Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den går framåt till förkofran , då , jemte det dagliga underhållet, Skulld afbetalas, eller t ågot behållet öfverskott för nyttiga ändamål anvises ; Den går tillbaka, då underhållet icke knn anskaffas, utan genom amicipation på framtidens förmodade större förmåga eller inskränktare behof: det vill säga genom Skuldsättning.
Svenska Staten har lange varit i det sednare tillståndet, och Skuldsättningen ökades jemt under den för mest lysande ansedde FinanceTerioden.
Andre Stater äro dock , ined få undantag , alla , äfven proportionaliter mera än Sverige, skuldsatte; och måste den rättvisa göras åt de hår i Riket tagna mesurer, att man visserligen genom Anslag och åtagen beskattning städse sökt arbeta sig derutur.
De serskilda Grenar, hvarigenom Rikets Finance-bestyreise utföres, äro:
Stuts- Varhet med sine Tillgångar och Febo f. Riks - Stats- och Banko-Utskottens Betänk anden. 2ol Riksgälds Contoiret, som skulle varda Rikets Credit-Väsende, men blott omfattar en ringa del deraf.
Banken, som skulle hafva sina Functioner egentligen inskränkte till Växling och omsättning af det couranta myntet, men nu drager tyngsta delen af Credit-väséndet tillika; och sluteligen de Allmänna Lane- och Adminstrations- Verken, tili lioillka Finance-Bankert likväl, genom meddelande Creditiver, tager eit nära del.
Siats-Verket har ingen Skuld, och ej eller någon så beskaffad serskild administration, som kan verka på hvad, vid detta tillfälle, förstås med Rikets Finance.
Stats-Verkets Intrader äro alla i sjelfva verket till deras grund att anse såsom Bevillning, ehuru man till Titlarfie skiljer dem åt.
Rikets Ständer anvisa hvad för anslagne utgifter erfordras.
Stats-Contoiret är en General-Cassa och ett Bokhålleri-Verk, men ingen ting annat; dess andel i det generella af Financen är ingen, och i denne del kan man ej gerna motsäga, att ju Statens Finance redan är skiljd från Bankens Finance.
Riksgälds Contoir«ts Finance-Administration har vunnit en för Riket lycklig inskränkning, genom den af Kongl.
Maja beredde och lyckeligen utförde Liqvidation af Rikets utländska Gäld.
Endast härigenom må det anses möjeligt, att, utan de mäst känbara uppoffringar, kunna i financiel! afseende vidare bestå.
Hade ännu dertill från början Credit-väsendet städse fått fortfara, att vid Riksgälds-Contoiret vara fastadt, och Bevillning» anslaget derifrån utgått, att sucBihang lill Riki-St.
Frel. X8^7 — ISiS- C«:< Sami.
N:r 27 2$.
2o2 Stais- och Banko-Inskottens Betänkandtn, cessive betala Stats-skuld; men Myntväsendet 'deremot förblifvit orubbad!; dä skulle Rikets Ständers bekymmer funnits mycket lättade.
Nu åter, dä Riksgälds-Contoirets egenteliga functioner bestå uti ränte-liqvider öfver de mindre betydliga Inrikes Skulderne, och en utvexlingsoperation emellan dess och Bankens Sedlar, som i sitt r>u varande skick egentligen är blott ett opinionsspel; sä lärer man ej eller behöfva serdeles uppehålla sig vid Riksgälds-Contoirets affairer, då frågan är om det generella af Rikets Finance, utan torde ett fortfarande af nu gäl-* lande ordning i denria del hufvudsakligen komma att äga rum; likväl, och i den mohn, vid denna Riksdag framstäldta förslag om öfverlåtande af egande-rätten till Krono-Egendomar^ Skogar, Parker och Allmänningar m. m. genom försäljning till Enskilda, skulle komma tillverkställighet, och medel efter band derföre till Stats-Cassan inflyta, bör det vara RiksgäldsContoiret, som blifver Cfentral-punkten för denna serskilda Finance-*-bestyre!se, och de inflytande medlen böra utgöra en ny fond för Riks-. gälds-Sediarnes garantie och Credit, hvarmedelst Ranken i denne del kommer, att, i realisationsväg, mindre ålitas.
Verkan af denna anstalt lärer emedlertid icke, inom loppet af Fem år, kunna blifva så väsendtlig, att någon egentlig rubbning i Sedelmassan i denna väg kan vara att befara.
Det återstår härefter, att öfverväga de öfriga delarne, nemligen:
Banken och de allmänna Läne-Inrättningarne Stats- och Banko-Utskottens Betunkanden.
203 Sami de i för Näringarnes befordran, med Penningnr opererande eller administrerade Verken.
Dessa utgöra nu tillsammans Penninge-väSendets hufvudpunkter; och här finner man åter Statens Finance och Bankens Finance sa! kammansatte med hvarann, att de ej hvar för sig kunna till betraktande förekomma.
Bankens functioner, såsom Växel Bank,' äro tills vidare hvilande. lkess functioner, såsom Lårte-Bank, innefattas i följande! a) Ärlig Liqvid om Fö.rsträekningen till Stats-; Verket.
Tabeller äro i detta afseende uppgjorde»’ på grund af Rikets Höglofl.
Ständers disposition iler vid 1815 års Riksdag, hvilka utvisa, att ultimo Deeembris i8i7s Var Bankens Fordran,’ af Stats-Verket - - - B:d 7,763,473. och vid samma tid är 1 8 2 3 b! ifver den 3,961,141.' b) Utbetalning af årligt anslag till Fastighets» och Odlings-Lån till och med år 1810, som bär till följd, att Bankens fordran å pant-förskrifne Fastigheter, hvilka, vid början af är 1815, utgjorde - Rtd 2,476,400J uppgår vid 1820 års slut till - 6,203,792- c) och Odllngs-Lånen, som vid togo mett, år 1815, uppgå, vid 1820 års slut, enligt de nu gällande grundetne, till belopp af Rtd 600,000» På Eventuella Creditiveni d) En Discont-rörelse af minst 6 MillioKer»; utom Lån på publique papper, e) Creditiver till Filinl-Disconterne, redan till fullo begagnade men gom vidare k omma att 204 Stats- och Banko-V tskottens Betänk anden. fortfara , i sammanhang med Discont-Utredningsplanen. /) Riksgälds-Contoirets
Discont-rättighet till omkring 2§ Millioner. g) Magazins-Directionens
Dito till ett maximum af 2 ^Millioner. h) Mannufactur-Disconten till nära R:d 530,000. i) Lånefond för exportable metaller, i medeltal till omkring 1,200,000. k) Byggnads-biträde till Göta Canal, årligen till 1820, 300,000 R:d, hvarigenom Förskottet till sistnämnde Verk då stiger till 1,800,000. utom
Discont-biträdet och hvad som efter 1820 kommer att utgå.
Alla dessa serskilda Vexel- och Credlt-rörelJ ser leda till bestämmande af Banco-Sedel-stockens belopp, hvilken likväl omväxlar, allt i den mohn, som de eventuella Creditiven periodiskt, mer och mindre begagnas.
På Bankens garantie och under dess hägn gå vidare omkring Fyra Millioner Riksdaler Banco i Riksgälds - Sedlar; äfvensom utaf de hittills circulerande DiscontPapperen omkring Tre Millioner intagit rummet såsom mynt, i bredd med Bankens egne Sedlar, samt verkat 1 alla afseenden , Vare sig till Närirjgarnes lif, eller till Creditens förstöring, allt efter de olika åsigterne, lika med Banko Sedlarne.
Ett ansenligt belopp i Papper står sålunda i representation för Mynt, hvaraf en del har Vexel-valuta uti Bankens Silfver-fond och det öfriga äger Credit-valuta, dels uti Bankens säkra Fordringar, fullkomligen motsvarande Vex - Stats- och Banie-Utskottens Betankanden.
205’ el-Banco-Skulden, dels uti Disconternes tillgångar.
I ordning lärer således först böra förekomma den fråga: kunna, vid så beskaffadt förhållande, Bankens functioner, såsom Vexel-' Bank, nu återbringas i verksamhet?
Flera uti Riks-Stånden väckta och till förenade Utskottens åtgärd remitterade Motioner syfta till detta mål.
Oell äro äfven 2:ne fullständigt utvecklade Planer för en Realisation, som genast borde vidtagas, till Utskotten in-j komme ; den ena från Högiofl, Ridderskapet och Adeln, och den andra från Välloll.
Borgare Ståndet ; Hvarförutan en af Utskottens egne Medlemmar likaledes yrkat på en Realisation, men hvilken dock icke skulle komma till verk» Ståtlighet, förr , än Tio år härefter.
Det är oemotsägligt, att på en gång åter» bragt stadga och visshet , i fråga om Sedlarnes förhållande till Silfver, afgjord genom vidtagande Silfver-utvexling efter bestämd grund, skulle häfva alla olägenheter af ett vacklande Myntvärde; och påkalla ofvannämnde Realisations - Förslag destomera uppmärksamhet, som erfarenheten åberopas lill bevis, att Mynt-värdets successiva återställande icke kan lyckas och ej heller vore fördelaktig.
Förnämligaste orsaken till den öfverklagade Penninge-iörlägenheten , anse förenade Utskotten vara det vacklande begreppet om Sedlarnes värde, hvilket efter Vexel-Coursens förhållande vanligen mates; och detta skulle visserligen genom en Realisation få en stadgad riktning, samt en säker Låntagare sedermera förmodligen icke ,So6 Stats? och Banko-Utskottens Betiinkanden, sakna tillgäng pä Penninge-Lån mot laglig ränta; men då uppmärksamhet fästes på reela Fondens nu varande förhållande till Sedel-massan , får man, det ovedersägliga utslag, att den uti de 2:ne remitterade Memorialen föreslagrie Realisations-grund omöjligen skulle kunna med 11a, gon anledning till framgång antagas eller planen i verket sättas, utan i sammanhang med en hastigt infordrande af en betydlig del utaf Bankens Xåne-Försträckningar, Men huruvida Riket med en sådan Finance-reglering skulle vara belåtet , det öfverlämna förenade Utskotten till Rikets iHölofl.
Ständers eget upplystare bedömande.
Uti ett annat fran Vällofl. Borgare-Ståndet till förenade Utskottens handläggning Öfverlämnad t Memorial har blifvit framstaldt det förslag, attt uppgöra Liqviden imellan Banken och innehafvarne af dess Sedlar, med serskild andel uti Metallfonden och serskild uti Credit-valutan pro rata yarte, och låta hvardera representeras för sig, Fvilket ock i sjelfva verket vöre det enda naturliga; men förenade Utskotten hemställa till eja hvar, som närmare öfverväga;-, icke förhålJandet med Mynt-väsendet allena, utan ock Creditväsendet man emellan, handelsställningen och Rikets economiska skick med alia derutinnan för Fandén varande brytningar, om tiden for ett sådant Företag nu kan vara inne.
Realisations-grunden i denna stund antogs efter vanlig theori för en Vexel-Ranks solida operationer, så kunde likväl ingen ansvara derföre, att den ändock icke misslyckades.
Den mindsta påkommande politiska skakning , inträffande missväxt elier ytterligare handels förluster skulle, till en Stats- och Banko.Utskottens Betänk andeni 307 del, i naturlig följd af den utomordentliga påkänning, sorn deraf bereddes, men egentligen af den derigenom föranledda opinionens verkan, si rubba alla vanliga beräkningar, att den närvarande oredan, sorn man ville förekomma, öfvergick till en vida större.
Om man gar tillbaka till de förra Epoker; da en stadga i Mynt värdet genom Realisation, blifvit tillvägabragt, sä finnes, att man aldrig vägat företaga den förr, än alla andra förhållanden hunnit sä sammandragas till ett mai , att , säsom orden lyda : åtgärden blifvit en nödvändig följd af Myntets stadgande i ett rähne-värde, Iwartill det, efter en lang tids omlopp, ändteligen hade liksom sjelf sig satt; *) och ej heller då, utan att förut hafva samlat sådan fond i metalliskt mynt, sorn reducerade operationen från oförsvarligt hazard-spel till sannolikhet af framgång.
1776 års plan var, oaktadt ali försigtighet, och oansedt det 6tora biträdet genom Utländska Crediten , nära, att misslyckas.
Frakt-vinsterne under Amerikanska kriget balancerade till fördel och undanröjde till en del verkan af de svåra missväxterne på 1780-talet.
1800 års Realisation varock ganska vågsam; meri den nu föreslagne vore, i afseende på den större vidan, utom all jemnförelse med dem båda.
För öfrigt bevisar Banko-Sedelns nu varande värde i förhållande till Hamburger Banko, att allmänna Opinionen fastat detta värde, icke blott vid beloppet af Bankens redbara Fond, utan ock, med hufvudsaklig hänsigt på Bankeus Fordringar hos Staten och Enskilde. *) 1776 och 1778, 1800.
208 Stats- och Banko.Utskottens Betänkanden.
O m Agio nu vore uppstiget tili en aritlimetisk proportion mot Bankens redbara Fond , sä vöre det äfven stadigt, och Realisationen kunde i sådant fali verkställas; men, ehvad Reaiisations-grund , som under vilkor af Banko-Sedlar»es inlösen med Silfver, nu bestämdes, så skulle opinionen, att Bankens Fordringar gåfvo valuta för en del af dess Sedlar, försvinna, och värdet af hela Sedelstocken mätas endast efter den redbara Fondens belopp.
Det är på alla dessa skäl, sorn förenade Utskotten for sin del tro, att någon verkställighet af en Realisations-plan nu ej bör komma i fråga.
Att serskildt fastställa en sådan Plan, sorn skulle vidtaga först
Tio ar härefter , vöre åter att inträda på kommande Ständers område och anticipera på deras göromål: den erfarenhet, som under tiden vunnits , mätte blifva af mycket större vigt för ämnet, än de probabilitets-beräkningar, man i förhand ville uppgöra.
Då, i följd häraf, Bankens functioner, säborn Vexel-Rank, än vidare mäste vara inställde, förekommer till undersökning, huruledes, det oaktadt, den möjligaste stadga må kunna åt det representativa myntet beredas.
Vägärne till detta mål kunna ej blifva andra, än det réela Capitalets bibehållande och möjliga förökning, för att derigenom i sjelfva verket allt mer kunna svara -t för Sedlarnas värde ; samt att
Jjån-operationerné £ så länge de måste ega rum , göras ginasc verksamma till den högsta elfect på produciiouen.
National-sinnets riktning till redbarhet och •jelfva den inre hushållningen i alla dess gre - Stais. och Banko.Utskottens Betänhcnden.
209 nar, s£ä naturligtvis härmed uti det oskiljaktigaste sammanhang, och verka kraftigare, än all Finance-reglering, sorn deremot verkar platt intet, utan i sammanhang med dem.
Man skulle, ma Itända, föreställa sig ämnet medgifva, att kunna i forsta rummet upptaga frågan om Bankens redbara Fond och dess förstärkning, men lata dess Låne-operationer blifva beroende af det resultat , som den i förra hänseendet antagne planen skulle kunna lämna.
Men detta är icke förenade Utskottens tänka.
Credit-väsendets möjligaste upprätthållande kräfver ärtnu under den Epok , sorn förhanden varande Reglering bör upptaga , företräde till Rikets Ständers uppmärksamhet , framför Myntregleringen , derest icke en ntängd Medborgare skola blifva bragte till undergång ; och det är först efter en, under tiden, småningom återhämtad styrka , som den i sig sjelf rättare ordningen kan åter inträda.
Enär allisa , såsom en allmän grund för möjligheten af en stadga i Mynt-väsendet , oryggligen antages , att Banco-Sedelstocken , för perioden till nästa Riksdag , eller under loppet af Fem ar , ingalunda må permanent ökas utöfver den representativa massans närvarande maximum, bör därnäst förekomma till upptagande frägan om användandet af de efter denna grund tillgänglige blifvande medlen.
Må hända fordrar likväl äfven den fram* ställningen serskildt besvarande , att nemligen den nu befintliga Pappers-Massan , sorn representerar
Mynt, är otillräcklig och bör förökas, hvarvid i synnerhet åberopas , au så stor del a lo Stats• och jBaii&o-Utsiottens Setänhandeni af Sedelslocken skall vara circulerande i Finland och 5 andra Utrikes Platser.
I trufvudsaken nödgas förenade Utskotten ater upprepa , att det är bristen i Penningens stadga , sorn gör Penningebrist , och att , derest en gräns för Myntets försämring kunde sättas , upphörde ock
Penninge-förlägenheten för alla som hade att ärbjuda nöjaktig säkerhet.
Detta skulle verka mera , än flera millioner nytt Papper i rörelsen , då däremot dessa nya millioner af enahanda skäl, efter ganska korrt tid , blott skulie bereda ännu ytterligare förlägenhet.
Serskildt åter böra förenade Utskotten ärindra, att, då Finland utgjorde endel af Riket , var dess enda circulerande mynt de Svenska Sedlarne; nu deltaga åtminstone de Ryska Rubel-Sedlarhe i denna circulation.
Vore där sålunda ett öfverflöd af RörelseCapitalet i Papper, hålla förenade Utskotten före, att Svenska Sedlarne strömmade hit tillbaka, för att utbytas mot någon reel effekt, såsom varande vanliga förhållandet i dylikt fall.
Finland lärnnade ej heller förut något Stats-öfverskolt till Sverige, emedan Fästningar ochFlottorsamt
Krigsmattten i öfrigt derstädes hade stora anslag; hvaremot likväl säkert är, att Finnarnas utförsel till Sverige vax större då, än den är nu , emedan den nu tillika delas åt flera andra håll.
Och ehuru förenade Utskotten visserligen nödgas medge, att årliga behållningen å bytes handeln ännu utfaller till Finnarnes fördel, förmoda förenade Utskotten likväl, att någon större massa af Svenska Sedlar nu icke finnes i Finland , än före 180.3, väl förstående i sitt proportionerliga Stats- o eli Bcnho.ZJtsfiottens Betänlanden.
211 förhållande imellan Rikets samfälda Sedelstock då och nu.
Af hvad förenade Utskotten förut anfört om Pappers-myntets egenskap, att göra tjenst för Silfver, föl ier emedlertid, att Utskotten icke kunna instämma i den motsatta tankan , sorn blifvit yttrad, att våra Sedlars öfvergång till omlopp i främmande
Länder vore nyttig och förmånlig; dessa Sedlar hafva utgått i varu.byte såsom Silfver, i brist af denna metall.
För en Bank, sorn upyfyller sina vexel åligganden, är det ej allenast ett bevis på Credit, då dess representativer hafva en vidsträckt circulation , utan är sådant äfven förmonligt och bidragande till vinst, emedan desse Papper icke bära ränta, då Banken likväl under tiden drager inkomster af de serskilda Närings- eller Administrations-Grenar, för hvilkas räkning
Sedlarne först utgått i rörelsen; meri när vexel-functionerne hafva upphört , bevisar Pappers-myntets circulation utom
Riket en proportionerlig minskning uti Capital-förmögenheten hemma i Landet.
Om sålunda en större fradion af vår Sedel-stock nu, äu förr, är på Utrikes Orter omlöpande, så bevisar det, i Utskottens tanka, en mindskad produetion eller förökad consultation inom Riket; men Utskotten anse likväl betalningen af Rikets, i följd deraf, uppkomne Skuld hos Utländningen vara liqviderad lindrigare genorn Banko-Sedlar, än med vexJar eller redbarheter.
Och kunna Utskotten vid detta tillfälle icke underlåta ärkänna sanningen af livad en Ledamot af Ridderskapet och Adeln uti ett remitteradt, Anförande utvecklat, huruledes nemligen höga pris på produeter icke alltid 212 Stats- och Banko-Utskottens Betänkandeti. fa antagas såsom bevis på öfverflödig tillgång å Penningar, emedan förminskad qvantitet af production, orsakad af brist på förlag, kan gifva enahanda resultat.
Efter denna förklaring, i fråga om en tillökning i Sedel-massan, den Utskotten imedlertid lika litet, som någon indragning, kunna tillstyrka, återstår således, att upptaga hvar och en af de Titlar, sou! innefatta Bankens egenskap af Låne-Verk; dervid förekommer då, enligt förut framstäld ordning:
Om Inkomster ne, 1:0 Stats-Verktts återbetalning till Banken för Krigs - För skotten.
Den utgör 750,000 R:d årligen i Capital och ränta; fortfarandet deraf innefattar så helt och Iraflet villkoret för Bankens solidilé och myntväsendets stadga, att någon fråga om rubbning deruti icke bör kunna äga rum, och har Banko-Utskottet jämväl härom gjort serskildt förbehåll, Efter den utstakade Idqvidations-grunden, har Stats-Verket med 3'.dje Qvartalet ar 1829 till fullo ersatt Bankens Förskott. 2:0 Bankens Inkomst i Räntor af Fastigltetsoch odlings.Uån, af dess Discont och af de Eventuella Creditiven m. m. utgörande, efter afdrag af Inrättningens underhåll samt alla öfrige därmed förbundna kostnader, mellan 4 50,000 och En half Million Riksdaler, visa tillsammans med förenämnde anslag från Stats-Verket en årlig Inträd af minst 1,200,000 R:d , inom hvilket belopp alltså de redan skedde och vidare skeende Stats- och Bänto TJtsköttens Betänkanden.
413 dispositioner af alla slag brira begränsas, så vida man ej vill öfverskrida hufvud-grunden.
Utskotten hafva ansett för pligt, att icke, utan särdeles vigtiga skäl, tillstyrka Rikets Högloft.
Ständer, att göra ändring uti de vid senaste Riksdag tagna dispositioner örn Penninge-väsendet, hvilka sträcka sig till den då bestämda Epoken af Lagtima Riksdag, eller till och med år i8vto, och det sa mycket hellre, som, vid fråga om återförandet af stadga uti myntväsendet och Crediteri, den förnämsta grundvalen är, att förtjena förtroende; och hvilket är lika vigtigt för Nationens Representanter, som för den Enskilde.
Äfvensom för öfrigt någon rubbning näppligen skulle kunna företagas, sorn icke verkade till förfång för medborgare, hvilka, i förlitande på säkerheten af Rikets Högloft.
Ständers dispositioner, ställt sig dem till efterrättelse i deras enskildta företag.
Bland sådana dispositioner förekommer då: Utgifter. 1:0 Till Fastighets-Lån.
De faslstälda grunderne för Fastighets-Lånen kunna i allmänhet icke gillas.
I stället, att de, såsom åsyftades, skulle lämna en väsendtlig tillgång för verkligen Lån-behöfvande, hafva villkoren gifvit anledning dertill, att personer, som icke haft af nöden någon undsättning, men lättare än de, hvilka deraf varit i behof, kunnat anskaffa erforderliga säkerhets-handlingar, sökt dessa Lån, för den därmed förknippade förmon skull; hvadan ock, då företrädet icke berott af annat, än det tidigaste anmälandet, 214 Stats- och Banko-Utskottens Betänkan/len. troligt är, att, Vid verkställigheten, betydligaste delen Fastighets-Lån-Summan förfelat det egent* liga ändamålet.
Fördelen af dessa
Lån ligger först i den låga räntan, som Ilar till följd, att Capitalet nmorterar sig sjelft på nära 28 år, under erläggande, endast af laglig ränta, och sedan i tiden, sorn Lånet får behållas, hvarigenom händer att hela Capitalet blir en ren vinst för det inskränkta antal Medborgare, som deraf koinrtiit i åtnjutande.
I allmänhet är all vidare nedsättning af 11 ä nte-foten, än högst En Procent under hvad Enskilde imellan lagligen gäller, icke nyttig vid Publika Låns meddelande, just derföre, att den uppmuntrar till Lån-sokande; och den är det ännu mindre, när Lån-gifningen sker, icke af ett verkligt réelt öfverskott, utan genom den artificiella åtgärden af Sedel-stockens förökande, emedan den då lämnar en förmån åt någre få, på alla öfrige Medborgares bekostnad.
Näringar och Företag, sorn ännu icke kommit till stadga, eller genom serskilda omständigheter blifvit tillfälligtvis derutur bragte, kunna visserligen påfordra temporaira Undantag från denna allmänna regel; och förenade Utskottens afsigt är ej heller, att tillstyrka förändring i hvad scm redan blifvit på faststäldte villkor utlämnadt; men Utskotten hafva likväl icke bordt underlåta, att, vid detta tillfälle, yttra sina tankar derom.
Samhällets economiska ställning vinner då först sin rätta styrka, när Producentens behof af förlag och Capitalistens behof att förlägga orne - Stats- och Banko-Utskottens Betunkanden.
215 delbarligen (räfla hvarann för gemensam båtnad, utan 3:dje persons mellan verkan, och behofvet af artificiella medel utmärker tydligen, att denna styrka brister; hvarföre ock de biträden, som därigenom erhållas, blifva till sin verkan nog ofullkomliga.
Med befrielse fran monopoliska fjättrar, med vidgade utrymme för den idoges kraft och arbetshog, med vissheten om ostörd besittning för sig och efterkommande af det område, hvarpa denna kraft användes, och med skäliga, icke hardt eller ojemnt tryckande beskattningar, gå jordbruk och näringsföretag af alla slag med vida säkrare steg till en stigande förkofran, än den, som genom utsträckta Lån-Systémer på artificiel grund, möjligen vinnas kan.
Derest Capital-afbetalningen på FastighetSLånen vore betydligare, skulle omflyttningen till andre Ijån-behöfvande kunna ske på kortare tid; hvarigenom circulationen blefve mera lifligt men alla dessa, i förenade Utskottens tanka, grundade betänkligheter böra likväl sta tillbaka fi r vigten deraf, att Ständers Beslut vid en Riksdag icke ma rubbas vid én annan, emedan ett sådant vacklande i åtgärder tillika rubbar det allmanna förtroendet till de Beslutandes autorité; och enär, i följd häraf, tillstyrkes, att Fastighets-Lånen måga fortfara till och med för år igro, uppgå de då til! 6,200,000 R:d, hvaraf Två Procents Capital-afbetalning kommer att utgöra omkring 125,000 B.:d ärligen och successi-' ve något deröfver, i den mohn räntan minska»; I sammanhang härmed, har hos förenade Utskotten den fråga blifvit väckt, om icke vi<i 216 Stats- orfi Banco-UtsÅottenS Betänkanden. de Fastighets-Lån, hvilka för åren i 8 i f) och jS2o skola meddelas, det vilk-ot kunde fästas, att, i stället för att Sex Procent, såsom Capitalafbetalning och tänta ärläggas i Banko-Sedlar, Tre Procent i Silfver betaltes, af hvilka Tre Procent i Silfver, reducerade till Sedel-mynt efter Silfver-värdet, då inbetalningen sker, Fyra Procent i Sedlar skulle utgöra ränta och resten afskrifvas på Capitalen Vid g6 skillingars
Silfver-värde blefve förhållandet detsamma , Som nu.