Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det i Riksgälds-kontoret ännu innestående beloppet, Femton tusen R:dr, utaf det för anläggning af jernväg mellan städerna Orebro och Nora, såsom anslag utan återbetalnings-skyldighet, under 1850 och 1851 års riksdag anvisade statsbidrag af 112,500 R.dr, bör, sedan jernvägs-anläggningen blifvit af Styrelsen för allmänna väg- och vatten-byggnader till alla delar godkänd, utbetalas till Nora-Ervalla Jernvägs-bolags direktion. E)
Under sednast förflutna eller 1855 och 1855 års riksdag beviljade och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade stals-ulgifter. § 79.
Återstoden, Tretio tusen Riksdaler, af den vid ofvanstående riksdag för uppförande af läns-fängelser efter cell-systemet anslagna summa af 450,000 R:dr skall, enligt Kongl. Maj:ts nådiga föreskrift, af Riksgälds-kontoret vid skeende reqvisition utbetalas. § 80.
Nedannämnde vid sednaste riksdags stats-reglering, utom de å Riks-statens 4:de hufvud-titel uppförda årliga anslag, till Kongl. Maj:ts nådiga disposition beviljad' och i Riksgälds-kontoret ännu innestående anslags-summor för land/försvaret tillgörande föremål böra af detta verk fortfarande tillhandahållas och efter vederbörlga reqvisitioner _ utbetalas, nemligen: 1:o. Återstoden af den för anskaffning af rid- och anspanns- m. fl. persellar ål nya fält-artilleriet anslagna summa, 130,500 R:dr, hvaraf vid innevarande års början i Riksgälds-kontoret innestod ett belopp af Tjugefem tusen fem hundra Rlr; 2:o.
Det utaf 1857 års anslag, 100,000
R:dr, för nya gevärs anskaffning innestående belopp, utgörande Nitton tusen fem hundra R:dr; 3:0. 1856 års anslag till anskaffning af slagkruts-hufvar, Fem tusen R:'r; och 4:o. 1857 års anslag till underhållande af bevärings-manskapets bekadnads och utredning s-persedlar, Fyratioett tusen R:dr. § 81.
Det i Riksgälds-kontoret innestående beloppet, Fyra tusen fyra hundrr fyratiotvå R.dr 72 öre, utaf 1855, 1856 och 1857 års anslag, 5,000 R:dr årligfl, till åflo - Ståts-Utskottets Memorial M 264.
13 nande af lärare och underhåll af elever vid det å Kongl. Flottans varf i Carlskrona befintliga Skeppsbyggeri-instilut, äfvensom till andra för samma Institut erforderliga utgifter, bör fortfarande, för dermed afsedt ändamål, af Riksgälds-kontoret tillhandahållas och enligt Kongl. Maj:ts nådiga föreskrift utbetalas. § 82.
Med fortsatt tillämpning af de under sednaste riksdag meddelade och af Rikets nu församlade
Ständer hufvudsakligen bibehållna samt i detta reglementes § intagna allmänna föreskrifter, i afseende på statsbidrags beviljande och utbekommande för hamn- och kanal-byggnader jemte andra vatten-kommunikationer, äfvensom brobyggnader, väganläggningur och vägförbätlringar samt vattenaftappnings-förelag, böra nedan uppgifna, för sådana föremål under sagde riksdag anvisade och vid innevarande års början i Riksgälds-kontoret ännu innestående anslags-summor utbetalas, såvida de med dessa anslag understödda arbetsföretag blifvit före 1856 års slut påbörjade, nemligen: 1:0.
Tjugetvå lusen fern hundra
R:dr utaf den för uppmuddring af hamnen vid Ystad, i egenskap af anslag utan återbetalnings-skyldighet, anvisade summa, 30,000 R:dr; varande nämnde stad, enligt hvad Rikets Ständer såsom vilkor för det beviljade statsbidraget föreskrifvit, ansvarig för fullbordandet af detta arbete inom fem år efter dess påbörjande; 2:0.
Tre tusen sju hundra femtio R:dr utaf det för Arboga ås uppmuddring mellan staden Arboga och Hjelmare kanals utlopp vid Grafudden utan återbetalningsskyldighet beviljade anslag å 15,000 R:dr; 3:o. Enahanda belopp, eller Tre tusen sju hundra femtio R.dr, utaf ansiaget för samma ås upprensning mellan sistnämnde ställe och Mälaren, 22,500 R:dr; 4:o.
Tio tusen
Il:dr utaf det utan återbetalnings-skyldighet anvisade statsbidrag af 40,000 R:dr för upprensning och fördjupning af Köpings å; 5:o.
Tvåhundra tusen åtta hundra femtiofyra
R:dr 92 öre utaf den för anläggning af nya samt förbättrande eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vågar beviljade anslags-summa å 690,000 R:dr; 6:0.
Fjorton tusen fem hundra R:dr utaf de till användande för strömrensningar samt smärre hamn- och brobyggnader afsedda medel, 60,000 R:dr; 7:o. Tjugefem tusen
R:dr utaf det för en ny bro öfver Helgeå vid Christianstad, i egenskap af anslag utan återbetalnings-skyldighet, beviljade statsbidrag af 50,000 R:dr; 14 Stats-Utskottels Memorial M 264. 8:0.
Sexton tusen nio hundra sjutionio
R:dr utaf de medel, 15*0,000 R:dr,fcsom af Rikets sednast församlade
Ständer anvisats för uldikningar och a/tappningar af sanka trakter och sjöar, till beredande af odlings-företag. § 83- (Här torde den af Rikets Ständer, genom bifallandet af Stats-Utskottets utlåtande Jts 156, redan godkända §, angående återstoden af anslaget till Eskilstuna kanals anläggning, böra införas'. § 8/*'
Sista femtedelen af det lån å 2,400,000 R:dr, sorn vid sednaste riksdag beviljades för en till begagnande med lokomotiv afsedd jernväg mellan städerna Gefle och Fahlun, skållaf Riksgälds-kontoret, efter 1859 års ingång, Gefle- Dala-jernvägs Aktiebolag tillhandahållas med Fyra hundra åttio tusen R:dr.
Enligt de för detta lån, vid dess beviljande, af Rikets sednast församlade
Ständer stadgade betalnings-vilkor, får detsamma, utan ränta och kapital-afbetalning, innehafvas under den för arbetets utförande afsedda tid; men efter dess förlopp skall å hela den utbekomna lånesumman, inom slutet af hvarje år, inbetalas Tre procent, hvaraf för hvad af lånet dessförinnan icke godtgjorts, beräknas Två procent årlig ränta, och återstoden utgör kapital-afbetalning
Skulle det förfallna inbetalnings-beloppet icke varda i föreskrifven ordning erlagdt, bör derför af Bolaget utgöras
För den händelse, att den för jernvägs-anläggningen fastställda arbetsplanen icke skulle följas och derifrån, utan sökt och erhållen nådig tillåtelse, skedd afvikelse icke varder på föreskrifvet sätt rättad, eller i fall jern vägs-arbetet icke skulle i stadgad ordning fortsättas samt inom den derför bestämda tid fullbordas, eger Kongl. Majit låta inställa all vidare utbetalning af det beviljade låneunderstödet samt återfordra hvad deraf utbekommits, att, på en gång eller successift, till Riksgälds-kontoret inbetalas inom den tid, Kongl. Majit finner för godt i nåder bestämma.
Skulle åter jernvägs-anläggningen under arbetstiden öfvergifvas, eller jernvägen, efter dess fullbordande, icke så underhållas, att den framgent kan begagnas, eller om betalningsskyldigheten för det erhållna lånet icke skulle kunna af bolaget fullgöras, kommer jernvägen att hemfalla till staten, utan rättighet för aktie-egarne att, till större eller mindre del, utaf det allmänna erhålla ersättning för de tillskott till detta företag, som dessförinnan blifvit af dem utgjorda.
Under byggnadsåren skall Bolagets Direktion, inom den tid och till den embetsmyndighet, Kongl.
Majit behagar i nåder föreskrifva, årligen afgifva berättelse om jernvägsanläggnings-arbetets fortgång under det nästföregångna året; börande ej mindre Stats-Utskottcts Memorial Jf 264.
15 förvaltningen af bolagets angelagenheter, än de afslutade räkenskaperna, vid årligen anställande revisioner, granskas; uti hvilka revisioner
Staten bör ega att genom ett af Kongl. Maj:t utsedt ombud deltaga, intilldess det af allmänna medel erhållna låneunderstöd blifvit återbetaldt.
I den mån jernvägen varder fullbordad och till allmänt begagnande upplåten, skall Bolaget vara skyldigt att, emot den ersättning, som Kongl. Majit, efter vederbörandes hörande, pröfvar skäligt bestämma, på densamma fortskaffa trupper och alllmänna posten samt ombesörja alla andra för Kronans eller det allmännas räkning ifrågakommande personal- och varu-transporter.
Derjemte skall det åligga bolaget, att, utan ersättning, medgifva anbringande längs efter jernvägen af elektriska telegraflinjer med hvad dertill hörer.
Afgifterna för passagerare- och varu-trafiken skola utgå enligt gällande, af Kongl. Majit, efter dertill utaf Bolaget afgifvet förslag, i nåder fastställd taxa, hvilken i allmänhet hvart Femte år lämpas efter sig då företeende förhållanden.
Skulle behållna inkomsten af jernvägen, efter afdrag af den årliga inbetalningen å det af Staten erhållna lånet, öfverstiga Sex procent å det belopp aktie-egarne tillskjutit, ankommer på Kongl. Majit att, utom begagnande af den i näst ofvanstående punkt Kongl. Majit förbehållna rätt att pröfva och bestämma de enligt taxor utgående afgifterna, föreskrifva, huru stor del af detta öfverskott skall afsättas, för att framdeles användas till jernvägens förbättring eller vidare utsträckning.
Uppgår den årliga behållningen ändock till
Ätta procent å aktie-egarnes tillskott, eger Kongl. Majit bestämma, om och med hvad belopp den stadgade amorteringen å sagde lån bör ökas.
I fråga om begagnande och underhållande af jernvägen med hvad dertill hörer, komma slutligen de föreskrifter och stadganden, som Kongl. Majit kan finna för godt meddela, att tjena till ovilkorlig efterrättelse; varande Bolaget och dess biträden derjemte i allmänhet skyldige att iakttaga och fullgöra hvad, med hänsigt till den Staten tillkommande vård öfver jernbanan och tillsyn öfver trafiken derpå, kan varda i vederbörlig ordning föreskrifvet. § 85- Den för fortskyndande af afvitlrings-ärendena inom Wesler-norrlands, Westerbottens och Norrbottens län, vid sednaste riksdag, beviljade och i Hiksgälds-kontoret med hela sitt belopp äunu innestående särskilda anslags-summa af Tolf tusen Riksdaler, bör fortfarande intill 1859 års slut, för sagde ändamål, af Riksgälds-kontoret tillhandahållas och enligt Kongl. Majits nådiga föreskrift utbetalas. 16 Stats-Utskottets Memorial M 264. § 86.
Den anslags-summa af Fyra tusen femhundra R:dr, som vid sednaste riksdag beviljades och ställdes till Kongl. Maj:ts nådiga disposition för att användas till belöning åt den, som företer ett så 'ändamålsenligt och tillförlitligt instrument för bränvins mätning och profning, att detsamma varder till begagnande i större brännerier påbjudet, bör intill nästa riksdag af Riksgälds-kontoret tillhandahållas. § 87.
Återstående beloppet, Ett tusen fem hundra R:dr, utaf det anslag å 4,500 R:dr, som Rikets sednast församlade Ständer beviljade för premiers utdelning vid landtbruks-möten åt egare af kreatur utaf utmärktare slag, bör af Riksgälds-kontoret, enligt Kongl.
Maj:ts nådiga disposition och uppå vederbörlig reqvisition, utbetalas. § 88.
Den vid sistförflutna riksdag för slöjd-expositioners befrämjande anslagna, men ännu icke lyftade summa af Fyra tusen fem hundra R:dr bör äfven, enligt Kongl.
Maj:ts nådiga disposition, af Riksgälds-kontoret fortfarande tillhandahållas och utbetalas. § 89.
Det hittills från Riksgälds-kontoret icke utbetalda belopp, Åtta tusen ett hundra åttiofyra R:dr 16 öre, utaf den summa af 9,000 Ridr, som vid sednaste riksdag för åren 1855, 1856 och 1857 anvisades att, i den mån de under Kongl. Kommerskollegii förvaltning ställda manufaktur- samt tull- och konfiskations-medel härtill icke lemnade tillgång, enligt Kongl. Majits nådiga disposition användas till rese-stipendier åt fabriks- och handlverks-arbelare, bör, under iakttagande af hvad härom blifvit eller varder af Kongl.
Majit föreskrifvet, fortfarande intill slutet af innevarande år af Riksgälds-kontoret tillhandahållas. § 9°- Sedan Kongl. Majit, i anledning af den staden Gustavia på ön S:t Barthelemy år 1852 öfvergångna eldsvåda, i nåder tillåtit, att ett belopp af högst 5,000 Spanska daler finge, under särskilt föreskrifna vilkor och emot återbetalning af en tiondedel årligen, disponeras af Finans-konseljen i nämnde stad till räntefria lån åt de af eldsvådan hemsökte invånarne, samt tillika förordnat, att skuldförbindelserna och de öfriga Stats-Utskottets Memorial Jti 264.
17 öfriga säkerhets-handiingarne för dessa lån skulle granskas, förvaras och behörigen bevakas af bemälde Konselj, hvilken derjemte borde indrifva och på bestämda tider till Kongl. Stats-kontoret insända de föreskrifna årliga afbetalningarne, deraf den första skulle ske före den 1 November 1 855; så och till följd af Rikets sednast församlade Ständers beslut, att Kongl.
Stats-kontoret skulle utaf Riksgälds-kontoret erhålla godtgörelse ej mindre för det då redan utaf detta understöd använda belopp, 1,250 Spanska daler eller Fyra tusen femhundra tjugenio
R:dr, än äfven för hvad af förstnämnde embetsverk kunde komma att vidare förskjutas, i fall någon ytterligare utbetalning utaf sagde lån skulle varda verkställd, likasom för de kostnader, hvilka för lånemedlens utgifvande genom vexeldragningar kunde belöpa; bör Riksgälds-kontoret, efter derom uppgjord liqvid, ersätta hvad utöfver det, enligt 43 §, på sådant sätt hittills godtgjorda förskottsbeloppet kan under tiden intill nästa riksdag varda i omförmälda hänseende af Kongl. Stats-kontoret förskjutet, jemte derför belöpande vexelkostnader; hvaremot de afbetalningar å ifrågavarande lån, sorn till Kongl. Stats-kontoret inflyta, skola Riksgälds-kontoret i liqviderna mellan Stats- och Riksgälds-verken godtgöras. § 94 Det återstående beloppet.
Tre tusen tvåhundra tjugefem R:dr. utaf det anslag å 9,000 R:dr, som, till utgående under åren 1855, 1856 och 1857 med 3,000 R:dr årligen, vid sednaste riksdag ställdes till Kongl.
Majits nådiga disposition för den inhemska konstbildningens uppmuntrande genom mköp af konstalster utaf Svenska, i fäderneslandet bosatte, konstnärer, bör fortfarande, för sådant ändamål, af Riksgälds-kontoret tillhandahållas och utbetalas i öfverensstämmelse med den föreskrift, Kongl.
Majit behagar derom i nåder meddela. § 92 Återstoden af den under sednast förflutna riksdag anvisade summa, 9,000 R:dr, för utgifvande från trycket af äldre, i statens eller enskildes samlingar befintliga samt för Sveriges historia och offentliga förhållanden vigtiga skri/ter och handlingar bör med Ett tusen sjuhundra fjorton R:dr 29 öre af Riksgälds-kontoret utbetalas på sätt af Kongl. Majit varder föreskrifvet. § 93.
Det belopp, Femhundra tjugefem
Ridr 10 öre, som ännu icke blifvit i Riksgälds-kontoret lyftadt utaf det under sednaste riksdag beviljade anslag af 15,000
Ridr till kostnader för erforderliga förberedande åtgärder, med hänsigt till ett sta Bth. till R St.
4 Sami. 1 Afd. 4 Band. 22 Haft. 3 18 Stats-Utskottets Memorial M 264. tistiskl embetsverks inrättande, bör under loppet af innevarande år, enligt Kongl. Maj:ts nådiga disposition, för sagde kostnaders bestridande af Riksgälds-kontoret tillhandahållas. § 94- Den till utgående under år 1857 anvisade summa, Sjutiofem tusen R:dr, utaf det af Rikets Ständer vid meranämnde riksdag beviljade och till Kongl.
Maj:ts disposition ställda anslag af 225,000 R:dr, för utvidgning och förbättring af Wadstena, Götheborgs och Hernösands hospitaler, bör. i mån af behof och i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts nådiga föreskrift, af Riksgälds-kontoret utbetalas. § 9Ö #
Dat vid samma riksdag beviljade och ännu i Riksgälds-kontoret med hela sitt belopp, Sju tusen femhundra R.dr, innestående anslag till inköp af nya eller ytterligare inventarier åt [allmänna institutet för döfstumma och blinda, bör fortfarande, för detta ändamål, tillhandahållas och utbetalas i den ordning Kongl. Majit behagar föreskrifva.
STOCKHOLM, tryckt bos Eric Westrell, 1858. Stats-Utskottet.i Memorial M 265.
I N:o 265.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 11 Febr. 1858, kl. (i e. m.
Memorial, med förslag till voterings-proposilion i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut i fråga om ett anslag för Lifbevärings-regementet.
(U. A.)
Vid föredragning hos Riks-stånden af Stats-Utskottets Utlåtande M 231, deruti Utskottet afstyrkt bifall å väckt motion om ersättning ej mindre åt de Officerare vid Lifbevärings-regementet, hvilka, till följd af den beslutade utsträckningen af allmänna bevärings-manskapets exercistid, nödgades tjenstgöra under det andra bevärings-mötet, än äfven åt de löntagare vid samma regemente, hvilka, enligt generalordres, vore skyldige att mellan exercis-tiderne vistas i Stockholm, har berörda Utlåtande i sin helhet blifvit godkändt af Borgare- och Bonde-stånden, men endast i den sednare delen gillats af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet, hvilka båda Riks-stånd, beträffande den förra delen, eller frågan om ersättning till vederbörande för de kostnader, som af den genom exercis-tidens utsträckning ökade tjenstgöringen blefve en följd, beslutat, att Rikets Ständer må i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes, till beredande af en dylik ersättning, anvisa de besparingar, som möjligen kunna uppkomma genom från regementet afgående Officerares löner, eller, om sådant icke kan ske, utaf det å Riks-staten uppförda förslagsanslag till bevärings-manskapets vapenöfningar, för ifrågavarande ändamål använda det belopp, motionären uppgifvit vara dertill erforderligt, eller 2,215 R:dr 50 öre Riksmynt.
Prot. 1856—‘1858. 4 Sami. 1 Afd. 4 Band. 23 Haft. 1 2 Stats-Vt skottets Memorial M 265.
Då således i denna del af frågan två Stånd stadnat emot två, får Utskottet, för densammas afgörande genom omröstning i Förstärkt Stats-Utskott, föreslå följande voterings-proposition: »Den, som anser, att äskad ersättning åt de Officerare vid Lifbevärings-regementet, hvilka, till följd af den beslutade utsträckningen af allmänna beväringsmanskapets exercistid, måste tjenstgöra under det andra bevärings-mötet, icke bör bifallas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat att i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes, till beredande af en dylik ersättning, anvisa de besparingar, som möjligen kunna uppkomma genom från regementet afgående Officerares löner, eller, om sådant icke kan ske, utaf det å Riks-staten uppförda förslags-anslag till bevärings-manskapets vapenöfningar för ifrågavarande ändamål använda det belopp, som uppgifvits dertill vara erforderligt, eller 2,215 R:dr 50 öre R:mt.»
Stats-Ulskottets Utlåtande Jtt 266. 3 N:o 266.
Ank. till Eip.-Utsk. den 11 Febr. 1858, kl. 6 «. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj-.ts nådiga framställning om beviljande af anslag för folk-undervisningens befrämjande. (U. A.)
Uti sin vid innevarande Riksdag till Rikets Ständer aflåtna nådiga proposition angående Stats-verkets tillstånd och behof har Kongl. Majit, i anseende dertill att de vid flere föregående riksdagar för folk-undervisningens befrämjande anslagna medel vore fortfarande behöflige, föreslagit att desamma måtte till enahanda belopp för nu ingångna statsreglerings-period anvisas, nemligen: till understöd för folkskole-lärares aflönande inom de socknar, der, enligt Kongl. Maj:ts pröfning, statsbidrag för sådant ändamål, i följd af särskilda förhållanden, kunde erfordras ....... 30,000: — till seminarier för bildande af folkskole-lärare, efter Kongl. Maj:ts pröfning, ..........
13,650: — samt till elever vid nämnde seminarier, att af Kongl.
Maj:t efter behof disponeras . 18,000: — tillsammans R:dr R:mt 61,650: — eller för 3 år 184,950: — med rättighet för Kongl.
Såsom af 86 punkten i Utlåtandet JV2 14,8, angående regleringen af utgifterne under Riks-statens 8:de hufvud-titel, inhemtas, förehade Stats-Utskottet ofvan omförmälda anslags-fråga i sammanhang med öfrige frågor om extra anslag till föremål, tillhörande nämnde hufvud-titel, men förklarade dervid, att Utskottet ville framdeles A Stats-Utskottets Utlåtande M 266. afgifva yttrande i ämnet, sedan den af Sammansatta Stats-, Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet i dess Betänkande M 19 behandlade fråga angående folkskole-väsendets ordnande m. m. blifvit af Rikets Ständer slutligen pröfvad.
Som detta numera skett, får Utskottet härmed yttra sig öfver Kongl. Maj:ts högstberörde nådiga framställning om beviljande af anslag för folk-undervisningens befrämjande.
Dervid skall Utskottet till en början lemna en kort redogörelse för de af Rikets Ständer i nyssnämnde fråga, om folkskole-väsendets ordnande, fattade beslut angående anvisande af härför nödige ansedde medel
I detta afseende hafva nemli gen Rikets Ständer, i anledning af väckta särskilda motioner, beslutat: att den personliga skvdds-afgiftens halfva belopp, uppgående till omkring 250,000 R:dr R:mt, skall till folk-undervisningens befrämjande användas; att af nämnda belopp £, beräknade att utgöra omkring 100,000 R:dr sagde mynt, skola afsättas att under vissa vilkor utgå dels till. uppmuntrande af småskolors ändamålsenliga inrättande, dels ock till understöd för de examinerade folkskole-lärarne, samt att af de återstående £ följande summor skola ställas till Kongl. Maj:ts disposition att, i mån af behof, användas, nemligen 24,000 R:dr till inrättande af högre folkskolor, 26,000
R:dr till seminarier, efter den fördelning Kongl Maj:t anser lämplig, 20,000 R:dr till understöd för seminarii-elever och 12,000 R:dr, allt Riksmynt, till förbättrande och underhållande af undervisnings-materielen, samt till understöd för utgifvande af lämpliga läroböcker, kartor m. m. för folkskolorne.
Häraf visar sig alltså, att, jemte det Rikets Ständer för folk-undervisningens befrämjande anslagit den personliga skydds-afgiftens halfva belopp, beräknad att utgöra omkring 2^0,000.
Riksdaler, Rikets Ständer deraf för uppgifna bestämda föremål, hvaribland jemväl de i Kongl. Maj:ts nådiga proposition omförmälda anslags-behofven för seminarier och till understöd för seminarii-elever, anvisat vissa belopp, uppgående till sammaolagdt 182,000
Riksdaler, så att af de anslagne medlen en summa af icke mindre än 68.000
Riksdaler /återstår att af Kongl. Maj:t för andra hithörande föremål disponeras.
Tillgång finnes således jemväl för det i högstberörda nådiga proposition anmälda behof af .medel till understöd för folkskole-lärares aflönande, hvarföre icke heller för detta ändamål något särskildt anslag nu är af nöden.
Utskottet, som således funnit vidare anslag för de af Kongl. Majit ifrågaställa behof icke erfordras, har ej kunnat förbise, att, då den nya bevillningen ännu icke blifvit af Rikets Ständer fastställd, den vid sednaste riksdag utfärdade Bevillnings-förordning måste äfven för innevarande år blifva gällande, och att fråga derföre kan uppstå, huruvida de af Rikets Ständer nu gjorda anvisningar å den personliga skydds afgiften - Ståts-Utskottets Utlåtande M 2(i(>. 5 afgiften skola äfven för år 1858 ega tillämpning.
Det kan icke betvifas, alt sådant varit af Rikets*Stäoder afsedt, enär vid den tidpunkt, då ofvannämnda frågor angående folk•skole-väsendets ordnande af Rikets Ständer hufvudsakligen pröfvades, det icke kunde förutses, att stats-regleringen skulle så sent afslutas, att den nya beviilningen först efter innevarande års ingång komme att af Rikets Ständer fastställas.
Men, enligt Utskottets tanke, kan icke denna omständighet hafva något inflytande på förevarande fråga.
Det är visserligen gifvet, att under nyssnämnda förhållanden den gamla bevillningen kommer att fortfara äfven för innevarande år, men deremot synes det Utskottet vara nu församlade
Ständers obestridliga rätt att vid den nya stats-regleringen besluta om anordnandet af bevillnings-medlen för åren '1858—1860.
Då Utskottet således anser, att omförmälda anvisningar böra med innevarande års början tillämpas, får Utskottet, på grund af hvad ofvan är anfördt och upplyst, hemställa, att, till följd af Rikets Ständers i ämnet redan fattade beslut, Kongl.
Maj:ts förevarande nådiga framställning må anses hafva förfallit.
Då emellertid, såsom kändt är, den allmänna beviilningen icke inflyter förr än i början af året efter det, för hvilket Rikets Ständer densamma sig åtagit, så att t. ex. 1858 års bevillning först under nästa år ingår, blifver det följaktligen nödvändigt att tillse, huru medel skola beredas för ifrågavarande utgifters bestridande under det löpande året.
Den lämpligaste utvägen i detta hänseende synes Utskottet vara att under de år,, den nya stats-regleringen omfattar, eller intill dess Rikets Ständer vid nästa riksdag komma i tillfälle att härutinnan vidare besluta, de under såväl detta som följande två är erforderliga medlen af Kongl. Stats-kontoret förskottsvis utbetalas, emot ersättning af Riksgälds-kontoret.
Någon svårighet för Stats-kontoret att lemna dessa förskott bör icke kunna uppstå, emedan sannolikt är, alt den anvisade summan, beräknad, såsom förut är nämndt, till omkring 250,000 R:dr, ej under ifrågavarande år, och åtminstone icke under det innevarande, kan komma att i sin helhet anlitas.