Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vidare i afseende på 3 Art., i frågan om Landt-Tulls-ersättningen, anförde Herr Kongl. Hof-Predikanten följande: 5,Sedan 350 -De.n 2 Juli'.
”Sedan jag hort en värd Ledamot af He-i dervärda Bonde-Ståndet högt klaga öfver förment orättvisa mot detsamma, genom det sätt, sorn blifvit stadgadt för Tull-ersättningens utgörande, har jag, som aldrig yrkat sådana Bevill» nings-grunder, hvilka varit partiska eller menliga för något särskildt stånd, trott mig böra förklara, 1:0 att hvarje Ledamot af Hedervärda Bonde-Ståndet, som nu betalar denna ersättning ined tio, förut betalt den med 13 —:dels skilling, att deröfver, till åtta R:drs Bevillning, lindringen är ännu mera märkbar, och i allmänhet , att Utskylderne för det Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit i ett ökadt förhållande mot andra Medborgares nedsatte.
Anfagom, att en.
Bonde å ett Hemman af 2000
R:drs värde har, jemte hustru, en son eller dräng, och ets dotter eller piga, så visar nedanstående uträkning hans Bevillning så val 1812, sorn nu: 18x2 R:d. sk. r. Egendoms-Bevillning å aootf R:dr Plemmans-värde 5 Rränvins-afgift för två personer 24 Tobaks d:a för d:o 12 Siden-afgifi: för 2 d.'o 8 Tull-ersättning - - - - 2 6 8 Summa ”1 2 2 *1 Bgendoms« Den a Juli. 1815 B:d. sk. r. Egendoms - Bevillning ä 2000 JR:dr Hemmans värde - - 4 ■ Efter 3 Art. och 1 §:n - - 24 — — 2 §:n 8 i Summa 4 32 j Antagom vidare, att en Possessionat å lo,ooo B:dr Hemmans-värde har 3 drängar och 4 pigor, så visar nedanstående Uträkning beloppet af hans Bevillning. 1812 R:d. sk. r. Hemmans-värde 10,000 B:dr 2 5 Bränvins ~ Consumtion för 4 personer « - 1 Tobak för 1 Ståndsperson - 12 D:o för 3 Drängar - 18 Siden för en Em - - 24 D:o för 4 pigor - - 16 1 Guldur ■» - 1 2 Tull-ersättning « - - - _a 37 4 Summa 30 23 4 Hemmans - 332 Den 2 Juli. 1815 R:d. sk. r. Hemrnans-värde 10,000 B:dr 2 0 Afgift efter 2' Art. 1 §:n Dito - - 2 §:n 2 24 36 Summa ' 23 12 .TemfÖrelsen visar, att den sistnämndes Bevillning, långt ifrån att, som man förmodat, mera nedsättas, fatt en tillökning, af vid pass 6 p'-Ct utöfver den förres, som väl således icke må hafva fog att klaga.
Matte i öfrigt afundens känsla aldrig röjas, aldrig egenkärlekens, genom ett envist förfägtande af förut fattade meningar.
Och skulle dessa Herr Kongl.
Hof-Predikantens särskildta yttranden åtfölja Utskottets Betänkande.
Ut supra» Ex Protocollo Matths Weibull.
Stånders Bevillnings - Utskott , vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 20 Juni 1815. S.
D. Vid 4 Art. 4. §. 4 Mom. yttrade Herr Prosten Palm sig sålunda; jag nödgas, ehuru ogerna, motsäga Herr Öfversten Drufva i den af Herr Öfversten nu åter väckta motion, rörande - Deri 2 Juli* tande Taxerings-sättet med Åcademie .
Staterna*
Äfven jag har haft elen äran, atf såsom Leda* mot af Pröfnings-Gommittéen i Malmo, granska Taxerings-göromåien från Åcademie Staten i Lund, och jemte de öfriga dervarande Profit ings-Cominitteens ledamöter ä haft en alldeles motsatt erfarenhet af den , som Herr Öfversten Drufva ägt såsom Ledamot, vid en dylik Comroittée i Upsala.-—-.Tåg har. nemligen funnit, att Academiska Jurisdictions -Taxerings-Contin i tlée hade, utan, annan bevekelsegrund än dess egna medborgerliga tänkesätt och utan behof af nå* gon annan Con troll än den pligt känslan åläg.
ger,- i sina, åtgärder uppfyllt alla medborgerlighetens kraf. iSär nu dertill kommer-, att aldrig något missnöje-förmärkts,■ sorn kunnat gifva anledning till någon ändring af ett sådant Taxerings-sätt, . och här alldeles icke kan komma i fråga någon förlust för Kronan., skulle jag för min del tro, att något ändamål, genom denna projecterade förändringen, ej skulle vinnas.
.Tåg befarar deremot, att danna vördnadsvärda Corps i Riket, sorn har det stora uppdraget att uppfostra Rikets ungdom , och äfven derföre bordé med grannlagenhet behandlas, skulle tro sig sårade af ;en oförtjent förebråelse i att hafva man-) ■querat i sina medborgeliga förbindelser, om den lutti Is vanliga beskattnings-methoden skulle endast för Åcademie - Staterna blifva- förändrad.
Herr Prosten Svedelius förenade siv tili O alla delar med Herr Prosten Palm och trodde så mycket heldre Academiska Staterna böra 5.te Mandef* 45. 4%, bibg-* 354 Den 2 Juli. bibehålla den rättighet Beredningen föreslagit, som densamma är grundad, så väl på gamla Bevillnings- Förordningar, sorn på Academiernas fastställda Privilegier.
Herr Justitis-Cancelleren Klinteberg gaf till— hänna: att då han vid Beredningen varit, i förevarande fråga, af den tanka, som utgjort Beredningens författade project, så kunde han ej eller nu, då discussion uppkommit i ämnet, undgå, att närmare detaillera de skäl, som lian* tanka föranledt.
Dessa bestå deruti, att enligt dess, hvad Lunds Acadeinie angar inhämtade kännedom, icke mindsta anmärkning blifvit gjord, livarken af de Borgersman, hvilka i Academiens Taxering deltagit, icke eller vid PröfningsCommitéen, mindsta omständighet förekommit, att Academiens åtgärd i förevarande skick, varit felaktig, eller ledande till förmindskning i Statens rätt; hvadan Herr JustititB-Cancelleren således, då någon synbar förmon, genom förändring i Acadernie Statens Taxerings-sätt, vöre att förvänta, destomindre för sin del kunde dem tillstyrka, som ett missnöje derigenom otvifvelaktig! orsakades, hvilket man ej hade skäl att bereda, då ej ringaste gagn eller nytta deraf, hvarken för det allmänna, eller någon enskild person, vore att förvänta ; hvarförutan Herr Justitie-Cancelleren ansåg med sakens natur vara enligt, att en Corps inom sig mera af hedersoch pligtskänslan finner sig befogad, att täfla ,i bidrag till Statens fördel, än att de dertill skulle drifvas af en större Hummerair af andra Glassér* närvarande personer; hvarförutan Herr Justitie - Den 2 Juli. 35 5' s f i t i ib Cancelleren trodde det böra besinnas, att det projecterade antalets förändring, af Acadernie-Statens Taxerings-män, otvifvelaktigt står i sammanhang med förändringen af mindre Städernas Taxerings-mäns antal bland Borgerskapet, så alt desse alltid få en öfvervägande Pluralité inom deras Glass.
Vppläst hos Högloil.
Ridd, och Adeln den 2 Juli, Högvörd.
Prest-Ståndet den 2 Vällofl.
BofgareStåndet den 3 __ Hederv.
Bonde-Ståndet den 2 Vördsamt.
Till Bevillnings Utskottet har Vällofl. Borgare-Ståndet d. 16 nästlidne
Maj remitterat ett af Herr Handelsmannen Jac.
Linström ingifvet Memorial, med hemställan, om icke under vissa vilkor all Landt - Tulls - Uppbörd på inhemsk tillverkad Tobak må upphöra; men sorn Landt-Tulls-afgiftens bibehållande å denna Öfverflöds-vara bör Verka till mindskning i Consumtionén deraf, så kan Uskottet å Herr Linstrotus förberörde Memorial icke tillstyrka bifall.
Hvilket till Riksens Hoglofl.
Stätrders bepröfvande vördsammeligen öfverlemnas.
Stockholm den x Juli 1815« På Hoglofl.
På Högv. Prest-StåndetS och Ad.
Ledamöters Ledamöters vägnar vägnar Carl Stellan Mörner.
Olof Bjurbäck. vt 35^ JBen 2 Juli.
På Vällofl. BorgareStåndets Pedamöters vägnar Nils Limnelius.
På Hederv. BondeStåndets Peel aino ters vägnar Joli.
Herir.
Uppläst hos Höglofl. Ridd. och Åd. den 2 Juli.
Prestf-Stindet den 2 Vällofl.
Borgare Ståndet elen 3 .
Bonde - Ståndet “den 2 „ Vördsamt Memorial!
Bidderskapets och Adelns, till Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-TJtskotten, den 5
Maj nästlidne remitterade Herr Grefve Henning Gyllenborgs Memorial, rörande en beqväinJigare Postgång å Pandet, och ett af honom i detta ämne afgifvet ytterligare Anförande, sorn med Protocolls-Utdrag den 15 sisth Juni blifvit till Bevillnings-Utskottet remitteradt, innehållande Herr Grefvens Anmärkningar öfver Allmänna Besvärs och Oeconomie-Utskottefs uppå iörstnämde Memorial afgifne Betänkande, har 3^evillnings-Utskottet detta mål till pröfning förehaft; och som härvid upplystes, att Högvördiga Prest- , Vällofl.
Borgare- och Hedervärda Bonde-Stånden redan bifallit Oeconornie-Utskottets Betänkande, som afstyrlcer den af Herr Grefven fö. reslagne Post-Inrättning,, och Bevillnings - Utekottet, i afseende på Post-Verket, icke tillhör någon Sen 2 Juli» 357 någon annan befattning, än den som rörer de för samma Verk erforderliga medel; så och då Herr Grefve Henning Gyllenborgs emot Oeconom ie-Utskottets Betänkande, från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln hit remitterade Anmärkningar, åsyfta förändring, icke i Post-Taxan, utan i sjelfva Post-Inrättningen, finner Eevillnings - Utskottet sig öfver förberörde Anmärkningar icke kunna något hufvudsakeligt Utlåtande meddela.
Ständers närmare ompröfvande vördsammeligen un* derställes.
Stockholm den i Juli 1815* På Höglofl, Riddersk.
Uedamöters dets Ledamöters vägnar vägnar Carl Stellan Mörner.
Bonde Ståndets Uedamöters Ståndets Uedamöters vägnar vägnar iSils Limnelius.
Uppläst hos Högloft. Ridd. och Ad. dan a Juli» Högvörd.
Prest-Ståndet den 2 Vallöf).
Bargare-Ståndst den 3 Hederv.
Bonde-Ständet dea 2 Riksens Höglofl.
Ständers Stats-Utskotts Utlåtande, i anledning af de bos Höglofl, Ridderskapet och Adeln samt 35» JDen 2 Juli. samt Vällofl.
Borgare-Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottets tinder den 29 nasti- Maji afgifna Betänkande, i anledning af Hans Exccllences m. m.
Herr Grefve M. Brahes Memorial, angående Bevillningen för Dannemora Bergslags Jern -tiilverk Sedan 'Stats-Utskottet under den 2g sistlidne Maji. afgifvit dess Betänkande, i anledning af Hans Excellences m. m.
Herr Grefve Brahes Memorial, angående Bevillningen för Danftemora Bergslags Jern-tillverkning, har detta ärende under den g dennes blifvit återremitteradt, så väl från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, sorn Vällofl.
Borgare Ståndet, med de vid samma Betänkande gjorde anmärkningar.
Hos Höglofl. Ridd. och Adeln har Herr Friherre Lars August Mannerheim yttrat sig instämma med StatsUtskottet deruti, att g o §. på ämnet vore användbar; men hade tillika hållit före, att Utskottet i sitt Betänkande bordt dervid stanna.
Frågan vore om återfåendet af försuten tid; sådant vore ett mål, hörande till Jagä rättegång; Riksens Ständer kunde ej föreskrifva, att ett till slut ageradt mål skulle åter upptagas.
I anledning hvaraf Herr Friherre Mannerheim tillstyrkt åtenemiss af Betänkandet.
Herr Thure Drufva hade erinrat, det Hang ning, JDen 2 Juli. 359 Hans Excellence Herr Grefve Brahe icke kla* gade öfver utöfningen af 1812 års BevillningsFörordning, utan öfver sjelfva dess princip, i afseende på tillämpningen deraf till Dannemora Bergslags Jern-tillverkning.
Herr Friherre Mannerheim har vidare yttrat, att om förhållandet vore sådant, voro åter de, som hade skäl att klaga öfver att på dylikt
Sätt hafva blifvit för mycket taxerade, visserligen för många , för att i detta afseende nu mera kunna för den förflutna tiden erhålla, rättelse.
Hos Vällofl. Borgare-Ståndet åter har Herr Borgmästaren Ullberg yttrat, att Herr Borgmästaren för sin del icke fann hinder, att styrka till bifall å Utskottets Betänkande i hufvudsaken , med vilkor likväl, att slut-meningen, som hänvisar Dannemora Bergslags Intressenter, att hos Kongl.
Maj t omedelbart söka restitution af erlagd Bevillning, ifrån Betänkandet uteslutes.
Uti 1812 års Bevillnings-Stadga är föreskriften tydlig om ändrigs-sökande uti Bevillningsmål, och någon annan föreskrift för särskildta afseenden . borde , efter Herr Borgmästarens tanka, af Riksens Ständer icke kunna meddelas , aldramindst böra enskilda händelser gifva anledning till den tankan, att Kongl. Maj:t af hvarje individu skall diiecte kunna besväras med underdånig ansökning om eftergift af i laglig ordning taxerad Bevillning.
Herr Borgmästaren har derföre hemstält, om icke Betänkandet må återlemnas till Stats-Utskottet, att ställas i den form, att, sedan Respective Riks-Stånden det 36* .Den 2 Juli. det samma bifallit, Expeditions-Utskottet derefter må kunna uppsätta den till Kongl. Majit i detta ämne afgående underdåniga Skrifvefsen.
Herr Lagman Nolleroth har ansett, att se» dan Kongl. Majit, förmedelst den åtgärd, han i detta mål lemnat, gifvit sökanderna anvisning, att värjda sig till Ständerna , Stats-Utskottet ej kunnat annorledes förfara.
Nu återstår endast Riksens Ständers pröfning i ett ämne, hvilket annars genom besvärs anförande i vanlig väg bordt behandlas.
Herr Grosshandlaren Aberg har instämt med Herr Lagman Nolleroth deruti, att Statsutskottets behandling af detta mål vore en följd af den hänvisning, sorn Dannemora Bruks-ägare hos Kongl. Majit erhållit.
Herr CommerceBådet och Riddaren Wegelin har yttrat, det i alia fall vara betänkligt, att efterskänka vid den ena Riksdagen de utskylder, som följa af den föregående Riksdagens Beslut; — Och hvarmed Herr Borgmästaren Ornberg sig förenat.
Till besvarande af hvad sålunda blifvit anmärkt, får Stats-Utskottet vördsamligen andraga, att sedan Kongl. Maj:t genom Resolution af d. 22 Juni sistlidet år i Nåder behagat förklara Hans Excellence m. in. Herr Grefve Brahe jemte flera Dannemora Bruks-ägare berättigade, att vid näst derefter inträffande Riksdag äga deras talan till efterräkning och restitution fri och öppen från och med år 1813 af den högre Bevillning, de tills vidare måste utgöra; så hade StatsUtskottet trott sig böra, genom den tillagda slut - Den 2 Juli. 361 slutmeningén, på nyssnämnde omständighet fästa Riksens Högloft.
Ständers särskildta uppmärksamhet till det afseende, som Riksens Högloft.
Ständer kunde pröfva lämpligt.
Och får StatsUtskottet i öfrigt vördsämligen gifva Högloft.
Ridd. och Adeln samt Vällofl. Borgare-Ståndet tillkänna, att Stats-Utskottets ifrågavarande Betänkande redan blifvit bifallet af Högvördiga Prest-Ständet och Hedervärda Bonde-Ståndet, hvilka nästnämnde arne Stånd äfven underrättas om Utskottets nu meddeldta svar.
Stockholm den 30 Juni 1815.
Ledamöters Ledamöters vägnar vägnar Carl de Geer.
Uppläst hos Höglofl. Ridd. och Ad. den 2 Juli.
Prest-Ståndet den 2 Vällofl. Borgare-Ständet den 3 —.
Bonde-Ståndet den 2 Vördsamt Memorial!’
Vid pröfningen af de till Bevil lnings-Utskottet, från Högloft.
Ridd. och Adeln den 16 sistlidne Maj remitterade, Herr Otto.
Påhlmans Memör 3&2 Deri 3 Juli.
Memorial, angående förhöjning i Post-taxan, och från Hedervärda Bonde-Ståndet, genom Protocolls Utdrag af nyssnämnde dato, ofverlemnade Jonas Jonssons från Södermanland Memorial, rörande Post-taxan$ förhöjning med 35 procent, till postförings-legans päökande , har Bevillnings-Utskottet ansett någon tillökning' i nu varande Post-taxa icke lämplig, samt att , då Postförarne i allmänhet erhållit betydliga förrnoner och rättigheter, påökning i Post-skjuts legan icke eller är billig; utan att alltså den nu varande Post - Taxan bör oförändrad bibehållas.
Stockholm den 1 Ju» li 1815* På Höglofl.
På Hö-gv.
Prest-Sjån och Ad.
Ledamöters dets Ledamöters vägnar vägnar C ari Stellan Mörner.
Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar Nils Limnelius.
Wessing, Henr.
Ridd. och Ad. den 2 Juli.
Hdgvörd.
Borgare-StSndet den 5 _ Hederv, Bonde-Ståwdec den 2 Riksens Höglofl.
Ständer s Stats-Utskotts Betänkande, angående Löfås Silf Den 2 Juli. 36 3 Silfververk i Skedvi Socken och Kopparbergs Län.
Statsverkets ordinarie inkomster är Xölås Silfververks io:de, som utgår med -j-^rdel af Silfver-tillverkningen, upptagen och beräknad till 20 R:dr om året; men då räkenskapefne utvisa, att denna afgift icke till detta belopp influtit, utan förar 1810 endast utgjordt 8 R:dr 11 sk., för år 1 811 har icke något Silfver från detta Silfververk till Kongl. Myntet inkommit, menför år 1812 blifvit levereradt 19 R:dr 20 sk. och för 1813, 12 R:dr 12 sk.; så har Stats-TJtskottet icke bordt underlåta, att härå fästa en närmare uppmärksamhet.
Stats-Utskottet har derföre hos Herr HofCanlzleren rn. in. Friherre af Wetterstedt begärt, att Kongl. Bergs Collegium måtte undfå Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, att meddela Stats-Utskottet en fullständig berättelse om Löfås Silfververk, hvilken berättelse borde utreda och upplysa , på hvilka privilegier, resolutioner och Författningar detta Verk sig grundar, hvad friheter och förmoner detsamma, uti förläningar af Kongl. Maj:t och Kronan samt skyldigheter och gärder af Hemmans-ägare och Allmogen njuter, i hvad skick Silfver-tillverkningen derstädes nu befinnes , beloppet af den afgift, som till Kronan derföre ärligen erlägges, och om den betalas i Silfver eller med Banco-sedlar , samt om den närmare kännedom om fältets och Malmfångets beskaffenhet, som uti Kongl.
Bergs-Col - 364 25en % Juli. Jegii Utslag 'af den 21 Martti 1783 omförmäies, annu erhållits, och i sådant fäll, hvad inflytande den haft till jemkning eller förändring uti den . genom ofvanberörde Utslag faststälde afgiften till Kongl. Maj:t och Kronan m. m.
I anledning häraf har Kongl. Bergs-CoIIegium uti Protocolls-Utdrag af den 12 sistlidne April meddelt &tats-Utskot(et följande upplys. ningar. hiär Uöfås i Skedvi Socken , Kopparbergs Fögderi och Fahlu Län belägne Silfververk först blifvit upptaget, finnes icke någon säker underrättelse.
Långt förr än Kongl. Bergs-Collegium inrättades, drefs detta Verk på Kronans bekostnad.
Under Drottning Christinas Regering upplåts detsamma under arrende åt Handelsmannen i Stockholm Thomas Funek den äldre.
Efter hans död fortsattes Verket med mer och mindre drift och omtanka intill år 1677 då det råkade uti ödesmål.
Med Kongl. Maj:ts Nådigste bifall och förmedelst Kongl.
Bergs-Collegii härhos i afskrift sub Lit.
A. bilagde Privilegium af den 6 December 1687 blef Verket öfverlåtet åt ett Tnteressentskap, emot åtnjutande af vissa uti nämnde Privilegium uppräknade förmoner.
Af detta interessentskap fortsattes arbetet i Grufvorna med all flit, till medlet afår 1708, då den olyckan timade, att en Damm af en hastig vattenflod sönderbrast, hvarigenom Grufve-konsten förderfvades och hela Stargrufvan under ■vatten, stäldes , hvarefter detta Interessentskap upphörde och Verket åter ödelemnades.
År 1733 begynte Rådmannen i Fahlun Eggert Lundström, att å nyt> Den 2 Juli. 365 3 nyo upptaga och isiåndsätta Verket; och genom öppet Privilegium af den 5 Juni 174I uppdrogs åt honom detta' gamla Löfås Verket; att det både på Jvoppar och Silfver bearbetaj med g frihets-år från ali afgift, till Kongl’. Maj:t och Kronan af sjelfva Verket, jemte följande vilkor och förmoner hemligen: 1:0 Att ’ på Kongl.
Myntet leverera ali - Silfver-tiilvérkningén, emot betalning éfter‘ Författhingärnemed af kopparen tilläts honom tinder frihets-åren fri utmynimng vid Avesta ; 2:ö'
Nybergs1 eller Löfås Hemmanet med döss: tillhörigheter. blef jemväl nir Verket till tjenst och understöd1 un* dérlagdt; och 3:0
Tilläts honom , att efter behörig utsyning nyttja Kronoskogen till nödig byggnad vid 1 Grufvorna "samt Rost- och Grufve-ved af torrakar och vindfällen, meni eke-hill kolning.
Häremot ålades Rådmannen Lundström, att Verket efter rätt Bergsvis drifva och fortsätta, , samt- ingen Grufva nedlägga utan Köflgl.
Bergs-Collegii vetskap och tillåtelse, 'Sa ock, att med all försigtighet och aktsamhet försvarligen handtera och varda de till Verket hörande skogarna; men de förmoner, sorn genom 4 och 5 § §. uti 1687 års Privilegium varit förre participanterne förunte, blefvo Rådmannen* Lundström icke tillagde.
Vid 1747 &rs Riksdag an-, malte derföre bemälte Rådman hos Riksens Ständer, att han, utan nämnde förmoners åtnjutande, icke mägtade längre drifva Verket, hvilket han derföre då hemböd
Kronan till inlösen emot betalning af 80,901 D:r 14 öre Kopparm., som han, efter uppvist räkning, skaij, derpå, nedlagt, •- i an - 366 Den 2 Juli. i anledning hvaraf Riksens Ständer beviljade honom åtskilliga förmoner och friheter för.
Ver-, ket, på sätt Kongl. Maj:ts härhos sub Lit.
Bi afskrift bilagde Nådiga Bref till Kammar- och Bergs-Collegierna af den g Juni 1747 innehåller.
Genom Kongl. Brefvet af den g October 1766 indrogos val de. flesta af de år 1747 be* viljade förmoner; men uppå Riksens Ständers underdåniga tillstyrkande vid 176g års Riksdag blefvo, genom Kongl. Brefvet till JCongl.
Karn-, mar.Collegium och Kongl. Bergscollegium af den 3 April 1770, desamma till det mesta återstälde.
Enligt Eands-böckerna för gren 1803 till och med år 1812 hafva ofvannämnde förinoner bestått uti följande, nemligen: - . 1:0 Rentan af Eöfås Hemman eller Gjutar-hyttan, sorn finnes upptagen alla år lika och sålunda: , R:d. sk., r. Ordinarie Renta:
Städje-pennin- f gar -..- 1- - — t6 —* 13 stigar kohl, å .18 sk. 3:12 __ 8 Dagsverken, å 3 sk. - - __ 24 — ■ ■;! ■ 1 ^ Extra.
Ordinarie Renta.- För- *- > höjning på 13 : stigar kohl å j*T sk. - - — 17; 4 Transport — 17: 4. 4: 4', 8 Dags?
Den 3 Juli. 367 Transport . 17: 4. 4: 4.
— 1 Dags-verken , å 2y sk. 18 8 Kungsgårdshjelp: 1 lass Ved, ä 5t sk- - * i Stock ä 5y sk; 10 8 Skjutsfärds-Penningar af 13 stigar kohl a 2 sk. - - — 3C S:o Utaf Ordinarie Renta.- 300 st.
Dagsverken, ä 3 sk. 18: 36 Mxtra Ordinarie Renta:
För höjningpåhoo stiger kohl, å 8 r. - - - 8: 16. 300 Dagsverken å Sy sk. - 14: 38. 1: 24. 8 —— 5: 28. 8, 22 44 — 41: 32.
Tillsammans 47: 12. 8. 3:0 Xösnings-frihet af Krono-Spannemål-5 som, enligt den upprättade årliga SpannemålsDispositionen, erhållits utur Näsgårds och Säter» - 368 Den 2 Juli. ters Liins Fögderier till nedanskrifna Belopp, nemligen :
T:r f. k:pr År 1803 111 — i r 804 *47 4 —■ 1805 J99 2 —> 1806 189 6 1 1807 184 7 3 I 1808 198 5 — 1809 200 — — 1810 199 6 2 181I 139 3 3 1812 166 . 3 O &
Ti Tillin 1736 T. 7 ,f. 1 t. eller per medium 173 T:r 5I- f. Spannemal årligen efter det genom Kongl. Brefvet af den 5 April 177.0 utsatta Lösnings-pris af 1 K:d.
Specie för Tunnan.
Enligt de uppgifter , som till Kongl. Myntet inkommit, liar Silfver - tillverkningen vid Löfåsen under de 10 sistförflutne åren , eller ifrån och med 1805 till och med 1814, efter medelberåkning sig bestigit till föga mera,' än 42 Ld# årligen, hvadan oek den, enligt 1783 års Taxerings-Resolution, derå belöpande afgift till Kongl. Maj:t och Kronan, som uti Silfver utgått, eller rättare på Kongl. Myntet blifvit innehållen , pev medium utgjort icke fyllest I* L:# årligen.
Grufve-driften och Malmfältens undersökande bar fortgått sedan år 1770, efter den då af Bergs-Collegium • föreskrifna arbetsplan.
-Den betydligare Kopparmalms-fångst, sorn luir fordom varit, upphörde redan 1778 och ha?
Ben 3 Juli. har sedan den tiden Koppar tillverkningen af vid dessa Grufvor samlad Malm varit så ringa och obetydlig, att Bergs-Collegium ej kunnat göra något afseende derå till Taxering, enligt dess Utslag af den 21 Mars 1783- Brytningen uppå Silfvermalm har blifvit fortsatt ifrån 1783 till 1795 uti då föreskrifne arbetsrum med större och mindre framgång och vinst.
Flera försöknings arbeten, till faltets närmare undersökande, samt communicaiions-ortet, hafva under tiden blifvit anlagde; men sedermera, eller efter år 1795, har Malmfyndigheten i betydlig mån aftagit, ehuru flera nya arbeten blifvit företagne, så att Bergs-Collegium ej haft anledning göra någon ändring eller jemkning uti dess I783 för detta Verk utfärdade Taxerings-Utslag; dock som Collegium så af Relationerna som erhållne särskilda underrättelser erfarit, att arbetet vid
Verket dessa sista åren ej fortgått med den drift, som skäligen kunnat förväntas, har Collegium redan förlidet år anbefallt dess Advocat-Fiskal , att om förhållandet härmed taga nödig kännedom, samt göra de påminnelser derom, han skulle finna nödiga; och har Collegium äfven vid samma tillfälle funnit nödigt anbefalla, att nya mätningar af Grufvorna och Malmfälten förde sednare åren ofördröjeligen detta år skulle företagas och på Charta fattas, på det Cnllegium , genom då erhållande upplysningar, kunde komma i tillfälle att förordna om det, Sorn hädanefter bör iakttagas till Verkets framtida nytta och Grufvornas vidare bearbetande.
För öfrigt och som Collegium icke skall hafva sig bel, :te Bandet. 47. 4g. kant, 37® Dm 2 Juli. kant, huruvida Disponenten af Löfås-verket äger flera förläningar och friheter, än här ofvanföre uppgifne blifvit; sa förmäler Collegium sig hafva genom Bref anmodat Kongl. Maj.ts Befallningshafvande uti Stora Kopparbergs
Län, att till Collegium inkomma med uppgift på alla de förmoner och gärder, som Löfås-Verket för det närvarande njuter, på det Collegium sedermera måtte blifva i tillstånd att gifva Stats-Uiskottet tillkänna, om Löfås till äfventyrs åtnjuter några flera förläningar, än redan uppgifne blifvit.
Stats-Utskottet har sedermera ifrån Kongl. Bergs collegium erhållit den ifrån Kongl. Maj:ts Befallningshafvande infordrade och härhos sub Lit.