Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Banco-Utskottet ingår af sådan anledning fullkomligt uti den af Höglofl.
Stats-Utskottet fastställda princip, att intill nästa Riksdag så nära som möjligt bibehålla Rikets Rörelse-Capital, sådant det var vid 1814 års slut; såsom hvarigenom för den skuldsatte beredes en betydelig lindring, jemte rådrum att efter Allmänna Handels-ställningens förändrade egenskap, och under Näringarnas återvinnande naturligare ordning , lättare kunna uppfylla åtagne förbindelser; en lika rätt är dymedelst en hvar förbehållen ; 133 Den 3 Juli. hållen; oell under denna mellantid kan jämväl den till äfventyrs utom Riket befintlige del af Fenninge-Stocken hinna att i Rörelsen återkomma.
Då till följe häraf de åt Banken anslagna Summor af Allmänna Bevillningen, hvilka från 1815 års början, till Banken ingått, äfvensom hela dess behållna Revenue så af dess egna Rörelse som af Discont-Rörelsen, utgörande enligt provisionel calcul till och med 1820, en sammanlagd Summa af nära 8 millioner Riksdaler, böra hållas i beredskap, att, derest nmständigheterne sådant fordra åter kunna sättas' i omlopp, får Banco-Utskottet, under förnyadt förbehåll, att Banken framgent må bibehållas, ej mindre vid sin urgamla egenskap af en Råne- och Circulations-Bank, än vid rättigheten till Discont-Rorelsen i Riket , vördsamt underställa dess Respective Principalers upplysta oinpröfning: 1:0
Att jemte det Banken enligt Regelings-Formens 63 §. besörjer det större Creditivet, Riksgäkls-Contoiret må på föreslagna vilkor erhålla ytterligare en million R:dr DiscontRätt i Banken, att jemlikt Höglofl.
Stats-Utskottets hemställan, vid påkommande behof användas. 8:o Att Kongl. Allmänna Magazins-Directionen må, enligt Höglofl. Stats-Utskottets Förslag, erhålla af Banken 700,000 R:dr tillökt Discont-Rätt, för att genast efter Riksens Ständers derom fattade Beslut, kunna för påräknade behof användas, till inköp af inhemsk Spannmål; hvar - Den % Juli, 123 hvarförutan ytterligare 500.000
R:dr i det fall, och under de villtor Högloft.
Stats-Utskottet föreslagit, blifva för Directionen att tillgå.
Het ena och andra, emot 3 procents ränta och säkerhet af Riksens Höglofl.
Ständers garanti.
Återstoden anser Banco-IIrskottet böra användas: 1:0 Till förökning af Fonden för Rån pä Fastigheter, enligt de grunder sorn af Riksens Höglofl.
Ständer blifva fastställda. q:o Tili Fåne-biträden emot billiga vilkor för uppodlings-företag, emot 3 procents renta och 3 procents afbetalning på primitiva Capita]et;■ hvarvid lärnpeligast torde blifva, alt Herrar Fandshöfdingar, med biträde af Hushållningssällskapet i de Fän , der sådana finnas, eller der de ej finnas, af tillkallade väl kända Män, måtte uppdragas, att både undersöka företagets nytta, och bevaka dess utförande , samt föreslå biträdets storlek i jemförelse mot kostnads-förslaget. 3:0 Till Discont - Rörelsens underhållande och successiva förökning; samt 4:0
Till styrka för Rankens réela Fond och Myntvärdets återförande till behörig stadga.
Det yttrande Herrar Banco Fullmägtige i detta ämne afgifvit, och som härhos vördsamt bifogas, innehåller en provisionelt uppgjord specifique fördelning, enligt påräknadt behof för hvarje särskildt biträde; hvilken Banko-Utskottet för dess del anser för ändamålet Dråpelig; ehuru bestämda beloppet af hvarje slags Fån-biträde, i händelse Utskottets hemställan bifalles, närmare kommer att regleras, så att till en början FaslighetsRån tili omkring en million - 184 Den 2 Juli. lion B:dr kan utlemnas, och genast taga sin början.
> En Ledamots öfver ämnet yttrade tankar, åtfölja, enligt derom gjordt förbehåll.
Stockholm deri 30 Juni 1815.
Ledamöters Eedamoters vägnar vägnar Joh. Henr.
Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar Gust. I). Wilcke. Daniel Andersson. G. Helsingius.
• Herrar BancoFullmågtiges afgifne Yttrande , i anledning af Högloft.
Stat sUtskott cts Betänkande, angående åtskilliga omständigheter, sorn äga sammanhang vied regleringen af Rikets Penninge-Våsende.
För att fullgöra Höglofi.
Banco-Utskottets befallning, få Fullmägtige vördsammeligen anföra följande, på framfarna tiders erfarenhet , och på ett allvin ligt, ehuru korrt öfvervägande grundade enhälliga öfvertygelse.
StatsUtskottet anser de föreslagna förändringarna nödvändiga, såsom hvarigenom allena Den 2 Juli. 385 allena återförandet af en genom
Al lina irna händelser rubbad ordning i vårt Penninge-väsende för framtiden, en jeinnare och starkare RörelseCapilalets circulation, samt Fandtbrukets och Näringarnas nu påkalladfe understöd, kunna blifva möjeliga.
Till en början få .Banco Fullmägtige ej lemna obemärkt, att Svenska Bankens både uti dess Grund-författningar tydeligen utmärkta, och genom sednare solenna Förklaranden på det kraftigaste stadfästade bestämmelse, för ingen del är inskränkt till blott ett
Depositions-verk, men tvärtom har sig ålagt, att i egenskap af både Fane* och Vexel-Bank, underhålla och stadga Rikets circulerande Fenninge Stock; att tinder detsamma, igenom dess efter hand förvärfvade egna fond och vundna förmåga, utgöra ett kraftigt räddnings-medel vid hastigt inträffande Allmänna Penninge-behof; att vidare med Fån emot lindrig ränta, så väl å fastigheter som åtskilliga effecter, understödja Rikets hufvudnäringar och alla öfriga nyttiga Näringsgrenar; samt sluteligen, att till allmänt gagn och välgörande anstallter, använda den behållna revenue, som icke redan, till afbjelnande af förstnämnda angelägna allmänna behof, blifvit medtagen , eller för framtida oförväntade vådeliga tillfälligheter, ej får saknas
Det är alimäfit kändt, i hvad mån. detta Riksens Ständers åldriga Verk, svarat emot dess så beskaffade ber stämmelse:
Och lärer Höglofl.
BancoUtskottet upplyst finna, huruvida en så högst betydlig del af delta .Verks förvaltning med afseende derå, 126 Den 2 Juli. c!erå, förtjenar att öfverflyttas till ett sednare, för särskildt temporaire befattning tillkommet Verks Administration, under fortfarande förbindelse för Banken, att honorera Sedlar, som Biksgälds-Contoiret undfått rättighet att ända till Millioner föröka, utan uppgifven fond för deras representativa värde BancoFullmägtige böra vidare härvid ej förtiga, huruledes den yttrade tanka, såsom skulle
Discont rörelsen vara endast på femton är till Banken öfverlåten, icke är med sanna förhållan* det förenlig:
Beglementet för Banco-förvaltningen, af den 26'
Augusti år 1800, innehåller, att med upphörande af General - Discont-Contoiret samt af Riksgälds-Contoirets Discontering I Biksgalds-Sedlar, et{
Biks-Discont-Verk skulle af Riksens Ständers Bank inrättas, hvaruti det blef enskildte, personer tillätet, att for på femton år få deltaga: blott de sistnämndes Octroj är således till nämnde tid inskränkt.
Bankens fortfarande rättighet till Riks* Discont-Verkets förvaltning, och hela den blifvande revenuens orubbade
Disposition , till ersättning af dess för RiicgäldsSedlarnas realisation gjorde tillskott, och af de på åren 180g och 1810, till Statsverket beviljade ansenliga Låne-biträden, är ytterligare af Riksens Ständer, vid 1812 års Riksdag, högtideligen försäkrad.
Ett nu påräknadt förtroende till nya försäkringar af Riksens Ständer, om deras garanterade BankoVerks fortfarande solidité, äfven under ett annat Verks ledning af dess hufvudsakeliga .. verksamhet, och disposition af dess revenue, torde efter upphäfvandet af förut med - Den 2 Juli. meddelt lika högtidelig försäkran, svårligen kun» na förväntas.
Den föreslagne flyttningen , för hela pen»inge-rörelsen och penninge-circulationens ledning , samt alla dermed förenade allmänna och enskildta låne-biträdens besörjande, ifrån Banken till Biksgälds-Contoiret, befara Banco-Fullmägtige på goda skäl, skalle komma att medföra en , emot det åsyftade ändamålet, nemligen deri öfverklagade penningebristens snara afhjelpande, JLandtbrukets och Käringarnas nödvändiga understöd, samt penninge circulationens återförande till nu saknad ordning och stadga, rakt stridande verkan.
Till styrka för en sådan farhåga, få Banko-Fullmägtige i ödmjukhet åberopa sig de flera vid Höglofl Stats-Utskottets
Förslag bifogade grundeliga, inom Utskottet, emot berörde Förslag yttrade och till Bespective Stånden öfverlemnade särskildta tankar; i likstämmighet med hvad uti dem ådagalägges, anse BankoFullmägtige för otvifvelaktigt, att medelst BankoVerkets orubbade bibehållande uti den med dess inrättning åsyftade verksamhet , samt vid alla för Verkets säkerhet och Credit, jemte dess verknings-förmåga , nödvändiga, och i sådant afseende, af Biksens Ständer tid efter annan, bestämde och offenteligen stadfästade medel och utvägar, den nu påkallade snara hjelpen i det ena och andra, säkrare, genom samma Verks varsamma åtgärd, än genom total förändring, uti ledningen af Bikets penninge-rörelse, står att förmoda.
Banko-Fullmägtige instämma för deras del, uti A Den 2 Juli. uti ilen allmänt yttrade öfvertygelsen, att någon ■hufvudsaklig rörelse-capitalets förmindskning , ifrån dess belopp vid 1814 ars utgång intill nästa Lagtima Iliksdag , icke bör få äga ruin ; rnen att den sammantägne summan, som till och med 1820, af Bankens Sedlar, genom fastställda anslag, och årlig revenue successivt inflyter, bör i samma progression årligen, genom Bankens försorg, för ofvanförmäldte ändamål, åter utgå.
Enligt provisionel beräkning, kommer summan för alid 6 åren att utgöra ett sammantaget belopp af nära åtta millioner R:dr Banco; sorn, utan inberäkning af större Creditivet och fördubblad Discont-rätt i Banken lör RiksgäldsContoiret, sålunda, enligt derom gifven anledning uti Höglo fl.
Siats-Utskottets förslag, kunde fördelas, att allmänna Magazins-Förvaltningens
Discont-rätt genast 'förökes med 700,000
R:dr, samt ytterligare i uppgifne fall med 500,000 B:dr, sorn då l;omme att medtaga högst R:dr 1,200,000.
För D iscont - rörelsens bedrifvande; och successiva förökning, i den af Höglofl.
Stats - Utskottet föreslagna progiession , inberäknadt hvad för Götha Canal - anläggning, såsom ytterligare årligt lån-biträde intill nästa Riksdag, till äfventyrs kan blifva beviljadt, användes på 6 är - -■ - - 2,400,000.
Till nya fastighets-lån årligen 500,000 R:dr; således tillsamman 3,000,000.
Dessutom till befordran af uppodlingar och förbättringar vid Landtörn - Den a Juli. bruket under lindriga, efter omständigheterne afpassade återbetalningsvilkor 100,000 R:dr årligen, eller på 6 år * - _ 600,000.
Beloppet af‘ återstoden, sora ej i förväg kan bestämmas, torde till reela Fondens förökning, då någre förmonlige, och' ej i annat afseende skadelige utvägar dertill sig ; förete, böra användas.
Hvad Bar.ko-Fullmägtige uti det föregående, efter full öfvertygelse, haft äran anföra, underställes vördsamt Högloft.
Banko-UtskottetS närmare upplysta orri pröfning.
Stockholm den s?6 Juni 1815.
Jan Gyllenborg. M. G. Falkenberg. JB.
Sandels•
Ver Sam.
Fredin. II. N. Schivan.
Johan Westin, Fers Olsson.
Olsson Fongberg, E. Fant.
% Ut låtande till Högloft. Banko-Utskottets Finance-Fördelnings Protocoll den 29 Jmii 1815, af Herr Grefve J. W. Liljencrantz.
Då Medbröders förtroende satte mig till [Ledamot i detta Utskott, hade jag icke svårt att genast förese de brydsamma öfverläggningar, sorn här skulle förekomma, och att den rådande 5 te Bundet, jy, »g, Opini" 13* Den 3 Juli.
Opinionen skulle leda till flere, emot min öfvertygelse stridande resultater; men aldrig hade jag förmodat , att af mig såsom Banko-Utskottets medlemj skulle äskas yttrande uti en sådan fråga, som den förevarande, nemligen i korthet sagt, huruvida Banken bör hädanefter, till mer än blotta namnet existera.
Så vågat detta uttryck vid första påseendet synes , så enkel och rigtig är anledningen dertill , vid en närmare granskning.
Man anser betänkeligt, att Banken skulle 'fortfara sorn Xåne-Bank och tror, att den endast bör bibehålla sin natur af Vexel hank; det vill säga ett Verk, soia vid anfordran med Silfver inlöser sina Sedlar; meri under en sådan framställning beinödar man sig likväl med ytterlig sorgfällighet, att förebygga Banko-Verkets återförande till denna godkända bestämmelse afVexeiBänk.
Tvenne medel funnos, som gemensamt anixnvände , skulle utan våldsam skakning återsätta Sveriges Vexel-Bank i förmåga att vara det — desse medel voro: 1:0 Begagnandet af UåneBankens vinst på åtskillige I.åne-anstalter, hvaribland Discont-Rörelsen och 2:0 AmortissementsFonder af Riksens Höglofl.
Ständer anslagne, till dödande af den Sedelmassa som för ICrigsSkuld blifvit utgifven.
Af desse anie medel, har man velat frånkänna Banken användandet af det förstberörde, och förvandla det sednare till ett bländverk, utan all verkan för Vexel-Banken; ty Amortissements-Fond, som icke amorterar, är för min fattning, en Term utan betydelse.
Den % Juli. , Hvart Tidehvarf liar något eget carakteristiskt.
Det närvarande tyckes utmärka sig genom sättet att af erkände premisser draga oväntade slutsatser, samt att icke öppet erkanna och följa något gifvet system.
Fordom skulle mart bestämdt hafva forskat hvarigenom Fäderneslandets väl och Näringarnes trefnad bäst och säkrast befrämjades, antingen genom en måttlig Penninge-Stock af redbart mynt, eller genom en stor massa mynt-representativer, och till befordrandet af det alternativ, som funnits mest gagnande, hade alla anstallter utan omsvep blifvit ställde.
Nu-fordrar Tidehvarfvets lynne helt annat.
Man stadgar såsom grundprincip, att myntets värde skall bibehållas, och föreslår det ofelbaraste sätt till detsammas ovilkorliga försämring.
Man medgifver, att credit-brist, iner än penninge-brist verkat allmänna förlägenheten, och då blotta farhågan för vacklande financielle åtgärder hufvudsakligen bidragit till den- stagnation sorn öfverklagaä, går man att verkställa de misstag, som störtat allmänna crediten då de —*- endast befarades.
Allmänt, och med största skäl anses 3 procents-sedlarne och nu existerande insättningac af penningar på afskrifnings räkning, bidraga till svårighet att erhålla stående
Fån , och under det man nitiskt tänker på Jordbrukares undsättning, uppånnes ännu en afskrifnings - räkning mot tre procent.
Enhet i Financielle Styrelse-grunder och, befattningar medgifves såsom nödvändig och likväl - 132 Den * yvfn, ■viii vill man att ett Verk, som fran första stiftelsen, såsom bäst för detsammas bestånd och förkofran , ägt befattning
. med allmänna X.åneanstalter, och som, titan att upphöra, aldrig derifrån kan skiljas, skall afslå denna grundval till ett annat témporairt Verk, hvars bestämmelse är endast Riks-Skuldens betalande, ett Verk, som då detta åliggande är uppfylldt, skall försvinna, och som måhända, innan korrt, med allmän nytta kunde indragas.
Ännu mera; — med erkännande af den sanning, som icke nog ofta kan upprepas, att det icke är Pennin ge-Stockens storlek, som verkar Näringames båtnad., vill man aflägsna sig från myntets förbättrande, sorn ensamt‘kan göra det, och till en oviss framtid hänvisa de åtgärder, som aldrig mera lampeligen, än nu, kunna och böra vidtagas.
Är det då en olycka att aga ett redbart mynt?
hvarföre skulle icke i sådant fall, vare efterkommande, likasom vi, derifrån räddas?
hvarföre skulle vi i Bankens hvalf gömma metaller endast ämnade till det redbara myntets återställande? hvarföre skulle vi icke (NB, i delta fall), som någre Riksdagsmän redan föreslagit, nyttigare använda denna skatt?
Aro foljderne af det representativa myntet vi äga — för Riket välgörande, så önskom, att vi aldrig mi erhålla något annat!
— Men är förhållandet motsatt, så låtorh oss icke försumma den tidepunct, som mer än någon annan påkallar och medgifver, icke ett våldsamt sirypsysteme — (en Term som så sällan rätt fattas) men ett väl beräknad t Deri 3 Juli. 133. räknadt säkert närmande till ett stadgadt myntvärde.
Utan förmåga, att emot allmänna viljan bidraga till den nytta jag åsyftar, skall jag åtminstone äga den tillfredsställelse, att föresäga den sanning, ätt då man i origtig väg söker Jordbrukets och Näringarnes upphjelpande, samt medel att sätta en gräns för deras vinst, som man kallar Capitalister, skall man, utan att märka det, bereda de förres undergång, och åt de sednare öppna en ymnigare skörd, än de någonsin kunnat förhoppas.
Men värmen för ämnet har fört mig långt ifrån mitt egentliga åliggande, och jag skulle ehuru orättvist kunna misstänkas, att vil ja förolämpa.
Detta är likväl högeligen skiljdt ifrån mitt uppsåt, minst lärer denna förebråelse göras mig af Höglofl. Stats-Utskottet, som antagit ett uppgifvit förslag, af en Riksdagsman, hvars rättsinnige afsigter äro af mig lika väl kände sota värderade, och som ingalunda af mig klandräs derföre, — att han, efter uttänkandet af många förträffelige materialer till en god iinanceplan, misstroende sitt egit omdöme, i tillämpningen gifvit vika för yttre mängdens högljudande röster.
Denna författare, torde ina bända, blifva den förste att antaga en på ojäfaktiga bevis stödd motsägelse, om en sådan, på hans egen anmaning kan hinna att utarbetas.
Återvändande till den pligt mig såsom [Ledamot i Höglofl.
Banko-Utskottet åligger, alf mitt yttrande afgifva, skall jag igenom detsam mas - Den 2 Juli. mas förkortande ersätta den vidlyftighet, som ingressen dertill mot inin önskan erhållit.
Jag föreslår, att fördelningen må tillstyrka Höglofl.
Utskottet,att såsom svara Remissen yttra: ”1:0
Det Bankens bestånd icke kan medgifva de önskade biträden åt RiksgäldsContoi”ret, att till utlåning använda. ”2:0
Att indragningen af de Banken hög”tideligen försäkrade Amortissements fonder, ”skulle medföra ovillkorlig misscredit för Bankens sedlar; hvilkas inlösen med Silfver tillfälligt är suspenderad, endast igenom de biträden, ”sotn Iliksens Höglofl.
Ständer år 1809 till ”Rikets räddning af Banken äskade. ”3:0
Att Banko-Styrelsen så mycket mera ”tryggat sig vid Riksens Höglofl.
Ständers år ”1812 gifne försäkran, om den blifvande Riks”Discontens odelade förvaltning, som Bankens ”derigenom uppstående vinst, aldrig lärer nyt”tigare kunna användas än till befrämjande af ”Bankens egenteliga bestämmelse, nemligen vid”magthållande af en oinskränkt utväxling. ”4:0
Att befattningen med Discont och ”Fastighets-Lån, långt ifrån att vara mindre ”lämpelig för Banken än RiksgäldsContoiret, oe”motsägeligen lättast och påliteligast kan skötas ”af det Verk, åt hvilket i århundranden sådane ”anstallter till Allmän och Enskild nytta varit ”anförtrodde och som, till verkställande deraf allaredan är organiserade. ”5:0
Att ehuru tidepuncten af inskränkt ''realisation icke synes vara den bäst valde för ”Banken, till betydligt utvidgande af stående Dån, Dm 2 Juli. 135 ^Rån, anser Ban koUtskottet för möjeligt, att med ”Sedelmyntets icke allenast bibehållne, utan för”bättrade värde, meddela ansenliga försträckning ”gar till Jordbruk och Näringar, sa väl genom ”Rån emot vanlig renta och ärlig afbetalning, ”sorn medelst en Odlings fond, hvilken torde ”till högst 3 procents renta fä begagnas. ”6:0
Att om .Banken i förberörde matto ”skall kunna åstadkomma ett emot behofvet svarande biträde, förutsätter likväl Höglofl.
Utskottet så väl att blifvande RiksDiskonten måt”te, som redan sagt är, med odelad vinst stå ”under Bankens omedelbara styrelse, som ock, ”att vid Octrojernes upphörande för nu befinte”lige PilialDisconterne, Banken ensam må äga ”rätt att för sin räkning etablera de Discont-In”rättningar, som i Rikets största , från Stockholm aflägsna Städer kunna anses behöflige, så ’’att hela Discont-Rörelsen i Riket ifrån en en”da Punct må kunna styras, efter grunder, ”hvilka endast åsyfta Rikets nytta i förening ”med Bankens bestånd, och hvilka grunder af ”Banko-Styrelsen, bättre än af någon annan förvaltning , kunna bedömas och modereras vid in”fallande oförsedde händelser. ”7:0 Att enär Riksens Höglofl.
Ständer, ”med bifallande af nu uppgifne vilkor för mö”jeligheten af utvidgade Ränebiträden, täcktes ”äska BankoUtskottets utförliga Project till Rå”nerörelsens reglerande, skall sådant skyndsamt ”verkställas; men att Utskottet dock utbeder sig ”härmed få dröja, intill dess Riksens Ständer ”afgjordt frågan om Götha Canals fullbordan, sorn.
Den 2 Juli. ”sorn med detta ämne star i sa nära gemenskap. ’’8:o
Att om emot all förmodan någon förändring af de föreskrifter om Riksgälds-S.edlarnes ”Realisation, som nu äro gällande, skulle finnas ”behöflig, anser Utskottet för sin del, minst ”lämpeligt, att utgifva nya Riksgälds-Sedlar i ”stället för dem , som realiseras eller i Uppbörden inflyta och dödas, utan skulle häldre föreslå, att örn emot all sannolikhet minskningen, ”till nästa Riksdag kunde medföra en vådelig ”indragning af Penninge-Stocken och utgöra ett ”belopp' öfverstigaride de tillgångar sorn Riks’, gälds-Cantoiret dertill kan disponera , det må ”öfverlemnas till BankoFuIlinägtige, att efter ”anmälan af, och sammanträde med Riksgälds”Contoirets Fullrnägtige, till behöflig summa ”öka Riksgälds-Contoirets Discont-rätt. ”9:0
Att de af Höglofl.
StatsUtskottet yf*’kade förhöjde Discont-biträden för Allmänna ”MagasinsDirecUon, icke allena kunna påräknas, ”så vida Riksens Höglofl.
Ständer täckas bevil”ja RankoUtskottets här frammanföre i 5 Punkten gjorde förslag, utan ock, att EankoUtskotvtet är beredvilligt, när Riksens Höglofl.
Stän”der täckas derom förordna, att låta den till ”en million förhöjda Discont-rätten för Allmänna Magasins-Inrättningen taga sin början. ”10:0
Att beträffande det större försegla”de Creditivet, som enligt Regerings-formen ”bör hållas: i beredskap, instämmer BankoUt”skottet till alla delar med Höglofl.
StatsUtskot”tets förslag, % y 11:0
Den 3 Juli. *37 ’’n:o Att, om allmänna farhågan för Ban”ko-Sedel-stockens minskning, till stor del här”leder sig fran förmodad afsigt, att låta densam’ ma indragas till det inskränkta belopp som un”der Realisationen var utelöpande, och hvartill ”motsvarande redbar
Fond i Bankens hvalf förva*’ras, bör Banko-Utskottet upplysa, att detta åtminstone icke varit dess tanka, hvarigenom ali billig ”fruktan för en våldsam oell hastig skakning helt ”och hållet bör försvinna; — men , att då Banko- Ut”skottet äger den öfvertygelse, att Amortissemenvterrie böra stadna vid en gräns, som åt Riket ‘”framdeles lämnar ett förstorad t Rörelse-Capital äf ”redbart mynt, uppstår derigenom behof af är’Trg vinst, att vid tjenliga tillfällen använda ’’till det nyttigaste ändamål för Banken som är ”tänkbart, nemligen väl beräknadt och försigtigt ”ökande af réela Fonden, på ett sätt sorn icke ”medförer skadelig verkan å Vexel-coursen, utan ”tvärtom ofelbart bidrager att den samma till ”Rikets fördel nedsätta”.
Då jag nu vördsameligen uppgifvit mitt förslag, till Utskottets yttrande, och motivefne till mitt sätt att se förevarande ämne och då jag högeligen yrkat Bankens bibehållande vid Administration och fördelen af Riks-Discont-Verket, sann befattningen med blifvande FastighetsDånen, kan jag likväl icke dölja den öfvertygelse, att nu mera finnes ett verkeligt och betydande skäl emot Fåne-rörelsens förvaltande inom detta Verk, och för dcnsainrnas öfvevflyttning till det egenteliga Riksgälds-Contoiret.
Detta >38 Den 2 Juli.
Detta skäl är <len fortfarande hemlighet, *om jag, icke utan noga öfverläggning sa sorgfälligt afstyrkt. J. W. Liljencrantz.
Uppläst hos Häglofl.
Prest-Ståndet den 1 Vallöf!. Borgare-Sråndef deri 3 ...'
Bonde-Ståndet den 1 _ Vördsamt Memorial!
Uti ett till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvit Memorial, sorn af välbemäldte Stånd blifvit till Banko - Utskottet remitteradt, har Riksdagsmannen J. M.
Wessing under åberopande af lättheten för den mindre upplyste att blifva bedragen genom en nu mera uppkommen likhet i utseende emellan Bankens och RiksgäldsContoirets 2-R:dlrs-Sedlar föreslagit, att 2-R:dlrs Banko-Sedlarne måtte erhålla samma format sorn g-R:dlrs-Sedlarne nu hafva- Hvarjemte den önskan yttras, att de smärre Skiljemynts-Sedlarne må förfärdigas af fastare papper än hittills , för att ej så snart genom nötning blifva förderfvade, Afsigten med den nu varande olikheten emellan Bankens nyare 3- och 2-R:dIrs-Sedlar, i så måtto att de forre äro tryckte längsefter, och de sednare tvärsefter papperet, var, att förekomma en tillförene ofta förspord förfalskning, ifrån 2 till 3 R:dlrs valeur; härtill var otvifvelaktig!
3*R:dlrs-Sedlarnes tryckning längsefter, den mest lämpeliga utväg ; och som i sådant afseende fullkomligen svarat mot ändamålet; men deremot har den olägenhet, vid Riksgälds-Sed larnes - Den 2 Juli. 13g Janies nn mera okade gångbarhet uppkommit, att den mindre uppmärksamme lätteligen kan förblanda flankens med Riksgälds-Contoirets ?- R:dlrs-Sedlar.