Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nåden omnämna svårigheten att erhålla dugligt tjenstefolk, till en del härledande sig från det i orten vanliga oskick, att aftal emellan husbönder och tjenare göras endast för en del af tjensleåret och derifrån att husbönder ej sällan lått hos sig mantalsskrifva större antal tjenstehjon, än de i sin tjenst använda, och jag har i anledning häraf anbefallt kronobetjeningen, att noggrann! vaka öfver tjenstebjonsstadgans efterlefnad.
Till förhindrande af eli annat inom Norra Ångermanland flerestädes förekommande oskick, alt i de så kallade kyrkostugorne å kyrkovallen efter gudsljenstens slut trakleringar med starka drycker af hvarjehanda anledning utdelas, såsom efter lysning, barndop, af obemedlade nygifta par i ändamål att erhålla insamling till deras bosättning, o. s. v., hvarigenom icke blott templets helgd och verkningarne af deri meddelad lärdom förspillas, utan äfven fylleri och slagsmål ej sällan uppstå, hafva inom flere kommuner förhud förenade med vitén blifvit aftalade och fastställde.
En dylik öfverenskommelse inom Själevads socken har, i anledning af förd klagan, slutligen blifvit föremål för pröfning hos Eders Kongl. Maj:t, som densamma i Nåder fastställt.
Sedan en för detta samt Gefleborgs och Jemtlands Län gemensam, år 1758 antagen och af Eders Kongl. Majrt fastställd byordning, i följd af förändrade tidsförhållanden, småningom upphört att vara känd och efterlefvad, har från flere kommuner den önskan uttalats, att en ny sådan, med afseende å nuvarande förhållanden, måtte komma till stånd, och jag skall, i hvad på mig heror, söka efterkomma denna önskan, öfvertygad alt en ord - ningsstadga, sall under kontroll oell tillämpning af sockennämnderne samt lämpad efter allmogens behof och de försländigares åsigter, bör kunna medföra nyttiga verkningar.
De påtagliga olägcnheterne, det af allmänna lagen bestämda sätt för brandstads gifvande och tagande, samt den erfarenhet om fördelarne af brandstods-inrättningar i större skala och efter billiga och rättvisa grunder, hvilken redan inom flera
Län vunnits, hafva föranledt mig uppgöra förslag till reglemente för en allmän brandstodsförening för fast och lös egendom å landet inom detta Län.
Detta förslag, öfverlemnadt till granskning af valde deputerade från samtlige kommunerne inom Länet, har vid deras sammanträde i sist litine September månad blifvit med några mindre ändringar antaget och sedermera den 17 påföljde Oktober erhållit Eders Kongl..
Maj:ts Nådiga fastställelse.
Vid sådant förhållande och då denna allmännast meddelas det uppväxande slägtet af föräldrarne sjelfve, nägongång äfven af inom ätskillige kommuner befintlige ambulatoriske Skollärare, kan den visserligen ofullkomliga, men reia Lift tili förhållandet inom andra orter högre bildningsgrad, som tillhör detta Läns allmoge, ej annat än väcka glädje och förundran.
Än lyckligare resultater äro troligen att förvänta, sedan inom hvarje socken en folkskola, i öfverensstämmelse med Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning af den 18 Juni näsllidet är, kan komma till stånd.
Man har dock inom mångå kommuner, vid öfverläggningarne härom, yttrat bekymmer för de med dessainrättningar förenade kostnader, särdeles med afseende på. åliggandet för kommunevnes fattigvård, att understödja de föräldrar och målsmän, sorn ej förmå sjelfve bekosta sina barns och myndlingars beklädnad och underhåll vid skolan.
För folkskolelärares bildande är sedan någre månader ett seminarium härstädes inrätladt, hvarvid nu 17 elever njuta undervisning.
De af Länets innevånare, som önska gifva sina barn en högre bildning, anlita i sådant afseende Hernösands Lärdomsskola eller Sundsvalls högre Apologistskola.
Lärjungarnes antal halva under detta år utgjort 85 vid den förra och omkring 60 vid den sednare.
Vid härvarande Gymnasium be - 62 gagnades undervisningen under nyss slutade hösttermin af 64 ynglingar.
Dessa publika läroverk, som ibland dervid anställde
Till bildande af skicklige sjöfarande är sedan sistlidet års bost, medelst användande af dels för ändamålet anvisade Statsmedel, dels bidrag, lemnade af Hernösands Handelscorps, en Navigationsskola härstädes inrättad.
Elevernes antal, som under första kursen utgjorde 18, uppgår uti den vid detta års höst började tili 25.
Jemför man detta betydliga antal elever med deras, som enligt officiella uppgifter begagnat undervisning under sednast slutade kurs uti Malmö och Calmar navigationsskolor, uppgående för Malmö till 15 och Calmar till 11, ett förhållande som bordt kunna förutses, då detta Läns begge städer räkna en handelsflotta af tillsammans 5,264 läster och de norr om Hernösand belägna städer, som mäste anses tillböra denna Navigationsskolas distrikt, hafva fartyg till ett lästetal af 3,896, eller tillsammans för bela distriktet 9,160 läster, under det att Malmö handelsflotta endast uppgår till 1,933 läster och de betydligaste omkringliggande städerne Ystads, Landskronas och Helsingborgs fartyg tillsammans endast till 902 läster, samt
Calmar med omkringliggande köpingar ega fartyg om tillhopa 3,913 läster och den till nämnde skolas distrikt börande staden Vestervik 2,284 läster, sä kan man svårligen förklara anledningen dertill, alt, vid fördelningen af anslagen till Navigationsskolorne i riket, de i Malmö och Calmar hvardera årligen åtnjuta 1,500 R:dr Banko, under det att Hernösands skola endast bar ett understöd af 500 Rxlr Banko årligen.
Man bör dock hoppas, att, då uppmärksamheten vid en kommande Riksdag fästes vid dessa förhållanden och på den omständigheten tillika, alt Hernösands och Sundsvalls handelsflottor nästan belt och hållet användas till utrikes sjöfart och dessa städers skeppsredare således hafva ett gifvet behof af en anstalt för skeppskapteners vetenskapliga bildande, då deremot t. ex. Malmö och kringliggande städers fartyg nästan uteslutande användas till inrikes kustfart, en rättvisare fördelning af ifrågavarande nyttiga anslag skall komma att ega rum. 63 För Hälsovården å landel äro 3:ne ordinarie och en extra-ordlnarie provhicial-läkare redan anställde, och under loppet af detta år har Eders Kongl. Maj:t i Nåder bifallit antagande af ytterligare en extra ordinarie provincial-läkare samt för honom anvisat lön.
Pä deras bekostnad, efter upptagande af beslutade sammanskott, är ett hus i nämnde stad inköpt och för ändamålet inredt äfvensom nödiga inventarier upphandlade, sä att denna inrättning från och med morgondagen upplåtes till begagnande.
Då det Hospital för sinnessvages botande och vårdande, som härstädes finnes och endast var beräknadt för Länets behof, befunnits alldeles otillräckligt, sedan detsamma äfven börjat upplåtas till sinnessvages från andre af de norra Länen intagande, och dessutom icke så inrättadt, att det kunde motsvara vår tids fordringar af en dylik anstalt, har Eders Kongl. Maj:ts Serafimer-Ordens Gille beslutat uppförande å tjenlig lokal invid staden af ett nytt Central-Hospital för de norra Länen, hvilket sedan sistlidet år är under byggnad.
Fördelen af Vaccination synes numera vara inom Länet så insedd och erkänd, att detta skyddsmedel troligen allmänt begagnas.
Fattigförsörjningen å landet fortfar att allmännast ske på enahanda sätt, sorn uti det till Eders Kongl. Maj:t af Dess Befallningshafvande den 23 April 1838 afgifna underdåniga utlåtande omförmäles, eller dels i fattighus, hvarmed dock endast 11 af de större socknarne äro försedda, dels genom orkeslöse utfattiges inackorderande hos enskilde personer, dels genom dem beviljad rättighet att turvis hos jordegarne inom socknen, i män af deras innehafväildfe skattetal, under vissa dygn erhålla bostad och uppehälle, samt dels genom spannemåls och penningars utdelande åt sådane fattige, som sjelf ve kunna förse sig med någon del af sina behofver.
Ett berömvärdt undantag härifrån finnes i Själevads socken inom Norra Ångermanland, der fattigförsörjningens tunga betydligt lättas genom en i sednare åren tillkommen arbetsinrättning. 64 Några förhållanden, hörande lill della tinnie, har jag förut i denna underdåniga berättelse haft
Mycket skulle vara att dertill lägga, om jag icke af det gillia formuläret ansåge mig hunden i att inskränka mig till en uppgift af status cpo, och dessutom ett rikt förråd af materiaiier redan torde vara samladt till begagnande vid utarbetningen af en allmän Fattig-lag.
Vid uppgiften om sältet för fattigförsörjningen torde äfven böra omnämnas 2:ne, med ändamål att minska dess anlitande, inom Länet liilvägabragle pensionsinrättningar, den ena för afskedade båtsmän samt deras enkor och barn, och den andra för de vid Lands-Staten anställde embelsoch tjenstemäns enkor och barn.
Dessa inrättningars fonder hafva dock beklagligtvis samtidigt med de tillgrepp, sorn föröfvats i Kronans kassa härstädes, blifvit genom deras förvaltares oredlighet förminskade, den förra med 3,675 R:dr 14 sk. 4 rst. och den sednare med 7,744 R:dr 44 sk. 11 r:sl, så att de för närvarande endast utgöra, bålsmanskassans 21,516 R:dr 32 sk. 11 rst. samt Lands-Slatskassans 11,122 R:dr 4 rst.
Till rättelse för resande, skjutsande och gästgifvare, med afseende å deras ömsesides rättigheter och pligter, är under loppet af detta år ett sammandrag af gällande författningar i dessa ämnen, med tillägg af i öfrigt nödiga befunna ordningssladganden, ularbetadt och lill allmän kännedom i gästgifveridagboken för hvarje månad infördt, För utödande af odjur, af hvilka vargar äro mera sällsynta, men björnar deremot, särdeles i fjälltrakterne, ej sällan förorsaka allmogen skada, kunna de inom andre orter vanlige skallgångar här icke tiilvägabringas, dels i saknad af jägeribetjening för deras ändamålsenliga ordnande, dels ock i anseende lill lokala naturhinder, utan beror undanrödjandet af nämnde för de betande kreaturen farliga fiender helt och hållet på enskilde jägares skicklighet och nit, till hvilkas uppmuntran dock skottpenningar blifvit bestämde att pastoralsvis utgå, med 12 R:dr för björn, 9 R:dr för varg och 6 R:dr allt Banko för lodjur. §. 5. 65 §■ 5.
Hernösand, som tillhör 4:de klassen af rikets städer, erhöll sina första privilegier af Konung Johan lil år 1587.
Belägen nära Ångermanelfvens utlopp på Hernön, men medelst 2:ne broar egande kommunikation med fasta landet, har den i det mellan löpande sundet en förträfflig hamn.
Denna liar dock på södra sidan om broarne småningom igengrundats, så alt, sedan en följd år, endast norra inloppet kunnat af seglande fartyg begagnas.
Hernöns norra udde för att sedan gå sydligt in i hamnen, hafva de härmed förenade svårigheter föraniedt uppmärksamhetens fästande på nödvändigheten af södra hamninloppets upprensande.
Deras antal uppgår till 2,074 personer.
Af stadens fartyg, som år 1833 endast utgjorde 11 st., men nu uppgå till 41 stycken af tillsammans 3,304 lästers drägtighet, således hvartdera i medeltal af öfver 80 lästers storlek, sysselsättas de större med utrikes sjöfart, dels direkte från Hernösand lill export af limmer, bräder, jern och tjära samt direkt import af salt, linfrö, m. m., och dels till fraktfart utrikes orter emellan.
Vid stadens 2:ne skeppsvarf äro under detta qvinqvennium 17 fartyg om tillsammans 1,433,’, lästers drägtighet nybyggda.
Det sista årets ofördelaktiga konjunkturer för sjöfarten hafva dock för närvarande föraniedt ett afbrott i denna rörelse.
Trädvaru-exporlörerne beklaga sig ock deröfver, att, genom uppkomsten i orterne af spekulanter å skogsprodukter, desamma Femårs-berätlelse från fVtesle?'-Norr lands Län. ® 66 under de sednare åren så> stegrats i pris, att försäljningen deraf å utrikes orter ofta måst göras med förlust.
Handel med Köpma nn av ar or och Landtman nens produkter är deremot i synbart aftagande, förnämligast i följd af de förhållanden, som jag liärofvan angående handeln å landet haft
JNåden anföra, lill stort men för dera af stadens handlande, sorn af varuomsättning inom orten skola påräkna sin bergning och då således afsätlningen af provinsen Ångermanlands produkter samt dess förseende med dess behofver allt mer och mer frångått stadens handlande, hav i samma män stadens inflytande på landels kultur minskats.
Handtverksrörelsen bereder åt de idkare, som derå nedlägga flit och idoghet, en tarflig men tillräcklig utkomst.
Med flertalet af handlverkarne är dess värre förhållandet icke sådant.
Vid stadens Fabriker, som bestå af en Snusfabrik, 2 Urfabriker, 1 Segelduksfabrik, 3 Färgerier samt 1 Garfveri, egde tillverkningar näsllidet är rum till ett beräknadt sammanjagdt värde af 9,058 R:dr B:ko.
Det för länets invånare samfäldt anmärkta, ofta obelankta slräfvandet till tidig oberoende bosättning visar äfven, hvad dessa näringsidkare angår, sitt inflytande, så att antalet af dess medlemmar småningom blifvit så stort, ali lönande sysselsättning icke för alia kan påräknas.
Stadens jord användes nästan helt och hållet till beredande af höafkastning för underhåll af stadsboernes kreatur.
Den besås derföre endast med säd, då höväxten börjar aftaga samt plöjning och gödsling, jemte gräsfrösådd för dess upphjelpande blifva nödvändige, vanligen hvarje 7:de elier 10:de år.
Häraf är alltså exempel att hämta för jordbrukare å landet, som till det mesta försumma ändamålsenlig ängsodiing.
På Länets Lazarett har staden 2:ne frisängar upplätne till kostnadsfritt begagnande för behöfvande medlemmar, i följd af en för detta ändamål af aflidne Rådmannen E.
Kyberg i lifstiden gjord donation.
För bestridande af kostnaderne för Fattigförsörjningen erlägga stadens invånare årligen en afgift, motsvarande 24 procent af utskylderne till Kronan.
Häraf underhållas dels ett fattighus, der 13 personer finnas intagne, och för hvilka kostnaden år 1842 uppgick tili 953 R:dr Banko, och dels 67 18 sl. oförsörjda barn, sorn äro hos välkändi folk ä landet inackorderade.
I förra fem årsberättelsen omnämndes, alt, i anseende till härvarande kyrkas förfall, Gudstjensten hölles i en större säl inom Gymnasiihuset.
Detta förhållande fortfar väl ännu, men sedan sistlidna års höst är en ny Domkyrka, efter en smakfull af Eders Kongl. Maj:t fastställd ritning, under byggnad.
Det börjar dock visa sig, att församlingens invånare, vid beslutet härom, mera rådfrågat sin längtan att erhålla ett värdigt runi för sina andaktsöfningar, än sin förmåga; ty fastän kyrkan ännu ej är halffärdig, äro de samlade tillgängarne redan medtagne och länevägen beträdd.
De hafva jemväl under tiden sett sitt hopp sviket, att få kyrkan tillerkände de så kallade Domkyrkotunnorne, hvilka af kronotionden inom Hernösands Stift innehållas, men disponeras till Upsala Domkyrkas underhåll, och jag fruktar med skäl, att det vackra företaget ej kail bringas till fullbordan,, derest ej det allmänna kommer församlingen till hjelp.
Sundsvall, belägen i provinsen Medelpad, vid Selångersåiis utlopp i hafvet, räknar sin tillvaro frän år 1624, då dess privilegier af Konung Gustaf II Adolf utfärdades.
Likasom Hernösand grundar denna stad sitt bestånd på bandel och sjöfart, handtverkerier, strömmingsfiske och jordbruk.
Utrikes handel och sjöfart hafva varit i starkt stigande och den årliga exporten är högst betydlig, dels af jern, tillverkadt vid bruken inom orten, men hufvudsak ligast af trädvaror frän skogarne i Medelpad samt några socknar af jemtland, till hvilka artiklar i sednare åren äfven kommit pottaska.
Exporten sker till en del med stadens egna fartyg, hvilkas antal årligen ökals och hvaraf 17 st. om 1,359 lästers sammanräknad dräglighet blifvit under sednasle 5 åren nybyggda, och i öfrigt med andra städers samt utländska fartyg, deribland ett större antal Norrska årligen såsom fraklsökande infinna sig i stadens säkra och beqväma hamn.
Hufvudsakligasle importen är sall.
Den Inrikes handeln, sorn pä Stockholm sysselsätter en del af stadens fartyg, är äfven i märkbart tilltagande och störes icke deruti af någon så. beskaffad landthandel, som i Ångermanland idkas; och så väl på grund häraf, som i anseende tili de tillfällen till arbetsförtjenst, som den vidsträckta exporthandeln och skeppsbyggerierne lemna åt ortens arbetsklass, måste denna stad antagas utöfva ett välgörande inflytande å kringliggande landsort.
Om Hundlierherierne gälla enahanda anmärkningar, som derom blifvit för Hernösand gjorde.
Strömmingsfisket hav under förlidet år varit gifvande, men i allmänhet mindre förmånligt än fordom.
Idkarne af denna näring härstädes äro i allmänhet i bättre vilkor än Hernösands fiskare, der burskap på detta yrke lättare erhålles än i Sundsvall.
Jord är i cirkulationsbruk för odling af råg, korn och hafre samt hufvudsak ligast foderväxter för ladugårdarnes behof.
Vid 1 Repslageri, 4 Färgericr och 1 Garfverifabrik utgjorde år 1842, sammanlagda tillverkningsvärdet 9,270 R:dr Banko.
Hvarken Sundsvall eller Hernösand äro gynnade med några särskilda proh ibi ti va fö rfa t tiri nga r.
Då jag härmed slutar denna underdåniga berättelse, måste jag beklaga, att min af mångahanda embetsbestyr upptagna tid icke tillåtit mig, att, såsom jag önskat, gifva densamma den fulländning, som en till ledning för Eders Kongl. Majlis regeringsåtgärder, hvad detta Län angår, emad framställning om Länets tillstånd och behof bordt ega.
Eders Kongl. Majrts landsfaderliga hjerta skall deremot otvifvelaktigt dela den tillfredsställelse, jag eger af att sanningsenligt kunna i underdånighet försäkra, det Eders Kongl.
Maj:ts trogna undersåtare i detta Län vid innevarande tidpunkt äro, i följd af liera genom Försynens
Nåd sammanträffade lyckliga förhållanden, i åtnjutande af ett allmännare välstånd, än någon kan minnas före denna tid hafva egt rum.
Markegångspris för År M •lei- Summa. 1838. 1839. 1840. 841. 1842.
P ris.
En Tunna Råg 10 8 40 8 8 10 32 10 16 48 9 28 10 En Tunna Korn 8 16 — 7 8 — 6 32 — 5 32 — 5 24 — 33 16 — 6 32 ■— En Tunna Ärter 10 — — 8 40 — 8 8 — 10 32 — 8 16 — 46 — — 9 9 7 En Tunna Bafra 5 — — 4 16 — 4 4 — 3 16 — 3 — — 19 36 — 3 5 7 Ett Lispund Smör 4 32 — 5 — — 4 16 — 4 — — 4 32 — 22 32 — 4 25 7 Ett Lispund torrt Kött 1 32 — 1 32 — 1 40 — 2 — _ 2 — — 9 8- 1 40 — Ett Lispund Talg 4 32 — 5 — — 5 32 — 5 32 — 5 16 — 26 16 — 5 12 10 Ett Lispund Humbla 6 24 — 4 36 — 4 — — 3 16 — 3 42 — 22 22 — 4 23 7 En Oxe sådan som i landet finnes . 11 16 — 13 16 — 16 — — 18 — — 18 — — 76 32 — 15 16 — Ett Får 1 36 — 2 — — 2 4 — 2 8 — 2 8 10 8 —• 2 1 7 En Gås 1 — — 1 — — 1 — — 1 — — 1 — — 5 — — 1 — — Ett Höns — 10 8 — 10 8 — 10 8 10 8 — 12 — 1 6 8 10 11 20 st.
Ägg — 20 — — 20 — 20 — 20 — — 20 — 2 4 — 20 — En Tunna bättre Lax 42 — — 48 — — 43 — — 40 — — 40 ' 213 — — 42 28 10 Ett Lispund dito 3 24 — 4 — — 3 28 — 3 16 3 16 17 36 — 3 26 5 En Tunna af den så kallade Forsslaxen, som fångas ofvanföre Sollefteå forssen 36 — — 42 — — 36 — — 34 — — 34 — — 182 — — 36 19 2 Ett Lispund dito 3 — — 3 24 — 3 — — 2 40 — 2 40 — 15 8 — 3 1 7 En Tunna Lax af den i Tuna Elf och Medelpad 42 — — 48 — — 43 — — 40 — — 40 — — 213 — — 42 28 10 Ett Lispund dito 3 24 — 4 — — 3 28 — 3 16 — 3 16 — 17 36 — 3 26 5 En Tunna Salt Sik 23 — — 21 32 — 20 — — 20 — — 20 — — 104 32 — 20 44 10 Ett Lispund dito 1 44 — 1 3S 8 1 32 — 1 32 — 1 32 8 34 8 1 35 9 Ett Lispund Åhl • . . 3 16 — 3 16 — 3 16 — 3 16 — 3 16 — 16 32 — 3 16 — En Tunna Strömming 15 — — 12 32 — 9 — — 10 32 — 10 — 57 16 — 11 22 5 Ett Lispund dito 1 12 — 1 2 8 — 36 — — 42 8 — 40 4 37 4 — 45 10 Ett Lispund Tonfisk 1 16 — 1 16 — 1 16 — 1 16 — 1 16 6 32 — 1 16 — 100 St.
Neijonögon 1 4 — 1 4 — 1 4 — 1 4 — 1 4 — p 20 — 1 4 — Ett lass Hårdvallshö om 40 Lispund . 9 — — 6 32 — 4 32 — 3 32 — 5 16 29 16 — 5 41 7 En kärfve Halm, som bör innehålla 2!ne Lispund — 5 4 — 5 4 — 4 — — 3 — — 3 — .—. 20 8 4 2 Ett Lispund Skjalspäck 3 4 — 3 — — 3 — — 3 — — 3 — — 15 4 — 3 — 10 En Tunna Tjära 4 24 — 4 40 — 5 — — 5 — — 5 — — 24 16 — 4 41 7 En Tolft Halfbottenbräder ..... 3 — — 3 — — 2 26 8 2 32 — 3 16 _— 14 26 8 2 43 9 En Tolft Plankor 4 24 — 4 24 — 4 — — 4 — — 5 32 22 32 — <1 25 7 En Sågstock 16 — — 24 — 1 44 — 18 5 Ett Lass Tall ved — 20 — — 20 — — 20 — — 20 — — 24 — 2 8 — -I 20 10 Marke gångspris för Al' Medel Summa. 1838.
1839. 1840. 1841. 1842. pris.
Ett Dränge-Dagsverke _ 24 24 24 24 28 2 28 _ 24 10 Ett Öke- dito 1 — — 1 — — 1 — — 1 — — 1 8 — 5 8 — 1 1 7 Ved- och Bysningsämnen:
En famn Björkved af nya målet omkostnadsfritt lefverei-ad i Garni- zonsort 4 16 — 4 16 — 4 16 — 4 16 — 5 — — 22 16 — 4 22 5 En famn Ahlved dito 3 — — 3 — — 3 — — 3 — — 3 — — 15 — — 3 — — En famn Tallved, dito 2 32 — 2 32 — 2 32 — 2 32 — 2 32 — 13 16 —• 2 32 — En famn Granved, dito 2 — — 2 — — 2 — — 2 — — 2 16 — 10 16 — 2 3 2 Ett Lispund Talgljus å 7 st. på marken 5 16 — 5 32 — 6 16 — 6 16 — 5 32 — 29 16 — 5 41 7 Ett Skålpund Gula Vaxljus ....
1 — — 1 — — 1 — — 1 — — 1 — — 5 — — 1 — ■— En kanna Rofolja 2 — — 2 — — 2 — — 2 — — 2 — — 10 — — 2 — — Båtsmans Utrednings- och Bekläd- nads- samt Hemkalls-Persedlar.
Utrednings-Pcrsedlar:
En Kapprock af blått Vadmal . . 10 — — 10 — 10 10 10 — — 50 — 10 — — En Kappsäck af Segelduk, Skinn el- ler Väf 3 16 — 3 16 — 3 16 — 3 16 — 3 16 — 16 32 — 3 16 — En nåckad Rya eller Ylletäcke . . . 216 — 2 16 — 2 16 — 2 16 — — — 9 16 — 2 16 — En Hängmatta af Buldan 2 40 — 2 40 — 2 40 — 2 40 — — — — 11 16 — 2 40 — Beklädnads-Per sedlar: En Tröja af blått Vadmal .... 4 32 4 32 4 32 4 32 4 32 — 23 16 4 32 — Ea dito af grått dito .... 4 — — 4 — — 4 — 4 — — 4 — — 20 — — 4 — — En Väst med ärmar af blått Vadmal 3 40 — 3 40 — 3 40 — 3 40 — 3 40 — 19 8 — 3 40 —
En dito dito af grått dito 3 8 — 3 8 — 3 8 —. 3 8 — 3 8 15 40 — 3 8 — Ett par Långbyxor af blått dito 3 4 — 3 4 — 3 4 — 3 4 — 3 4 — 15 20 — 3 4 — Ett par dito af grått dito 2 20 — 2 20 — 2 20 — 2 20 — 2 20 — 12 4 — 2 20 — En blå och hvitrutig Halsduk . . . — 12 — — 12 — — 12 — — 12 — — 12 — 1 12 — — 12 — En Hatt 1 24 — 1 24 — 1 24 — 1 24 — 1 24 — 7 24 — 1 24 — Ett pär Läderskor 1 14 — 1 14 — 1 14 — 1 14 — 1 32 — 6 40 — 1 17 7 Ett par Ullstrumpor - 39 — — 39 — — 39 — — 39 — — 39 — 4 3 — — 39 — En Skjorta af Blångarn — 39 — — 39 — — 39 — — 39 — — 39 — 4 3 — — 39 — En dito af Lärft 1 12 — 1 12 — 1 12 — 1 12 — 1 12 — 6 12 — 1 12 — En Släpklädning af Vadmal . . . 8 — — 8 — — 8 — — 8 — — 8 32 — 40 32 — 8 6 5 Hcmkalls-Persedlar:
En Tunna Spanmål Ett Lispund Matvaror, bestående hälften Smör och hälften Kött . af Tillkommer i afseende på underhåll för tågande trupper och fångar under forsling : Ett Lispund Rågmjöl En Tunna Korngryn Ett Lispund Salt Kött Ett Lispund Färskt dito Ett Lispund Koksalt Ett Lispund Salt Fläsk Ett Lispund Torrt dito En Mark mjukt Bröd En Dagportion En Dagration Rote-Vacance-afgift Markegångspris för Ar 1838. 1839. 1840. 1841. 1842.
Medel pris. 8 16 7 8 6 32 5 32 5 24 33 16 6 32 3 8 — 3 16 — 3 4 3 — — 3 16 — 15 44 3 8 10 1 42 5 39 2 1 o O 2 1 1 7 4 38 4 46 1 16 32 — 14 16 — 13 16 — 11 16 — 11 — — 66 32 — 13 16 — 1 24 — 1 24 — 1 28 1 32 — 1 32 — 7 44 — 1 28 — 1 — — 1 4 — 1 12 — 1 16 — 1 8 — 5 40 — 1 8 — 16 — 16 — 16 — — 16 — — 16 — 1 32 — — 16 — 3 16 — 3 16 3 16 — 3 16 — 3 16 — 16 32 — 3 16 — 4 — — 4 — — 4 — — 4 — — 4 — — 20 — — 4 — — 2 — — 2 — 2 — — 2 6 — 2 5 — 11 3 — 2 3 8 2 — 7 5 7 6 — 8 10 — 8 5 — 40 4 — 8 1 21 7 — 16 11 2 .— 8 10 — 12 10 1 22 5 — 14 1 51 13 — 49 13 — 46 37 44 29 — 45 15 1 237 11 1 47 21 5 Hernösand, i Lands-Kontoret, den 30 December 1843.
Efter Markegängspris för fern Ar Medel - värdi. 1838.
I ingermanland.
Jordeboks-Ränta.
Penningar 8 t£.
Smör å 26 sk. 1 U. Tonfisk å 12 sk. . . 1 fjerding StrömmingalfR:dr 6 Kannor Tjära å 24 sk. . Hemmantals-Ränta.
If Tunna Korn a 36 sk. . 5 %t.
Smör å 26 sk. lj Sj£é.
Kött a 12 sk. . . 24 U Humbla ä 24 sk. . . 1 U. Talg å 24 sk. . . . T\
Oxe å 2 R:dr 36 sk. . . i Får å 12 sk 1 Gås å 6 sk 1 Höns 4 Tjog Ägg å 1 sk. 6 rst. . 4 lass Hö å 32 sk 5 Kärfvan Halm å 3 rst. . Vinterkörsel Boskapspenningar ....
Dagsverks dito 1 1 1 10 16 3 10 6 18 3 1 8 6 1 1 16 1 4 32 24 44 n 6 6 3 3 6 6 9 3 Summa 6 20 6 41 15 3 37 47 — 35 3 6 33 17 10 35 15 9 183 3 4 36 29 6 I Medelpad.
Lika, med den förändring, att Vinterkörseln efter Kronovärdi utgör 6 sk. och el ter Markegång dub- belt med 12 sk. 6 22 6 41 19 3 38 3 35 7 6 33 21 10 35 19 9 183 23 4 36 33 6 Hernösand, i Lands-Kontoret, den 30 December 1843.
BEFALLNINGSHAFYANDES UTI Westerbottens Län TILL KOIGL.
MAJIT i underdånighet afgifne FEMÅRSBERÄTTELSE för Åren 1838, 1839, 1840, 1841 och 1842. STOCKHOLM, 1844.
TRYCKT HOS P. A. NORSTEDT & SÖNER, Kongl. Boktryckare. 3Tr'V-.r- ,,Tf ■ ITU r vf ■ *■ • ' u . Ai " 'yrr\V;,\jY . ,\ ■ va s maSMS*WB8WB ■ ' JT8S .14 J.OH ÄJ0T3 . ’■ ' 7 ■ ■/.. , •• : . ■ - Storma ut ig ste.
Alleriiådigste
Hon ting! rP. I ili följe af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga föreskrift,' får jag underdånigst afgifva Berättelse om Westerbottens