Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Departementer , hafva reservationer deremot blifvit till protocollet anförda, för att till de respective Riks-Stånden medfölja, nemligen : Af Herr Friherren och Ordföranden , som väl ansåg det tilläfventyrs vara nyttigt, att Amiraiitets-Collegium indelas i Departementer, och att Constructions-Officerarne lemnäs en närmare och verksammare del i ärendernas behandling, än nu j men trodde, att sättet och ordningen härföre lämpeligast kunde bestämmas, då, efter sakkunnige personers hörande , instruclionan för detta verk komme att upprättas, och betviflade forsin del, att en alldeles lika indelning med KrigsCollegium, i detta verk skulle vara passande; samt 266 Af Herr Borgmästaren Hjertström , sorn yttrade: att han väl ansåg rigtigt Herr Cancelli-Rådet von Hartmansdorff förslag, i afseende på da under Amiralitets -Collegium uppräknade ärender; men att han deremot icke vore öfvertygad om nödvändigheten och riktigheten af indelningen i Departementer.
Nödvändigheten berodde derpå, huruvida de ärender, som nu handläggas af Sjöförvaltningen, äro så många och af så vidsträckt omfattning , att de icke kunna af ett Departement medhinnas: riktigheten åter derpå, huruvida förslaget till fördelningen på det sätt blifvit framstäidt, att hvardera Departementet hnge något när lika sysselsättning, så att icke göromålen för ett Departement blefve få och inskränkte, samt för ett annat flera, än som kunde medhinnas; och som nöjaktiga upplysningar i dessa omständigheter saknades, och Herr Borgmästaren i öfrigt icke egde sakkännedom i denna förvaltningsgren, hvars särskilda delar syntes ega ett nära sammanhang ; så ville Herr Borgmästaren så mycket hellre reservera sig mot det tagna beslutet , som fördelningen i Departementer torde, likasom i Krigs-Coilegium , föranleda dertill , att hvarje Departement komme att Behöfva Militaire- och Civil-Contoir, med dertill hörande Cancelliet och betjening, hvarigenom tjenstemännens antal, i stället för att minskas, tilläfventyrs kunde komma att betydligt ökas, samt förvaltningskostnaden, som redan r,u anses dryg , borttaga de tillgångar, 2Ö7 hvilka tili flottans iståndsättande nyttigare kunde användas.
Med denna reservation förenade sig Herr Commerce-Rådet Egge, Herr Borgmästaren Hagander och Banco Fullmägtigen A. Danielsson.
Ex Protocollo P. N. Poignant, Utdrag af de hos R.
H. S, Särskildta Utskott haline Protocoll vid Lagtima Riksdagen i Stockholm år 1823.
Då, vid granskning af de tili organisation af Ecclesiastik-förvalmingen afgifna förslag , Utskottets pluralitet ansäg dertill höra, i sammanhang med befordringsärender, besvär öfver förslag till Ecclesiasfike beställningar, reserverade sig deremot Herr Grosshandlanen Bagge, under förmenande, att desse mål borde såsom rättsfrågor anses, emedan författningar, som röra särskilde personers ratt, dervid måste tillämpas.
Herr Cancelli - Rådet v. Hartmansdorff åberopade , i afseende på organisationen af 268 denna förvaltning, sitt förslag sid.
126 i 2;dra afdelningen af dess särskildta anförande.
För styrelsen af Helsö- och Fattigvården ansåg Herr Cancelli-Rådet 3:ne ordinarie Ledamöter, utom Ordföranden, vara nödiga, på sätt han utvecklat sid.
173 andra afdelningen af sitt anförande.
Deremot ansåg Herr Cancelli-Rådet tillsättandet af extra ledamöter i Sundhets-Collegium, tjenande endast på constjtutorial, äfvenså onödigt som oförenligt med det oberoende och den jemnlikhet, som, enligt Herr Cancelli-Rådets mening, utgör charakteren af Collegial-styrelsen, der Ledamöter med obestämda förrättningar och nedsatta löner samt osäkerhet om bibehållandet af bäggedera , och följakteligen olikhet med öfriga ämbetsbröder, icke vore passande.
Ifrån beslutet rörande Ledamöternas antal i berörde ämbetsverk, förklarade sig Herr Commerce-Rådet Egge, Herr Borgmästaren Hagander och Banco-Fullmägtigen A.
Danielsson i så måtto skil jäktige, att de, uppå af Committerade för styrelse-verkens reglering, uti deras afgifna Betänkande sid.
152 anförde skäl , ansågo styrelsen af allmänna Läkare värden lampel igen kunna bestridas af en Chef och 2:ne Ledamöter., på sätt bemälde Committerade föreslagit.
Vidare, och beträffande Utskottets beslut , att de frågor, som för närvarande till Seraphimer-Ordens-Gillet ingå, rörande disposition af till milda stiftelser anslagen egen - 26$ dc-m , böta till Sundhetskollegium Öfverlemnas , så anmälde Herr Commerce-Rådet Egge, äfvensom Herr Borgmästaren Hagander, deras reservationer deremot, enär de ansåge förvaltningen af den till milda stiftelser anslagne fasta egendom böra , på sätt Committerade föreslagit, till Kammarkollegium öfverflyttas, sä vidt derom icke vid särskildta fall, genom gjorda dispositioner, kunde finnas annorlunda förordnadt.
Emot beslutet, att uppbörden af de medel, som för närvarande till Seraphimer-Ordens-Gillet ingå, bör af Sundhets-Collegium öfveitagas, reserverade sig Herrar Borgmästare Hagander och Hjertström, hvilka, i likhet med hvad Herr Cancelli-Rådet V. Hartmansdorffs förslag innehåller, ansågo ifrågavarande, likasom i allmänhet Statens medel, böra till Stats-Contoiret ingå och derifrån till vederbörande Förvaltningsverk utanordnas; äfvensom, i afseende på pluralitetens mening , att Lazaretts- och Hospitals-Directionerne böra sammanslås, Herr Borgmästaren Hagander och Herr Bagge förklarade, att de, i anseende till den i flere afseenden skiljaktiga beskaffenheten af föremål för ifrågavarande
Directioners befattningar, ansågo deras förening hvarken nödig eller lämpelig.
Herr Cancelli-Rådet v.
Hartmansdorff yttrade sig, efter närmare öfverläggning, anse Rikshistoriographen böra lyda under samma förman som Riks-Archivet, i stället för Ecclesiastik-förvaltningen, som Herr Cancelli - 270 Rådet i andra afdelningen sid, 171 af sitt tryckta anförande föreslagit, och reserverade sig följa krei igen mot pluralitetens, med hans förra mening öfverensstämmande beslut.
Uti sistnämnde reservation instämde jemväl Herr Friherren och Ordföranden.
I händelse Öfver - Intendents - Ämbetet skulle, emot Herr Cancelli - Rådets mening , lyda under Ecclesiastik-förvaltningen , ansåg Herr Cancelii-Rådet ingen annan särskild föreståndare för Kongl. Museum, än denne ämbetsman vara behöflig; dermed Herr Commerce-Rådet Egge och Herr Prosten Doctor Fornander sig förenade.
Ex Protocollo P. JV. Poignant.
Utdrag af de hos R. H. S.
Särskildta Utskott hällne Frotocoll vid Lagtima Riksdagen i Stockholm år 1823.
Beträffande Utskottets beslut, att Kameral-drender och mål, som hafva afseende på bestämmandet af grunderna för utgörandet af de hemmanen i allmänhet åliggande besvär, skola såsom drä/sel-ärender anses, ville Herg 271 Borgmästar Hagander i sä måtto reservera sig, att han trodde berörde ärender böra förblifva under Inrikes förvaltningen, intilldess, genom en ny ceconomisk lagstiftning, Kameral- och Landthushållnings-ärender, som nu i mångfaldiga delar ega det närmaste samband, blifva så noga åtskiljde, att Kameral-ärendernes, efter princip, rigtiga öfverflyttning till Drätsel-förvaltningen icke må föranleda till sådan sammanblandning och hoptrassling af ärenderne , som, derest öfverflyttningen , före en sådan föriattningarnes ' revision skulle ske, efter Herr Borgmästarens tanka, vore alldeles onndvikelig, I afseende på beslutet om ett collegialt ämbetsverk för näringarne, anförde Herr Commerce-Rådet Egge : ”Behofvet af något särskildt ämbetsverk ”för bevakandet af landtbrukets fördelar och ”landtmanna - näringens upphjelpande, annat ”än hvad det förslag innehåller, som Corn» ”mitterade för styrelseverkens reglering af. ”gifvit, kan jag, för min del, icke inse, enär ”alla landthushållnings-ärender äro på locala 5,förhållanden grundade , och kunna af Lands”höfdrngarne, efter Länens Hashålls-sällskapers ”hörande , directe anmälas hos inrikes För. ”valtnings-chefen.
Skulle någon anstalt be”höfvas för samlandet af statistiska upplysningar och dessas sammandragande i tabellarisk form, sä torde de mest fullständige , ’’man nu eger, i Landshöfdingarnes Femårs ”Berättelser , jemte de som blifvit föreslagne 272 J‘att ingifvas till Bergs- och Commerce-Con”toiren, böra öfverlämnäs till Tabell-Commis’’sionen , för att, sammandragne i en tabell , '"sedermera offentliggöras"’; uti hvilket anförande Herr Borgmästaren Hagander instämde.
Beträffande derefter pluralitetens beslut, att förvaltningen af Manufactur - Disconten skulle tillhöra Commerce- och ManufacturContoirets
Chef gemensamt med Contoirets Secreterare och Kamererare, så anmäldes reservation af Herr Assessoren Dankwardt, som icke ansåg iämpeligt, att Secreterare!! och Kamereraren, såsom Contoirs-chefens underordnade tjenstemän, skulle såsom ledamöter med honom deltaga i förvaltningen af nämnde Discont; och då Herr Assessoren fann någon särskild permanent
Direction för denna förvaltning, i anseende till dervid förefallande göromåls ringa antal, icke vara af nöden; men, i öfverensstämmelse med den af Utskottet antagne allmänna grundsats, fann en Collegial-förvaltning jemväl af Manufactur-DiscOntens medel böra ega rum, föreslog derför, att åt Kongl. Maj;t måtte öfverlemnas, att utse 2:ne personer, dem Hans Maj:t kunde linna tjenlige, att, jemte Contoirs-chefen, besrida förvaltningen af ifrågavarande fonder, utan att några permanenta syslor för detta ändamål bltfve inrättade.
Herr Commerce-Rådet Egge och Herr Borgmästaren Hagander reserverade sig emot pluralitetens beslut i afseende på Convoy Coni - 273 Commissariatets organisation, under anförande, att, då alla detta ämbetsverks åtgärder, dels i afseende på nödiga upphandlingar, hvilka ofta fordra skyndsammare verkställighet , än att de utan ledamöters personliga credit kunna , med iagttagande åf det allmännas fördel, inom behörig tid tillvägabringas , och dels i afseende på den militairiska detaillen af Commissariatets åligganden, såsom fartygs utrustande och beväring, blifvit af detta ämbetsverk , under dess närvarande skick och sammansättning, med det nit och sorgfällighet iagttagna och verkställda , att deras resultat hittills i alla afseenden motsvarat ändamålet nied verkets inrättning 3 så ansåg sig Herr Commerce-Rådet, äfvensom Herr Borgmästaren , för deras del, icke kunna biträda något förslag i detta ämne, hvarigenom ledamöternes närvarande personal kunde komma att förändras.
Uti pluralitetens mening, att sistnämnde ämbetsverk, eller Corivoy-Commissariatet , borde under Inrikes förvaltningen förläggas, förklarade sig Herr Assessor Danckwardt icke kunna instämma, då, under förutsättning, att hvarje ämbetsmyndighet bör, vid bestämmandet af den förvaltningsgren , hvartill den skall höra, betragtas efter hufvudsakeliga ändamålet med verkets inrättning , Herr Assessoren ansåg Convoy-Commissariatet desto heldre böra lyda under Utrikes Ärendernes Förvaltning , som fredsverkets Särsk, Utsk, Betänk l8 274 upprätthållande med Barbareskmagterne vore egenteliga föremålet för Cominissariatets befattningar , och dess åtgärder i afseende på förvaltningen af de verket anslagna fonder, endast kunde betraktas såsom medlet för detta ändamåls uppfyllande.
Herr Cancelli Rådet von Hartmansdorff åberopade i allmänhet sitt förslag till inrättningen af Inrikes Förvaltningen, 2;dra afdelningen sid , såsom, utom hvad föremålens beskaffenhet rörer, utgående från alldeles olika äsigter med dem, Utskottets pluralitet - godkänt.
Emot Utskottets beslut, att tillstyrka Hall Rätternes upphäfvande , reserverade sig Herr Cancelli Rådet , emedan desse myndigheter tillika vore domstolar , hvarmed Utskottet icke egde att sig befatta.
Endast Hallrätternas åtgärder att vräka varor, vore ett förvaltningsbestyr, och detta af så underordnad beskaffenhet, att Utskottet ej mera borde befatta sig med ordnandet deraf, än med vräkningen af bräder, fisk eller annat köpmansgods , hvarom Utskottet icke uppgjort något förslag.
Härmed förenade sig Herr Öfversten Lefrén och Herr Assessoren Dankwardt förklarade , att , ehuru han icke kunnat, lika med Utskottets pluralitet, anse Hall-Rätterne till deras hufvudsakliga befattning vara förvaltningsverk , utan verkeliga rättegångsverk , och fastän till Utskottets åtgärd i allmänhet icke hörde , att föreslå indragning eller för - 27? ändrad organisation af domstolar, likväl, och då de särskilde omständigheter i afseende på Hall-Rätterne förekommit, att den af Fabriksidkare sjelfva hos Kongl.
Maj:t för flera år sedan väckta fråga, om dessa Rätters upphörande, blifvit af Hans Maj;t öfverlemnad till granskning af Committerade för Styrelse-verkens reglering, hvilka jemväl, i deras allmänna betänkande derom, tillstyrkt ett sådant upphörande, samt Särskildta Utskottet, uppå Kongl.
Maj:ts Nådiga framställning, fått sig af Riksens Ständer uppdraget , att äfven sam. ma Betänkande i hela dess vidd , och således äfven om Hail-Rätternes mer eller mindre nödvändighet, sig utlåta; så ansåg Herr Assessoren, pä sådan grund, sig icke heller nu kunna undgå att deröfver sig yttra, och instämde derföre i det beslut, hvaruti Utskottet angående Hail-Rätternes indragning stadnat.
Sluteligen har emot Utskottets mening, att ceeonomie- och politie-måi böra så väl från landet, sorn städerne, gä omedelbart från Konungens Befallningshafvande till Kongl. Majit, vederbörande Collegium förbi, Herr Cancelli-Rådet von Hartmansdorff åberopat sitt tryckta förslag till Närings-förvaltning, sid. lgo, 2;dra afdelningen.
Ex Protocollo P. N. Poignant. ■c. 276 Utdrag af de hos R.
H S, Särskildta Utskott hällne Protocoll vid Lagtima Riksdagen i Stockholm år 1823* T afseende på den af Utskottet antagne grundsats, att Närings- och Drätsel-ärender böra åtskiljas under hvar sin föredragande, har Herr Prosten Doctor Fornander afgifvit dess från pluraliteten skiljaktiga yttrande > som härhos under Litt.
A vidfogas ; hvarjemte Herr Doctorn ansåg det böra bestämmas , att Premier-Ingenieuren vid GeneralLandtmäteri-Contoiret skall, enligt Kongl. Brefvet den 19 Januarii 1802, förestå Geographiska Contoiret och ensam hålla föreläsningar för dem, sorn vid Landtmäteriet såsom ämnessvenner blifva anställde; men som sådant ansågs höra till de detailler, hvarmed Utskottet icke kunde taga befattning, så skulle Herr Doctorns berörde anmärkning , såsom reservation, till de respective RiksStånden åtfölja.
Herr Cancelli-Rådet von Hartmansdorff åberopade i allmänhet sitt förslag samt särskildt nyttan och nödvändigheten, att förena Kammar - Collegium och Stats-Contoiret till särskilda fördelningar af ett verk under en gemensam President; och yttrade Herr Öfversten Lefrén, att, då så väl minskning i ämbets- och tjenstemanna-personalen och deraf uppkommande besparing för Staten, som enhet i denna delen af styrelsen, skulle, en - 27 7 ligt Herr Öfverslens tanka, beredas genom verkställighet af Herr Cancelli - Rådet von Hartmansdorff!; nyssberörde förslag, Herr Öfversten alltså yrkade antagandet deraf, och anmälde emot det tagna beslutet reservation , deruti Herr Doctor Häggblad jemväl instämde.
I afseende på förvaltningen af Kronans särskilda cassör och löne-fonder, åberopade Herr Cancelli-Rådet von Hartmansdorff sitt förslag sid.
230 i förra afdelningen af sitt tryckta anförande; och Herr Borgmästaren Hjertström, som med förberörde förslag instämde, yrkade antagandet af hvad detsamma uti ifrågavarande afseende innehåller.
Tullverket, så förklarade sig Herr Öfversten Lefre'n från pluralitetens mening om det sammas egenskap af Drätselverk skiljaktig, och anförde, att han, i betragtande af 1’ull-styrelsens 2.'ne ändamål, det ena, att bereda inkomst ät Staten, och det andra att skydda inhemska näringar, ansåg det sednare ändamålet, såsom hufvudsakeligen beroende på gällande författningar uti frågor, som dermed ega sammanhang, eller derpå inflyta, böra vara det öfvervägande; hvadan ock Herr Öfversten, för dess del, betragtade Tullverket hufvudsakeligen såsom närings-verk.
Emot beslutet om General-Tull-Directionens upphörande, reserverade sig Herr Commerce-Rådet Egge, som ansåg Tullverket, såsom en anstalt att bereda och föröka Statens inkomster, så vidt det med näringar - 278 nes skydd och förkofran kan ske, således fordra en annan och mera särskild styrelse, än den Committerade för Styrelseverkens reglering föreslagit: öfverlemnande Herr Corn* merce-Rådet, för dess del, till Kongl. Maj;t att bestämma organisationen af en blifvande Tull-styrelse, med underdånig önskan allenast, att denna styrelses personal må komma att utgöra så inskränkt antal, som med ändamålet möjligen låter sig förena.
1 fråga om Tull-personalens godtyckliga afsättlighet, förklarade Herr Cancelli-Rå> det von Hartmansdorff, att han, under instämmandet i meningen om Chefens hörande till dem, som innehafva förtroendes-ämbeten , och om den honom biträdande Secreterarens och Kammererarens förseende med fulimagter, ville medgifva, att den närvarande Tull-personalen borde, enligt pluralitetens mening, fortfara att tjena på constitutorial.
Deremot trodde Herr Cancelli-Rådet, att de, som hädanefter antagas, böra med fulimagter förses, emedan det beror på styrelsen, att, under en sådan förutsättning , välja kunnige och pålitlige personer till dessa, sorn öfriga tjen6tebefattningar.
Herr Borgmästaren Hjertström begärde till Protocollct antecknadt, att, jemte Departements-cheferne, Herr Borgmästaren ansåg alla de tjänster inom Tull-staten, med hvilka icke följer någon befattning med Tullbevakningen, således äfven uppbörds-förval - 279 tare- och controlleurs-befattningarne, med fle. ra, böra genom fullmagter besättas.
Herr Öfversten Lefrén ansåg Öfver-Tull«
Directeuren icke böra ega att ensam afgöra frågor, som kunna uppkomma om för hög debitering m. m., utan att sådane frågor, äfvensom de , hvilka angå penninge-förvaltning i allmänhet, böra collegialiter afgöras; åberopande Herr Öfversten i öfrigt dess , i afseende på Tullverkets, af pluraliteten antagna egenskap af drätsel-verk, afgifna reservation.
Herr Borgmästaren Hagander ansåg, att i händelse någon reorganisation af Tull-styrelsen kunde finnas nödig, densamma lämpeligen kunde verkställas på sätt Committerade i det afgifna betänkandet rörande styrelseverkets reglering föreslagit; och kunde Herr Borgmästaren, för 9in del , så mycket mindre biträda pluralitetens förslag i afseende på Tullstyrelsen, som uti dennas befattning inginge betydlig penningeförvaltning, den Herr Borgmästaren, lika med Herr Öfversten Lefrén, ansåg böra vara collegial.
Herr Öfversten Lefren och Herr Cornmerce-Rådet Egge ansågo så väl Chefen för Tullverket, som Departements-cheferne samt den högre och lägre Tullbetjeningen böra allenast med constitutorialer vid sine befattningar anställas.
Rörande Tullverkets styrelse och förvaltning samt verkets personal har Herr
Pro - 2 80 sten Doctor Fornander afgifvit ett hh'rhos jemväl bifogadt anförande Litt. B.
Emot pluralitetens mening , ansåg Herr Cancelli Rådet von Hartmansdorff besvär öfver Landshöfdingens utslag rörande kalkbränning på Gothland endast så vida tillhöra Kammar-Collegii pröfning, som de anginge beskattningen af denna näring; äfvensom Herr Cancelli-Rådet reserverade sig mot Utskottets mening, att arbetets förrättande på fördelningar i Kammar - Collegium vore öfverflödigt; hvilket Herr Cancelli-Rådet deremot, på grund af göromälens mängd och beskaffenhet, ansåg oundgängligt.
Härmed förenade sig Herr Friherren och Ordföranden samt Herr Biskopen Doctor Wallenberg.
Vidare blefvo mot pluralitetens mening, att Stats-Contoiret borde med en särskild Advocat-Fiscal förses, reservationer anförde af Herrar Borgmästare Hagander och Hjertström, som ansägo Advocat-Fiscal endast vid verk med Domstols-befattningar erfordras, och följakteligen funno en sådan ämbetsman för Stats-Contoiret, såsom endast förvaltningsverk, alldeles öfverflödig.
Slutligen och i afseende på beslutet rörande Ledamöternes antal i Kammar-Rätten , anmärkte Herr Assessor Danckwardt, att, i anseende till detta verks hufvudsakliga egenskap af Domstol i räkenskaps-frågor, Utskottet icke borde anse sig tillständigt att utlåtande derom meddela, enär sådant rätte - 281 ligen vore föremål för en allmän Domsfolsorganisation.
Ex Protocollo P. IV. Poignant.
Lil t. A. Vördsamt Memorial!
Ufskottet yttrat sig om skillnaden emellan närings- och drätsel-ärender, återstår att afgöra, till hvilka departementer dessa ärender skola förläggas.
Jag bör icke dölja de betänkligheter , hvilka hos mig uppstått i afseende på verkställigheten af den grundsatsen , att näringsärenderna skulle hafva sin särskilda Förvaltnings-chef, och likaså drätsel-ärenderna.
Mig synes, att undantag härifrån måste göras i anseende till de så kallade Kameral-ärenderne , hvilka, genom vårt nu gällande beskattnjngssystem, blifvit med jordbruks-näringen sä nära förenade, att denna närings bestånd, till hufvudsaklig del, beror på Kameral-författningarnes tillämpning.
Den rätt, som i Grundlagen blifvit nationen förbehållen, att beskatta sig sjelf, kan endast utöfvas i afseende på BevillnjngeD, 282 den nationens ombud bestämma.
Handhafvandet af det invecklade Skattläggningsver* ket, på hvilket så många enskildes rätt beror, har således blifvit anförtrodt åt ämbetsmän , emedan nationens representanter icke kunna bestämma grundskatten , så vida ett eller liera hemman skola till godheten uppskattas och värderas.
Kammar-Collegium har, som man vet, haft den förbindelsen, att hufvudsakligen afse Kronans inkomsters förökande.
Härigenom skulle skattlaggnings-methoden någon gång kunna blifva sträng, och en hemmansegare erlägga så dryga utskylder , att han nästan mindre vore att betragta som sjelfegande, än som arrendator af en annans hemman.
Om detta medgifves, vill häraf följa, att den skattläggning, som beror på ämbetsmäns åtgärder, icke så väl kan anförtros åt den myndighet , hvilken mest intresserar sig för ökade statsinkomster, som åt den , hvilken tillika är förbunden , att afse näringarnes trefnad , detta stora föremål för Konungs och Ständers gemensamma Omsorger.
Finance-förvaltaren har ingen rättighet, att bestämma bevillningen, ty denna rättighet är Riksens Ständers ensak.
På samma grund kan. efter mitt oförgripliga tycke, jordeboksväsendet , fastigheters skattläggning och fördelningen af de jorden tillhörande onera skiijas ifrån hans befattning och såsom hittills skett besörjas af Inrikes förvaltningen.
Också har denna åsigt, om jag icke be3 283 dräger mig, varit de Committerades, då de meilan inrikes* och Finance-departementerne etablerat den skillnaden, att skattläggningsverket i hela sin vidd och hushållningen med Statens fasta egendomar skulle tillhöra Inrikes Departementet, men till Finance-Departementet höra statsinkomsternas debitering, uppbörd, redovisning och användande.
Härigenom upphöra de åligganden Kammar-Collegium hittills halt i sistnämnde afseende, tillika med dess förbindelse, att förnämligast afse förökandet af Kronans inkom, ster, hvilken förbindelse i stället öfverföres på Finance-förvaltningen, af hvilken flyttning inga olägenheter kunna uppkomma, enär ingen beskattningsrätt af denna förvaltning blifver utöfvad.
Väl hafva Committerade i sitt underdåniga Betänkande (sid. 90) yttrat, att Kameral (henderne ferde Minna till Finance-Departementet öfverlemnas.
Men troligen halva de förutsatt, att ett förändradt Beskattningssystem då skulle vara stadgadt, ty vid tillämpningen af nu gällande författningarne om hushållningen med Statens egendom , om skattläggningar och förmedlingar, om utgörandet af räntepersedlar in natura, om rustningsoch roteringsskyldigheter och om de hemmanen i allmänhet .åliggande onera, såsom väghållning, allmänna byggnader, fattigförsörjning m. m. torde knappt någon fråga före* komma , hvilken icke på ett eller annat sätt med sjelfva näringen har sammanhang.
284 Staten har t. e. en betydlig fast egen. dom, hvilken dels är Kronan behållen , dels till boställen använd, och dels till enskildes begagnande upplåten.
Landtbruksnäringens uppkomst beror till stor del på en god förvaltning af denna egendom.
Af större vigt är det onekligen, att egendomarne gifva den högsta möjliga afkastning, än det högsta arrende som kan för tillfället erhållas.
På min ort har det visat sig, att en Kronans egendom lidit genom det hittills följda systemet viddess bortarrenderande.
Deraf torde följa, att en annan method bör vidtagas och detta synes vara en närings-omsorg.