Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För anläggning af väg mellan Letsbo by i Ljusdals socken och Ramsjö kyrka beviljades vid förra riksmötet 50,000 Riksdaler, hvaraf blott 25,000 Riksdaler skulle under innevarande statsregleringsperiod utgå.
Prog. N:o 1, om Statsverket 1865. 59 Menigheten har genom kontrakt åtagit sig att efter gillad plan utföra anläggningen till den 1 Oktober 1867.
För sänkning och upprensning af Lida å beviljades ett låneunderstöd af 126,000 Riksdaler, hvaraf dock under innevarande statsregleringsperiod fått lyftas endast 46,000 Riksdaler.
Arbetsplan har blifvit i nåder gillad den 26 Februari 1864 och kontrakt om arbetets utförande till den 1 Oktober 1870 antagits den 26
Maj sistlidna år.
Sedan ifrågavarande generalförslag inkommit har Styrelsen afgifvit utlåtande öfver en genom Eders Kongl. Majtts Befallningshafvande i Elfsborgs län insänd och förordad ansökning af Styrelsen för
Dalslands kanalaktiebolag om nådig proposition till Rikets Ständer angående anslag och lån för sjön Östra Siléns förening genom kanal och slussar med Westra Silen, hvilken redan genom det pågående arbetet med nämnda kanal sättes i förbindelse med öfriga genom kanalen förbundna vattendrag.
Kostnadsförslaget öfver arbetet slutar sig på 76,500 Riksdaler och, i afseende å den blifvande nyttan för ortens kommunikationer utaf den ifrågasatta kanaliseringen, yttrar sig Styrelsen, att densamma synes vara ovedersäglig, enär sjön Östra Silen är ganska vidsträckt och en ej ringa industri omkring densamma redan utvecklats, ehuru transporterne derifrån varit särdeles svåra och betungande.
I betraktande af allt detta och då för utförandet af företaget blifvit såsom direkt anslag ifrågasatt endast 12,750 Riksdaler, hvaremot 51,200 Riksdaler begäras såsom låneunderstöd, anser sig
Styrelsen ega fullt skäl att förorda anvisandet af dessa belopp, så att kanaliseringen emellan Westra och Östra Bilen kunde utföras jemntidigt med de arbeten, som redan äro under verkställighet för att åvägabringa segelled till Wenern ifrån en betydlig del af Dalslands sjösystem.
Jemte det jag instämmer med Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader i förordnande af sist omförmälda kanaliseringsarhete, hvars samtida utförande med de öfriga nu pågående arbetena inom Dalsland är af väsendtlig vigt, får jag, med fästadt afseende ej mindre å nu befintlige disponibla tillgångar, än å de tider, då, enligt ingångna kontrakt, de af Rikets Ständer redan understödda förut omförmälda allmänna arbeten skola afslutas. i underdånighet hemställa, det Eders Kongl. Maj:t måtte hos Rikets Ständer äska, att för år 1867 måtte af de redan vid förra Riksdagen beviljade bidragen anvisas: till segelledens öppnande från Hattefura vid Wenern förbi Köpmannabro till sjön Stora Lee, anslag 50,000 R:dr, lån 180,000 „ Summa 230,000 R:dr, för utsträckningen af Kinda båtled från sjön Pengen till Linköpings hamn, anslag 60,000 R:dr, lån 60,000 „ Summa 120,000 R:dr, 60 Bil.
N:o 1, om Statsverket 1865. för anläggning af väg från Öhrträsk till Fredrika kyrka oell vidare till Åsele inom Westerbottens län, anslag' 20,000 R:dr, för anläggning af väg mellan Letsbo by i Ljusdals socken och Ramsjö kyrka, anslag 25,000 „ för sänkning och upprensning af Lida å, lån 80,000 R:dr; samt att för sjöarne Westra och Östra Siléns förening medelst kanal och slussar, i sammanhang med pågående arbetena vid Dalslands kanal, Rikets Ständer må bevilja ett belopp af 63,950 Riksdaler, deraf 12,750 Riksdaler såsom anslag och 51,200
Riksdaler såsom lån att utbetalas under år 1867 med 35,000 Riksdaler, deraf såsom anslag 7,000 R:dr, såsom lån 28,000 „ De jernvägsanläggningar, till hvilka statsbidrag blifvit föreslagna, — häruti icke inräknade sådana, som hos Eders Kongl.
Majit äro i underdånighet anmälda att blifva såsom statsbanor utförda, — äro följande: l:o från Frövi station på Örebro—Arboga-banan till Fahlun; 2:o från Christianstad till Sölvesborg; 3:o från Moholms station å Vestra Stambanan till Mariestad; 4:o från Håkanstorps station å Herrljunga— Wenersborgs— Uddevalla-banan till Lidköping; 5:o från Dalkarlsbergs grufvefält till sjön Wikern samt vidare till Carlsskoga faktori och sjön Möckeln, och 6:o från Sundsvall till Stöde sjö i Wester-Norrlands län.
Då frågan om anslag till nu omförmälde jernvägsanläggningar lämpligast torde förekomma samtidigt med pröfningen af förslagen till fortsättande af Statens jernvägsbvggnader, hemställer jag i underdånighet, att Eders Kongl. Majit, utan att nu i dessa frågor meddela beslut, ville framdeles taga dem under Nådigt öfvervägande.
I förslaget äro ytterligare antecknade fem särskilda Kanal-leder, men ingen af beskaffenhet att densamma ansetts böra uppföras i första klassen, der de företag antecknas, som Styrelsen anser företrädesvis vara förtjenta af statsunderstöd.
Bland Hamnbyggnader förekomma följande i första klassen uppförda:
Hamnens vid.
Ystad utvidgande.
Om detta arbete yttrar Styrelsen, att sedan jernvägen från Eslöfs station å Södra stambanan till Ystad ernår fullbordan, blir det till underlättande af sjöfartsrörelsen och jernvägstrafiken, som vid nämnde stad med hvarandra komma att få ett synnerligt samband, oundgängligt, att stadens hamnbassin utvidgas inåt land midtför jernvägsstationen, dels lör att underlätta personbefordring samt last- och lossning af anländande och afgående gods och varor, dels ock för att under alla väderleksförhållanden och vindriktningar hafva skydd beredt åt de ångfartyg, hvilkas turer torde komma att bestämmas i sammanhang med ankomst- och afgångstiderna för bantågen å jernvägen.
Plan för hamnbassinens utvidgande i dylik syftning har blifvit upprättad och kostnadsberäkningen, hvaruti likväl ingår ombyggnad utaf den nuvarande mycket förfallna stora lastbryggan, slutar å en summa af 125,000 rdr.
Ystads stadsfullmäktige Bil.
Prog. N.o 1, om Statsverket 1865. 61 hafva, med uppgift om att kommunen redan för andra allmänna företag ådragit sig en skuldsättning af nära 600,000 rdr, i underd. anhållit, att Eders Kongl. Maj:t måtto i nåder till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta nådig proposition, att den förenämnda kalkylerade summan, 125,000 rdr, för utvidgning af hamnen och lastbryggans ombyggnad måtte anvisas dels som anslag och dels som lån; och Eders Kongl. Maj:t har i anledning häraf den 4 nästlidne Augusti i nåder anbefallt
Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader att taga ärendet under öfvervägande vid upprättandet af dess underd. generalförslag.
Styrelsen, som för sin del ansett ombyggnaden af gamla lastbryggan, beräknad att erfordra 30,000 rdr, vara en åtgärd, hvilken det tillhör kommunen att verkställa utan understöd från det allmännas sida, har, enär hamnutvidgningen skulle komma att medtaga endast 95,000 rdr, underdånigst hemställt, huruvida Eders Kongl. Maj:t skulle i nåder pröfva skäligt föreslå, att f deraf må blifva anslagna till företaget med jemnad summa af 63,000 rdr.
Hamnens utvidgande och fördjupning vid Uddevalla.
Den plan, som härför blifvit upprättad, är beräknad till en kostnad af 118,646 rdr, dels för fördjupningsarbetct och dels för byggnad af lastkaj vid den s. k.
Badhusholmen, hvarest skulle åvägabringas ett djup af 17 fot, hvaremot djupet i den inre hamnrännan bordo inskränkas till 15 fot vid vanligt vattenstånd.
Stadsfullmäktige hafva begärt, att Eders Kongl. Maj:t ville i nåder aflåta proposition till Rikets Ständer om beviljande af 79,0974 rdr såsom anslag utan återbetalniugsskyldighet och 39,548f R:dr såsom lån; och som hamnförbättring vid Uddevalla är, i följd af den under arbete varande jernvägen från Herrljunga station å vestra statsbanan, för rörelsen påkallad, och detta företag alltså synes vara i det närmaste jemförligt med hvad här näst förut blifvit underdånigst anfördt i afseende på den ifrågasatta utvidgningen af Ystads bamnbassin, har Styrelsen funnit sig böra hemställa, huruvida Eders Kongl. Maj:t skulle pröfva skäligt föreslå Rikets Ständer, att f af den beräknade kostnaden må blifva till företagets utförande anvisad med summan jemnad till 79,000 rdr.
Med afseende å de betydliga uppoffringar, som ej mindre Ystad än Uddevalla fått vidkännas för åstadkommande af do jernvägsanläggningar, som hafva nämnde städer till slutpunkter; och då det synes vara af vigt att understödja sådana företag, som afse beredandet af en tillökad rörelse i dessa kommuner, så att genom stigande välstånd de må sättas i tillfälle att bära bördan af de betydliga amorteringslån, för hvilka de i och för jernvägsanläggningarne och -andra företag häfta, utgörande för hvardera staden omkring 600,000 R:dr, tillstyrker jag att Eders Kongl. Majit måtto föreslå Rikets Ständer, hvilka flere gånger tillförene med anslag utan återbetalningsskyldighet understödt bamnförbättringsföretag, att bevilja för hamnens vid Ystad utvidgande ett anslag af 63,000 Riksdaler, deraf under år 1867 torde utgå 25,000 Rdr; samt till hamnens utvidgande och fördjupning vid Uddevalla ett anslag af 79,000 Riksdaler, deraf under år 1867 skulle utgå likaledes 25,000 Rdr. 62 Bil.
N:o 1, om.
Statsverket 1865.
Väg- och brobyggnader samt vattenaftappningar, som äro af det större omfång att bidrag till utförande icke anses kunna meddelas ifrån de fonder, som för dylika arbetens understödjande förutsättas blifva ställda till Kongl. Majds disposition.
De härvid i l:sta klassen uppförda äro följande, med för hvardera föreslaget under - stödsbclopp: Väganläggning från Åsele till Wilhelmina kyrkoby i Westerbottens län Rdr 50,000: — Väganläggning från sjön Bolmen till Wieslanda jernvägsstation å statens Södra stambana inom Kronobergs län „ 150,000: — Omläggningar å landsvägen mellan Wetlanda och Senarps gäst gifvaregårdar i Östra härad af Jönköpings län „ 40,000: — Vägomläggningar inom Lindes och Ljusnarsbergs församlingar af Örebro län „ 68,600: — Vägomläggningar och förbättringar å vägen inom Westerdalarna mellan Komtillmåtta och Rågsvedens gästgifvaregår dar „ 43,300: — Väganläggning från Linde stad i Örebro län till Kolsva bruk i Westmanland , . . „ 43,400: — Vägbyggnad från Ramsele sockens gräns genom Fjällsjö till Bodums kyrka samt vidare derifrån till Tåsjö kyrka ,, 76,250: — Rensningar för flodvattnets afledande i en del af Umeå eif ... ,, 1.1,000: — Sänkning af Finja sjö och en del af Alma å i Westra Göinge härad af Christianstads län „ 43,000: — Utdikning af Långebro mosse på Öland af 755 tunnlands eller 4,229 qvadratrefvars område, med kostnad för utdikningen beräknad till 17,351 Rdr 40 öre.
Delcgarne, som, enligt Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes intygande, uteslutande bestå af Småkemmanslotters innehafvare, hafva begärt att erhålla 17,351 Rdr 40 öre, eller hela den för utdikningen beräknade kostnaden, såsom statsbidrag, och att derutaf 9,000
Rdr måtte dem förunnas såsom anslag utan återbetalningsskyldighet samt 8,351 Rdr 40 öre såsom räntcfritt lån att återbetalas med 5V per år.
Enär de hittills gällande vilkoren för aftappningsunderstöds erhållande från för dylika ändamål vid riksmötena afsatta fonder varit, att jordegarne tillförbundits utföra arbetena med rättelse efter gillade planer emot att undfå räntebärande amorteringslån, som motsvarat hälften af de i förslag beräknade utdikningskostnaderna; och då Långebro mosse icke på dylika vilkor torde blifva utdikad, bar Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader ansett sig böra hemställa, att frågau om bidrags meddelande till detta aftappningsföretag måtte blifva i Nåder hänskjuten till Rikets Ständers pröfning och afgörande; hvarjemte Styrelsen i afseende å förut omförmälde rensningar för flodvattnets afledande i en del af Umeå eif anmärkt att det föreslagna arbetet omfattar bortsprängniug af berg-uddar å elfvens stränder vid Bergforssen för att utvidga vattnets scktions-area och derigenom från öfversvämningar befria de ofvan forssen belägna låglåndta stränderna till omfång af 12,404 qvadratrefvar.
Enligt Kongl. Maj:ts beslut den 24 Februari innevarande år har Styrelsen erhållit befallning att i Generalförslaget upptaga det till en kostnad af 21,400 Rdr beräknade företaget, till hvars utförande Kongl.
Maj:t förklarat sig vilja föreslå Rikets
Ständer anvisande af ett anslag utan återbetalningsskyldighet af 11,000 Rdr.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 63
Då några särskilda anledningar, enligt mitt. förmenande, icke förefinnas att söka bereda intressenterne i Långebro mosse på Öland större fördelar vid utdikningen deraf än som lemnäs vid andra dylika företag, anser jag mig icke böra tillstyrka aflåtandet af Nådig Proposition i ämnet; hvaremot jag, med afseende å hvad här ofvan finnes anmärkt, i afseende å rensningar för flodvattnets afledande i en del af Umeå eif, får i underdånighet hemställa, att hos Rikets Ständer må äskås anvisande till detta företag af ett anslag utan återbetalningsskyldighet af 11,000 Rdr, deraf under år 1867 bör utgå 5,000 Riksdaler.
Under åberopande deraf att Rikets Ständer vid föregångna riksmöten till Eders Kongl. Maj:ts Nådiga disposition anvisat en särskild fond till understöd för smärre hamnanläggningar, brobyggnader samt mindre årensning sarbeten till bildande af flott- eller farleder, hvilken fond hittills utgått såsom anslag utan återbetalningsskyldighet mod ‘20,000 Riksdaler om året, har Styrelsen hemställt att enahanda belopp hos Rikets Ständer nu skulle äskas.
Yidare har Styrelsen i generalförslaget uppfört följande understödssummor till inom särskilda delar af Riket föreslagna arbetsföretag, till förbättring af vägar samt vattenaftappningar, för hvilka företag arbetsplaner redan blifvit upprättade och funnos i Styrelsens arkiv förvarade, nämligen:
Till vägarbeten.
Första klassen 1,006,660 Rdr.
Andra d:o 603,180:
„ Tredje d:o 153,500:
„ Summa Rdr 1,763,340: — Till vattenaftappningar och uldikningar. a) i afseende på frostafledande utdikningar i de Norra länen . . . 368,024 Rdr b) vidkommande utdikningar i Rikets öfriga län:
Första klassen 115,625 Rdr. Andra d:o 145,375:
„ Tredje d:o 24,885:
„ Summa Rdr 285,885:
— I sammanhang med ofvanantecknade upplysningar angående ifrågasatta vägarbeten har Styrelsen i underdånighet anmält, att, sedan Rikets sednast församlade
Ständer anhållit att undersökningar måtte anställas och kostnadsförslag upprättas i och för omläggningen af allmänna landsvägen mellan Enångers kyrka uti Helsingland samt gränsen mot Westerbottens län, samt Eders Kongl.
Maj:t den 13 Mars 1863 anbefallt Styrelsen att låta anställa omförmälde undersökningar, så hafva desamma blifvit utförde, men fullständiga handlingar inkommit endast rörande vägomläggningarne inom Helsingland.
De öfriga innehades ännu af Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i Wester-Norrlands län, i och för vederbörande menigheters hörande.
Med anledning af särskild underdånig framställning från Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Stora Kopparbergs, Gefleborgs, Wester-Norrlands, 64 Bil.
Westerbottens, Norrbottens och Jemtlands län, har Styrelsen uti särskildt utlåtande don 11 nästlidne Augusti tillstyrkt afsättandet itnder instundande statsregleringsperiod af enahanda belopp för utdikningar till frostländighetens förminskande inom de Norrländska länen, som förut varit beviljadt, hvaremot Styrelsen afstyrkt Läns-Styrelsens i Norrbottens län tillika gjorda framställning att en särskild summa deraf måtte till sagda läns utdikningsarbeten reserveras.
Likaledes uti särskildt underdånigt utlåtande af den 23 nästlidne Augusti har Styrelsen, i anledning af Läns-Styrelsens i Wermland gjorda framställning derom, att understöd ifrån nu ifrågakomne fond icke måtte inskränkas till Elfdals, Eryksdals och Jösse härader inom länet, utan utsträckas äfven till Nordmarks härad, hvilket med hänsyn till frostländighet och invånarnes fattigdom vore lika vanlottadt som de sex nordliga länen och de tre förenämnda häraderne i Wermland.
Styrelsen har under hänvisning till den upprättade tablån anmärkt: att om alla de från norra länen hittills anmälde frostafledande myrutdikningarne skulle erhålla statsbidrag till föreslagna belopp, erfordrades dertill 368 000 Rdr; och att om ifrågasatte utdikningarne i Rikets öfriga län skulle kunna undfå do understöd, som Styrelsen ansett sig ega skäl att för do särskilda företagen i underdånighet anteckna, så hehöfdes härför 286,000 Rdr.
Åtskilliga bland de antecknade företagen, mest de till norra länen hörande, men äfven några af dem, som blifvit ifrågasatta inom Rikets öfriga län, äro emellertid, enligt Styrelsens åsigt, om än nyttiga, dock icke af den vigt, att understöd till utförandet skäligen bör företrädesvis i underdånighet förordas.
Fastän med säkerhet kan förutses, att en mängd planer med ansökningar om bidrag till utförandet skall komma att successivt ytterligare ingå, måhända mest från de norra länen, i fall de frostafledande utdikningsarbetena derstädes fortfarande blifva med anslag utan återbetalningsskyldighet understödda, har Styrelsen likväl ansett sig, i öfverensstämmelse med hvad bär ofvan blifvit anmärkt, böra i underdånighet hemställa, att Eders Kongl. Maj:t till Rikets Ständer icke må i Nåder aflåta förslag om större fond till frostafledande utdikningar i norra länen under den tillstundande statsregleringsperioden, än lika med hvad som under denna period för tre år utgått, eller 300,000 Rdr; men att deremot för aftappningars understödjande i Rikets öfriga län måtte, i stället för 150,000 Rdr under tre år, som vid nästlidna riksmöte beviljades, nu blifva i Nåder äskad en fond af 300,000 Rdr, samt framställning dervid göras, att, på sätt förhållandet varit vid flere föregående riksdagar, utom de två sednast förlidna, dessa medel måtte få utgå med i såsom lån och 1 såsom anslag utan återbetalningsskyldighet.
På grund af sålunda anförda förhållanden får jag, som icke instämmer i Styrelsens förslag om anvisande af bidrag utan återbetalningsskyldighet äfven till vattenaftappniugar i södra och mellersta Sverige, och då befintliga tillgångar icke lära medgifva tillökning i denna fond, i underdånighet förorda, att Eders Kongl.
Maj:t ville föreslå Rikets Ständer att för år 1867 anvisa:
Statsverket 1865. 65 l:o till fond för anläggning af nya samt förbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar 150,000 R:dr; 2:o till understödjande af sådana myrutdikningar och v attenaftappning ar inom Norrbottens, Westerbottens, Wester-Norrlands, Jemtlands, Gefleborgs och Stora Kopparbergs län samt Elfdals, Fryksdals, Jösse och Nordmarks härader i Wermlands län, som företrädesvis afse att förminska frostländigheten 100,000 R:dr; 3:o till lånefond för befrämjande af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odlingsföretag inom Rikets öfriga delar 50,000 R:dr; l:o till fond för understödjande af mindre hamnbyggnader samt upprensningar af åar och farleder, anslag 20,000 R:dr.
Beträffande så väl vilkoren för erhållande och åtnjutande af statsbidrag till allmänna arbeten af ofvanomförmälda särskilda slag, som kontrollen å ax-betenas utförande enligt fastställde planer, tillstyrker jag i underdånighet, att Eders Kongl. Majit måtte föreslå Rikets Ständer bibehållandet af de i berörde afseenden nu gällande föreskrifter.
Vidare har Styrelsen i underdånighet åberopat behofvet deraf, att tillräckliga medel finnas för bekostande af icke blott undex-sökningar, utan äfven oundgängliga inspektioner till kontrollen å de under utförande varande arbetens ändamålsenliga fortgång efter gillade arbetsplaner, som ock derå att äldre anläggningar af vederbörande bolag eller menigheter hållas vid makt, hvadan Styrelsen i underdånighet föi-eslagit, att Eders Kongl.
Majit täcktes till nu sammanträdande Rikets Ständer aflåta Nådig framställning om att till rese- och inspektions- samt undersökningskostnaders och expensers bestridande för allmänna arbeten under Statsregleringsperioden måtte fortfarande blifva anvisad en årlig summa af 30,000 Riksdaler.
Till aflöning för Styrelsen öfver Allmänna Väg- och Vatt enbyggnader samt dess tjenstebiträden såväl i hufvudstaden som i landsorterne har af Rikets sednast församlade Ständer anvisats för löpande Statsregleringsperioden 28,900
Rdr åi-ligen.
Dessa medel utgå, enligt af Eders Kongl. Majit i Nåder utfärdad aflönings - stat den 13 November 1863, sålunda:
En Öfver-Direktör och Chef i Styrelsen lör Allmänna Väg- och Vattenbyggnader, samt tillika Chef för Väg- och Vattenbygg nads-Corpsen Ridr 6,000: — En Byrå-Chef för tekniska detaljei-, tillika Öfverste-Löjtnant i nämnde Corps ,, 1,500:
En Kamrerare och Kansli-ledamot „ 2,500: — Tekniska biträden vid Styrelsens byrå: en å 1,200 R:dr, en å 1,000 „ en å 800 „ „ 3,000: — En Förste Kanslist och Registrator . . . „ 1,800: — En Andre Kanslist 1,000: — En Vaktmästare „ 500: — Transport R:dr 19,300: — Bih. till K.
Fröt. 1865 1866. 1 Sami. 1 Afd. 6 Häft. 9 66 Bil.
R:dr 19,300: — Fem Distrikt-Chefer, tillika Majorer i Väg- och Vattenbyggnads Corpsen, å 1,200 R:dr hvardera „ 6,000: — Sex Distrikt-Adjutanter, hvaraf 2 i norra och 1 i hvartdera af de 1 öfriga distrikten å 600 R:dr „ 3,600: — Summa R:dr 28,900:
— Dti förra underdåniga generalförslaget hade Styrelsen hemställt, att, enär Distrikt-Chefernes och Distrikt-Adjutanternes tid, i den mån som inspektions-förrättningar och granskningar af planer årligen ökats, numera lemnade mindre tillfälle än förut till extra förtjenster, billigheten syntes påfordra, att Staten aflöuade dessa tjenstemän något högre, i följd hvaraf Styrelsen föreslog en löneförhöjning till hvardera af de 5 Distrikt-Cheferne af 600 Rdr, tillsammans 3,000 R:dr, och till hvardera af de 6 Distrikt-Adjutanterne af 150 R:dr, elior tillsammans 900 R:dr.
Eders Kongl. Maj:t, som i Nåder gillade Styrelsens åsigt, behagade till Rikets Ständer aflåta förslag om nämnde lönetillökningar, hvilka likväl icke blefvo af Rikets Ständer beviljade; men Styrelsen har ansett sig nu kunna och böra i underdånighet hemställa, huruvida icke förnyad proposition rörande denna fråga må i Nåder till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåtas, i hvilket fall aflöningsanslaget skulle komma att under nästa statsregleringsperiod utgå med 32,800 R:dr per år.
Styrelsen, sorn förklarat sig hysa den åsigt, att det för bildandet af Vägoch Vattenbyggnads-elever, deraf större delen efter genomgångna fullständiga examina och praktiska öfningar söker inträde på Väg- och Vattenbyggnads-corpsen, är ändamålsenligast att lärokursen vid högre Artilleri-läroverket får såsom hittills af dem bevistas och examen derstädes afläggas, har i följd häraf i underdånighet hemställt, det täcktes Eders Kongl. Maj:t till Rikets Ständer aflåta Nådig framställning om att enahanda anslagsbelopp, som vid förra riksmötet anvisades, måtte fortfarande för nämnde ändamål få utgå under tillstundande statsregleringsperiod, nämligen: till lärare per år 3,000 R:dr och till stipendier 3,000 ,, I öfverensstämmelse med hvad Styrelsen i underdånighet förordat, hemställer jag i underdånighet, att de föreslagna anslagsbeloppen må hos Rikets Ständer äskas.
Väl afslogs vid förra riksdagen den sökta förhöjningen i aflöning för Distrikt-Cheferne och Distrikt-Adjutanterne på den grund, att de ansågos vara i tillfälle att genom utförande af större eller mindre arbeten åt enskilde förskaffa sig extra inkomster, som åtminstone för en del af dem förmenades uppgå till icke obetydliga belopp; men då uppenbart är, att de aflöuingar, som för närvarande utgå till dessa tjenstemän, icke äro afsedda att uteslutande bereda innehafvarne tillräcklig bergning, samt de nu ifrågasatta förhöjningarne synas vara med billighet öfverensstämmande och endast undantagsvis någon betydligare biförtjenst kan för dem vara att påräkna, hemställer jag om förnyande af enahanda framställning till instundande riksdag som den, hvilken skedde vid den sistförflutna.
Frågan Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 67 om förflyttande af undervisningen för Civil-ingeniörer från högre Artilleri-läroverket vid Marieberg till annat läroverk är ännu icke slutligen afgjord.
Af Rikets Ständer torde således af Eders Kongl. Maj:t äskas följande anslag: till undersökningar, inspektionskostnader och expenser för allmänna arbeten 30,000