Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hebbeska husen,' som är nödig för inrymmande tillsvidare af Riksdagens båda kamrar med dertill hörande Utskott och Kanslier, bibliothek och arkiv jemte klubbrum, må uppdraga åt Fullmägtige i Riksgälds-kontoret, att icke allenast ofördröjligen gå i författning om vidtagande af sådana förberedande åtgärder, som för den ifrågavarande påbyggnaden och förändringen af nämnda hus redan nu, under Rikets Ständers sammanvaro, kunna ega rum, utan ock genast efter innevarande riksdags slut låta i dess helhet påbörja och utföra arbetet, hvartill jemväl hörer anbringande af ändamålsenliga luftvexlings-apparater, hvilket allt bör vara fullbordadt så tidigt före den 15 Januari nästkommande år, att samtliga rummen kunna för de dermed afsedda ändamål begagnas, hvadan jemväl nödiga möbler och inventarier dertill inom samma tid böra genom Fullmägtiges försorg anskaffas; samt att de härför erforderliga utgifter må af Riksgälds-kontorets tillgångar bestridas.
Beträffande sättet för de ofvanberörda arbetenas utförande, får Utskottet, sorn, dels med afseende å arbetenas beskaffenhet, dels med hänsigt till den korta tid, inom hvilken desamma måste vara fullbordade, anser betänkligt föreskrifva att verkställandet deraf skulle upplåtas på entreprenad, hemställa, att Fullmägtige i Riksgälds-kontoret må bemyndigas låta utföra arbetena på det sätt
Fullmägtige anse ändamålsenligast och bäst ledande till det åsyftade ändamålet.
I händelse Rikets Ständer gilla hvad Utskottet sålunda föreslagit, lärer Riksdagstid Imägtigen Rundbäcks motion icke påkalla vidare åtgärd.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS A. L. KORMAN, 1866.
Bilrtqa t/U State-fösk# (tets Si/å/enick « W 7.S. lii/:
Å 'Project täl förändrad, inred/ma af' Jf idets Ständers tfvts tdr inrym ms: te c O C' de af^första, ochcmöfrafocncrarria.. med ttlZh/frmdf.- afdelning or/v lo ca /nr pdBiddxadwhrusro - a£ PVitflZJZifain 9/f sk y m e, f_ 7v as d, j ! FA CO 77'C 77X CC7''f,-7d5HH CojlxTz M y 9 9lv o^d. _L O £ (ti. m n fi fi n nn i n n' dlnyxra, JCa.Jrern.owen JCccppru ira: ntrtdr-ccj; JCa,7rerruvr,ai<?
Ses Stoets \ yu.lniani\ f) -o» i I j i i J o t fr ra> h-ouinrrccu'ens c3 essSms-SaV. läW/1D Jersta, UfeUää r f c ! 1 j FCou?z/> ljxj^&zS Talman A TCapp,w^. ttum 07wersa.zuj7 Kc> *'pru m ( &ns&'' es oZe^coAlc mmm JL _r f JL d
Bia irnen,* Wårling av 3 T-r upp ~L£ cLJjedbejkaMuset TL lss zzmmm GART). '*/ y ns oocO ^ IdÄ - A r^oir cg /leurn, /'reaj-ejzy ror s é oc 7Cas7i7j77?^zj toune* Forsta, ocF caTjiaJdCcu/^rtoup/is ~r~ci rum it/.! ttccmc \h o i/ i> :";A . v; n n J0$8\ 9 1 Q x> Sot.
Idas för inrymmern de afförsta, och oondb.-a-,ätom; mod tiLdhjörande afdelning an ocf lo c ’-rpä, Bvddafholautiu.
Project tili ordndnux. inredning af fikets Ständers Bläs för inrymma*. de. af ' forsta, och, andra, i amirantia.
Trud ttiiihjromjf a/delningar ocA laroy er vä BixddjOcrJulnu Bevillning il o - * U10HS cili r cl Ploen af BoUfSui/druaw e/ru. thele utskottets - Ut sfe o 11 e t Plan a/ Warnum w, i Tr iwo, UA lfl , G ferd -Bihlio
Clja set ve sti hill e Stats - Ut-|- slottets Camvli - R ■ I?um nin Först Trjffeikeri Fots t "u é a Caffe fijcfeeri Bonings __ Stats-Uts^ottets
I åstat C tjS^otkets J1 or male.#
Stats - UIsidottets Sessions — Säl ha nrmar en Caroli -L okal, jans lief; haparum Statsrådens x örstuga. tlDia | stusk 1 ExJe' di tion u. m LaJi?Tu™, Hum.
. Serve ringS'
Bura. y o v. I0a3i6£.43ai WW+HH Jhlagji.
Ull Stats-Utskottds ulldicaidc JS:15.
Litt F. PROJECT-RITNING TILL åf- Hörr. w r a 1 S 5 4 3 2 1 o LO 1—i 20 _k SO 40 i Fo t. k 'JJsM , t i:f.> ä -",■ 4' 'C - Z&—- s5S?:g?iS#; Sgg | ■■■■■■■■■■■i Bilaga, till Stats -Utskottets aila tande J\° 75.
— Ii U 0- PROJECTRITNING TILL FÖRÄNDRING OCH PÅBYGGNAD AF F.D. HEBBESRA HUSET I SAMMANHANG MED 1(1 RLE T S STÄNDERS HUS A RIDDARHOLMEN. FötcouLe, aM BiÅdjxrhoZrros Carbcubmy jV-Q e-AOgöj 7) I (rolff! ets' s flytt mg ■HH y-Tjpjr ~ :- mm. —-..*... wmmm r mm i B Stats-TJtskoUets Memorial N:o 76. r N:o 76.
Ank till Exp.-Utsk. den 3 Maj 1806, kl. 2 e. in. Memorial, angående utvidgning af det inom Rikets Ständers hus inrättade arkiv och bihliotliek samt anvisande af dertill erforderliga medel. (K. A.) Enligt 184 Sj af det för Biksgälds-kontoret nu gällande reglemente hafva Fullmägtige i nämnda kontor fått sig uppdraget att till Rikets nu församlade
Ständer inkomma med fullständigt förslag och plan för tillvägabringande af en sådan utvidgning utaf det inom Rikets Ständers hus inrättade arkiv af riksdagshandlingar och författningar m. tn., att derigenom efterhand må kunna bildas ett mot representationens behof och anspråk svarande bibliothek.
I anledning häraf hafva bemälde Fullmägtige, uti en till Stats-Utskottet den 8 sistlidne Februari aflåten skrifvelse, bland annat, anfört, att, enligt den för arkivets bildande framställda plan, skulle detsamma utgöras af Svenska tryckta, äldre och nyare riksdagshandlingar, lag- och författningssamlingar i lagstiftningens alla grenar samt skrifter rörande ej mindre den civila och kriminela rätten, än ekonomi- och kameralväsendet, äfvensom andra juridiska, kamerala och statistiska arbeten, hvilka i sådana ämnen an såges företrädesvis böra anlitas och rådfrågas.
I enlighet härmed hade, i den mån och såvidt de kunnat erhållas, blifvit anskaffade och i arkivet uppställda alla från trycket utgifna riksdagsprotokoller med dertill hörande bilagor och bihang, hvilka, börjande med år 1786, dock för en och annan riksdag icke ännu kunnat kompletteras.
Derjemte hade blifvit hopsamlade en från år 1569 fortgående allmän författningssamling och anskaffats de allraflesta lag- och författningssamlingar samt andra arbeten, rörande landets juridiska, ekonomiska, finansiela, statistiska och topografiska förhållanden, hvartill komme en icke obetydlig samling af kartverk.
Genom gåfvor hade arkivet kommit i besittning af en komplett samling utaf Norska storthingets förhandlingar från och med 1814 samt de flesta på Norska statskassans bekostnad utgifna statistiska arbeten, äfvensom
Danska representationens förhandlingar från och med 1848 och Belgiska representantkammarens tryckta handlingar under sessionen 1862 -1863.
Förutom flera hundra under sednaste tiden samlade broschyrer, rörande frågor, som vid de närmast förflutna riksdagarne varit underställda Rikets Ständers pröfning, innehölle arkivet för närvarande mer än 3,100 band.
Det närmaste målet med arkivets bildande, eller samlandet och anskaffandet af Svenska arbeten i ofvan antydda rigtningar, syntes sålunda numera vara till icke obetydlig del uppnådt.
Fullmägtige hade derföre, under antagande att hvad i berörda hänseenden ännu saknades borde, då tillfälle dertill gåfves, för arkivets räkning anskaffas, trott sig böra föreslå att, då i arkivet funnes endast obetydligt rörande Sveriges historia, de förnämsta arbeten deruti måtte få med dess sairflingar införlifvas, äfvensom att vigtigare tryckta skrifter och handlingar, rörande i synnerhet Norges, men äfven Danmarks och Finlands statsförfattning, lagar och öfriga förhållanden, måtte fä för arkivets räkning inköpas; i sammanhang hvarmed Fullmägtige meddelat, att en samling af de i hvartdera af nämnda tre länder gällande lagar och författningar nyligen blifvit anskaffad.
Om härBih. till Ii.
2 Band. 8 Haft. 2 Ståts-Utskottets Memorial N:o 76. till lades utmärktare utländska författares arbeten i nationalekonomi, trodde Fullmägtige sig hafva angifvit omfånget för arkivets utvidgning.
I betraktande deraf att alla. på Svenska Statens bekostnad tryckta skrifter och handlingar, hvilka vore af beskaffenhet att till arkivets föremål hänföras, skulle kostnadsfritt dit aflemnas, och under antagande att, såsom hittills, de af Norska statskassan bekostade arbeten äfven framdeles gratis erhölles, samt under förutsättning att åtskilliga andra arbeten, dels såsom gåfvor, dels genom utbyten, korame arkivet till del, hade Fullmägtige ansett ett årligt belopp af Niohundra R:dr
R:mt blifva tillräckligt att dermed bestrida erforderliga inköp och bekosta böckernas inbindning.
Vidkommande frågan om anställande af bibliothekarie, hafva Fullmägtige vidare upplyst, att en af Riksgälds-kontorets tjenstemän haft sig anförtrodd den närmare vården om arkivet samt böckernas mottagande och utlånande, för hvilket bestyr han såsom vedergällning haft sig mellan riksdagarne upplåtet ett rum, jemte vedbrand, och under riksdagarne åtnjutit aflöning på Expeditions-Utskottets stat.
Intilldess arkivet vunnit ett sådant omfång, att anställandet af en särskildt aflönad bibliothekarie vore af nödvändigheten påkailadt, kunde, enligt Fullmägtiges åsigt, sagda befattning fortfarande uppdragas åt någon tjensteman vid detta verk, hvilken således skulle ombesörja de beslutade bokinköpen och hafva den närmaste vården om arkivet samt hålla detsamma i föreskrifven ordning tillgängligt, mot det att han derför finge åtnjuta bostad af tvänne rum och dessutom under riksdagarne arfvode.
I sammanhang härmed hafva Fullmägtige fästat Utskottets uppmärksamhet derpå, att de nuvarande Riks-Stånden, hvilka egde värderika arkiver och boksamlingar, möjligen torde, uppå derom gjord hemställan, vid förfogandet om dessa arkiver och samlingar aflåta desamma eller större eller mindre delar deraf till Riksdags-arkivets förökande och kompletterande.
Stats-Utskottet, som uti särskildt utlåtande denna dag gjort framställning om en sådan förändring af Rikets Ständers hus, hvarigenom, bland annat, tillräcklig och passande lokal för Riksdagens arkiv och bibliothek skulle erhållas samt jemväl tvänne invid de föreslagna bibliotheksrummen belägna rum kunde åt bibliothekarien upplåtas, får, på de i Fullmägtiges ofvanberörda skrifvelse anförda och i öfrigt förekommande skäl och anledningar, hemställa, att Rikets Ständer måtte besluta: 1:0. att de för inrymmande af riksdagsbibliotheket erforderliga bokskåp må, i sammanhang med den föreslagna förändringen af Rikets Ständers hus, på sätt Fullmägtige finna lämpligast, anskaffas; 2:o. att till bestridande af utgifter för bokinköp i de ämnen Fullmägtige uppgifvit, äfvensom för bekostande af böckernas inbindning, må anvisas ett årligt anslag af Niohundra Riksdaler, att från och med innevarande år från Riksgälds-kontoret utgå; 3:0. att åt den person, som af Fullmägtige utses att om bibliotheket och arkivet hafva den närmaste tillsynen, må anvisas tvänne till bibliotheket angränsande rum jemte nödig vedbrand; 4:o. att de respektive Riks-Stånden anmodas fatta beslut huruvida de, vid förfogandet om sina arkiver och boksamlingar, vilja aflåta desamma eller större eller mindre delar deraf till riksdags-arkivets och bibliothekets ökande och kompletterande; 5:o. att Fullmägtige i Riksgälds-kontoret må erhålla uppdrag att i de skåp, som finnas anbragta i de nuvarande arkiv- och bibliotheksrummen, sedan dervarande böcker blifvit till den nya bibliothekslokalen förflyttade, låta uppställa och ordna alla de skrifna handlingar, som anses böra med arkivet förenas; samt Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 77. 3 6:0. att Fullmägtige likaledes må anmodas låta i första och andra kammarens kanslilokaler, för hvilka nödiga bokskåp böra anskaffas, uppställa så fullständiga samlingar af riksdagstrycket, som kunna erhållas, äfvensom de mest nödiga författnings- och lagsamlingar, och hvartill i främsta rummet böra användas de böcker, som från Riks-Ståndens särskilda bibliotheker kunna blifva aflemnade, såvidt icke desamma anses företrädesvis böra i riksdags-bibliotheket förvaras.
Ank. till Exp.-Utsk. den 3 Maj 1866, kl. 2 e- m.
Utlåtande, 1 anledning af Kongl. Maj:Is till Rikets Ständer aflåtna nådiga Skrifvelse, i fråga om upplåtelse åt
Stockholms stad af vissa tomldelar å Riddarholmen. (R. A.) Sedan, i anseende dertill att den för sjötrafiken å Mälaren vigtiga hamnplats, som ligger mellan södra inloppet till Munkbro-kanalen och kajen nedanför det så kallade Orebrotorget, genom sammanbindningsbanans dragande deröfver, icke vidare blefve såsom hamnoch upplagsplats användbar, fråga uppstått hos Stockholms Stadsfullmägtige om beredande af utvägar att i stället anskaffa annan hamnplats, dervid Fullmägtiges uppmärksamhet fästats å det tomtutrymme, som förefunnes söder om Rikets Ständers hus å Riddarholmen och hvaraf staden för närvarande egde jordremsan närmast sjön, samt stadens ingeniör, med bifogande af uppgjord planritning, hos Fullmägtige föreslagit, att staden skulle söka tillvinna sig dels af tomten N:o 3 å Riddarholmen (Rikets Ständers hus) en areal af 15,420 qvadratfot, hvarigenom, och då staden nedanför denna tomt egde en jordremsa om 5,662 qvadratfot, staden skulle erhålla en hamnplats af 21,082 qvadratfot med en längd utefter sjön af 165 fot, dels ock utaf tomten N:o 2 (f. d.
Hebbeska egendomen) så mycket af den vester om sammanbindningsbanan belägna, för jernvägsauläggningen obehöfliga del, som erfordrades för utvidgning af den föreslagna hamnplatsen å tomten N:o 3 intill sjelfva jernbanan, hvarigenom hamnsträckningeu kunde ytterligare ökas med 90 fot; hafva Stadsfullmägtige hos Öfverståthållare-embetet anhållit, att bemälda embete måtte hos Kongl. Maj:t göra underdånig framställning om aflåtande af nådig Proposition till Rikets Ständer derom, att till staden måtte för allmänna trafiken varda upplåtna ej mindre den å Stadsingeniörens planritning inom bokstäfverna 0, s, t, u och 0 utmärkta del af tomten N:o 3 nedanför Rikets Ständers hus å Riddarholmen, innehållande 15,120 qvadratfot, för att med stadens söder derom belägna strandplats förenas, utan äfven de delar af tomterna N:is 1 och 2 derstädes, hvilka icke komma att för jernvägsanläggpingen eller annat Statens behof användas.
Med anledning häraf, och sedan Öfverståthållare-embetet uti skrifvelse den 21 sistlidne Oktober Stadsfullmägtiges ifrågavarande framställning till nådigt bifall förordat samt Styrelsen öfver Statens jernvägsbyggnader uti infordradt utlåtande upplyst, att Styrelsen, på grund af Fullmägtiges i Rikets Ständers Riksgälds-kontor derom gjorda begäran och Kongl. Maj:ts i skrifvelse den 22 sistlidne Augusti dertill lemnade tillstånd, till bemälde 4 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 77.
Fullmäktige för en summa af 153,000
Riksdaler försålt hela den vester om sammanbindningsbanan belägna delen af egendomen N:o 2, eller f. d. Hebbeska egendomen och således äfven den del deraf, som Ofverståthållare-embetet nu begärt få till Stockholms stad, för beredande af ökadt utrymme å hamnplatsen vid södra sidan af Riddarholmen, upp låten; har Kongl.
Maj:t. i nådig Skrifvelse af den 2 sistlidne Januari, gifvit Rikets Ständer tillkänna, att, hvad först anginge den öster om sammanbindningsbanan belägna och för densamma obehöfliga andel af tomten N:o 1, eller f. d. Geijerska egendomen, Kongl.
Maj:t tillåtit, att densamma må till Stockholms stad upplåtas för att utläggas till strandplatsen vid Riddarholms-kanalen; och att, hvad beträffade framställningen om tillvinnande för stadens räkning af den öster om sammanbindningsbanan belägna delen af f. d. Hebbeska egendomen, hvilken ej vore för banans anläggande erforderlig, Kongl. Maj:t förklarat, att de af Kongl.
Maj:t redan förut i nådigt Bref den 22 Augusti 1865 meddelade bestämmelser om rätt för Stockholms stad att tillvinna sig nämnda tomtdel antingen mot ersättning i penningar eller i utbyte mot någon för sammanbindningsbanan erforderlig, staden tillhörig egendom, som icke blifvit af staden till nämnda bana upplåten, skola fortfarande lända till efterrättelse.
Vidkommande åter Ofverståthållare-embetets framställning i öfrigt hade Kongl. Maj:t, med afseende å den för hvarje år tilltagande ångbåtstrafiken å Mälaren samt derigenom ökadt behof af utvidgning utaf Riddarholmshamnen, ansett sig böra till Rikets Ständer öfverlemna, huruvida icke de skulle finna skäligt, att till Stockholms stad finge för berörda ändamål upplåtas dels den del af tomten N:o 3 nedanför Rikets Ständers hus å Riddarholmen, som befinnes å den af stadens ingeniör upprättade planritning utmärkt med bokstäfverna o, s, t, u och o, och hvilken tomt, innehållande 15,420 qvadratfot, skulle förenas med stadens söder derom belägna strandplats, dels äfven utaf den del af tomten N:o 2, f. d. Hebbeska egendomen, som ligger vester om sammanbindningsbanan och af Styrelsen öfver Statens jernvägsbyggnader numera blifvit genom köp å Fullmägtige i R.iksgälds-kontoret öfverlåten, så stor rymd, som erfordras för den blifvande hamnplatsens utsträckning intill jernbanan.
Då den del af tomten Nio 3, om hvars öfverlemnande till Stockholms stad Kongl.
Maj:t sålunda gjort nådig framställning, omfattar hela den till Rikets Ständers egendom hörande nedra gårdsplanen, å hvilken finnas uppförda icke allenast tvänne mindre boningshus, utan ock tvänne andra byggnader, af hvilka den ena användes dels till pappersmagasiri, dels till förvaring af de högst betydliga lager af tryckta riksdagshandlingar, för hvilka någon annan lämplig plats svårligen torde kunna beredas, samt den andra byggnaden till större delen utgöres af en för egendomen alldeles oundgängligen nödig vedbod, har Statsutskottet, som i särskildt Utlåtande af denna dag hos Rikets Ständer gjort hemställan om en sådan påbyggnad och förändring af Rikets Ständers hus och f. d.
Hebbeska huset, att desamma må blifva användbara för inrymmande af den blifvande Riksdagens båda kamrar med dertill hörande Utskott och kanslier m. m., ansett någon upplåtelse till Stockholms stad af de till dessa båda egendomar hörande tomtområden desto mindre för närvarande böra medgifvas, som i allt fall, så länge arbetena på den del af sammanbindningsbanan, hvilken sträcker sig öfver Riddarholmen, icke hunnit fullbordas, någon upplåtelse till Stockholms stad af der belägna, Staten tillhöriga tomtområden icke synes vara af behofvet påkallad.
På dessa skäl, och då lämpligast torde vara, att Rikets nu församlade Ständer icke frånträda tomtdelar, som åtminstone för den närmaste framtiden äro behöfliga för representationens behof, anser sig Utskottet, icke kunna till hvad Kongl. Majit i ofvanberörda nådiga Skrifvelse hemställt tillstyrka bifall.
Norman, 1866.
Bilaga, idl Stais-VtekoiMs utldkmB^TKi 77. b , litty lid"
Straiutylats.
! -i _ LiUhöriq
Staden i > ijJSr-^rrr—M Kiddttrhobns - Iron. , Stats-Utskottets Utlåtande N:o 78. 1 HffsO 78.
Adk. till Exp.-Utsk. den 5 Maj 186t>. kl. 11 f. m.
Utlåtande, angående föreslagna statsbidrag för vägars anläggning och förbättring, bro- och hamnbyggnader samt kanaler, äfvensom sjösänkningar och andra vattenaftappningsföretag, m. fl. dylika, föremål.
Enligt hvad Stats-Utskottet i sitt angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Sjette Hufvudtitel afgifna Utlåtande N:o 60 tillkännagifva, går Utskottet nu att meddela särskildt yttrande öfver de af Kongl. Maj:t äfvensom af enskilde motionärer under innevarande riksmöte gjorda framställningar om medels beviljande för ofvannämnda, till Civil-departementets handläggning hörande föremål.
Vid uppställningen af detta utlåtande har Utskottet ansett sig böra följa enahanda ordning, sorn under flere föregående riksdagar vid då förekommande likartade ämnens behandling iakttagits.
Utskottet upptager alltså först de frågor, som angå A)
Väg anläggning ar och v äg förb ättringar.
För anläggning af nya samt för- Angående bättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar anvisade Rikets anslag för Ständer vid sistlidna riksdag för då instundande statsregleringsperiod eller åren anläggning 1864, 1865 och 1866 ett årligt anslag af 150,000 R:dr.
Jör&rZ Uti sitt till Kongl. Majit före innevarande riksdags början afgifna underdåniga eller omgeneralförslag öfver sådana allmänna väg- och vattenbyggnads arbeten, för hvilkas läggning af utförande statsbidrag blifvit ifrågasatta, har Styrelsen för väg- och vattenbyggnader förut vameddelat särskild förteckning på dem bland dessa arbeten, för hvilkas befrämjande ran evä9arStyrelsen ansett lämpligast att större fonder afsattes och ställdes till Kongl. Majits disposition för att, efter pröfning af de olika företagens vigt, mellan dem af Kongl.
Ståts-Utskottets Betänkande M 51. 21 vara förenlig med det åsyftade ändamålet att lånet måtte erhållas emot så billiga ränte- och betalniugsvilkor, som vid länets upptagande möjligen kunna betingas.
Då, efter hvad allmänt kändt är, dylika låns amortering inom England vanligen verkställes genom obligationernas inköpande och inom Tyskland genom deras utlottning, torde det få ankomma på Fullmägtige att äfven i detta hänseende iakttaga det förfaringssätt, sorn företrädesvis begagnas och göra obligationerna mest begärliga inom det land, hvarest upplåningen hufvudsakligen kommer att ske.
I anledning af det inom Borgare-Ståndet framställda förslag, att en särskild fond måtte afsätlas för uppköp af de för jernvägs-lånet utfärdade obligationer, så snart kursen eller deras noterade värde nedgått till ett visst bestämdt belopp, anser sig Utskottet böra upplysningsvis erinra, alt, oaktadt något stadgande i sådant hänseende under sednast förOutne riksdag icke meddelades, Fullmägtige i Riksgälds-kontoret ansett sig oförhindrade gå i författning om uppköp för Riksgälds-kontorels räkning af derefter utgifna Svenska stats-obligotioner, då dylika uppköp ansetts med detta Verks fördel öfverensstämmande eller af omständigheterna påkallade för höjande af obligationernas vid kursnoteringarne angifna värde.
Med erfarenhet om ändamålsenligheten och framgången af de sålunda redan vidtagne åtgärder, lära Fullmägtige äfven framgent komma alt förfara på enahanda sätt, då förhållandena dertill föranleda och ett dylikt förfaringssätt anses kunna iakttagas utan att medföra olägenheter eller förluster för Svenska Stats-verket.
Men att meddela en bestämd föreskrift till ledning vid sagde tillfällen och anvisa eller afsätta något visst belopp för att dervid kunna begagnas, synes Utskottet, särdeles i fråga om utrikes utgifna obligationer, i flera hänseenden betänkligt. d) Räntevilkoren och Kapitalrabatten.
Herr Wallenberg har uti sin förut omförmälda motion föreslagit, alt 4 V2 procent för år mätte bestämmas såsom ränta för Statens fonderade skuld, ehvad denna vore förskrifven i Svensk eller utländsk myntsort.
Emot detta förslag finner Utskottet sig dock föranlåtet erinra, att det noterade gångbara värdet af de under åren 1858 och 1859 utlemnade Svenska stats-obligationer nyligen uppgått till 99 procent inom den ort eller Frankfurt arn Main, hvarifrån dessa obligationer hufvudsakligen blifvit i rörelsen utspridda, samt att vid sådant förevetande anledning icke saknas att det nya Svenska statslånet, om erforderliga åtgärder för dess erhållande komma att vidtagas under den för närvarande inom andra länder befintliga ymniga penningetillgång, skall, utan att särdeles betydlig kapitalrabatt behöfver medgifvas, kunna erhållas för lägre ränta än 4V2 procent.
Under sednaste riksdag ifrågasattes äfven, att en viss räntefot för upplåningen mot fonderade stats-obligationer skulle af Rikets Ständer bestämmas; men detta afslyrktes af dåvarande Stats—Utskott, hvars derom afgifna och af Rikets då församlade Ständer godkända yttrande nuvarande ^tats-Utskolt, som till alla delar deruti instämmer, ansett sig böra här upprepa. 22 Stats-Utskottets Betänkande M 51.
»Svårigheten elier riif.tare sagdt omöjligheten att förutse huru beskaffad den allmänna penningeställningen inom och utom landet kommer att blifva under mellantiden intill Rikets Ständers nästa sammankomst har, jemte åtskilliga andra omständigheter, hvilka ej heller härvid få förbises, hos Utskottet väckt fyrfaldiga betänkligheter i fråga om lämpligheten och ändamålsenligheten deraf, att Rikets nu församlade
Ständer skulle bestämma en viss ränta, som vid den förestående upplåningen emot fonderade stats-obligationer icke finge under sagde tid öfverskridas.
Genom en sådan räntebestämmelse skulle, derest densamma inskränktes till det belopp, som räntefoten för dessa obligationer under gynsamma penningeförhållanden anses böra utgöra, hela upplåningen vid motsatta förhållanden möjligen kunna tillintetgöras; i hvilket fall arbetena å de jernvägar, som genom Statens försorg och på dess bekostnad skola anläggas, måste antingen inställas eller bedrifvas på ett sätt, som hvarken öfverensstämmer med derom lättade beslut eller uppfyller tidens, i afseende på dessa företags ofördröjda utförande, allmänt uttalade kraf.