Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kungörelsen den 7 Augusti 1863, hvarigenom 1 § af 1847 års Kongl. Kungörelse erhållit förändrad lydelse, men sjelfva stadgandet om bestämmande af dylika belopp qvarstår dock i allt och är fortfarande gällande.
En dylik föreskrift om maximibelopp synes mig emellertid icke vara af behofvet påkallad och således öfverflödig.
Detta stadgande synes nemligen egentligen hafva tillkommit i öfrigt att förekomma det icke arrendeaubuden skulle stegras till en öfverdrifven höjd, så att arrendatorn icke skulle kunna fullgöra de förbindelser, han sig genom arrendekontraktet åtagit, hvaraf ruin för honom sjelf och vanhäfd för den arrenderade lägenheten vore att befara.
Då emellertid i alla öfriga rigtningar individen börjat lösrycka sig från det i många fall tryckande förmynderskap, Staten öfver honom utöfvat, tyckes det mig som kunde man i föregående afseende öfverlemna åt den enskilde att bedöma hvad med hans sanna fördel och bästa vore öfverensstämmande; helst hvar och en nog ser sig för innan han på ett öfverdrifvet arrende riskerar det möjligtvis lilla han eger och sålunda blottställer sin ekonomiska tillvaro.
Dessutom torde det i så fall blifva honom svårt nog att anskaffa den borgen, som bör aflemnas, och är genom stadgandet af godkänd borgen tillräckligt sörj dt för Statens säkerhet.
Ätt deremot, såsom nu tillgår vid utarrenderande af ifrågavarande lägenheter, Statens för andra ändamål så väl behöfliga inkomster rent af bortslumpas, torde icke vara obekant för alla dem, sorn med ärenden af ifrågakomna beskaffenhet tagit någon befattning; åtminstone har jag för min del härom en ganska god erfarenhet, För exempel skull vill jag nu anföra hvad jag specielt har mig bekant, att en lägenhet i min hemort af den beskaffenhet, hvarom nu är fråga, vid bestämmandet af maximibeloppet för arrendet åsattes allenast 28 tunnor säd, en tredjedel af hvardera slaget. hvilket, med beräkning af säden tili 10 R:dr tunnan, gör 280 Riksdaler, oaktadt lägenheten var taxerad till 11,000 Riksdaler, å hvilket belopp årliga räntan efter sex procent uppgår till 660 Riksdaler.
Naturligtvis begagnade sig också lägenhetsinnehafvaren af sin optionsrätt och öfvertag arrendet.
Ett ytterligare skäl att afskaffa stadgandet om^bestämmande af maximum, hemtar jag dessutom deruti, att författningarne rörande utarendering af Statens militieboställen icke innehålla någon föreskrift i berörda hänseende och synes mig att hvad som gäller i ena fallet äfven bör gälla i det andra.
Jag vågar således vördsammast föreslå, att de i ofvanberörde Kongl. Kungörelser meddelade^förcskrifter'om bestämmande af maximibelopp för arrenden af kronans egendomar måtte upphäfvas, och i stället stadgas, att arrendet af samma egendom bör å offentlig auktion utbjudas och det dervid skeende högsta anbud antagas, med skyldighet för dem, som stadnar för högsta anbudet, att ställa Motioner i Bonde-Ståndet 1865.
237 vederhäftig borgen för arrendet under de första tio åren, äfvensom någon optionsrätt icke må ifrågakomma i annat fall, än emot öfvertagande af det sålunda gjorda högsta anbudet.
Om remiss häraf till vederbörligt Utskott, anhålles.
Ola Lasson, från Christianstads län.
Af Ola Lasson från Christianstads län, om anslag för skogsplantering å fly g sands fälten i riket.
Att under sednast förflutna riksmöten Rikets Ständer egnat en synnerlig omtanka åt befordrande af landets framåtskridande i mångahanda rigtningar, och att modernäringarne härigenom betydligt utvecklat sig, lärer väl svårligen af någon kunna förnekas, likasom det å andra sidan äfven torde få medgifvas, att i det, utvecklingstillstånd, hvaruti vårt land i materielt hänseende för närvarande befinner sig, mycket ännu återstår att uträtta för att bringa våra näringar till den höjd af blomstring och välstånd, som de redan uppnått i åtskilliga andra länder i Europa.
Så till exempel, för att genast ingå på ämnet för denna min motion, vill jag fästa uppmärksamheten på de företrädesvis inom Christianstads län befintliga flygsandsfälten, hvilka, i det skick de för närvarande befinnas, hindra all vegetation å omkringliggande trakter och göra af denna del af länet en verklig öken, då i stället, genom att derå anbringa en planmessig och ordnad skogsplantering, samma fält skulle blifva af oberäknelig nytta synnerligast i en ort så fattig på skog som den ifrågavarande.
Staten trädde emellan och genom anslag medverkade till dylika skogsplanteringar, skulle de välsignelserika följderna af en sådan verksamhet icke länge låta vänta på sig.
Det torde härvid kunna invändas, att, då den enskilde egaren eller innehafvaren af jorden sjelf i första rummet drager största vinsten af dylika planteringar, det äfven borde ligga i hans eget intresse att utan någon medverkan derom draga försorg, men samma invändning skulle med lika skäl kunna göras i alla de fall, der anslag begäras för uttappning af sjöar med dylika företag, och dock aflöper sällan någon riksdag utan att anslag för sådana ändamål beviljas.
Hvad nu särskildt angår Christianstads län, som synnerligen afses i denna min motion, så har, enligt Post- och Inrikes Tidningar för den 30 April 1863, Kongl. Maj:t den 6
Mars samma år, förordnat bland annat, att enskilde jordegare, som vilja sjelfve ombesörja och bekosta 238 Motioner i Bonde-Ståndet 1865.
\:o 168. kultur och förvaltning af sina flygsandsfält, icke vidare hafva att påräkna något understöd eller bidrag af allmänna medel; men att deremot jordegare må lemnäs öppet att för all framtid befria sig från de mod kulturen och förvaltningen af flygsandsfälten förenade kostnader, om han åt Kronan afstår eganderätten till fälten.
Detta sednare vilkor synes mig dock alltför hårdt för att af flertalet kunna antagas.
Jag kar deremot föreställt mig, att Staten skulle kunna med en tredjedel bidraga till dylika skogsplanteringar, om följande vilkor föreskrifvas.
Det skulle till en början åligga hvarje egare af jord, som önskade att emot åtnjutande af statsbidrag beså till haus egor hörande flygsandsfält med skog, att derom göra anmälan hos Konungens Befallningshafvande, som derefter skulle föranstalta, att syn på stället förrättades af skogsbetjeningen med biträde af två nämndemän, för att uppgöra plau för den blifvande planteringen, äfvensom upprätta kostnadsförslag rörande nämnde plantering jemte nödig stängsel och uppförande af bostad åt skogsvaktare.
Sedan detta skett, och jordegaren sedermera i behörig ordning, såsom efter ånyo hållen syn å stället, styrkt, att planteringen blifvit verkställd i enlighet med kostnadsförslaget samt föreskrifven stängsel och skogsvaktareboställe blifvit uppförde, skall jordegaren vara berättigad att såsom bidrag af Staten uppbära en tredjedel af kostnadssumman, emot det han i så fall förbinder sig att icke på de första 50 åren verkställa någon af verkning och att sedermera i afseende på skogens begagnande ställa sig till efterrättelse de föreskrifter, som för olika delar af riket äro eller kunna blifva meddelade.
Att denna min motion örn statsbidrag för plantering af skog å flygsandsfälten i riket måtte till vederbörligt Utskott remitteras, anhålles.
Ola Latsson, från Christianstads län.
IV:O tm.
Af Per fingman från Wester-Norrlands län, att Ångermanlands Sodra fögderi måtte uti tvänne fögderier fördelas, m. m.
Uti nådig Proposition om Statsverkets tillstånd och behof har Kongl. Maja. uti Sjette Hufvudtiteln af Rikets Ständer äskat ett anslag af 190,000 R:dr R:mt för landstatens embete- och tjenstemäns löneförbättringar äfvensom för tillökning af dessa tjenstemän i vissa län.
Om på något ställe i riket fordras tillökning i landstatens tjenstepersonal, så är det visserligen inom Wester-Norrlands län, Ångermanlands södra fögderi, som är omkring 30 mil långt och bebos af 41,166 Motioner i Bonde-Ståndet 1865. l\:o 169. innevånare, fördelade på 32 särskilda församlingar om tillsammans 89 qvadratmils vidd, hvilket fögderi således hör delas.
Man kan tänka sig, hvilka oerhörda resekostnader, som de uti det stora fögderiet långt upp boende innevånarne måste utbetala till kronofogde och häradsskrifvare, som vanligen varit boende i Hernösand, då man enligt gällande lag är tvungen att anlita kronofogden att hålla syn å allmänna kronobyggen hvart tredje år äfvensom på alla ecklesiastikboställen hvart femte år, hvilka resor måste betalas dels af enskilda vid syn på kronobyggen, dels af soeknarnes kyrkokassor för syn å samtlige presteborden.
Då det tillika är nästan förmycket göromål för tvänne personer i ett så stort fögderi, der endast för uppbördsstämmorua brukar åtgå en tid af 1| månad, så och då Sollefteå och Ramsele tingslager ensamne utgöra en landssträcka at icke mindre än omkring 18 mils längd med en folkmängd af omkring 18,000 personer, hvilken årligen ökas samt då detta tingslag nu består af 1,413 särskilda hemmansdelar jemte en mängd nybyggen, vågar jag vördsamt föreslå: det Rikets Ständer bevilja delning af Ångermanlands södra fögderi uti tvänne dylika, det nedre och det öfre, hvaraf Sollefteå och Ramsele tingslager komma att innefatta det öfre, och att för detsamma anslås lön på stat åt en kronofogde och en häradskrifvare.
Stockholm den 14 November 1865. P. Engman, från Wester-Norrlands län.
Aho 169 Af Per lingman från Wester-Norrlands län, om utfärdande af närmare föreskrifter rörande rättigheten att erhålla och skyldigheten att fullgöra skjuts.
Bland våra föråldrade lagar intager utan tvifvel den ännu i de flesta fall gällande Gästgifveriordningen af år 1734 ett framstående rum.
Visserligen hafva åtskilliga förändringar deruti tid efter annan blifvit gjorda, men dessa äro ofta nog hvarannan motsägande, hvilket icke minst gäller bestämmelserna i afseende å de personer, som numera, sedan passtvånget upphört, äro lagligen berättigade att begagna gästgifvareskjuts.
Att den svenska jordbrukaren har skyldighet att skjutsa, derom hafva vi landtmän nästan dagligen mindre angenäma påminnelser, då vi vistas i 240 Motioner i Bonde-Ståndet 1865, N:o 169. våra hem; men att han verkligen skulle vara förpligtad att taga häst och karl från plogen för att fortskaffa en hvar, som hos gästgifvaren anmäler sig vilja begagna skjuts, det har jag, för min del, icke kunnat rätt fatta.
Att lagens mening icke gerna kan vara sådan, vill jag söka ådagalägga genom några exempel, hemtade ur min egen erfarenhet, hvilka, efter mitt förmenande, bevisa riktigheten af denna min uppfattning.
Vårtiden infinna sig vanligen i min hemort flera hundrade arbetare från olika delar af riket och äfven från Finland, i ändamål att söka förtjenst vid der pågående flottnings- och skogsafverkningsarbeten.
Dessa, som i allmänhet återvända om hösten, begagna såväl vid ankomsten som affärden gästgifvareskjuts.
Om nu ett eller annat femtiotal af sådana arbetare stationeras inom en socken för sommaren, men derstädes ej finnes någon handel med bränvin, hvilket åtminstone vid hvarje helg är en nödvändighetsvara, så måste naturligtvis den lifgifvande drycken anskaffas från annat håll, hvaraf följer att minst en, ofta flera personer, för sådant ändamål färdas manga mil, alltid med gästgifvareskjuts.
Stundom händer äfven att en mängd ungdom, som till fots tillryggalagt vägen från en socken för O ö •/ “ Ö
Ö o bevistande af ett dansnöje eller dylikt i en annan socken, använder skjuts för hemfärden, dervid ända till 10 ä 15 reservhästar blifvit uppbådade.
,Ja det har till och med förekommit att arbetare eller drängar, som hafva lång väg till kyrkan, påkallat skjuts för återfärden derifrån, ifall deras ben af någon anledning råkat komma i ett mindre tjenstbart skick.
Nu frågas: är det verkligen med lag öfverensstämmande att jordbrukarens hästar skola stå till förfogande åt personer under förhållanden sådana som de här ofvan uppgifna?
Som lagen på denna fråga icke gifver något klart och bestämdt svar — den säger just ej mycket mer härom, än att “lärodrängar och båtsmän, som ej genom särskilda pass ega tillstånd att taga skjuts, skola söka sig fort genom beting; börandes häktmakare, månglare etc. etc. ej förpassas till sådan fortkomst1', — men, enligt min åsigt, en fullständig utredning häraf vore behöflig, antingen den enskilde hädanefter som hittills kommer att bestrida skjutsningen, eller densamma öfvertages af Staten, vågar jag föreslå: att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om ut färdande af bestämda föreskrifter rörande rättigheten till erhållande af och skyldigheten att fullgöra gästgifveri-, håll- och reservskjuts vid samtliga skjutsstationer i riket, så att något missförstånd härutinnan ej må, kunna uppkomma.
N:o 170. 241 N:o HO. Af Carl Isak Bengtsson från Kronobergs län, att för folkundervisningens befrämjande den s. 1c. personliga sky ddsafgiften må till hela sitt belopp komma hvarje församling till godo, m. m.
För hvarje folkundervisningens vän är det glädjefullt, att folkskolan i vårt kära fädernesland har blifvit en verklighet, att den vunnit stor framgång och att den omfattas med stort deltagande af alla sanna fosterlandsvänner.
Men en from önskan återstår, att folkskolan icke allenast må existera, utan äfven blifva en sanning.
Detta mål har den icke kunnat hinna, oaktadt det stora intresset för dess framgång och Rikets Ständers högst berömvärda välmening och välvilja.
Yid 1840 års riksdag hade man visserligen uppfattat den stora angelägenheten och det höga ändamålet; men ännu hade icke erfarenheten lärt sättet att upphinna det.
Hade man då, i stället för att efterskänka nästan halfva personela bevillningen, anslagit hälften till folkundervisningens ändamålsenliga ordnande; så hade folkskolan emottagits med belåtenhet af allmänheten och icke med missnöje.
Genom den välbetänkta åtgärd, som vid följande riksdagen vidtogs, att anslå den halfva återstående personela bevillningen under namn af folkskoleafgift till folkskolelärares aflöning, m. m., blef inrättningen en möjlighet.
Åtgärden valgod ; namnet på statsbidraget hade allena kunnat undvikas i debetsedlarne, emedan det hos mången af menige man missförstods, såsom en ny utgiftstitel.
Men nu hade 1842 års skolstadga föreskrifvit “en, helst fast skola i hvarje församling,“ utan afseende på om församlingen hade 300 eller 3,000 personers folkmängd, hvadan kom, att de flesta större församlingar läto sig nöja med en fast skola, en enda lärare och brist på undervisningstillfälle med öfverskott af medel, samt att de flesta smärre församlingar inrättade fast skola, antogo en skollärare, beredde sig mer än tillräckligt undervisningstillfälle, som likväl icke alltid begagnades, men med brist på medel till aflöning, derför att både de större och mindre församlingarne icke sjelfve, enligt Kongl. Stadgan, lemnade bidrag till folkundervisningens befrämjande.
Yid en sednare riksdag föreslogs — och förslaget hade utsigt att vinna framgång — att hela den nuvarande personela bevillningen skulle uppbäras, som hittills; men från ränteriet öfverlemnas till hvarje församling, såsom nu sker med den s. k. folkskoleafgiften; men detta rättvisa och billiga förslag ändrades genom en eller två röster uti förstärkt Utskott.
RIKETS STÄNDERS faststäl
Ida för År 183,i '.ii. . • . ...... och följande, åren lill nästa Riksdag. a; STOCKHOLM, Ecks t 2 L A- ^ Riks-Staten jör Ar i 8 35 och Inkomsten: Stats-Verkets Ordinarie Inkomster, enligt Bil.
Lit. A. Penningar 1,528,700.
Indelte Räntor, Kronovärde 353,778 R:dr 4° st. . 1,390,295. * Spanmål: .108,4g 1 Tunnor Indelt, och värde på förslag å 5 R:dr Tunnan 542,455. gi,56o — Oindelt, dito dito 457,800. 1 000^55 aoo,o5t Tunnnor S Extraordinarie dito, enligt Regerings-Formens 60 $., inflytande såsom Bevillning . . 4,514,500.
Restantier 119,250. 13,919,250. - ■ Anmärkning:
Enär de uti förestående Extraordinarie eller Bevillnings-Tnkoraster inbegripne förhöjde Tull- och Bränvins-afgifter, nemligen:
Tullmedel 250,000- Bränvins-medel 320,000- 570000 icke påräkna* att inflyta för år l835, så kommer nedanstående Statsfy llnad-sumtna att för samma år, enligt Rikets Ständers serskildta beslut, förhöjas med berörde belopp.
Fyllnad i Stats~Verketf Behoft som lefvereras af Rikets Ständers Riksgälds-Contor af den dit inflytande Allmänna Bevillningen för år i835, 1,715,190 R:dr och sedermera Banco.
R;dr sk. r 8,553,000 1145.190
På Ridderskspet och Adelns vägnar: Jacob De la Gardiet b. b Landtmarskalk.
Summa 9,69S,19o]— Stockholm.
På Preste-Såndets vägnar: C. v. Rosenstein, Jl. S <ZctJ Talman.
Oindelt, urama, Värde å 5 R;dr Tunnan.
Värde å 5 R dr Tunnan* 1,390,295|-l-|l08,49l|542,455)31,234f-|l56,i70-|-[l39,725|-|698,625 oljande Aren till nästa Riksdag.
Första Hufvud-Titeln: I.
Hof- och SlottsStaterne Andra Hufvud-Titeln; vil-och Laods-Sta terne Tredje Hufvud-Titeln:
IM i I i ta ire- och FörsvarsVerket till Lands . . Fjerde Hufvud-Titeln:
Milita ire— och FörsvarsVerket till Sjöss . , .
Milda Stiftelser Sjunde Hufvud-Titeln: Pensions-Slaterne ....
Åttonde Hufvud-Titeln : Allmänna och Extra Utgifter , Niondej Hufvud-Tittai; Åkerhi niet, Handeln och Närinjarne Tionde Hufvud-Titeln; Clerecieoch Läro-Veiken Almänna IndragningsStaten ... ......
Penningar, K:dr 718,750 2,137,960 2.238,090 1,159,690 26,430 61,970 63,000 729,410 153,000 90,620 230,350 Indelta Räntor.
Itrono-värdc.
R;dr 165 200,645 960,452 35,375 26,627 11,725 104,575 16,460 — Indelt.
Markegång på förslag å 5 R:dr T unnan 13,078 7.18 41 70,610 3 Mått.
T.r 67 580 17,345 9,423 T:r 67 3,175 38,791 9,423- R:dr 335 15,875 193,957 47,115 13,078 770 41 74,085 294 Summa Summarum.
R;dr sk. r. 719,25( — — 2,354,480 — — 3,392,500 — 1,242,180 — — 26,430 — — 161,630 — — 63,000 — 759,890 — __ 164,930 — — 565,620 — — 248,280 — Banco. en 14 Maji 1835.
På Borgare-Ståndets vägnar: Jonas Ullberg, Talman.
Summa |9,698,190|—j - På Bonde-Ståndets vägnar: Joh. O. Longberg, Talman.
4 Kronovärdi:
Siiils-J erkels Indelte Räntor.
Ordinarie Jnkomtser.
Ordinarie Räntan:
Hvad för Lands- och Militiae- ra. fl. Stater är indelt utgör efter Kronovärde 352,778
R:dr 4° sk- och utföres förslagsvis till ett medelbelopp af 1,390,295.
Afrads-Spanmålen, sora användes dels till Garnisons-Regementernes och Flottans brödkorn, dels till fyllnad i Civile Staternes löner, utföres förslagsvis till lionde-Spanmcil : Indelt till Lands- och Militiae-ra. fl. Stater med 108,491 T:r, som på förslag af5R:dr T:n utföres till ett markegångs värde af 542,455.
Den öfriga delen, utgörande 16,600 T:r, användes dels till Garnisons-Regementernes och Flottans brödkorn, dels till fyllnad i Civile-Staternes löner och utföres förslagsvis ä 5 R:dr till 83,000.
T mde-Spanniåls-lösen, efter bestämda priser A 'tnde-medel af Kungsgårdar och flere Kronolägenheter, på förslag Penningar.
. 556,500.
Indelta Räntor, Kronovärde 352,778:40.-1,390,295.
Spanmål, indelt 108,491 T:r å 5 R:r 542,455. ©indelt 65,000 d:o d:o 325,000. cmnee ___ > 2.814 250. 173,491 > > Sifv ertionde j Myntarelön och Slagskatt, på förslag 2,625 R:dr i Silfver, som utföres å 128 sk. i Bancosedlar Kappar-Kanta och Slagskatt, på förslag 3oo Skep:d å i3o Avesta Koppar* och Manufactur-Tull,pk förslag........ 507,000 4,500 45,000 Transport | 605,500|— |-|352,778|4o|— jl,390,295)— Inkomster.
5 Litt* Al•
Summa Summa Banco.
Markegång på Förslag ä 5 R:dr tunnan.
Värde å 5 R;dr Tunnan. 135. 10 Sami. 1 RiksStaten.
6 Transport 24 88 000.
16 70,500.
Tionde och Hammar skatts-jern : 16,ooo Skepptd Tackjern k 5: 4,5oo d;o Stångjern å i5: Alun-Tionde, på förslag Svafvelbruks-Tionde, dito S:r 211,500 R:dr Mantalspenningar, på förslag Lagmans- och Häradshöfdinge-Ränta, dito Gerningsören af Handtverkare, dito Sterbhus-Af gift, dito ’ Bötes-medel, dito , S:r 435,700 R:dr ’ Cavallsrie-Regementernes Häst-vacance-spanmäl.• vid Lif-Regementet för . . . 5oo Numer å 7J- T:r 3,750 Ttr „ Östgötha Gavallerie för . 1,000 d:o k d:o 7,500 _ „ Bohus Läns
Dragoner för 4°° 6:0 a 5 T:r 2,000 — „ Westgötha d:o för 1,000 d:o a 7 j. d:o 7*500 „ Smålands d:o för 5oo d:o k7 d:o 3,500 — Ständiga Rotevacance-afgifter : vid Skänka Infanterie-Regementerne för 385 Numer a 6 T.‘r Tillfälliga Rote-vacance- och Möles-afgifter, på förslag . .
Kneckle-rotefrihets-medel, på förslag Bdlsmans-vacance-afgift S:r Penningar 32,000.’ ’ Spanmål, oindelt 26,56oT:i a 5 R:r 132,800.(fi4 Krut- och Saltpetter-försdljningsmedel, på förslå®.
Control-stämpel-medel, dito Numer-Lotteri-medel, dito Stats-Verkets påräknade Netto-inkomst 60,000.
Stat och Utgifter 50 000 Bak- och Lots-medel, på förslag Ersättningarj dito Penningar.
Indelte Räntor. 605,500 158,500 — 3.000 1.000 309,000 83.000 1,700 10.000 32,000 Kronovärde. 352,778 4° 6,000 1,000 25,000 75,000 8,000 110,000 50 000 25,000 Markegång Förslag, 1,390,295 Transport j 1,503,700, /352J778f|„(l_|l>390,29.i 7 Summa, Summa Banco Indelt Markegång på Förslag å 5 R:dr Tunnan.
Värde å 5 R;dr Tunnan. 24,250 2,310 Transport Iriteresse-medel.
Observalions-niedel 1.
Spanmåt.
Markegång p?
Värde å 5 R;dr Tunnan. 1,503,70C 3,00( 8,00C 14,00C )- )- - > — 352,778 +0 — 1,390 29£ >-!- f |T:r 108,491 k. 542,455 — T:r 91,560 k. 457,800 — — T;r 200.051 k. 1,000,255 — — 3,894,350 3.000 8.000 14,000 — i Extra Medel och Uppbörder S:r 293,000 R:dr — r — — — — — — — — S:r F.xtra-ordinarie Inkomster.
1,528,700 — — 352,778 40 1,390,°95 1- I1 ! 08,491. 542,455 — — 91,560 457,800 — 200,051 — 1,000,255 — — 3,919,250 — — Enligt Regerings-Formens 60 J. utgående såsom Bevillning.
Sjö-Tulls-medel: Stats-Verkets påräknade Netto-inkomst ..... 2,388,000.
Till Tull-Verkets Stat och Utgifter 562 000 2,950 000 7,500 450.000 357.000 750.000 i — — — — 2,950,000 7,500 450.000 357.000 750.000 ~ Salu-Accis af Städerne — — Post-Medel- Stats-Verkets påräknade Netto-inkomst ....
100000 Till Post-Verkets Stat och Utgifter ....
350000 — — Chartce-S:villatcv-medclj på förslag ....
B rönvi-ns-afgift, dito 1 1 -- — — S:r 1,514,500 — 1 4,514,500 — —.
Eller de för föregående åren inflytande Statsmedel 119,250 i 119,250 1 Summa Ift,162,45ol-/-/352,7781^/—|l,39Q,295l 108,49l|- 542,455|- —|91,56C -|457,800|-l- |200,05l|—|l,000,255 —1—18,553,0001—1- Bilt. till B.
Prof. i834 och 1835. 10 Sami. 1 Afd. a Band. Riks-Staten.
I o Första Huf - »' T3 .. 37 3 "3 — 3 3 SÖ -• 3 • •3 3 Q.JQ 3 fD 03o T:r k;r Kongl. Hof- och Slotts-Staterne; Kongl. Maj.-ts Hofhållning Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens dito ,,,,,,,,,, 150,000: samt tillökning' i anseende till ökade utgifter för Deras Kongl. Högheter Arf-Furs tärne ... .... ....
, 20,000: — — 317 — 317 Hennes Kongl. Höghet Kron-Prinsessans Handpenningar Meublers underhållande å Kongl. Slotten .........
Ho/-Stallets utfordring ..............
Slottets Police-, Lys- och Renhållning ......
, yed och Kol för Kongl.
Hofven ..............
Drottningholms och Svartsjö Slolt Gripsholms dito ....
« , Ulricsdals dito .
Haga Lust-Slott och Park .................
Strömsholms och Kungsörs Slott .. f , Rosersbergs dito .....................
Summa Litt. B. vud-Titeln.
Krono- värde. Markegång Förslag. i>å Mått.
Varde å 5 R:dr Tunnan.
T:r k. 420,000 420,000 \
7n nnn 170 000 90 000 20,000 — 8,000 — 8,000 — — . 30.000 30,000 16,100 16,100 — — 25,210 — — — 25,210 — — 16,000 16,000 1,470 — — 33 — — 165 1,635 — — 5,500 — — 5,500 — — 3,000 3,000 — — 1,470 — — — — — 67 — 335 — — 1,805 — — 2,000 2,000 — — 718,750U 33 — J 165 -1 -1 67 335 -h 719,250 - Indel te Räntor Summa Banco.
K-ronorärde.
Civile- och Lands-Staterne: Rikets Högsta, Embeten: 732 Stats-Ministrarne l,53o StaU-Piäden 2,200 Justiae-Råden Rikets Allmänna Årenclers Beredning . . . Kongl.
Nedre Justities-Revisionen . . . . Kongl.
Svea Hof-Rättj med derunder lydande Justilice-Slat Kongl. Götha Hof-Rättj med dito. . . . Kongl. Hof-Rällen öfver Skåne och Blekinge j med dito Kongl. Maj:ls Cancellie Mimster-Stateiij loOjOoo R:dr Hamb.
Banco cl 128 sk Kongl. Post-Verket Kongl. Kammar-Collegium Kongl. Stats-Contorelj med CharletSigillatce Verketj Krono-Magasinen samt Vå«staterne i Avestad och Fahlun ......
Kongl. Bergs-Collegiumj med BergslagsStaterne samt Cohtrol- och Mynt-Verken Kongl. Corn merce- Colle ginni Kongl. Kammar-Rätten Kongl. Sundhets-Collegiunij med MedicinalVerkel och Ceterinair-Inrättningen . .
Öfver-Stäthållare-Embetet , Kongl. Öfver-Inlendents-Embetet . ... .
Kongl. Tabell-Commissionen . . Landtmäteristaten Jägeri-Staten t m Kongl. Tull-Verket ............
Numer-Lotteriet . . .
Lands-Stalen i Upsala Län ........
— — Stockholms dito Transport 63,927 59,675 24,902 98,666 266,666 350,068 29,117 81,390 50,294 18,400 33,174 70,725 27 34,163 10 \ 0.600 — 1,525 16 17,333 *4 1,407 - 562,000 - 50,000 - 1,958 i o 2,383) q 12|—I 601--| 1 1-1-1 12-| 60|_J-I ffih. till R.