Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M. härigenom i underdånighet anmäla , att de för RiksArchivet tjenliga rum och lägenheter inom GeneralAssistance-Contoirets nuvarande local, hvilka genast eller framdeles kunna blifva för RiksgäldsContoirets behof umbärliga, må upplåtas till RiksArchivet, att hyresfritt begagnas, och för deras bestämmelse, genom RiksgäldsContoirets försorg, inredas, samt kostnaden dervid utaf RiksgäldsContoirets medel godtgöras.
Rikets Ständer framhärda etc. 20 Exp. ZJtsJc.
Förslag till uricL Skrif a. Nho 247- N:o zfy.
Uppl. o, godk. hos Ridd. och Adeln d. 4 Dec. 1829* Pi’este-Ständet d. 7 — — Borgare-Ståndet d. 7 — — Bonde-Ståndet d. 7 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse j rörande Stämplade Pappers-afgiftens beräkning och utgörande för är i83o och påföljande år, S. A. K.
Hos E. K. M. få R.
St., med. anmälan af deras, jemlikt 6o §. af Regeringsformen, vidtagna beslut, i afseende på Stämplade
Pappersafgiftens beräkning och utgörande för år i83o och påföljande år, intill slutet af det, under hvars lopp ny Chartas-Sigillatae-bevillning af R.
St. fastställd blifver, i underdånighet anhålla, att detta beslut, som uti härhos bilagda förslag till Förordning fullständigt innefattas, måtte, med de ändringar, E. K.
M. tilläfventyrs kan finna nödiga uti de i Förordningen förekommande administrativa föreskrifter, till allmän efterrättelse varda i Nåder kungjordt; och lärer E. K.
M. läckas af berörde Förordning tillika i Nåder inhemta, hurusom, med anledning af E. K. Maj:ts, genom Nådig Proposition, den 26 November sistlidet år, till R.
St. framställda förslag, att chartering å Certepartier eller Hyres-contract om fartyg, som begagnas för varutransporten emellan inrikes orter, måtte upp - Exp. Utsi.
Skrif v. N:o 247, 248- 21 höra, helst Stämplade Pappers-afgiften. för Sjöpass i Nåder ansåges kunna undergå någon förhöjning, R.
St. dels, enär den inkomst, som genom Certepartiers charterande kan ernås, icke är af den betydenhet, att densamma motsvarar de olägenheter, den medförer, och dessutom i inöjiigaste måtto böra undanrödjas alla hinder, sorn fjettra inrikes rörelsen, funnit skäligt att, med bifall till hvad af E. K. M. i denna del blifvit föreslaget, besluta, det
Certepartier för inrikes fartyg skola vara befriade från annan chartering, än såsom bilagor, om de i någon rättegång måste inför Embetsverk uppvisas, dels ock anseLt Stämplade Pappers-afgiften för Certificater eller Sjöpass för utrikes gående inhemska fartyg med billighet kunna höjas från 12 till 16 sk., och för utländska från 24 till 3a sk.
Rikets Ständer framhärda etc. JV:o zf8.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 25 Nov. 1829.
Preste-Ståndet d. 25 — — Borgare-Ståndet d. 27 — — Boude-Ståndet d. 30 —• — an - Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse} gående beviljadt anslag till Pensioner och Gratificationerför Högts.
H. K, IL Prinsessan Sophia Albertinas Hofstat och Betjening. S. A. K.
Medelst Nådig remiss af den 3 April detta år, 22 Exp.
Forsing till urul.
N:o 248. liar E. K. M. behagat till R.
St., genom deras Statsutskott, öfverlemna så val ett Utdrag af Högtsalig II. K. H. Prinsessan Sophia Albertinas Teslamentariska förordnande, som de från E. K. Majrts RiksMarskalks-Embete inkomna handlingar, rörande pensioner och gralificationer för H. K. Höghets Hofstat och Betjening, hvarvid E. K.
M. tillika i Nåder förklarat
Sig förvänta, det R.
St. skulle, så vidt tillgångarne medgåfve, vidtaga en sådan reglering af ifrågavarande pensioner och gratificationer, som med Högtsalig H. K.
Höghets i detta hänseende yttrade önskan vore öfverensstämmande.
Efter erhållen del af förrbemälde Testaraenls-utdrag samt de af RiksMarskalks-Embetet i ämnet ingifna handlingar, hafva R.
St,, vid öfvervägande af hvad dervid förekommit, och i öfverensstämmelse med de grunder, som, vid regleringen af IndragningsStaten för Högstsalig H. M. EnkeDrottningen Hedvig Elisabeth Charlottas
Hof och de dertill hörande personers öfverflyttande på RiksStaten, år 1818, blifvit af R.
St. bestämde, velat bifalla, att den af RiksMarskalks-Embetet föreslagna Summa af 14,000 R:dr varder anslagen och å Allmänna IndragningsStaten uppförd såsom tillgång för pensionerne, Högtsalig H, K.
Höghets enskilda pensioner deruti inbegripna, med öfverlemnande till E. K.
Maj:ts visa och nådiga afgörande af alla vid denna Pensions-reglering förekommande frågor i hela sin vidd, utan hinder aE.serskilda grunder och föreskrifter, endast under förbehåll, alt del för ändamålet sålunda Exp. Etsk.
N:o 248,249- 23 anslagna belopp ej må vid utgifternas bestämmande öfverskridas, samt att pensionerne Statsverket besparas, i deii mon Pensionairerne afgå; hvarjemte, beträffande RiksMarskalks-Embetets förslag om tilldelande af 2800 R:dr för en gång såsom gratificationer, svarande emot 9 månaders lön, åt de personer, som icke finnas berättigade till pension, R.
St. beslutit, att samma belopp må af den för innevarande år uppkommande besparing utaf Högtsalig H. K.
Höghets unilerhålls-summa anordnas, för att, efter E. K. Maj:ts Nådiga godtfinnande, vederbörande emellan fördelas.
Majrts ofvanhögstberörda Nådiga remiss, R.
St. härigenom få i underdånighet meddela.
Rikets Ständer framhärda etc. IV: o 2fg.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 25 Nov. 1829, Preste-Ståndefr d. 25 — Borgare-Ståndet d. 27 — Bonde-Ståndet d. 30 —‘ — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse gående en åt H. E. Herr Justitice Stats ME nis tern m. 111.
Grefve Rosenblad beviljad lön-ersättning, S. A. K.
Under den 10
December sistlidet år hafva R. 24 Exp. Utsk.
Aho 249.
St. fält emottaga E. K. Maj:ts Nådiga Proposition ,"deruti, med anmälan, att, vid GeneralTullDirectionens upplösning, denna Directions Ordförande, nu mera JustitiasStatsMinistern m. m.
Herr Grefve Rosenblad , samt Ledamot Vice Presidenten af Wåhlberg blifvit, intill Rikets Ständers sammankomst, tillagda de arfvoden, som på f. d. GeneralTullDirectionens
Stat af dem uppburits, E. K. M. i Nåder föreslagit, att samma arfvoden måtte, i anseende till de härvid förekommande omständigheter, fortfarande få utgå; i anledning hvaraf, och sedan Vice Presidenten af Wåhlberg nu mera aflidit, derigenom således all vidare fråga, i afseende på den lön-ersättning, han åtnjutit, förfallit, R.
St., beträffande samma fråga för Herr JustitiasStalsMinistern Grefve Rosenblad, 1111 få till svar å den Nådiga Propositionen i underdånighet meddela, att, uppå derutinnan anförda skäl samt med fästadt afseende å bemälde Herr Grefves bepröfvade och af E. K. M. jemväl vitsordade Embetsmanna-förtjenster' och den nitfulla omsorg för Statens sanna fördel, som vid styrelsen af Tullverket blifvit' af Herr Grefven ådagalagd, R.
St. velat bifalla, att Kerr Grefven och JustitiasStatsMinistern må på Allmänna IndragningsStaten uppföras till fortsatt åtnjutande af det utaf honom innehafda ifrågavarande arfvode, 1600 R:dr Banco.
N:o Exp. Utsh.
Skrif u. N:o 250. 25 JV:o 20 o. Uppl. ö. goclk. hos Ridd. och Adeln d. 25 Nov. 1829* Preste-Ståndet d. 25 — — Borgare-Ståndet d. 27 — — Bonde-Ståndet d. 30 —
St. har framställning blifvit gjord* att* sedan, under 1813 års fälttåg i Tyskland, derstädes för Svensk räkning blifvit organiseradt Regementet Royal Suedois, som året derefter åtföljt Svenska Armeen till Norrige, under vilkor att framgent förunnas samma fördelar och rättigheter, som hvarje annan Svensk Corps, dervid Befälets Constitutorialer utbyttes emötFullmagter, och lönevilkoren bestämdes i likhet med dem , som egde rum vid Konungens Eget Värfvade Regemente, hvarigenom indi vid ernes säkerhet för framtida bergning tycktes fullkomligen tryggad, var vid förstnämnde Regementes upplösning 1 :ste Majoren, nu mera ÖfversteLieutenanten Carl de Mottoni, en bland de fyra Officerare dervid, som, afsägande sig alla medborgerliga rättigheter inom eget fädernesland * qvarstannade i Sverige, och derjemte dert ende af dem, som, utan ersättning eller eget för-' Bihang t, R.
S:s Fröt. iOule Sami, 2-dra Band. 4 26 Exp. LJtsk.
Förslag till and.
Skrif a. N:o 250. vållande, oförmodadt blef beröfvad den honom försäkrade och af honom redan tillträdda lön, af den anledning, att någon fond för detta ändamål icke var att tillgå, sedan Krigs-fonden, hvaraf lönen förut utgått, hade upphört.
Vid sådant förhållande, och då det ÖfversteLieutenanten de Mottoni i Nåder tillagda Expectancearfvode af 200
R:dr vore högst otillräckligt för honom, som, utan annan bergning, med famille befunne sig i ett främmande land, i hvars leder han stridt och i hvars tjenst han ännu qvarstode, har hos R.
St. blifvit framstälJdt, att åt bemälde de Mottoni måtte, med afseende å dessa förhållanden, anslås en ersättning för hvad han förlorat, att framgent honom tillfalla, och dessutom god tgöras skillnaden emellan det Expectance-arfvode, han uppburit, och den ordinarie lön, hvilken, sedan den 1 April 1815, skali blifvit honom förhållen.
Efter öfvervägande häraf samt af hvad de i ämnet företedda handlingar innehålla; så, och då dervid förekommit, att ÖfversteLieutenanten de Mottoni erhållit E. K. Maj:ts Nådiga Fullmagt å den beställning, hvilken han, i anseende till upplösning af det Regemente, hvarvid han tjenstgjort, måst, jemte innehafvande lön, frånträda, och vanligt varit, att, då Corpser blifvit reducerade eller tjenster indragna, de, som, enligt Fullmagter, innehaft beställningar med löner, fått dessa sistnämnda intill afgång eller befordran bibehålla; samt, enär härtill i betraktande tages det serskilda förhållande, som med de Mottoni inträffar, att han öf - Exp. Utsi.
Skrift».
N:o 250. 27 vergifvit eget fädernesland, för att i Sveriges tjenst ingå, och här, efter att hafva tjenstgjort, så vidt honom påfordrats, äfven qvarstannat, under förmodan att oafbrutet bibehålla de 1Öneförmoner, hvarå han undfått försäkran, men endast en kort tid uppburit, hafva R.
St., med afseende jemväl derå, att ÖfversteLieutenanten de Mottonigenom sin till E. K.
M. redan år 18x6 ingifna underdåniga ansökning om tillgodonjutande af deir lön, hvarom han den 1 Augusti 1814 blifvit försäkrad, inom behörig tid anmält och bevakat sin rätt i detta fall, ehuru för bristande tillgångar
Nådigt bifall icke kunnat af E. K. M. lemnäs, alltså härigenom skolat i underdånighet anhålla, det måtte ersättning i Nåder varda de Mottoni beviljad för hvad han efter upplösning af Regementet Royal Suedois icke fått uppbära af den irsta Majorslön, 5oo Rrdr, som, till likhet med hvad en Officer af samma grad vid Konungens Eget Värfvade Regemente innehaft, blifvit honom beviljade; varande af R.
St. beslutadt, att den sålunda föreslagna ersättningen för den förflutna tiden må utaf RiksgäldsContoiret af under händer hafvande medel, uppå requisitum af E. K. Majrts och Rikets StatsContoir, utbetalas; äfvensom R.
St. bifallit, att hädanefter, och intilldess de Mottoni undfår motsvarande eller högre lön på Stat, han å Allmänna IndragningsStaten må, jemte det Expectance-acfvode af 200 Rrdr, iian derå redan innehar, få årligen uppbära 3oo Rrdr.
Rikets Ständer framhärda etc. 28 Exp.
Forning till und.
Skrijv.
N:o 2.57. fJppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 25 Nov. 1829.
Preste-Ståndet d. 25 — — Borgare-Ståndet d. 27 — — Ronde-Ståndet d. 30 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse A i anledning af K, ftjaj.ts Nådiga framställning om beviljande af serskildt anslag till Försvarsverkets iståndsättande.
S. A. K, Uli E. K.
Maj:ts vid. innevarande Riksdag tili R.
St. aflåtna Nådiga Proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof, har E. K. M., uppå dervid anförda skäl, äskat, att, utöfver hvad för de löpande utgifterne å Tredje och Tionde HufvudTitlarne blifvit föreslaget, en summa af tillsammans 3,591,000 R:dr måtte af R.
St. anslås , såsom erforderligt för Försvarsverket till lands_, i afseende på Fält- och 13elägrings-artilleriets iståndsättande, Gevärs- och Revärings-förrådens complettering, för Utreda ppigs- och Fortifications-departementen, Allmänna GarnizonsSjukhusets och Andra LifGardets Cassernhyggnads fullbordan, samt/orFörsvarsverket tillsjöss:
Till nybyggnad af Ångfartyg för SkärgårdsFlottans behof, Canoner och Bomber, Ankar-kättingar för nyssnämnda Flottas behof, samt nybyggnad af 2:ne Fregatter.
Med anledning af E. JL Maj:ts i della äm-> Exp. Utsk.
Skrijw.
N-o 251* 29 ne gjorda framställning, få R.
St. nu till svar i underdånighet anföra: att, under medgifvande, att för sådana allmänna företag, som hafva framtidens nytta till syftemål, kostnaderna kunna fördelas jemväl på dem, hvilka framdeles komma att fördelarne deraf upphemta, R.
St. likväl, i afseende på ett så beskaffadt föremål, som iståndsättandet af Rikets försvars-anstalter, anse dertill erforderliga utgifter höra bestridas af hvarje tid för sig, så vidt tillgångarne det medgifva; att fredens lugn bör begagnas, för att småningom för detta vigtiga och för Rikets sjelfbestånd så oundgängliga ändamål bereda nödiga ordinarie utvägar; samt att sådana extra ordinarie, såsom lån m. m., må sökas, endast när behofvens ökade mängd öfverstiger den närvarande tidens förmåga att dem på annat sätt fylla, och omständigheterna ej eller medgifva möjligheten af fördröjda anstalter.
Af dessa skäl hafva R.
St. ansett, att, till fyllande af de behof, E. K. M. för Försvarsverkets iståndsättande i Nåder uppgifvit, sådana tillgångar hora användas, som dels- redan äro att betrakta såsom disponibla behållningar, dels med visshet kunna beräknas blifva det innan nästinstundande Riksdag, då Rikets Ständer åter blifva i tillfälle att besluta om hvad vidare, i afseende på Förs vars,verket, kan erfordras; och sorn sådana tillgångar äro för handen, till belopp af 2,5-70,000 R:dr, hvilka för ifrågavarande ändamål kunna begagnas, hafva R.
St. beslutit, att hvad af dessa medel icke redan finnes lill RiksgäldsContoret ingånget skall dit öf - 30 Exp. Utsi.
N:o 251, 252- Verlemnas, att, till fyllnad i sistnämnda summa, hållas E. K. M. tillhanda, till det belopp hvarje år, som E. K.
M. finner böra, i ett eller annat afseende, användas för Försvarsverkets iståndsättande, och af StatsContoret, efter Nådig föreskrift, varder requireradt; hvarjemte, och enär detta anslag icke motsvarar det, som E. K.
M. för merberörda ändamål ansett erforderligt, R.
St. velat medgifva, att ytterligare, i den nion vid Magazins-fondens utredning medel inflyta och i RiksgäldsContoiret insättas, 25o,ooo R:dr jemväl till E. K. Majrts Nådiga disposition,, öfverlemnas, alt likaledes för Försvarsverkets iståndsättande användas: utgörande alltså sammanlagda beloppet af det dertill nu beviljade anslag, B:co R:dr 2,820,000, för hvars användande R, St. i underdånighet anhålla, att årlig redovisning måtte afgifvas, till gransknings undergående i E. K. Maj:ts och Rikets KammarRätt samt af R.
JVro 2S2.
Preste-Ståndet d. 25 —■ — Borgare-Ståndet d. 27 — — Bonde-Ståndet d. 30 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velsej i an - Exp. Ustk.
Förslag till und, Skrifa. N:o 252. 31 ledning af ifrågaställdt upphörande af Skinnskattebergs Bergslags-privilegier. S. A. K.
Uti den, med anledning af Rikets år i818 församlade
Sländers underdåniga förslag om Bergslags-privilegiers indragning för de orter, der Bergsmannayrket icke såsom tillförene idkas, uppkomna fråga om Skinnskattebergs i Westmanlands
Län belägna Bergslags utläggande till Landslag, har E. K. M., medelst Nådig remiss den 1?
November sistlidet år, med öfverlemnande till Stats-Utskottet af alla till målet hörande handlingar, förklarat Sig vilja inhemta Rikets Ständers underdåniga yttrande, innan E. K. M. i ämnet fattade Dess Nådiga beslut.
Efter erhållen del af de Stats-Utskottet sålunda tillställda handlingar, samt, efter öfvervägande så väl deraf, som hvad för öfrigt i ämnet förekommit, så, och då, hvad först angår de ifrågavarande Bergslag tillydande Gunnilbo och Heds Socknar, Bergslags-privilegier icke- få begagnas för Slångjerns-tiilverkning, och några Tackjerns-hyttor hvarken nu finnas eller tillförene varit anlagda i dessa Socknar, hvilka således icke i någon måtto uppfylla eller fullgöra den med Bergslags-privilegiers åtnjutande förenade skyldighet, hafva R.
St., för deras del, funnit, att, derest ifrågavarande 2:ne Socknar icke skulle inom någon viss af E. K. M. förelagd tid fullgöra den med Bergslags-privilegiers åtnjutande förbundna skyldighet till Tack - 32 Exp. Utsi.
Förslag till uncl.
Skrif o. N:S 252. jernsblåsniug till sådant belopp, sora motsvarar dfen derföre förunnade lindring i Skatte-bidrag, Privilegierna böra upphöra och Socknarne öfvergå till Landslag med alla dervid förbundna utskylder och onera, men med rättighet likväl för Socknarne till befrielse från de afgifter och besvär, de hittills, i egenskap af Bergslag, fått vidkännas; för hvilket tillstyrkande R.
St. jemväl hemtat stöd deraf, att Gunnarskogs Bergslag i Wermland, der förhållandet varit enahanda som uti Gunnilbo och Heds Socknar af Westmanland, blifvit, i följd af E. K.
Maj:ts Nådiga beslut af den i3 December x8a5, till Landslag utlagd.
Då sålunda sig visat, att Bergslags-privilegier kunnat i längre tider åtnjutas, utan att menigheterne i ringaste måtto uppfyllt de skyldigheter, som vid nämnde frihet varit fästade såsom vilkor, samt E. K. M. och Kronan alltså gått i mistning af sin tillständiga rätt, få R.
St. jemväl i underdånighet anhålla, det måtte vederbörande förständigas tillse, huruvida enahanda fall kan i andra orter hafva inträffat, på det dylika missförhållanden, i händelse de förefinnas, icke vidare må fortfara , till inskränkning i Kronans inkomster och till förlängning af en ojemnhet i beskattning, som borde och kunde vara undanröjd.
Vidkommande derefter Skinnskattebergs Socken, hvarest Tackjernsblåsning år 1686 idkats med 18 hyttor, och tillverkningen uppgått till 4.882 Skepp,, i3 Lisp., men hvars hela Tack jerns - Éxp. Utsk.
Skrifv. N:o 252* 33 jerns-production nu mera är inskränkt till allenast en hytta, och, efter medium af de iö sistförflutna åren, endast utgjort 45 Skepp., i3 Lisp.; så, ehuruväl häraf ville synas, att Staten af den Tionde, som erhålles utaf detta obetydliga Tackjerns-qvantum, undfår så ringa ersättiring för de till Bergsbrukets befrämjände uppoffrade bemmansräntorna till belopp af 1787 R:dr 11 sk. 2 rst. årligen, att Privilegierna för en med sådan förlust för Staten idkad, handtering borde äfven för Skinnskattebergs Socken indragas; likväl och som härvid förekommer; dels alt åtskilliga hyttor inom denna Socken, till bedrifvande af Riddarhytte Kopparverk, med behörigt tillstånd, blifvit nedlagde, och dels att, enligt det af Bergmästaren i orten hållna Protocoll vid sammanträde med hemmansegarne, så olika meningar och interessen funnits rådande, att somlige tillkännagifvit sin önskan; det den hittills sjelftagna friheten, att sällan blåsa, måtte förvandlas till en verklig rättighet emot Skatte-jerns erläggande, och andra åter, att Tackjernsblåsningen icke mätte få nedläggas; hafva R.
St. ansett undersökning i orten; till vinnande af Ordentlig utrednirtg i dessa afseenden, vara nödig, och att föremålet för eil sådan undersökning bör blifva utrönandet, hvilka af Skinnskattebergs hemmansegare önska att till Tackjernsblåsning blifva på hyttorna-indelta, och hvilka af dem vilja från blåsnings-skyldiglietert vara befriade, samt till hvad belopp* Tackjerns-tillverkningen årligen kan komöta alt Bihang ti R.
S:s Brot. 10:de SamL 2alra Band; 3 34 Exp. Utsi.
Skrif v. Nio 252,253. uppgå, på det jemföras må, hvad Staten kan af Tackjernsblåsningen i Tionde påräkna, emot hvad som nu i Bergslags-frihet af Socknarne tillgodonjutes; öfverlemnande i underdånighet R.
St. till E. K.
M. att bestämma, på hvad sätt berörde undersökning må kunna ändamålsenligast verkställas.
Slutligen, och som de Privilegier, på hvilka Skinnskattebergs , Heds och Gunnilbo Socknars Bergslags-frihet sig från början grundar, icke kunnat företes, och Rikets
Ständers nu afgifna yttranden således äro föranledde af de handlingar, som kommit R.
St. tillhanda, hafva R.
St. härmed skolat i underdånighet anhålla, att, derest vederbörande framdeles skulle kunna framvisa sådana documenter, som bestyrka deras anspråk på Bergslags-frihetens fortsatta tillgodon jutande, förhållandet dermed först må undersökas, till utrönande, huruvida sådant kan föranleda till någon ändring i hvad R.
St. nu i underdånighet tillstyrkt.
JV:o 253.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 25 Nov. 1829- Preste-Ståndet d. 25 —‘ — Borgare-Ståndet d. 27 — — Bonde-Ståndet d. 30 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse om Exp. Utsk. försl, till und.
Skrif*.
N:o 253* 35 offentlighet vid Under-Domstolar och Po lice-Kamrar ,i Städerna. S. A. K.
Vid sistförflutna Riksdag hafva R.
St., i anledning af då väekt fråga om offentlighet i rättegångssättet, uti aflåten underdånig Skrifvelse till E. K. M., hland annat, andragit, det R.
St., med antagande af den grundsatts, att hvarje medborgare bör ega öppet tillfälle att sjelf inhemta kännedom om Lagskipningens gång, samt, med afseende derå, att aktningen för Lagarne och förtroendet till
Domaremagten skola sålunda ökas och befästas, funnit en sådan offentlighet vid Under-domstolarne desto hellre böra ega rum, som rättegången derstädes, efter urgammal sed, hittills hållits för öppna dörrar, äfvensom R.
St. icke ansåge något hinder möta för medgifvandet af offentlighet vid Police-Kamrar i Städerna , enär sådana mål förekomma, uti hvilka PoliceKammaren eger domsrätt; i följd hvaraf ock R.
St. i underdånighet föreslagit vissa stadganden uti ifrågavarande afseende; men, som ofvanåberopade Skrifvelse icke finnes hafva föranledt till någon Förordnings utfärdande, hafva R.
St., uppå nu åter gjord framställning om offentlighet vid Under-domstolar och PoliceKamrar i Städerne, samt uppå de grunder, somför sådan offentlighet blifvit uti Rikets Ständers meranämnda Skrifvelse anförda, härmed skolat i underdånighet föreslå, det en Författning i fö - \
Skrif a. ]S:o 253.
- -- _ ’ 1 * S ie varande ämne mätte af E. K. M. i Nåder utfärdas af följande lydelse: ”Vid alla UnderRätter, så ock vid Police?, Kamrar i Städerne, när sådana mål der före”hafvas, i hvilka PoliceKammaren domsrätt utöfvar, skall rättegång offentligen hållas; och ?’yare förthy, så länge det ske kan, utan trängsel för dem, sorn till Rätten höra, eller med Sakerna hafva att skaffa, ej någon förment att ”innevara medan Rätten sitter, der ej Rätten nödigt fjnner, att öfverläggning till beslut in’’om lyckta dörrar hålla, eller mål förekomma, ”sorn äro stötande för anständigheten och sedligheten, i hvilka händelser åhörare skola, på ”Ordförandens tillsägelse, afträda.” ”Hvar, som rättegång åhöra vill, skall sig ”tyst och anständigt skicka, Gör någon annorlunda, varde först varnad; rättar han sig ej ”deraf, då må han af rummet afvisas; plikte ”ock för oljud och vanvördnad emot Rätten cf’’ter Lag.” ”Hen, sorn uti Rätten förer Ordet, ege, till ”ordningens bibehållande, nödiga föreskrifter ”gifva, ulan att med de öfriga, som i Rätten ”sitta, öfverlägga.
Hvad lian i thy fall bjuder, ”varde genast åtlydt, och svare han sedan för ”åtgärd sin, som för annan einbets-utöfning, om ■ ”Reröfver klagas.”
Rikets §tänder framhärda etc, Exp.
N:o 254. 37 N:o 2,54.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 25 Nov. 1829- Preste-Ståndet d. 25 — — Borgare-Ståndet d. 27 — — Bonde-Ståndet' d. 30 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition j angående ålder för dem _, som af HofRätterne till
DomareEmbetets utöf vande förordnas.
S. A, K. Sedan R.
St., uti Skrifvelse af den 24 April innevarande år, hos E. K. M. i underdånighet föreslagit, att, med ändring i Kongl. Brefvet den 3 December 1799, måtte stadgas, att ej någon hädanefter får Domare-embetet utöfva, innan han fyllt 25 år, och E. K. M., den 8 påföljande September, å RiksSalen gifvit R.
St. tillkänna de skäl, som hindrat E. K.
M. att lemna bifalla till Rikets Ständers berörda förslag, sådant det blifvit framställdt; har E. K. M., som till alla delar gillat de grunder, hvarpå samma förslag sig stödjer, genom Nådig Proposition af den 11 i sistnämnda månad, till i Rikets Ständers öfvervägande och antagande föreslagit ”ett stadgande, innehållande föreskrift ”för samtliga HofRätterne, att hädanefter icke ”till
Domare-embetels utöfvande förordna 11a”gon, sorn icke fyllt a5 år, så framt lian icke 38 Exp. Utsi.
Skri fp.
N:o 254,255- ”redan tillförene blifvit af HofRätterne till
Do”mare-värf nyttjad;’’ oell sorn R.
St. funnit godt antaga det af E. K.
M. nu i Nåder framställda inskränktare stadgande i ämnet, så få R.
St. sådant till svar å den Nådiga Propositionen härigenom i underdånighet meddela.
IV:o 255.