Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdagsman, som antingen på de i 7 §. anförda grunder, eller af skäl, som nu nämndt är, vill förtroendet sig afsäga, gifve sådant valförrättaren skyndsamt tillkänna. § 27.
(Lika med Utskottets 35 §.) § 28.
Söker embels- eiler tjensteman alt med lockande, tubbande eller hot obehörigen inverka på valet, eller säljer han valröst, miste embetet eller 28 Hör till Conslitutions-Dtskottcts Memorial, N.o 85, tjensten.
Gör det annan, bote fran 5o till 5oo R:dr, I alla dessa fall tillikomme ock den påföljd, sorn i 5 §. sägs. § 29‘ (Lika med Utskottets 38 § 8b‘ Besvär öfver Riksdagsmanna-, valmanna- eller dithörande suppleant-val’ eller öfver beslut, sora är vid sådant val fattadt eller öfver hvad lagstridighet det vara må, som förmenas dervid blifvit begången, ingifves till Samfälda Kammaren senast å dess andra sammanträdesdag.
Ej må sådan klagan föras af annan än den, som i valet deltagit eller dervid under omröstning kommit, eller, genom dervid fattadt beslut blifvit från valrätt utesluten.
Derjemte öfverlémnas vördsamt följande Motförslag till ändringar i Regerings-Formem § ,6.
Konungen bör rätt och sanning styrka — rätteligen hörer ogM lyder.
(Lika med Regerings-Formens § 16.) Konungen late ock samtlige Riks-Stånden deras ■— — — samtycke utgifvas och meddelas. (Lika med Regerings-Formens § n40 Sådan samtlige Riks-Ståndens öfverenskommelse, sorn i denna 16 §. sägs, tillvägabringas på det sätt och i den ordning, som ioi §. rörande Ständernas kammares pröfning af hvilande beslut om ' Grundlags-förslag stadgar. § 48- Svenska folkets ombud sammanträda till allmän Riksdag på tvänne afdelningar, Ständernas kammare och Samfälda kammaren.
Hvardera kammaren består af Etlhundradetjugu Riksdagsmän.
Begg* hamrarne gemensamt utgöra Riksförsamlingen.
För utöfning af Riksdagsmanna-befattning gälla inga andra föreskrifter än Rikets Grundlagar.
Om val till Samfälda kammaren är i vallagen stadgadt.
Riksdagsmän i Ständernas kammare utses af Samfälda kammaren. iför till Constitutions-Vtikotiels MentorMj N.-o SSi 29'
Ständernas kammare utgöres af fyra Stånd, Ridderskapet och Adeln, Preste-Ståndet, Borgare-Ståndet och Bonde-Ståndet, Trettio ledamöter af hvartdera.
Till Riksdagsman af Ständernas kammare kan väljas sådan ledamot af något bland de fyra Stånden, hvilken till Riksdagsman i samfälda kammaren valbar är, dock att han skall hafva antingen fyllt Fyratio år, eller ock när valet sker, minst en Riksdag bevistat.
Till de Tretlio Riksdagsmän af Ridderskapet och Adeln, hvilka i Ständernas kammare inrymmas, har samfälda kammaren valet* fritt emellan alla enligt denna lag valbara Adelsmän.
De Trettio Riksdagsmän af Preste-Ståndet, hvilka i Ständernas kammare inrymmas, skola tillhöra de serskilda Stiften och Academierne, nemligen Upsala stift tte, Stockholms stad en, Linköpings stift tre, Skata tre, Strengnäs två, Westerås tre, Wexiö två, Lunds tre, Götheborgs två, Calmara en, Carlstads en, Hernösands två, Wisby en, alla med ordinarie presterlig tjenst, Upsala Universitet en och Lunds Universitet en ordinarie Lärare, samt Wetenskaps-Academien en Ledamot.
Bland de Trettio Riksdagsmän af Borga re-Ståndét, hvilka i Ständernas kammare inrymmas, skola Tjugufyra vara i någon af Rikets städer bosatte, antingen såsom magistratspersoner eller såsom idkande borgerlig näring, nemligen: i Stockholm åtta, hvaribland en Magistratsperson; i Götheborg två, i Norrköping en, i Malmö en, i Gefle en; i stad inom Upsala, Westerås eller Gefleborgs Län, utom Gefle, en; i stad inom Stockholms eller Södermanlands Län en; inom Skaraborgs eller Elfsborgs Län en; inom Kronobergs, Jönköpings eller Calmara Län en; inom Gottlands eller Östergöthlands Län, utom Norrköping, en; inom Stora Kopparbergs eller Örebro Län en; inom Wermlands eller Götheborgs och Bohus Län, utom Götheborg, en; inom Wester-Norrlands, Jemtlands, Westerbottens eller Norrbottens Län en; i Malmöhus Län, utom Malmö, en; inom Christianstads eller Hallands Län en; samt i Blekinge Län en.
De sex öfriga skola vara bruksidkare och bosatte, en inom Fahlu bergslag och en inom hvartdera af bergsbrukens fern valdistrict, hvilka af Styrelsen öfver bergverken efter hittills följda grunder uppgöras.
Bland de Trettio Riksdagsmän af Bonde-Ståndet, hvilka i Ständernas kammare inrymmas, skola två vara bosatte i hvartdera af dessa Län, nemligen:
Skaraborgs, Elfsborgs, Wermlands, Östergöthlands, Calmare och Malmöhus Län, samt en i hvartdera af Rikets öfriga Län.
Till Bonde-Ståndet räknas hvar och en sådan kronoåbo eller kronoskatte-, säteri-, rå och rörs-, 30 lior till Conslitutions-Utskottets Memorial, N.-o SS. frälse eller frälseskatte hemmansegare, hvilken icke tillförne hört till något af de tre Stånd, här ofvan förmälas, ej heller ordinarie beställning i Rikets tjenst innehaft.
Riksdagsmannaval till Ständernas kammare skall samfälda kammaren anställa, så ofta Ständernas kammare derinom yppad Rrksdagsmanna-ledigRet anmäler.
Valet gäller för återstoden af den tid, å hvilken afgången Riksdagsmans fullmagt lydde.
Ledighet skall fyllas med ledamot af det
Stånd, den afgångne tillhört, och derest han ej var Adelsman, ifrån det val-område, deruti hans bostad efter ofvanstående fördelning finnes inbegripen.
Samfälda kammaren välje vid hvarje Riksdag Tjugufyra män, sex af hvarje Stånd att från och med nästa Riksdags början vid fem på hvarandra följande Riksdagar hafva säte och stämma i Ständernas kammare.
Den, som afgå bör, må ej vid den Riksdag åter väljas.
För den, som blifvit till följd af tillfällig ledighet vald, utfärdar och underskrifver Samfälda kammarens Talman en fullmagt, så lydande:
Vid i dag anstäldt val har Samfälda kammaren utsett N. N. att från och med denna dag och intill slutet af innevarande (nästkommande) Riksdag (andra, tredje, fjerde, femte härefter följande Riksdag, denna inberäknad) vara Riksdagsman i Ständernas kammare.
Hvarå detta länder till bevis och fullmagt. N. N. d. För den, som blifvit för fem på hvarandra följande Riksdagar vald, utfärdar oeh underskrifver Samfälda kammarens Talman en fullmagt, så lydande:
Vid i dag anstäldt val har Samfälda kammaren utsett N. N. att under loppet af de fern Riksdagar, som närmast härefter på hvarandra följa, den innevarande undantagen, vara Riksdagsman i Ständernas kammare.
Hvarå detta länder till bevis och fullmagt. N. N. d. § 53. — — tid sedan den siste regerande Konungen af denna ätt med döden afgått, Riksförsamlingen o. s. v. (Lika med Utskottets § 53.) § 54- Om emot förmodan Stats-Rådet underläte att, i de fall, föregående 5o, 52 och 53 §§. omförmäla, Riksförsamlingen genast sammankalla, åligge det ovilkorligen, och vid straff såsom för Rikets förrädare stadgadt finnes, ej mindre hvarje Riksdagsman i Ständernas kammare att opåmint, å den i näst - Hur till Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 85. 31 följande §. utsatta tid, till Riksdag sig inställa, än ock Rikets Hof-Rätter att. anbefalla vederbörande domare, samt Dom-Capitlen att tillhålla samtlige Kyrkoherdar att vidtaga de åtgärder, val-lagen föreskrifver, på det att
Riksförsamlingen må kunna sammankomma att sin och Rikets rätt iagttaga och skydda, § 55.
Då Konung — sammankallar till Riksdag,, bör sammanträdet o. s. v. (Lika med Utskottets § 55.) § 56. — — — väljas till Riksdagsmän i Samfälda kammaren, äfvensom Riksdagsmännen i Ständernas kammare böra sammankomma o. s. v. (Lika med Utskottets § 56.) § 6o.
Underlåter valdistrict att ställa Riksdagsman till Samfälda kammaren, vara o. s. v. (Lika med Utskottets § 6o.) § 6i.
Riksdagsman skola, dagen efter den, som är för Riksdagens första sammanträde bestämd, sina fullmagter förete inför en Granskningsnämnd, bestående af Riksförsamlingens Fullmägtige i Riks-Banken och Riksgälds-Contoiret, under ordförande af den äldste bland Högsta Domstolens ledamöter, som icke är af laga förfall hindrad.
Granskningsnämnd skall inom tre helgfria dagar hafva fulländat och Riksförsamlingen meddelat sin undersökning, huruvida samtlige fullmagter äro utfärdade i den form, Val-lagens 24 §• samt denna Regerings-Forms 48 §• stadga: hvardera kammaren dock förbehållet att sjelf pröfva så väl Granskningsnämnds anmärkningar, som ock alla andra frågor, hvilka emot någon till kammaren hörande Riksdagsmans behörighet blifvit kammaren underställde.
Kammaren är berättigad, så väl att af vederbörande infordra nödiga upplysningar, som ock att äska undersökning vid laga Domstol.
Den, som Riksdagsmanna-fullmagt företett, utöfve o. s. v. CL ika med Utskottets § 61.)
Är fråga om ansvar efter val-lagen, varde till laga domstol öfverlemnad. § 62. — — för sig.
I Ständernas kammare före äldste ledamoten af Ridderskapet och Adeln ordet; i Samfälda kammaren äldste ledamoten från Upsala Län. 32 fBor till Constitutions-Utskottets Memorial, IV:.o 'SS. § 63.
Karorarne skola hvar lör sig och inora sig för månad välja Talma® och vice Talman. § 64.
Har val, som i 63 §. sägs, vid Riksdagen första gången försiggått, Öppne Konungen Riksdag å Rikssalen, der kamrarnes ledamöter, efter bevistad (Gudstjenst, sig infinna.
Å Rikssalen före Konungen, eller då Konung så för godt finner, Justitise-Statsministern ordet, och låte så Riksförsamlingen afhöra berättelsen om hvad sedan sist hållna Riksdag uti Rikets styrelse sig tilldragit. ■§ Genast efter det Riksdag öppnad blifvit, skola för ärendenas beredning säljas: i:o Ett Constitutions-Utskott af Tjugo ledamöter —- — — deröfver till Ständernas kammare — — — a:o Ett Stats-TJtskott af Tjugufyra — — — 4:o Ett Lag-Utskott af Tio ledamöter att utarbeta dit remitterade — — 5:o Ett Bevillnings-Utskott af Tolf ledamöter, att opåmint uppgöra och, i den mon de medhinnas, Samfälda kammaren förelägga serskilda förslag, rörande bevillningens belopp, fördelning och uttagande; 6:0 Ett Allmänna Besvärs-Ulskott af Tjugufyra ledamöter, alt i anledning af väckta och dit remitterade frågor, anmärka brister och föreslä förbättringar i de allmänna hushållnings-anstalterna och derom handlande Författningar, så väl som att sig utlåta i öfriga dit remitterade förslag till underdåniga föreställningar och önskningar; 7:0 Ett Expedilions-Utskott af
Fyra ledamöter — — — i följd af Riksförsamlingens beslut — Konungens yttranden.
(Det öfriga lika med § 65 i Utskottets Memorial N:o 68.)
Till alla Utskott skola ledamöter till hälften af hvardera kammaren och bland dess Riksdagsmän utses. § 66.
Askar Konungen af Riksförsamlingen utnämne till sådant Utskott hvardera kammaren inom sig Sex ledamöter — ■— — (lika med Utskottets § 66.) § 70. ■Bor till .ConslitiUions-TJtskottets Memorial, Wto -SS. 33 § 70, — — — af Riks-Slåndens ege Ständernas kammare första rösten. — — — Riksgälds-Contoiret ege Samfälda kammarens första röster. — hvilka Utskott finner närmast likna — — — (lika med Utskottets § 70.) § 71, — — — af Riks-Slåndens — —• —■ 1:0
Angår ett — — — — — — sammanträden eller Utskottens — (dika med Utsk. § 71.) — — — i sammanträdet ordet.
Beslut i privilegii-frågor fattas i Ständernas kammare, så som i 16 och 101 §§. sägs. § 73’ — — — Ålla omröstningar ske med slutna sedlar.
Huru — — (dika med Utskottets y3 § 11' Finner Utskott mål, som å dess beredning beror, till ny frågas företagande föranleda, afgifve ock deröfver sitt utlåtande. § 78' (Lika med Utskottets Memorial N:o 68, § 78.) § 101. — — —- sammanstämmande beslut.
Utlåter sig Constitutions-Utskolt vid lagtima Riksdag med till- eller afstyrkande å Konungens framställning, eller tillstyrker Utskoltet Riksdagsmans förslag, eller väcker sjelft dylik fråga; då skall Riksförsamlingen, på sätt 71 § 2 mom. förmår — ■— — ega rum.
Om grundlagsförslag icke antages — — — Godkännes grundlagsförslag, varde beslutet vid nästa lagtima Riksdag först pröfvadt af Ständernas kammare, hvilken för sådant ändamål fördelar samtlige ledamöter på fyra rum, ett för hvartdera Riks-Ståndet.
Stånd öfverlägge och beslute för sig i målet.
Varder grundlagsförslaget af ett
Stånd förkastadt, förfaller frågan , och Samfälda kammaren varde om sakens utgång underrättad; godkännes grundlagsförslag af alla fyra Stånden, vare att sorn Ständernas kammares beslut anse och varde till Samfälda kamBih. till R, St.
Prot. 1840 och 1841. 8 Sami. 34 Hor till Constitutions-Utskottets Memorial, N.-o 85. marén sandt.
Blifver förslaget nu ock af Samfälda kammaren antaget, vare Riksförsamlingens beslut.
Blifver förslaget af Samfälda kammaren förkastadt, förfalle frågan.
Var det förslag på Konungens framställning grundadt, varde
Han om sakens utgång underrättad.
Riks-Slånd eller
Kammare ege ej rätt alt i hvilande grundlagsförslag någon ändring göra.
Grundar sig Riksförsamlingens beslut om grundlagsfråga på Konungens framställning, varde Han om beslutet underrättad.
Är det annorlunda tillkommet, sökes derå Konungens stadfästelse.
Konungen inhemtar då, innan Riksförsamling ålskiljes, öfver beslutet liela Stats-Rådets tankar och meddelar Riksförsamlingen sitt bifall eller ock grunderna, hvarföre
Han sitt godkännande förvägrar.
Hvad till — — — grundlag.
(Lika med Utskottets förslag, § 101.) § io5. —i — — — afskaffa.
Aflåter Konungen till Riksförsamlingen förslag — Vill Konungen till Riksförsamlingen aflåta sådant förslag — — — (Lika med Utskottets § io5.) § ,07' — — — förmår, så ock Utskott — <— — (Lika med Utsk:s § § t°9•
Under Riksförsamlingens Kammares, Nämnds eller Utskotts — — — (Lika med Utskottets iog §.) § 122.
Vid hvarje Riksdag skall Riksförsamlingen välja Fyralioåtta bland sina ledamöter till en Nämnd. — ■— — vald, tillsammans.
Samtlige ledamöter röste man för man — — — kan anses vara i saknad af erforderligt allmänt förtroende.
Blifve — — >— hos hvilken Riksförsamlingen härom skall anmälan göra o. s. v. (Lika med Regeringsformens § io3 ) § '2 4- Finner Constilutions-Ufskott under Stats-Råds-Prooollens granskning att någon Stats-Rådets ledamot — skall Constitutions-Utskott ställa — Hör lill Conslitutions-Utskottels Memorial3 2V.-0 85. 35 — — efter Allmän lag och elen för bemälde embetsman gällande Ansvarighets-]ag.
(Lika med Utskottets 124 §•) „ § ,25* Skulle Constitutions-Utskott — —• — sände till Samfälda kammaren.
(Lika med Utskottets 125 §.) § 126. — — — än Constilutions-Utskoltet begäres lill Constilutions Utskottet , hvarjemte — — — Remiss till Constitulions-Utskottet o. s. v. (Lika med Utskottets 126 § *34. — — — af Riksdagsmän till Ständernas kammare, ege — — — Utskott företaga — — — 0. s. v. (Lika med Utskottets 134 § .38. — — — Riksdagsmän i Samfälda kammaren valde — — — Vallagen stadgar för — — — Äro de Riksdagsmän i Ständernas kammare, anmäle sitt förfall hos Samfälda kammaren eller Högsta Domstolen.
(Lika med Utskottets § t SS.} § j44- — - — Riksdags slut, och förordne (Lika med Utskottets förslag, § 144) § '45. — — — skall utse Etlhundradetjugu män, Trettio af hvarje Stånd, med de i /f8 §. omförmälde egenskaper bilda Ständernas kammare.
Valet skall förrättas i fem serskilda omgångar.
Hvarje val-sedel skall innehålla namnen på sex ledamöter af hvarje Stånd.
De sex af hvarje Stånd, hvilka vid första valet erhålla flesta rösterna, vare Riksdagsmän i Ständernas kammare för de fem näst derefter följande Riksdagar; de vid andra valet för fyra, de vid tredje valet för tre, de vid fjerde valet för två, och de vid femte valet för första näst derpå följande Riksdag.
Vid val af Riksdagsmän för Preste-, Borgare- och Bonde-Stånd iagttages, alt, så snart ett val-område erhållit det antal Riksdagsmän , som enligt 48 §• sig derpå belöper, ingen den orten tillhörig må kunna på valsedel upptagas. — — — en fullmagt, så lydande:
Vid i dag anstäldt val har Rikets^Sländers Nämnd utsett N. N. att under loppet af de fem (fyra, tre, tvåj) Riksdagar, som närmast härefter på hvarandra 36 Hor till Conslitutions-Utslioltels Memorial, Nio 85.. följa, den innevarande undantagen, (under nästkommande Riksdag) vara Riksdagsman i Ständernas kammare.
Hvarå detta länder till bevis och fullmagt.
N. N, d. ... .
Och vare denna fullmagt så grid, sorn vore den af Samfälda kammaren i enlighet med 48 §. utfärdad.
Denna § varde vid slutet af den femte Riksdag, vid hvilken Riksförsamlingen sammanträder,, ur denna Regeringsform utesluten.
Upplysningar till näst ofvanstående Utillags för slag.
Till § 1.
Tjugufem års ålder är af Ridderskapet och Adeln Önskad såsom vilkor för valrätts utöfning.
Tre års bosättning åter af Bonde-Ståndet.
Då för dessa bestämmelsers antagande intet hinder möler i Ståndens öfriga beslut, tror jag mig så mycket mer sakna anledning lill deras uteslutande, sorn, hvad den förra beträffar, den genom den ytterligare utsträckning, bär blifvit åt valrätten gifven, torde vara af nöden,, och hvad angår den senare, den icke ofta kommer att tillämpas, och då gemenligen på mera bildade medborgare, af hvilka någon våda vid valrättens utöfning icke bör vara att befara.
Till $ 2. inom. 1.
Icke allenast för hus i köping, utan ock för hus på annan landsbygd, är här ansedt billigt att valrätt förunna.
BondeStåndets önskan, att hvarje hemmansegare måtte få valrätt, tror jag kunna efterkommas på det sätt, att den i alla fall rent Activa val-census nedsättes till 200 R:dr.
Deremot kan denna önskan icke utan orättvisa, i afseende på öfriga ringare hemmansegare villfaras, så framt icke tillika valrätt beviljas åt andra medborgare, som ligga sjelfständighets- och capacitets-categorierna vida närmare.
Innehafvare af förtroende-embeten kunna icke på allvar sättas i lika categori med proletärer, och äro derföre här uteslutne.
Gemenligen hafva de högre embetsmännen någon fast egendom.
Är det också ingen fullt god utväg att gifva arbetsförmågan 1/20 röst, så vet jag dock ingen bättre, och ehuru den olägenheten, att man med hvarandra jemnför incommensurabla storheter, qvarstår, så tyckes dock ocldocratiens vara i all önskelig mon förekommen.
I bestämmandet af proportionen mellan besutenhetens och arbetsförmågans valrätt, skall alltid synas mycken godtycklighet, så länge man låter båda uppträda såsom rättsinnehafvare vid samma val».
För min del. anser jag ett sådant sammanslå - Mr till'Constiiutiotis-tJisJiolt'et‘s Memorial, É;o‘ 83. 37 ende icke lämpligt.
Men det är icke nu fråga om någras enskilda meningar i saken, utan endast om sättet att lill största möjliga rimlighet sam-* manjemuka olika Stånds beslut.
Åt hemmansegarne kan val icke sägas för liten rättighet vara Beviljad, då t. ex. 8 R:drs inkomst af jordbruk (efter 4 proc. af uppskattnings värd eQ är föreslagen att anses lika med 200 R:drs inkomst af yrke.
Att åter yrkesidkarens rätt göres mindre än jordbrukarens, kan hafva någon billighet för sig, då man Besinnar dels rättmätigheten af egentlig fast egendoms anspråk framför lös egendoms, dels också den omständigheten , att den fasta egendomen på landet har till större delen valrätt förut och är den* sorn skall frivilligt dela med sig åt den öftiga.
Till § 2. morn. 3.
Då hemmansbrukaren är valberättigad dagen efter det han köpt jorden, synes det obilligt att i mer än två år undanhålla yrkes-idkaren samma rätt.
Till § 2. morn. 4.
Skäl finnes näppeligen, hvarföre en f. d. innehafvare af förlroende-embete icke skulle få rösta för inabalienabel lön eller pension.
Bonde-Ståndet har önskat, att icke mer än sex röster inalles må af någon röstande få beräknas.
Då denna inskränkning föga eller intet komrne att förknappa Bonde-Ståndets, utan hufvudsakligen andra medborgares rätt, synes mig grannlagenheten fordra, att Utskottets i Memorialet N:o 38 gifne förslag icke bör ända derhän modifieras, innan samtlige Stånden i denna del sig utlåtit, helst det verkligen kan synas tillfyllestgörande, blott man förhindrar någon ifrån att inom samma valdislrict beräkna mer än det högsta fastställda röstetalet.
Om en och samma person röstar med sex röster i Skåne, sex i Upland och sex i Norrbotten, så ser jag deraf svårligen någon våda kunna uppstå för fäderneslandets eller de röstandes sjelfständighet.
Man kan göra sina fordringar på eftergift af de förmögnare i landet så stora, ali desse bli all förbättring obenägna.
I öfrigt oberopar jag hvad Grefve Spens i sin reservation anfört emot verk ställbarheten af Utskottets nu afgifne förslag och emot det nya slags brott, som i vårt på missgerningar icke fattiga land dymedelst tillskapas.
Likaledes instämmer jag i bemälde
Grefves betänkligheter emot tre sorter röster.
Hvad serskildt de af Utskottet föreslagna hvarje 10 R:drs fasta egendöms-värde en så slipprig bana vara beträdd, att äfven den varsammaste fot der lätteligen slinter öfver det allvarsammas gräns, om innehafvare!! af 1/1024 hemman skall på detta sätt erhålla röst - 38 Hör till Constitutions-Utskottets Memorial, N.o 85. rätt för det oansenligaste uthus, hönshus eller dylikt, han på sin lilla täppa egenhändigt uppförer.
Till § y.
Då man på ledamöterne i den andra kammaren gör det anspråk, alt de böra ha bevistat flera Riksdagar, synes två Riksdagars bevistande icke böra till afsägelse från Riksdagsmanskap i någondera kammaren berättiga.
Till § 8.
Jag inser icke skälet, hvarföre det skulle vara vådligare att nu, än att en annan Riksdag, föreslå Riksdagsmännens fördelning emellan Länen.
Vi lefva icke i ett sådant hvimmel af in- och utländska folkvandringar, som de Nord-Amerikanska Fristaterna.
Heldre må hvar och en genast se, hvad som bestås.
Lika antal ledamöter i begge kamrarne har Ridderskapet och Adeln Önskat; och vill man hafva begge kamrarne tillsamman i vissa fall, i fullt tal och icke i förstärkt nämnd, så blir det, efter mitt förmenande, mycket angeläget att efterkomma delta beslut.
Sju ombud är här antaget såsom maximum.
För öfrigt är för det mesta, men icke uteslutande, folkmängdsförhållandet afsedt för landsbygden.
Till § lo.
Det synes här icke af nöden att uppgöra röstlängd efter flera än ett års uppskattningslängd.
Ett medelbelopps uträknande skulle göra tjenstemannen ett föga lönande besvär, och de röstande äro vid taxeringen sjelfve intresserade af att bibehålla en jemn proportion hvarandras egendomar emellan.
Till § 11.
Hvar skall man finna fullt ojäfvige profvare af anmärkningar mot röstlängd?
Ordföranden är, om det ej är vice Pastor, gemenligen sjelf röstandp.
Till § i5.
Innehafvare af sex röster mätte väl få antagas sj lfsländig nog för att välja direct.
Till § 18.
Någon möjlighet och öfvergång till directa val borde väl beredas.
Böra innehafvare af sex röster få deltaga i här nämnd omröstning eller icke?
Oftare än före hvar lagtima Riksdag synes fråga om förändring ej få å nyo förekomma.
Endast i de större städerna och de folkrikare trakterna bör direct val kunna för hela districtet på ett ställe anställas.
Emot samma vals förrättande på flera ställen på en gång har man invändt åtskilligt om overkställbarheten.
Denna är dock icke större, än alt Preste-Slåndet i Sliften på detta sätt, ulan all olägenhet, hittills förrättat sina val.
Man talar äfvenledes mycket godt om den närmare kännedom och de upplysningar, man vid ett indirecl eller direct val, om det hålles på ett enda stalie, skall kunna er - Hör till Constitutions-Utskoitets Memorial, IV.-o 85. 39 hålla pä sjelfva valdagen.
För min del värderar jag det ljuset icke högt.
Kail det väl i de flesta fall vara annat ljus än det, som tändes af sqvalret, smickret, förtalet och i allmänhet de vanliga folkbestickningsmedien?
Upplysningar till det i denna reservation intagne Motjörslag till ändringar i Regerings-Formen.
Till § 16.
Osannolikheten och ofördelagtigheten af en förändring i delta lands secularisations- och reformations-sätt har jag vidrört så väl i mitt bland Bilagorna lill Conslitutions-Ulskottels Memorial N:o 38 benäget intagne anförande, som ock i Preste-Ståndets redan tryckta discussioner olver Representationsfrågan.