Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kan min person ega något af värde för er att hoppas?
Ni skämtar. » » Jag skämtar ej.
Gärna skulle jag återknyta en bekantskap, som börjat så angenämt.
Ar ni bosatt i W i e s b a d e n; är ni resande där; eller bor ni här ute på landet?
Ett enda vägledande ord kan ni väl unna mig. » » Jag är främling, » svarade hon, och han tyckte, att det kom en klangfärg af underligt vemod öf- ver hennes röst.
» Ingen känner .. mig, o c h jag känner ingen, cill ingen känna.
An en gång — jag tackar er och ber: glöm den okända! » ' » Ni begär det omöjliga, » svarade grefve Stjärne, som kände en oförklarlig sympati för hvarje ögon- blick växa till för denna unga kvinna, som kände trollglansen från hennes sällsynta skönhet värma sitt blod till längst förgäten ungdomsglöd; » men svara mig blott ett: ni älskar denna vackra väg liksom jag, ni brukar ofta vandra den.
Hur kan ni då begära, att jag skall undvika den, därför att jag nu först råkat er?
Skall ej ett lyckligt öde så kunna foga det, att jag åter, en vacker kvällsstund som denna, träffar er h ä r?
» Det blef tyst en stund efter hans sista ord.
Den unga kvinnan lyfte ej sina ögon från den mossiga tufva, mot hvilken hon stödde sin fram- sträckta, våta lilla fot.
» K a n h ä n d a.
» sade hon till sist, långsamt, hviskande.
Och utan att än en gång lyckas möta blicken ur hennes strålande blå ögon, lyfte Karl Stjärne sin hatt och gick med dröjande steg därifrån i underliga tankar.
• XII.
Den följande dagen tycktes för Sonja föra med sig ett rikare mått af krafter och återvunnen spän- stighet än förut hela den senaste veckan.
Läkaren, som strax efter frukosten infann sig på sin vanliga morgonvisit, försäkrade, att hon måste ha njutit af någon trollsömn under den gångna natten, så förunderligt stärkt och kry fann han henne.
Ögat hade återfått sin glans, kin- den ett svagt återskimmer af helsans rosenfärg.
Efter en timslång promenad i vagn med fadern, som kände sig öfversäll att åter ha dottern frisk och välbehållen via sin sida, återkom hon vid lunchtimmen och drog sig strax efter måltiden upp på sina rum för att njuta litet hvila efter den ovanliga motionen o c h den friska luften, som sökt henne.
Karl Stjärne hade beslutit att i dag om möjligt förskaffa sig det afgörande samtalet med Käthe Bentson, sedan nu bekymren för dottern gifvit honom andrum att åter taga itu med det värf, hvarför han egentligen var kommen.
Det vore ju godt att få allt visst så snabbt som möjligt, och han hoppades förtröstansfullt på se- ger, fastän han ej kunde förneka, att han kände en egendomlig fruktan för det möte, s o m före- stod.
När grefve Stjärne efter lunchen steg in i h o - tellets tidningsruni, lemnades honom en rosafär- gad liten biljett, som doftade af någon mild, ovan- lig parfym.
Huru det kom sig — men den för- sta fläkten af den fina vällukten, som slog honom till mötes, uppkallade för minnets öga bilden af den unga okända från i går och det lilla skogs- äfventyret.
Dock blott för ett ögonblick!
Ty snart upptogs all hans uppinärksanhet af brefvet, som han för- stod vara från Käthe Bentson, och hvilket han nu med ifrigt fubblande fingrar bröt.
Det innehöll endast dessa få ord, skrifna m e d en mjuk och synnerligen elegant piktur: » Herr grefve!
Ni träffar mig ensam i afton på slaget sex i Schlusselburgs trädgårdspaviljong.
Käthe Bentson. »; Som de dofva sexs agen upprepades från kyrk- torn till kyrktorn i de omgifvande stadsdelarne, lät Karl Stjärne klappen falla på den gamla träd- gårdsporten.
» Knecht Ruprecht » var tydligen förberedd, t y efter en hastig, argsint blick genom den lilla, luckan, öppnade han utan någon parlamentering och utan ett ord.
» Hvar ligger trädgårdspaviljongen, » frågade grefven.
Portvakten pekade med tummen öfver sin skul- dra mot en tätt igenvuxen väg, som försvann mel- lan yppiga löfkulisser inåt venster.
Efter några minuters promenad framskymtade mellan trädstammarne en åttkantig literf^aviljong, hvars mögelsprängda väggar ännu buro spår af att en gång fordom ha varit gulmålade.
Grefve Stjärne saktade sina steg.
Några sekun- der, några fjät ännu blott skiljde honom från att ansikte mot ansikte för första gången möta den kvinna, som under långa år så ofta spökat i hans drömmar och vakna tankar.
Han kände sitt hjärta häftigt klappa; han tyckte sig höra hvarje dess slag.
Allt stod nu på ett kort, och det gällde att spela.
detta ut med skicklighet och kall beräkning.
Han började ifrigt, nervöst leta i sitt minne efter dessa vältaliga anföranden, han för det afgörande ögon- blicket hoparbetat för sig själf — men nej, det var honom omöjligt att minnas en enda mening däraf, ett enda ord.
Så gaf han då saken tappt, i hopp, att orden i rätt tid dock skulle gifva sig själfva, och med en beslutsam ansträngniug tog han de sista stegen fram till paviljongen.
Spjälluckorna voro igenskjutna om alla dess fönster, och den hvita dörren, till hvilken en moss- belupen stentrappa ledde upp, stod på glänt.
Han knackade sakta på.
» Stig in, » svarade en ungdomlig, klar röst in- ifrån, vid hvars bekanta klang han ofrivilligt ryckte till; i detsamma hördes lätta steg och siden fräsa.
Dörren slogs npp emellan dem.
Förvånad tog Karl Stjärne ett steg tillbaka.
Den unga damen från gårdagens skogsäfventyr stod framför honom.
» Ni — ni här — — » stammade han förbryllad, medan han till sin oerhörda förvirring kände, hur öfverraskningen dref blodet upp till panna och kind.
» Ja, jag är här, grefve Stjärne, emedan ni så.
önskat det, ocb.
mitt namn är Käthe Bentson. » Käthe Bentson — Käthe Bentson!
Det svind- lade för hans ögon.
Var det väl möjligt: denna unga, blygsamma, strålande sköna kvinna, hvilken redan till hälften eröfrat hans hjärta, skulle hon vara identisk med den intriganta äfven ty rers kan, som lagt sina rän- ker för brodern?
Spelade icke en afgrundsvilla gyckel med hans syn, hans hörsel, lukt, alla sinnen?
Ty som han stod där, omsveptes han af denna samma egendomligt genomträngande, narkotiska parfym, som från biljetten i middags mött honom och, utan att han dä närmare dröjt därvid i sin
DUN 1890 reflektion, återkallat bilden af den blonda skogs- vandrerskan.
Det var, måste då vara hon.
» Ni förvånas, grefve Stjärne, » - sade Käthe Bent- son med ett behagfullt småleende, » och det är ju helt naturligt, då ni ej hade en aning om, att den dam ni i går så ridderligt bistod och den förak- tade o c h hatade Käthe Bentson voro en och sam- ma person.
Jag kände eder genast. » Hon sköt fram en stol och bjöd honom med en åtbörd af handen att sitta.
Otaliga voro de känslor och tankar, som under dessa ögonblick stredo i Karl Stjärnes hjärta, kor- sades i hans hufvud.
Han måste hata, och dock älskade han, han måste fördöma och var själf dömd.
I stum ångest vred han sig fram och åter på stolen, medan Käthe, tyst, med hälft drömmande blickar, stödd mot dörrens post tycktes bida på hans ord.
När dessa dock läto vänta på sig allt för länge, gick Käthe fram, fattade hans ena hand med båda sina och sade i en ton, hvars djupa sorg kom Karl Stjärne att skälfva: » Är jag då värd att dömas så hårdt, därför att jag mycket älskar? » Förslag till matordning för veckan 6 — 12juli.
S ö n d a g: Grönsoppa; inkokt lax med holländsk sås; roast beef med stekt potatis och spenat; stekt selleri; krusbärskräm med grädde och mandel- spån.
M å n d a g: Köttpudding med färsk potatis; smultron med mjölk.
T i s d a g: Puré på bruna bönor; fylld stekt gädda.
O n s d a g: Kyckling a la Mallugo; filmjölk.
T o r s d a g: Rökt skinka (spicken) med stufvade gröna ärter; rabarber med mjölk.
F r e d a g: Stekt refbenspjäll med lingonsylt; puré på färska gröna ärter.
L ö r d a g: Pannbiff med lök och po- tatis; hafresoppa.
Stekt selleri.
Tät selleristjälk skares i 4 tum långa bitar, förvälles i tio minuter i kokande vatten, kastas där- på i kallt vatten, putsas väl, tvättas i rlere vatten och får afrinna.
Stjälkarne hopbindas tre och tre, kokas med bul- jong, vatten, en morot, salt, peppar och litet smör i tät kastrull sakta under 2 timmar.
Stjälken klyfves därefter på längden, doppas i tjock hvit smörsås, får kallna och rullas först i rifvet bröd, sedan i vispadt ägg och åter i rifvet bröd.
Stekes strax före serveringen i kokande flottyr, tills den erhåller ljus- brun färg.
Får afrinna och upplägges på servet med stekt persilja.
Kychlinrj å la Mallugo.
En vacker, välgödd kyckling rengöres och sönder- skäres såsom till frikassé, nedlägges jämte 2 matskedar finaste matolja, 2 matskedar smält smör, 1 lök, salt, pep- par i en kastrull, så att styckena icke ligga på hvarandra, hvarefter alltsam- mans stekes med locket pålagdt 10 mi- nuter, då bitarne vändas och stekas på nytt 10 minuter, då de böra vara hvita och fylliga, men icke bruna eller skrynk- liga.
Man tillser noga, att det hela icke får torka eller hårdna.
Köttet upplägges på fat och hålles varmt.
Litet mjöl blandas till oljan och smöret i kastrullen, fräses öfver elden 4 minuter, hvarpå buljong och cham- pignoner tillsättas, och det hela får koka utan lock 10 minuter under flitig omröring, då såsen bör vara ganska simmig; den skummas icke, utan slås het öfver köttet; serveras.
Sättes tryffel till champignonerna, höjes smaken.
Fylld stekt gädda.
Gäddan tvättas, fjällas, urtages, fylles med fiskfärs, späc- kas på ena sidan med anjovis, på den 131 » Icke därför, » svarade grefven till sist, lång- samt och eftergrundande, som talade han blott till sig själf; » icke därför.
Ni är ung, ett barn nästan; jag trodde er vara en mognad kvinna.
Men kärleken måste gifva och ej taga, kärleken måste offra sig och ej begära offer. » Käthe Bentsons smärta gestalt skakades af snyft- ningar, och utan att släppa grefve Stjärnes hand, den hon hårdt höll fast som den drunknade räd- darens, sjönk hon på knä framför honom, böjde ned sitt vackra hufvud och grät.
» Jag vet — hvarför ni kommit — — » flämtade hon fram mellan gråtens anfall; » jag har väntat, er — länge — — hvarje dag — — Ni vill slita mig — ifrån honom — — ni vill säga mig — att jag — ej är honom värdig — — alt jag må- ste offra — — vår kärlek — — för, för.
» » Icke så, icke så, » sade Karl Stjärne mildt och strök med den lediga handen öfver hennes huf- vud; » jag tror tvärtom, numera, att ni kunde vara h o n o m värdig — värdigare kanske än de flesta andra.
Vi äro ju alla svaga människor och döma icke.
Men det gifves skrankor, dem samhällslif- vet rest upp, skrankor af en annan art, än dem som skilja godt och ondt på det moraliska områ- det, och ingen, tro mig, mitt unga barn, ingen har hittills ostraffadt öfverskridit dem.
En före- ning med min bror skulle göra eder båda olyck- liga. » andra med inlagda gurkor, beströs med peppar och salt samt lägges på ett smörbestruket papper, som äfven beströs med kryddor, persilja samt gräslök.
Fisken inlindas i papperet, stekes i ugn eller på sked och öfveröses ofta med smält smör.
Serveras med pikant sås.
Kan äfven späckas med strimlor af ål eller fint späckfläsk.
D. Vegetabilisk matsedel n:r 2.
Söndag: Morotssoppa; spenat mellan pannkakor.
Måndag: Blomkål; majs- pudding.
Tisdag: Potatiskroketter, ryska ärter; grönsoppa.
Onsdag: Bruna bönor med stekt lök; sagosoppa.
Tors- dag: Arter; pannkaka.
Fredag: Fisk, gädda eller aborre (ingen fet fisk); ärt- puré.
Lördag; Arma riddare; katrin- plommon.
Söndag: Potatispuré; rispudding.
Måndag; Smörsås med varm potatis; hafresoppa.
' lisdag: Aggröra med spe- nat uti; saftsoppa.
Onsdag: Stufvadt kålhufvud; äggmjölk, lorsdag: Pann- kaka; ärter.
Fredag: Potatispudding; ärtpuré.
Lördag: Makaronipudding; choklad med skorpor.
Söndag: Blomkål med skirdt smör; majspudding.
Måndag: Stekta ägg; stekt potatis; grönsoppa.
Tisdag: Po- tatiskroketter med ryska ärter; hafre- soppa.
Onsdag: Bruna bönor, stekt lök; nyponsoppa.
Torsdag: Ärtsoppa (på vatten); ' pannkaka.
Fredag: Ma- karonipudding med färsk ost; katrin- plommon.
Lördag: Spenatomelett; jordärtskockspuré.
Söndag: Diverse grönsaker såsom: morötter, ärter, och störbönor; choklad- soppa.
Måndag: Rispudding; krusbär eller rabarber med mjölk.
Tisdag: ägg- röra med spenatpudding; potatissoppa.
Onsdag: Gädda; äggmjölk med skorpor.
Torsdag: Ärter och plättar.
Fredag: Ärtpuré; hela jordärtskockor; rispud- ding.
Lördag: Sparrisomiett; grön- soppa.
Till grönsoppan tagas hvilka grönsaker som behagas, kokas i vatten med litet salt.
När grönsakerna äro mjuka, af- redes soppan med litet smör och mjöl eller vispade äggulor och ett par sked- blad grädde.
Spenatomelett.
Spenaten rensas, sköl- jes och förvälles, hackas fin, lägges i kastrull med en bit smör och litet hvetemjöl att fräsa.
Litet söt mjölk, socker och rifven muskott (om så be- » Hvad begär ni då af mig, » snyftade Käthe, » hvad begär ni, att jag må visa, att min kärlek är stark nog att offra? » » Res härifrån, hvart ni vill, hur ni vill, blott ni lemnar Axel.
Sä länge han ser er, kan han icke glömma.
Vore ni långt fjärran, funnes nå- gon möjlighet, och ni kunde j u båda finna er lycka på andra håll.
För er, Käthe, » (han kallade henne ofrivilligt vid förnamn; han frågade sig ej, huru det kom sig; men han kände sig så nära, i förtrolighet dragen till denna unga kvinna, att han endast inför två andra förr kännt något lik- nande: sin hustru och sin dotter), » för er, Käthe, ligger ett långt lif, som, jag är viss därom, göm- mer mycket solsken.
I mig skall ni, om ock fjärran, alltid ha en vän. » Plötsligt sprang hon upp och släppte hans hand.
De vackra ögonen glänste af tårar, kinden brann röd.
» Jag skall göra del, » sade hon, » allt vill jag offra. » Det låg en våldsam beslutsamhet i hennes röst, fastän den ännu skälfde af gråten.
Solen föll, i en bred strimma genom dörrens glänta, in öfver hennes gestalt.
Hon tycktes i detta ögonblick Karl Stjärne som förklarad i sitt uppoffrande och sin skönhet.
(Forts.) hagas) påhälles och blandas väl om.
Då spenaten kokar upp, lyftes den af elden.
Sedan göres en smet af 4 ägg- gulor, hvari vispas 1 tesked hvetemjöl, 1 tesked potatismjöl och 3 deciliter mjölk eller grädde, sist hvitorna vispa- de till hårdt skum.
Gräddas i pann- kaksplåt i ugn (ungf.
1 kvart), till den blir ljusbrun.
Spenaten lägges då på ena sidan, den andra vikes öfver.
Sänglöpare.
Denna liknar till for- men helt och hållet bordlöparne och har, liksom dessa, endast till mål att pryda.
Eme- dan de äro i dagligt bruk och således lätt bli smut- siga, böra de ej väljas af allt för öm- tåligt mate- rial.
Alltef- ter sängens ställning lägges löpa- ren på läng- den eller på tvären.
Midt på densam- ma anbrin- gas en me- daljong med stort mono- gram; på båda sidor om detta ut- föras mer el- ler mindre rika brode- rier.
Båda ändarna af sänglöparen prydas med enkla, vir- kade spetsar eller makra- mé-spetsar, medan den i sidorna kan efter behag ytterligare garneras med genomdragna kulörta band eller snodder och i » hörnen pry- das med rosetter eller tofsar.
Föreliggande modell är en 80 cm.
bred och 180 cm.
lång remsa af linne, med ett präktigt hvitsömsbroderi med blå konturering och ett ornamentalt stjälkstygnsbroderi, utfördt med ljust och mörkblått garn samt hvitt glans- garn.
Makramé-spetsen är likaledes knuten i två färger, blått och hvitt.
Porträttram af halm.
Dylika ramar förfärdigas af otröskad, svaflad halm.
Man söker ut vacker, rak halm, lägger 3, 4 till 5 strån bredvid hvarandra (an- talet strån beror naturligtvis på hur bred man önskar ramen), gifver dem den önskade längden, lägger dem kors- vis öfver hvarandra och fäster dem tillsammans med ett par stygn.
Vid strånas föreningspunkter anbringar man för att dölja stygnen, knappar, pärlor, rosetter o. s. v. På öfre tvärsidan fast- bindes en liten knippa ax, hälst af hafre eller darrgräs.
S y l t n i n g -.
Fikonsylt.
Ej fullt mogna fikon stic- kas med grof nål och få ligga 24 tim- mar i vatten, hvari litet aska blifvit kokt, därefter ytterligare 1 timme i friskt vatten.
(Vill man ej detta, så kan man i stället för välla dem.)
När de afrunnit bra, färdigkokas de i socker- lag, eller hälles en lag af / liter ät- tika, kokt med / kg socker och litet kanel, 3 gånger het på frukten.
1 2 1 2 Waldmeister.
Färskt plockad Wald- meister sköljes och torkas igen, lägges sedan med strösocker (på 300 gr W.
1 kg socker) hvarftals i syltglas, som öfverbindas med pergamentpapper.
Vill man tillreda en bål, så tar man endast af sockret, upplöser det i vatten och tillhäller moselvin.
Stenia- Vinbärssylt på fransyskt sätt.
Råa, rensade vinbär läggas i vidhalsade svallade syltburkar.
Förut bar man kokt en lag af | kg socker och J liter vatten; då denna kallnat, hälles den öfver bären, så att de blifva väl betäck- ta.
Burkarna bindas öfver med blåsa eller pergamantpapper, lindas i hö eller stoppas i små påsar och sättas på eld i en gryta med kallt vatten (som dock ej bör stå öfver glasen).
Man räknar från det ögonblick vattnet verkligen börjat koka 3 minuter.
(För hallon blott 1 minut, körsbär 5, plommon 8.)
Upptagas ej, förrän glasen kallnat i vattengrytan.
Inlag- g-ning.
Fläderbär.
(Bären af Sambucus ni- ger).
Dessa bär förtjena tagas till vara af de husmödrar, som bo så långt söder- ut, att busken trifs där.
De egna sig dock ej till sylt, utan till saft, som är riktigt god till soppor och af ovanligt vacker färg.
D e fullt mogna svarta bären afrepas och stampas sönder öfver elden utan att koka (ly då händer det att saften blir bäsk).
Då de äro rätt heta, silas saften, som utan socker kc - kas.
Praktiskt är dock att sy passande påsar af groft linne till detta ändamål.
Sylten behöfver koka i ångbad \ ä £ timme och burkarna kallna i vattnet.
E Selleri står sig, som andra rotfrukter, nedlagd i sand i källaren.
Jag ville blott hänvisa till det rön man gjort, och som jag kan bekräfta, att man med selleri kan åstadkomma en bål, som ingen torde kunna urskilja från ananas- bål.
Skalad och väl sköljd skares knölen i fina skifvor, hvilka sockras starkt och få stå i 12 timmar.
Sedan hälles vin på och mera socker efter smak samt bör stå ytterligare ett par timmar.
Ärtskid-extrakt.
Ärtskidor — eller en- dast baljorna af spritärter — kokas rätt mjuka i vatten, som fått en tillsats af litet kolsyradt vatten.
Massan röres sedan genom hårsikt och bör därefter koka ihop med litet socker till ett tjockt extrakt, som hälles på flaskor och användes om vintern såsom tillsats till buljong eller ärtsoppa af inlagda spritärter.
H U D - och n ung flicka, som inneh.
guvernants- plats, önsk.
sig såd.
nu ell.
skolämn., fransk., eng., musik.
hos äldre dam t. hjälp i småbest.
o. sällsk.
antag.
God rek.
» Enit », Venersborg.
[2112] M A G S J U K D O M A R behandlas instundande sommar vid H j o V a t t e n k u r - E n ung, bildad flicka, som talar fran- syska samt är van att undervisa och handleda barn, önskar med- följa någon bättre familj till badort emot fri resa, fritt vivre och litet kon- tant.
[2077] a n s t a l t af Doktor A. Afzelius, Stockholm.
[1S55] C l a r a F a b r i k s S t e a r i n l j u s Ett ungt fruntimmer, [2130] SEIDEL &amp; B i c y k l a r N A U M A N N S n * T r i c y k l a r.
I god konstruktion, solidité, elegans och lätt- Oiver 200 maskiner på lager i Malmö.
Illustrerad B o s t a d e n.
Öfver 80 gr finskafvet gult vax hälles den starkaste terpentin sprit.
Denna bland- ning får stå öfver natten, hvarpå man tillsätter litet salmiaksprit.
Den tjocka gula salfvan omröres flere gånger med en trästicka.
Sedan golfvet är väl ren- gjordt, stryker man med en linnelapp litet af massan på detta och gnider det sedan efter 6 — 8 timmar blankt.
gaende oötvertranatle.
f ö r Sverige.
(- 13375) G Generalagenter Uti en utländsk familj i Stockholm S S S I S t e holm för studiers idkande.
Referenser och vidare upplysningar lemnas af fru Marianne Johns, född S n g n e t, S B Karduansmakaregatan, 2 tr. [2140] H u s k u r e r.
Kall afrifning öfver hela kroppen.
Vattnet behöfver icke vara kallare än + 18°, men rummet i hvilket afrif- ningen sker, bör vid kylig temperatur ha en värmegrad af åtminstone 13 — 15°.
Till gnidningen är bäst att använda en handduk af frotteringstyg.
Man tvättar händerna med vatten och tvål, men torkar dem icke, utan stry- ker eld på ett par tändstickor och håller händerna öfver röken, då fosfor- eller svafvelångan helt och hållet tager bort saftfärgen.
Att borttaga blodfläckar.
Man rör hvetestärkelse i litet vatten, lägger tjockt däraf på fläcken och låter den torka.
Då stärkelsen är urklappad på afvigsidan, ha fläckarne försvunnit.
Ä r o fläckarne gamla, får man kanske upp- repa detta förfaringssätt flere gånger.
Det har den fördelen, att det ej skadar ömtåliga färger och tyger.
Giftfritt flugpapper beredes på följande sätt: 100 delar kvassiaträd kokas i 500 delar vatten, tills vattnet kokat bort till en femtedel, hvarpå man häller 10 delar socker i detsamma.
Alabaster hopkittas medels en deg, som beredes af brända och stötta ostron- skal, gummi arabicum och vatten.
Att bevara afskurna rosor friska- De icke fullt utslagna rosorna afskäras och hängas fria på en tråd i en kista, i hvilken blommorna några timmar ut- sättas för svafvelånga, hvarigenom de helt och hållet blekas.
Därpå hängas de ett dygn i en mörk källare, då färgen återkommer.
De på detta sätt beredda rosorna hälla sig flere måna- der och användas på vintern till bu- ketter.
Stänker man rosenolja på en sådan bukett, kan man tro sig ega alldeles friska rosor.
Att återge maroquin eHer saffian den svarta färgen.
Man tager en matsked bränvin, 1 tesked hvitt socker, 25 gr brändt elfenben samt 1 ägg och rör allt väl tillsammans, hvarefter föremålen bestrykas därmed och få stå 4 till 5 dagar att torka.
En F ör en tarflig, ordentlig hushållerska, kunnig i alla inom ett stort landt- hushåll förekommande göromål.
finnes plats ledig nästk.
24 oktober, med före- träde för den, som äger vana i mjölk- handtering.
|2tl8] Informatorsplats på landet af teol. fil.
Sun- delöf, TJpsala.
[2094] E r i k S c h w e d e r &amp; C:o, T1662] som genomgått lärarinnekursen vid k. blindinstitutet, önskar sig plats i fa- milj för att undervisa ett blindt barn i läsning af vanliga skolämnen, skrif- ning och handarbete.
[2078] l ä M i i M a t t i i i med undervisningsskyldighet hufvud- sakligen i modersmålet och tyska språ- ket är ledig vid Skellefteå elementar- läroverk för flickor.
T1963] Styrelsen.
I aktadt hus önskar en ung, musi- kaliskt bildad flicka, van vid och road af hushållsbestyr, antingen på egen hand sköta hushåll eller ock gå frun tillhanda.
Kinga löneanspråk.
genom fru S.
Tägt- ström, adress Örebro.
18742) E bättre flicka, hvilken deltagit uti landthushåll i hemmet redan i sin barndom samt genomgått hushållsskola och innehaft plats, söker sig nu anställning, antingen att förestå ett mindre hushåll eller att gå frun tillhanda; finnas barn, är hon van sköta sådana o. villig biträda därmed.
e s t b e r g s n [2109] n anspråkslös flicka af god familj, I med vana att underv.
minderåriga barn, har tagit småskolelärarinneexa- men, kunnig i språk, musik, handarb.
o. klädsömnad, önsk.
i fam. Svar till » Maria », Bergkvara.
[2133] E L ä r a r i n n a, enkel, anspråkslös, med godt lynne, villig att undervisa 2 ä 3 barn i van- liga skolämnen, språk, musik och hand- arbeten samt gå frun tillhanda, kan i augusti erhålla anställning.
Betyg, rekommendationer och löneanspråk till » Lärarinneplats », Kopparberg.
[2114] E n anspråkslös flicka med godt lynne, något kunnig och villig att deltaga i alla inom ett mindre landtbushåll förefallande göromål, finner genast mot fritt vivre plats å egendom i naturskön trakt, nära stad i Bohuslän.
Minder- åriga barn finnas ej.
Svar åtföljdt af rekommendation torde sändas till » Landtligt hem », Engebackens post- station.
" [2189] på en större egendom i Småland fin- nes plats ledig till hösten för en skicklig, ordentlig och sparsam hus- hållerska med godt lynne.
Svar, hälst med fotografi, torde insändas till » A.
A. », p. r. Karda Prisfrågorna (G.
19125) [2131] XXI — XXIV.
Inom den utsatta tiden ingingo 15 svar, af hvilka 5 å frågan X X I I, 3 å frågan X X I I I och 7 å frågan X X I V.
Priset i täflingen har tilldelats signaturen Stenia för hennes, med anledning .af den förstnämnda frågan insända, rik- haltiga och ypperliga förteckning på vildt växande örter, som un- der sommaren i olika praktiska ändamål löna sig att insamlas.
p l a t s i familj önskar till hösten en * undervisningsvan lärarinna, mäktig främmande språks konversation.
[2125] E n enkel, anspråkslös flicka önsk.
som biträde plats i ett godt hem eller som hushållerska hos en akt.
ungherre.
Goda betyg o. rek.
Svar till » Änna ».
Falköping p. r.