Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men oberäknadt att det as Utstötte» tillstyrkte ärsanflag för de tillstundandc 5 ärcn, fran och nied »83o till och ined »834, blefwe sä obetydligt, eller endast 5o,oo<» N:dr för är, sä hafwa ock Utstotten alldeles intet föreslagit ens detta belopp, hwarken för det nu förflmna ärcts arbeten, det dock Kongl. Majus Nädiga Proposition affett, ej heller för är »835, under hwilket, efter all anledning, nästkommande Riksdag fortgär, och alltsä de dä päbörjade men ofullbordade arbeten komma att afstadna helt för bristande tillgängar, samt derigenom äfwcn kostnaden ansenligen fördyras, oberäknadt de stadlige inwerkningar pä sjelfwa arbetet, som dylika afbrott och utsträckning pä längre tid oundwikcligcn medföra. 3:o Anser jag mig äftven kunna uppgifwa Tillgäng ä medel, ätminsionc för en del häraf:
Enligt den Utskottens Betänkande N:o ss bilagda Tabell öfwer tillgängarnc för extra anslag, utaf ärens 182c, till och med »834 beräknade Bancowinst, tillsannnan lagdt belopp R:dr »,»5o,ooo Sedan derifrän afgätt till Götha Canal 745,334 Till Södertelge Canal ..... 3o,ooo Och till det af Stats- och Banco-Utstottei» tillstyrkta anslag till Strömrensningarne ....... 260,000 eller tillsammans »,0-5,334 ätcrstä ändock R:dr >-4.666 Transport R:dr >24,666 Ut sk.
Bet än k an ben, N:o 26. XLl Transport N:dr »-4,666 hwaraf Utstoten wäl reserverat eller afsatt till godtgörande af färstilde af R.
Ständer gifne anwisningar pä öfwerstotten . . . 45-736 och af sädana anwisningar pä Riks gälds-Contoiret till belopp . . 38,74?
tillsammans 84,483 men deremot lcmnat odisponerade R:dr 40, ,83
För luin del anser jag hwarken den näiiinda dispositionen fullt förenlig med N. St:rs redan om desse Anwisningar fattade beslut, eller det kunna blifva nägot lwif wel underkastadt, alt sä wäl de ännu ej fullt utredde Lf werstotten för >8-8 och 1829 stola lemna ett större belopp, än de frän den» beräknade 690,000 R:dr (hwilket styrkes med det nämnde Tabell-Betänkande bilagde Benus af Kammcrerarcn 1a»ivoi>, och Stats-Commissarien 5Vest«-rstrand), äfvemöm att, utöfver de pä Estwerstottsniedlen för >83o och följande ärcn »vilkorligt anwisade R:dr 70,000 till Krigsmatcrielen, och omkring 4o,ooo R:dr till förhöjning ä Lönings-Sädens wärde nägot är, när Riksmarkcgängen öfwcrstiger 6 R:dr, stall dels ä desse Stats-intraders öfverstott, dels ä Riksgälds - Eontoircts inkomster, i alla fall ej saknas tillgäng för de ofvanuppgifnc 45,?36 och 38,747; hwarförutan densamma utwäg, söm N. Sc:r är >8-3 widtogo för ett mångdubbelt belopp, nemligen att uppläna penningar >» 3 procent genom Niksgälds-Cvntoiret, ej heller nit synes mig äfventyrlig, minst för den dermed jemförelscwis wida mindre summa, som här kunde blifva behöflig till ett sä wigtigt, samt allmän nytta och framlida gagn befordrande ändamäl. Xstil Stats-, Brev- samt A. Besw. o. Ekon.
Pä sädane grunder har jag inom Stats- och BancoUtstottcn tillstyrkt bifall till Alm. Bcswärs- och EkonomieUtskottens hcnrställait till N. H.
Ständer, att det arliga aitstaget till Strömrensniiigar, och befordrande af lättade och förbättrade watten-communicationer, inätte bestämmas i likhet med det allt sedan i8r8 ars Riksdag ärligen utgängnc, till ioo,oc>o N:dr, eller utöfwer de af Stats- och Banco-Utstottcn medgifne 5o,ooo, ett lika stort ytterligare belopp, att crhällas af 1:0 de hittills af Utskotten alldeles odisponcrade kemnade sto,i83 2:0 de af Utskotten, i stället sör enligt N. St:rs fattade bestick, att ä öfwcrskotten eller Riksgälds-Contoirct amvifas, pä Bancowinstcn disponerade ............ 8st,483 Hwilka Summor fammanlagdc utgöra .
. i2st,6tz6 eller i det aldranärmastc 25,000 R:dr för hwarje af de 5 arén; hwareftcr endast ett ungefärligt lika belopp för hwarje af deste ären felades, obcräknadt till det 6:te äret eller i8Z5, men hwars särskilde Inkomster, enligt den uti Canzli-Rädct von Ilai tinansckoi lls Ncfcrvation wid Betänkandet N:o 22 innefattade utredning, äfwcn lemna någon tillgäng härföre.
Slutligen anser jag mig, i anledning af Herr Grefwe von Lobrverins aflcmnade Reservation, böra nämna: <r>> att 182Z ärs R.
S:tr, r deras rmderdäniga Skriswelfe till Kongl. Majit om det dä medgifna anslag för Strömrensningar och lättade watten-communicationer, wid deras af Herr Grcfwcn citerade förbehåll uttryckligen tilläde: "Comlnitteradc för Ströuircnsningarne likwäl obehaget att, om uti något annat af Rikets Land - Utsk.
Betänkanden, N:o 26. XLII!
"skap, Strömrcnsningsarbctcn befinnas wära af färde"lcs wigt och betydligt fördelaktiga följder för det All"ntäima, läta sädana arbeten för under händer "ha swan de medel werk ställ a, sedan wcderbörlig arbetsplan och erforderligt kosinads-förslag blifwit till E"ders Kongl. Majit i undcrdänighct insände, och wunnit "Eders Kongl. Majus Nädiga bifall;" ^ att dels i Stats-, Banco- och Ekonomie-Utskottens nu afgifne Betänkande finnes närmare upplyst, och dels i Stats-Utskottets Berättelse om Revisionen af 1826,1827 och 1828 ärs Räkenskaper, för Strömrensningarnc specificeradt, huru liten andel af anslaget blifwit anwänd för de sydligare orter; och att det af Herr Grefwen nu förordade nya ändamål, undanrödjande af anledningar till Wattcnöfwerfwämningar, aldrig hittills ingätt eller omnämnts i R.
Ständers beslut öfwer detta ämne.
— Skulle det emedlertid äfwcn blifwa föremäl för Strömrensnings-anstagct, sä blir detsamma sä »tycket mera och ytterst otillräckligt.
Förteckning pä föreslagne arbeten till dclfäende af Strömrensnings-anflagen, öfwer hwilka undersökningar blifwit anställde samt kostnadsförslag upprättade; oberäknade de uti Bilagan Lite. h. uppräknade redan under arbete warande.
Dcsta arbeten kunna lämpligen indelas r: 1:0 Sädanc, som med enskildt nytta förena ett mera allmänt intresse, och hwartill kan räknaS: XClV Stats-, B:co- samt A. Bcfw. o. Ekon.
Båtleds öppnande emellan Philipstad och Sjöän dans lastageplats. öppnande af Bätled frän Sjöarnc Änimmen och Ekran till Wenern, i Dahlsland.
Upprensning af Nis sa-Än.
Stängäns uppmuddring, hwartill Private redan bekostat 2,000 R:dr B:co, och ytterligare päräkuat att bidraga.
Upptagande af den gamla farleden mellan Ullsundafjerdcn och Carlbergsfjön, hwartill päräknas privat bidrag af 4,4»» N:dr.
Uppmuddring af En könings-Än.
Uppmuddring af Köpings-Än.
Uppmuddring af Än wid Uddewalla.
Fortsättning af arbetena till förekommande af uppgrundning samt till strömdragens förminskande i Götha Elf.
Arbeten till förekommande af Lida-Äns igengrundning. zbppnandet af ny farled och den gamlas fördjupande genom Lillströmmen och Kohlsundet ä Wermdön i Roslagen, samt fördjupande af Nenningesund i Roslagen emellan Radmans-ö och fasta Landet. 2:0 Sädane, som hufwudfakligen afse enskilde Jordägares fördel, hwartill torde böra räknas:
Rensningen uti Swäga-Än i Helsingland för lättad åtkomst af timmer frän derintill belägne Skogsäqor.
Rensningar i Ulfsän i Wermland för samma ändamäl.
Nellsningar i Halgän i dito för dito.
Utfk.
Betänkande», N:o 26. XCV T ös än i Wermland för lättad ätkomst af timmer.
Rensningar i Jo la-Än i Wermland för dito.
Uppmuddring af Iordmarksfundet wid StrömsHolms-Canalcns utlopp.
Canal ä Djurgärden wid Stockholm.
Uppmuddring af ^resunds-än i Uppland.
Canal fran Södertörn till Stockholm. öppnandet af en Båtled frän Sjön Ungern till Nyköping.
Rensningar i Fcmtän i Wermland, för lättad ätkomsi af timmer. 3:v Sädane, som icke äga för Lndamäl lättnad i transport eller communication, utan endast aflcdande af öfwerflödigt watten; sädane äro: Ljusna Elfs upprensning i Helsingland.
Dahl-Elfwcns upprensning.
Tierps än i Uppland, till sänkande af Sjön Tämnaren.
Emm-Än i Calmare Län, samt Lyck-än i Blekinge. 4:o Anmälde arbeten, öfwer hwilka undersökning ännu ci medhunnits; nemligen:
Näneä Elf i Norrbottens Län.
Båtled emellan Sjöarnc Fläten och Wålängen i Dalarne och Helsingland.
Gcnomgräfning af Ålstäket pä Wermdön.
Utwidgande af farleden genom Södra Stäket.
Torneä Elfs upprensning.
W ada- Ä n s upprensning, i fortsättning afÄkers C anal. Äungs-Än i Upland. Nänkes-Edet, emellan Bp-Elswen och sjön Ränke». X6VI Stats-, B:co- samt A. Besw. o. Ekon.
Commuuimtiou einellan Storsjön i Jemtland och Indahls-Elfwen.
Oberäknadt de wänga wid denna Riksdag till Rikets Ständer inksnrne ptterligare anmälanden.
Af Hr Lagman Illmnlmn:
Dä, efter min öfwcrtpgclse, ett ärsanslag af 5o,ooo R:dr till strömrensningsförctag är för ringa att kunna uppfylla Lirdaiiiälet, fär jag wig reservera emot Utskottens bcflut i denna del.
Af RikSdags-Fnllmägtige 6.
Lergmsn frän Gefleborgs Län och Nils Strindlund frän Westcr-Norrlands
Dä, enligt Utskottens tillstyrkan, icke nägon del af anflagct blifwit bestämdt afsatt för de Norra provinscrne, fa wi emot Utskottens beslut ost reservera, emedan w! anse första och egentliga föremälet för ströuircnsningsanflaget wara lM-igcnom förbisett.
Uti Hr Grefwe von Sefverin-!
Reservation wid Stats- och Banro-Utffottens Betänkande Nwpag. npp-krSn, stär: uppgifna förklarande; läs: gisna förklarande.
EtvcbhyllU/ A. ek/. -§2A.
Stats-, Lanea- oclr Lag-Lktsk. Uti., X:o 27. ZLi s>k:o 27.
Ltats- Banco- oelr Bag-IItsIcottens Iltlätsnclo, i nnlaclninF ak cle inoni Biles-LtLnllen krainställcle aninär^niuAar vick Iltsicottoos noder ssls:c> 15 akgikoe Betäolcancle, nied korslag till Bag angående N^ntbestärnningen.
Uörenämnde
Letänksnds kiar blifvit frän samtelige Liks-Ständen till Utskotten ätterremitteradk, under anmärkningar enrot sä väl förslaget i ilet liela, sonr visse delar deraf.
I förstnämnde Iränseends är, inom Lorgare-Ständet af Ur anmärkt, att det vore, efter lians öf vertygelse, ieke It. 5t:rs rätt, att enligt 87 §.
Regeringsformen stifta
Lag för Lanken, dä 72 §.
Regeringsformen sädant icke medgifver, utan denna föreskrifts förändring uti grundlagsenlig ordning först mäste ega rum; velr att i öfrigt nägon särskild
Lag i detta fall ej vore Irelröllig, emedan Länkens moratorium vore genom Lealisationen upplrälvet, oell i samma stund Lanken ledande under enalranda Lagar, som gälla i afseende pä lörlrällanden emellan Lorgenärer velr Uäldenärer i allmänlret.
Särskildt är anmärkt: §§. r oc/r 2.
Inom U.
Ureste-Ständet: ak Domprosten Lrduran - att sä val ordet "oruääl/g, " i §. i, som ordet i §- 2, kunde 25 35r btats-, Lanco- ocl, Lag-Lltskottens umbäras, emedan intetdera gufve ut uttrycket någon n^ klarliet elle,' ens någon större Krust; »ti livilket yttrande Professor Fea^e/Z sig sörens!; samt u5 Liskoppen Loet.
VöpseZZtt.v.- stt en motsägelse egde rum emellan detta Utlåtande oell det följande, angående Lag för K. 8t:rs Lank, enär i §.
2 Uter/iöZeZ/gerö'' försäkras, att en livar skall lör Länkens sedel njuta full betalning enligt den i §.
1 stadgade grund; men en sadan försäkran äterkaliades i 2:dra §:» af det sednare Lagförslaget, bvarest stadgas lruru lörbällas mä om Lanken sättes i Lessions-tillständ; uti bvilket yttrande Oom-Lrosten Äcur/ru instämt.
Inom V. Lorgare-Ltändet: af Hr skerman.- att da L. 8t:r enligt §. 2 försäkrat, att en livar, som »agon Länkens sedel eller körbindelse innebakver, skall derföre njuta full betalning enligt den i §. l stadgade grund, samt att utvexling af ^Z/örgande emot
Ledlar efter denna grund skall vidtaga a den tid X. Alaj:t dertill Lestämmer oelr kungör a luter, vore ett förtydligande ak orden KZr>rg/r,rcZe nödigt; samt af Hrr santesson oell />//?«': stt Utskotten borde föreslå den redaetion ak §§. i oell 2, livilken öfverensstäwde med Lorgsre-Ltandets uti den egenteliga m^ntbestämnings-frägan fattade beslut om förändrad myntfot; oelr ^ inom 8.
Londe-§tandet: sk LD.-Lullmägtigen ZkrZs ,5trZ,rrZZimrZ kran Vesternorrlands Län: att Londe-8tändets beslut rörande Llag - Lltlätande, lito 2^.
353 skattens inläggande i det n^a bilkverm^ntet Lvide utj Lagförslaget iakttagas; uti livilken mening Lere ak Ltändets Ledamöter instämt. ^ §.
Inom V. Lorgare-Äändet: ^.f
IIr //eZsZngZrtsatt det genom uttrvcket vid slutet ak 4 §- °"tZcr e/ a/r»at /ö>Z>e/räZZ g/ördt är" stadgade undantag ifrån den i allmänbet fastställde ligvidations-grunden ej borde i något kall medgilvas; att om undantag skola ske för någre särskildte fall, t. ex. i afseende pä Länkens sä beskaffade förbindelser, derinneliakvarne ej kunna, när de för godt kinna, l)kta sina Lapitaler, komme sädant att föranleda wänga rubbningar emellan enskilde, vell under sjelfva utvexlingens fördröjande uppsta enskildes speeulativner i alkairsväg oelr vissn lörbeliäll för ligviderne mellan Lorgenärer oelr Oäldenärer, derför klr//eZsZ/rgZu§^ under åberopande i öfrigt ak den reservation, ban, i egenskap sk Ledamot inom Lanco-Lltskottet, vid betänkandet algisvit, )rkat, att 4 §- mä innefatta det allmänna, alla körbeliall klänskilda, stadgande, att Lovider emellan enskilde, kronan eller publika Oassor, stälde i Lvenskt M>nt, skola ske, antingen i bed lar eller i bvenskt 8ilkverm^ut, efter deu i i §. utsatte grund; velt orÄ §. dels inom Lidd. oell Odelii sk
IIr Z7eiZc/^ZöZiZ^ P. 6.^ att dä Lidd. ocl» rVdeln beslntat, att ingen depositionsiätt i Lanken skall ega rum, Kunde ieke Leiler 5:te §. ak Lelänkandet bifallas. 354 8tats-, Råneo- velt Lag-vtskottens dels oek inom II.
Ronde-8ländet ak Riksdags-Rull mägtigen <7«.r^cr /^5/'//-ra/r krun Upsala Län: att dä Ronde-8tändet redan akslagit den sk 8tats- r>e!r Ranco-IItskotten uti egentliga m^ntdestämnings-Retänkandet köreslagne depositionsräkningen, velt salunda det uti 8 §. ak Lagförslaget därom intagne stadgande ej Lunde ak 8tändet dikallas, mäste Letänkandet desto deldre i sin deldet återremitteras, som det ännu vore ovisst, duruvida, genom Rikets Lianders beslut , depositionsräkning Kommer att inrättas.
Lltskotten, Iivilka Knnn de ak en Ledamot inom Rorgare-8 tändst gjorde anmärkningar om odedölligdeten ak ifrågavarande Laglvrslag oell dess stridande emot ^2 §.
Regeringsformen redan vara inom Ltändet pä ett sa fullständigt sätt lies varade, att någon ytterligare vederläggning al desse anmärkningar där icke erkordras, Irakva med anledning ak de deslut Rorgare- ocl» RondeLtändtzn kallat, r-örande LIagskatts inläggande i mintet, ansett sig döra koresia, att, i dändelse desse tvenne lLtänds deslut i denna del skulls dlikva ak R. 8t:r gilladt, i §. i Lagförslaget dä mä i sä mätto till redaetion förändras, att, i stället kör orden: "e/ter <rrs insattes, e/ier r/en a/ /kong/, d/n/.t ocd />. des/nkac/e^ sanr/^ mer/ a/recnc/e ä .5/agsdattenr /-crÄnrng r nr^-nkc/^/o>K'nc//ar/e urs nr^nr/ot^ med dvilken redaetions-kmÄndring uti i §., Utskotten kinna §. 2 kunna vkörändradt didedällas, edvad R. 8t:r skulle desluta LIagskattens inläggande i mintet eller ej. vtlätandc, l^':o 27. 355 Vid jemförelse ak 2 §. i detta Lagförslag med §. 2 > förslaget till dag kör R. 8l:rs Rank, kunna Utskotten ej inse att den sednare, dä den upptager ocd destämmer om juridiska päköljden ak Rankens underläkenliet, att sina förbindelser inlösa till det delopp dvarä de l^dä, derigenom innedär en återkallelse ak den köi'- säkran, nu ikrägavarande förstnämnde §. innefattar, eller nägot förringande ak R. 8l:rs moraliska kördindelse, att, jemväl i deras egenskap ak Lvenska Länkens förvaltare, vdrottsligt uppkalla den ak dem uti förevarande §. gikoa försäkran.
... ^ vä det i Lagförslagets Ade §. gjorde kördedäll ej är d^ggdt pä annat, än den allmänna princip, att förord dieter Lag, enligt dvilken nägot Lagens stadgande ej kan vara kördindande kör dem, som i aktal sinsemellan öfverenskomma om andra likvidation? grun der, än dem Lagen utsätter, kunna Utskotten ej deller instämma uti den ak en Ledamot inom Rorgare-8tändet yttrade mening "att denna §. dorde innefatta det allmänna alla kördedäll kränskilda stadgande, att ligvider "emellan enskilde, kronan eller publika Lassor, ställde "i 8venskt m^nt, skola ske antingen i sedlar eller i "svenskt silfverman!, ekler de» i l §. utsatte grund." dien dvad deträlkar den vid 5:te §. gjorde anmärkning, anse Utskotten densamma föranleda till uteslutande ak denna §. ur Lagförslaget, sä vida R. 8t:r skulle kinna för godt godkänna de ak Ridd. ocd kkdeln samt H. Ronde-Ltäudet, i kräga om depositionsräkningen tagne beslut. 356 8tats-, banco- oeb Lag-Dts skottens Oell linna Utskotten öfrige ofvan upptagne anmärkningar ej vava af sadan beskatkenbet, att desamma kunna verka någon ändring uti det af Utskotten förut algilne Lagförslaget.
Hvadan alitsa Utskotten bärmedelst fä förnya deras redan gifua tillstyrkan, det mätte It. 8t:r antaga det af Utskotten uti betänkandet
N:o «5 fiamlagde förslag till ttag a«- gaentte Dervid likväl Utskotten tillika la föreslär att i bändelss b. 8t:r skulle bnna för godt besluta 8Iagskattens inläggande i mintet, pä sätt bär ofvan blifvit nämndt, §, i dä mä gifvas tvljando lorändrads lidelse:
L--rom orn/>/>ttg gruntt s» »ä/ /or mvca7tt«ge/r o/'
Fangens sett/ar rom /or rn/ösen a/* ttess ö/rrge/o,'- /anttetter,/-rstttättes, att L^ttttngar etter 2 ^ /öttr Luce/e r rättane reettar etter /orLttrttetter r^ott, gä/- fa tt/ia mett tttt ttttstta/er r »5/^ner e/ler tten a/' ^öng/. dtti/. k oe/r tt.
Li,r />ettll/atte^ ramt^ mett a/-> seentte a ^/agr^attenr />er«imrng r vrpnket^ /öranttratte -66^ ärr m^nt/ot.
Äfvensom Lltskottsu slutligen lä för It. 8t:r anmälai att i bändelse Itidd. 00b Adelns samt bonde-8tandets beslut i akseende pä den af Utskotten uti egvnteliga m^ntbestamoings-frägan lm-eslagne
Dspositionsiäkning i Lanken skulle blifva af It. 8t:r antaget, kommer oek, tilt följd deraf, 5 §. ak detta Lagförslag att försvinna oeb utgå. bn Ledamots särskildta yttrande medföljer.
Dtlätande, N:o 27. 367 yttrande: af Hr Kamma, berren /loren/tt-rtt^ /--! jag får vid det af Utskotten nu algilne utlåtande, N:« 27, Åberopa innebsllet al min reservation vid betänkandet N:o i5, med förnyande ak mitt der gjorda lorbebäll, att inom mitt 8känd la väcka särskild motion i afseende pä de undantag, bvilka svnas rättvisligen böra ega rum frän den i allmänbet fastställde li^vidationsgrunden. l^:cr 28. 8t,nt.8-, Lauco- ocli I^NA-IIl8lMll6U8 Leläuiiaucl«, kill 8V»r ä lie inoiu 8anttc;liAu lli!<8- 8lättc1eil gjorde auuuiriiuln^at, vid det uk Ht.8liottLN under 16 usAikue Iltlälnude nied i?or8b>Z till lö.ag för Ikikels 8Liuder8 Lunli.
-Kf Zterremiss - bandlingarne i förevarande lräga, livilka e, förr än dea 2,:ske i denna manad blifvit
Dtskotten fullständigt meddelade, inbämtas, alt de, inom biks-8tänden emot förenämnde betänkande gjorda anmärkningar afse ej mindre Lörslaget i det kela, än de särskilde delarne deraf.
De torre af desse anmärkningar linnas bufvudsakligen innefatta efterföljande satser, nemligen: , g- "att sä länge den moraliska förpliktelsen ännu icke 558 8tats- Lanea- ock Lag-kltskottens "me8 oketagen magt att pröfva vi88en ak sin iklä8- "8a ansvarigket ock 8erekter fastställa Ligvi8ations"grun8en för Langens skuI8se8Iar, vore 8en positiva "jmicliska ätgär8en törli8ig;"
L- "att 8en 8venska Lanken är ock
Lii sver utan körlro"encle, örn 8en ieke linge anses kvila pä 8en körul"sättning, att något tvilvel ej ens kumle komma ikläda, att ej 8venska folket egcle vilja oek förmåga att "kalla 8ess genom sta8gaci lag gikna försäkran, att en "kvar, som eger laglig invisning pä Lanken, körclen"samma erkäller sin kulla ketalning;" c^- "att uti 8e 1 6run8Iagen, Lancoorönivgen ock allmänna Lagen reclan gi lne sta8gan8eo, i förening me8 "8e föreskrifter, L. 8t:r uti 8e ak elem utkär8an8e "Instrnetioner för 8eras Lancokullmägtige, kunna lem"na, ligga tillräckliga garantier att Lanken skall af "L. 8t:r pä ett lagligt sätt kekanclias;" c/- "att utan kättre vctanclc
Kos folkets vmku8 linnes "ej någon kjelp, enär 8en löreslagne Lagen kan än"8ras 1 samma ögonklick som Representationen ock "Konungen öfverenskomma, att göra ingrepp uti Lan"kens lagliga förvaltning;"
"att stiktanöet af 8en köreslagne Livil - Lagen för "Lanken är oförenligt me8 72 §. Legerings-Lorwen "ock ej utan körnärman8e inskränkning af 8enna "Lrun8Iags §, kan ega nägon gällan8e kraft;" /) "att genom tillämpning af 8enna Lag 8amkället skall "na sin upplösning ock cn revolution knappast kunna "unclvikas;"
Lltlätan8e, K:o 28.
359 g/'att om ej en särlan Lag kan göras, som Kinclrar L. "8t:r att tillgripa Lanken? tillgängar, skall all an"nan Lag sakna körtroen8e;" samt "att L. 8t:r, sä vicia 8e villja krän cleras Lank karthags all uteslutanöe verkan, ej köra för clemia Lank "stikta nägon serskilcl
Lag, utan i clet ställe, cn som "klikver lika gäliancle för alla inom kä8crnesian8et "uppkommanclc Lauker."
I akscen8e äter pä 8e särski!8c 8elarne af Lagförslaget kar klikvit anmärkt: §, 7. Inom L. 0. lä. ak någre Leclamöter: att Utskotten ej korclt ingä i någon classilication ak 117a vek gamla secllar,' utan klott säga:
"Lanken är sk^lclig att inlösa sina se8Iar efter 8en "kaststäl8a utvexlings-grun8en."
Inom II.
Lreste-8tän8et ak nägre Le8amöter: att cicnne §. genom sin reclaction icke vore rätt kestämci, enär se8Iar, som utgikvas före ock ekler, men icke uncler utvexlings-8agen, 8er omnämnas. ^/cl §. 2.
Inom L. 0. lk. ak en Leclamot: att 8enna §. vore ett koster ak wisslroenäc till L.
Lt:r i kramticlen; att clen utvisaäc ett 36o Ltats- oeL Laneo-Dtskvttens missförstancl om L. §l:rs rätt att Lanclis; att, genom antaganclet ak clenna H., clet kuncie Iiäncia, att öonmn om Länkens uppLörancle Lucie vunnit taga kraft innan It.
Lt:r Lunna sammankomma; att vin clet vore L. 8t:r aliena som kuncle anföra klagomål öfver Domen, sä kunöe clessa klagomål komma för sent, om Ltänclerne ej i tick sammankommo, oeL villervallan clä Llikva sä stor, att man linge i Lögsta mätto skäl att ängra
Lek ätgärclen; att enär klot ansags nöciigt att Lafva tolk kullmägtige för att stvra Lanken, clä clen vore i artininA, clet syntes Les^nnerligt, att man ville Lafva en«last atta Dltreciningsmän, clä clensamrna vore i fullkomlig villervalla; oeL att om klen principen antone?, att Lanea - Lt^relsen ej nu skall äläggas fullgöra sina kärLincielser, clet vore Lättre attt läts Ltänclerne Lafva lika mänga Dtreclnings-Älän oeL konungen enclast sex. ^f en annan Ledamot: att clä clet Leter "Lekmnes "clet att seclslns vägracle inlösen Lärrört ak orsak, som "icke genast kan rättas," sä skulle Lanken, om clen vägracle att inlösa en falsk seclel, Lvilket naturligtvis ej skulle kunna genast rättas, till följcl cleraf stängas; att väl clet Leter: "skulle ej inom sex mänacler efter "clet clerus» anmälan skett, Lanken, genom Laneo-kuII"mäztige elier L. 8t:r, vara äterställci till sin» kunctio"ner, välje cia L. 8t:r ätta;" men iozenstäclcs vm-e sagrit, att L.
LUr skola sammankomma, ^f en annan Deöamot: att ilen i Lörjan af clenna §.
Ilok-Lättcn gikne rättigLet, att förorclna om inställanciet af Länkens functiorier, efter vägraci inlösen ak en enäa seclel, jnneLar en ot^ciligLet, enär ncei,ingen clermecl väl ej kumle vara, att om Lanken leke lull - Iltlätanäe, l>':o 28. gjörcke sina körLincjelser, kragan om inställelse ak cless functioncr skulle ak Dok-Lätten afgöras; att clet rättaste vors, att, i akssencle pä Dok-Lätten, Llott staciga, att Lvar oeL en som anser sig körförclelacl sk Lanken, Lerättigas att i laga oröning
Lös 8vea Dok-Lätt clsruti söka rättvise, enligt allmänna Dagen; att i öfrigt, clä Utskotten väl matte, i clenna clel, Lafva aksett ett moratorium kör Lanken, eller att Lanken, i Länclelse clen ej för ögonLIieket knncle fullgöra sina förbinclelser, skulls erLälla en viss tills anstäncl, säclant Lorcit rent utsäggs; att i clen olyckliga Länclelseu, att Lanken icke kcmcle sina. körLinclelser fullgöra, Dof-Lätteu ej Lorcle i aclininistratik väg taga Lekattning, utan Lanco-kullrnägtige clä inLerätta förLällanclet till konungen, som skulle äga att gifva Lanken ett moratorium för viss Lestämcl tili oeL utnämna llommissarler, Lvilka tillika mecl clem, som L 8t:rs kullmägtige i Liksgälcls-Dontoiret förorcluacle, skulle unclersöka förLällanclet oeL tillse, Luruvicla