Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den under namn af Kongl. Svenska Aktiebolaget för jernväg mellan Köping och Hult privilegierade association har, efter hvad kändt är, fullbordat jernvägsarbetet endast mellan Örebro och Arboga, hvarjemte vid denna bana ett särskildt bolag knutit en jernväg, som från Dylta station förer till Nora och benämnes Nora—Ervalla jernväg.
Erhållen uppgift å trafiken på dessa båda banor bifogas härhos i den på följande sida stående tab. Litt. G. Tab. Litt. g. o Jernväg till 1| mils längd är på bekostnad af bolaget Vieille Montagne under anläggning mellan Åmmeberg och Isåsens zinkgrufvor samt afsedd för forsling af zinkmalm från grufvorna till de utmed Wettern vid Åmmeberg anlagde vaskinrättningar.
Kostnaden för denna jernväg, fullt färdig, är beräknad till 450,000 R:dr R:mt. 20 Örebro län.
Lands-, Härads-, Socknevägar.
Utom ofvanberörde jernvägar, hvilka äro afsedda för lokomotiv, har en jernväg för hästkraft blifvit under qvinqvenniet fullbordad från Stribergs grufvefält till Källeviken vid sjön Saxen, i sammanhang med båtfart öfver sjöarne Saxen och Wickern till lastageplatserna vid Wickersvik och Gyttorp.
Anläggningskostnaden för denna jernväg uppgår till 97,300 R:dr 9G öre, deruti inberäknad kostnaden för fastighetsinköp, anskaffande af ångbogseringsfartyg och lastpråmar m. rn.
Till anläggningen erhölls 1855 ett statslån af 30,000 R:dr R:mt, och hvad derutöfver åtgått har blifvit uttaxeradt på delegarne.
För forsling af brukseffekter från Grythytte och Hellefors bergslager begagnas ock, på sätt förut är nämndt, den inom Filipstads bergslag från Saxen till sjön Yngen anlagda jernväg för hästkraft, hvarefter effekterna forslas på de Werinländska vattendragen och jernvägarne till Christinehamn.
Tab. N:o 8. 2) Allmänna Landsvägar jemte Härads- och Socknevägar.
Dessa vägar, i afseende å hvilkas längd bi lagde tabell
N:o 8 i underdånighet åberopas, äro i allmänhet fasta och goda, utom på ett och annat ställe i sydligaste delen af länet och i bergslagen, hvarest stark trafik, brist på tjenligt grusningsämne eller vägarnes läge på jäsjord orsaka deras mindre goda beskaffenhet.
Under qvinqvenniet hafva längre sträckor af lands- och häradsvägarne blifvit utlagde till den i lag föreskrifna bredd, som de förut saknade.
De vägomläggningar, som i tabellen upptagas, äro dels vid Pålsboda station i Skyllersta socken, der xVdels mils väg blifvit i sammanhang med anläggning af statens jernväg, genom Jern vägs-styrelsens försorg, omlagd, dels ock i Lerbäcks och Hammars socknar samt på Askersunds stads ägor, hvarest en väglängd af tillsammans 1J mil blifvit, för undvikande af flera svåra och branta backar, omlagd, hvartill i statsanslag erhållits 18,000 R:dr, derförutom kommunerne bidragit med 5,991 R:dr 82 öre, allt Riksmynt.
Omläggning af allmän väg har, utom några mindre dylika arbeten å ställen, der jernväg kommit i beröring med landsväg, derjemte ägt rum till omkring 2,000 fots längd i närheten af Fellingsbro jernvägsstation och bekostats af Köping—Hults jernvägsbolag.
Utom ofvanberörde vägförbättringar har den år 1855 påbörjade väg- och brobyggnaden öfver Hammars stora färjesund blifvit 1858 fullbordad och afsynad.
Längden af denna byggnad utgör 832 fot, och kostnaden derför uppgår till 73,519 R:dr 9G öre R:mt, hvaraf 67,500 R:dr lemnats af statsverket såsom anslag utan återbetalningsskyldighet och återstoden 6.019 R:dr 96 öre tillskjutits af kommunen.
Väg- eller bropenningar uppbäras hvarken der eller annorstädes inom länet.
Slutligen må ock nämnas, att Finnåkers och Grönbo bruksägare anlagt ny väg om |-dels mils längd för direkt kommunikation mellan nämnde båda bruk.
Alla inom länet befintliga större broar byggas och underhållas af kommunerna, och 3 sådana hafva under perioden blifvit ombyggda.
Vid qvinqvenniets slut funnos i länet 3 färjor, den ena öfver Torrvarpssund i Grythytte socken, der färjpenningar erlades med 12 öre för häst och åkdon, den andra öfver Hammars lilla färjesund i Hammars soc Tab.
Litt. 0. Trafiken å Örebro—Arboga och Örebro—Nora jernvägarne åren 1858—1861. 1858 1859 Skilnad mellan 1858 och 1859 årens trafik 1860 Skilnad mellan 1859 och 1860 årens trafik 1861 Skilnad mellan 1860 och 1861 årens trafik » » 1858 och 1861 » » P a s s a g e r a r e. Inkomst af Lustresor.
Krdr Rrmt. Afgift för Pa- keter, Vagnar, Hastar och Hundar samt Post- och Till- skottsafgifter.
Gods och Boskap.
Summa inkomst.
Rrdr Rrmt.
Tillök- nings- procent Ira 2:a klass, klass. 3:e klass.
Summa Inkomst ICdr Knnt.
Centner. i „ , Krdr Rrmt. 4,429,18,004 35,488 57,921 84,934,50 5,814,4 5 8,184,22 623,887,41 87,230,26 186,163,43 — 4,539,18,558 41,040 64,137 90,374,98 2,439,92 9,556,29 893,204,55 113,992,4 6 216,363,65 — 4- 1101 + 554 + 5,552 + 6,216 + 5,440,48 — 3,374,53 + 1,372,07 + 269,317,14'+26,762,20 +30,200,22 16,2 4.127 17,950 41,357 63,434 89,737,77 1,149,32 9,109,98 996,685,39! 130,412,58 230,409,65 — — 412 — 608 + 317 — 703 — 637,21 —1,290,60 — 446,31 + 103,480,84 , + 16,420,12 + 14,046 6,5 3,977! 17,821 39,809 61,607 93,641,92 12,306,22 1,096,153,03 155,223,40 261,171,54 — —150 —129 —1,548 —1,827 + 3,904,15 — 1,149,32 + 3,196,24 + 99,467,64 +24,810,82 + 30,761,89 13,4 — 4521 —183 + 4,321 + 3,686 + 8,707,42 — 5,814,45 + 4,122 + 472,265,62 +67,993,14 +75,008,11 40,3 Örebro län.
Gästgifverier.
Skjuts.
Bref befordring.
Ångbåtstrafik. 21 ken, hvarest afgiften utgjorde hälften af nyssnämnde belopp, och deri tredje öfver Käckssundet i Bjurkärns socken.
o A länets allmänna vägar funnos vid samma tid omkring 680 grindar, hvaraf endast ett mindre antal kom på de större vägarne.
Gästgifveriernas antal inom länet utgjorde vid 1860 års slut 49, städernas och en jemlikt Konungens Befallningshafvandes utslag den 4 November 1858 nyanlagd gästgifvaregård vid Elfhyttan i Nora socken deruti inberäknade.
Inom Carlskoga socken har Nolby gästgifveri blifvit, i följd af Konungens Befallningshafvandes utslag den 18 Mars 1858, flyttadt till vestra Kedjeåsen.
Skjutsentreprenad har tillvägabragts öfverallt, utom vid 3 mindre gästgifverier Nyttorp, Loka och Dunsjö, hvartill 1.860 kommit Kils-Blacksta, der förut ingången entreprenad upphörde den 1 Augusti sistnämnde år, hufvudsakligen af det skäl, att nästan ingen skjuts derifrån påkallats, sedan jernbanan mellan Nora och Orebro blifvit färdig.
I anledning af den genom Kongl. Kungörelsen den 11 December 1857 meddelade föreskrift om förhöjning i skjutslegan från 1858 års början, hafva de afgifter, som erläggas af de skjutsskyldige till entreprenörerne, blifvit efter vederbörandes hörande nedsatte å flera gästgifvaregårdar, vanligtvis med j-del af den förut bestämda summan, och ehuru afgifterna vid de sedermera 1860 hållna entreprenad-auktioner uppgått till något högre belopp än tillförene, särdeles vid de större gästgifvaregårdarne, hafva de skjutsskyldige i allmänhet icke dragit i betänkande att erlägga den ifrågasatta förhöjningen och synas vilja göra allt för att undvika en återgång till den fordna håll- och reservskjutsen.
Emellertid ställa sig dessa afgifter högst olika, enär de variera så betydligt, som från 1 R:dr 87 öre ända till 86 R:dr per hemman, hvaruti dock genom omreglering och tillökning af det mest betungade skjutslaget rättelse till en del kunnat ske; att en pålaga, som stundom faller så ojemnt, lätt uppväcker missnöje och knot synes ej underligt.
.Postkontor finnas ett i hvarje af länets städer, dessutom 5 Postexpeditioner, i Nya Kopparberget, Grythyttehed, Ramundeboda, Carlskoga och Ramsberg, den sistnämnde inrättad år 1860.
Först efter periodens slut har en poststation tillkommit.
Postföringen bestrides af 31 postgårdar, utgörande tillsammans 23 mantal.
Den dessa hemman åliggande ordinarie postforsling har under perioden utgjort 6,171TV mil årligen eller i me o deltal för hvarje helt hemman 268A mil per år.
Ar 1856 öppnades ny postgång mellan Askersund och Ramundeboda. 1858 inrättades snällposter till Mariestad och Carlstad.
1859 började posten transporteras 2 gånger i veckan å Mälaren till och ifrån Arboga samt derifrån å jernväg till örebro, och i December månad år 1860 öppnades diligensfart för passagerare, paketer och post mellan Örebro och Töreboda.
Utom nämnde postbefordring har postforsling skett dels efter kontrakt med enskilda personer, dels ock på gästgifvarskjuts.
Kronobr ef bäring en i länet, ordnad genom Konungens Befallningshafvandes utslag den 8 November 1854, var vid slutet af år 1860 ställd på entreprenad öfverallt, utom i Vester-Nerikes fögderi samt Sköllersta och Fellingsbro härader.
Entreprenad-afgifterna variera mellan 75 R:dr inom Grythytte härad och 1,400 R:dr inom Örebro härad.
Inom Vester-Nerikes fögderi utgjordes brefbäringsskyldigheten af vissa dertill anslagne hemman samt inom Sköllersta och Fellingsbro härader emot ersättning, hvarom blifvit inför domstolarne öfverenskommet.
Varuforsling med jern, malm och andra effekter verkställes af brukens underhafvande och några bland sjelfägande allmogen, dock ingenstädes till sådan betydenhet, att den kan betraktas som näringsgren. B).
Intill 1857 års höst bestreds ångbåtstrafiken mellan Örebro och Stockholm af passagerarefartygen Mälaren om 80 och Örebro om 30 samt lastångfartyget Nerike om 24 hästkrafters machin, men sedan jernvägen mellan Orebro och Arboga öppnats för trafik i September månad samma år, upphörde de båda förstnämnde fartygen med sina resor på Örebro.
Nerike fortfor deremot att göra regelbundna turer mellan nämnde stad och hufvudstaden, hvarjemte ett nytt ångfartyg Hjelmaren med machin 22 Örebro län.
Segelfartyg.
Kusthamnar.
Telegrafstationer. om 30 hästars kraft 1858 tillkom på sammma linie.
Mellan Askersund samt Motala, Wadstena och Göteborg har kommunikationen underhållits af lastångfartygen Askersund med 30, Prins August med 25 och Wettern med 24 hästars machin, af hvilka fartyg Prins August före periodens slut, i följd af försäljning, upphörde med resorna på Askersund.
För person- och varutrafik från Linde till Guldsmedshyttan och andra ställen vid sjön Rossvalen har ett mindre ångfartyg blifvit genom ett enskildt bolags försorg anskaffadt.
I öfrigt idkades år 1860 fraktfart på Hjehnaren med 9 segelfartyg om 27 3,60 lästers drägtighet, tillhörige Örebro rederibolag, och på Wettern med 2 fartyg, dragande omkring 70 läster, tillhörige Askersunds stads innevånare.
Fartyg och båtar af 5 läster och derutöfver, tillhörige landtman, uppgingo inom länet nämnde år till 37 om 623 läster.
Kusthamnar finnas vid Schebäck straxt öster om Örebro vid Svartåns utlopp i vestra Hjehnaren, vid
Derböl i Lennäs socken på Hjelmarens södra strand, och vid Askersund.
Segeldjupet i Hjelmaren och Hjelmare kanal utgör 7,5 fot.
Några nybyggnader vid dessa hamnar hafva icke uppgifvits vara under qvinqvenniet verkställde.
I afseende å längd och rigtning af de hufvudsakligaste trafiklinierne å insjöar och floder åberopas i underdånighet hvad förut är anfördt under 3:dje afdelningen i fråga om transportleder för effekter från bruk och bergverk i norra delarne af länet.
På sjön Wiekern bestrides denna trafik af ett mindre lastångfartyg med pråmar.
Den enda inom länet befintliga Tean alanläggning är Knappfors kanal med sluss, som fullbordades år 1853 med en anläggningskostnad af 54,976 R:dr n öre R:mt, hvaraf 17,000 R:dr erhöllos såsom statsbidrag.
Kanalbolaget har dessutom bekostat betydliga rensningar, såväl i Timselfven nedanför Knappfors sluss, som isynnerhet mellan slussen och sjön Alkvettern, hvarigenom vattenytan i denna jemte flere andra sjöar blifvit reglerad.
Kostnaden för detta sista företag, som ännu ej är fullt färdigt och hvartill staten särskildt bidragit med 4,500 R:dr, ökar ofvannämnde anläggningskostnad med 10,000
R:dr, och torde ytterligare påfordra 1,000 R:dr.
Kanalen är 100 fot lång och 20 fot bred samt beräknad för 5 fots djupgående fartyg.
Genom denna kanal sammanbindes Timselfvens lugnvatten vid Björkholms faktori '-dels mil från sjön Möckeln med sjön Alkvettern och vidare derigenom med det 6 mil långa vattendrag, som, numera försedt med kanaler, der så erfordras, berör Christinehamn-Sjöändans jernväg, Kroppa jernväg, Yngs-Daglöse jernväg och staden Filipstad.
Fraktbelopp, utgifter och inkomster uppgifvas i nedanstående tab.
Vid 1860 års slut funnos inom länet 8 telegrafstationer, af hvilka 7 blifvit under perioden anlagde.
Telegrafstationerna i Örebro och Askersund äro inrättade af staten, men de öfrige, hvilka finnas utefter jernvägen mellan Örebro och Arboga samt Nora och Ervalla, äro i sammanhang dermed af jernvägsbolagen bekostade.
IL Utgifter och inkomster vid Knappfors kanal.
Frakt- belopp i Centner.
Sluss- intrader.
Årliga om- kostnader för under- håll m. ni.
Utdelning till Aktie- egare.
År 1856 160,000 2,423,46 152,31 2,760 » 1857 150,000 2,310,67 625,57 1,840 » 1858 150,000 2,148,08 359,19 1,475 » 1859 220,000 3,074,96 191,io 690 » 1860 216,000 3,048,58 669,35 2,300 Anmärkning.
Bolagets i Carlskoga härads Sparbank insatta reservfond utgjorde vid sista bokslutet 851 R:dr 86 öre, och afsiittas härtill ärligen 150 R:dr H:int.
Sjöfart och handel. 23 C) Sjöfart och Handel.
I afseende på antal och lästetal af länets innevånare tillhörige fartyg och Tub. N:o 9. båtar åberopas underdånigst hvad här ofvan blifvit anfördt i sammanhang med redogörelsen för ångbåts- Tab. Litt. i. farten; och rörande antalet af personer, som hafva handel till lefnadsyrke bifogade tabell N:o 9, äfvensom i afseende å trafiken på Hjelmaren det nedanstående sammandraget i tab. Litt. I.
Ett seglande fartyg har under perioden förolyckats på Hjelmaren, hvarvid någon person dock icke omkom.
Någon Assurans-förening mot sjöskador är icke inom länet bildad.
Litt. 1.
Person- och varu-trafik till och från örebro och hamnar vid Hjelmaren åren 1856-1860.
Passagerare Antal.
Spanmål: Hafre Tunnor.
Hvete » Korn » Malt » Råg » "Wicker » Arter » Potatis » Stenkol » » stybb .- » Coakcs » Kreatur Stycken.
Lokomotiver ; » Passagerarevagnar » Trädvaror: Aspvirke Parlass.
Bakar Tolfter.
Bjelkar Stycken.
Bräder och Plank Tolfter.
Ekar Stycken.
Läkter Tolfter.
Mastspiror Stycken.
Sia no r » Sleepers » Telegrafstolpar » Timmer » Wed Eamnar.
Diverse gods Centner.
Antal fartygsturer till och från Örebro samt Hjelmarens hamnar nedanstående år. 1856 af Ångfartyg » Seglande 1857 » Ångfartyg » Seglande 1858 » Ångfartyg °22 “ 748 Resor. 188 » 609 8 797 * 1858 af Seglande 1859 » Ångfartyg » Seglande 1860 » Ångfartyg » Seglande 417 Resor- tilta Resor. 126 » 568 ” 694 » 140 » 490 ” 630 » 1 8 5 6. 1 8 5 7. 1 8 5 8. 1 8 5 9. 1 8 6 0. Frän Mälaren till Orebro och hamnar vid Hjelmaren.
Till Mälaren från Orebro och hamnar vid Hjelmaren.
Från Mälaren till Orebro och hamnar vid Hjelmaren.
Mälaren från Orebro och hamnar vid Hjelmaren.
Till.Mälaren från Orebro och hamnar vid Hjelmaren.
Till Mälaren från Orebro och hamnar vid Hjelmaren. 4,259 4,601 3,679 3,925 1,253 1,536 1,238 1,380 1,245 1,401 30 447 268 1,889 12,090] 19,903 22,029 1,775 85 377 137 1,400 86 2,113 31 2,385,] ] 1,755 8 2,949 2 73 30 757 657 235 10 25 2,159 6,155 9,682 71 2,295 934 836 9,155 3,385 11,499J] 60 109 15 1,233 4,902 253 181 69 2 3,518 78] 1,013*] 83 1,105 106 21 315] 21 483 129 1,643 5,086 9,181 12,323? 1,550 564] 14,856 9,211 7,981 82 4 249 26 406 73 1 497 65 1,322 6 n ‘ 102 120 3 1 — 177 697 1,694 570 5,000] 3 6,386]] 181 630A 2,948iV 234y. 4 39 7 10 120 ,v 2 19 30 • 2 3 8 78 1,998 645 45 130 2,303 2,241 2,745 2,336 2,953 3,593 2,607 149,450 237,967 139,263,86 243,550,4 0 98,567,71 176,121,84 94,919,gg 217,935,02 130,238,65 203,763,ig 24 Örebro län.
Marknader.
Torgdagar.
Bränvinsförsäljning.
Skiften.
Statsbidrag.
Af de inom länet frambringade landtmannavaror, som vid varubyten så inom som utom länet till afyttring förekomna, intaga spanmål, kreatur, ladugårdsprodukter och bränvin främsta rummet.
Afsättningsorter äro länets städer och Stockholm, och för bränvin jemväl städerna Christinehamn och Filipstad.
Offentliga marknader hållas årligen i länets städer: 3 i Örebro och Askersund samt 2 i Nora och Lindesberg, och dessutom landtmarknader 2 hvarje år, den ena om våren och den andra om hösten, vid Sköllersta, Sörby, Svennevad och Emma i Sköllersta härad samt vid Tomta och Lerbäck i Kumla härad; dessutom förekomma torgdagar i städerna hvarje Onsdag och Lördag samt på landet vid de båda sistnämnde marknadsplatserna, äfvensom vid Nya Kopparberget och Carlskoga, en å två dagar hvarje månad.
Vid landtmarknader pläga äfven åtskilliga vestgötehandlande och handtverkare med sina varor tillstädeskomina och föryttra dem till allmogen.
Rörande priset på landtmannaprodukter åberopas i underdånighet de uppgifter, som influtit under Salje afdelningen, hvarjemte må tilläggas, att partipriset på bränvin varierat emellan 1 R:dr 20 och 1 R:dr 70 öre för kannan.
Vid slutet af år 1860 funnas inom länet 7 minutering sställen för spirituösa drycker, 3 i örebro, 1 i hvardera af länets öfriga städer och 1 i Nya Kopparbergs socken.
Rättigheten utöfvades öfverallt af bolag.
Utskänkning af spritdrycker idkades å 33 ställen i städerna och å 14 af länets landtgästgifvaregårdar samt dessutom tillfälligtvis vid Adolfsbergs brunn och å 2:ne såkallade utvärdshus vid Örebro stad under sommaren, vid mötesplatserna Sannahed och Mosås under mötestiderna, vid Porla under brunnsterminerna samt å 5 ångfartyg under tiden för deras resor.
Minuterings- och u t sk än k n i n gs afgiftern a uppgingo nämnde år till 43,619 R:dr • go öre Runt.
Den del af dessa afgifter, som tillfaller länets städer och socknar, är af de särskilda kommunerna till olika ändamål disponerad, å landet allmännast till folkskolorna, stundom äfven till fattigvården. 5.
ICiSMaerialföriäåSliJSMlesB.
N:o 10 utvisar antalet hemman och lägenheter, dessas natur och brukningsdelar jemte uppskattningsvärdet.
Under perioden har icke något hemman inom länet blifvit ur ödesmål upptaget, men 71 mantal nyskattlagde med åsatt hemmantal; 78ff||J-deIs mantal kronohemman, men inga krononybyggen, skatteköpta; 24 jordaf'söndringar anmälde för åsättande af afgäld till stamhemmanen, och 54 qvarnstenpar skattlagde.
Inom länet finnas 335 rusthåll af Kongl. Lif-Regementets Husarkorps, 474 rotar af Kongl. Nerikes och o 55 af Kongl. Westmanlands Regemente.
A Kongl. Lif-Regementets Husarkorps’ och Kongl.
Nerikes Regementes mötesplats Sannahed öfvas beväringsmanskapet från det egentliga Nerike, en del af Wermland och länets vestliga bergslager.
De östra bergslagernas och Fellingsbro härads beväringsmanskap vapenöfvas af Kongl. Lif-Regementets Grenadierkorps å Utnäs Löth i Westmanland.
Inom 1860 års slut var 1841 års ordinarie roteringsverk, som icke omfattar länets bergslager, ännu icke slutligen pröfvadt.
'Tab. N:o ll. Rörande laga skiften åberopas i underdånighet hosföljande tabell N:o 11.
På jordbruket inom länet har skiftesverket haft ett särdeles fördelaktigt inflytande, då jordens ändamålsenliga skötsel och företagandet af en mängd odlingar deraf gemenligen blifvit en följd.
På slättlandet finnes numera ett jemförelsevis ringa antal oskiftade byar och hemman.
Af tabellen visar sig, att medeltalet af sökta skiften under åren 1856—1860 utgjort 44, minsta antalet år 1857, hvilket kan tillskrifvas den då rådande ofördelaktiga penningeställningen.
Till understöd för utflyttningar i följd af laga skiften har under de ifrågavarande fem åren af allmänna medel utbetalts sammanräknadt 60,425 R:dr 80 öre.
Tab. Litt. k.
En summarisk redogörelse för de hvarje år under qvinqvenniet influtne statsbidrag jemte hvarje års restantiebelopp följer å den på följande sida stående tabell Litt. K, och torde 1857 och 1858 års högre restantiebelopp äfven kunna förklaras af den vid denna tid rådande penningebristen.
Folk- och tillämpningsskolor. 25 6.
I länets städer och socknar äro Folkskolor ordnade i öfverensstämmelse med gällande författningar.
Den till dem anslagne folkskole-afgift för hela länet uppgick: år 1856 till R:dr R:mt 19,05 7.48; » 1857 » » » 19,28 6,93; » 1858 » » » 19.399,88; » 1859 » » » 19,431,99; » 1860 » » » 19,756,87; Att dessa inrättningar, väl ordnade, mäktigt bidraga till en stigande upplysning hos allmogen är i allmänhet insedt och erkändt; dock är det intresse, allmogen sjelf vid dem fäster, samt benägenheten till uppoffringar i och för deras utveckling olika på olika trakter; och vill det nästan synas, som om de ännu icke allestädes frambragt resultater nog påtagliga, för att öfvertyga den folkklass, för hvilken de närmast äro afsedda, om deras omätliga vigt.
En omständighet, som i ej ringa mån hämmar deras utveckling, är svårigheten att allestädes erhålla duglige och nitiske lärare.
Utom den i 3:dje afdelningen omförinälda landtbruksskola, finnas inom länet följande tillämpnings-skolor.
Tekniska Elementarskolan i Örebro, organiserad i enlighet med de af Eders Kongl. Majit den 12 Mars 1856 i nåder gifna stadgar och öppnad den 5 Oktober 1857, lemnade år 1860 genom 9 lärare undervisning åt 29 lärjungar, fördelade i en öfre och en nedre afdelning.
Under året stego inkomsterna till 12,669 R:dr 63 öre och utgifterna till 11,020 R:dr 5 öre.
I afseende å skolans inflytelse på orten, har man kommit till den öfvertygelse, att läroanstalten, allt efter som den hinner utveckla sig, skall i sin mån verka fördelaktigt på näringarne och kraftigt medverka till bildande af kunnige idkare af de praktiska yrkena, samt sålunda uppfylla det med stiftelsen afsedda ändamål; en i Örebro af lärare vid Tekniska Elementarskolan och Elementar-läroverket särskildt bildad teknisk söndagsskola, hvarest undervisning i geometri, arithmetik och ritning lemnäs åt vid pass 20 handtverkslärlingar; och en i Nora inrättad slöjdskola för flickor, hvilken varit besökt af 25 ä 30 barn årligen.
Denna skola ägde den 1 Maj 1861, enligt då afslutad årsräkning, en fond af 2,255 R:dr 18 öre, samlade genom enskilda bidrag.
För undervisningen är anställd en lärarinna med årlig lön af 150 R:dr.
Allmänna Kronouppbörden åren 1856- -1860.
Särskilda slag af medel.
R.-dr R:mt.
Statsmedel 1856 728,569,91 14,163,79 1857 730,903,74 18,891,97 1858 696,077,27 19,602,35 1859 716,425,80 13,814,04 1860 685,707,61 14,684,4 0 Riksgäldsmedel 1856 78,267,52 147,84 1857 81,324,09 232,88 1858 81,755,72 232,io 1859 80,321,75 370,45 1860 85,664,35 239,22 .Diverse
Verks medel 1856 72,950,51 702,62 1857 53,821,03 1,338,61 1858 40,987,96 193,72 1859 107,123,95 603,57 1860 94,667,61 196,97 Landshöfdinge-Embelels uli Örebro län und. ber. för åren 1856—1860. 4 26 Örebro län.
Ränte- och Kapitalförsäkringsanstalt.
Härförutom har i Nora funnits den förut omnämnda, numera upphörda, undervisningsanstalten för skogsskötsel; likaså har i Kräklinge socken funnits en slöjdskola, stiftad af enskild person, i akt och mening att allmogens barn der skulle få kostnadsfri undervisning i smeds- och snickareyrket, men på senare tiden har icke någon begagnat sig af denna förmån.
I öfrigt finnes i Örebro ett fullständigt Elementar-läroverh och såväl der, som i länets öfrige städer, åtskilliga andra uppfostringsanstalter, för hvilka Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande blifver i tillfälle att under hvarje stad särskildt här nedan redogöra.
Följande Bankinrättningar finnas inom länet:
Örebro Enskilda Bank, stiftad år 1837, beviljades senast ny oktroj på 10 år från den 1 December 1857.
Bankens rörelsekapital, som 1855 uppgick till mer än 30 millioner R:dr Banko, har, i anseende till den omvexlande penningeställningen under qvinqvenniet, det ena året ökats, det andra åter något minskats.
Den år 1855 till 2 procent nedsatta räntan på upp- och afskrifning höjdes redan följande året till 3 procent eller o samma ränta, sorn före nedsättningen var bestämd.
Ar 1857 öppnades depositions-räkning mot 4 procents ränta för medel, som, med vilkor af 3 månaders uppsägning för återlyftning, i banken insattes.
Följande året 1858 inrättades afdelningskontor i städerna Nora och Askersund.
Postremissvexlar började utlemnas år 1859.
Lagsökningarnes antal 1860 utgjorde 22, för hvilka ali betalning redan under året inflöt.
Bankens vinst uppgick nyssnämnde år till 82,253 R:dr 3 öre R:mt.
Örebro läns särskilda Hypotheksförening, för hvilken reglemente i nåder fastställdes år 1849, började sin verksamhet med år 1851.