Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Län samt till en mindre del af Jönköpings Län. — Å mellanliggande jordrymden, som innehåller en areal af 1,658,440 tunneland, finnas väl åtskillige berg och sandåsar, men större delen af landet kan antagas såsom jemnt och är i serskilde riktningar genomskuret af smärre sjöar, strömdrag och mossar. 1 2 Länets alla hemman utgöra, efter förmedling, 4>6p4f> hvaraf circa ^ anses tillhöra så kallad bergs- eller skogbyggden och § slättbyggden.
Länge har uppmärksamheten fästat sig vid sistnämnde förhållande, och till befrämjande af slättbyggdens bästa hafva betydliga anslag af Staten erhållits, nemligen dels, enligt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga bref af den 16
B:ko årlig tillökning i anslaget till utflyttningshjdp i följd af laga skiften, för alt, genom fördubbladt understöd, kunna förmå slättbyggdens skifteslag, att antaga ett förbättradt brukningssätt af deras jord, dels ock i särskilde poster, tillsammans 24,476 R-'dr i5 sk. nämnde mynt, till vattenafledningar inom Läckö och Skara fögderier samt en mindre del af Wartofta Härad.
Hagström, biträdd af sedermera Förste Landtmätaren C. Jacobsson, verkställde, på Statens bekostnad, åren 1817 —1823 undersökning, huru de, för en mängd socknar inom Wadsbo Härad menliga öfversvänmingar från det största strömdraget i Länet, Tidaelfven, äfvensom den deri utfallande Kräfteån, skulle förekommas; hvarvid utreddes, att en areal, utgörande 5,626 tunneland, som ofta står under vatten och lemnar blott en dålig höskörd, för hvars inbergning mycket besvär måste vidkännas, kunde dels blifva odlingsbar och dels vinna betydlig förbättring genom nämnde elfs sänkning vid Kottholmen och Kräfteåns upprensning.
Tre alternativa förslag uppgjordes, till utförande hvaraf kostnaden beräknades för det ena till 55,010 R:dr, för det andra till 22,565
Derjemte upplystes, att, i fall arbetet utsträcktes äfven till upprensning af Tidaelfven vid Skalkarike, Tiavad och Ribbenås, skulle sjön Östen derigenom blifva sänkt och en areal af ytterligare 4*676 tunneland vattensjuk och ofta öfversvämmad mark dels uttorkas till odling och dels såsom äng och betesmark betydligt förbättras, hvilka sednare arbeten, beroende af de förra, skulle öka kostnaden med 3 2g,572 R:dr nämnde mynt.
Frågan om verkställighet af dessa arbeten förföll, emedan jordägarne, änskönt de insågo fördelarne deraf, kände sig icke vara i tillfälle att bestrida den dryga kostnad, som erfordrades; men år 1831 läto några enskilde jordägare genom Förste Landtmätaren Jacobsson uppgöra ett nytt förslag till en mindre kanal öfver Kottliolmsnäset, hvilken afsåg blott förekommande af långvarige öfversvämningar och upptog kostnaden till 3,533 R:dr 16 sk.
Slutligen sedan Rikets Ständer vid förra Riksdagen anslagit medel till låneunderstöd för dylika företag, lyckades det Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, vid utsatt sammanträde med Ullerfvads, Eks, Leksbergs, Lugnås, Ulby, Ekby, Tiavads, Låstads, Boija, Timmersdala, Bergs och Lerdala Socknar, samt en del tomtägare i Mariestad, som hafva ägor omkring Tidan, Kraftån och sjön Lången, från hvilken den sednare löper ner till den förra, att den 8 November 184* tillvägabringa det beslut af jordägarne, att de skulle, för vattnets afförande, göra en kanal öfver Kottholm snäset, enligt det sednare, af Jacobsson uppgjorda förslag, med den förändring, att kanalen skulle blifva \ fot djupare, än berörde förslag upptog, hvarjemte Kräflåen och den så kallade Sågströmmen nedanför Kottholmen och Ullerfvad skulle upprensas; hvilka arbetens utförande öfverlemnades åt en utsedd direktion, som ägde utdebitera kostnaden efter särskild klassifikation af jorden och det tunnelandtal, som beskrifningarne till Hagströmska undersökningarne upptagit.
Några få bland -jordägarne vägrade att härpå ingå; men först Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande och derefter Eders Kongl. Majrts och RiketsKammarkollegium ålade dem det och fastställde föreningen.
Direktion fann emedlertid, att den föreslagna kanalens fördjupning skulle medföra betydlig förökning i kostnaden och gjorde dei’- före, efter uppdrag af deras kommittenter, underdånig ansökning om statsbidrag, till lättnad i blifvande utgifterna för arbetet, hvilka interessenterna ansågo sig ur tillfälle att eljest bestrida; och blef denna underdåniga ansökning genom Nådigt Bref af den g
Mars 1842 på det sätt bifallen, att Direktionen, mot stadgad återbetalningsskyldighet, erhöll ett lån, motsvarande hälften af kostnaden, enligt det förslag, som, jemte ritning på arbetet, kunde blifva af Eders Kongl. Maj:t i Nåder fastställdt. 1 * 4 Sedermera och då jordägarne kring sjön Lången och Kräftån trodde sig finna, att
Maj:ts och Rikets Kammarkollegium upphäfvande af den förut ingångna och af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande fastställda förening; men när vederbörande skulle, enligt Kollegii föreskrift, öfver besvären höras vid sammanträde inför Eders Kongl. Mäjrts Befallningshafvande den 20 Juni 1842, afstod klagandernes ombud från besvärens fullföljd, och utfäste sig icke allenast att betala 4°° Rtdr B:ko, såsom bidrag till Kottholmskanalen, utan ock att deltaga i den ersättning, som, i följd af Tidaelfvens sänkning, kunde tillerkännas nedanför kanalen belägne qvarnar, mot det vilkor, att öfriga interessenterne medgåfvo, att hans hufvudman fingo frångå det förra Bolaget och bilda ett eget, hvilket medgafs. Direktionen för Kottholmskanalen lät derefter, genom kanalbyggmästaren A.
Rydeberg, uppgöra kostnadsförslag med ritning och plan för kanalledningen genom Kollholmsnäset och upprensning af Sågströmmen, slutande sig på 8,253 R:dr B:ko; och, enligt Eders Kongl. Majrts Nådiga bref af den 11 Mars i843, blef detta förslag gilladt samt låneunderstöd med 4,126 R:dr 24 sk.
B:ko beviljadt; hvarefter
Direktionen samma år lät verkställa nära hälften af det föreslagna arbetet, och derjemte ombesörjde, alt jordägarne i de närmast belägne socknar, med begagnande af den lyckliga tillfällighet, att vattnet i elfven, i följd af uppdämning vid Skalkarike, var ovanligt lågt, upprensade sjelfva Kottholmsfallel samt afschacktade en utskjutande udde ofvanför detsamma, hvarigenom vattnet fick synbart friare lopp. 2:0.
Bolaget för sjön Långens sänkning och Kräftans upprensning har, sedan det, på sält ofvan är nämndt, blifvit skiljdt från Bolaget för Kottholmskanalen, för sig uppgjort särsk il te bolagsreglor samt beslutat, att vidtaga så kraftiga åtgärder, att 2,882 tunneland mark, som nu i allmänhet dels står under vatten, dels ock är så vattensjuk, alt den gifver högst obetydlig afkastning, skall blifva lill och med odlingsbar, samt, att båtled erhålles från sjön Långens stränder till Kottholmen.
Förste Landtmätaren Friberger har härtill uppgjort en, af Eders Kongl. Maj:t den 5 Juli i843 fastställd plan jemte kostnadsförslag, slutande sig på 27,304 R-dr 27 sk. 6 r:st.
B:ko, af hvilket belopp Eders Kongl. Majrt genom Högstberörde Nådiga Bref beviljat af allmänna medel 7,700 R:dr såsom lån och 6,000 R:dr 5 såsom anslag, utan återbetalningsskyldighet.
Detta arbete är dock ännu ej påbörjad t. 3:o Den 5 April 1842 boll Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande sammanträde med dem, som kunde draga fördel af sjön Östens sänkning, hvarvid jordägarne omkring densamma beslöto, alt den vid tillfället valda
Förste Marschreidern von Zveigbergk uppgjorde sedermera plan och kostnadsförslag, enligt hvilket arbetet, hvarigenom 4*676 tunneland mark skulle befrias från de årliga högst förstörande vattenflödena, ansågs kosta ii,106 R:dr B:ko, hvaraf Eders Kongl. Maj:t genom Nådigt Bref den 27 Mars I843, jemte fastställande af förslaget, berättigat interessenterne, att, på stadgade vilkor, erhålla halfva beloppet eller 5,553 R:dr såsom lån af allmänna medel.
Stor del af arbetet verkställdes under sistberörde års som mar. 4:o. Hornborga sjön, fordom kallad Lunden, tillgränsas af Gudhems, Skånings och Walle Härder.
Han aflemnade i Februari månad samma år ett sådant, upptagande kostnaden, inberäknad lösen för Forssens qvarn, som måste borttagas, till 19,896 R:dr 24 sk.
Om företaget kom till verkställighet, skulle 6,6o3 tunneland sank mark vinna väsentligt ökadt värde; hvarförutom tillfälle bereddes till aftappning af omkring i3,oootnn - 6 neland mossar, derför dock serskilte vattenledningar och ej obetydliga kostnader erfordrades.
Mars sammanträde i ämnet nied Interessenterne, som enhälligt förklarade sig villige att, i den mohn de deraf drogo fördel, bekosta upprensning af mynningen till ån Flian, inlösandet af Forssens qvarn och öppnande af en större afloppsgraf, för alt bereda vattnet friare lopp samt förekomma de långvarigare flödena; likväl påyrkade två Interessenter, att man måtte inrätta en flodlucka, der Forssens qvarn är belägen, för att derigenom kunna vårtiden qvarhålla vattnet, enligt deras förmenande, till fördel för gräsväxten; och som de ej ville afstå från detta påslående, beslöts att frågan skulle behandlas i enlighet med Kongl. Förordningen den ao Januari 1824.
Den är ännu icke afgjord. 5:o. Sydvest om Hornborga sjön ligga stora, nu ofruktbara mossfält, kallade Sjögerås mossar, å gränsorne af Wilske, Gudhems och Skånings Härader.
Ytterligare åtgärder följde icke, emedan koslnaderne för arbetet omöjligen kunde bestridas af ortens i allmänhet fattige hemmansägare, samt anslag af Staten saknades.— Sedermera har man dock trott sig finna, att vattnet skulle från dessa mossar kunna med mindre kostnad afloras annan väg, änden, som Edström anvisat; och af sådan anledning gjorde Fällkåmmereraren O. G.
Roos' år 1842 underdånig ansökning om anslag af allmänna medel till så väl ny undersökning, som sjelfva arbetet, efter pröfning hvaraf Eders Kongl. Maj:t genom Nådigt Bref den 18 Juni samma år förklarade, att anslag hvarken till det ena eller andra kunde beviljas; men så vida ostridigt vore, att aftappningen af desse mossar medförde väsentligt gagn för en mängd hemmansinnehafvare, som hade ägor i och omkring desamma, och arbetet således vore förtjent af att understödjas, i förenlighet med stadgade grunder för dispositionen af de medel, Rikets Ständer till dylika ändamål anslagit, ålåg det Eders Kongl.
Majrts Befallningshafvande, alt söka förmå hemmansägarne, som af utdikningen komme att draga nytta, till vidtagande af de åtgärder och afgifvande af de förbindelser, hvilka, för erhållande af så beskaffadt understöd erfordras.
7 Till underdånig åtlydnad häraf höll Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande den i3 September 1842 sammanträde på Sjögerås med vederbörande, hvarvid Kaptenen N. Åstrand, som blifvit anmodad att, efter närmare undersökning på stället, uppgöra förslag, aflemnade ett sådant, enligt hvilket kostnaden skulle uppgå till 8,o35 R:dr 16 sk.
B:ko för vattnets afledning från ifrågavarande mossfält af 6,4oo tunnelands areal; dock förmodades, att icke hela delta fält skulle förr än i en aflägsnare framlid kunna blifva odlingsbart.
En Direktion utsågs, som skulle i underdånighet söka alt vinna Eders Kongl.
Maj:ts Nådiga fastställelse af planen och förslaget; men, när man företog uppsättning af den underdåniga ansökningen, yppade sig om förslagets lämplighet skiljaktiga meningar, hvilka ledde derhän, att
Direktionen gjorde underdånig hemställning om förändringar i samma förslag; men som sådant ej skedde med vederbörandes begifvande eller ens efter deras hörande, så fann Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader i Riket, genom hvilken den underdåniga ansökningen, enligt föreskrift, skulle, efter förutgången granskning, till Eders Kongl, Maj:t öfverlemnas, nödigt, förut återremittera ärendet till ny undersökning, hvilken ock Förste Landtmätaren Friberger blifvit förordnad att, efter delägarnes tillkallande, verkställa.
Ännu har det ej lyckats honom, att förena eller sammanjemka delägarnes stridiga åsigter och intressen.
I anledning af underdånig ansökning 0111 understöd till förelaget med 4ooo R:dr Banko, behagade Eders Kongl. Maj:t genom Nådigt Bref den 25 Maj »838 föreskrifva, det skulle Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande 8 infordra jordägarnes yttrande huruvida och i hvilken mån de ville i kostnaden deltaga.
Vid det sammanträde, som till underdånig åtlydnad deraf blef hållet, tillkännagåfvo jordägarne alt de i ovisshet om fördelarne icke ville förbinda sig till någon uppoffring; och sedan detta blef i underdånighet anmält, förklarade Eders Kongl. Maj:t i Nådigt Bref af den 9 November samma år att frågan då måste förfalla. 7:0.
I följd af flere jordägares begäran höll Eders Kongl. Majrts Befallningshafvande den 1 Augusti 1842 sammanträde uti Jula By, för alt tillvägabringa öfverenskommelse om åtgärder till sänkning af sjön Ymsen inom Wadsbo Härad, hvarigenom man ansåg icke allenast landvinning kunna erhållas, utan ock de på ömse sidor af sjön varande vidsträckta mossar och sanka ängar, tillsammans 6,3i2 tunneland, kunna beredas till fruktbarhet samt dessutom en med stor kostnad öfver den ena mossen anlagd högst behöflig väg, kallad Stora mossbron, fredas från den förstörelse, hvarmed den hotas af sjön, som årligen utskär en del af den mellanliggande mossrebban; men några större possessionater i orten, hvilka ansågo en vetenskaplig undersökning vara nödig, för att utreda dels verkan af föreslagna sjösänkningen, dels ock huruvida fördelarne deraf voro öfvervägande, förklarade att de, under ovisshet om det ena eller andia, icke ville med saken sig befatta eller ens deltaga i kostnaderne för sådan undersökning; vid hvilket förhållande och då flere andra tillstädeskomne jordägare instämde i iletta yttrande, sökanderne anmälte, att de funno ändamålet med sammanträdet, eller förening, icke kunna vinnas, hvarföre de ej eller vid tillfället påkallade vidare åtgärd af Eders Kongl. Mnj:ts Befallningshafvande, utan blott förbehöllo sig att i ämnet äga öppen talan för framtiden. 8:0.
Sjön Dettern, hvilken egentligen är en vik af Yenern har redan år 1768 varit föremål för allmännare uppmärksamhet, emedan man äfven den tiden erfor att sjön årligen utvidgade sig.
Dellerns fortfarande och i mån af dess utvidgning tilltagande utskärningar, som hota att i en framtid förvandla samma ägor till sjö, gjorde underdånig ansökning, att Eders Kongl. Majit ville i Nåder låta icke allenast uppgöra förslag till förekommande af vidare skada utan ock bereda anslag af allmänna medel för arbetets utförande.
Åtminstone har det ej blifvit Eders Kongl. Majlis Befallningshafvande meddelad t. 9:0
Det ena uppgjordes år 1841 af Marschreidern von Zweigbergk till sänkning af Fur-, Ax-, Lill-, Ljung- och Flem-sjöarne i Valle Härad, hvarigenom 900 tunneland mossar kunde blifva odlingsbara och 3oo tunneland jordvinning erhålles för en kostnad af högst 2,3oo R:dr Banko.
Det andra är samma år uppgjordt af Löjtnanten Å. Nordenfelt till den så kallade Sjömossens eller Åsa-sjöns på Billingen aftappning, som, beräknad till en kostnad af blott 672 R:dr B:ko, ansetts bereda tillfälle till odling af circa 5oo tunneland nu vattensjuk och således mindre fruktbar mark.
Någon vidare åtgärd för dessa sistnämde arbetens tillvägabringande har dock ej ännu blifvit vidtagen.
Härad beslutat försök att utestänga Venera från Socknens så kallade mader, hvarigenom flere hundrade tunneland jord, som hittils de fleste år slått under vatten, skulle förvandlas till god äng och blifva tjenlig till odling.
I följd af Hofva socknemäns framställning om behofvet att omlägga landsvägen emellan Gästgifvaregårdarne Hofva och Bodarne till afböjande af faror och olägenheter, som de så kallade Posseborgs- och Brinka-backarne i trakten af Finnerödja kyrka förorsaka för vägfarande och skjutsskyldige, gjorde Eders Kongl. Majits Befallningshafvande den 1 September 1841 underdånig ansökning om tillstånd att, på bekostnad af allmänna medel, få låta anställa behörig undersökning och göra förslag till berörde vägomläggning; hvarefter och sedan Eders Kongl. Majit genom
Åstrand uppgjort ett på 10,670 R:dr Banko sig slutande kostnadsförslag, sorn Eders Kongl. Majit den 1 April 1843 i Nåder faststäldt, med stadgande af de vilkor, hvarunder nämnde summa beviljades såsom statsanslag till arbetet.
Majit och Kronan, har genom Eders Kongl.
Majits INådiga Bref den 2 nästlidne
Februari fått den föreskrifna säkerheten godkänd och erhållit tillstånd ali lyfta de anslagne med 2 - 10 len.
Saknaden af tjenlig hamn vid Lidköping som är afsättningsorten för den betydliga spannemålsproduktionen i vestra och sydvestra delen eller omkring hälften af Skaraborgs Län, har länge, särdeles då vattnet i Venera varit lågt, medfört stora olägenheter.
Spannemåls-uppköparne hafva nemligen varit tvungne att med stor kostnad och risque medelst pråmning verkställa lastningen ^ mil från Staden ute på redden, der fartygen, utan god ankarbotten, äro från nordliga sidan utsatte för omkring 12 mils öppen sjö, hvilket vållat att lastningen ej låtit sig göra under blåst, som ofta inträffar hösttiden, då betydligaste skeppningen vanligen pågår.
Enligt föreskrift af dåvarande Stor-Amiralitets-Embetets tredje afdelning företog sig nu mera ÖfverDirektören och Riddaren von Sydow att, efter anställd undersökning, affatta plan till hamnbyggnad, upprätta kostnadsförslag, sorn uppgick till 88,000 R:dr Banko och alt i ämnet afgifva fullständigt betänkande.
Ortens innevånare, som i följd af kostnaderne och äfventyret vid lastningarne nödgats nedsätta priset på spannemålen och följaktligen lidit mest, omfattade saken med så varmt intresse att de till och med, vid det af Eders Kongl. Majrts Befallningshafvande för vederbörandes hörande den i4 October *839 hållna sammanträde, ville sig emellan bilda ett bolag, som skulle ombesörja verkställighet af hamnbyggnad mot rättighet att uppbära icke allenast det statsbidrag, som kunde beviljas, utan ock skäliga hamnum gälder; men Stadens Borgerskap och fleste tomtegare bestridde företaget, emedan de icke ville åt andra upplåta hamnplatsen eller underkasta sig beskattning med dryga hamnpenningar; hvarjemte de förmente förslaget vara allt för lågt, hälst den betydliga mängd timmer, som ansågs åtgå, ej upptagits i värde, utan blifvit beräknadt att afhemtas från Stadens för andra be hof knappt tillräckliga skog.
Härmed dröjde ej länge, ty i November månad 1843 inlemnades till Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande en af de fleste Stadens Borgare och Ståndspersoner undertecknad skrift, deri de, uttryckande den öfvertygelsen, att hamnbyggnad vore nödvändig, om ej spekulanter på ortens spannemålsprodukter skulle, af fruktan för olyckshändelser vid utskeppningen, vända 11 sig med sina uppköp från Lidköping, hvaraf så väl orten, som Staden skulle lida en högst betydlig förlust, anhöllo, alt Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande ville på bästa sätt befrämja ändamålet.
I följd häraf höll Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande nytt sammanträde med Stadens innevånare den 18 påföljde December, hvarvid desse, jemte framställning om behofvet af en ytterligare undersökning och någon jemkning i förra förslaget, enhälligt förklarade deras önskan vara, att Länsstyrelsen måtte hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet dels anmäla, det Stadens samtlige innevånare nu insågo fördelarne och det stora behofvet af föreslagna hamnbyggnaden, dels ock anhålla att Eders Kongl. Majit behagade i Nåder bereda nödigt anslag; och voro de villige att, i den mån de kunde, medverka till ändamålets vinnande. Öfver-Direktören von Sydow har sedermera lofvat verkställa den påkallade nya undersökningen; och när den för sig gått, ämnar Eders Kongl. Majits Befallningshafvande inkomma lill Eders Kongl. Majit med underdånig framställning i detta vigtiga ämne.
Mantalslängderne utgjorde folkmängden!
Mansper- soner.
Skattfri®.
År 1838 82,529 88,238 72,362 98,405 170,767 ,,1839 84,814 90,564 75,787 99,593 175,378 ,,1840 85,615 91,200 75,694 101,121 176,815 ,,1841 86,749 92,418 77,467 101,700 179,167 ,,1842 86,660 92,186 82,699 96,147 178,846 af Summan 426,367 454,606 384,007 496,966 880,973 belöper sig per medium på fem år 85,273 90,921 76,801 99,393 176,194 I de föregående Femårs-berät- telserne upptagas: för år 1832 — — 72,955 88,395 161,350 för år 1837 — 72,412 98,505 170,917 När sistberörde Berättelser jemföras med uppgifterne för 1838—-1842; så kommer man till dessa slutsatser! 2 * t 12 Folkmängden i Skaraborgs
De skattfrias antal har minskats åren 1833—1837 „ 543. men ökats 1838—1842 „ 10,287.
De betalandes antal har ökat sig åren 1833—1837 „ 10,110. men minskats 1838—1842 ,, 2,358.
Sista Femårs-berättelsen omförmäler att jordägarnes antal förhöll sig till arrendatorers och brukares såsom 74 till 23f men under åren 1838—i84s har de senares antal något minskats, så att förhållandet 1111 kan antagas vara såsom 74 lill 22.
Den anmärkta minskningen i antalet af skattskrifne personer härleder sig synbarligen från stadgandet i Eders Kongl.
Maj:ts Nådiga kungörelse af den 7 April 1841» :|tt mantalspenningar skola erläggas först efter fyllda 17 år elier 2 år senare än förut.
Orsakerne till folkökningen, hvilken fortfar alt vara störst inom den obesuttna arbetsklassen, synas vara desamma, som antyddes i förra berättelsen, och i den mån denna tilllager ökas äfven beliofvet af kraftfullla åtgärder till beredande af mera vårdad uppfostran åt den uppvexande ungdomen, på det samhället icke må belastas af lättingar och oduglingar.
Utom Gymnasium och en högre Lärdomsskola i Skara, en Trivialskola i Mariestad, en Stadsskola i Lidköping, pedagogier i Sköfde, Hjo och Fahlköping, samt skolor efter Lancasterska metoden i Skara, Mariestad och Lidköping, hvilka 2 sistnämde Eders Kongl.
Majit behagat understödja med enskilda gåfvor, hafva i ofvannämnde afseende, för den egentliga folkundervisningen inom församlingarne å landet, från längre tider tillbaka varit vidtagne serskilte anstalter, hvilka, ehuru nog ofullständige, bibehållit sig och efter olika omständigheter fortskridit i lika anda, riktning och omfattning som förut; men sedan Eders Kongl. Majits
Nådiga förordning af den 18 Juni 1842 utkom, äro inom församlingarne beslut fattade för alt sist inom den tid samma Kongl, förordning utsätter, eller år 1847 hafva folkundervisningen så inrättad som anbefaldt blifvit; för hvilket ändamål inom samtlige församlingarne äro träffade anstalter antingen att upprätta skolor, fasta eller ambulatoriska eller båda delarne samfällt, alldeles å nyo, eller ock i behörig ordning reorganisera de på åtskilligt ställen redan befintlige skolinrättningar, så att de anspråk, som högstberörde
Nådiga förordning uppställer, motsvaras; och de församlingar, hvilka till Eders Kongl. Majit ingått med underdånig anhållan om bidrag af allmänna medel för folkskole-lärares 13 aflöning, afbida Nådigt bifall dertill.
Vid det, för bildande af skollärare i Skara inrättade Seminarium är så stort tillopp af elever, att blifvande Sockneskolornes behof i detta afseende förmodas kunna tillfredsställas.
Sedan Landtbruksinstitutet vid Degeberg, hvars stora gagnelighet är obestridlig, stiftades, hafva, enligt föreståndarens uppgift, derstädes undervisats ia5 elever, af hvilka omkring hälften nu äro jordägare.
Antalet af rättare-lärlingar uppgår till 117; och under de sista fem åren har elevernes antal utgjort 79 och rättare-lärlingarnes 84 särdeles de sednare äro städse af possessionater begärligt sökte och efterfrågade.
I sammanhang härmed torde böra nämnas Veterinär-inrättningen i Skara.
Den stiftades af professoren P. Hernqvist, som dertill skänkte omkring booo R:dr Banko; men den synes under sednare åren icke hafva uppfyllt det ändamål, som dermed åsyftats och bordt vinnas; tvärtom har inrättningen år från år fått ett minskat anseende, hvilket hufvudsakligen tillskrifves dels föreståndarens nästan oafbrulna vistande i Stockholm och dels andre lärarens höga ålder.
Desse förhållanden föranledde förra Direktionen för Veterinär-inrättningen, att redan år i835 göra underdånig hemställning, det föreståndaren måtte antingen helt och hållet entledigas från sin berörde befattning, hvilken i sådant fall borde förklaras ledig och återbesättas, eller ock föipligtas alt ofördröjligen till Skara afflytta, för att sina åligganden vid inrättningen vederbörligen handhafva.
Afvikelser härifrån torde böra hänföras till undantagen.
För grofva trott.
Anhållne för lös- drifveri och för- svarslöshet.
Dömde till fän- gelse vid vatten och bröd i brist af böter. sorn ej tillhört detta Län.
H fia S ■Ö 0 <s 1 Bil 3 jq Bi Bysatte personer.
Harn sorn till häktet åtföljt sine mödrar.