Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer fråga blifvit väckt derom att, till aflöning af Tingstolkarne i Neder-Tornå och Carl Gustafs, Pajala och Öfver-Torneå, jemte Öfver-Calix socknar inom Torneå fögderi och Norrbottens län, der Finska språket talas, en årlig summa af Ett Tusen R:dr måtte af allmänna medel anslås att emellan J o tre tolkar fördelas, men Rikets Ständer funnit sig i frågans då outredda skick icke kunna derom besluta, utan hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit att, efter ärendets fullständiga utredning, den Nådiga framställning i ämnet måtte Rikets Ständer meddelas, hvartill anledning kunde förefinnas, och Kongl. Maj:t, uti Nådigt Bref den 5 October 48G0, anbefallt Kammar-Kollegium att, efter vederbörandes hörande och i samråd med Statskontoret underdånigt utlåtande häröfver afgifva; samt Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Norrbottens län i anledning deraf och efter af Kammar-Kollegium meddelad föreskrift att med utredning och utlåtande i förevarande fråga till bemälde Kollegium inkomma, uti den 22 Juli 1861 dit aflåten skrifvelse, med öfverlemnande af vederbörande menigheters, Domhafvandes och Kronofogdes i ämnet inhemtade yttranden, för egen del anfört: att någon bestämd upplysning ej kunnat vinnas om tiden då tingstolkar inom förstnämnde fyra socknar först anställdes, men att, så vidt domböcker och andra tillgängliga handlingar utvisade, sådane funnits alltifrån 2 Bil.
N:o 1 b) till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. äldre tider tillbaka och troligen alltsedan ett ordnadt rättegångsväsende der infördes, samt att till deras aflönande allmogen, såsom det ville synas, frivilligt åtagit sig en årlig afgift i spanmål af hvarje hemmansrök, som i allmänhet utgått med 1 kappe korn per rök, utgörande såsom minimum: inom Neder-Torneå och Carl Gustafs socknar, tillsammans bildande ett härad af 290 hemmansrökar 9 tunnor 2 kappar, inom Öfver-Torneå härad af 380 hemmansrökar i 1 tunnor 28 kappar och inom Pajala härad af 190 rökar 5 tunnor 30 kappar; — att denna aflöning för närvarande delades af två tingstolkar, af hvilka den ene vore anställd vid Neder-Torneå och Carl Gustafs Härads-Rätt, och den andre innehade tolkbefattningen inom Ofver-Torneå och Pajala härader, hvilket indelningssätt syntes Kongl. Maj:ts Befallningshafvande böra bibehållas, enär inom Pajala härad endast ett ting om året förekomme och tolkbefattningen derstädes alltså utan olägenhet kunde ombesörjas af samma person, som i dylikt bestyr biträdde vid Ofver-Torneå Härads-Rätt, äfvensom för den händelse, att det på Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning då ännu beroende förslag om bildande af ett serskildt härad af Korpilombolo kapellförsamling, nu bestående af utbrutna delar från Ofver-Torneå, Pajala och Öfver-Calix socknar, vunne Nådigt bifall, lämpligast vore, att tolkningen derstädes bestriddes af den till tingstolk i Ofver-Torneå och Pajala socknar anställda person, dock att vid bestämmandet af det arfvode, som borde hvardera tolken tilläggas, afseende fästades derå, att genom en sådan anordning hufvudsakligen just de byar inom kapellaget, hvilka beboddes af Finsk befolkning och ännu lydde under Öfver-Calix tingslag, skulle komma att detta tingslag frångå och antalet af de mål vid Öfver-Calix Härads-Rätt, i hvilka tolkbiträde erfordrades, väsendtligen förminskas; att äfven vid Neder-Calix Härads-Rätt mål understundom anhängiggjordes, hvari endera eller begge parterne till socknen inflyttat från de så kallade Finska socknarne eller socknarne inom Torneå fögderi och för hvilka tolkbiträde således kunde vara af nöden, men då hvarken behofvet ännu påkallade anställandet af någon serskild tolk för nämnde härad eller det hos Rikets Ständer väckta förslaget dertill syntes gifva anledning, ansåg Kongl. Maj:ts Befallningshafvande denna omständighet endast böra föranleda till åläggande för den inom Neder-Torneå och Carl Gustafs härad anställde tingstolk att, såsom närmast boende, efter kallelse af Domhafvanden, biträda med tolkning i Finska språket jemväl vid Neder-Calix Härads-Rätt,
då sådant påfordrades, emot åtnjutande för sådant fall af skjuts- och traktamentsersättning enligt gällande resereglemente; att för personers erhållande till tolkbefattningarnes bestridande, icke blott fullt mäktige Finska språket, utan äfven allmänt kände för redbarhet, oväld och ett hedrande enskildt uppförande, aflöningarne borde bestämmas till ett sådant belopp, att fullkomligt duglige och redlige personer kunde finna sig hugade att tolk— ningsbestyret sig åtaga, med afseende hvarå Kongl. Majrts Befallningshafvande föreslagit: för en tingstolk inom Neder-Torneå och Carls Gustafs härad 400
R:dr, en dito inom Ofver-Torneå och Pajala härader 600 R:dr; för en tingstolk inom ÖfverCalix härad 200 R:dr årligen, dock att, i händelse Korpilombolo kapellförsamling blefve ett serskildt härad och der komme att tjenstgöra den i Öfver-Torneå och Pajala Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. 3 anställde tingstolken, arfvodet för tingstolken i Öfver-Calix, hvarest endast ett ting om året hålles, borde minskas med 100 R:dr R:mt och dessa i stället tilläggas tolkens i Öfver-Torneå och Pajala löneförmåner ifrån och med den tid han tolkningsbestyret i Korpilombolo öfvertoge; att för dessa arfvoden tolkarne skulle vara skyldige att biträda med tolkning ej mindre vid de ordinarie tingen, urtima ting och extra förrättningar, utan äfven vid beväringsmönstringar samt andra af Kongl.
Majrts Befallningshafvande utlysta sammanträden, så vidt dessa ägde rum å eller i närheten af tingsstaden i hvarje härad, men deremot, i anseende till dessa häraders vidsträckthet och deraf fördyrade resekostnader, tolkarne tilläggas rättighet till skjuts- och traktamentsersättning efter nionde klassen uti gällande resereglemente för det biträde de, på Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes eller Domhafvandes reqvisition, lemnade med tolkning vid alla de extra förrättningar, som ej ägde rum vid eller i närheten af häradernas tingsstäder, samt väglängden dervid beräknas för tolkarne i Öfver-Calix, Neder-Torneå och Carl Gustafs härader från tingsstället i orten, och dit åter, och för tolken i Ofver-Torneå och Pajala härader från Ofver-Torneå sockens tingsställe och åter; äfvensom att, hvad slutligen anginge tillsättandet af dessa tolkar, syntes lämpligast vara att, sedan vederbörande Härads-Rätter dertill upprättat förslag, tolkarne till sina befattningar konstituerades af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, som kunde antagas bäst känna de föreslagna personernas skicklighet och förtjenster; så hafva Kammar-Kollegium och Statskontoret, uti gemensam underdånig skrifvelse den 30 December nästlidet år, med öfverlemnande af Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes utlåtande i ämnet, jemte dervid fogade yttranden, i underdånighet sig utlåtit och, hvad först angick Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes förslag om anställande inom Norrbottens län af tre tingstolkar i Finska språket, jemte den fördelning af tingslagen, dem emellan, i serskilda distrikter samt hvardera tolkens O o o ' tjenstgöringsskyldighet och sättet för deras tillsättande, som i sammanhang dermed blifvit uppgjord, på de af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande anförde skäl, samma förslag tillstyrkt.
Beträffande derefter den föreslagna löneregleringen för nämnde tolkar, så förekomme dervid, att de af Kongl. Majtts Befallningshafvande uppgifna minimi löner, som inom de serskilda tingslagen till tolkarne hitintills utgjorts, beräknade i penningar efter de tjugo sednaste årens medelmarkegångspris i länet, uppgingo till endast följande belopp, nemligen: för Tolken inom Neder-Torneå och Carl Gustafs härad 9 tunnor 2 kappar korn å 13 R:dr 62 öre R:mt 123: 43, dito inom Ofver-Torneå och Pajala härader 17 tunnor 26 kappar å dito ••• 242: 61.
Och då till tingstolkbefattningarne, utom en redbar och hedrande vandel, icke erfordrades andra kunskaper än kännedom bch skrifkunnighet i Svenska och Finska språken jemte förmåga att kunna rätt tolka och öfversätta skrifter författade på dessa språk, syntes, i förhållande till förutnämnde nu utgående lönebelopp och med hänseende dertill att, jemte Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 5 October 1860, tingstolkarne inom länets Lappmarker endast innehade 50 R:dr i årlig lön, de nu af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande för tingstolkarne i Finska språket föreslagna årliga löner vara nog högt beräknade, serdeles som deras tjenstgöring vid de ordinarie förrättningar, för 4 Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. hvilka lönerna voro afsedda, icke komme att upptaga mer än högst två k tre veckor under året; vid hvilket förhållande och då Länsmän, som hafva ständig tjenstgöring under hela året och jemväl voro skyldige att uppvakta vid tingen, icke åtnjöto större lön än 700 R:dr, Kollegierne ansågo grundade skäl förefinnas till nedsättning i de för tingstolkarne af Kongl. Majtts Befallningshafvande föreslagna löner och hemställde derföre underdånigst, att desamma måtte bestämmas till följande belopp: för en Tingstolk inom Neder-Torneå och Carl Gustafs härad 200 R:dr d:o d:o d:o Öfver-Torneå och Pajala härader 300 » d:o d:o d:o Öfver-Calix härad 100 » af hvilken sistnämnde lön hälften eller 50 R:dr torde öfverflyttas på tingstolken i Ofver -Torneå och Pajala härader, med skyldighet för denne att i sådan egenskap tjenstgöra imom Korpilombolo härad, i händelse ett sådant framdeles komme att bildas af Korpilombolo kapellförsamling, hvartill hörde största delen af den inom Öfver-Calix nuvarande härad Finska talande allmogen, som derigenom komme att från detta till förstnämnde härad förflyttas.
I afseende åter å ifrågavarande tolkars rätt till skjutsoch traktamentsersättning för det biträde de, på Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes eller Domhafvandens anmodan, skulle lemna med tolkning vid extra förrättningar, som ej ägde rum vid eller i närheten af häradernas tingsstäder, hvilken ersättning Kongl. Maj:ts Befallningshafvande föreslagit att utgå efter nionde klassen uti gällande
Resereglemente eller med skjuts för två hästar och 2 R:dr i dagtraktamente, ansågo
Kollegierna i underdånighet berörde ersättning icke böra beräknas till högre belopp, än hvad genom Kongl. Majrts ofvanomförmälda Nådiga Bref af den 5 October 1860 för tingstolkarne inom
Lappmarken vore bestämdt eller efter elfte klassen i Reseregleinentet med skjuts för en häst och 1 R:dr 50 öre i dagtraktamente; hvarjemte Kollegierna, till förtydligande af hvad med närheten af tingsstaden förstods, då tolkarne måtte anses berättigade till sådan skjuts- och traktamentsersättning hemställt, huruvida icke i Nåder borde bestämmas, att en half mil från tingsstaden beräknades såsom gräns, inom hvilken rättighet till den föreslagna serskilda ersättningen icke finge ifrågakomma.
Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern yttrade: »Lika med Rikets Ständer anser jag de grunder, hvilka varit åberopade för beslutet om afskaffande af den afgift, som, under benämning af Tingstolknäst, af allmogen inom Norrbottens Lappmarker utgått till derstädes anställde tingstolkar, äga full tillämplighet jemväl i afseende på de afgifter, som af invånarne i länets kustsocknar, der Finska språket talas, i enahanda hänseende utgöras, och att det således är af rättvisa och billighet påkalladt, att nyssnämnde socknars innebyggare, i likhet med Lappallmogen förunnas befrielse från omförmälda tunga.
De skäl, hvarpå Kammar-Kollegii och Statskontorets underdåniga utlåtande i ämnet är grundadt, biträder jag äfven i det hufvudsakliga, och jag finner mig böra från samma utlåtande afvika endast i hvad angår frågan om omfånget för tolkarnes tjänstgöringsskyldighet och om sättet för deras utnämnande.
I det förra af dessa hänseenden förekommer, att lika litet som i fråga om dc för Lapp - T Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. 5 markerne antagne tolkar varit afsedt, att deras tjenstgöring skulle sträckas utöfver biträde åt
Domstolarnes förhandlingar, lika litet hafva Rikets
Ständer uti deras un o ' derdåniga framställning ifrågasatt en sådan utsträckning i afseende å tolkarne inom de Finska församlingarne, hvarförutan, derest tolkarne klefve skyldige att tjeiistgöra jemväl vid sammanträden, dem Kongl. Maj:ts Befallningshafvande kunde utlysa, sådant stundom torde kunna infalla å tid, då tolkens biträde erfordrades för Domstols räkning; och i sednare hänseendet, eller det angående tolkarnes tillsättning, synes af nyssberörde uppfattning om vidden af deras tjenstgöringsskyldighet lämpligen följa, att rättigheten att tillsätta tolkarne äfvensom att, der desse genom oskicklighet eller annorledes gjort sig oförtjente af vidare förtroende, dem entlediga, tillkomme Domaren efter Nämndens hörande.
Med anledning häraf får jag underdånigst hemställa, att Eders Kongl.
Majit täcktes i Nåder besluta att genom Proposition till Rikets näst härefter sammanträdande
Ständer göra framställning derom att, med afskaffande af omförmälde afgifter, måtte å Riksstatens Andra Hufvudtitel uppföras ett årligt anslag af 600 R:dr R:mt, deraf arfvoden komme att utgå till tingstolkar, nemligen en för Neder-Torneå och Carl Gustafs tingslag med 200 R:dr, en för Ofver-Torneå och Pajala tingslager med 300 R:dr och en för Ofver-Calix tingslag med 100 R:dr, allt riksmynt, af hvilket sistnämnde belopp dock, derest Korpilombolo församling komme att utgöra eget tingslag, hälften bör öf~ verflyttas till den för Ofver-Torneå och Pajala antagne tolk, mot skyldighet för denne k att i nämnde fall inom Korpilombolo tjenstgöra; börande tolkarne medelst konstituto rial tillsättas af vederbörande Domare efter Nämndens hörande inom det eller de tingslag, för hvilka tolk är att antaga, samt tolkarnes tjenstepligt innefatta skyldighet att tillhandagå med tolkning uti Finska språket så väl vid de ordinarie tingen som vid urtima ting och extra förrättningar, och med den bestämmelse tillika att den för Neder-Torneå och Carl Gustafs tingslag anställde tolk borde vara skyldig att äfven inom Neder-Calix härad, derest hans biträde erfordrades, på Domarens kallelse i sådant ändamål sig inställa; äfvensom härförutan torde böra stadgas rättighet för tolkarne att från Statsverket, af det under Andra Hufvudtiteln uppförda förslagsanslag till reseoch traktamentspenningar, undfå skjuts- och traktamentsersättning efter gällande
Resereglemente i elfte klassen för biträde vid alla de förrättningar, som ej å*vanliga tingsstället för det tingslag, hvari tolken är antagen, äga rum, dervid resan borde beräknas från tingsstället i orten och dit åter.»
Uppå Stats-Rådets öfrige ledamöters tillstyrkan, täcktes Hans Majit Konungen i Nåder bifalla hvad Hans Excellens Herr JustitieStats-Ministern sålunda yttrat och hemställt.
Prat. 1862—1863. 1:a Sami. l:a Afd.
F STOCKHOLM, 1862.
TRYCKT HOS P. A. NORSTEDT & SÖNER, KONGL. BOKTRYCKARE. Bil. JfyP ltill Kongl. Maj:ts nåd.
Prop. JW1 om Statsverket 1862, 9 hufvudtiteln. 1 Utdrag af Protokollet öfver Justitie-Departements-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rådet å Stockkolms Slott Fredagen den 13 Juni 1862; i närvaro af: Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens Herr Statsministern för Utrikes-Arendena, Grefve Manderström, Stats-Råden: Herr Friherre Gripenstedt, Ehnemark, Lagerstråle, Malmsten, 1 Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld.
Den af Hans Excellens f. d.
Justitie-Statsministern, Justitie-Rådet m. m. Claes Ephraim Giinthers enka Fru Hilda Augusta Sophia Gunther, född Grevesmill, i underdånighet gjorda ansökning att, då, enligt bifogadt, till riktigheten bestyrkt, transsumt utur den efter Excellensen Gunther den 1 Oktober år 1861 förrättade bouppteckning, behållningen i Sökandens och hennes aflidne mans bo icke kunnat upptagas till högre värde än 10,349 R:dr 96 öre Riksmynt och Sökanden insåge omöjligheten att med denna ringa, till en del af möbler och husgerådssaker bestående tillgång kunna åt sig och fyra oförsörjda minderåriga barn förskaffa de oundgängligaste lifsförnödenheter, än mindre bereda barnen tillfälle till uppfostran och undervisning, Kongl Maj:t, med afseende å Sökandens aflidne mans omfattande och, såsom Sökanden vågade 1 2 Bil.
JW1 till Kongl. Maj:ts nåd.
Prop. JW1 om Statsverket 1862, 9 hufvudtiteln. antaga, gagneliga verksamhet i Statens tjenst, måtte täckas nådigst föreslå Rikets snart sammanträdande Ständer att en årlig pension till det belopp, Kongl. Maj:t funne för godt bestämma, kunde Sökanden och hennes barn tillläggas; varande uti det åberopade transsumtet af bouppteckningen efter Excellensen Gunther uptaget, bland annat, att han, som den 22 Juli 1861 aflidit i Stockholm, efterlemnat, jemte enkan, omyndiga barnen, sönerne Claes August, född 1846, Ernst Axel, född 1850, Carl Oscar, född 1854 och dottren Agnes Mathilda, född 1848; att tillgångarne i boet utgjort 31,134 R:dr 17 öre, skulder och afgående poster uppgått till 20,784
R:dr 21 öre samt att boets behållning beräknats til 10,349 R:dr 96 öre.
Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern anmälde tillika att, enligt vunnen upplysning, enkefru Gunther uti Civil-Statens Pensionsinrättning för närvarande i årlig pension åtnjuter, dels från enskilda Enke- och Pupillfonden 600
R:dr, som dock komma att ökas till 750 R:dr, sedan genom innehållande af skillnaden mellan dessa belopp blifvit jemlikt 27 § i Reglementet af den 30 December 1858 till fonden inbetaldte 389 R:dr 87 öre, dels ock från Allmänna fonden enligt Kongl. Brefvet den 25 sistlidne April 450 Riksdaler.
Med afseende å de Statens höga embeten Sökandens aflidne man i lifstiden beklädt, och den för fäderneslandet gagneliga verksamhet han derunder utöfvat, samt då, efter hvad sig visat, boets ställning icke lemnar tillgång till hans enkas och fyra minderåriga barns ens nödtorftiga bergning, hvilken ej eller, med tillägg af det understöd, som tilldelats Sökanden af de i allmänhet till pensioner åt aflidne embetsmäns enkor och barn anvisade medel, kan anses vara på långt när betryggad, behagade Kongl. Maj:t, uppå Stats-Rådets tillstyrkan, i Nåder besluta att till Rikets näst sammanträdande Ständer skulle aflåtas nådig proposition om pension å allmänna indragningsstaten åt Sökanden, enkefru Gunther, att utgå med Ett tusen femhundra-(1500) Riksdaler Riksmynt årligen under hennes återstående lifstid; och komme Utdrag af detta Protokoll att till Finans-Departementet öfverlemnas, på det ofvanberörda framställning måtte vid förslaget till reglering af Nionde IIufvud-Titeln iakttagas. in fidem E.
JVs 1 till Kongl. Majlis nåd.
Prop. JVs’ 1 om Statsverket 1862, 9 hufvudtiteln. 3 Utdrag af Protokollet öfver Jnstltic-Departements-Ärenden, hållet Inför Hans Majit Honungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott Thorsdagen den 18 September 1862 i närvaro af: Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Friherre De Geer, Hans Excellens Statsministern för Utrikes-Ärendena, Herr Grefve Manderström, Stats-Råden : Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup.
. Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern anmälde i underdånighet:
Den af Justitie-Rådet m. m. J, H.
Backmans enka, Marie Backman, född Torbjörnson, i underdånighet gjorda ansökning att, enär, enligt hvad bilagda styrkta transsumt af den efter bemäide Justitie-Råd förrättade bouppteckning jemte den dervid träffade öfverenskommelse emellan Sökanden och hennes barn, en myndig son och en ogift dotter, visade, att det kapital, som tillfallit Sökanden och hennes oförsörjda dotter, utgjorde 12,423 Riksdaler 6 öre, hvaraf arliga räntan, beräknad efter sex procent, uppginge till 745 Riksdaler 38 öre Riksmynt, men sistnämnda belopp vore otillräckligt för Sökandens och hennes dotters bergning, samt
Sökandens man i lifstiden icke varit delegare i Civil-Statens Pensionsinrättning, hvadan Sökanden ej eller vore berättigad till något understöd af Enskilda Enke- och Pupillfonden; Kongl. Maj:t täcktes till Rikets snart sammanträdande Ständer aflåta nådig proposition, att en årlig pension å allmänna 4 Bil.
JV$ 1 till Kongl. Maj:ts nåd.
Prop. J\? 1 om Statsverket 1862,9 hufvudtiteln. indragningsstaten måtte, till det belopp, Kongl. Maj:t kunde pröfva skäligt, varda Sökanden under hennes återstående lifstid beviljad.
Med afseende å den för fäderneslandet gagneliga verksamhet, Sökandens man i lifstiden under en lång tjenstetid utöfvat, samt då, efter hvad sig visat, boets ställning icke lemnar tillgång till Sökandens och hennes oförsörjda dotters nödtorftiga bergning, täcktes Kongl. Maj:t, uppå Stals-Rådets tillstyrkande, besluta, att till Rikets
Ständer skulle aflåtas proposition om pension å allmänna indrag ningsstaten åt Sökanden, att utgå med Sexhundra Riksdaler Riksmynt årligen under hennes lifstid ; och komme utdrag af detta Protokoll att till Finans-Departementet öfverlemnas, på det ofvanberörda framställning mätte vid förslaget till reglering af Riks-Statens 9:de hufvudtitcl iakttagas. ex protocollo N. Becker.
Utdrag af Protokollet öfver Justitie-Departements-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott Thorsdagen den 18 September 1862 i närvaro af: te Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Friherre De Geer, Hans Excellens Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Grefve Manderström, Stats-Råden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld.
Den af Kanslisten i Svea Hof-Rätt Johan Fredrik Craelius i underdånighet gjorda ansökning, att, då han, som till följd af svår ögonsjukdom nära sju års Bil.
Prog. ,JW 1 om Statsverket 1862,9 hufvudtiteln. 5 tid åtnjutit ledighet från bestridande af omförmälda Kanslistbefattning, numera, enligt bifogadt läkarebetyg, icke hade förhoppning att någonsin kunna sköta samma befattning, Kongl. Maj:t täcktes vid instundande Riksdag hos Rikets Ständer göra nådig framställning derom, att honom måtte varda beviljad viss årlig pension att utgå från den dag, han från Kanslisttjensten erhölle afsked.
Med vitsordande deraf, att Craelius, som enligt företedda betyg är född den 20 Juni 1816 och blifvit den 21 December 1838 antagen till e. o. Kanslist i Justitiefördelningen af Kongl. Maj:ts Kansli, den 25 November 1841 förordnats till Amanuens vid Svea Hof-Rätt och den 20 Januari 1845 utnämnts till Kanslist derstädes, samt att han, på sätt i ansökningen förmäldes, under längre tid för sjuklighet njutit tjenstledighet, sednast beviljad jemlikt Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse den 18 Mars innevarande år, har Hof- Rätten, uti infordradt underdånigt utlåtande, ansett sig, på grund af åberopade läkarebetyget, eg a full anledning tillstyrka nådigt bifall till Craelii ofvanberörda underdåniga ansökning, dervid Hof-Rätten finge hemställa, huruvida Kongl. Maj:t skulle täckas föreslå Rikets Ständer, att Craelius må, från och med månaden näst efter den, då han erhåller afsked, uppföras å allmänna indragningsstaten till åtnjutande af en årlig pension af fyrahundra sjuttiotvå Riksdaler 50 öre Riksmynt, motsvarande den för Kanslisttjenst å Hof-Rättens gamla stat uppförda lön och hvad Craelius hittills under tjenstledigheten åtnjutit.
Med afseende å hvad sålunda förekommit och i enlighet med Hof-Rättens hemställan, täcktes Kongl. Maj:t, uppå Stats-Rådets tillstyrkande, i nåder besluta, att till Rikets Ständer skulle aflåtas proposition om pension å allmänna indragningsstaten åt Kanslisten Craelius, att, under hans lifstid, utgå med fyrahundra sjutiotvå Riksdaler 50 öre Riksmynt årligen från och med månaden näst efter den, under hvilken afsked från Kanslist-tjensten varder Craelius beviljadt; och komine utdrag af detta Protokoll att till Finans-Departementet öfverlemnas, på det ofvanberörda framställning måtte vid förslaget till reglering af Riks-Statens 9:de hufvudtitel iakttagas. ex protocollo N. Becker. 6 Bil.
,M 1 till Kongl. May.ts nåd.
Prop. J\s 1 om Statsverket 1862, 9 hufvudtiteln.
Utdrag af Protokollet öfver Jnstitie-Departements-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott Thorsdagen den 18 September 1862 i närvaro af: Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Friherre De Geer, Hans Excellens Statsministern för Utrikes-Ärendena, Herr Grefve Manderström, Stats-Råden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld.