Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Oterdahl öfversatt och iletta år låtit trycka åtskilliga uppgifter med förvandling, efter 32 Stats-samt Allm.Besv.o.OeC.-Utsk.Utl Nö 34. antagen reduction, af Preussiskt mynt och mål (ill de inom Sverige motsvarande, åtföljde af en calcul öfver resultatet af Ekeplantering uppå ett tunnland dertill förut odlad jord ; och ehuru Utskotten icke kunna instämma i åtskillige af de af Herr Öfver-Jägmästaren följda beräkningar, såsom i allmänhet nog liga, förmoda Utskotten likväl det vara, genom berörde Calcul, något nära och på ett tillfredställande sätt utredt, att kostnaderne vid Ekeplantering för Statens räkning, under omsorgsfull och ändamålsenligt organiserad förvaltning deraf, icke blott småningom återgäldas, genom inkomst af bete, ollonskörd och mindre dugliga träds successiva utgallring till afsalu, utan ock nära betäckas, vid den slutliga upphemtning af moget virke, som efter 160 å •200 års förlopp är att förvänta, oansedt Herr Oterdah/s Calcul icke beräknar mer än circa 3000 cubikfot fullgodt Storvirke af tunnlandet till det ytterst nedsatta värdet sf 18 sk. 3 r:st Svenskt Banco per cubikfoti men hvilket pris, i samma nion planteringskostnaderne, som följd af locala hinder och terrainens beskaffenhet, blifva kostsammare än hvad calculen upptager, jemväl måste något förhöjas.
Af Herr Contracts-Prosten Afzelius, lika. som af åtskillige det Hedervärda Bonde Ståndets - Stats, samt Allm. Besv.o. Oec.- Uts\Uti N:o 34- 3 3 Ståndets Ledamöter, bar, med erinran mot Skogs, och Jägeri-Betjentes mindre behöflighet, yrkadt blifvit, alt desse Tjenstemän genast böra indragas och deras löneförmoner Stats.
Verket besparas.
Utskotten få, med anledning deraf, vördsamt erinra, att Rikets ar 1823 församlade Ständer, i deras här ofvan åberopande underdåniga Skrifvelse den lista Uecember samma år, b'and annat, yttrat, att, hvad anginge frågan om Skogs- och JägeriBetjeningens afskaffande, hade Rikets Ständer funnit, att, så framt deras då i underdånighet framlagda förslag blefve i Nåder bifallet, desse Tjenstemäns tillsyn å de Ekeskogar, som till enskildes fria disposition Upplåtas, väl komme att upphöra, men att nämnde betjenings bibehållande deremot vore af nöden för vården af de Kronan förbehållne
Ekar och framdeles anläggande Parker; dock anhöllo Rikets Ständer i underdånighet, att Kongl. Majit, me.d afseende å Statens knappa inkomster, täcktes i Nåder begagna de tillfällen till besparingar, som, genom in* dragning af öfverflödig Jägeri-betjening, kun. na sig förete.
Med föranledande af denna underdåniga framställning, har Kongl. Majit, pi sätt Bih. till Riku St.
Prat. X823 och 1820. 4 .W. 2 Af i.
?:e H:t. 3 34 Stats samt Allm- Fesvo.
Olc..Utsk.Utl. N:o 34.
Dess till Kammar Collegium Jen 16 Mars 1824 aflåtne och genom bemälde Kongl. Collega Circulaire-Bref till Konungens samtlige Befallningshafvande, den 14 April samma år, allmänt bekant gjorda Nådiga Skrifvelse, i 3:dje momentet, innehåller, täckts förklara, att, intilldess framdeles bestämdt blifver, om några Skogs-och Jägeri-betjente för Jagtväsendet och tillsyn öfver Ekeskogarne komma att bibehållas, skola alla de Skogs- oell Jägeri betjente-sysslor, som, i följd af den nu ifrågavarande regleringen vid en del Parker och Krono-Allmänningar icke blifva behöflige, vid innehafvarnes afgång, tills vidare lemnäs obesatte, deras löner ingå till Staten, och boställena, på Fem år i sänder, för Kronans rakning, utarrenderas, så vidt de icke till aflöning för Skogs- och Jägeri betjente å bibehållne Parker och Allmänningar erfordras; hvarjemte Kongl.
Maj:t, ej mindre behagat tillkännagifva Dess Nådiga afsigt att, sedan afgjordt blifvit, hvilka boställen af förenämnde beskaffenhet kunna alldeles indragas, uppå vederbörandes derom skeende underdåniga anmälan, i Nåder prof-' va, huruvida icke sådana ledigtilifvande boställen må kunna upplåtas till boställen för Domare eller Krono-betjente å de orter, der en sådan förmon för dem saknas, än jemväl i Nåder befallt, att Skogs- och Jägeri-betjentesysslor, hvilka, för bibehållne Parkers och Alkaänningars vård och bevakning, erfor* Stats samt Allm, Besv.o. Oec.-Utsk.Utl.N-.o H', 35 dras, endast tills vidare få tillsättas, så att inneliafvarne deraf, när som helst, kunna derifrån endtledigas; Och då, genom hvad sålunda bemställdt och af Kongl Majtt i Nåder beslutadt blifvit, de mest bestämda föreskrifter, i fråga om indragning af all öfverflödig Skogs- och Jägeribetjening, redan äro meddelade, anse Utskotten någon ytterligare åtgärd i detta afseende icke af Rikets Högloft.
Stan - der vara att vidtaga, I anledning af de af RiksdagsFullmägligen från Jönköpings Län P, Pettersson meddelade uppgifter uppå åtskillige, i dess tanka, tjenliga localer för Ekehygge samt Ekars planterande inom Vestra Härad af berörde Xiän, hafva Utskotten ansett sig böra upplysa, att den af Herr OJversten af Borneman, den 22 December 1822, till Kongl.
Maj:t afgifne och med Utskotten communicerade underdäniga Berättelse öfver förrättade un* dersökningar jemväl i denna trakt af Riket fullständigt uppgifver sd väl beskaffenheten af den i berörde Härad växande Ekeskog, som de fördelar derutaf för en framtid kunna päräknasi hvadan de af P. 36 Stats samt Allm.
Besv.o-Oec.-Utsk.Utl.N-.o 34» Pettersson lemnade underrättelser icke till någon serskild åtgärd torde böra föranleda.
Hvad angår den af Riksdags Fullinägtigen Olof Carlsson deröfver förda klagan» att Kongl.
Majit, genom aflåten Nådig Skrifvelse till Dess Befallningshafvande öfver Östergöthlands
Län den 11:te Januarii 1828, täckts, sedan laga undersökning i denna fråga året förut egt rum, förordna, att Bobergs Norra och Södra Härads Allmänningar böra, såsom för Kronan behdflige, utbytas mot den så kallade Tryfalls Allmänningen inom Hellestads Bergslag, anse Utskotten, för sin del, denna i administativ väg behandlade och af Kongl. Maj-t redan i Nåder prof vade fr aga icke kunna, mot 90 §.
Regeringsformen, b.ifva föremal för någon Rikets Högloft.
Ständers åtgärd.
Widkommande slutligen Riksdags-Full. mägtige från Malmöhus Län Nils Pehrsson och Paul Jonssons förslag, att alla de Krono, Krono-Skatte- och andre Hemmanseegare, som genom egodelningsskifte förlorat Ekeskog, utan att derföre hafva ersättning åtnjutit, må förklaras berättigade sin sålunda mistade skog, inom viss föreskrifven tid, afbruka eller på annat sätt disponera, samt att enahanda rättighet må blifva tillerkänd dem, Stats samt Allm.
Besvo.Oec--Utsk.
N:a 34. 37 sorn hädanefter vid förefallande egoskiften förlora Ekeskog; hafva Utskotten vördsamt skolat yttra den öfvertygelse, att så beskaffade tvister om bättre rätt till växande träd, hvilka enskilde personer emellan kunna appstå, böra vid Domstolarne upptagas och, med tillämpning af gällande
Lag och Författningar, af göras; vid hvilket förhållande någon Rikets Ständers åtgärd härutinnan icke kan tillstyrkas.
Stockholm den 25 Maji 1829. 38 Bil.t.Stats?s,Allm.Besv.o.Oec..ZJtskBet. N. 34.
T abell) utvisande grunderne för beräkningssättet af Eke* skogens indelning i Glassér, med derå föreslaget inlösningspris.
Class, Irsta 2ldra 3;d)e 4:de 5:te 6:t« 7:de 8
R:dr 1 2 4 9 «5 25 35 40 50 75 100 sk. 16 cv£ E C-. a, re O -Q U 1x3 re ja * il rf) -* b o» bnui <u -c :o re «-» — > -u
C js re h- C
R:dr Bancosk. 5* 5 5 4i 4i 3ir 3 2* 2 Ii I c bfl E G H j: 1 <u 10 -O tsJD u. C :0
I ar > 2 år 3 år 4 år 5 år 6 år 7 år 8 *r q år IQ år „ ... !■ ...M . — stockholm, tryckt i Marquardska Boktryckeriet, 1829.
Stats* samt Allm.
Besv. 0. Oec,.Vtsk.
N-.o 3 51 1 N.-o 35.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 9 Junti 1829» Utlåtande, angående vacance afgifts erläggande till krigsfonden af de Rust- och Rotehållare vid Båtsmanshållet, hvilkas Båtsmän under krig afgå.
Genom aflåten Nådig Proposition, den 29 Oc« toher sistl. år, har Kongl. Maj:t, uppå anförde skäl, behagat ”föreslå och Rikets Ständer öfverlemna att bestämma en lämplig vncance-afgift, att af de Rust» och Rotehållare vid det ordinarie Båtsmanshållet, hvilkas karlar på ett eller annat sätt hädanefter under krig från tjensten afgå, utgöras från den tid vacancen yppas och till krigets slut; hvilken afgift Kongl. Majit ansett böra till Krigsfonden ingå.” (Se Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll usta Samlingen usta Bandet Nio 3.)
I sammanhang med denna Nådiga Proposition, hvilken till Stats- samt Allmänna Be-, svärs- och Oeconomie-Utskottens gemensamma
Utlåtande blifvit öfverlemnad,khafva Utskotten Bi/i. till Rihl. St.
Pre t, 1818 eeh 1829. 4 Semi. 2 Af i. 8:e Hit. i 2 Stats-sami Allm. Besv.o. Oec-TJtsk.Utl. N-o 35. från det Hedervärda Bonde-Ståndet fått emottaga ett anförande af Riksdagsfullmägtigen från Elfsborgs Län Anders Danielsson, deri yttras, att 2tne anledningar till anmärkning vid den Kongl. Propositionen sig erbjuda, nemligen: att endast den händelse blifvit afsedd, då ett krig flere år fortfar, efter det vacance inträffat under kriget, då deremot den lika möjliga händelse förbigås, att vacance inträffar mot krigets slut, i hvilket fall den genom 1812 års Nådiga Kungörelse medgifna befrielse från Recruterings-skyldighet under kriget ej kan komma Rust- eller Rotehållare till godo, men deremot recruteringen efter krigets slut falla dem till last; och att förslaget inskränker sig till Båtsmanshållet allena, då likväl uppenbart lärer vara, att billighetens fordringar äro enahanda äfven för Soldathållet samt Rustningsskyldige vid Cavalleriet.
Danielsson föreslår, som följd af dessa erinringar, att, i händelse någon rubbning i Kongl. Majlis år i 812 utfärdade Nådiga Förordning skulle varda medgifven, och deremot Anders
Danielsson i förväg protesterar, sådant icke må ega rum med mindre än: att alla Rotar och Rusthåll, som under krig blifva vacante, befrias från skyldigheten att, Stats- samt Allm. Besv.o. Oec.-ZJtsk.
Vtl.N:ö 35. 3 efter krigets slut, första gången recrutera; hvaremot krigsfonden bör ersätta det för denna recrutering erforderliga legomål; att denna förmon jemväl må till Rustoch Rotehållare vid indelta Cavalleri- och Infanteri-Regementena utsträckas; samt att då, enligt Anders Danielssons begrepp otn 80 §.
Regeringsformen, Konung och Ständer icke kunna vidtaga några ändringar i Roterings-Verket, ledande till förfång för den andra Contrahentens, nemligen Rofehållarens rätt, den ifrågavarande vacance-afgiften icke må, på ett eller annat sätt, varda stadfästad, innan de Roterings-skyldige deröfver blifvit hörde.
Utskotten, som allt detta i behörigt öfvervägande tagit, hafva hos sig stadgat den öfvertygelse, att då, genom 20 §. i Kongl. Majus Nådiga Kungörelse orri Beväringsmanskapets inrättning af den 27 Oct. 1812, Rust- och Rotehållare vid Båtsmanshållet blifvit befriade från skyldigheten att, sedan deras karlar till krigstjensten äro afmönstrade, vidkännas recrufering för de vacancer, som under fälttåget inträffa förr än tre månader efter återställd fred, denna lindring i äldre förbindelser, hvilken genom den år 1812 åtagna Beväringsskyldigbeten blifvit vunnen, så mycket hellre bör anses tillika innefatta befrielse från ali skyldighet för Rustoch Rotehållare under Båtsmanhållet att, i hän - 4 Stais- samt Allm. F.esv.o. Oec.- Vtsk. Utl.N:o 3 5.’ flelse af den ordinarie Båtsmannens afgång tinder kriget, erlägga något bidrag för den i vacancen inträdande Beväringsynglirigens behof, sorn denne senares underhåll och beklädnad, jemlikt 1 5 §• af högstberdrde Kådiga Kungörelse, under all tjenstgöring, af Kongl, Majit och Kronan besörjas bör; och då härtill kommer, att Rotehållare vid de indelte Infanteri-Regementena, genom 4 §• 1 Kongl, förordningen om dessa Regementens beklädande den 30 December 181g, uttryckligen äro befriade från allt bidrag till munderingens underhållande ”under hela den tid kriget fortfar,” hafva Utskotten, som i detta stadgande funnit en till förevarande fråga tillämplig analogi, uppå alla dessa skäl vördsamt skolat afstyrka Rikets Högloft.
Ständers bifall till Kongl.
Maj:tS ofvan högslberördc Nådiga Proposition, enligt hvilken vacance-afgift under krig, i uppgifvet fall, ansetts böra af Rustedt Rotehållare vid Båtsmanshåll till krigs• fonden erläggas; Och lärer, vid ärendets sålunda erhallna behandling, något serskildt besvarande af de af Riksdagsfullmägtigen Anders Danielsson mot den Kongl. Propositionen gjorda erinringar, samt deraf härledda förbehåll, icke å Utskottens sida erfordras.
Kågra Ledamöters serskilda yttranden varda härhos bifogade.
Stockholm den 5 Junii 1839.
Bil.t.Stajs-s.Allm.Besv.o.Oec..Utsk.Ktl.N:o 35. j Reservationer af Herr Friherre Cederström, Jacob: Då Utskotten i Motiverne för sitt afstyrkande af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition tillåtit sig en tolkning af Kongl, Kungörelsen den 27 Oct. 1812, i jemförelse till Kongl. Förordningen den 30 December 181g, rörande indelta Infanteri-Regementenas beklädnad, som icke med ordalydelsen kan förenas, och som, långt ifrån att, efter min tanka, vara grundad på rättvisa, bereder lindring i beskattning för en del medborgare till ökad tunga för andra, och det, utan att Rikets Ständer, då frågan rör Indelningsverket, i förening med Konungen något derom be. slutat, och nu i det föreslagna beslutet icke ansett frågan vara af beskaffenhet att behöfva underställas Kongl. Maj:ts Nådiga Sanction, anser jag mig böra på delta förhållande fästa Rikets Höglofl, Ständers uppmärksamhet och förklara, det, enligt min enskilda öfvertygelse, hvad Kongl. Maj:t i Nåder föreslagit, rörande vacance-afgifts erläggande af Båtsmanshållet under krigstid för bestridandet af heklädnads* och utredningskostnaden, vara på rättvisa och billighet grundadt.
Häruti förenade sig Herr Professor Gravander.
Herr Friherre Palmstjerna'.
Olika öfvertygelse gör mig det till en pligt att anmäla en från Utskottets pluralitet skiljaktig mening, 6 Bil t Stats s Allm.Besv.o.Oec.-Vtsk Uti.
N:o 35, Lagen, af den 27 Oct. 1812, om Allmänna .Beväringsmanskapet frikallar Rust- och Rotehållare från ali recruterings-skyldighet under krig, och bjuder deremot, att ali afgång under krigstid skall ersättas utur Beväringsmanskapets classer.
I och med detsamma har äfven Rust- och Rotehållares skyldighet att till Båtsman eller Soldat betala Lega, Lön eller Hemkall, blifvit hvilande intill dess, efter slutadt krig, Recruteringsskyldigheten åter vidtager; och till utgörande af någon vacance-afgift i detta afseende finner jag intet skäl.
Men ingen Författning har fritagit de Rust- eller Rotehållare, hvilka, enligt gällande Indelningsverk och Contract, en gång fått vidkännas skyldigheten att äfven under krig lemna Beklädnad och Utredning till sin Båtsman, Ryttare eller Soldat, från uppfyllandet af detta deras åliggande.*) Tvärtom har, hvad Båtsmanshållet serskildt beträffar, Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse af d. *) Någon analogi emellan förhållandet med dessa Rust- och Rotehållare samt Rotehåilarne vid Indelta Infanteri-Regementena, hvilkas Beklädnadsskyldigheter bestämmas uti Kongl.
Majus Nådiga Författning af d, 30 Dec. ihi9> kan jag för min del icke finna, enär de senare, äfven innan Lagen örn Beväringsmanskapet utfärdades år 1813, icke egde en sådan beklädnadsskyldighet, och de förre deremot, äfven efter denna tid, icke blifvit fran detta deras fordna åliggande flikande.
Bil.t.Stats s Allm.Besv.o, Oec.-Utsk,Utl.N'o 35. y 10 Sept. 1816, under åberopande af vederbörande Båtsmans-Rotehållares irihemtade och afg. ifne yttrande, stadgat: att, då hela eller största delen af Båtsmanshållet är uppfordradt och vanligt hemlof icke eger rum, inträffar Rotens skyldighet att årsbeklädnaden ånyo utgöra hvar 12he månad.
Derjemte innehåller denna Nådiga Kungörelse, att, till besparing af transportkostnaden , Rotehållarne må, under krig, till Kronan erlägga Beklädnadskostnaden efter uträkning och Markegångspris.
Vid IndelningsCompagnierne tillhör det dessutom för närvarande Rusthållarne alt, enligt gällande Contract, lemna Båtsmannen, antingen han är uppfordrad eller icke, hvarje år fullständiga beklädnadspersedlar, Att nu begagna tillfället af Kongl. Majtts Nådiga Proposition i ämnet för att från Rusthållare och Båtsmans-Roteliållare afvända en, enligt Contract , Indelningsverk och Författningar dem åliggande skyldighet, och låta den fullgöras af alla Medborgare-Classerne gemensamt, af Borgare, Bruksegare, Embetsmän, Bergsmän och Rotehållare vid Infanteriet m. fl., vo. re i min tanka Rikets Ständer föga tillständigt, äfvensom föga rättvisa ligger uti en så beskaffad åtgärd, der den enas lindring beredes på den andras bekostnad.
På dessa skäl kan jag icke annat än anse Rust- och Rotehållares vid Båtsmanshållet å - 8 Eil.t.Stats■ 8,Allm Besv. o.Oec.-Utsk.
N:ö 3 5. liggande under krig vara, att, förutan utredningspersedlar hvart 3:dje år, erlägga hvarje utte månad värdet utaf en hel Beklädnad , och att således Utskottet bordt tillstyrka Rikets Stander att hos Kongl.
Maj:t göra underdånig framställning om lämpligheten deraf, ali Rustoch Rotehållare vid Bdtsmanshäller, hvilkas karlar under krig afgå, till krigsfonden och intill krigets slut, erlägga uti beklädnadsafgift jöt hvarje dag vacancen fortftir, efter de första 12 månaderne, sedan karlen från Roten utgått, ^%^.del af alla beklädnads-persed/arnes sammanräknade värde.
I denna Reservation instämde Herr Grefve Posse, Arvid, och Herr DomProsten Lidman, Herr Contre - Amiralen von Schantz: I hvid Båtsmans - vacanceafgiften angar, får jag mig emot det genom votering vunna beslut reservera.
Kungörelsen om Allmänna Beväringsmanskapet, af •''den 27 October l&ia, medgifvet i 20 §. frihet från Recruteringssky.ldighet för de under krig vacante blefne Båtsmansnummer till 3 månader efter krigets slut, men nämner icke ett ord, som skulle kunna tjena till Bil.t.Stats s Allm. Besv.o.Oec.-Utsk.Utl.N:o 35. g ledning för den förmodan, att Rust» och Rotehållare inom
Båtsmanshållet under krig böra vara befriade från vacance-afgifts erläggande, än mindre att denna befrielse varit ett vilkor för Beväringsskyldighetens åtagande.
Det vore i min (anka obilligt, om icke, på sätt Författningarne olika föreskrifva för Indelningen i Blekinge och öfriga Båtsmanshållet, vacanceafgift erlades i krigstid likasom under fred; de Rotar, som hade sina Båtsmän completta, skulle annars vara svårt betungade emot de vacanta Rotar, och, om kriget länge fortfor, blef en stor brist inom Båtsmans.Compagnierne, hvarigenom ett större antal af Beväringen skulle utgå, och hvars beklädnad, utan ersättning af de vacanta Rotarne, ökade krigsomkostnaderne, till större börda för de hemman, som egde karl, än med rättvisa vore förenligt.
Båtsmanshållet har genom Allmänna Beväringsskyldighet ten vunnit stor lättnad under krig, icke allenast att Recrutering då ej är nu mera ålagd, utan ock Roterings - Båtsmans-Rotarne befriade från Fördubblings-Båtsmän, hvilka, före 1812 beklädda och utrustade lika med ordinarie karlen, skulle med den tjenstgöra, så länge krig fortfor.
Rusthållarne för Indelta Båtsmännen äro, i följd af Beväringsskyldigheten, frie från reserve-karls presterande i krigstid; den utgick likvisst icke i tjenstgöring.
I beklädnadsskyldighet har Roterade Båtsmanshållet, i grund af Kongl. Maj:ts Kungörelse den 11 September 31816, äfven vunnit lindring emot förr, så att, io Stats-samt Allm-Besv.o Oec.-Utsk.JJtl, N:0 36. i betraktande af dessa förmoner, det i min tanka företer sig ytterligare skäl, att vacance afgift under krig erläggas bör; den utgör likvist icke iner för Roteringen än omkring |!delar af den kostnad, en icke vacant Rote får för sin karl vidkännas, och indelningen i Blekinge erlägger för närvarande i vacanceafgift endast 8 Rsdr Banco på året räknadt.
Ankom till Exp.-Utsk. d, 9 Junii 1819.
Utlåtande, med anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående hästars praesterande i stället för manskap af extra Roteringsskyldige.
Maj:t, ”sorn ansett det vara af serdeles vigt att, i händelse af krig och viddå uppkommande större behof af Artillerie- och Trosshästar, hafva en säker tillgång derpå, hvarigenom den, både i anseende till antal och stegradt pris, dryga kostnaden till deras uppköpande betydligen nedsattes, och en icke ringa besparing tili lättnad för alla i Stats- samt Allm. Fesv.o.Oec.-Fisk. Ctl-N:o 36.
11 krigskostnader deltagande medborgare classer sålunda bereddes samt då härtill komme, att en så beskaffad, till allmän lättnad ledande, förändring i extra Roteringens utgörande tillika enskildt för Rotehållare medför lindring i deras för extra Roteringen åliggande Utgifter , då hastig uppsättning af soldater och deras förseende med beklädnad, Utom andra ofta betungande vilkor, ofelbart skulle medföra drygare kostnad, än anskaffandet af rnönstergillde hästar,” har, genom aflåten Nådig Proposition den 2g October sistlidet år, behagat till Rikets Ständers noggranna öfvervägande öfverlemna, ”om icke, vid sådant förhållande, det må på extra Rotehållares fria val bero att, till både allmän och enskild nytta, med Kongl, Majit och Kronan ingå öfverenskornmelser om hästars presterande i stället för manskap under krig.”
(Se Bihanget till Riks Ståndens Protocoll, 1 :a Samlingen, i:a Bandet N:o 6.)
I anledning af denna Nådiga Pioposi» tion, som till Stats- samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens gemensamma utlåtande är öfverlemnad, hafva sig yttrat:
Ridderskapet och Adeln: Herr von Heyne, Georg, som föreslagit att, i händelse af bifall till hvad Kongl. 12 Stats- samt Allm. Besv.o.Oec.- Utsk.
No 3 6.
Majit i Nåder hemställt, det måtte bestämdt förklaras, ej mindre att deri, som vid krigs utbrott aflemnat en häst, dermed för hela det kriget skall anses hafva uppfyllt sin pligt, likasom om han Iemnat en uppklädd karl, än jemväl att den, som icke, af hvad orsak som helst, afgifvit bifallande svar, muntligen eller skriftligen, på erbjudandet att prestera häst i stället för Roteringskarl, må anses hafva nekat att i en sadan förändring ingå.
Inom Hedervärda Bonde-Standel:
Riksdagsfullmäktige Erik Pehrsson från Gefleborgs Län och Pehr Pehrsson från Örebro Län, af hvilka den förre, understödd af en stor del af Ståndets Ledamöter, samt, under åberopande af de skäl, som i Rikets Ständers den 17 December 1823 till Kongl.
Majit aflat na underdåniga skrifvelse innefat. tas, så mycket hellre ansett sig böra afstyrka bifall till Kongl. Maj:ts i detta ämne å nyo framställda Nådiga Proposition, som Erik Pehrsson föreställer sig alf, i händelse af bi. fall dertill, ”kärnan af national-styrkan, eller landets stridbara Söner, skall komma att återfylla den nya praestationenmen den senare, eller Pehr Pehrsson, deremot tillstyrkt, att hvad Kongl. Majit i Nåder föreslagit måtte varda antaget, serdeles som Kongl. Majit öfverleqjnat at de extra Roterades fria Stats- samt Allm. Besv.o.Oec.-Utsk.Utl.N.o 36.
13 vilja att anskaffa hästar eller att prestera manskap, samt uppfyllandet af denna sistnämnde förbindelse, i vissa orter vöre mindre fördelaktigt för extra Rotehållare, åtminstone inom Bergslagerne, hvilkas bestånd hufvudsakligen beror af tillräckligt arbetsfördi man-, skap till bedrifvande af gruf- och hylte-arbete.
Vid behandlingen af detta grannlaga ärende, har det visserligen icke undfallit
Utskottens uppmärksamhet, hurusom Rikets Högloft.
Ständer, vid 1823 års Riksmöte och uti underdånig skrifvelse till Kongl. Majit den 17 December samma år, bland annat, förklarat, att extra Roterings-skyldigherens fullgörande under krig med annat än manskap skulle rubba det vilkor, som blifvit till grund lagdt för åtagandet af nationalarmeringen, som följd hvaraf Rikets Ständer jemväl ansett beslutet derom böra försäkras, äfven med uppoffring af de fördelar, som en förändring deri skulle kunna medföra; men då, vid en närmare granskning af denna fråga, sig framställer, au beslutet om allmänna Beväringsskyldigheten är ett, i afseende å Statens försvar samt till försäkrande af dess trygghet och politiska anseende, af Svenska nationen gjordt allmänt åtagande, om rubbning hvaraf någon fråga icke rimlig gen kan uppstå, hvaremot det hittills bestämda sättet för extra Roterings utgörande i 14 Stats-Samt Allm. Besa,o.Oec.-Utsk. Uti.N.-o 36. innefattar ett, vid berörde åtagande yttradt vilkor eller förbehåll, hvilket senare Utskotten, för sin del, anse Rikets Höglofl.
Ständer, såsom Svenska folkets Representanter, kunna, utan någons förnärmande, frånträda, eller till Statens högre nytta förändra med samma rätt, som Rikets Ständer detsamma på en annan tid fastställt.