Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdag framställda underdåniga önskningar i afseende på hushållningen med Rikets Allmänna skogar, samt Kongl. Majus Befallnings-, hafvande sedermera blifvit ålagde alt, genom Deputerade, öfver detta ämne höra Länens innevånare, på det, efter föregångne utlåtanden , så väl af bemälte Kongl. Majus Befallningshafvande, som Kongl. Kammar - Collegiutn och OfverHof - Jägmästare - Embetet, upplysningar måtte kunna anskaffas, och medelst ämnets slutliga bearbetande af en dertill förordnad särskildt Comité, förslag uppgöras, antingen till en fullständig, allmänt gällande skogsordning, eller flera särskildta för olika orter i Riket, men sådana ut låtan - Den 3 Juul. låtanden ännu icke ifrån samteliga Länen skola inkommit, hvarigenom den tillärnade Comitén ej kunnat sättas i verkställighet; Rikets Högloft.
Ständer matte såsom en underdånig önskan hos Kongl. Maj:t anmäla, att den påtänkta Comitéen genast blifvit försatt i verksamhet, till bearbetande af Stadgar för de Län, hvilkas Herrar Landshöfding gar redan med de affordrade upplysningarna och förslagen inkommit, under det de öfrige erhöllo förnyade anmaningar att ofördröjligen den ålagda skyldighet fullgöra; och borde, enligt Riksdagsmännens tanka, till vinnande af eri allmänt gällande Skogs - Ordning, på det sätt förfaras, alt -en fullständig plan af betnälte
Comité upprättades för någon eller hågra Provinser, oell ett successiv försök derefter anställdes, huruvida samma plan på hvarje annan ifiågakommande Provins användas, eller i annat fall, en särskildt stadga, för ilen provins, på hvilken denna plati befanns olämplig, antagas; hvarförutan Riksdagsmännen yrkar, att Riksens Höglofl.
Ständer jemväl ville i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t i Nåder täckes bifalla Riksens Höglofl.
Ständers vid sista Riksdag, uti g:de punkten af deras underdåniga Adresse, gjorda hemställan: att se dan en ny besigtning i de orter, hvarifrån transport af Ekevirke med förmån kan ske, blifvit verkställd, alla för Kronans räkning stämplade Ekar å sådana hemmans ägor, iler åboen är jordägare, må antingen för Kronans räkning fällas, eller ock, iler de ej äro för dess behof erforderlige, genom allmänna Auctioner, till Stats - Lassans - 52 Den 3 Juni. sans förmon, inom viss tid föryttras, efter hvars förlopp alla Ekar borde
Jordägaren under fri dispositions - rätt tillhöra, dock att äldre författningar om ekbarkens samlande må förnyas och förbättras; hörandes äfven berörde besigtning sträcka sig till Krono - Hemman och Boställen, så att alla derå varande oduglige Ekar få af åboerna fällas och begagnas. 5-o Memorial af Riksdagsmännen från Skaraborgs Län Lars Carlsson, Anders Carlsson, Anders Earsson och Nils Andersson, hvaruti Riksdagsfullmägtigen Johannes Persson från Skaraborgs Eän, saime!ige Pullmägtige från Orebro, Carlstads, Uplands och Gefleborgs Eän samt Bengt Andersson från Elfsborgs
Län sig dessutom förenat, uti hvilket Memorial, jemte ådagaläggande af upphofvet till Lands-, Härads- och Sockne - Alhnänningarne, de menliga följder för den allmänna Skogs - hushållningen, sorn ifrån dessa allmänningar skola härfhyit, samt de olika skiften, hvilka- skogshushållningen, i synnerhet i Skaraborgs
Eän, från längre tider tillbaka undergått, uppgifves såsom enda medlet att för framtiden bibehålla någon skogstillgång, det Kronoskogarne ofördröjligen måtte upplåtas till delning på det sätt, att de samma, mot en billig afgift, komrno under enskilldieä område, samt att SkogsBetjeningens befattning dermed på samma gång upphörde, hvarigenom en dubbel förmån förmodas kunna vinnas, dels att skogarne, såsom enskildt tillhörighet, skulle njuta en bättre och nog gran - Den 3 Juni. 53 grannare värd, dels alt Staten, genom Indragning af Skogs - Betjeningens Böner, erhöll en ökad inkomst, sorn pä ett för densamma mera gagnande sätt kunde användas. 6:0 Memorial af Riksdagsmannen Ander? larsson från Elfsborgs Län, deruti hemställes, att sådane Ekar, sorn ej kunna tjena Kongl. Majit och Kronan lill nytta, och söm, genom sitt läge skada åker och äng, eller lagga band på skattemannen vid förbättringen af dess jordbruk, mätte, sedan någon Amiralitets Officer vid Mechaniska Staten fält sig uppdraget, att hvart femte år genomresa de orter, der Ekar finnas , och förrätta* utstämplingen af alia odugliga Ekar, öfverlemnas till skatterrjannens fria , disposition ; hvarigenom både den kostnad och tid sparades , sorn, till vinnande af en dylik förmår» , nu är nödvändig; dock att härvid *let villkor borde fästas, att skattemannen förpligtades att på dess hemman plantera ett lika antal träd, sorn blifvit ntstämplade, samt ålades alt deni sedermera sorgfälligt vårda och underhålla; uti hvilket Memorial Johannes Israelsson till alla delar instämt, och hvarvid Anders Joachimsson från Östergöthland gjort det mundteliga tillägg, att oaktadt alla för Kronans behof duglige
Ekar i hans Ort blifvit stämplade, fick likväl ingen vrak-lik fällas och begagnas, utan förut erhållen tillåtelse af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Länet, hvilket
Riksdagsmannen frodde ej kunna förenas med billighet eller den fria dispositionsrätt hvar man synes 54 Den 3 Juni. synes böra aga ofver sin tillhörighet, och derföre härutinnan yrkat rättelse. y:o Memorial af Riksdagmännen Rars Rarsson och Jonas Håkansson från Galmare Rän, ined hvilka Riksdags-Fullmägtigen Anders Mattsson från Bohuslän förenat sig i den hemställan, att Jägeribefjeningen, såsom endast varande Staten till tunga, måtte till en del indragas, samt JGrono- och Krono-Skatte-Aboen äga frihet att i likhet med frälsemannen disponera öfver det till största delen odugliga Eke, sora nu kan finnas öfrigt, eller, örn detta ej skulle tillåtas, att en Qvartersman ifrån Amiralitetet i Garlcroha måtte med biträde af Socknens Nämnd- eller Fjerdingsman och Skallfogde, förrätta dylika utstämplingar, hvarigenom Allmänheten befriades ifrån det dryga arfvode, sorn man måste till Jägeri-Betjeningen för dess möda erlägga. 8:0 Memorial af Riksdagmannen Jon Andersson från, Östergöthland, innehållande det yrkande, att Frälse- Skatte Hemman, i likhet med hvad Krono- Skatte - Hemman, genom Kongl. Skogs - Ordningen den 1 Augusti 1805, blifvit förunnadt, äfvenledes måtte få beräkna sig till godo deri uti samma Förordning utstakade belöning för vården af Ekeskogen, samt den KronoHemmanen tillkommande stubbelön, som ock åtnjuta samma rättigheter, sorn sistnämnde Hemman till utsyning och disposition af odugliga Ekar, och detta desto hellre, som en sådan olikhet i förmåner emellan dessa båda slags Hemman, enligt Den 3 Juni. 55 enligt Riksdagsmännens förmenande, är stridan-?
de emot billighet och rättvisa, samt dessutom ofta skall hända, att oduglige och grenigé Ekar, oaktadt begärd utsyning, få qvarstå på Hemmanets åker- och ängsmark, till stort hinder för jordbrukets tillväxt och förkofran. 9:0 Memorial af Riksdagsmannen Petter Jernström fran Westerås Län, uti hvilket hemställes, att en kraftigare åtgärd borde vidtagas vid hushållningen med Boställs-skogarne, sorn genom icke nog bestämda föreskrifter skola blifvit vanvårdade, isynnerhet med Kyrkoherde - Boställen, och i anledning hvaraf yrkas, att vården af Kyrkoherde Boställens skogar måtte ställas under Församlingames speciella tillsyn, samt att Klockare, efter sorn eljest vanligt äf, kunde få hämta nödig vedbrand till sitt eget behof å Prest-Bohlets skog, då ymnig skogstillgång på densamma finnes; uti hvilket yttrande Riksdagsmännen Johan Magnus Wessing och Olof Olsson från Wester-' ås Län instämt, med tillägg af den förstnämnde, att äfven Capellans-Bohls skogar borde ställas under Församlingarnes tillsyn, och af den sednare, att Capellaner, då de antingen inga Boställen äga, eller dervid ingen skogstillgång finnes, måtte äga rätt att å Kyrkoherde-Boställens skogar erhålla nödig ved och gärdsle.
Vid granskning af alla dessa Memorial, har Utskottet funnit dem innefatta dels ett och samina ämne, dels frågor, sorn med hvarandra agde en 56 Den 3 Juni« en nara gemenskap, och derföre ansett lämpligt att deröfver ett gemensamt Utlåtande afgifva.
Sedan Utskottet vid Målets pröfning inhäm. tat, ej mindre hvad nu gällande Förodningar, rörande den Allmänna Skogshushållningen, stadga, utan äfven hvad Oeconomie Utskottet under näst förflutna B iksdagar i detta ämne vidgjort, samt derunder äfvenledes kommit till Utskottets kännedom, att Biksens Hoglofl.
Ständer, vid 1809 1810 årens Biksdag, uppå tillstyrkan afOecooorrtie Utskottet, hos Kongl. Maja i underdånighet hemställt, att Kongl. Majit, i anseende till de särskildta omständigheter, som i afseende på Pikets Provinsers olika Unea! och derifrån härflytande skiljaktighet i skogshushållningen kunde vara att iakttaga, i Nåder tacktes anbefalla samteliga dess Befallningshafvande, att genom Deputerade häröfver infordra Innevånames i Dänen yttrande; hvarefter en Comité borde förordnas, hvilken det skulle åligga at/ alla dessa Utlåtanden granska, samt föreslå de ändringar och förbättringar, som vid nuvarande Författningar, rörande Allmänna Skogshushållningen, kunde vara att iakttaga; till hvilken underdåniga hemställan Kongl.
Majit i Nåder täckts lemna bifall, och derefter, genom Nådigt Bref af den 14 Maj 1810, ålaggt Dess och Rikets Kammar- och Bergsg Coll eg i er samt Förvaltningen af Sjöärende! tia; att ofvanberörde upplysningar och utlåtanden infordra; men hvaröfver hvarken nämnde Kongl. Collegier elier Kongl. Förvaltningen ännu med svar inkommit; så har Utskottet nu ansett sig i detta afseende - Den 3 Juni. 57 ende, ej kunna Vidtaga någon annan åtgärd, än att vördsamt tillstyrka, det Riksens Högloft.
Staneler hos Kongl. Maja framställde den underdåniga önskan, att Kongl- Maja på det ofvannämnda tillärnade Comité kunde komma i verksamhet, i Nåder täcktes vidtaga de påskyndande anstalter, som enligt Kongl.
Majus Eget visa godtfinnande kunna vara af nöden, och, enär en sådan blifvande Comité, efter erhållna nödiga upplysningar, onekligen bäst bör komma i tillfälle att upptäcka de b;ister, sorn i närvarande Allmanna Skogshushållning kunde vara att anmärka, samt att deruti föreslå nödiga förbättringar, har Utskottet ej trott sig böra ingå i någon hufvudsaklig pröfning af nu gällande Skogs-Ordning', och ej heljer, genom några bestämda föreskrifter, velat lägga band på den frihet, som bör tillhöra Coniitéens framtida åtgärder; men likväl ansett sig åligga att nu meddela sina tankar öfver de frågor, sorn de remitterade Memorialen innehålla.
Hvad således beträffar de deruti gjorda yrkanden : 1:0
Att afmätning och delning af Socken-och Härads-Allmänningar måtte tillåtas, samt desamma sedermera ställas under ägarens enskiidta vard, så får Utskottet, hvad de förra angår, lemna deri upplysning, att uti 8 § af Kongl. Majus Nådiga Förordning af den 1 Augusti 1805 om Skogarne 1 Riket uttryckligen stadgas, att slika Allmän - 58 Den 3 Juni.' männigar obehindradt måga lagligen fördelas Sockneboarne emellan, enär derom hos Kongl. Majas Befallningshafvande ansökning göres, samt att intill dess sadane Allmänningar blifvit skiftade, tillkommer Socknens Inbyggare att om vården deröfver besörja; hvad åter Härads - All männingarne vidkommer, så finner Utskottet, att den. föreslaglie delningen deraf väl å ena sidan skulle kunna medföra åtskilliga förmåner, men att, iden andra dessa fördelar ej skulle uppväga de olägenheter, som dermed äro förknippade , dels i anseende till de delägande Hemman, hvilka ofta äro på fleta mils afstånd derifrån belägna, samt a Härads- AlImänningen ägt sin enda skogs - tillgång, och hvaraf förlusten ej igenom en ringa penninge-ersättning kunde godtgöras; dels i anseende till den misshushållning med skogen, sorn efter upphörande af nödig tillsyn, hos somliga Jordägare vore att befara, hvilka möjligen kunde mera följa vinningslystnadens råd, än de föreskrifter, som , grundade på erinringen af den skogsbrist, hvilken åtskillige orter redan vidkännas, och hvarmed efterkommande ännu mera hotas, fordra en verksam omtanka, ej mindre vid vården af den skog ännu är öfrig, än vid medlen att befordra dess återväxt, i anledning hvaraf Utskottet anser tjenligast, att författningarnes föreskrift i denna del må förblifva orubbad. 2:0
Att nitiske och kunnige
Män måtte fa sig uppdraget att undersöka Skogarnes närvarande tillstånd i Provinserna och föreslå förändringar i redan utkomna författningar; så anser Ut skot - Den 3 Juni. 59 skottet sådana åtgärder genom den af Risens Högloft.
Ständer föreslagna och af Kongl. Majit bifallna Comité, om hvars snara organisering
Utskottet förut yttrat sina önskningar, redan i detta afseende vara vidtagne, sorn fullkomligt böra uppfylla det patriotiska ändamålet, hvilket Memorialets författare åsyfta. 5:o
Att inskränkning vid utskeppningen af Trädvaror och Skogs-producter måtte vidtagas, så, enär dessa onekligen kunna räknas ibland Sveriges förnämsta Export-varor, har Utskottet härvid endast trott sig böra göra den anmärkning, att all ung och omogen skog borde till utförselförbjudas. 4:0
Att i likhet med hvad* uti flera af de remitterade Memorialen blifvit hegardt, dels att en fri disposition öfver Ekar å Krono- och Krono - Skatte - Hemman, antingen, ovillkorligen, eller med förbehåll af fö nitgången utsyning, måtte beviljas; dels att Skogs- och Jägeri - Betjeningen skiljes ifrån dess dervid hafde befattning, samt att det nu antagna sättet vid Ekars utstämpling matte förändras; sä, enär Kongl. Majit, i anledning af Rikets Högloft.
Ständers vid nästlidItiksdag gjorde hemställanrörande denna fråga, genom Nådigt Bref till Hess och Rikets KamraarCollegium af den inte Januari sistlidne år, förklarat, att vid föreskrifterna rörande Ekskogen uti 1805 års Kongl. Skogs-Or;h:ing bör förblifva, linner Utskottet desto mindre för sig tillständigt att 6o Den 3 Juni, att' nu häruti tillstyrka någon ändring, som en- ' dast en korrt tid förflutit, sedan Kongl.
Maj:t häröfver meddelade sin Nådiga vilja, och sådane omständigheter säkerligen sedermera ej kunnat sig förete, sein skulle forma verka ändring i Kongl. Maj:ts på visa grunder fattade Nådiga Beslut, Hvad åter angar Skogs-Betjeningens, skiljande från Ekskogens vård, anser Utskottet, vid betraktande af Ekevirkets synnerliga vigt för Örlogs-Flottans bestånd och Rikets till en stor del derpå grundade försvar, a!t Skogs- och Jägeri-Betjeningens upphörande befattning dermed skulle medföra de vådligaste följder, då denna nu torde vara det enda band, sorn hindrar enskildta intresset att, på det Allmännas bekostnad, utvidga sina speculationer.
Dock ilar Utskottet vid frågan rörandeufstämplingen af Ekar trott sig, i likhet med hvad Riksdagsmannen Anders Earsson från Elfborgs Eiin hemställt, böra tillstyrka den förändring, att Kongl, .bevakningen af Sjöärenderna, i stället för en Qvartersman, förordnade en tillförlitlig Officer af Construeiions Staten, som endast hvart
Ife nite år besökte de orter, der Ekar finnas, och derstädes i förening med riågon af Kongl. Maj: ts Befallningshafvande utsedd pålitlig person förrättade utstämplingen af alla sådana Ekar, soth ej funnes tjenlige för Kongl. Majus och Kronans behof, hvarigenom samma förmån, som vid närvarande utstämpligsmethod, skulle kunna vinnas och på samma gång flera kostnader och omvägar undvikas. 5:° Den 3 Juni. 5:0 Att Krono- och Jägeri-Betjeningens antal 1 allmänhet måtte förminskas, hvarvid Utskottet, med åberopande af redan anförda grunder, och enär Utskottet ansett sig ej kunna tillstyrka bifall till den yrkade delningen af Allmänningar och Kronoskogar hvilka i sådant fall ej kunna lemnäs utan den nödiga våld och tillsyn, som författ,- ningarne stadga, endast trott sig böra hemställa, att Kongl. Majits Befallningshafvande, efter noga undersökning af sådana Skogs - Uppsyning® och Jägeri-Beställningar, som utan skada för Skogarnes vårdande kunde indragas , vid blifvande vacancer, i underdånighet anmälte ett sådant förhållande hos Kongl. Maj:t , som då lärer i Nåder vidtaga de anstalter, som till vinnande af det åsyftade ändamålet kunna finnas lämplige. 6:0
Att den Stubbelön, som enligt lfiosårs Skogs-Ordning tillkommer Krono- Skatte-Hemntanen, äfven måtte Frälse- Skatte - Hemmanet beviljas; anser Utskottet sig ej berättigadt att föreslå någon rubbning i de lagliga rättigheter, söm Rente-ägaren uti Regeringsformens tittryckliga stadgande äger förvarade. 7:0
Att förbudet mot svedjande å sandmo och stenbunden mark måtte upphäfvas, samt Krono - och Jägeri - Betjeningen skiljas ifrån dess befattning vid utsyningen af tjenlig jordmån för svedning® anställande; så förmodar Utskottet, att skadligheten af Svedjande å så beskaffad mark är af erfarenheten allt för mycket ådagalagd, Ga Den 3 Juni. lagd, för att här närmare behöfva framställas; och enär enda förmonen häraf ofta är endast ett ars ering, hvilken erhålles på bekostnad af en utblottad och i långliga tider ofruktbar mark, som ögonskenligen bevittnar skadligheten af ett sådant förfarande, tror Utskottet sig äga full anledning att härtill afstyrka bifall, Hvad den sednare omständigheten vidkommer; får Utskottet endast tillkännagifva, att ofvannämnde utsyningar ej, på sätt Herr Korgmästaren Holm förment, ovillkorligen verkställas af Krono- och JägeriBetjeningen, men deremot, enligt 55 §. uti 1805 års Skogs-Ordning, förättas af tvänne pålitlige män, sorn Krono JHemmans-ägare i sådant afseende sjelf utser. 8:0 Att Kyrkoherde- och Capellans - Boställens skogar måtte ställas under Församlingarnes speciela tillsyn, samt att Capellans - Gårdar, som sakna skogstillgång, böra, äfven sa väl som Klockare-Boställen, äga rättighet till nödig vedbrand å Kyrkoherde - Boställenas skogar; så enär i a5 §; af ofta nämnde Kongl. Skogsordning är vordet stadgadt, att i händelse med Prestgårds - skogen misshushållas, äfvenledes församlingens invånare äga att sådant missbruk åtala, äfvensom det åligger Biskopen och Härads - Prosten att vid visitationer derom efterfråga, synes både Församlingens rätt till nödig tillsyn å sådana skogar vara bevarad, äfvensom tjenlige föreskrifter till deras vård och bibehållande stadgade.
Vidkomrnande-~ den yrkade rättigheten för Cape Haner och Klockare - Den 3 Junit 63 kare lill Kyrkoherde - Boställenas skog, bör en sadan förman, enligt Utskottets tanka, sa mycket mindre tillstyrkas, som hvarje Kyrkoherde Bohl, äfvensom andra Boställen, fått skogen sig tilldelad efter den måttstock, som Boställets enskildta behof utstakat, men ej för att dela den med andrå, genom hvilken delning en sådan skog slut. ligen skulle så medtagas, att Kyrkoherde - Bostället omsider saknade all egen skogstillgåug.
Under granskningen af de frågor, sorn Utskottet här ofvan besvarat, har Utskottet i öfrigt fästat sin uppmärksamhet vid åtskilliga omständigheter, som, ehuru af mindre vigt och betydenhet, Utskottet likväl ansett sig ej böra undandraga Riksens Högloft.
Ständers närmare pröfning och bedörnmande; Och får Utskottet i anledning häraf, anmärka, att det ansvar, sorn enligt 55 § - af 1805 års Kongl. Skogs - Ordning tillkommer synemännen för utsyning af stenbunden och otjenlig grund till svedjande, ej tyckes vara afpassadt efter de skadliga följder, som genom ett sådant svedjande måste uppkomma, hvarföre Utskottet anser att detsamma borde förökas, hvarförutan Utskottet på samma grunder föreslår, att de böter, sorn i 38 och 6? §§. af nyssberörde Kongl. Skogsordning äro stadgade emot unga Ekars upptagande med roten och användande till slagor, samt för oloflig huggning af skog i allmänhet, måtte förhöjas; äfvensom att det L 4 §• föreskrifna afstånd emellan de stämplar, som vid utstämplingar sättas på roten och på stammen, kunde förminskas till fem qvarter5 hvarigenom tillräckligt hug. 64 Den 3 Juni, liuggrum synes vara lemnadt, och tillika en icke obetydlig skogsbesparing skulle vinnas; hvilket dock allt, jemte frenne Ledamöters särskildta meningar, till Riksens Höglofl.
Ständers eget ompröfvande vördsammeligen öfverlemnas. Stockholm den 24 Maj 1815.
På Högvordiga Prestoch Adelns Ledamö- Ståndets Ledamöters ters vägnar vägnar A. Lantinghausen.
På Vällofliga Borgare- På Hedervärda Bonde'
Ätandets Ledamöters Ståndets Ledamöters Utdrag af Protocollet, hållet i Rik, sens Höglofl.
Ständers Allmänna Besvärs - och Oeconomie - Utskotts Plenum, den 24 Maj 1S15.
S. D. retogs till pröfning och afgörande det *f Utskottets 3:dje Beredning föreslagna, och den 18 dennes på bordet lagda Betänkande, angående vagnar And.
Fredin. vägnar Nils Mänsson. M. M. Rosbeck. allmän.
Den 3 Junii allrrtänrla skogshushållningen, och den inom åtskilliga af Riks - Stånden -väckta fråga om JägeriStateris- indragning.
Herr Prosten Doctor Hesselgren hegärde ordet, oell uppläste ett så lydande skriftligt anförande: Höglofl.
Utskottet har i sitt Betänkande afstyrkt Härads - AUmänningarnes delning; men efter ali min öfvertygelse och den erfarenhet jag kunnat förvärfva, bjuder tvärtom just sjelfva ändamålet, skogshushållningen, att eK delning af dem och en förvandling af deras dispositionssätt på det högsta tillstyrkes.
Ingalunda är min mening, att påföra högre eller lägre Embetsoch Tjenstemän, sorn med dessa allmänningar haft eller hafva befattning, någon skuld eller vållande till den ofördelaktiga belägenhet, hvari Härads - Allmänningarne, så marga jag känner och. hort af kännare omtalas, för närvarande befinna sig.
Sådant ämne vore i alla fall icke detta ställets.
Men äfven med den basta vilja kunna dessa aldrig tillräckligen verka till ändamålet.
Om allmänning tillhörer skoglös bygd, och andra behöfva ej komma i fråga — så skall nödvändigt dess skog, ehvad Allmänningen är satt under förbud eller ej, tillgripas att fylla aiias alla behof.
Inga skogsvaktare kunna inom sina, alltid vidlyftiga trakter förhindra detta annorlunda, än helt tillfälligtvis och i smått, hvaraf Rättegångar och husliga lidanden uppstå, men alldeles utan följd af andras eller ens de anklagades' afskräekande från 4:de B.
N:o 9, lO.j Den % Juni. från vidare försök.
Anledningen är nöden , eller också, der I;ocalen gynnar, den lika magtige vinningslystnaden, emedan grunden till detta trotsiga, föraktande tänkesätt är den ofiåntagliga öfvertygelsen hos menigheten, att allmänningen är deras egendom, hvilken ock vinner styrka derigenom, bland annat, att Häradsboerne ensamt få bestå den dryga kostnaden med dess afrnätande.
Imedlertid innebär detta en moralisk vanart, som öfvergår hos många till lättsinnighet for andra förbudsbrott.
Ojn hinder möta för natthämtningen från allmänningen, så står den privates skog till hands.
Mari hemkommer aldrig utan lass.
Détta vöre nästan obehörigt.
Allmänna rösten berömmer högt och öfveiijudt den högsta djerfheterr och öfvermodet, hvaraf många blodiga eXempel inom allmännings - område tiinat.
Detta är det moraliska af saken.
Man kunde tillägga, att det är hardt att tvinga folk att svälta, för det de äro ärlige, och Nb. göra sin tjenst.
JLönerne, från och med Ofver - Jägmästarens, äro ganska otillräcklige, och mödan och sträfvandet måste vara nog hindrande ifrån andra befattningar, ty målet flyr ideligen undan.
Skogs - Betjeningens antal och Donér kunna ökas; men först böra dessa frågor afgöras.
Hvad är Allmänhetens båtnad , i anseende till sitt skogsbeiiofp
Hvad är i denna sak Kronans och Rikets?
- Hvad Den 3 Juni - & 7 'Hvad den förra angår, föresläller jag mig förhållandet så: då allmänning, betraktad i anseende till dess omfång och naturliga växtlighet, är, jag souponnerar det, netto tillräcklig för ortens behof, så ankommer visserligen på dess behandlingssätt, huruvida denna tillräcklighet också verkligen äger rum.
Det lärer vara nu mera en obestridd sanning, att skogs-trakt, sorn redan är gallrad och gles, icke bör genom vidare gallring anlitas, men att enda rätta sättet med den är, alt alldeles afrödja årligen en trakt af den i beräknad proportion och ordning, så, att innan man till samma återkommer, den är åter fullväxt.
Denna enda rätta method kan, under nu varande disposition af allmånningarne, icke Verkställas, utom flera hinder, till exempel otjenligheten att alla i sina motsatta vistelseorter bindas vid ett enda häintningsställe, repartitiorien och redan emellan de otaliga pretendenterna o- s. v., så motsäges verkligheten itedan deraf, att det är alldeles omöjligt med Krono.vakt vårda den öfriga Allmänningen under den tid, den bör sparas och, enligt planen, öfverlemnas åt sin naturliga förbättringsformåga.
Under denna method, hillver hvarje årligt hämtningsstyclce uti 8o:de året lika otillräckligt, som det förut anlitade dåliga stycket var.
Om deremot Allmänningen delas först i Sockne •