Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Arvid Zetterling, för tillagning af » Fransk Löjtnant, Föreståndare för Visby kemiska station.
potatis » eller andra i flottyr kokade rätter.
Att jag undersökt ett parti konserverade ärter och bönor från ' Gotlands Konserv- fabrik och funnit dem fria från metallföreningar, färgämnen och främmande tillsatser, in- JOSEF LEJA, STOCKHOLM.
Kronor 3: 50. tygas härmed på begäran.
Visby den 23 September 1S99.
Arvid Zetterling-, Löjtnant, Föreståndare for Visby kemiska station.
K o n s e r v e r n a säljas h o s följande Herrar H a n d l a n d e: Östermalm: För att bereda den ärade allmänheten tillfälle till praktiska och billiga ^ Kungsholmen: Joh.
" Alm, Sibyllegatan 65.
Ernst Lind, Scbéelegatan 3.
Knut Spira, Flemmingg.
C. Gust Carlsson Storgatan 34.
Staden: Axel Friedleif, Kommendörsgatan 24.
Anders Antoni, St. Nygatan 8. utförsäljes under december månad hela vårt stora välsorterade och Carl Högström, Karlavägen 41.
Brahegatan 39. eleganta laser af Supékappor med och utan ärmar, Jaquetter och Carl F Johansson, Stortorget 7.
Skräddarekoftor, Promenad- och Innedräkter i siden och ylle, Päls- Wiktorin &amp; Grafström.
Artillerigatan 40.
Hugo Moberg &amp; C o, Kornhamnslorg 59.
Sidenfodrade och Skottska Kragar, Silkesplyschkappor och Kragar Anton Pettersson, St ".
Nygatan 20.
Sortie de Bal i charmanta färger (äfven i svart).
Beställningar C. W. Sundblad Kornhamnstorg 51.
Norr: Aug.
Werner, St. Nygatan 39. utföras elegant.
Muffar och Colliéres.
August Andersson, Tunnelgatan 27.
Söder: Aug.
Boivie.
Jakobsgatan 12.
Conrad Andrén, Hornsgatan 74 B. August Carlson.
Ma ' mski ' nadsgatan 5.
John Björklöf, Götgatan 28.
Gustaf Ek.
Ca ' lzon, Götgatan 3.
Oscar Feyrhting, Dro ' tninggatan 75.
Fredlund, Kungsholmsgatan 25.
Osvald Engström, Gölgalan 40.
John Johnsson, St. Badstugatan 40.
Axel Hansson.
Gölgatan 46.
Höiorget 11.
Bröderna Lindström, Östgötagatan 35.
Erik Ohlsson.
Malmskilnadsgatan 42. för M.
Sundström &amp; C:o, Hö orget 13.
Carl G Möller, S:t Paulsgatan 31.
Vasastaden: Axel Otterberg, Götgatan 22.
John A Pettersson.
Stadsgärden 8.
Carl J. Gustafsson, Odengaton 68.
A. Akerholm, Gotgatan 28.
Representant: L U D V I G F L O R Y S t o c k h o l m, 5 K l a r * N o r r » K y r k o g a t a 5 Allm.
tel. 334. utkommer i häften å 35 Öre.
flÄT " Närmare 400 illustrationer.
fttSF " En hyar, som anskaffar fem sub- skribenter, erhåller själf qtt ex. af a r b e t e t gratis.
J u l p r e s e n t e r I Marinblått Marinblått " ^ R Marinb ' ått Popeline Marinblått Imperial Marinblått Satin Royal Marinblått Cheviot.
Skotsk Marinblått Kläde, 7 kval.
Marinblått Sat-n Ducbesse.
Nyheter hvarje vecka!
Solida Varor!
m Billigaste Priser!
F. W. CAMPANIUS, 4 3 Vesterlånggatan 4 3 Julinköp (Julklappar), KÄPPMÄGÄSINET IDUNÄ.
Nyttiga Julklappar BARNEXT!
B Ar / • r \ £ / 1^ ph| / stort urval.
\ \ » I ELEGANTA KLÄDNINGAR \ ^ / förfärdigas på beställning.
gÖ M.
B E N D I X, 29 e Drottninggatan 29 e, 5 Sturegatan 5.
S k a n d i n a v i s k a Köp alltid radiatorsmör!
r JOH.
LUNDSTRÖM &amp; C:o. bästa bränsle för illuminationskamiiier och värmenecessärer.
C a F F é - B r i k e t t e r för kokspislar, kakelugnar, strykugnar m. m. Allm.
Försäljning: 5 Stranc / väi / en 5.
Filial: 1 Farmmätareaatan 1.
Rikstelefon 20 12. i Hållbarheten garanteras.
TT1 r o £~ \ Q l s 8 ous K o l u,, ^.
2 2 I 11 TI P f AT I — Etablerad 1866 — \ A U, P r e d s g a t a n S S.
Möbeltyger, Gardiner, p t i é — r e Reelt r, B och o r d billigast.
dukar, — Mattor o r Profver utlämnat till landsorten.
G o d h u s m a n s k o s t, är en liten riktigt bra kokbok I Den nu ut- komna nya upplagan är betydligt tillökt och förbättrad af en inom kokkonstens område högst erfaren och ansedd gammal husmo- der; kokboken är därför äfven en synner- ligen lämplig och billig present till edra tjänarinnor.
E G. Söderbergs .Import-Aktiebolag.
j \ ntracit Stenkol &lt;^2&gt; Varumärke '?
H-ushÅllslKol.
Slussplan 63A »: Riks- 179.
A N T H R Ä C I T.
Colces.
Äkta ^okCS (Räntmästarehuset) S t o c k h o l m.
l: m a Billigare än ryska.
Utsökt sortiment af par!
Köp, pröfva och döm, om icke Nanny Sandströms kokbok: JContor: G u m m i a k t i e b o l a g e t s Galoscher.
I Stenkol, Cokes, l:a maskinkrossad A n t h r a c i t, Q V&amp;^ F) sevärdhet.
* ttoteborg, " IItilm.
* .ii, STOCKHOLM, räkter samt Stockholm.
* Största och AQRA MARGARINFABRIK, — - (HoflwBramtörer £111 H.iS, Drottningen af England.
Panoptikon Älarie-Bxilsetter L ä m p l i g a s t e j u l k l a p p å t h e r r a r är e n l å d a a f H a v a n n a M a g a s i n e t s cigarrer D r o t t n i n g g a t a n 21, S T O C K H O L M, Filial: N o r r m a l m s t o r g.
Älm.-,teI; Z5 82 A %51.
Riksr. », 575, E i L j u n g d a h l ' s ivltvaruaffär lmskilaads^atan Q Allm.
10614. ningar emottagas å all slags sömnad, äfven då tyg in- lämnas.
plats-annonserna återfinnas i innerarketl
Nyttiga Julpresenter Rikt illustrerad Jul priskurant sändes franko på begäran.
hos Telegrafadress: GARNBER OBS.!
Order å minst 25 kr., förutom å Sän och Sängkläder, hvarå order å minst kr., levereras fritt vid närmaste järnvi eller ångbåtsstation.
Order från landsorten, afsedda för Jul torde snarast insändas för att i tid kui expedieras.
LUNDB G.
K, H.
D r o t t n i n g e n s Hofleverantör.
(Firman grundad 1845.)
Telefon; H.
K r o n p r i n s e n s K.
M. LUNDBER Hofleverantör.
Inrättadt i likhet med de stora magasinen på kontinenten.
Låga b e s t ä m d a priser!
Goda v a r o r I S t ö r s t a u r v a] Största lager af NÄSDUKAR till billigaste priser: Ä f p a s s a d e Prima Hellinne Irländska Näsdukar: Särskildt rekommenderas N:o 10 N o 1 2 8 4 50 5 &amp; 6 som mycket omtyckta Storlek 42cm., prduss.
4: 50 4: 75 5: — 5: 50 6: — 6 75 7: 50 8: 50 9: 50 10: 4, Näsdukar.
» 47 » » » » 4: 75 5 — 5: 50 6: - 6: 50 7: 50 8: 50 9: 50 10 50 11: 50 » 52 » » » » 5: — 5 50 6: 25 7: — 7: 75 8: 50 9: 50 10 50 12: — 13: 50 Fällning och märkning från &gt; 5 7 » » » » — 8 _ _ 9 _ _ H: _ — 13:25 — — Kr.
1: 75 pr duss.
Hellinne Barn-Näsdukar, storl 40 cm.
2: 55, 3: 40, 4: 15, 4: 60 Brodering af vapen och mo- Kulörta Herr-Snusnäsdukar, pr duss.
6: —, 7: 25, 10: 50, 13 16 &amp; 20. nogram utföres vä!
o. billigt.
; - „ - — „ — — „ — silke, pr st.
Kr 3: -, 3: 75, 4: 50 &amp; 5: 50.
Kammanluks-, med hålsöm och broderad hvit bokstaf, Hellinne-Näsdukar, pr dus- Badhanddukar.
sin Kr.
9: — &amp; 10: - ä3^F " Badkappor.
Hellinne Kammarduks-Näsdukar med bred fåll och hålsöm: Badlakan.
Storlek 36 cm, pr duss.
5: 50, 6: 50, 7: 50, 8: 50, 9: 50.
12; -, 13: 50, 17; 50, 18: 50, 20: —, 23: —, 25: —.
Fredagen den 7 juni 1889.
Byrå: Tidningen kostar Klaxabergsgatan 54, en tr. endast 1 krona för qvarialei.
Aanoaspris: 25 öre pr petitrad (
Regina; {| dun har i sitt porträttgalleri tid efter " annan haft nöjet för sina läsarinnor framlägga bilderna af framstående qvinnor, enkannerligen svenska, hvilka än på det andliga, än på det praktiska lifvets område inlagt anmärk- ningsvärda förtjenster och förvärfvat erkän- nande.
De lärda veten- skaperna, skön konst, den merkantila duglig- heten, den välgörande offervilligheten, ofta ver- kande i det tysta o c h fördolda, ha dervid alla funnit sina representan- ter.
Den svenska qvin- na, hvars runa i dag funnit sin plats i våra spalter, står s o m repre- sentant för ett nytt fack, ett inom hvilket qvin- liga krafter sedan länge här hemma verkat till rik o c h mångfaldig väl- signelse, o c h inom hvil- ket särskildt Regina Pallin lemnat ett efter- mäle, som förtjenar att sent, glömmas.
Vi syfta Utgifningrstid: hvarje helgfri fredag.
det spridda lärjungar den smärtsamma un- derrättelsen, att föreståndarinnan för högre lärarinneseminariet i Stockholm Regina Ottonie Pallin efter en långvarig sjuklig- het för alltid slutit sina ögon.
Den sympatiska skildring af den hädan- gångna, vi här nedan meddela, har god- hetsfullt stälts till vårt förfogande af en person, sjelf framstående o c h vidt erkänd på skolans o c h flere andra områden, h vil- ken i en lång följd af år såväl i gemen- samt arbete som i ett personligt vänskaps- umgänge stått den af- lidna synnerligen nära.
Regina Pallin, hvilken i tjugofem år på ett i allo utmärkt sätt skötte sin befattning såsom bi- trädande föreståndarin- na vid Högre lärarinne- seminariet i Stockholm, afled härstädes den 28 sistl. maj i en ålder af inemot 55 år.
Hon var född på egendomen Rud i Kartstads landsförsam- ling den 8 sept.
Föräldrarna v o r o landt- brukaren E.
G. Pallin och dennes hustru, Märta Vestmark.
på skolväsendet Hvad s o m närmast gifvit anledning att just nu meddela denna bild är af sorglig art, så långt gerna frånfället af en upphöjd o c h i det goda verkande person- lighet kan vara det.
Den 28 maj bragte en talrik krets af fränder, förmän, kamrater, vän- ner o c h öfver hela lan- Prenumeration sker: I landsorten: å postanstalterna.
I Stockholm: hos redaktionen, å Stads- postens hufvudkontor, i boklådorna samt &amp; tidningskontoren Sr * F ö r det ansvarsfulla värf, inom hvilket frö- ken Pallin utförde sin yppersta lifsgerning, hade hon haft tillfälle att för- bereda sig dels genom skolstudier i Karlstad o c h Upsala, dels genom lärarinneverksamhel i enskilda familjer.
Den bästa grundläggningen utgjordes dock af en innerlig gudsfruktan, hvartill o c k hörde ett ödmjukt o c h anspråks-
Idun utkommer I hufvudstaden hvarje helgfri fredag och kottar f8r ett qvartal endast I krona, postarvodet Inberäknadt.
— löst sinne, vidare en redan från barndomen starkt framträdande rättskänsla i förening med sanningskärlek o c h pligttrohet, en snabb o c h säker uppfattning, ett på samma gång allvarligt och godmodigt lynne samt ömt deltagande i medmenniskors både sorg o c h glädje.
Medels ett träget o c h oaflåtligt arbete i sjelfutvecklingens svåra konst o c h en aldrig svikande samvetsgranhet i fullgörandet af sina pligter tillvann sig fröken Pallin små- ningom en högaktning, ett förtroende o c h en tillgifvenhet, som egnas blott ett ringa fåtal af dödliga.
Genom den ledning hon egnade sina elever o c h kanske ännu mer genom att vara en förebild, som alla hade att lära af o c h som för alla hennes elever kunde tjena som mönster af en g o d o c h ädel qvinna, utöf- vade hon ett i hög grad välsignelserikt in- flytande först o c h främst omedelbart på sina lärjungar, men medelbart derjämte på hela vårt lands qvinliga uppfostran.
Många o c h rörande v o r o de tacksam- hets- o c h vördnadsbevis, som af Regina Pallins lärjungar egnades henne.
De var- aktigaste bland dessa äro en stipendie- fond, » Regina Pallins minne », som tillkom 1884, då den afhållna föreståndarinnan fyllde 5 0 år, samt ett af artisten fröken Wahrling i år måladt porträtt, som vid terminsafslutningen den 1 dennes, alltså fyra dagar efter Regina Pallins bortgång, öfverlemnades till läroverket.
Både stipen- diets grundfond o c h medeln för porträttets bekostande insamlades bland de unga damer, s o m vid ifrågavavarande tillfällen genom- gingo läroverket, o c h hvad stipendiet be- träffar, äfven bland förutvarande lärjungar.
Regina Pallin sörjes närmast af tre efter- lefvande syskon, nämligen: provinsialläka- ren doktor C.
Pallin, lektorn vid Nya elementarskolan doktor J.
Pallin samt fröken Laura Pallin.
Majblomman.
) $tillä, stilla.
Hon vaknar den lilla, väckt ur slummern af vårsolens kyss!
Sakta, sakta, du vindil, och akta stängeln, som spirat ur drifvan nyss!
Stör ej, stör ej den vaknande!
— Rör ej knoppen, den späda, som drömmer än!
Låt den drömma i skogssnårets gömma; tids nog bryts hon af stormarne se ' n!
Blåa ögat, af snödroppen lögadt, höjer hon undrande upp mot skyn; ler och nickar mot solstrålens blickar, trånande hän mot den ljusa syn.
Blid och fager, i oskuldens dager, skall hon dofta bland syskon en tid, fylla sinnen med soliga minnen, bringa naturen sitt väsens frid!
i i i * s U I | U Kl IN T i d n i n g e n Innehåller nästan uteslutande originalbidrag.
— Uppglf å närmaste postanstalt namn och adress s a m t er-lägg en krona, så er- Aten som våren hon följde i spåren, skall med den hennes lifsdag förgå.
Sommarglöden ger majblomman döden.
Kort är idyllen, — men skön ändå!
— — — Stiltje med tung, qvaf luft hade länge legat öfver oss; vi kommo ej ur stället medels tillsättande af de få segel vi egde, och maskinen var i olag.
V i hade ombord menniskor, hvilka funno behag i detta mak- liga lugn samt sökte inbilla sig och andra, att vi gingo framåt i rätt kurs, men somliga af oss insågo vår fara.
Så började hafvet röra sig i oro, moln drogo upp, det tjöt och hvisslade ängsligt i tackel och tåg, fast ingen vind märktes på däck, men äfven de lojaste drömmarne reste sig dock nu och spejade mot himlen.
V i d synranden i öster stod ett mörkt moln med brandfärgade kanter, och äfven från andra vädersträek uppstego molnväggar, från hvilka skarpa blixtar flammade.
Vår proviant var usel, stämningen ängsligt tryckt, och kaptenen såg sig nödsakad ändra kurs för att söka hamn, hvar han kunde i detta för honom full- ständigt okända farvatten, dit vi blifvit drifna af strömmen.
Ändtligen, uppgifna af hunger, törst och mattighet — många bland oss voro gripna af feberyra och vanvett och sökte bära hand på sig sjelfva eller andra, landsattes vi på en stor ö, hvarest vi blefvo mycket väl bemötta.
Det var ett folk med hög kultur och nog- grann kännedom om andra länder och natio- ner, men med egendomliga samhällsinrättnin- gar.
I Sverige hade jag alltid hört, att man, för att bedöma ett folk, måste se, hurudan ställning qvinnan hade i samhället, samt räkna skolhusen; och så snart jag återfått mina krafter, började jag följa denna regel för att kunna bilda mig ett säkert omdöme om detta land och dess invånare.
Men hvad jag såg, bringade mina väl inlärda meningar i oordning.
Jag såg välklädda qvinnor arbeta strängt tillsammans med män i trädgårdar, med skörd eller plantering ute på fältet samt inom hus med alla förefallande sysslor.
Men de tyck- tes ej vara öfveransträngda, utan friska, glada och med skönt utbildade gestalter och rosig hy.
» Själlösa arbetsträlar », tänkte jag och sökte under en af deras hvilostunder att upplysa dem om våra bättre qvinnors lefnadssätt.
D e hörde derpå med den största uppmärksamhet, men jag märkte, att de vexlade förstulet leende blickar med hvarandra och med män- nen, utan att jag egentligen kunde begripa, hvad som i min skildring vållade denna till- bakahållna munterhet.
Jag blef inbjuden till gäst i hemmen och fann, till min förvåning, att samma damer — jag måste kalla dem så för mina lands- maninnor, fast detta ord med dess innebörd i detta underbara land var liktydigt med onyttig dagdrifverska — voro lika stora vän- ner af de sköna konsterna som af vetenskap och skönliteratur, samt att det var helt van- ligt, att de äfven idkade konst och vetenskap till enskildt och allmänt gagn, utan att någon menniska föll i häpnad deröfver.
Redan detta var ju nog att få mina gamla begrepp att ramla från sina fack, men värre blef det, när jag märkte, hur ifrigt de gifte män- nen bistodo qvinnorna med barnens uppfostran och upptuktelse, samt huru qvinnorna togo del i samhällets lagstiftning, och det i bästa endrägt med männen, hvilka kallade denna del af qvinnans verksamhet för lagstiftningens och samhällsstyrelsens hjerte- och solsida, ett språkbruk, som var mig helt och hållet obekant.
Jag tillstår, att allt hvad jag såg af detta underbara lands familjelif liksom vände upp och ned på min magasinerade lifsvishet, icke minst derför, att männen voro så fanatiska vänner af hemlifvet, att båda könen voro till- sammans vid alla nöjen och lustbarheter, och att ungkarlar ej här ansågos för skadedjur, hvilka först skulle fångas och ringas, innan de fingo gå i sällskap med en ung, bildad flicka.
Hvad mig sjelf beträffar, förutsatte man såsom helt naturligt, att jag var behäftad med en del oarter, då jag var från ett land med sådant samhällsskick och sällskapslif, som det jag sjelf beskrifvit för dem; men man bemötte mig som en stackars ofarlig sjuk- ling, den der kräfde det största öfverseende och den ömmaste vård.
Detta retade min stolthet.
Jag hade lem- nat mitt land som en ung man med glänsande kunskaper, öfver hvilka jag hade betyg på fickan, och jag var utrest för att bland främ- mande folk sprida glans öfver svenska namnet genom att förblända dem med mitt allsidiga vetande, och så kommer jag till ett folk af knappt fyra millioner själar, som betraktar kurtis som råhet, förförelseförsök mot tjenst- flickor liktydigt med bofstreck och ett rus som en förnedring!
Om jag ej rent af skulle nedsjunka till ett obemärkt lif i detta land, måste jag skaffa mig något öfvertag genom att se mig om för att finna brister.
Mina fordna studier hade isynnerhet tjenat mig till » att finna fel hos hvarje ting », som man här uttryckte sig om en bildad kritik, hvilken blifvit skolad till att bedöma hvarje ting från sjelfkärlekens ståndpunkt.
Dessa menniskor hade deremot den otrefliga vanan, att först granska sig sjelfve och se om deras förstånd och kunskap räckte till för att rätt bedöma en sak, en person eller en fråga, innan de uttalade ett omdöme.
Enär hvarje menniska tycktes noggrant känna till landets geografi, blef jag snart för- vissad om, att här var fullständig brist på stora städer, och att höga hus blott voro kända af beskrifning.
Detta var för mig en formlig trumf, ty då ön hade ungefär samma klimat som Sverige, var der ingenting, som borde ha hindrat folket att utveckla denna kultur- blomma, hvilken vi äro så stolta öfver.
En dag, kort efter min ankomst, blef jag inbjuden till en nationalfest i hufvudstaden — man firade årsdagen af någon god och nyttig lagstiftning, sades det — tog jag till- fället i akt för att, i särdeles väl valda orda- lag, föreslå en skål för mitt fosterland, hvarest, äfven i våra mindre städer, palats reste sig vid palats, med våning öfver våning och med vimlande skaror af menniskor, allt nedifrån de mörka, fuktiga källrarne, dit aldrig en sol- stråle hittar in, allt upp till den svindlande takåsen, der solen glödgar takpannorna under sommaren, och der stormen består orkester- musik och kölden kristallblommor från Bores glänsande rike.
» Hvilket rörligt lif öfver allt!
t&gt; utropade jag och slog lindrigt ut med venstra handen.
Hundrade familjer om ett yrke, tio munnar
hålla » ett n u m m e r U e c k a n under hela qvartalet.
För hvarje 6-tal nbon- nenter, s o m samlas, och för hvilka afglften Insändes till Redaktionen af om en brödbit under en kamp för tillvaron, som spänner hvarje nerv på dessa tusenden, hvilka, med mer eller mindre hopp om att lyckas, söka uppnå en ställning, som höjer dem upp till ett fåtal af menniskor, från hvilka glansen utstrålar, och der arbetet blott består i de nöjen, som blifvit till pligt bland denna del af folket. » i n i i » i I U U IN Idun, erhållet eit gratliexemplar för hela den tid, under hvilken abonne mentet räcker.
Aro de samlade abonnenterna färre än 6, torde prenumera folk- och arbetsfördelning, liksom äfven ett gemensamt intresse för stad och land, och hvad som är lika vigtigt, en allmän kärlek för andlig odling, emedan vetenskapsmän, konstnärer, tänkare och uppfinnare ej helt och hållet stänga sig inne i städerna, utan lefva midt ibland oss, lärande af naturen och menniskolifvet lika mycket som af böcker och gamla pergament.
— Ni förstår mig icke, ser jag, » afbröt han sig småleende, när han såg, hur jag med stor energi skakade mitt hufvud; » det bästa sättet att lära förstå an- dras lif är ej heller en styckad berättelse om det, som skall ses i sin helhet.
L e f en tid bland oss, se och hör utan fordom, så skall det hela kanske förefalla er mindre un- derligt än nu.
Men här ha vi nu ungdomens glada fest- tåg!
Nu ut alle man till festen i skogen! » » Är det skolungdomen, åtföljd af lärare- personalen? » sporde jag ifrigt.
» Ni unge mastodont-diminutiv, som blifvit hitspolad! » skrattade han och skakade mig skämtsamt vid skuldrorna.
Men jag blef stött, förebar illamående och begaf mig till mitt rum, i mitt sinne besluten att grundligt granska detta lättlynta folks skollokaler, material och undervisningssystem och sedan skrifva en kritik öfver allt deri, som afvek från det vi hade hos oss der hemma.
Jag drog till med nog starka färger på denna punkt för att imponera på mina åhörare, och jag slutade mitt anförande med att betona, huru som våra städer med hvarje år växte, utbredde sig, uppslöko gamla, lummiga träd- gårdar och bördiga fält, klättrade uppåt klippor och anekterade delar af sjelfva hafvet samt med magnetisk kraft drogo till sig landtfolket, hvilket de omskapade till en lägre klass.
» Se, sådana äro städerna i mitt fosterland, och dertill äro de prydda med statyer öfver män, hvilkas namn inläras i våra skolor, samt med slottslika fängelser, lasarett och fattighus, och det är för dessa städer, som jag nu ber eder tömma denna skål! » Man hade i början lyssnat med spändt intresse och med samma irriterande småleende som alltid, då jag framhöll våra företräden; men nu hade, då jag slutat mitt tal, männens leende förbytt sig i dystert allvar, och qvin- norna voro likbleka.
Ingen gjorde min af att vilja dricka för våra städers storhet och lif.
Hemma var jag van vid applåder, så snart jag slutat ett tal, äfven om åhörarne ej varit disponerade att höra på mera än sjelfva slu- tet, då jag med en plastisk rörelse höjde mitt glas, så att jag vardt något flat öfver denna tystnad samt generade mig för att dricka Då vi nu åter stå i begrepp att för våra helt allena.
läsarinnor anordna en ny pristäfling, känna D å reste sig en medelålders qvinna och vi oss, uppriktigt taladt, temligen tveksamma, talade lugnt, mildt och allvarligt.
» Kära och efter hvilken plan denna vänner! » sade hon.
» Den skildring af ett huru lämpligen bör ordnas.
Och orsaken hårtill omenskligt tillstånd, som denne främling nu gifvit oss, återför ju våra tankar till en tidi- ligger i den erfarenhet vi samlat oss från Det har af dessa visat gare punkt i vår egen samhällsutveckling, föregående täflingar.
sig, att, då beståmdt preciserade ämnen upp- och derför kunna vi också förstå hans tanke- pristäfling, gång, fastän den nu ej är vår.
I dag fira ställs, såsom t. ex. i vår tredje deltagandet visserligen varit mindre, ån då vi en fest för att glädja oss åt ett vunnet större frihet vid ämnesval tillåtits; det har framsteg i vår andliga utveckling; det är blott af obekantskap med våra förhållanden dock synts oss, som om de insända tåftings- och åsigter, som främlingen, vår unge gäst, skrij " terna i det förra fallet stått högre i De poetiska tå) ' Ungarna ha vidare stört vår glada stämning genom att fram- värde.
mana gamla tiders mörka skuggor samt på- hittills lemnat det svagaste resultatet, hvarför minna oss om, att folk finnas, hvilka ännu vi nu ock senast alldeles uteslöto denna afdel- Emellertid ha med anledning häraf hålla det för storhet, som vi kalla olycka.
Herr borgmästare, » vände hon sig till en åtskilliga beklaganden ingått, hvilka tyckas äldre herre, » helt säkert skall det intressera tyda på, att åtminstone ej intresset för en främlingen att af er få veta orsaken, hvarför poetisk tåflan saknas.
Efter åtskilligt öfvervågande liar derför våra städer numera stå i ett fullt passande sjette pris- förhållande till landets folkmängd och nä- Redaktionen besluta för Iduns täfling uppställa-förljande tvänne äm- ringsförhållanden. » nen: Medan hon sade detta, bjöd hon mig en 1.
O m k o n s t e n i h e m m e t.
(Pris .10 kr.
fruktskål, och under det vi förtärde den ut- sökta deserten, talade borgmästaren med mig Uppsatsens omfång högst 5 spalter.)
E t t f ö r I d u n l ä m p l i g t p o e m om i helt vanlig samtalston utan att kräfva det (Pris öfriga sällskapets uppmärksamhet för en sak, h ö g s t f e m s t r o f e r e l l e r v e r s e r.
15 krj som var dem alla välbekant.
Tåflingsskrifterna, hvilka skrifvas på en- » Ser ni, min unge vän », sade han, » af dast en sida af papperet och förses med för- vår äldre historia ha vi lärt oss att skatta ett lands blomstrande åkerbruk och öfriga seglad namnsedel och signatur, skola vara, A väl brukade naturliga tillgångar som det insända inom utgången af juni månad.
ordet: bästa beviset på ett folks sunda materiella baksidan af konvolutet bör tecknas utveckling.
V i förlägga icke vår industri Täflingsskrift.
företrädesvis till städerna, och i vår lag är det förbjudet, och det sårar vår menniskokär- lek, att packa in folk i hus, dit hvarken sol eller luft kan komma.
Lasterna, brotten och eländet i de stora städerna är oss nogsamt Idun bör ej saknas i något hem; den vill för.