Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Är hemman så beläget, att en åbo af andre näringar, såsom sjöfart, fiske eller dylikt, kan hafva säker och ständig förtjenst, då bör sådant vid fråga om besutenhet i serskild beräkning dertill: ingå. § 4- Yid klyfning af hemman, som under bergslag hörer, bör serskilt afseende fästas derå, huruvida sådan klyfning, utan skada för ortens bergshandtering och äfventyr för utgörandet af de hemmanet i denna del åliggande skyldigheter må kunna ega rum. § 5. / morn.
Hvad sålunda angående hemmansklyfning å de i 1 §. uppräknade hemman blifvit förordnadt, galle äfven för Säteri, Rå- och Rörssaint alla slags Frälse-hcmman , dock hvad säteri angår, utan ändring af hvad Allmänna Lagen rörande klyfning af sådane hemman vid arftägt eller börd innehåller. 2 morn.
Rörande klyfning af Lotshemman gäfle ock hvad derom i Kongl. Majrls Nådiga Förordning, angående Lots- och Båk-inrättningar i Riket, af den 16
Maj 1827, samt i Förvaltningens af Sjö-Ärenderna och Karnmiar-Collegii Kungörelse den i5 September 1828 är föreskrifvet. § 6. 1 morn.
Utan föregången undersökning eller serskild tillåtelse må hemman klyfvas till minst ([de för serskilte orter uppgjorde bestämmelserne införas) på hvarje utklufven del. 2 mom.
Klyfves hemman till mindre delar, än nu sagdt är, då skall dervid undersökas, huruvida åbo å hvardera af de sålunda utklufne delarne kan vara besuten, antingen serskildt, eller i förening med annat hemman eller hemmansdel, som delegare derjemte eger, eller med stadgad åborätt besitter, när de under sambruk lämpligen nyttjas kunna.
14 :La-g- samt Ällnu Besv.- och Ekon,-TJtsköttens Utlåtande, W.O 78. 3 moni.
Sker sådan klyfning, som i nästföregående moment omförmäles, genom köp, skifte eller gåfva af hemman , som med eganderätt innehafves, eller genom öfverlåtelse af åborätt till krono- eller något publikt ■hemman, då må, innan klyfningen , enligt hvad i 8 §. sägs, godkänd blifvit, det köp, skifte eller gåfva icke lagföljas, eller kungörelse om det ifrågakomne åbo-ombylet utfärdas, ej heller den senare egaren eller åbon i sådan egenskap för hemmansdelen skaltskrilvas, eller i Kronans handlingar anteknas; och föire innehafvaren ansvare emedlertid lör hemmanet med dess utskylder, såsom ensam egare eller åbo.
Varder genom laga kraft egande beslut förklaradt, alt klyfningen ej tillåtas må, gånge det köp, skifte eller gåfva åter, och öfverlåtelse af åborätt vare ogild. 4 morn.
Hvad nu blifvit stadgadt gäl le ock, då egare af hemman eller hemmansdel vill mindre del deraf än i <i mom. sagt är, för skuld pantförskrifva eller till annan på arrende upplåta; så att inteckning för skuld eller arrende i sådan mindre hemmansdel ej må fastställas förr, än besutenheten pröfvad och godkänd blifvit. 5 mom.
Skall hemman, i följd af arf eller testamente, emellan flere delas, och uppgå icke alla lotterne, livar för sig, till det i första momentet sagde mantal; då må ingendera af dessa lotter såsom serskild åbodel i Kronans handlingar antecknas, eller genom Landlmätares åtgärd utbrytas, ej heller inteckning för skuld eller arrende i någon lott serskildt meddelas förr, än om besutenheten undersökning skett, samt klyfningen blifvit godkänd; och varde hemmanet emedlertid såsom delegarnes gemensamma egendom ansedt.
Finnes vid undersökning en eller flere delegares lotter vara af den beskaffenhet att åbo å hvardera kan vara besuten, och kunna de öfriga lotterne, som mindre äro, tillhopa jemväl medföra besutenhet, då må de besutne delarne från gemensamheten skiljas och samfälligheten lill de återstående inskränkas.
Uppkommer besutenheten å någon sålunda frånskiljd lott, i följd af dess förening under sambruk med annat hemman eller hemmansdel, vare deraf icke hinder emot begagnandet af den lösningsrätt, sorn ' 9 §• delegare i serskildt bebygd hemmansdel stadgas. 6 mom.
Varder sådan hemmansdel, som, enligt hvad i föregående momenter sagdt är, endast i följd af sambruk med annat hemman eller hemmansdel ansetts besutenhet medföra, från andra hemmanet eller hemmansdelen skiljd, så att den kommer att serskild åbolott utgöra, då bör dervid förfaras på lika sätt, som i afseende på klyfning förordnad! blifvit.
La* - samt Allm. Eesv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N-o 28, i» § 7* Hvad i förestående 6 §. rörande undersökning stadgadt är,, må ej, til 1:1 mpas i frågor 0111 redan ulklufven hemmansdel af mindre mantal , än som i 1 morn. af samma §. bestämmes, ulan så är, att den Hemmansdel skall ytterligare klyfvas, eller någon del deraf varder såsom pant eller på arrende upplåten.
1 sådan händelse vare lag, sorn nämnde §.tinnehåller. § 8. 1 morn.
Undersökning rörande besutenhet, verkställes af Sockne-nämnd; och thv skall, på sätt sorn i 2 Gap. j och 8 §§. uti Kongl. Maj:ts .Nådiga Stadga om Skiftesverket i Riket af den 4 Maj 1827 är föreskrifvet, angående val af Gode män till biträde vid Landtmäteri-förrättningar, för hvarje Socken eller Pastorat utses tre i jordbruk kunnige, inom socknen eller pastoratet bofaste män at.t sådane undersökningar förrätta.
Är någon socken så vidsträckt, att detta antal icke anses tillräckligt,, då må densamma i Rotar eller Districter indelas, och serskild Nämnd af socknemännen för hvardera utses. 2 morn.
Då undersökning om besutenhet ske skall, anmäle det den, som sådan undersökning äskar,, hos någon ledamot af Nämnden inom den socken eller det dislriet, der Hemmanet är beläget.
Nämnden kalle vid hvarje tillfälle, sig lill biträde att i undersökningen och beslutet deltaga, t vänne inom någon nästgränsande socken boende Gode män, eller andre erfarne hemmansbrukare, och sammanträde derefter, så fort lämpligen ske kan, å dertill minst åtta dagar förut från predikstolen i socknekyrkan kungjord dag, antingen vid det Hemman, hvarå undersökning äskås,, eller å annat lämpligt ställe, allt som omständigheterna fordra och med minsta kostnad är förenadt:
Är någon ledamot i Nämnden jäfvig, eller underlåter att vid sammanträdet sig inställa, tillkalle de öfrige, sorn tillstädes äro, annan ojäfvig och i jordbruk kunnig person i den jäfviges eller frånvarandes ställe, att i undersökningen deltaga.
Uteblifver en eller flere af dem, emellan hvilke hemmansdelen klyfvas skall, det må ej hindra undersökningens fortgång.
Kommer ingen af dem tillstädes,, blifve undersökningen inställd, intilldess ny anmälan derom-göres; och den , sorn undersökningen begärt, gifve i hvarje fall den ersättning till Nämnden, sorn i 2 Gap. 6 §. af ofvan åberopade Skiftes-stadga för Gode män bestämmes.
Annan delegare i den gård eller det hemmans-numer, hvartill de utklufne delarne höra, äge ock -vid- undersökningen- när vara och anmärkningar framställa.
S6 £tfg- samt Allm.
Ees v - och Ekon.-Ut skotten s V lallanclc, N :o 2 <9. 3 morn.
Vid undersökningen skyll
Nämnden af befintlige chartor och handlingar, jemte tre värdige personers intyg, elier, otn så nödigt finnes, genom besigtning af egorna, söka kiln-mia säker ecb noggran upplysning om hemmanets beskaffenhet och alla de förhållanden, som vid frågans bedömmande böra komma i öfvervägande, såsom.: huru många kreatur med den vanliga fodertillgången vid hemmanet kunna vinter- och sommarlödas; hvad afkastning af åker och andra lägenheter, äfvensom af hemmanets skog kan påräknas; angående beloppet af hemmanets skatter och andre allmänna utskylder; om och i hvad nion odlingslillfällen finnas och hem månsd elen således, genom begagnandet deraf, kan till högre afkastning uppbringas; samt huruvida åbon af binäringar kan hafva säker och ständig förtjenst. 4 mom.
Med anledning af hvad sålunda utrönt varder, skall Nämnden bedomina, huruvida, enligt de grunder, som i a, 3 och !\ §§. stadgade äio, åbo kan vara besuten å hvardera af de åbodelar, som genom klyfningen uppkomma, serskildt, eller i förening med annat hemman eller hemmansdel, såsom i 6 ■§. 2 mom. sagdt är; och meddele härom utlåtande, sorn jemte uppgift å hvad genom undersökningen utrönt blifvit, bör skriftligen författas och till den, som deraf önskar del, ulgifvas. 5 moni.
Har Nämnden tillstyrkt klyfningen, då skall dervid förblifva, utan så är, att delegare i samma hemmansdel, som klyfvas skall, vill lösningsanspråk väcka.
1 sådant fall gore han talan derom anhängig vid det Ting, som infaller närmast efter sex månader från det Nämndens utlåtande meddelades.
Försummar han det, vare ali vidare rätt och talan i frågan förlustig; och ej må annan än sådan delegare, som nu nämnd är, emot det utlåtande klagan föra. 6 moni.
Nämnden den sökta klyfningen, ege den med utlåtandet missnöjde att hos Härads-Rätten begära pröfning af frågan.
Härads-Rätlen infordre häröfver yttrande af Nämnden och lemne äfven öfrige delegare i den hemmansdel, som klyfvas skall, tillfälle att deras rätt iakttaga och bevaka.
Gillas Nämndens beslut, hvarigenom klyfning afstyrkt blifvit, ege deri missnöjde att målet fullfölja, på sätt sorn om lösningsfrågor i r i §. sägs.
Varder åter klyfningen af Härads-Rätten bifallen; då må häremot ej vädjas eller besvär anföras af annan än den delegare i samma hemmansdel, hvilken tillika väckt fråga om rättighet till lösen af den utklufne delen; men försummar delegare, då han vid Härads-Rätten hörd varder, att sådant lösnings-anspråk väcka, vare all vidare rätt till talan härom förlustig. y morn.
Lag- samt Ålim. Besv.- och Ekon.-TJ'iskottens Utlåtande, N.-o 28. 17 7 mom.
Då lagfart eller åbobref sökes å hemmansdel, sorn är mindre än hvad för klyfning nian undersökning är i 6 §. 1 mom. medgifvel, eller ny åbo eller egare skall för sådan hemmansdel skaltskrifvas , eller inteckning deri för skuld eller arrende begäres, vare sökanden skyldig styrka, huruvida hemmansdelen blifvit utkiufven före eller efter utfärdandet af denna Vår Nådiga förordning, och i senare fallet jemväl förete det beslut, som i afseende på klyfningen blifvit meddeladt, § 9-, 1 mom.
Ega tvenne eller flere del i sådan serskild bebyggd hemmansdel, som efter de i 2, 3 och 4 §§• stadgade grunder icke vidare klyfvas får, vare då störste lottegare i den hemmansdel berättigad att obesuten del till sig lösa; äro delegare liklotlige, varde lösningsrätten genom lottning bestämd. 2 mom.
I fråga om rättighet för andre delegare i hemmansnumret att till sig lösa obesuten hemmansdel, som, innan denna Vår Nådiga förordning utfärdades, ulan vederbörande embetsmyndigbets tillåtelse blifvit utkluf ven, galle hvad 6 §. i Förordningen den 19 December 1827 härom innehåller; men ej vare sådan delegare berättigad till lösen af hemmansdel, sorn hädanefter utklyfves, ej heller då förut utkiufven del blifvit till en besutenhet förenad, under sambruk med annat hemman eller annan hemmansdel, som innehafvaren tillika eger eller under stadgad åborätt besitter, på sätt 6 §. innehåller. § ,0- Är genom Utslag förklaradt, att. hemmansdel icke tål klyfning, och kan sedan visas, det samma hemmansdel blifvit så förbättrad , eiler att andra sådana omständigheter inträffat, att klyfning deraf bör tillåtas , ligge förra utslaget icke i vägen för ny pröfning, ändå att det laga kraft vunnit. § *1.
Vill delegare, som enligt 9 §. anser sig berättigad att obesuten hemmansdel inlösa, af den rättighet sig begagna, och har ej undersökning angående besulenhelen, af den anledning som i 6 §. omförmäles, förut skett, hegare han då hos Sockne-nämnden sådan undersökning.
Sedan den undersökning skett och Nämnden utlåtande afgifvit, på sätt 8 §. innehåller, åligge sökanden, så vida han vill sitt lösningsanspråk fullfölja, att inom den tid, som i 5 mom. af sistnämnde §. sägs, genom stämning i laga ordning Bih. till R.
Prot. 1840. 7 Sami. 2 A/d. 8:de Hiyt. 3 18 Tåg- samt Allni. Bcsv.- och Ekon.-Utskollens Utlåtande, N:o 28. göra talan härom anhängig hos Hära,ds-Rätten, som eger alt påståendet upptaga och afdömma; hvarefter målet i den ordning, som för tvistemål i allmänhet stadgad är,, fullföljas, må. 2 C a p.
Om upplåtelse och afsöndring af jord eller andra lägenheter från hemman. § *• 1 moni.
Egare af Frälse, Frälse- och Kronoskatte-hemman hafva rätt att med vilkor, sorn här nedanföre säges , åt en eller flera till besittning på lifstid, eller på. viss lid, hvilken senare ej får utsträckas olver femtio år,, upplåta till och med en tiondedel af hemmanets jord rymd,. oansedt den lägenhet, som sålunda upplåten varder, ej medförer besutenhet; dock må slik upplåtelse af hemman af fideicommiss-egenskap icke annorlunda galla, än så vidt med Lag och fieleicommiss-bref instämmer. 2 morn..
Från de under stadgad åborätt upplåt ne Krono-, Krono-Rusthålls eller andra publika hemman må djlik upplåtelse ega rum , dock ej med annan rätt, än Forfattningarne för besittningen af sjelfva hemmanen medgifva; men den må icke ske från ny-hemman å Kronans mai k, så lange fri hels-år å hemmanen åtnjutas,, eller desamma icke erhållit bestämda områden i skog och mark. § 3.
Åslundar innehafvare af hemman , hvartill mer än vanlig egorymd hörer, att större egovidd än tiondedelen deraf, såsom i föregående 1 §• säges, upplåta, må han sådant anmäla hos Kongl. Majrts Befallningshafvande, sorn har alt frågan, jemte sitt yttrande deröfver, Kammar-Collegii pröfning underställa; egande Kammar-Collegium härom så förordna, alt å ena sidan säkerheten för hemmansräntans och öfrige skyldigheters framtida utgörandemå vara förvarad och, å den andra, jordens odling befordras. § 3.
Under den jordrymd, som, efter hvad här ofvan sägs, må till besittning på viss tid åt en eller flera från hemman upplåtas,, inbegripas icke de egor, hvilka emot dagsverken och tjenstbarheter vid hemmanet upplåtas åt jordtorpare, med skyldighet att efter laga uppsägning och fardag torpen afträda.
Lag- samt Allni. Besv.- och Ekon.-Utsköttens Utlåtande, N/o 28.
19 § 4- 1 morn.
Lägenhet, som efter 1 §• upplåtes, må icke vara af mindre område, än alt derå kari utsättas en tunna potates, samt en ko af fodertillgången derstädes, och med rättighet till bete å hemmanets utmark, vinter- oc'i sömma rfödas. q moni.
Lägenheten skall till sina gränsor noga bestämmas, i en enda formlig, till afhägnnd beqväm samt ifrån hemmanets egen åbyggnad afskiljd lott, meri i skogsbygder uti högst tvänne sådane lotter; och må odalåker eller äng icke dertill användas. § 5. 1 morn.
Å lägenhet, som till besittning på vissa år upplåtes, skall årlig afgäld läggas i spanmål, dagsverken eller annan räntepersedel, som allmännast är i orten att tillgå; och må denna afgäld icke vara mindre, än att den motsvarar hvad af hemmanets räntor och öfrige allmänna ulskylder, vid jemförelse af egornas stol lek och beskaffenhet, å den upplåtna lägenheten belöper. 2 moni.
Afgäld för lägenhet, sorn på lifstid upplåtes, må bestämmas så, som vederbörande kunna sig emellan öfverenskomma, uLan afseende på hemmanets utskylder eller egornas storlek. § 6.
Vid upplåtelse af lägenhet må vissa år utsättas, under hvilka frihet från afgäldens utgörande till stamhemmanet tillgodonjutes.
Ej skola dock i något fall sådane frihets-år vara flere än femton , räknade ifrån den tid lägenheten tillträdes. 1 mom.
Ej må innehafvare af lägenhet, som på vissa bestämda å-r upplåten är, den lägenhet utan hemmans-innehafvarens tillstånd, på annor man öfverlåta.
Sker det, gånge lägenheten , om hemmans-innehafvaren det yrkar, till hemmanet åter, emot skälig lösen. 2 mom.
Dör innehafvare af sådan lägenhet förr, än besinningstid ute är, ä ge enka och arfvingar rätt att lägenheten behålla under de vilkor, sorn vid upplåtelsen tingade blifvit.
Vid besittningstidens slut återfulle lägenheten lill hemmanet utan ersättning eller lösen, ehvad förbehåll vid upplåtelsen derom kan vara gjordt eller ej; innehafvaren af lägenheten obetaget att derifrån bortflytta honom tillhörig åbyggnad eller stängsel, der ej hemmans-innehafvaren den lösa vill. § 7- 20.
Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Uts/cotlens Utlåtande, JV.-o 28'- 3 morn.
I afseende på lägenhet, som på lifstid upplåten är, galle hvad' ©m lifstidsstädja å hemman i lag stadgad t är,, och skall jern val sådan Lägenhet vid besitlningstidens slut, återfalla till hemmanet utan lösen eller annaa ersättning, än för sådan derå nedlagd odlingskostnad, som då ännu icke är genom afkastningen ersatt, samt med rättighet för innebafvaren af lägenheten alt derifrån bortflytta honom tillhörig åbyggnad och stängsel, der ej hemmans-innehafvaren den lösa vill. §8. 1 mom.
Vill innehafvare af boställe eller publikt hemman, som icke under stadgad åborätt besittes, Kungs- och Kungs-ladugårdar samt öfiiga under Kronans omedelbara disposition varande hemman likväl undantagn©, jord på viss lid, i enlighet med nu stadgade allmänna grunder, upplåta; gore ansökning derom hos det Embels-Verk , under hvars allmänna vård och inseende bostället eller hemmanet är släldt, hvilket Embetsverk, efter vederbörandes hörande, med afseende å boställets eller hemmanets framtida nytta och förkofran eger att, då skäl dertill finnes, sådant tillåta och vilioren bestämma. 2 mom.
De afsöndringar åfjord under eganderält, som, enligt förra Enskiftes-författningar, i behörig ordning skett från boställen,, ege framtida bestånd. §. 9- Hemmans innehafvare ege, så länge han ränta och öfrige utskylder för hemmanet rigligt utgör, sjelf uppbära den afgäld, som för upplåten lägenhet erläggas skall; men brister han deri, bör Kronans uppbördsman samr ma afgäld, der den icke redan för året finnes vara af lägenhets-innehafvaren betald, till den bristande räntans och andra hemmansskyldigheters utgörande uppbära. § pollar någon genom arf erhållit lott i hemmansdel af den i i r morn. omnämnde natur, och är samma lott så ringa, att han ej, efter grunderna i i Cap. af denna Förordning, kan få den besitta;, vare lian då berättigad att vinna utbrytning för sin lott, under full eganderätt i en så beskaffad lägenhet, hvarom r, 2 och /p §§. af detta Gap. handla, så vida hinder icke deremot finnes möta; och varde lägenhetens storlek i förhållande till arfslotten, under iagttagande af de i nämnde §§. stadgade vilkor, efter föregången undersökning af Sockne-nämnd bestämd af Domaren , der ej veder - ■Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.-TJtskottens Utlåtande, N-o< 28. 21 börande derom i godo åsämjas.
Företrädesrätt till utbrytning af sådan lägenhet flere arfvingar emellan bestämmes efter enahanda grund, som angående lösen utur jord, arfvingar emellan, stadgad är.
Ej må annorledes, än i 2 §. sägs, af hemmansdels jordrymd för arftagare utbrytas mera än en tredjedel, deruti inberäknade, hvad från samma hemmansdel förut kan vara upplåtet och afsöndradt. § 1 '• 1 morn..
Tullqvarnar och serskildt skaltlägda fisken, bruk, stämpar eller andra vattenverk, fabriker,. garfverier med flere dylika anläggningar, hörande till hemman af den i 1 §. upptagne natur, må kunna derifrån för alltid under eganderätt afsöndras , eller på viss tid, efter hvad i samma §. sägs, upplåtas, jemte nödigt utmål af jord intill desamma. 2 mom.
Å denna jord bör, på sätt och under vilkor här ofvan i 5 §. sagdt är, årlig afgäld till hemmanet läggaS) och derest tullqvarn skulle finnas i hemmanets iänta inbegripen, bör på lika sätt viss andel af samma ränta i den afgäld intagas. 3 inom.
Öfver så beskaffad afsöndring för alltid af vattenverk och anläggning, med jord dertill, hålle Kongl. Majrts Befallningshafvande hand; och thy skall afhandlingen derom, sedan den, på sätt nedanföre föreskrifves, godkänd blifvit, ingifvas till Kongl. Majrts Befallningshafvande, sorn den öfverenskomne alga Iden pröfvar och, der den tillräcklig finnes, fastställer. 4 mom.
Vill någon till anläggning af sådane verk och inrättningar, som i 1 mom nämnde äro, på lika sätt från hemman afsöndra eller upplåta vattenfall med mark derintill, eller annan till sådan anläggning tjenlig lägenhet, bafve ock der rätt till, med vilkor alt, såsom här förut i 2 och 3 morn. sägs, viss årlig afgäld å jorden lägges och fastställes. 5 morn, "Varder verk eller inrättning af nu omförmälde beskaffenhet nedlagd och icke inom tio år åter upptagen, eller varder sådan anläggning icke fullbordad inom tio år från det laga kraft egande tillåtelse dertill vunnits, gånge lägenheten, när påslående derom af vederbörande väckes, till hemmanet åter, emot lösen. 6 morn.
Hvad i denna §. stadgadt är kommer dock icke att göra någon ändring i hvad Kammar-Collegii kungörelse af den 27 Januari iSuö, rörande strömfall å kronohemmans elier kronojords område, innehåller. § »2- 1 mom.
Hörer till hemman af den natur, som i 1 §. omförmäfes, sådan mosse, som odlingsbar, men i dess närvarande skick onyttig är, och 22 iLag- samt Ålim. Besv.- och Ekon.—Utskottens Utlåtande, N.o a8. innehåller densamma minst 8 tunnlands vidd, eller deröfver; vill bern mans* innebal varén den lägenhet åt annor man, såsom i nämnde §. sägs, lör alltid eller på viss lid., med eller utan skatlfrihet, lill odling upplåta, lialve der våld lill, äfven om den öfverstiger tiondedelen af hemmanets hela egorymd.
Söke dock i sistnämnde lall tillstånd dertill hos Kongl. Majlis Belallningslialvande, sorn, sedan mossens onyttiga tillstånd i dess närvarande skick blifvit behörigen utrönt och styrkt, ege sådant tillstånd meddela.
Har Boställe eller något icke under stadgad åborätt upplåtet publikt hemman, kungs- oell kungs-ladugårdar samt öfrige under Kronans omedelbara disposition varande hemman dock undantagne, i sådan lägenhet del; då skall på Kongl. Majlis Nådiga bifall bero, om och med hvad vilkor dylik upplåtelse deraf på viss lid ske må. 2 moni.
Lyder till hemman af den i t nämnda natur i dess mantal och ränta inbegripen utjord, urfjäll eller annan lägenhet, som, ulorm egogränsen för det skifteslag, dit hemmanet hörer, är belägen så aflägse från hemmanet, att den icke med egentlig nytta och förmon till hemmanet kan begagnas; har denna ega sådant läge, att den icke, på sätt i 7 Cap. 3 §. i Kongl.
Stadgan om skiftesverket i Riket sägs, kan genom utbyte med hemmanets öfrige egor sammanläggas, och utgör den icke heller så stor andel af hemmanets egor eller är af den förmonliga beskaffenhet, alt genom densammas afsöndring hemmanets bestånd och säkerheten för ulskyldernas utgörande deraf kunde äfventyras; då må, fastän af egan icke kan påräknas den i 4 §■ förutsatte afkastning, och ehuru den innehål ler odalåker eller äng, innehafvaren deraf ega att densamma antingen under full eganderätt eller viss besinningstid upplåta; dock endast lill innehafvaren af det hemman, hvars egor äro intill densamma belägna; börande afgäld derå läggas, efter hvad i 3 §. stadgadt finnes. 3 mom.
Vill någon sådan afsöndring, som i nästföregående mom. omförmäles, verkställa, anmäle det hos Kongl. Majits Befallningshafvande, som har att, sedan alla nödiga omständigheter blifvit utredde, frågan, jemte eget yttrande, till Kammar-Collegii pröfning och afgörande öfverlemna. § >3. 1 morn.
Enär upplåtelse under vissa år eller på lifstid, eller afsöndring af jord och lägenhet för alltid, efter hvad här ofvan stadgadt är, ifrågaställes; då bör undersökning genom Sockne-Nämnd begäras och verkställas, på sätt rörande hemmansklyfning i i Cap. 8 §. förordnadt är.
Lflg- samt Allin. B c sv.- oell Ekon.-Ut skot lens Utlåtande, N.o 2 8. 23 2 moni.
Nämnden undersöke, om uppl *i t elsen eller afsöiulringen enligt de grunder, nu stadgade äro, godkännas kan, och meddele utlåtande ej mindre derom,, än äfven angående beloppet af deri ränta eller afgäld,, som lägenhet, hvilken för alltid eller på bestämda år blifvit upplåten, draga bor. 3 mom..
Varder upplåtelsen eller afsöndringen af Nämnden' godkänd, då skall dervid förblifva.
Förklarar åter Nämnden ,. att sådant godkännande icke kun ega rum, ege den med utlåtandet missnöjde att begära pröfning af Härads-Rätten, och om Härads-Rätten jemväl afslår afsöndringen, i ämnet vidare fullfölja talan, så sorn rörande frågor om hemmansklyfning i i Gap. 8 och i i §§. sagdt är. 4 moni.
Sedan upplåtelse på vissa år behörigen godkänd blifvit, skall Kongl. Majrts Befallningshafvande den föreslagna afgälden derå,, på sätt o ra jordafsöndring för alltid i vissa lall nu sagdt blifvit, pröfva- och,, om den tillräcklig finnes,, fastställa.. § *4- 1 morn.
Med jord eller annan lägenhet, sorn,, efter hvad här ofvan medgifveL är, från frälse-, fiälse-skalte- eller krono-skatte-hemman lill full ego afsöndras, skall lagfaras, såsom om jordafång stadgadt finnes. 2 moni.
Har upplåtelsen skett på vissa år, varde afhandlingen intecknad och inteckningen förnyad, på sätt om lego af jord i Kongl.
Förordningen af den i3 Junii 1800 föreskrifves. 3 moni.