Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Mellan Konung och Ständer kunde i sådant fall ett friare och lättare utbyte af åsigter ega rum, och en mindre skiljaktighet i dessa ej hindra vidtagandet af en förbättring vid deu Riksdag, då fråga derom blifvit väckt.
Det bör ock vara tillräckligt för betryggandet af allmän frihet och rätt, om i grundlagen dels bibehålies grundsatsen af allmän tryckfrihet samt stadgandet rörande tryckningen af offentliga handlin.- gar, och dels tillägges en föreskrift, att tryckfrihets-mål skola af nämnd eller jury afdömas, samt stadgandet, att censur ej må ega rum, förtydligas, hvaremot alla de, vid tillämpningen af dessa grunder förekommande särskilda bestämmelser, hvilka stundom innefatta egenskapen af polis-föreskrifter, utan våda för allmän eller enskild frihet kunde behandlas i likhet med frågorna om stiftande eller ändring af Civil- eller Criminallag i allmänhet, enligt 87 § Regeringsformen.
Med full förtröstan, att Kongl. Majits afsigter ej skola af Svenska folket eller dess ombud misskännas, föreslår Kongl. Majit derföre att nedannämnde §§ i Grundlagen måtte erhålla följande lydelse: 6 Kongl. Maj:ts Käti.
Proposition, N;o 84.
Regeringsformen. § 53.
Ständer välje ■ ; Ett Lag-Utskott, att utarbeta de från Riksens Ständers plena remitterade förslag till Civil-, Criminal-, Tryckfrihets- och Kyrko-lagarnes förbättring. § 85.
Såsom Grundlagar skola anses: denna Regeringsform samt Riksdag s-Ordningen och Successions-Ordningen. § 86.
Med tryckfrihet förstås hvarje Svensk mans rättighet att, utan någon pä förhand af offentlig myndighet anställd granskning, eller annat i förväg lagdt, a f Ti \yckfrihels-lagen ej föreskrifvet, hinder, utgifva skrifter, att sedermera endast inför laglig
Domstol kunna tilltalas för deras innehåll, och att icke i annat fall kunna derför straffas, än om en i stadgad ordning utsedd jury eller nämnd pröfvat innehållet vara stridande emot nämnde lag, gifven att bevara allmänt lugn, utan alt återhålla allmän upplysning.
Handlingar och Protokoll i hvad mål som helst må genom trycket kunna utgifvas, med de undantag samma lag bestämmer. § 87. Riksens
Ständer ega gemensamt med konungen makt att stifta allmän Civil-, Criminal-, Tryckfrihets- och Kyrkolag, samt att sådan — —. § 88.
Med förklaring öfver Civil- och Criminal-lag, Tryckfrihets-lag samt Kyrko-lag förhålles . R iksdags-Ordningen. § 33. l<o Lag-Utskottet Förslag (ill af allmän Civil-, Criminal-, Tryckfrihets- och Kyrkolag, samt .
N:o 84. 7 Af Rikets Ständers bifall till denna Proposition blifver en följd att nu gällande Tryckfrihets-förordning af den 16 Juli 1812, med de derefter af Konungen och Rikets Ständer antagna förändringar, fortfarande länder till efterrättelse, intilldess ändring deri skett i den ordning 87 § Regeringsformen föreskrifver.
Majit förbiifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen.
, OSCAR. G. A. Sparre.
Utdrag af Protokollet öfver Justitiaj-Departements ärenden, hållet å Stockholms Slott Tisdagen den 6 Juni 1854, inför Hans Maj:t Konungen.
Hans Exc. Herr Justitiae-Stafs-Ministern, Grefve Sparre, Hans Exc. Herr Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Friherre Stjerneld, Stats-Råden; Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Finer, Reuterdahl och Grefve Gyldenstolpe.
Hans Excellens Herr Justitim-Stats-Ministern uppläste ett på Kongl. Majits
Nådiga befallning uppsatt förslag till Nådig Proposition till Rikets Ständer, om ändring i 85 § Regeringsformen, i afseende på Tryckfrihets-förordningens egenskap af Grundlag, äfvensom i sammanhang dermed, uti åtskillige §§ i Regeringsformen och Riksdags-ordningen; hvilket underdåniga förslag, sådant det tinnes detta protokoll bilagdt, Kongl. Majit, i öfverensstämmelse med Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, täcktes i Nåder gilla; Och skulle den sålunda beslutade
Nådiga propositionen skyndsamt till Rikets Ständer allemnas.
Ex protocollo Sv. P. Ekstrand. 8 Kongl. Maj.-ts Nåd.
]\:o 85. * Ank. till Exp. Utsb. d. 14 Juni 1854, kl. 5. e. m. Kongl.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, i anledning af väckt fråga om Fyr-anläggning å Gottska Sandön, eller utläggande af ett fyr far ty g vid det i närheten deraf befintliga grundet Kopparstenarne; Gifven Stockholms Slolt den 27 April 1856.
Med anledning af Rikets åren 1840 oell 1S41 församlade Ständers, i sammanhang med beviljandet af extra anslag till förbättringar i båk- och fyringsväsendet, m. m. derom gjorda underdåniga anhållan, samt till följd af Kongl. Majits till dess förvaltning af Sjö-ärendena i ämnet meddelade Kådiga föreskrift, förrättades år 1844, af dertill utsedda sakkunnige personer, undersökning för utrönandet af behofvet af en fyrs anbringande å Gottska Sandön.
Förvaltningen af Sjö-ärendena med Lots-direktören yttrade väl, uti derefter den 28 Juni sistnämnde år om fyrväsendets fortgång afgifven underdånig berättelse, att den ifrågasatte fyr-anläggningeu å Sandön af anförda skäl icke syntes af behofvet påkallad, meu sedau hos Rikets Ständer vid sistförllutua riksdag erinran blifvit gjord om nödvändigheten deraf, att till vägledning för sjöfarande anbringades ett varningstecken för det på ett afstånd af 2 1/3 sjömil i nordvest från Gottska Sandön belägna farliga grundet “Kopparstenarne®, samt att undersökning företoges till utrönande, huruvida i berörde ändamål lämpligt blefve, antingen att å nordvestra udden af samma ö uppföra fyrbåk, eller att i annat fall vid förenämnde grund förlägga ett fyrfartyg, anhöllo Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse den 29 Mars 1851 om anställandet af ny undersökning för bedömandet af lämpligheten af en fyranläggning å Gottska Sandön, eller ock förläggandet af ett fyrfartyg vid Kopparstenarne, samt att sedermera de åtgärder måtte varda vidtagna, hvilka Kongl.
Majit i anledning deraf kunde finna tjenliga.
' Sedan Kongl. Majit derefter den 2
Maj 1851 i Kåder anbefallt verkställandet af ifrågavarande, af Rikets Ständer föreslagna, undersökning och Förvaltningen af Sjöärendena under den 11 Januari 1853 om utgången deraf gjort underdånig anmälan, samt, Kongl. Maj:ls Nåd.
Skrifvelse•, N:o 85. 9 samt, livad särskildt beträffade frågan om ett fyrfartygs utläggande vid Kopparstenarne, sådant helt och hållet afstyrkt, af skäl, dels att säker ankarbotten vid detta af kalkhällar bestående grund icke finnes, hvarigenom, vid inträffande svåra stormar, ett derstädes förlöjdt fyrfartyg skulle löpa fara att lösryckas och äfventyra att hålla sjön, om hamn ej kunde uppnås, dels att ett dylikt fartygs underhåll komnie för Lots-verket att medföra betydlig årlig kostnad; har Kongl. Majit, i frågan om fyrs anläggning å Sandön, i afseende hvarå Förvaltningen af Sjö-ärendena vidhållit sitt förut gjorda afstyrkande, med tillkännagifvande derjemte, att till bestridande af kostnaderna derför tillgångar å behållna lots- och fyringsmedlen icke torde vara att påräkna, enär dessa medel i första rummet tagas i anspråk för utgifter i och för vidmakthållande af den mängd fyrar, känningsbåkar och öfriga sjömärken, som på sednare tider tillkommit och af den tilltagande sjöfarten årligen framkallas, under den 10
Maj sistlidet år i Nåder förständiga!
Förvaltningen af Sjö-ärendena, att i underdånighet inkomma med specifikt upprättade förslag i afseende å så väl tiden och sättet för utförandet af en fyranläggning å Gottska Sandön, som kostnaden derför, äfvensom med närmare yttrande, rörande möjligheten af skeende förvexling emellan en fyr på detta ställe och de närmast derintill stående fyrar, samt hvad, under förutsättning deraf, kunde, till förekommande af en sådan olägenhet, lämpligast vidtagas.
De sålunda infordrade förslag i fråga om fyrbyggnad å Sandön hafva härefter under den 20 Januari innevarande år blifvit af Förvaltningen af Sjö-ärendena afgifua, jemte de till samma förslag hörande ritningar; och har Förvaltningen dervid i underdånighet anfört: att den uppgjorda planen afsåg att ett fyrtorn af träd på pålgrund skulle uppföras på sandåsen af ofvannämnde ö, samt förses med en Leutille-apparat af tredje ordningen ä feu fix, hvars ljus komtne att lysa 70 fot öfver åsen, och, då denna ligger lika högt öfver vattenytan, alltså finge en höjd af 140 fot öfver hafvet, samt kunde ses från vanligt skeppsdäck på fyra mils afstånd och en mil bortom grundet Kopparstenarne; att derjemte tvänne boningshus skulle byggas, ett mindre för fyrmästaren och ett större för den öfriga fyrbetjeningen, jemte nödiga uthus och källare, äfvensom en brunn anläggas; att kostnaden för alla dessa arbeten beräknats (ill 4 1,500 riksdaler Banko, behöfliga inventarier och utredningspersedlar deruti inberäknade; alt ofvauberörde bygguads-arbeteu, i händelse ifrågavarande fyranläggning i Nåder pröfvades nödig, icke torde, i anseende till åtskilliga erforderliga förberedande åtgärder kunna företagas förr än nästa år, hvaremot deras fullbordande år 1856 syntes möjligt, så vida icke derför möta oförutsedda hinder, hvilka, i följd af ställets afiägsenhet och svårigheten att der landa, lätt kunde inträffa; att, beträffande frågan om möjligheten att förvexla den nu föreslagna fyren med andra närbelägua fyrar, härvid förekommej: att närmast
Sandön är den utanför Sandhamn på 13 1/2 geografiska mils afstånd liggande Grönskärs stillastående fyr, hvilken synes till sjös på samma gång som Korsö omgående fyr, samt icke längre än denna; att någon förvexling emellan en fyr på Sandön Bilt. lill R. S. Brot. 1853 & 1854. 1 Sami. 1 Afd. 23 Haft. 2 10 Kongl.
SkrifvelseN:o 85. och dessa fyrar således icke rimligen kunde ifrågakomma; att den derefter närmast befintliga stillastående fyr är Östergarns på 14 1/2 geografiska mils afstånd från Sandön, men att deremellan finnes en omgående fyr på Holmudden å Fårön; att endast för fartyg kommande från Finska viken förvexling emellan Östergarns stillastående fyr och en sådan på Sandön vore att befara; att, lill jäfvande af denna fruktan likväl förekomme, dels den omständigheten, att Dagerorts fyr, som vanligtvis är sista landkänning från Finska viken, ligger så nära Sandön, att någon större missegling deremellan icke med sannolikhet kunde antagas ske, dels ock alt, för den händelse att misstag verkligen skulle ega rum och skeppare förvexlade Sandöns fyr med Östergarns, han snart skulle blifva lagen ur denna villfarelse genom den omgående fyren på Fårön, hvars sken synes nära nog ända till Sandön, hvadan någon olycka i följd af misstaget ej borde kunna inträffa, enär skeppare efter vindens beskaffenhet är i tillfälle att segla antingen på ena eller andra sidan om Gottland; alt vidare ej heller bör befaras någon förvexling vare sig med den på ungefär samma afstånd från Sandön, som från fyrarne vid Sandhamn befintliga Landsorts fyr, eller med ryska fyrarne å Kurländska kusten på Ösel och Dagerort, enär dessa ligga uti en helt annan rigfning; att, om det också antoges vara möjligt, att fartyg, som komma från Finska viken och icke haft sigte af Sandöns eller Fårö fyrar, förvexlade deu förstnämnde med Östergarns fyr, det dock syntes, att kursen från Dagerort och pejling af Filsands fyrar vid Ösel, i händelse östra kusten hålles närmast, eller ock någon af de sistnämnde 2:ne fyrar fås i sigte, skola gifva nödig rättelse för undvikande af misstag i berörde hänseende; att Förvaltningen, på ofvananförde skäl, vore af den tanke att, om en stillastående fyr, såsom omförmäldt blifvit, inrättas å Gottska Sandön, uppmärksamme och försigtige sjöfarande icke löpa fara att begå något misstag genom förvexling af samma fyr med någon annan; att det likväl icke kunde förnekas att den under segling i grannskapet af flera fyrar erforderliga påpasslighet ej sällan uraktlåtes, hvarigenom misstag inträffa; men att enda medlet att i förenämnde fall undanrödja hvarje anledning till föregifvande af en förvexlings möjlighet skulle vara 2:ne fyrars uppförande å Gottska Sandön,
utmed hvarandra, hvilka hvardera borde förses med en Lentille-apparat af tredje ordningen med stillastående sken; att genom den år 1852 å Sandön anställda undersökningen blifvit utrönt, att på 120 fots afstånd i S.O. rigfning från den plats, hvarest förut omnämnde fyrtorn skulle uppföras, finnes tjenlig lokal för uppbyggande af ett dylikt torn utaf trä, hvilket, på det att båda fyrarne måtte erhålla lika höjd öfver vattenytan, borde blifva 10 fot högre än förslberörde torn, och af sådan anledning kunde antagas komma att kosta 25 procent mera än detta; samt slutligen att, om Kongl.
Majzt skulle i Nåder besluta 2:ne fyrars anbringande å Gottska Sandön, kostnaden för deras uppförande m. m. komme, enligt approximativ beräkning, att uppgå till 80,000 Riksdaler och årliga underhållskostnaden att ökas med omkring 1,200 R:dr eller från 1,460 R:dr till 2,660 R:dr.
Då, på sätt ofvan blifvit omförmäldt, den väckta frågan om anläggandet af en fyr å Gottska Sandön vid tvänne särskilda Riksdagar varit föremål för Rikets Ständers upp - Kongl. MajUs Nåd.
Skrifvelse•, N:o 85.
Ii märksambet, samt vunnit det afseende, att underdåniga framställningar i ämnet till Kongl. Maj:t egt rum, samt enär en fyr-inrättning derstädes af den lysnings-kraft, att grundet Kopparstenarne folie inom fyrens lysningsvidd, utan tvifvel kan lända till nytta för sjöfartens ytterligare betryggande i de deromkring belägna farvatten, och särdeles för fartyg, kommande från Finska viken, har Kongl.
Maj:t, efter pröfning af hvad i afseende å förevarande ärende förekommit, funnit skäl icke saknas för en sådan anläggning, hvilken dock derest den komme att utföras, bör, för undvikande af all förvexling med andra fyrar, och för att kunna fullt uppfylla ändamålet att tjena sjöfarande till varning för grundet Kopparstenarne, bestå af tvänne särskilda så beskaffade fyrtorn, som Förvaltningen af Sjö-ärendena alternativt föreslagit, och hvarför kostnaden blifvit förslagsvis beräknad till 80,000 R:dr; men enär tillgångar härtill för närvarande ej finnas, och andra fyr-anläggningar, såsom af behofvet mera påkallade, böra, dä medel af nu påräkneliga inkomster blifva att tillgå, framför denna komma i fråga, har Kongl. Maj:t, i afseende härå, nu icke velat vidtaga annan åtgärd, än att genom framställning af förrberörda förhållanden meddela Rikets Ständer kännedom om hvad i ämnet förelupit.
OSCAR. C. H. Ulner.
Utdrag af Protokollet öfver Sjöförsvars-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den 27 April 1854.
Herr Justitiae-Stats-Ministern, Grefve Sparre, Hans Exc. Herr Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Friherre Stjerneld, Stats-Råden:
Fåhreeus, JVallens teen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl och Grefve Gyldenstolpe. 12 Kongl. Maj.ls Näd.
Chefeu för Sjöförsvars-Departementet, Stats-Rådet
Ulner, uppläste till justering ett, i enlighet med förut fattadt Kådigt beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående väckt fråga om fyr-anläggning å Gottska Sandön eller utläggande af ett fyr-fartyg vid det i närheten deraf befintliga grundet “Kopparstenarne.
K Kongl. Maj:t behagade, jemlikt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, i Kåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, samt befalla, att Kådig Skrifvelse, i enlighet dermed* skulle lill Rikets Ständer afgå.
Ex protocollo Fr. R.
Lorichs. STOCKHOLM, tryckt hos J. W. Lundberg, 1854.
Kung'.
M»j:fg Nåd.
PrepoeilioHj N:e 86.
Auk. till Exp.-Utsk. dea S A a g. 1854, kl. 5 e. sa.
Kongl, Maj-.ts Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, * anleda ning af Rcrgs-fbgdarncs underdåniga ansökning om ersättning fur förlorade löne-inkomsler; Gifven Stoekholms Slolt den 14 Juli 4854.
Sedan uti Kongl. Maj:ts, under den 14 sistlidne Oktober till Dess och Rikets Bergs-kollegium aflåtne Nådiga skrifvelse, angående förändrad organisation af bergslags-staterne blifvit förordnadt, att bergsfogde-tjensterne komme att med innevarande års utgång upphöra, hafva ordinarie bergs-fogden A. G. Slettengren, samt tillförordnade bergs-fogdarne P. Roman, J. F. Agren, C. IV. Köhler, C. Heronius och 0. F. Dalman, å egne och, enligt uppgift, å öfrige bergsfogdars vägnar, hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit, att som bemälde tjenstemän genom detta nådiga beslut skulle förlora de inkomster, hvaraf de hittills haft sin bergning, de matte, intilldess annan befordran för dem sig yppade, elior de blifvit pensions-berättigade, få af Riks-staten sig anvisade ersättningar, motsvarande så väl innehafvande ordinarie löner, som extra ordinarie inkomsterno af Ijensten, efter den utredning deraf, som framdeles blefve uppgjord.
Uti häröfver infordradt underdånigt Utlåtande har Bergs-kollegium upplyst, att bergsfogde-tjensterne, hvilka äro sexton till antalet, och hvarmed följande göromål varit förenade, nemligen att ombesörja uppbörden af bruken och bergverken åliggande utskyldcr, att vid förekommande frågor bevaka Kronans rätt,och bästa, att såsom aktörer utföra åtal i mål, angående öfverträdelse af Bergs-lörfattningarne, att i egenskap af under-exekutorer tjenstgöra, samt att tillhandagå bergmästarne uti ekonomiska och administrativa ärenden, för närvarande innehafvas af nedannämnde personer:
Prut. 1853 $ 1854. 1 Sami. 1 Afd. 24 Haft. \ 2 Kongl. Maj:ls Nåd.
Proposition, N:o 86.
Bergs-fogdarnes namn. a) Genom Fullmakt utnämnde:
Helander, Erik, v. Adv.-fiskal Sundin, Carl Adam Bratt, Johan Fredrik Slettengren, Anders Gustaf b) Förordnade tills vidare medelst konstilutorialer.
Roman, Pehr, Phil.
Magister Lychnell, Carl Erik, Phil.
Magister Edström, Johan Agren, John Fritz Köhler, Carl Wilhelm Almqvist, Carl Johan Victorin, Carl Johan Wahlberg, Claes Johan Beronius, Carl Dahm, Johan Peter Dalman, Olof Fredrik c) Förordnad intill 1854 års slut. Wiberg, Gerhard Adolf Datum på fullmakt eller konstitutorial. 1813, d. 8 Febr. 1 813, d. 1 April. 1823, d. 20 Febr. 1828, d. 21 April. 1835. d. 21 Dec. 1837, d. 16 Nov. 1841, d. 18 Jan. 1844, d. 17 Juni. 1847, d. 14 Maj. 1847, d. 25 Febr. 1847, d. 21 Jan.
D:o d:o. 1848, d. 31 Jan.
D:o d:o. 1851, d. 25 Sept. 1853, d. 17 Nov.
Bergsfo gde-distrikter.
Wester-Bergslagen och Wester-Dalarne i Kopparbergs län. Wermlands Bergmästaredöme.
Tabergs bergslag och Jönköpings län.
Öster-Bergslagen och österDalarne i Kopparbergs län.
Gefleborgs, Wester-Norrlands och Jemtlands län.
Lerbäcks bergslag.
Lekebergs och Carlskoga bergslag.
Nya Kopparbergs, Grythytte.
Hellefors och Hjulsjö bergslager.
Dann emora-distrik t e t.
Lindes och Ramsbergs bergslager.
Norbergs och Skinnskattebergs bergslager.
Maj:Ib Nåd.
3 Hvad sjelfva ansökningen beträffar, Inar Bergs-kollegium hufvudsakligen anfort: att då, enligt ofvannämnde Kongl. Bref den 14 Oktober 1853, det blifvit de med ordinarie fullmakt försedde bergs-fogdarne förunnadt att med tjenstgöringen fortfara, syntes bergs-fogdarne Helander, Sundin, Bratt och Slettengren icke kunna betraktas under samma kathegori, som de tillsvidare konstituerade, utan böra hänföras till sådane ordinarie tjenstemän, hvilka, när de med tjenstgöringen, till följd af skedd indragning, upphöra, äro berättigade till löne-ersättning, eller vid afskedstagande!, efter uppnådd viss ålder och tjenstetid, antingen undfå pension af eivil-statens pensions-inrättning, eller kunna på rikets allmänna indragnings-stat varda uppförda; — att C. A. Wiberg’ såsom endast förordnad att tjenstgöra till 1854 års slut, icke syntes ega skäligt anspråk på löne-ersättning; — samt att, hvad slutligen angick de ellva personer, hvilka, medelst konstitutorialer blifvit förordnade att tillsvidare förrätta bergsfogde-fjenst, mot åtnjutande under tiden af de tjensten åtföljande löne-förmåner, desse tillförordnade bergs-fogdar, när de gjorde ansökning om tjenstens erhållande, visserligen bort icke vara okunnige om de med densamma förenade vilkor; men att då redan 26 år förflutit, sedan Kongl. Maj:t år 1828 i Nåder förklarade, att konstitutorialer tillsvidare skulle af Kollegium för desse med flere bergs-statens tjenstemän utfärdas, och då, under denna framfarna tidrymd, som för flertalet af bergs-fogdarne omfattat de mest verksamma åren af deras lefnad och embets-utöfning, de sålunda tillförordnade skäligen kunnat taga sig anledning till den förmodan, att deras förordnanden skulle ännu ytterligare fortfara, tills de uppnått pensions-åldern, och derföre saknat skäl att söka annan befordran, samt då härtill komme, att
Kollegium måhända icke torde hafva fått nog skicklige personer till tjensternas bestridande, om de »ökande föreställt sig den händelse, att de, efter så lång tids förlopp, skulle på äldre dagar, när de till äfrentyrs icke vidare vore qvalificerade för annan tjenste-utöfning, alldeles komma i mistning af de inkomster, de en gång erhållit, och hvaraf de för sin bergning oundgängligen vore i behof; så, ehuru do tillsvidare konstituerade bergs-fogdarne icke egde fullt lagliga eller ovilkorligt gällande anspråk på den af dem sökta ersättning, ansåge likväl Kollegium den underdåniga ansökningen vara grundad på billighet och förtjent af behjertande; hemställande Kollegium emellertid att, vid bestämmandet af eraättnings-beloppet, någon åtskillnad måtte göras i afseende å den längre eller kortare tid, de tjensterna bestridt.
På de af Bergs-kollegium anförda skäl, och då vid särskilda tillfällen under sednare tid, såsom vid Lagmans-hmbetenas upphörande, Rikets Ständer medgifvit godtgörelse af allmänna medel för såväl extra som ordinarie löneförmåner, hvilka varit med indragna tjenster förenade, har Kongl. Maj:t desto heldre ansett
Sig böra härmedelst påkalla Rikets Ständers välvilja till bergs - 4 Katty!. Maj:!* Nåd.
Proposition, N:o 36. fogdarnes fördel i detta hänseende, sorn indragningen af deras tjenstcr skeft i öfverensstämmelse med Rikets Ständers derom i underdånighet gjorda an hållan.
Beträffande först de i äldre tid tillsatte och sålunda definitivt utnämnde b.ergs-fogdarnc, hvilkas antal, enligt- förlidet år från Bergs-kollegium erhållen uppgift, skulle vara 3, men nu bofinnes utgöra 4,. visar sig af ett från Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-rätt.' meddeladt, och vid <len underdåniga ansökningen bifogadt räkenskaps-utdrag, att deras till taxering uppgifna löne-inkoraster undor de fem åren 1848—1852 i medeltal årligen utgjort: lör E.
Helander 552: 11, deraf ordin, lön på Rikets stat . 146: 32. — t> C• A- Sundin 785: 21. a * » » » » 110: — —- x J. E. Bratt 500: — » a »a a » . 75: 32. — ■>! yl. G. Slettengren 108:30. » » » a » » . 75:32. —-
De tvänne förstnämnde äro, i anseende till sin högre ålder, enligt författningarne, berättigade att, om de från tjensterna afgå, undfå pension å allmänna indragnings-staten, motsvarande deras ordinarie lön.
Det är dock sannolikt att de, i fall afsked sökes, heldre begära pension från Civil-staten* pensions-inrättning, der pensions-beloppet utgör för hvardera 300 r:dr, likasom Bratt och Slettengren, derest de söka afsked, kunna från samma inrättning undfå pension med 200 r:dr hvardera, likväl för Bratt att tillträdas först år 1856, då han uppnår 55 års ålder.
Då emellertid Kongl. Maj:t vid bergslags-staternas reglering i Nåder förklarat de ordinarie bergs-fogdarne icke böra förvägras att personelt med Bergsfogde-tjenstgöringen fortfara, vill, för den händelse att de sådant föredraga, Kongl.
Maj:t i Nåder föreslå Rikets Ständer, att, så vida icke bifall lemnäs till Kongl. Maj:ts i sednaste proposition om Stats-verkets tillstånd och. behof framställda begäran, att det erforderliga beIbppet finge utgå af Sjette hufvud-titelns anslag till belrämjande i allmänhet af bergsbruket, berörde ordinarie bergsfogde-löner, tillsammans utgörande 40-8 r:dr, måtte å allmänna indragnings-staten varda uppförde, att från nästa år* ingång tills vidare utgå.
De, som efter 1828 endast konstituerats att tillsvidare vara bergs-fogdar, med åtnjutande under tiden såsom arfvode af de tjensterna åtföljande löneförmåner, hafva, enligt ofvannämnde räkenskaps-utdrag, under åren 1848—-1852} i medeltal årligen till taxering uppgifvit följande inkomster: P. Roman ...... 492: 46. — deraf ordinarie lön . ..... 146: 32. — C. E. Lychnell . . . 861: 23. — a a a 196: 24. —• ./. Edström 109: 18. —• » a 75: 32. — ./. F. Ågren .... 108: 29. — » v »....,. 97: — — (J. W. Köhler , . . 173: a a a 146: 32. — Kongl. Mnj:ls Nåd.
C- J■ Ahnqvist . . . 405: 29. — deraf ordinarie lön 272: 8. — C. J. I'ictovin ., . . 266: 32.— * » * 146: 32.— C. ./. /Vahlberg ... 67: 26.— ehuru ordin, lönen utgör . . . 75: 32.— C.