Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Besparing å diverse anslag . . . 8,338: — 9. 1,033: 5. 4.
Transport 507,559:20. 6. 911,951:39. 9. — 1G — Transport 507,559:20. 6. 911,951:39. 9, Balans lill påföljande året:
Reservationer 1,079,993:13. t. 952,983:15. 7. Summa 1,587,552:33. 7. 1,864,935: 7, 4.
Sedan Revisorerne har ofvan summariskt framställt förhållanderna med de under statsmedlen inbegripna fonder, hafva Revisorerne trott sig böra inlaga en utredning öfver mera speciella delar af statsregleringen, hvarvid i minnet torde fä återföras, att för år 1844 gällde den statsreglering, sorn uppgjordes vid 1840 —1841 års Riksdag, hvaremot för det sednare revisionsåret, elier 1845, tillämpades i fastställde Stat.
(Se Bilagorna Lill. B.
Ordinarie ränta Afrads-spanmål ....... Tionde-spanmål Arrendemedel Tionde- och hammarskattsjern . . Alun-tionde . .
Svafvelbruks-tionde . . . , . .
Mantalspenningar Gernings-ören Bötesmedel Kavalleri-Regementernas hästvakans spanmål Tillfälliga rotevakans- och mötes afgifter Rotefrihets-afgift af oroterad, men ordinarie rotering underkastad, jord Båtsmans-vakansafgift Krut- och salpeter-försäljningsmedel
Båk- och lotsmedel Observationsmedel ......
Extra medel och uppbörder . . . af Rikets sist församlaae Ständer och C.) år år 1845 11,286: 34. 8. 15,870:45. 6. 9,666: 47. 10. 29,554: 12. 5. 1,023: — 2. 6,160: 24. 9. 12,169: 11, 7, 66,410: 38. 8. 9,967: 12. 5. 1,065: 30. 6. 561: 4. 3. 581: 5. 3. 1,011: 19. 1. 1,101: 12. 11. 5,091: 16. 10. 6,360: 9. 3. 3: 32. — 31: 32. — 47,704: — — 44,875: 33. 11. 1,527: — 4. 4,149: 35. 8. 156: 1. 8. 33: 9. 1. 16,353:20. 3. 17,795: 47. 7. 3,936: 18. 5. 1,128: 3. 2. 21,253: 32. 1. 28,564: 34. i 0. 433: 40. 5. 466: 22. 11. 12: 18. —* 42: 10. 9. 1,487:20. 11. 734: 12. 8.
Transport 143,644: 43. 11. 224,926: 31. 10 tillaga Lill. ti. tili 1847 tit s Heckla.is-Berättelse, angående Stais-Verket, sid. 16. 0r din arie Inkomster : för ar 1844.
Ordinarie ränta Afrads-spanmål Tionde-spanmål Tionde-spanmäls lösen efter bestämda priser Arrende-medel Silfver-tionde, myntarelön och slagskatt Koppar-ränta Tionde- och hammarskattsjern Alun-tionde Svafvelbruks-tionde Mantalspenningar Gernings-ören Bötesmedel Kavalleri-Regementernas hästvakans-spanmål Ständiga rotevakans-afgifter vid Skånska lnfanteri-Regementerna . . .
Tillfälliga rotevakans- och mötes-afgifter Rotefrihets-afgift af orolerad, men ordinarie rotering underkastad, jord .
Båtsmans-vakansafgift
Krut- och salpeter-försäljningsmedel Kontroll-stämpelmedel Bak- och lotsmedel Ersättningar Intresse-medel Observations-medel Extra medel och uppbörder s7 Riks-Statec påräknar. 2,141,728 18. 10. 228,787 42. 7. 645,009 35. 1. 4.800 — — 106,200 — — 9 000 — — 40,200 — — 196,046 — — 1,000 — — 1,000 — — 300,631 36.
— 1,700 — — 40,000 — — 145,500 — — 13,860 — — 6,000 — — 28,000 — — 30,000 — — 90,000 — — 9,000 — — 78,223 9. 4. 25,000 — — 3,000 — — 7,000 — — 12,000 — — 4,163,686 45. 10.
Öfverskytlcr.
Räkenskaperna upptaga. 4,289: 7. 97:21. - 1,849:33. 7. 370:20. — 8,575:41. 1 35,970:40. 2, 55: 10. — 6,064:36. — 9,954:28. 3. 491: 6 11. 18,730:46. 8. 359:11. 6. 17,362:35. 3. 15,554: 13. 15,854:47. 4. 5. 43,948: 40. 4. 1,000: — — 387: 40. 5. 4,683: 13. 5 36,728: 17. 4. 2,345: 35. 6. 1,115:26. 8. 3,001: 34. 5. 6,311: 28. 3. 2,146,017: 26. 213,233:29. 029,154: 35. 4,897: 21. 108,049: 33. 9,376: 20. 48,775:41. 152,097: 7. 1. 612: 336,602: 1,755: 35,316: 108,771: 11,514: 4,884: 24,998: 36,664: 99,954: 9,491: 78,223: 43,730: 3,359: 24,362: 5,688: 7. 7. 34. 2. 16. — 34. 7. 30. 8. 12. 6. 21. 4. 13. 7. 36. — 28. 3. 6. 11. 9. 4. 46. 8. 11. 6. 35. 3. 19. 9. 104,778:13.10. 130,932: 9. 1. 4,137,533: 2. 7. Extra ordinarie Inkomster: Enligt Regeringsformens 60 §, inflytande såsom Bevillning: Sjötulls-medel Salu-accis af städerna Postmedel Charta-sigillata-medel Bränvins-afgift Restantier .....
Tillkomma Hufvud-titlarnes besparingsmedel 109,849: 8. 8. — — 109,849: 8. 8. 85:36. — 85.36. — • • 58:35. 7. 58: 35. 7. S:r i 144:23. "i. 144:23. 7. S:r 9,527,957: 3. 7. 434,010: 1. L 195,313: 2.10. 9,766,654: 2. 1 afgå 195,313: 2.10. 195,313: 2.10. Summa 9,527,957: 3. 7. 238,696:46. 6. 9,776,654: 2. 1 Inkomster i Riks-Staten ej påräknade: Kobolt-tionde Dana-arf Riks-Staten påräknar.
Öfverskotter.
Räkenskaperna upptaga. 3,344,796: 33. 5. 50,950: 8. 9. 3,395,746:42. 2. 11,000: 33: 10,967: 609,474: 11. 8. 609,474:11. 8. 420,000: 109,877:18.10. 529,877:18.10. 750,000: 64,347:41. 9. 685,652: 6. 3.
S:r 5,135,270:45. 1. 160,827:27. i. 64,380:41. 9. 5,231,717:30. 11. 119,150: 168,259:32. 4. 287,409:32. 4.
C. till 1S47 års Revisions-Berättelse, angående Stuts- Verket, sid. 10. Ordinarie
Inkomster för år 184-5:
Ordinarie ränta Afrads-spanmål Tionde-spanmål .
Tionde-spanraåls lösen efter bestämda priser Arrende-medel Silfver-tionde, myntarelön och slagskatt Koppar-ränta Tionde- och hammarskattsjern Alun-tionde Svafvelbruks-tionde Mantalspenningar Gernings-ören Bötesmedel Kavalleri-Regementernas häslvakans-spanmål Ständiga rotevakans-afgifter vid Skånska lnfanteri-Regementerna . . .
Tillfälliga rotevakans- och mötes-afgifter Rotefrihets-afgift af oroterad, men ordinarie rotering underkastad, jord .
Krut- och salpeter-försäljningsmedel .
Kontroll-stämpelmedel
Båk- och lotsmedel Ersättningar Observations-medel Extra medel och uppbörder .
Intresse-medel s7 Riks-Staten påräknar.
Öfverskottcr. 2,523,7*8: 35. 350,527: 27. 935,821: 47. 4,800: — 110,000: — 10.000: — 33,780: — 118,048: — 1,000: — 1,000: — 327,634: — 1,700: — 40,000: — 133,500: — 13.860: — 6,000: — 27,000: — 30,000: — 95,000: — 10,500: — 92,840: 29. 50,000: — 10,000: — 12,000: — 3,300: — 10. 4. 35,239:29 I.
— 6,092: 47. 1 I. — 712: 9. 1. — 14,339: 38. 9. — 18,748:30. I. — 10,272:28. 9. — 76: 16. — — 51,595:10. 4. — 4,517:11.— — 2,851: 1 9. — 2,629: 16. 9. 8,972: 2. 7. 5,089: 7. 2. 5,270:21. 2. 59:11. 6.
Brister. 4,949: 39. 3. 19,972: 9.10. Räkenskaperna upptaga. 233:38. 6. 1,000: 569: 31. — 3,6 19: 1 0. 10. 1,844:23. 1. 3,076: 660:44. 1. 2,518,798: 44. 330.555: 17. 971,061: 28. 4,566: 9. 116,092: 47. 10,712: 9. 48,1 19: 38. 136,796: 30. i. 6. 5. 6. 11. 1. 9. 1. 430 337,906 1,776 36,380 185,095 18,377 4,155 29,851 32,629 91,924 9,839 92,840 58,972 15,089 17,270 3,359 17. — 28. 9. 16. — 37. 2. 10. 4. 11. — 24. 1 I. 1. 9. 16. 9. 3. I 1. 29. 2. 2. 7. 7. 2. 21. 2. 11. 6. 4,94-2,060: 43. 8.166,465:41.11. 35,926: 4. 7. 5,072,600:33.
Extr ao r dinar ie Inkomster, enligt Regeringsformens 60 §, inflytande såsom Bevillning: Riks—Stalén påräknar.
Sjötulls-medel . . . . 3,598,238: 36. 1 1. 64,774: — 11. — 3,663,012: 37. 10.
Salu-accis af städerna . . . . 4 1,000: — — 116: 24. — 10,883:24.
— Postmedel 622 071-14 4 622 071-14 4 Charta-sigillata-medel . . . 500,000: 3,571:46. — — 503,571:46.
— Bränvin s-afgift . . . 670,000: 90,473: 40. 2. 579,526: 7. 10.
S:r 5,401,310: 3. 3. 68,345: 46. 11. 90,590: 16. 2. 5,379,065:34.
— Restantier .... 155,000: 21,396: 5. 4. 176,396: 5. 4.
Tillkomma Hufvud-titlarnes besparingsmedel ....
. . . . . . . 130,393:28. 7. — — 130,393:28. 7. Inkomster i Riks-Staten ej påräknade:
Spinnhusmedel 337: 28. 11. — — 337.28.11.
Kobolt-tionde 304: 14, — 1 O CO 1 Dana-arf 48: 35. 9.
ÄQ. QR O 4'ö. OO. %j• S:r . 690: 30. 8. ... 690: 30. 8.
Summa 10,628,764:27. 6. 256,898: 28. 10. 126,516: 20. 9. 10,759,146:35.
7. afgå 126,516:20. 9. 126,516: 20. 9.
Samma 10,628,764:27. 6. 130,382: 8. 1. — . - 10,759,146: 35. 7. — 17 — Transport Sjötulls-medel Salu-accis af städerna . . , . . Charta-sigillata-raedel Bränvins-afgift .
. 2:dra hufvudtitelns 4:de dito 6:te dito 8:de dito Spinnhus-medel . besparingsmedel dito dito dito 443,644: 43. 11. 95,912:21. 2. 67: 5,269:23. 7. 8,935:13. 6. 16 — 879: 10. — 398:45. 5. 196: 39. — 224,926: 34. 10. 4 24,100:38. 2. 75: 7,925: 11. 11. 8,614:21. 7. 591:44. 6. 78: 7. 8. 5. 4. 366,312:20.
— Summa 255,304: 20. 7. år 1844.
Ordinarie afkortning . 167,198:22. 5.
Extra ordinarie dito • 434,777: 5. 10.
Anordning utom stat:
Andelar af böter 135,486:36. 1.
Utgifter enligt Riks-Staten: å 1:sta liufvudlitel ii. . . . 670,941:37. 7. 686.840:47. 2. å 2:dra dito .1,021.015: 8. 4.1,074,304: 5. — å 3:dje dito . 226.402:29. 3. 228.179:24. 3.
å 4:de dito . .4,144,816:12. 4.4.291,863:46. 2.
å 5:te dito . .1,405.870:42. 3.1,476.503:19. 4.
å 6:te dito . . 826.944:34. 5. 936.554:29: 2. å 7:de dito . . 1,875,394: — - 1,870,185:20. 4. å 8:de dito . . 877,837:42. 2. 1,181.144: 14. 9. å 9:de dito . . 436,760:45. 8. 516,904:24.— af 1840 och föregående årens besparingar . 112:39.
3. — — af öfverskotterna å Statsverkets inkomster, enligt här nedan följande specifikation, 56.034:32. 8. 136,119: 29. 4. j ^542.131:35.11. 12,398,600:19. 6 år 1845. 208,820: 27. 1. 492,522: 16. 3. 145,219:26.
9. 3 - 18 — Brister uppförda lill ersättning af Rikets Ständers RiksgäldsKontor år 1844. år 1845.
å 2:dra Hufvudtiteln.
Tingsgästningspenningar under Hof Rätternas anslag 3,624: 41. 3.
Fångars vård och underhåll . . . 329,500: 1. — 267,947:38.
1 Medico-legala besigtningar . . . 1,190:44. 4. 2,057:35. 3.
Skrifmaterialier och expenser . 4,526: 37. 6.
Rese- och traktamentspenningar . . 2,956:25.11. 1,957:26.11.
Summa 337,272: 16. 6. 276,489: 41. 9. å 3:dje Hufvudtiteln.
Skrifmaterialier och expenser . . 1,081 5. 3. 1,544: — 3. å 4:de Hufvudtiteln.
Fouragering för värfvade Kavalleriets och Artilleriets hästar .... 37,552: 31. 1. 33,867: 18. — Beväringsmanskapets vapenöfning 49,158: 47. 8. 41,469: 45. 2.
Inqvarteringskostnader i landsorterna — — — 8,527: 7. 2.
Rese- och traktamentskostnader . . — — — 16,124: 9. 1 0. Summa 86,711: 30. 9. 99,988: 32. 2. å 5:te Hufvudtiteln.
Skrifmaterialier och expenser . . . 278: 17. 38: 30. 4.
Rese- och traktamentspenningar . . — 3,246: 20. 3.
Summa 278: 17. — 3,285: 2. 7. å 6:te Hufvudtiteln.
Utflyttningshjelp efter laga skiften . 7,845: 6. 8. 23,022: — 5.
Odlingshjelp för Krono-nybyggare . — — — 850: — — Skrifmaterialier och expenser . . 7,002: 8. 10. 6,150: 43. 7. Rese- och traktamentspenningar . . 11,565: 46. 8. 16,848:23. 8.
Summa 26,413: 14. 2. 46,871: 19. 8. — 19 — å 7ule Hufvudtiteln.
Charta-sigillata-omkoslnader . . . 20,739: 23. — 58,868: 32. 4.
Kontroll-Verkets dito . . . 296: 19. 8. 745: 45. 5.
Lyshållning m. fl. utgifter för Kro- nans hus 1,699: 36 6. 2,869: 4-1. 2.
Städers friheter 183. 14. 3. 262: 43. 9.
Remisslage 610: 10. 9. 1,061:20.
— Observations- och uppbördsprocenter 8,748: 3. — 9,882: 29. 1.
Mantalsskrifnings-provision .... 1,797: .3. — 2,299: 5. 2.
Rese- och traktamentspenningar . . — — — 1,055: 33 2.
Skrifmaterialier och expenser , . 2,963: 43. 2. 2,760: 39. 7. Summa 37,037: 34. 4-. 79,777: 1. 8, ä 8:de Hufvudtiteln.
Clereci-staten, Biskopens på Gottland lön utöfver beräkning .... 189: 7. 11. 525: 45. 8.
Farsoters och smittosamma sjuk- domars botande — — 1,299: 30. 9.
Skrifmaterialier och expenser . . 3,104: 18. 9. 6,889: 34.
— Fria Konsternas Akademi, kurs-dif- ferens 20: 40. — — — Summa 3,314: 18. 8. 8,715: 14. 5.
Summa Summarum 4-92,108: 40. 8. 516,671: 16. 6.
Besparingar B i k sg Hlds -Kantare l till godo: år 1844. år 1845.
å l.sta Hufvudtiteln: Hofstats-anslagen . 48,750: —- — — — å 2:dra Hufvudtiteln - Ersättning till vitnen i brottmål 5,000: — — Skrifmaterialier och expenser. . . 668: 29. 6 - — — S:a 668: 29 . 6. 5,000: — — — 20 — å 4:de Hufvudtiteln: Inqvarteringskostnader i Stockholm .
Dito i landsorterna Skrifmaterialier och expenser . . . 2,978: 1. 4. 7,717:45. 4. - 735:36. 8. 2,766: 8. 4. 346: 18. 10. S:a 11,431:35. 4. 3,112: 27. 2. ä 6:te Hufvudtiteln:
Odlingshjelp för Krono-nybvggare . 1,010:24.— - — — Jordförluster genom kanal-anlägg- ningar ... 4,060: 14. 4. 145: 10. 6.
S:a 5,070:38. 4. 145: 10. 6. å 7:de Hufvudtiteln:
Transportkostnader för Stats-Verkets bergseffekter 3,914.38. 3. 3,709: 44. 6.
Restitutioner 303:22. 2. 1,147: 38. 10.
Rese- och traktamentspenningar . . 254: 4. 6. - — — S:a 4,472: 16. 11. 4,857: 35. 4. å 8:de Hufvudtiteln:
Understöd till vetenskapliga arbetens utgifvande 450: — — Fria Konsternas Akademi, kursvinst, . — a — —. 30; 33. 8.
S:a 450: 30: 33. 8. å 9:de Hufvudtiteln: Allmänna Indragningsstaten . . . 18,300:37. 3. 16,608: 3. 5.
Summa Summarum 89,144:13. 4. 29,754: 14. 1.
I liqvid med Rikets Ständers Riksgälds-Kontor öfver öfverskotter och besparingar hafva således Riksgälds-Kontoret påförts: år 1844. år 1845.
Brister i förslags-anslagen 492,108:40. 8. 516,671:16. 6.
A öfverskotterna anvisade utgifter enligt specifikation 56,034:32. 8. 136,119:29.
4. sia 548,143:25. 4. 652,790: 45. 10. — 21 — hvaremot å andra sidan RiksgäldsKontoret tillgodo förts: behållna öfverskotter å stats-inkom sterna Besparinger å stats-anslagen under hufvudtitlarne 238,696:46. 6. 89,144:43. 4. 130,382: 8. 1. 29,754:14. 1.
S:a 327,841: 11. 10. 160,136:22. 2.
Skillnad, Brist, som af Riksgälds-Kontoret ersättes, 220,302:13. 6. 492,654:23. 8.
För öfrigt hafva å Riksstats-anslagen uppkommit följande behållningar, hvilka för hufvudtitlarnes behof blifvit reserverade, nemligen: å Usta hufvudtiteln är 1844. 279: 28. 6. är 1845. 383: 36. 6. 2: dra dito • • « 'k 4 4,809: 27. 5. 24,611: — 2. 3:dje dito • • k • 1,055: 8. 9. 69: 32 9. 4:de dito .... 469,667: 20. 4. 646,542: 20. 4. 5:te dito »' • • • 558,063: 27. 3. 625,469: 33. — i» 6:te dito , , , , 207,959: 1. 6. 236,426: 15. 6. 7:de dito • » • 295,951: 5. 8. 309,299: 18. 7. v 8:de dito 56,900: 15. 9. 85,971: 35. 3. 9: de dito • • -» • 26,556: 3. 4. 31,028: 34.
2. af de till 1813 och 1814 års krigs- skulders liqviderande anslagna medel 859: 2. 2. 859: 2. 2.
Summa 1,632,100: 44. 8. 1,960,661: 36. 5.
Då, såsom af det ofvanstående synes, åtskilliga förslagsanslag, synnernerligast de för fångvården och Beväringsmanskapets vapenöfningar, icke på långt när varit tillräckliga för de afsedda behofven, få Revisorerne fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på angelägenheten deraf, att dylika anslag bestämmas till en summa, som, grundad på medeltalet af 5 föregående års kostnader, så nära som möjligt närmar sig det verkliga årsbehofvet; hvilket är så mycket mera angeläget, som eljest vid statsregleringen synes en större tillgång för nya anvisningar, än som verkligen finnes.
Uti sednast församlade Revisorers Berättelse förekommer, pag. 21, en anmärkning i afseende derå, att 1842 års Rikshufvudbok tillgodofört stats - — 22 — regleringsfonden G,928 R:dr 40 sk. 3 rst. mera, än vederbort; Oell sorn rättelse härutinnan ägt rum uti den för år 1844 uppgjorda Rikshufvudbok, har sådant ansetts böra här anmälas.
1 afseende å Rikshufvudboken hafva nuvarande Revisorer, lika med de föregående, funnit granskningen deraf försvåras derigenom, att de erforderliga conti i denna bok bildas, icke efter särskilta fonder, utan elter vissa, med den allmänna Kronouppbördens förhållanden egentligen sammanhang ägande, kategorier, såsom uppbörd, afkortning, anordning utom stat, leverering o. s. v., på hvilka kategorier de särskilta fondema spridas och fördelas, hvilket har till följd, att öfversigt af de sednare icke kan vinnas med mindre räkningar uppgöras utom Rikshuf\udboken.
Revisorerne anse fördenskull, att planen för Rikshufvudboken bör i detta fall undergå förändring, men tro likväl, att en framställning af ifrågavarande kategorier, såsom icke saknande vigt och intresse, äfven bör bibehållas; och synes en dylik framställning lämpligast kunna göras uti särskilda, Rikshufvndboken, bifogade, Tabeller.
Uti 1845 års Revisionsberättelse förekommer en framställning om behofvet af en särskild hufvudbok för Kongl. Stats-Kontoret, och få nu församlade Revisorer, efter tagen kännedom om hvad bemälte
Embetsverk i ämnet yttrat och föreslagit, till alla delar instämma uti hvad nyssnämnde Revisionsberättelse (pag. 23) härom innehåller.
Revisorerne anse sig härvid böra tillägga, att det Kongl.
Stats-Kontoret tillhörande bestyr dels med staters upprättande och anslagens dymedelst skeende fördelning till förvaltning af särskilta Embetsverk och myndigheter, dels med upprättande af Riksbokslutet, är någonting helt annat, än befattningen med speciella anslags ulanordnande, utlåni g af vissa allmänna fonder, det omedelbara inseendet öfver Kongl. Räntekammaren och Slottsmagasinet in. m.; hvilket allt måste betraktas såsom en Kongl. StatsKontoret ensamt tillhörande rörelse, hvarvid några andra myndigheters åtgärder icke förekomma.
Att för denna sednare, bemälte Embetsverk ensamt åliggande, förvaltning upprättas särskild hufvudbok, förefaller lika naturligt, som alt andra myndigheter uppgöra en sådan för hvad de om händer hafva.
Rikshufvudboken, som är en sammanfattning af samtliga förvaltande Verks redovisningar, kan icke utgöra hufvudbok för Kongl. SlatsKontoret, hvars speciella förvaltning endast är en integrerande del af Rikshufvudboken.
Revisorerne kunna icke inse hvarföre, genom upprättandet af en dylik hufvudbok för StatsKonloret, Riksbokslutet skulle behöfva fördröjas, enär detta sker ett år och 8 månader efter det år, för hvilket redogöres, och StatsKontorets hufvudbok bör kunna inom nämnde period fullbor - — 23 — das lika tidigt, som andra förvaltande Verks redogörelser.
Enligt Revisorernes tanke, skulle, i och med detsamma denna hufvudbok inrättades, de särskilta redogörelser blifva öfverflödiga, hvilka nu årligen upprättas öfver StatsVerkets spanmål och öfver Charta-sigillata-afgiften, hvaremot deras innehåll, efter omständigheterna och ämnenas natur, skulle upptagas dels i Kongl.
StatsKontorets hufvudbok och dels uti de redogörelser, hvilka af andra förvaltande myndigheter, isynnerhet Länsstyrelserna, afgifvas.
Den förstnämnde eller MagasinsKontorets hufvudbok utgör endast en sammanfattning af alla Krono-magasinernas räkningar, och om någon grund för denna hufvudboks tillvaro funnes, borde ock, af lika skäl, redogörelse upprättas för alla andra slags förråder och kassor.
Likaså förutsätter Gharta-sigillata-hufvudboken, att öfver hvarje annan StatsVerkets inkomst-titel särskild räkenskap borde uppgöras.
Genom ifrågavarande hufvudböckers upphörande, skulle ock minskning i tjenstemannapersonalen beredas och tillgång möjligen vinnas för bestridande af de ökade göromål, som medelst införande af hufvudbok öfver StatsKontorets speciella förvaltning blefve oundvikliga.
Att vidare denna Kongl.
Stats-Kontorets hufvudbok granskas i Kongl.
Kammar-Rättens Öfver-Revisions-Departement, synes äf\enledes vara ej blott nyttigt, utan äfven nödvändigt, af det skäl alt hela den specialförvaltning, som tillhör Kongl.
Stals-Kontoret, bör, lika litet som hvarje annan förvaltning, undantagas från de vanliga gransknings-åtgärderna, hvilket likväl för närvarande är händelsen, då Öfver-Revisions-Departementet, vid sin granskning i allmänhet, endast tillser, att hvarje post är försedd med Kongl.
Stats-Kontorets anordning, behörigen qvilterad, men deremot icke kan sträcka sin åtgärd till kontroll öfver det anordnade beloppets rätta beräkning i enlighet med fastställda stater o. s. v. Kongl.
Stats-Kontoret står sålunda i afseende på sina förvaltnings-åtgärder i allmänhet under ingen annan revision, än den, som Rikets Ständers Stats-Utskott eller Revisorer verkställa, hvilken åter icke kan sträcka sig till specialiteter, helst om, på sätt Kongl. Stats-Kontoret yttrat, de så kallade Kammarskrifvare-böckerna, hvilka likväl äro de enda böcker derstädes, som specielt upptaga anordningsbeloppen, skulle undandragas Rikets Ständers Revisorers och Statsutskotts granskning.
Revisorerne anse för sin del nödvändigt, att vederbörliga reqvisitionshandlingar, såsom verifikationer, åtfölja den ifrågavarandé hufvudboken, och att ett sådant verifikationssätt icke är omöjligt, visar sig deraf, att det vid flera förvaltningar är vedertaget bruk.
Kan t. ex. Kongl.
Krigs-Kollegium verkställa sådant, oaktadt det föregående årets handlingar finnas vid årsräkenskapen såsom verifikationer bilagda, så bör elt likartadt förfarande kunna äga rum äfven uti Kongl. Stats-Kontoret. — 24 —
Vid anställd jemförelse emellan stats-utgifterna och anslagen derför, under de ifrågavarande båda åren, hafva Revisorerne funnit följande omständigheter förtjena uppmärksamhet, nemligen:
Anslaget å 2:dra hufvudtiteln för Justitie-Departementets extra utyifter, 3,000 R:dr, har uti sednast uppgjorda Riksstat blifvit benämndt ”Oförutsedda utgifter;” men enär det utgör en del af de 50,000 R:dr, som för extra behof af Rikets Ständer anvisats och blifvit å 2:dra, 6:te, 7:de och 8:de hufvud-titlarne, i mån af hvarje Departements kalkylerade behof, fördeladt, synes det böra, till undvikande af förvillelse, i nästa Riksstat erhålla sin rätta benämning "extra utgifter.” § 2.
Af de Kongl. Maj.ts nådiga Bref och reskripter samt de Statens räkenskaper, hvilka nu utgjort föremål för granskning, hafva Revisorerne inhemtat, hurusom, vid många tillfällen, löner på stat, arfvoden, gratifikationer m. m. blifvit på det sätt anordnade, att medlen qtgifvits till disposition af vederbörande Chef, som vanligen å Kongl. Stats-Kontorets, på beloppet utfärdade, anordning endast tecknat sitt qvittens.
Utan att i ringaste mån betvifla, det icke hvar och en sedermera af Chefen, eller den, till hvars disposition medlen anordnats, utbekommit sin tillständiga rätt, anse likväl Revisorerne, att ett dylikt sätt för utbetalning af Statens medel är mindre formenligt, då möjligheten för granskning af desammas anordnande för sina verkliga ändamål dymedelst tillintetgöres, att i allmänhet vederbörande sjelfve böra i Kongl. Stats-Kontoret uppbära hvad Kongl. Majit åt dem anvisar, samt att, när dylika dispositioner någon gång kunna finnas oundgängligen nödvändiga, föreskrift om medlens behöriga redovisning då jemväl uttryckligen meddelas. § 3- Af den anledning att Byrå-Chefen i Justitie-Stats-Expeditionen, Revisions-Sekreteraren Alexandersson en längre tid varit sysselsatt med beredning och utarbetande af Kongl. Propositioner till Rikets Ständer i hvarjehanda lagfrågor, har Kongl. Majit, den 19 December 1845, för den härvid ådagalagda utmärkta skicklighet tillagt bemälte Byrå-Chef en gratifikation af 400
Ridr till utgående af besparingarne; men då berörde göromål, hvars vigt Revisorerne villigt medgifva, synes hafva bordt inom Justiti Stats-Expeditionen utan särskild vedergällning utföras, kunna Revisorerne icke underlåta att å förhållandet fästa uppmärksamhet. § 4.
Jemlikt Kongl. Brefvet den 4 September 1845, har tillförordnade Sekreteraren i Justitie-Kanslers-Expeditionen i nåder förklarats berättigad att med månaden näst efter förordnandet tillgodonjuta Sekreterare-lönen, ehuru, enligt Kongl.
Reglementet för Civil-Statens Pensionskassa af den 21 Februari 1844, densamma var berättigad att uti ett fall, som detta, der företrädaren tagit afsked, undfå 3:ne månaders lön såsom vakans-besparing, hvilken bordt för Kassans räkning innehållas till dess fjellsten blef återbesatt.
Då emedlertid, så vidt räkenskaperna för revisions-åren utvisa, Statsverket genom berörde disposition icke tillskyndats någon förlust, enär Kassan under denna tid ej erhållit vakans-besparingen, hvarigenom skulle inträffat, att dubbel lön utgått för en och samma tjenst, anse nu församlade Revisorer sig endast böra förhållandet här anmäla.
Uti sednast församlade Revisorers Berättelse förekommer en anmärkning i afseende å de Herr General-Löjtnanten m. m.
Lorichs tillagda 1,200 R.dr, för bestridande af Ordförande-embetet i Kongl.
Krigs-Hof-Rätten och 000 R:dr för utöfvandet af Öfver-Kommendantsbefattningen i lnifvudstaden; och då enahanda utgifter, anvisade dels å besparingarne, dels å anslaget för oförutsedda militära utgifter, förekomma under åren 1844 och 1845, anse Revisorerne sig böra sådant här anmäla. § 6.
Sedan Öfverste-Kammarjunkaren m.m. Grefve L. E. von Stedingk, medelst fullmakt af den 14 Maj 1842, blifvit utnämnd till Kapiten-Löjtnant 1 survivance vid Lif-Drabant-Corpsen, har, i anledning af Grefvens gjorda ansökning om erhållande af en genom General-Majoren m. m.
Grefve N, Gyldenstolpes död ledigblifven Kapiten-Löjtnants lön, 1000 R:dr, med 80 tunnor spanmål derunder, Kongl. Maj:t, den 26 November 1844, i betraktande af hvad härvid förekommit, funnit godt i nåder tillåta, att sökanden, såsom Kapiten-Löjtnant, finge årligen tillsvidare uppbära 700 R:dr, från och med den 1 Mars 1845 räknadt, i sammanhang hvarmed i nåder stadgades — 26 — att, i likhet med hvad i afseende på den till öfrige qvarvarande personalen af Lif-Drabant-Corpsen utgående aflöning redan vore i nåder före skrifvet, de 2:ne dittills på stat bibehållna Kapiten-Löjtnants-lönerna dädanefter borde, så snart afgång inträffat, ovilkorligen indragas och till Stats verket besparas.