Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bko); 4 „ kronor^ 6 pär stakar af messing; Diverse mössor, hattar, coeffiirer, taurbaner, rockar, kappor, mantiljer; 24 st. profdukar af siden; 14 dussin profver å bomulls- och ylleväfnader; 50 st. strumpväfstolar och 8 st. trikot-rundstolar; Diverse brons-arbeten, stakar, skriftyg m. m. samt machinerier tor ett sammanräknadt värde af 1,032,000 Rdr. emot 5 procents tull å värdet: 0,297 Sk® Engelskt och Skottskt tackjern; 4,000 st. jernformar; 60 Sk® 10 L® rundjern, valsar etc.; 19 st. valsar af jern; 1,300 famnar jernketting; 37 st. sågblad; 1S1 st. plåtar; 100 st. spiraler och 20 st. skifvor af jern; 53,700 ® färgstofter; 4 fästager pulveriserad talk; 2.400 kärl af Engelsk lera; 125 L® kättingslim för ylleväfnader; Strumpstolsnålar, värda 600 Rdr; Profscbaletter och mönster, värda 200 Rdr; samt machinerier och redskap till ett värde af 119,195 Rdr; hvarå Revisorerne trott sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet. Kong*!.
Dess räkenskaper, innefattande redovisning för så väl Sveriges enskilda handels- och sjöfarts-fond som ock Sveriges och Norriges gemensamma fond, äro granskade i Kongl.
Kammar-rätten för bada revisionsåren, dervid den förra redogörelsen, för år 1850, till anmärkningar föranledt.
Förhållandet med inkomster och utgifter inhemtas af nedanstående 2:ne tabeller: — 43 — Sveriges enskilda Handels- och sjöfartsfond.
Debet. år 3§50. år 1S5B.
Tillgångar 1,130,900: A. 6. 1,308,179: 38. 2.
Afgift till handels- och sjöfartsfonden Intresse-medel Karantäns-afgift - Återdebiterade medel — 463,301: 43. 11. 26,567: 5. 7. 9,212: 1. 10. 4,913: 22. 11. 523,980: 12. — 31,195: 1. 6. 1,267: 12. — S:r Balans till påföljande året: 503,994: 26. 115,733: — 3. 4. 556,442: 25. 6. 146,252: 9. 4.
Summa 1,750,627: 31. 1. 2,010,874: 25. — Credit.
Skulder - - - 88,012: 23. 4. 115,733: — 4.
Bidrag lill fonden för Sveriges och Norriges gemensamma utgifter 98,753: 11. — 103,295: 13.
— För sjöexpeditioner reserverade medel 45,000: — — 45,000: — — Till karantänskostnader dito 25,000: — — 25,000: — — Tillkarantänsinrättningen å Känsö- 14,198: 22. 8. 13,374: 45. 7. Understöd för Svenska kyrkan i London 1,196: 36. — 1,196: 36.
— Afkortningar oell uppbördskostnader 5,244: 17. — 5,545: 5. 7.
För lots- och båkväsendet — 13,611: 32. — 21,092: 16.
För sjökarteverkets fortsättande 1,161: 10. 11. — — Sportelersättningar till General-konsuler och Kommendanter samt tjenstemän i Kommerskollegium , 20,760: 1. 5. 20,150: 29. <1.
Bidrag till ombyggnaden af Trollhätte kanal oeh slussverk -- - 60,000: — — 60,000: — — Dito till mätningar å sjön Wenern 4,000: — — 4,784: 34. 3.
Dito till byggandet al ny skeppsdocka vid Stockholm — - 30,000: — — 30,000: — — Dito till dockbyggnaden i Norrköping 33,333: 16. — — — Bogseringskostnader å Götha eif 1,741: 12. 7. 1,461: 44. 8.
För signalering med en tidkula - 400: — — 400: — — Diverse utgifter 35: 2. — 71: 26.
— Bidrag till uppmuddring af inloppet till Norrköping , — — 13,862: — — Dito dito till Gefle hamn — — 9,000: — — Förskott till slafvarnes friköpande på ön S:t Barthelemy - — — 119,760: 19. — S:r 354,435: 17. T. 473,995: 29. 2. 15, — 46. 8. 47. 6. — 44 — Balans till påföljande året:
Kontant behållning ; - 523,715: 11. 9. 250,1(52 Inventarier „ 649: 31. 4. 636 Utlånta medel —r —----- 581,740: 32. 8. 1,018,880 Oliqviderade intressen —- - 15,019: 16. 3. 19,810 Förskott , till slafvars friköpande på ön S:t Barthelemy— - 119,760: 19. — — — oredovista uppbördsfiiedel 67,294: 23. 2. 60,737: 26, 9.
Bidrag till fonden för Sveriges och ‘Norrige» gemensamma utgifter—— — — 70,858: 3. 7. S:r 1,308,179: 38. 2. 1,421,145: 43. (T Summa 1,750,627: 31. 1. 2,010,874: 25.
— I afseende på det bär ofvan balanserade förskott af 119,769
Rdr 19 sk. till slafvars friköpande på ön S:t Barthelemy, få lievisorerne anmäla, att Kongl. Majit den 21 Mars 1851, med bifall till Rikets Ständers underdåniga hemställan, i nåder tillåtit, att beloppet finge afskrifva»,, oell att, i följd deraf, ifrågavarande förskott blifvit i samina års räkenskaper affördt.
Sveriges och JSärriges gemensamma fond. ».ebet. är 1550. år f§5®.
Balans frän föregående äret:
Tillgångar „ 47,900: — 10. 12,735 : — 4.
Sveriges bidrag till gemensamma utgifter 98,753: 11. 103,295 : 13.
Norriges. dito, 15,000 speciel-, —— — 39,532: 5. — 39,426 : 7. 5.
S:r 138.285: 16. 142,721: 20. 5.
Skulder 12,735: — 4. 97,616 32. 4.
Summa 198,920: 17. 2. 253,073 5. 1.
Balans frän föregående året: .Skulder i. 47,900: — 10. 12,735 — 4.
Fredsverkets underhållande med Barbaresk-statema 6,223: 12. 9. 6,122 23. 5.
Traktamenten till Konsulaterna m. lii ........ 108,590: 11. 6. 114,099 44. 10.
Konvoj-kommissariatets aflöning - 4.110: — — 4,110 .— Expektanslöner och pensioner 13,844: 18. 3. 12,507 24. 11.
Hyra för Kommissariatets embetslokal 766: 32. — 900 — — Omkostnader för konsulat-huset i Tanger 1,188: 25. 3. 1,177 8. 9.
Transport: 134,723: 3. 9. 138,917 4. 11. — 45 — Transport: 134,723: 3. 9. 138,917: 4. 11.
Omkostnader vid vexelköp — ----— 860: 15. 7. 878: 43. 4.
Intresse» — — 163: 6. 4. 275: 47. 3.
Understöd för Svenska oell Norska sjömän 1,333: 16. — 1,333: 16.
— Diverse utgifter - 1,265: 22. 4. 1,316: 3, 11.
Kontant behållning Fordringar och förskott S:r 138,285: 16. — 142,721: 20. 5. 3,315: 24. 9,413: 23. lil. 6. 3,319: 94,297: 3. 29. 4.
S:r 12,735: — 4. 97,616: 32. 4.
Summa 198,920: 17. 2. 253,073: 5. 1.
Af ofvanstående tabell synes, att Sveriges och Norriges bidrag till den gemensamma handels- oell sjölärts-fonden under revisions-ären, efter procentberäkning, utgjort: år 31850. år 1851.
Sveriges bidrag circa - >71 proc. 72 proc.
Norriges dito : 29 proc. 28 proc.
Någon anmärkning vid räkenskaperna har ej hos Revisorerne förekommit, likasom vid anställd inventering af säkerhetsliandlingarne Revisorerne icke funnit något att erinra.
• • Eoof>i.
OiVerifiteiidents-embetet.
Genom nådigt bref af den 19 Oktober 1850, har Kongl.
Majit förordna!, att den Kongl.
Stats-kontoret dittills a liggande befattning med Kronans magasins-byggnader så i hufvudstaden som i landsorterna skulle, fran och med början af ar 1851, paöfverintendents-embete öfverflytta.*, och att nämnde embete ägde att fran samma tid hos Kongl. Stats-kontoret uppbära hvad af de, för ifrågavarande byggnaders underhall, a 7:de hufvudtiteln anvisade anslag för ändamålet erfordrades, i följd hvaraf Öfverintendents-embetets räkenskaper för är 1851 jemväl innefatta redovisning för nyssnämnde anslag.
Räkenskaperna äro för båda revisions-åren granskade i KongL Kammar-rätten, dervid 1851 års redogörelser för anslagen till byggnader och reparationer i landsorterna och till magasinsbyggnader derstädes föranledt anmärkningar, hvaremot öfriga redogörelserna lenmats utan anmärkningar.
Ställningen inliemtas af följande tabeller: l:o öfver anslaget till byggnader och reparationer i Stochholm.
Helset. år 1850. år 1851.
Tillgångar .' 19,983: 16. 1. 26,964 : 42.. 2. - 46 — Uppbörd: Statsanslag 30,689: 39. 4. 30,500: — — Hyresmedel - - 900: — — 900: — — Tomtören 66: 32. — 66: 32.
— Försäljnings-medel 410: 32. — 1,618: 32.
— Gatuläggnings-afgift 557: 4. — 557: 4.
— Ersättningsmedel — — 223: 41. 8.
S:r 32,624: 11. 4. 33,866: 13. 8.
Summa 52,607: 27. 5. 60,831: 7. 10.
Skuld 2,465: 32. 7. — Afskrifning 2,960: 5. 6. — — Utgifter:
Till byggnader och reparationer ~. 16,369: 33. 2. * 30,047: 14. 4.
Arfvoden och traktamenten 1,717: 24. — 2,010: 40.
— Diverse utgifter - 2,129: 34. — 2,021: 6.
— S:r 20,216: 43. 2. 34,079: 12. 4.
Kontant behållning 13,891: 31. 7. 17,540: 39. 3.
Fordringar 13,073: 10. 7. 9,211: 4. 3.
S:r 26,964: 42. 2. 26,751: 43. 6.
2:o öfver anslaget till byggnader och reparationer i landsorterna:
Debet. år 1850. år 3851 •
Tillgångar 28,106: 6. 7. 16,351: 19. 6.
Statsanslag 36,211: 32. 36,136: 32.
Fahlu kungsgårds-hjelps medel 4,165: 34. 9.
Wadstena slotts reparations-medel 529: 29.
— Ersättnings-medel — — 148: 24.
Försäljnings-medel 30: 32. — 206: 36. 5.
S:r 40,937: 31. 9. 36,491: 44. 5.
Skuld 406: 20. 1. — — Summa 69,450: 10. 5. 52,843: 15. 11.
Skuld _ _ 406: 20. 1.
Afskrifning 66: 6. — 120: 44. 8. — 47 — Utgifter:
Till byggnader och reparationer 52,455: 41. IF. 44,946: 3. 11.
Diverse omkostnader 576: 39. — 186: 27. — S:r 53,032: 32. 11. 45,132: 30. 11.
Kontant behållning 14,119: 20. 9. 4.775: 25. 7. Fordringar 510: 13. — 200: — Förskott r 1,721: 33. 9. 2,207: 38. 8. S:r 16,351: 19. 6. 7,183: 16. 3.
Summa 69,450: 10. 5. 52,843: 15. 11. 3:o öfver anslaget till magasinsbgggnader i Stockholm: Debet. år fl§5f •
Statsanslag 2,000: — — Summa 2,000: — — Credit.
Till byggnader och reparationer 1,634: 16. 8.
Diverse omkostnader 8: 24. — S:r 1,642: 40. 8.
Kontant behållning 357: 7. 4.
Summa 2,000: — — 4:o öfver anslaget, till magasinsbyggnader i landsorterna: Debet. år f§51 •
Statsanslag 8,000:
Hyresmedel r 33: 16.
- Försälj nings-medel - - — 32. - -8,034: — — Summa 8,034: — — Credit.
För verkställda byggnader och reparationer 1,727: 1. 4.
Kontant behållning 5,177: 22. 8.
Förskott -— — 1,129: 24. - 6,306: 46. 8.
Summa 8,034. — — — 48 — Tid dessa räkenskaper hafva Revisor erne icke funnit något att erinra; men då desamma varit åtföljda af en särskild, af Landskontoret i Jemtlandslän upprättad och den 12 November 1850 afslutad, räkenskap öfver utgifterna för uppförande af ett nytt landshöfdinge-residenshus i Östersund, få Revisorerne derjemte omförmäla, att, enligt samma räkenskap, hyilken redovisar utgifterna från byggnadsföretagets början, hela kostnaden för byggnaden uppgått till 40,771 Rdr 46 sk. 7 rst.; och hafva Revisorerne vid denna redogörelse ej heller funnit något att anmärka.
Såsom här ofvan i relationen om Kongl. Stats-kontoret jemväl omförmäles, har, på grund af Kongl, brefvet den 9 November 1849, den förändring i afseende a Kongl. Krigs-kollegii verksamhet, från och med början af är 1850, ägt rum, att detta, embetsverk emottagit .bestyret med förvaltningen af och redovisningen för samtliga anslagen under riksstatens 4:de hufvud titel; i följd hvaraf Krigs-kollegium, — sorn "dittills endast disponerat de under följande titlar upptagne anslag, .nemligen militär-bostälis-kassans reservhemmans-räntor, exercis-sqvadronernas underhåll, möteskostnader, ersättning för utöfver markegångspriset förhöjd betalning till inqvarteringsgifvare för dagportioner vid indelta regementenas marscher till och frän möten, beväringsmanskapets vapenöfning, försvarsverket i allmänhet, lifmundering för indelta infanteriet, ved och ljus för fästnings- och garnisonsorter, rese- och traktamentskostnader, enahanda kostnader för städernas Magistratspersoner och Borgare vid besigtningar, skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för Krigskollegium m. fl. verk, jemte samma slags utgifter för Landtförsvarsdepartementets Kansli-expedition, fått, från förenämnde tid räknadt, från Stats-kontoret öfvertaga förvaltningen af alla de öfriga i riksstaten under ifrågavarande liufvudtitel uppräknade anslag.
Jemlikt högstberörde nådiga bref, hvarigenom äfven en ny reglering af Krigs-kollegium blifvit tills vidare fastställd, äro, i afseende ä sättet och ordningen för ofvannämnde förändrings verkställande, följande allmänna grunder, bland andra, stadgade, nemligen : att med uttagandet af de 4:de hufvudtiteln tillhörande medel, hvilka af Stats-kontoret till Kollegii disposition anordnades, skulle fortfarande tillgå, såsom dittills skett; — att alla från hufvudtiteln utgående anslag borde, genom Kollegii försorg, vederbörande embetsmål!, regementen och personer i behörig ordning tillhandahållas; — att anslagen, efter deras beskaffenhet och, årliga stater, skulle emellan Kollegii särskilda Afdelningar fördelas; — att, efter hvarje års utgång; en gemensam hufvudbok för 4:de hufvudtiteln jemte alla under Kollegii förvaltning ställda fonder, kassor och extra anslag borde upprättas, i hvilket afseende Kollegium hade att uppgöra förslag och detsamma lill Kongl. Maj:ts nådiga pröfning öfverlemna; och skulle bokslutet, förrättas af det för sådant ändamål, enligt den nya staten för Kollegium, inrättade Boksluts-kontor ; — attAfdelnings-kontoren i följd häraf befriades fran särskilda hufvudböckers uppgörande, och revisionsarbetet inom Kollegium inskränktes till granskningen af de räkningar, reqvisitioner och liqvider, pa grund af hvilka formel liqvid fran Kollegium erhölles, äfvensom af de redogörelser, hvilka från de Kollegium omedelbart underlydande förråd och tjenstemän pa bestämda tider insändes; hvaremot alla årliga redogörelser af förvaltande Bilaga Litt.
C. till 1853 års Revisionsberättelse angående Statsverket, sid. 49.
Riksstatens 4:de hufvudtitel Extra statsanslag till landtförsvaret Särskilda kassor oell fonder:
Krut- och salpeter-försäljningsmedel
En per mille fonden Malmö ridhus-byggnads fond Trosspassevolans-fonden Förenade mötespassevolans-fonderna - Norrbottens Hästjägare-sqvadrons fond Volontär-vakansmedels-fonden Wadstena krigsmanshuskassa Militie-boställs-kassan Jemtlands reservmedels-kassa Invalidhus-fonden Balans till påföljande året:
Riksstatens 4:de liufvudtitel
Extra statsanslag till landtförsvaret ....
Malmö ridhus-byggnadsfond Trosspassevolans-fonden Förenade mötespassevolans-fonderna ...
Norrbottens Hästjägare-sqvadrons fond Volontär-vakansmedels-fonden Wadstena krigsmanshuskassa Militie-boställs-kassan - Ar 1S50. 601,026: 26. 9. 4,582,477: 271,956: 35,513: 713: 11,000: 30,350: 17,644: 9,275: 10,162: 229,340: 23,356: 2,875: 41,746: S:r Summa 35. 4. 3. 8. 30. — 13. 7. 23.
7. 30. o. 7. 6. 22. 2 4. — 39. 4. 28. 5. 84,801: 20,255: 74: 1S2: 18,019: 110: 38. 3. 43. 8. 46. 10. 26. 4. 37. 11. 67: 25. 3. 123,512: 26. 3. 3,281,000: 36. 9. 5,266,411: 45. 10. 7,174: 20. 1,898: 39. 10 6. 1,511: 1. 5,161: 25.
Ar ISSI. 523,421: 8. 1. 15,745: 39. 1. 8,563,158: 25. 8. 4,447,775: 46. 317,796: 15. 8. 34,852: 11. 10. 761: 36. — 28,505: 23. 3. 20,397: 25. 7. 9,789: 32. 2. 10,151: 2. 11. 232,591: 41. 10. 23,284: 19. 11. 3,014; 21. 8. 33,259: 13. 5. 54,159: 21, 3. 6,752: 7/1 • 4. 8. 74: 40. 6. 102: — 1. 144: 35. 11. 23: 9. 4. 110: 8. 7. 3,451,884: 26. 8 5,162,180: 1. 10 18,308: 45. 4. 495: 61,440: 24. 4. 1,108: 10. 10 5,218: 45. 1 25,131: 5. 3. 8,639,195: 33. 9.
Skulder - Utgifter:
Riksstatens 4:de hufvudtitel — Extra statsanslag till landtförsvaret - — Särskilda kassor och fonder:
En per mille fonden Malmö ridhus-byggnadsfond — — Trosspassevolans-fond en Förenade mötespassevolans-fonderna Norrbottens Hästjägare-sqvadrons fond Volontär-vakansmedels-fonden Wadstena krigsmanshuskassa Militie-boställskassan Jemtlands reservmedels-kassa Invalidhus-fonden - Balans till påföljande året:
Extra statsanslag till landtförsvaret Krut- och salpeter-försäljningsmedel - En per mille fonden Malmö ridhus-byggnadsfond Trosspassevolans-fonden Förenade mötespassevolans-fonderna Norrbottens Hästjägare-sqvadrons fond Volontär-vakansmedels-fonden Wadstena krigsmanshuskassa - Militie-boställskassan Jemtlands reservmedels-kassa Invalidhus-fonden — —- — Sn Summa - Ar 1850. 86,570: 5. 9. 4,345,916: 20. 3. 41. — 391,234: 44,426: 3: 2,000: 32,415: 26,794: 7,004: 2,050: 183,093: 27,366: 1,131: 16,527: 14. 10. 39. 10. 39. 11. 16. 10. 21. 1. 11. 4. 18. 3. 20. 7. 22. - 361,967: 101,218: 25,399: 454: 5,747: 19,296: 5,644: 452: 3,240: 20. 7. 39. — 24. — 32. — 11. 11 24. 5. 41. — 7. 2. 523,421: 8. 1 31,309: 21. 1. 5,079,964: 25. 11. 604,404: 21. 148,413: 31. 35,513: 30. 20,346: 42. 9,000: — 219,767: 17. 29S,075: 12. 118,230: 44. 35,161: 10. 1,533,056: 27. 180,088: 38. 35,844: 20. 213,981: 17. 4. 6. 7. 1. 11. 7. 11. 2. 8. 11.
Ar 1851. 123,512: 26. 3. 4,408,680: 1. 4. 326,602: 21. 6. 45,637: 45. 1 58: 6. — 9,495: — - 30,581: 28. 10. 18,568: 29. 5. 9,527: 27. 1. 7,350: 4. 7. 188,702: 31. 6. 29,584: 20. 11. 349: 22. 3. 17,342: 47. 10. 362,624: 29. 9. 76,123: 19. — 22,192: 465: 12. — 3,637: 40. — 18,676: 33. 4. 5,729: — 2. 399: 15. 11. 3,993: 1. 10. 3,451,884: 26. 8. 563,158: 25. 8. 493,841: 8. — 15,745: 39. 1 5,092,4S0: 46. 4 636,325: 45. 2 156,017: 31. 1 24,727: 44. 9 21,050: 24. 7 217,691: 11. 6 299,904: 9. 1 118,493: 1. 1 37,962: 8. 11 1,576,542: 47. 10 173,846: 8. 9. 38,509: 20. 1 229,897: 31. 6 3,530,968: 44. 4 8,639,195: 33. 9 — 49 — verk, Direktioner och Kommittéer, hvilka sina anslag af 4:de hufvudtiteln utbekomma, väl borde, med ändring af hvad dittills varit stadgadt, till Kollegium insändas, för att dess hufvudbok bifogas, men utan att hos Kollegium undergå annan granskning, än till in- och utgående balanserna samt till kontroll å debiteringen af de medel, hvilka under redogörelse-årets lopp från Kollegium utbekommits; — samt att tills vidare och intilldess den väckta frågan om upphörande af kronans egna bagerier framdeles blefve i nåder afgjord, spanmåls-magasins-förvaltningen skulle, såsom förut, åligga Stats-kontoret, der Krigs-kollegium ägde reqvirera den spanmål eller det mjöl in natura, som för de värfvade regementena kunde erfordras, emot det att Stats-kontoret derom med Kollegium uppgjorde liqvid.
Sedan, i följd af föreskriften uti ofvan åberopade Kongl, bref, ett förslag till ny hufvudbok för alla till Krigs-kollegii förvaltning hörande anslag och fonder blifvit uppgjordt och till Kongl. Majit öfverlemnadt, har, under afvaktan derå, att samma förslag, efter vederbörandes hörande, blefve till nådig pröfning företaget, Kongl. Majit, uppå derom gjord underdånig hemställan, tillåtit Kollegium att, afsluta 1850 och 1851 års hufvudböcker i enlighet med det uppgjorda förslaget.
Hufvudboken för år 1850 är i Kongl. Kammar-rätten granskad med anmärkningar, hvaremot 1851 års hufvudbok ännu icke derstädes undergått fullständig revision.
Till öfversigt af förhållandet under revision s-åren med samtliga under Krigskollegii förvaltning ställda anslag och medel, få Revisorerne meddela följande sammandrag, (se bilagan Litt. C.) §. 1.
Beträffande den på Kongl. Majits nådiga pröfning beroende frågan om fastställande af formulär till hufvudbok för Kollegium, hafva Revisorerne utaf de till detta ärende hörande handlingar inhemtat: att, sedan Kollegium den 13 Oktober 1850 till Kongl.
Majit i underdånighet afgifvit förslag till ifrågavarande formulär, åtföljdt af en redogörelse för de vid dess upprättande följda allmänna grunder, Kongl.
Stats-kontoret, den 6 Mars 1851, uti infordradt underdånigt utlåtande, emot berörde förslag framställt åtskilliga erinringar, bland hvilka, såsom de hufvudsakligaste, må nämnas, att uti den föreslagna hufvudboken specifik kassa-redogörelse, saknades, ehuru sådan borde såsom särskildt konto i hufvudboken ingå, samt att förskott blifvit å bestämda anslag definitivt afförda såsom verkliga utgifter och följaktligen från kapitalräkningens balanser uteslutna samt endast inom linien balanserade, hvarigenom förvaltningens resultat icke visade sig i öfverensstämmelse med verkliga förhållandet; — hvarjemte Stats-kontoret föreslagit, att åtskilliga i formuläret saknade konti borde i den blifvande hufvudboken uppläggas.
— Uti häröfver infordradt, den 15 derpåföljde April afgifvet, underdånigt yttrande, har Krigskollegium till besvarande upptagit de mot dess förslag gjorda erinringar; hvarefter Kammar-rätten, uti ett på nådig befallning den 26 November nästlidet är afgifvet underdånigt utlåtande, hufvudsakligen instämt uti samt ytrerligare utvecklat de af Stats-kontoret i ämnet yttrade åsigter och derjemte tillagt, bland annat i att, med undantag för Stats-kontoret,, konti saknades med alla öfriga förvaltande verk och redogörare; att, väl till namnet, men icke i verkligheten, någon kapitalräkning vore i formuläret intagen; att, på anförda skäl, Kollegii årsredogörelse, derest förslaget fastställdes, komme att sakna egenskap af hufvudbok, likasom den ej heller kunde anses vara blott en kassa-redogörelse, då deruti ingått åtskilligt, som för en så - 50 — flan vöre främmande, äfvensom att då Krigs-kassören icke mera, än tillförene, vore genom något stadgande befriad från skyldiglieten att inför Kammar-rätten redovisa för sin uppbörd, bans befrielse, i följd af formuläret, från upprättande af fullständig kassa-räkning icke, såsom Kollegium antydt, påkallades deraf, att en kammarskrifvare-! ön derigenom kunde besparas.
Deröfver bar, efter erhållen nådig remiss, Krigs-kollegium, den 15 Juli innevarande år, inkommit med ytterligare underdånigt utlåtande, deruti Kollegium sökt vederlägga hvad som blifvit emot hufvudboksförslaget anmärkt.
Vid bufvudböckernas granskning, hafva Revisorerne, i anseende till den inskränkta tiden, icke kunnat å tillämpningen af den nya bokförings-methoden egna all den uppmärksamhet, som detta maktpåliggande ärende påkallat och för ett fullständigare yttrande om methoden erfordrats.
Revisorerne kunna således icke utlåta sig om methodens användbarhet i sin helhet, men hafva dock funnit densamma, ehuru i allmänhet med konseqvens tillämpad, i vissa delar medföra olägenheter, sorn böra afhjelpas.
Skulders och fordringars balanserande endast inom linien har nemligen den oundvikliga påföljd, att hvarken inkomsters eller utgifters verkliga belopp i räkenskapen klart framstå, hvilket ock medförer den menliga verkan, att, hvad t. ex. förslags-anslagen beträffar, Krigs-kollegium uti den i hufvudboken intagna liqvid öfver brister och besparingar påfört Riksgälds-kontoret till ersättning ej allenast de å anslagen yppade verkliga brister, utan ock derutöfver hvad som blifvit för anslagens ändamål blott såsom förskott utbetaldt, hvaremot Riksgälds-kontoret godtgjorts, ej mindre de å anslagen uppkomna effektiva besparingar, än ock de såsom skulder derå ännu viii löpande års utgång återstående utbetalningar.
Ehuru den uti hufvudboken intagna s. k. general-kassaräkningtn hänvisar till specifika kassa-redogörelser för Kollegii särskilda afdelningar, så äga likväl dessa redogörelser icke med hufvudräkenkapen oskiljaktigt sammanhang, utan äro att anse blott såsom enskilda antecknings- eller memorialböcker, hvilka ock endast på särskild begäran blifvit Revisorerne tillhandahållna samt. ej heller till granskning i Kammar-rätten inga; hvadan Revisorerne anse behofvet af fullständig kassaräkning icke vara med dessa anteckningsböcker fullkomligen uppfyldt.
Revisorerne instämma alltså i Stats-kontorets och Kammar-rättens åsigter derom, att de inom linien upptagna balanser böra uti kolumn bokföras samt specifik kassaräkning i hufvudboken inrymmas.
Sedan formuläret nu emellertid varit å2:ne års bokslut tillämpadt och dess möjliga lörtjenster eller brister således, efter det Stats-kontorets ofvan omförmälda underdåniga utlåtande afgafs, torde hafva vid rikshufvudbokens afslutande blifvit tydligare ådagalagdt, vore det, enligt Revisorernes tanke, önskligt, att, innan frågan om formulärets antaglighet varder i nåder pröfvad, vederbörande embetsverk lemnades tillfälle att ytterligare utlåtande i ämnet afgifva. §. 2.
Bland de uti Krigs-kollegii hufvudböcker begagnade bokföringstermer förekomma åtskilliga, som beteckna både inkomster och utgifter, hvarå såsom exempel må nämnas: hufvud- och reservförråd, Artilleri-regementena, Kavalleri- och Infanteriregementena, kruttillverkningen, försäljnings-medel, arrende-, jordskylas- och tomtöre-madel.
Vid bokföring af inkomster, synas dylika rubriker mindre lämpliga, enär sådana i allmänhet böra antyda grunden eller anledningen till medlens debitering.
I afseende åter ä bokförda utgifter, är angifvaiulet endast af den femi, hvaraf medlen ut - Tabell 1 till 1853 års Revisionsberättelse, angående Statsverket, sid. 5.
Sammandrag* af Kapital -räkning en till 1 8 6 0 års Rikshufvudbok. Welie t.
Balans från den 31 December 1849. 25,308: 46. 8. 2,591,828: 18. 1. 2,753,172: 26. 3.
Ofverlefvereringar Skulder Återstående utgifter — 695: 20. 6. 108: 26. 10. 6,197: 24. 1,410,817: 9. 3. 32,201: 43. 5. 5. 4,002,754: 6. 4. - 2,753,172: 26. 3.
Ordinarie afkortning — Extra ordinarie dito Anordning utom stat.
Anordning efter 1850 år riksstat Anordning å extra statsregleringen Afskrifningar - Rikets Ständers Riksgälds-kontors andel Öfverlåtelse till Riksgälds-kontoret Ökade reservationer — Återlyftade depositioner Lefvereringar Balans den 31 December 1850:
Kontanta behållningar
Behållning af bergseffekter af fastigheter af inventarier af spanmål, proviant oell fourrage Fordringar ....
Utlånta medel 2,480,414: 35. 148,242: 25. 492,310: 6. 227,773: 2. 54,435: 47. 1,099,683: 28. 10. 257,775: 14.