Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Äonat. ©e föränbrittgar uti lagfliftningen emot förfroardlööhet, font länge warit af bchofwet påfallabe od) I^roavorn Seifctö 0tänber unber förfroarS 1840 och 1841 arend riBbag jentwäl gjort unberbånig framftällning, aiim|ut ar* bär Äongl. 9ftaj:t genom nåbtg 0tabga ben 29 ‘Sftaj 1846 beflittat och k^ÄUnebragt till werffiälligbet.
Suéfcetractuä 3 bett orbiiing ©runblagen och DliBaften betämma bär Jvongl. emcUau@iiV'^aj:t betittat od) genom $örorbniitg ben 10 .^December 1846 i nåber ötfrrial. ftaögat, att bc unber namn af jud betractud och utfh>ttningd*cenfud beld till fjette och bolö till tiottbe penningen faftftällbe afgifter, forn wib egettbomd öfwerföranbe från bet ena till bet anbra af be förenabc ri* fetta 0werige och Norrige i wifja hänbelfer borbe, jemlift älbre bit* intina gällanbe förejfrifter beräfnad, jfola t intet fall och M ingen bel erläggaé af penningar eller annan egenbont, forn i 0werige tillfalla 9iorjf unberfåte eller i Norrige tillfalla 0wenff unberfåte, eller forn från bet ena rifet öfwerflyttad till bet anbra.
11 £ill nebannämnba, af EKiketö febnajt förfamlabe ©tanber aflem> efter förra nabe förflag till lagföränbringar, öfwer f>wilfa .Kongl. 9Kaj:t icfe kunnat, före ©tänberneé ^tffiljanbc, fatta fitt beritt, fyar .Kongl. lagföräm 5ftaj:t febermera, efter iakttaganbe af förefkrifterne i 87 §. legerings* hm3iUformen, lentnat nåbigt bifall od) imber be bagar, forn ncban fägaé, låtit utfärba å bejja förjlag grunbabe görorbningar, nemligen: 1845 ben 13 jfunt: a) angåenbe tillägg till görorbningen ben 9 s^o# \)ernber 1844, ont inteckning af npttjanbe rätt till faft cgcn> bom å lanbet; od> b) angåenbe wcrkftälligfyet af Unbewäitö bom i en bel jkulb> forbringémål; „ ben 19 2ltiguftt: a) om uppljäfwanbe af f>wab farjkilbt ftabgabt är, angåenbe wab från 9\åb)lufwurätten i $af)(un; „ b) angåenbe ättbring af 4 §. i fagell för DviFctö ©tättberé 33anf ben 1 SKarö 1830; „ c) 2lnfwarigl)etö(ag för SKiFetsS ©tättberö fullmäktige i banken; od) „ b) om anfwar å ben, forn jkabar annan meb liföfarligt wa< pen; fantt „ ben 20 november: a) angåenbe gemenfantma ranfakningé* Ijäkten od) tingéfiällen för färjfilba l)äraber; b) angåenbe erfättniitg till mitnen i brottmål; c) om uppl>öranbe af fFi>lbigf>eten att
Ijoö hofrätt betala löfen od) flämplabt papper för Ijanbltngar i reoiftonöfafer; b) om jorbö eller lägenhets afflåenbe för allmänt bef>of; ocb e) i affeenbe på f>anbcl om lösören, font köparen (åter i fäb jarenö wårb qwarblifwa. öfwer be från Sviketö ©tänber unber ftflförflutna rikébag till •Kongl. ^aj:t inkomna uttberbåniga jkrifwelfer meb förflag till lagföräm Sffidpenöfnin garne. 2(rméen$ materiel. öringar, $ongl. 5CTJai:t wiö pröfning
Deraf efter rtföbagené flut icfe funnit gobt att bifalla, ffall färjftlb berättelfe, innefattanbe jemväl be ffäl, fem l)inörat för|Iagenö antaganbe, warba DviEeté @tänber mebbelab.
Armeen bär unbergått årliga mapenöfningar till ben utflräcfning od) farffilta befPaffen[>et, hvartill antagen förattleba od) lemnat till* gång. ©efutom b^ ben tnöelta folöatenö werffambet till någon Del marit anlitat) i ocb för fommenberingar till förvärfning i fäftningar od) garnifonösorter, till fångbewafning ocb M allmänna arbeten.
2lf bewäringö*manffapet b<w b^K åtö flaf blifvit i wapen öfwab unöet
Den bärför bejtämba tiben.
Slrmeenö materiel b<*t blifvit unberbållen ocb fompletterab, i ben mån bet bertill affebba årliga anflag lemnat tillgång, ©ärffilta an* ffaffningar bafwa (fett eller äro förberebbe för be af fKifeté @tänöet wiö febnafie tifobag för benna materiel anwifabe tillfälliga anjlag. ©eriblanD förefontmer förnämltgaV atijfafifningen af npa infanteri* gern är. ‘Jtllwerfntngen af fåbane gevär uppgår för åren 1845, 1846 ocb 1847 till 10,000 ftpefen, hvaraf 7/000 belöpa på £uö* qvarna ocb eubaft 3,000 på Sarl ©uftafö jtabö faftori.
Drfafett till Den fålunba wtb Jfronanö faftori åffabfomna ringare ttllwerfning hvarigenom gemärö*aniTajfningen på bet b«la blifvit minbre än bmab för ben ifrågavaranbe tiben varit åfpftabt, ligger bufwubfafligen
Deruti, att faftoriet npligen flått unber ombpggnab ocb reorgantfa* tion, fantt att ben till en Del npa arbetöperfonalen berfläbeö förft fmåningom fan fullt inöfvaö, od) Derutom varit fpfelfatt meb anbra nöbiga arbeten för .^ronanö väfning, bmariblanb må nämnaö en får* ffilb tiUverfning af ftubfare.
Snligt ben reglering, forn meb betta faftort blifvit viDtagen att gälla frän ocl) meD av 1846, äv arbets perfonalcn DerffäDeé beräfnaD efter en tillverfntng af 2000 gevär ärligen, men fan öfaö eller mtnjfaé allt efter font befyofvet forDrar. c<£iUfpnen öfver gevärStillvcrfningen f>ar blifvit uppDragen ät ©e» neral»$ält»§t)gmä|taren ocf> €f>efen för artilleriet, hvaremot meDelS förvaltningen fortfarattDe äligger JfrigS^öllegium. götättDrtngen af älDre tnfanterbgevär för jlagfrutSantänDning f>ar i kronans gevärSreparationSverftfäDer fortgätt fälunDa, att omfring 8,500 fäDana gevär blifvit
Dertill apteraDe. <£tt flörre anatal gevär met> flagfrutSantänbning l)ar reDatt blifvit till regement terne utDelaDt.
@eDatt tVöDtge mariner od) verftpg för ttllverfning af jlagfruts l)itfvar blifvit aniTajfaDe, fann fullflänDtg fänneDom i allt fyvaD Detta ämne rörer, infjetntatö ä tttrtfeö ort af en Dertill utfeDD mili» litär»perfon, f>ar äfven Denna ttllverfning fommit i gäng. §äftningébtjggnaDSarbetena l>afva meD Drift fortgätt, efter är» Sättnings» ligen uppgjorDa ocl) af ^Congl. ^ajtt fajfffällDa arbetö-planer, ä alla bpfl9nc,i5'
De flällcn, för fyvtlfaö befäftanDe £Xtfetö @tänDer anvifat färjftlDe anjlag, nemligen i @tocfl>olmö jfärgärD, ä Carlgen ocb Carlsborg, jamt viD Sarléfrona.
SfteD gortiftfationSafDelningené orDinarie ftatSanjlag f;ar fjufvuDfafligen blifvit beftriDD fojtnaDen för minDre förbättringar ä famtliga rifetö fäftningar, äfvenfom för unDerl)ället af lanDtförfvaret tilll)öranDe bpggnaDer i garnifonSorterna. gör ^Bapftolmö odj CarlftenS fäjlningar äro nnDer ttllverfning Sättnings» -o . i < * ■■ * . , , ~ r . beftpefmng. fa väl bomb»fanoner oc^> morfare meD tillbehör, font projefttler, att befoftaS af De Derför färjfilt affcDDe anflag. ©e ttD efter annan beflutaDe rotering*? förrättningar, fyvtlfa l>it« stoterings» tilis voro ofullänDaDe, funna nu mera anfeS vara nära nog till fullo a f utförda.
2lf be n>it> förra rifömötetö början återftåenbe rotering^* werfen öfwer ben eptra och npa ordinarie folbat*roteringen, här bet för Örebro Ian blifwit af ^ong(. 3)laj:t ptligen pröfwabt; och bå roteringöwerfet för ©faraborgö (än, h^ilfet nu är bet enba åter* ftåenbe, oförbröjligen af Äongl.
SÖMj:t införwäntaö, torbe Sötigt.
‘STajn blifwa i tillfälle att till
Dttfetö ©tänberö behanbling i ett farn* manhang öfwerlenma alla längberna öfwer ben t rifet tillkomna npa orbinarie roteringen. 3 anlebning af be fålunba ptabe eptra roteringö»förrättningarne, l>ar i?ongl. ?Kaj:t anbefallt eptra rotehållarneé förnpabe t>övanbe i fråga om tillf>anbaf>ållanbc af f>äflar i (Tället för farfar, för att wib inträffanbe frig bereba en bå behöflig tillgång på artilleri» och trofé» hä|Tar, utan någon färjfilb utgift för ptöwerfet, ärenbe, hufwubfafligen genom be feban år 1833 fortgåenbe rotcringé»jemfnin* garne famt beraf uppfommanbe rubbningar i rote*inbelntngen, blifwit uppehållet och förbltfwit (pilanbe; och har ^cmgl. 3Jiaj:t tillifa anbe* fällt Ärtgö*^ollegium wafa beröfwer, att berörba för förfwaret maft» påligganbe angelägenhet nu utan bröjömål warber behörigen afptab.
S)en npa, af itongl. ®aj:t och 9ttfet$ ©fäuber beptabe rote» inbelningen i Semtlanb här, i öfwereriöfTämmelfe meb utfärbab ttåbig inflruftion, inom prooinfen blifwit fullborbab, men lifwäl ännu icfe hunnit af ^Congl. $ftaj:t pröfwaö. i?ong(. 9ftaj:t hpftr bocf ben för* hoppning ett imber loppet af nu öppnabe rifobag funna jemwäl betta rotering&ärcnbe till 3cifctö ©tänberö pröfning öfwerlemna, på bet att fålunba ben för ruft* och rotehållare i 3emtlanb affebba lin* bring i rupingö» och rotering&befwäret fnart må fomma till werf* fjällighet.
CSmellertib häl’ bet af STifetö ©tänber för wifé tib bewil» jabe anjTag meb 4,000 9\:br årligen till unberflöb åt beféa ru(T» och rotehållare, bltfwit åt bern i föreffrifwen orbtting utbelabt för åren 1845 od) 1846; od) anfommer på frantbele# pröfning, l>urun>iDa fattima aitflag för innewaranbe år bör af bein få åtnjuta#.
Enligt af Svifet# ©tanber gillabe grunber l)ar en prototftonel rotejemfning inom 'SBeflerbotten# och Norrbotten# län, efter fullbor* babe unberföftiingar och upprättabe rotcringéwerf, imber ben 25 2lu» gufli 1846 blifwit af Jfottgl. 3ttaj:t faftflällb, att gälla intillbefj efter afwittringarne# flut en befinitm rotejemfning fan i befja län företaga#. 3 följb af benna prooiftonella rotejemfning h<rc &«n inom länen be* fitttliga tillgång på ffattlagba nyhemman, f>milfaé antal befunnit# icfe tx>ara tillräcfligt för en beftnitro reglering af roteringöéefmäret ber* ftäbe#, blifwit på be fwaga rotartte förbelab i mån af bera# behof af uttberflöb; äfwenfom ben af Seifet# ©tänber för befja rotar för ben förflutna tiben affebba hjelp af rotefrihet#*afgifterna efter etta-- hanba grunber fotnmit beni tillgobo; och hrtC
Defjutom, fåfom genom benna rotejemfning äfrocn åfpftabt warit, wunnité en bättre ittbelning af rotarne i allmänhet, ätt forn förut ägt ruin.
SDett af 3vifet# ©tänber voib 1840 år#
Dlifébag wäcfta fråga göränbrab otti inbragning af ett ©eneral*befälhafware*tjenft och lönett# anwätt* battbe till ©etteral#'penfioiter h<w h»# $ongl. 2Dlaj:t warit imber öf* werwäganbe; och hav Äongl.
S^aj:t funnit för gobt wibtaga en ny inbelttittg af Dufet# militär*bifirift, hvarigenom befja# antal blifwit förmtnjfabt från fer till fem. (l'tt ©enerabbefälhafwaredött a 6,000
N:br är i följb häraf inbragett; od) åvongl. 5ftaj:t will till Dvifet# ©tänber framvälla förflag i fråga ont famina lön# anwättbanbe till penfioncr på bet för armeen mcft gagtteliga fätt.
3nom armeen har å^ongl. 9ftaj:t funnit nöbig ett föränbrtng isit/aarbet tia orgamfatiotten af Sif<garbet till häft och Nafeoforpfett. 9fteb 8if* i6 garDet till l)ä|l I>at* Den fövänDring {fett, att regementet bltfmit fövfatr på 4 i fallet för 5 fqbaDroner, meD C>ibel>dllant>c
Dorf i Det närmaflc af regementets förut ägattDe ftprfa, famt att alla fqoaDronerna nu mera innehafmas af fKpttmäjiare od) icfe, fåfont förut, dfirén af ©efunD chefen och SKajocerne, I>irilfet feDnare förhållanDe uti flera Ijänfeenben befunnits olämpligt.
Sn tu; afTöningö*ftat för regementet har l)äraf blifmtt en följD, Vinarom farfTilD framftällning l)oS DvifetS ©tänDer fontmer att göras.
NafetCorpfen f>ar biifnoit reDuceraD till enDaft en IjanDttrerfS* och arbetS^ForpS, unDer benämning dädanefter af fprmerfareCorpfen. ©enna forpS bör, utom De forpfen egentlig gen tillfjöranDc pprotedjnijfa arbeten, äfmen tillroerFa alla för armeens bef)of erforDerliga flagfruts>hufmar. ©å, efter Denna DvaFet*ForpfenS föränDring, någon färjfilD för frtg6
De år 1826 meD rotehållare roiD f. D. i:fie Majorens Norrbottens kompani od) m:D Satir fompani inom £)fmer>Salip fotfen af f. D.
Salforp^re: <3öeflerbottenS regemente, nu mera Norrbottens fältjägarecorps, af> {lutabe fontraft om oafanS^afgtftS utgöranDe i mån af Då tjenanDe folDaterS afgång, meD år 1846 Ittpit till änDa, F>ar ^ongl. $JMj:t, forn anfett lämpligt, att Dcjja fontraft än miDare förlängDeS, låtit f>öra nämnDe rotehållare, f)itrumiDa De more
Dertill benägne; och font rotehållare nu mera enhälligt förflarat ftg önjfa att fortfaranDe få hafma fjafma fina votav vafanta, i) a v .ftongl. 9Jiaj:t låtit affluta nya bon» trabt
Derom för en tiD af 50 år, från od) meD år 1847 räfnaDt.
3» anfeenDe till
Den minDre änDamålöenliga beibaffenbeten af De Upptöfnjns ... /.
. „ «f Solhatt* lägenheter, font t vEljrtjltanflaD begagna» till utreDtttngS»förraD för armeen, famt Då, genom förflyttningen af gemärS*förråDet från ©ödeborg till Carleborg, Det t ©örneborg maranDe uttebningS.-för» råD munnit betpDligt ftörre utrymme, än förut marit att tillgå, f>ar $ongl.
SJiaj-.t förorDnat, att numaranDe utreDningS»förråD t Qjrifftan» fiaD jball upplöfaS ocf) uppföra, få fnart Det DerfläDeS nu befintliga upplag af förnöDenfjeter finnér anmänbas. ©yliba förråD bomma Derefter att finnas cnDaft i ©torholm od) ©ödeborg, från I>milfa jiäDer perfeDelförfänDningar meD lätthet bunna till alla orter af Svibet merbfiällaS. gör fJBefler
SborrlanDS läns bemäringSmtanjbap f>ar Äongl. 9)laj:t, uppå länets innebyggares
Derom gjorDa anföbning, befiämt ny mötesplats å ©ånganio, i flället för Den gamla å <28ibSmo, l)milben få mäl i affeenDe å läget nära SemtlänDjfa gränfen, font ocb i attDra affeenDen marit för innebyggarne minDre beqmäm. ^ottgl. 9ftaj:t l>ar Defio l>elDre gått Denna ittnebyggartteS önfban till niöteS, font föränbringen bunnar merbfiällaS utan någon ferDeleS betyDlig boji» naD od) Derutom meDförDe för Grottan förbelen af lättaDe transport ter af möteSbef)ofmen. ©et påbörjaDe fammanDraget af författningar vöranDe brigS* totiutär«fo^ ntabten till lanDS l>ar blifmit fortfatt.
Detta arbete, ballabt: ramling. ”©ämling af gällanDe författningar rörattDc armeen, Defj jiyrelfe odj förmälning” f>afma nu mera från trycfet utbommit tio titlar eller af» Delningar. rsihans tift 91. ©t. «Protofoll 1847 & 1848. 2 2lft>. 3 i8 Änetfte«fo.tt* Utgifvandet från trv>cfct af Pnecfte»PontraPten med öfriga rote» täning, ringébefväret angående afhandlingar f)ar med all fPpndfamhet fortgått, od) är nu nära fin fullbordan.
.stvm.fng ©edan SDirePtionen öfver armeené penfioné»Pafa f)Oé ^otigl. fiuimaftigc. j underdånighet anmält, att mindre gpnnfamma förhållanden för lånrörelfen med de under ©irePtionené förvaltning (lalida fonder inträffat od) vore med nu gällande utlåningö^grunder vidare att emotfe, i följd af de tid efter annan i provinferna delé redan organiferade od) delé under organifation varande f>t>potf>cféföx-cningar, med flera låneanflal» ter; famt att penftoné»Paforna (ålunda genom briflande tillfällen att ut» låna fina Pontanta medel äfventprade att gå i mifrning af den derå berak* nade ränteinPomfl, forn utgör ett hufvudfafligt vilPor för Pafjornaé för» måga att fullgöra fina förbindelfer emot penftonärerne; här -^ongl. $Dlaj:t till eptra fammanträde fammanPallat arméen* fullmäPtige för un» danrödjande i möjligafte måtto af denna olägenhet genom antagande af en efter nuvarande tidsförhållanden mepa lämpad reglering af penfioné»fondernaö lånrörelfe; Dd) häfva arméen* fullmäktige till följd häraf den 13 fifllidtie ©eptetnber här t f;ufu>udftaden farn» manträdt.
Söriiqg tilt beträffande den allmänna reglering af förfvaréverPet till landé, fbrfroar"Lr
SJiaj:t jemväl funnit behöflig, hufvudfaP(igen för ett fullPomligare ordnande af arméen* odj beväringémanfPapet* va» penöfningar, här vederbörande departementschef, uppå erhållen nådig befallning och efter öfverläggningar med faPPunnige perfoner, afgifva förjlag, hvilPet ^ongl. ®laj:t vill, med tillPätmagifvande af SDejj åfigt i ämnet, till SttPet* ©tänder öfverlemna. ftarthgömpbpggnaDen t>au fortgdtt i Den mån tillgångarne på Sarfpgsbpsg* meDel fåDant meDgifmit. $ör Det af DvifetS feDitaj! förfamlaDe ©tätt» ”a cr* Der anmifaDe eptra att|lag till frigSångfartpgS npbpggnaD och ångfraf» tenö anmänDanDe på flottan tillhöriga fartpg, har ång»foroetten ©efie blifmit bpggD fann machin af 300 häflarS fraft meD propeller, förfärDigaD miD Motala mcfattijfa merfjfaD. ©enne ångforoett fonn mer innemaranDc f>öfi: att löpa af flapeltt fann i Docfa intaga machineri och pannor. 2lf orDtnarie flatö^anjlaget hafaä
Derjemte npbpggna»
Derne blifmit fullborDaDe af fregatten Eugenie, briggen DforDenjf jölD, ejmiS»btiggett af ^Birfén famt foroettett ©malan, tmå bataljons» chefs»fartpg och ett ångbogferingS»fartpg om 16 f>äf!aré fraft, hwilfa fpra fijlnämnDe fartpg äro af jern. ‘OfpbpggDa äro äfmen 8 fanon» jlitpar, 1 laftgaleas och 2 patrullbåtar, famt 2 ångbåtar, om 6 häjtars fraft hrcwke™/ upphanDlaDe.
Siniejfeppet ©rijligheten hat unDergått reparation, 8 fanonflupar äro föränDraDe till lanDftigningS» flupar, foroettett WajaDeit repareraD, jfonerten ^’5figle förfeDD meD fopparförhpDntttg, jfonerten 2iftif och epercisbriggen ©lommen be» flpcf aDe famt fem fregatter fatta i fullflättDigt fftcf, äfmenfont upp» börDertta på flera flem och minDre fartpg fompletteraDe.
9fpbpgg* naDerne af fregatten ^orrföping, foroettett Sagerbielfe, åttgbogfe» ringS»fartpgct fBalDer af 60 fjäffart? fraft och jfonerten af fjåufe äro nära fullättDaDe, äftoettfont reparationen af liniejfeppet §ör» figtigheten. ©eretttot »t flottan utrangerats fåfom oDugltga, for»m■ flottan ut* ' ' , L , , aSngtiefartpä oetten ©malan af ef, futtern töarthclemp odj 5 fanonflupar, Dels äro jlopaDe och ^ beffämDa Derför, feDan De på auftiott fruft» loft marit tttbjuDtta till förfäljning.
(Stt af ©menjfa flottans frigS» fartpg fm* beflagligett gått förloraDt, nemligen foroetten SarlSfrona.
Ärutbuvfari 3 aitfeenbe tili måDatt af tut bviiftiga icfe mattetttäta Frtttbuifar, f;ar .^ongl. ‘tDlaj-.t förorbnat att å ång»Fort>etten ©ejie, få mai font å
Do frtgöåtig fartyg, fymilHa f;äDancftcr nybyggas, äfmenfont å Dont, l>vt>i(fa fontina att tutDorgå betyDltgare reparationer, frutDurfartte (lola göras mattentäta od) förfoS ntoD lebntngörör, fantt att fåDant äfmen ffall tafttagas å
Do feglanDe fartyg, af minjt briggen ^or
BtSpfninfi.
Söejlycfningen å ett
Del få mai ångfartyg font feglanDe är mera lämpaD efter bel;ofmet od; beflämb i närmare öfmerenöftämmelfe meD l;maD font nu bntfaS å attDra nasigeranDe nationers fartyg. <£n ali» män beftgtning å flottans alla fanoner oclj öfriga ffjut»pjefer är miD alla Nationerna anjlällD od; ett betyDligt anta! af De älDre fajjeraDt.
o #us otf> bv33-- Slt unDerf;aHet af l)uS od; byggnaDer fantt inrättningar å fia» nobcr tionerna F;ar omforgen] fträcft fig famt nybyggnaDer ffett, få miDt tillgångarne fåDant meDgtfmit.
Lag-Utskottets Betänkande Jt? ä6. 37 för brott olämplig och föreslagit dess upphörande.
Anmärkas hör äfven, att då man ej vill använda landsflykt såsom straff för affall, utan såsom ett skyddsmedel för Svenska kyrkan emot olika tänkande, detta skyddsmedel väl i första band borde tillgripas emot bit inkomne främlingar af annan trosbekännelse, då våra egna landsmän väl icke kunna vara farligare för Svenska kyrkan, än de förra, och att det följaktligen är obilligt och inkonseqvent att strängare förfara med egne landsmän, än med främlingar.
Men den svåraste stötestenen emot denna påföljd är dock att den ej vidare kan tillämpas.
Eller tilltror man sig verkligen kunna tillämpa detta straff på hela skaror af Svenska medborgare, som, efter hvad upplyst är, redan affallit från den rena evangeliska läran?
Medlet skall användas endast emot förförarne men ej emot de förförde; men jag tillåter mig svara häruppå att, utom det att lagen ej gör skilnad på förföraren och den förförde, då straffhotet är lika för allt affall, botemedlet icke ens låter använda sig på förförarne, hvilket erfarenheten nogsamt bevittnat.
Tre personer hafva under sednare tider varit föremål för denna förföljelse.
Redan domarnes afkunnande väckte så väl inom som utom landet allmänt uppseende och gjorde allestädes ett sorgligt intryck.
Men när man kom till verkställigheten af den sista af domarna.
Jo affäilingen landsför vistes till Danmark; men Danskarne, som ej tyckte om vår intolerans och ej ville underhålla en person som vi kastat handlöst ifrån oss, skickade hem mannen.
Att utsända honom åt annat håll tjenade till intet, då han lätt banat sig väg till
Danmark och man dessutom hade goda skäl till det antagande att, med undantag af Ryssland, våra andra granländer skulle handla på samma sätt.
Han hölls alltså häktad någon tid, men man måste snart göra nödvändigheten till lag och mannen lössläpptes.
Till man förnya dessa uppträden, som kasta skymf och skugga på hela landet?
Kan man begära att högsta makten skall utfärda domar, som ej kunna verkställas
För min del vill jag det ej; och då således landsflykt såsom påföljd för afTall ej vidare kan tillämpas och någon annan lämplig påföljd ej kan utfinnas, synes mig häraf otvunget följa, att man mäste tillåta hvad man ej kan förhindra och jag besvarar således den andra frågan, om nemligen införande af den föreslagna religionsfriheten är påkallad af för handen varande förhållanden, med ett obetingadt Ja.
Den tredje frågan, »om den af Kongl. Maj:t föreslagna religionsfrihet må kunna menligt inverka på svenska kyrkan», besvaras väl häst af erfarenheten ifrån andra länder; men den synes mig dock, likaväl som den första, kunna lösas ur rena förnuftsskäl.
Om det är obestridligt alt sanningen, der den fritt och lefvande får göra sig gällande, alltid går segrande ur striden mot lögnen, så lärer väl häraf följa, att vår rena evangeliska kyrka, om den är grundad på Guds rena ord och lefvande sanning, icke behöfver frukta striden mot andra bekännelser.
Den behöfver ej, likt katolicismen, hölja sig i mörker och värna sig med intolerans, för att äga bestånd.
Lag-V Iskotte Is Betänkande M ä 6.
Minst af allt borde vi frukta att vårt folk, som fått sola sig i frihet och ljus och fått smaka de herrliga frukterna af vår rena lära, skulle kunna trifvas i papismens mörker och låta insnärja sig i Boms all både andlig och politisk frihet strypande garn.
M en erfarenheten talar här bäst.
I båda våra grannländer är religionsfriheten införd, utan att några vådor deraf försports, utan att papismen der, enligt hvad i Borgare-ståndet nyligen blifvit upplyst, vunnit något oroande insteg; och Danmarks nyss församlade Presterskap har på frågan orri det Tore önskvärdt att den der införda religionsfriheten ej ägde rum, svarat ett enhälligt nej.
Men jag är äfven i tillfälle att på denna fråga lemna ett ännu iner upplysande svar, algifvet af en man, hvars namn är kändt, och högaktad! i två verldsdelar, en af vårt tidehvarfs ädlaste, mest upplyste män, Herr Doctor R.
På derom till Herr D:r Baird framställd fråga huruvida religionsfriheten i Amerikas lorenta stater utöfvat någon synnerlig verkan på papismens relativa tillväxt eller altagande i detta land, har Herr D:r Baird haft välviljan afgifva svaromål, och som hans skrifvelse finnes ställd till Medlemmar af den Svenska Riksförsamlingen, anser jag mig ej träda grannlagenhelen för nära, då jag på detta sätt lemnar Rikets Ständer del af denna i hög grad upplysande skrifvelse.
Sedan Herr D:r Baird redogjort för religionsfrihetens uppkomst i Amerikas fristater, och visat att
Rom här såsom allestädes varit verksamt för att göra proselyter, och att det väl aldrig haft ett tacksammare fält för sin verksamhet, då dit emigrerat millioner katoliker från alla delar af det papistiska Europa.
(Endast sedan 184*3 hade till Amerika öfverflyttat 3 och en half millioner rnenniskor, deraf minst hälften varit katoliker), samt upplyst att i alla 31 Staterne numera icke finnes en, der katolikerna utgöra flertalet, ehuru förhållandet förr varit motsatt i de liesta, skrifver D:r Baird: »Af denna allmänna öfversigt, kunnen J, mine Herrar, finna, att katolicismens tillvext i Förenta Staterna ingalunda har motsvarat de fördelar den har åtnjutit — fördelar som den näppeligen kari hafva till samma utsträckning på något annat fält.
Eder fråga, om katolicismen har vunnit mycket ifrån protestantismen genom proselytmakeri, kan jag säga utan tvekan, att den hvarken har, ej heller är det sannolikt att den någonsin skall.
Tvärtom, Rom förlorar vida mera än det vinner genom proselytmakeri.
Det gör visserligen några proselyter, och stundom vinner det personer af inflytande och anseende ibland oss.
Men någon af dess egna tidningar hafva medgifvil, att det förlorar tio, emot en som det vinner.
En utmärkt Irländsk prest, hvilken jag har lärt känna, vid namn fader Muller, besökte Amerika för få år sedan, och sedan ban hade gjort en vidsträckt resa ifrån NewYork till New-Orleans, skref han tillbaka till sina vänner i Irland ett bref (som infördes i de allmänna tidningarne), hvaruti han förklarade, att efter hans beräkning, den Lag-Utskotid* betänkande JM? 6. 39 Romerska kyrkan på 25 år hade förlorat icke mindre än två millioner i Förenta Staterna genom hvad han kallar ett »förskräckligt affall» — det är, genom alt falla uti protestantism och indifferentism.