Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den enda föreningspunkten för alla dessa undervisningsanstalter är Eders Kongl. Majrts Ecklesiastik-departement.
Den embetsmannapersonal, som tillhör departementets expedition är likväl ej större, än som erfordras för expedierande af de beslut, Eders Kongl. Maj:t fattar på departementets föredragning; af ingen bland tjenstemännen kan någon praktisk kännedom af undervisningsverken fordras; och om ifrån dessa någon erfaren man inkal Bil.
N:o 5 till Kongl. Maj:ts Prop. 1847, Haft. 1. 14 io6 lades till tjensteman i expeditionen, vore det en särdeles händele att, han Liefve användbar vid andra inom expeditionen förekommande göromål, än dem, som röra läroverken.
Sambandet hvilar således ensamt på Departements-chefen, men bans tid är så upptagen af andra, till en stor del lika vigliga och trägna, sysselsättningar, att, äfven om lian alltid kunde vara en uti undervisningen praktiskt erfaren man, det icke är länkbart, att lian ensam kunde följa läroverken uti alla deras enskildheter.
Den första åtgärden för att kunna tillvägabringa enbet och samband vore, såsom 1843 års Skol-revision också ganska riktigt anmärkt, att vederbörande anbefalldes att efter hvarje läsårs slut ingifva berättelser om läroverkets tillstånd, tillväxt eller aftagande, brister eller förkofran, lärjungarnes antal, begagnade läroböcker m. m., under det tillryggalagda året, med nödiga förslag lill rättelse eller förbättringar; men för att deraf göra sammandrag och draga följdriktiga slutsatser samt derifrån härleda förslag till förbättringar, grundade ej allenast på närvarande förhållanden inom riket, utan äfven på erfarenheten och undervisnings- samt uppfostringslärans framsteg i andra länder, erfordras en tid och en praktisk kännedom af ämnet, som svårligen kan väntas af någon annan, än den, som sjelf lagl hand vid undervisningen och nästan uteslutande kan egna sig åt dessa ämnen.
Detta har ock föranledt samma revision att föreslå, det en serskild afdelning af Ecklesiastik-departementet, med egen byrå-chef samt nödigt biträdd af i undervisningsväsendet er färne ock kunnige män, måtte inrättas för att gå föredraganden tillhanda.
Men äfven en sådan åtgärd, ehuru i icke ringa mån befordrande ändamålet, skulle icke tillfyllest motsvara detsamma.
Byrå-chefen kunde endast bereda ärendena åt
Departements-chefen lill föredragning, och aila inål, så snart de icke rörde endast verkställighet af utfärdade beslut, måste i alla fall, om ock de anginge de minsta detaljer, föredragas intor Kongl. Maj:t i Statsrådet, hvaraf åter löljden Liefve den, att snart många ärenden, som af en och samma myndighet borde, för enhetens skull, afgöras, blefve, för att icke dermed borttaga Eders Kongl.
Maj:ts till vigtigare frågors afgörande angelägnare tid, öfverlemnade till lokalmyndigheternas bestämmande.
Samma byrå-chef, lika somde honom biträdande män, såsom saknande all annan ansvarighet än inför
Departements-chefen samt för en riktig utredning af frågorna, och således älven utan all synlig förtjenst af undervisningens förbättrade gång, skulle ofta komma att sakna det lifliga intresse för saken, som utgör enda vilkoret för framgång.
107 Annorlunda Liefve deremot säkert förhållandet, om en centralstyrelse för undervisningsverken organiserades, som, utan särskild anmälan hos Eders Kongl.
Maj:t, egde att lemna föreskrifter om verkställighet af gällande stadganden, att rätta de afvikelser, som derifrån kunnat ega rum, att vaka öfver användandet af goda läroböcker och lämpliga undervisningsmetoder, uppmuntra författandet, af dugliga läroböcker i de ämnen, der sådana saknades, samt till Eders Kongl.
Majit inkomma med förslag till förbättringar uti alla delar af undervisningsverket, och som vore så sammansatt, att den kunde förena nit för undervisningens förkofran med de kunskaper och den erfarenhet, som fordras för att rätt bedöma medlen till ernående af detta mål.
En centralstyrelse för undervisningsverket är ej något nytt i Sverige.
Från äldre tider var uppsigten öfver detsamma öfverlemnad åt kansli-kollegium.
Ar 1801, då nämnde kollegium upplöstes, blefvo, såsom orden lyda: öfverinseendet och styrelsen af undervisningsverket alldeles odeladt uppdragna åt ett gille, bestående af kanslererne vid rikeLs tvenne akademier, under namn af kanslersgillet.
Då detta gille år 1809 upphörde, uppdrogs vården och inseendet öfver alla högre och lägre läroverk samt uppfostringsanstalter i riket åt kansli-styrelsen, hvilken, då mål, som rörde läroverken och uppfostringsanstalterna hos densamma förekommo och hvilka, i enlighet med den för kanslersgillet utfärdade instruktion, nu borde hos styrelsen anmälas, prof vas och afgöras, egde att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om nådigt tillstånd att sig till biträde få kalla några flera i dylika ärenden kunnige män, om styrelsen sådant, vid förefallande tillfällen, för nödigt ansåg.
Då likväl icke långt derefter, eller år 1812, en serskild uppfostrings-kommitté tillförordnades, kom kanslistyrelsen nästan aldrig att få någon verklig befattning med uppfostringsärenden, utan lemnades sedan utredningen och beredandet af alla undervisningsväsendet rörande mål åt denna kommitté, som äfven egde att med läroverken direkte kommunicera.
Det är således egentligen blott, sedan denna kommitté upplöstes, som Sverige saknat en centralmyndighet för undervisningsväsendet och det är ock sedan den tiden, som afvikelserna läroverken emellan blifvit allt större och större.
Helst skulle jag således i underdånighet föreslå Eders Kongl. Majit inrättandet af eu centralstyrelse, hvilken, under ordförande af departements-chefen, då hans öfriga göromål det tilläte, skulle bestå af dels 3 ständige ledamöter, hvilka af Eders Kongl. Majit utnämndes, med fullmak - io8 ter förseddes, utsagos bland personer, som sjelfve lagt band vid undervisningen och blefve egentligen föredragande för livar sin hufvudafdelning, universiteten, elementarläroverken och folkskolorna, dels ock af 3 för ett år i sender äfven af Eders Kongl. Majit förordnade personer, ut- 1 sedde bland ledamöterne i svenska, vetenskaps- eller vitterhets-,\ historieoch antiqvitets-akademien, eller andre män med utmärkt litterärt anseende, en bland rikets presterskap och en bland män, kände för högre industriel bildning.
De ständige ledamöterne borde förses med löner af 2000 r:dr banko hvardera, och de för året tillförordnade med arfvcden af 666 r:dr 32 sk. banko hvardera.
Då de ständige ledamöterne tillika borde uppsätta alla beslut, utlåtanden och förslag, behöfdes ej mera än ytterligare 2,000 r:dr banko för nödig betjening och öfrige utgifter, så att hela kostnaden blefve 10,000 r:dr om året.
Genom en sådan organisation blefve den kännedom af sak och den betänksamhet i förändrandet af det beslående, som vid hvarje förbättring noga bör iakttagas, förenade med den syftning till framåtskridande, som med hvarje institution måste vara ett af styrelsens hufvudändamål.
Ett tillfälle lemnades ock att på ett gagnande sätt använda utmärkte lärare, innan de hinna tröttna vid sitt mödosamma kall.
Skulle likväl Eders Kongl. Majit finna en så organiserad centralsty- < reise för dyr eller för kollegialt sammansatt, hemställer jag i underdånighet, om icke Eders Kongl. Majit, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad skolrevisionen föteslagit, skulle täckas åt ecklesiastik-departementet utverka ett årligt anslag af 3,000 rldr banko, att användas till arfvoden åt serskildt för beredandet och behandlingen af undervisningen rörande ämnen utsedde personer med speciel kännedom och erfarenhet af desamma.
Stockholm den 9 November 1847. F. O. Siifver stolpe. STOCKHOLM, tryckt hos Isaac Marcus, 1847.
Läs e -Or il n ing (att tjena såsom exempel.) Timmar. I. 11.
IV. V. VI. VII. VIII. 7—9.
Religion. 7—-j Religion.
Religion. t Religion, t Filosofi.
Filosofi.
Filosofi. Måndag. 1 0—12 Skrifkonst.
Skrifkonst. ‘10—1 2 A. Franska. B. C. Latin. A. Franska. B. C. Latin. B. Mathematik.
Latin. Mathematik.:
Mathematik.
Latin, Mathematik.
Latin. 3—5 Svenska.
Svenska. 3—5 Tyska.
D. Tyska. E. F.
Grekiska.
Grekiska. 7—9 Svenska.
Tyska. 7—9 Historia och Geografi.
Historia och Geografi.
'1 0—12 Mathematik.
4I 0—1 2 Tyska.
D. Engelska. E. F. Grekiska. D. F.
Engelska. E. Grekiska.
Grekiska. 3—5 Historia och Geografi.
Historia och Geografi. 3—5 Svenska.
Svenska. B. Svenska. ^ i Svenska.
) Latin.
Latin. 7-9 Naturkunnighet.
Naturkunnighet. 7—9 A.
Franska. B. C. Latin. A. Franska. B. C.
Onsdag. \ 0—12 Skrifkonst.
( Skrifkonst s och t Mathematik. n 0—’] i iii— Na- Mathematik. tur- Mathematik. kun- Mathematik. nig- Mathematik. lie Mathematik. t. Mathematik. 7—9 Religion.
Religion. 7—9 Tyska. A. Tyska. B. C.
Thorsdag. 10—12 Linearteckning.
Linearteckning. i I 0—1 2 .4.
Franska. B. C.
Franska. B. Franska.
C. Latin.
Latin. 3 — 5 Historia och Geografi. Tyska. 3—5 A. Svenska. B. C. Latin. A. Svenska. B. C. Latin.
Tyska. 7—9 Svenska.
Svenska. 7 — 9 Mathematik.
Fredas. 10—12 Skrifkonst.
Tyska. 11 0—12 2 Teckning.
Teckning.
Teckning. 3 — 5 Historia och Geografi.
Historia och Geografi. 3—5 A. Franska. B. C.
D. Engelska. E. F.
Grekiska. 7—9 Religion.
Tyska. 7—9 Religion.
' Religion.
Lördag. 1 0—12 Mathematik.
JIO—H 1 M l -41 A. Naturkunnighet. B. C. Latin.
Historia och Geografi. A. Naturkunnighet. B. C. Latin.
Historia och Geografi. D.
Naturkunnighet. E. F. Grekiska.
Naturkunnighet.
F — „ ,, ,, jemte engelska.
Bör T , f utmärker, att de 2 deraf inneslutna ämnen ec net ^ jftsag jjyarannan vecka. till Bilagan N:o S vid Kongl. Maj:ts Prop. 1847.
Haft 1.
Anin.
1, Enligt denna läseordning hafva läroämnena i de 6 öfre klasserna följande timmar i veckan, nemligen: Religion Månd. 7—9 - 2 Lord. 7—9
7—9 hvar- annan vecka l 1 Svenska Tisd. 3—5
" 3—5
Vid en högre skola med det minsta lärareantal, d. v. s. med 2 klasslärare och 5 ämneslärare, skulle således de 5 Umneslärarne erhålla, i medeltal, 13 lärotimmar i veckan, utom tentamina och examina, skriföfningars rättande m. m.
Vid en högre skola åter med större lärareantal skulle, med begagnande af samma läseordning, antalet af hvarje lärares timmar i veckan minskas i samma mån, som lärarne blefvc flera; dock kan, i sådant fall, läseordningen efter behof lät teligen förändras så, att i de 6 öfra klasserna flere ämneslärare äro under samma lärostunder närvarande, hvarigenom deras lärotimmar i veckan ökas och mera tillfälle till omedelbar undervisning beredes.
Vid medelskola blefve hela antalet af läroämnenas timmar i veckan för3:dje och 4:de klassen ungefär 48, hvadan de 2:ne ämneslärarne der Enge, i medeltal, 24 lärotimmar i veckan.
Anm. 4.
Vid den lägre skolan kunde undervisningen i religion och naturkunnighet meddelas i ett rum för begge klasserna samfäldt af endera klassläraren, eller vid medelskola och högre skola af ämneslärarne, så att derigenom klasslärarens lärotim mar minskades under 32, TABELL öfver läroämnenas timmar > sä väl i hvarje klass j som i alla tills ammansj i hvarje veckaj enligt elen exempelvis uppgjorda läse-ordningen (Schema Lectionum). 1 (för B & D) Högre skola. 2 (för C
Ho gre &
D) skola. 3 (för C & E) Högre skola. 4 (för C & F) Högre skola.
Medelskola. A. B. C. i ii lii IV v VI VII Vill Sum- ma. in IV v VI VII un Sum- ma. iii IV V VI VII VIII Sum- ma. ni IV V VI VII VIII Sum- ma. 1 11 iii IV S Hill- ma. iii IV Sum- ma. Religion.
C 4 4 4 4 3 3 3 31 4 4 4 3 3 3 34 4 4 4 3 3 3 31 4 4 4 3 3 3 34 6 4 4 4 18 4 4 18 Historia och Geografi. G 4 4 4 4 4 4 4 34 4 4 4 4 4 4 34 4 4 4 4 4 4 34 4 4 4 4 4 34 6 4 4 4 18 4 4 18 Naturkunnighet. 2 2 1 1 2 2 2 2 4 4 4 4 2 2 2 2 14 1 1 i 'i i I 1 10 I 1 1 1 1 1 10 2 2 2 2 8 4 4 G Mathematik. 4 5 4 4 64 64 64 64 43 4 4 4 4 4 4 33 4 4 4 4 4 4 33 4 4 4 4 4 4 33 4 5 4 4. 17 4 4 17 Filosofi. 1 1 1 3 1 1 1 3 4 1 1 3 4 4 4 3 Svenska. G 4 2 2 2 .2 2 2 22 2 2 I 4 1 4 18 2 2 1 1 1 4 18 2 2 4 4 4 4 18 G 4 4 4 18 2 2 4 4 Tyska. 8 64 44 4 4 4 4 35 44 4 4 4 4 35 64 44 2 2 2 2 27 64 - 44 2 2 2 2 27 8 64 64 24 64 44 19 Latin. 12 n 19. 12 74 G 6 6 G «-|N CO j 12 74 G G G G 434 12 74 6 G G G 434 12 74 194 Franska. 64 64 64 64 64 32.
G4 4 4 4 4 af | G* 64 4 4 4 4 22; G4 4 4 4 4 224 9 9 48 64 64 Grekiska. 74 74 14 74 30 74 5 5 5 224 Engelska. 44 K 41 *4 -18 44 44 44 4 8 24 24 24 74 Skrifkonst. 6 3 9 9 9 9 G 3 9 9 Linearteckning. 2 2 4 4 4 4 2 2 4 4 Teckning. 2’ 24 24 24 5)1 ^7 24 15 24 24 24 24 24 24 15 24 24 24 24 24 24 4 5 2’ IT 24 24 24 24 24 15 24 24 5 24 24 5 Summa |32|32|36|3G|36|36|36|36jj 280 |3G|36[361361361361 280 |36|36 36|3G|36|36| 28013613613613.613613Ö| 280 |32|32|3G|3G| I3G|36|8G| 136 Anm. i.
Till ofvanstående lärotimmar komma ytterligare för hvarje skola, af hvilken ordning som helst, följande timmar i veckan, nemligen: för bön en halftimma före undervisningens början hvarje morgon, tillsammans 3 timmar; gymnastik 3 timmar j j, läsningens slut på middagen eller på aftonen. „ sang 2 timmar ) ö v ö v Anm. 2.
För lärjungar, som sådant önska, beredes tillfälle till särskild undervisning i hebreiska språket, utan betalning, 2 timmar i veckan, samt uti instrumentalmusik, mot betalning, 2 timmar; Anm. 3.
Flyttningslörhör hållas Onsdags och Lördags eftermiddagar kl. 3—6.
Hör till Bilagan N:o 5 af Kongl. Maj:ts Propos. 1847, Höft t.
Utdrag af protokollet öfver blandadt Justitie-, Civil-, Finans- och Ecklesiastik-ärende, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Statsrådet å Stockholms slott den 9 November 1847.
Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Ihre; Stats-Råden: Friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, Waern, Friherre Gyllengranat, Faxe och Fåhreeus.
Cheferne för Justitie-.
Civil-, Finans- och Ecclesiastik-departementen föredrogo samfäldt i underdånighet:
Handlingarna i målet rörande Stockholms stads befriande från åtskilliga stadens kassa åliggande utgifter.
Sedan, i anledning af Stockholms stads Drätselkommissions, uti skrifvelse den 15 October 1843, enligt Magistratens och Borgerskapets äldstes beslut, hos Kongl.
Maj:t i underdånighet gjorda anhållan att, enär, genom inträffade förändringar uti de för Stockholms
Drätselverk gällande inkomst- och utgiftsstater, samt till följd af den utaf Kongl Maj:t medgifna lindring uti tologen å jern, stål och koppar, stadskassans utgifter skulle öfverstigit dess inkomster, nya utvägar till afhjelpande af den för samma kassa uppkomna brist måtte beredas, och Kongl. Maj:t, för detta ändamål, i nåder tillåta och förordna, att hvad stadskassan pä berörde sätt förlorat, finge ersättas genom ökad tolag å socker, indigo samt hudar och skinn, som förut åtnjutit lindring i tolagsafgifterna, men numera syntes kunna utgöra enahanda umgälder i detta afseende, som för varor i allmänhet voro stadgade, Kongl. Maj:t, efter det Dess och rikets Kommers-kollegium blifvit i ämnet hördt och sig utlåtit, genom nådigt bref den 13 Mars nästlidne år förklarat, att Kongl Maj:t, uppå de af bemälde kollegium anförda skäl, funnit DrätBil.
N:o 6 till Kongl. Majus Prop. 1847, Hafi 1. selkommissionens omförmälda underdåniga anhållan icke kunna bifallas; hvarjemte Kongl. Maj:t förständigat Ofverståthållare-embetet att, efter tagen kännedom af hvad Kommerskollegium, i fråga om utvägarna att bereda erforderlig tillökning i stadskassans inkomster, yttrat, och sedan vederbörande blifvit hörde, ej mindre i anledning deraf, än i afseende på den, jemte Drätselkommissionens berörda anhållan, ifrågaställda ersättning för minskad tolag lill Inqvarteringsskassan, allmänna Barnhusfonden samt Börs-, Bro- och Hamnbyggnadsfonden, äfvensom angående utvägarna att betäcka de å Finska tolagen anvista utgifter, hvarom
Drätselkommissionen uti ofvanberörda skrifvelse jemväl gjort underdånig framställning, med förnyadt utlåtande i ämnet till Kongl Majit inkomma; så hade Öfverståthållareembetet, som, med anledning häraf, infordrat Drätselkommissionens utlåtande i de af Kongl. Majit i nåder uppgifna frågor, så vidt de rörde stadskassan, samma utlåtande, deri Magistraten och Borgerskapets äldste i hufvudsaklig måtto instämt, under den 19 November nästlidet år i underdånighet öfverlemnat, samt dervid jemväl för egen del sig i ämnet yttrat; och hade uti nämnde utlåtande kommissionen, som, vid betraktande af den ofördelaktiga financiella ställning, hvari stadskassan sig för närvarande befunne, ansett enda utvägen till betryggande af kassans fortfarande bestånd förefinnas uti inskränkning af alla för hennes ändamål främmande kostnader, alltså, uppå anförda grunder, sökt öfverflyttning från stadens drätsel till statsverket af följande utgifter, dem kommissionen förment staden icke åligga att vidkännas, nemligen: l:o de 10,000 Rdr, som stadskassan genom Kongl.
Majits nådiga bref den 20 November 1816 fått sig ålagdt att ärligen utgifva till understöd för stadens uppfostrings- och läroverk, utom hvad af stadskassan för detta ändamål förut utgjordes; anförande kommissionen såsom skäl för denna yrkade befrielse, att berörda åläggande skett under vilkor af tolagens utgående till då faststäldt belopp, hvilket nu skulle blifvit betydligen nedsatt, samt att staden derförutan till läroverken bidroge vida mera än andra städer enligt författningarna och 1820 års skolordning vore ålagdt; 2:o det belopp af omkring 13,000 Rdr, som stadskassan skall nödgas årligen utgifva för kronouppbördsverket i hufvudstaden, i afseende hvarå Drätselkommissionen förmenat, att då förhållandet med Stockholm vore i så måtto annorlunda än med andra städer, att kronouppbördsverket i nämnda stad, med dess betydliga uppbörd, vore fullkomligen skiljdt från uppbörden af stadens enskilda medel, hvilka af serskildt aflönade uppbördsman och direktioner uppbures och förvaltades, det vore billist, att den af Stockholms stad enskildt bestridda kostnad för kronouppbörden hädanefter borde, så framt den icse helt och hållet kunde öfverflyttas från stadens på kronans stat, åtminstone genom ett ökadt bidrag från kronans sida, 3 efter behörig utredning, inskränkas till ett belopp, sorn icke öfverskrede de utgifter, hvarmed de öfriga städerna för enahanda ändamål jemförelsevis voro betungade; 3:o en del af kostnaden för underhållet af de i stadens häkten förvarade fångar, hvilken kostnad år 1843 uppgått till 13,379 Rdr 10 sk. 8 rst.; hemställande drätselkommissionen i underdånighet, huruvida stadens kostnad för fångars underhåll och värd icke rätteligen bordo inskränkas till sådana, hvilkas mål vore på stadens kämners- eller rådhusrätters ransakning och pröfning beroende, eller af den beskaffenhet, att de till dessa domstolar borde hänskjutas, och att staden deremot mätte uttryckligen befrias från underhåll af sådana fångar, hvilka i stadens häkten insattes, men vore af den egenskap, att de, enligt gällande författningar, borde på kronans bekostnad i allmänna häkten förvaras; 4:o den utgift, stadskassan, till följd af Kongl, landltulls- och accis-stadgan den 19 September 1776, vidkännts till uppgifvet belopp af omkring 2,000 Ildr årligen, för byggande och underhåll af Tullhus- och Tullbyggnader i staden, i afseende hvarå Drätselkommissionen underdånigst förmält, att, enär, enligt åberopade stadga, Stockholms stad, såsom ersättning för ofvanherörda byggnads- och underhållsskyldighet,
blifvit tillförsäkrad % i accisen och hälften i de så kallade bakugnspenningarna eller husbehofsbageri-accisen, men denna intrad från och med 1811 upphört samt stadens rättighet till uppbärande af tolag å utländska varor, hvilka land- eller sjövägen från andra inrikes orter bit ankommit, till följd af Kongl, brefvet den 28 Augusti 1843, jemväl försvunnit, kommissionen ansåg billigheten fordra, det staden från merberörda åliggande befriades; 5:o en del af den från stadskassan nu utgående afgift för underhållandet af polisinrättningen i hufvudstaden; hvarvid
Drätselkommissionen förklarat sig villig att, efter den reglering dermed, som komme att tillviigabringas, till efterkommande af Kongl. Maj:ts i denna fråga yttrade nådiga åsigt, å sin stat för ifrågavarande ändamål till och med år 1848 uppföra ett belopp, motsvarande det, som af Öfverståthållareembetet blifvit äskadt, utgörande uti serskilda uppgifna algifter tillsammans 21,273 Rdr, utom statsverkets nuvarande anslag 13,000 Rdr; samt 6:o de 10,000 Rdr, som vore till Serafimerlazarettet anslagna, för betäckande af hvilken utgift, i händelse fortfarandet deraf skulle finnas behöfligt, Drätselkommissionen förklarat sig ej kunna föreslå annan utväg, än att de å Finska tolagen under föregående år gjorda, i behåll varande, besparingar, uppgående till 12,827 rdr 17 sk., mätte, så långt de räcka, dertill användas, intilldess tillgång till erforderliga inkomster för lazarettet kunde beredas och af Kongl. Majit anvisas.
Sedan, med anledning af ej mindre Stockholms stads
Drätselkommission» förevarande underdåniga framställning, än ock en genom direktionen för Serafimer - 4 lazarettet i underdånig skrifvelse den 20 Februari nästlidet år gjord framställning om fortfarande af det från Finska tolagsmedlen hittills uppburna årliga bidrag af 10.000 r:dr, Kongl. Maj:t, som under den 19 November ofvannämnda år i nåder bifallit, att nämnda bidrag finge för samma år utgå af den återstående behållningen af berörda tolagsmedel, förklarat
Sig vilja rörande dessa frågor i nåder inhemta Dess och Rikets Statskontors och Kommerskollegii underdåniga utlåtande, hade bemälde kollegier under den 4 Maj innevarande år med sådant utlåtande inkommit och dervid i underdånighet upplyst och anfört: l:o Hvad beträffade de 10,000 r:dr, som stadskassan årligen utbetalade till Stockholms läroverk; att Kongl. Maj:ts nådiga bref af den 20 November 1816 till Öfverståthållareembetet, med fastställd förnyad stat för Stockholms stad, innehölle: att Kongl. Maj't i nåder bifallit, det stadens tolags- och tomtöreafgifter samt stämpel- och vågpenningarne i packhuset finge från 1817 års början till det af Öfverståthållareembetet i underdånighet föreslagna belopp uppbäras, nemligen, tolagen till dubbelt belopp, emot hvad 1812 års Kongl, bref stadgade, af alla inkommande och utgående handelsvaror, samt SO procents förhöjning å stämpel- och vågpenningarna i packhuset, men att från och med nämnda år af stadens medel årligen skulle utgöras till understöd för stadens uppfostrings- och läroverk, utom hvad af stadens kassa till storskolans vidmagthållande utgjordes, 10.000 r:dr, att efter framdeles af Kongl. Maj:t i nåder fastställande grunder användas.
Denna stadens kassa åliggande utgift till bidrag i aflöningen för lärarepersonalen vid det från så kallad storskola till gymnasium förändrade undervisningsverk hade väl uppkommit enligt stadens eget medgifvande, under förbehåll af tolagens ingående till stadens kassa, efter de då bestämda grunder och till påräknadt belopp; hvadan, enär de förändringar, som med tolagens beräkning sedermera egt rum, icke åstadkommit minskning uti stadens deraf kalkulerade inkomster, utan deremot tillökning, hvilket upplystes af från Stadskamererare-kontoret begärd och erhållen samt i underdånighet bilagd uppgift, enligt hvilken tolagsinkomsterna utgjorde: år 1816, 90,428 r:dr 24 sk. 2 rst., hvaraf stadskassans andel 54,136 r.dr 36 sk. 11 rst.; år 1826, 174,820 r:dr 3 sk., deraf stadskassans andel 93,257 r:dr 19 sk.; år 1836, 180,204 r:dr 5 sk., deraf stadskassans andel 96,108 r:dr 41 sk.; och år 1845, 151,864 r:dr 29 sk., hvaraf stadskassan tillkom 80,994 r:dr 22 sk., samt således stadskassans inkomst af tolagen, såsom följd af den i tolagsafgiften flera gånger i nåder beviljade förhöjning och genom utvidgad och lifligare handelsrörelse blifvit ökad till nära tredubbelt belopp, emot hvad den vid nämnda tidpunkt eller år 1816 utgjorde; det skäl väl bortfölle, som Drätselkommissionen från förändrad reglering af tolagen velat hemta till be - frielse från bidraget tili undervisningsverkets i hufvudstaden underhållande; men då bekostandet af undervisningen vid gymnasier och lärdomsskolor egentligen vore ett statsbestyr, eller en utgift, som i allmänhet af statsmedlen bestredes, samt Stockholms stads drätsel, såsom i underdånighet uppgifvet blifvit, vore i den ställning, att fortfarandet af detta bidrag icke kunde ega rum utan ökad taxation å stadens skattskyldiga borgerskap och näringsidkare, saknade kollegierne ej anledning till den underd. hemställan, det Kongl. Maj:t måtte i nåder allåta proposition till Rikets nästsammanträdande
Ständer om beviljande af motsvarande anslag å statsmedlen med 10,000 r:dr årligen, hvarigenom staden kunde från denna utgift befrias. 6:0