Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
5o5 dane uppbäras — hvarom Commerce-Collegium torde undfå E. K. M:s Nådiga befallning att skyndsamligen lemna fullständiga uppgifter — dels vinnes behörig control öfver uppbörden deraf, så att all inqvarteringstolag varder använd till det dermed afsedda ändamål, eller inqvarteringsutgifternes bestridande; att, i följd deraf, städerna böra till Stals-Contoret, inom tre månader från hvarje års början, ingifva behörigen styrkta räkningar öfver inqvarterings-tolag och inqvarterings-utgifler för det föregående året; att det blifver ålagdt de städer, som åtnjuta inqvarteringstolags-medel, utan att hafva inqvartering, att qvartaliter till Stats-Contoret insända samma medel, samt sådane städer, der inqvarterings-tolags-uppbörden öfverstiger kostnaden för bestridd inqvartering, alt, vid räkningarnas afgifvande, till Stats-Contoret öfverlemna öfverskottet å nämnde uppbörd; att de medel, som sålunda inflyta, derefter böra å de städer, der inqvarlerings-kostnaden ej kunnat genom merberörde tolags-inkomst beläckas, af Stats-Contoret fördelas, i förhållande till den i hvarje stad varande brist, hvarå förskott äfven må af Stats-Contoret lemnäs, i nion sorn medlen ^inkomma; alt början med denna reglering bör ske under år i835, och med det qvartal, som infaller näst sedan Författningen härom blifvit promulgerad och till städernas kunskap kommit; samt alt R.
St. å nästa Riksdag, då den blifvande nya Inqvarterings-Ordningen jemväl lärer hafva hunnit att tillämpas, måtte få emottaga fullständig uppgift på sättet, huru jemkningen utfallit, för att då blifva i tillfälle bereda utvägar till den ytterligare lindring, som R.
St. utlofvat; öfverlemnande R.
St. nu lill E. K.
M. de fordringar Staten eger hos städerna Malmö och Ystad, för att dermed, efter i behörig ordning föregångne värderingar och på de billigaste vilkor, som kunna betingas, inköpa de stall- och magasins-rum för fourrage-pevsedlar, som af städerna Malmö, Ystad och Helsingborg nu egas, samt i och för inqvarteringen derstädes erfordras; och bör det öfverskott å fordringarna, som eiler köpsluten kan uppkomma, ingå till Riksgälds-Contoret, och liqvideras efter de grunder, som vid utlåningar äro stadgade.
Hvilket allt Rikets Ständer, i anledning af E. K. M:s högstberörd« Nådiga Skrifvelse, skolat härmed i underd. anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 22 Januarii i835.
Bih. til R.
Fröt. 1834 och i83S. 10 Sami. i Afd, 64 5oG> Expeditions-Vtskoltets Förslag lill and.
Skrifvelse iV-o 277.
N:o 277., Uppläst och godkänd hos Ridd, och Adelö den 19 Jan. i835, Preste-Ståndet den ig — — Borgare-Ståndet den 22 — Bonde-Ståndet den 22 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående förslag till Inc/varterings-Ordningför städer ne, utom Stockholm.
(Statsoch Oecon. Utsk.. N:o 47-) S. A. Kr Sedan Rikets Ständer, så vä} vid 1823 som vid 1828—i83o årens Riksdagar, med fästad uppmärksamhet derpå , att ännu gällande InqvarteringsOrdning af den 6
Julii 1720 uti tillämpningen icke vore öfverensstämmande med de förhållanden, som i senare tider inträffat, enär inqvarteringsförmonen, å ena sidan, och inqvarterings-skyidigheten, å den andra, skiljaktigt beräknats å olika orter, hos E. K. M. i anderd, anhållit om författande af project till en, efter nuvarande tidsförhållanden lämpad, Inqvarterings-ordning, så väl för Stockholms stad, som för öfrige städer i Riket; har E. K. M., under den 21 sisth Junii, uti till R.
St. aflåten Nådig Skrifvelse, angående städernas inqvarterings-besvär, bland annat, dels till R.
Stts granskning öfverlemnat ett af Öfver-Directeuren S.
Rönbeck, jemlikt Nådigt Förordnande den g September 182J, utarbetadt förslag till Inqvarterings-Ordning för städerna utom Stockholm, dels äfven i Nåder yttrat
Sig öfver ifrågavarande förslags tillämplighet äfven för berörde stad.
Rikets Ständer, sora uti serskild underd. skrifvelse denna dag yttrat sig i frågan om sättet för utgörandet af städernas inqvarterings-besvär,. samt om en jemnare och rättvisare fördelning deraf, hafva derjemte till serskild pröfning förehaft den föreslagna Inqvarterings-Ordningen, hvarvid R.
St., efter tagen kännedom af Eder Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-Contors och Krigs-Collegii afgitna underd.
Utlåtande, jemte öfriga lill målet hörande handlingar, nu få i underd. meddela deras åsigter i afseende pål omförmälde förslag efter §§:s numerföljd; beträffande alltså I. C A F.
Lika med hvad Krigs-Collegium yttrat, och med stöd af 1720 års Inqvarterings-Ordning, som förutsätter, det inqvarteringstagare skall var» Expeditions-Utskottets Förslag till tind.
Skrifvelse JY.-O 277.
Soj bosatt å stället och deltaga uti funclioner för vakt och vård om staden och af Kongl. Brefvet den 29 Junii 1745 samt Kongl. Kungörelsen den 12 Jan. 1775 — anse R.
St., att till denna §. bör göras följande tillägg: ”Hvilket äfven gäller för uti stad stationerad Militaire och Civil, då han icke tillhörer derstädes tjenstgörande trupp, äfvensom för Officer, som är bosatt å landet och allenast tillfälligt sig till tjenstgöring infinner.’' §• 2- Då det icke bör vara en stad förment att, såsom händelsen nu är i Götheborg, och möjligen i andra städer, uppdraga inqvarterings-bestyret åt en serskild Commission; bafra R.
St. trott, att denna §. bör erhålla en sådan förändrad lydelse, hvarigenom stadgas, att inqvartering i stad tillhörer antingen Magistratens eller den serskilda Commissions försorg, som, med Magistratens och invånarnes medgifvande, bestrider en sådan befattning; samt att, i senare fallet, Magistraten må vara i första rummet behörig att meddela rättelse, om någon finner sig, genom Commissionens åtgärd, hafva för när skett. §• 3.
I öfverensstämmelse med den nästföregående, skulle denna ändras sålunda, att "Magistraten, eller den Commission, som har sig inqvarteringen anförtrodd, skall ansvara” &c. §. 5.
Lika med Krigs-Collegium hafva R.
St. funnit denna §:s senare moment, angående person, som icke är i utöfning af sin tjenst, fordra, i öfverensstämmelse med 11 § (huru inqvartering beräknas för permitterade) tillägg af ”viss tid”, som, ehuru af Collegium föreslagen till sex månader, R.
St. likväl ansett kunna inskränkas till tre månader, hvarutöfver tjenstefri löntagare icke bör inqvartering tillkomma. §•. 9- Då, efter R.
Sttrs åsigt, något giltigt skäl icke förefinnes för den förmon, som i 1 mom. blifvit ogifte commenderade tillagd, nemi. att, efter comménderingens början, fortfarande få njuta inqvartering så lång tid som sex månader, har detta moment ansetts böra lyda sålunda: att vid commendering till lands eller sjös måge de ogifte, i fall commenderingen börjar före den i5 i månaden, njuta inqvartering endast lill samma må - 5oS Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse N:o 277. nads slut; men om commenderingen tager sin början efter den i5 i månaden, tillkommer de ogifte inqvartering för liela den påföljande månaden.
I afseende å senare momentet hafva R.
St., på sätt Embets-Verken jemväl anmärkt, trott meningen: "hvilka äro hemma hos fadren” kunna gifva anledning till missförstånd, och derföre böra uttryckas sålunda:
"hvilka under tiden äro boende i föräldrarnes hemvist”; äfvensom R.
St. ansett, att hustru och barn väl må medgifvas den förmon, undermannens eller fadrens frånvaro uti Rikets tjensl, att bibehålla samma husrum de under mannens elter fadrens hemmavaro med honom delat, men deremot icke tillgodokomma inqvarterings-penningar för längre tid, än desse mannen eller fadren personligen, eller såsom ogift, skulle tillhöra.
10 torde rättelse böra ske, i öfverensstämmelse med den förändring, som föregående §. kan komma att undergå. §• "•
Den i denna §. föreslagna tid af ett halft år hafva R.
St. ansett, i enlighet med hvad vid 5 §. blifvit yttradt, böra minskas till tre månader, såsom i 1730 års Inqvarterings-Ordning är stadgadt.
If. C AP. Detta Capitel innehåller tvänne alternativ, hvilka afse, det första, den händelse, att Slaten besörjer om erforderliga byggnader, och att inqvarteringen kommer att med contant bestridas; samt den andra, det fall, att på inqvarterings-gifvarnes eget val får ankomma, alt utgöra inqvarteringen in natura eller i contant.
Härvid förekommer, hurusom Rikets Ständer å förra Riksdagen beslutit, att caserner och nödige boställsrum jemte stall- och magasinsrum för fourrage-persedlar, i de orter, der sådane ej redan funnos Kronan tillhörige, skulle för Kronans räkning inköpas, samt städernes inqvarterings-skyldighet till de i ständige garnisoner förlagde trupper inskränkas till förbindelsen, att förse befäl och manskap med service eller sängkläder, ved och ljus; att intilldess en sådan anstallt kunde hinna vidtagas, skulle, med inqvarteringens utgörande, såsom hittills förfaras; samt att å denna Riksdag skulle bestämmas den ytterligare lindring i servicens anskaffning och underhållande, som möjligen kunde de af inqvartering besvärade släderne beviljas, genom tillökade tolags-medel, andra städers bidrag eller allmänna bevillningen. Expeditions-Ulskottets Förslag lili und.
N.o 277. 5oCj Enär Rikets Ständer, uti dems serskildt i berörde ämne nu aflåtne underd Skrifvelse, ansett, att för närvarande endast borde anskaffas stall och magasins-rura för Kronans räkning, hvaremot med verkställig, het af Rikets Ständers förra beslut i öfrigt skulle anstå tills vidare och intilldess resultatet af en utaf Rikets Ständer i underd. föreslagen nv reglering af den 1 och för ifrågavarande onus, beviljade inqvarteringstolag blifvit kändt; samt de städer således, i.vilka hafva garnisoner, men hvarest, för deras inrymmande, Kronan tillhörige hus icke finnas, kornma att an vidare bekosta ej mindre inkvartering än service; hafva Rikets Ständer trott föreskr.fterne i detta Cap. för det närvarande böra mskrunkas till beslammande af de, inqvarteringstagare tillkommande inq va r ter 1 n gs- fö r m o n er, m natura eller i contant, samt om eller när de böra på det förra eller senare sättet ut«å, I afseende å inqvartering in natura 'hafva Rikets Ständer icke funnit något att erinra vid hvad förslaget derom innehåller, och i följd deraf antagit den vid förslaget fogade Tariff Lit. D., hvarefter ständig inqvartering in natura skall utgöras, tillika med hvad de, under rubriken ”underrättelser”, meddelade föreskrifter i i, 2, 3, 4 och 5 punkterne innefatta.
1 Hvad deremot angår inqvartering i contant; så har E. K M i Nå der funnit, att sådan inqvartering bör bestämmas i 8 classer’ utan skillnad eller afseende på, om den inqvarterings-berältigade är gift eller ogift, nemligen: ° 1 Classen.
Öfverstar och Commendan ler R:c*r 400:
Servicen inberäknad till R:dr 20: 2 Classen.
Öfverste-Lieutenanter — 266: 32.- 3 Classen. Majorer .... — 200: — - 4 Classen.
Capitaine!’ med vederlikar ■—■ 80: — - 5 Classen.
Lieutenanter med dito ■—, 5o: ■— 6 Classen.
TJnder-Oflicerare med d;o — 24 51 o Expeditions-Vtskotlets Förslag till und.
Skrifvelse N.O 277. y Classen.
Corporaler med vederlikar R:dr 8:
Servicen inberäknad till R:dr r. S. - 8 Classen Manskap med dito . — 6: — - •— — — .— 1:8.- Yarandes den beräkning, som uti E. K. M:s Nådiga Skrifvelse sålunda finnes upptagen, grundad på omkring |:dels nedsättning emot den för Stockholms stad, genom senare Författningar, bestämda inqvartering, till hvilken nedsättning de i allmänhet lägre hyrorna och varuprisen i de öfriga städerne ansetts föranleda; och skiljer sig i öfrigt denna beräkning både ifrån Öfver-Directeuren Rönbecks och Stats-Contorets förslag hufvudsakligen deruti, dels att E. K.
M. ansett någon olikhet icke Röra ega rum för gifte och ogifte, dels att beloppet är ökadt 1 de högre, men minskadt i de lägre graderne, hvadan den af E. K.
M. antagna beräkning onekligen på det hela leder till minskning i inqvarterings-utgifterne, emot hvad de öfrige förslagen innehålla, jemte det densamma synes vara efter nuvarande tids fordringar lämpad.
Med afseende härpå, hafva Rikets Ständer funnit godt antaga den classification och beräkning af inqvarterings-penningarne, som E. K.
M. föreslagit, och här ofvan blifvit införd; äfvensom Rikets Ständer tillförekommande af tvister, i afseende å classificeringen af de befattningar, hvilkas innehafvare äro till inqvartering berättigade, .enligt Stats-Contorets förslag, antagit, att såsom Capitaines vederlikar böra anses: Regements-Läkare och Pastorer; såsom Lieutenanters:
Åuditeurer, RegementsSk. rifvare, Regements-Bokhållare, Bataillons-Läkare, Tyg-, Ammunitionsoch Bevärings-Vaktare, Cancellister, Kammar-Skrifvare, Material-Bokhållare, Esqvadrons-Predikanter; såsom Under-Officerares: Tyg-Skrifvare, Mönster-Skrifvare, Rustmästare, Under-Läkare, Häst-Läkare, HandtverksMästare, Vaktmästare; såsom manskapets: Handtverks-Gesäller.
Beträffande frågan om och när inqvarterings-förmonerne böra utgå in natura eller i contant; så har E. K. M. i Nåder ansett det stadgande böra vidtagas, att garnisonerande inqvarterings-tagare i de sex första classerne, som icke i Kronans hus kunna inrymmas, alltid böra emottaga inqvartering i contant, samt att inqvarteringen äfven för manskapet må med options-rätt uppbäras af Regements- eller Compagnie-Cheferne, emot förbindelse att hålla manskapet med rum, men som af staden borde in natura lemnäs, der sådant åtagande icke å de förras sida eger rum. Expeditions-Ulskottets Förslag till unel.
Skrifvelse N.o 277.
Rikets Ständer deremot, sorn i 1720 års Inqvarterings-Ordning funnit det stadgande, att ”ingen, som vill hålla inqvartering in natura, skall vara skyldig att betala med penningar,” hafva trott det leda till en alltför stor, af nödvändighet eller behof icke påkallad tunga för städerne, att, då inqvarterings-tagare icke kunna inrymmas i Kronans hus, men städerne kunna och finna för sig förmonligast att prestera tjenlige rum, i stället att betala contant, en sådan rättighet skulle vara dem betagen.
Af sådan orsak fä hos E. K. M. Rikets Ständer i underd. anhålla, att i de städer, hvarest tillfälle till garnisonens inrymmande i Kronans hus saknas, inqvarterings-gifvarne må vara öppet lemnadt, att hädanefter såsom hittills, efter eget godtfinnande, prasstera inqvartering antingen in natura eller i contant; finnande Rikets Ständer i öfrigt E. K. M:s Nådiga förslag om bestämmande af 1
R;dr i månaden såsom ersättning för hvarje häst, sorn för tjenstegraden bör hållas, vara billigt och antagligt. III.
C AF, 26 och 27 På grund af hvad ofvan blifvit yttradt, hafva Rikets Ständer funnit dels den förra §. ”huru qvarteren anvisas och fördelas,” böra sålunda förändras:
Magistraten eller den Commission, som med Magistratens och invånarnes medgifvande ombesörjer inqvarteringen&c. ; dels ock att, enär med den i senare eller 27 §. om förmälde ”betalning för utgjord inqvartering” ide kan förstås godtgörelse för husrum med tillbehör för tågande trupp , utan endast ersättningför hvad den inqvarterade för sig och häst åtnjutit eller förtärt, redaetiouen af berörde , i enlighet med denna åsigt bör rättas.
Hvad härefter serskildt vidkommer ifrågavarande InqvarteringsOrdnings tillämplighet jemväl för Stockholm, så, emedan E. K. M. i Nåder tillkännagifvit, att om inqvarteringen 1 Stockholm blifvit genom sednare Författningar regleradt, med afseende å der förekommande locala omständigheter och förhållanden, hvaribland i främsta rummet uppstegrade pris ä hyror och andra behof, samt att sedermera några förändringar derutinnan icke inträffat, som nu skäligen kunde föranleda till en annan ordnings införande i denna def, i följd hvaraf för det närvarande vid derom gällande stadganden borde förblifva; hafva Rikets Ständer funnit nu omförmälde Inqvarterings-Ordning icke böra för Stockholm tillämpas.
5l2 Expeditions-Vtskoltels Förslag till und.
Skrifvelse N.o tvj8.
I öfrigt hafva Rikets Ständer, i enlighet med E. K. M:s Nådiga förklarande, ansett den reglering, i afseende å iiiqvarteringens utgörande, som i allmänhet träffas, icke böra leda till rubbning i de emellan inqvarterings-tagare och gifvare ingångne öfverenskommelser eller contract, samt såledesTörst komma att tillämpas när samma contract tilländalupit.
Hvilket allt Rikets Ständer få härigenom hos E. K. M. i underd. anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 22 Januarii' 1835.
Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adeln den 22 Jan. i835.
Preste-Ståndet den 22 — Borgare-Ståndet den 22 — Bonde-Ståndet den 22 — Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, angående ett af Kongl, Maj:t äskadt Extra Statsanslag af 3 millioner R:dr till Försvarsverkets is länds äl lande, allmänna arbeten m. m. (Stats-Utsk.
N:ris 2o3, 291, 3x8, 357 & ^78.) S. A. K. E. K.
M. har uti Dess till Rikets Ständer aflåtné Nådiga Proposition, angående Stals-Verkets tillstånd och behof, uppå anförde skäl, äskat, att, utom de löpande utgifter, hvilka å Riks-Statens Hufvud-Titlar uppföras, Rikets Ständer måtte för Försvars-Verkets iståndsättande, Fyrbå kars byggnad och förbättring, allmänna undervisningen samt för Vattencommunicationer och allmänna arbeten anslå följande summor, nemligen: till 7 Reserv-batterier 5,000. — 24 Kustpiecer 5o,ooo.— — — 15,000 Gevär 3oo,ooo. —■ — — Ulrednings-förråden 139,000.
— Carlsborgs Fästning 3oo,ooo.— — —•
Garlskronas befästning 200,000.
— — Transport 1,104,000.'— — till Expedilions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse IV.-o ojS. 5i3 Transport i, 104,000: till Kongsholms bestyckning 00,000: ■—•—1 •— Stockholms avenuer till lands och sjös 3oo,ooo: ■— Carlstens iståndsättande 4°>ooo: •— Dess bestyckning 3o,ooo: — •—. — Elfsborgs ombyggnad 4°*ooo: — Materiel för Ingenieur- och Pontonier-Corpsen . . 4ö>ooo:—.— — Virke till Carlsborgs Lavetage 28,000:—■ ■— >— Uthus för 2:dra Gardets casern 28,000:'—*— —■ Uthus för Garnisons-sjukuset . . 35,000: —•
Tyghusbyggnad i Christianstad 36,000: •— 180 st.
3o-pundiga kanoner 80,000: — 4° st' 24-pundiga kanoner i5,ooo:—• — —• diverse kulor • . . . 60,000: —•
-— *— i5oo kanonlås 9,000: <——■ — 2 ångfartyg 200,000: — Jern-cisterner 10,000:'—*— «— förbättringar af Carlskrona Varf 3o,ooo:—.
•— —.
4 skjul för kanonslupar och jollar 20,000: — *—. — hängmattor och beklädnadsförråd 31,000:' — fyrbåkars byggnad och förbättring 170,000: — •— — lättade vattencompiunicationer och andra allmänna arbeten, 100,000 om året i 5 år 5oo,ooo: <— Normalskolan för vexelundervisningen i,5oo:
Summa 2,908,500:
Hvarförutan 14,000
R:dr blifvit begärde för åtskillige anskaffningar åt Upsala Universitet, i hvilken omständighet Rikets Ständer redan, genom underd, skrifvelse af den 3o sisllidne October, sig yttrat; och har E. K.
M.,— enär införandet af ett fondsystem ansågs icke allenast grundlägga möjligheten, att, utan allt för stora uppoffringar, bereda utvägar till Rikets försvar, i händelse af krig, utan ock innebära en garantie emot tillfälliga missbruk af Bankens credit, hvarigenom myntbestämningens bestånd skulle säkrast betryggas, — i afseende på anskaffandet af den erforderliga summan föreslagit: att Riksgälds-Contorets obligationer å tre millioner R:dr måtte ställas till E. K.
M:s disposition på det sätt, att dessa obligationer, ouppsägbara å långifvarnes sida och löpande med Bihang till R.
Fröt. 1834 och i835. to Sami. t A/d. 65 514 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse N.O 278. 4 procents årlig ränta, som hvarje 6 månader med 2 procent erlades, skalle utfärdas successive, från och med 1835 års början, med 600,000 R:dr om året, samt 2 proc. af ursprungliga capitalet årligen anslås, för att, jemte öfriga besparingar och öfverskott, i Riksgälds-Contoret användas till obligationernas amortissement, medelst successiva inköp med beräknad och tillagd ränta på ränta; hvarjemte Riksgälds-Contoret förmodades kunna bestrida de sålunda ifrågakomne utgiflerne, utan alt nu gällande allmänna bevillning, eller andra till Riksgälds-Contoret ingående afgifter, behöfde i någon mon förhöjas.
Rikets Ständer hafva tagit detta vigtiga ärende i noggrannl öfvervägande, hvarvid Rikets Ständer väl insett, att äfven vid denna Riksdag vissa extra Stats-anslag äro nödvändige att bevilja, på det redan långt framskridna allmänna arbeten må kunna fullbordas; men då, efter erhållen kännedom af Piiksgälds-Contorets ställning, Rikets Ständer funnit detta Verks påräknade inkomster icke vara för omförmälde behof, jemte å samma Verk i öfrigt anvisade utgifter, til 1 räck lige, hafva R.
St. trott, att anstånd med aflijelpandet af de, i E. K. M:s Nådiga Proposition om Extra Statsregleringen, uppgifne brister i vissa fall kunde ega rum, utan att derigenom vore att befara några så menliga följder, de der kunde jemföras med de väsendtligare olägenheter, som, genom anslagens beviljande till oförminskadt belopp och deraf föranledd tillökning i be vi 11- ningen, otvifvelaktigt skulle uppkomma. E. K.
M. har väl ifrågaställt införandet af ett så kalladt fondsystem; men om det äfven icke kan nekas, att tillfällen gifvas, då Staten, till följd af tvingande omständigheter, nödgas skuldsätta sig, samt alt någon gång så allmänt nyttiga productiva företag kunna komma i fråga, att Staten, bör för deras tillvägabringande, om ej annorledes, genom sin credit, mellankomma; hafva Rikets Ständer likväl ansett Slatslånesystemet i allmänhet vara åtföljdt af flera våder, och i närvarande fall så mycket mindre böra vidtagas, som åtskilliga af de föremål, för hvilka extra anslag blifvit begärde, dels synas kunna, enligt Rikets Ständers tanka, till annan tid uppskjutas, och dels, i productivt hänseende, icke äro af någon synnerlig nytta; och Rikets Ständer hafva derföre beslutat, att, för hvad som under benämning af Extra Stats-anslag nu af Rikets Ständer beviljas, full tillgång, med en femtedel årligen, från och med 1835 bör anvisas att af bevillningsmedel utgå.
Beträffande derefter de af E. K.
M. äskade serskilda anslag; så och i betraktande af nödvändigheten att inskränka Statens utgifter så, att Expcditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse N.-o 278.
515 de skattdragande icke varda öfver höfvan betungade; samt då i öfrigt en del af ifrågavarande behof synes vara af beskaffenhet, att de med ordinarie anslagen småningom torde kunna fyllas, andre åter torde kunna till en annan tid uppskjutas eller, medelst användande af hvad uti Krigs» materielens redan befintliga förråd finnes att tillgå, i någon nion afbjelpas, hafva Rikets Ständer ansett sig icke kunna bifalla anslag till följande uppgifne ändamål, nemligen: reservbatterier, kustpiecer eller bombkanoner, uti edningsförråden, Carlskroaas befästande, Kongsholms fästnings bestyckning, befästandet af Stockholms avenuer till lands och sjös, Carlstens fästnings iståndsättande och bestyckning, Elfsborgs fästnings ombyggnad, materiel för Ingenieur- och Pontonier-corpsen, virke till Carlsborgs Lavetage, uthusbyggnader för 2:dra Gardes-regementets casern och för Garnisons-sjukhuset, Tyghusbyggnaden i Christianstad, Ångfartyg, Jerncistemer, förbättringar af Carlskrona varf, hängmattor och beklädnadsförråd samt Normal-Skolan för vexelundervisningen.
Deremot hafva Rikets Ständer funnit godt bevilja följande anslag, nemligen: 1:0
Till anskaffande af 9000 st. gevär 180,000:— 2:0 — Carlsborgs fästning 25o,ooo:-— , dock så, att, derest E. K. M. skulle finna Carlstens fästnings försättande i fullständigt skick icke kunna fördröjas, E. K.
M. då må ega, att af anslaget för Carlsborgs fästningsbyggnad använda hvad som till behofvets afhjelpande kan erfordras. 3:o Till kanoner, diverse slag kulor samt kanonlås för försvaret till sjös 100,000:— —.
Hvarvid R.
St. få till E. K. M. i underd. öfverlemna att använda sistnämnde summa till de uppgifne ändamålen såsom nödigt och nyttigast finnes; äfvensom att, derest E. K. M. skulle finna något af de för Jern-cisterner, förbättring af Carlskrona Varf, samt hängmattor och beklädnadsförråd uppgifna behof vara af en företrädesvis angelägen beskaffenhet, utan att kunna af under händer hafvande tillgångar fyllas, då af berörde 100,000
R;dr för nämnde behof använda en mindre summa. 4:o Till 4 skjul till kanonslupar och jollar 20,000: — •— 55o,ooo: 5i6 Expeditions-Utskotlets Förslag till urul.
Skrifvelse IV:o 278.
Och ehuru Rikets Ständer, med erkännande af Statens åliggande, att foga anstalt om nödiga Fyrhåkars ändamålsenliga vidmagthållande för handelns och sjöfartens betryggande, vid 4;de Hufvud-titelns reglering redan anslagit alla Fyr- och Båk-inkomster, Danska Fyrings-medlen derunder inberäknade, att till detta ändamål användas, och hvarutöfver R.