Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enär syftemålet med ifrågavarande lån ar, att göra dem för inneliafvarne så fördelaktige som möjligt, Under iakttagande, å andra sidan, af Statens säkerhet; lära hvarken de Vilkor, som för Bankens lån och liqviden af desamma blifvit föreskrifne, böra lägga hinder i vägen för de fördelar som till lättnad vid betalningen kunna beredas desse RiksgäldsContoirets gal— denarer, eller de böra förläggas, att förr an på förfallotiden sine skulder afbörda; hvadan med iakttagande endast af den förändring i redactionen af förevarande Punct, sorn ansetts nödig för utmärkandet, att betalningen skall ske hälst i RiksgäldsContoiret, fastän den äfven får verkställas i LandtRänterierne, Utskottet ansett Punctens innehåll böra blifva oförändradt; jemväl i afseende på beräkningen af remisslage, som för desse, likasom för andre allmänna medel, icke synts böra LandRäntraästarne frånkännas.
Vid 6:e
Puncten är den anmärkning gjord inom Ricki, och Adeln af en Ledamot, att Förskrifningarne borde ställas på Ilamburger-Banco eller Svenskt Silfver, efter 1664 års myntfot, så vida någon säkerhet skulle vinnas att erhålla tillbaka samma mynt som det RiksgäldsContoiret sjelf upplånt, emedan i annat fall det kunde inträffa, att RiksgäldsContoiret vid låneoperationens slut finge betala efter en högre cours, än det mynt gällde, hvaruti RiksgäldsContoiret erhölle sin betalning.
Genom det sammanhang, som det beslutne Statslånets upptagande äger med realisation, och då Utskottet förutsatt, att det ena icke bör ske utan verkställighet af det andra, har, såsom en följd afR.
St:rs förklarande, att, ifrån den dag utväxling af Silfver vidtager, Banken skall vara skyldig att sine efter samma dag utgifne sedlar med Svenskt Silfvermynt inlösa, derigenom i R;dr t B:cosediar erhåller lika värde med i Rtdr i Silfver, Utskottet ansett sig destomindre böra föreslå, att Statens gäldenärer skulle i annat mynt än Btcosedlar förskrifva sine skulder, sorn ett deremot stridande stadgande möjligen kunde anses innebära ett misstroende till R.
St:rs beslut, Varandes äfven härvid af Utskottet i betraktande tagne de olägenheter som skulle åtfölja ränte- och afbetalningsliqvidernes verkställande i klingande mynt, emot sedlars begagnande vi desammas besörjande.
Vid 7--e Puncten hafva följande anmärkningar ägt rum, 538 Ståts-Utskottets inora Borgare- och BondeStänden: att maximi beloppet för lånen kunde nedsättas till 20 å 10,000 R:dr samt minimibeloppet till 200 å i5o R:dr: mindre lån gifvas företräde framför större, då de blifvit sökta på samma tid och för dem erbjödes godkänd säkerhet; samt fonden blifva tillgänglig blott för jordbrukare och ej delas af Bruks- ock Fabriksidkare, hvilka ägde andre anslag för sig bestämda: att med granskningen, huruvida handlingarne voro complette, K.
Befdide icke borde taga någon befattning: att beloppet af de lån, som i sista mom. om förmälts, borde begränsas, så vida, med afseende på afsigten att först hjelpa de förut skuldsatte, ej detta aiGment borde helt och hållet utgå: att blott till | af pantens värde, äfven om summan öfversköt 10,000
B;dr, men med ett maximum af 3o,ooo R:dr, lån borda beviljas af de medel, som återstodo, sedan sökande, sorn inom sista terminens förlopp sig anmält, efter de i öfrigt stadgade grunder, erhållit lån: att nya låntagare, som erbjödo tillräcklig säkerhet borde hafva företräde, eller åtminstone lika rätt
Med dem, hvilka ville beläna äldre inteckningar; samt inom Ridd. och Adeln att mera tydlighet borde gifvas åt sista mom.
, emedan man deraf eljest lätteligen kunde draga den slutsats, att de deri omnämnde Jånsökande voro befriade ifrån skyldigheten i afseende på Ränte- och Capitalafbetalningen.
I anledning af den yrkade nedsättningen i mini - Betänkanden.
N:o 41^> 53g mibeloppet af länen, hvilken Utskottet medgifver till någon del kunna äga rum, har, såsom en medelväg emellan de förut tillstyrkta 3oo Pitdr och det belopp nf i5o R:dr, som hos BondeStåndet ansetts böra utgöra minimum, Utskottet antagit, att under 200 R:dr, hvilken summa äfven inom BondeStåndet blifvit föreslagen', län af denna fond icke böra utlemnas.
Uti maximibeloppet har Utskottet icke funnit skäl, alt göra någon ändring.
Då det blifvit stadgadt, att icke för annat ändamål, än låneunderstöds meddelande emot pant af jordegendom, ifrågavarande fond bör användas, har en föreskrift om visse näringsidkares uteslutande från delaktighet deraf synts Utskottet icke vara lämpelig.
Utskottet är äfven af den tanka, att granskningen och pröfningen af lånehandlingar ske i RiksgäldsContoiret, samt att mindre lån beviljas företrädesvis framför större; Dock som endast i det fall, att tillräckligt antal sökande icke anmäla sig, att på föreskrifne vilkor undfå lån, rättigheten är Fullmäktige lemnad, att, utan inskränkning till beloppet, mot fullgod inteekuingssäkerhet beläna jordegendom; så lärer deremot destomindre någon giltig anledning till anmärkning förekomma, sorn fondens ständiga förräntande, emot den beräknade procenten är ett oeftergifligt vilkor för Statens betryggande från förluster på det upptagne Silfver lå net.
Vid 8:e
Punden har den anmärkning blifvit gjord inom Borgare - 54 o Stats-U tskottets Ståndet,- att livar och en sorn lemnnde säkerhet, i fdreskrifven ordning, borde, utan skillnad af Län, vara till lån berättigad, hälst en tillförlitlig kännedom om inteckningssumroorne för hvart och ett Län, i det af” seende som nu komme i fråga, destomindre kunde vinnas, som Bergsbruk icke hade beläningsrätt, och i flere orter sådane egendomar funnos, hvilkas urskiljande härvid skulle vara svårighet underkastadt.
Motivet för
Utskottets förslag i denna del är i den anmärkta föreskriften anfördt; men som, vid närmare öfvervägande af berörde föreskrift, Utskottet funnit densamma möjeligen kunna föranleda till en emot verkliga behofvet inom otterne skeende fördelning af lånetillgångarne, så har, med godkännande af den gjorda anmärkningen, Utskottet ansett det i förevarande
Punct tillstyrkta stadgande böra helt och hållet utgå, g.-dc Funden.
Anmärkningarna vid densamma, framställda dels inom Ridd■ och Adeln dels inom BorgarcStåndet och dels inom BondeStåndetj innehålla väsendtligast; att då Ränte- och Capital-afbelalningen icke skedde inom en månad efter förfallo-tiden, Gapitalet skulle anses för uppsagdt: att det syntes tillräckligt föreskrifva; att om försummelsen sträcktes derhän, att 3 års ränta icke betaltes, densamma skulle genom lagsökning affordras och hela Capitalet anses till betalning uppsagdt: att 2 månaders tid borde lemnäs dem som uteblefvo med Ränte- och Gapital-afbetalning på förfal - Betänkanpen, N:o 54i Jotiden, oell de, som efter nämnde tid icke fullgjorde deras betalningsskyldighet, första gången lagsökas blott för afbetalningsbeloppet, men andra gången äfven för -T^:del af Primitiva Capitalet samt 3:e gången vara skyldige betala hela återstående låne-summan.
Som Utskottet funnit den förut bestämda tiden efter förfallodagen, vid hvilken lagsökning borde emot försumlig gäldenär anställas, nog inskränkt, och det synts Utskottet ändamålsenligare, att vid uraktlåtenhet af Ränte- och Capital-afbetalnings afbördande fästa skyldigheten af ränte-ersättnings erläggande till RiksgäldsContoiret efter 6 för 100 på det förfallna beloppet; så har, jemte detta äfventyr, tiden, innan lagsökning må anställas, blifvit utsträckt till 6 månader efter förfallotiden, men stadgandet i öfrigt, om hvad af capitalet vid sådan händelse tillika bör indrifvas och när detsamma till fulla beloppet må anses till betalning förfallet, blifvit oförändradt bibehållet i 8 Puncten af nya förslaget. 1o;de Puncten.
Med godkännande af den anmärkning som dervid inom BorgareStåndet blifvit gjord, har Utskottet i g:de Puncten af nya förslaget tillaggt, att intecknings-säkerhet äfven för utgifierne till inteckningsförnyelse samt alla af lagsökning följande kostnader skall i den afgifvande förbindelsen utfästas och lemnäs.
H:te Puncten.
Inom Ridd. och Adeln har en Ledamot dervid erinrat: - 542 Stats-Utskottets att skuldsedlarne, sora låntagarne till RiksgäfdsContoiret utfärda, måtte blifva uppsägbar^ å Conloirets sida, antingen på 6 månader eller 1 år, samt att RiksgäldsContoirets
Fullmäktige en gång för alla erliöflo den föreskrift, att, i händelse af krig och så snart stora Creditivet vore lyftadt samt K.
M:t underrättat Fullmägtige örn Statens behof, de nu meddelande lånen genast skulle till betalning uppsägas.
Desse åtgärder skulle icke allenast tillintetgöra hela ändamålet med ifrågavarande låneinrättning, utan äfven öka den förlägenhet, hvars undanrödjande med densamma åsyftats; hvadan Utskottet funnit ofvanberörde anmärkningar icke föranleda tilt någon ändring i denna Punct, hvars innehåll således, endast med något förtydligande af uttrycket blifvit intaget, i iotdc Puncten af nya förslaget. 12; t c Puncten.
Tvenne Ledamöter inom BondeStåndet hafva, 1 anledning af tillstyrkandet i denna Punct, föreslagit, att, som Aroortissementsfonden lomme att ligga-oförräntad, JUksgäldsContoiret borde uppgöra sådane vilkor med långifvarne, att
BIHANG TILL ip ib ® ® il a» VID Urtima Riksdagen i Stockholm, Åren 1834 och 1835. femte samlingen.
\»u_ fjfxieliti'ugen: B evil In ings^UIs kottets Memorial, Betän kandell och U. llutande B ev i 11 ning s-Utskottets Memorial JY:o /fy. i N:o 47* Ankom till Exp-Utsk d. t Jan. x835.
Memorial, med förslag till sammanjemkning af RiksStåndens beslut i fråga om verkställigheten af Rikets Högloft.
Ständers beslut, att Sportlarne inom Kongl.
Maj:ts Cancellie hädanefter skola utgå till Kronan såsom Charlos-Sigillatae-afgift.
Uti Memorial under N:o 46, har Utskottet afgifvit dess utlåtande, så väl med anledning af HöglofL Ridderskapets och Adelns återremiss afBetägkandet N:o 36, som öfver det hos nämnde Riks-Stånd af Herr af Sillén framställde, återremissen bifogade, förslag, innefattande den förändring uti det af Utskottet uppgifna sätt för stämplade pappers-uppbörden och dess redovisning inom samtlige Afdelningarne af Kongl. Maj:ts Cancellie, att Kongl. Stats-Gontoret, som, enligt 16 §. i det redan godkända förslaget till Charlas Sigillatae Förordning hädanefter, likasom hittills, egde att antaga en eller flere Chartae Sigillatae Försäljningsman i Stockholm, borde förordna den person, hvilken, emot borgen och under uppbördsmanna-ansvar, må på credit utbekomma erforderligt stämpladt papper för Kongl. Majrls Cancellie och derföre till Stats-Gontoret afgifva redovisning inom samma tid, som redogörelserne för stämplade pappers-afgiflen i Länen böra vara ingifne och vid lika äfventyr, samt att denna Uppbördsmans redogörelse skulle så upprättas, att den utvisade uti serskild column den vanliga stämplade pappers-aTgiften, och uti en annan column den afgift, som utgjorde ersättning för Cancellie-Gebiihren, enligt det formulaire Kongl. Stats-Conloret egde att dertill meddela; och borde en slik redogörelse verificeras med de af Utskottet föreslagne anteckningslistor ifrån så väl Kongl.
Maj:ts Justilice-Revision, som andre till Kongl. Maj:ts Cancellie hörande Afdelningar, uti hvilka listor borde utsättas hvad uti öfrige, utom fullmagter och constitutorial, utgående expeditioner bestämde beloppet af stämplade pappers-afgiften; hvarjemte Herr af Sillen ansett ersättningen för det besvär och det ansvar, som med ifrågavarande uppbörd och redovisning blefve förenad, böra bestämmas till en provision af a högst 3 procent af försäljningsbeloppet, att af Redogöraren uti afgifvande räkningen afföras.
Prot. i834 och 1835. 5-te Sami. i;sta Afd. i\dra Band. i 1 -.sta Häftet.
Bevillnirigs-lJtshotlets Memorial N:o 4y.
Utskottets ofvannämnde Utlåtande N:o få, som innefattar de skål, hvarföre Utskottet ansett någon serskild åtgärd, med hänseende till Herr af Sillens förslag, icke erforderlig, har af Högvördige Preste-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit gilladt, men Höglofl.
Ridderskapet och Adeln har, jemte bifall Lill Betänkandet N:o 36, äfven antagit Herr af Sillens ifrågavarande förslag, uti hvilket beslut Vällofl. Borgare-Ståndet, genom inbjudning från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, instämt.
Vid detta förhållande och då Utskottets pligt är att sammanjemka de här anförde, genom Protocolls-Utdrag Utskottet meddelade, Riks-Ståndens olika beslut i denna fråga, får Utskottet, i främsta rummet åberopande de i Memorialet N:o 46 upptagne skäl, hvarföre någon förändring i afseende på de grunder för control och redovisning, som Utskottet uti dess under N:o 36 afgifne, af 3:ne Riks-Stånd bifallne Betänkande föreslagit, icke torde kunna ifrågakomma, nu tillägga, att Utskottet så mycket mindre ansett sig, vid afgifvande af Memorialet N:o få, böra ingå i pröfning i den del af Herr af Sillens framställning, som rörer reglementariska stadganden, som Utskottet icke inser, att de delail-omständigheter, Herr af Sillens förslag innefattar, stå i strid med de grunder, hvilka Rikets Höglofl.
Ständer antagit, utan fastmera äro alt anse såsom föreskrifter med afseende å tillämpningen, och torde såsom sådane i allt fall, då Rikets Ständers beslut kommer att till verkställighet befordras, icke komma att undgå vederbörandes uppmärksamhet, helst Utskottet hyser den förmodan, att de inom sjelfva Embetsverken nödige föreskrifter i afseende å redovisningssätt, tjensteåliggandens fördelning m. m. troligen blifvit tagne i betraktande innan den Nådiga Propositionen i ämnet afgafs.
Någon serskild åtgärd för närvarande, med hänseende till de reglementariska stadganden Herr af Sillens af Höglofl.
Borgare-Ståndet antagne framställning innehåller, anser Utskottet af ofvan anförde skäl icke kunna ifrågakomma, utan torde i afseende på grunderne för control och, redovisning Rikets Höglofl.
Ständers beslut inskränkas till hvad uti det af 3:ne Riks-Stånd bifallna Betänkandet N:o 36 är föreslaget.
Hvad åter det) del af Höglofl.
Ridd. och Adelns samt Vällofl.
BorgareStåndets beslut vidkommer, som innefattar såsom ett undantags-stadgande vid 19 §. i Charta?
Sigillata?-Förordningen : ”att den Försäljningsman i allmänhet tillerkända försäljningsprovision af 4 procent skulle nedsättas till 2 högst 3 procent för den Chartte Sigillatas-Försiiljningsman, som inom Kongl.
Majrts Cancellie kom att antagas,” anser Utskottet, då detta af 2:ne Riks - Bevillnings-Utshoitets Memorial JV:o 47' 3
Stånd antagne stadgande eger inflytande på beloppet af Chartae Sigillataeinkomsten, sig böra fästa de Riks-Stånds uppmärksamhet, hvilka icke antagit Ilöglofl.
Ridd. och Adelns inbjudning, på det förhållande, att, vid öfververflyttningen af sportlnrne till stämpladt pappersafgift, Rikets Höglofl.
Ständer, utan någon förhöjning af Chartae
Sigillatae-afgiften emot hvad sportlarne utgjorde , beräknade lika stor summa böra ingå genom Charta Sigillata som den, hvartill den så kallade Cancellie-Gebiihren var i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition upptagen, och i följd deraf Chartae Sigillatse Bevillningsinkomsten i Stats-Utskottets Betänkande N:o 2q5 beräknades till ett belopp, förhöjdt med samma summa, som Cancellie-Gebiihren ansetts utgöra, utan att något afdrag, med hänseende till Försäljnings-provisionen, egt rum; och får Utskottet, med anledning häraf, vördsamt meddela, att, enligt de upplysningar
Utskottet varit i tillfälle erhålla, såsom en allmän calculationsgrund kan antagas, att, då af den summa handlingen afser, din s. k.
Cancellie-Gebiihren utgår med procent, och Chartan å samma handling utgör 5 procent, samt, i följd deraf, då Gebuhren beräknats till 37,000 R:dr för hvarje år, det öfriga erforderliga beloppet af stämpladt papper årligen för Afdelningarne af Kongl. Maj:ts Cancellie kan anses utgöra 24,666 R:dr 32 sk., blifver försäljningsprovisionen å hela beloppet, med beräkning af 4 procent, 2466 R:dr 3a sk., eller för det i stället för Gebuhren erforderliga stämplade papper 1480
R:dr och för de öfrige Chartorne 986 R:dr 3a sk.
— Om nu å hela beloppet endast beräknas 2 procent i försäljningsprovision, minskas bristen eller den summa, som försäljningsprovisionen å 4 procent af det i stället för Gebiihr utgående stämplade papperet utgör R:dr 1480: — — med besparingen af 2 procent på det öfriga för Kongl. Maj:ts Cancellie här ofvan upptagne Chartae-behofvet 24,666 R:dr 3a sk., eller med R:dr 4<)3: 16. — samt 2 procent å de 37,000 Rtdr, som Gebiih ren anses utgöra, eller 74°: —“ — 1233: 16.
— Få egentliga bristen komme att blifva R:dr 246: 32. — eller med 3 procents beräkning i försäljningsprovision ,, 863: 16. — i stället för 1^80 R:dr, sorn, enligt Högvördige Preste-Ståndets och Hederdervärda Bonde-Ståndets beslut, uppkommer.
Då Utskottet uti det af Ridd. och Adeln samt Borgare-Ståndet antagne förslag finner en utväg, hvarigenom, medelst antagandet af en Försäljningsman med mindre försäljningsprovision för Kongl.
Maj:ts Cancellies Afdel - 4 BevillningS-Utslcottels Memorial ]Sf:o /fr. ningar, denna, ehuru till obetydligt belopp, uti beräkningen af Chartae Sigillatae
Bevillnings-inkomsten förevarande brist kan förminskas, och hvars fyllande Utskottet äfven vågar förmoda med säkerhet torde kunna påräknas genom den antagna beräkningen af uppbörden överskjutande inkomst, har Utskottet trott sig härå böra fästa Riks-Ståndens uppmärksamhet, och får, i följd deraf, vördsammast hemställa, huruvida ej Högv. Preste-Ståndet och Hederv. Bonde-Ståndet skulle behaga instämma uti Höglofl.
Ridd, och Adelns samt Yällofl.
Borgare-Ståndets beslut, att för den Chartae Sigillatae Försäljningsman, som antages för Kongl. Majrts Cancellie-Fördelningar, försäljnings-provisionen må bestämmas till 2 högst 3 procent af försäljnings-beloppet, att af nämnde Redogörare uti afgifvande räkning afföras.
Utskottets ofvannämnde inbjudning af Högv.
Preste-Ståndet samt Hederv.
Bonde-Ståndet antages, torde serskild underdånig skrifvelse härom till Kongl. Maj:t nu komma att afgå; men om desse a:ne Riksstånd ej skulle vilja biträda förrberörde af Höglofl. Ridd. och Adeln fattade beslut, får Utskottet, till den behandling 69 §.
Regerings-Formenföreskrifver, vördsamt framställa följande Yoterings-proposition:
Den, som vill, att försäljnings-provisionen å det för Kongl. Maj:ts Cancellie-Afdelningar erforderliga stämplade papperet skall beräknas till 2 högst 3 procent af försäljningsbeloppet, att af Redogöraren uti afgifvande räkning sig såsom Försäljningsman tillgodo beräkna och afiora voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej.
Nej, anses något serskildt stadgande i detta afseende ej vara af noden, utan samma försäljningsprovision böra tillgodokomma Chartte Sigillatae Försaljningsmannen för Kongl. Majrts Cancellie, som för Chartte Sigillatae Försäljningsman i Rikets Höglofl.
Ständers förslag till Chartte Sigillatte Förordning 19 §. är stadgad.
Ständers pröfning vördsamt underställes.
Stockholm den 3o
December i834* STOCKHOLM, Kokgi..
Ordens-Boktryckkriet, i835. Bevillnings-Ut skottets Utlåtande N:o ^<9. i N:o 48.
Ankom till Exp.-Utsk. den 2 Jan. 1835.
Utlåtande, i anledning af anmärkningar vid Utskottets Memorial N:o 3y, angående Stadgande i Bevillnings-Förordningen, i afseende å Centonalens öfverfljttning pä allmänna Bevillningen.
Enligt ankomne
Protocollsutdrag af den 1 och 4 dennes har ofvannämnde Memorial blifvit bifallet af Höglofl.
BorgareStåndet och Hedervärda Bonde-Ståndet, men deremot af Högvördiga PresteStåndet återremitteradt, på grund af följande anmärkningar, nemligen: af Herr Prosten Astrand, som yttrat, att ett missförstånd vore aLt befara i anledning af Mom. a), der det heter: ”af alla löner erlägges en för hundrade m. m.och att då Preste-Slåndet icke erlade Centonal efter denna beräkning, borde följande tillägg göras: ”med undantag af P rester skåpet, som erlägger sin Centonal efter den grund Presteståndet mcdgifvit al Herr Doctor Björkman, som instämt uti den af Herr Prosten Astrand gjorde anmärkning, och derjemte, enär. det ej kunde vara meningen att ålägga löntagare en ny afgift, föreslagit denna närmare bestämning: ”af alla löner, der Centonal förut egt rum, erlägges m. m.;” samt af Hei r Domprosten Doctor Holmström: att, till undvikande af missförstånd vid Taxeringar, och då det i allt fall vore bättre att und vika cn otydlighet eller tvätydighet, än att låta den qvarstå och föranleda misstag, Ulskottels förslag borde sålunda förtydligas: ”af alla löner, af hvilka Centonal hittills blifvit erlagd, erlägges m. m.”
Vid öfvervägande häraf har Utskottet, då frågan endast angår öfverflyttning af Centonalen till utgående i sammanhang med allmänna Bevillningen, men icke någon förändring i grunderne för Centonalens utgörande, visserligen för sin del ansett det vara tydligt, att densamma ej heller hädanefter kan beräknas af andra löner än hittills skett, lill följd af serskilde, derom gällande Författningar, hvilket Utskottet ock trott sig hafva uti nämnde Memorial antydt, då Utskottet i momentet 0) föreslagit, till införande i blifvande Bevillningsförordningen, att, ”af alla löner erlägges en för hundrade, motsvarande den hittills under benämning af Centonal afgift på löner skedda innehållningmen då likväl, på sätt berörde anmärkningar ådagalägga, betänklighet i ornförmälde afseende inom ett Riksstånd förekommit, får Ut £ ihan g. till R.
Prot. i83/f och i8.3S, S.-te Sami. i:sta Jifd. 2.-dra Banclet. 2-dra Häftet. i 2 Bevillnings-Utskottcts Memorial N.-o 4d - skottet, enär arimärkningarne endast åsyfta ett förtydligande af Utskottets förslag, härmed vördsamt föreslå det tillägg vid momentet a) att, af alla löner, af hvilka Centonal hittills utgåttj erlägges &c.; hvilket inom Preste-Ståndet yrkade tillägg
Utskottet hemställer jemväl måtte af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden bifallas.
December 1834- N:o 49.
Ankom till Exp.-Utsk. den 8 Jan.
Memorial, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut angående Stora Sjötulls-Bevillningen.
Sedan Bevillnings-Ulskottet, genom serskilda Protocolls-Utdrag af den ii, i5 och 18 sistlidne månad, erhållit del af Riks-Ståndens beslut, i anledning af Utskottets, under N:o 45, afgifna Utlåtande öfver de vid Betänkandet N:o 29, angående Stora Sjötulls-Bevillningen, gjorda anmärkningar, har Utskottet nu skolat afgifva förslag dels till sammanjemkning af de olika meningar, som i detta ämne förekommit, dels ock till de Propositioner, öfver hvilka omröstning lärer komma att anställas i Förstärkta Stats-Utskottet; med anmälan derjemte, att Ulskottets förslag i öfrige här ej upptagne delar blifvit af samtlige Riks-Stånden utan förändring godkändt.
I afseende på frågan, huruvida vissa varu-artiklar borde till in- och utförsel förbjudas, är beslutadt: nemligen: af Högloft.
Ridderskapet och Adeln: all i första hufvudgrunden den inskränkning skulle göras, som föranledes af Ridderskapets och Adelns, i fråga om tackjerns utförsel, i anledning al Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets Utlåtande N:o i35, fattade beslut, att nemligen utförseln af nämnde Artikel skall vara förbuden; af Högvördiga Preste-Ståndet: att Rikets Ständer mätte yttra, det de anse, att förbud må kunna ega rum i vissa fall, när omständigheterna så fordra, men att alla varu-artiklar borde i Tulltaxan med åsatt tull intagas, för att icke, genom följden af saknad tullbestäminelse, lägga något band på Kongl. Maj:ts höga rätt att upphäfva införselförbud; af Hällöf. B or g are-Ståndet: att förbud borde i Tulltaxan utsättas vid de varu-artiklar, der Ståndet, vid Tulltaxans granskning, kunde finna lämpligt att, i hvarje fall, sådant bestämma, samt Bevillnings-Utskotlcls Memorial iT.-o 49- 3 att äfven för de varu-artiklar, der förbud komme att bestämmas, skulle tullvärden och tullafgifter utsättas; samt af Hedervärda Bonde-Ståndet: att Ståndet, i fråga om det tullsystem, som borde antagas, biföll den derföre af Utskottet, i första Afdelningen, Mom. A, af Utlåtandet N:o 45, föreslagna hufvudgrund.
Ehuru visserligen tullinkomsterne kunna anses beroende deraf, huru vida flere eller färre varu-artiklar uti Tulltaxan äro med förbud till in-eller utförsel belagda, men denna fråga likväl är af oeconomisk natur och således icke nu kan utgöra föremål för någon omröstning i Förstärkt Stats-Utskott, så mycket mindre, som Rikets Höglofl.
Ständer stannat i det beslut, att, oansedt hvad i afseende på förbud i serskilda