Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Under förflutna fem år har antalet af underhållna kreatur blifvit ökadt med 412 hästar, 322 oxar, 1,302 kor, 746 yngre nötkreatur, 1,687 får, 1,236 svin och 8,782 getter, men någon förändring eller förbättring af kreaturs-racerna har under tiden icke åstadkommits.
Fodertillgången är visserligen under vanliga förhållanden tillräcklig för ladugårdarnes behof, men så knappt beräknad, att, efter mera eller mindre felslagen skörd af foder, kreaturens antal måste minskas.
Från ladugårdarne erhålles icke så mycken gödning som erfordras för att hålla åkerjorden i bördigt skick, utan måste ökad gödsel-tillgång beredas genom myrjord och hackudt granris.
På sednaste år har likväl allmogen begynnt att mera än tillförene odla foderväxter, hvarigenom man emotser att gödsel-tillgången skall hädanefter komma att närmare motsvara åkervidden.
Ladugårds-afkastningen är i allmänhet tillräcklig för behofvet, och uti Hassela, Hogdahl, Färila, Ljusdal med flera socknar i Helsingland så betydlig, att det anlages att derifrån årligen afyttras ungefärligen 3,000 Lisp. Smör.
Sedan sista berättelsen i underdånighet afgafs har affattnin-' gen af Ugglebo Jernverkens Rekognilions-skogs-atlmänning blifvit slutad, hvilken befunnits innehålla 95,469tunneland; men i anseende till uppkomne tvister om ägande-rätt, samt stubbe- och röjsel-rält till en mängd å densamma befintliga odlingar, torp och lägenheter har hvarken Bergmästare-undersökning eller någon annan vidare åtgärd för dess skattläggning kunnat vidtagas.
Kammar-Kollegium har under sammma tid fastställt mantal och ränta för fyra Rekognitions-skogar, nemligen Axmars, Gysinge, Ljusne Jernverkens och Långvinds, samt utfärdat skattebref för 10 sådana, eller Elfkarleö, Forssbacka, Gammelstilla, Grönzinka, Hammarby, Hofors, Ljusne Jernverkens, Långvinds och Wiksjö Bruks Rekognitionsskogs-allmänningar, hvarigenom sedan år 1837 tillkommit 23 nya mantal.
De genom Eders Kongl. Majrts Nådiga Bref af den 12 Maj 1832 anbefalldle skogs-afvittringar, emellan Kronan och enskildte hemmansägare, hafva oafbrutet fortgått, dervid under sednast förflutna fem år mätningarne blifvit fulländade inom Ljusdalsx Hanebo och Bollnäs socknar å en sammanräknad areal af 519,226 tunneland, och af Hogdahls socken blifvit I 8 afmätt en rymd af 159,213 tunneland, hvilka mätningar blifvit inom Ljusdals och Hogdahls socknar af Kronan bekostade, med undantag af handtlangningen, uti hvilken hemmansägarne deltagit; men för Hanebo och Bollnäs socknar hafva alla kostnader blifvit af hemmansägarne förskjulne.
Derjemte hafva afvittrings- och skattläggnings-förslag blifvit upprättade : för Gnarps socken, der den mark, som blifvit öfver sedan de gamla hemmanen erhållit hvad dem borde tillkomma, dels tilldelats angränsande hemman i Njurrunda och Attmars socknar af Medelpad, och dels blifvit af Gnarps Socknemän bibehållen, allt emot ökad skatt af 1 mantal, hvarå Eders Kongl. Maj:t den 24 Juli 1841 meddelat fastställelse; för Wittersiö Krono-allmänning i Hamrånge socken, hvilken blifvit, enligt Landshöfdinge-Embets den 6 Juni 1840 gifna utslag, indelad emellan 12 hemmansägare och 5 nybyggare emot en åsatt tillökt grundränta af 10 R:dr 37 sk. 8 r:st.
Specie eller nära 1 | Mantal; för Ofvanåkers Krono-allmänning, som delats emellan 71 nybyggare samt åtskillige gamla hemman, emot en skatt, motsvarande för de förre lOA^idels, och för de sednare -9g:dels mantal, hvarom Landshöfdinge-Embetet den 29 Oktober 1840 meddelat utslag; för Hanebo sockenj der icke någon öfverloppsmark tillfallit Kronan, men ökad skatt blifvit åsatt en del gamla hemman med 1 |®.dels mantal, enligt .
Landshöfdinge-Embetets utslag af den 28 December 1842; för jålfta sockerij hvarest efter det förslaget blifvit af Eders Kongl.
Majit den 21 December 1839 pröfvadt och fastställdt, öfverloppsmarken blifvit indelad å dels gamla hemman, och dels anlagde 14 nybyggen, hvarigenom tillkomruit 81|| mantal; och för Färila socken, innehållande enligt under föregående är verkställd afmätning, en areal af 346,940 tunneland, eller nära 15 qvadratmil, der, oaktadt genom tilldelad öfverloppsmark, en tillökning i räntor blifvit föreslagen å gamla hemman för 6 G? samt å 50 nybyggen 7 -1A mantal, öfverloppsmark ännu återstod till användande, sedan de nu upprättade förslagen hunnit att blifva behörigen pröfvade; och utgör således det skattetal, som efter dessa afvittrings-förrättningar föreslagits dels å gamla hemman, och dels å anlagde 140 nybyggen, nära 38 mantal, hvaraf skatt och räntor komma, att, efter tilländalupne frihetsår, till Kronan utgå.
Hushållningen dermed beror hufvud - 9 vudsakligen på det värde skogs-effekter innehafva, och skogarne blifva i förhållande derefter begagnade och vårdade.
Misshushållning dermed äger väl egentligen icke rum, men någon bestämd plan för dess begagnande, äfvensom för beredande af återväxt, har oaktadt de råd, som derom blifvit genom Länets Hushållnings-Sällskap gifne, samt de anvisningar som erhållits genom den på Eders Kongl. Maj:ts Nådiga befallning utgifne Handbok uti Skogshushållningen, icke blifvit iakttagen af andra än bruksägare för hvilka skogen har större värde.
Vid Nätsiö grufvor inom Loos kapellag af Färila socken i norra Helsingland har arbete varit anställdt för erhållande af kopparmalm; men sedan dervid nedlagde betydliga kostnader icke blifvit genom lönande malmvinst ersatte, så har arbetet derstädes blifvit, med Kongl. Bergs-KolIegii tillstånd, på 3:ne år inställdt.
Å den till Fagersta by i Thorsåkers socken af Gestrikland hörande mark, har sisllidne år blifvit upptagen en blyglansskärpning, hvars vidare bearbetning beror på utgången af den profsmältning, hvarom Grufägarne föranstaltat.
Jernmalmbrytning har under ifrågavarande tid bedrifvits vid 25 grufvor i Gestrikland, hvaraf 23 äro belägne uti Thorsåkers, en uti Årsunda, och en uti Ugglebo socken, samt vid 12 grufvor i åtskilliga socknar af Helsingland; och hafva således, enär år 1837 icke mera än 17 jernmalmsgrufvor inom Länet bearbetades, 21 sådane blifvit sedan nämnde tid af öde eller å nyo upptagne.
Malmuppfordringen har, enligt erhållne uppgifter, årligen i medeltal utgjort i Gestrikland 23,364 samt i Helsingland 10,607, eller inom Länet tillsammans 33,972 skeppund bergsvigt, eller 8,209 skeppund mera än sorn i medeltal årligen erhållits under föregående qvinqvennium.
Det större antal nya grufvor, som under de sista 3:ne åren blifvit Femårs - Bera t sei st Jr.
Lån. 2 10 i Thorsåkers socken upptagne, och af hvilka visserligen flera icke förtjena någon uppmärksamhet, men andra deremot lofva ett fortfarande bestånd, antyder nogsamt att malm tillgångar icke saknas, och förhoppningarne att malmuppfordringen i denna ort kan icke allenast bibehållas vid hvad den först varit utan jemväl ytterligare uppdrifvas, kunna anses så mycket mera grundade, söm det varit möjligt, att år 1842, oaktadt utur de gamla Stolls-, Göske-, JNyängs- och Myggbo-grufvorne, hvilka år 1838 lemnade 21,523 skeppund, icke erhölls mera än 9,367 skeppund, likafullt från Thorsåkers-grufvorna åstadkomma en uppfordring af 26,407 skeppund.
Som emedlertid, med högst få uudantag, malmen som der brytes dels är besvärad af oarL, dels mindre rik, är det icke sannolikt att gi ufvehandteringen kan komma alt betydligen utvidgas och med större fördel hädanefter än hitintills bedrifvas.
Det vid upptäekten af Magmvme- och Entjerns-grufvorna fästade hopp, att inom Skogs socken af södra Helsingland en lönande grufve-rörelse skulle kunna åstadkommas, synes icke vilja gå i fullbordan, enär icke någon vidare upptäckt af värde i granskapet af desamma Sedermera blifvit gjord, och äfven om malmens fortfarande i dessa grufvor för en längre tid man icke kan göra sig någon grundad förhoppning.
Den ymniga tillgången på malm uti Gymåsberget, beläget i "Woxna socken af södra Helsingland, försäkrar deremot de bruk, som genom deras lägen äro anvisade att begagna denna fattiga malm, att deras behof deraf äfven i en långt aflägsen framtid bör utan svårighet kunna fyllas.
Anmärkningsvärd är den ifver, hvarmed malmletningen under detta qvinqvennium blifvit inom Länet bedrifven, och hvaraf följden varit att en stor mängd inmutningar efter kompassens anvisning blifvit anmäldte hos Bergmästare-Embetet, sorn under tiden utfärdat ej mindre än 424 mutsedlar, hvaraf 247 belöpa på Gestrikland och 177 på Helsingland.
För Kihlafors Bruksägares räkning har sjömalm blifvit upptagen utur de till detta bruk närbelägna sjöar till ett belopp, utgörande, för år 1838 3,321 tunnor och för år 1839 2,600 tunnor; men som denna malm icke kunnat med någon fördel tillgodogöras, hafva de under föregående qvinqvennium gjorda upptäckter af sådan malm icke ådragit sig någon vidare uppmärksamhet.
Tackjärn har under ifrågavarande tid tillverkats vid 28 masugnar, och har tillverkningen varit störst år 1839, då den uppgick till 80,357 skeppund, och minst år 1842 med ett tiilverkniugsbelopp af 71,554 skeppund, 11 samt i medeltal utgjort för hvarje är 76,123 skeppund.
Medelproduktionen på dygnet utgör för hela tiden 21, 8. skeppund samt har varierat de särskildte åren emellan 20, 8. skeppund, såsom förhållandet var år 1839, och 22, 8. skeppund, hvilket är resultatet af 1841 års hlåsningar.
Anmärkningsvärdt ar, att sedan försök med sambruk först blifvit gjordt vid Jerbo bergsmanslrytta och jemväl föranledt lill efterföljd vid öfrige bergsmanshyttor med undantag endast af Bro hytta, blåsningen fortfarande bedrifvits i sambruk allenast vid Jerbo; men att en återgång till det gamla brukningssättet, att hvarje delägare afverkar sitt rede, ägt ruin redan efter första sambruksblåsningen vid Idoo- och Wiby-hyttorne, efter 2:ne vid Tjernäs, efter trenue vid Åttesta och efter fyra vid Vester Hästbo hytta.
Under sednaste qvinqvennium hafva tvenne nya bruk blifvit anlagde, nemligen Robertsholm i Thorsåkers och Kungsforss i Ofvansjö socken, hvardera bestående af 3 härdar och 2 hamrar; hvarjemte vid de gamla verken följande antal härdar och hamrar tillkommit, nemligen vid Kihlaforsverken 3 härdar och 3 hamrar, vid Swabens verk 2:ne extra härdar och 1 större stångjerns-hammare, vid Grönzinka 1 hammare, vid Wifors 1 hammare, vid Mackmyra 1 hammare och en ny eldstad till Engelska smidesmethodens begagnande, vid Strömbacka 2 hamrar, vid Forsbacka 1 hammare samt vid Hedvigsfors likaledes 1 hammare; utgörande sammanräknade antalet af härdar vid slutet af sistlidne år 163, förutom de tvenve extra härdar för Morellska smidet, hvilka finnas vid Swabens verk och 1 härd för Lancashiresmide vid Mackmyra bruk.
Det privilegierade smidet i Länet har under samma tid vunnit en tillökning af icke mindre än 19,462 skeppund och uppgick vid slutet af sistlidne år till 79,852 skeppund; hvarförutan Hammarby, Hofors och Gammelstilla bruk, äfvensom Swabens verk åtnjuta en oinskränkt smidesrättighet utöfver det genom privilegierne emot hammarskatt fastställde beloppet, och en extra smidesrätt får tills vidare begagnas till ett belopp af 1,150 skeppund vid Strömbacka, och af 200 skeppund vid Hedvigsfors bruk.
Jernmanufaktur-tillverkningen har under sistförflutne fem år tillsammans utgjort 7,872 skeppund eller i medeltal för hvarje år 1,574 skeppund, 12 samt bestått af stål, band-, knipp- och bultjern, spik och diverse annan manufaktur.
Gröfre gjutgods bar blifvit ti 11 verkadL vid de fleste masugnar, men kan icke till beloppet närmare bestämmas såsom ingående uti den uppgifna tackjernsti 11 verkningen.
Vid Forsbacka jerngjuteri bar deremot tillverkningen af diverse slag gjutgods utgjort under sistförflutne fem år tillsammans 5,659 skeppund viktualievigt.
Af de uti sista berättelsen upptagne fabriker, bruk och näringarj hvilka icke tillböra bergsrörelsen, bar Östanå pappersbruk sistlidne år uppbrunnit, och ännu icke blifvit åter uppbygdt, men vid de öfrige, nemligen Åby ättiksfabrik, Flors linne-, damast-, drälls- och segelduks-fabrik, Bergviks pappersbruk, Grängsbo rödfärgsverk, Stigslunds och Wågbro tegelbruk samt Stigslunds oljeslageri hafva arbetspersonalen och tillverkningsvärdet varit ungefärligen enahanda som tillförene.
Å landet finnes nu 7 färgerier eller 2:ne mera än förra berättelsen upptager, med ett tillverkningsvärde af tillsammans 1,764 R:dr Banko, och 5 garfverier för beredning af läder på Engelska sättet, elier 1 mera än år 1837, med tillverkningsvärde, utgörande tillhopa 3,170 R:dr samma mynt.
Inom Länet finnas 72 tullmjölqvarnar med tillsammans 154 par stenar, 1,316 husbehofs-mjölqvarnar, 92 tullsågqvarnar, och 315 husbehofs-sågqvarnar; och hafva således sedan år 1837 tillkommit 2:ne tullmjölqvarnar och 30 husbehofs-sågqvarnar, men deremot 1 husbehofs-mjölqvarn och en tullsågqvarn blifvit nedlagde. några fä till betydenhet; och hvad som fångas är hufvudsakligen skogsfågel, såsom tjäder, orre, hjerpe och snöripa, som på vinterföre alföres till Stockholm och der afyttras.
Jagt och djurfångst idkas uti alla socknar af Länet, men allenast uti 13
Uti alla de invid hafskusten belägna socknar af Länet idkas sirömmingsfiske, dock till största beloppet uti Enångers och Rogsta med flere sockiidi- af norra Helsingland, hvarest innevånarne uti de öfrige socknarne af Helsingland för det mesta förse sig med sitt behof af denna vara, hvilken är för hushållen derstädes af lika mycken vigt som i södra Sverige sillen, hvaraf obetydligt belopp konsumeras inom denna ort.
Lax fångas uti flere strömmar samt äfven uti åtskilliga hafsfjerdar, dock mest uti Gefle å och Ljusne eif, ehuru tillförlitlig uppgift om beloppet deraf ej kunnat erhållas.
Fångsten af ål och sik uppgår icke till betydligt belopp, ehuru ganska många sådana fisken äro skattlagde och många tillhörige krouan.
Insjöfisket idkas nästan endast lill husbehof och anses vara ett föga lönande tidsfördrif.
Kolning och körslor för brukens behof fortfara att vara för innevånarne uti de flesta socknar af-Länet, och i synnerhet i Gestrikland, en vigtig binäring.
I följd af den under detta qvinqvennium betydligt ökade jerntillverkningen hafva priserne derå stigit och förljensterne således varit större än förut, men minskning deruti emotses till följd af den nu inträffade ofördelaktiga konjunktur för jernets afsättning, som otvifvelaktigt måste verka minskning uti tillverkningen deraf, och följaktligen nedsättning uti priserne på de för densamma nödiga effekter och praestationer.
Försäljning af trädvaror har under sistförflutne fem år varit betydligare än tillförene dels genom tillförsel af virke till skeppsvarfven i Länets städer, der under dessa år en högst betydlig skeppsbyggnad ägt rum, och dels under sednaste år genom ökad skeppning af bräder, och då priserne på dessa varor under denna tid äfven stigit nära 50 procent, så har denna binäring under tiden medfört stor förmån för Länets innevånare, hvilka också, genom Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning af den 23 Februari sistlidne år, blifvit i tillfälle att mera än eljest begagna sig af denna fördel.
I följd af mindre fördelaktiga konjunkturer för sjöfarten, har skeppsbyggeriet numera blifvit betydligen inskränkt, hvaraf priserna på skeppsvirke sannolikt kommer att åter falla till hvad de varit förut, hvaremot lifligheten uti handeln med bräder gifver förhoppning om fortfarande höga priser på den - t 14 na vara.
Trädvaru-afsättningen, som tillförene blifvit verkställd allenast från Gestrikland, södra Helsingland samt Enångers socken af norra Helsingland, liar nu, sedan den under sednaste år blifvit föremål för spekulation af köpmän i Hudiksvall, äfven blifvit utsträckt till flere socknar af norra Helsingland, såsom Bjuraker, Delsbo, Gnarp och Bergsiö.
Exporten af trädvaror är närmare uppgifven uti de för hvar och en af Länets städer, hvarifrån skeppningen blifvit verkställd, författade berättelser; men som deruti ingår ej obetydligt belopp bräder, som blifvit uppköpt från orter utom Länet, så kan bestämd uppgift om hvad sorn afyttrats från skogar inom detta Län icke lemnäs.
Uti sist afgifne berättelse har blifvit omförmäldt, att Länets Iluhållnings-sällskap, inseende vigten af att utvägar till biförtjenst bereder de nybyggare och andre personer, som bebodde de från hafskusten aflägsnare skogar, hvarifrån trädvaror i saknad af flottledei* ej utan största svårighet kunde afsättas, beslutat att ibland dessa sprida kännedom om tillverkningen af pottaska.
De första försöken dermed gjordes år 1837, då en uti liandteringen kunnig person på Ilushållnings-sällskapets bekostnad reqvirerades från Westerbotten, för att deruti undervisa, och dessa försök hafva haft den framgång, att från Ofvanåkers Krono-allmänning samt närliggande skogar uti Färila och Jerfsö socknar blifvit tillverkade och till en uti Ofvanåkers socken boende kontingent-handlande försålde år 1838 200, 1839 675, 1840 1,600 samt för hvardera af åren 1841 och 1842 ungefärligen 2,000 Lispund pottaska.
Kännedomen om Pottasks-beredning har derifrån vidare sprid t sig till aflägsna skogstrakter uti Ljusdals, Bjuråkers och Hassela socknar, hvarigenom tillverknings-beloppet anlages vara ökadt till 3,000 Lisp., som etter ett medelpris af 2 R:dr per Lisp. lemnar idkarne af denna näring en årlig inkomst af 6,000 R:dr Banko.
Länets Hushållnings-sällskap har anslagit medel till befordrande af mera kännedom om denna näring, och Önskligt vore om lika framgång dervid vunnes, som redan visat sig i afseende å poltaske-till— verkningen.
Salpetter-tillverkningen har, till följd af det år 1837 nedsatte ännu fortfarande låga inlösnings-priset, blifvit minskad, och har i medeltal för hvarje af de sistförflutna fem åren utgjort 296 Lisp. 15 Innevånarne tili cle omkring Storsjön i Gestrikland belägne socknar Wahlbo, Ofvansjö och Årsunda uppbryta ej obetydliga qvantiteler af qvarnsten, trappsten och masugnsställsten, som afsättas i Gefle stad, derifrån de vidare afyttras till andra inrikes orter.
Innevånarne uti förstnämnde socken hafva derjemte god förtjenst på tillverkning och försäljning af kalk och tegel, som i Gelle stad afyttras.
Uti hvar och en af Länets tre städer Gefle, Söderhamn och Hudiksvall hållas årligen Irenne marknader och derjemte en sådan uti Skjärtra Jby i Jerfsö socken af Helsingland.
Dessutom hållas uti många socknar af Helsingland hvarje
Ar flere sammankomster emelian allmogen och handlande uti Söderhamn och Hudiksvall, då lirf vider uppgöras och varor, hafvudvudsakligen väfnader, af de sednare emottagas.
Helsinglands allmoge alsätter äfven en stor del af sina produkter, såsom lin, väfnader, fogel, smör, lax och skinnvaror å andra orter, och besöka för sådant ändamål Stockholm, Upsala, Hedemora och Sala med flere städer.
Handeln på Stockholm har blifvit mycket gynnad genom den lättare kommunikation, som erhålles derigenom att tvenne ångfartyg, så länge årstiden det medgifver, göra reguliera resor emellan Stockholm och Umeå, och derunder anlöpa Länets tre städer.
Till förmån för trafikerande på Norrbotten har år 1838 en fyr blifvit uppförd å ön Stor-Jungfrun, belägen nära Söderhamn.
Ständer för omläggning af backiga eller eljest för kommunikationer mindre tjenliga delar af de allmänna iundsvägarne i Riket anslagit och till Eders Kongl. Maj:ls Nådig» disposition ställt en summa af 200,000 R:dr Banko, har uppmärksamheten äfven inom detta Län blifvit flistad å vigten af att, till rörelsens upphjelpande, förbättra de allmänna landsvagarne.
För detta ändamål har vägen emellan Ljusdahls och Delsbo socknar öfver de så kallade Gryttjesbergen, hvilken med landet bredevid hafskusten sammanbinder nordvestra delen af Helsingland samt mycket begagnas af Hei jeådahlenS; och en del af Jemtlands innevånare, men genom många och svåra backar varit mycket besvärlig, blifvit under sistlidne
Ar till en del omlagd med dertill af Delsbo, Ljusdähls, Jerfsö, Färila och Hogdahls socknars innevånare utföste bidrag, utgjorde i dagsverken, saint ett af Eders Kongl. Maj:t i Nåder be vi ljud t statsanslag af 6,000 R:dr Banko.
Likaledes hafva vagarne öfver Röstebergen i Hanebo Socken och Bråbrickan uti Segersta socken blifvit till en del om - 16 lagde af nämde socknars innevånare, som, enligt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga beslut, dertill åtnjuta ett stats-anslag af 3,000 R:dr Banko.
BetänLanden, N:o f\n. N:o 422.
Memorial, med en fortsättning af Förslaget till Reglementet för RrgsContoiret.
St:rs granskning och godkännande Utskottet härhos vördsamt öfverlemna!- en fortsättning af Förslaget till Reglemente för R:gsContoiret, af hvilket de fyra första Afdelningarne förut blifvit i enahanda ändamål till de respective RiksStånden insände, anser Utskottet sig böra serskildt utreda förhållandet med åtskilliga förut icke beräknade tillgångar, dels sådane, som uti RrgsContoiret varit bokförda, men icke upptagne uti Betänkandet
Nro 3o2, innefattande förslag till beräkning af RrgsContoirets egne Utgifter och Inkomster, dels tillgångar af annan egenskap. 1:0
Det Staden Ystad vid 1815 års Riksdag beviljade Lån till Stall~ och Cassern-byggnader för Garnizonen derstädes. 5 Afd. 5. 8g.
Strr ännu icke fattat sitt Beslut, angående Städernes inqvarteringsbesvär och de i sammanhang dermed väckta frågor om afskrifning af de, vid 1812 och i8i5 årens Riksdagar, Städerne Malmö och Ystad utaf RrgsContoirets medel beviljade Lån, lill
Byggnaders uppförande för de derstädes lörlagde Sqvadrr ier af Kronprinsens Husar - 578 Stats-Utskottets Regemente; af hvilken anledning någon inbetalning på dessa Lån icke kunnat ibland RtgsContoirets Inkomster beräknas, inen sedan numera är afgjordt, att på Staden Ystads återstående
Lån skall, jemte ränta, afbetalas på Capitalet ett belopp af 35oo R:dr, så är, vid detta förändrade förhållande, ibland tillgångarne för extra anslaget upptaget hvad som, i följd häraf, kommer att inflyta. 2:0 \ ' ' ‘ • F. d. Konung Gustaf Adolphs enskilda.
Förinöge.nhet.
S A/d. §. go. Enligt Utskottets, af R.
H. St:r bifallne Betänkande (Nto 96 sid.
43) skola de hithörande Actier, nemi. uti Trollhätte Canal och Slussverk upptagne till belopp af R:dr 366: 32. samt uti Södertelje Canal likaledes R:dr i3,i6i: 32. genom Hrr Fullmäktiges föranstalltande bortsäljas.
Denna försäljning var väl beslutad, då meranämnde Betänkande N:o 3o2 afgafs, men sorn Actierne uti Trollhätte Slussverk utgjorde i det hela ett obetydligt belopp, samt, vid då varande förhållanden, Actierne uti Södertelje Canal, ansågos ega föga värde, så har den tillförväntande försäljningssumman uti samma Betänkande N:o 3o2 icke blifvit upptagen bland de der förslagsvis beräknade Inkomster, Enär nu mera ett understöd af 3o,ooo R:dr blifvit Södertelje Canal beviljadt ,och anledning således är till den förmodan, att detta skall bidraga till förhöjning i värdet af Södertelje CanalActier, så harlörsäljningsbeloppet af ifrågavarande Actiers värde blifvit Betänkanden, K:o fai.
579 Under en serskild InkomstTitel upptaget bland de för extra Anslagen bräknade tillgångar. 3:o Adier uti Götha Canal, hvilka, i följd af iSi3 Urs RiksdagsBeslutj blifvit till R.-gsContoiret öfverlemnade.
5 Afd. §. 91.
Som anledning är att dessa Adier, utgörande i insatt Capital 35,000
R:dr skola kunna till någorlunda skäligt pris försäljas, sedan vid denna Riksdag ett ytterligare Lånebiträde till den återstående CanalByggnadens fullbordande blifvit Bolaget beviljadt, så har Utskottet skolat tillstyrka: att det må uppdragas åt Ilrr Fullmäktige, att om försäljning af dessa Adier och en härifrån tillkommen Motala Verkstads obligation gå i författning på det sätt Hrr Fullmäktige pröfva lämpligast, dock så, att tillfälle beredes åt speculanter att derå göra anbud och åt Ilrr Fullmäktige förbehålles att anbuden antaga eller förkasta.
Den 1 Mars i83o. ■ ,.■■■ ! fineld IV.'
"’>■ ■ . w . ’ lii ;■ - - . i ; ' /■■■> ili t!., : V.> .■ ,iC\v. nf.i iftt ?- • i",*', i - ■ ii i,s v . i - !»j-■ i ; ’ >■; r : ■ •; ■ • ■ UvjJu • i ." ■ i-; -i. < »I i-)",! -.-/.!, j.v-;.!■■{ ■ • 'iil 1» Si<r !“ • : ■■ r; !*(•> I' l - . . ‘ •, ■ ■ -'li.t ni.'i, i .. ;i >A
» • r j iiVi ■> : ,. - ■ i i' ”• ;i . ■ . > ; i! j! i » : ■ i ■ : i: lii !<:"<!'■' •: ,! ■ -I.T.i ... - : . .. i :
'V ; . :i r. i' '. ‘ '•
. l !; ‘ . - . ; .i i ' i-. I :..
;-.! i .i ■ f i . .. i-: S -iVnif. • i . ■ -^y . \ • 'i i: ■ ., 3iti 1:1; i I.';»/ <'.■/» ■ ■ ■ • Stats-Utsk.
Betänkanden, Nto 423. 58i N:o 423.
Utlåtande, i anledning af erhållen ålerrerniss å Utskottets Betänkande N:o 386, ang:de Åkerbo Härads dagsverksskyldighet under Kongsöhrs Kungsgård.
De inom H.
FresteSlandet, V. BorgareStändct samt H.