Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I det jag tillstyrkt sistnämnda förslag, har jag således ingalunda velat godkänna den af Utskottet begagnade ordställning, sorn kan tydas såsom uttryck af en, i min tanke, oförtjent tveksamhet om nyttan af ofvanberörde resor och besök; 'och får derföre tillkännagifva det jag, till förekommande af berörde tydning, föreslagit att i Utskottets slutliga hemställan näst efter ordet “derest8 måtte införas orden: “såsom torde böra antagas8, eller: “såsom förmodas kan.88 af Herrar Montgommerii R. N. G., von Troil S. G. och Björnstjerna J. M. 8 Siats-Utskottets Utlåtande•, N:o 193.
Ank. till Exp.-Utsk. den 21 Juli 1854 kl. 6 e. zn.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående förhöjning af läneprocenten vid inhemsk ulls belåning hos ull-diskonten.
(Rgs Afd.) Genom Nådig Proposition af den 16 November nästlidet år (införd under N:o 26 i 1 Sami. af Bihanget till Riks-Siåndens Protokoller), har Kongl. Maj:t behagat gifva Rikets nu församlade Ständer tillkänna, hurusom, bland andra åtgärder, hvilka ansetts kunna bidraga till uppkomsten af en val ordnad ullhandel inom riket, hos Kongl Maj:t blifvit föreslaget, att den, innehafvare af inhemsk ull tillerkända, lanerätt af ulldiskontfonden, hvilken enligt Kongl.
Kungörelsen den 14 Augusti 1841, nu utgör blott 50 procent af ullens uppskattade värde, måtte förhöjas till det belopp den tillförene utgjort, eller 75 procent af samma värde.
Maj:t hade visserligen funnit nämnde lånerätt i förhållande till uppskattningsvärdet å ullen icke böra bestämmas högre, än att ulldiskont-fonden äfven vid en under lånetiden inträffad sänkning i ullpriset och med tillägg af upplupen förfalloränta jemte afgifterua till ullkontoret och auktionskostnaden, kunde i allmänhet auses vara betryggad emot all förlust; men då det icke syntes vara att befara, att, under den tid af högst 11 månader lån hos ulldiskonten finge innehafvas, priserna å ull skulle falla ända till hälften af det belopp, de vid lånets beviljande utgjorde, borde den nuvarande läneprocenten, under behörigt iakttagande af hvad i afseende på ullens värdering före dess belåning i Kongl.
Kungörelsen den 19 December 1835 är föreskrifvet, kunna, utan äfventyr för fonden, i någon mån förhöjas; dock som den år 1841 skedda nedsättning af låneprocentens belopp vidtagits i anledning af Rikets Ständers, vid samma års riksdag aflåtna, underdåniga skrifvelse om beviljad tillökning af kreditivet för ulldiskont-fonden och om villkoren för samma kreditivs användande, hade, vid sådant förhållande och oaktadt kreditiv-summans minskning under sednaste riksdag, Kongl.
Majit ansett låneprocentens ifrågasatta förhöjning icke utan Rikets Ständers medverkan böra beviljas; hvarföre Kongl. Majit nu till Rikets Ständer framställt det förslag, att den s. k. läneprocenten vid inhemsk ulls belåning af ulldiskontfonden måtte varda bestämd till högst 66 och 2/3 procent utaf det värde, hvartill lillen blifvit i föreskrifven ordning uppskattad.
Stats - Slats-Ulskotlets Utlåtande, S:o 194. 9 Stafs-Utskottef, till hvars utlåtande denna Nådiga Proposition blifvit af samtliga Riksstånden remitterad, får till följd af de sålunda erhållna remisserna upplysa, att de i anledning af beviljade lån verkställda utbetalningar utaf ofvanomförmälda, till utgående från Riksgälds-kontoret emot 3 procent årlig ränta för hvad derå lyftas, anvisade kreditiv, hvars belopp af Rikets sednast församlade Ständer nedsattes från 300,000 K:dr lill 150,000 R:dr, under de sednare åren endast utgjort följande belopp, nemligen: år 1850 Ranko R:dr 47,27 0: „ 1S5 1 „ 95,490: „ 1S52 „ 4fi,960: och „ 1853 „ 37,950:
Då Utskottet instämmer uti den af Kongl. Majit yttrade åsigt, att, under vederbörlig tillämpning af de i sagde hänseende för öfrigt gällande föreskrifter, det allmännas säkerhet för de utgifna lånemedlens återbekommande icke kan anses komma att äfveutyras genom den i Nåder föreslagna förhöjningen af det belopp, hvarmed inhemsk ull hittills fått belånas genom invisningar å merberörda kreditiv, och då denna förhöjning af låneprocenten, hvarigenom de för ifrågavarande lånerörelse och befrämjandet af dermed afsedda ändamål anvisade medel hädanefter torde komma att i betydligare mån än förut begagnas, utan att, i allt fall, samma kreditivs belopp synes behöfva förökas, anser sig Utskottet böra tillstyrka Rikets Ständers bifall till hvad Kongl. Majit uti förevarande Proposition i Nåder föreslagit.
Stockholm den 20 Juli 1S54.
Ant. till Exji.-Utsk. d. 21 Juli 1854 kl. 6 e. n>.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om upplåtelse åt enskild person af norra delen af Konung Carl den XIlI:s torg i hufvudstaden till bebyggande och disposition under viss tid, emot tomtUre-afgift. (I. A.)
Uti hugslberörda till Rikets Ständer aOåtna och af samtliga Riks-Stånden lill Stals-Utskoltet remitterade Nådiga Proposition (N:o 77) har, med erinran, hurusom ibland Bih. lill li.
Prof. 1853 1854. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 27 Höft. 2 10 Stats-Utskotlets
V tidt ande. K: o 194. de kronan tillhörige tomter inom hufvudstaden, hvilka genom fördelaktigt läge och omgifningarnes beskaffenhet företrädesvis voro förtjenta att för storartade byggnadsföretag användas, den vid Enkehusgränden emellan Östra och Vestra Trädgårdsgatorna belägna norra delen af f. d. Kongl.
Trädgården eller nu mera Konung
Carl Xllhs torg utmärkta, blifvit omförmäldt, alt nämnde tomt, hvarå efter rifning af förra s. k.
Arsenalshuset, jemte en provisionel stenmur emot
Enkehusgränden,icke fanns annan åbyggnad än ett äldre tillförene till orangeri inredt'stenhus och en Schweitzeri-bulik af trä å tomtens nordvestra hörn, varit af ofvanuppgifna skäl i fråga att begagnas för uppförande af den National-museibygguad, hvartill Rikets Ständer vid 1844 och 1845 årens riksdag anslagit eu summa af 500,000
R:dr, hvilken plan dock i anseende dertill, att säker grund icke kunnat erhållas utan föregången pålning, som ensam erfordrade en kostnad af 90,000 R:dr, måst öfvergifvas; likasom sedermera väckt fråga om tomtens bebyggande af ett enskildt bolag, hvartill Kongl. Maj.t lemnat Nådigt tillstånd, kommit att förfalla; samt att vidare Kongl.
Öfver-Intendents-Embetet, med anmäiap om behofvet af åtskilliga förbättringar å kronans för närvarande åt Riks-Arkivet och Kongl. Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-Akademien upplåtna hus, hemställt att, då för dessa förbättringar kostnaden blifvit beräknad till 53,324 R:dr och för handlingarnes inrymmande en vånings påbyggnad framdeles blefve af nöden, hemställt, huruvida icke lämpligare vore, att till enskild man afyttra nämnde egendom och i stället vid norra sidan af Konung
Carl XIIIis torg uppföra en monumental Arkiv-byggnad samt att Kongl. Majit måtte i Nåder föreslå Rikets Ständer att härför bevilja nödige medel.
Vid öfvervägande af detta ärende hade Kongl. Majit af förekomne anledningar ansett sig icke ega skäl, att
Nådig proposition i enlighet med berörde hemställan till Rikets Ständer afgifva; men då emedlertid en prydligare byggnads uppförande å norra delen af Carl XlIIis torg, skulle i väsendtlig mån bidraga till hufvudstadens förskönande samt pä den inskränktare plats, som erfordrades för ett enskildt hus, grunden torde utan svårighet kunna så förstärkas, att en lättare byggnad der hade bestånd, har Kongl. Majit, då förenämnde mål icke på annat sätt syntes kunna ernås, uti den nu ailåtna nådiga propositionen behagat föreslå Rikets
Ständer att medgifva,det ifrågakomne tomt linge åt enskild person till bebyggande upplåtas, emot lämplig tomtöre-afgift på längre, men bestämd viss lid, samt under vilkor, bland annat, att den blifvande byggnaden uppfördes i öfverensstämmelse med ritning, som af Kongl. Majit i Nåder godkändes och fastställdes.
Jemte den å berörda Nådiga proposition af Ridderskapet och Adeln meddelade remiss, har Utskottet fått emottaga ett, inom detta Stånd, af Herr A, von Hartmansdorff afgifvet yttrande, deruti han fästat uppmärksamheten derå, att ifrågavarande tomt vore särdeles tjenlig för uppförande af byggnad för nya Elementar-skolan, för hvilken byggnad, jemte anskaffande af tomt dertill, Kongl.
Majit vid innevarande riksdag behagat föreslå Rikets Ständer att bevilja en summa af 50,000 Ridr.
Utskottet har hvad sålunda förekommit i öfvervägande tagit; och ehuru Utskottet fullt erkänner vigten af allt det, som kan lända till hufvudstadens förskönande, har likväl hos Ut - Stats-Utskottets UtlåtandeN:o 194.
11 skottet uppstått åtskilliga betänkligheter emot antagandet af Kongl. Maj:(s ofvanberörda Nådiga förslag.
Behofvet att i städer, särdeles de betydligare, ega öppna och med träd försedda platser, har länge varit insedt ur så väl sanitär synpunkt, som med afseende å prydlighelen, så att, då Stockholm uti Konung Carl XIlI:s torg redan eger en sådan öppen plats, belägen invid stadens medelpunkt och således lätt tillgänglig för den större allmänheten, densamma icke synes böra genom icke oundgängligen nödvändigt byggnads-förelag i någon mån inskränkas, isynnerhet som denna plats i sitt nuvarande skick företer stor prydlighet och skönhet, hvilken lätteligen kunde förhöjas, om i stället för bebyggande af den nordligaste delen, densamma förseddes med någon passande plantering.
Härtill kommer, att det icke gerna låter förutsätta sig, att någon enskild person skulle, helst besiltnings-rätten till ifrågavarande tomt endast vore till viss lid inskränkt, derå uppföra en byggnad i den stil och de dimensioner, som (ill alla delar 'motsvarade det framför liggande storartade torget, men att en byggnad, som icke, åtminstone i det närmaste sträckte sig intill de å torgets begge sidor befintliga trädrader och helt och hållet bortskymde de på andra sidan af Enkehusgränden belägna lius, hvilkas sins emellan ojemtia höjd då blefve mera i ögonen fallande, torde komma att vanpryda platsen; hvarföre, om densamma anses böra bebyggas, den med sin utmärkta belägenhet torde böra reserveras för den händelse, alt
Staten sjelf i framtiden ko ninie i sådant behof af lämplig byggnadsplats, att, oaktadt den ' stora kostnad, hvarmed, enligt hvad ulredt blifvit, läggande af säker grund å tomten är förenad, det skulle anses fördelaktigt att Staten ännu egde tillgång dertill.
Pu grund häraf och då, hvad beträffar Herr v. Harlmansdorlfs förslag om upplåtelse af förevarande tomt till byggnad af hus för Nya Elementar-skolan, uppförande af en skolhus-byggnad invid hufvudstadens förnämsta promenad-plats vore, enligt Utskottets tanke, mindre lämpligt, särdeles som utrymmet troligen icke medgåfve annan lekplats för skol-ungdomen än sjelfva torget, finner Utskottet sig kunna hvarken lill Kongl. Majlis ifrågavarande Nådiga Proposition eller ofvan omförmälda af Herr v. Hartmansdorff framställda förslag tillstyrka Ri kets Ständers bifall.
Sthockholm den 20 Juli 1854.
Reservationer: af Herr Friherre Cederström, Rudolf. “Norra delen af Carl XIIIis torg erbjuder för närvarande en sorglig anblick, ödslig, tom, kal och oregelbunden, begränsas den i norr af en låg mur, öfver hvilken reser sig en rad af hus, sinsemellan olika till byggnadsstil, höjd och storlek.
Alléerna sträcka sig ej till torgels nordligaste del.
På den fordna Arsenalens plats finnes ingenting satt i stället.
Ögat saknar helt och hållet en nödig hvilopunkt i fonden af det breda mellanrummet mellan de å torgets östra och vestra sidor fortlöpande alléerna.
Denna fond, synlig från strömmen, slottet och den vidsträckta plats, som fordom utgjorde dels kungsträdgården, dels det De la Gardiska palatsets tomt, klöfver en fafad, värdig platsens och omgifningarnes vackra läge. 12 Stats-Utskotlets UllålandeN:o 194.
Man måste vara af en mycket anspråkslös smak för atl med Slats-Utskoflet finna det Carl XIllis torg “i sitt nuvarande skick foreter stor •prydlighet och skönhets
Man måste likaledes vara mycket lätt tillfredsställd i sina fordringar på förskönandet af en bland hufvudstadens förnämsta och mest besökta platser, då man med Utskottet, anser att torgets nuvarande prydlighet kunde “lätteligen förhöjas, om, i stället för bebyggande af den nordligaste delen, densamma förserides med någon passande plantering.
® Huru denna s. k. passande plantering bör anbringas, för att skymma Enkehusgatans oregelbundna hus, förmäles icke.
Hvem betalar kostnaden, hvem besörjer underhållet?
Lemnäs åt en mild Försyn.
Blefve det vackert, att i fonden af torget se en samling af träd, i stället för en byggnads fagad?
— Den sednare skulle på ett konstmässigt, harmoniskt sätt afbryta enformigheten af alléerna; en lund skulle på denna punkt för ögat på afstånd bilda en oredig massa af grönska om sommaren, af kala grenar om vintern.
Dessutom fordra träd en lång tid att uppvexa.
På deras skugga finge man länge vänta, i synnerhet om, såsom är fara värdt, de aldrig planteras.
Utskottet förespeglar vidare någon för Statens behof erforderlig byggnads framtida uppbyggande å platsen.
Sådant torde dock icke vara att förmoda, då undersökningarne, för Nalional-Muséets en gång ifrågasatta anläggande härstädes, utvisade, att 90,000 R:dr Banko måste för grundens förstärkande medelst pålning m. m. påkostas för alt bära så storartade byggnadsmassor.
Är det sannolikt, att Rikets Ständer framdeles vilja anslå så betydliga belopp till dylikt ändamål?
Redan har enskild person en gång erbjudit sig alt å ifrågavarande plats uppföra en vinterträdgårds-byggnad i lätt stil och af en utmärkt vacker strucktur, hvaröfver ritningen varit för allmänheten tillgänglig och af konstkännare beundrad.
Det är sanni, att detta förslag numera är af den sig då erbjudande entreprenören frånträdt; men hvarför afsäga sig utvägen att af ett dylikt förslag, om det i en eller annan antaglig form återkommer, framdeles sig begagna?
Angående förslaget af enskild motionär att platsen kunde upplåtas till nya elementar-skolans tillämnade hus, anser jag denna framställning hafva förfallit, enär den förutsättning, hvarunder den afgafs, att nemligen Rikets Ständer tilläfventyrs funne sig förhindrade att bevilja hela den till skolhus-byggnaden föreslagna kostnads-summa, icke inträffat, enär berörda anslags-belopp sedermera under riksdagens lopp blifvit af Rikets Ständer oafkorladt medgifvet.
Majlis Kådiga Proposition i detta ämne synes mig deremot ega många fördelar förenade.
Dess antagande skulle bereda en möjlighet för platsens förskönande, utan ringaste kostnad för det allmänna, tvärtom skulle tomtöres-afgift af den enskilde innehafvaren erläggas; byggnads-ritningen skulle af Kongl. Majit pröfvas och godkännas; —- tomten ej afhändas för alltid, men på längre, dock bestämd tid.
Det vore således ingen fara vid en så beskaffad öfverlåtelse, äfven i det fall tomten för alltnännl behof framdeles befunnes nödig, hvilket för närvarande är alldeles obestyrkt och, i min tanke, föga sannolikt.
Enligt Stats-Utskottels UtlåtandeN:o 194. 13 Enligt min åsigt och med afseende å de ofvan anförda förhållanden hade
Statsutskottet egt skäl att å den i ämnet afgifna Kongl. Propositionen hos Rikets Ständer tillstyrka bifall, hvilket torde så mycket beredvilligare hafva kunnat beviljas, som, efter all anledning, i annat fall, den norra delen af Carl XIII:s torg lärer i långliga tider förblifva i sitt nuvarande ödesmål, — sandig och otreflig likt en öcken, — öfvergifven, obegagnad, naken och i sin nakenhet ful; enformig och dock oregelmässig, med en spetsig vinkel i nordvest, en trubbig vinkel i nordost; — lemnande, som mig synes, en torr och dyster anblick för ögat, men ett vidsträckt fält för betraktelser öfver den hos 1854 års män rådande esthetiska uppfattning af naturskönhet och upphunna utveckling af konstsinne.K Af Herr Björnstjerna, J. M., som ansåg att Utskottet icke anfört något giltigt skäl för afslag på Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition.
Häruti instämde Herr Bildt, D. G. Af Herr v. Troil, S. G. Dih. HU R.
Prat. 1853 # 1854.
4 Samt. 1 Afd. 2 Band. 27 Haft. 3 STOCKHOLM, tryckt hos J. W. Lundbergt 1854.
Stati-UltkolUl* Utlåtande, N:o 193. 1 Ank. till Exp.-Utsk. <1. 2i Julil854, kl. C e. m.
Utlåtande, i anledning af erhållen åter remiss å Betänkandet N:o 04 angående afträdande till Nätra och Själevads socknemän af fisket vid Trysunda fiskehamn med dertill hörande holmar, skär och öar. (J. A.) Förenämnda Betänkandes sednare moment, deruti Utskottet föreslagit Rikets Ständer, bland annat, att uti allåtande underdånig skrifvelse meddela, att de för deras del medgåfvo, att Nätra och Själevads socknemän måtte ega att till skatte lösa fisket vid Trysunda fiskehamn med dertill hörande skär, holmar och fiskevatten, är afslaget af Riddcrskapet och Adeln, och återremitteradt af BorgareStåndet, hvarvid blifvit - anmärkt, att skäl icke forefunnes att i förevarande speciela fall afvika från Rikets Ständers, vid nästlörflutna Riksdag fattade, beslut, att Statens större fisken icke finge försäljas, synnerligen som härtill komme, att socknemännens mening icke skulle vara att begagna nämnda fiske såsom en binäring utan att utarrendera detsamma till andra personer och således vinna på Statens bekostnad; att Rikets Ständer icke föreskrifvit några vilkor, hvarunder försäljning af Kronans fisken borde ega rum och att i följd häraf Utskottet bort afgifva bestämdt yttrande om skatte-köpeskillingens belopp och öfrige vilkor för försäljningen af ofvanberörde fiske.
Då emedlertid Utskottets ifrågavarande Betänkande är af Preste- och Bondettih. lili K.
St. Prot. 1S33 & 1 SS i. 4 Sami 1 Afd.
S Band.
SS Haft. i Stats Utskullct} Utlåtande, N:o 196.
Stånden bifallet samt Utskottet föreställt sig, att ehuru, någon särskild föreskrift icke finnes för skattläggning oell skatteköp af kronofisken i allmänhet, hinder likväl icke borde möta för förevarande fiskes försäljning åt Nätra och Själevads socknemän efter enahanda grunder, som vid tillförene skedd försäljning af kronofiske» blifvit tillämpade, anser sig Utskottet böra sitt förut afgifna Utlåtande i denna fråga vidblifva.
Reservation: af Herr Björnstjerna, J, M.
HT:© 196.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 21 Juli 1854, kl. 6. e. m. •
Utlåtande, i anledning af väckt motion öm låne-understöd för upp' byggandet och inrättandet af mejerier vid landtbruks skolorna och slam-holländeriema.
Med hänsigt till de förestående, af mången Svensk jordbrukare med stora bekymmer motsedda förändringarne i sättet och vilkoren för bränvins-bränningens utöfning samt vigten och angelägenjieten att anvisa och begagna sådana utvägar för landthushållningen, hvarigenom dessa förändringar i stället för befarade för - Slais-Ulskoltcls Utlåtande, N:o 196.
S luster, komma att för såväl den enskilde landtinannen, som Staten, medföra en ansenlig vinst, har Herr Stjernsvärd, Gustaf' Mauritz, i en hos Ridderskapet och Adeln väckt och till Stats-Utskottet remitterad motion, fästat uppmärksamheten på fördelarne - af en förbättrad ladugårdsskötsel, i förening med en vidsträcktare odling af fodervexter, hvilken handtering hädanefter, likasom under framfarna tider, borde blifva en bland landtmannens förnämsta inkomstkällor.
Meri för vinnande af detta maktpåliggande ändajnål, mäste allt, hvad som hörda till ladugårdsskötsel samt smör- och ost-beredningen, behandlas'på ett omsorgsfullare och mera ändamålsenligt sätt än för närvarande, så att nyssnämnde produkter kunna med framgång utbjudas och med fördel afsättas på verldsmarknaden.
I sådant afseende borde tillfälle beredas att vid landtbruksskolor och stamholländerier erhålla undervisning i mjölk-hushållningen och mejeri-handteringeri, samt dessa inrättningar' förses med erforderliga och afpassade byggnader, jemte öfriga till en väl ordnad mjölk-hushållning hörande anstalter.
Då nu både landtbruksskolorna och stam-holländerierna äro förlagde på enskilda personers egendomar, syntes, för åstadkommande derstädes af dylika byggnader och anstalter, räntefria låne-understöd, som, efter viss tid, t. ex. 10 år, skulle återbetalas,■ böra beviljas nyssnämnde egendomars egare.
Motionären har derföre föreslagit, att Rikets Ständer måtte anvida en summa af 66,666 R:dr 32 sk. banko, att, efter förefallande behof, såsom räntefria lån disponeras för uppbyggandet och inrättandet af mejerier vid de landtbruksskolor och stam-holländerier, som sakna sådana inrättningar; hvarjemte motionären hemställt, att hvarje landtbruksskola och stam-holländeri måtte förklaras, skyldigt, till vidare utbildning i mejeri-handteringen, emottaga ett visst antal manliga eller qvinliga fri-elever, som skulle uteslutande undervisas i denna del af landthushållningen.
I öfverensstämmelse med hvad Kongl. Maj:t i Nåder föreslagit, hafva Rikets nu församlade Ständer redan genom bifallandet af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 110, för uppförande af ladugårds- och mejeri-byggnader vid Ultuna 1 andt bru k s-institut beviljat ett särskildt statsanslag af 25,000 R:dr.
Medelst detta anslag bör således ett fullständigt mejeri kunna åstadkommas vid nyssnämnde institut och tillfälle der beredas till erhållande af den utaf motionären förordade undervisning i och kännedom om ladugårdsskötselns bedrifvande saintdess produkters beredande på ett fullt ändamålsenligt sätt.
Men innan resultaterna af denna undervisnings-anstalt och det föredöme, densamma sannolikt kommer att lemna, visat sig, anser Utskottet något ytterligare Statsbidrag för dylika inrättningars åstadkommande icke böra beviljas.
Den enskilda om tankan synes också, inom flere orter af Riket, nu mera hafva uppfattat vigten af ladu - 4 Stait-lJukolltls Utlåtande, X:o 197. gårdsskötselns förbättring och vidtagandet af dertill ledande åtgärder; hvarföre omförmälde, i både enskildt och allmänt hänseende särdeles vigtiga, grén af landthushållningen, äfven utan särskilda uppoffringar från det allmännas sida för tillvägabringande af mejeri-inrättningar på enskilda personers egendomar, torde, efter all sannolikhet, komma att fortfarande utvecklas och förkofras:
Utskottet finner sig alltså föranlåtet afstyrka Rikets Ständers bifall till Herr Stjernsvät ds nu ifrågavarande motion.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 21 Juli 1854, kl. 6 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om beviljande af ett lån för aftappning af Lillsjön i Kronobergs län.
(Rgds si fl.)
Då, genom uttappning af en å Bolmstads egendom, i Angelstads socken af Sunnerbo härad, belägen sjö, benämnd Lillsjön, skulle erhållas ängsmark af 282 tunnlands rymd och stora fördelar tillskyndas denna ort, men kostnaden för sagde vajtenajftappnings-företag, deraf någon inkomst för jordegaren icke förr än efter flera års förlopp är att påräkna, skulle, enligt anställd undersökning och förslagsvis uppgjord beräkning, komma att uppgå till 15,000 R:dr och således ej kunna af honom utföras utan understöd af allmänna medel, har, under åberopande af dertill erhållet uppdrag, Riksdags-fullmäktigen Peter Gabrielsson Stats utskottets Utlåtande, N:o 197. från Kronobergs län, uti en hos Bonde-Ståndet täckt och till Stats-Utskottet remitterad motion föreslagit, att Rikets Ständer, för verkställigheten af Lillsjöns aftappning, måtte bevilja egaren af ofvannämnde egendom.
Häradshöfdingen J. A. Tornérhjelm ett lån å 15,000 R:dr, hvilket borde få räntefritt innehafvas under fem års tid och derefter jemte upplöpande ränta i vanlig ordning liqvideras medelst årlig afbetalning.
Enär Rikets Ständer, med bifall till Stats-Utskottets hemställan i 2 l:sta punkten af dess Utlåtande N:o 158, för befrämjande af sanka trakters och sjöars utdikning och aftappning, anvisat ett belopp af 100,000 R:dr, för att af Kongl.
Maj:t till sådana företag i Nåder disponeras, utaf hvilka medel jemväl nu ifrågavarande sjö-aftappnings-arbete torde komma att understödjas, derest, efter derom' i underdånighet gjord ansökning samt vederbörlig granskning och pröfning af härvid förekommande förhållanden, detsamma anses böra genom dylikt understöd befordras till verkställighet, får Utskottet, som finnér detta arbetsföretag rcke vara af den betydenhet, eller den synnerliga' vigt för det allmänna, att något särskildt Statsbidrag för utförandet deraf bör af Rikets Ständer beviljas och anvisas, hemställa, att den härom väckta motion icke må bifallas.
6 Slätt-Ulskollelt Memorial, N;o 19S.
Ms© 19^.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 21 Juli 1854, U. 6 e. m.
Memorial, i anledning af återr emis ser ä Utlåtandet N:o 98, angående ett ytterligare
Iåns beviljande för hamnbyggnaden vid Wadstena.
(Bgds A fä.)