Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifmaterialier samt stämplings- m. fl. kostnader 34,907: 65.
Frimärkes-tillverkningen 6,374: 39.
Inköp och underhåll af postväskor, breflådor m. m. 17,399: 98.
Rese- och traktamentskostnader 3,655: 63.
Diverse utgifter 25,403: 73.
Ersättningar till Konsuler å utrikes orter 1,243: 34.
Gratifikationer 2,150: — Upphandling af postvagnar 39,995: 50.
Nybyggnad och större reparationer af postångfartyg .... 204,762: 44.
Dito dito dito » posthus 39,882: 26. 2,333,307: 30.
Leverering till Civilstatens pensionsinrättning 9,511: 34.
Kontant behållning 86,378: 29.
Utlånta medel 641,058: 37. Förskotter 12,262: 86.
Fordringar 2,226: 68. 741,921: 20.
Summa 3,181,464: 80. § 1.
Under den 6 November 1863 har Kongl. Maj:t för Generalpoststyrelsen i nåder fastställt ny instruktion, hvarigenom inom nämnde Styrelse inrättats 2 Departementschefs-embeten, ett för kansli- och ett för kameral-ärenden, äfvensom en särskild
Sekreterare-befattning för skjuts- och tabell-ärenden; och då, i följd af denna förändring, Postverkets stat erhållit en tillökning af 12,000 R:dr om året, hafva Revisorerne ansett sig böra på detta förhållande fästa Rikets Ständers uppmärksamhet, destohellre som, vid — 43 - jemförelse mellan lönebeloppen för ledamöter i rikets Kollegier och de för ifrågavarande
Departements-chefer bestämda aflöningsförroåner, en högst betydlig skillnad dem emellan visar sig.
Genom ofvanberörde nådiga bref har nemligen Kongl. Maj:t tillagt de samma dag utnämnde
Departements-cheferne rättighet för dem personligen, så länge de innehafva dessa embeten, att, jemte tillgodonjutande af derför anvisade löner och öfriga förmåner, uppgående för dem hvardera till 5,500 R:dr om året, uppbära af provisionen för utländska tidningar, Kansli-departements-chefn 1,500 R:dr och Kamera 1-departementschefen 300 R:dr, samt denne sistnämnde att derjemte åtnjuta förmånen af boställsvåning eller deremot svarande ersättning rtied 1,200 R:dr om året. § 2.
Revisorerne, hvilka ingalunda underskatta vigten och betydelsen af de stora fördelar, som tillskyndats allmänheten genom utvidgade postförbindelser, postdiligensers införande samt postskjutsskyldighetens borttagande m. m., hafva dock funnit, att de af nämnde förbättringar föranledda kostnader vida öfverstigit de inkomster, desamma medfört; och då någon nedsättning i berörde kostnader antagligen icke är att emotse, vore det önskvärdt om, genom förändrade anordningar, större inkomster utaf postdiligenserna kunde Post-verket beredas.
En omständighet, som i sin mån skulle bidraga till detta ändamål, vore, enligt Revisorernes tanke, om mera afseende än hittills fästades vid personbefordringen, dels beträffande de resandes beqvämlighet, särdeles vid framkomsten till sådana stationer, der längre uppehåll erfordras, dels ock med hänsyn till de resandes skyndsammare fortskaffande, hvilket icke oväsendtligt lärer kunna befordras genom minskande af uppehållen å de öfriga stationerna; och skulle deraf otvifvelaktigt blifva en följd, att detta fortskaffningsmedel vida mera än nu anlitades och inkomsterna således väsendtligen ökades.
Yore det derjemte möjligt att, utan alltför stora kostnader, så anordna, att åtminstone å de större stationerna en resande alltid kunde med någorlunda säkerhet påräkna att erhålla plats å postdiligens, skulle sannolikt uti allmänhetens hittills visade mindre benägenhet för postdiligensers begagnande en för Post-verket gynnsam förändring inträda. § 3.
De betydliga belopp, som under revisionsåret utgått till inköpande af postångfartyg, hafva föranledt
Revisorerne att förskaffa sig närmare kännedom om förhållandet med de ångbåtar, hvilka blifvit för Post-verkets räkning under sednare åren anskaffade, dervid Revisorerne inhemtat, att för närvarande endast 3:ne sådane användas, nemligen: »Polhem», om 60 hästkrafter, bygdt år 1858 för 129,288: 41, för linien Wisby—Westervik, »Oscar», om 175 hästkrafter, levereradt innevarande år för 311,500: —, för linien M-lmö ~ Stralsund, samt »Sophia», om 60 hästkrafter, levereradt år 1864 för 146,000: —, reservfartyg för sistnämnde linie; hvaremot ångfartyget »Drottning Lovisa» om 200 hästkrafter, hvilket blifvit år 1862 till Post-verket levereradt mot en köpesumma af 326,250 R:dr, för närvarande är upplagdt å Flottans härvarande station; och dä det icke synes vara fullt lämpligt, att ett så nyligen med stor kostnad inköpt ångfartyg saknar användning, hafva Revisorerne ansett sig böra förhållandet omförmäla, — 44 — § 4.
Då, enligt, hvad Revisorerne inheratat, svenska Post-kontorets i Hamburg verksamhet under de sednaste decennierna före inrättandet af ambulaut postbyrå å södra stambanan inskränkt sig hufvudsakligen dertill att, företrädesvis för poster, som till Sverige afgå, utgöra ett omkarterings-kontor, der bref och tidningar, bestämde för olika delar af landet, kunde i särskilda paketer fördelas samt såluuda efter ankomsten till svensk gränsort genast vidare befordras åt de håll, som vederborde; men denna åtgärd synes numera lämpligast och med minsta tidsförlust kunna verkställas genom berörda byrå, anse sig Revisorerne böra till Rikets Ständers bepröfvande hemställa, huruvida, under så förändrade förhållanden, Post-kontoret i Hamburg, hvarför kostnaden icke är ringa, och som för den utländska korrespondensen numera icke lärer hafva synnerlig betydelse, må förtjena att fortfarande bibehållas. § 5.
Ehuru under sednare åren ångbåtslägenheter blifvit till postbefordring alltmera begagnade, lära dock, enligt Revisorerne meddelad upplysning, rikets tvenne nordligaste län äfven under den tid af året, då de hafva direkt ångbåtsförbindelse med hufvudstaden, ännu vara i saknad af förmånen att på detta sätt erhålla sina postförsändelser åtminstone något tidigare, än som eljest kan för dessa aflägsna orter vara möjligt; ett förhållande, hvilket synes vara förtjent af vederbörandes uppmärksamhet. 8 6.
Revisorerne, hvilkas uppmärksamhet fästats derå, att vid en postanstalt af så vidsträckt omfattning, som Stockholms Post-kontors afdelning för ankommande poster, finnes för uppassningens bestridande anställd endast en vaktmästare, hafva derjemte erfarit, att ifrågavarande person, då han, till följd af styrkt sjukdomsförfall, varit urståndsatt att sköta sin berörda befattning, nödgats, ehuru hans sjuklighet varit en följd af ansträngande tjenstgöring i Post-verkets tjenst, utaf sin aflöning afstå En R:dr 50 öre för hvarje dag befattningen måst af annan person bestridas; ett förhållande, som icke synes vara med billigheten öfverensstämmande. § 7. Den af Generalpoststyrelsen till Kongl. Majit afgifna underdåniga berättelse, angående Post-verkets tillstånd och räkenskaper år 18G3, innehåller, bland annat, följande : »Under ifrågavarande år, 1863, hafva nya postexpeditioner af vanlig beskaffenhet blifvit öppnade å tre ställen, nemligen; den 1 April vid Högby inom Hemse socken af Gottlands län; den 1 Juli vid jernvägsstationen Gnesta inom Södermanlands län, och den 1 December vid Alfvesta jernvägsstation inom Kronobergs län.
Derförutan och för att de bref- och andra postförsändelser, hvilka direkt aflemnades vid de å vestra stambanan belägna stationerna, skulle, utan att vid dessa behöfva undergå någon föregående postbehandling, kunna befordras med snälltågen, förändrades, vid medlet af Februari, de å nämnde bana framgående postkupéer till fullständiga postanstalter, hvilka, med benämning af postkupé-expeditionerna V. S. B. J\/S I och V. S. B. » - 45 — N:o 2, utöfvade sin verksamhet: den förra å jernvägen emellan Stockholm och Halsberg och den sednare å jernvägslinien Halsberg—Göteborg.
Sedan för snälltågen blifvit föreskrifven en ökad hastighet, sammanslogos, den 1 December, bemälde båda postanstalter till en, hvilken benämndes postkupé-expeditionen å vestra stambanan och fortgick, utan ombyte af tjenstemän, hela vägen emellan Stockholm och Göteborg.
Vid sistnämnda tid inrättades en postkupé-expedition äfven med snälltågen å södra stambanan, hvilka tåg tillsvidare fram- och återgingo endast emellan Malmö och Alfvesta.
Under samma år hafva nedanuämnde, af General-poststyrelsen inrättade nya post-stationer trädt i verksamhet, nemligen: inom Stockholms län:
Liljeholmen, Huddinge, Tumba, Jerna, Mölnbo och Mölby; » Södermanlands län:
Björnlunda, Stjernhof, Flen och Walla samt Gnesta, hvil ken sistomförmälda dock samma år indrogs i följd af öppnandet derstädes af postexpedition; » Ostergötlands län:
Sund och Hästholmen; » Jönköpings län:
Bästhult, Årset och Wisingsö; » Kronobergs län:
Liatorp och Wislanda; » Blekinge län:
Jemshög och Tving; » Kristianstads län:
Sösdala; » Malmöhus län:
Örtofta, Akarp, Eslöf, Stehag och Östra Torp; » Göteborgs och Bohus län:
Partilled; » Elfsborgs län:
Floda, Foglavik, Lagmansholm, Lerum, Jonsered, Herrljunga, Fristad, Borgstena och Ljung; » Skaraborgs län: Elgarås, Wäring, Stenstorp, Falköping-Ranten, Sandhem, Wartofta, Mullsjö och Habo; » Wermlands län:
Vingäng; » Örebro län:
Laxå, Kilsmo, Pålsboda, Kumla, Mosås, Dylta, Frövi, Fellingsbro och Jerle; » Westmanlands län:
Salbo; » Kopparbergs län:
Elfdalen, Grangärde och Korsnäs; » Gefleborgs län:
Uggelbo, Bäck, Jädran, Kungsgård, Storvik, Robertsholm, Mar gretehill och Stråtjära; » Jemtlands län: Sveg, Föllinge och, Hotagen, samt » inom Norrbottens län:
Malå och Åminne.
Af de förut bestående postanstalter hafva under årets lopp blifvit indragna: postexpeditionen vid Björnlunda kyrka och postexpeditionerna i Mullsjö och Wassbacken samt poststationen i Mörlanda, hvilka alla blifvit obehöfliga eller kunnat umbäras till följd af öppnandet i deras närhet af andra postanstalter.
Under året har af Post-verket underhållen diligensfart blifvit bragt till stånd ä följande linier, nemligen: vid Maj månads början emellan Wenersborg och Karlstad, en gång i hvar vecka; vid September månads början emellan Westerås och Falun, emellan Jönköping och Halmstad samt emellan Jönköping och Helsingborg, hvardera tre gånger i veckan, och vid December månads början emellan Wexiö och Alfvesta dagligen.
Dessutom igångsattes följande nya poster: förenad bref- och paketpost emellan Cimbrishamn och Ystad att, från årets början, fram- och återgå tre gånger i veckan i stället för den dubbla post, hvilken förut befordrats från Cimbrishamn till Tranås och derifrån med diligens vidare till Ystad och Kristianstad, samt vanliga kärrposten å linierna Mora—Elfdalen, Uggelbo—Berg, Salbo—Hallsta, Eksjö— Kisa, Smedjebacken-— Grangärde, Jemshög,, Pukavik, Mörby—Märsta,,, Arvidsjaur—Malå, Falköping-^Ulricehamn, Anderslöf—Östra Torp, Hästholmen—Ödeshög, Wrigstad Målilla och Hotagen—Lit.
Med undantag för posten Falköping- Ulricehamn blefv,o samtlige dessa poster inrättade för att med förutvarande postanstalter förena någon nyöppnad poststation.
Nämnde poster bestämdes att afgå hvardera två gånger i veckan, utom hvad beträffar posten Hästholmen—Ödeshög, som skulle afsändas hvar vecka tre gångerj samt posterna Arvidsjaur Malå och Hotagen Lit, hvilka borde afgå en gång hvar fjortonde dag.
Förutom den postbefordring, som egde rum å vestra stambanan, å hvilken äfven begagnades de så kallade blandade bantågen, samt å södra stambanan, hvilken under årets lopp utsträcktes å ena sidan från Elmhult till Alfvesta och å andra sidan från Mullsjö till Jönköping, likasom den sedan föregående år fortgående, nu i någon mon utvidgade postförsändningen å jernvägslinierna Halsberg- Örebro, Örebro—Nora— Arboga och Gefle-Falun, har, från början af September det år denna underdåniga redogörelse omfattar, daglig postbefordran blifvit bestridd äfven å Borås- Herrljungabanan.
Till följd af dels postens försändande å jernväg, dels inrättandet å en del postlinier af diligenser, dels ock åtskillige förändringar i öfrigt af postgångarne, hvilka förändringar dock icke kommo till utförande förrän vid början af år 1864, kunde under det år, för hvilket nu redogöres, indragas följande förutvarande poster, nemligen: diligensposterna Jönköping-Mullsjö och Nyköping-Sparreholm samt kärrposterna Avesta— Gysinge, Katrineholm—Wingåker, Wingåker—Läppe, Eskilstuna- Wingåker, Wingåker —Norrköping, Westerås— Falun, Jönköping- Halmstad, Jönköping— Helsingborg, Jönköping—Ljungby, Karlskoga - Kristinehamn, Jönköping—Skara, Göteborg—Jönköping, Borås— Gammalstorp, Ulricehamn—Kraken, Borås—Falköping, Alingsås-Wårgårda, Södertelje—Nyköping, Askersund-Hjo, Mariestad—Karlsborg, Wassbacken - Undenäs, Mariestad—Jönköping, Jönköping—Hjo, Hjo-Lidköping, Borås-Wenersborg, Uddevalla— Wenersborg, Wenersborg—Grästorp, Skara- Göteborg samt Mariestad—Uddevalla; hvarförutan diligenslinien Jönköping- Elmhult kunde inskränkas och förändras sålunda, att densamma erhöll till ändpunkt Alfvesta i stället för Elmhult.
Genom indragning af ordinarie poster hafva under år 1863 kunnat från postskjutsskyldigheten frikallas 86 dertill indelade hemman.
Under år 1863 hafva paketpostanstalter blifvit öppnade i AJfvesta, Avesta, Borås, Cimbrishamn, Gislaved, Gnesta, Hedemora, Norberg, Sala och Amål; och lokalbref vexling har blifvit anordnad i städerna Borås, Falun och Lund.» uVid jemförelse mellan portouppbörden åren 1861, 1862 och 1863 visar sig att, då densamma utgjorde:
För inrikes- och För utrikes- och lokal-brefvex- transito-brefvex- Summa, lingarne. lingarne. är 1861 .... 866,678: 66. 479,393: 35. 1,346,072: 1. » 1862 919,682: 96. 516,637: 75. 1,436,320: 71. den » 1863 uppgått till 1,018,573: 75. 561,676: 81. 1,580,250: 56. - 47 — och således för inrikes- och lokal-brefvexlingarne ökats med 98,890: 79 samt för utrikes- och transito-brefvexlingarne med 45.039: 6, eller tillsammans med 143,929: 85 mot nästföregående året.
Post-verkets sammanlagda bruttouppbörd för berörda tre år, utgörande: år 1861 1,683,455: 42.
» 1862 1,962,051: 63. och » 1863 2,138,331: 80, så framgår deraf, att uppbörden för sistnämnda året öfverskjutit den för år 1862 med 176,280: 17 och den för år 1861 med 454,876; 38.
Utgifterna för aflönings och omkostnaders bestridande, hvilka år 1863 utgjorde 2,333,307: 30. men år 1862 endast 1,931,589: 27. hafva förstnämnda år således ökats med 401,718: 3. eller med 225,437: 86 mer än det belopp, hvarmed intraderne ökats.
Antalet med posterna befordrade bref, som Portobref.
Fribref.
Summa. år 1861 utgjorde 6,562,705. 454,881. 7,017,586. och år 1862 6,865,226. 466,676. 7,331,902. uppgick år 1863 till 7,849,997. 476,946. 8,326,943. så att under dessa år antalet portobref ökats med 1,287,292. och fribrefvens antal med 22,065. eller tillhopa 1,309,357.»
Vid anställd inventering den 28 nästlidne September befunnos säkerhetshandlingarne i behörig ordning
Post-verkets obligationer uppgingo vid 1863 års slut till ett nominelt belopp af 693,300:
— Under år 1864 hade utlottats och försålts 129,400: — men inköpts 58,500: — 70 9(
Under innevarande år hafva blifvit utlottade så att behållningen inventeringsdagen utgjorde ~ 620,900 och bestodo desse obligationer af:
Skånska Hypotheksföreningens å 5 proc.
Dito dito å 41 » Götha kanalbolags dito å 4^ » Smålands Hypotheksförenings dito å 4^ » dito dito dito å 4 » Ostgöta dito dito å 4 » Mälareprovinsernas dito dito å 4 » Arméens Accords-amorteringsfonds dito å 4 » . 622,400 - 1,500 .. 620,900 — 8,000 .. 12,000 . 800 750 .. 273,300 .. 149,300 .. 171.500 5,250 — Summa R;dr 620,900: — — 48 — Utaf dessa obligationer hafva samtlige de med 5 och 41 procent löpande, jemte Arméens Accords-amorteringsfonds, blifvit inköpte al pari, men öfrige 4-procents-obliga tioner med beräkning af kapitalrabatt, hvilken utgjort för ett belopp af 172,900: proc. b » » » » 416,200:— 9 » » » » » 5,000: — 11 »
Och hade således samtlige obligationerna blifvit inköpte för 568,195 R:dr 50 öre.
Detta verks räkenskaper, hvilkas granskning icke föranledt någon anmärkning i Kongl.
Kammar-rätten, förete följande förhållande mellan inkomster och utgifter:
Tillgångar 864,482: 95.
Tullmedel:
För inkommande varor 14,827,403: 46. » utgående dito 335,125: 56.
Nederlagsafgift 78,104: 96.
Transitoafgift 1,898: 72.
Konfiskationer 67,581: 81.
Böter 20,361: 74.
Strandvraksmedel 20,889: 61.
Abandonerade varor 151: 5.
Natt och år ståndne dito 229: 69.
Extra medel 7,306: 48.
Observationsmedel 4,332: 95. 15,363,386: 3.
Fyr- och båkmedel:
Afgift för utländska sjöfarten - 526,750: 42.
Afgift för inländska dito 41,800: 54.
Observationsmedel 132: 8. 568,683: 4.
Från tullmedlen omförde 16,813: 60 585,496: 64.
Manufakturfondens medel 91: 67.
Lasaretts-afgift 92: 35. 15,949,066: 69.
Balans till år 1864: öfverlevereringar och skulder:
Tullmedel 5,084: 33.
Fyr- och båkmedel 186: 95. 5,271: 28.
Summa 16,818,820: 92.
Kredit. 12,306: 16.
MU -«.rrftf-*- •
Öfverlevereriogar och skulder •'t6Ss 46. 13.
Afkortning ar:
Tullmedel
Fyr- och båkmedel ’g20 Manufakturfondens medel jg’ ^ 98,689; 2- Utgifter:
Tullmedel: Kongl.
Konvoy-kommissariatets andel i tulluppbörden 750,000:
Ersättning till städerna för tolagsaf giften 1,076,816: 80.
Ordinarie aflöningsstaten 1,472,472: 16.
Jndragningsstaten 59,221: 35. peinsionsstaten 147,774: 14.
Begrafningshjelp 2,811: 67. Arvoden..- 9,406: 75.
Rese- och traktamentskostnader 45,650: 87.
Byggnader och reparationer m. m. 30,738: 81.
Postporto 15,954: 39.
Ved och ljus m. m 8,811: 35.
Skrifmaterialier m.
m 16,582: 30.
Diverse utgifter 9,816: 42.
Gratifikationer 197: 86.
Extra utgifter 26,250: — Hemliga utgifter 9,000: — Omföring till fyr- och båkmedlen:
Lotsverkets andel af inkomsten vid Landsorts fyrbåk 16,813: 60. 3,698,318: 47.
Fyr- och båkmedel 17,056: 53. 3,715,375: — Levereringar: Tullmedel 11,525,840: 35.
Fyr- och båkmedel 543,155: 15.
Handels- och sjöfartsfondens medel 109: 73.
Manufakturfondens dito 137: 79.
Lasarettsafgift 126: 90. 12,069,369: 92.
Tullmedel 907,283: 60.
Fyr- och båkmedel 2,485: 97.
Transport: 909,769: 57. 15,895,740: 10. 7 Handels- och sjöfartsfondens medel Manufakturfondens dito Lasarettsafgift Transport: 909,769: 57, 15,895,740: 10. 13,240: 42. 60: 53. 10: 30. 923,080: 62.
Summa 16,818,820: 92. § I - Uppbörden af sjötullsmedel: r 1859 » 1860 » 1861 » 1862 » 1863 R:dr 13,007,343: 21. » 13,826,934: 10. » 15,354,076: 15. » 14,311,167: 29.
» 15,363,386: 3.
Afkortningar och utgifter under samma tid utgjorde: år 1859 » 1860 » 1861 » 1862 » 1863 R:dr 3,648,534: 67. » 3,659,653: 48.
» 3,742,108; 19. » 3,700,199: 56.
» 3,796,473: 93.
Då från bruttouppbörden, som jemlikt förestående tabell uppgick till 15,363,386
R:dr 3 öre med tillägg af under året skedda afbetalningar å propriebalanser 1,326
R:dr 95 öre, afräknas summan utaf afkortningar och utgifter, 3,796,473 R:dr 93 öre, visar sig en behållning af 11,568,239 R:dr 5 öre, hvilket belopp med 2,268,239 R:dr 5 öre öfverstiger den i riksstateu af tullmedlen påräknade inkomst, 9,300 000 R:dr.
Uti Tull-verkets stat för revisionsåret förekommer under titel: »Hemliga utgiftsfonden» ett anslag af 9,000 R:dr, som under året blifvit anordnadt i 6 särskilda poster, en å 3,000, en å 2,000 och fyra å 1,000 R:dr hvardera.
Dessa utgifter hafva af flera skäl ej kunnat undgå att ådraga sig Revisorernas uppmärksamhet.
Redan den omständigheten att ändamålet för medlens användande ej är kändt innebär, i Revisorernes tanke, giltig anledning till anmärkning, enär Revisorerne, under hvilkas vidsträckta granskningsrätt äfven användandet af ifrågavarande medel hemfaller, äro urståndsatte att sin skyldighet i detta hänseende behörigen fullgöra.
Långt ifrån att i denna fråga kunna bilda sig ett sådant tillförlitligt omdöme, som Revisorerne, enligt gällande instruktion, böra förskaffa sig angående statsmedelsförvaltningen i allmänhet, äro nemligen Revisorerne i förevarande hänseende helt och hållet lemnade inom gissningärnes område, och ehuru.
Revisorerne således icke med något anspråk på tillförlitlighet kunna yttra sig om medlens användande, hafva dock Revisorerne trott sig finna ökad anledning till anmärkning, orne-det - skulle, befinnas a—r hvad Revisorerne icke sakna anledning antaga — att dessa medel huifvudsakligen, eller åtminstone till någon del, utgå till uppmuntran och godtgörelse åt hemliga angifvare eller kunskapare i afseende å öfverträdelse af tullförfattningarne, samt till andra dylika utgifter.
I händelse så är förhållandet, kunna Revisorerne ej undertrycka den anmärkning, att om än, i följd af medlens utdelande, ett och annat beslag kommit till stånd, hvilket eljest antingen uteblifvit eller misslyckats, det § 2.
L. till 1865 års revisionsberättelse, angående statsverket, sid. 51 !
Mediko-legala besigtningar.
Barnbörds husen.
Yaccinatio- J nens befräm- j jande.
Farsoters och] smittosamma j sjukdomars botande.
Resestipen- J dier m. m.
Summa. } "
Balans från år 1862: 8,542 21 56,016 37 5,649 42 6,576 32 2,135 17 __ 78,919 49 Uppbörd: 10,000 229,293 67 8,663 1 3,600 32,000 2,250 8,250 5,000 299,056 67 — 18 — — — — — 1 18 S:gr 10,000 — 229,293 67 8,664 18 3,600 — 32,000 2,250 — 8,250 5,000 — 299,057 85 Balans till år 1864 :
Skuld 872 28 _ 872 28 Summa 18,542 21 286,182 32 14,313 60 10,176 32 34,135 17 2.250 8,250 — 5,000 — 378,849 62 Kredit.
Balans från år 1862: 387 20 __ _ _ __ ___ — 387 20 Utgifter: 176,000 176,000 11,122 74 53,244 67 6,541 75 3,738 28 30,516 93 2,250 8,250 5,000 — 120,664 37 S:gr 11,122 74 229,244 67 6,541 75 3,738 28 30,516 93 2,250 — 8,250 — 5,000 — 296,664 37 Leverering: 108 77 1,785 17 1,893 94 Balans till år 1864: 464 5 1,086 52,992 2,400 25 20 3,811 3,960 33 2,323 58 1,483 7 9,168 28 52 56,952 72 3,750 139 6,150 / 6,846 65 46 350 7,336 11 72 - 225 — — 297 — S:gr 7,310 70 56,550 45 7,771 6,438 A 1,833 7 79,904 11 OJ Summa 18,542 21 286,182 32 14,313 60 10,176 32 34,135 17 2,250 8,250 — 1 5,000 1— 378,849 62 — 51 — dock synes staten föga värdigt, likasom det icke heller kan vara lämpligt, att tillgodose statens flnanciella intressen på bekostnad af ett ännu vigtigare, nemligen sedlighetens, som ingalunda främjas genom utdelning äf medlen på det sätt Revisorerne föreställt sig.
Observationsprocent å de medel, som till Tull-verkets kassa influtit i följd af gjorda anmärkningar vid de till Styrelsens Kammar- och Revisions-kontors granskning hörande räkenskaper, har under revisionsåret utgått med 25 %, hvaraf Kamereraren fått uppbära 10 % och anmärkningsförfattaren 15 %; men dä dylikt anmärkningsarvode i Kongl. Kammar-rätten, jemlikt Kongl, brefvet den 5 Mars 1858, numera icke utgår med högre belopp än 15%, hvilka komma endast anmärkningsförfattaren till godo, hafva Revisorerne velat fästa uppmärksamhet å olikheten i beräkningen och fördelningen af berörda arvode.
I likhet med hvad som skett nästföregående år hafva Revisorerne, med ledning af ett uti Kongl.
Stats-kontoret uppgjordt omslut öfver Sundhets-kollegii räkenskaper, låtit utarbeta nedanstående tabell, sorn angifver förhållandet mellan inkomster och utgifter på ett tydligare sätt, än det uti Kollegii hufvudbok meddelas.
Dessa räkenskaper, som i Kongl. Kammar-rätten blifvit utan anmärkning granskade, hafva i öfrigt ej heller från Revisorernes sida föranledt någon erinran.
Den 26 September anställdes inventering af säkerhetshandlingarna för Sundhets-kollegii ut lanta medel; och befunnos dessa handlingar i behörig ordning Redogörelsen för Karolinska Institutets underhållsmedel för ar 1863, som blifvit granskad i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning och hvarvid Revisorerne ej hatt något att erinra, upptager inkomster och utgifter sålunda: § 3.
(Bil. litt. L.) Karolinska mediko-kirurgiska Institutet.
Balans från år 18<!2: Tillgångar 18: 70.
Statsanslag Hyresmedel 4,812: 58. 375: — 5,187: £8.
Summa 5,206: 28. — 52 Kredit.
För egendomens underhåll m. *»573: 6. » anatomiska professionen J-yy1 » laboratorium ^ 16' Gratifikationer _
Diverse materiella behof 2,398. 71. o,205. 72.
Kontant behållning 56.
Summa 5,206:; 28- Under läsåret 1862—1863 utgjorde de studerande vid Karolinska institutet 134,. af hvilka voro dissekanter och laboranter 19, vid klinikerna tjenstgörande samt åhörare.... 115. 134, Af detta antal hafva tillhört:
Upsala Universitet 86, nemligen Mediko-filosofie-kandidater 15.
Medicine-kandidater 57.
Medicine-licentiater och doktorer 14. 86.'
Lunds dito * 30, » Mediko-filosofie-kandidater 4.
Medicine-kandidater 21.
Medicine-licentiater och doktorer 5. 30..
Karolinska; Institutet .... 13, » Kirurgie-kandidater 11.
Kirurgie-licentiater ■ 2. 13.
Helsingfors Universitet.... 5, » Medicine-kandidater 5. 134. 134.
Veteri.nänVrättii:ingen i Stockholm. , räkpn skan sorn i Kongl.
Kammar-rätten blifvit granskad med Denna Inrättning» .g ,reme e föran/edt till någon erinran, redovisar inkomster och Utgifter a) Ordinarie anslaget.
Debet. . Balans från år 1862: 5,408: 34.