Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Han anhåller nu i underdånighet, att Eders Kongl. Maj:t, genom nådig proposition till Rikets Ständer, måtte bereda honom rättighet att vid afskedstagande! äfven för sina återstående dagar få bibehålla det personella arfvode, som vid ofvannämnde riksdag för honom beviljades.
Maj:t behagade, uppå Statsrådets underdåniga tillstyrkan, bifalla, att nådig framställning derom skulle till Rikets Ständer göras. 44:o Hos Eders Kongl. Majit har consistorium ecclesiasticum i Upsala, uti skrifvelse den 9 Mars innevarande år, med förmälan, att amanuensen vid konsistorium Axel Johan Almqvistj hvilken, efter undergången hofrätts-examen och sedan han åren 1802—1809 tjenstgjort såsom amanuens vid consistorium academicum i Upsala, anställdes i sådan egenskap 6i vid consistorium ecclesiasticuni år 1810 och ifrån denna lid oalbrutel vid berörde tjenst arbelat med ovanlig flit, ordning och noggrannhet, kunde vid nu snart upphunnen 67 års ålder och tilltagande sjuklighet ej längre bära tjenstens trägna mödor, hvarföre han ock någon tid nödgats begagna tjenstebiträde, efter hvars aflönande den ringa arnmanuenslönen lemnade föga och till lefnadskostnaden alldeles otillräckligt öfverskott, vid sådant förhållande i underdånighet anhållit, det täcktes Eders Kongl. Maj:t, då konsistorium helt och hållet saknade medel för pensionering af bemälde sin åldrige tjensteman, hos Rikets Ständer göra nådig framställning om ett stats-anslag af 3oo r:dr banko årligen till pension åt amanuensen Ahnqvist för hans återstående lifstid, då han från sin innehafvande tjenst tager afsked.
På de af consistorium ecclesiasticuni anförda skäl, anser jag mig böra i underdånighet hemställa, det Eders Kongl. Maj:t behagade af Rikets Ständer äska det för amanuensen Ahnqvist begärda pensionsbeloppet att å allmänna indragningsstaten uppföras.
Uti en till Eders Kongl. Majit ingifven skrift har sekreteraren in. m. A. M. Strinnholm i underdånighet anhållit, att till fortsatt utarbetande af hans påbörjade verk: ”Svenska folkets Historia från äldsta till närvarande tider”, hvaraf tredje bandet, utgörande det första af Svenska medeltidshistorien, vore färdigt att inom slutet af denna månad eller sist under loppet af instundande
December lenina pressen, honom måtte i nåder beredas ett fortfarande åtnjutande af det årliga understöd, 1,000 r:dr banko, som hittills varit honom för ofvannämnde ändamål beviljadt.
På det sekreteraren Strinnholm må allt framgent uteslutande kunna egna sin tid och arbetsförmåga till fullbordande af det förtjenstfulla verk, lian har för händer, får jag i underdånighet hemställa, att Eders Kongl. Majit behagade hos Rikets Ständer äska ifrågavarande understödsbelopp [,000 ridr att intill nästa riksdag fortfarande utgå.
Denna af Statsrådets öfrige ledamöter biträdda underdåniga hemställan bifölls i nåder. 6a 46:o.
Uti en till Eders Kongl. Maj:t ingifven skrift hade framlidne provincialläkaren, professoren m. m.
Erik Acharii enka, Margaretha Maria Hoffberg, i underdånighet anhållit, att, som hon, vid redan uppnådd 66 års ålder, med tvenne oförsörjda döttrar befunne sig i fattigdom och bekymmer nedtryckt, Eders Kongl. Maj:t måtte täckas i nåder hugna sökanden med ett årligt understöd af någon utaf de till Eders Kongl.
Majlis disposition ställda fonder.
Sedan Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-kontor infordradt underdånigt utlåtande häröfver afgifvit, inkom direktionen öfver civil-statens pensions-inrättning med jemväl anbefaldt underdånigt yttrande i ämnet och anförde dervid, att, som professoren Acharius redan år 1819 och således före civile pensions-inrättningens stiftelse aflidit, så att någon rätt till pensionsunderstöd för hans enka och harn af nämnde inrättnings enskilda enke- och pupillfond icke kunnat dem beredas, samt någon disponibel tillgång å den af Kommers-rådet
Fileen för civile tjenstemäns enkois och barns pensionerande donerade fond för närvarande icke funnes, så och då sökanden å civil-statens allmänna enke- och pupillfond redan åtnjuter pension till belopp af 40 r:dr banko årligen uti 6:te pensionsklassen, ansåge direktionen sig å de under direktionens förvaltning ställda förenämnde pensionsfonder icke kunna för sökanden i underdånighet tillstyrka något ytterligare pensionsunderstöd.
Vid underdånig föredragning af detta ärende den 13 November nästlidet år, täcktes Eders Kongl. Maj:t, jemlikt Statsrådets underdåniga tillstyrkande, i nåder förklara, att Eders Kongl. Maj:t ville framdeles taga i nådigt öfvervägande, huruvida bemälde enkas nödställda belägenhet må blifva föremål för proposition till rikets näst sammanträdande Ständer om något årligt anslag till hennes understöd.
Med anledning häraf får jag nu i underdånighet hemställa, det täcktes Eders Kongl. Ma j;t, med fästadt afseende å framlidne professoren Acharii utmärkta förtjenster såsom vetenskapsman, i nådig framställning till Rikets Ständer föreslå, alt till årlig pension för hans efterlefvande enka en summa af 300 r:dr banko varder å allmänna indragningsstaten uppförd.
Tidén den 1 sistlidne September med döden afgått och efterlemna! en mer än 73 år gammal enka, hvilkens alla tillgångar, enligt hållen bouppteckning efter mannen, utgöra 1,119 r:dr 17 sk. 5 rst. banko, hvarifrån ändå bör afdragas den husröteersättning, hvilken torde komma att drabba sterbhuset, har direktionen öfver nämnde inrättning, under förmälan, att vid sådane förhållanden den åldriga, genom sjukdom och bräcklighet, till bidragande till sitt uppehälle alldeles oförmögna enkan har att vänta hemsökelsen af en snart inbrytande nöd, om något understöd af allmänna medel icke skulle kunna åt henne utverkas, fästat Eders Kongl. Maj:ts uppmärksamhet på adjunkten Tidens ovanliga förtjenster om veterinär-vetenskapen och det allmänna, och på det förhållande, att
Tidén under lifstiden icke skördat några ekonomiska fördelar, som motsvarade hans förtjenster såsom vetenskapsman och skriftställare, samt på sådan grund hemställt, huruvida icke Eders Kongl. Maj:t skulle täckas i nåder hugna Tidens enka med en årlig, af allmänna medel utgående, pension af 300 r:dr banko, hvarigenom hennes öfriga dagar blifva tryggade mot betryck och nöd.
Enligt Statsrådets underdåniga tillstyrkande, biföll Kongl. Maj:t, att till Rikets Ständer framställning skulle göras om beviljande åt enkan Tidén af en pension, stor 300 r:dr banko att utgå utaf allmänna indragningsstaten. 48:o.
Under den 22 sistlidne Maj har Serafimer-ordensgillet, uti underdånig skrifvelse, anmält, hurusom läkaren vid Vadstena centrai-hospital, m. m., doktor Gustaf Engström^ som hos ordensgillet anhållit att för sjukdom undfå ett års tjenstledighet, dervid tillika andragit, att, då den sjuklighet, hvaraf hap nu under två års tid varit besvärad, ej syntes lemna något serdeles hopp om återvinnande af helsa och krafter i den mån, att han längre kunde fortfara med den trägna och ansträngande befattning, han innehade såsom läkare vid ett större hospital för sinnesrubbade, utan han tvärtom egde all anledning befara, att, efter den tid han sålunda nu, för att göra de sista försöken till sitt återställande, begärt tjenstledighet, 64 hans helsotillstånd skulle tvinga honom att helt och hållet lemna denna sin tjenstebefattning, funne han för en sådan händelse sig föranlåten att, af omtanka för egen och sex oförsörjda barns bergning, anhålla, det honom måtte tillåtas att under sin återstående lifstid vid sin innehafvande lön varda bibehållen, eller ock, om sådant ej kunde af ordensgillet bifallas, underdånig hemställan hos Eders Kongl. Maj:t måtte göras derom, att doktor Engström kunde af allmänna medel i nåder beviljas ett mot samma lön svarande belopp, eller nådig proposition till Rikets Ständer vid instundande riksdag framställas om beviljandet af anslag för sådant ändamål.
Jemte tillkännagifvande, det serafimer-ordensgillet, på grund af vid ansökningen fogadt behörigt läkarebetyg, beviljat doktor Engström ett års tjenstledighet, har ordensgillet, i anledning af Engströms tillika framställda ofvanberörde anhållan om pension vid afskedstagalidet, hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet hemställt, att, som den sjuklighet, hvaraf doktor Engström lider, är en följd af öfverdrifven själsansträngning i hans mer än 20 år bestridda mödosamma tjenst vid behandlingen af det betydliga antal vansinniga, han å hospitalet haft under sin vård, hvilket årligen utgjort 200 och vid innevarande års början uppgått till icke mindre än 275 personer, samt Engström, enär han i sin sjukliga belägenhet icke är i tillfälle att genom enskild praktik något förvärfva, skulle, derest han nödsakas lemna hospital-läkare-tjensten, blottställas för det hårda öde att med sex oförsörjda barn komma i saknad af det nödvändigaste för sitt och deras uppehälle, Eders Kongl.
Maj:t, med afseende å de särskilda förhållanden och ömmande omständigheter, hvilka sålunda i fråga om doktor Engström sig förete, samt då hospitalsfondens ställning är sådan, att han derifrån ej kan erhålla pension, täcktes, genom nådig framställning till Rikets Ständer, bereda tillfälle för honom att, när han ej vidare kan vid hospitals-läkaretjensten bibehållas, varda uppförd å allmänna indragningsstaten och der, under sin återstående lifstid, få årligen uppbära ett belopp, svarande mot den lön, han nu vid hospitalet åtnjuter med 1,000 r:dr banko om året.
Till hvad serafimer-ordensgillet sålunda i underdånighet hemställt, fann Kongl. Maj:t skäligt, jemlikt Statsrådets underdåniga tillstyrkande, lemna nådigt bifall.
Här - 65 Härjemte befallte Kongl. Majit, ätt utdrag af detta protokoll skulle till
Finans-departementet expedieras för att tjena till grund vid författandet af Kongl.
Majits nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof, i hvad den kommer att röra åttonde hufvudtiteln, och skulle handlingarne i målen, så vidt de föranledt beslut om framställning till Rikets Ständer, framdeles till vederbörande utskott öfverlemnas.
Ex protocolio C. G. Brusevitz.
Bil. N:o ;. Underdånigt förslag TII.I, STADGA angående elementarläroverken i riket. §. i.
Statens allmänna läroverk bafve tili syftemål att för ungdomen bereda tillfälle till anlagens utveckling under ändamålsenlig ledning till det mål, som bör eftersträfvas dels såsom vilkor för ett sjelfständigt vetenskapligt studium vid universitet, dels såsom grundläggning för allmän medborgerlig bildning utöfver folkskolans gräns. §. 2.
Dessa läroverk vare af tre ordningar: högre skola, medel-skola och lägre skola. a) Lägre skola håfve två slutna klasser; och vare vid sådan skola anställde en rektor och en andre lärare. b) Medel-skola bafve fyra klasser, hvaraf de tvenne lägre vare slutne och motsvare den lägre skolans klasser, men de tvenne öfre öppna uti Bil.
N:o 5 till Kongl. Maj:ts Prop. 1847, haft. 1. 9 66 gemensam lärosal; och vare vid sådan skola anställde en rektor och tre andre lärare. c) Högre skola håfve åtta klasser, hvaraf de tvenne lägre äfvenledes vare slutna och motsvare den lägre skolan; men de sex öfre öppna uti gemensam lärosal; och vare vid sådan skola anställde en rektor och sex eller flere andre lärare. §. 3.
Valfria ämnen eller sådana, hvarifrån lärjunge kan befrias, vare: a) de gamla språken, samt för dem, som läsa grekiska, engelska språket; b) instrumentalmusik.
Dock skall för lärjunge, hvars studier skola fortsättas utöfver fjerde klassen, latinska språket ej vara valfritt förr, än lärjungen inträdt i ilen femte. §. 5.
Vid högre skola meddeles undervisning uti aila i §. 3 uppräknade ämnen.
De serskilda skolorna sättas, i afseende på klassernas anordning, läroämnenas fördelning mellan klasserna samt lärjungarnes behandling, i 6? sådan öfverensstämmelse med hvarandra, att klasser med samma ordningsnummer motsvara hvarandra. §. 6.
Läroämnena blifva föremål för undervisning i följande ordning: uti första klassen göres början i alla till lägre skola hörande ämnen med undantag af tyska språket; uti andra klassen tillkomme tyska språket; uti tredje klassen tillkomme latin eller för dem, som icke läsa detta språk, fransyska; uti fjerde klassen tillkomme fransyska för dem, som uti tredje klassen börjat latin; uti femte klassén tillkomme grekiska eller för dem, som icke läsa detta språk, engelska; uti sjette klassen tillkomme engelska för dem, som uti femte klassen börjat grekiska och derjemte åstunda undervisning i engelska samt filosofi; uti sjunde klassen tillkomme hebreiska för dem, som det åstunda. §. 7.
Undervisning och öfning forlsättes uti hvarje ämne, sedan det inIrädt, genom de öfriga klasserna, på sätt genom serskildt reglemente närmare bestämmes, med hufvudsakligt afseende på löljande mål uti de serskilda ämnena, nemligen: l:o uti religion: att lärjungen göres förtrogen med Guds ord, den bibliska historien, kristendomens hufvudläror och grunddragen al den kristna kyrkans historia, hvarvid lärarens bemödande vare, att kristendomens sanningar af lärjungarne icke blott lattas med minne och begrepp, utan äfven omfattas med en för lefvernet fruktbärande tro.
2:o uti historier, alt lärjungen väl känner fäderneslandets historia och eger en klar öfversigt af den allmänna verldshistorien, förenad med en närmare kännedom om de vigligaste epokerna deruti samt om gången af den menskliga odlingens utveckling.
3:o uti geografi: att lärjungen ledes till en klar uppfattning af de fysiskt-geografiska förhållandena, deras orsaker och verkningar på klimat, naturalster och handelsvägar, till bekantskap med jordens närvarande po - 68 Jitiska indelning, äfvensom dess, i synnerhet Europas, för historien vigtigaste äldre indelningar, med de orter, som i fosteviändskt eller verldshistorisk! afseende äro märkvärdigast, samt med grunddragen af matematisk geografi och entnografi; 4:o uti matematik: att lärjungen vinner säker kunskap i aritmetik, plan geometri och stereometri, till det omfång, som ungefär motsvarar Euklidis sex första och elfte höcker, plan trigonometri, algebra till och med andra gradens equationer jemte läran om serier och logaritmer, äfvensom färdighet uti användning af aritmetik och algebra samt uti bruket af logaritmiska tabeller; 5:o uti naturkunighet: att lärjungen af naturhistorien erhåller en, så vidt möjligt genom åskådning af inhemska naturalster samt genom framställning af slägten och arter såsom exempel, vunnen öfversigt af djurens och vexternas väsende och mest karakteristiska utvecklingsformer, äfvensom kännedom om de allmännaste mineralier: samt af naturläran, hufvudgrunderna af fysikens vigtigaste delar; 6:0 uti filosofi: att lärjungen inhemtar grunderna af logik och psykologi; 7:o uti svenska språket: att lärjungen genom undervisningen i modersmålet göres bekant med de allmänna grammatikaliska begreppen, så väl som med svenska språkets egen grammatik, vinner färdighet att så väl skriftligen som muntligen med reda, sammanhang och smak uttrycka sig öfver de ämnen, som ligga inom hans föreställningskrets, så ock gör någon bekantskap med de vigtigaste verken i svensk vitterhet samt med det allmännaste af svenska litteraturens och språkets historia; 8:0 uti tyska: att lärjungen må hafva färdighet att obehindradt öfversätta tyska prosaiska förfaltare uti ämnen, som icke ligga utom hans fattning, äfven om de icke blifvit i skolan lästa, vara bekant med några af Schillers eller Goethes poetiska arbeten, samt någorlunda felfritt tala och skrifva språket; 9:o uti fransyska: att lärjungen må hafva färdighet att öfversätta lättare prosaiska författare, vara bekant med ett eller annat klassiskt arbete på vers samt hafva gjort någon början med språkets talande och skrifvande; 10:o uti engelska: att lärjungen må hafva någorlunda färdighet i uttalet och kunna öfversätta en antagen lärobok; 69 11 :o uti latin: att lärjungen uppnår åtminstone samma skicklighet,
som hittills varit i gymnasierna förvärfvad; 12:o uti grekiska: att lärjungen, utöfver de hittills allmänna fordrindringarne, lärer sig minst en bok af Herodotus och fyra sånger af Homerus.
13:o uti hebreiska: att lärjungen, jemte det allmännaste af gramma tiken, kan göra reda för minst nio kapitel i Genesis och tio af Davids psalmer; 14:o uti skrifkonst: att lärjungen skrifver en fullkomligt [ledig och vacker latinsk handstil samt eger färdighet att obehindradt läsa svensk eller tysk stil; 15:o uti teckning och 16:o uti musik: att lärjungen vinner den säkerhet uti öga och öra, hand och röst, som mindre afser egentlig konstfärdighet, än behofvet för hvarje bildad person; 17:o uti gymnastik: att lärjungen genom dess användning vinner ett ändamålsenligt understöd för utvecklingen af kroppens naturliga krafter och befordrande af dess helsa. §. 8.
Undervisning och öfning uti alla ämnen skall ske uti de till läroverket hörande rum, å de timmar, som uti läseordningen för hvart och ett läroverk bestämmas, med undantag af hebreiska språket och instrumentalmusik, i hvilka ämnen tillfälle till undervisning för dem, som sådant önska, å andra timmar beredes, i det förra utan, i det sednare emot, särskild betalning. §. 9. Mom. 1.
De tvenne öfre klasserna i medel-skola och de sex öfre i 7° högre stola håfve ämneslärare, som i allmänhet undervise, hvar i sina läroämnen, genom alla öppna klasser vid samma skola. §• 10. Morn. 1.
De offentliga lärotimmarne vare egnade icke blott till undervisning och förhör, utan äfven tili studerande eller öfverläsning och beredelse under lärarens ledning; egande läraren att till biträde vid mindre försigkomne lärjungars undervisning och öfning, der så för godt pröfvas, använda mera försigkomne lärjungar; och åligge eforalstyrelsen samt rektor och lärare att tillse, det tiden så indelas, att lärjungarne inom skolan erhålla all erforderlig handledning; börande hemarbete uti de ne dersta klasserna alldeles icke och uti de öfriga endast med sparsamhet åläggas, med undantag af sådana, efter lärjungarnes krafter afpassade, skriftliga arbeten, som till utförande hemma pröfvas företrädesvis lämpliga, Mom. 2.
De för hvarje vecka bestämde lärotimmar fördeles så emellan de olika läro-ämnena, att de lill samma klass hörande ämnes kurser må kunna fulländas på ungefärligen lika tid, och jemna framsteg i möjligaste måtto befordras.
Mellan ämneslärarne fördeles arbetet så, att den ene icke varder på obilligt sätt mera betungad än den andre och att rektor icke upptages af större undervisningsåligganden, än som låta sig med uppfyllandet'af hans öfriga pligter val förena.
Den må sedan icke under läseårets lopp förändras utan vigtiga skäl och eforalslyrelsens bifall. §. 11.
Följande undantag från hvad i föregående §§. stadgadt är, kunna, om vederbörande lärare så önska och till eforalstyrelsen med fullständigt förslag rörande sättet för verkställigheten inkomma, med denna styrelses bifall och efter erhållen stadfästelse af centralstyrelsen, ega rum, nemligen : a) inom de slutna klasserna må ambulatorisk läseordniug i större eller mindre mån begagnas; 7l b) samma klasser må, iler lärjungarnes antal så föranleder och utrymmet medgifver, förenas å ett gemensamt lärorum och, då för lärjungarnes sjelfverksamhet företrädesvis lämpliga ämnen förekomma, undervisas af en lärare; c) tredje klassen i högre skola må kunna afskiljas från de öppna klasserna och bilda en sluten klass med ambulatorisk läseordning; d) der vid sidan af den gemensamma lärosalen för de öfre klasserna i högre skola särskilda klassrum finnas, må under de iärostunder, då flere lärare samtidigt undervisa och en eller annan af dem så för godt pröfvar, större eller mindre kretsar af lärjungarne kunna från de öfrige afskiljas, för att uti enskildt rum, under hela lärostunden eller någon, del deraf, njuta sin lärares undervisning. §• 12.
Den fördeles i tvenne terminer: a) Höst-terminen^ som i allmänhet börje den i5 Augusti och slute den i5 December: och b) vår-terminen, som i allmänhet börje den i5 Januari och slute den i5 Juni, med en veckas afbrott för påskferierna.
Efter dagens sista lärostund hålles en kortare bön, åtföljd af sång. ?2 Morn. 3.
Gemensamma öfningar i instrumentalmusik, der sådane varit öfliga, upptage högst två timmar i veckan. §. 14.
Ferier vare tillsammans i4 veckor om året, nemligen: «) julferier, från höstterminens slut till vårterminens början, tre til fyra veckor. b) påskferier, från onsdagen näst före till och med onsdagen näst efter påsk, en vecka. c) sommarferier, från vårterminens slut till höst-terminens början, nio till tio veckor, §. 15. Mom. i.
Intagning i läroverk må ske vid början af hvarje läselermin, men ej å annan tid, så vida ej giltigt förfall styrkes.
Vilkor för lärjunges intagning vare följande: i:o att föräldrar eller målsman derom gjort skriftlig ansökning med bifogande af a) prestbevis om gossens föräldrar, födelseort, döpelse, ålder och frejd; b) tillförlitligt bevis, att gossen haft kopporna och veterligen ej är behäftad med smittosam sjukdom, samt, i fall han åtnjutit undervisning vid annat läroverk, c) betyg derifrån öfver hans uppförande, flit och framsteg; 2:0 att gossen uppnått 8 års ålder, kan rent och flytande läsa inantill svenska, vare sig tryckt med latinska eller svenska stilar, eller skrifven med tydlig latinsk handstil; kan utantill Luthers lilla kateches; kan skrifva latinsk stil någorlunda läsligt och skrifva siffror samt utnämna dermed betecknade tal till tusen; 3:o att han i den stad, der läroverket är beläget, har underhåll och Vård af föräldrar eller annan välkänd person; 4:o att de afgifter, som för inskrifning vid läroverk äro eller blifva uti gällande författningar påbudne, vederbörligen erläggas.
Af den, sorn efter terminens början intages i någon af läroverkets slutna klasser, fordras, jemte öfriga för inträde i klassen nödiga kunskaper, att hafva inhemtat de lärostjcken, hvilka från terminens början till hans intagning blifvit i klassen genomgångna. §. 16.
Lärjunges föräldrar eller målsman åligge: 1:0 att förse honom med skrifförnödenheter samt erforderliga böcker och undervisningsmedel; 2:0 att, så vida icke friplats i anseende lill fattigdom erbålles, till läroverket erlägga de års- eller termins-afgifler, som äro eller blifva uti gällande författningar påbudne.1 §. 17.
Lärjunge uppflyttes ifrån en lägre klass till en högre, då han vederbörligen undergått förhör och blifvit godkänd i de för den lägre klassen stadgade lärokurser.
Inom de öppna klasserna anställes flyttningsförhör i hvarje läroämne serskildt, så snart lärjunge inhemtat den del deraf, som från flyttning från lägre klass är föreskrifven; och får han, om han vid förhöret godkännes, genast öfvergå till närmast högre kurs i ämnet, men uppflyttas till högre klass först då, när han sålunda redogjort för alla till den lägre klassen hörande ämnesk urser. §• 18.
Haft,. 1. 10 74 §. 19.
Offentlig examen hålles med de slutna klasserna vid hvarje läsetermins slut samt med de öppna klasserna åtminstone vid hvarje vårtermins utgång. §. 20.
Till de offentliga förrättningar vid högre skola, hvarmed läseåret vid vårterminens utgång skall afslutas, inbjude rektor ungdomens föräldrar och målsmän samt den allmänna uppfostringens gynnare och vänner genom ett tryckt på svenska författadt program, hvilket bör innehålla: berättelse om undervisningens fortgång under det förflutna läseåret samt om begagnade läroböcker och stadgade lärokurser, uppgift om de lärare, som under årets lopp vid läroverket tjenstgjort, om iärjungarnes antal, om samlingars och inrättningars tillstånd och dervid timade förändringar, samt hvad mera, som till upplysning om läroverket lända kan; börande programmet tillika, der så ske kan, åtföljas af en afhandling, helst af pedagogiskt eller didaktiskt innehåll, författad af någon bland lärarne vid stiftets läroverk, med fritt val af det språk, författaren finner för afhandlingen lämpligast. §. 22.
Dessa berättelser, ställde till central-styrelsen, afgifves lill eforalstyrelsen, hvilken desamma, med bifogad öfversigt och eget utlåtande, till centralstyrelsen ofördröjligen öfversände.
Revisionen öfver Rikets elementarläroverk yttrar sig, i sin sist afgifna underdåniga berättelse af den i3 December i843, på följande sätt: ”Inrättandet af lämpliga anstalter för lärares theoretiska bildning är att ”betrakta såsom en af de mest maktpåliggande åtgärder till läroverkets ’’ förbättring.
Att ”bos oss icke tillfyllest blifvit sörjdt för en så vigtig angelägenhet, torde ”icke kunna bestridas.