Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Deremot och enär sistberörda skäl torde ega mindre giltighet i afseende på rubriken »sulläder och bindsulläder samt hvitgarfvade (alunerade) äfvensom särnskade hudar och skinn», samt den af 1856 års tulikomité derå föreslagna införselsafgift, 25 öre skålpundet, blef genom 1857 års tulltaxa godkänd, oaktadt för råvaran, oberedda hudar och skinn, hvilka bemälde komiterade ansett böra draga tull, de torra osaltade och obestrukna af 4, de torra, saltade eller bestrukna utaf 3 saint de våtsaltade och andra slag af 2 öre per skålpund, dels bestämdes betydligt lägre afgifter, nemligen för de torra, osaltade 2.5 öre och för de torra saltade 1,25 öre skålpundet, dels medgafs fullkomlig tullfrihet vid införsel af våtsaltade och andra slag, men den nedjemkning i tullen å sulläder, som i sammanhang och öfverensstämmelse dermed lärer redan då hafva varit påkallad, icke synes längre böra uppskjutas, hemställer Utskottet, att införselsafgiften för omförmälda fabrikat nu må nedsättas till 15 öre skålpundet.
Likaledes får Utskottet, på skäl som här ofvan blifvit vid artikeln Böcker anförd t, tillstyrka, att nuvarande tilläggs-afgift af 50 procent för hopsydda pelsverk måtte nedsättas till hälften.
Den för Hår, häst-, eller Tagel nu stadgade införseltull af 8 öre skålpundet anser Utskottet, med afseende å varans egegskap af material för flera inom hushållen oundgängliga artiklar, och då öfriga slag af hår redan medgitvits fullkomlig afgittsfrihet, skäligen kunna nedsättas, och får i sådant hänseende föreslå, att införselsafgiften för nämnda artikel måtte bestämmas till 5 öre skålpundet.
Då handtverks-instrumenter, enligt redan i införselstarifen under linien befintlig anteckning, tulibehandlas såsom verktyg och således draga en tull af 5 procent utaf värdet, hafva Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen, till beredande af fullständigare konseqvens i tullbeskattningen, i underdånighet föreslagit, att införselstullen för fältskärs-, matematiska, optiska, fysiska och navigations-instrumenter, med eller utan fodral, alia slag, derunder inbegripna monterade optiska glas samt barometrar och termometrar, hvilken tull, nu bestämd tili 40 öre skålpundet, i många fall motsvarade nära 10 procent å värdet, måtte nedsättas till 25 öre per skålpund.
Utskottet hemställer, att detta förslag måtte af Rikets Ständer godkännas.
Bevillning*-Vts 1;nitets Betänkande N'-o S. 27 Enligt hvad Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen upplysa, har in- instrumenter, strumentet Harmonium eller Fyshannonika, på grund af Kongl. Maj:ts nådiga Musikaliska,.
Bref den 10 Juni 1859, tullbehandlats lika med positiv; men då instrumentets värde varierade mellan 300 å 800 R:dr, och en tullsats af endast 7 R:dr 50 dre, eller den för positiv, vore alltför låg, samt ifrågavarande instrument dessutom i mindre landsförsamlingar begagnades i stället för orgelverk, hafva bemälde embetsverk ansett detsamma lämpligare kunna hänföras till dessa sednare och med dem draga lika tull, eller 15 procent af värdet, samt af sådan anledning föreslagit, att till orgelverk under rubriken: »Instrumenter, musikaliska», måtte i taxan tilläggas orden: rodi Harmonium eller F-ysharmunika.n
Detta förslag tillstyrker Utskottet måtte af Rikets Ständer antagas.
Men hvarjemte och då dessa instrumenter mindre allmänt torde inkomma för enskildes än för kommunernas behof och åstadkommande af en högtidligare kyrkomusik, Utskottet •hemställer att införselstullen må nedsättas från 15 till 10 procent af varuvärdet.
Likaledes tillstyrker Utskottet, i öfverensstämmelse med Kommers-kollngii och General-Tullstyrelsens hemställan, att den under nyssnämnda hufvudrubrik införda anmärkning: »Särskildt inkommande tillbehör förtullas efter 15 procent å värdet», måtte utbytas mot en annan så lydande: »Anm.
Högst 2:ne stråkar, munstycken o. s. v. må få åtfölja vid instrumentets förtullning.
De öfriga, äfvensom särskildt inkommande tillbehör till instrumenter, förtullas efter 15 procent af värdet»; äfvensom att under samma rubrik måtte ytterligare tilläggas följande: »Anm.
Instrumenter, hvilka genom deras mindre dimensioner och beskaffenhet i öfrigt synbarligen endast utgöra leksaker; hänföras till artikeln leksaker.» Beträffande artikeln Jeni, får Utskottet, i enlighet med Kommers-kollegii Jern, gjutet. och General-Tullstyrelsens förslag, tillstyrka, att den under gjutet jern bland artiklarne kanoner, stycken, nickhakar, med flera, förekommande benämningen ”lod” måtte, dels till undvikande af missförstånd, dels ock på den grund, att den ej finnes omnämnd i Kongl.
Maj:ts nådiga stadga 23 Btvillnings-Utskottets Betänkande N:0 S. om mått och vigt af den 31 Januari 1855, utbytas mot benämningen »vigter».
Vidare hemställer Utskottet, att den nu med 1 R:dr per centner“utgående tullafgiften för grytor, pannor, kittlar, med flera, måtte, såsom alltför betungande, nedsättas till hälften eller till likhet med hvad för kanoner, stycken, m. fl. är stadgadt; äfvensom att, vid gjutgods till machinerier eller delar deraf, hvilket nu finnes i taxan upptaget med hänvisning till redskap, måtte, i enlighet med hvad som redan under artikeln fjedrar blifvit föreslaget och på sätt bifogade taxeförslag utvisar, tilläggas orden: »till jernvägsmateriel».
Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen upplysa, att den nuvarande indelningen i blott tvänne kategorier, nemligen en gröfre och en finare, af de under benämningen »gjutgods, allt annat, ej specificeradt», uppräknade varu artiklar, med undantag af knappar och skostift, befunnits vara icke fullt ändamålsenlig, sedan erfarenheten ådagalagt, att en del gjutna ej specificerade jerneffekter svårligen kunnat hänföras hvarken till den gröfre eller finare afdelningen, utan att i förra fallet komma att draga en för ringa och i det sednare få vidkännas en alltför hög tull i förhållande till varans värde.
Då en förändring i taxeuppställningen och tullbestämmelserna för ifrågavarande slags varor således vore af behofvet påkallad, hafva bemälda embetsverk, som ansett densamma lättast kunna tillvägabringas medelst tillkomsten af en ny medeltullsats, samt varornas fördelning i fyra kategorier, i sådant hänseende föreslagit följande upp ställning af denna del i taxan: »Gjutgods, allt annat, ej specificeradt: Gröfre: a) axlar, balanser, mortlar, pressjern, strykjern, tappar m. m, . . . 1 skålp 3 öre. b) eldställshållare, fotskrapor, hänglås, kaffeqvarnar, kopiepressar,paraplyställ, spottlådor m. m, . . . 1 skålp. 12 » Finare: a) basreliefs, blomstervaser, byster, fruktskålar, korgar, lampor, ljusstakar, medaljonger, pappershållare, presenter-brickor, rökelsekar, Bcvillnings-Utskoltets Betänkande Sto S. 23 urställningar, m. m., med eller utan målning och lackering . . 1 skåip. 25 öre. b) armband, kedjor, kors, nålar, ringar, m. m., tullbehandlas såsom bijouterivaror.»
Utskottet som funnit sig böra understödja nämnda af Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen framställda förslag till tullbestämmelser rörande artikeln »gjutgods, allt annat, ej specificeradt», hemställer fördenskull att nyssomnämnda förslag till taxerubrik matte af Rikets Ständer godkännas.
Då det är af synnerlig vigt, att tillgång icke saknas till skäligt pris på etter de under rubriken smidt eller valsadt jern uppräknade artiklarne ankare, drag- valsadt gar, arinbultar, hammare, roderjern, skeppsknän och smedjestäd, hemställer Utskottet, på det afgifterna derå måtte bringas i närmaste öfverensstämmelse med hvad för skeppsinvenfarier och ej specificerade verktyg stadgadt, är, att tullsatsen bestämmes till 75 öre per centner eller lika med den afgift, som nu utgår för kettingar.
Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen hafva ansett s. k. stoppare och krokar böra, såsom utgörande tillbehör till kettingar, med dem draga lika tull, och i sådant hänseende föreslagit, att till sistnämnda artikel måtte under rubriken: jern, smidt eller valsadt, tilläggas orden: »kettingsstoppare och krokar».
Till detta förslag tillstyrker Utskottet bifall.
Lika med Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen anser Utskottet den med åtskilliga andra jerneffekter under nyssnämnda rubrik: »jern, smidt eller valsadt», nu sammanförda artikel: jernvägsskenor lämpligare böra särskildt upptagas jemte de för skenornas användande oumbärliga sammanbindningseffekter, såsom skarfjern, skarfbultar, med flera, hvilkas tullbeskattning synts vara stridande mot principen för den förstnämnda varans befrielse från tull; Och torde förslaget härom, sådant det i den bifogade införselstarifen finnes upptaget, af Rikets Ständer godkännas.
Kassakistor och sängar af smidt jern äro i nu gällande taxa ej särskildt Kassakistor. omnämnda; men då desamma icke gerna kunna, i anseende till sin tunga beskaffenhet, hänföras till rubriken: »Manufaktur- och handtverkssmide, ej specificerade, i hvilket fall tullafgiften för dem komme att uppgå till ett i förhål - 30 Hevillnings-Uishotlels Betänkande N:o 8.
Iiluder. lande till värdet alltför högt belopp hafva Kommers-kollegium och GeneralTullstyrelsen ansett nämnda artiklar böra i taxan intagas med en tullsats af 20 procent af värdet, eller lika med »varor, som icke kunna hänföras under någon af de i införselstarifen upptagna bestämmelser, mer elier mindre arbetade.» Ehuru Utskottet, efter hvad här nedan omförmäles, kommer att föreslå nedsättning i afgiften för sistnämnda slags varor till 15 procent af värdet, får Utskottet likväl tillstyrka, att, jemte införande i taxan af en särskild rubrik innefattande kassakistor och sängar, afgiften för dessa artiklar bestämmes, enligt embetsverkens förslag, till 20 procent å värdet.
För artikeln, Kläder, alla slag, har Utskottet, på sätt ofvan är omförmäldt, väl icke kunnat tillstyrka den af Friherre Raab yrkade tullfrihet, och än mindre den af Gustaf Johansson från Kronobergs län föreslagna förhöjning i tullsatserna utöfver de nu för de tvänne först i taxan nämnda slag bestämda belopp, men Utskottet anser emellertid nuvarande bestämmelser alltför höga, helst om i betraktande tages, att den resande och sjöfarande medgilna rättighet att tullfritt medföra kläder för sitt personliga behof i betydlig mån försvårar kontrollen mot missbruk af denna rättighet, samt antagligt är, att en billig afgift skulle komma att underlätta den lofiiga införseln; och hemställer
Utskottet alltså, att den nu för vissa slag kläder stadgade förhöjning af 50 och af 100 procent i den för tyget bestämda tullsats måtte nedsättas til! hälften.
Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen hafva föreslagit, att uti det under rubriken »Kläder» intagna stadgande »nya gångkläder, äfvensom nya färdigsydda duktyg, handdukar, lakan, örongott, med flera dylika hushållspersedlar omärkta eller märkta, förtullas med 50 procents förhöjning i den tull, som är bestämd för tyget, hvaraf klädes- eller hushåilspersedeln hufvudsakligen består», måtte, strax efter ordet »tyget» tilläggas orden: »eller det ämne»; och hafva embetsverken till stöd härför hufvudsakligen anfört, att mössor och kasketter enligt taxan skolat tullbchandlas såsom kläder med 50 procents förhöjning, men att vederbörande egare, dä dylika persedlar af t. ex. färgadt skinn, strå o. s. v. förekommit, bestridt en dylik tullbehandling, emedan taxan endast nämner tyg, hvarunder skinn eller strå icke kunde hänföras.
På de af Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen anförda skäl tillstyrker
Utskottet bifall till nämnda förslag.
Likaledes tillstyrker Utskottet, i enlighet med Kommers-koilegii och General-Tullstyrelsens förslag, att näst efter den under rubriken »kläder» intagna bestämmelse rörande »oljade och fernissade kläder, derunder ej in - bevillnir.gs-Vlskollels lielänkande N:o S. 31 begripna sådana, som äro öfverdragna med kautschuk eller gutta percha,') måtte få inflyta följande: »Anm.
Möter i något fall hinder för utrönande af hvad slags tyg, oljade eller fernissade kläder äro tillverkade, hänföras de till väfnader, vaxade, andra slag.»
Till undvikande af den olägenhet och verkliga våda, som vid tullbehandling af knallhattar för tharans utrönande upp ko Ulme genom handterande af denna vara, hafva Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen ansett densamma här, likasom i Norrige, böra utan afdrag af askarnes vigt tullbehandlas, samt afgiftsbeloppet, till undvikande af tullförhöjning, nedsättas från det nuvarande 60 öre tili 50 öre per skålpund; och hafva Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen derföre föreslagit, att taxerubriken måtte erhålla följande lydelse: »Knallhattar, askarnes vigt inberäknad, 1 skålp. 50 öre.»
Detta förslag hemställer Utskottet måtte af Rikets Ständer antagas.
Till Utskottet hafva blifvit öfverlemnade dels en af II.
Widgren, Didr.
Sillén och C. L.
Lyon, hvilka utgöra styrelsen för ett under benämning: »Stockholms knappfabriks aktiebolag» sistlidet år bildadt bolag, som öfvertagit och utvidgat den förstnämndes här i hufvudstaden anlagda fabrik för tillverkning af knappar, till Kongl. Maj:t i underdånighet ingifven skrift, deruti bolaget, under anförande, af svårigheten att vid nuvarande missförhållande i tullafgiften för tyget hvaraf knappen bestode, och den färdiga knappen kunna i priset för varan täfla med utländningen, enär de tygsorter, bolaget för tillverkningen behöfde införskrifva, vore belagda med följande tullafgifter: för siden 6 R:dr, halfsiden 3 R:dr och ylle 1 R:dr 50 öre per skålp., hvaremot importören af färdiga knappar kunde deraf erhålla sitt behof mot en införsel af 60 öre per skålpund, utan afseende på beskaffenheten af tyget i knapparne, tillika underdänigst anhållit, att Kongl. Maj:t, till undanrödjande af detta hinder för fabrikens gynnsamma fortgång, måtte till Rikets
Ständer göra nådig framställning om förhöjning i införselstullen för knappar till samma belopp som i nu gällande tulltaxa vore bestämdt för de tygsorter, hvaraf knapparne bestode, eller ock att fabriks-aktiebolaget mätte tillåtas tullfritt, eller åtminstone till nedsatt tull, årligen införa de qvantiteter diverse tyger, som ungefärligen motsvarade hvad fabriken hade behof att införskrifva och som under sednaste år uppgått till omkring 12,000 alnar; öfver hvilken ansökning Kommers-kollegium och General - Knallhattar.
Knappar■ 32 Bevillning t-Ul»kollets Betänkande N:n S.
Tullstyrelsen, på grund af erhållen remiss, i sitt oftanämnda betänkande underdånigt yttrande afgifvit; dels ock en inom Bonde-Ståndet af Nils Andersson från Wermlands län gjord framställning, deruti motionären på hufvudsakligen samma skäl, som blifvit i nyssnämnda underdåniga ansökning anförda, förslagit, »att i tulltaxan vid »artikeln »knappar af sammansatta eller, såsom arbetade, ej specificerade »ämnen» måtte få inflyta det tillägg, »att ämnen till sammansatta knappar för»tullas lika med knapparne eller 60 öre per skålp., såvidt ämnet ej eljest skulle »med högre tull beläggas.» Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen hafva, beträffande det i ofvannämnda underdåniga ansökning framställda första alternativ, anfört: att uti knappar, öfverklädda med tyg, alltid funnes underlag af fastare ämnen med tillbehör, hufvudsakligast jernplåt och papp; att, vid anställda profvägningar i Stockholms packhus, öfvertyget å så beskaffade knappar befunnits i förhållande till dessas hela vigt utgöra endast 15 procent för ylle, 11 procent för halfsiden och 3 procent för siden, d. v. s. att uti en knapp, öfverklädd med ylle, ylleväfnaden befunnits väga 9 korn; linnelärft 2 » papper ....19» och jernplåt 30 » tillsammans 60 korn; i en knapp, öfverklädd med halfsiden, halfsidenväfnaden 3 korn; ylleväfnad 2 » linnelärft ...3» papp 6 » och jernplåt 31 » tillsammans 45 korn; i en knapp, öfverklädd med helsiden, sidenväfnaden 1 korn; linnelärft 3 » färgadt papper .1 » papp . 8 » jernplåt 22 » tillsammans 35 korn; samt att af nämnda beståndsdelar öfvertyget visserligen droge en högre införselstull, nemligen helsidenväfnad 6 R:dr, halfsidenväfnad 3 It:dr och ylleväfnad 1 R:dr 50 öre för skålpundet, hvarjemte tullen för linnelärft utgjorde 1 R:dr och Bevillnings-Utsknttets Betänkande N:o S. 33 och för färgadt papper 18 öre per skaij».; men då dessa effekter motsvarade endast en obetydlig del af knappens vigt, hvilken till stor del utgjordes af papp, som droge blott 2 öre införselstull, och hufvudsakligast af jernplåt, som vid införsel vore alldeles tullfri, och deraf klart visade sig, att den tullsats af 60 öre per skålp., som införselstarifen för »knappar af sammansatta eller såsom arbetade, ej specificerade ämnen, bestämmer, icke kunde, med hänsigt till nu ifrågavarande artiklar, anses vara för låg, samt densamma vid ungefär samma belopp bibehållits alltifrån 1854 års tulltaxa,
då den var bestämd til! 16 sk.
Banko utom handels- och sjöfarts- samt tolagsafgiften, hvilka sammanräknadt uppgingo till 3 sk. 7 rst.
Banko, hafva Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen ej ansett sig kunna tillstyrka den gällande tullsatsens förhöjning, helst knappar i allmänhet från äldre tid visat sig vara lätt smuggelbara.
Vidkommande derefter sednare alternativet i ofvannämnda underdåniga ansökning har, enligt hvad Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen upplyst, en af sökanderne, fabriksidkaren II, Widgren uti en till Kongl. Majit år 1861 ingifven skrift bland annat underdånigst anhållit, att, då nu omnämnda knappfabrik svårligen kunde i pris täfla med importörer af utländska knappfabrikater, så länge det utländska tyg, som vid fabriken användes till knapparnas förfärdigande vore underkastadt en högre tull, än som importörerna betalade för färdiga knappar af samma slags tyg, Kongl.
Majit måtte antingen medgifva tullfrihet för de tyger, som användas i och för hans knappfabrikater, eller ock derest Kongl.
Majit icke skulle finna skäligt härtill lemna bifall, i nåder nedsätta tullafgiften för de till fabrikens tillverkningar erforderliga tyger med 75 eller 66| procent eller den mindre rabatt, som kunde finnas skälig; och hade sökanden då uppgifvit den årliga åtgången af utländska tyger vid fabriken till 22,000 alnar, hvilken qvantitet dock komme att ökas i mån af fabrikens utvidgande: hvarefter embetsverken, uti häröfver infordrade underdåniga yttranden afstyrkt bifall till ifrågavarande ansökning, under anförande, att don af sökanden till stöd för densamma åberopade grundsats, att råvaror i allmänhet vore från tull befriade, i förevarande fall ej vore tillämplig, enär en fullständig väfnad vare sig af siden eller andra ämnen icke kunde komma under benämning cj O af råvara; att med lika skäl åtskilliga andra fabriker och handtverkerier skulle kunna påyrka tullfrihet eller nedsatt tull för väfnader, som de i och för sina tillverkningar använde och från utrikes ort införskrefvo; att ett undantag från de allmänna tulltaxe-bestämmelserna, sådant som ansökningen åsyftade, möjligen skulle föranleda til! missbruk och några kontroller deremot svårligen kunde åstadkommas; samt att de tullbcstämmelser för ifrågavarande tyger, som vid fabrikens anläggning voro gällande, sedermera ej undergått någon förändring.
Sl. Prot. 1S62 & 1S63„ S Sami. 1 Afd. 6 Höft. 5 34 Bevillmngs-Vlskotlets Betänkande N:o 8.
Knytningar.
KoeffyreT.
I betraktande af hvad bemäld» embetsverk i denna fråga sålanda anfört, hade Kongl.
Majit ej funnit skäl att nämnda ansökning i nåder bifalla, och då några förhållanden sedermera ej inträffat, som kunde föranleda till ändring i högstberörda beslut, hafva Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen icke ansett den ånyo gjorda framställningen om tullfrihet eller tullnedsättning för tyger, som för meranämnda fabriks behof införskrifvas, förtjena nådigt afseende.
Vid öfvervägande af denna fråga har Utskottet, med anledning af hvad Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen anfört, ansett de här ofvannämnda framställningar icke böra till någon förändring af nu gällande tullbestämmelser rörande artikeln knappar föranleda, I enlighet med Kommers-kollegii och General-Tullstyrelsens derom afgifna förslag hemställes att, till förekommande af tvister, huruvida en knif försedd med pennknifsblad och andra knifblad, bör till det ena eller andra slaget knifvar hänföras, under rubriken knifvar, penn- måtte i taxan intagas följande nAnm.
Som pennknifvar förtullas äfven knifvar, hvari finnas pennknifsblad, jemte andra knifblad eller redskap.»
Likaledes torde, enligt Kommers-kollegii och General-Tullstyrelsens hemställan, Knytningar, i taxan under lit.
K. uppföras med hänvisning till »strumpstolsarbeten», till hvilka de äro närmast hän förliga.
Om rätta betydelsen af den i taxan förekommande rubriken nKoeffyrern hafva, enligt hvad Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen förmält, åt skilliga tvistefrågor förekommit; och enär nämnda artiklar utgöra en hufvudklädsel samt större delen af dessa till riket inkommande persedlar numera vore af den enkla och mindre dyrbara beskaffenhet, att de ej skäligen kunde draga derför bestämd tull af 3 R:dr per stycke, hafva bemälda embetsverk föreslagit, att nyssnämnda afgiftsbestämmelse måtte ur taxan utgå och ifrågavarande artiklar hänföras till »kläder».
Lika med embetsverken anser Utskottet den nuvarande tullsatscn vara öfverdrifvet hög, men då den föreslagna hänvisningen till kläder synts mindre lämplig, hemställer Utskottet, att, med rubrikens bibehållande oförändrad, införselsafgiften må nedsättas till 2 R:dr stycket.
Bevillnings-Vlsknttets Betänkande N:o 8. 35 Vidare hemställer Utskottet, i enlighet med hvad Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen föreslagit. att de på sednare åren under benämning krinoliner i allmänt bruk komna fruntimmers-klädespersedlar, hvaraf en ej obetydlig införsel lärer ega rum, måtte i taxan upptagas under en särskild rubrik af följande lydelse: »Krinoliner, förfärdigade af fjedrar, med tråd eller garn om spunna eller omväfda och sammanhållna genom vidsydda band: förtullas såsom »kläder» af band; Aro de af tyg, försedde med fjedrar, tullbehandlas de såsom »kläder» af det tyg, hvaraf krinolinen består.»
Då pastellkrita ofta förekommer i trä infattad, till det yttre fullkomligt lika med vanliga blyertspennor, och äfven, enligt hvad Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen upplyst, såsom de sistnämnda tullbehandlats, torde en allmän föreskrift härom, på sätt bifogade förslag innehåller, böra i taxan inflyta.
Då nuvarande afgift af 3 öre per skålpund vid införsel af oglascrade och omålade ej specificerade krukmakarearbeten för denna tunga och bräckliga vara kunna anses alltför dryga, hemställer Utskottet, att afgiften för nämnda artiklar måtte nedsättas till 1 öre.
På sätt embetsverken föreslagit och i likhet med hvad i Norska tulltaxan förekommer, torde vid artikeln krut tilläggas orden: »och så kallade patroner».
Ljus har för närvarande i taxan följande uppställning: talg 1 skålp. 3 öre palmitin ...1 » 4» stearin och margarin 1 s 6 » andra slag 1 » 15 »
Då emellertid under sednare tid i handeln förekommit flera nya arter af ljus, hvilka icke kunde draga den för »andra slag» bestämda införselstull, hafva Kommers-kollegium och General-Tullstyrelsen föreslagit, att ifrågavarande artikel mätte i taxan upptagas på följande sätt: »Ljus:
Vax och spermaceti 1 skålp.
15 öre talg och palmitin 1 » 3 » andra slag 1 » 6» Krinoliner.
Krita, pastell - Krukmakarearbeten ej specificerade.
Ljus 30 Hevi Ilning s-Utshot tels Ilctänhancle N:o S. Lump. Läderar arbcten.
Madrasser ■ Utskottet, som vid det af embetsverken framställda förslag till redaktionsförändring af nu förevarande taxe-rubrik icke liar något att erinra, och icke heller mot de för rubrikerna »vax och spermaceti» samt »andra slag» tillstyrkta fullsatser, anser dock afseendet på de mindre bemedlade samhällsklassernas behof fordra att afgiften bestämmes till endast 2 öre skålpundet å »talg och palmitin-ljus», samt hemställer alltså att de i enlighet härmed uti det bifogade taxe-förslaget införda bestämmelserna för artikeln Ljus måtte af Rikets Ständer antagas.
I öfverensstämmelse med Kommers-kollegii och General-Tullstyrelsens förslag hemställer Utskottet, att en för pappers-brukens behof beredd vara, kallad lump, sorn ej lärer kunna anses utgöra annat än ett råämne för papperstillverkning, måtte, på sätt taxe-förslaget utvisar, under rubriken lumpor i införsels-tarifen upptagas.
Låder ar be ten, ej specificerade, förtullas, enligt nu gällande taxa, med 50 procents förhöjning å tullen för det läder, hvaraf arbetet hufvudsakligen består, men på skäl, som redan förut blifvit anförda, får Utskottet föreslå, att nämnda förhöjning måtte bestämmas till 25 procent å tullen för lädret.