Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utgående från nu underdånigst uttalade åsigler, eller att den största möjliga fulländning bör gifvas åt nuvarande sjö-materiel. men jemväl tillbörligt afseende fästas å svårigheten att på en gång åstadkomma tillskapandet af en ny ångkrigsflotta, tror jag mig, såsom för Riket mest gagneligt, böra i underdånighet tillstyrka: att, intilldess ett efter lidens fordringar mera fullkomligt vapen hunnit beredas, under tiden genom ångkraftens tillämpande uti ett för kriget så brukbart skick som möjligt försättes den del af nu befintliga sjökrigsmateriel, som nu, i saknad af sådan kraft, för dess anbringande befinnes mest tjenlig, nemligen: Skeppen Försigtigheten, Skandinavien och Custaf den Store, samt Fregatterna Desirée, Götheborg och nybyggda Fregatten Norrköping, förutsatt likväl, att, vid föregående undersökning i docka, skråfvets beskaffenhet å ett eller annat af dessa fartyg icke skulle finnas lägga hinder i vägen för vidtagandet af sådan åtgärd, medan skeppen Garl XIII, Dristigheten och Prins Oscar, hvilka hvart för sig mer och mindre närma sig tiden för sin utrangering, blifva, i mån som denna åtgärd med dem vidtages, ersatta af nya efter tidens fordringar konstruerade ångskepp, så att Flottan fortfarande kan ega nuvarande antal af 8 tjenstbara Linieskepp, alla slutligen försedda med ångkraft; att deremot Fregaltklassen ytterligare ökas med en efter nutidens fordringar och dimensioner konstruerad ångfregatt, så att, sedan de ofvan upptagna 3:ne segelfregatterna blifvit till ängfregatter apterade, fregattflottan kommer att för den närmaste tiden bestå af 4 ångfregatter (tre af större och en af mindre klass) samt 2 segel fregatter (af mindre klass), hvilka sednare borde såsom sådana bibehållas till exercis och andra expeditioner, intilldess de såsom otjenstbara komma att utrangeras; att, vidkommande åter certerna af korvetter, briggar och skonertar, nybyggnad af sådana fartyg ej för närvarande bör ifrågakomma, enär de nu befintliga, hvilkas egentliga ändamål är att begagnas tili exercis och andra smärre expeditioner, synas mig dertill vara fullt tillräckliga och ännu en längre tid kunna användas, om de tillbörligen underhållas och vårdas^ sä länge de det möjligen förtjena; samt att någon tillökning i antalet af ångkorvetter, såsom för närvarande ej nödvändig, alltså icke må ega rum, emedan åtgärden att förse de större ki igsfartygeri med ångkraft nära nog gjort den seglande Flottan oberoende af deras biträde för bogsering,
och för öfrigt de genom samma åtgärd tillkomna ångfregatterna i flera hänseenden kunna ersätta äng-korvetternas plats, hvilka dessutom äro, i förhållande till sin artilleristyrka, mycket kostsammare än ångfregatterna, och derföre, om en gång framdeles behofvet skulle fordra och medel blifva tillgängliga att öka den ena eller andra af dessa båda fartygs-certer, fråga möjligen kan uppstå, huruvida icke denna tillökning företrädesvis må afse ångfregatterna.
Bil. N:o 4 till Kongl.
Prop. N:o /, om Statsverket 1856. 21 Hvad slutligen beträffar rodd-fartygen, bomb-kanonsluparne och kanonjollarne samt de öfriga certerna skärgårdsfartyg utan ångkraft, så, ehuru ett blifvande krig möjligen kan fordra en förökning uti antalet af ena eller andra slaget af dessa fartygscerter och man således ock måste derpå vara beredd, svnes mig dock, att all nybyggnad al sådana skärgårdsfartyg tills vidare borde uppskjutas och lör närvarande stå tillbaka för andra, mera vigtiga och större arbeten, dels emedan det alllid faller sig jemförelsevis lättare att i hast tillskapa en mindre och enkel, än en större och mera sammansatt materiel, och dels emedan det icke ligger utom sannolikhetens gräns, att en sådan förenkling i konstruktion af ångmachin och pannor framdeles skall åstadkommas, att vanliga bombkanonslupar, ulan någon betydligare tillökning i storlek och djupgående, kunna förses hvar med sin egen lilla machin, i hvilket fall sådana skärgårdsfartyg obestridligen blifva af jemförelsevis större användbarhet och värde än ofvanuppräknade.
Deremot håller jag före, att i stället den mindre ångbåtsflollan bör, till en början, ökas, dels med 22 stycken ångkanonslupar af sådan beskaffenhet, som de nu vid Motala mekaniska verkstad förfärdigade, så vida nemligen dessa, efter behörig pröfning, befinnas vara till alla delar fullt ändamålsenliga, men i motsatt fall så förändrade, som erfarenheten kan gifva vid banden, enär dessa fartyg, passande för så väl den öppna som den af skärgård omgifna kustens försvar, i liera afseenden blifva af vidsträckt nytta och nära nog oumbärliga för vapnet ; dels ock med 2 stycken snabbgående depesch- eller chefs-ångfartyg, ett för hvardera af Flottans båda stationer, hvaraf dessa så under krig som i fred äro i stort behof.
Sedan jag nu för Eders Kongl. Maj:t i korthet utvecklat mina åsigter om lämpligaste sättet att förbättra, omsätta och genom nybyggnader något utvidga nuvarande Sjö-krigs-materiel, sådan den vid 1858 års början skulle befinnas och uti första kolumnen till bilagan Litt.
Y angifves, för att deraf både med minsta kostnad och på kortaste tid kunna ål
Riket, till bevarande af dess sjelfständighet och rang såsom sjömakt, bereda en, om icke i alla afseenden efter tidens fordringar fullkomlig, dock ganska kraftig och pålitlig flotta, återstår för mig att uppgifva den tiderymd, hvarinom en sådan ulvecklings-åtgärd möjligen må kunna fullt genomföras, äfvensom att redogöra för de kostnader, som af densamma skulle föranledas.
Då å ena sidan det utan tvifvel vore önskvärd!, att riket inom kortaste tid kunde framvisa en sjömateriel i angifna fullfärdiga och något utvidgade skick, men å andra sidan afseende måste fästas vid de härtill erforderliga kostnader, som måste lämpas efter statens tillgångar, hvilka, fastän rikligare än tillförene, i följd af landets ökade välstånd, likväl tagas i anspråk för så många andra likaledes vigtiga statsbehof, vågar jag i underdånighet föreslå dessa kostnaders fördelande pä 15 år, efter hvilkas förlopp, eller vid slutet af är 1872, ifrågavarande kompletterings- och nybyggnads-arbeten böra kunna vara verkställda, så att, sedan sistnämnde 3:ne segelskepp (hvaraf 2;ne under berörde tiderymd utrangeras och det tredje.
Prins Oscar, anses vid dess slut upphöra att vara tjenstbar!) blifvit ersatta af motsvarande nya ångskepp, och andra behöriga ulrangeringar af en del mindre fartyg, sorn under tiden blifvit till krigsbruk odugliga, egt rum, Eders Kongl. Maj:Is Flotta skulle vid uppgifne tidpunkt komma att utgöras af de skepp och fartyg, som sista kolumnen af sistäberopade bilaga (F) angifver.
Med antagande af denna tid för utförandet al sagde arbeten och i sammanhang dermed af de större reparations-arbeten, som under tidens lopp äfven blifva behöfliga, skulle, enligt Bilagan Litt. Z, i hvilken kostnaderna å samma arbeten, beräknade elter uppgifna grunder och pris, blifvit sammanförda och hopsummerade, för desammas utförande årligen i 15 år behöfvas ett anslags-belopp al 781,304 R:dr R:mt och således, när derifrån drages hvad ordinarie anslagen till Flottans underhåll och nybyggnad, en - 22 Bil.
N;o 4 till Kongl. Maj:ts Nåd.
N:o 1, om Statsverket 1856. ligt strax härefter uppgjord beräkning, kunna för berörda arbeten årligen afse, skillnaden blifva det belopp, sorn utöfver dessa anslag årligen derför blifver behöfligt.
I enlighet nied Bilagan Litt. A, der nu ifrågasatta anslag för flottans underhåll och nybyggnad (sorn för innevarande år uppgår till 510,330 R:dr 8 sk.
B:ko eller 765,495 R:dr 62 öre R:nil) blifvit, med iakttagande af de förändringar, sorn nya projekterade staten med afseende på förhöjd aflöning åt timmermans- och handtverksstaterna m. m. föranleder, beräknad att uppgå till 885,073 R:dr 70 öre R:mt, visar sig efter så noggrannt som möjligt gjorda beräkningar, att endast 400,000 R:dr R:mt blifva af detta belopp alt årligen tillgå för egentliga krigsfartygs-materielens underhåll och nybyggnad, eller för så väl samma materiels dagliga underhåll i så tjenslbart skick, att den när som helst kan rusta, som ock för nybyggnader och större reparationer å skråf och inventarier, i den mån sådana arbeten blifva behöfliga.
Jemlikt den för ändamålet, på de i särskild förklaring angifna grunder, utarbetade plan, hvilken jag nu äfven får Eders Kongl. Majit underställa och deraf, om den vinner Eders Kongl. Maj:ts Nådiga bifall och så nödigt anses, vederbörande Rikets Ständers Utskott torde erhålla del, är åter beräknadt, att, om de i bilagan Z uppförda arbeten verkställas efter en viss i nämnde plan upplagen ordning, eller på det sätt Bilagan Lill.
A närmare och åskådligare utvisar, sä kommer det till ofvanberörde dagliga underhåll, eller att i ruslbart skick jemt underhålla nu befintliga, successivt förbättrade och nyskapade materiel, behöfliga anslag att årligen uppgå : för Usta Statsreglerings-perioden (1858—1860) lill 225,881: — 2:dra d:o d:o (1861—1863) . . . . ... „ 232.615: 3:dje d:o d:o (1864—1866) . . . . . . . „ 232,098: 4:de d:o d:o (1867—1869) . . . . 5:te d:o d:o (1870—1872) . . . . . . . „ 247,423: eller i medeltal under alla 15 åren till R:dr R:mt 236,993:
— Drages nu detta årliga underbålls-medium ifrån hvad Flottans antagligt blifvande ordinarie stat för underhåll och nybyggnad (enligt bilagan Å), beräknats kunna afse för den egentliga krigsfartygs-materielen, eller . 400.000: — kommer således skillnaden, utgörande R:dr R:mt 163,007: — att blifva det belopp, som af samma stat årligen finnes att tillgå för sjelfva krigsfartygs-materielens nybyggnads- och större reparations-arbeten, eller med ett ord för sådana arbeten, som bilagan Z upplager, hvadan åter, när sistnämnde belopp fr ån drages den enligt nämnda bilaga för samma ändamål årligen behöfliga summa af 781,304 R:dr R:mt, skillnaden uppgående till R:dr R:mt 618,297: — kommer att blifva det belopp, som utöfver nu föreslagna ordinarie anslag för Flottans materiel blifver behöfligt tili samma arbetens utförande.
I sammanhang härmed och enär den fördelning af anslaget till materielen uti särskildt belopp för underhållet och särskildt för nybyggnad, hvilken af Rikets Ständer vid 1850 och 1851 årens riksdag beslöts och vid sednasle riksdag bibehölls, dels är högst svår att noggrannt iakttaga, helst dessa arbeten,, vid tillämpningen af en ordnad, successivt fortgående omsättningsplan, ofta sammanfalla och ingripa i hvarandra, och dels för det sannolikt afsedda målet torde kunna anses öfverflödig, vågar jag i underdånighet föreslå, att framställning till Rikets Ständer mätte göras om upphörande af berörda fördelning och att dessa anslag till materielen mätte åter sammanslås och få utgå under sin fordna benämning af ”Flottans Underhåll och Nybyggnad.”
Med anledning af hvad jag sålunda haft
Nåden andraga, och sedan jag nu för Eders Kongl. Maj:t ej mindre framlagt en efter min öfvertygelse ändamålsenlig plan Bil.
N:o 4 lill Kongl.
Prop. N:o ■/, om Statsverket '1856. 23 för Dess Floltas krigs-materiels fortsalla vidmakthållande m. m., än äfven visat, hvilka uppoffringar riket för vinnande af detta nya mål ännu skulle vidkännas, så, ehuru önskvärdt och i flera hänseenden fördelaktigt det skulle vara, alt ofvanuppgifna, för utförandet af samma plan erforderliga anslags-belopp blefve på ordinarie stat beviljadt, nödgas jag likväl under närvarande förhållanden, då så många andra vigtiga statsbehof taga i fullt anspråk alla tillgängliga ständiga stats-inkomster, hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet hemställa, att samma belopp, 618,297 Riksdaler Riksmynt, måtte af Rikets snart sammanträdande Ständer begäras att såsom extra stats anslag utgå för de 3:ne åren 1858, 1859 och 1860, för att tillsammans med den summa af 163,007 R.dr R:mt, som nu föreslagna ordinarie staten årligen liar att lemna till nybyggnads- och större reparalions-arbelen, och jemlikt hvad bilagan
Ä angifvet', användas: l:o Till linieskeppet
Skandinaviens slutliga komplettering lill bristande inventarier, enligt Bilagan Litt. X, med ärligen R:dr R:mt 36,653: —* 2:o Till linieskeppet Guslaf den Stores förseende med ångmachin om 250 ä 300 hästkrafter samt ny inredning m. m., så att detta skepp kan, i sammanhang med blifyande reparation, jemväl lill ångskepp beredas, med årligen R:dr R:mt 100,000: — 3:o Till fregatten Götheborgs reparation och förseende med machin om 200 å 250 hästkrafter m. m., hvarigenom denna fregatt äfven i sammanhang med nu behöflig reparation kan till ånglVegatt beredas, med årligen 135,277: — 4:o
Till nybyggnaden och fulla kompletterandet af 8 stycken ångkanon siupar, med årligen 333,333: — S:o Till nybyggnaden och fulla kompletterandet af eli snabbgående chefsångfartyg för machin om circa 60 hästkrafter, med årligen . ..
. . 50,000: — r samt 6:o
Till påbörjandet af ett nytt ångskepp med machin om circa 400 hästkrafter, med afräkningsvis årligen 126,041: — Summa ärligen R:dr R:mt 781,304: — hvarvid jag dock tror mig höra i underdånighet föreslå det förbehåll, att om, emot all förmodan, något af de i 2:dra och 3:dje punkterna omförmälda fartyg skulle vid deras reparation föregående undersökning belinnas vara till skråfvet så beskafladt, att fartygets förseende med ångmachin ej bör ifrågakomma, de dertill afsedda medel må för sådan ålgärds vidtagande med annat dertill äfven föreslaget och mera tjenlig! flottans fartyg få användas; — kommande sålunda, efter denna arbetsplans fullbordande, Eders Kongl. Maj:Is Flotta att, vid slutet af år 1860, bestå af de skepp och fartyg, som medlersta kolumnen till Bilagan Litt.
Y upptager.
Slutligen lår jag, med öfverlemnande af utarbetadt sammandrag, Bilagan Litt.
Q öfver förberörde i detalj utarbetade plan, i underdånighet anmärka, att ehuru den del af farlvgens hela underhållskostnad (underhålls-procent), som blifvit beräknad och utförd för under tidens lopp behöfliga nybyggnads- och större reparations-arbeten (i förklaringen (ill samma plan benämd Fonden för Nybyggnad, m. m.), kommer att i och för sagde ändamål blifva fullt tillräcklig under vanliga fall, eller då den materiel, hvarefter nybyggnads-fonden blifvit beräknad, skall omsättas med samma slags fartyg, och de större reparations-arbeten, som å densamma förekomma, icke omfatta allt för genomgripande och kostsamma förändringar, ett sådant förhållande här dock ej kan ega rum, dä ej allenast en del segelskepp blifva ersatta med större och dyrare ångskepp, och en annan del sådana samt de flesta fregatterna komma att med ångkraft förses, under det alt de förre till ångskepp och de sednare till ångfregatter apleras, utan äf - / 24 Bil.
Prop. N.-o 1, om Statsverket '1856. ven en aldeles ny ång-materiel (ångkanonslupen) tillskapas; hvaraf också blir en följd, att medium af de 5 första periodernas nybyggnadsfonder, uppgående till 659,901 R:dr Runt, betydligt understiger det belopp af 781,304 R:dr samma mynt, som enligt bilagan Z för motsvarande arbeten befinnes behöfligt.
Vid närmare granskning af detta sammandrag visar sig dock att, i den mån materielen blir mera fulländad och således i förhållande dertill dyrare, berörde fond ock i samma mån stiger och mera närmar sig sistnämnda summa, samt att för en materiel, sådan den vid 1873 års början skulle befinnas, denna fond uppgår lill 735,854 R:dr R:mt, medan för dagliga underhållet, eller att jemt i rustbart skick underhålla samma materiel, skulle erfordras R:dr R.mt 251,231 ; det vill säga, alt hela årliga underhållskostnaden (underhålls-procenlen) för en flotta af den numerär och beskaffenhet, hvartill den uppgjorda planen slutligen syftar, uppgår till 987,085 R:dr R:mt; och att således ett belopp af 587,085 R:dr R:mt skulle för uppgifne ändamål årligen erfordras utöfver de ofvan antydda 400,000 R:dr s. m., som enligt beräkning finnas af ordinarie staten att tillgå för den egentliga krigs-materielens underhåll och nybyggnad.
Denna beräkning förutsätter likväl, att icke ytterligare någon större prisstegring å skepps-materialier och dagsverken kommer att ega rum, i hvilket fall hvarken de kostnadssummor, som för planens utförande blifvit såsom behöfliga uppgifna eller de, som för den iordningställda malerieiens fortfarande vidmakthållande kunna erfordras, blifva tillräckliga, ulan måste efter de förändrade förhållandena rättas.
En mindre prisstegring deremot medgifva dock de efter underhålls-procenlen beräknade underhåilss um m or.
Anställes en jemförelse emellan kostnaden för merberörde materiel, hvilken kostnad, efter de pris, som i planen beräknats och hvilka till följd af närvarande tids prisstegring blifvit antagna till 25 procent högre än hvad 1850—1852 årens kostnadsförslag angifva, uppgår (enligt sista kolumnen till nämnde bilaga), till 29,838,751 R:dr Runt, och den för samma materiel beräknade och ofvan angifna hela årliga underhållskostnad (987,085 R:dr R:mt), så visar sig, att förhållandet emellan dessa vbåda kostnadssumrnor är i det närmaste såsom 30: 1; eller att hela årliga underhåils-kostnaden (underhålls-procenlen) uppgår till 3] procent af materielens värde, ansedd såsom ny.
Äfven synes, att underhålls-procenlen för ifrågavarande vid 1873 års början uppgifne materiel uppgår till 177,597 R:dr R:mt mera än samma procent för 1858 års materiel, samt att dagliga underhållet, för alt hålla materielen i jemt rustbart skick, i det närmaste utgör k hvad som fordras för bekostande af nybyggnader och större reparationer, eller att omnämnde partiela underhåll utgör | af hela underhållskostnaden eller underhålls-procenlen.
Under rubriken materielen förekommer äfven anslaget lill beklädnad åt mariner, kanoniere/', matroser och skeppsgossar, nu bestämdt lill 90,240 R:dr R:mt; och äro åtskilliga tillökningar jemväl uti detta anslag nu ifrågasatta, derom jag utber mig att få i underdånighet göra anmälan.
Till en början torde jag då få erinra derom, hurusom Eders Kongl. Maj:t, under den 19 November sisllidne år, vid pröfning af passevolantörernes vid Flottans marin-regemente underdånigst framställda anhållan om vissa genom prisstegring å materialier och andra inträffade förhållanden nödigbliIna och till förhöjning i beklädnadssumman ledande jemkningar i regementets sedan längre tid oförändrad lemnade beklädnadsstat, täckts finna sökandernes sålunda gjorda begäran på billighet grundad och derföre i Nåder beviljat dem af tillfällig tillgång för nu löpande året en förhöjning i regementets beklädnadsanslag med .
R:dr R:mt 4,722: 92. om hvilket belopps uppförande på stat Eders Kongl. Maj:t tillika förklarat Transport R:dr R:mt 4,722: 92. sig 1 Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 4856. 25 Transp. R:dr R:mt 4,722: 92. sig vilja vara betänkt att lill Rikets Ständer aflåta Nådig framställning, hvadan det här utförts.
Vidare har, uppå Förvaltningens af Sjöärendena gjorda underdåniga tillkännagifvande, att beklädnads-direktionen vid Flottans matroskorps förmält sig, i anseende till de under sednare åren stegrade prisen å malerialierna till de matrosbeklädnaden tillhörande persedlar, isynnerhet kläde och skoplagg, vara urslåndsatt att för de hittills, efter beräkning af 45 R:dr R:mt per man, om året, matroskorpsen bestådda beklädnadsmedel åt densamma anskaffa kläder jemförliga med dem, som författningsenligt tilldelas båtsmän, för hvilka beklädnadskostnaden emellertid öfverstege 60 R:dr Runt per man årligen, Eders Kongl.
Maj:t under den 26 sistlidne Januari i Nåder beslutat att af Rikets Ständer begära nödig förhöjning i nämnde korps’ beklädnads-anslag, men intill närmare
Riksdagen uppskjuta med beloppets bestämmande; och får jag alltså nu, enligt lörbemälde
Direktions, såsom mig synes, icke obilliga begäran, underdånigst hemställa, det mätte den tillökning i beklädnadshjelpen för matroserne. som skall af Rikets Ständer äskas, varda bestämd till 15 R:dr Runt för hvarje matros årligen, i hvilket fall det behöfliga tillöknings anslagét skulle, beräknadt för 400 man, uppgå lill 6,000. hvarutöfver dock, för den händelse ali mitt förut anmälde förslag om matros-korpsens tillökande med 200 man vinner Eders Kongl. Maj:ts Nådiga bifall, ytterligare bör begäras full beklädnadshjelp för denna styrka, eller, å 60 R:dr Runt per man för år, hvad för 200 man belöper med 12,000. hvadan sammanlagda tillökningsbehofvet för denna korps skulle blifva 18,000:
— Då slutligen, enligt milt ofvanframslällda förslag rörande skeppsgosse-korpsen, här utlores den för denna korps nödig blifvande förhöjning i dess nuvarande beklädnadsanslag med i sådant afseende beräknade . . 3,344: •— kommer hela den nu ifrågasatta tillökningen att blifva . . . R:dr R:mt 26,066 hvilket belopp lämpligen kunde jernnäs till „ „ 26,070 hvarigenom ofvannämnde anslag blefve förhöjdt lill 116,310 R:dr R:mt. 92. 3:o Diverse anslag.
Det lärer få antagas såsom ett axiom, bekräftadtaf alla sjöstaters historia, att, huru förträfflig en örlogsflotta än lill sin materiel må vara, dess värde såsom stridsmedel dock ytterst beror på sättet huru den ledes och skötes, eller af befälets och besättningarnes duglighet.
Med den bästa naturliga fallenhet för sjömannayrket, hvilken bos svensken ganska allmänt förefinnes, kan likväl en sådan duglighet icke vinnas annorlunda än genom yrkets jemna utöfning, synnerligast under ungdomsåren, då uppfattningsförmågan och vetlgirigheten äro lifliga samt, i följd deraf, kunskaper och färdigheter lättare förvärfvas, jemte det de, då inhemtade, säkrare bibehållas, än vid mera Bih. till B.
Prot. 1856 & 1857. 4 Sami. 4 Afd. 5 Haft. 4 I 26 Bil.
Prop. N:o i, om Statsverket 1856. framskriden ålder plägar Vara fallet.
Riktigheten af denna sats har hittills icke heller bestridts af någon, som egt närmare kännedom om hvad som fordras, för alt kunna anses såsom utbildad sjöman; men man bar stundom påstått, att sådan utbildning skulle lättast och hvad mera vore, ulan särskild kostnad för det allmänna, af örlogssjömannen kunna förvärfvas genom alt laga tjenst på handelsflottan, och för blott iå årtionden tillbaka var detta äfven här i landet för örlogsfloltans personal i allmänhet enda utvägen att komma till sjös.
Om det må medgitvas, alt genom tjenstgöring pä handelsfartyg kan, likaväl som ombord på krigsfartyg, vinnas hvad man kallar sjövana, eller förmågan alt uthärda sjölifvets besvärligheter och bekantskapen med de för alla segelfartyg gemensamma förrättningar, har dock tjenslen å krigsfartyg sina särskilda fordringar, hvilkas beskaffenhet endast ombord å sådana fartyg kari inhemtas under ständig öfning, så mycket angelägnare, som örlogssjömannens tjensleskyldigheter böra vara så grundligt inlärda, att de hos honom öfvergå till vana och sålunda icke förbises under förvirringen äf en sjöstrid samt dennas utgång derigenom äfventyras.
Månget sjötåg har, oaktadt i öfrigt gynnsamma omständigheter, alldeles misslyckats eller till sina följder blifvit af ringa betydenhet blott genom ovana vid sjökrigstjensten hos fartygsbesältningarne.
Ett färskt bevis derpå lemnar den ståtliga Brittiska Flotta, sorn våren 1854 uppträdde i Östersjön och antogs der skola utföra så stora bragder, men förblef i nära fullkomlig overksamhet, såsom af dess befäl då redan uppgafs och sedermera blifvit offentligen ådagalagdt, hufvudsakligen derföre, att dess besättningar, i anseende till den hastiga utrustningen, blifvit lill största delen sammanrafsade (rån, handelsfartyg och således om tjensten å en krigsilotla saknade all kunskap, hvilken alltså måste dera bibringas genom öfningar, hvarmed sommaren förnöttes.
Angelägenheten deraf, att Flottans befäl och manskap få redan under freden lära alt bruka del vapen, hvarmed de en gång skola bidraga till värnet af ett älskadt fosterlands sjelfständighet och ära, har ock börjat att mera allmänt erkännas; och Rikets Ständer hafva äfven i sednare tider, i den märt de blifvit allt mer och mer öfvertygade om sjövapnets'vigt för Rikets försvar, efter hand ökat anslaget till exercis för Flottans bemanning till dess nuvarande belopp 209.212 R:dr 50 öre R:mt.