Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uppsägningstiden af slikt Contract vare senast en månad förr än det tilländalöper, Om Gesäll uppsäges, eller sjelf uppsäger, bör han, så vidt möjligt är, och utan att försumma Mästarens arbete, söka att, innan han ur tjensten afträder, förskaffa sig annor tjenst, egande han dertill använda högst åtta dagar, sedan han tjensten lemnat, men bär han ej eller då erhållit annan tjenst, eger Åldermannen rättighet insätta honom Bil,t.Lag-s. Allm.Besv.o.Oec, UtsUBtt.N-.o 5\. 5g i arbete hos den Mästaren, som vill honom antaga, emot vanlig veckolön på minst Irenne månaders tid.
Tredskas Gesäll, och vill ej efterkomma Åldermans hänvisning till arbete, anmäles förhållandet hos Magistraten, som eger antyda Gesällen att inom kort tid anskaffa sig lagligt försvar, och, om äfven denna varning lemnäs utan åtlydnad, förfar med honom enligt Författningarna angående Lösdrifvare.
Finnes ej Embete i Staden, har Mästaren , hos hvilken Gesäll arbetat, den tillsyn, sora här förut blifvit Ålderman ålagd.
När Gesällen vill flytta till annan ort, för att förskaffa sig bättre insigter uti sitt yrke, eller för att derstädes antaga tjenst, må det honom ej förvägras; skolandes han, i sådan händelse, förse sig med vederbörligt Prest-bevis och bevis från det Embete han tillhör, och, inom åtta dagar efter sitt afträde ur tjensten, afresa, äfvensom han, i fall möjligt är, förut bör hafva beredt sig condition på den ort, dit han sig ämnar.
Under rosan må han begagna Gästgifvarskjuts, nien ej på vägen uppehålla sig längre, än som för fortkomsten oundvikligen erfordras, så vida icke laga förfall under resan inträffar.
För tiggeri och annat af honom föröfvadt oskick ansvarar han enligt Lag och allmänna Författningar, 60 Bil.t.Lagis.Allm.Besv.o.Oec.Utsk.Bet.ltfw 54 Då Gesäll till bestämd ort framkommit, skall han, inom åtta dagar, hafva sig hos vederbörande Embete anmält och i tjenst inställt, och, i fall sådant icke inom nämnde tid för honom står att erhålla, afrese han ifrån orten, så framt icke Åldermannen kan honom till condition förhjelpa, eller finner skäl lemna honom ännu ytterligare åtta dagar att tjenst sig förskaffa.
Gesäll tredskas att här antaga tillbudet arbete, förfares med honom, som i denna §. förut stadgadt är, Under tjenstetiden vare Gesäll från husaga frikallad, men om han uraktlåter sina skyldigheter, är försumlig eller begår förbrytelser , ålägge Embetet, sedan han likväl förut erhållit varning , honom, i förhållande till felet, vissa böter, hvilka ut gå af hans lön; men i svårare fall öfverlemnas målet till laga åtgärd.
Efter undergånget svårare straff kan Gesäll ej åter inträda i Mästares tjenst utan dennes medgifvande.
Och böra å de orter, der serskilda Police - Inrättningar finnas, alla mål af svårare beskaffenhet, emellan Mästaren och Gesällen, först vid Police-Kammaren förekomma och afdömas, men i annan’ händelse vid den domstol, som på stället Policen hand j häfver.
Bil.t.Lag-s.Allm.Besv.o.Oec.Ursk.Bet.N-.osi. 6i Ett Embete må samfällt antaga och lemna försvar åt ett för sig behöfligt antal Gesäller, för hvilka, såsom varande i dess gemensamma tjenst, Embefet ansvarar, och bora, då dessa Gesäller förrätta Embetets arbete, af detsamma underhåll njuta.
Skulle Gesäll och Mästare af enahanda yrke annorlunda sig emellan öfverenskomma, än som denna Författning föreskrifver , äfven hvad angår sådant arbetes förrättande af Gesäller, som icke egentligen tillhör deras befattning, vare en sådan öfverenskommelse dock ej gällande, enär Gesällen af Mästaren eger laga försvar och under tjensletiden på intet sätt Allmänheten besvärar, dock bör likväl Contract i sådant fall dem emellan uppgöras.
Gesäll må icke under den tid han är uti Mästarens tjenst, utan dennes vetande och medgifvande, något arbete åt andra förfärdiga, Detta Förslag skulle, efter BorgareStåndets önskan, utgöra 3 §. af 3 Artikeln Nya Handtverks Ordningen.
Att helt införa det uti rjenstehjons-Stadgan torde vara öfverflödigt, utan lärer det, likt andra Författningar, deruti endast behöfva åberopas. 6a Bil.t.Lag-t.Allm.Besv.o.Oec.Utik.Bet.Nw 54.
Härmed förenade sig Herr Weinblad och Nils Mansson från Malmöhus Län. Af Nils Mansson från Malmöhus
De skäl, som blifvit lagda till grund för serskilde Motioni r om förändring i flyttningstiden för Tjenstehjon, vill och bör jag göra all möjlig rättvisa.
Men de hafva dock, dessa skäl, en relativ bevisnings-kraft, och ett ombyte af flyttningstid, som vore fördelaktigt för några af Rikets Provincer, skulle medföra desto större och hufvudsakligare olägenheter för andra.
Flere Motionairer hafva yrkat, att denna flyttningstid måtte till Midsommaren utställas.
Jag får deremot vördsamt erinra: att jordbrukaren då, sedan föregående årets gröda till det ni6sta blifvit förtärd och han bestridt många utgifter för vår-arbetet, är minst i tillfälle att utbetala Tjenstehjon lönen; att trädesjordens beredning, husbyggnad, stängning. dikning, rödjning, nyodling i allmänhet, vedupphuggning och kolning i Bergslagsorterne, Fiskerier i Skärgårdarne, Linsåning i de Norra Provincerne, torfskärning och Lerslageri i Skåne och Halland vid samma tid förekomma; att arbetsbiträde mot daglön är svårt att erhålla om sommaren, då dessutom ett dagsverke kostar dubbelt emot ett dagsverke, i slutet af October förrättadt; att Tjenstehjonen skulle, i hopp om mera lo - Jjil.t.Ltig-s.AUm.Be.sv.o.Oec,Utsk.Bet.N'.o54. 63 nantie betings-arbeten, sommartiden söka undandraga sig årstjenst, hvarigenom oordningar och stegring i lönerne skulle blifva en följd; att i de orter, der tjenstefolket vistas öfver sommaren vid de så kallade fäbodarne, olta på flera mils afstånd från bostäder* ne, betydtiga olägenheter skulle genom förändringen uppkomma, äfven som der, hvarest invånarne nödgas söka sig arbete utom hemorten; samt slutligen, alt Tjenstehjons utflyttningar till Utrikes orter, serdeles vid sjökusterne, komme att befrämjas, då icke al - lenast i Junii månad sjöfarten är i sin bästa gång, utan också ombyte af tjenstefolk vid denna tid inträffar i Danmark, der Svenska Tjenstehjon ega framför infödingar ett afgjordt företräde.
Lika litet kan jag förena mig med Utskottens tillstyrkande af en återgång till gamla ordningen, eller till den 29 September.
Erfarenheten har nogsamt ådagalagt, att ej allenast mycken vårsäd , i synnerhet ärter och hafra , utan ock jord-frugterne, bland hvilka potatoesväxten förtjenar ett utmärkt ruin , kunna blifva bortskämda och förlorade derigenom , att, vid Michaelitiden, då Tjenstfolket, derest Utskottens Förslag antoges, skulle bortflytta , jordbrukaren icke eger tillgång på nödigt antal arbetare för sädens inbergande och jordfrugternes upptagande i 64 Bil.l.Lag-s.Allm.Btsv.o.Oec.Uisk.Bet.N:o54* rättan tid, samt innan de af regn och frost angripas och stundom på 2 ä 3 dygn alldeles förderfva®.
Yådligt är det således att aflägsna de utvägar, hvarigenom, så vidt i mensklig förmåga står, hoppet kan åt den idoge och omtänksamme jordbrukaren förvar ras, att icke genom brist på nödig arbetarepersonal se sig urståndsatt, att rädda och in-, samla det betydligaste af hans lifsuppehälle till nästa skörd.
Våra förfäder, hvilkas lärdomar i så många afseenden böra mana till tacksam efterföljd , hade väl deras Tjenstehjon sfly ti ning till Michaeli bestämd; mendet må icke förgätas, å ena sidan, att deras Mi-r chels-mässa (före 1753) inföll 12 dygn senare än vår, efter nu gällande tidräkning^ och, å den andra, att den lika välgörande som allmänt idkade potatoes-planteringeH , efter den tiden, kommit i gång; med hufvudsakligt afseende hvarå Rikets åren 1817 och 1818 församlade Ständer, efter långvariga och mogna öfverläggningar, framburo
Deras underdåniga anhållan, att flyttningstid den kunde till den 24 October fastställas.
Nu och då denna af Rikets Ständer sjelf-' ve föreslagna flyttningstid blifvit en gång af Kongl.
Maj:t till framgen efterrättelse bestämd; då den olägenhet, som nu varande flyttningstid förmenas medföra, nemligen dub-; Bil.t.Lag-s.Allm.Besv.o.Oec.UtsJi.Bel.Nw 5,j. 65 bia Tjenstehjons-omgångars befattning med utfodringen af ett och samma års gröda , synes vara af mindre betydenhet, enär utfodringen till så ringa del i October verkställes, och en omtänksam Husbondes tillsyn lärer lika litet denna , som andra tider på året, uteblifva; då , under loppet af 10 lörflutna år, det Vördiga Presterskapet medhunnit förrätta husförhören emellan flyttnings-och mantalsskrifnings-terminerne , och någon den ringaste oordning i den delen icke försports; då erfarenheten af denna flyitningstidens lämplighet, för de flesta orter, måste anses vara skäligen vunnen derigenom , att bibehållandet af denna tid varit föremål för en nog allmänt och isynnerhet inom BondeStåndet, uttalad önskan , samt härtill kommer, att, genom den af Utskotten föreslagna förändringen, oredor och tvister skulle uppstå Husbönder och Tjenstehjon emellan , i afseende på beräkningen af redan för året stipulerade Jöningsvilkor; alltså kan jag icke annat än på det högsta protestera emot förändring i det förordnande om flyttningstiden, som nu gällande är, och som Rikets Ständer sjelfve hos Kongl. Maj:t utverkat.
Slutligen och under åberopande af biIagde Protocolls-Utdrag, får jag vördsamt Bill. till Riks-St.
Ig2g och 18*9, 7 Sami, 2 Afel. 4, 1 .sta H-.t. %\dra B:det. 66 B ’y.Lagts.Ailm.BesvéO.Otc.UtsA.Btt. N:o54i fästa Rikets Högloflige Ständers uppmärksamhet derå, att, ehuru hvad formerne angår, Utskottens beslut hvilar på en efter slutad votering synlig pluralitet, den verkliga icke destomindre röstat för beståndet al de« flyttningstid, som nu gäller.
Härmed förenade sig, hvad angick sjelfva saken, Herr v. Lindecreutz, Herr Professor Bexell, Herrar Landegren , Strehlenert, Winblad och Leffler samt Riksdags-Fullmägtige Borje Börjesson, Pehr Pehrssonfretn Christianstads Län , Olof Mansson, Jonas Johansson , Nils Pehrsson och Änders Hä-i kansson m. fl. Af Per Lundstrom från Vesterbottens Län :
Jemte det jag hufvudsakligen instämmer uti Medbrodren Nils Månssons Reservation , rörande ändring i Lego-Stadgans 7 Art., då Högloflige Utskotten vid sista sammanträdet med 5;ne rösters pluralitet funno lämpligt återföra flytlningstiden till den 29 September, ville jag blott yttra min enskilda tanka i ämnet, samt uppgifva de olägenheter, som derigenom skulle tillskyndas båda Husbönder och Tjenstefolk.
I inin ort är vanligt, ali Örängarne alltid betinga sig a å 3 veckors frihetstid, samt Pigorne 3 ä 4 veckor, sorn allt tillsläppas s Bi 11,Lag-s.
Allm Besv.o,Qec.ULnk. Bethia 54.67, tjensteårets början; och som, i vårt vanlottade climat, sommaren är så kort att grödans inbergning fullkomligt räcker till , och ibland något öfver Michaölitiden , så tycks det vara för Husbonden högst opassande lemna sitt Tjenstfolk, då lian ingalunda vore i tillfälle att aflöna dem, och icke eller kunde erhålla det nya Tjenstefolket, förrän de haft sin betingade och vanliga frihetstid: då kunde Norrländska Bonden ej tillvägabringa något jordarbete hösttiden, gärdesgårdars uppförande &c., om han beröfvas sitt Tjenstefolk den 29 September, helst marken ofta äc frusen och med snö betäckt den 24 October, då man först hade att vänta inställelse-? tiden för de nya, Lika litet yore tjenstefolket belåtne med denna ändring, — ty drängarne, som på sin frihetstid idka skytteri, kunna med större fördel kringvandra vidsträckta skogar mot Lappmarken , sedan myrorna hunnit frysa och den årstiden tillfryser äfven hans fogel.
Jag yrkar således bibehållande af den nu gällande flyttningstid, och anhåller delta milt anförande får åtfölja Betänkandet til! de Respectiye Stånden.
STOCKHOLM, Elméus och Granbergs Tryckeri, 18291 Bil.i.Lagi&.Allm.Besv.ö.Oec.Utsi.Bet.TX-.o 54I 69 Transumt af Protocollet, hållet inför Rikets Högloflige Ständers Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie - Utskott, uti Sammanträde vid Lagtima Riksdagen i Stocky holm, den 1 Augusti 1829.
Följande Proposition uppsattes och justerades : ”Den, sorn bifaller Afdelningens förslag till betänkande i fråga om flyttningstiden, voterar Ja.
Nej, kommer, genom serskild votering, att afgöras, om flyttningstiden bör bestämmas, antingen till Midsommars- elter Michaelitiden.’>
Sedan omröstning således i föreskrifven ordning för sig gått, befunnos voteringssedlarna innehålla i5 Ja emot 18 Nej; hvadan contrapropositionen var af Utskottens pluralitet antagen. — — — — — — — Eib, till RiVt-St.
Prof, 1828 9th 1829» ^ Sami, 1 Afd, 6, Uidra J3:t. usta H:t. jo Bil. t.Lag-s. Allm.Besv.o.Oec,Utsk.Bet.N.o 54; Härefter skreds till votering öfver följande uppsatte och godkände proposition: ”Den, som anser flyttningstiden böra bestämmas till den 529 September, voterar Ja !
Den, det ej vill J voterar Nej \
Vinner Nej , anse Utskotten, att flytthingstiden bör bestämmas till Midsommars-- tiden.”.
Och utföll omröstningen , hvaruti Riksdagsmannen Nils Mansson med flere Ledamöter af Bonde - Ståndet förklarade sig icke kunna deltaga , med 14.
Ja emot 6.
Nej; i följd hvaraf flyttningstiden kommer att föreslås till den 29 September, STOCKHOLM, Elméns och Granbergs Tryckeri, i8a<p Lali- samt Allm.Besv.o.Oec.Utsk.lJtl.
N:o 55. » N:o 55.
Utsk. den 21 Augusti 1829» Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens Betänkande , N:o 31, angående väckt fråga om utfärdande af de vid sistförflutne Riksdag af Rikets Ständer föreslagne Handels- och HandtverksOrdningar.
Sedan Utskotten , medelst ifrågavarande Betänkande , på anförde skäl , ansett sig icke kunna understödja den af Herr Friherre Cederström, Jacob, väckta Motion om underdånig hemställan till Kongl. Maj:t, ali de vidi sista Riksdagen föreslagne Handels- och Handtverks - Ordningar måtte utfärdas, och uti ett annat, under N:o 3a, afgifvet Utlåtande öfver åtskillige, Näringsfriheten rörande frågor, ibland annat, förklarat, att, med förutsättande af Kongl. Majrts Nådiga bifall till nyssberörde Förordningar, en delaf nämnde frågor, hvilkas syftemål på sådant sätt skulle komma att uppfyllas, nu ickepåkallade någon Bill. till Riki-St.
I8i8 och I829> 7 Sami. i A/d. |, Sfdra B.det. 2\dra H:t* 3 Lag-samt Allm.Besv.o. Oec. Uisk, Ull. N.o 55, serskild åtgärd, så hafva emot förstnämnde Betänkande inom Hogloflige Ridderskap et ock Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet anmärkningar blifvit framställde af det hufvudsakliga innehåll: att en tydlig motsägelse skulle förefinnas emellan de ifrågavarande tvänne Betänkanden , enär uti det ena blifvit {örklaradt, att någon underdånig skrif-' velse i ämnet icke ansågs nödig, men uti det andra åter upptagits flera serskilda fall, såsom beroende på Kongl. Maj:ts bifall till den vid sista Riksdagen beslutne underdåni-' ga hemställan angående Näringsfriheten i hela dess vidd ; alt då denna fråga blifvit behandlad såsom Lagförslag, men orsaken dertill, att Kongl. Maj:ts Nådiga bifall eller svar icke följt å Ständernes omförmalde underdåniga Skrifvelse, torde böra sökas deri, att samma Skrifvelse icke blifvit så tidigt expedierad, att svar derå kunnat i Grundlagsenlig ordning meddelas, vore det för att till lif och verkställighet befordra den, såsom nyttig för landet, af Ständerne redan ansedde utvidgade friheten i Näringar och Handtverk , nödigt , att förnyad underdånig framställning i ämnet afgåfves; hvarföre, med instämmande i den mot Betänkandet afgifne reservation , en del Ledamöter talat för bifall å Motionen, hvaremot andre instämt i det slut Betänkandet innehåller. * Lag- samt Ailm.Besv.o.Oec.Uisk.Utl N.-o 55.
3 I Då Högloflige Ridderskapet och Adeln,' samt Hedervärda Bonde-Ståndet , i anledning häraf, funnit för godt, att till Utskotten återremittera ifrågavarande Betänkande, hvilket de öfrige begge Riks-Stånden deremot bifallit, har frågan å nyo kommit under öfvers vägande; och enär orsaken dertill, att Kongl.’ Maj:ts Nådiga bifall eller svar icke följt å Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse den 12
December i8a3 , torde kunna härledas derifrån , att samma Skrifvelse icke blifvit sä tidigt expedierad, att, efter föregången pröfning hos Kongl. Maj:t, sedan Högste
Domstolen hörd blifvit, svar derå kunnat meddelas i den ordning 87 §. af Regerings-ForJ men föreskrifver , samt Utskotten , efter öfvervägande af de skäl och grunder , hvarpå de föreslagna förfaltningarne sig stödja, icke funnit anledning att dem frånträda eiler förändra ; alltså hafva Utskotten, med godkännande af de gjorda anmärkningarnes riktighet, ansett sig böra vördsamt tillstyrka Rikets Högloflige Ständer: att i underdånig skrifvelse hos Kongl. May.t anhålla , att de vid 1823 års
Riksdag i underdånigt het aflemnade förslag till Förordning om Handt verkerierne, till författning om Gerningsmäns an. tagande pä landet och till Han.
4 Bilt.Lag-s.AUm.Besv.o.Oec.
Utsk.Ud.Nto 55. delsordning matte , efter föregången Nådig profning, varda såsom allmän
Lag till efterrättelse utfärdade , endast med de förändringar i vissa //. deruti, som uti, den i i denna månad, af gifvet utlåtande, rörande ändringar, rättelser eller tillägg i i go5 års Lego-St adga, Utskotten föreslagit.
Åtskillige Ledamöters häremot anförde Reservationer varda härjemte bifogade.
Stockholm den 4 Augusti 182g.
Reservation af Borgare-Ståndets samtlige Ledamöter af Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten.
Då de Högloflige Utskotten , tvärtemot deras förra gången till Rikets Högloflige Ständer afgifne Betänkande , nu tillstyrkt en underdånig Skrifvelse till Kongl, Majit med lika underdånig anhållan om utgifvandet af de år 1823 af Rikets Högloflige Ständer ingifne förslag till riy Handels- och Bil. t.Lag-s.Allm.Besv.o.Oec.Utsk.Utl.N-.o 55.
5 Handtverks-Ordning, samt författning för Gerningsmän å landet, få Borgare-Ståndets Ledamöter inom de Högloflige Utskotten sig deremot ödmjukligen reservera.
Vi kunna ingalunda inse behofvet af en sådan underdånig anhållan och förmoda, att det skäl man anför, hvarför Kongl. Maj:t icke kunnat utgifva nämnde Författningar, nemligen den brist i formen af Irågans behandling vid i8a3 års Riksdag, som, å Rikets Högloflige Ständers sida, egde rum , ingalunda varit a£ den betydenhet, att Kongl. Maj:t deraf funnit
Sig hindrad antaga och promulgera förslagen , om de för öfrigt egt dertill nödiga egenskaper.
Men då uti dem bestämdt innehålles åtskilligt, som är rakt stridande mot Borgare-Ståndets egande och alldrig lagligen upphäfda privilegier, förmoner , friheter och rättigheter, våga vi tro och förmoda att detta är rälta orsaken, hvarföre Kongl.
Maj:t ännu icke låtit oftanämnde förslag , sådane de blifvit inlemnade, till allmän efterlefnad utlärdas.
Vi våga ock hoppas, att sådant äfven hädanefter icke inträffar, enär Kongl. Maj:t, såsom högste Vårdaren af den Constitutionela friheten inom vårt land, icka lärer medgifva , att Borgare-Ståndet, emot innehållet uti 114 §. af Regerings-Formen och den deruti gifna försäkran och emot dess eget medgifvande, beröfvas sine egande privilegier ni. m. om ock de 3:ne öfrige Re - 0 Bil. t.Lag-i.
Ållm.Besv.o.Oec.Utsi.Utl. N:o 55.' spective Riks-Stånden sådant direct eller imlirect begära.
Med anledning af de inom Högloflige Ridderskapet och Adeln vid återremissen afgifna yttranden , att nemligen utfärdandet af dessa förslag skulle befordra lif och verksamhet, såsom nyttig för Landet och Städerna, genom den redan, såsom sådan. ansedda utvidgade friheten i Näringarne och Handtverkerierne m, m. få vi förklara, att vår erfarenhet af den utvidgade Näringsfriheten , hvilken de facto till stor del inom Städerna redan inträffat, är helt annan, och vi skulle önska , att Rikets Högloflige
Ständer i stället ville hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om en allvarlig och noga undersökning inom Rikets Städer, hurudan! tillståndet der varit för 20 år sedan, innan dessa nyhetsläror , med sina följder, yttrade sig och liurudant det närvarande är; vid hvilken jemförelse lätteligen skall finnas, att då var allmän välmåga hos Städernas Borgare , men att deremot nu näringarne äro öfverhopade med dubbelt så många idkare , än som kunna hafva af dem sin bergning, hvarföre ock en stor del af dessa näringsidkare
Mr utfattig och många redan njuta allmosor uti sin tryckande nöd.
De Högloflige Utskotten ytira i slutet af Betänkandet , att Utskotten , efter öfvervägande af de skäl och grunder, hvarpå de Sil.t.Lag- i.Allm.Besv.o.Oec.Utsk.Utl.
N:o55. 7 föreslagna Författningarna sig stödja, icke funnit anledning ali dem frångå.
— När ett sådant öfvervägande egt rum, känna vi icke; — åtminstone har, genom votering inom Högloflige Utskotten , vår begäran om en fullständigare undersökning af frågan blifvit afslagen , och det är just af denna orsak, som vi anse det så mycket mindre lämpligt, ati Rikets nu församlade Högloflige Ständer, hvaribland många lära finnas, som icke gjort sig nog reda för hvad, sorn är i fråga, blott på god tro, skola tillstyrka an!agandet af de år 18 j3 inlemnade underdåniga förslagen.
Högloflige Utskotten hafva uti några få omständigheter, hvilka genom tillfällig händelse blifvit föremål för Högloflige Utskottens pröfning , funnit skälig anledning till ändring af Handels- och HanatverkeriOrdningarne.
Yi våga tro, att, om det hela fått dela lika öde , skulle många andra omständigheter funnits lika angelägna och billiga att ändra och rätta.
Med förutsättande af hvad nu blifvit anfördt, kunna vi , för vår del, såso n förut är nämndt, icke tillstyrka någon yb erligara åtgärd å Rikets Högloflige Ständers sida uti denna sak, utan anse, i likhet med hvad Högloflige Utskotten uti deras förra Betänkande föreslagit, bäst vara att låta på Kongl.
M^jUs Nådiga godtfinnande bero, hvad Kongl, 8 Lag- samt Allm.Besv. o.Oec.Utsk.Utl. N:o 56.
Maj:t i sin vishet finner rättast vara att i denna del antaga och till efterlefnad anbefalla, N:o 56.
Ankom till Exp. Utsk, den 21 Aug. 18*9.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om förbättrade Policeförfattningar för Städerne. (jenom Remiss från det Vällofliga Borgare-Ståndet har Lag-Utskottet fått emottaga ett af Herr Claes Fr.
Lundman till det Vällofliga Ståndet ingifvet Memorial, deruti han, framställande nödvändigheten af en allmän Police-Författning för Städerne, ansett följande föremål för Allmän Police isynnerhet lörtjena uppmärksamhet: 1:0
Förekommandet af det till sjelfsvåld gränsande landsstrykeriet, serdeles bland Gesäller , afskedade Artillerister och allehanda lägre Sjöfolk. 2:0 Arbetsföre och obemedlade personers förbindelser, att årligen förse sig med Laga tjenst och försvar.
Lag- samt Allm.Besv.o.Oec.
Vtsti.Vtl. N:0 56. 9 3:o Fängelse-straffens förvandling till arbete. 4:0 Inskränkning af flyttnings-friheten nied afseende på Församlingarnes bifall eller vägran; samt 5:0
Förpligtelse för dem, som beträdas med fylleri och slagsmål, att vara till allmänt arbete å Correctionshus förfallne, i syn. nerhet tjenstlöse personer om de iterera förbrytelsen; — och har, vid ärendets föredragning till Remiss, Herr Montan uti Motionen instämt, med begäran, att Lagutskottet måtte inkomma med förslag till en Allmän Police-Förfatining för Rikets Släder, Lagutskottet, som funnit detta mål tillhöra äfven Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotiets befattning, har detsamma, med sistnämnde Utskott gemensamt, i öfvervägande tagit; och Utskotten få härmed gemensamt tillkännagifva, att, derest deras afgifna Betänkanden, dels under den 1 i denna månad, i anledning af väckta frågor om rättelser eller tillägg i LegoStadgan, så vidt de röra förslagen om Gesällers m. fl. ställande under berörde stadga, samt om de arbetande classernes skyldighet, att förse sig med årstjenst, m. m., dels ock under denna dag, angående föreslagne åtgärder till förekom* a o
Lflg- samt Allm’.
Hesv.o.Oec.Utsi.Uti.N:o 56. mande af Lösdrifveri, vinna Rikets Högloft, Sländers bifall, de af Motionairen, i i och 2 punkterne åsyftade förbättringar uti PoliceLagarne, komma att tillvägabringas; äfvensom Utskotten, hvad 4 och 5 punkterne be. träffar, åberopa de serskilda Betänkanden , Utskotten, likaledes under denna dag, rörande Fattigvårds- och Correctionsanstalterne, till Rikets Högloflige Ständer affåtit.