Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då man utgår från den almänt medgifna oell uti Hcglofl.
Htskottets
Betänkande motiverade åsigten, att sådana uppgifters ofullkomlighet uti sakernas närvarande läge icke får afses; huru böra de då påbjudas, för att med hvarje år erhålla en säkrare bestämning? 5:0
Huru böra de inrättas, så att deras inhemtande blifver lätt och deras anförande enkelt, samt till följe deraf enskilta personer icke må förtröttas att samla och publike
Embetsman icke alt ordna de samlade underrättelser?
— Det lärer lätt medgifvas, att afsigten med ifrågavarande uppgifter, de må ske i Tabell form eller berättelse, kan icke vara någon annan än den, att enligt naturen af all statistik, Hnna Rikets tillgångar och innevånarnes medel till utkomst.
Men denna kunskap fan icke vinnas, med mindre uppgiften sker i tal eller ziffra, som säger förhållandet bestämdt, eller, då fråga är om säd eller årsväxt, huru denna förhåller sig till årets medelskörd.
Ingen, hvarken Styrelsen, eller Magazins-Directionen, eller den enskilte Hushållaren är belåten med sådana uppgifter som dessa: ”Skörden svag, medelmåttigt ringare än förr, temligen god", o. s. v. och Ö3Ö Besv. och Ekon.
Betänkanden. kan i alla fall icke göra något bruk af den, innan lian gjort ett öfverslag i ziffra, hvad dermed menas, eller af skördens sannolika belopp.
Denna ziffra är således d t enda som synes böra ingå i sjelfva Tabellen/men sorn tillika bör åtföljas af anteckningar, hvilka uppgifva grunderna tili beräkningen med hvad mera, sorn enligt sin natur icke kan reduceras till Tabell - form.
Ett schema för den Tabell, som jag föreställt mig vara den rätta, eller åtminstone närmast uppnå sin betämmelse, får jag härhos förslagsvis vördsamt bifoga.
Den är byggd på de fyra Cardinal-puncter, hvarvid statisten hufvudsakeligen fäster sig:
Utsäde, skörd, årsbehof, och deraf uppkommande brist, tillräcklighet eller öfverskott.
Denna Tabell kan visst blifva felaktig och skall troligen alltid blifva det, men ock lika troligen allt mer och mer närma sig till rätta förhållandet, samt sluteligen tjena till det medel att, efter flere års anteckningar, och en smånigom vunnen större visshet uti eleinenternä för dessa anteckningar, hnna ortens medelproduction.
Enklare till sin construction liar jag icke kunnat föreställa mig, och tror den svårligen, till lättnad för Embetsman och vid tryckningen, kunna ytterligare förenklas.
Men jag föreser, att, om å ena sidan detta lätteligen af en hvar medgifves, så skall å den andra genast invändas omöjligheten, att med någon grad af visshet erhålla de anbelallda uppgifter, och således enkelheten mängdubelt uppvägas af svårigheten.
Innan Besv oc}i Ekon.
Utsi;, Bctänkanclen, 637 cletta inkast kan besvaras, böra de utvägar uppgifvas, hvilka jag föreställt mig kunna vidtagas till ett probabelt vinnande af ändamålet.
Enligt Kongl. Maj:ts senaste Förordning rörande Sockne-stämmor och dermed förbundna åtgärder, bör uti hvarje församling linnas ett Kyrkoråd.
Detta består, jemte församlingens Prest, af Socknens mest ansedda Hushållare, dels af Allmoge, dels af Ståndspersoner, hvilka äga sina Soekneboars förtroende och merendels sjelfva icke allenast någorlunda känna sin Sockens Economiska förhållande, utan ock fatta ett slags intresse för dets ytterligare kännedom, samt äro i stånd att bäst upplysa sina medbroder om råtta afsigten med dylika uppgifter.
Dessa böra hvar i sin Socken anlitas att uti sista medlet af October månad författa den första uppränningen efter alldeles enahanda formulair, som Tabellen utvisar, och vara förpligta, de att hafva insändt densamma inom den £| November, då Årets markegång sättes, till L iandshöfdinge Embetet, hvilket åter, efter deraf lemnad del till Dånats Hushålls-sällskap, eller dess Förvaltnings-Utskott, samt inhenntande af dess utlåtande och under årets lopp samlade anteckningar, författar sammandrag för hela Dånet.
Detta afsändes vid medlet, af
December månad till vederbörlig ort, fö:r att vid årets slut vara allmänheten genom trycket kungjordt.
DäneHushållningsSiillskapernas bidrag till fullständigare och mera detaillerade uppgifters erhållande och ordnande synes väl ingalunda böra forsum - 658 Besv. och Ekon.
Eetänkanden. mas.
Dessa sällskaper, otti de annars uppfylla sin bestämmelse och svara emot det g ilna förtroendet, äro i bästa tillstånd att med sin kännedom om landet, och sina i detta ändamål gjorda samlingar gå Regeringens önskningar till mötes.
Men då dessa Sällskaper, ehuru gillade och beskyddade a£ högsta magten, hvarken äro eller böra enligt sin natur vara officiella Auctoriteter, hvilkas göromål åtföljas af någon sådan ansvarighet» som genom laga åtgärd, kan utkräfvas, så synes icke heller sakens verkställighet böra åt dem uppdragas, emedan en lucka derigenom kunde uppkomma, för hvilken ingen ansvarade och hvarigenom hela anstaltens ändamål kunde förfelas.
Det kan vä! .icke undfalla uppmärksamheter, att efter nu gällande författningar kyrkorådet icke heller är pligtig! till dessa uppgifters samlande och afgif» vande.
Men då detta är en af allmänna lagen känd Corporation, och omöjligt någon annan kan med framgång, lemna de första uppgifterna, så torde de aktningsvärde män, som utgöi'a Kyrkorådet, icke undandraga sig detta åliggande, heldst det äger så mycken gemenskap med årliga Tabellerna, hvilkas upprättande ändå tillhöra det vördiga Presterskapets Embetspligter.
— För att nu återgå till Constructionen af den uppgifna Tabellen, så finnes första Columnen vara upptagen af XJtsnclet.
Detta bör förut genom de årliga Tabellerna någorlunda vara kändt, och lärer för öfrigt innebära minsta syåirighetsn, att efter några års Besv. och Ekon.
Betänkanden. samlingar och anteckningar säkrare bestämma.
Den andra innehåller Skörden.
Många år gå säkert ännu förbi, innan Landtmannen torde vilia uppgifva skördens belopp, hvartill äfven kommer, att, efter sakens natur, han icke helier kan göra det, då uppgifterna, om de skola vara gagneliga, måste lemnäs vid en tid, när äringen ännu icke är aftrösfcad.
Man måste derföre söka denna qvantitet uti Ziffertal, derigenom att man multiplicerar utsädet med korntalet, hvarföre äfven nedanföre den 5:te Columnen är anbragt, som visar medeltalet af af kastningen beräknad uti korn efter utsädet.
Ehuru det rätta vora efter Arealen, synes likväl icke vara rådligt att sådant föreslå, då denna beräkning pä de flesta ställen är okänd och skall troligen ännu en lang tid blifva obegagnad.
Att efter hvad beräkning som heldst mäta afkastningen efter korn, blir väl aldrig fullt pålitligt 5 men bör likväl närmast upphinna verkeliga beloppet, då den anställes på så liten Areal, Som en Sockens område, och efter jemförelse melian de proftröskningar, som denna Årstid af de flesta sädesslagen merändels äro verkställde.
Den tredje Columnen utsätter ÅrsbehoFvet, hvaruti ingår utsäde, brödföda, samt egentlig Husbehofsbränning till egen förtäring, men ej till afsalu.
Då salubränningen vanligen beror på Orternas läge, och tillfälle till afsättning, samt varierar i mon der.
Bihang till RihsSt Prot. iS‘7'18j8j fade Sami.
N:rQl. 82. £>4° Besv. och Ekon.
Betänkande/i• efter $ sä bör den qvantitet Spannemål oell rotfrugter, som dertill åtgår, icke upptagas i sjelfva Columnen utan, efter probabiliteten o ch möjligheten af tillgängliga calculer, utföras bland anmärkningarna.
De uppgifter, som erfordras för att med någorlunda säkerhet determinera årsbehofvet, aro visserligen svåra att inhemta, men ingå så hufvudsakeligen uti afsigten med hela Tabellinrättningen, att de ingalunda kunna undvaras.
Till deras erhållande gifvas äfven flere sätt och utvägar genom vanlig beräkning af vissa Tunnors åtgång på personalen, efter olika åldrar och olika landssed, intill dess upprepade locala anteckningar kunna gifva en större säkerhet.
Dessutom, då den Ziffra, som uttrycker årsbehofvet, en gång är för en gifven Socken funnen, så tarfvar den icke synnerlig förändring, om icke den ringa tillökning eller förminskning, sorn beror af en till- eller aftagande folkmängd.
Den fjerde Columnen, brist eller öfverskott, finnes då man drager skörden ifrån årsbehofvet eller tvärtom, samt måste följakteligen uttryckas genom ett vanligt och allmänt kändt Arithmetiskt tecken.
De bägge sista Columnerna innehålla medeltalet af de gångbara -priserna, hvilka äro lätt samlade och antecknade.
Då på de flesta orter, i brist af nödig tillgång uti Kongl^ Allmänna MagazinsDirections fonder, eller någon annan deremot svarande för landtmannen tillgänglig inrättning, höst-priserna merandels äro mer eller mindre understigande Besv. och Ekon.
641 elem, sorn frampå året visa sig; så synes mig, att anförandet af fjolår-priset vid den tid, då spannemål vanligt uppgår till sin medelhöjd, vore för ämnet upplysande.
Enär Tabellen construeras med den nu föreslagna korthet, så blifver både på sidorna och nedanföre tillräckligt rum för anmärkningar uti Text.
Dessa synas förnämligast böra innehålla de beräkningsgrunder, sorn vid Tabellens construction blifvit nyttjade, s pannemålens allmänna vigt jemte beskaffenheten i afseende på god eller elak bergning af de sädesslag, fodervexter och rotfrugter, sorn. blifvit skördade, deras förmodade mer eller mindre tjenlighet till utsäde, och utsigten afHöstsädet för tillkommande årets skörd, m. m. sorn finnes upplysande och i erforderligt sammandrag kan antecknas.
För den åtföljande mera detaillerade berättelsen, sorn upptager statistiska uppgifter, t. ex. hurudan äringen varit på olika Jordmoner, den rådande väderleken, dess inflytande på skörden, m. m., synas icke kunna eller böra meddelas några föreskrifter, utan bör dess innehållande ämnen och construction öfverlämnäs åt hvarje författares egna åsigter, så mycket mera, som, enligt Riksens Höglofl.
Ständers beslut, den icke kommer att, sorn Tabellen, genom trycket lemnäs till allmänhetens kännedom.—Efter olika orters olika landtbruk skulle visserligen flere artiklar, såsom Lin, Humla, Hampa, Bönor, flera slags rotfrugter och trädgårdsv
xter, olika halmslag efter olika säden tn. m. kunna i Tabellen intagas ,äfven sorn det troligen sker i en framtid. 64* Besv. och Ehon.
Men för det närvarande anser jag, att författande ej böra dermed belastas, då de äskade uppgifterna redan i sig sjelfva medföra icke ringa svårighet att bestämma, och deras meddelande skäligen synes uppfylla den innevarande tidens behof.
Slutligen bör ett inkast upptagas, som jag gjort mig sjelf och säkerligen skall göras äfven af andra.
Det skulle synas vådeligt att i en Tabell, hvars beräkningsgrunder, åtminstone de första åren, äro underkastade så mycken osäkerhet och följaktligen icke kunna vara åtföljde af något ansvar, utsätta brister eller öfverskott, och derigenom möjligtvis framkalla en Styrelsens åtgärd, som icke vore föranledd af sanna förhällandet.
Detta inkast är af verklig vigt.
Men, då sammanhanget är allmänt kändt, ej mindre af alla enskilda hushållare ani publika auctoriteter, så lärer Styrelsen för det närvarande icke fästa något annat afseende dervid, än hvad som genom jemförelsen med andra kända omständigheter kan utrönas och controlleras.
Och synes således saken, om den i sig sjelf finnes god och verkställbar, icke böra för dessa afseenden öfvergifvas; ty den medför åtminstone e; mindre säkerhet än de förut nyttjade obestämda uttrycken, oberäknad den större visshet för kommande tider» som derigenom bör efter hand kunna beredas.
Med fullt erkännande af svårigheten att härutinnan meddela någon fullständig plan, har jag vågat vördsamligen framlägga detta förslag, under liflig önskan, att de Herrar Eesv. och1 Ekon.
64g och män, åt hvilka verkställigheten förslagsvis är uppdragen, icke mätte afskräckas från ett arbete, sorn likväl är tillfredsställande i samma mon ändamålet upphinnes, men tröttande, då, med lika uppoffring af tid och. mödor, det allt mera aflägsnar sig och slutligen alldeles förloras ur ögnasigte.
Uti detta utlåtande förenade sig af Högloft.
Ridder skåpet och Adeln'.
Herrar Friherre Edelcrantz, Didron och Herzenhjelm. af- Högvördig a V re st Ståndet'.
Herrar Prostar Grandelius och Säve, samt Comminister Eergegreri. af Uällofl. Borgare
Ståndet: Herrar Lithe, Malmborg, och Schotte. af Hedervärda BondeStåndet:
Riksdagsfullmägtige Hans Michaelsson, Gustaf Larsson, Jöran Jönsson och Eric Johansson.
Den tillhörande Tabellen finnes serskildt tryckt och hit intecknad.
N:r 106.
Ilo glo fl. Ständers Allmänna Besvärsoch Ekonomi Utskotts ytterligare Utlåtande angående föreslagen ändring uti Tjenstehj ons flyttningstid.
Högvördige PrestStåndet har till Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet återremitterat Utskottets Betänkande af den 15 sistlid - Best), ock Ekon.
Betänkanäen. ne Mars, rörande ny flyttningstid för Tjenstehjon, vid hvilket Betänkande anmärkningar blifvit gjorde af Herr Doctorn och Biskopen Friherre Mörner, Herr Biskopen Doctor Faxe, Herr Pastor Pritnarius
Doctor Drysén, Herr Professor Thyselius, Herr Prosten Billdahl, och Herr Prosten Leffler, hvilka aila ansett den af Utskottet föreslagna flyttningstid icke vara lämpeiig elier tjenlig, dels i anseende till de många hushållsgöromål, hvartill tjenstefolket i slutet af October månad behöfver begagnas, dels ock af den orsak, att sådant skulle lägga hinder i vägen för raantalsskrifningens förrättande inom November månad, hvarjemte Herr Prosten Leffler förklarat, det han finner intet lämpeligare medel, än att Konungens Befallningshafvande lemnades rättighet, att, i samråd med Länens Hushålls-Sällskaper, bestämma den tid, som för deras Läns districter befinnes tjenligast till Tjenstehjons flyttning; och uti denna tanka hade Pierr Prosten Ohrvall instämt.
Utskottet får i anledning häraf anföra, att då nu i fråga varande ämne hos Utskottet förehades till öfverläggning, så väl förenämnde som ännu flere andra omständigheter icke undfallit
Utskottets uppmärksamhet; men som alla dylika considerationer, efter Utskottets omdöme, vida öfvervägdes af de många kraftigare skäl och anledningar, hvilka grundlagt ej mindre de i ämnet väckta motioner, än ock det förslag, Utskottet derom afgifvit; så har Utskottet trott och fun - Bes v. och Ehon.
Utsh. Betänkanäen. 64? nit, att Förändring i Tjenste!: jons flyttningstid är högst nödvändig, och att de föreslagne tiderne äro i allmänhet de bäst passande.
För öfrigt, och då de trenne andra Respectiva RiksStånden enhälligt gillat och bifallit Utskottets förslag, torde sådant ut* märka, att nämnde förslag är i sin verkställighet det lämpeligaste.
Stockholm den 28 April 1 1818.
N:r 107, Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotts ytterligare
Utlåtande om yrkad förhöjd Tull-ajgifb 'påll 0 k tryck eris til a r, som införskrifvas.
Högi o fl.
Ridderskapet och Adeln har under den 4 sisth A piili behagat återremittera Utskottets, af de öfriga RiksStånden gillade Betänkande rörande vackt fråga om förhöjda Tullafgifter för Boktryckeri-Stilar, sorn utifrån införskrifvas, på den grund att Herr Grefve C. G. Spens dervid anmärkt, det han icke ansåg några procent ökad Tull på Stilgjuteriarbeten kunna öka Tryckningskostnaderne af ett ark med någon beräknelig qvantitet, och vid ett sådant förhållande, r.är intet hinder för upplysningens kringspridande derigenom skedde, trodde Utskottet hafva bort fästa uppmärksamhet på den välgörande principen, att uppmuntra alla de näringar, hvartill inländska råämnen finnas, i synner - é>4<5 Besv. och Ekon.
Eetänkanden. het om tillika ett inskränkt behof är gifvet.
Utskottet får vördsamt tillkännagifva, att Utskottet delar med Anmärknings-Författarén öfvertygelsen rörande vjgten af den åberopade principen, om Svenska industriens företrädesrätt; men att vid tillämpningen deraf till denna fråga förekommer den omständighet, att, utom den Tull af 5 proCent, sorn för sjelfva Stilarne måste erläggas, kunna andra kostnader vid Utländska varors införsel antagas, till ett belopp af minst 15 procent; så att införskrifningen af Utländska Boktryckeri-Stilar kan anses besvärad med 20 procents förhöjning i pris ; och finnér Utskottet icke skäligt att, vid ett sådant förhållande, till förmon för Herr Lindks Stilgjuteri, som till sina egenskaper är så litet kändt, tillstyrka ännu högre tullumgälder5 hvartill äfven kommer den allmänt erkända principen, att täta ombyten af Ekonomiska författningar böra undvikas.
På dessa grunder anser
Utskottet sig böra förblifva vid den i Betänkandet yttrade mening, som dessutom redan af de öfriga PiiksStånden är gillad.
Stockholm den 28 Apiill 1818.
N:r 103.
Ständers Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskotts ytterligare Utlåtande angående jemkning uti Båtsmans-roteringen i Halland.
Eetänkanden, 647 H Öglofl.
Ridderskapet och Adeln har till Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet återremitterat Utskottets elen 25 sistlidne Februari afgifna Betänkande, rörande den af Kongl. Mai:t uti Nådig proposition af den 9
December sistlidet ar nödig ansedda jemkning uti Båtsmansroteringen i Halland, om hvilket Betänkande Herrar Friherrarne Henning Vrangel och Corfitz Ludvig Stael von Holstein tili Höglofl.
Ridderskapets och Adelns Protocoll för den /\.de i denna månad yttrat, att den af Utskottet föreslagna Rotejemkning väl vore ganska rigtig, men att, i afseende på ordningen för frågans afgörande, dermed borde sä tillgå, att Rote-jemkningen först förslagsvis uppgjordes utan att likväl någon fastställelse derå borde äga rum före nästa Riksdag, då Riksens Höglofl.
Ständer, enligt 57 och 80 §§. i Regeringsformen, tillkomma att granska förslaget.
I anledning af dessa anmärkningar, och den deraf föranledda återremiss, får Utskottet förklara, att, då Herrar Friherrarne Vrangel och Staél von Holstein i hufvudsaken gillat Utskottets Betänkande, och det samma redan blifvit af de gne öfriga Respectiva RiksStånden till alia delar bifallet, Utskottet icke kan i samma Betänkande föreslå någon ändring.
N:r 109.
Riksens Högloft, Stunders Allmänna Besvärs - 648 Besv. och Ekon. XJtsk.
Eetänhanden. och Eko nomiZTt skötts Betänkande i anledning af Riksdagsmannen Jon Göransons Motion, rörande den af Kongl. Maj:t i Is,åder anbefallda delningen af Ölands Allmännings Marker.
Hedervärda BondeStåndet har till delta Utskotts handläggning remitterat ett, af Riksdagsmannen från Ölands Södra Mot Jon Göransson ingifvet Memorial, deruti han yrkar: att Utmarken Alvaret måtte fä förblifva odeld, på den grund att delningen af Ölands Norra Mots andel i berörde utmark skall förorsakat vissa hemmans undergång, dels derigenom , att de blifvit utstängde frän vattentillgång och bete, dels ock, att hägnadskostnaden uppgått till flere hundra Riksdaler på hemmanet.
Derjemte tillägger han, hvad Södjra Mötet beträffar, att, om delning af Utmarken derstädes skulle för sig gå, skall vatlutili gången forén delaf hemm ansie re a turen blifva alldeles slängd, hvilket icke skall kunna ersättas genom brunnars gräfvande, då Alfvaret ar beläget på en Stenhäll, der en sådan utväg är omöjlig.
Utskottet, som tagit detta i behörigt öfvervägande, har väl funnit, att vissa olägenheter och ömmande omständigheter möjligen kunna förete sig för en del åboer genom ifrågavarande Utmarkers fördelning; men, då Kongl- Maj:t tydeligen behagat stadga uti 15 §. af den för Comitterade till Utmarkernas fördelning på Öland i' nåder utfärda - Bcsv. och Ekon, Utsh.
Betänkanden, 649 de Instruction:
Akt hemmans innehafvare ■på Oland, med de flere, hvilkas rätt vid denna förrättning kan komma i fråga, äga hos Committerade begära och emot lika lösen till Secreterarne, som för Lands Canzlierne bestås, genom Protocol sutdrag erhålla del af Comitéens beslut i förefallande mål.
Den som dermed Jinner sig missnöjd, må deremot författa till Kongl.
Majit ställde underdåniga Besvär, hvilka inom trettio dagar från den dag Vrotocollsutdraget kommit honom til,handa, samma dag dock oberäknad, skola till Comiténs Ordförande aflemnäs, sorn deröfver, om så nödigt pröfvas, infordrat vederbörandes underdåniga Förklaring, inom lämpelig tid och vid förelagdt vite; Hvarefter och. sedan Committerade för egen del öfver sådana Besvär upprättat sitt underdåniga utlåtande, alla dessa handlingar böra till Kongl. Majit insändas5 Sä Tiar Utskottet ansett sig så mycket mindre nu böra upptaga denna fråga och derå tillstyrka bifall, som underdånigt förslag till delning af Södra Motets Utmarker ännu icke blifvit till Kongl. Maj:t ingifvet, och det i alla fall är den missnöjde öppet att på nyssberörde sätt anföra underdåniga besvär, deruppå Kongl. Maj:t icke lärer underlåta, att i sin Höga rättvisa fästa det afseende, som sakens beskaffenhet kan förtjena.
I afseende på hvad sorn blifvit anfördt rörande vattentillgångens afstängande, anser Utskottet dessutom
Ölands hemmans innehafvare icke äga något att befara, då allmänna författningarna 65o Besv. och Ekon.
Betankanden. uttryckeligen stadga, att ingen delning får ske eller hägnad anläggas så, att tillgången på Vatten afskäres.
N:r 110.
Ständers Allmänna Besvärsoch Ekon.
Utlåtande efver de hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Högvörcliga PrestStåndet gjorde\anmärkningar vid Utskottets den 25 sistHelne Februari afgifna Betänkande, i anledning af väckt fråga, om nödvändigheten af förklaring i vissa delar utaf Kongl Maj:ts Nådiga Kungörelse den 5 Aprill 1816 om öfvcrcnskommelser, rörande Presträttigheter.
H os Höglofl.
Ridderskapet oell Adeln har Herr Carl Gustaf Reinhold von Hausvolff, med hvilken Herr Friherre Jacob Cederström sig förenat, yrkat, att det af Utskottet uti dess afgifna Betänkande gjorda förslag: att äldre redan stadfästade Conventioner mellan PreSterskapet och Församlingarne, rörande Presträttigheter, böra blifva orubbade och o - Besv. och Ekon.
651 fötändradt bibehållne, åtminstone icke i anseende till Gottland mätte blifva gällande, emedan derstädes, ifrån äldre tider tillbaka, emellan Tiondetagare och Tiondegifvare varit stridigheter, hvilka slutligen under Drottning Christinas tid blifvit genom Regeringens bemedling på sitt sätt bilagde eller rättare sagdt tills vidare döfvade, medelst en upprättad afhandling eller så kallad ConventionS-Stadga, hvilken dock icke hunnit sanction för everdeliga tider titan, sedan Kongl. Maj:ts och Kronans andel i Tionden blifvit till Gottlands Presterskap öfverlåten, hade Presterskapets vid hvarje Regementsförändring, Sökt och vunnit ytterligare prolongation afförberörde ConventionSStadga och donation; men vid Högstsalig Hans Maj:t Konung Carl XIII:s upphöjelse på Svenska Thronen, vore en sådan prolongation Presterskapet icke förunnad, af orsak, att på Gottland, likasom på flere ställen i Rikets öfrige Provincer, fråga uppstått om en bestämd och mera lämpelig Tiondesättning samt, i anseende till åtskilliga obehagliga stridigheter derom, så val Högvördige PrestStåndet, som de öfriga Respectiva RiksStånden vid sednare
Riksmöten i underdånighet begärt Kongl. Majrts nådiga bemedling, äfvensoxp angående 111 eranämnde Conventions-Stadgas kraft och verkan uppstått tvist, hvilken jemte serskildt förslag till en lämpelig och billig utväg, att Presterskapet på Gottland måtte hädanefter äga tillräcklig utkomst utan Tiandegifvarens allt för mycket betungande emot deras Likar å 652 Eesv. och Ekon.
Svenska sidan, blifvit i underdånighet öfver» lernnad till Konungens
Nådiga skärskådande och afgörande efter förut hällne socknestämmor, Herr von Hausvolff trodde således, att, om Utskottets Betänkande biefve utan undantag för Gottland bifallet, så skulle genom advocatorisk tolkning den slutsats ku \na framdeles uppgöras, att ofta omfömiäide Conventionsstadga jemväl derigenom vunnit den Sanction, att alla öfverläggningar om Tiondesättningen på Gottland tillika med Konungens nådiga pröfning af de till Kongl.
Maj:ts afgörande i underdånighet hemställda frågor i ämnet, borde förfalla.
Hos Högvördiga PrestStåndet hafva Herr Biskopen Doctor Fave , Herr DomProsten Doctor Våhlin, Herr Doctor Renström med flere, Herr Prosten Billdahl ochHerr
Prosten öhrvall bestridt allt bifall till Utskottets Betänkande, hufvusakligast af de skäl, att de äidre för 50 eller 100 år och kanske för ännu längre tid tillbaka ingångna och då stadfästade Föreningar om Presterskapets Löningsrättigheter blifvit, uti de Landsorter, der de linnas, med mycket skäl klandrade stundom af Lärarne och stundom af åhörarne, och skola, såsom sträckande sig till obetydliga ämnen, innefatta flere anledningar att underhålla det missnöje, som man ville förekomma, och att Kongl.