Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Statsrådets ledamöter varit sysselsatte med utarbetande af förslag till de nya grundlagar, som blefvo en följd af sådan ombildning; hade nu så beskaffade förslag blifvit upprättade, så väl till ny Riksdagsordning, jemte en serskild artikel dertill, som, i sammanhang dermed, jemväl till ny Regeringsform.
Då nu dessa förslag af II. E. Herr Justitie-stats-ministern i underdånighet föredrogos, ansåg sig Hans Excellens böra fästa Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet derå, att i 70 och 153 §§ af förslaget till Riksdagsordning hänvisning skett till allmän lag för fall, som i nu gällande grundlagar äro med bestämd ansvarspåföljd belagde, enär så beskaffade straffbestämmelser syntes lämpligast tillhöra den allmänna strafflagen, men att då denna sistnämnde för närvarande ej innehåller något stadgande för ifrågavarande två fall, häraf blefvd en följd, att, i händelse det af Kongl, Majit till Rikets Ständers antagande redan 4 Kongl. Maj:Is Nåd.
Skrifvelse, N:o 83. framställda förslag till ny strafflag, deruti straffbestämmelser i berörda hänseenden finnas intagne, icke varder före, eller samtidigt med den nu föreslagna Riksdagsordningen säsom lag antaget, Statsmakterne torde böra vara betänkte uppå att vid den riksdag, då de nya Grundlagarne blifva gillade och fastställde, en serskild lag jemväl stiftas för de i ofvannämnde två §§ i Riksdagsordningen upptagne fall.
Derjemte förekomme, alt åtskilliga stadganden i nu gällande Riksdagsordning blifvit ur den nya alldeles uteslutna på den grund, att de ansetts endast innefatta sadane reglementariska föreskrifter, som böra blifva föremål för den serskilda ordningsstadga, hvilken, enligt 2 g i den föreslagna serskilda artikeln, Rikets Ständer vid nästa riksdag, och så vida de nya grundlagarne då varda antagne, skulle ega att upprätta.
Slutligen borde ock nämnas, att, i öfverensstämmelse med den i allmänhet följda grundsatsen, att enahanda stadganden icke må i de serskilda grundlagarne upptagas i vidsträcktare mån, än nödigt är, 44 § i nu gällande Regeringsform blifvit ur den nya Regeringsformen utesluten, såsom innefattande ett ämne, hvilket rätteligen tillhör Successionsordningen, der det ock finnes intaget.
Med underdånig anmälan härom, ansåg II. E. Herr Justitie-statsministern sig böra tillstyrka, att Kongl. Majit täcktes godkänna ofvauberörda förslag till ny Riksdagsordning, serskild artikel och ny Regeringsform, hvilka nu upplästes, samt öfverlemna dem till grundlagsenlig behandling af Rikets Ständer uti nådig skrifvelse, i enlighet med dertill nu jemväl uppläst förslag.
Uti hvad H. E. Herr Justitie-statsministern sålunda yttrat och tillstyrkt instämde Statsrådets öfrige ledamöter; och täcktes Kongl. Majit, med gillande af hvad hemstäldt blifvit, anbefalla, att till Rikets Ständer skulle allåtas nådig skrifvelse, sådan den, med dertill hörande förslag, finnes detta protocoll bilagd.
Ex 1’iolocollo E. IIellin g. Kongl■ Moj;ls Nåd.
5 Förslag un II i Ii $ il a§'§“©r il ii I ii fi® Riksförsamlingens bildande.
Allmännaj bestämmelser.
Nu gällande § i ■ grundlagar.
Svenska folkets representationsrätt utöfva» af Riksförsamlingen, hvilken, i R.O.§§loch2. kraft af rikets Regeringsform,, till lagtima riksdag sammankommer hvart tredje år, den iä November, eller, om helgdag då inträffar, dagen derefter. § 2.
Till urtima riksdag kallas Riksförsamlingen, då Konungen så nödigt finner, R- §• 2- äfvensom, vid de utomordentliga fall, hvarom i Regeringsformens Stkde, Sl:sta, 52:dra och S3:dje §§ förmäles; dock må vid urtima riksdag förekomma endast det eller de allmänna ärenden, som föranledt riksdagen eller af Konungen eljest för Riksförsamlingen framläggas, samt hvad med dessa ärenden star i oskiljaktigt sammanhang. inträffar lagtima riksdag, innan urtima riksdag slutad är, varder urtima riksdagen upplöst. % f Riksförsamlingen sammanträder på tviinne kamrar, den första och den andra. % *•
Ledamöterna af Riksförsamlingen benämnas riksdagsmän.
Deras antal är i första kamaren etthundratjugu och i andra kamaren ctthundr a femtio. S '*■ Första kamarens ledamöter väljas för nio ur.
De skola till eu tredjedel hvart tredje år afgå och medelst nya val ersättas.
Valen ske genom valnämnder, sorn tillsättas distriktvis i den ordning, här nedan stadgas, 6 Kongl.
Skrifvelse, N:o 83. § 6- Andra kamarens ledamöter väljas serskilt för hvarje riksdag.
De valberättigade pä landet, hvartill äfven räknas köpingar och de städer, som icke hafva egen jurisdiktion, utgöra tvänne afdelningar, hvilka välja, den ena omedelbart femtio och den andra genom elektorer sjuttio ledamöter i denna kamarc.
De städer, som hafva egen jurisdiktion, utse genom omedelbara val kamarens öfriga trettio ledamöter. § 7- För val till ledamöter i första kamaren skall hvarje län och Stockholms stad utgöra serskildt valdistrikt.
Hvarje län utgör ock serskildt valdistrikt för den afdelning på landet, som eger genom omedelbara val utse riksdagsmän i andra kamaren, men för den afdelning, som väljer genom elektorer, skola samtlige länen fördelas i sjuttio valdistrikter, som hvartdera utse en riksdagsman.
Huru denna fördelning skall ske, så ock huru stort antal riksdagsmän de öfriga ofvannämnda valdistrikten ega att hvart för sig utse, äfvensom huru de trettio riksdagsmän, som väljas af städerna, skola på dem distriktvis fördelas, derom stadgas i serskild lag, hvari ändring ej må ega rum utan genom Konungens och Riksförsamlingens sammanstämmande beslut. E. Valrätt. § 8‘ Valrätt tillkommer, med nedan stadgade undantag, hvarje svensk man of kristen trosbekännelse, som antingen c) eger eller med stadgad åborätt, eller såsom fideikommiss, innehafver fast egendom, till visst mantal satt, eller för bevillnings erläggande uppskattad till minst 300 riksdaler*) pä landet eller minst 450 riksdaler i stad; eller ock b) efter kontrakt, som icke kan af jordegaren godtyckligen uppsägas, för lifstid eller minst tio ar arrenderar och minst ett år före valet sålunda innehaft fast egendom pä landet, — derest egendomen, om den tillhörer kronan eller allmän inrättning, uppgår i mantal till minst ett helt hemman eller i uppskattningsvärdc till minst 8,000 riksdaler, samt, om den tillhörer enskild person, uppgår i mantal till minst två hela hemman eller till minst 16,000 riksdaler i uppskattningsvärde; eller ock *)
Med riksdaler förslås i ifsiiå! förslag dsö gednast ontngna niynScoliCleo; mslsVflnnide rik** daler riksgftldsi Konni.
Skrifvelse, N:o 85. 7 e) idkar handel, fabriksröretse, handtverk eller annat yrke, derför bevillning till staten blifvit honom under nästföregående året påförd; eller ock d) är cmbets- eller tjensteman med ordinarie syssla eller ständig aflöning, eller från sådan beställning med pensionsrält åtgått; eller ock e) såsom ledamot tillhörer någon af de i hufvudstaden inrättade Kongl, akademier, eller vid universitetsfakultet förvärfvat doktors- eller magistergrad.
S 9- Delegare i bolag, som är grundadt på aktier, ställda till innehafvaren, tiilerkännes i denna egenskap ingen valrätt.
Andra bolagsdelegare må, i förhållande till hvarderas styrkta andel i bolagets fasta egendom eller uppskattade årliga inkomst, utöfva valrätt under de vilkor och i den ordning, som för annan fastighetsegare eller näringsidkare äro föreskrifna. § 10.
Ej må valrätt tillkomma: H. 0. § 18, a) den, som icke vid valet eger och minst i tre sednast förflutna år innehaft svensk medborgarerätt; b) den, som, ehuru till myndig ålder kommen, befinnes under förmynderskap; c) den, som afträdt sin egendom till borgenärers förnöjande och icke kan styrka sig hafva dem godtgjort, eller i laga ordning blifvit från deras kraf befriad; d) den, som blifvit förvunnen att hafva vid riksdagsmannaval mot vedergällning afgifvit sin röst, eller på sådant sätt värfvat andras; e) den, som blifvit dömd förlustig medborgerligt förtroende eller rätt att föra andras talan, eller förklarats ovärdig att i rikets tjenst vidare nyttjas; f) den, som blifvit för groft och vanfrejdande brott sakfälld eller derför är under tilltal eller under framtiden ställd. § H Valrätt för näring eller yrke må ej utöfvas af någon, som är i annans enskilda tjenst eller ständiga arbete anställd, ej heller af daglönare eller andre dylike, som försörja sig endast med tillfälligt arbete hos andre personer. § 12- För syssla må valrätt ej utöfvas af lands- eller stads-fiskaler, krono-länsmän, underbefäl vid krigsmakten, vaktbetjentc eller andre, som med desse sistnämnde jemlike eller ringare äro. s Kongl. Majit t JVåd.
Skrifvelse, J{:o 83, § 43, R. 0. § 18.
Såsom vilkor för rösträtts utöfvande vid val till elektorer erfordras en ålder af minst tjnguett år.
Ingen, som är under tjugufem år, må omedelbart välja riksdagsman. § 44.
Ledamot af Första kamaren är obetaget, att vid riksdagsmanna-val lill
An dra kamaren sin valrätt utöfva.
Till afdelningen för omedelbara val pä landet vid tillsättning af ledamöter i Andra kamaren höra följande valberättigade: l:o de, som ega eller med stadgad åborätt, eller såsom fideikommiss, innehafva fast egendom, uppgående i mantal utöfver ett helt hemman eller, om den ej är i mantal satt, utöfver 8,000 riksdaler i uppskattningsvärde; 2:o de, som arrendera fast egendom, uppgående, om den tillhörer Kronan eller allmän inrättning, utöfver fyra bela hemman eller, i fall den ej är i mantal satt, utöfver 32,000 riksdaler i uppskattningsvärde, — samt, om den tillhörer enskild person, utöfver åtta hela hemman eller, då den ej är i mantal satt, utöfver 64,000 riksdaler i uppskattningsvärde; A 3:o de idkare af handel, fabriksrörelse, handtverk eller annat yrke, hvilka skatta för årlig inkomst af mera än 800 riksdaler; 4:o de, som, inom arméen, på stat innehafva beställning af kaptens-grad eller deröfver, jemte deras vederlikar vid ilottan, — kyrkoherdar och regementspastorer — samt för öfrigt de embets- och tjenstemän utom krigs-ståndet, sorn af embete eller tjenst åtnjuta i uppskattad årlig inkomst mera än 800 riksdaler; så ock de, hvilka från någon af förenämnda beställningar med pensionsrätt afgått; kunnande dock, derest någon innehafver liera sysslor, härvid icke tagas i beräkning inkomsten af mera än en.
Alla andra valberättigade på landet, än här ofvan uppräknade, tillhöra den afdelning, som har att tillsätta riksdagsmän i Andra kamaren genom elektorer. § 16.
Inom hvarje distrikt för den afdelning på landet, som har att omedelbart välja riksdagsmän i Andra kamarcn, erfordras, att de valberättigades antal upp går till minst etthundra.
Der så mångå till afdelningen hörande ej inom distriktet - Kongl. Maj:ta Nåd.
Skrifvelse, N:o 85- 9 tet finnas, skall antalet fyllas genom uppflyltning af valmän ur den afdelning, som yäljes genom elektorer.
Denna uppflyltning, som i behörig tid före riksdagsmannaval verkställes af Konungens befallningshafvande, tillkommer endast de valbernttigade fastighetsägare inom länet, som genom hemmantal eller ej i mantal satt jord eller bergsbruk till motsvarande värde äro afdelningen för omedelbara val närmast och som derjemte uppnatt den för valrätts utöfvande inom denna afdelning föreskrifna ålder af tjugufem år.
Derest vid slik uppflyttning
Hero valberättigade, än som för fyllande af det bristande antalet erfordras, befinnas innehafva sinsemellan lika hemmantal eller fastighetsvärde, skall genom lottning, som anställes inför Konungens befallningshafvande, utrönas, hvilken eller hvilka bland dessa uppflyttas må. § 17- Inom afdelningen för omedelbara val fä landet äga de valberättigade hvardera lika röst. % 18- Inom afdelningen för val genom elektorer skall vid elektorernas utväljande de valberättigades rösträtt beräknas sålunda? a) de som äga eller med stadgad åborätt, eller såsom fideikommiss, innehafva i mantal satt jord, beräkna för hvarje åttondedel af ett helt hemman /gidejs röst och, då egendomen ej uppgår till ett åttondedels hemman, Vedels röst; b) de som äga eller på lika sätt innehafva annan fast egendom, beräkna Vedels röst för hvarje 1,000 riksdalers uppskattadt egendomsvärde, och Vie:dels röst, då egendomen i sådant värde ej uppgår till 1,000 riksdaler; c) arrendatorer af fast egendom, tillhörig Kronan eller allmän inrättning, tillgodonjuta Vedels röst för hvarje helt hemman, då egendomen är i mantal satt, och eljest för hvarje 8,000 riksdaler af dess uppskattningsvärde; d) arrendatorer af fast egendom, tillhörig enskild person, likaledes 7*'. dels röst för hvarje två hela hemman, då egendomen är i mantal satt, och eljest för hvarje 16,000 riksdaler af dess uppskattningsvärde; e) idkare af handel, fabriksrörelse, handtverk eller annat yrke beräkna för hvarje fulla 100 riksdaler i uppskattad årlig inkomst Vedels röst; och, då deras årliga inkomst icke är till 100 riksdaler uppskattad, VI6:dels röst; f) tjenstemän och öfrige enligt § 8. litt. d och e valberättigade åtnjuta hvardera en hel röst.
Prol. 1847 och 1848. 1 Sami. 1 Afd. 23 Tläfi. 2 10 Konril.
Mnj:ts Kärf. Skrifvelse, N:n S-y. § 19.
Vid beräkning af rösträtt för jord, salt i mantal, skall, der förmedling ägt rum, det förmedlade hemmantalet tagas till grund. § 20.
I stad skola de valberättigades röster beräknas sålunda: a) de, som inom stadens jurisdiktion äga fast egendom, beräkna Vedels röst för hvarje fulla 1.000 riksdaler uppskattadt egendomsvärde till och med 32,000 riksdaler; dock må Vedels röst tillgodonjutas, äfven då den valberättigades fasta egendom i sådant värde ej uppgår till 1,000 riksdaler; b) idkare af handel, fabriksrörelse, handtverk eller annat yrke åtnjuta, då deras årsinkomst ej är uppskattad till 100 riksdaler, Vedels röst och för hvarje fulla 100 riksdalers uppskattad årlig inkomst, till och med 3,200 riksdaler, Vedels röst; c) embets- och tjenstemän och öfrige enligt § 8. till d och e valberättigade äga hvardera en hel röst. § 21.
Valrätt, som grundar sig på hemmantal eller egendomsvärde, skall utöfvas i den ort, der egendomen är belägen, — valrätt efter niiringsinkomst, der den röstande yrket drifver, — och all annan valrätt, der den röstande är skattskrifven.
Derest någon inom flera val-distrikter, vare sig på landet eller i stad, äger eller innehafver sådan egendom eller inkomst, som medför valrätt, må han inom hvartdera distriktet sin rösträtt utöfva.
Valman i afdelningen för omedelbara val inom ett län må sålunda äfven, på grund af ringare egendom eller inkomstbelopp, utöfva rösträtt i afdelningen för val genom elektorer inom ett annat. % 25.
Den, som på landet är å samma ort röstberättigad inom bägge afdelningarne, må inom båda utöfva den rösträtt, som honom efter serskilda grunder i hvardera tillkommer. % 24.
Derest inom ett och samma valdistrikt, der valrätten i förhållande till större eller mindre egendom eller inkomst beräknas, någon äger rösträtt för både egen - Kongl.
Skrifvelse, N:o S5.
11 dom och yrke eller för någondera eller bägge tillika med embete eller tjenst, må han sammanlägga den efter hvardera grunden honom tillkommande rösträtt.
Ej må dock, medelst dylikt sammanräknande, rösträtt för någon ökas utöfver det efter någondera grunden bestämda högsta röstetalet.
Valbarhet. § 25.
Valbar till elektor för väljande af riksdagsman i andra Kamarcn är en hvar R.
O. § IB inom afdelningen för val genom elektorer röstberättigad, som uppnått tjugufem års ålder och är bosatt inom det distrikt, för hvilket val af riksdagsman skall ske. % 26.
Hvar valberättigad, som fyllt tjugufem års ålder och bekänner sig lill Evan- R'
O. § 18 gelisk-Lutherska eller Reformerta läran, är till riksdagsman i andra Kamaren valbar. § 27.
De röstberättigade inom bägge afdelningarne på landet äga, vid val till riksdagsmän i andra Kamaren , ömsesidig frihet alt utse valbara män inom hvilkendera afdelningen som helst.
Dock må ingen annan väljas, än den, som är röstägande inom det län, der valdistriktet är beläget. § 28.
Till riksdagsman i andra Kamaren för stad, som utgör ett valdistrikt, eller för liera till ett distrikt förenade städer, må endast sådan valbar man väljas, som är röstägande inom staden eller valdistriktet. % 29.
Ledamot af första Kamaren må ej väljas till ledamot i den andra. § 50.
Valbar till ledamot i de valnämnder, som äga att utse ledamöterna i första Kamaren, är en hvar inom valdistriktet boende, som till riksdagsman i andra Kamaren valbar är. % 31.
Till riksdagsmän i andra Kamaren valbare, som uppnått tretiofem års ålder, kunna, ulan vidare valbarhetsvilkor, till riksdagsmän i första Kamarcn utses, så 12 Kongl: Maj;ts Nåd.
Skrifvelse, K:o 85. framt vid valet rösterna af mera än två tredjedelar utaf valnämndens samtliga ledamöter dem tillfalla.
Der sådan röstpluralitet icke vinnes, kunna endast följande till andra Kamaren valbare män af minst tretiofem års ålder till riksdagsmän i första Kamaren väljas, nemligen: l:o Erkebiskop, Biskopar, Professorer vid rikets universiteter, Konsistoriiledamöter, Kyrkoherdar i första klassens pastorater.
Rektorer vid högre lärdomssko!or, samt Vetenskaps-akademiens ledamöter; 2:o Ordinarie ledamöter i rikets Hofrätter och Kollegier, äfvensom de, hvilka innehafva annat med rådsembete vid dessa embetsverk i värdighet jemförligt eller högre civilt embete, eller inom krigsståndet
Regementsofficers- eller annan beställning af motsvarande eller högre grad, eller ock från något af dessa embeten med pensionsrätt afgått; 3:o de som äga och minst tre år före valet innehaft fast egendom på landet, uppgående till fyra hela hemman eller deröfver, eller i uppskattningsvärde till minst 32,000 riksdaler, eller ock fast egendom i stad, uppgående till minst 48,000 riksdaler i uppskattningsvärde; 4:o de idkare af handel, fabriksrörelse, handtverk eller annat yrke, i stad eller på landet, hvilkas årliga inkomst af yrket minst i tre år näst före valet upp skattas till 2,000 riksdaler eller deröfver; o:o sådane inom valdistriktet boende, som i egenskap af riksdagsmän förut bevistat tre riksdagar; dock må icke något valdistrikt under samina tid i första Kamaren hafva mera än en ledamot, utsedd blott på grund af denna valbarhetsegenskap. § 32.
Med det undantag, mom. o af nästföregående § utvisar, skola de väljande vid val af ledamot i första Kamaren icke vara inskränkta till visst distrikt, utan äga frihet att dertill utse hvilken valbar Svensk man, som helst. § 33.
Den, hvilken såsom embetsman eller såsom ägare af fastighet, eller såsom näringsidkare blifvit till riksdagman i första Kamaren invald, må, om han, under tideii för befattningens htöfvande, upphör att vara embetsman, fastighetsägare eller näringsidkare, eller om hans lästa egendom eller näringsinkomst förminskas under det för valbarheten bestämda minsta belopp, utan hinder deraf i riksdagsmannabefattningeri fortfara under återstoden af den tid, för hvilken hail blifvit vald; men derest riksdagsman försättes i omvndighetstillstånd eller nödgas sin egendom Kongl. Maj:ls Nild.
Skrifvelse, N:o 83. ii till borgenärer afstå, eller varder förvunnen att hafva vid riksdagsmannaval mot vedergällning afgifvit sin röst, eller på sådant sätt värfvat andras, eller varder dömd från embete eller förlustig medborgerligt förtroende, eller för vanfrejdande brott sakfälles eller ställes under framtiden, skall hans riksdagsmannabefattning genast upphöra. § «•:
Till riksdagsman i första Kamaren kan förutvarande ledamot åter väljas, derest han då valbar är. 1).
Valsätt. % 38.
För tillsättande af riksdagsmän i andra Kamaren skola de valberättigad?
inom afdelningen för omedelbara val på landet sammanträda å den ort inom länet, som Konungens befallningshafvande utsätter.
Valförrättare är den domhafvande på landet, inom hvilkens domsaga valorten år belägen, eller om till valort är utsedd stad, hvartill gränsa flera domsagor, den af domhafvanderne i dessa, som embetet längst innehaft. § 36.
Val till elektorer inom afdelningen för medelbara riksdagsmannaval skall ske Serskildt för hvarje prestgäll sålunda, att, der hela prestgällets röstetal i denna afdelning ej öfverstiger 23 hela röster, väljes en elektor, men om röstetalet uppgår högre, väljas två elektorer, der rösternas antal är från 23 till och med 30, och tre elektorer, der rösternas antal är från 30 till och med 73, och så vidare.
Valet sker af prestgällets alla röstberättigade gemensamt; dock med rättighet för ett prestgäll, som består af mer än en socken och har att utse mer än en elektor, att fördela antalet af dessa emellan de serskilda socknarna, om de röstberättigade kunna derom åsämjas.
Elektorsval verkställes å sockenstämma, hvars Ordförande är valförrättare. § 37.
Då elektorsval sker, äger valförsamlingen, der den så nödigt linner, på enahanda sätt Utse suppleant, för att, i händelse af élcktors förfall, i dennes befatt ning inträda. 14 Kungl. Maj:ls Nåd.
Skrifvelse, N:o 83- § 38.
Elektorerne hafva vid val af riksdagsman hvardera lika röst. § 39.
Elektorerne sammanträda ä den ort, som Konungens befallningshafvande i länet utsätter, så nära valdistriktets medelpunkt, som lämpligen ske kan.
Valförrättare dervid är domhafvanden i det härad eller tingslag, der valorten är belägen. § 40.
I stad, som utgör eget valdistrikt, skall val till riksdagsman i andra Kamaren ske för hela staden gemensamt.
Dock må staden, der så nödigt finnes, fördelas i valkretsar, hvarom Konungens befallningshafvande, efter Magistratens hörande, äger förordna.
Hvarje sådan krets förses med en valbyrå, inför hvilken hvar inom valkretsen mantalsskrifven valberättigad med hela det röstetal, honom i staden tillkommer, röstar på så stort antal personer, som motsvarar det för staden bestämda antal riksdagsmän.
Valförrättningarne skola vid dessa valbyråer samtidigt företagas.
De dervid förda omröstningsprotokoll samlas i stadens hufvudbyrå, hvarest genom sammanräkning skall utrönas, hvilken eller hvilka personer genom flesta rösterna blifvit till riksdagsmän för staden utsedde. \ § 41.
Då ett valdistrikt består af flera städer, som hafva att gemensamt välja riksdagsman, tillkommer Konungens befallningshafvande i det eller de län, der dessa städer äro belägna, att utse en af dem till valdistriktets hufvudort.
I de till gemensamt valdistrikt hörande städer skall riksdagsmannaval liktidigt anställas å dag, som Konungens befallningshafvande i det län, der hufvudorten är belägen, utsätter.
Valprotokollet, fullständigt utvisande, huru och på hvilka rösterna fallit, skall till den valförrättande i hufvudorten ofördröjligen insändas af valförrättarne i distriktets öfriga släder.
Den valförrättande i hufvudorten skall då, efter samtlige valprotokollerna, sammanräkna de röster, hvarje under omröstning kommen person inom distriktet undfått, samt förklara den af dessa, som erhållit högsta röstantalet, vara till riksdagsman för valdistriktet utsedd. § 42.
Vid riksdagsmannaval för stad till andra Kamaren skall Magistratens ordförande vara valförrättare. 1 stad, som är i Hera valkretsar fördelad, åligger val - Kongl.
Skrif neine, N:o 80.
15 förrättarebefattningen vid hufvndvalbyrän Magistratens ordförande och vid hvarje af de öfrige valbyråerne en annan lagfaren ledamot af Magistraten. § 43.
Rösträtt, vare sig vid val till elektorer eller vid omedelbara val till riksdagsmän i andra Kamaren, må ej tillkomma annan valberättigad, än den, som vid valtillfället -personligen sig inställer, så framt han icke är utom valdistriktet boende, eller ock i behörig ordning styrker sådant förfall, som allmän lag godkänner.
I dessa händelser må han till valförrättarcn insända valsedel, innefattande namn å den eller de personer, på hvilken eller hvilka han röstar.
% 44.
Ej blott de röstberättigade på landet vid val lill elektorer, med de undantag, som enligt nästförestående § kunna äga rum, utan ock elektorerne vid val till riksdagsmän i andra Kamaren, skola afgifva sina röster muntligen och öppet.
Valsedel, som frånvarande röstberättigad vid val till elektorer enligt förestående § låter aflemna, bör, för att anses gällande, vara af domaren i orten, församlingens kyrkoherde eller annan embetsmyndighet till rigtigheten bestyrkt. § 43.
Inom afdelningen för omedelbara val på landet till riksdagsmän i andra Kamaren, äfvensom vid dylika val i städerna, skall omröstning ske medelst slutna sedlar.
Valberättigad i stad bör utanpå den valsedel, som till valförrättare!! aflemnas, hafva antecknat det röstetal, han afgifver, för att med det i röstlängden upptagna jemföras.