Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till bestridande af kostnader för förberedande undersökningar och utarbetande af förslag till ifrågakomna allmänna arbeten har under åren 1856—1860 af statsmedel utbetalts ett belopp af tillsammans 858 R:dr 29 öre.
För ortens kommunikationer med inlandet har under ifrågavarande femårsperiod en ny farled blifvit öppnad, som mäktigare än något annat förlifligat ortens rörelse, nemligen den gren af Statens Jernvägar, som under namn af Vestra Stambanan fått sin utgång från Göteborg.
Byggnadsarbetet å nämnde bana har så fortskyndats, att denna för trafiken kunnat öppnas i December 1856 till Jonsered 1,4 mil, i December 1857 till Wårgårda 6,2 mil, i Oktober 1858 till Falköping 10,7 mil och i September 1859 till Töreboda 17,1 mil.
Tab. Litt. l.
Följande tabellariska sammandrag Litt.
L. utvisar hvad tillväxt rörelsen å denna farled vunnit under åren 1856—1860.
Ångfartyg srör elsen inom länet har idkats hufvudsakligen å tvenne linier, nemligen emellan Göteborg och Strömstad, med anlöpande af Marstrand, Lysekil, Fjellbacka och Grebbestad, samt emellan Göteborg och Uddevalla, med anlöpande af Marstrand, Stenungssund, Svanesund och Gustafsberg.
Under de månader, som hafsbaden besökas, är denna ångfartygsrörelse synnerligen liflig.
För farten å Göta eif emellan Göteborg och Ströms Kanal begagnas de ångfartyg, som dagligen trafikera häremellan och Wenern eller de inre kanallederna.
Smärre ångbåtar underhålla jemväl kommunikationen emellan Göteborg och landningsställena vid stadens yttre redd hvarje halftimme.
Emellan Göteborg och Strömstad gjorde år 1860 ångfartyget Strömstad tvenne reseturer i veckan, och emellan Göteborg och Uddevalla underhölls dylik kommunikation skiftesvis af ångfartygen Uddevalla, Vikingen och Elfkungen.
På Göteborg trafikerande ångfartyg från andra orter hafva ock ofta, då de varit här någon dag öfverliggande, gjort lustturer till närmaste badorter, Särö och Marstrand.
Beträffande kusthamnarne och farlederne sjöledes gifver den af Topografiska Korpsen år 1859 utgifna karta öfver länet och Klints sjökort erforderlig upplysning.
Inom länet finnas endast tvenne kanaler, nemligen Ströms Kanal med slussverk, anlagd af Trollhätte Kanalbolag, vid Göta eif gent emot Lilla Edet, och Tab. Litt. L. Vestra Stambanans trafik.
Passageraretrafik.
Godstrafik.
Antal passa- Inkomst.
Vigt.
Inkomst. gerare.
K:dr Rmt. R:dr Rmt. R:dr Rmt. Centner. ffi.
År 1856 4,462 2,432 25 3,143 86 326 77 2,759 02 » 1857 57,707 26,773 39 74,927 55 6,961 09 33,751 04 » 1858 138,565 124,375 73 417,889 97 104,261 27 229,879 31 » 1859 192,929 211,877 07 596,028 29 186,983 01 403,127 99 » 1860 190,098 286,916 23 966,094 18 291,780 06 585,563 23 Summa 583,761 652,374 67 2,058,083 85 590,312 20 1,255,080 62 Oberäknadt inkomst af hushyror och telegrammer, tillsammans för alla fem åren R:dr 12,393: 76.
Fyrar, Sjömärken, Lots-, Post- och Telegrafverk, Sjöfart, Landthandel m. m. 19 Albrektsunds Kanal, som hufvudsakligen blott är en på Statens bekostnad verkställd upprensning af en mindre farled i närheten af Marstrand, för beredande af en säkrare fart med mindre farkoster inomskärs.
Länet har fyrinrättning ar för den allmänna sjöfarten å fyra särskilda ställen, nemligen å Winga 2:ne fyrar, en stillastående och en blinkfyr; å Carlstens fästning en omgående spegelfyr; å Hållö en omgående spegelfyr och å Nordkoster 2:ne fyrar, en stillastående och en blinkfyr.
Dessutom underhållas af Göteborgs stad 3:ne ledfyrar, för segling i farvattnen till nämnde stad, nemligen på Buskär, Böttö och Elfsborgs fästning.
Nitton sjömärken äro derjemte på särskilda ställen vid kusten anbragte, och 250 bergringar till fartygs förtöjande.
Lotspersonalen utgör ett antal af 182, stationerade å 23 ställen.
Däckade seglande lotsbåtar underhållas af lotsverket vid 14 lotsplatser, hvarförutom lotsarne sjelfva underhålla egna båtar, så väl däckade som öppna.
Utom Postkontoren i städerna funnos år 1860 inom länet 3:ne postexpeditioner, nemligen å Oroust, Lysekil och Fjellbacka, af hvilka den å sistnämnda ställe inrättats år 1859.
Elektriska Telegrafverket hade år 1860 inom länet endast 2:ne stationer, Göteborg och Uddevalla.
Vid den förra expedierades nämnda år 15,363 telegrammer, hvaraf 4,286 till utrikes ort, och vid den senare 1,274, hvaraf 232 till utrikes ort.
Beloppet af portoafgifterna var vid den förra stationen 66,937 R:dr 97 öre och vid den senare 3,916 R:dr 97 öre.
En optisk telegrafledning är dessutom inrättad emellan Göteborg och Marstrand.
Sjöfart utgör en vigtig näringsgren för länets kustboer, hvilka för detta yrke äga den utmärktaste skicklighet.
Den sysselsätter en icke obetydlig folkmängd den tid af året, som yrket kan bedrifvas.
Inom riket idkas den mest emellan närmaste kustorter och å Wenern; utom riket ske befraktningarne vanligast på Norge och Danmark, men äfven på Tyskland, England, Holland, Frankrike, Ryssland och Medelhafsorter.
Till största delen begagnas härvid inom orten byggda fartyg och båtar.
Inom länet voro å landet till beskattning uppgifne fartyg och båtar om 5 lästers drägtighet och deröfver år 1841, 327 stycken om tillsammans 7,407 läster, » 1850, 387 » » » 9,527 » » 1855, 427 » » » 10,449 » » 1860, 484 » » » 3 3,444 » liskefartyg häruti icke inberäknade.
Om sjöfartens utsträckning, så väl i städerna som å landet, lemnar för öfrigt bifogade tabell N:o Tab. N:o 9 a. närmare upplysning.
Beträffande särskildt ängfartygsflottan, hänvisas till hvad derom, under städerna Göteborg och Uddevalla, här nedan redogöres.
Hvad angår sjöskador, inhemtas förhållandet af å följande sida stående tabell Litt.
M. Tab. Litt.
Handeln ä landet med landtmannavaror, såsom spanmål, lin, linfrö, fisk, åtskilliga slags ladugårdsprodukter, ved, timmer, tegel m. m. underlättas genom beqväma kommunikationer sjöledes, och afsättningen deraf i städerna, synnerligast i Göteborg, är under alla årstider liflig.
De norra häraderna hafva derjemte, sedan genom Kongl.
Förordningen den 24 Maj 1825 friare handelsförhållanden med Norge inträdt, förmånlig afsättning af landtmannavaror å detta rikes gränsorter.
Endast i nordligare delen af länet kan äfven någon förtjenst genom landväga-forsling påräknas, och består denna uteslutande af plankors och bräders forslande från närbelägna sågverk till stapel- eller afiastningsorterne vid kusten, mest på vinterföre.
Antalet af dem, som enligt § 6 i Handelsordningen berättigats att i öppna bodar å landet försälja inhemska och vissa utländska varor, hade under sista femårsperioden ytterligare ökats med 8, så att det 1860 20 Göteborgs och Bohus län.
Landthandel, Marknader. uppgick till 95, hvarförutom 29 idkade köpenskap med endast landtmannavaror, 19 afyttrade egna tillverkningar och 17 qvinnor idkade den i § 4 i Handelsordningen medgifna inskränktare handel.
Såsom tabellen N:o 7 utvisar, hade jemväl antalet af dem, som å landet sysselsätta sig med handtverk, under sista femårsperioden betydligt tillväxt.
o Aret 1860 höllos inom länet inalles 12 marknader, hvaraf 2 å landet.
M. Förteckning å sjöskador vid kusten af Göteborgs och Bolms län under arén 1856—1860.
Tiden.
Fartygets namn och af hvilken nation.
Skepparens namn.
Strandade fartyg.
Bergade med egna besättningar.
Bergade med hjelp från kusten.
Totalt förolyc kade.
Anteckningar. 1856.
Februari September Oktober » November » December 1857.
September November 1858.
Mars December 1859.
Januari Februari » Mars Juli Oktober November December 1860.
Mars Oktober December 9 28 25 20 28 29 7 5 17 20 22 25 27 19 Briggen Courier från Bremen Briggen Adolf Engelska skouerten Duires Maid....
Engelska briggen Stevens Preussiska briggen Heinrich Engelska skeppet Leonora Dobben..
Norska slupen Freden Engelska skeppet Henry Hood Engelska skonerten Sahra Norska skonerten Johan August ....
Norska skonerten Catharina Svenska ångskonerten De la Gardie Danska jakten Orion Svenska slupen Maria Christina....
Engelska briggen Rebecka Danska skonerten Weile Norska skonerten Alért Fjalk från Peta i Hanover
Danska skonerten Thora Engelska briggen Calypso Finska briggen Gloria Svenska jakten Freden Norska slupen Tre Redare Tyska briggen Johannes Holländska koffen Hermina Obekant skepp Hanoveranska briggen Jon Trass ..
Holländska skonerten Neva Engelska skonerten Robinson Lady of Magdrum Svenska slupen Alfred Norska barkskeppet Salamander....
Danska jakten Mariana Friedrich Gurdes M. Osterberg....
Richards Bruce Busch Vacker P. Simonsson ....
Pearson M. Lagan Hörjer C. O. Wiersen... C.
Boström F. Meislahn H. Sorensson ....
Th. Brownrigg .. J. P. Valdt Obekant M. De Wall J.
Jakobssen James Maston... II. J. Backman .
Nils Johansson .. O. Janson J. C. Ahrem A. M. Jessen....
Obekant Joh. H. Voogdt.
Kock Obekant James Writtel ... Anders Bergman O. A. Jensen L. P. Andren ...
{Fartyget lastadt med bomull och färgträd.
Hela besättningen omkom, j Strandade vid Otterön, men bergades med till \ hjelp af fiskare efter 5 timmar.
tStrandade vid Winga med last af hvete och j pipstaf.
En del af lasten bergad.
Strandade vid Duskär med last af salt och syrup.
Strandade vid Bullskären med barlast.
Strandade vid Pinö, lastad med korn och smör.
Strandade vid Känsholmen med barlast.
Strandade och sjönk vid Väderöarne.
[Fartyget lastadt med stenkoj.
Skepparen och 3 man af besättningen drunknade.
Fartyget lastadt med spanmål.
13 man af besättningen omkommo. "Fartyget lastadt med kol, som till en del bergades, jemte besättningen.
Fartyget barlastadt.
Besättningen bergades. fFartyget lastadt med stål, träd och hafre.
Be( sättningen omkom.
[Besättningen omkom.
En del af lasten, bestål ende af plaukor, samt vraket bergadt.
lEn man af besättningen omkom.
Vraket och [ lasten, hafre, bergade.
Fartyget med last såldt å auktion.
En del inventarier bergade.
Lasten bergad.
Fartyget såldt å auktion.
C Besättningen räddad.
Lasten, 16 oxar, drunk( nåd, men sedermera upptagen.
Fartyget lastadt med matvaror.
En del af inveutarierne bergad. fFartyget lastadt med smideskol, öfversegladt.
\ Besättningen räddad.
Sjunkit på 14 famnars vatten.
En del af lasten och inventarierne bergade.
1 Fartyget såldt å auktion.
) Besättningen, jemte inventarier och en obetyd\ lig del af lasten, bergad.
Fartyget, öfvergifvet af besättningen, sjönk. jHela besättningen drunknade.
Större del af in\ ventarier o. en obetydlig del af lasten bergade. ^Besättningen, jemte större delen af rigg och ) inventarier, bergade. il Besättningen och inventarier bergades.
Farty \\ get sjönk.
I Besättningen jemte lasten, 600 t-.r korn, bergade.
Bränvinsutskänkning.
Kameralförhållanden. 21 Antalet af bränvinsutskänknings- och utminuteringsställen jemte taxerade försäljningsbeloppet utvisas Tab. Litt.N. af nedanstående tab. Litt.
N. Å landsbygden hade år 1860 till minuteringsrätt, utom i Carl Johans församling, och en på kortare tid i Inlands fögderi, ingen sig anmält.
I hela Inlands fögderi ägde ej heller någon utskänkning rum.
Försäljningsskatten utgjorde år 1860 för länet inalles 165,858 R:dr 35 öre, hvaraf, efter afdrag af uppbörds- och redovisningsprovision, en femtedel författningsenligt tillfallit Hushållnings-sällskapet.
Af de hvardera kommunen tillkommande f har staden Göteborg användt för amortering af ett lån till nybyggnad af Allmänna försörjnings- och arbetshuset 18,000 R:dr, för Allmänna och Sahlgrenska sjukhuset 17,250 R:dr, till folkskoleanstalterna 30,000 R:dr och till vattenledningen 18,397 R:dr 66 öre; Uddevalla hela inkomsten till gasverksanläggning, bidrag åt fattigvården och polisens aflöning; Strömstad d:o till fattigvården; Carl Johans församling till polisens aflöning samt, likasom öfriga orter, till åtskilliga kommunala behof. 5.
KaineralförMllandcn.
Under den tid, som förevarande underdåniga berättelse omfattar, har inom detta län hvarken tillökning i hemmantalet inträffat eller något hemman kommit i ödesmål.
Ett ödeshemman Stora Skogen | mantal i Nödinge socken af Vestra Hisings härad är deremot genom Kammar-Kollegii utslag den 24 December 1860 åt ny innehafvare med 50 frihetsår upplåtet.
Genom skatteköp hafva kronohemman minskats med 6||§-dels mantal, hvarmed följaktligen skattehemmanen ökats.
Sedan genom Kongl.
Brefvet den 14 November 1854 innehafvare af de från Elfsborgs Kungsladugård i Örgryte socken af Säfvedals härad afsöndrade lägenheter, hvilka utgöra Carl Johans församling, berättigats att samma lägenheter till skatte lösa, hafva intill 1860 års slut för 235 af dessa den sålunda tillerkända rättigheten begagnats, hvaremot återstående 254 lägenheter då ännu voro af krononatur.
På dessa funnos vid nämnde tid uppförda 733 med särskilda rotenummer försedda åbyggnader.
Under åren 1856—60 har Konungens Befallningshafvande meddelat fastställelse å afgäld för 15 afsöndrade lägenheter, afsedde till tomter för fabriks- och qvarnanläggningar, af hvilka lägenheter 14 upplåtits för alltid och en på 49 år.
För närmare upplysning om hemmantalet och jordlägenheterna efter deras särskilda kamerala för- Tab. N:o 10 a). delning äfvensom deras uppskattningsvärden hänvisas till tabellen N:o 10 a).
Bränvinsutskänknings och utminutering sställen och taxerad försäljning vid slutet af 1860.
Taxerad Taxerad försäljnings- försäljnings- qvantitet. qvantitet.
Branvinsutskänkningsställen.
Bränvinsutmiuuteringsställen.
I Carl Johans församling 15 12,239 I Carl Johans församling, för hvilken föreskrifterne för stad » öfrige landsförsamlingar 400 förklarats böra tillämpas 20 50,087 » Göteborg 100 66,075 » öfrige landsförsamlingar (inberäknade 10 gästgifveriet 12 15,020 » Kongelf 4 10,000 X städerne.
» Marstrand 1 3,200 Göteborg 50 220,626 » Uddevalla 22 18,513 Kongelf 3 10,000 » Strömstad 2 6,517 Marstrand 3 5,225 116.944 Uddevalla 6 45,693 Strömstad 5 10,300 Utskänkningsrält för kortare tid genom särskilde resolutio- ner medgifven
St restauratörer å ångfartyg, badinrätt- Summa 99 356,951 ningar m. m 27 22 Göteborgs och Bohus län.
Rustning och Rotering.
Af de i länet befintlige 133if mantal gymnasii- och skolhemman äger Gustafsbergs barnhus 9} mantal och de öfriga 1244t mantal tillhöra Hvitfeldtska Gymnasii-stipendii-inrättningen.
Hemmansklyfning en fortgår i ungefärligt förhållande till folkökningen; men med undantag af vissa orter, synnerligast i skärgården, synas olägenheterna deraf, med afseende å besutenheten i allmänhet, här i länet vara mindre än flerstädes.
Vid jemförelse af hemmantalet med det i tabellen uppgifna samfällda antalet af brukningsdelar visar det sig, att i medeltal fem å sex åboer äro att beräkna på hemmanet.
Härutinnan förete sig dock betydliga skiljaktigheter.
Så exempelvis i vissa skärgård sorter förekomma ända till 100:delar af hemman; men dessa äro gemenligen att anse föga annorlunda, än som bostadslägenheter för fiskare, hvilka sysselsätta sig med jordbruk såsom binäring.
Skiftesverket (se bifogade tab. N:o 11) har inom detta län haft synnerlig framgång.
Sedan utfärdandet af Kongl. Maj:ts nådiga Stadga derom den 4 Maj 1827 har intill 1855 års slut laga skifte härstädes öfvergått 1,923-}?M förmedlade mantal.
Sedermera hafva intill 1860 års slut ytterligare skiftats 231}f mantal, så att vid denna tid tillsammans 2,155Tt2ä mantal undergått laga skifte, eller omkring tre fjerdedelar af länets hela ägoområcle.
För de utflyttningar som berörde skiften föranledt, hafva understöd af allmänna medel under åren 1856 —1860 utanordnats med 21,465 R:dr 65 öre, varande härigenom beloppet af de statsanslag, som länet för detta ändamål tillgodokommit, sammanlagdt ökadt till 181,051 R:dr 33 öre.
Enligt de vid nästföregående femårsberättelser fogade sammandrag utgjorde Statsbidragen i detta län, med undantag af bränvinsbrännings-afgiften, år 1850 tillsammans 385,226 R:dr 40 öre Rint, och år 1855 (efter bevillningsafgifternas nedsättning) 333,540 K:dr.
För år 1860 äro i Landsboksräkenskapen till uppbörd debiterade egentliga så kallade Statsmedel 175,028 R:dr 67 öre och Bevillning eller Riksgäldsmedel 266,350 R:dr 40 öre, tillsammans 441,379 R:dr 7 öre.
Folkskoleafgiften, som år 1855 utgjorde 27,423 R:dr 33 öre, uppgick år 1860 till 30,431 R:dr 4 öre.
Deremot hade Staten från detta län sistnämnda år icke någon intägt af bränvinstillverkning, emedan det året ingen i liela länet befattade sig med denna industri.
Den tillökning, som statsinkomsten från detta län vunnit, härleder sig hufvudsakligen från Göteborgs stad, hvars bevillning år 1860 utgjorde 51,757 R:dr mera än år 1855.
Beskaffenheten af skattebidragen inom detta län i allmänhet och sättet för deras utgörande synas icke påkalla någon ändring särskildt för detta län.
Grundskatterna, hvaruti numera ej andra räntepersedlar ingå, än spanmål (} råg, } korn, J hafre) och smör, utgöras i Askims och Östra Hisings härader, såsom i Westgöta länen för öfrigt, med förvandling efter markegång eller in natura, men i hela den öfriga delen af länet, utom Säfvedals härad, hvarest, med undantag af vissa indelta boställen, utskylderna beräknas efter en gång för alla bestämda markegångsvärden, hafva jordbrukarne den väsentliga lindring, att sagde skatter, med undantag af kronotionden, utgå efter jordeboksvärde, utan förvandling.
Vissa onera, såsom kronoskjuts, inqvartering, brefbäring, snöskottning, leverering af kronoräntorna med mera, äro visserligen här, såsom i andra orter, icke för alla hemman lika tryckande, men oberäknadt hemmanens olika natur, äro dessa skiljaktigheter föga beroende af annat, än hemmanens större eller mindre afstånd från allmänna farvägarne och räntelevereringsställena.
Bland de onera, som hvila på jordbruket, intager rustnings- oell rotering sbesvär et första rummet.
Länet har följande indelningar, för försvarsverket, nemligen: 1. till det från kavalleri afsutna Bohusläns infanteri-regemente 904 nummer, hvaraf 802 effektive; 2. till Elfsborgs regemente, a) 9 soldatrotar; b) en vid ny ordinarie rotering tillkommen soldatrote, jemte i! rote i spridda rotedelar; c) 2 vid extra rotering tillkomna rotar; 3. till Westgöta regemente ett rusthållsnummer; 4. till Göteborgs stad anslagne 44 rotar i Säfvedals härad, för utgörande af effektive stadsvakts-soldater; Göteborgs och Bohus län.
Indelningsverk.
Politi. 23 5. för Sjöförsvaret, a) 2 kompanier roterade båtsmän om tillsammans 477 nummer, utom 90, under fredstid vakante, nummer för städerne; b) vid tillökt ordinarie rotering tillkomna 33 nummer, jemte 6R{ji i spridda rotedelar; c) vid extra rotering tillkomna 69 rotar jemte 1 i spridda rotedelar för landet och en rote jemte i spridda rotedelar för städerna.
Af Bohus läns regementes 904 nummer utgöra 400 rusthålls- och 504 rothålls-nummer, fördelade i 2:ne bataljoner.
Redan år 1776 fick norra sqvadronen af regementet afsitta och förvandlades till lätt infanteri, i afseende hvarå vissa vilkor bestämdes genom Kongl. Brefvet den 15 Augusti 1777, och kontrakt med rote o hällarne stadfästades den 20 September 1783.
Ar 1791 fick äfven södra sqvadronen afsitta, men endast för en tid af 50 år, och, enligt det med rusthållarne afslutade kontrakt, emot erläggande under tiden af vakansafgift för häst och sadelmundering.
Sedan berörde tid tilländagått, blef genom Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 14 November 1842 förordnadt, att södra bataljonen utan att förändra sin ägande rusthållsnatur, skulle för en tid af ytterligare 10 år, räknadt från den 1 Januari 1843, fortfara att förblifva infanteri, emot vissa bestämda vilkor, deribland det hufvudsakligaste förmådde, att rusthållarne vid denna bataljon skulle under sagde tid försättas i åtnjutande af enahanda lindring uti rusttjenstskyldigheterne, som genom Kongl.
Resolutionen den 15 Augusti 1777 blifvit f. d. rusthållarne vid norra bataljonen af Bohus läns regemente i nåder förunnad; och blef tiden för detta förordnandes gällande kraft genom Kongl. Brefvet den 3 Mars 1852 ytterligare förlängd på 10 år.
Rustningsbesväret eller soldathållet inom detta län är fördeladt på 1,048R och bätsmanshållet på 1,472T43V hemman.
Då nu rusthålls- och soldatnumren utgöra 904, men båtsmansrotarne, oberäknade städernes vakante nummer, endast 477, hvadan i medeltal endast lfijjj hemman belöper sig på ett rusthålls- eller soldatrotenummer, men 3finj på en båtsmansrote, så enär kostnaden för hvarje nummer af soldat- och bätsmanshållet öfverhufvud kan anses ungefär lika, följer deraf, att i medeltal de båtsmansroterade hemmanen varit i mån af nämnde skiljaktighet lindrigare betungade, dock särskilda hemman, mer eller mindre, efter deras olika natur.
Skjutsning sbestyr et är jemförelsevis icke särdeles tryckande inom detta län.
Orsakerna igenfinnas, såsom i fråga om landkommunikationernas beskaffenhet förut är anmärkt, dels i den nyligen öppnade jernvägstrafiken från Göteborg, som haft till följd att antalet af utgångne skjutshästar derstädes, som år 1856 var 10,065, år 1860 nedgått till 3,878, dels i de bcqvämliga sjökommunikationerna med ångfartyg, som under senare åren blifvit allt mera utgrenade och lifliga.
Af samma skäl, som för skjutsningsbestyret anförts, är äfven väghållning sbesvär et, med undantag af Göteborgs närmaste omgifning, der rörelsen är utomordentligt liflig och tillgången å tjenliga grusningsämnen ringa, jemförelsevis mindre betungande.
I den mån, som de backiga delarne af allmänna landsvägarne kunna blifva omlagde, skall ock underhållet än vidare lättas.
I afseende å presterskapets och kyrkobetjeningens aflöning har, sedan nästföregående femårsberättelse afläts, någon förändring icke ägt rum. O. Politi.
Likmätigt Kongl. Maj:ts nådiga Förordning af den 29 Augusti 1843 hafva socknenämnder blifvit i socknarne å landet utsedde för handhafvande af de bestyr, som högstberörde Författning stadgar.
Derjemte äro för befordrande af ordning och sedlighet å ställen, der i följd af en större och mera sammanträngd folkmängd behofvet sådant fordrat, särskilde ordningsmän, uppå vederbörandes förslag, af Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande tillförordnade.
Utom i Göteborgs stad hafva under ifrågavarande femårsperiod nya kyrkor blifvit uppförda i Ucklums socken af Inlands fögderi och Walla socken å Tjörn, den förra för en kostnad af omkring 30,000 och den senare 20,600 R:dr.
Derjemte har en ny kyrka blifvit af Handelsbolaget W.
Gibsons söner uppförd vid bo - 24 Göteborgs och Bohus län.
Folkundervisning.
Sjukvårdsanstalter. lagets fabrik Jonsered i Partilleds socken, hvarest söndaglig gudstjenst hålles utaf någon af Landvetters pastorats presterskap, samt ett kapell af Fabriksbolaget D. Carnegie &
C:o för den talrika arbetarepersonalen vid Klippans sockerraffineringsverk och porterbryggeri, hvarest särskildt aflönad prest uppehåller gudstj ensten.
Folkundervisningen inom detta län, såsom öfverallt vid lika förhållanden, förbättras endast långsamt.
De fleste socknar äro, såsom förut är omförmäldt, nästan uteslutande befolkade af allmoge.
Det kan icke väntas, att deribland skola finnas många, som fatta betydelsen af den stora samhällsfrågan.
En klar insigt deraf äga endast de lyckligare lottade, som sjelfva förvärfvat någon sann bildning.
Det är på deras ihärdighet det ankommer att drifva fram denna samhällsförbättring.
Gifva de efter, blifva icke år efter år nya utsäden verkställde och vårdade, är det fara värdt, att odlingsfältet snart åter varder öde.
Inom detta län möta ock särskilda olägenheter för skolgången.
Väl äro, med blott 3:ne undantag, skoldistrikterna af det inskränktare omfång, att afståndet från skolbarnens hemvist till närmaste skola är högst f mil, men många socknar och kapeller vid kusten bestå helt eller delvis af spridda öar och holmar, eller äro de af vikar eller fjellryggar genombrutna.
De fasta skolorna kunna icke inom sådane församlingar blifva af lika nytta, som å slättbygden i det inre af landet i allmänhet, och följden häraf har blifvit, att i detta län många socknar ännu äro i saknad af sådane skolor, och att ännu år 1855 föga öfver halfva antalet af i skolåldern varande barn ordentligt begagnade skolundervisningen.
Med behjertande häraf beslöt länets Hushållnings-sällskap sistnämnde år att äfven å sin sida egna nödig omsorg åt denna vigtiga angelägenhet.
I en landsort, der nästan all jordegendom besittes af allmoge, som i allmänhet icke erhåller annan bildning, än den som i hemmet eller inom kommunen kan åstadkommas, är det ock för jordbruksnäringens framgång af vigt, att folkskolan så nära som möjligt uppnår sitt ändamål.