Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
51 en lika tids medelpris; men då emellertid någon mindre förlust i kunde uppstå, dels derigenom att markegången för vissa af de år, hvilka nu inräknas i det gällande medelpriset, vore lägre, än som för framtiden kunde motses såsom sannolik, dels derföre att flera af de personer, hvilka nu skulle få uppbära sin lön efter det högre markegångspriset, skulle kunna komma att afgå innan ersättning derför hunne vinnas i ökade medelpris, ansåg Stats-rådet Gripenstedt, för sin del, alt jemte det Statskontoret skulle anbefallas förskjuta de medel, som för ändamålet hehöfdes, Nådig Proposition borde aflåtas till Rikets Ständer, att den förlust, som möjligen för Statsverket kunde uppkomma genom den nu ifrågavarande rättighetens beviljande, framdeles må godtgöras af öfverskotlen å Statsverkets inkomster.
I afseende å lösningen af den spanmål, som blifvit anslagen åt rotarne och Soldaterne vid Södermanlands regemente instämde förbemälde
Stats-råd till alla delar med föredragande Departements-chefen.» Kongl.
Maj:t täcktes till alla delar i Nåder gilla och bifalla Departements-chefens, af flertalet bland Stats-rådets ledamöter understödda, underdåniga tillstyrkande i detta mål; och skulle, i och för expedierande af Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse till Stats-kontoret, utdrag af Protokollet meddelas Finans-departementet.
Ex Protocollo K. E. Kindblad. 32 kongl.
Maj-is Nåd.
Prog. M 31.
Utdrag af Protokollet öfver Landt/örsvars-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rddet å Stockholms Slolt den 21 November 1856.
Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern Gunther, Hans Excellens Herr Stats-Ministeru lör Utrikes ärendena Friherre Lagerheim, Stats-Råden: Herr Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou, Almqvist.
Departements-Chefen, Stats-Rådet Grefve Gyldenstolpe, uppläste till justering följande, i öfverensstämmelse med förut fattade beslut, uppsatta (örslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Propositiouer till Rikets Ständer, nemligen: 5:o angående lösen för den åt Korporalerne vid indelta arméen och Soldaterne vid Södermanlands regemente anslagna aflönings-spanmål.
Enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan täcktes Kongl. Maj:t i Nåder gilla ofvanberörda förslag, sådana de finnas detta protokoll bilagda, samt förordna, alt Nådiga Propositioner, i enlighet dermed, skulle till Rikets Ständer älgå.
Prop. JU 32. 33 JV2 32.
Ank. till Exp.-Ulsk. d. 22 Dec. 1836, kl. 11 f. m.
Maj-.ls Nådiga Proposition lill Rikets Stander, angående förhöjning af [örre Kronoldnsmannens i Leksands socken af Stora Kopparbergs län, Expeditions/ogden E.
Hcllebergs pension d allmänna indragning s-staten; Gifven Stockholms Slott den 21 November 1856.
Sedan Kongl. Maj:t under den 1 Juni 1854, i anledning af dåvarande Kronolänsmannens i Leksands socken af Stora Kopparbergs lån, Expeditionsfogden Eggert Hallebergs, under åberopande af Kongl.
Majlis den 15 Januari samma år till Rikets Stander aflåtna Nådiga Proposition om förhöjning af de Länsmännen tillkommande pensioner å allmänna indragnings-staten, hos Kongl. Majit gjorda underdåniga ansökning att vid afskedstagande! undfå pension, motsvarande Länsmans-lönens dåvarande belopp, eller 200 Ridr Ranko, i nåder förklarat, att, som pension för Länsmän genom Kongl. Brefvet den 13 December 1834 vore bestämd till endast 100
Ridr, kunde ifrågavarande ansökning icke då i vidsträcktare mån bifallas, än att Helleberg, som uppnått en ålder af mer än 67 år och varit 45 år i statens tjenst, berättigades alt, efter erhållet afsked, å allmänna indragnings-stateu uppföras till åtnjutande al en årlig pension af 100 R:dr Ranko; så och efter det Helleberg, som den 17 Juli 1854 erhållit afsked från Länsmansbefattningen, hos Kongl. Majit i underdånighet sökt att, på grund af Rikets Ständers den 12 i samma månad fattade och den 28 i meranämnde månad af Kongl. Majit till efterrättelse utfärdade beslut, att
Länsmän skulle vara berättigade att vid afskedstagande! erhålla en årlig pension af 200 Ridr Ranko, komma i åtnjutande af ett sålunda förhöjdt pensions-belopp, men Kongl. Majit genom nådigt Bref den 16 Mars 1855 förklarat, att, enär retroaktiv tillämpning af stadgandet om förhöjning af Länsmännens pensionsrätt icke finge ega rum, Kongl.
Majit funne den underdåniga ansökningen ej kunna vinna nådigt bifall, har Helleberg, uti en af Landshöfdinge-embetet i Stora Kopparbergs län den 15 nästlidne Oktober till Kongl. Majit öfverlemnad skrift, i underdånighet anhållit att, då han, i följd af en oriktig uppfattning af Kongl. Majits nådiga beslut i anledning af hans första underdåniga ansökning i ämnet, påskyndat sitt afskedstagande, men hans ansökning derom likväl först blifvit bifallen sedan Rikets Ständer godkänt Kongl. Majlis ofvanomförmälda nådiga Proposition om Länsmans-pensionens för— Bill. till R.
Prot. 1836 & 1837.
I Afd. 16 Håfl. 5 54 Kongl. MajUs Nåd.
Prop. M 32. höjning, samt, om han endast en månad uppskjutit att ingifva sin afskeds-ansokning, stadgandet om pensionsförhöjningen dä redan, varit utfärdadt och han således skulle hafva kommit i åtnjutande af det nu bestämda högre pensions-beloppet, Kongl. Maj:t. vid sådant förhållande och då hans pension icke länge kunde komma att betunga Statsverket, enär han den 13 nästkommande
December uppnådde en ålder af 70 år, måtte, på det han icke under sin ålderdom antingen skulle blifva i saknad af lifvets oumbärligaste förnödenheter, sedan han icke vidare förmådde att genom arbete förvärfva dem, eller ock falla fattigvården till last, till Rikets Ständer aflåta nådig
Proposition om anvisande af erforderliga medel till förhöjande al hans pension å allmänna indragnings-staten från det nu utgående beloppet 100 K:dr till 200 R:dr Banko ärligen; lill hvilken anhållan Landshöfdinge-embetet i underdånighet tillstyrkt nådigt bifall, under vitsordande att Helleberg befunne sig i verkligt behof af ifrågavarande pensionsförhöjning, samt att han gjort sig deraf väl förtjent, i anseende till den långa tid han med städse ådagalagdt välförhållande tillbragt i statens tjenst.
Med afseende å sålunda förekommande särskilda omständigheter, vill Kongl. Maj:t härmed i nåder föreslå Rikets Ständer, att förre Kronolänsmannen Helleberga pension å allmänna indragnings-staten må till beloppet af nuvarande Länsmans-pension eller Tvåhundra Riksdaler Banko förhöjas.
OSCAR. J. F. Fåhraus.
Prop. Jti 32.
Utdrag af Protokollet öfver Civil-årenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slolt den 21 November 1856.
Hans Excellens Justitie-Stats-Ministern Herr Gunther, Hans Excellens Stats-Ministern för Utrikes ärendena Herr Friherre Lagerheim, Stats-Råden: Herr Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou och Almgvist.
Derefter uppläste Herr Departements-chefen till justering ett, i öfverensstämmelse med förut fattadt beslut, uppsatt förslag till nädig Proposition till Rikets Ständer, angående förhöjning af förre Kronolänsmannen i Leksands socken af Stora Kopparbergs län, Expeditionslögden E. [Tellebergs pension å allmänna indragnings-staten; Och täcktes Kongl.
Majit, uppå Siats-Rådets tillstyrkande, berörda förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, i nå der gilla, samt befalla att, i enlighet dermed, Proposition skulle till Rikets Ständer afgå.
Ex Protocollo, Otto W. Seippel. 30 Kongl.
Mayjs Nåd.
Prog, M 35, M 33.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 23 Dec. 1836, kl. 11 f. m.
Dlajits Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående förändring i och tillägg till Rilcs-Akten af den 6 Augusti 1815; Gifven Stockholms Slolt den 9 December 1856.
Sedan Kongl. Majit uti Nådig Proposition den 11 Augusti 1854 gifvit Rikets då församlade Ständer tillkänna, att Kongl. Majit, som till Norges Storlhing aflåtit Nådig Proposition om förändring af de i Riks-akten förekommande bestämmelser om sättet lör Riks-stvrelsens förande i vissa fall, jemväl vore sinnad alt vid innevarande Riksdag enahanda proposition till Rikets Ständer afgifva; i sammanhang hvarmed Kongl Majit emellertid till antagande af Rikets Ständer framställt förslag till de ändringar i Regerings-formen och Riksdags-ordningen, som af den ifrågasatta förändringen i Riks-akten skulle blifva en följd, och hvilket förslag vid denna Riksdag kommer att blifva föremål för ytterligare grundlagsenlig behandling; vill Kongl.
Majit nu, i enlighet med sin sålunda redan förut tillkännagifna afsigt och på grund af de derför då anförda skäl, föreslå Rikets Ständer det antagas må följande:
Förordning, angående förändring i och tillägg till Riks-akten i § «■ Om vid något tillfälle, då det, efter bestämmelserna i Sveriges och Norriges Grundlagar samt Riks-akten, hitintills tillkommit Sveriges och Norriges Interimsregering att förestå rikenas styrelse, thronföljaren uppnått aderton år, skall han såsom regent riksstyrelsen under tiden föra.
Har ej thronföljaren denna ålder uppnått, eller är han hindrad att rikenas styrelse öfvertaga, förordne Konungen i sammansatt Stats-råd till regent annan till thronföljdéo berättigad prins, den der nämnde ålder hunnit.
Är icke sådant förordnande af Konungen gifvet, eller är den förordnade regenten hindrad att styrelsen utöfva, tillträde den till thronföljden närmast berättigade prins, som fyllt aderton år, styrelsen som regent, samt, om han är derifrån hindrad, den närmast efter honom till thronföljden berättigade prins, hvilken nämnde ålder uppnått, och så vidare efter arfföljden.
Finnes ej prins, som, efter hvad bär ofvan är bestämdt, kan rikenas styrelse öfvertaga, tillträdes den af Sveriges och Norriges Interims-regering.
Regent, som af Konungen är förordnad, afträde styrelsen till thronföljaren, så snart denne fyllt aderton år, eller det hinder upphört, som vållat, att han ej förut Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. M 53. 37 kunnat styrelsen såsom regent emottaga.
Regent, som icke är af Konungen förordnad, afträde styrelsen, då den af någon till thronföljden närmare berättigad prins såsom regent kan öfvertagas. lnterims-regering afträde styrelsen, då den af någon till thronföljden berättigad prins såsom regent kan öfvertagas.
s2- 1 stället för de i 7 g Riks-akten, sådan denna § blifvit antagen i Sverige af Konungen och Rikets Ständer den 8 Maj 1841 samt i Norrige genom Riksakts -bestämmelse af den 2 April 1845 befintliga föreskrifter, rörande Sveriges och Norriges Interims-regerings sammansättning och ärendenas behandling af densamma, stadgas:
Interims-regeringen skall bestå af åtta ledamöter, nemligen: från Sverige: Justitie-Stats-Ministern, Stats-Ministern för utrikes ärendena samt två Stats—Råd; och från Norrige: Norrske Stats-Ministern, de två Stats—Råd, som äro i Stock holm, samt ytterligare ett antingen ordinarie eller särskildt tillförordnadt Stats-Råd.
De Stats-Råd, som sålunda skola blifva medlemmar af regeringen, kallas dertill af Konungen, eller i annat fall utväljes i Sverige af Stats-Rådet och i Norrige af den der varande regering.
Med såväl Svenska som Norrska sakers föregående beredning och granskning förhålles efter de i hvartdera riket gällande föreskrifter.
I Interims-regeringen skola de Svenska ärendena af den Svenske föredragande, till hvars befattning de höra, föredragas, i protokoll fattas och expedieras på Svenska språket, och de Norrska ärendena af den Norrska Stats-Ministern föredragas, i protokoll fattas och på Norrska språket expedieras.
Saker, som angå båda rikena och ej genom sin natur tillhöra något särskildt departements handläggning, föredragas af Stats-Ministern för utrikes ärendena och expedieras till hvartdera riket på dess språk, till Sverige genom bemälde föredragande och lill Norrige genom dess Stats-Minister.
Diplomatiska ärenden föredragas äfven af Siats-Ministern för utrikes ärendena och införas i ett särskildt protokoll.
Ärendena afgöras genom de flesta rösterna, och, när rösterna äro lika, bestämma ordföranden utslaget.
Interims-regeringen skall hafva sitt säte i Stockholm, der ej sådana hinder möta, som göra det antingen omöjligt eller vådligt.
I Interims-regeringen skall för ärender, som angå begge rikena, Sveriges Justitie-Stats-Minister eller Norriges Stats-Minister vara ordförande, hvar sin vecka.
Genom lottning i första sammanträdet afgöres hvilkendera först skall föra ordet.
Om den Stats-Minister, hvilken ordförandet tillkommer, har förfall, uppträder i hans skälle den främste närvarande regerings-ledamoten från det rike, hvartill den hin - 38 Kongl. Maj;ls Nåd.
Prop. JU 35. drade hörer.
Då ärender förekomma, hvilka angå det ena riket särskildt, föres ordet af den främste bland dess närvarande regerings-ledamöter.
1 Interims-regeringens sammanträden skall alltid antalet af medlemmar från hvarldera riket vara lika.
Ej må beslut fattas, der icke minst två ledamöter från hvartdera riket äro tillstädes. § 3- \id alla de tillfällen, då det efter Sveriges och Norriges Grundlagar samt Riks-akten hitintills ålegat begge rikenas Stats-Råd att sammankalla Rikets Ständer i Sverige och Storthing i Norrige, lör all om regeringen förordna, skall detta åliggande hädanefter tillhöra regent eller interims-regering.
Underlåter regent eller interims-regering att verkställa sådan kallelse, förfares som för sådant fall i hvartdera rikets grundlag är stadgadt.
OSCAR. C. E■ Gunther.
Vrop. M 55. 30 Utdrag af Protokollet öfver Justitie-Departements-arenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rädet d Stockholms Slott den 9 December 1856 i närvaro af: Hans Excellens Herr Jastitie—Stats-Minislem Gunther, Hans Excellens Herr Stats-Ministern för Utrikes ärendena, Friherre Lagerheim, Stats-Råden: Herr Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou, Almqvist.
Stats-Rådet
Ulner anmältes vara af illamående hindrad att denna dag i StatsRädet sig infinna.
Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern anförde i underdånighet, att Kongl. Majit i Nådig Proposition den 11 Augusti 1854 dels gifvit
Rikets då för samlade Ständer tillkänna, att Kongl. Majit, som till Norriges Storthing aflåtit Nådig Proposition om förändring af de i Riks-akten förekommande bestämmelser om sättet för Riks-styrelsens förande i vissa fall, vore sinnad att å näst derefter följande Riksdag enahanda proposition till Rikets Ständer jemväl afgifva, dels ock till antagande af Rikets
Ständer framställt förslag till de ändringar i Regerings-formen och Riksdags-ordningen, som af den ifrågasatta förändringen i Riks-akten kornme att blifva en följd; samt hemställde om icke Kongl.
Majit behagade, i enlighet med dess sålunda tillkännagifna afsigt, till Rikets nu samlade Ständer aflåta Nådig Proposition i ämnet; Och beslöt Kongl. Majit, i enlighet med Stats-Rådets tillstyrkande, det skulle, med åberopande af de grunder, som uti omförmälda proposition om ändring i Regerings-formen samt Riksdags-ordningen blifvit anförda, Nådig Proposition, till innehållet öfverensstämmande med den, som finnes detta protokoll bilagd, till Rikets Ständers autagande afgifvas.
Ex Protoeollo, C. P, A. Hallbäck.
Kong!.
Skrifvelse M Si. MS 34.
Ank. till Exp.-Utsk. (j. 27 Dec. 1856, kl. 1 e. m Kongl. Maj.-ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, med öfverlemnande af uppgjorda förslag till ej mindre Lag, angående ordningen och vilkoren får utländsk mans upptagande till Svensk medborgare, än ock Stadga får Konungens
Reg ering s-Rätt; Gifven Stockholms Slott den 25 November 4856.
Efter det Rikets sednast församlade
Ständer till grundlagsenlig behandling vid innevarande riksmöte antagit upprättade förslag, dels til! ett tillägg till 28 § Regerings-formen, af innehåll, bland annat, att Konungen må ega att genom naturalisation till Svensk medborgare upplaga utländsk man, i den ordning och under de vilkor, som uti särskild af Konung och Ständer gemensamt stiftad lag bestämmas, dels ock till ändring af vissa stadganden i Regerings-formen och Riksdags-ordningen, i afseende på behandlingen af en del regerings-ärenden, och hvarigenom, på sätt ett till 17 § Regerings-formen tillagdt moment upptager.
Konungens rätt att pröfva och afgöra de mål, som, jemlikt Förfaltningarne, få hos Konungen fullföljas genom besvär öfver embetsmyndigheters meddelade beslut, men icke tillkomma Högsta
Dom - stolens upptagande och ej eller angå tillsättande af tjänster, skulle på det sätt och med de undantag, som bestämdes i särskild stadga, stiftad af Konung och Rikets Ständer gemensamt, i den ordning, som i 87 § Regerings-formen föreskrifves, uppdragas ett visst antal af Konungen utnämnde män, de der skulle utgöra Konungens Regerings-rätt, så hafva Rikets Ständer uti tvänne särskilda skrifvelser den 3 November 1834, med anmälan om de af dem i förenämnda hänseenden fattade be slut, och enär granskning af utarbetade och till Rikets Ständer framlagda förslag till de lagar, hvarpå tillämpningen af de hvilanda Grundiags-sladgandena skulle bero, komme att både säkrare vägleda uppfattningen af de skäl, som kunde tala för slutligt bifall till samma Grundlags-stadganden, och tydligare ådagalägga de betänkligheter, som möjligen deremot förekomma, samt det i öfrigt måste betraktas såsom en förmån, om, derest omförrnälda Grundlags-förslag blefve antagna, och finge egenskap af gäflande lag, tillämpningen deraf kunde skyndsamt inträda, i underdånighet anhållit, det Kongl. Majit måtte täckas låta utarbeta och vid denna riksdags början till Rikets Ständer framställa nådiga förslag, såväl till lag angående ordningen och vilkoren för naturalisation af utländsk man, som äfven till den särskilda stadga, jorn uti d«t ifrågasatta nya momentet af 17 § Regerings-formen funnes åberopad.
Skrifvelse JY1 54. 41 För att gå Rikets Ständers sålanda yttrade önskningar till möte, har Kongl. Majit anbefallt utarbetande af särskilda här bifogade förslag, dels till lag angående ordningen och vilkoren för utländsk mans upptagande till Svensk medborgare, och dels till stadga för Regerings-räUen, hvilka förslag Kongl. Maj:t, ehuru någon behandling deraf, enligt 87 § Regerings-formen, icke kan komma i fråga, innan sig visat, huruvida de föreslagna Grundlags-förändringarne blifva af Rikets
Ständer definitivt gillade och sedermera kunna af Kongl. Majit Önnäs antagliga, derom Kongl. Maj:t förbehåller
Sig att framdeles ingå i pröfning, nu velat låta komma till Rikets Ständers kännedom i det ändamål, som uti deras ofvan omförmälda underdåniga skrifvelser antydes.
Förslag till lag, angående ordningen och vilkoren för utländsk mans upplagande till Svensk medborgare. § i.
Vill utländsk man blifva till Svensk medborgare upptagen, gore derom hos Konungen ansökning. § 2.
Svensk medborgare-rätt må kunna vinnas af utländsk man, sorn l:o uppnått 21 års ålder, 2:o eger god frejd, 5:o med vederbörligt tillstånd varit inom riket boende i tre års tid, och 4:o har utväg att sig försörja.
Ilar utländsk man, enligt hvad i 28 § Regerings-formen medgifvet är, blifvit i rikets tjenst anställd, eller har han gjort sig känd för utmärkt skicklighet i vetenskap eller konst, eller i landtbruk, bergsbruk eller annan näring, eller Önnes hans upptagande till Svensk medborgare eljest för riket medföra gagn, då må medborBih. lill R.
Sl. Prot. 1856 & 1857.
1 Sami. 1 Afd. 16 Haft. 6 42 Kongl. Maj:ts Nåd.
Jfs 34. gare-rätt äfven tidigare efter inflyttningen i riket, än ofvan sagdt ar, kunna honom beviljas. § 3- Ansökning om Svensk medborgare-rätt skall vara åtföljd af bevis om sökandens ålder och från hvilket land han är, om tiden då han i riket inkommit och den eller de orter, der han sedermera varit boende, samt om hans frejd och trosbekännelse.
Härom skall ock den embels-myndighet, hvars utlåtande öfver ansökningen Konungen infordrar, söka att inhemta och meddela de ytterligare upplysningar, som kunna finnas af nöden. § 4- Då ansökning om Svensk medborgare-rätt bifalles, varde dervid såsom vilkor stadgadt, att sökanden, inom den tid Konungen förelägger, skall inför vederbörande myndighet dels styrka, så framt sådant icke redan skett, att sökanden upphört att vara främmande makts undersåte, dels ock tro- och huldhets—ed såsom Svensk medborgare aflägga.
Är sökanden från sådant land, hvars lagar icke tillåta befrielse från undersåtlig förbindelse, varde sökanden förelagdt att vid tro- och huldhets-edens fullgörande skriftligen afsäga sig de politiska förmåner och rättigheter, sökanden i det främmande landet innehar.
Förslag lill Stadga för Regerings-Rallen. § Regerings-rätten åligger alt vid handläggning af de ärenden, som, enligt Regerings-formen och denna Stadga, eller efter hvad framdeles kan blifva förordnad!, Regerings-rätten tillhöra, ställa sig till noggrann efterrättelse gällande lagar och författningar, samt de särskilda föreskrifter, som i afseende 5 samma ärender äro eller varda af Kongl. Majit meddelade. § 2- Utom de besvärsmål, hvilka i 17 § af Regerings-formen förklaras icke tillkomma Regerings-rätten, vare ock från Regerings-rätlens pröfning och afgörande undantagna de underdåniga besvär, som angå o) behörighet och förslag till tjenster; b) beslut, som, efter förfatlningarne, böra Kongl. Maj:ts nådiga pröfning underställas; c) beslut vid Generalmönstrings-förrältningar; d) tillämpning af skattläggnings-författningar, eller bestämmandet i samman - Kongl. Maj:ls Nåd.
Skrifvelse. J\i 54.
43 hang med afvittring i rikets norra provinser, af hemmans eller lägenhets tunnlandtal, ränta, mantal, fr ihets—år eller andra med besittningsrätten förenade vilkor; och e) annan utbetalning af statsmedel, än sådan som på grund af gällande författning påyrkas. § 3.
Ilar, i sammanhang med underdåniga besvär, ansökning blifvit gjord alt al måd vinna befrielse från eller mildring i någon genom det ölverklagade beslutet författningsenligt bestämd skyldighet eller påföljd, åligge det Regerings-rätten att, sedan besvären blifvit pröfvade, nådansökningen, jemte eget underdånigt utlåtande deröfver, till Kongl. Maj:ts afgörande i Statsrådet öfverlemna.
Derest eljest, vid handläggning af ärende, Regerings-rätten skulle finna, att genom tillämpning af hvad lag och författningar i ämnet bjuda, enskild person eller menighet komme att tillskyndas sådan tunga, att till lättnad deri skäligen borde medgifvas antingen något undantag från gällande stadganden, så vidt sådant med andres lagliga rätt vore förenligt, eller något bidrag af allmänna medel, ege Regerings-rätten att ärendet, med eget underdånigt utlåtande, Kongl. Majrts pröfning i Stats-rådet underställa. § 4; I fråga om stiftande, ändring, förklaring eller upphäfvande af lagar och författningar, hvilka röra rikets allmänna hushållning, äfvensom i andra administrativa ärender, tillkommer det Regerings-rätten alt till Kongl. Maj:t afgifva underdåniga utlåtanden, dä Regerings-rätten derom erhåller Kongl.
Maj:ts nådiga befallning; börande dessutom Regerings-rätten, efter den erfarenhet, som vid författningarnas tillämpning vinnes, i hvarje fall, då anledning dertill förekommer, lästa Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet på de brister, som i den ena eller andra författningen kunna förefinnas. § 5 Föredragande i Regerings-rätten vare Expedilions-chef i del Departement, hvartill de ärenden, som skola föredragas, enligt stadgad fördelning höra, eller ock den Embetsman, som af Kongl. Maj:t eljest varder dertill utsedd.
Föredraganden inhemtar å Regerings-rättens vägnar de upplysningar, som för ärendenas pröfning erfordras, kontrasignerar de beslut, som böra utfördas, och vare för expeditionernas riktighet ansvarig. § 6.
Protokoll bos Regerings rätten föres af Protokolls-sekreterare, hvar och en för det
Departement han tillhör.
Då protokoll blifvit inför Regerings-rätten justeradt och af Protokolls-sekreteraren uuderskrifvet, bestyrke den ledamot, som främst i Regerings-rätten sitter, genom sin underskrift, att de justerade besluteu äro rätt införda. 44 Kongl. Maj:ls Nåd.
Skrifvelse JVf 54.
Utdrag af Protokollet öfver Juslitie-Departements-drenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stals-Rådet å Stockholms Slott Tisdagen den 25 November 1856 i närvaro af: Hans Excellens, Herr Justitie-Stats-Ministern Gunther, Hans Excellens, Herr Siats-Ministern för Utrikes ärendena, Friherre Lagerheim, Stats-Råden: Herr Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Ulner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou, Almqvist.
Hans Excellens Ilerr Justitie-Stats-Ministern anmälte i underdånighet: