Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Svara sådan Stads folkmängd, fastighetsvärde och directa skattebidrag icke jemn t emot ett helt tal Riksdagsmän, bes/ute då Riksförsamlingen, huru en eller flere Städer, eller Städer och Köpingar må med den Staden till ett valdistrict förenas.
För Stockholm bestämme Riksförsamlingen endast Riksdagsmännens antal.
Stadens Pröfnings-Comité bör, året efter det, då lagtima Riksdag öppnad blifvit, enligt de grunder, på hvilka samtliga Städernas indelning till valdistricter beror, bestämma Stadens indelning i valdistricter.
Hvarje Läns Pröfnings-Comite bör, å tid, som för Stockholm sagd är, med hufvudsakligt afseende på folkmängden, bestämma indelningen af Länets landsbygd i valdistricter.
Riksdagsbeslut om ändring i det för de serskilda Länen eller Stockholms
Stad fasts ällda antal af Riksdagsmän bär vara kun gjordt en månad före Pröfnings-Comiteernas sammanträde.
7 Skulle
Pi öfnings- Comit e'er försvinna, ege Riksförsamlingen bestämma, hvilken Länsvis bildad myndighet nili de ät nämnde Comitéi denna lag, uppdragna pligter öfvertaga. f).
Hvarje val dist rict väljer en Riksdagsman.
Med undantag af Stockholm, skall dock Stad, hvilken ensam eger välja pä mer än en Riksdagsman, äfvensom district, hvilket innehåller sådan Stad, genom ett val välja så mångå Riksdagsmän, som Staden eller distr idet eger att till Första Kammaren utse. § io. Riksdagsmannaval skall ske: 1:0 i senare hälften af Augusti månad det år, då lagtima Riksdag hållas skall.
Valet gäller för om förmäl da Riksdag, samt sådan urtima, som under tiden mellan ofvannämnda och dernäst följande lagtima sammankallas och som ej i nästföljande moment omförmäles; 2:0 då urtima Riksdag blif vit sammankallad af anledning, som nämnes i Regerings-Lönnens 5o, 5i, 52 eller 53 Valet gäller för den Riksdag, till hvilken kallelsen är utfärdad; 3:o då redan vald Riksdagsman, antingen före den Riksdag, som pä hans val närmast föijer, eller när kallelse skett till annan Riksdag, som han i kraft af samma val bivista bort, eller under Riksdag är med döden af gängen, eller af laga förfall är urståndsatt, eller på laga skäl af säger sig, att det erhållna uppdraget fullgöra, eller i följd af valets ogillande eller valbarhets förlust uppdraget måst frånträda.
Valet gäller för återstoden af den tid, hvarå den afgångnes full magt lydde. §11.
Röstlängder öfver de i Släder eller större Köpingar va/berättigade böra i April månad det år, då lagtima Riksdag inträffår, uppgöras af de tjenstemän, som mantalsskrifning förrätta, och hvilka fur sådant ändamål skola vara försedde med Stadens eller Köpingens sista uppskattningslängd.
Hvar och en i Stad eller Köping för sin person skattskrif ven och derstädes valberättigad skall, så framt han icke vid nästföregående mantalskrifning eller, derefter, sist inom
Mars månads slut hos den tjensteman, sorn röstlängden uppgör, af sagt sig valrättens utöfning i Staden eller Köpingen, och öfver den afsägelse uttagit bevis, i Stadens eller Köpingens röstlängd antecknas för den rösträtt, han i Staden eller Köpingen eger.
Vill han der, med stöd af 3 §, föi■ rösträttens utöfning räkna sig till godo annorstädes inne - imf vern de lius, tomt, jord, bergsbruk eller minan lägenhet, eller idkande yrke, skall han inom ofvan sagde tid den afsigt anmäla och sitt anspråk styrka.
Vill någon, som icke är i Staden eller Köpingen för sin person skattskrifven, derstädes, med stöd af 3 rösträtt, som han enligt 1 och 2 morn.
1 eller 3 innehafver, utöfva, skall han den afsigt å ort och tid, sorn ofvan sagda är o, skriftligen anmäla, och derjemte styrka, så val samma afsigts anmälan å den ort, der han för sin person är skattskrif ven, som ock de förhållanden, hvilka enligt förstnämnde kunna förökning af hans rösträtt medföra.
Finnes han då berättigad, att all sin rösträtt i Staden eller Köpingen utöfva, varde då i dess röstlängd för all den rösträtt upptagen. § 12.
Röstlängden insändes inom nästföljande
Maj månads slut till Stads-rätten, hvilken under Junii månad samma år låter den å allmän sammankomst af Stadens samtliga valberättigade, i Rättens närvaro, granskas. Ofver alla de anmärkningar, som då andragas, skall föras protokoll.
Anmärkningarnes pröf ning åligger Stads-rätten ; och de, som godkännas, antecknas också i röstlängden.
Efter fulländad granskning underskrifvas röstlängd och protokoll af Stads-rätten samt minst fem va/berättigade.
Ar röstlängden upprättad för Stad, der Stads-rätt ej finnes, eller för större Köping, insändes den inom ofvan sagda tid till Kyrkoherden, hvilken under nästföljande
Junii månad å allmän stämma med de valberättigade, hvilken bör vara utlyst å tid, som för Socknestämma stadgad är, låter längden granskas.
Profuingen af gjorda anmärkningar tillkommer de närvarande valberättigade.
Med anmärkilingarnes anteckning förhålles, som i denna § förut är sagdt.
Röstlängd och protokoll underskrif vas af Kyrkoherden och, jemte honom, af minst fem valberättigade, der så mänga finnas och tillstädes äiro, samt insändas derefter till den i i3 ,§‘ omförmälda valförrättare.
Emot så granskad röstlängd ege ingen annan ny anmärkning rum, än om minskning eller upphörande af valrätt; och tjene denna längd till grund för val, både till då närmast infallande lagtima Riksdag, och till sådan urtima, som före den dernäst följande lagtima sammankallas. § 13.
Riksdagsmannaval för Stad eller större Köping förrättas alltid i Staden eller Köpingen.
Valförrättare är i Stad Stads-rätten, men der sådan icke finnes, och i Köping, annan Domare, under hvilkens domvärjo 'Staden eller Köpingen närmast lyder. 9 § 14.
Till sådant
Riksdagsmannaval skall kallelse af vo.tförr ättar en utfärdas, och i vederbörande kyrkor uppläsas minst fjorton dagar förut.
För Stad, sorn ensam väljer en eller flera Riksdagsmän., bestämmes valdagen af val förrättar en.
Består valdistrictet af flera Städer, eller Städer och större Köpingar, varde för hela districtet valdagen bestämd af Stadsrätten i den Stad, hvilken Riksförsamlingen förordnat; skolande den Stads-rätt till districtets öfriga valförrättare uppgifva dagen så tidigt, att kungörelsen inom här ofvan stadgad tid kan vara uppläst i Kyrkorna.
Hålles å den. dag, då kungörelsen uppläsas bör, icke Gudstjenst i den Kyrka, till hvilken Stad eller Köping hör, gånge, som i 26 säges. § 15.
Riksdagsman för Stad eller Stads-valdistrict väljes genom slutna, enkla, omärkta sedlar, af hvilka hvarje valberättigad /einnar en, för hvarje hel, tiondedels eller hundradedels röst; och skola de sedlar, hvilka lemnäs för lika röstvärde, serskilt samlas och räknas.
Hvar och en i Staden eller Köpingen boende valberättigad, som icke af styrkt laga förfall hindras, aflena te sjelf sina röster.
Den, som laga förfall styrker eller utom Staden eller Köpingen bor, ege sådane röstsedlar, som ofvan beskrifne äro, insända, i försegladt omslag, för sedt med tyd! i g och af den röstande sjelf underskrifven, så lydande påskrift: ’’N.
JY:s röster till Riksdagsmannaval! i JY. N.
Stad (Köping) d. ” Tiondedels och hundradedels röster skola i serskilda omslag insändas.
Rösternas sammanräkning skall genast, efter omröstningens slut, verkställas af val förrättaren.
När hela val förrättningen slutad är, skall protokollet af valförrättaren och minst feni va/berättigade under skrif vas.
Består valdistrictet af flera Städer, eller Städer och större Köpingar, då skola till den Stads-rätt, sorn bestämt valdagen, de protokoll, som äro hållna öfver de öfriga, till districtet hörande Städernas eller Köpingars val, genast insändas; hvarefter omför mälda
Rätt sammanräknar de vid districtets samtliga val afgifva rösternas antal. § 16.
Riksdagsman i Första Kammaren för Stad eller Stads-valdistrict vare den, som vid det eller de för Staden eller districtet anställda val fått flesta rösterna.
Om valet, i följd af likhet i röstetal, är oafgjordt, anställe den Stads-rätt, som valdag bestämt, lottning, och vare då den, som lotten utvisar, Riksdagsman.
Af säger sig vald Riksdagsman uppdraget, skall ock den Rätt pröf va skälet och, i fall det godkännes, besörja valets förnyande.
Der hela districtets val åt ett ställe förrättas, vare lottningen eller förnyelsen genast, efter det anledningen yppats, verkställd.
Bil. till Coust.
Utsk. år 1844' Mein.
N.-o 2. 2 10 § 17.
Stads-rättj som va/dag bestdmtj utfärda cch underskri/ve för den, som enligt nästjöregående blifvit Riksdagsman, en sä lydande full makt: O ”Sauls-Rätten (Rådstufvu- Rätten) i N. N. Shul, gör vet erligt, att vid i dag (den ) anställdt val har, på sätt protokollet närmare utvisar, för denna stad (N. N. valdis t rict) och den tid, som Vallagens 10 § 1 (2) (3) mom. utsätter, till Riksdagsman i Riksförsamlingens Första Kammare JV.
N. blifvit utsedd; hvarå detta länder till bevis celi fullmagt. N. N. d. ” § 18.
I Stockholm bestämmes valdagen för alla Stadens valdis'ricter, och utfärdas fullmakter för alla i Staden valda Riksdagsmän af Stats-rätten, äfvensom röstlängderne och protokollen för S tadeus serskilda va/dis!ricter till samma Rätt insändas; men alla öfriga här ofvan Stads-rätten anvisade, åligganden uppdrage
Rätten åt en för hvarje val-district serskilt utsedd afdelning.
I Städer, der Första och Andra Under-Rätt finnas, böra denna Vallags Stadgande/i om Stads-rätt förstås om Andra Under-Rätt. § 15.
Röstlängd öfver de valberättigad!e i Gäll eller serskildta
Län tillhörande del af Gäll på landet bör i April månad det år, då lagtima Riksdag inträffar, upprättas af deri tjensteman, som mantalsskrifning förrättar, och som för sådant ändamål bör vara försedd med GäUets eller den serskildt
Län tillhörande deleus sista uppskattningsUingd.
Om hvad iagttagas bör af den, som i Gället är för sin person skattskrifven och der, med stöd af 3 f, vill ali sin rösträtt utöfva, eller af den, sorn, ehuru icke i Gället för sin person skattskrif ven, derstädes, med stöd af ofvannämnde f, röda vill, gälle hvad i 11 för S id eller större Köping stadgadt är.
Såsom Gäll anses både i denna och efterföljande ,§§ lands-församling, sorn med Stad elier större Köping i andra afseenden är förenad tili ett Gäll; landsbygd, som med S ad eller större Köping utgör en församling; annex- eller capell-jörsamling, som eger minst tvåtusen inbyggare, och sådan del af Gäll, som antingen utgör en hel socken och derutöfver, men tillhör annat Län, än det, der Moder-kyrkan är belägen, eller ock innesluter Moderkyrkan, men, efter afsöndring af delar, hvilka tillhöra andra
Län, icke utgör en hel socken. 11 Sudan ilel af Gäll, scm ligger utom det Län, dit Moderkyrkan hör, och sorn icke, enligt hvad här efran är stadgadt, anses sthom ett Gäll, skall, efter P/oJ/ungs-Comifeens förordnande, för Valinannaval förenäs med ett inom Länet angränsande Gäll• § 20.
Bos!längd bor till Kyrkoherden inom Maji månads slut samma år insändas och under derpå följande Juni månad, å allmän Gäll slämma, af de valber ätt i gade granskas.
Om anmärkningar nes anteckning gäller hvad i 12 f sä ges; med deras pröfning förhåltes så, sota samma § flir Stad, der Stads-rält ej finnes, eller för större Köping säger.
Efter slutad granskning, skola både röstlängd och protokoll af Ordföranden och, jemte honom, af mit/st Fern valber ätti gade, der så många finnas och tillstädes äro, underskrifvas; hvarefter ingen annan ny anmärkning deremot må göras, än rörande minskning eller upphörande af valrätt.
Såsom Gällstämma anses i denna och följande §§ ock den stämma, som af Gällstämmans Ordförande, å lid, St m för Socknestämma är stadgad, blifvit utlyst, och hålles med sådana delar af Gäll, som, enligt nästföregående ff, i denna Lag anses lika med Gäll.
Röstlängd for sådan del af Gäll, som ligger utom det Län, dit Moderkyrkan hör, men icke enligt nästföregående ,5' anses lika med Gäll, granskas i Gällstämman med det Gäll, hvarmed sådan del enligt samma blifvit för Val mannaval förenad. § 21.
De i ie) och 20 omförmälde röstlängder insändas, efter den i sistnämnda § föreskrifva granskning, till Landshöfdingen, hvilken öfverlemna!' dem till Pröfnings-Comileen.
Efter anställd jemförelse mellan Gällens röstetal och Länets öfriga förhållanden, bestämme sagda Comité, huru många valmän hvarje Gäll eger att utse till deltagande i Valdistrictets Riksdagsmannaval.
Inom Länet skall samma röstetal läggas till grund f ör rätt att utse en valman.
Det grundtal skall Pröfnings-Comileen utsätta, dock icke öfver Etthundrade hela röster.
Uppgår röstetalet i ett Gäll icke till det således utsatta grundtalet, skola de der val berättigade icke destomindre en valman utse.
Öfver skjuter röstetalet ett eller fern grundtal, lemnäs öfverskottet utan afseende, så vida det icke utgör mer än halft grundtal; stiger det deröfver, varde såsom helt ansedt.
När Pröfnings-Comitéen härom förordnat, besörje Landshöfdingen, att röstlängderne skyndsamt varda till vederbörande Kyrkoherdar äterstälda ; hvar - 12 efter så väl dessa röstlängder, som Pröfnings-Comiteens fattade beslut om Valmännens antal, skola tjena till efterrättelse, icke blott för de valmannaval, hvilka mäste anställas för närmast förestående lagtima Riksdag, utan också för dem, hvilka kunna blifva nödiga för urtima Riksdagar, som efter omförmälda, men innan näst derpå följande, lagtima Riksdag sammankallas. o § 22.
A allmän Gällstämma ege de valberättigade i hvarje Gäll att, inför Gällstämmans Ordförande, minst en vecka före Riksdagsmannaval utse så många inom valdistrictet bosatta och till Riksdagsmän valbara Valmän, sorn Pröfnings-Comitéen bestämt att i nämnda val deltaga.
Suppleanter må, der de valberättigade så besluta, på samma sätt väljas.
Ej må Kronobetjent till Valman utses.
Välmannaval fortgår, utan afseende derpå, att flere eller färre valberättigade sin rätt försumma.
Gällstämmans Ordförande, hos hvilken protokoll och handlingar, hvilka angå valmannaval, också böra förvaras, förordnar den i haris ställe må föra ordet vid de val, han sjelf icke kan bivista.
Kungörelse om Valmannaval skall af Gällstämmans Ordförande utfärdas, och i alla Gällets kyrkor uppläsas minst fjorton dagar före valet.
I de församlingar eller cape/lag, der Gudtjenst icke hållas den dag, dä kungörelsen i Gällets öfriga kyrkor uppläses, bör följande dagen ett exemplar af kungörelsen skyndsamt sändas från gård till gård.
Härom besörja, på Presterskapets tillsägelse, Kronobetjeningen.
Lag samma vare om sådan del af Gäll, som för Valmannaval är förenad med annat Gäll, hvars Kyrkoherde kungörelsen skall utfärda.
Ar valman död eller af laga förfall hindrad att sitt uppdrag verkställa, och suppleant i hans ställe icke utsedd, skall, om tiden medgifver, nytt valmannaval ske.
Hindrad valman bör om hindret skyndsamt underrätta Gällslämmans Ordförande, som, i fall suppleant är vald, bör åt denna meddela den erhållna underrättelsen, jemte sådant protokolls-utdrag, som 24 $ omförmäler. § 23.
Röster vid valmannaval af gifvas mundtligen af alla valberättigade, som sin rösträtt utöfva vilja.
De, som styrka laga förf all eller utom gället bc, må dock sina röster skriftligen insända.
Lag samma vare om Kronobetjente, hvilka icke må vid valen tillstädesvara. § 24.
Af Ordföranden underskrifvet utdrag utur protokollet lemnäs de utsedda valmännen, såsom fullmagt. 13 § 25.
Har någon frånvarande blifvit till valman eller suppleant för valman utsedd, skall han derom skyndsamt underrättas af den, sorn vid valförrättningen ordet fört. § 26.
Riksdagsmannaval å landet skall minst en månad förut kungöras.
Kungörelsen utfärdas af den i 27 § omjörmälda valförrättare och uppläses på samma dag i alla va/districtets kyrkor, der Gudstjenst dä hålles.
I de församlingar eller cape/lag, der Gudstjenst deri dag icke hålles, gånge, sorn i 22 § om kungörelse till valmanna val säges. § 27.
Riksdagsmannaval för landet skall förrättas å den ort, som Pröfmngs Comitéen bestämt, inför den Häradshöfding, under hvilkens dom värjo valdistriclet eller största delen af dess f olkmängd lyder.
Hålet sker genom enkla, slutna, omärkta sedlar.
Hvarje valman eger en röst. § 28.
Om, vid sammanräkningen af de enligt nästföregående °fgifn a rösterna, mer än hälften deribland finnes hafva till fallit någon , vare han för vahlistrictet Riksdagsman i Första Kammaren.
Har så stor del af rösterna icke tillfallit någon, anställes nytt val, hvarvid ingen må komma under omröstning, som icke är inom Länet bosatt; och vare då den, sorn flesta rösterna erhållit, Riksdagsman.
Hafva, vid sådan ny omröstning, tvänne eller flere erhållit lika röstetal, och är valet derigenom oafgjordt, anställes genast deni emellan lottning, och vare då den, som lotten utvisar, Riksdagsman. § 22. öfver valförrättningen föres protokoll, hvilket före fullmaktens utfärdande bör vara justeradt och undertecknadt af val förrättaren och minst
Fem närvarande valmän.
Vid valförältningen böra äfven frågor om anmäldt förf alls giltighet af valförrättaren och närvarande valmän upptagas och afgöras. § 30.
För den, som till Riksdagsman i Första Kammaren för valdistrict å landet blifvit vald, uppsättes och underskrifves genast af valförrättaren och minst
Fem närvarande valmän en så lydande full magt: ”Undertecknade, valförrättare och valmän i N. JV. valdistrict af ”JV. N. Län, gore veterligt, att vid i dag anstäldt val har, pä sätt ”protokollet närmare utvisar, för detta valdistrict och den tid, som ”Vallagens 10 § 1 QV) (TT) moni. utsätter, till Riksdagsman i Riksförtsamlingens Första Kammare IS.
JV. blif vit utsedd, hvarå detta länder ”till bevis och fullmakt. ”JV. N. d ” § 31.
Alla Riksdagsmannaval ske för öppna dörrar och fortgå, om än flera eller färre röstberättigade sin rätt försumma; och skola Bil, lill Coust.
Ulsk, ålem, är 1844 33o 2. 3 '4 vid v ilen alla anmärkningar emot behörighet att i valet deltaga, i stad af valförrättaren , och å landet af valförrättaren och närvarande valmän, upptagas och af göras \
S'7.
Hir någon frånvarande blifvit till Riksdagsman vald, skall lian derom skyndsamt underrättas af den, sorn vid valförrättningen ordet fört V\ > Riksdagsman, som af laga förfall hindras eller på de i y och 3f ffff omtalade grunder förtroendet sig afsäga vill, underrätte derom skyndsamt valförrättaren. 3.'!.
Ef nid någon på en gång vara Riksdagsman för flera valäistricter.
Den, sorn af flera districter blifvit vald, ege sjelf bestämma från h viIketdera han kallelsen emottaga vill. § 3'.
Underlåter embets- eller tjensteman att, i föreskri/ven tid och ordning, iakttaga hvad honom efter denna Lag åligger, straffes, efter omständigheterna, med böter, suspension eller tjenstens förlust. § Säker embets■ eller tjensteman att med lockande, tubbande eller hot obehörigen inverka på valet, miste embete eller tjenst.
Gör det annan, bote från 5o till 5oo R:dr.
Samma lag vare, der någon siljer eller köper röst, eller annorledes valfriheten stör.
Den, som köpt eller sålt röst, vare dessutom underkastad den påföljd, sorn 5 § utsätter. § 17. Protokoll och Handlingar , som Riksdagsmannaval angå, förvaras hos valförrättaren. § 3Vill någon klaga olver beslut, som vid vallängds granskning är f atta dt, in gifve inom åtta dagar derefter sina, till Länets ProfningsComite stä/lda, besvär till Landshöfdingen, som infordrar vederbörande Ordförandes, och, om besvären angå annan mans valrätt, äfven dess förklaring, och öfverlemnar derefter handlingarne till Pröfnings-Comiteen.
Öfver Pröfnings Comitéens Utslag ega besvär icke rum.
Stad anses såsom ett Län.
Besvären ingifvas till Öfve r-S tät hållar e-Embete t. § .'W.
Besvär öfver val af Riksdagsmän eller Valmän eller Suppleanter för de sednare, eller öfver beslut, som vid sådant val fattadt är, eller öfver annan lagstridighet vid sådana val, ingifves till Riksförsamlingens Första Kammare, dagen efter sedan den sammanträdt.
Kammaren eger sedan pröfva frågan.
Ej må dock sådan klagan föras af annan, än den, som i valet deltagit eller dervid kommit under omröstning, eller genom beslut, fattadt vid samma tillfälle, från valrätt utestängd blif vit. 15 J e mf örelse-T a. bell emellan nuvarande Grundlagar och det Förslag, som är hvilande.
Nuvarande Regeringsforms.
Nya Förslagits. §. i. — — motsvaras af — — — — §. i. §. 2—7 — — d:o i oförändradt skick — §. 2 — 7. §. 8. — — d:o — d:o — _ §. 8. §. 9. — — d:o ______ §. 9. §.10 — 12 — d:o — d:o — — §.10 — 12. §. i3. — — d:o — — — — §. 13. §. i4 —— d:o — d:o — — §. 14—3^. §. 38. — — d:o — — — — §. 38. §• 3p. — — d:o — — — — §.39. §. 4°. — — d:o — d:o — — §. 4°- §. 4r • — — d:o — — — — §• 41 • §. 42. — — d:o —- — — — '§. 4a. §. 43. — — d:o — d:o — — §. 43. §.
44- — — är föreslagen att utgå, såsom upptagen i Suc cessions-ordningen. §.
45—4^* — motsvaras af, i oförändradt skick — §. 44 - 47* §.
49. — — d:o — — — — §. 49. §. 5o. — — d:o — — — — §. 57. §. 5i. — — d:o —- — — — §. 55. §. 5 a. ersättes af — — — — — — — §. 63. §. 53. — — d:o _____ §. 65. §. 54. — — d:o — — — — §. 66. §. 55. _ _ d:o — — — — §. 68. §. 56.
Morn. 1 — d:o — — — — — §§. no, 7?, 72. ,, Mom. 2 — d:o — — — — — §. 101. §. 57. — — d:o — — — — §. 80. §. 58. — — d:o — — — — §. 8u §. 59. — — d:o| — — — — §. 82. § 60. — — d:o — — — — §. 85. § 61. — — d:o — — — — §. 86. §.62. — — d:o — — — — §. 83. §. 63. — — d:o — — — — §. 84. §. 64. — — d:o — — — — §. 87. 16 Nuvarande Regeringsform*.
Nya Förslagen. §. 65. — — — motsvaras af •— — — 88, §• 66. — _ _ d:o — — — § 8y. §. 67. — — — dro — — — § go. §. 68. — — — d:o — — — gr. §.69. — — — _ _ _ — — utgår "Morn. 3; §. 77, ^ nit hafvud . . r <- , ak Ii gen i den 70. ersattes ar — — — — — — §. 65. avräknade «,»•- jbctsordiliiigcu , K varom §. 73 stadgar. §.
7,. __ __ _ _ __ _ d:o § 72- 73- §■ 74- §. 75. § 76- 11- §. 78. §• 79- w. 80. '§. 81. §. 82. 83. §. 84- 85. §. 86. §. 87. §. 88. §. 89. §. 90. §• 9!- §• 92- §. 93. § 94- §• 95- §• 9Ö d:o — — — d:o — — — d:o i oförändradt skick dro — — — d:o — — — d:o dro dro dro dro dro rot sista mom. dro dro dro dro dro dro dro dro d;o dro dro dro dro Nuvarande Regeringsforms. §• 97- - - - § 98- - - - §• 99- — — — §• §• §• §• §• §• §• s - 100. 101. 102. 1 o3. 104. 105. (oG. 107 Morn.
Mom. molsvaras af d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o oförändrad t §• §• - §■ ~ §• ' “ §• skick §. s. s. 109 110 108. en del deraf flyttad lill Tryckfrihetslagen ?. 2, återstoden motsvaras — molsvaras af — Per- 1. — d:o — Per. 2. — d:o — Per. 3. — d:o - — — d:o — 36 motsvaras af - - §• 1. mom. af 1 1 1. 1 12. 113. 114. utgår, såsom ersatt af Vallagens - s - §• - §. - §. - §. - §. 17 Nya Förslagets.
I , 1 I 2 0. 1 I 7. !7* 13. *9- 20. 21. 22. 2 3. 5. mom. 2. 24. 25. 26. 27. 36. 4o. 38. f\ 1. 09. — 142. — utgår s §• §• i % §. §. §• I. v"O motsvaras af — — — 2. d:o — — — — 3. d:o — — —'■ — 4- — d:o — — — — 5. d:o — — — — 6. d:o — — — — 7- d:o — — — — 8. • d:o — —■ — — 9- d:o — — — — 10.
Per. 1. d:o — —' — — Per. 2. d:o — — — — Nya Förslagets. §• 49- §. 57. §. 58.
11 —15 — ersättas i Vallagen. 18 Nuvarande Riksdags-Ordnings.
Nya Förslagets• §, 16. — — — — motsvaras af — ■— §. 60. §. 17. Mom. 1, samt Mora. 2, Per. 1 och 3, ersättes i Vallagen. » — — „ Per. 3 och d:o af §. 5g. §§. 18, 19, — — — — — d:o i Vallagen.
§. 20. — ersättes i den påräknade arbetsordningen, hvarom §. 73 stadgar. §. 21. Per. 1, 2 och 3 — — motsvaras af — — §. 61.
4- ersättes i arbetsordningen. — - — — — §. 22, — J:o i Vallagen. — — — — — §. 23, — tl:o dels i arbetsordningen, dels i §§. 62 och 63. §§• 24, 25. d:o i arbetsordningen. — — — — §• — — — — — motsvaras af — — §. 64. §. 27. Mom. i.
Per. 1. — — d:o — — §. 82.
Per 2. — — — — utgår. — — » „ Per 3. — — d:o — — §. 68.
„ Mom. 3. — — — d:o — — §. 74. §. 28. — — — — — d:o — — §§. 65 och i32. g. 29.
Per. 1 och 2. — d:o — — §. 65.^^™^^°°^ 17 >9 Per. 3. • — ■ ■ d,*o „
Mom. 3. Per. 1. — — — d:o — — §. 65.
Mom. 2. >1 97 Per. 2. — — — d:o — — §. 124.
Per. 3. — — •— d:o — — §. 125.
Per. 4, 5 och 6. — d:o — •— §. 126.
„ Mom. 3. — — — — — d:o — — §. 3o. Mom. i.
Per. 1. — — — d:o — — §.65.Mom. 2 och 3.
,» „ Per. 2. — — — d:o — — §. 81. » „ Per. 3. — — — d:o — — §. 82.
Mom. 2. Per. 1. — — — d:o — — §. 65. Mom. 2.
,, „ Per. 2. — — •— d:o — — §. 88.
Mom. 2, 3.
„ „ Per. 3. ersäites i arbetsordn., utom slutet, som motsvaras af §. 65. Mom. 2.
Mom. 3. Per. 1 och 2. — — — — utgår — — » 99 Per. 3. ■ ■ d:o dio * ’ ■ — §. 3i. Mora. 1.
Per, 1. — d:o af — —- — — §. 65.
Mom. 3. . r. } och arbets ” ” ler* 2‘ d:o » - _ §. 77<or(jnineen. 19 JVuvarai, de Riksdag-Ordnings.
Nya Forsla get $ §• 31. 32. §. 33. Morn.
2. böljan slutet Mom. i. ulff är O — motsvaras ersättes i Per. Per. §•
„ Mom, 34.
Mom 34.
Mom. 35. — 36. §. 37.
Mom. 2. 1. 2. 1. 3. 1. 2. d:o d:o d:o d:o af — — §. 65.