Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med lillkännagifvande att, enligt hvad ej mindre Styrelserna för de vid Ultuna och Bergqvara inrättade mejeriskolor anmält, än ock Agronomen Alfred Nathhorst i afgifne inspektionsberättelser vitsordat, ändamålet med dessa skolor ännu fullständigare skulle kunna vinnas, om lärokursen vid dem blefve, likasom vid landtbruksskolorna, tvåårig, och följaktligen endast halfva antalet af mejeri-eleverne årligen utginge, bade Akademien, enär det emellertid redan visat sig, att de, efter en lärokurs af blott ett år nu årligen utgående tolf mejeri-elever icke på långt när motsvarat de reqvisitioner, som till skolorna ingått, i afseende å erhållande af elever från dem, och då inom riket numera funnes tillgång på åtskilliga väl skötta enskilda mejerier, med hvilkas innehafvare öfverenskommelser skulle kunna träffas alt emot någon viss årlig ersättning till undervisning i ladugårdsskötsel och mejerihandtering emottaga en eller annan elev, funnit sig böra i underdånighet hemställa att en årlig summa, motsvarande anslaget till en mejeriskola, eller 3,000 Rdr, mätte af Kongl. Majit hos Rikets Ständer äskas till stipendier åt sådane personer, som efter vederbörande Hushållnings-Sällskaps förslag kunde af Akademiens Förvaltnings— Komité utskickas till enskilda mejerier, för att, efter der genomgången fullständig tvåårig lärokurs, kunna, likasom eleverne från mejeriskolorna, blifva af nytta efter erhållna anställningar inom olika delar af riket.
6:o angående Fårskötselns befrämjande.
Härvid bade Akademien hufvudsakligen anfört: att då de förslag till schäferihandteringens uppbjelpande, hvilka Akademien tid efter annan framställt, icke lyckats vinna bifall, Akademien trott sig böra vara betänkt på utfinnandet af något annat sätt för befrämjandet .af det vigtiga ändamålet och dervid kommit till den åsigt, att ett nytt system borde försökas, byggdt på den grund, att statens nuvarande schäferier af sakkunnige personer uppskattades och, i den mån sådant läte sig göra, öfverlätes lill enskilde, som, inom vissa bestämda år, till staten genom årlig inbetalning återgäldade uppskattningssumman; att sedermera får ulaf de för 30 Bil.
N:o 5 till Kongl. Maj.-ts Nåd.
Prop. N.-o 1, om Statsverket 1862. närvarande mest omtyckta racer för statens räkning inköptes samt uppställdes hos enskilde landtbrukare, till hvilka de skulle öfverlåtas emot skyldighet att till staten, likaledes inom viss tid, återbetala inköpssumman, hvarefter schäferiet öfverginge till innebafvarens enskilda egendom; samt alt slaten skulle vidkännas alla med djurens anskaffning förenade kostnader och, intilldess full betalning för djuren blifvit erlagd, på enahanda sätt, som hittills, utöfva kontroll olver deras vård och skötsel.
Staten skulle, efter Akademiens förmenande, härvid uppträda egentligen endast såsom förlagsman, samt återfinge inom de bestämda åren hela det för inköpet utlagda kapitalet; och de enskilde landtbrukare, som emottoge schäferier, bade sitt eget intresse på det närmaste förenadt med det allmännas, att schälerierne blefve väl och omsorgsfullt skötta samt förökade, enär detta vore schäferi-innehafvarnes enskilda vinst.
Då staten genom den tillåtna amorteringen af inköpssumman erbölle densamma hel och hållen åter, blefve ock derigenom ett tillfälle att allt framgent tid efter annan inköpa och uppsätta nya schäferier, för alt till enskilda personer mot amortering på enahanda sätt öfverlåtas.
Sålunda skulle, äfven med en mindre summa, samt ulan någon synnerlig uppoffring från Statens sida, lårskötseln kunna ansenligen främjas genom fortsatt spridning af lämpliga afvelsdjur.
Enär emellertid såväl vid de årliga försäljningarne af arrendedjur från statens nuvarande schäferier, som vid afy 11 ring af hela får hjordar, erfarenheten visat, att några betydliga summor genom försäljning af de äldre schälerierna ej vore att påräkna,foch de|medel, som på detta sätt kunde inbringas, således blefve för systemets genomförande alldeles otillräckliga, hemställde Akademien i underdånighet, att Kongl. Maj:t måtte hos Rikets Ständer äska ett anslag för en gång af 15,000 Rdr, att under nästa statsregleringsperiod med en tredjedel, eller 5,000 Rdr, årligen utgå för uppsättning af mindre schäferier af passande och omtyckta racer,fatt till enskilde öfverlemnas, mot skyldighet för desse att inom vissa, ej allt för många år( återbetala inköpssumman.
7:o angående åtgärder för fiskerierna.
Efter lillkännagifvande, att det för vetenskapliga undersökningar rörande fiskerierna så väl vid Östersjöns svenska kuster, som synnerligast i sölvattnen inom riket till Akademiens disposition anvisade årliga anslag af 1,000 Rdr blifvit till föreskrif— vet ändamål användt dels inom rikets nordligaste vattendrag, dels i det medlersta Sverges stora sjöar; att den kännedom, som genom dessa undersökningar vunnits, varit af ganska stor vigt, såväl i vetenskapligt som i ekonomiskt hänseende; och att det vore att hoppas, att under innevarande och nästkommande år fortsatta arbeten vid Östersjöns kust samt i Wermlands och Dahlslands m. fl. vattendrag, skulle lemna nya och upplysande bidrag, hade Akademien, under hvars ledning, i bredd med nämnde undersökningar äfven andra åtgärder fortginge i syfte att befordra fiskodling i rikets sötvatten, uttalat den åsigt, att dessa båda nu skiljda åtgärder skulle, i öfverensstämmelse med ett af Akademiens ledamot, Professoren Bil.
N:o 5 lill Kongl. Majlis Nåd.
SI S.
Lovén ingifvet, vid Akademiens underdåniga memorial logadt förslag, kunna i ett sammanhang anordnas och utvecklas på ett sätt, som med större säkerhet ledde till fiskeriernas förbättring.
Enligt detta förslag skulle vården och tillsynen öfver fisket i rikets sötvatten och vid kusterna, med undantag af det egentliga hafsfisket vid Bohuslänska kusten, uppdragas åt en Intendent, hvars verksamhet borde omfatta : att utföra en vetenskaplig undersökning af fiskerierna; samt att föreslå och vidtaga åtgärder till fiskets förbättrande, särdeles genom fiskodling i förening med fiskens fredande genom plantering eller ledning af värdefulla fiskslag i passande vatten; genom anläggning af fiskparker och fiskdammar; samt genom införande af förbättrade fiskdon och redskap; en närmast under denne Intendent stående Assistent, som särskildt skulle hafva sig anförtrodd ledningen af en hufvudstation för fiskodling, hvarest personer från olika delar af riket kunde erhålla praktisk handledning i anläggning och skötsel af sådana anstalter samt undervisning i bedrifvande af olika slags fiske, med hvad till dess vård och förbättring hörer; samt en annan, vid sidan af denna ställd Assistent eller medhjelpare, med uppdrag att resa till de orter, der hans närvaro för dylikt ändamål önskades; hvar jemte bland de vid hufvudstationen undervisade eleverne de skickligaste ansåges kunna, efter reqvisitör), utsändas, för att anlägga kläckningsanstalter, plantera fiskrom, o. s. v. äfvensom, enligt samma förslag, en årlig summa borde vara disponibel för försöks anställande vid andra fisken än sådana, som kunde komma i fråga vid hufvudstalionen, exempelvis ålfisket, samt för vidtagande af åtgärder för att pröfva nya, annu oförsökta medel till fiskets förbättrande.
Akademien, som, till ledning för bedömande af de kostnader, hvilka för ifrågavarande åtgärder kunde erfordras, upplyst att de belopp, hvartill utgifterna för dylika anordningar i Norrige uppginge, utgjorde årligen tillsammans 2,750 Speciedaler eller i Svenskt mynt 11,000 Riksdaler, hade, i enlighet med Professoren Lovéns förslag, dels upptagit de årliga omkostnaderna på sätt som följer:
En Fiskeri-lntendent, lön . 2,000
Ersättning för resekostnader och traktamente . 1,500 3,500.
Föreståndaren, för hufvudstationen, lön . 1,500 Ersättning för resor 500 2,000.
Medbjelparen, lön . 1,000 Ersättning för resor 500 1,500.
Till försöks anställande .
1,000 eller tillsammans 8,000 R:dr. dels ock beräknat, såsom för en gång erforderliga, till uppsättande af en kläckningsanstalt 500 R:dr; ■"2 Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. dock att, då, i händelse af bifall lill Akademiens förslag, ej allenast ofvan omförmälda extra statsanslag af 1,000 R:dr årligen till fiskeriernas vetenskapliga undersökning, utan ock det till en särskild undervisare i fiskodling, från ordinarie anslaget till »Fiskeri-näringens understöd» nu utgående årliga arfvode af 1,500 R:dr kunde indragas, endast ett belopp af 5,500 R:dr nytt årligt anslag, jemte 500 R:dr för en gång, behöfde till ifrågavarande fullständiga reglering af åtgärderna för de inhemska fiskerierna hos Rikets Ständer äskas. — — — — — — — — 8:o. angående Landtbruks-Ingeniörerne eller de s. k.
Agronomerne och deras biträden.
Med underdånig anmälan att det nuvarande antalet af nio Landtbruksingeniörer syntes Akademien åtminstone tills vidare vara tillräckligt, samt hemställan att de löneförhöjningar, som med 1,500 Rfdr årligen för hvardera af de två äldste Ingeniörerne Kempff och Akerman blifvit intill slutet af innevarande statsregleringsperiod i nåder beviljade, måtte varda å ordinarie stat uppförde, hade Akademien tillika, uppå anförda skäl, i underdånighet föreslagit: dels att för de öfriga Landlbruksingeniörerne, äfvensom för dem, hvilka framdeles kunna vinna sådan anställning, måtte bestämmas en i likhet med hvad som blifvit för lärarne vid elementar-läroverken stadgadt, fortgående lönetillökning, så att deras lön hädanefter, såsom hittills, till en början utgående med . 1,500 R:dr. komme alt förhöjas: efter fem års vitsordad berömlig tjenstgöring med 500 » efter ytterligare fem års d:o d:o d:o 500 » efter d:o d:o d:o d:o d:o d:o 500 » så att, efter 15 års berömlig tjenstgöring, aflöningen uppginge till . 3,000 R:dr. eller det belopp, ofvanbemälde två Landlbruksingeniörer nu åtnjuta och hvilket skulle utgöra högsta för dylika Ingeniörer utgående årliga lönebelopp; dels ock att, i stället för det. nu med tillsammans 1,575
R:dr till stipendier för 3 s. k. agronom-elever utgående årliga anslag, en summa af 2,000 R:dr måtte å stat uppföras, för att tilldelas minst 5 Landlbruks-stipendiater, som med samma förmåner och skyldigheter i öfrigt, hvilka tillkommit Agronom-eleverna, skulle åtfölja Landtbruksingeniörerne samt af dem åtnjuta undervisning och utbildas till att antingen, allt efter som ingeniörsplatser kunde blifva lediga, inträda i statens tjenst såsom sådane, eller ock såsom enskilde praktiske agronomer blifva till nytta och gagn vid egna eller andras jordbruk. 9:o. angående pris-utdelningar vid allmänna landtbruksmöten.
Under åberopande, bland annat, hurusom Bestyrelsen för det i Götheborg år 1860 hållna Nionde allmänna landtbruksmöte!, uti ofvanomförmälda skrifvelse af den 5 Maj 1861, hos Kongl.
Maj:l i underdånighet anmält mötets enhälligt uttalade önskan att för framtiden större tillgång måtte beredas för åstadkommande vid sådana landtbruksmöten af rikhaltigare utställningar i allmänhet samt betydligare pris— belo - Bil.
35 belöningar i synnerhet för hästar, hade Akademien, som genom remiss af den 15 Juni sistnämnde är fått sig anbefalldt alt, efter samråd med Sluteri-Öfverslyrelsen, i berörda ämne sig yttra, såsom sin och bemälde Styrelses gemensamma åsigt anfört, att, enär erfarenheten å ena sidan nogsamt visat, alt allmänna utställningar och täflingsmöten, i förening med utdelning af ett större antal premier för det utmärktaste af hvad vid sådana möten företes, verka högst förmånligt lill väckande af håg för förbättringar inom jordbrukets särskilde delar samt till framkallande och underhållande af en ädel täflan mellan dess idkare, men å andra sidan äfven blifvit ådagalagdt, att den summa, som för sådant ändamål hittills utgått, eller 3,000 R:dr årligen, varit alltför ringa för att kunna väcka en allmännare täflan eller förmå mera aflägset boende att vid mötena deltaga i sådan täflan, syntes det vara i hög grad önskligt, om ifrågavarande premier, hvilka ofta ej ens betäckt kostnaden för transporten af de belönade föremålen, kunde komma att ökas; och tillstyrkte derföre Akademien, att Kongl. Majit måtte hos Rikets Ständer äska, att, för prisbelöningar vid allmänna landtbruksmöten för husdjur, redskap och machiner samt ladugårdsprodukter, jemte sädesslag och andra jordbruksalster, det hittills utgående årliga anslaget blefve fördubbladt eller höjdt till 6,000 R:dr årligen.
10:o. angående prisbelöningar för gödboskap.
Med förmälan att, då utställningar och prisbelöningar af gödboskap i England och Frankrike visat sig verka högst fördelaktigt, önskligt vore att landtbushållningen äfven i Sverige leddes i riktning åt icke blott mjölk-, utan jemväl köttproduktion, hade Akademien i underdånighet hemställt om aflåtande af nådig proposition till Rikets Ständer att ett ärligt anslag af 3,000 R:dr måtte anvisas för att användas till prisbelöningar för gödboskap, vid tre täflingsmöten, som årligen borde anställas, ett i hufvudstaden samt två på dertill lämpliga orter i provinserna. ll:o angående prisbelöningar för väl skötta mindre landtbruk.
Akademien, som trott tiden vara inno då man med framgång kundo här i landet, i likhet med hvad i andra länder, synnerligast i Frankrike, skett, genom belöningar och hedersbevisningar uppmuntra den mindre jordbrukaren att, på ett för honom och Staten vinstbringande sätt, använda de lärdomar och den föresyn, som numera så allmänt erbjödes, hade ansett sig böra i sådant afseende framställa ett efter förhållandena i Sverige lämpadt förslag, innehållande hufvudsakligen: att, för utdelande af hedersbelöningar åt utmärktare, mindre jordbrukare inom riket, måtte bestämmas fem premier att årligen utgå, ett inom hvardera af de distrikt, hvari riket för detta ändamål torde böra fördelas; att hvardera af dessa premier skulle bestå af 1,000 Riksdaler i penningar, en silfverbägare om 500 Riksdalers värde, samt en medalj i guld, att offentligen bäras å bröstet; att de landtbruk, som till täflan härom komme att anmälas, ej finge innehålla Bih. lill Jl.
Prot. 1862 <51 1863. 1 Sami. 1 Afd. 6 Haft. 3 34 Bil.
Prog. N:o 1, om Statsverket 1862. öfver vid pass 200, samt ej under 20 tunnland uti åker och äng, hvarjemte de minst i 10 år borde hafva varit i den persons hand, som till täflan sig anmälde; samt slutligen att kostnaderne för resorna till och bedömande af de till prisbelöning anmälde egendomarne lämpligen borde kunna bestridas af Hushållnings—Sällskapens medel.
I öfverensstämmelse med dessa hufvudgrunder och med uttalande af den öfvertygelse att sådane hedersbelöningar högst väsendtligen skulle medverka att fortskynda jordbrukets utveckling hos den stora allmänheten, samt att oberäkneliga fördelar sålunda skulle beredas
Staten genom modernäringens hastigare förkofran, hemställde Akademien i underdånighet, att Kongl. Maj:t måtte till Rikets Ständer aflåta nådig proposition om de för ändamålet behöfliga anslag, nämligen: till fem årliga penningepremier ä 1,000 R:dr . . 3,000. » årlig utdelning af fem silfverpokaler å 300 R:dr 2,500. samt till d:o d:o af fem guldmedaljer ä 100 R:dr . 500.
, Summa R:dr 8,000.
12:o. angående lokal för modellredskaps utställning.
Efter framställning af de väsendtliga förbättringar i åkerbruksredskaps-tillverkningen, hvilka här i landet åstadkommits och ytterligare kunde emotses derigenom att Akademien vore i tillfälle att, med begagnande af dertill anvisadt statsanslag, årligen inköpa utländska modeller till sådana redskap, bade Akademien ansett sig böra i sammanhang härmed erinra, hurusom Akademien, uti den 15 sistlidne Mars afgifvet utlåtande i anledning af väckt fråga om utbyte af dess hus och tomt här i staden emot Teknologiska Institutets, fästat Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet ä Akademiens behof att i hufvudstaden ega en tillräckligt rymlig och ändamålsenlig expositionslokal för åkerbruksredskap och macbiner, hvarest icke blott Statens dyrbara samlingar i denna väg kunde, behörigen ordnade, uppställas och hållas för allmänheten tillgänglige, utan äfven prof på utmärklare tillverkningar från de inhemska redskapsfabrikerne mottagas och förevisas, så att på detta sätt en ständigt fortgående utställning af landtbruksredskap kunde komma till stånd och dermed alla de fördelar vinnas, som genom kännedom om och spridning af nyare och förbättrade redskap stöde att erhålla; hvarjemte, för den händelse att förslaget alt i sammanhang med ofvanomförmälda egendoms-utbyte bereda Akademien en sådan utställningslokal å den Akademien nu tillhöriga tomt skulle komma att förfalla, Akademien i underdånighet anhållit, alt Kongl. Maj:t måtte täckas för ifrågavarande oafvisliga behof hos Rikets Ständer äska ett särskildt anslag å 50,000 R:dr. 13:o. angående rese-anslag för jordbrukets vetenskapliga eller praktiska studium.
Härvid hade Akademien uttalat den önskan, att det till reseunderstöd i ofvanberörde ändamål redan beviljade, å ordinarie stat uppförda årliga anslag af 6,000 R:dr mätte fortfarande få utgå.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. 55 b) Styrelsens för Alnarps Landtbruksinstitut underdåniga skrifvelse af den 28 sistlidne Juli, hvaruti Styrelsen, — jemte anhållan att för en agrikulturkemisk försöks-stations ordnande vid nämnda institut måtte hos Rikets Ständer i nåder äskås de belopp, hvilka Landtbruks-Akademien uti ofvanintagna betänkande föreslagit, nämligen såsom anslag för en gång till organisationskostnader 13,000 Riksdaler, samt såsom anslag till årliga utgifter vid berörde anstalt 4,300 Riksdaler, — tillika gjort underdånig framställning om behofvet af dels tillökning i institutets nuvarande till 18,000 Riksdaler bestämda årliga anslag, dels särskilda anslag för en gång till nybyggnader, m. m.
I afseende å behofvet af tillökning i årsanslaget bade
Styrelsen afgifvit fullständigt förslag till stat för institutet, upptagande: l:o.
Lär arnes aflöning. a) Till Föreståndaren 4,300 b) » dito såsom lärare i landthushållning och boskapsskötsel 1,300 c) » läraren i agrikulturkemi, geologi och fysik, såvida ej ofvanberörda anslag till en försöks-station vid Alnarp blefve beviljadt, löne- förhöjning från 2,300 Riksdaler till ........
3,000 d) » läraren i veterinär och zoologi 2,000 e) » en extra lärare i botanik 500 f) » läraren i det praktiska åkerbruket, oberäknadt motsvarande löne- förmåner såsom inspektor vid egendomen 1,500 g) » en extra lärare i ritkonst 500 b) » läraren i bokföring, oberäknadt 300 Riksdaler för gårdens räken- skapers förande 1,000 i) ,, läraren i trädgårdsskötsel, såsom sådan, samt för skötseln af in- stitutets trädgårdar 1,200 k) » en extra lärare i skogshushållning 500 1) » läraren i smide- och hofbeslag, lön 600 Riksdaler, hvaraf hälften påförts institutet med 300 m) » läraren i slöjd 600 2:o. 1 och för materialier till undervisning. a) Till Laboratorierna, i händelse ej anslag till försöks-station beviljas, för reagentier, glas, instrumenter, sprit, m. m 1,000 b) » Biblioteket, för inköp af nödiga journaler 400 Transport Riksdaler 18,300 56 Bil.
Transport 18,500 c) lill anskaffande af dissektionsdjur, sprit samt burkar för ett anato miskt och zoologiskt museum 400 d) » aflöning åt en Vaktmästare vid nämnda anatomiska museum.
. 600 5:o.
Betjening och renhållning. a) Till en Laboratorii-vaktmästare, med skyldighet att tillika hafva tillsyn öfver värme-apparaterna och vattenledningen vid institutet, samt ombesörja sotning derstädes 600 b) » en betjent: lön 200 samt kost, berä“knad efter 80 öre pr dag.
. 292 ^gg c) » tre betjentgossar: kost å 292 876 kläder, skodon och lön å 77: 16 . . 252 j ^gg d) » handtlangning, såsom vedhuggning, vattenpumpning, eldning af värme-apparater, m. m 400 e) » renhållning af alla elev-rum, salar, korridorer, samlingsrum, m. m. 300 4:o.
Stenkol till värme-apparater, kakelugnar, köksspisar, tvättstuga, brygghus, laboratorier m. m.
1,800 tunnor å 2 Riksdaler 3,600 Bokved till hela institutet, 28 famnar å 35 Riksdaler 1,060 Furuved till tändning och till mathållnings-enlreprenören, 6 famnar å 15 Riksdaler 90 Träkol till laboratorierna 100 Olja och ljus till undervisningsrum, bibliothek, förstugor, korridorer och betjening 600 Läkare-arfvode och medikamenter 500 Rrefporto och skrifmaterialier samt annonskostnad 300 Protokollsföring 150 Byggnaders och inventariers underhåll 1,000 Brandförsäkringsafgift 300 Underhåll al ett par hästar, afsedde att för institutets räkning användas till körslor af stenkol och ved, stadsbud, hemlning af läkare, m. m. . 500 5:o.
Institutets mathållning.
Underhåll af en häst för entreprenörens räkning . 250 Hushålls-inventariers slitning och underhåll 200 Transport 30,850 Bil.
N:o 1, om Statsverket 1862. 37 Transport 30,850 Fyra fri-elevers kosthåll å 1 Riksdaler 25 öre om dagen för person . 1,825 Summa Riksdaler 52,675 eller, med afdrag för den händelse särskildt anslag till försöks-station komme att beviljas, af 1,500 tillsammans för institutets underhåll 31,175; hvarjemte för åkerbrukets vid Alnarp förbättrande medelst grund-dikning, mergling och extra gödning, enligt uppgjord beräkning, grundad på förutsättningen af den under eget bruk varande åker-arealens, 600 tunnland, grunddikning på 16 och mergling på 8 år, årligen erfordrades .
4,000 i följd hvaraf hela årsbehofvet vid Alnarp, under nyssnämnde förutsättning, skulle uppgå till 35,175 och sålunda till ett belopp, som öfverstege nuvarande års anslag 18,000 Riksdaler med 17,175 Riksdaler, och hvilket Styrelsen ansett behöfva medelst tillökning i det årliga anslaget fyllas.
Såsom anslag för en gång hade Styrelsen uti ofvanberörde skrifvelse, på anförda skäl, begärt: l:o till uppförande, i enlighet med derför af danske arkitekten, Professoren Meldal, uppgjorda ritningar jemte kostnadsförslag, af en ny s. k. ekonomibyggnad, innefattande logar, lador, stall och ladugårdshus, spannmålsmagasin, redskapshus, m. fl. för landthushållningen vid Alnarp beböfliga hus och lägenheter, ett belopp af 145,000 Riksdaler, samt till anskaffande af en lill denna byggnad erforderlig lokomobil, jemte tröskverk af bästa sort . . 10,000 » ^gg 000’ 2:o såsom bidrag till en af Lomma församling, inom hvilken Alnarp är beläget, i behörig ordning beslutad kyrkotillbyggnad 7,500; varande uti en särskild skrifvelse, som Styrelsen under den 4 sistlidne Augusti till Kongl. Majit i sammanhang med skrifvelsen af den 28 nästförutgångne Juli aflåtit, i underdånighet anmäldt: det Styrelsen, som ej kunnat förbise, att det belopp af 145,000 Riksdaler, hvartill kostnadsförslaget till den nya ekonomibyggnaden uppginge, om ock i och för det dermed afsedda ändamål ingalunda för högt, dock utgjorde en ganska betydlig anslagssumma, af sådan anledning ånyo sammanträdt, för att söka, genom byggnadsföretagets inskränkning och företrädesvis genom en minskning af logbyggnadens och redskapshusens storlek, vinna en önskad nedsättning i det för nybyggnaden erforderliga beloppet, utan att derigenom en kännbar brist af nödigt utrymme i den ifrågavarande byggnaden blefve att befara; men att, då Styrelsen ej före den tid, inom hvilken de frågor, som skulle underställas Ri kets Ständer, borde vara till Kongl. Majit öfverlemnade, kunde hinna att låta utarbeta ny planritning och kostnadsförslag i afseende å merberörde ekonomibyggnad, 38 Bil.
Styrelsen funne sig försatt i nödvändighet att de uppgjorda ritningarne i deras nu befintliga skick till Kongl. Majit insända, med underdånig anhållan att, så snart omförmälde nya planritning och kostnadsförslag blifvit uppgjorda och senast inom September månads utgång detta år, få dessa handlingar till Kongl. Majit aflemna, för att såsom alternativ kunna Rikets Ständers pröfning underställas. Landtbruks-Akademiens Förvaltnings-Komité, som genom nådig remiss af den 18 sistlidne Augusti blifvit anbefalld att, i anledning af Styrelsens för Alnarps landtbruksinstitut ofvanberörde underdåniga framställningar, till Kongl. Majit inkomma med underdånigt utlåtande, hade under den 11 nästlidne September ett sådant utlåtande afgifvit och dervid, med förbigående af frågan om anslag till en försöks-station vid Alnarp, hvarom Landtbruks-Akademien redan i sitt underdåniga betänkande af den 14 sistlidne Juni sig yttrat, beträffande öfriga af Styrelsen ifrågaställda anslag hufvudsakligen anfört följandei