Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse, N:o 83. 11 vågar, till Eders Kongl. Maj:ts disposition, för år 1867, anvisat ett anslag af 150,000 R:dr att användas, der Eders Kongl. Maj:t finner medlen mest nödiga för att befordra allmänt gagn. 2:o. Sedan Rikets Ständer vid sistförflutna Riksdag, för anläggning af väg från Öhrträsk till Fredrika kyrka och vidare till Åsele inom Westerbottens län, beviljat ett anslag utan återbetalningsskyldighet af 100,000 R:dr, att under nu löpande statsregleringsperiod utgå med halfva beloppet eller 50,000 R:dr; så har Eders Kongl. Maj:t af Rikets Ständer äskat, att till fortsättning af detta vägbyggnadsarbete, som, enligt upprättadt kontrakt, bör vara färdigt den 1 Oktober 1869, måtte af det sålunda redan beviljade statsbidraget till utgående under år 1867 ytterligare anvisas 20,000 R:dr; Och hafva Rikets Ständer till denna nådiga framställning lemnat bifall. 3:o.
För anläggning af väg från Letsbo by i Ljusdals socken till Ramsjö kyrka i Vestra Helsingland, beviljade Rikets Ständer vid 1862—1863 årens Riksdag ett anslag af 50,000 R:dr, men anvisade deraf endast 25,000 R:dr till utgående under innevarande statsregleringsperiod.
Då detta arbete kunde påräknas blifva färdigt redan den 1 Oktober 1867, har Eders Kongl. Maj:t föreslagit, att hela det återstående beloppet måtte anvisas att utgå under sistnämnda år; Och hafva, i öfverensstämmelse härmed, Rikets Ständer till utgående under år 1867 anvisat återstående 25,000
R:dr af det för omförmälda ändamål beviljade anslag.
Uti särskilda hos Rikets Ständer gjorda framställningar har blifvit föreslaget att, enär den under 2:dra punkten omförmälda väg från Öhrträsk förbi Fredrika kyrka till Åsele, för att rätt gagna orten, borde erhålla en ytterligare fortsättning till Wilhelmina kyrka; Rikets Ständer under de förbehåll, som kunde finnas lämpliga, måtte för anläggning deraf bevilja ett anslag af 50,000 R:dr.
Enligt det af Styrelsen för väg- och vattenbyggnader före innevarande
Riksdags början afgifna underdåniga generalförslag öfver sådana arbeten, för hvilkas utförande statsbidrag blifvit ifrågasatta, skulle denna fortsättning för en väglängd af 6 mil 25,600 fot komma att kosta 66,950 R:dr.
Rikets Ständer, som dela den jemväl af Styrelsen yttrade åsigt om nyttan af den ifrågavarande väganläggningens ytterligare utsträckning i enlighet med derom nu framställda förslag, och emot det ifrågasatta anslagets belopp icke funnit något att erinra, hafva likväl ansett att, då den nedre mellan Öhrträsk och Åsele under anläggning varande delen af ifrågavarande väg, enligt upprättadt kontrakt, icke skall vara fullbordad förr än den 1 Oktober 1869, samt bristande arbetskrafter inom dessa glest bebodda orter i allt fall icke torde medgifva någon större skyndsamhet vid arbetets utförande, endast en mindre del af det nu begärda anslaget må till utbetalning under år 1867 ifrågakomma; Och, i öfverensstämmelse härmed, hafva Rikets Ständer, för anläggning af den föreslagna vägen mellan Åsele och Wilhelmina kyrkoby i Westerbottens län, 12 Expeditions- Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 83. beviljat ett anslag utan återbetalningsskyldighet af 50,000 R:dr, samt deraf till utgående under år 186*7 anvisat 10,000 R:dr, under enahanda förbindelse för vederbörande i afseende å denna väganläggnings fullbordande och framtida underhåll, som vid sistförflutna Riksdag stadgades, rörande väganläggningen mellan Öhrträsk och Åsele. 5:o.
Uti särskilda framställningar är vordet föreslaget, att Rikets Ständer, dels för anläggning och förbättring af redan varande och dels för anläggning af ny väg från Ramsele sockengräns genom Fjellsjö och Bodums socknar till Tåsjö kyrka i Wester-Norrlands län, måtte anvisa ett anslag utan återbetalningsskyldighet af 76,250 R:dr, att med ena hälften utgå under år 1866 samt med återstoden då arbetet blefve fullbordadt.
Enligt Styrelsens för allmänna väg- och vattenbyggnader omförmälda generalförslag, sönderfaller detta vägbyggnadsföretag i tvänne delar, af hvilka den ena omfattar vägsträckningen från Ramsele sockengräns genom Fjellsjö till Bodums kyrkoby, med en längd af 2 mil 31,852 fot, och den andra åter sträckan från Bodums till Tåsjö kyrkoby, utgörande i längd 4 mil 3,502 fot.
Ä den förra linien hade menigheten med en uppgifven kostnad af 8,000 R:dr under sednare åren uppbrutit en så kallad kärrväg, hvilken vore någorlunda farbar.
Denna vägs iståndsättande och förändring till fullt antaglig allmän landsväg ansågs likväl erfordra en ytterligare kostnad af 34,400 R:dr, hvilket belopp Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länet ansett böra af allmänna medel oafkortadt utgå, enär menigheten, genom den provisionela lcärrvägens verkställande, kunde antagas redan hafva fullgjort sin andel af arbetet.
Ä den sednare linien mellan Bodum och Tåsjö saknades för närvarande all körväg.
Der skulle alltså anläggas en alldeles ny väg, för hvilken kostnaden beräknats uppgå till 72,035 R:dr, hvaraf menigheterna förklarat sig villiga bidraga med |:del.
Om dessa vägarbeten yttrar vidare Styrelsen, att då Tåsjö församling onekligen har ett tvingande behof att genom socknen få en väg anlagd, för att sålunda kunna lättare än hittills komma i beröring med öfriga delar af länet, Styrelsen visserligen funnit sig böra förorda bidrag af allmänna medel för vinnande af detta ändamål och alltså antecknat detta företag bland första klassens arbeten, men i afseende å det anslagsbelopp, som borde ifrågakomma för vägens första afdelning — eller den mellan Ramsele och Bodum — ansåg Styrelsen den af Eders Kongl. Mapts
Befallningshafvande förordade summan böra något nedsättas.
Då det arbete, som menigheten å denna vägsträcka redan nedlagt, uppgifves hafva kostat 8,000 R:dr, och nu ytterligare till samma vägsträckas fullständiga anläggande erfordrades 34,400 R:dr, skulle följaktligen hela kostnaden för denna del af vägen uppgå till 42,400 R:dr.
Men enär, hvad vägens andra afdelning beträffade, Tåsjö socknemän förklarat sig villige att delta_ga med l:del af den beräknade kostnaden, borde, enligt Styrelsens åsigt, understödsbeloppet för vägen från Ramsele till Bodum utgå efter samma beräkningsgrund, och alltså icke bestämmas högre än till |:delar af kostnaden.
I jemna tal hade Styrelsen alltså Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
13 antecknat för vägsträckan mellan Ramsele och Bodum ?:delar af den redan nedlagda och ytterligare erforderliga kostnaden eller 28,250 R:dr, samt för vägen mellan Bodum och Tåsjö 48,000 R:dr, eller tillsammans 76,250 R:dr.
Med afseende å hvad sålunda blifvit upplyst om denna vägs stora behöflighet och vederbörande menigheters oförmåga att uteslutande med egna medel kunna åstadkomma ett så kostsamt företag, hafva Rikets Ständer, för anläggning af den föreslagna vägen från Ramsele sockens gråns genom Fjellsjö till Bodums kyrka samt vidare derifrån till Tåsjö kyrka inom Wester-Norrlands län, beviljat etf anslag utan återbetalningsskyldighet af Sjuttiosextusen Tvåhundrafemtio R:dr, samt af detta anslag till utgående under år 1867 anvisat Tjugufemtusen (25,000) R:dr, med dervid stadgad förbindelse för vederbörande, att icke blott behörigen utföra och fullborda ifrågavarande väganläggning, utan ock ansvara för densammas framtida underhåll. 6:o.
Vid sistlidna Riksdag väcktes förslag derom, att Rikets Ständer, för åstadkommande af en bättre och kortare förbindelse från Lagaådalen till södra stambanan genom anläggande af en väg från sjön Bolmen till Wieslanda jernvägsstation, måtte bevilja ett anslag utan återbetalningsskyldighet af 151,360 R:dr, motsvarande ?:delar af den för ifrågavarande väganläggning till 227,039 R:dr beräknade kostnad; Och har detta förslag, som dåvarande Rikets Ständer förklarade sig icke kunna bifalla, vid innevarande
Riksdag uti särskilda framställningar blifvit förnyadt.
Den af Chefen för södra väg- och vattenbyggnads-distriktet, rörande ifrågavarande vägbyggnadsarbete uppgjorda plan med dertill hörande kostnadsförslag, upptog följande trenne hufvudafdelningar, nemligen: a) vägsträckan från stranden af sjön Bolmen till Ljungby köping, af 40,000 fots längd, beräknad att kosta R:dr 62,614: — b) väg från Ljungby till Wäraboda bro, 48,200 fot, antagen att kosta » 101,100: — och c) väg från Wäraboda till Wieslanda, af 56,800 fots längd, erfordrande en anläggningskostnad af » 63,325: — eller tillsammans en väglängd af 4 mil 1,600 fot, med en anläggningskostnad af R:mt R:dr 227,039:
— I sitt afgifna generalförslag förklarar
Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader sig anse detta företag vara af särdeles vigt för landet i allmänhet, men i synnerhet för ortens fattiga befolkning, enär de vidsträckta odlingslägenheter, sorn inom denna trakt finnas, nu äro oanvänbara till följd af brist på kommunikationer.
På sådan grund och sedan ett bolag bildats i ändamål att bringa denna vägbyggnad till utförande samt detta bolag åtagit sig att, derest ?:delar af den beräknade kostnaden beviljades såsom anslag utan återbetalningsskyldighet, ansvara för arbetets utförande och tillskjuta den återstående tredjedelen, har Styrelsen äfvensom Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Kronobergs län, i underdånighet 14 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 83. förordat detta arbete; varande såsom bidrag dertill i första klassen i generalförslaget antecknadt ett anslag i jemn summa af 150,000 R:dr.
Med afseende å vigten och nyttan af detta arbete, icke allenast för landet i allmänhet utan jemväl och i synnerhet för den på kommunikationer jemförelsevis vanlottade ort, som den ifrågasatta nya vägen skulle komma att genomlöpa, och då denna orts befolkning, bestående företrädesvis af egare till mindre hemmanslotter, saknar utvägar att, utan Statens biträde, åstadkomma och genomföra detta vidtomfattande arbetsföretag, hafva Rikets Ständer, för anläggning af våg från sjön Bolmen till Wieslanda jernvägsstation å Statens södra stambana, beviljat ett mot ‘.'delar af den verkliga anläggningskostnaden svarande belopp, dock högst Etthundrafemtio Tusen R:dr, samt af detta belopp till utgående under år 1867 anvisat Trettiotretusen Trehundra Trettiotre R:dr 33 öre, under förbindelse för vederbörande att icke blott behörigen utföra och fullborda ifrågavarande väganläggning, utan ock ansvara för densammas framtida underhåll; skolande intressenterne, hvilka hafva att ställa sig till efterrättelse de vilkor, som i öfrigt varda föreskrifna för tillgodonjutande af de under denna Riksdag för andra dylika företag anslagna medel, vara skyldige att, i den mån det till utgående under år 1867 anvisade beloppet, 33,333 R:dr 33 öre, utbekommes, af egna medel tillskjuta minst hälften af hvad som utaf statsanslaget lyftes.
B) Hamnbyggnader. 7:o.
Till fond för understödjande af mindre hamnbyggnader samt upprensningar af åar och farleder har Eders Kongl. Maj:t, i den nådiga Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof, föreslagit att för år 1867 måtte anvisas enahanda anslag som hitintills årligen utgått eller 20,000 R:dr; Och hafva Rikets Ständer, som ansett, att, på sätt vid sistförflutna Riksdag föreskrefs, detta anslag, om så erfordras, må till någon del få användas jemväl för smärre brobyggnadsföretag i öfverensstämmelse härmed, för understödjande af mindre hamn- oell brobyggnader samt upprensningar af åar och farleder, till Eders Kongl. Maj:ts disposition, anvisat ett anslag för år 1867 af Tjugutusen Riksdaler. 8:o.
Derjemte har Eders Kongl. Maj:t, i den nådiga Propositionen angående Statsverkets tillstånd och behof, för hamnens vid Ystad utvidgande äskat ett anslag af 63,000 R:dr, deraf 25,000 R:dr skulle utgå under år 1867.
Om ifrågavarande företag yttrar
Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader, att, sedan jernvägen från Eslöfs station å södra stambanan till Ystad varder färdig, blifver det, till underlättande af sjöfartsrörelsen och jernvägstrafiken, som vid nämnda stad med hvarandra komma att få ett synnerligt samband, oundgängligt, att stadens hamnbassin utvidgas inåt Iand midt för jernvägsstationen, dels för att underlätta personbefordring samt lastning och lossning af anländande och afgående gods och varor, dels ock för att under alla väderleksförhållanden och vind - Expeditions- Utskottets Förslag till underd.
15 rigtningar hafva skydd beredt åt de ångfartyg, hvilkas turer torde komma att bestämmas i sammanhang med ankomst- och afgångstiderna för bantågen å jernvägen.
I den plan, som blifvit upprättad för hamnbassinens utvidgande i dylik syftning, hade tillika upptagits förslag till ombyggnad af den nuvarande, mycket förfallna lastbryggan, med en för begge dessa arbeten beräknad totalsumma af 125,000 R:dr; och hafva Ystads stadsfullmägtige, under uppgift att kommunen redan för andra allmänna företag ådragit sig en skuldsättning af nära 600,000 R:dr, hos Eders Kongl. Maj:t anhållit, det nådig Proposition måtte till Rikets Ständer aflåtas, att hela den beräknade kostnadssumman mätte anvisas dels såsom anslag och dels såsom lån.
Styrelsen, som, med anledning af denna stadsfullmägtiges ansökning, erhållit befallning, att vid generalförslagets upprättande taga detta ärende under öfvervägande, har, i berörda förslag, jemte förklarande att Styrelsen ansåge den gamla lastbryggans ombyggnad, beräknad att kosta 30,000 R:dr, vara en åtgärd, hvilken det tillhörde kommunen att verkställa utan understöd från det allmännas sida, samt att alltså sjelfva hamnutvidgningen icke komme att erfordra mera än 95,000 R:dr, hemställt, huruvida Eders Kongl. Maj:t skulle finna skäligt hos Rikets Ständer föreslå, att ?:delar af sistnämnda belopp måtte blifva till före taget anvisade med en till 63,000
R:dr jemnad summa.
Med afseende å de af Styrelsen anförda förhållanden och särskildt den fördel, som af ifrågavarande hamnutvidgnings-arbete bör kunna påräknas för den öfver Ystad på utlandet ställda ångbåtstrafiken, hafva Rikets Ständer, som, lika med Styrelsen, finna lastbryggans ombyggande vara ett företag, hvars verkställande uteslutande på kommunen bör ankomma, utan att, för detta ändamål, något bidrag af allmänna medel må beviljas, ansett understöd af allmänna medel böra lemnäs allenast för sjelfva hamnutvidgnings-arbetet; och, i öfverensstämmelse härmed, hafva Rikets Ständer, på sätt Eders Kongl. Maj:t äskat, beviljat staden Ystad ett anslag utan återbetalningsskyldighet af Sextiotre Tusen Riksdaler samt deraf till utgående under år 1867 anvisat Tjugufem Tusen Riksdaler, för att, i enlighet med uppgjord plan, användas till utvidgande af hamnen vid nämnda stad, under förbindelse för staden att bestrida den kostnad, som utöfver anslagsbeloppet för ändamålet erfordras. 9:o. Vidare har Eders Kongl. Majt, i Dess högstberörda nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof, för utvidgande och fördjupning af hamnen vid Uddevalla stad äskat ett anslag af 79,000 R:dr, deraf 25,000 R:dr skulle anvisas att utgå under år 1867.
Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader, till hvars yttrande Eders Kongl. Maj:t öfverlemnat en af stadsfullmägtige i Uddevalla i underdånighet gjord ansökning, hvilken afsåg att till i:delar såsom anslag och till ~:del såsom lån erhålla hela den beräknade kostnadssumman, har i sitt generalförslag förklarat, att, alldenstund hamnens vid Uddevalla förbättrande, i följd af den under arbete varande jernvägen ifrån Herrljunga, vore för rörelsen påkallad och detta företag allt - 16 Expeditions-Utskotteis Förslag till underd.
Skrifvelse, Abo 83. så syntes vara i det närmaste jemförligt med den i nästföregående punkt omförmälda utvidgningen af Ystads hamnbassin, funne Styrelsen sig böra, jemväl i afseende å detta hamnutvidgnings-arbete, hemställa, det nådig Proposition måtte till Rikets Ständer aflåtas derom, att ^:delar af den beräknade kostnaden måtte med 79.000 R:dr till arbetets utförande anvisas.
I öfverensstämmelse med hvad Eders Kongl. Maj:t, enligt Styrelsens hemställan, sålunda i nåder äskat, hafva Rikets Ständer, som finna ifrågavarande hamnutvidgnings-arbete vara af behofvet påkalladt, beviljat staden Uddevalla ett anslag utan återbetalningsskyldighet af Sjuttionio Tusen Riksdaler samt deraf till utgående under år 1867 anvisat Tjugufem Tusen Riksdaler, för att, i enlighet med uppgjord plan, användas till utvidgande och fördjupning af hamnen vid nämnda stad, med skyldighet för staden att bestrida den kostnad, som utöfver detta anslagsbelopp för ändamålet erfordras.
C) Kanal- och slussverks-anläggningar samt strömrensningar och andra vattenkommunikationer. l:o.
För segelleds öppnande från Hattefura vid Wenern förbi Köpmannabro genom sjöarne Akelången, Rogvarpen, Laxsjön och Lelången till Stora
Lee samt anläggning af en jernväg af 2,350 fots längd vid Håfveruds bruk beviljade Rikets Ständer vid sistförflutna Riksdag ett statsbidrag af En million Riksdaler, deraf 200.000
R:dr såsom anslag utan återbetalningsskyldighet och 800,000 R:dr såsom lån.
Utaf denna summa anvisades likväl till utgående under innevarande statsregleringsperiod endast halfva anslagssumman, eller 100,000 R:dr och af lånet 450.000
R:dr, hvadan af anslaget 100,000 R:dr och af lånet 350,000 R:dr ännu voro innestående.
Den plan, som rörande ifrågavarande kanaliserings-arbete blifvit upprättad och enligt hvilken kostnaden för samma arbete beräknats till 1,208,367 R:dr, blef af Eders Kongl. Maj:t i nåder gillad den 9 December 1864, hvarefter kontrakt den 31 i samma månad afslutades om arbetets utförande.
Enligt nämnda plan skulle kanaliseringens sträckning från Wenern leda genom sjöarne Akelången, Rogvarpen, Laxsjön, Svärdlången, Vestra Silen och Lelången till Stora Lee, med afbrott vid Håfveruds bruk, hvarest omlastningar skulle ske och jernväg anläggas för varornas transport.
Derefter företagna förnyade undersökningar föranledde emellertid förslag till tvänne hufvudsakliga ändringar i denna plan, nemligen dels att kanalen ifrån Laxsjön, utan att passera sjöarne Svärdlången och Vestra Silen, borde ledas direkte till sjön Lelången, hvilken genom en bikanal skulle förenas med Vestra Silen, dels ock att, i stället för jernvägen öfver Håfverud, en aqvedukt med slussar derstädes borde åvägabringas.
Vid pröfning af dessa ändringsförslag fann Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 83. 17 fann Eders Kongl. Majit skäligt desamma bifalla; och emedan anläggningen af kanal, slussar och aquedukt vid Håfverud komme att erfordra en ytterligare kostnad af 180,000
Ridr, blef, till understöd för detta arbete, från handels- och sjöfartsfondens tillgångar af Eders Kongl. Majit anvisadt ett extra bidrag, att utgå med 37,000 Ridr såsom anslag och 120,000 Ridr såsom lån.
Enligt ofvan åberopade kontrakt skulle samtliga dessa kanaliserings-arbeten varda fullbordade inom 1868 års utgång, men uti underdånig ansökning har det bolag, som förbundit sig att fullborda ifrågavarande kanalanläggning, anhållit, att Eders Kongl.
Majit, för att befordra kanalledens snara åvägabringande, täcktes till Rikets nu församlade Ständer aflåta nådig Proposition derom, att återstoden af det utaf sednaste
Ständer till ineranämnda kanals utförande utlofvade anslag och lån måtte få utbetalas omedelbart efter riksdagens början, utan afbidan på statsregleringens uppgörande.
Eders Kongl. Majit har funnit bolagets berörda anhållan icke böra i vidsträcktare mån bifallas, än att i den nådiga Propositionen angående Statsverkets tillstånd och behof äskats att af de för meranämnda arbete vid sistlidna riksdag beviljade anslags- och lånesummor måtte anvisas, till utgående under år 1867, af anslaget 50,000 Ridr och af lånet 180,000
Ridr, eller tillsammans 230,000 Ridr.
Hos Rikets Ständer hafva deremot i särskilda framställningar bolagets ofvanberörda hemställan blifvit i så måtto förnyad, att på anförda skäl är vordet hemstäldt, att Rikets Ständer ville anvisa hälften af den återstående anslagssumman, eller 50,000 Ridr, att af Riksgälds-kontoret utbetalas i Juli månad innevarande år och den derefter varande återstoden af anslagsbeloppet, eller 50,000 Ridr, samt hela återstående lånesumman, 350,000 Ridr, eller tillsammans 400,000 Ridr under år 1867.
Enligt 134 § 13 mom. af det vid sistlidna riksdag för Riksgälds-kontoret utfärdade reglemente skulle, innan större eller mindre del af den för detta företag beviljade lånesumma finge lyftas, vederbörande bolag till Riksgälds-kontoret aflemna en sådan förbindelse, som innefattade åtagande att årligen efter slutet af det år, hvarunder hvarje för sig fristående del utaf arbetet blifvit fullbordad, och intill hvilket års slut motsvarande del af lånet finge räntefritt innehafvas, inbetala fem procent å det, i förhållande till hela kostnaden, mot samma del svarande lånebelopp, af hvilket först skulle beräknas tre procent årlig ränta å det efter hvarje inbetalning återstående kapital samt det öfriga komma att å kapitalet afgå.
Då likväl, enligt hvad afgifven arbetsberättelse utvisar, en sådan arbetsplan blifvit antagen, enligt hvilken några fristående delar icke skulle ifrågakomma, utan arbetet i hela sin utsträckning samtidigt utföras; men anmäldt blifvit, att. derest oförutsedda hinder icke mellankomme, arbetet, om nödiga medel till dess drifvande funnes att tillgå, kunde före 1867 års utgång i sin helhet fullbordas samt Statens rätt till ränteberäkning å de lånebidrag, som hittills lemnats och vidare till detta företag komme att lemnäs, skulle för sådan händelse kunna vidtaga redan vid 1868 Bih. till R.
Prot. 1865 & 1866. 10 Sami. 1 Afd. 11 Haft. 3 18 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 83. års början, hvaremot, om arbetet först under sistnämnda år blefve färdigt, ränteberäkningen icke vidtoge förr än med början af år 1869; Och hafva Rikets Ständer alltså bifallit, att af de 100,000 R:dr, hvilka såsom anslag, och de 350,000 R:dr, hvilka såsom lån ännu återstå af det statsbidrag, som vid sistförflutna riksdag beviljades för segelleds öppnande från Hattefura till Stora Lee, halfva återstående anslagsbeloppet eller Femtio Tusen
R:dr må af vederbörande bolag lyftas efter ingången af nästkommande Juli månad, samt återstoden af anslaget, Femtio Tusen R:dr, äfvensom hela återstående lånet; Trehundrafemtio Tusen R:dr, af samma bolag utbekommas under år 1867, med skyldighet för bolaget att ej mindre å de nu till lyftning medgifna lånemedlen, än jemväl å det lånebelopp af 450,000 R:dr, som förut uppburits, från och med 1868 års början erlägga ränta, enligt de grunder och med de bestämmelser i öfrigt, som vid detta statsbidrags beviljande blefvo af Rikets Ständer vid sistlidna riksdag stadgade. ll:o.
I den nådiga Propositionen angående Statsverkets tillstånd och behof har, bland arbetsföretag, som ansetts böra med särskilda statsbidrag understödjas, jemväl upptagits det kanaliseringsarbete, som, i sammanhang med segelleds öppnande från Hattefura till Stora Lee, blifvit till utförande ifrågasatt, att nemligen medelst kanal och slussar åstadkomma en förening mellan sjöarne Westra och Ostra Silen.
För detta arbete har Eders Kongl. Maj:t äskat, att Rikets Ständer måtte bevilja ett belopp af 63,950 R:dr, deraf 12,750 R:dr såsom anslag och 51,200 R:dr såsom lån, samt att af dessa belopp måtte till utgående under år 1867 anvisas af anslagssumman 7,000 R:dr och af lånet 28,000 R:dr, eller tillsammans 35,000 R:dr.
Denna framställning grundade sig på en af bestyrelsen för Dalslands kanalaktiebolag gjord, af Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i Elfsborgs län insänd och förordad ansökning, deruti bestyrelsen åberopat såväl de fördelar i allmänhet, som för orten skulle kunna hemtas af detta kanaliserings-arbete, som särskildt den besparing i kostnader, hvilken skulle vinnas, om detta arbete komme till utförande samtidigt med den förut beslutade och under anläggning varande kanalbyggnaden mellan Hattefura och Stora Lee; Och hafva Rikets Ständer till Eders Kongl. Maj:ts berörda nådiga framställning lemnat bifall. 12:o.