Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De öfriga Rikets . . . brukande Bergsmän. 3:0 Valen skola ske . . . icke kallas. 4:0 Götheborg ege rätt . . . eller Borgare är. 5:0 Ingen må för Städerne . . . från annan Stad. §• 17* 1:0 Uti Riksdagsmanna-valen . . . sjelf föra Protocollet. 2:0
Vid alla Riksdagsmannaval . . » uppbäras och redovisas.
Constitutiont-Tjtskottets betänkanden. 95 i- 23. 1:0
Samma dag, då . . . sina Talmän. 2:0 Landtmarskalk och Talman till lif och sjal! 3:0
Talmans ställen företräda. 5. 24. 10
Uti hvart Stånd . . . derom för ordne. 2:0 BondeStåndets Secreterare .... till lif och själ! §• 27- 1:0 Propositionen, angående . . . å Riks-Salen hållas. 2:0 Propositionen rörande ; ; ; till» eller afstyrkande. §. 29. 1:0 Constitutions-Utskottet, som utgöres enligt Tryckfrihets Lagen ansvarar. 2:0 Constitutions-Utskottet åligge .
. * pröfning underställas. 94 Constitutions-Utshottets betänkandcn. 3:0
Då hos RiksStånden ... i deras ställe derom besluta. $• 5°‘ 1:0 StatsUtskottet, som skall . . . bö ra fyllas. 2:0 Detta Utskott . . . bör utgöras.
3:0 1 händelse . . . kunna förrättas. 5. 31- 1:0 BevillningsUtskottet . . .
Plena underställas. 2:0 Yppar sig den . . . ofvan före skrifva är. §• 33* 1:0 Lagutskottet . . . utom Krigs staten. 2:0 Justitiae - Ombudsmannens . . . denna Berättelse förvises. §• 34- 1:0 Allmänna Besvärs ... är stadgadt. 2:0 Vilja Riksens Ständer . .
ConsritutionS‘Utskottets belnnkanden. 95 §• 36- 1:0
Utom förenämnda ; . .
Konungens yttranden. 2.0
Stånden kunna . . . besvär och angelägenheter. 3 o Skulle Riksens Ständer . . .
Con stitutionsUtskottet. 40 Blifva göromålen . . . förfalle frågan. §• 57- 1:0 Alin Riksens Ständer , . . till Ståndens Plena inkomma. e o Intet Utskott . . . omedelbarligen öfverlemnas. 44* 1:0 Konungens Propositioner . . • betänkandens afgifvande. 2:0 Hvarje Riksstånd . . . härom meddelas. 3:0 Vill Utskott . . •
. frågan bör för visas. 96 Constitutions-Vtskottets betänhnnden. §• 49* i;o Hvar och en allmän fråga . . . ovägerligen fattas. 2:0 Då saken . . .
Acter och Hand lingar. 3:0 Återförvsies . .
. till expedition betagas. §• 57- 1:0
De allmänna beslut . . . uppe hållas. 2:o Af ProtocollsUtdragen . . . högt uppläsas. §. 63. 1:0
. behörigen fullgöra. 2;o Denne Riksens Ständers . . . der till åter väljas. 3:0 Justities - Ombudsmannen . . Justitias-Canceller. 4*.o Electorerna böra . . . skulle med döden afgå, §. 70.
Constilutions Utskottets betänkanden. 98 §. 70. 1:0 Till Fullmäktige . . .. skyndsamt föranstalta. 2;o Fullmäktige och Revisorer Riksdagsmän tillägga, Ex Protocollo J. D.
Ankom d 14 Maj i3'23’ Memorial, till Riksens Ständer, tued for* slag till ändring i 37 §.
Or damsten.
I 57' §.
Riksdagsordningen stadgas, att intet Utskott, Constitutions- och Ban* co-Utskotten allena undantagna, är berättigadt att väcka frågor till afgörande i RiksStåndens Plena, eller behandla andra ämnen än de från Plena remitterade, så vida ej, hvad Stats-Utskottet särskildt angår, Konungens Proposition, jemlikt 27 §., till detsamma omedelbarligen öfverlemnas.
Enligt 24, 56 och 49 §. §. af samma Grundlag, ega icke dessmindre alia Ut Bihang till R.
S, Prot. §:dje Saini. 13. 98 Coustitntions-Utskottets betänkanden skott att i Ståndens Plena väcka frågor, om ökad Betjening och om förstärkning , äfvensom att med Préliminaira hemställanden till Plena ingå; Enligt 29 kunna frågor rörande StatsRååets
Ledamöters rådgifvande åtgärder och utöfningen af Stats-Secreterare - Ämbeten, andragas hos Stånden af andra Utskott än ConstitutionsUtskottet; Genom 30 §. är Stats-Utskottet förpligtadt att föreslå hvad till Stats- och Riksgälds-verkens behof erfordras , samt Bevillningens och Creditiv-Summornas belopp, ämnen, hvilka ej alltid torde hafva bestämdt ingått i Konungens Proposition eller i Ständernes Remisser; Och ändtligen åligger, till följd af 31 Jj\, Bevillnings - Utkottet att opåmint uppgifva allmänna grunderna för den blifvande Bevillningens fördelning.
Regerings formen antyder, vördsamligen tillstyrka en så lydande förändrad redaction af sista puncten i ofvannämnda Riksdags - Ordningens 37 §. ”Intet Utskott, Constitutions- och Banco-Utskotten allena undantagna, vare berättigadt att väcka frågor till afgörande ConstitutionstUt kottets betänkanden. 99 i Riksens Ständers Plena, eller att upptaga andra ämnen än de från Plena remitterade, utom i sådana fall, hvarom för Utskott i allmänhet eller något bestämdt Utskott finnes särskildt stadgadt.
Ankom d. 14 Maj 1823.
Memorial, till Riksens Ständer, med förslag till ändring i 60 §.
Enär nuvarande ordalydelse i andra puncten af Regeringsformens 60 §. enligt hvilken Tullen för Spannmål väl af Konungen kan ökas, men ej minskas, innebär en otjenlig, för det allmänna menlig och troligen aldrig åsyftad inskränkning i Konungamagten, får, i afseende på den för Grundlagsfrågor stadgade behandling, Constitutions-Utskottet vördsamligen underställa Riksens Ständer det förslag, att ofvannämnda andra punct måtte sålunda redigeras ’’Ej må några allmänna afgifter, af hvad namn och beskaffenhet som helst, utan Riksens Ständers samtycke kunna för - Constitutions-Utskottets betänkanden.
100 höjas, 7ned undantag af Stora Sjö-Tullen å inkommande och utgående spannemål, hvilken må af Konungen efter omständigheterna bestämmas Stockholm den 9 Maj 1823.
Ankom den 14 Maj 1823.
Memorial, till Riksens Ständer, med förslag att ett helt moment och någon del af ett annai i 5 §. 7ryckfrihets förordningen måtte uteslutas.
Underdomare i allmänhet åligger att i underställningsfrågor ingifva handlingarna till Öfverdom*tol, får, till Riksens.
Ständer, för Grundlagsenlig behandling, Constitutions-Utskottet med vördsamt tillstyrkande öfverlemna det förslag att ej allenast sednare delen af förenämnda 7:de moment, från och med orden ”men i alla fall”, än äfven he - CoonstitutionsUtskottets betänkanden, *oi / la 9 momentet må nteslutas, samt moment-nummerföljden derefter rättas.
N;o 18- Ankom d. 28 x8i3* Memorial till Riksens Ständer, med besvarande af Remissen å Stats-ZJtskottets anmärkning rörande mindre Creditivets disposition för Militaire utgifter.
Ständer har behagat under den 26 sistlidne Februarii till Constitutions Utskottet remittera en, i föreskrefven form, af Stats-Utskottet uppgifven Anmärknings-anledning mot vederbörande föredragande af Krigs-Ärenden, och hvilken anledning innefattas i ett ConstitutionsUtskottet särskildt meddeladt Protocolls Utdrag för den 22 i nämnde månad, hvaruti, med utförlig anmälan af hvad i RiksensStänders Revisorers Berättelse förekommer, rörande lyftningen och användandet af åtskillige Creditiv-poster, Stats Utskottet, under åberopande af RiksensStänders skrifvelse den 23 Maji 1818, samt då, af de till Kongl. Maj:ts disposition Constibutions- Vbskotbets betnnkanden.
102 för Militalre Utgifter stälda öfverskott och besparingar å Stats medlen till 1815 års slut, fanns vid 1819 års böljan en behåll ning af 508,695 II.dr 50 sk. 11 rst., som vid samma tid 1820 utgjorde 584,893 Rr 5 sk. 6 rst., och vid början af 1821 lemnade en till det årets Riks-Stat öfverförd tillgång af 467-,2o6 R:dr 25 sk. 9 rst., förklarad att enär, oaktadt denna för militaire behof disponibla tillgång, de å mindre Creditivet uttagna 500,000 R; lr blifvit använda till ökande af Tredje Hufvudtitelns anslag och till sådana allmänna behof vid försvarsverket, för hvilka RiksensStänder anvisat medel, Utskottet, med dess egande kännedom af föremålen, ej kunde anse dessa
Constitutions»Utskottet, destomer fÖrpligtadt att, vid besvarandet af Remisser å, Anmärkningsfrågor, framlägga alla dermed gemenskapegande omständigheter, som Utskottet ensamt är i tillfälle att hemta upplysningarna från sjelfva källan, tror sig, till en början, hvad närvarande ämne angår, böra vördsamligen anmäla att, enligt granskade Protocoll. Kongl.
Majit, tid efter annan, täckts på föredragandens och StatsRådets tillstyrkande, i Nåder förordna:
Constitutions-TJtskottets betänknnden TO3 1:0
I Handels- och Finance- Expeditionen. den 22 Maji 1819, att, till förstärkande af Arrnéens förråd och oundgängliga Krigs förnödenheters anskaffande, 10:,000 R.dr skulle, på mindre Crediti. vets, för utomordentliga händelser och behof, anvisade tredjedel i Riksgälds Contoiret lyftas. 2:0 I Krigs-Expeditionen, den 27 Maji 1819, att af denna summa, 30,000 R dr borde användas till Gevärs Reparation, 30.000 R dr till upphandling af Commisskläde, 30,000 R dr till fyra Fregatters, fyra Rriggars och sex Canonslupars försättande i utrustnings-gilh stånd, och 10,000 R:dr till oförutsedda militaire utgifter. 3:0 I samma Expedition, den 6 Februarii 1821, att, till åtskilliga arbeten och anstalter för Rikets försvar, ytterligare 100.000
R:dr komma att på mindre Creditivet uttagas; 4.0
I samma Expedition, den 20 Martn 1821, att, för Militaire behof, hvartill å ordinaire Stats-anslaget saknades erforderliga medel, och för hvilkas betäckande, efter Föredragandens uppgift, någon tillgång ej heller var öfrig i den redan fullt disponerade behållningen af öfver - Consbitutions-Utskottets betcinhnnden.
104 skotten pä inkomst och besparingarne på. utgifts-titlarna till 1815 års slut, ännu £200,000 R:dr af mindre Creditivet skulle användas, 5:0
I Handels- och Finance-Expeditionen, den g Januarii 1822, att de till utomordentliga försvars anstalter på mindre Creditivet anvisade 400>000
R;dr borde öfverflyttas på de Två tredjedelar deraf, sorn äro för sådant ändamål bestämda och den återstående tredjedelen anlitas vid an. dra utomordentliga tillfällen och behof; 6;o I Krigs-Expeditionen, den 19 Februarii 1822, att till Försvarsverket vidare 100,000 R:d af mindre Creditivet kom. ma att disponeras, samt 7:0 I Handels, och Finance:Expeditionen, den 15 Juni 1822, det skulle Fullmäktige i Riksgälds-Contoiret underrättas, om Kongl. IYlaj:ts ofvan högstberörde den 9 Januarii samma år vidtagna beslut, och tillika af dem äskas en summa af 30,000 R:dr, ämnad för Norrköpings brandlidande Invånares skyndsamma undsättning.
Sedan Constitutions-Utshobtets betänkanden.
I05 Sedan först, med anledning af Protocollet öfver Handels- och Finance-Ärender för den 22 Maji 1819 flere Utskottets Ledamöter anmärkt, att Stats-Secreteraren tillstyrkt upptagandet och pröfningen, i denna Expedition , af frågan om 100,000 R:dr lyftning å mindre Creditivet , till förstärkande af Arméens förråd och Krigsförnödenheters anskaffande, innan behof och tillgång blifvit utrönta, efter föredragning genom behörig
Beträffande åter de uti Krigs-Expeditionen beslutna dispositioner, så enär Rikeens Ständer, vid sista Riksdagen, ej allenast ökat Tredje Htifvudtiteln med nära 700,000
R:dr, och deribland 300,000 R:dr utöfver den till Försvarsverket förut beviljade Millionen, under grundad förmo Bihang till R.
S, Prat, $:dje Sami, 14. 106 Constitutions-TJtskottets betänkanden. dan om det dymedelst till öfver tre och en fjerdedels millioner uppgående anslagets tillräcklighet för Militaire-behofven, utan ock vid den i Riksgälds-Contoiret afsätta särskildta summans lyftning uttryckligen fästat villkoret af utomordentliga fall, men föredraganden af Krigs-Ärendena, Hr Stats-Secreteraren m. m.
Quiding , ehuru, på sätt Stats-Utskottet upplyst, besparingarna och öfverskotten lemnade en användbar tillgång, likväl, mot mindre Creditivets verkliga bestämmelse och Riksens Ständers härom meddelade föreskrifter, och utan afseende på angelägenheten deraf att det faststälda anslaget ej må öfverskridas, tillstyrkt, under den 6 Febr. och 20 Maitii 1821 samt den 19 Februarii 1822, nämnda Creditivs anlitande, för åtskilliga Arbebeten och anstalter till Rikets försvar, som ej kunde med de i Stat anslagna medel bestridas, samt följaktligen för Tredje Hufvudtitelns förstärkning och allmänna eller vanliga Militairebehof, med tillsamman 400,000 R:dr, hvarjemte Herr Stats-Secreteraren till Protocollet den 20 Martii 1821, just vid fråga om fördelningen af det årets anslag, till hvars RiksStat en behållning af öfverskotten på Inkomst- och Resparingarna på Utgifts titlarna var, med 467,206 R:dr 25 sk. 9 rst. öfverförd, anmält, utan uppgifvande af belopp och ändamål, att Constitutions-Utskottets betänkanden 107 behållningen förut blifvit till fullo disponerad, samt att, i följd häraf, erfordrades för FörsvarsVerket till Lands och Sjös, 1,600,000 R:dr, eller 300,000
R:dr mer än Ständerna ytterligare beviljat, har Constitutions Utskottet funnit skäligt, att, i och för omförmälta åtgärder, ställa Herr StatsSecreteraren
Quiding under tilltal inför RiksRätt; i hvilket afseende Utskottet nu anmodar Riksens Ständers Herr JustitiaeOmbudsman, att, efter äskande af behörig kallelse, denna sak i laga ordning utföra.
Hvad slutligen vidkommer de öfriga omständigheter, som i sammanhang härmed förekommit, ej mindre mot StatsRådet och föredraganden af Krigs-Ärender, i anledning af Protocollet den 27 Maji 1819, och särskildt mot StatsRådets, den 6 Februarii och 20 Martii 18-1 samt den 19 Februarii 1822, i rådslagen deltagande Ledamöter, än äfven mot StatsRådet och föredraganden af Handels- och FinanceÄrenden, i följd af Protocollen den 9 Januarii och 15 Junii 1822, anser Utskottet samma anmärkningar, hvilka dessutom icke ingått i Remissens egentliga föremål, böra förfalla.
Stockholm den 26 Maji 1823. ao8 Constitutions-Utskottets betänkanden.
Ankom d. 2Q Junii 1825.
Memorial, till Riksens Ständer, rörande Stats- Utskottets anmärkningar mot disposition af Stat sränt em edel för Kongl. Jheaternes understöd.
Tili följd af samtlige Riks-Ståndens Remiss, under den 26 sistlidne Februarii, å en af Stats-Utskottet, i Memorial N:o IO, uppgifven anmarknings-anledning mot föredraganden af Handels- och FinanceÄrendena, får Consti tutions Utskottet härmedelst vördsamligen mlåta sig öfver detta ämne, iunefattadt i Stats-Utskottets särskildt aflemnade Protocolls Utdrag, af den 22 i nämnde Månad, deruti, med åberopande af hvad Riksens Ständers Revisorers Berättelse bland annat innehåller, angående en, genom influten ränta å de, jemlikt Kongl. Brefven den 2r och* 29 November 1815 samt den 14 Maji 1817, åt dåvarande Filial-Discon t verken i Malmö och Götheborg samt Wermlands Bruksegare beviljade penninge-försträckningar, vunnen och till 36,904 B:dr 39 sk. 5 rist. belöpande Stats-intrads användande för Hufvudstadens Theatrars understöd intill näst Constitutions-Utskottets betänkanden.
10g infallande Riksdag, Stats-Utskottet, enär denna Räntetillgång egentligen bort öka öfverskotten å Stats-Inkomsterna och till Riksgälds-Contoiret levereras, förmält sig äga desto större anledning att anmärka tillstyrkandet af förberörda disposition, som Riksens Ständer, uti underdånig skrifvelse den 8 Julii 1818, om anslåendet af 30,500 R:dr för enahanda ändamål, härvid fästat det uttryckliga vilkor, att Staten skulle för alltid frikallas från vidare utgift för Theatrarnes behof, än dertill årligen bestådda 5,900 R:dr.
StatsRådets Protocoll besanna det af Stats-Utskottet angifna förhållandet och upplysa tillika, att beslutet om Theatrarnes bispringande intill påföljande Riksmöte blifvit i Kammar-Expeditionen fattadt, äfvensom att de härtill i Handels- och Finance-Expeditionen utsedda medel tillfallit Statsverket, genom en af särskildta omständigheter påkallad, af Kongl. Maj:t utan Riksens Ständers medverkan , vidtagen anstalt, samt att för öfrigt dispositionen skett med förbehåll, att den borde hos Riksens Ständer anmälas, hvilket ockander innevarande Riksdag egt rum.
Nu ehuruväl Stats-Utskottet icke saknat grund för sin framställning, helst Rik - HO Constitutions- Utskottets bctänkandcn. sens Ständer bestämdt förklarat det något ytterligare allmänt bidrag åt Theatern ej kunde anslås; dock som den för ändamålet använda inkomst varit helt tillfällig och opåräknad, oell då, efter ConstitutionsUtskottets öfvertygelse, både Konungens representation och Nationens värdighet fordrat Hufvudstadens Theatrars fortfarande bestånd , finner Utskottet den anmärkta rådgifvande åtgärden, hvilken dessutom ej innebär något stridande hvarken mot 65 och 68 §•§•
RegeringsFormen eller mot Rikets gagn, icke heller föranleda någon ansvarspåföljd.
Ankom d. 28 Junii 1823 Memorial, till Riksens Ständer, angående Stats - Utskottets anmärkning emot disposition af Tull fr ilie t sine del, till Stockholms Invånares förseende med groft bröd.
För uppgifvandet af anledningarna till en Anmärkningsmotion, hvaröfver samtli - Constitutions-Ustkottets betänkanden. lil ga RiksStånden, genom Remiss af den 26 nästlidne Februarii, äskat ConstitutionsUtskottets yttrande har Stats-Utskottet, i meddeldt Protocolls-Utdrag, för den 22 i samma månad, anfört att, Sedan Riksens Ständers Revisorer förmält det en summa af 16,154 R-dr 28 sk. 4 rst., erlagd af åtskilliga Handelshus, såsom tullafgift för vissa från Ryssland införskrifna Spanmålspartier, blifvit jemlikt Kongl. Maj;ts Nådiga förordnande, den 18 November 1818. aflemnad från Stats-Contoiret till Allmänna Magazins-Directionen, för att användas till bestridandet af nödiga kostnader vid Hufvudstadens behöfvande Invånares förseende med groft bröd för billigt pris, StatsUtskottet, enär samma Tull afgift, efter vunnen underrättelse, influtit, i följd af den år 1817 afslutna Handelstractat, hvari, bland annat, tullfri utförsel från Ryssland af 200,000 Tschetverts Spannmål blifvit Kongl, Maj t förbehållen, samt 58 §.
RegeringsFormen bjuder, att alla, genom tractater med fremmande Makter Riket tillfallande Medel skola, lika med StatsVerkets öfriga inkomster, redovisas, ansett sig ej kunna undgå att framställa denna anmärkning mot Föredraganden af Handelsoch Finance-Ärenden , såsom Contrasignant af Kongl. Maj:te Nådiga Skrifvelse i ämnet. 112 Cons titutions-Utskot tets Betänkanden.
Af Stats-Råds-Protocollen och andra upplysande Handlingar har ConstitutionsUtskottet inhemta t, att allt ifrån är 1721 Sverige egt sig betingadt tullfritt utförande från Ryska Östersjöhamnar, af ett visst qvantum Spannmål, sednast bestämdt till 200,000 Tschetverts årligen; att denna utförselfrihet varit, än begagnad för Kongl. Maj;t och Kronans räkning, än åter öfversten efter af Kammar-Collegium uppgjord reparation, åt StapelStädernes Handlande, mot förbindelse, att till Kongl, Maj:t och Kronan erlägga en, för tillfället stadgad, större eller mindre andel af Ryska utgående Tullens belopp, samt att nämnda andelar icke ingått i den vanliga Tulluppbörden, utan, medelst insättning i Banken, aflemnats till Räntekammaren , hvars qvittencer sedermera ingifvits till KammarCollegium, för controlerandet af uppbörden.
Då således den för ofvanberörda ändamål disponerade inkomst är, till ursprung och beskaffenhet samt Uppbörds- och redovisningssätt, vida skiljaktig från de i 60 §.
RegeringsFormen omförmäldta Tullmedel, och då samma inkomst tillflutit Kronan, icke såsom en följd af sjelfva Tractaten, hvilken ej antyder att några Medel sko - Constitutions-Utskottets Betänkanden. 115 skola Riket tillfalla, men såsom en verkan af Kongl. Maj:ts särskildta föreskrift, örn tullfrihetens begagnande af privata Personer, mot billig retribution, hvadan icke heller 58 §.
N:o Qi.
An Korn flen Junti iQ23- jyiemorial till Riksens Ständer, med Utlåtande öfver Stats - Utskottets anmärkning mot dispositionen af medel, influtna för expor ter adt krut.
Under den 26 sistlidne Februarii hafva samtlige RiksSlånden remitterat till Constitutions-Utskottet en, uti Memorial den 22 i samma månad, af Stats-Utskottet framstäld Anmärknings-anledning mot föredraganden af Krigsärender, och hvilken anledning, enligt meddeldt Protocolls-Utdrag, hemtats från 1820 och 1822 årens Bikung till R, S.
Brot. $:dje Sami. 15 it4 Conslitutxons- Utskottets Betänkanden.
Revisorers erinran, vid dispositionen af de, för åtskilliga från Kronans Förråd till Utrikes ort exporterade krutpartier, influtna medel, så vidt som dessa, utan att i ordentlig väg till Statsverket ingå, blifvit, jemlikt aflåtna Nådiga befallningar, reserverade för Tredje Hufvudtitelns förstärkning eller af KrigsCollegium använda för särskildta behof; förmälandes StatsUtskottet hufvudsakligen att, ehuru Stats-Ulskottets vid sista Riksdag gillade förslag till Inkomsttitlarnas beräkning, innehöll att deribland till 50,000 R:dr upptagna krut och salpeter-försäljningsmedel skulle uppkomma, genom tillverkningarnas afyttrande inom Riket, häraf likväl desto mindre bort dragas den följd, att hvad medelst afsättning å Utrikes Ort inflöt, kunde från Inkomsten, under den generela benämningen : Krut och Salpeters-försäljningsmedel uteslutas, som all export af berörda Artiklar den tiden var förbjuden: hvadan ock, efter Stats Utskottets tanka, rättast förfarits om varan, såsom i alla händelser en Stal ens tillhörighet, blifvit Staten tillhandahållen och, lika med andra intrader, behörigen redovisad.
Constitutions-Utskottet delar visserligen den af Stats-Utskottet framlagda åsigt att, i fall Kongl. Maj;t täckes, efter Eget ompröfvande, anbefalla försäljning af stör - Constitutions-Utshottets Betänkatiden. 115 re eller mindre, FörsvarsVerkets behof öfverstigande Krutqvantiteter, Kongl.
Maj:ts dispositionsrätt öfver den inflytande betalningen är inskränkt inom den krets Riksens Ständer, vid StatsRegleringen, för medlens användande utstakat, äfvensom att dylika nya tillgångar böra, bland StatsIntraderna, ordentligen upptagas och redovisas; men emedan, hvad särskildt angår ifrågavarande till Utrikes Ort exporterade krut, Riksens
Ständer icke meddelt elier ens kunnat meddela uttryckligt stadgande om dispositionen och redovisningen af derför utfallande betalnings-summor, och således icke heller någon bestämd föreskrift här finnes öfverträdd ; ty och då för öfrigt denna opåräknade inkomst af en under Tredje Hufvudtiteln hörande Material blifvit använd till det närmaste och mest naturliga ändamålet, samma Titels förstärkning, anser Constitutions-Utskottet sig icke ega skäl att den uppgifna anmärkningen, till ansvars påföljd, godkänna.
Stockholm den 51 Maji 1823. li6 Constitutions-Utskottets Betänkanäen.
Memorial till Riksens Ständer, beträffan• de Stats■ Utskottets anmärkning mot beviljade Lånför sträckning ar af Salpetermedlen.
Uti meddeladt ProtocollsUtdrag, för den 6 sistlidne Martii, bilaga tili samtliga RiksStåndens Remiss under den 11 i samma månad, har StatsUtskottet, såsom en afvikelse från föreskrifterna om StatsVerkets medels förvaltning, anmärkt emot föredraganden af KrigsÄrenden, hans contrasignation å Kongl.
Majus den 19 Januarii 1820, den 3 April 1821 och den 28 Augusti 1822 aflåtna Nådiga Befallningar till Committerade för SalpetersÄrendena, att af Salpetermedlen försträcka Carl Gustafs Stads Gevärs Factori nödigt penningebiträde för Inrättningens fullbordande, som då utgått med 5000 R:dr utöfver redan, £ följd af Kongl. Brefvet den 13 April 1813,. förskjutna 50,500 R dr, samt Höganäs StenkoIs-Grufve-Intresenter 8,000 R:dr, för arbetarnes aflönande, och Götha Canal Bolags Direction 50,000 R:dr för befordrandet af Sjöarne Wenerns och Wetterns förening.
Utskottets Betänkanäen. 117
Det kan väl ej bestridas, att ju Statsutskottets åsigt af ämnet grundar sig på en sträng tolkning af bokstafven; dock emedan Kongl. Maj:t utan tvifvel egt att, af behållningarna på det under Tredje Hufvudtiteln till Salpetertillverkningens befrämjande uppförda anslag, förskottsvis understödja den för DefensionsVerket högst vigtiga GevärsFactori Inrättningen, ty enär hvad försträckningarna till Höganäs GrufveInteressenter och Götha Canal Bolag beträffar, dessa för allmänt gagneliga företag använda Medel blifvit mot säkerhet utlånta och äfven, jemlikt StatsUtskottets egen uppgift, några månader efter utlemnandet, till SalpeterFonden återbetalta, anser Constitutions-Utskottet, då således nyttiga ändamål befordrats, utan dervid ens äfventyrad förlust, något giltigt skäl till anmärkningens fastställande här icke vara för handen.
Ankom den 2(3 Julii 1523.
Memorial till Riksens Ständer, rörande Stats- Utskottets anmärkning mot verkstälda anticipationer på följande ärsanslag.
Sedan Riksens Ständers Revisorer tillkännagifvit hurusom Kongl. Maj:t, enligt Ii8 Constitutions-UtsJiOttets Bctänkcinden.