Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
73 heliga skäl för bifall till Pensionens utbekommande, emedan lian bott och vistats inom Riket, samt altså ej bordt vara okunnig om sitt åliggande härutinnan i följd af Kongl.
December 1812, vid hvilket förhållande, och då von Scheven icke varit i behof af sin Pension, samt det ej eller vore skäligt att gratificera hans Arfvingar, på Statens bekostnad, den föreslagne Restitutionen bestrides, under anförande för öfrigt,, att ändamålet af högstberörde Nådiga Författning, som vore att StatsWerkets Utgifter måtte kunna inom viss tid beräknas, eljest i detta och dylike fall skulle förfelas, och Författningen i stället att tjena till reda och förmån för StatsWerket, föranleda dertill att bördor sämlades, som medtogo annars påräknelige besparde tillgångar och blefvo så mycket mera betungande, som de*'på en gång förekommo.
Och hafva någre Ledamöter inom Hedervärda RondeStåndet likaledes anmärkt, att antaglige skäl för återställande af rättigheten till omförmälte
Pensions utfäende icke vore för handen, enär tlen omständigheten, att von Scheven donerat sin förmögenhet till fromma Stiftelser, icke kunde berättiga hans Sterbhus till återvinning af hvad han efter bestämd lag förlorat:
Att Statens tillgångar i närvarande tid så vidt möjligt är böra besparas, och att beviljandet af Pensionens utbetalning skulle lända dertill, att Staten kornme att till en del återgälda hvad von Scheven i lifstiden redan disponerat; Hvarförutan, i anledning af en Ledamots derom gjorde yrkande, Ståndet funnit sig böra anmoda StatsU tskouetet, att med5 74 StatsUts/.
B etan} and en. dela närmare upplysning om beskaffenheten af dea Donation von Scheven gjort af sin egendom, Jemte det StatsTTtskottet i anledning häraf får uplysa, att, enligt de Utskottet meddelade Handlingar, RegeringsRådet von Scheven anslagit af sin enskildta Förmögenhet ib,ooo R:d till Stipendier, 5,000 R:d till Gustafvianska Barnhuset och 5,000 R:d till ArbetsUndérstöd för fattigt arbetsfört folk i Norrköping, har Utskottet beträffande de i ofvanberorde matto gjorde erindringar skolat andraga, att som Kongl, Kungörelsen af den 9 December 1812, hvarigenom föreskrifves viss tid för dem, hvilka hos StatsWerket äga fordran, att sig till utbekommande deraf anmäla, icke förklarar en fordringsägare vid försummande af denne tid sin rätt förlustig, utan blott att med utbetalningen skall upskjutas tills Riksens
Ständer komma tillsammans och pröfvat huruvida godtgörandet deraf beviljas; och vid en sådan nu ifrågavarande åtgärd i afseende på von Schevens Pension förekomma de af Utskottot redan anförde skäl, hvaruppå Utskottet funnit sig böra, enligt den af Riksens Ständer vid sista Riksdagen följde Princip, tillstyrka bifall, att nemligen von Scheven vid sin höga ålderdom varit utur stånd, iagttaga den, först i senare åren gifne och troligen till hans kunskap ej komne, föreskrift att innom viss tid lyfta den honom tillagde Pensionen; så och enär vid det förhållande sorn dessutom här inträffar, att han till fromma och nyttige Stiftelser donerat sin ijyarlåtenskap, det ej synes skäligt, att en salum StatsUtsk.
75 da tillkommen besparing af hans Pension skulle af Staten påräknas, har Utskottet ansett sig ej kunna frångå dess ofvanberörde tillstyrkande om utbetalning af desse StatsWerket tillgodokomne medel.
Och får Utskottet för öfrigt tillkännagifva, att sådant äfven utaf anie Stånd är bifallit, nem-ligen af Högvördige PrästeStåndet deli 2'.a i denna Månad, samt af Wallof!.
BorgareStåndet den 3otde nästledne December.
N:r 31.
Ständers Stats Ut. skotts Utlåtande öfver Herr G.
Kjelland ers hos Wällofl.
BorgareStåndet ingifne och derifrån till StatsUtskottet remitterade Memorial, angående Upskof med redovisningen af KronoUphörden.
Uti ett till Wällofl.
BorgareStåndet ingifvet och derifrån till StatsUtskottet remitteradt Memorial, har Herr, Kjellander anfört, att då, efter Riksens Ständers Beslut, man snart har att vänta Konungens Nådiga Kungörelse om KronoUpbördens indrifvande, torde, efter den tid, som dermed kommit att dröja, något hvar linna, att vederbörande Upbördsmän icke möjligen kunna blifva beredde, att å vanlig tid den 1 Maji aflämna Summarisk
Redogörelse efter de formulairer och föreskrifter, som därom. are gif« 76 StaisUtsb Betänkanden. ne; hvarföre Herr Kjellander hemställer, att Redogörelsetiden varder förlängd, åtminstone till den i Julli.
Då detta Memorial icke har till föremål andre, än vanlige Kronoutskylder; och handhafvande af de om Upbördens indrifvande och redovisande utfärdade Allmänna Författningar, ankommer på verkställande mägten; anser StatsUtskottet sig icke kunna tillstyrka Rikets Höglofl.
Ständer, att med Herr Kjellanders ifrågavarande motion taga någon befattning.
Ständers närmare bepröfvande vördsamligen underställes.
Stockholm den 17 Januari! i 818.
Ständers Stats Utskotts Utlåtande öfver RiksdagsFullmägtigens för Inlands Södre och Torpa samt Westra Hisings och Säfvedahls Härader C. F. Be r g s från Hedervärda BondeStåndet remitterade Memorial, innehållande förslag att Allmänna Brandför säkrings
Inrättnin gen ställes under tillsyn af Rikets Höglofl.
Ständers Fullmägtige i Banken och Riksgälds Contoir et m. m.
Genom ProtocollsUtdrag af den s Januarii StatsUlsi.
Betänk anden. 77 liar Hedervärda BondeStåndet til!
StatsUtskottef remitterat ett af RiksdagsFullmägtigen för Inlands Södre och Torpa samt Westra Hising» oell -Säfvedahls Härader C. F. Berg hos Hedervärda Ståndet ingifvet så lydande Memorial; ”Bland de Anstalter, sora särdeles förtjena ”Allmänhetens uppmärksamhet, är visserligen ”Allmänna Brandförsäkringslnrättningen.
Uppvuxen af Nationens penningar har den nu up”nått den fasta gång och den säkerhet, åtmin”stone för den del deraf, som rörer Bandet, ”att den under ordentligt handhafvande, till sitt ”bestånd hör vara otvifvelaktig.
Hvar och en, ”sorn i detta Werk brandförsäkrat sina Åbyggnader kan ej annat än intressera sig fpr dess ”Styrelsesätt; Men de underrättelser, derom stun”dom lemnäs till Allmänheten, tillfredsställer ”föga de fordringar, den i delta afseende kan ”göra, emedan ingen Assecurancetagare ur Di”reftionens summariska Upgifter kan iris» ränte”beloppet för utlånta Capitalerne, AQöningen för ”Werkets Embets- och Tjenstemän, Utgifter till ”andre kostnader dervid, sättet för Utlåningar ”och säkerheten derföre, om någre Förluster ”drabbat Fonden, hvilket är mycket troligt,-så ”vida många Debitorer, efter hvad en gång blif”vit antaget, vid försäkring på sin heder om ”vederhäftighet, bekommit Jhan och äfven lätteligen kunnat hända, om Direäionen länge fort”farit att belåna smärre Fastigheter med hälften ”af Assecurancesumman för å dem upförde Bygg”nader.
Saknaden af alla säkra underrättelser 73 StatsUtsk. Betänkande)!. ”härom hindrar denria välgörande Inrättning ”från den omfattning den lunde äga och -rub ”bär Assecurancetagarnes förtroende till den 55 55 samma.
”Må "nanda invänder man, att det är dessas ”ensak, att dervid bevaka sin fördel, dä i händelse af brist, hvilken man dock ej kan befara, de sjelfve och icke Nationen dervid korri”rne att lida.
Detta inkast tyckes dock ej vara ”grundligt.
Fonden har väl upstått af Assecu”rancetagares inbetalningar; men dessa kunna ”icke återfås, utan vid inträffad brandskada, och ”då sådane olycklige händelser, dess bättre inträffa så sällan, att betydliga Summor blifvit ”samlade i öfverskott, hvilka icke tillhöra Asse”curancetagaren, som endast kan fordra upfyllan”det af det Contra# han ingått; så tnåvté de t i 11 - ”höra Inrättningen oell denna tillhörer Staten.” ””En noggran och ordentlig Styrelse af ett ”sådant Werk måste således vara en Nafional"önskan, och då de förmodanden man om för.
"valtnjngen ur bristande uplysningar kunnat hy”sa, ma hända varit obilliga, ehuru ur lika skäl ”ursäktliga; så mäste det vara kärkommet för ”Respedtive
Diieäio-nen, af hvilken jag ej kän”ner någon enda person, att offentligen få visa ”sina åtgärder i det ljus, hvarje redlig man önskar sina handlingar.” ”Jag får derföre ödmjukeligen föreslå, att ”Allmänna Brand försålt ringsinrättningen, såsom StatsUtsL ‘Éctänkanden. 79 ”en Nationens tillhörighet ställes under tillsyn af ”Rikets Höglofl.
Ständers Fullmägtige för Ban”eo- och RiksgäldsWerkeh samt Revisorerne der. ”vid, att Rikets Höglofl.
Ständer gifva dem i detta ”afseende behörige föreskrifter, och att allt livad ”sorn rörer oftaberörde Werk, så ofta behöfligt ”är genom trycket meddelas Allmänheten.” ”1 sammanhang härmed får jag yttra den ”önskan, att någon del af Fondens räntor, hvil”ka nu icke årligen behöfva in toto läggas till ”Capitalet, matte anslås till premier åt dern sorn ”på ] and et bygga Stenhus, hvartill den hittills ”beviljade eftergift af 20 års personelle utskyl”der varit föga lockande.” ”Jag anhåller1 ödmjukeligen, att detta Me”rnorial med de öfrige respeötive EiksStånden ”cornmuniceras och till vederbörligt Utskott re”mi Heras. ”C F. Berg.” Som Allmänna BrandförsäkringsWerket är en Enskild Inrättning, anser StatsUtskottet IliksdagsFullmägtigen Bergs ifrågavarande Motion icke kunna komma under Rikets Höglofl.
Stan. ders öfverläggning; hvilket dock Rikets Höglofl.
Ständers närmare bepröfvande vörclsamligen underställes.
Stockholm den 17 Januarii 18 1 8. S o StaisUtsh■ Betänkanden.
Ständers StatsUtskotts Utlåtande öfver Herr G. A. Silverstolpes hos Högloft.
Ridder skåpet och Adeln ingifne och derifrån till StatsUtskottet remitterade Memorial om ersättning af Cours-dift ference ä Svenske Ministern Herr C. Lagersvärds, i enlighet med Rikets Högloft.
Ständers Beslut vid 1815 Års Urtima Riksdag, genom RiksgäldsContoiret liquiderade fordran, härrörande frän andelar uti RiksgäldsContoirets fordna
Län i Genua. tios Höglofl.
Uiddeiskapet och Adeln lias Herr G. A. Silverstolpe ingifvit ett derifrån till StatsUtskottet, enligt ProtocollsUtdrag, af den 30 nästledne December, reroitteradt Memorial, så lydande: ”Högvälborne Herr Grefve och LandtMäivskalk, ”Höglofl, Ridderskap och Adel! ”Det kan visserligen synas nu ej tidpunc”ten vara, att väcka frågor och anspsåk, hvilka ”kunna medföra utgifter af det allmänna, eller ”att yrka undantag uti de af Konung och Stän”der lagde grunder för den Utländska Statsskuldens, nu mera tiil det mästa verkställda ”be - StatsUtsk.
Betänkande)i. ”betalning, men om en Svensk undersåtes, en ”Statens
Embetsmans anspråk grundas på rättvisa och billighet, om det beslut Ständerne re”dan 1815 i ämnet fattat, innebär ett erkännan. ”de deraf, må det vara tillåtet, att åter igen på”kalla upmärksamheten på möjligheten af en ”rättelse.
Af denna egenskap är Konungen* ”Ministers vid de Italienska Hofven, Cantzli”Rådet och Riddaren af Nordstjerneorden La”gersviirds Statsfördrag” ”Wid Ijånets första uptagande i Genua och ”för att ingifva förtroende samt derigenom befrämja Lånets verkställighet, insatte han deruti ”sine egne medel, till ett, efter de förändringar ”Länet undergått, slutligen erkändt Capital af ”751687 Eiri, 3 Soldi, 10 Denari fuori di Ban”co. Wid 18x5 Ars Riksdag framställdes för ”Ständerne de rättvisa anspråk
Lagersvärd hade ”att undantagas ifrån det betalningssätt, som ”Ständerne 1812 för den öfriga utländska Gäl”den vidtagit.
Denna framställnings rättvisa ”medförde ock ett beslut, hvilket åtminstone till ”Capital godkände hans fordran, men för betal”ningen fasställde sådane vilkor, sorn medtogo ”hälften af Fordringens rätta belopp.
Den 26 ”Maji 18x5 förordnades, att Lagersvärds fordran ”skulle betalas i Svenskt Banco med 3 Procents ”ränta från den 3 Augusti 1812 Kill samma, dag ”18x7, men genom den tillika utstakade Cours, ”försvann hälften af Fordringens belopp.” ”Det står altså fast, att Lngersvärds fordran Bihang till Riks-St.
Prot, JS17--1S1S. 4:de Sämb Nini* 12* 8?
StatsZJtsh.
B et aniand en. ”af Staten ulgjorde uti Genuesiske Turi ett Capital af ... 75,687. 5-10. ”och Fem Procents ränta efter för”skrifningen, endast beräknad ifrån ”den 1 Oftober 1807 till den 3 ”Augusti 1816 - . - 33,345- 5-- 4- Piri 109,032. 9. 2- ”Oell att ersätta detta belopp samt betala si”ne Creditorer i Italien, hvilka förskjutit honom ”Penningar, i stället för dem han från Sverige ”påräknat, under den förmodan, att hans Fädernesland skulle godtgöra honom verkeliga vär”det af hvad de visste honom i Capital och ”Räntor hafva att fordra, äro af Lagersvärd uti ”RiksgäldsContoiret lyftade Svenska BancoSedlar • ”inalles R:d 16,855.
Efter den af Rikets ”Ständers Revisorer upgifna Pari Cours å Piri, ”nemligen, Sex oell en half Skillingar Hambur”ger Banco, fordrades, för att Lagersvärd skulle ”med Räntor verkligen vara betald, 14,765 R:d ”Hamburger Banco, hvilken Summa, efter Cour”sen emellan Svenskt och Hamburger Banco, ”uptagen endast till 104 Skilling, icke kan er”hållas för mindre -belopp i Svenskt Banco, än ”omkring - - - R:d 31,991.— —• ”Lagersvärd har endast bekommit 16,855-22. 2- ”Hans obestridliga förlust är altsä 15,135, 25. 1 o”minst i Svenska BancoSedlar.
Wore lian en ”Speculant i Fonderne, hvilken beräknar deras 'stigande eller fallande och sin deraf upkomman”de förlust eller vinst; kunde hans rättvisa an”språk med mindre anledning å nyo framställas, StatsUtsk.
” §3 ”men han bor ej umgälla sitt förtroende för
Fäderneslandets transaöioner med en sadan obestridlig förlust, honom äbragt genom nitet att befrämja jLånets framgång, hvarom ej mindre Konungens Resolution den 21 Junii 1795 °ch ”Bref den 27 December 1799, än Fullmägtiges ”i RiksgäldsContoiret till Lagersvärd aflåtne Skrif”vélser af den 17 Februari i 1794, 25 April och ”28 November 1799, 31 Mars och 14 Julii 1800, 13 Fehr. 27 Apiil och 5 November 1801, lemna ojäfagtiga Bevis uti det sätt, hvaruppå hans ”åtgärder vid Rånet ansetts.
— Man torde in”vända, för att Jeunna hänföra Lagersvärd till ca”thegorien af Speculant på Svenska RånePapperj ’att Lagersviirds namn saknas i läånRistorne från ”1801 till 1810'; Orsaken åter dertill uplyses ”genom Sveriges fiendtliga förhållande till Frank”rike och den derunder lydande Genuesiska el’ ler Riguriska Republiken, sorn 1805 med Frankrike införlifvadqs, hvilket gjorde det oundvikligt, att med sorgfällighet dölja ett Svenskt Pu”blikt Ombuds andel i Rånet.
Redlige vänner ”i Genua lånade härtill sine namn intill dess ”Lagersgård, sorn aldrig Upllörf, att tro sig blif.. ”va till fullo betald, åter kunde upträda såsom ”rätt innehafvare af fordrings andelen.
Han kart. ”ock ännu ej öfvertygas att han af sine Rarrds”rnän oqIi Medborgare är oåterkalleligen dömd ”att göra ett, så betydligt Offer åt Staten af siri ”enskildta, icke uti Statens tjenst förvärfvade, ”utan ärfda egendom.” ”Detta underställe* Herr Grefven ask 84 StatsXJtsk.
Betäntandem ”LandtMarskalkens samt Höglofl. Ridderskapets ”och Adelns bepröfvande, med begäran att Me”morialet med de öfrige Respeäive Stånden ”matte communiceras* G. A. Silverstolpe.”
Då StatsUtskottet nu åligger, att Utlåtande öfver detta Memorial afgifva, får Utskottet vördsamligen anmäla, att, när vid 1812 Ars Urtima Riksdag i Örebro, Rikets Höglofl.
Ständer fattade
Deras beslut om afskrifningen af RiksgäldsContoirets Utländske Skulder, undantogs ifrån detta Allmänna Beslut ett större antal Oblisa ö tioner uti Holländske och Brabantske Uånen, af hvilka Svenska Medborgare, enligt uti RiksgäldsContoiret före Riksdagen företedde Handlingar, genom köp blifvit innehafvare; och förordnades tillika, att desse Obligationer, såsom bevisligen tillhörande Svenske Medborgare, skulle, efter den af Rikets Höglofl.
Ständer fastställde Coursberäkning, till Capital och Ränta liquideras med RiksgäldsContoirets Förskrifningar i Svenskt Banco på Fern år och med 5 Procents årlig Ränta.
Att Herr Ministern Lagersvärd jemväl var fordringsägare hos Svenska Staten för ägande andelar i Genuesiske
Uånen, var då icke bekannt eller anmäldt.
Men, vid 1815 års Urtima Riksdag, behagade Kongl. Majit afgifva Dess Nådiga Proposition till StatsUtskottet, angående uptagande och erkännande af någre Svenske
Un. dersåters fordringar, och ibland dem'
Herr Ministern Lagersvärds nu ifrågavarande fordran, be - StatsUtsh Betänkanden. 85 stående af åtskillige andelar uti Genuesiske Lånen, till ett sammanräknadt '
Capital - belopp af 75,687 Lires 3 Soldi 10
Denari fuori di Ban. co; på hvilket belopp, såsom inbegripet under hela SkuldMassan i Genua, Två Tredjedelar, i följd af 1812 Ars RiksdagsBeslut, redan voro uti RiksgäldsContoirets Räkenskaper afskrifne.
Och då Herr Ministern Lagersvärd, med Notariens 1 Genua Juan Antoine Gambaros hos Kongl. Majtt i underdånighet ingifne Attest, som, jemte öfrige Handlingar, till StatsUtskottet öfverlemnades, behörigen styrkt, det han redan år 1810, och således förrän beslutet om afskrifningen på Utländska Gälden fattades, blifvit ägare af Lane - andelarne, pröfvade Rikets Höglofl.
Ständer skäligt bifalla, att denna Herr Ministern Lagersvärds fordran skulle få liquideras på lika sätt och efter enahanda grunder, som, vid 1812 Ars Urtima Riksdag blifvit fastställde, i afseende på ofvan omförmäldte Svenske Medborgare tillhörige Obligationer uti Holländske och Brabantske Lånen.
Men Herr Silverstolpe har nu önskat ändring uti detta af Rikets Höglofl.
Ständer bestämda Liquidationssätt, samt begärt ersättning för Coursdifference, som, efter hans upgjorde uträkning skulle bestiga sig till minst 15,135 R:d 25 sk. 10 rst. i Svenska BancoSedlar.
Lör att fullständigt uplysa och utreda rätta förhållandet med Herr Ministern Lagersvärds i frågavarande fordran, anser StatsUtskottet nödigt att aldraförst i minnet återföra, hurusom Riks - 86 StatsXJtsk.
Betänkanden. gäldsContoiret redan ar 1808 inställt betalnin. garne på dess Skulder i Amsterdam, Antverpen och Genua; en omständighet, hvilken nodvän-, digt skolat bidraga till. nedsättning af Prisen å Svenska StatsFonderne å desse Orter.-— Och då BiksgäldsContoiret, redan ar 1805, oansedt den tiden alla betainingar på Utrikes Gälden i fastställd ordning med yttersta .noggrannhet fullgjordes, genom dess Ombud i Genua, Bankierhuset de la Rue Freres, kunnat återköpa ganska betydliga Capital, hörande till de derstädes uptagne
Lån, mot rabatt, som per medium varit omking 1 6 | 'Procent, är väl all anledning förmoda, att, efter iAp8 års krig, dylika Fordringar kunnat erhållas mot en ännu större och högst ansenlig rabatt, Ehuru Notarien Gamb ar os förut åberopade och här i afskrift bifogade Attest, utvisar, att något LånCapital icke blifvit på Herr Ministern Lagersvärd öfverlätet förrän år 1810, eller å en tid, då Fordringarne i Genuesiska Eånen ansenligen fallit i värde, yrkas likväl af Herr Silverstolpe, att bemälde Herr Minister icke genom köp, utan genom- omedelbar insättning uti T,anén blifvit innehafvare af Eån - andelarne, samt upgifves såsom orsak, hvarföre Herr Ministern Lagersvärds namn förut icke varit synligt i LånFisiorne, (hvilka uplysningsvis att nämna, icke 'finnas uti BiksgäldsContoiret, utan i Genua, ) alt nemligen Sveriges fiendtliga förhållande till Frankrike och den derunder lydande Genuesiska eller JLiguiiska Republiken, som 1805 med StatsUtsh Betänkanden. *7 Frankrike införlifvades, skall gjort det oundvikligt, att med sorgfällighet dölja ett Svenskt Publikt Ombuds andel i Fänet, så att Herr Ministern Lagersvärds redlige vänner i Genua härtill lånat sine namn, intill dess Herr Ministern kunde åter upträda, såsom rätt innehafvare af Fordringsandelen.
Men härvid förekommer aldraförst den märkliga omständighet, som lärer undfallit Herr Silverstolpes upmärksamhef, att de Hån, hvartill Herr Ministern Lagersvärds andelar höra, efter hvad Notarien Gambaros iner berörde Attest närmare uplyser, äro aldraförst uptagne åren 1789 och 1791 samt omsatte åren 1799 och 1801, vid hvilka tidpunfter politiska förhållandet. emellan Sverige och Frankrike -icke varit sådant, att det kunnat påkalla det nu föregifne försigtighetsmått, om ock antagas skulle, att Genue, siska Staten då varit i beroende af Franska Regeringen; hvarförutan det synes innebära en motsägelse att en offentlig Fåne-negociation för Svenska Kronans räkning kunnat tillåtas uti en Stat, der på samma tid en enskild Svensk Mans Egendom kunde vara blottställd, att af sjelfva Regeringen våldföras.
Men om ock Herr Ministern Ijagersvärd af en eller annan anledning funnit angeläget, att dölja sig såsom delägare uti Svenska KronoFånen, hvilket åter motsäges af Herr Silverstolpes yttrande, att Herr Ministern insatt sine Penningar uti Fänet, just för att härigenom ingifva förtroende, blir likväl svårt att förklara, hvarföre Herr Ministern skolat betjena sig af så många främmande namn, då af öftabe. jorde NotarialAttest befinnes, att Fåne - andelar - SS StatsTJtsi.
JBetankanden. ne blifvit på Herr Ministern öfverlåtne af minst 3g personer, till största delen Fruntimmer; och att sammanräknade beloppet af de andelar, som åtta personer på honom transporterat, endast utgjort 2160 Lires 10 Sous 6 Denari fuori di Råneo, ehuru alla desse andelar tillhört ett och samma Lån.
Efter noga granskning af alla dessa omständigheter, har hos StatsUtskottet den öfvertygelse blifvit stadgad, att Herr Ministern Lagersvärd icke genom omedelbar insättning uti Lånen blifvit innehafvare af de ifrågavarande Fordringar.
Och då Herr Ministern redan af RiksgäldsContoiret erhållit betalning efter enahanda grunder, som, vid 1812 års Urtima Riksdag beviljades andre Svenske Medborgare för deras Fordringar uti Holländske och Rrabantske
Lånen och vid 3.815 års Urtima Riksdag serskildt fastställdes för Herr Ministerns andelar uti Genuesiska Lånen, finnér StatsUtskottet sig ej kunna någon ytterligare förmon för Herr Ministern tillstyrka; ty livad angår det biträde, som Herr Ministern Lagersvärd skall lemnat RiksgäldsContoiret vid dess Lån-negociationer i Genua, så är detta en serskild omständighet, hvaraf StatsUtskottet ansett sig icke böra företaga någon granskning; men att Herr Ministern Lagersvärd icke saknat ali belöning af RiksgäldsContoiret för ett sådant biträde, det utvisar, Contoirets Räkenskaper för äfen 1800 och 1802, enligt hvilka Herr Ministern under benämning af Resekostnads ersättning och Gratifrcation undfått Ett Tusen Riks - StaisUtsk.
Betänk and en. *9 daler Hamburger Banco och Sexton Tusen Uires Dettta allt underställes vördsamligen Rikets Höglofl.
Stockholm dea 17 Januari i 1818.
(Den bilaga, som här skulle inflyta, finnes förut tryckt i Bihanget till Riks-Ståndens protokoll 1815, 2:dra Delen, sid. 203, hvarför densamma nu. uteslutes.)
St atsUt skottets Memorial till Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, angående Herr CapitaineLieutenanten Grefve C. C. Pipers Memorial om befrielse frän Bevillning för Höganäs Stenkols Werk.
Cxenom ProtocollsUtdrag af den ao i denne Månad har Höglofl.
Ridderskapet och Adeln till Stats- och BevillningsUtskotten remitterat Herr CapitaineLieutenantens m. m.
Grefve C. C. Pipers Memorial om Höganäs StenkolsWerks delägares fritagande från aR Bevillning för Grufvorne; men då denne fråga end'ast angår Allmänna Bevillningens fördelande, har StatsUtskottet funnit någon
Dess åtgerd härvid icke äga rum; hvilket Utskottet likmätigt 44 §. i Riksdagsordningen ansedt sig böra vördsamligen a* - mäla.
Stockholm den 23 Januarii 1318< ge StatsUtsk. Betänkande!!, N:r 35.
Ständers StatsUtskotts Utlåtande, öfver gjord anmärkning vid Dess yttrande, angående afskrifning utaf värdet, m.fi. kostnader i och för ätskillige på Kungsholmen belägne till Carlius uplåtne BränneriByggnader.
Sedan 1 anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om erforderlige medels anslående till Magazinslnrättningens ersättning för de å Kungsholmen belägne och till Curhuslnrättning för Stockhplms Stad och Län uplåtne BränneriByggnader, jemte ätskillige dervid upgångne kostnader, tillsammans utgörande en Summa af 16,881 R:d g sk 9 rst., StatsUtskottet genom yttrande den 24 sistledne
December föreslagit och hemställt, huruvida någon annan ersättning häraf vöre nödig, än att beloppet, efter pröfning, afskrifves i Magazinslnrättningens Räkenskaper; så har hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln af Herr Capitaine in: ih. Friherre Staél von Hollstein blifvit anmärkt, att ehuru det kunde vara likgiltigt om denne ersättning utgår af Magazinsfonden eller andre Statens medel, då Utgiften ändå stadnar på Folket, vore det likväl, efter Herr Friherrens tanka, i sin ordning, att enär alla medel böra till sine anslagne behof användas, Magazinsknrättningen, som dessutom genom Förluster af flere slag, får vidkännas årlig minskning i dess Fond, icke ytterligare må be-.
StalsUtsh•