Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Djurröd del af Häglinge 3 2) Widtsköfle Degeberga Efveröd Sönnarslöf Hörröd Maglehem i i lening ar om oregelbundenheter i indelningen, m. m. och administrativt hänseende Frosta härad i Malmöhus län. $• mantal tillhöra i judicielt och administrativt hänseende Frosta härad i nämnde län. tillhör Malmöhus län, tillhöra i judicielt och administrativt hänseende 5^ mantal Christianstads län och finnas i jordeboken upptagne till 3^- mantal under Tjörnarps och till lf mantal under Matteröds socken. 21) Har till annex Farstorps socken i Vestra Göinge härad. 22) 1 förmedladt mantal af Loushults socken tillhör i judicielt och administrativt hänseende Örkeneds socken i nästföljande länsmansdistrikt. 23) Till Örkened hör i judicielt och administrativt hänseende 1 förmedladt mantal af Loushults socken och T7-g- mantal af Wånga' socken i Willands härad.
24) Af Hjersås socken tillhöra 2-f mantal i judicielt och administrativt hänseende Willands härad. 25) j7^ mantal af Wånga socken tillhör i judicielt och administrativt hänseende Örkeneds socken i Östra Göinge härad. 2,}) Af Nosaby socken höra byarne Näsby och Nosaby, utgörande donerad stadsjord, i judicielt och administrativt hänseende till Christianstads stad, så att under landsrätt höra endast 14j mantal. 27) Af Hjersås, som i ecklesiastikt hänseende tillhör Östra Göinge härad, tillhöra 2J mantal i judicielt och administrativt hänseende Willands härad. 28) Annex till Jemshögs socken i Blekinge län. 29) iyG förmedlade mantal af hemmanen Ynde och Walsjö tillhöra i ecklesiastikt hänseende Sölvesborgs landsförsamling i Blekinge län, men i öfrigt Willands härad, ehuru de äro belägne inom Blekingska gränsen. 30) 3 förmedlade mantal (Yngsjö by) lyda i judicielt och administrativt hänseende till Gerds härad.
Ungefär £ af befolkningen, nemligen de som i och för handeln och sjöfarten bo i Ahus, hvarest finnes Christianstads hamn- och lastageplats, tillhöra i judicielt och administrativt hänseende Christianstads stad. 31) Annex till Christianstads pastorat. 32) Af denna socken, som i ecklesiastikt hänseende tillhör Vestra Göinge härad, tillhöra f mantal i judicielt och administrativt hänseende Gerdshärad.
4 Christianstads län.
Administrativ indelning. och Nosaby byars mark, jemte de jordar och lägenheter, hvilka äro under Eders Kongl. Maj:ts och Kronans ägo, utgör 3,734 tunnland; 2) Engelholm, belägen vid Rönne å på i mils afstånd från Skelderviken.
Staden utgör en församling och med Munka Ljungby socken till annex ett pastorat, dock finnes Garnisonspastor för den i staden förlagde afdelning af husarregementet Konung Carl XV.
Stadens med derunder lydande områdes mark utgör 633 tunn2, 5 kappland.
Vid Rönneåns utlopp i hafvet vid Barkåkra sockens i Bjäre härad område finnes Engelholms hamnplats; 3) Cimbrishamn, belägen vid Östersjön med hamn, utgör en församling, som med Jerrestads socken i Jerrestads härad bildar ett pastorat.
Staden tillydande jordar hafva en areal af 676 tunn- 10,4 kappland.
(Fortsättning af Tab. Litt.
Domsagor- nes Fögderier- nes Häradernes eller tingslagens Socknarnes Pastoraternes antal och omfattning.
Länsmans- distrikternes antal och omfattning.
Dom sagor- lies Fögderier- nes Häradernes eller tingslagens Socknarnes Pastoraternes antal och omfattning.
Länsmans- distrikternes antal och i omfattning. a P s 3 antal.
I namn.
1 antal. i namn. 1 antal. namn. antal. 1 namn. ! antal.
B P 3 3 | antal. 3 P g 3 antal. namn. antal. | 1 1 1 t i \ del af Svensköp 34) Tostarp i ) 1 K X o o Ingelstorp i i .
SO: Sis: Raflunda i } 1 • CD CD CO Walleberga i ) 1 ** •-< Brösarp i i 3- 3- ci- Löderup i i , i 3 P P>o Andrarum i ) 1 . i 1 P Hörup i ) 1 P-a P-< CO Eljaröd i I CD CD Stora Köpinge41) i i cd cn 1 Mellby i ! ! 1 - •t P-i Ullstorp i •-< C- Hvitaby i i * s» Bollerup i ) 1 to O Fogeltofta35) i CO CO del af Borrby 42).
S:t Olof36) , i - c-t- .Hofby i i . Rörum 37) i p P 1 ^ P CO CO Wemmerlöf 4 3).... i i Onslunda 38 i Gladsax i i , HH i—i Tryde 39) i I 1 w w Tomarp i 1 1 Spjutstorp i j p: p: Stiby44) i i . i cr?
Qverrestad i •-S CD Jerrestad 4Ö) i cd t—l Smedstorp i i P P co 1 Cimbris i 1 co 3 Ostra Herrestad... i j 1 * 1 CD e+- Nöbbelöf i 1 1 rt- ct- <rc Ingelstad i 1 ”1 P Wallby i 1 P P Hammenhög i ) 1 Bolshög i j 1 P» P-* CD Hannas i 1 CO Borrby 4 6) i i i CO 1 Benestad i I 1 5 4 10 145 73 23 Anmärkningar rörande oregelbundenheter i indelningen, m. m. 33) Svensköps socken, deraf största delen är belägen i Malmöhus län, är annex till Huaröds pastorat.
Af denna socken tillhöra mantal Gerds härad i judicielt och administrativt hänseende. 36) Annex till Löfvestads pastorat i Färs härad af Malmöhus län. 36) D:o till Stiby pastorat i Jerrestads härad. 37) D:o till Wemmerlöfs pastorat i d:o. 38) D:o till Tranås pastorat i Malmöhus län. 39) 6| mantal af Tryde socken tillhöra i judicielt och administrativt hänseende Herrestads härad i Malmöhus län. 40) 1 d:o af Ofraby socken tillhör i d:o d:o d:o d:o. 47) 13| d:o af socknen tillhöra i d:o d:o d:o d:o. 42) Af Borrby socken, hvilken till största delen är belägen i Jerrestads härad, tillhöra 12^ mantal Ingelstads härad.
43) Har till annex Börums socken i Albo härad. 44) D:o d:o S:t Olofs socken i d:o. 45) Ar annex till Cimbrishamns stads pastorat. 4e) Borrby socken tillhör 22:dra länsmansdistriktet.
Förändringar i indelning m. m.
I länet tinnes endast en köping under landsrätt, nemligen Båstad i Båstads socken af Bjäre härad, belägen vid den så kallade Laholmsbugten af Nordsjön.
Under perioden hafva uppkommit följande till denna afdelning hänförliga förändringar:
Den vid afgifvandet af senaste fernårsberättelsen redan beslutade indelningen af Vestra Göinge härad till en samt östra Göinge och Willands härader till en domsaga, har, sedan förre Domhafvanden i östra och Vestra Göinge häraders fordna domsaga afgått, träd t i verkställighet; Sedan Rikets Ständer den 6 Februari 1858 hos Eders Kongl. Majit i underdånighet anmält, att, i anledning af Eders Kongl.
Majits nådiga framställning, Rikets Ständer på stat uppfört löneanslag för en ny o länsmansg enst för en del af Asbo och Bjäre häraders fögderi; så har, till underdånig följd af Eders Kongl. Majits nådiga Bref den 23 i nämnde månad, under den 15 Juni samma år blifvit bestämdt, att det nya distriktet skulle bestå af Rebbelberga, Barkåkra och Hjernarps socknar i Bjäre härad samt Tostarps, MunkaLjungby, Ossjö och Tossjö socknar i Norra Asbo härad, hvilka således från och med den 1 påföljde Juli frånskiljdes de två distrikter, desamma förut tillhört.
— Genom nådigt Bref den 21 Januari 1859 har Eders Kongl. Majit, bifallit i underdånighet gjord framställning, att Hofby socken af Ingelstads härad, som dittills tillhörde Löderups, Hörups m. fl. socknars länsmansdistrikt i nämnde härad, finge utbytas mot Borrby i såväl Ingelstads som Jerrestads härader belägne socken, hvilken förut tillhörde Jerrestads härads länsmansdistrikt, så att Hofby socken kom att tillyda det sistnämnde och Borrby socken det förstnämnde distriktet.
Ombytet skedde den 1 Juli 1859; Före år 1859 utgjorde Vestra Karups och Houfs socknar i Bjäre härad ett pastorat samt Båstads och Torekovs socknar i samma härad ett pastorat, men till följd af Eders Kongl. Majits nådiga Bref den 8 April nämnde år har utbyte skett, så att Vestra Karups och Torekovs socknar utgöra ett samt Båstads och Houfs socknar ett pastorat.
Enligt Eders Kongl. Majits nådiga Bref den 30 Januari 1857 är beslut fattadt om ändring af Ousby och Loushults socknars pastorats fördelning, så att hvardera socknen kommer att utgöra ett pastorat; men förändringen lär icke inträda förr än vid blifvande kyrkoherdeledighet.
Majit i nåder anbefallda, redan då förra femårsberättelsen afgafs till en stor del verkställda raseringen af Christianstads fordna fästningsverk har under denna period vunnit i det närmaste fullbordan.
Staden har i följd deraf vunnit utvidgning dels åt östra och vestra långsidorna, med 38 alnar ät hvarje sida till byggnadstomter, å hvilka nybyggnader årligen företagits samt derutanför tjugu alnar breda gator och vidare utanför dessa tjugu alnar breda bulevarder planterade med tre rader träd, och dels åt södra ändan med omkring 250 alnar, indelade till tomter samt lika beskaffad gata och hillevard derutanför.
Genom Eders Kongl. Majits nådiga Bref den 22 Januari 1858 har blifvit fastställd ny tomtreglering i Engelholm, hvarigenom staden blifvit indelad i ett större antal qvarter och en del af stadens jord indelats till nya byggnadstomter.
Under den 22 Oktober 1858 har Eders Kongl. Majit i nåder fastställt ett reglemente för fordna städsbäcken Båstad, som derigenom fått benämning af köping.
Fordna benämningen af stadsfläck synes först hafva tillkommit genom Kongl. Resolutionen den 10 September 1664, hvarigenom innevånarnes underdåniga ansökning att varda befriade från tull och accis förklarats icke kunna bifallas, men platsen deremot tillförsäkrats en fläcks rättighet, bestående uti hökeri, handtverk, gästgifveri, krögeri och annan handel.
Som, enligt de i senare åren utkomne författningar, nyssberörde rättighet icke ansågs medföra annan eller större fördel för innevånarne utöfver hvad innebyggarne å landet kunde sig förvärfva, än att handlande, som voro borgare i Helsingborg, jemlikt Extraktet af Herrar Kommissariers Resolution till Kongl. Senaten öfver 1671 års jordrefningsprotokoll, ägde att der idka sådan handel, som med burskap är förenlig, så ansågs benämningen af stadsfläck mindre förenlig med nutidens förhållanden, hvadan hos Eders Kongl. Majit framställdes underdånigt förslag, att
Båstad måtte förklaras vara köping under landsrätt, med rättighet som tillförene för handlande, som 6 Christianstads län.
Utflyttning.
Bostäder.
Klädedrägt m. m. äro boi’gare i Helsingborg, att der bandel idka.
Enligt nådiga reglementet består köpingens Styrelse af en Ordförande och sex ledamöter, under benämning ”Förman och De Äldste”.
Förmannen antages å sockenstämma och aflönas af köpingens innevånare samt bibeliålles så länge lian väl och oklanderligt bestrider befattningen.
Uppstår fråga 0111 hans entledigande ankommer densamma på Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes pröfning.
De Äldste väljas för två år.
Köpingen är indelad i sex rotar och derutöfver en så kallad landtbo-rote.
Uti hvardera af dessa tillsattes årligen en Sexman, hvilken tillika med en Polisuppsyningsman, som af köpingens Styrelse antages. skola vaka öfver ordningens vidmakthållande.
Förmannen och De Äldste utgöra äfven köpingens Fattigvårdsstyrelse, deri dock Pastor i församlingen då jemväl är ledamot. 2.
Tab N:o 1.
Tabell öfver folkmängden enligt föreskrifne formuläret får Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande underdånigst bifoga under N:o 1.
Af denna tabell inhemtas, att folkmängden under perioden ökats å landsbygden enligt husförhörslängderne med 12,094 personer och enligt mantalslängderne med 10,907 personer samt i städ erne Enligt husförhörs- Enligt mantalslängderne. längderne.
Christianstad med 122, 236; Cimbrishamn 10, 4; Engelholm 89, 88.
Tab. Litt. b. Särskild redogörelse öfver folkmängden fögderivis bifogas enligt tabellen Litt.
B å motstående sida.
Orsakerne till folkmängdens å landsbygden tilltagande synes hufvudsakligast hafva varit jordbrukets utvidgning i förening med en vidt drifven hemmansklyfning och jordafsöndring och deraf sig härledande giftermålens större talrikhet.
Utflyttningar till andra länder, särdeles Amerika och Danmark, förekommo visserligen under periodens första år, men icke till sådan betydenhet, att märkbar förändring i folknumerären sig deraf företedde, och dessutom kan antagas, att största delen af de till
Danmark utflyttade innan periodens slut till riket återvändo o
Ar 1857 härjade cholera -farsoten i Christianstad, Cimbrishamn och i en del socknar deromkring.
Mortaliteten i Christianstad var stor, i thy att i farsoten bortrycktes nära 600 personer, men i Cimbrishamn och pä landet var förhållandet icke i sådan grad sorgligt.
1 Cimbrishamn dogo nemligen 24 personer och i socknarne på landet ett i förhållande till befolkningens antal vida ringare antal.
För öfrigt hafva sig icke företett några i ögonen fallande egendomligheter för länet i afseende på giftermålens talrikhet, nativitets- och mortalitets-förhållanden; och i afseende på vissa lyten är icke annat att anmärka, än att vid sjökusten och synnerligast vid en del fiskelägen å östra kusten förekomma flera blinda än annorstädes.
Särskilda administrativa förfoganden för innevånarne som tala främmande språk hafva icke erfordrats, och ehuru schismatiska rörelser, särdeles i baptistisk rigtning, förekommit, hafva de icke föranledt till bildandet af särskilda församlingar.
I anseende till stegradt pris å byggnadsvirke har allt mer och mer kommit" i bruk användande af tegel till byggnader, såväl bonings- som ladugårdshus; också begagnas gjuthus af kalk och sand.
Allmogen har i senare tiden börjat vinnlägga sig 0111 prydlighet och större utrymme vid byggnaders uppförande och man ser mångenstädes bondhemman vara särdeles väl bebyggde.
Stegradt pris på brännmateriel har föranledt inrättande af eldstäder, i hvilka såväl torf som stenkol kunna begagnas.
Den gamla provins-klädedrägten hos allmogen synes för hvarje år komma allt mer och mer ur bruk.
1 stället för vadmal och hemväfda tyger begagnas kläde och fabriksväfnader, ofta af utländsk tillverkning.
7 Till dagligt bruk har allmogen tarflig men stark föda.
Begagnandet af bränvin har aftagit, och så kalladt Bäjerskt bier har kommit mycket i bruk.
Omtanken för renlighet och större beqvämlighet har tilltagit, dock mer i skogstrakterne än på slättbygden.
Några egentliga folknöjen förekomma icke.
Ungdomen på landet samlas stundom till dans eller så kallad lekstuga”.
Sockenbibliotheker finnas i ganska många församlingar, och hågen för läsning har tilltagit.
Föreningar till öfning i vapens bruk funnos icke före periodens slut. 3.
A och B) Jordbruk och boskapsskötsel.
Jordens beskaffenhet i allmänhet är:
God i största delarne af o Södra Asbo, Ingelstads och Jerrestads härader, omkring J af Willands härad samt de tre sydligaste socknarne af Ostra Göinge härad; Medelmåttig i en mindre del af Norra Asbo härad, i Bjäre härad, i största delarne af Östra och Vestra Göinge samt Albo härader samt i hälften af Gerds härad; Svag i största delen af ° ..
Norra Asbo härad, i hälften af Gerds härad, i nordligaste delen af Ostra Göinge, i nordvestligaste delen af Tal). Litt. 11.
Folkmängden fögderivis. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11.
Enligt de mantalslängden som upprättats vid slutet af motstående ar.
Utskrif-
Hela folkmängden af Deraf frie från mantalspenningar. nings- manskap.
Summa. 1856:
Norra och Södra Åsbo samt Bjäre häraders fögderi... 23,585 25,241 48,826 10,666 11,142 21,808 1,785 Ostra och Vestra Göinge dito 25,565 27,553 53,118 12,249 13,024 25,273 1,841 Willands, Gords och Albo dito 26,042 27,176 53,218 13,886 13,639 27,525 1,887 Ingelstads och Jerrestads dito 15,648 15,562 31,210 7,831 7,787 15.618 1,131 Summa 90,810 95,532 186,372 44,632 45,592 90,224 6,644 1857:
Norra och Södra Åsbo samt Bjäre häraders fögderi... 23,981 25,555 49,536 11,304 11,722 23,026 1,793 Ostra och Vestra Göinge dito 25,998 28,071 54,069 12,540 13,257 25,797 1,945 Willands, Gerds och Albo dito 26,460 27,475 53,935 14,779 14,574 29,353 1,980 Ingelstads och Jerrestads dito 15,650 15,625 31,275 7,721 7,720 15,441 1,199 Summa 92,089 96,726 188,815 46,344 47,273 93,617 6,917 1858:
Norra och Södra Åsbo samt Bjäre häraders fögderi... 24,615 26,172 50,787 11,611 11,979 23,590 1,797 Ostra och Vestra Göinge dito 25,915 27,834 53,749 13,147 13,730 26,877 1,906 Willands, Gerds och Albo dito 26,735 27,816 54,551 14,778 14,703 29,481 1,937 Ingelstads och Jerrestads dito 15,942 15,911 31,853 8,406 8,367 16,773 1,093 Summa 93,207 97,733 190,940 47,942 48,779 96,721 6,733 1859:
Norra och Södra Åsbo samt Bjäre häraders fögderi... 25,254 26,665 51,919 11,994 12,290 24,284 1,828 Ostra och Vestra Göinge dito 26,465 28,255 54,720 13,457 13,938 27,395 1,923 Willands, Gerds och Albo dito 27,288 28,305 55,593 15,028 14,923 29,951 2,002 Ingelstads och Jerrestads dito 16,158 15,967 32,125 8,512 8,394 16,906 1,184 Summa 95,165 99,192 194,357 48,991 49,545 98,536 6,937 1860:
Norra och Södra Åsbo samt Bjäre häraders fögderi... 25,590 26,971 52,561 12,377 12,714 25,091 1,865 Ostra och Vestra Göinge dito 27,036 28,823 55,859 13,703 14,293 27,996 1,934 Willands, Gerds och Albo dito 27,649 28,589 56,238 15,173 14,954 30,127 2,155 Ingelstads och Jerrestads dito 16,336 16.145 32,481 8,599 8,466 17,065 1,189 Summa 96,611 100,528 197,139 49,852 50,427 100,279 7,143 8 Christianstads län.
Vestra Göinge, i omkring i af Albo härad saint i de delar, som äro belägne längs kusten i Ingelstads och Jerrestads härader.
Allmänna brukning ssättet är vexelbruk och tredings.
Säker uppgift om det ena eller andra brukningssättets förhållande till åkerjordens hela vidd kan icke meddelas, men tredingsbruket förekommer mest i Gerds, Willands, Albo, Östra och Vestra Göinge samt Norra Asbo härader.
Tab. n-.o 2.
Rörande utsädet på tunnland, länets årliga behof till utsäde, tunnland åkerjord använde till odling af hvarje sädesslag, skördebelopp och förbrukning på person lemnar tab. N:o 2 upplysning.
För vinnande af dessa uppgifter angående årliga utsädet på tunnland, angående tunnlandtal som användts till odling af de särskilda sädesslagen och angående årliga utsädesbehofvet, hafva upplysningar blifvit infordrade dels från länets Hushållnings-sällskap och dels från Kronobetjeningen.
Hushållnings-sällskapet har åter infordrat uppgifter från socknarne, och samma utväg har af Kronobetjeningen blifvit begagnad, men under det en stor del socknar med beredvillighet gått önskningarne till mötes, hafva deremot andra dels icke lemnat uppgifter och dels lemnat sådana ofullständiga.
Under sådana förhållanden hafva tabellens siffertal icke kunnat erhållas utan proportionerlig beräkning och under jemförelse med de till Finans-Komitén förut lemnade uppgifterna.
De kunna således icke anses tillförlitliga.
Odling af bönor förekommer på få ställen och icke till någon betydenhet.
Utsädet af vicker torde kunna antagas till högre belopp än det utförda, då i betraktande tages den mängd som till grönhöstnad användes.
Under åren 1857 och 1858 slog den så kallade trindsäden fel på de flesta ställen, så att der endast erhölls en skörd motsvarande utsädet.
Sädesproduktionen är i allmänhet tillräcklig för länets behof.
Afven är den i allmänhet tillräcklig inom de särskilda häraderne, med undantag af Gerds samt östra och Vestra Göinge härader, der bränvinstillverkningen är högt uppdrifven.
Tab. Litt. c. Uppgifteme å priser på de hufvudsakligaste sädesslagen under periodens fem år utvisa de vexlingar, som nedanstående tab. Litt.
C åskådliggör.
Offentliga understöd hafva utgått till Vestra Wrams, Träne, Esphults och Linneröds socknar af Gerds härad med 735 R:dr och till Farstorps socken i Vestra Göinge härad med 200 R:dr för hagelskada å gröda, Tab.
C. Handelspriser å säd.
Asbo fögderi 1856 Kalr R:mt 24 k 25 15 k 17 13 k 14 8 å 9 11857 )) )> 20 å 22 14 k 16 13 å 14 8 k 9 1858 .... » )) 17 å 18 13 k 15 10 k 12 8 k 9 1859 » » 16 k 17 12 å 14 11 k 12 7 å 9 1860 » » 20 k 22 15 k 16 12 k 13 8 k 10 Göinge fögderi, alla 5 åren » 15 k 20 10 k 15 8 å 10 Willands fögderi 1856 » » 25 k 26 16 k 20 12 k 15 7 k 10 1857 . » » 25 å 30 15 k 18 12 k 13 7 k 10 1858 » 20 k 22 13 k 15 12 k 13 6 k 9 1859 »> » 21 å 23 13 k 16 12 k 13 7 k 8 1860 » 23 k 26 14 å 16 11 k 13 6 k 10 Ingelstads fögderi 1856 » » 20 k 35 15 k 22 11 k 15 7 å 9 1857 » 14 k 21 8 å 15 6 k 13 4 k 8 1858 » 15 k 16 8 å 13 6 k 11 4 å 8 1859 » 8 k 15 12 å 14 9 i 11 7 å 10 1860 » 15 k 20 13 å 14 10 k 11 7 å 9 Christianstads län.
Odlingens framsteg. 9 timad år 1858, samt till Wankifva socken af sistnämnde härad med 292 R:dr R:mt för enahanda skada timad år 1859, allt utan återbetalningsskyldighet.
Nya sädesslag hafva i allmänhet icke förekommit; dock hafva Egyptiskt korn och hvita vicker blifvit i mindre skala försökta och visat goda resultater.
Håg hos allmogen för trädgårdsskötsel och fruktträdsodling har vaknat, meri några egentliga framsteg kunna ännu icke anses hafva skett.
V id de större landtegendomarne deremot bedrifves trädgårdsskötseln väl och såsom näringsgren.
Vinterfödda kreatur i länet 1860—1861 utgjorde det belopp, sam tab. N:o 3 utvisar.
Tab. n:o 3.
Höskörden och andra foderväxter hafva visat sig vara tillräckliga inom Norra och Södra Åsbo samt
Bjäre häraders fögderi samt inom Ingelstads och Jerrestads häraders fögderi, hvadan kreaturs-antalet derinom ökats, men i de öfriga två fögderierne användes för fäkreaturen såsom foder-surrogat drank; dock har minskning i kreaturs-antalet icke förnummits.
Omkring 220,000 tunnor säd af hvarjehanda slag, dock mest korn och hafre, anses åtgå till kreaturens utfodring, förutom potatis och andra rotfrukter.
Uppgifterna härom äro dock mycket osäkra, ty mängden af allmogen har icke sjelf reda på åtgången.
En större del ladugårdar lemna visserligen öfverskott genom försäljning af dels lefvande kreatur och dels kött, smör, ost, ägg, ull, hudar, men någon betydlig afsättning utom länet är icke att beräkna.
Pnserne å kreatur och ladugårdsprodukter hafva varierat emellan de belopp, som i nedanstående Tab. Litt. d. tab. Litt.
D äro utförde.
Djurracerne äro i allmänhet lämpliga hvar för sin ort.
Såväl genom
Hushållnings-sällskapets som enskilde personers omtanka hafva åtgärder vidtagits till racernes förbättrande medelst anskaffande af goda afvelsdjur.
Också finnas hingstar, tjurar och springbaggar af ädla racer på de fleste större egendomar, och allmogen har visat benägenhet att deraf draga fördel för dess ladugårds förbättrande.
Fjäderfä hållas i allmänhet vid hvarje jordlägenhet, äfven till afsalu, isynnerhet i närheten af städerna.
Biskötseln drifves efter gammal method och är högst obetydlig samt kary nästan sägas hafva aftagit.
Farsoter bland husdjuren hafva icke förekommit under perioden annorlunda, än att någon gång benskörhet och tungröta bland fäkreaturen, koppor bland får och rots bland hästar yppat sig å vissa orter, deremot andra åtgärder icke vidtagits, än att Djurläkare fått sig uppdraget att hålla tillsyn öfver de sjuka kreaturens behandling, och någon anmärkningsvärd förlust å kreatur har icke uppkommit.
Jordbruket har utvidgats och förbättrats genom: a) Nyodlingar till betydlig del; b) Vattenaftappning på omkring 1,000 tunnland; c) Grunddikning på omkring 3,000 tunnland; d) Ängsvattning och öfversilning på omkring 200 tunnland; e)
Okad mängd och förbättrad beskaffenhet af gödningsämnen, i det såväl benmjöl, fosforsyrad kalk, guano och S te t tiner-k ra ftgöd ning börjat användas, som äfven kompostberedning och de naturliga gödningsämnenas mera ändamålsenliga samlande kommit i bruk.
Tab. Litt. I).
Pi 'iser å ladugårdsalster.
Arbetshäst 200 a 300 R:dr.
Smör Ltt 10 å 13 R:dr.
Oxe 100 ä 150 » Ost » 7 å 8 » Ko 75 i 90 » Kött » 3 å 5 » Bagge 20 i 70 » Fläsk » 5 ä 7 » Tacka med lam 10 i. 13 » Ull Landsh.-Emb. uti Christianstads lån und. ber. för åren 1856—1860. 2 o 10 Christianstads län.
Hu hållnings-sällskap m. m.
På slättlandet har stängsel mycket börjat aftaga, ithy att vakt om kreaturen der kan åstadkommas, men i skogstrakter kan den icke undvaras och der förorsakar den skogsförödelse.
Tillämpningen af nya stängselförfattningen har på flere ställen väckt belåtenhet, men man har också förnummit anmärkning, att en granne ofta tillskyndas vinst på den andres bekostnad, såsom då ägare af mindre hemman betungas lika med ägare af större, oell derigenom att den, som med åker, äng eller plantering möter skog, utmark eller beteshage, icke har stängsel-vitsord, hvadan han sjelf får hålla stängseln, då skogs- eller utmarksägaren finner, att grannen svårligen kan blifva i tillfälle att intaga kreatur, som åverka på dennes aflägsna ägor.
Verksamhet och inflytande af: a) Hushållningssällskapet.