Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rundbäck från Göteborgs och Bohus län har uti en inom Bonde-Ståndet väckt motion (N:o 492) hemställt, att Rikets Ständer måtte till en broanläggning öfver Göta eif från ön Hisingen till någon punkt i närheten af Göteborg bevilja ett statsanslag utan återbetalningsskyldighet af 100,000 R:dr och ett räntefritt lån af 100,000 R:dr, med 5 procents återbetalning hvarje år, under de vilkor för det bolag, som komrne att bilda sig för anläggningen af en väg till och en bro öfver Göta eif, hvilka i allmänhet för så beskaffade statsanslag tillämpas och som kunna synas för Statsverket betryggande; och har motionären derjemte till Utskottet öfverlemnat dels ett af Kapitenen vid Väg- och Vattenbyggnads-korpsen J. G. Richert i sistlidne Mars månad afgifvet, af ritningar åtföljdt betänkande och kostnadsförslag, enligt hvilket ifrågavarande brobyggnad, jemte andra deraf föranledda utgifter, beräknats uppgå till 225,299 R:dr, dels utdrag af Kongl. Direktionens för Bih. till R.
Fröt. 1862 f 1863. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 3 Haft. 4 26 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 141.
Göteborgs hamn- och elf-arheten protokoll för den 23 sistlidne Mars, innefattande ett, på grund af motionärens begäran, meddeladt utlåtande, huruvida den föreslagna broanläggningen kunde anses åstadkomma några väsendtliga binder för seglationen å elfven, och i hvilket protokoll Kongl. Direktionen, efter öfvervägande af hvad rörande denna fråga förekommit, förklarat: “att några sådana hin“der för seglationen å Göta eif genom en broanläggning öfver densamma, på sätt “den nu blifvit föreslagen, icke förorsakades, som från Kongl.
Direktionens sida “skulle kunna föranleda till ett afstyrkaiide af denna anläggnings till vägabringande, “men att fastmer de fördelar, som derigenom bereddes en talrik landtbefolkning, “äro för densamma, så i moraliskt som ekonomiskt hänseende, af största vigt.“
Ehuru de omständigheter motionären anfört för vinnande af bifall till sin framställning, synas antyda, att ifrågavarande broanläggning skulle, synnerligast för innevånarne å ön Hisingen, medföra högst betydande fördelar, samt denna broanläggning äfven i andra hänseenden sannolikt skulle blifva af icke obetydligt gagn, anser dock Utskottet frågan om anläggande af en bro öfver Göta eif inom
Göteborgs stads område i så väsendtligt hänseende ega inflytande på sjöfarten, att en fullständig utredning af frågan, huruvida och på hvilket ställe en bro öfver elfven må anläggas, torde böra, efter stadsmyndigheternas hörande, föregå beviljandet af statsbidrag till ett sådant arbetes utförande; och som dessutom hvarken Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader granskat den för arbetets utförande uppgjorda plan och kostnadsförslag, eller andra vederbörande i ämnet sig yttrat, och icke heller något bolag för arbetets utförande, såvidt Utskottet har sig bekant, ännu blifvit bildadt, anser sig Utskottet, i frågans nuvarande outredda skick, 21:o. icke kunna tillstyrka beviljande af det betydliga statsbidrag, som för ifrågavarande brobyggnad blifvit begärdt.
Med öfverlemnande af en genom Kongl. Majits Befallningshafvande i Örebro län till Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader insänd underdånig ansökan af Bestyrelsen för det bolag, som bildat sig för tillvägabriugande af en brobyggnad öfver Lilla Hammarsundet, i närheten af staden Askersund, uti hvilken ansökan Bestyrelsen å bolagets vägnar anhållit, att ett statsbidrag, stort 66,075 R:dr, motsvarande |:delar af den för arbetets utförande beräknade kostnadssumma, 88,100 lltdr, måtte dertill varda beviljadt, har bemälde Styrelse, som vid granskning af den vid ansökningen fogade, af Distriktchefen, Majoren m. m. C. A. Olivecrona, för anläggningen uppgjorda plan icke funnit något att anmärka, i underdånighet yttrat den åsigt, att detta företag vore särdeles förtjent af uppmärksamhet, enär först sedan denna brobyggnad tillvägabragts, den, genom vestra stambanans öppnande för rörelsen, vigtiga landsvägen från Östergötland till Nerike öfver Askersund klefve fullt ändamålsenlig.
Väl hade, genom den för några år sedan med statsunderstöd anlagda chaussée jemte rörlig bro öfver det i samma vägsträckning belägna Stora Hammarsundet, trafiken erhållit en ganska värdefull lättnad och större säkerhet än förut; men att Lilla Hammarsundet ännu måste befaras med färja, försvårade dock rörelsen betydligt och gjorde densamma under - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 141. 27 stundom, vid tillfällen af hårdare blåst, farlig.
Af sådan anledning har Styrelsen hemställt, att nådig framställning måtte till Rikets nu församlade Ständer göras om anvisande af ett statsbidrag af 66,000 R:dr för anläggande af jernbro med rörlig del öfver Lilla Hammarsundet, för hvilken kostnaden vore beräknad till 88,100 R:dr; och har Kongl. Maj:t, som vid ärendets föredragning inhemtat, att motion om statsbidrag till omförmälda brobyggnad blifvit hos Rikets Ständer väckt, i nåder låtit till Stats-Utskottet öfverlemna de till Kongl. Majk, rörande denna fråga, inkomna handlingar.
Utskottet, som i sammanhang härmed förehaft en inom Bonde-Ståndet af Riksdagsfullmägtigen Anders Persson från Örebro län väckt motion (N:o 144), innefattande hemställan, att Rikets Ständer för ifrågavarande brobyggnad måtte bevilja ett statsanslag till |:delar af kostnadssumman med Sextiosex tusen R:dr, har af de inkomna handlingarne inhemtat, att det för ifrågavarande arbetes utförande bildade bolag, bestående af personer, som intressera sig för vinnande af en lättad kommunikation mellan Nerike och Östergötland, skulle hafva till åliggande att, derest statsbidrag erhölles, gå i författning om arbetets verkställande och garantera lyftningen af statsbidraget; hvarjemte bolaget vid hållet sammanträde uppdragit åt sin bestyrelse att, på sätt ofvan är nämndt, hos Kongl. Majk i underdånighet anhålla om ett anslag utan återbetalningsskyldighet till fidelar af kostnadssumman, mot förbindelse för bolaget att verkställa arbetet i full öfverensstämmelse med planen samt att af egna medel tillskjuta hvad utöfver statsbidraget erfordrades.
Ehuru Utskottet delar den af Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader yttrade åsigt om ifrågavarande broanläggnings vigt, icke blott för orten, än ock för förbindelsen mellan längre derifrån belägna delar af Östergötland och Nerike, äfvensom för befordrande af tillökning i trafiken å vestra stambanan, samt Utskottet i följd deraf finner skäl vara för handen, att statsbidrag till arbetets utförande beviljas; anser dock Utskottet detta icke böra utgå till högre belopp, än |:delar af den beräknade kostnadssumman, och sådant under uttryckligt vilkor att, om arbetet icke kan komma till utförande med mindre än att afgift för brons begagnande skall af de trafikerande erläggas, bropenningar icke må upptagas till högre belopp, än som kan anses nödigt för betridande af kostnaderna för brons underhåll.
Utskottet får alltså tillstyrka: 22:o. att Rikets Ständer, för anläggande af en jernbro öfver Lilla Hammarsundet i närheten af Askersund, måtte bevilja det för berörda arbetes utförande bildade bolag ett mot |:delar af den till Attatioåtta tusen Etthundra R:dr beräknade kostnadssumman ungefärligen svarande anslag af Femtioåtta tusen Sjuhundra R:dr, med vilkor att, derest arbetet icke kan komma till verkställighet med mindre afgift för brons begagnande skall af de trafikerande erläggas, bropenningar icke må upptagas till högre belopp, än som för brons underhåll erfordras. 28 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 141.
Till följd af flera från hemorten erhållna uppmaningar, och under förbehåll att, så fort ske kunde, få till Stats-Utskottet inlemna erforderliga handlingar samt motivera sin framställning, har Riksdagsfullmägtigen S. P. Bosenberg uti en hos Bonde-Ståndet väckt motion (N:o 265) anhållit, att Rikets Ständer ville till en beslutad brobyggnad öfver Rönne å vid staden Engelholm i Christianstads län, anvisa ett statsbidrag, motsvarande £:del af den summa, hvartill brobyggnaden, enligt upprättadt och i nåder stadfästadt förslag, vore beräknad att uppgå och hvaröfver handlingar skulle, så snart de komme motionären tillhanda, blifva inlemnade.
Då några sådana handlingar sedermera icke blifvit till Utskottet ingifna, lärer 23:o. något afseende å ifrågavarande motion icke kunna fästas.
C) Hamnbyggnader.
Under åberopande deraf, att planer till åtskilliga mindre hamnbyggnads- och årensnings-företag, som vore förtjenta af statsbidrag, funnes upprättade och, jemte ansökningar om understöd för verkställandet, blifvit till Styrelsen för allmänna Yäg- och Yattenbyggnader inlemnade, har bemälde Styrelse hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställt, det Kongl. Majit ville af Rikets Ständer äska, at.t till ifrågavarande ändamål måtte, i likhet med hvad vid sednaste riksdagar egt rum, afsättas en särskild fond af 60,000 R:dr; och har Kongl. Majit, i öfverensstämmelse härmed, uti Sin nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof, föreslagit, att Rikets
Ständer till fond för understödjande af mindre hamnbyggnader samt upprensningar af åar och farleder måtte anvisa ett anslag af 20.000
Ridr årligen, eller för nästinstundande statsregleringsperiod tillsammans 60.000 Ridr.
Utskottet delar den yttrade åsigten om det fortfarande behofvet och lämpligheten deraf, att medel varda ställde till Kongl. Majits disposition för att användas till ofvan omförmälda ändamål, anser Utskottet, att det anslag, som i detta hänseende varder anvisadt, jemväl till någon del borde få användas till smärre brobyggnader, på sätt före 1856—1858 års riksdag var medgifvet, enär derigenom skulle beredas tillfälle att, i händelse af behof, understödja anläggningen af så beskaffade smärre brobyggnader, som icke stöde i sådant sammanhang med anläggning af ny väg, att statsbidrag af vägbyggnadsmedlen dertill skulle kunna anvisas; och Utskottet får alltså hemställa: 24:o. att Rikets Ständer för understödjande af mindre hamn- och brobyggnader samt upprensningar af åar och farleder måtte Stats-Utskottets Utlåtande N:o 141. 29 till Kongl. Majits disposition anvisa ett anslag af Sextio tusen R:dr, att utgå med Tjugotusen (20,000) R:dr under hvartdera af åren 1864, 1865 och 1866.
För anläggning af en hamn vid Laga-åns utlopp hafva inom Borgare-Ståndet Herr G. M.
Sommelius (uti Motion Nio 57) och inom Bonde-Ståndet Riksdagsfullmägtigen Sven Heurlin från Kronobergs län, med hvilken Carl Ifvarsson från Hallands län sig förenat, (uti Motion Nio 501) hemställt, att Staten till nämnda hamnbyggnad, som, enligt uppgjordt förslag, skulle kosta 168,000 R:dr, måtte bidraga med 100,000 R:dr, då staden Laholm och kringliggande ort ville tillskjuta återstoden, 68,000 R:dr.
Utskottet har visserligen funnit de af motionärerne gjorda framställningar ådagalägga behofvet, såväl för staden Laholm som kringliggande ort, af en hamn vid Laga-åns utlopp i hafvet; men då den till Utskottet inlemnade plan för utförande af detta, såsom det synes Utskottet, med betydliga svårigheter förenade arbetsföretag icke undergått granskning af Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader, samt öfrige vederbörande icke heller i ämnet sig yttrat, anser sig Utskottet, i ärendets nuvarande skick, 25:o. icke kunna till de gjorda framställningarne tillstyrka bifall.
Vid 1856—1858 års riksdag blef för anläggande af hamn vid staden Falkenberg, hvarför kostnaden beräknats till 87,600 R:dr, beviljadt ett statsbidrag af 67,000 Ridr, deraf 47,000 R:dr såsom lån och 20,000 R:dr såsom anslag utan återbetalniugsskyldighot, under vilkor, bland annat, att hamnanläggningen vid nämnde stad icke allenast skulle verkställas, utan äfven framgent vederbörligen underhållas genom stadens försorg, samt hamnen och inloppet dertill erhålla det djup, att densamma kunde af allmänna sjöfarten begagnas.
Enligt hvad Herr A. M. Lundberg uti en inom Borgare-Ståndet väckt motion (N:o 142) anfört, hade likväl, dels till föjd af prisstegringen å arbetslöner och materialier, dels i anseende till utöfver första arbetsplanen utfördt nödigt arbete, dels ock i följd af inträffad stark nederbörd och svåra stormar, hvilka å hamnbyggnaden åstadkommit skador, redan vid 1860 års utgång för hamnbyggnads-arbetet blifvit använde 79,200 R:dr; och antogs vid nämnde tid att till dess fullbordande skulle ytterligare erfordras 58,650 R:dr, eller 50,250 R:dr mera, än som uti kostnadsförslaget beräknats, i följd hvaraf staden hade nödgats hos Kongl. Majit i underdånighet begära att för hamnbyggnadens fullbordande från Handels- och Sjöfarts-fonden erhålla ett bidrag af 40,000 Ridr, hvilket belopp jemväl under den 22 Februari 1861 blifvit beviljadt att utgå såsom lån, med skyldighet för staden att vid 1863 års utgång och sedermera under nästföljande nio år vid hvarje års slut inbetala
Aidel af lånesumman, jemte 4 procents ränta å det efter hvarje inbetalning återstående kapitalbelopp.
Som lik - 30 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 141. val dels för hamnbyggnaden, hvilken, äfven med den utsträckning densamma utöfver planen erhållit, antoges blifva fullbordad före 1862 års slut, utgått ytterligare omkring 10,000 R:dr, dels för någon muddring vid inloppet till hamnen och verkställande af genommuddring utaf en ofvanför nya hamnrännan belägen, af sten och lera bestående bank, erfordrades från 15,000 till 20,000 R:dr, — hvilket arbete icke afsetts uti den för hamnbyggnaden gillade plan, men dock numera för hamnens ändamålsenlighet funnits böra ofördröjligen verkställas — samt enär hamnafgifterna under flera år antagligen icke kunde lemna tillgång till annat, än bekostande af för hamnen i öfrigt nödiga arbeten, och således betalningen af stadens för hamnbyggnaden ådragne skuld måste ske med andra medel, samt det icke syntes rimligt eller billigt, att stadens innevånare för annan kapitalafbetalning, än en å två procent om året, skulle betungas med för flertalet bland dem i hög grad kännbara tillskott; har motionären föreslagit, att Rikets Ständer måtte bevilja staden Falkenberg, antingen utan återbetalningsskyldighet ett anslag af 20,000 R:dr, såsom bidrag till verkställande af berörda muddringsarbete och de första årens kapitalafbetalningar å ofvan omförmälda lån från Handels- och Sjöfarts-fonden, eller ock ett lån af 50,000 R:dr på de billigare vilkor, som kunna bestämmas, med skyldighet för staden att deraf genast inbetala nyssnämnda ur Handels- och Sjöfarts-fonden erhållna lån; och har motionären sedermera, jemte en till Utskottet ingifven skrift, öfverlemnat dels ett af Chefen för södra väg- och vattenbyggnads-distriktet granskadt och godkändt kostnadsförslag, enligt hvilket anläggningen af en dragväg vid och muddringsarbete i och utanför hamnen beräknats till 23,608 R:dr, dels ett af bemälde
Distriktchef afgifvet betänkande och förslag till komplettering af hamnbyggnaden, dels ock intyg, att kostnaderna för det nu fullbordade hamnbyggnads-arbetet den 24 sistlidne April öfverstege 155,000 R:dr.
Då anläggandet af den föreslagna dragvägen och verkställandet af muddring ofvanför nya hamnrännan, hvilka arbeten icke varit afsedda vid uppgörande af kostnadsförslaget för sjelfva hamnbyggnaden, onekligen skulle inverka förmånligt på rörelsen i orten, har Utskottet funnit desamma vai-a förtjenta af Rikets Ständers understöd.
Enligt uppgjordt approximativt förslag skulle kostnaden för dessa arbeten, då deruti icke beräknas det belopp af 1,680 R:dr, som upptagits för muddringsarbeten utanför sjelfva hamnen, uppgå till omkring 22,000 R:dr.
Som likväl staden Falkenberg i främsta rummet häraf kommer att draga fördel och följaktligen torde böra till någon betydligare del bestrida de härför erforderliga kostnader, har Utskottet funnit sig endast på det sätt böra understödja motionärens framställning, att Utskottet hemställer: 26:o. det Rikets Ständer, för anläggande af en dragväg vid samt verkställande af muddringsarbeten ofvanför Falkenbergs hamn, måtte bevilja nämnde stad ett mot hälften af den härför beräknade kostnad ungefärligen svarande anslag utan återbetalningsskyldighet af Elfva tusen Riksdaler, mot skyldighet för staden att fullgöra de föreskrifter, som för tillgodonjutande af andra dylika anslag vid innevarande riksdag varda fastställda. Stats-Utskottets Utlåtande N:o lil. 31
Med åberopande af Styrelsens för allmänna Väg- och Vattenbyggnader till Kongl. Maj:t afgifna generalförslag öfver allmänna arbetsföretag, deri anslag till en vid staden Askersund föreslagen hamnbyggnad blifvit antecknadt såsom af behofvet högt påkalladt till följd af stigande rörelse, hvilken otvifvelaktigt komme att tilltaga sedan vestra stambanan blifvit fullbordad, har Herr A. Grenander uti en inom Borgare-Ståndet väckt motion (N:o 139), under förmälan att stadens sjötrafik nästlidne höst blifvit betydligt ökad derigenom att ett s. k. isbrytarefartyg numera 2 å 3 gånger i veckan gjorde reguliera turer till staden, anhållit, att Rikets Ständer till utvidgning och förbättring af hamn- och lastageplatsen vid Askersund måtte bevilja ett anslag af 18,000 R:dr.
Som det ifrågavarande arbetets utförande, för hvilket kostnaden blifvit be räknad till 24,000 R:dr, påkallas ai tillökad rörelse dels i följd at vestra stambanans fullbordande, dels af andra omständigheter, samt behofvet deraf blifvit af Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader behörigen vitsordadt, hemställer Utskottet, 27:o. att Rikets Ständer måtte, på sätt motionären begärt, bevilja staden Askersund ett anslag utan återbetalningsskyldighet af Aderton tusen (18,000) Riksdaler, för att användas till utvidgning af hamn- och lastage-platsen vid nämnde stad, i enlig het med den derför uppgjorda plan, under förbindelse för staden att bestrida den kostnad, som utöfver anslagsbeloppet för ändamålet erfordras.
Enligt hvad Riksdagsfullmägtigen E. G. Rudberg från Calmar län uti en inom Bonde-Ståndet väckt motion (N:o 82) anfört, lida Ölands nordligaste socknar stor brist på kommunikationer.
Deras produkter, spanmål och sandsten, måste nemligen, för att afyttras, forslas antingen landvägen sex mil till Borgholm eller ock på båt direkte till fasta landet.
Landtransporten vore dock alltför kostsam och sjötransporten, som, till följd deraf, mest måste begagnas, medförde, i brist på lämplig hamnplats, ofta stora förluster, enär icke blott båtar och last, utan älven menniskolif härigenom förspilldes.
På grund häraf har bemälde motionär föreslagit, att Rikets Ständer måtte anslå ett belopp af 10,000 R:dr att, efter förutgången undersökning, användas till en hamnanläggning å tjenlig plats inom Högby eller Böda socknar på Öland.
Utskottet, som funnit denna framställning vara grundad på ett verkligt behof och derföre förtjent af uppmärksamhet, anser dock att, i händelse Kongl. Maj:t, efter vederbörlig undersökning, skulle finna den af motionären afsedda hamnbyggnad böra med statsbidrag befrämjas, tillgång dertill bör kunna beredas genom anvisande af medel från den fond, som Utskottet föreslagit må till understöd för dylika företag ställas till Kongl. Maj:ts disposition.
På grund häraf, och då hvarken kostnadsförslag eller andra för frågans utredning nödiga handlingar blifvit till Utskottet aflemnade, lärer 32 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 141. 28:o. den gjorda framställningen icke böra af Rikets Ständer bifallas.
Med erinran derom att andra delar af landet på det allmännas bekostnad erhållit förbättrade kommunikationer, men att Oland endast sjöledes kunde afyttra sina produkter samt, i följd deraf, bade behof af goda hamnar, har Riksdagsfullmägtigen N. P. Bäckström, från Calmar län, uti en inom Bonde-Ståndet väckt, motion (N:o 132) föreslagit, att Rikets Ständer till förbättrande af hamnarne vid Grönhögen eller Degerhamn, belägna på vestra kusten af Ölands södra
Mot, måtte bevilja ett anslag af 20,000 R:dr.
Som hvarken några denna fråga upplysande handlingar till Stats-Utskottet inkommit, eller ärendet blifvit af vederbörande myndigheter handlagdt, får Utskottet, med åberopande jemväl i öfrigt af de skäl, som uti nästföregående punkt blifvit anförda, hemställa, 29:o. att berörda motion måtte lemnäs utan allt afseende.
D) Kanal- och Slussverlcs-anläggningar samt strömrensningar och andra vattmhommunikationer.
Som Indalselfven på en längd af 7\ mil från hafvet, eller från Klingerfjärden vid Östersjön till Utanede hy inom Jemtland, för närvarande vore farbar med 4,5 fot djupgående fartyg, endast med undantag af 3:ne på denna sträcka förekommande forssar, har, i anseende till den stora fördelen för en vidsträckt ort att få elfven äfven för ångbåtar fullt farbar genom hela Medelpad till hafvet, plan och kostnadsförslag på Statens bekostnad blifvit uppgjorda till elfvens rätning och upprensning samt anordning för fartygens upphalning vid nyssnämnda 3:ne hinderliga forssar; upptagande detta förslag en arbetskostnad af 31,000 R:dr.
Med erinran att denna fråga afsåge att lätta kommunikationen i en nästan uteslutande af allmoge bebodd ort, af hvilken ej vidsträcktare deltagande i företaget kunde påräknas, än att intressenterne anskaffa de efter rensningens utförande behöfligä ångfartyg, har Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader, till följd af Kongl.
Maj:ts nådiga befallning, i generalförslaget upptagit hela den för elfvens farbargörande beräknade summa; och har Kongl. Maj:t uti Sin nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof föreslagit Rikets Ständer, att såsom anslag utan återbetalning3sk3ddighet anvisa det för arbetets utförande beräknade beloppet, 31,000 R:dr.
Utskottet, Stats-Utskottets Utlåtande N:o 141. 33 Utskottet, som nogsamt inser de stora fördelar, som genom ifrågavarande företag skulle komma att tillskyndas en vidsträckt ort, tvekar icke tillstyrka, att det äskade anslaget må beviljas; dock anser Utskottet af vigt, att säkerhet beredes, det ifrågavarande farled äfven för fiamtiden behörigen underhålles; och Utskottet hemställer alltså: 30:o. att Rikets Ständer för Indalselfvens upprensning, så att densamma med ångbåtar må kunna befaras från Klingerfjärden vid Östersjön till Utanede by i Jemtland, måtte bevilja och till Kongl. Maj:ts disposition anvisa ett anslag af Tretioett tusen Riksdaler, under vilkor att vederbörande menigheter förbinda sig att för all framtid behörigen underhålla den genom upprensningen bildade farleden.
Vid 1856 — 1838 års riksdag väcktes genom enskild motionär fråga om beviljande af statsbidrag för öppnande af en segelled mellan Hattefura hamn vid Wenern förbi Köpmannebro, genom sjöarne Akelången, Rogvarpen, Laxsjön och Lelången till sjön Stora Lee, inom Elfsborgs län; och vid sednast förflutna riksdagförevar, jemväl till följd af enskild motion, fråga om dylikt bidrag för den del af ifrågavarande segelled, som afser kommunikationen mellan Hattefura hamn och Håfverud vid sjön Rogvarpen.
Yid förstnämnde riksdag, då frågan behandlades i sammanhang med ett annat framstäldt förslag om öppnandet, dels genom kanaler, dels genom jernvägar, af en kommunikationsled från staden Åmål till sjön Nedra Kalfven samt vidare genom sjöarne Ömmeln, Limmern, Östra och Yestra Silen samt Lelången till Stora Lee, förklarade dåvarande Stats-Utskott, uti sitt i ämnet afgifna utlåtande (N:o 158 punkten 35), att, ehuru Utskottet visserligen erkände det stora behofvet och den allmänna vigten af förbättring i kommunikations-anstalterna inom den del af riket, hvarest berörda kanal- och jernvägsanläggningar skulle verkställas, Utskottet likväl, vid det förhållande att
Utskottet icke vore i tillfälle bedöma hvilketdera af de 2:ne förslagen borde företrädesvis af Staten understödjas, samt enär denna fråga icke vore i vederbörlig ordning utredd, och ortens innevånare ej heller genom skedda aktieteckningar tillkännagifvit hvilketderas af dessa förslagutförande kunde påräkna de största enskilda bidragen, funne sig böra hemställa, att de gjorda framställningarne icke borde till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Yid sistförflutna riksdag åter, då frågan inskränktes till anvisande af statsbidrag för kommunikations-leden mellan Hattefura hamn och Håfverud, förklarade dåvarande Stats-Utskott, under åberopande af hvad vid 1856—1858 års riksdag blifvit i föreuämnda utlåtande anfördt, att, då någon pröfning angående det belopp, hvarmed företaget borde å Statens sida understödjas, icke lämpligen kunde ega rum, innan bolag blifvit bildadt samt utredt blifvit, i hvad mån den erforderliga kostnaden kunde inom orten sammanbringas, äfvensom under hvad Bilt. till R.