Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med erinran, hurusom Rikets Ständer vid 1840 års riksdag, såsom ett erkännande af den förtjenstfulla verksamhet och det sjelfuppoffrande nit, som den dåmera aflidne Protokolls-sekreteraren Per Aron Perg ådagalagt genom stiftelsen af allmänna institut för blinda och döfstumma, medgifvit hans efterlemnade enka, Christina Magdalena Borg, född Ekman, att för sin återstående lifstid få uppbära den åt hennes aflidne man i lifstiden å allmänna indragnings-staten anslagna pension af 450 Rdr Banko eller 675 R:dr R:mt — har, uti en hos Rikets Ständer gjord framställning, med afseende å enkan Borgs tilltagande sjuklighet, hvilken, enligt företedt läkarebetyg, numera öfvergått till obotlig lamhet, samt de numera stegrade priserna å lifsförnödenheter, blifvit föreslaget, att omförmälda, enkan Borg beviljade pension måtte förhöjas till 900 R:dr Runt; och hafva Rikets Ständer funnit skäligt att uti den enkan Borg förut tilldelade årliga pension bevilja en förhöjning af 225 R:dr R:mt. 69:o Hos Rikets Ständer är vordet erinradt, hurusom vid sistförflutna riksdag åt dåvarande innehafvaren af Häradshöfdingebostället Mälby, Häradshöfdingen i Norrbo och Wagnsbro häraders samt gamla Norbergs bergslags domsaga, Knut Wilhelm Sandels, beviljades ett räntefritt lån af 7,000 R:dr, att återbetalas med 5\,:del om året från och med år 1864, tilldess hela beloppet blefve guldet, samt att anledningen till Expeditions- Utskottets Förslag till underd.
38 detta låneunderstöds beviljande varit dels att
Sandels fått emottaga ifrågavarande boställe i det mest förfallna skick både till jord och åbyggnader, så att företrädarens sterbhus derför ålades utgifva en ersättningssumma af 5,459 R:dr 19 sk. banko, hvaraf dock utur dennes konkurs icke kunde utbekommas mer än 2,994 R:dr 23 sk. 10 rst, så att en brist uppstod af 2,464 R:dr 44 sk. 10 rst banko eller nära 3,700 R:dr R:mt; dels att Sandels fått vidkännas betydliga kostnader i följd deraf, att bostället varit underkastadt laga skifte, och dels att, utan ett sådant lånebiträde, åbyggnaderna, sorn af Sandels blifvit med kostnad af 6,000 R:dr uppförda, icke kunnat af honom fullbordas.
Häradshöfdingen Sandels hade sedermera, utan att hafva uppburit berörda lån, den 3 November 1860 afiidit och efterlemnat ett skuldsatt bo, hvars tillgångar, afträdda till borgenärerna, icke försloge till gäldens betalande.
Afsigten med omnämnda räntefria lån ansåges hafva varit att, medelst den efterskänkta räntan å kapitalet, åt Häradshöfding
Sandels bereda en ersättning för den uppoffring till det allmännas gagn, som han oförskyldt fått vidkännas genom företrädarens eller hans sterbhus oförmåga att bekosta boställets af Sandels hufvudsakligen med egna medel verkställda iståndsättande.
Den tillfälliga omständigheten att Sandels, förr än lånet hann utgifvas, abed, borde icke göra någon förändring i Rikets Ständers redan gjorda erkännande af hans, på billighet grundade, rätt, att för denna uppoffring erhålla någon godtgörelse, som numera, sedan han atiidit, syntes med allt skäl böra tillkomma hans i fattigdom efterlemnade enka och fem oförsörjda barn.
Med anledning häraf har blifvit föreslaget, att det belopp, hvilket såsom räntevinst å oftanämnde lån skolat tillkomma Häradshöfding Sandels, måtte, fördeladt på vissa till antalet bestämda år, anslås såsom pension åt hans efterlemnade enka Carolina Liebholtz.
I betraktande af ofvannämnda förhållanden och då det synes Rikets Ständer billigt att Staten med något understöd bidrager till lindrande af den nödställda belägenhet, hvaruti Häradshöfding
Sandels enka och fem oförsörjda barn befinna sig, hafva Rikets
Ständer på det sätt bifallit den gjorda framställningen, att Häradshöfding
Sandels enka, Carolina Sandels, född Liebholtz, på allmänna indragnings-staten tillägges en årlig pension af 300 R:dr. 70:o
Med förmälan det aflidne Fängelse-Direktören, f. d. Ryttmästaren J. F. Öman, hvilken bevistat 1808—1809 samt 1813 och 1814 årens fälttåg och efter sitt utträdande ur krigstjensten år 1851 befordrats till direktör vid Wexiö länsfängele, med synnerligt nit och ordentlighet bestridt denna befattning, intill sin död år 1858, — har, uti en hos Rikets Ständer gjord framställning blifvit föreslaget, att, enär behållningen i boet vid Ömans frånfälle utgjort endast 237
R:dr 83 öre samt hans efterlemnade enka Gustafva Christina Sofia Öman, född Wallberg, hvilken, utom en henne af E. K. Maj:t beviljad gratifikation för en gång af 150
R:dr och ett årligt understöd af 54 R:dr, som tilldelats henne från Arméens enke- och pupill-kassa, i öfrigt saknade all tillgång, icke kunde till följd af försvagad syn och aftagande kroppskrafter genom arbete förtjena sitt uppehälle, Rikets..Ständer, med behjertande af dessa ömmande omständigheter, måtte bevilja enkan Öman en årlig pension af 200 R:dr; och hafva Rikets Ständer, med afseende å sålunda uppgifne och genom företedda handlingar styrkta förhållanden, medgifvit att Fängelse-direktören Ömans enka Gustafva Christina Sophia Öman, född Wallberg, må å allmänna indragnings-staten uppföras till åtnjutande af en årlig pension af 200 R:dr. 71:o
Med erinran om aflidne Prosten och Kyrkoherden i Knutby och Faringe församlingar af Upsala stift, Isak Mårten Winges stora förtjenster om folkundervisningen, samt under förmälan att, då någon behållning ej funnits i boet efter Prosten Winge, som år 1857 aflidit, hans efterlemnade enka och 4 oförsörjda döttrar ej hade annan tillgång till framtida bergning än det öfverskott, som uppkommit af nådårsinkomsterna vid pastoratet, har blifvet föreslaget, att Rikets Ständer, såsom en gärd 40 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 186. af erkänsla för aflidne Prosten Winges förtjenster, måtte åt hans enka och 4 oförsörjda döttrar, bevilja en årlig pension af 150 R:dr åt dem hvardera, att från detta års början utgå.
Såsom författare af flera utmärkta läroböcker och genom sin litterära verksamhet företrädesvis i afseende å ämnen, som röra folkundervisningen, har Prosten Winge onekligen gjort sig så förtjent af det allmänna, att hans efterlemnade maka och barn, af hvilka sistnämnda, enligt hvad läkare intygat, 2:ne genom obotlig sjukdom äro så vanföra, att de sakna förmåga att i någon mån bidraga till sitt uppehälle, ej böra af Rikets Ständer lemnäs utan det understöd, som är för deras tarfliga utkomst behöfligt.
Med anledning häraf hafva Rikets Ständer funnit skäligt på det sätt bifalla den gjorda framställningen, att Rikets Ständer å allmänna indragnings-staten åt aflidne Prosten Winges enka Andriette Sofie Winge, född Rothman, uppfört en årlig pension af 600
R:dr, att från och med nästa år utgå. 72:o Hos Rikets Ständer har framställning blifvit gjord om beviljande af en pension af 400
R:dr årligen åt aflidne provincial-läkaren i Sillbodahls distrikt inom Wermlands län Nils Dahlmans uti största nöd och bekymmer efterlemnade enka, Maria Sofia Dahlman, född Schröder, och fyra minderåriga barn; varande af företedda handlingar upplyst, att Dahlman, som den 21 Juni 1861 aflidit, år 1843 inträdt i Statens tjenst såsom underläkare vid Gamisons-sjukhuset och sedermera efter förordnande bestridt hvarjehanda läkarebefattningar, tills han år 1852 blifvit Stadsläkare i Strömstad och år 1859 erhållit ofvanberörda provincial-läkarebefattning.
Ehuru provincial-läkaren
Dahlman icke särdeles lång tid varit i Statens tjenst anställd, hafva likväl, vid det förhållande att han derunder, genom nit och skicklighet beredt sig ett aktadt namn å de ställen, der han handhaft läkarevården.
Rikets Ständer ansett hans i nödställd belägenhet varande enka, som i pension från allmänna fonden endast eger uppbära tillsammans ett belopp af 472 R:dr årligen, böra hugnas med något understöd från Statens sida, och derföre medgifvit att provincialläkaren N.
Dahlmans enka, Maria Sofia Dalman, född Schröder, må å allmänna indragnings-staten uppföras till åtnjutande af en årlig pension af 200 R:dr. ~73:o Uti en hos Rikets Ständer gjord framställning har blifvit föreslaget att såsom en gärd af tacksamhet för den oegennytta, nit och skicklighet aflidne Medicine Doktorn Johan Fredrik Bergström i lifstiden städse ådagalagt under sin mångåriga tjenstgöring såsom extra provincial-läkare i ett vidsträckt och mödosamt distrikt inom Wermlands län, Rikets Ständer måtte åt bemälde Bergströms enka, Jeana Maria Bergström, född Fihlgren, och oförsörjda dotter, Jeana Maria Euphemia, bevilja en årlig pension af 500 R:dr R:mt.
Af företedda handlingar har inhemtats, att Bergström, född år 1802, tjenstgjort såsom Bataljonsläkare från och med år 1830 till år 1849 och såsom extra provincialläkare i Arvika distrikt från år 1835 intill sin den 8 Juli 1857 timade död; samt att vid den efter honom den 27 i sistnämnde månad upprättade bouppteckning, boets behållning utgjort endast 423 R:dr 22 sk. 7 rst. banko; och hafva Rikets Ständer, med afseende å hvad sålunda förekommit samt enär tillika blifvit upplyst att enkan Bergström icke uppbär pension ur någon pensionskassa, medgifvit, att en årlig pension, tiil belopp af 300 R:dr må för Doktor Joh. Fredr.
Bergströms enka, Jeana Maria Bergström, född Pihlgren, på allmänna indragningsstaten uppföras. 74:o
Med förmälan, att Tullinspektören Henrik Julius Tham, — hvilken, född år 1805 och 1843 befordrad till Tullinspektor vid Klintehamn å Gotland, genom den för helsan ansträngande tjenstgöringen derstädes, redan år 1836 ådragit sig en giktsjukdom, som slutligen nödgat honom att år 1851 taga afsked från sin befattning, — aflidit Expedit iöns- U(slottets Förslag till under d. Skrifvelse, N:o 186.
41 nflidit den 7 November 1858 och att hans efterlemnado enka jemte en sjuklig son befunno sig i den mest bekymmersamma ställning, utan annan tillgång än de ärliga understöd å tillhopa lil U:dr R:mt, som enkan dels af Tullverkets medel och dels från Tullstatens enkekassa egde uppbära, har hos Rikets Ständer blifvit föreslaget, att af den pension å 400 R:dr, som vid 1850 —1858 årens riksdag blef Tullinspektören Tham beviljad, halfva beloppet, eller 200 R:dr, måtte anvisas såsom pension åt hans efterlemnade enka Margaretha Christina Tham, född Lundgren; och hafva Rikets Ständer, med afseende å hvad härvid lörekommit, funnit skäligt tillägga enkan Margaretha Christina Tham, född Lundgren, en årlig pension af 200 R:dr å allmänna indragnings-staten. 75:o
Ständer gjord framställning är vordet anfördt, hurusom framlidne vice Konsul Alexander Pettersén i Egypten städse ådagalagt synnerlig hjelpsamhet och välvilja emot de landsmän, som besökte nämnda land, hvilket å en från fäderneslandet så långt aflägsen ort varit af så mycket större värde, som de båda General-Konsuler, hvilka under de sednaste tjugo åren haft vårt lands angelägenheter i Egypten om hand, icke egt kännedom om
Svenska språket och ej heller nog kunskap om våra Svenska förhållanden, att kunna på ett fullt, deras goda afsigter motsvarande sätt sköta, hvad af dem äskades.
Sedan emellertid, vid inträffad ledighet, General-Konsulatet r Alexandria icke blifvit Pettersén anförtrodt, ehuru han af vice Konungen i Egypten förordats till tjenstens erhållande, och Pettersén derefter tagit afsked från den lönlösa vice Konsuls-beställningen, så undandrog han likväl ingalunda sina landsmän en fortfarande välvillig omvårdnad af deras angelägenheter, deri de ock alltjemt vände sig till honom om råd och bistånd.
Då Pettersén sålunda under 20 års tid lönlöst uppoffrat sina krafter, sin helsa, sin tid och sin förmögenhet till landsmäns tjenst, har blifvit föreslaget, att Rikets Ständer måtte medelst en årlig pension å 350 å 400
R:dr understödja vice Konsul A. Petterséns i fattigdom efterlemnade enka.
Utom enskilda intyg om den aktning och tacksamhet
Pettersén genom sin tjenstvillighet emot resande landsmän förvärfvat sig, har äfven blifvit företedd en afskrift af vice Konungen Mohammed Said Paschas förord för Pettersén till erhållande af General-Konsulatet i Egypten; och vitsorda alla dessa handlingar det förtjenstfulla sätt, hvarpå Pettersén, under en 20-årig verksamhet såsom vice Konsul i Alexandria, handhaft vårt lands angelägenheter derstädes.
Med anledning häraf och då hans i fattigdom efterlemnade enka och barn, fjerran från fäderneslandet, befinna sig i behöfvande omständigheter, hafva Rikets Ständer beviljat vice Konsul A Petterséns enka en årlig pension af 400 R:dr. 76:o
Med anförande hurusom den 3 April 18G2 aflidne f. d. Qvartermästaren vid Skånska Husar-regementet Gustaf Kocks etterlemnade enka, Maria Kock, född Burman, vid en ålder af 75 år befunue sig i ytterst fattiga omständigheter samt, af ålder och sjuklighet urståndsatt att genom arbete bidraga till sitt uppehälle, sage sig nödsakad att anlita fattigvården, så vida hon ej kunde erhålla något understöd af allmänna medel, har blifvit föreslaget, att Rikets Ständer måtte bevilja bemälda enka för hennes återstående lifstid en årlig pension af 200 R:dr; varande till stöd för denna framställning åberopad den aflidnes militäriska verksamhet, i afseende hvarå är vordet upplyst, att Kock, som börjat sin bana såsom Volontär år 1795, samma år blifvit befordrad till Sergeant och år 1800 erhållit omförmälda
Qvartermästare-befattning, hvarifrån han år 1833 undfått afsked, samt deltagit i alla de fälttåg, som under hans tjenstetid inträffat, utom år 1813, då han af sjukdom hindrats att tjenstgöra; och hafva Rikets Ständer, i betraktande deraf att Qvart ermästaren Kock deltagit i Sveriges sednaste krig och med hänseende till hans ålderstigna enkas nödställda be Bih. till B.
Brot. 1863 & 1864. 10 Sami. 1 Afd. 21 Baft. G 42 Expeditions-Utsloticls Förslag till ttnderd.
Skrifvelse, N:o 186. lägenhet, medgifvit att bemälda enka, Maria Kock, född Burman, må för sin återstående lifstid på allmänna indragnings-staten uppföras med en årlig pension af 200 R:dr. 77:o Hos Rikets Ständer är vordet föreslaget att, på sätt i likartade fall förut egt rum, en årlig pension af 200 R:dr måtto beviljas åt enkan efter aflidne Adjunkten vid högre elementarläroverket i Calmar, Abraham Kjölström, hvilken, enligt hvad af företedda handlingar är vordet upplyst, vore född den 15 April 1820 och år 1844 blifvit förordnad till Kollega vid ofvannämnde läroverk samt år 1847 erhållit fullmagt å samma tjenst, med hvilken han äfven förenat presterliga göromål, samt under utöfningen af dessa befattningar ådagalagt utmärkta egenskaper såsom lärare och allvar i sitt prestembetc samt tillvunnit sig allmän högaktning; men vid sin död den 7 September 1859, efterlemnat enkan Hilda Maria Kjölström, född Elfving, och trenne minderåriga barn, en son och två döttrar, i särdeles torftiga omständigheter; och hafva Rikets Ständer funnit skäligt tillägga bemälda enka en årlig pension af 200 R:dr å allmänna indragnings-staten. 78:o Hos Rikets Ständer har framställning blifvit gjord om beviljande af något understöd åt aflidne Privat-]äraren Sven Abraham
Dahls i stor fattigdom efterlemnade enka och fyra oförsörjda barn.
Varande i afseende å Dahls lörtjenster meddeladt, att han, som efter slutade studier vid Upsala universitet år 1829, i trakten af sin födelsestad Götheborg inrättat en privatskola, hvilken varit i verksamhet till år 1833, sedermera tjenstgjort åren 1835—1830 såsom underlärare vid Majoren Hazelii läroanstallt för linic-oiticerare, under åren 1837—1846 såsom lärare i flera ämnen vid Hillska skolan å Barnängen samt under åren 1847—1849 lemnat undervisning i mathematik vid åtskilliga privatskolor i hufvudstaden, hvarest han sistnämnde år öppnat och till sin död den 27 Juli 1861 underhållit en sådan skola; hvarjemte Dahl tillika, under nio år, tjenstgjort såsom tillförordnad lärare vid Catharina iörsamlings handtverks-skola och från trycket utgifvit flera läroböcker och hjelpredor i mathematik jemte en Svensk språklära.
På grund häraf och med åberopande af den aflidnes, under en mångårig och oafbruten lärare-verksamhet ådagalagda, vitsordade nit och skicklighet, är vordet föreslaget, att Rikets Ständer måtte bevilja Dahls efterlemnade enka Fanny Maria Dahl, född Chatillon, en årlig pension af 360 R:dr; och hafva Rikets Ständer å allmänna indragnings-staten tillagt bemälda enka för hennes återstående lifstid en årlig pension af 300 R:dr. 79:o
Beträffande de enligt föregående punkter åtskilliga embets- och tjenstemäns efterlemnade enkor tillagda pensioner, hafva de blifvit beviljade att utgå endast för den tid pensionärerna förblifva i enkostånd. 80:o Hos Rikets Ständer äro framställningar gjorda om understöd för aflidne Sekreteraren vid Landtbruks-Akademien Johan Theophil Nathhorsts tre oförsörjda pöttrar, tili stöd för hvilka framställningar åberopats Nathhorsts kända nitiska bemödanden och gagnande verksamhet för de: rationela landtbrukets befrämjande, hvilket berömvärda sträfvande äfven af Rikets sednast församlade Ständer erkändes, då de beviljade honom en utaf Ii. K. Maj:t begärd pension å 3,600 R:dr, som Nathhorst dock ej fick åtnjuta längre än från början af år 1862 till hans den 2 September samma år timade död, hvarigenom hans tre döttrar blifvit försatta i en torftig belägenhet, alldenstund delegarne i sterbhuset, med anledning af boets ställning, måst söka urarfva-förmån.
I betraktande af Sekreteraren Nathhorsts stora förtjenster om det svenska jordbruket, hafva Rikets Ständer ansett billigt, att, såsom en gärd af erkänsla för det sätt hvarpå fadren gagnat fäderneslandet, hans efterlemnade oförsörjda döttrar, hvilka, enligt hvad upplyst är, befinna sig i torftiga lefnadsvilkor, hugnas med något understöd från det allmännas sida; Expeditions- Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, K:o 186, 43 hvadan Rikets Ständer för Sekreteraren Nathhorsts irenne döttrar, Ida Mathilda, Emma Amalia och Bertha Diona, på allmänna indragnings-staten uppfört en årlig pension å 150 R:dr, att till hvardera utgå så länge hon ogift förblifver. 81:o
Uti en hos .Rikets Ständer gjord framställning är vordet föreslaget att, enär aflidne Konrektorn vid Wisby högre lärdomsskola Jacob Eberhard Lyths enka, Ckristina Elisabelh Anna Lyth, hvilken, jemlikt Rikets Ständers beslut vid 1853—1854 årens riksdag, till hennes och tre minderåriga barns underhåll tillgodonjutit en årlig pension af 250 R:dr Banko, den 4 Maj innevarande år aflidit, samt barnen, af hvilka det äldsta, dottern Emma Carolina fyllt 16 år samt af de tvänne sönerna, Per Gustaf och Johan Axel, den förre uppnått 15 år och den sednare vore nära 14 år gammal, sålunda gått i mistning af det visserligen ringa, men för bekostande af deras skolgång och uppfostran, dyrbara understöd, som från modrens pension kunde dem tillgodokomma, Rikets Ständer, af fortfarande välvilja för Konrektorn Lyths verksamhet och minne, måtte åt hans efterlemnade fader- och moderlösa harn, till hjelp för skolgång och öfriga uppfostran, anvisa ett årligt understöd till samma belopp, som det deras aflidna moder under sitt enkostånd åtnjutit, att sålunda utgå, att 125 R:dr R:mt årligen utbetalades till hvardera af sönerna, så länge de begagnade skolgång samt en lika summa till dottern till fyllda 25 år, såvida hon ej innan dess trädt i äktenskap eller på annat sätt vunnit iörsörjning; och hafva Rikets Ständer funnit skäligtå allmänna in dra gnin gs-staten bevilja aflidne Konrektorn Jacob Eberhard Lyths efterlemnade trenne barn, sönerne Per Gustaf och Johan Axel samt dottren Emma Carolina, följande årliga pensioner, nemligen sönerne 125 R:dr hvardera att utgå tills de uppnått 18 års ålder och dottern en lika summa, att utbetalas intilldess hon fyllt 25 år och såvida hon ej derförinnan trädt i äktenskap. 82:o Sedan hos E. K. Maj:t underdåniga framställningar blifvit gjorda derom att de till åtskilliga skolor inom
Lunds stift och i Hallands län under namn af landtgillen och klockare-pensioner från klockare-lägenheter inom samma stift och län, utgående afgifter måtte få till klockare-lägenheternas innehafvare återgå och skolorna beredas ersättning för de inkomster, som de sålunda skulle förlora, har E. K. Maj:t, efter det Domkapitlet i Lund samt Kammar-kollegium och Stats-kontoret blifvit hörde, uti en till Rikets Ständer aflåten nådig proposition den 13 sistlidne Februari för nämnda ändamål, bland annat, begärt att å Riks-statens Nionde Ilufvudtitel och allmänna indragnings-staten måtte såsom tillfälliga anslag anvisas följande belopp, att utgå under den tid vissa personer qvarstå vid innehafvande tjenster; nemligen: för läraren i musik och sång vid Malmö läroverk H. J. Tengvall R:dr R:mt 55: — för rektor vid Helsingborgs elementarläroverk, A. Hammar, samt kollegerna dersammastädes, Borgström och Thulin, skillnaden mellan det i stat beräknade värdet af 2 R:dr per kubf. å dem såsom lön anslagna spanmål och samma span måls värde efter årlig markegång, hvilken ersättning, beräknad efter jemförelse med 1852—1861 årens medelmarkegångs-pris, blifvit upptagen till..
„ » 125: — till bestridande af kostnader, som kunna uppkomma, i händelse andra Kollega vid Landskrona elementarläroverk J. A. Holmgren och andra Kollega vid Ystads elementarläroverk, C. G. Hennig, skulle vilja ingå på utbyte mot statsanslag af nu irmehafvande landtgillen, hvartill, enligt gjord beräkning, skulle erfordras för Kollega Holmgren R:dr R:mt 14: 85. samt för Kollega Hennig » * 21: 55. lhdr R:mt 36: 4U. 44 Expcditicns- Utskottets Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o 1SG. som blifvit utfördt med R:dr 40: för kollega emeritus Gulbrandsson: kontant — 47. värdet af 2 lispund smör å 10: 60 21: 20. dito å i tunna malt 6: 75. 28: 42. för Fedagogcn i Laholm, Kullberg: värdet af 3 lispund smör efter nyssnämnda pris 31: 80. efter afdrag af det i Staten till fyllnad i aflöningens normalbelopp beräknade värde å 3 lispund smör 19: 75. 12: 05.
R:dr Ruut 40: 47. hvilket belopp för summans jemnande blifvit utfördt med R:dr 40:
Med bifall till hvad E. K. Maj:t sålunda behagat i nåder föreslå, hafva Rikets Ständer, enär läraren i musik och sång vid Malmö elementarläroverk H. J.
Tengvall numera med döden afgått och sålunda de äskade ersättningsbeloppen böra med 55 R:dr minskas, anvisat å allmänna indragnings-staten åt vederbörande till ersättning berättigade personer ett kontant belopp af 205 R:dr. 83:o
Då riksmarkegångspriset för åren 1860, 1861 och 1862, enligt hvad E. K.
Majit i nåder meddelat, utgjort i medeltal 2 R:dr 18 öre per kubitfot, motsvarande 13 R:dr 75 öre per tunna spanmål, hälften råg och hälften korn, eller 3 R:dr 25 öre utöfver det värde, hvartill spanmålen vid statsregleringen under 1840—1841 års riksdag beräknades och, jemlikt då stadgade grunder, de, som före vidtagandet af berörde statsreglering, tillträdfc och ännu bibehålla löner med derunder beräknad spanmål, äro försäkrade om tillgodonjutande af en lönefyllnad, har E. K. Maj:t ansett denna lönefyllnad böra af Rikets Ständer bestämmas efter nämnda prisskilnad å spanmålen, 3 R:dr 25 öre för tunnan, till utgående af allmänna indragnings-staten.
Vid det af Stats-kontoret upplysta förhållande, att den spanmål, som inbegripes under lönerna för dylika äldre, före år 1841 utnämnde löntagare, nu utgör 15,535, 8 kubitfot eller 2,466 tunnor, skulle således till omförmälda spanmålsersättning erfordras ett anslag i jemnt tal af 8,000 R:dr eller 6,000 R:dr mindre, än å nu gällande stat är för ändamålet anvisadt. E. K. Maj:t har vidare ansett den under allmänna indragnings-staten uppförda indelta spanmål, 163 kubikfot 1 kanna böra minskas med 24 kubikfot 3 kannor, utgörande indragna ijerdingsmanslöner m. m. äfvensom värdet af dessa 24 kubikfot 3 kannor böra här beräknas till 49 R:dr, eller samma belopp, hvartill do vid inkomstberäkningen blifvit uppskattade; och hafva Rikets Ständer, i enlighet med berörda nådiga förslag, för de tjenstemän, hvilka äro berättigade till spanmålstillökning utöfver det i staterna beräknade pris af 7
R:dr banko, bestämt denna tillökning för hvarje tunna under lönerna beräknad spanmål till 3 R:dr 25 öre; varande de omförmälda minskningarne i allmänna indragnings-statens anslag iakttagna derigenom, att Rikets Ständer, på sätt närlagd» Tabell litt. A., närmare utvisar, såsom grund för beräkningen af samma anslag antagit det belopp, hvarmed det enligt sednast afslutade (1861 års) Rikshufvud-bok verk' ligen utgått; och kommer detta anslag, i följd af de utaf Rikets Ständer nu gjorda nya anvisningar 96,373, R:dr 50 öre, (se Tabell litt B.) att uppgå till en summa af 763,004 R:dr 42 öre.
Talo. Litt. A..
Bih. till Rikets St.
Prot. 4862—4863. 40 Sami. 4 Afd. 24 Haft. 2 Tillhör Expeditions-Utskottets Förs/rit/ till un der d. Skrifvelse, N:o 186.