Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att de hitintills i detta afseende vidtagne anstalter, mera förfelats, än gagnat det dermed åsyftade ändamålet, lärer icke vara något tvifvel underkastadt, då man vet, att Tull-Bevaknings-ställena tid efter annan blifvit förändrade, och med betydlig kostnad nu mera flyttade flere mil inåt Landet , hvarigenom många vägar blifvit lemnade öppne, utan att communieationen derpå med Norrige kan förhindras.
Då nu härtill kommer , att Sverige uti sitt Handels-System antagit sådane förhållanden, som flere år i Norrige varit med fördel begagnade, kunna Gränse-Tullarne mot detta Rike, icke anses annorlunda, än om man uti Gränse-skillnaden af hvarje Sveriges Provins skulle företaga sig att inrätta Tull-Bevakniiigs-ställen.
Jag kan af sådan anledning icke finna annat, än att Gränse-Tullarnes bibehållande emot Norrige, är ändamåls-stridigt; hvarföre jag äfven tillstyrker deras afskaffande.
Det uti Jemtland härmed medgifne förhållande, synes äfven dertill föranleda; ty det vöre på det högsta oklokt, att tillstänga communieationen på en del af Gränsen, och lemna den öppen 93 Hevillnings-Uiiskol L cts på en annan, och utomdess tyckes man nu hafva kommit till den erfarenhet, att tvånget, lika så väl som det är onaturligt, afven undergräfver National-välmågan, hvilken endast kan tillväxa genom det enda och sanna medlet:
Frihet i Handel och Näring.
I sammanhang med allt detta, musteman afven anmärka, att Gränse-Tullarne emot Norrige, snart höra emotse sin förvandling , då utgift terne dervid mångdubbelt öfverstigit inkomsterne, af hvilket missförhållande, om det icke med första rättas, Stats-Verket skall försättas uti en ännu obehagligare ställning, än den närvarande, med anledning, hvaraf jag får tillkännagifva, att Uppbörden för år 18a i utgjorde vid Gränse-Tullarne i "Wermeland 1,943 R:d. 3a sk. 2 r:st., i Kopparbergs Län 291 R:d. 18 sk. och i Jemtland i,38o R:d. 39 sk. 6 r:st. ; hvaremot utgifterne för nämnde år, bestego sig i Wermeland till i4>668 R:d. ?.5 sk. 6 r., i Kopparbergs
Län till 3,292 R:d.
10 sk. och i Jemtland till 4>242 R;ck 35 sk. 1 r:st.”
Och skulle detta anförande, uppå derom gjord anhållan, medfölja LTtskottens gemensamma
Betänkande till Respective Riks-Stånden.
Ex Protocollo IV- Karström.
Belänkanden. 93 Utdrag af Protocollet, hållet i Rikets Höglofl.
Ständers Bevillnings-Utskott följande dagar år 1823.
Den 3o Junii. S. D. Rikstfn gs-Fullmägtigen Eric Svensson från Bohus Län , uppläste följande anförande Till Protocollet: ”Enrot Utskottets fattade Beslut, att med anledning af de endast oell allenast till Bcvillnings-Utskottet remitterade Memorialer af Herr Prosten Stenhammar och Riksdagsmannen Eric Broberg, angående upphörande af Landt-Tull-Bevakningen, samt Herr Bagge , rörande Tull-Bevakningen mot Norrige, till desse måls afgörande, begära ett gemensamt sammanträde med Höglofl.
Stats-, samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten, begagnar jag detta tillfälle, att deremot på det kraftigaste reservera mig.
Om Bevillnings-Utskottet eger, jemnlikt Grundlag och remisser från Riks-Stånden, att behandla andra Tullfrågor, lär det väl också kunna behandla denna.
Då det påkallar Ekonomi-Utskottets biträde, förvandlar det ärendet från ett ämne, hvarom Riksens Ständer ega att besluta, till ett önskningsmål, hvaraf vi hittills icke skördat några frukter, och bortskänka med detsamma Riksens Ständers rätt. 94 Bevillnings-Utskottets
En sådan följd tror jag ej kunna dragas af 43 §•
Riksdagsordningen; och jag kan således ej undgå, att derå fösta Riksens Höglofl.
Ständers uppmärksamhet, under det kraftigaste yrkande , att Riksens Höglofl.
Ständer innan sjelfva h.ufvudsaken tages under pröfning, noga granska, huruvida Bevillnings-Utskottet rätteligen förfarit eller icke, och i sednare fallet, utan afseende på hvad deröfver kan vara beslutit, genast återremittera hela Memorialet, för att af behörigt Utskott handläggas.
Deli 11 November. S. D. Upplästes till justering och godkändes Höglofl.
Stats-, Bevillnings- och Ekonemi-Utskottens Betänkande, angående upphörande af Inrikes-Tull-Bevakningen och uppliäfvande af Gränse-Tullarne mot Norrige.
Herr Uggla, Göran Gustaf, uppläste sin häremot skrifteligen författade , så lydande reservation: ”Då jag i de HÖglofl. förenade Stats-, Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten anmälde min reservation, i anledning af Utskottens Beslut , i frågan om den Inre Landt-Tulls-Bevakningens upphörande, tillkännagaf jag derjemte, att det var emot fortnen , för detta måls behandling, ej empt sjelfva beslutet, hvars nytta och nöd - Betänkanden. vändighet jag lifligt erkänner, som jag mig reserverade; och jag går nu att utveckla skälen för denna min mening, hvilken jag, fast utan framgång yttrat, ej mindre vid målets första handläggning i Bevillnings - Utskottets a:dra Afdelning, än i sjelfva Utskottet, dit Motionerne i ämnet ensamt varit remitterade.
Enär således de förenade Utskotten utgått från den grundsats, att förevarande frå- , ga, endast kunde göras till föremål för en underdånig önskan, så får jag förnya mitt förut gjorde förklarande, att jag icke kan gilla en grundsats, som förutsätter en tolkning af Grund-Lagarne, hvilken efter mitt begrepp icke är med deras orda förstånd och mening förenlig.
Med Motionären Herr Doctor Stenhammar , delar jag deremot fullkomligt öfvertygelse]!
, om den sanning, att om i någon sak, Rikets Ständer ega en beslutande rätt, är det i ämnen, sorn hafva närmaste samband med deras Bevillning. 5^ och 60 §§.
Regerings - Formen , torde sådant bekräfta.
Vid framfarne
Riksmöten och sednast vid 1818 års Riksdag, hafva ock Rikets Höglofl.
Ständer uttryckt en sådan beslutande rätt i denna fråga, och endast åt Konungen i underdånighet öfverlemnat, att verkställa deras beslut; och jag känner för min del, icke något gällande skäl, att från detta constitutionella efterdöme afvika.
Det var de tvänne förenade Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi - Utskotten , g6
Be vi lin ings- Ut sko t tets som vid sistlidne Riksdag , behandlade detta mål, och uppå skäll, som jag önskat, äfven nu hade till en del kommit hos de Irenne förenade Utskotten i öfvervägande, tillstyrkte Rikets Högloft.
Ständer, att, jemte vidtagande af ett Beslut, att, deli Inrikes- eller Landt-Tulls-Be våhlängen måtte upphöra, hos Kongl. Majit i underdånighet begära verkställighet häraf; och Riksens Högloft.
Ständer Beslöto , på sätt deras underdåniga skrifvelse till Kongl. Majit den 22 Junii 1818 innehåller, att denna Bevakning borde från och med påföljande års början upphöra , och begärde i underdånighet hos Kongl. Majit verkställighet af detta Beslut.
Det är denna åtgärd, som jag trott vara den enda rätta, att äfven nu vidtaga; men då de förenade Stats-, Bevillnings- och Ekonomi-Utskotten, nu vid denna Riksdag till en from önskan förvandlat, hvad de förenade Stats- och EkonomiUtskotten, samt Rikets Högloft.
Ständer vid en nästföregående Riksdag funno vara en constitutionel rättighet, utan att -för en slik meihamorphose anföra ett enda skäl, återstår för mig endast, att mig dermed reservera och anhålla, att denna min reservation må till Rikets Högloft.
Ständer åtfölja Utskottens Betänkande.
Uti denna reservation, instämde Herrar Lagerhjelm , Bagge och Beckman, samt Riksdags-Fnllmägtige Matts Ersson, Jonas Nilsson, Olof B et änka uden.
Olof Jonasson, Anders Andersson, Eric Pålsson i Lars Andersson och Anders Olsson.
Ut supra* > ■ Ex Protocollo Clas Lewitu Traiisumt af Pfotocollet, hållet inför 'Riksens Högloft.
Ständers Stats», samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskott den 4 Nov. 1325.
S. D. Uti frågan om uppliäfvande af såväl Inrikes-Tull-Bevakningen som Gränse-Tull» Bevakningen mot Norrige, inlemnades skrifteliga reservationer: 1:0.
Af Herr Hjerta:
Jag kan icke in stämma i Höglofl.
Utskottens Beslut, att biLehålla Tull - Bevakningen vid Gränsen mot Norrige, Om de tvenne förenade Rikena någonsin skola blifva livad de bora vara för hvarandra: ömsesidiga stöd och rikhaltiga källor till inbördes förkofran, måste en GränseTull-Bevakning upphöra, sorn hindrar handel och rörelse emellan deras folk; som qväfver den Närings-flit, hvilken i naturlig väg skulle tillkomma, och genom friheten taga sin rigt» ning, till allt hvad för dem samfäldt kunde 5 Sami. a B. 7 98 Bevillnings+UtsköttetS berecia trefnad och välstånd; som döljer för dem de verkeliga förhållanderne med deras Näringslif, och sorn tvingar till kusterne ali den kraft och välmåga » som borde tillåtas att bofästa sig i det inre af Ländernes sköter Men äfven om jag icke skulle våga anse! detta vigtiga» och besynnerligt nog, alltför litet betraktade skäl, såsom tillräckligt för att upphäfva Gränse-Tull-Bevakningen, synes mig åtskillige andre bevisa otjenligheten af densamma.
En emla blick på Skandinaviens Charta, visar tydeligen, att en Bevaknings-Linia, sorn öfver Fjäll och Insjöar, på ödsliga vägar, vill hindra bedrifvandet af fri handel emellan tvänne, under samma Konung förenade Folk, hvilka sig sjelfve beskatta, och sjelfve stifta sine Lagar, mäste på en gång vara dyr» otillräcklig och skadlig.
Att den är Dyr, bevisas af Nya RiksHufvud-Boken för 1821.
Gränse-Tull-Bevakningen mot Norrigej kostade det året: Ordinarie-Stat . . R:d.
B:co 19,875 Extra Dito ....... 44 Resepenningar 429 Dag-Tractämenter . . . . . 4^ Tull-Hus-Reparationer . . . 1,118 Hu$hyror ........ 180 Betänkanden. gg Post-rPorto 5a5 Extra Utgifter 41 Begrafningshjelp ..... 129 —,—.—31,836.
Per Indragnings-Stat.... 2,579 - PensionsrStat 822 —-— 3,4oi. t— 25,238.
Att den är Otillräcklig j synes deraf, att den för hela nämnde år, gaf uti Inkomst:
Tull för inkommande Varor 4>!®7: 24* ,— -— Utgående dlQ , . 1,642: 24. ■—-—t—5,83o, En Tull-afgift, som omöjeligen kan vara i förhållande till den omsättning af varor utaf nästan alla slag, som passera Riks-Gränsen:
Att den är Skadlig lärer lätteligen visas deraf, att den, enär Bevakuings-Linien omöjeligen kan gå långs sjelfva Gräns-Linicn, utan måste gå efter de punctor, der Kors* vägar och Boningsplatser finnas, vållar betydliga svårigheter och tidspillan för de Innebyggare, sorn bo utanför densamma invid Gränsen, och som således lida i deras lofliga och nödvändiga afsättnings-n och handels-fö? retag med gvannarne; samt att den uppmanar ett Folk, sorn eljest redligt och laglydigt uppfyller sina skyldigheter emot Fäderneslandet, till Lurendrägeri och Lagbrott.
JOO JBevittn in"s~Ul skotteis
Af alla dessa förenade skäl, anser jag mig böra vördsamt tillstyrka Rikets Ständer, att belt och hållet upphäfva Gränse-Tull-Bevakningen mot Norrige, Man invänder deremot, att ett sådant uppliäfvande icke kan ske, derföre: 1:0.
Att Norrska Tull - Författningar ne äro olika med våra, 2:0, Att Norrska Credit-Upplag, kunna läggas invid sjelfva Gränsen, hvarigenom, enär för allt hvad utur dem till export uttages, Tull-umgälderne återbetalas, Sverige skulle derifrån öfverflöda af Colonial-Varor, Specerier, m. m.
, Jag kan icke derföre afskräckas, Äro de Norrska Tull-Författningarne bättre än våra, böra vi antaga dem.
Äro de sämre än våra, skola vi vinna på den fria handeln med detta Land.
Hvilketdera som är sanna förhållandet, kan icke märkas förr än Gränse-handeln är fri, och att vinna erfarenheten, derom är värd t till och med en 5-årig förlust i S tats-Inkomsterne, Hvad Credit-upplagen angår, bevisa desamma, att det ar nyttigt att göra sig mera bekant med Norrska Inrättningarne, än man hittills gjort.
Men faran, som man af dem befruktar, upplnifves, när man besinnar, att transporterne från Norrska Kusten öfver Betänkanden, IO.I Fjellen, med ganska få undantag, blifva vida svårare ock kostsammare, än från våra Kuster, till Fjellen, samt att endast lätt försändbara ; varor, möjligen kunde blifva derifrån oss tillsände, hvilkas lurendrägandc nu i alla fall icke kan förhindras, om man icke vill ännu. mera föröka Utgifterne för Bevakningen.
Det rättaste lär således vara , att Rikets Ständer nu fatta deras-Beslut i samma anda, sorn igenlinnes i den vid denna Riksdag afgifne underdåniga Skrifvelsen, angående Norrska Skepps lika behandlande i Svenska Hamnar, som de Inhemska. 2:0, Af Herr Lenning:
I förra delen af Höglo fl.
Utskottens Betänkande, eller att tillstyrka upphäfvande af all Inrikes-Tull - Bevakning, kan jag för min del ej instämma.j Tull-Intraderne äro denna Riksdag äfven ansedde oumgänglige för Statens behof, hvarjemte Riksens Ständer tillstyrkt en ökad Import-rättighet emot Tull-afgiften, och under sådant förhållande, förefaller det mig oväntadt, att detta medel till Bevakande af Statens Inkomster och förekommande af Tullförsnillning skall undanrödjas, Vöre det ej allmänt erkändt, att Rikets Kuster äro för vidsträckte att kunna fullkomligen bevakas, så skulle jag äfven deruti in - 102 B evillnings-ZJt skottets stämma, att den ifrågavarande Bevakningen kunde umbäras; men då detta förhållande ej lärer bestridas, finnér jag det ganska betänkligt att alldeles upplösa den närvarande ganska inskränkta Inrikes-Tull-Bevakningen, utan att föreslå något annat i dess ställe.
För detta vidsträckta Rike, anser jag i sanning Tolf Bevaknings-Tull-Kammare i Städerne och Två på Landet vara högst behöflige, äfvensom att desammas befattningar med Inrikes-Tull-Förpassningen måtte återställas.
Såsom liufvudskäl för ifrågavarande indragning, anlores den vinst af besparade omkostnader, som derigenom skulle uppkomma; men jag tror deremot denna besparing skulle blifva högst obetydr lig, lieldst de nu, i och för denna Tull-Bevakning anstälde Tjenstemän, förmodeligen ej kunna lorafskedas, utan att med detsamma pensioneras.
Högst olämpligt skulle jag anse det vara, att pensionera ifrågavarande Tjenstemän, och åt andre
Ämbetsmän upp-, draga någon af deras nödiga befattningar, hvilka derföre förmodeligen ej kunde blifva lönlöse, Lika med hvad flere värde Ledamöter inom Utskotten under målets afgörande behagat yttra , anser jag reciten till förevarande Betänkande nog omständelig, och tror den med fördel kunnat varit förkortad, så att densamma i likhet med hvad vanligen är öfligt, endast i korthet intagit Motionärernes anföranden, Till denna anmärkning föranlåtes jag
Jietuhkandéfti lo3 (särskildt af* Riksdags-Fullmägtigen afHederv. Bonde-Ståndet, Eric Brobergs, (Gästgifvare vid Svärdsbro,) rioggrannt intagne Motion, hvilken jag tror, minst förtjenat den deråt lemnade utförlighet, lieldst ett af de alternativ Motionären åsyftar, antingen Fyllnadsafgiftens upphörande eller Landt-Tulls-Bevakningens indragning, är vunnet genom Riksens Ständers redan lemilade bifall till den om-* nämnde afgiftens upphörande.
Genom uteslutande af det minst sagdt obehöriga i berörde Motion, rörande personer och ej saken, hade den beskyllning * Motionären riktar mot en Glass Medborgare, lämpeligen kunnat fått varit honom förbehållen.
En sådan HögloQ.
Utskottens behandling af Motionen, anser jag lämpligare, än hvad nu förefinnes, öfverensstämt med desse Medborgares anspråk på ett rättvist omdöme, som måhända, utgör den ömtåligaste delen af ett constilutionclt skydd.
Med Herr Hjerta förenade sig Herr af Uhr, samt Riksdags - Fullmägtige Bergman , Gråberg och Olof Wilsson; äfvensom Herr Ekelund instämde i Herr Lennings mening; och skulle dessa Reservationer åtfölja Betänkandet i ämnet till Riks-Stånden.
In Fidem Tu.
Exgeljurt. i o4 Bevillnings-Ut. skot tels Ankom d. ao .Nov, i8a3.
Utlåtande , öfver de vid Förslaget till en förnyad Bevillnings-Förordning gjorde anmärkningar.
Vid det af Bevilhiings-Utskottet upprättade Förslag tili en förnyad Bevilhiings “Stadga , hvilket blifvit bifallet den 3i sisth månad af Ilöglofl.
Ridderskapet oell Adeln, samt under den 27 samma månad af Hederv.
Bonde-Ståndet, äro inom Högv.
Preste-Ståndet och Vällofl. Borgare-Ståndet flere anmärkningar gjorde, dem Utskottet till följd af derom erhållne remisser, nu gar att närmare utreda; hvarvid detsamma likväl beslutit, att särskildt upptaga de erinringar, som ledt Utskottets uppmärksamhet på ämnen eller mörka ställen i Förslaget, fordrande en större tydlighet och fullständighet, och att särskildt redovisa de skäl, som bestämt Utskottet att vidhålla sin förra mening.
I förstnämnde hänseende, får Utskottet sålunda nämna följande anmärkningar, nemi. 1 2 Art. 2 §. 2 Mom.
Den härefter, straxt efter stadgandet om Bevillning för Skcpps-Redare i 5:te Classens Städer Betänkandeit.
Städer införda föreskrift, om afgifts utgörande af Fartyg, tillhörige Köpingar med flere, har Utskottet derom erinrat, af en värd Ledamot inom Vällofh Borgare-Ståndet, vid ett ytterligare öfvervägande funnit mindre tydligt, hvarföre detsamma till förekommande af möjliga misstag, ansett berörde stadgande höra erhålla följande lydelse: ”Och alla andra Fart yg , duckade edler odäckade j af Fern svåra Lästers drägtighet oell deröfver _, tillhö-* rige Köpingar j Lastage-platser eller Landta män j 4 ä Ärt. i §.
7 Mom Med ett billigt afseende å den derom gjorda framställning, att afgiften för Billarm der vid Hälso-Brunnar, der Partie-pénningär betalas, bör bestämmas i förhållande till den kortare tid af året, på hvilken de begagnas, finnér Utskottet sig böra, tili behörig pröfning öfverlemna följande ändring och tillägg, nemligen» ” Bi Ilar eter vid Hälso-Brunnar och som endast begagnas under Brunns-Termiherne erlägges 25 R:d. j .men då inkomsten deraf tillfaller Brunns - Cassan eller de Fattige j erlägges icke någon Bevillning >”
Den inom Vällofl.
Borgare-Ståndet gjorda anmärkning, det borde Entrepreneurer, renhållnings- , endast i Stockholm oell Göthe-* 7* io6 Bevil Ini n gs-Ut skott c t.‘i borg åläggas Bevillning, och så väl de som Lyckt-tändare anses, lika méd Arbetskarlar, liar föranledt Utskottet att nu vördsamligen föreslå, det Lyckt-tändare hvartill inge andre än Arbetskarlar begagnas, må uteslutas der de nu finnas i Tariffen införde, samt att i afseende på Entrepreneuren, följande ändring göres, ej mindre i redactionen* än genom afgiftens nedsättande, nemligen:
Entrepreheurer- Renhållnings* och Lyckttändnings- i 4 Classen.
Första Classen 20 R:d.
Andra d:o . . » « . , , • *o —■ Tredje d:o . ......
. 5 — Fjerde d:o . ......
. 2 — Derigenom att ordet ”De” sättes framför Spisqvarters-Idkare, der fråga om Bevillning af Krögare med flere förekommer, förmodar Utskottet det förtydligande i redactionen vara vunnit, som en Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamot ansett nödigt, med nedsättning i afgiften, hvilken äfven blifvit yrkad, finnér Utskottet sig icke böra tillstyrka.
Föranledt härtill af en inom Yällod.
Borgare-Ståndet gjord anmärkning, får Utskottet nu föreslå, att Under-Styrmän och Constaplar må i Tariffen införas, framför de der upptagne Matroser och Timmermän med flere, och jemnväl anses till lika afgift med dess sednare, eller till 1 R:d. 24 sk. Betänkatiden. i Art. 2 §. 11 Mom.
Sedan en Ledamot af merberörde
Stånd hemställt, om icke hufvudgrunderne för fördelningen af Qvarn-Tullen och Salu-Accisen kunde i Bevillnings-Förordningen bestämmas, har Utskottet deraf hemtat anledning, att härvid foga den Kongl. Förordningen under den 3o Nov. 1810, angående Landt-Tull-Inrättningens upphörande, åtföljande Tariff till reparation af Landt-Tulls- och Accis - ersätlnings-Summan emellan Städerne, så vida densamma innefattar de arne förstnämnde Articlarne, i enlighet hvarmed den jemn väl kommer att i sjelfva Mom. åberopas. 2 Art. 3 §• h Mom.
Med anledning af en hos Högv.
PresteStåndet framstäld anmärkning; åsyftande ett förtydligande, får Utskottet vördsamt föreslå, att till vinnande af ett sådant ändamål, följande mening i slutet af detta Moment: ”Så väl sorn Militair- och andra Boställen,” må erhålla denna lydelse:
"Sä väl som Mi lita! re-, Civile- och Ecclesiastik?-Boställen och Lägenheter!'
2 A a t. 3 §.
6 Mom, De härvid gjorde anmärkningar inom Högv.
Preste-Ståndet, att ordet Landtbonde!- vid början af ardra Punden borde utgå, och inom Vällofl.
Borgare-Ståndet, att hvad sani - io6 Bevillnings-Utskottets ma Mom. innehåller, om afdrag af Arrende-* Summan å den inkomst, för hvilken Arrén-, datorer och Hälftenbrukare betala Bevillning, icke vore lämpligt för desse sednare, samt att Arrcndatorers Bevillning borde bestämmas tili | af Ägarens, men icke af dess inkomst, finnér Uiskottet vara undanröjde genom den ändring, att ordet Hälftenbrukare utgår i irsta Puncten qcIi deremot införes i den 2:dra, som härefter lyder sålunda:
Landlbonde/'
, Hälftenbrukare och de som bruka arrenderad jord, erlägga Bevillning till ~ emot den, so/n blifvit Arrendatorn påförd, eller minst ~g af Ägarens.. 2 Art. 3 §.
7 M0m.
Till svar å de anmärkningar, som blifvit gjorde i afseende på Bevillningen af Skeppsredare å Landet, får Utskottet endast vörd-i samligen åberopa, hvad rörande dem i Stä^ derne anföres, 2 Art. 4 §•
Af en inom Yällofl.
Borgare-Ståndet gjord erinran, rörande Bevillningen af Glas^ och P o r c.e 11 a in s - fö r a r e, har Utskottet biifvitgjordt uppmärksamt derå, att det upprättade Förslaget till den blifvande Bevilinings-Förord-- ningen synes likasom innebära, det sådane personer äro tili kringstrykande berättigade.
Detta är emedlertid icke förhållandet, utan är tvärtom icke allenast rättigheten till kring-v Betänkanden. strykande Gård från Gård för att sälja Glasocli Porcellains-varor upphäfven genom Kongl.
Kungörelsen af dan o Januari! 1822, oell förklaringen deröfver i Kongl. Majits och Rikets K a m m ar- Colle g i i Circulair den 5 Maj innevarande år, utan äfven Konungens Befallningshafvande ålagde, att på Manufactur-egares begäran utse vissa ställen på Landet, der försäljning af dylika varor få ske, och att dertill antaga välfrägdade personer, som i det afseendet skola der ho och vistas, med förljud för dem, att under de från Bruken sorn för varornas forsling till försäljningsstället företagna resor, något af varulaget afyttra.
Bevillnings - Förordningen synes sålunda i stället för hvad angående denna Handel finnes stadgadt, böra innehålla följande: ”Glasoch Porcellains-förgäl jure, bosatte och stadigt vistande på visse, till sådan försäljning af Konungens Befallningshafvande utsedde ställen, i Två Classer; Första Classen 10 R:'d.
Andra d:o 5 — Hvilken afgift,, då rättigheten.... att med yarorna kringresa, nu mera upphört , Utskottet trott böra, på sätt nu skett, jemnväl nedsättas, hvarjemte, och då genom Kongl. Brefvet af den 4 Junii sistnämnde ur, ehuruförbcrörde Författningar stadga ett lika förhållande med Smides- sorn med Glas- och Porcellains-handlare, likväl ytterligare förklaras, I 10 Bevillnings-Utskottets att med fortfarande
Förbud för löse eller vanfrägdade personer, att under kringstrykande i Landet med Smides - försäljning sig befatta, det likväl må vara Konungens Befallningshafvande tillåtet, att på anmälan af Jernverks-Idkare, utfärda Pass till liandels-resor med Jernsmiden för välkände, bofaste och af Bruken antagne försäljningsman, finnér äfven Utskotten, att i sammanhang med hvad Glasocli Porcellains-försäljare anfördt är, Smidesförsäljare äfven böra i detta Mom. upptagas näst efter Skål-AYestgöthar, sålunda: Smides-Förs ä Ijare s Bosatse, och stadigt 'vistande på 'vissa till Smides - försäljning, af Konungens Befallningshafvande j utsatte ställen i Två Glassér: Första Classen . . io R:d, Andra d:o ....... 5 — Andre af Bruks-egare till Handels-varor med Jern-Smidén antagne och vederbörligen förpassade personer i Två Glassér: Första Classen , . , , , , , 20 R:d.
Andra d:o, 10 — Desse sistnämnde skola derjemte till säkerhet för af giftens erläggande iakttaga hvad rörande Häst-handlare är föreskrifvet. 2 A ht. 7 §. 1 Mom, Med fästadt afseende å en inom Vällofl. Borgare-Ståndet gjord anmärkning, får Utskottet B et änkan dan.
111 vördsamligen föreslå , att det vid slutet af detta Moment förekommande undantag från Bevillning, ”För Testamenten till Arfvingar i upp- och nedstigande led,” må i likhet med livad Förslaget Lill Chartae-Sigillatas-Förordningen innehåller, förändras Lill: ”Skjldemän i rätt Upp- och Nedstigande, Led.” 3 A R T. I §.
I M O M.
Inom så väl Högv.
Preste - Ståndet som Vällofl. Borgare-Ståndet, liar uppmärksamhet
Blifvit fästad derå, att den, enligt särskilde Kongl. Författningar skeende Mantalsskrifningen vid i5 års ålder, äfven Borde till undvikande af all misstydning i detta Mom. omförmälas, och får Utskottet, till följd deraf, vördsam ligen hemställa , om ej början af Mom. må erhålla följande lydelse: