Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Friherre vöre Otters jemte Cliefens för Vermlands Fält-Jägare-Regemente, Öfverste-LieUtenantfenS rn. m. Montgommery Cedethjelms i underdånighet gjorde hemställanden, om tilökning uti aflöningen för Corpöraler, Trumslagare och Fält - Jägare vid berörde Corps, såsom skäl hvartill anföres, att Trouppen nu åtnjuter blott 6 Rklr per man i Uön om året, men är förbunden att på egen bekostnad bevista 14 dagars möte, hvartill, då én stor del skall hafva 15 ä 20 mil till mötesplatsen, minst 3tne veckor åtgå, samt att priserne betydligen stigit sedan berörde AflöningsStat faststäldes, men någon förhöjning icke blifvit Trouppen bestådd, ehuru den öfrige VärfVade Arméns Lönings-vilkor äro förbättrade samt jämväl Öfver- och Under-Befälet vid denne Corps sådan tillökning erhållit.
Med afseende å hvad sålunda anfördt blifvit, och då nödigt synes, att ifrågavarande Corps, Som, i jemförelse till hvad VärfVade Troupperne i allmänhet bestås, njuter en ringa aflöning, bihang till Riks-St.
Fröt, 1817. isig. 4:de Sami. N:r 137,174, S05 8 Stats-TJtskottets Betänkande}d äfven tillägges en mot tidens varupris närmare svarande aflöning, har Stats - Utskottet ansett skäligt tillstyrka, att Vermlands Fält - JägareRegementes Corporaler, Tmmslagare och Manskap, sorn nu aflönas med en Summa i ett för allt af 3,732 R:dr om året, måtte erhålla en tillökning i aflöningen till 33j:delä procent, som bestego till 1244 R:dr och hvilket belopp alltså å Staten under Tredje Hufvud - Tituln nu skulle uppföras; Hvilket dock vördsamligen öfverlemnas till Riksens Höglofb Ständers bepröfyande.
N:r «ool Riksens Högloft.
Ständers Stats-Ut skotts utlät ande öfver gjorde Motioner, angående ytterligare Lönförhöjning för Mtlitaire-Staterne. ill Stats-Utskottets utlåtande har HöglofI:
Ridderskapet och Adeln behagat remittera följande dit ingifne Memorialer af ilo Herr Professoren Munck af Rosensköld sorn framställt, huruledes angelägenheten fordrat, att Militaire-Staternes Löneförhöjning vid sista Riksdagen hade blifvit bestämdt reglerad och fastställd, samt icke lemnats beroende af tillgångarne och tillfällige förhållanden, derjemjemte Herr Professoren nu föreslagit, att Lönförhöjning måtte efter samma grunder för Militairen nu anslås, hvarefter den vid sista Rilts - Staii-Vts^CttetS Betuhlt andin: 105g »lagén beviljades Civile-Staterne, och säkre an-' *lag dertill göras: att härtill äfven användas de medel, sorn genom indragning och sammanslående af Vissa Embeten och Tjenster kunna beéparas: och att penninge-Löntagarne ej blott till hälften, utan fullt ut erhålla sina Löner beräknade i Spanmålsvärde. 2:0 Herr General-Majoren Friherre Björnstjerna, som andragit, att en del CompagnieChefer, Soubaltern- oth Underofficerare vid Indeldte Infanteriet skola vara uti serdeles behof af förbättrade Löner, emedan vid hvarje indeldt Infanteri-Regemente finnas åtta Cäpitainer med Lieutenant!
Löner och en med endast Fendrichs Lön, &ju Lieutenanter med Fendrichs Indelningar och fem med endasc Under* Officers, åtta Fendriehar med Penninge-Lönef och fyra med Under-Officers, samt Sextio Under-Officerare med endast Tjuguatta de sämsta Indelningar, och för öfrigt försedde med usle Rotelöner: samt 3:0
Her L. A. Montgomerij, som likaledes yrkat att Befälet vid Westerbottens Regemente, såsom intiehafvande svage Indelningar, måtte tilläggas förbättring å Lönerne.
I anledning häraf får Stats Utskottet upplysa: att, då vid förra Riksdagen , Kong!.
Maj:t i Nåder proponerade, hvad ock genom flere serskildta Motioner yrkades, att Penninge-Löntagarne i allmänhet i anseende till myntets fallna värde, måtte tilldelas Lönförhöjning, förklarade Kongl. Majslt i Nåder sig vilja vidtaga en förändrad Organisation af hela Försvars-väsen* det och påräkna tillgångar genom ihdragningar xo6o Stats-Utshottets Betänkanden. inom de redan varande anslagen.
Någon beräkning äf det öfriga behofvet kunde sålunda af Riksens Ständer icke göras; men de anslogo ett ungefärligt belopp härtill af 241,005 R:dr 10 rst. och lernnade dessutom tili Kongl MajsrtS Nådiga disposition egentligen för de Militaire angelägenheternes reglerande 200,000 R:dr af öfverskotteme på Stats-Verkets intrader, hvarutaf vid regleringen med år 1816, 121,25g R:dr 20 sk. 6 rst. härtill användas, men hvarutöfver likväl erfordrades 132,242 R:dr 15 sk. 8 rst , vid berörde års Riksmarkegångspris, och för år 1817 åter 228,960 R:dr 35 sk. 10 rst.
Riksens Ständer, som, på sätt anmärkt är, vid förra Riksdagen icke kunde ingå i en närmare åtgärd af Militaire-Staternes Ivönreg'ering , såsom beroende af det nya skick, hvaruti Försvars-väsendet skulle ställas, yttrade dock den underdåniga önskan, att Militaire-Staternes aflöning måtte lämpas efter de för Civile-Löntagarne antagne grunder.
Detta har ock skett, så vidt det af Kongl. Majtst i Nåder funnits verkställbar!, med afseende å de serskildte förhållanden, som med de Militaire-Corpserne inträffa , och hvilka ej hade medgifvit en i allt lika beräkningsgrund, som för de Civile, utan att tillika åstadkomma missförhållanden ej blott Regementerne emellan, utan ock jemförelsevis äfven root de Civile-Staterne ; Och Kongl. Majs:t har vid verkställigheten af denna reglering med de tillgångar, soln anslogos och för öfrigt af Statens medel funnos disponible, uttryckligt förklarat under den 12 December 1815, det Kongl. Majs:t i Nåder ansåge en närmare tillämpning Stats-ZJtskottets Betan/sanden.
1061 af de för Civile Fenninge-I-öntagarne fastställde Lönförhöjningsgrunder härvid icke hafva ägt rum, om än en derernqt svarande‘tillgång hade varit af Riksens Ständer anslagem Hvad sorn utöfver ofvannärnnde vid förra Riksdagen anslagne belopp af Kongl. Majs:t i Nåder pröfvats nödigt och billigt samt med Rikets krafter förenligt till Militaire-Staternes förbättrade aflöning, har Stats-Utskottet nu föreslagit till uppförande å Stat; och beror det på Kongl.
Majs:ts Nådiga bepröfvande, huruvida, genom vidtagande förändringar eller möjliga indragningar ut? visse detailler , tillgångar kunna beredas till förbättringar, der de tarfvas; men hvad för öfrigt angår Herr Professoren Muni af Rosenskulds förslag, att Penninge-Löntagarne i allmänhet måtte ej blott till hälften, utan fullt ut i Spanrnålsvärde få deras Löner bestämde; så skulle dertill fordras ett ytterligare anslag af medel, som Stats-Utskottet ej kan tillstyrka.
Reträffande åter Herr General-Majoren Friherre Rjörnsfjerraas samt Herr Montgommerys framställningar om Lönförhöjningar för Indeldte Infanteriets Refäl; så förekommer härvid, att Rikets Ständer vid sista Riksdagen funno sig endast kunna sträcka Lönförbättringen till Penr. inge-Löntagarne, emedan de indeldte, hvar i sin mån, ehuru med olika indelningar försedde, finna sig bättre lottade då deras Löner åtfölja tiden och myntvärdet.
De Löntagare åter vid Indeldte Arméen, som genom vidtagne regieringar med indelningarne, antingen nu måste tjena med andre inkomster, än deras tjenstegra - lo6s Stats- Utskottets
Bet ärik anden< eler skulle tillhöra, eller ork hafva Penninge* Löner, njuta för närvarande sådane vilkor, sorn Kongl- Majs:t vid regleringen funnit skäligt att fastställa och tjllgångarne medgifva*
Och den jemkning eller ytterligare reglering, som i detta hänseende kan finnas nödig och äga rum inom de redan varande anslagen, anser Stats-Utskottet pä Kongl- Mäjs:ts Nådiga hepröfvande och åtgärd ankomma:
Hvilket vördtämligen hernställes .Riksens Höglofl.
Stockholm den i Maji 1818* N:r ani, Riksens Högloft Ständers Stats-Utskotts
Utlåtande angående upptagande 1 Stat af 3,500 R:dr Hamburger Banco Fy rings,' mc del} såsom inkomst från Damnark* Dä. under verkställigheten af Stat*-regleringen i afseende på Stats intraderne, Utskottet in-» hämtat, att till och med 1808 varit påräknad en Summa af 3,500 R:dr Hamburger
Råneo på grund af 6 Art, i 1660 års Tractat med Dan-1 mark, såsom ersättning till Svenska Staten fö,r Uyringarnes underhållande på Skånska kusten, men sedan berörde år från beräkningen i RiksStaten af Stats-Verkets inkomster blifvit ute* sluten; så har Stats-Utskottet genom Herr HofCantzleren begärt och erhållit den upplysning, att, enligt de meddelanden, spm i detta ämne från Kongl.
Majus Beskickning vid Kongl. Dan^ ska Hofvet erhållits, omförnaaUe S^mma icke Stats-Utskottets
Bet link anderi'.
1063' genom senare Fördrag upphört att tillkomma Svenska Stats-Verket, hälst, då icke någon af 1660 års Tractats Articlar i detta fall blifvit iriskränkt, utan deremot ytterligare bekräftade genom Freds - Fördragen i Jönköping oell Kiel, den förre Tractatén ännu i sin fulla kraft bibehålles; hvarföre Stats-Verket otvifvelaktigt äger den rättighet, att, på lika sätt som före år 180g, ifrågavarande Summa uppbära samt bland dess Intrader allt framgent påräkna; Och hade anledningen till denne Stats - inkomsts uteblifvande varit den förgätenhet, som härom för* modligen uppkommit under de krigsoroligheter,' hvilka vid denne tid ägt rum emellan båda Riken; Men, som denne ersättnings-summa, på sätt anfördt är, vore försäkrad genom Tractatens helgd, och således borde oafkortad tillflyta Svenska Stats-Verket, skulle Kongl.
Maj t ej underlåta att om sådane åtgärder förordna, hvarigenom så väl desse medel för den tid Staten deraf varit i mistning må kunna återvinnas, som en framtida säkerhet beredas för deras oafbrutna utgörande.
På grund häraf har Stats-Utskottet funnit ifrågavarande Summa 3,500 R:dr Hamburger Banco kunna och böra upptagas bland StatsVerkets Intrader uti Riks-Staten, sorn nu regleras, samt att denne Summa för de förflutne åien, hvarunder den icke ingått, blifver en tillgång bland Stats - Verkets Öfverskotts - medel; Hvilket Utskottet skolat hos Riksens Höglofl.
Ständer vördsamligen anmäla med hemställan,- ätt den underdåniga anhållan gjöres, det täcktes Kongl. Maj;t i Nåder vidtaga den åtgärtj,- J064 Stais-Utskottets Betänkanden, Kongl. Maj:t kan finna Iämpelig, hvarigenom desge medel maga Stais-Verket tillgodokomma.
Stockholn! den j Maj 1818.
N:r 202.
Ständers Stats-Utskofts
Ut* låtande, angående den Summa, som för Stats- och RiksgäldsVerkens behof erfordras att genom Allmänna Bevillningen utgöras, Sedan Stats - Utskottet nu i så måtto fulländat dess åtgärder vid Stats - regleringen, att Utskottet afgifvit yttranden öfver de af Kongl. Majit uti Bess Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof af den 29 November förledit år jemte serskildte i Jtfåder aflåme Remisser äskade tillökningar under Riks-Statens serskildte Hufvud - Titlar, äfvensom angående de för öfrigt hos Riks- Stånden föreslagne nya utgifter; så, och ehuru de af Utskottet tillstyrkte anslag ännu till en del icke äro af Riksens Höglofl.
Ständer bestämde, har likväl Stats-Utskottet, i förmodan, att någon betydlig förändring icke lärer komma att äga rum uti de be. räkningar, sorn nu kunna uppgöras såsom resultat af Utskottets arbeten, ansett sig böra uppgifva den Summa, sorn, i följd häraf, finnes erforderlig för Stats- och Riksgälds-Verkens sam. fäldte behof att genom Allmän Bevillning fyllas, på det Bevillnings-Utskottet må komma i Stats-ZJtskottets Betänk anden. 1065 tillfälle att upprätta Förslaget till fördelningen af Bevillnings-beloppet.
Stats-Verkets nu ägande andel af Allmänna Bevillningen eller den sä kallade Stats-bristen, utgör, enligt Riksens Ständers vid sista Riksdagen tagne beslut ----- 1,430,000:--
Och för de nu tillkomne ökade u (gifte me, som å Riks Staden under dess ser- . skildte Titlar komma att uppföras, erfordras utöfver de påräknade Stats-Verkets nya tillgångar 250,000:-- * 1,670,000:-- Rtisgä/d? - Conwirets behof: i:o Ärlig ersättning till Hans Maj:t
Konungen för använde medel till liqvideran- » de af Riksgälds-Con» toirets utländske skulder - - 200,000)*- 2:o Afbetalning på förfallande
Tån inom 1823 års slut, interessen å RiksgäldsContoirets med ränta löpande skulder, förslagsvis årligen - - 250,000:- - io66 Stals-Vtskottets BetHnkanden.
Transport 3:0
Aflöning till vederbörande 1 Riksgälds-Contoiret samt till Riksens Ständers Justitia - Ombudsman och tjenstgörande vid dess Bureau, till Riksens Ständers Deputerade till deltagande i Öfver-Revision af Krigs - Räkenskaperne, Papper till Credit-Sedlar, Reparationer, Djus-penningar m. m., på förslag z " 60,0003 Summa 510,000-- Hvarifrån afgå Riks. gälds - Contoirets inkomster :
I/icent-me del . , . 45,000:-» Ränte-medel ....
15,000:-- Skatterättsmedel . . '! 3,000-- Observations - medel . i ♦ ; 500-3 — 6 3,5°'8;*» Återstå 446,500: - - Som utföra» till jemnt • - - ; 1,670,000: 459,00» Stats-Utsiottecs Betänk and eri. 1067 Transport s,i 2 0,000: - « Ersättning till Banken afl^örskot* tet till Krigs-kostnader samt afbetalning pä mindre Creditivet - - <750,000:-- 1,200,000: - •
Summa Allmän Bevillning 2,870,000;-- Dä Bevillnings • summan vid sista Riksda* gen fastställdes, med inberäknande af den genom
Fyll nads - articlen uttaxerade Handt - Tulls-ersättningen och Bränvins - Consuintions-afgiften 270.000
R dr, till ett sammanräknadt belopp af 9.620.000 R;dr, skulle Allmänna Bevillningen alltså nu okas med 250,000 R;dr.
Härunder begripas likväl icke de StatsVerkets extra-ordinarie Inkomster, hvilka under benämning af Bevillning ingå till Kongl. Stats - Contoiret och bestå af Tull- Post- och Charlas-Sigillatas - medlen samt Bränvins - bran* nings-afgift, hvilka serskildte Bevillningar vid den nu verkställde Stats - regleringen äro upptagne att utgöra 1,800,340 Rtdr 13 sk. 8 r;st. 5 Hvadan, och om uti de Författningar, efter hvilka denna Summa utgår, någon sådan förändring nu skulle göras, hvarigenom beloppet häraf minskas, eller okas, kommer ofvannärnndc Summa af Allmänna Bevillningen att derefter lämpas.
I öfrigt får Stats-Utskottet tillfälle att i dess snart afgifvande generella Betänkande öfver Stats- regleringen upptaga och beskrifva dé omflyttningar och förhöjningar, som vid denne reglering ägt rum och af hvilke sednare den! nu uppgifne påökningen å d#n så kallade Statshkisten eller bidraget af Allmänna Bcyilloia - jo68 Stats-Utskottets Betänkandent gen för Stats-Verkets behof sig härleder:
Hvilket allt Utskottet skolat vördsamligen anmäla.
Ständers Stats-Utskotts Utlåtande i anledning af Herr L.
La Edelbergs Memorial om Lån af Allmän’ na Medel till Skolehus uppbyggande eller inköp uti Landscrona.
R iksdags-Fullmägtigen fran Landscrona Herr L. L. Edelberg har uti Memorial) som Vallöf].
Borgare-Ståndet remitterat till Stats-Utskottets yttrande) anhållit, att, då vid den förändring nämnde Stad mäst undergå, Kongl. Maj:t och Kronan funnit för godt öfvertaga Stadens fordna Skolehus och det alltså vore nödigt anskaffa ett nytt, det kunde ett Lån af Allmänna Medel, stort Tio Tusende Riksdaler, Staden härtill beviljas, desto häldre, som Malmö, Ystad och Helsingborg utaf Staten undfått betydlige Lånbiträden till Inrättningar, sorn ej haft ömare eller vigtig&re föremål än detta att befrämja.
Stats - Utskottet har ej förr kunnat besvara denne Remiss af orsak, att, då uti Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om tillökt anslag för Läroverket! i allmänhet äfven förekom fråga om anslående af Fond till Skolhus-Byggnader, det alltså berott på afgörandet utaf detta Ärende i sin vidd, huruvida någon utväg kunde finnas att af Stats-Verkets mede] föreslå något under - Stats-Ulskottets Betänk anden. i o 6g Stöd, hvarutaf JLandscrona i förevarande hanse* ende kunnat få sig begagna.
Utskottet har nu afgifvit dess Utlåtande angående Uppfostrings-Verkets befordrande, men dervid ansett sig ej kunna för närvarande tillstyrka det föreslagne bidrag till Skolhus - Bygg* nader i allmänhet, i anseende till Stats-Verkets knappa tillgångars Och, beträffande nu Herr
Edelbergs begäran om ett Uån af 10,000 R:dr, så, ehuru Stats - Utskottet, vid det förhållande som föranledc behofvet af ett nytt Skolhus i I.andscrona Stad, finner
Sraden ej sakna anledning att söka ett sådant biträde af Allmänna Medel, kan likväl Utskottet, enär Stats-Verket ej har någon Fond* som härtill äf disponible, icke tillstyrka detta Eåns beviljande; Hvilket vördsamligen öfverlämnäs till Riksens Ständerfi bepröfvande.
Jhr 204* Riksens Högloft, Ständers Stats- samt Att-' manna Besvärs- och *Ekonomi-Utskotts
Utlåtande i anledning af gjorde motion ner, angående Tull-Verket och dermed gemenskap ägande ämnen.
Under den 9 sistledne Januarii hafva Höglofh Ridderskapet oah Adeln till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten remitterat de utaf Herr Friherre C. L.
Stael von i'o 7ö Stats• och Besvärs- Utskottens Betänkdnderii Hollstein och Herr C. af Stenhoff väckte ma* tioner, om förändring af Tullverkets Administration m. m, jemte Herr Grefve B. von Scluverins, Herr Friherre G. af Wetterstedts, Herf Friherre L.
Boijes, samt Herr 25.
Munk af Rö~ senchöhls serskildta yttranden i samma ämne.
Under åberopande af Riksens Ständers rätt att disponera Tull-medlen, såsom Varande af Be-villnings-egenskap, har Herr Friherre Stael von Hollstein härvid framställt nödvändigheten att tillse, dét denna Upppörd på det mäst fördelagtiga
Sätt matte administreras.
Herr lif Stenhoffs motion åsyftar tillvägabringandet af en total Reform af Tullstyrelsen samt grtinderne för förvaltningen af Tull-medlen, hvilka, om de rättelligen behandlas, förmenas Öfverstiga alt hvad derunder både blifvit beräknadt, och verkeligen influtit. 1 detta afseende har Herr äf Stenhoff tillstyrkt, att Tull*.
Di rectionen inskränkes till en General -TullDirecteur och högst 3 ne Ledamöter, med behörig Can.tzli-Betjening; att Ofver *
DirecteursEmbetet alldeles indrages; att en af Tull-Styrelsens Ledamöter uppdrages att, turvis, resi omkring Landet > för att eontrollera vederböTande Oflicianters förhållandén: att hela Tullverket uppföres på Rikets Stat: att Tull-Styrelsens Ledamöter och de fleste vid Tull - Staten varande F.mbets- och Tjenstemän icke måga skiljas ifrån sine Tjenste-befattningar annorlunda, an efter Laga åtgärd: att Lots- oth Dykeri-inrättningärné sammanslås med Tull-verket: att Tull-Räkenskaperne förenklas, och Redogörelsen för Tullverket ställes under säkrare Lön - Stats2 och BesvärS-Utskottens Betunkanden.
10711 troll, än hittills; samt att Landt-Tulls-bevak* ningen, såsom öfverflödig, och onödigt betungande för Landet, genast borde upphöra; Till vinnande af hvilket allt vidare blifvit föreslagit: att Revision af Tullverkets Räkenskaper med det snaraste måtte verkställas: att ett serskildt
Utskott kunde tillförordnas att upptaga alla ärender, rörande Tullverket: att, då en Commité vore satt till öfverseende och granskning af Tullverket i det hela, denna Cemmitées Protocoller och Handlingar måtte infordras: sann sluteligen att, genom en stor Deputation, hos Kongl. Maj:t måtte i underdånighet framställas vigten af en nödig reform af hela Tullverket och dess organisation.
Desse Herr af Stenliojjs förslag, i afseende på Tullverkets Personal, samt föreskrifters meddelande om det reglementariska vid Tull-Styrelsen, hafva Herr Grefve von Schwerin samt Herrar Friherrarne af Wetterstedt och Boije, på upptagne skäl, ansett icke kunna af Riksens Ständer pröfvas, utan böra på den administrativa makten allena bero; hvaremot Herr Munck af Rosenschöld trott det, enligt grundlagarne, vara Riksens Ständers ovilkorliga rätt, att i desse delar förordna, på sätt nödigt finnes; äfvensom Herr Friherre af Wetterstedt, vid bedömandet af Herr af Stenhoffs Motion i allmänhet, yttrat den öfvertygelse, att någon förändring af Tull - Styrelsen, för närvarande, icke vore af nöden.
Härförutan har Hedervärda Bonde-Ståndet uppdragit åt Stats-Utskottet enskilt, att sig utleta öfver de af Riksdags-Fullmägtige Eric E* 1072 Stats- och Besviirs-Utskottens Betänkandet Piesson från Örebro Län, Johan Leiditz från Go* theborgs och Röhus Län, samt Anders Danielsson från Elfsborgs Län, hvar för sig, ingifnö Memorialer, med hemställan, att Tull-Styrelsen, dervid ■ hvarjehanda vore att anmärka, måne, genom Riksens Ständers åtgärd sättas i ett förbättrad t skick; hvartill, efter Eric Ericssons tanka, hufvudsakligen skulle bidraga, örn den serskilta Revisionen af Tullverkets Räkenskaper upphörde, oöh denna granskning, i stället, lemnädes åt Kongl.
Kammar-Rätten, samt, för öfrigt, om hela Tull-Styrelsen ställdes under KgU KarnmafrCollegii vård och inseende.
Vidare har Allmänna Resvärs- och Ekömi-Utskottet till enskilt handläggning fått emottagä nedan anmärkte Motioner i detta ämne, nemligen : Af Herr F. Montgommery, sorn, undéf anförande af de olägenheter, hvilka med RandtTulls - bevakningen skola vara förenade, hemställt, att denna bevakning och dermed åtföljande visitationer genast mätte försvinna! hälst vid den af Riksens Ständer, vid föregångne Riksdagar, åtagne Revillniugs utgörande under namn af Ländt Tuils-ef sättning, skall varit fogadt det vilkor, att Landt - Tullarne borde indragas. Af Herr Trösten Doctor Stenhammar .■ att, då Verkställighet ännu icke följt å Riksens
Ständers redan yttrade underdåniga önskan om nödvändigheten af en förbättrad organisation och förvaltning af Tullverket, förnyad underdånig hemställan derom nu måtte ske.
Stais* och Besvärs-TJtslottens Betänkanden, i o 7g1 Af Herr E. G. Holm .• att, till förekommande af tle mänga chicaner och ledsamheter, livai med den trafiquerande Allmänheten besväras genom visirationer efter Lurendrägeri-gods, och genom Landt-Tulls-beVaknihgens fortfaran, de, desse anstalter matte upphöra: att Kust bevakningen i stället mätte utsträckas: samt att Tull-medlen, hvilka, såsom en .Bevillning, tillhöra Riksens Ständers disposition, måtte, i likhet jned Banken, Rikgälds-Contoiret och Assi" sfancen, ställas antingen under Fullmägtiges Styrelse, eller komma under Riksens Sunders Revisorers granskning.
Af Herr M, Mitander, 1 hvars tanka de e< mellan Sverige och Norrige varande Tu dar bor. de indragas, såsom medförande betydliga kost* hader, samt i öfrigt föga motsvarande deras ändamål, att hindra inpractiserandet af förbudne varor’, Hvilket förslag
Hrr Ålin, H. fl. Schivail och Tunell, på anförde grunder, bestridt, med dervid bilagd önskan, af Herr Tunell, att en strängare bevakning måtte blifva föranstaltad 1 Städerne och på Landet närmast Seland, i an.
Seende till de lurendrägerier, hvilka åt den si* dan vöre att befara.
Af Riksdags-Fullmägtigen Gustaf Gustaft* son från Södermanland: atr JLandl-Tuils Betjeningen, såsom öfverflödig, genast måtte afskedäs och deras Löner till Staten indragas, deruti Bonde-Standet i allmänhet instämt.
Af Riksdags-Fullmägtigen Nits Nilsåon från Carlstads Län, sorn anfört, att det sätt, hvarpå Landt-Tulls-bevakningen mot Norrige utöfvas, Bihang till RiliS-St.
Fröt. 4idc Sami.
N:r isy 136» ioyi Stats- och Besvär s-TJtskottens Betänhanden. hvarvid Allmogen icke skall tillåtas, att, i en. skilta ärender, dit företaga några resot, utan att förut anmäla sig vid de nyligen inrättade ofta aflägsna Tullkamrarne, vöre för Allmogen i detta Län högst betungande; hvadan Nils Nilsson föreslagit, att Kongl.
Brefvet af den 18 September i8io, enligt hvilket visse Socknar i Vermland erhållit tillstånd* ätt utan Pass begifva sig till Norrige, kUndé erhålla én sådan förklaring och utsträckning, att slik anmälan vid Tullkamrarne ansåges icke vidare böra äga rum.
Af Liksdags-FUllmägtige Hans Nitsson och Hans Michaelsson från Gefleborgs Län: att LandsTulls - bevakningen, såsom ett hinder för varutransporten
Och endast medförande kostnader för Staten* måtte helt och hållet afskaffas; uti hvilken hemställan samtelige Fullmägtige från Örebro, Jemtlands, Vesterbottens, Vesternorr* lands och Gefleborgs
Län sig förenat; hvarvid Carl Henricsson från sistnämnde
Län gjort det serskilta tillägg, att Elfkarleby Tull kunde såsom alldeles olämplig afskaffas, halst ofta skall händt, att varor genom öppnandet öch visiterandet derstädes under regnväder blifvit alldeles förderfvade; samt sluteligen, Af Riksdags-Fullmägtigen Pehr fritsson från Stora Kopparbergs
Län , som med framställning af det uppehåll vägfarande tillskyndas genom anställande visitationer vid den i Dalarne existerande Malugns Tullkammare, tillstyrkt, att
Tullbevakningen derstädes antingen måtte helt och hållet Upphöra, eller ock inrättas på ett sådant sätt, att den, för att uppfylla sitt ändamål endast må träffa dem , som passera Norrska Stats- oell Besvärs-Utskottens Betänianden'.
1075 gränsen och idre dem, sorn komma från sine hemvist i loflige ärepdér 0ch hvilka lika med Sindre medborgare äga rätt att fordra, det de ej tinder sine färder hindras och uppehållas.
Vid pröfnlngen af desse Motioner samt hvad i öfrigt