Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Likaså erfordrades i nyssberörde fall föreskrift, huru med anteckningarne i jordeboken borde förhållas, då blott en del af kronohemman, som under serskild nummer upptages, vöre eller blefve löst till skatte, och hafva kommiiterade dervid ansett, att behörig fördelning af mantalet horde verkställas samt således den skatteköpta andelen under skattetiteln uppföras och följaktligen från krononaturen afgå; men att deremot, då delning af hemmanets ränta i jordeboken icke lämpligen kunde ega rum, hela dess belopp borde antecknas vid skalteandelen, enär det skäligen kunde förväntas, att bela hemmanet framdeles till denna natur öfverginge.
I afseende å jordeboksliggarens uppgörande hafva kommiiterade, med upptagande af den utaf Kammar-kollegium gjorda hemställan, tillstyrkt, att, för vinnande af öfverensstämmelse emellan jordeböckerne och lättnad tillika vid deras upprättande, blanketter på regalpapper, hvarå borde vara utsatte alla kolumner och rubriker, som på förhand kunde upptagas och icke berodde af serskilda förhållanden på olika orter, måtte på statens bekostnad anskaffas och vederbörande tillställas.
Kommiiterade hafva ansett sig ega full anledning tillstyrka, att häradsskrifvarne måtte undfå serskild ersättning för den nya jordehokens upprättande, enär, i följd af de förändringar med räntorna, som dervid skulle ifrågakomma, göromålen blefve högst betydligt ökade, samt det vore angeläget, att ränleförvandlingen med möjligaste skyndsamhet till verkställighet befordrades; dock som en dylik ersättning borde blifva beroende på göromålens mängd och något allmänt stadgande derom således svårligen kunde föreslås, lufva kom - Slats-Uiskoltels Utlåtandej N.o a^2. 21 mitterade hemställt, att det mätte få ankomma på Konungens befallningshafvande att, hvar för sitt län, förslag i afseende derå afgifva.
Slutligen, och med afseende å det föi hållande, att uti Stora Kopparbergs län hemmansräntorne icke utgjordes på det sätt, som de för hvarje hemman äro antecknade, utan efter socknens samtlige räntors fördelande på hvarje Lrukningsdel, hvadan jordeboken icke kunde bringas till öfverensstämmelse med verkliga förhållandet förr, än storskiftet blifvit fullbordadt, hafva kommilterade hemställt, att upprättandet af nya jordeboks-liggaren för nämnde län linge verkställas i den mån berörde hinder hunne undanrödjas. livad kommitterade sålunda föreslagit och hemställt rörande upprättande af ny jordebok, har Kongl. Maj:t funnit i allmänhet både lämpligt och ändamålsenligt samt alltså böra bringas till verkställighet; i följd hvaraf Kongl. Majit täckts till Rikets Sländers bifall föreslå, alt, vid upprättandet af ny jordebok, måtte, i fråga om vidden och verkan af dervid förekommande gransknings-åtgärder, samt tiden för anmärkningars framställande å de skatlskyldiges sida, förfaras i enlighet med hvad kommitterade hemställt.
Utskottet, som åt kommitterades berörde framställningar angående förändring uti jordeboksväsendet egnat synnerlig uppmärksamhet, biträder hvad kommitterade på anförde och här ofvan upptagne skäl, hvilka Utskottet för egen del åberopar, föreslagit och hemställt uti detta ämne, hvadan Utskottet 42:o a) att en liggare upprättas i stället för de jordeböcker, hvilka, enligt nu gällande författningar, skola uppgöras hvart att af liggaren, hvaruti inträffande förändringar böra antecknas, exemplar förvaras icke blott hos vederbörande auktoriteter och tjenstemän, utan ock i sockenkyrkorna; b) att före jordeboks-liggarens uppi ättande verkslälles jordransakning med yttersta noggrannhet och fullständighet, så att ej mindre de nu i jordeböckerna befintliga felaktigheter, än äfven alla omständigheter i öfrigt, som skola iakttagas, varda behörigen utredde, samt säkerhet således vinnes om liggarens fullkomliga öfverensstämmelse med rätta förhållandet; börande jordeboksgranskningeu icke medföra någon lill utbetalning å det allmännas eller den enskildes sida ledande efterräkning; c) att viss preskriptionstid bestämmes, hvarutöfver undersökningen icke må sträckas, och att denna tidpunkt blifver år 1795, med undanlag endast af Östergöthland, för hvilket län den utsattes till å - Stats-Ulskotlels Utlåtande, N.o 2^2. ret 1793; och att jordeböckerna för dessa år blifva de äldsta, till hvilka jemförelsen sträckes, samt att följaktligen ingen förändring af sådana förhållanden, som i dera och påföljande jordeböcker oförändradt och utan anmärkning iakttagits, ilrågakommer; hvarförutan preskriptionen bör, utan undantag, omfatta alla anrnäikningar i sådane omständigheter, sora af jordeboken bero; dock att någon sådan inskränkning uti de enskildes anmärkningsrätt icke ifråga kommer, utan de bibehållas vid rättigheten att vinna ändring uti alla sådana felaktigheter, som till deras skada bevisligen ega rum, allenast framställning derom göres inom utsatt viss tid; <0 att granskning af 1825 års jordebok och dess jemförande med de trenne föregående, varder, innan jordransakning företages, verks'ä!d, så att upptäckte fel blifva före jordrarisaknings-förrättningen i möjligaste måtto utredde; e) att vederbörande jordegare beredes utväg att, före jordransakmngen, erhålla fullständig kännedom om de uti jordeboken angående hvarderas egendom befintliga anteckningar, samt att, afsådan orsak, bör fogas anstalt, att den sednaste jordeboken, eller den för år 1825, under någon lämplig tid blifver före jordransakningeu att tillgå vid sockenkyrkan eller å annat tjerdigt ställe;
f) alt alla de anmärkningar emot sednaste jordeboken, hvilka vid jordransakning kunna förekomma, böra af Konungens befallningshafvande, genom antingen vid förrättnings-tillfället afkunnade eller sedermera meddelade beslut, afgöras, och dessa beslut, vid nya jordehoks-liggarens upprättande, tjena till efterrättelse; g) att, sedan j ndeboks-liggaren blifvit upprättad, häradsskrifvaren skall, vid samma tid han ingifver densamma till lands-konloret, öfverlemna ett exemplar af liggaren för hvarje socken till kyrkoherden, för att vid sockenkyrkan vara lill upplysning för jordegarne tillgängligt; h) alt enskilde jordegare hafva sig öppet att inom sex månader, efter det jordeboks-liggaren blifvit till sockenkyikan allemnad, emot liggaren framställa och till lands.kontoret ingifva de anmärkningar, hvartill de kunna (inna sig befogade, samt att granskning af liggaren bör vid lands-kontoret för sig gå och verkställas inom ett år, efter det den dit inkommit; i) alt sedan en sådan granskning för sig gått , skola ej mindre de der - < Stats-Ulskottets Utlåtandej N:o 242.
29 dervid yppade anmärkningar, äfvensom de af enskilda framslällde, beledsagade af Konungens befallningshafvandes yttrande, än OGk de beslut, som, i anledning af jordransakningen blifvit meddelade jemte jord-ransakningsprotokollet och jordeboks-liggaren, af Konungens befallningshafvande till Kammar-kollegium öfverlenmas, för att, jemte de i bemälte kollegium förekommande erinringar, i ett sammanhang af kollegium till pröfning företagas; hvarefter liggarens gällande kraft anses lagligen befästad; k) att i afseende på liggarens innehåll iakttages: att nu varande hufvudafdelningar af skatte, krono och frälse bibehållas med de af skiljaktigheten inom frälsenaturen beroende uuderafdelningar, och iakttagande, att de kronohemman och lägenheter, som under åborätt innehafvas, sammanföras, och kronans öfriga egendomar serskildt upptagas; att rekognitions-skogshemman uppföras bland vanliga skattehemman; att alla för civil-, militär- och klereci-staterna anslagna boställen , som äro under kronoskatte- och frälse-titlar upptagna, omföras Lill kronotitel, med anteckning om boställenas tillkomst och förra natur; att uti den nya jordeboken icke iniättas några kolumner för de serskilda jordnaturerna, utan hemmanstalet för hvarje hufvudlitel summeras; ait de uti nu varande jordeböcker under olika afdelningar upptagna ängar, utjordar, urfjeilar m. m., sammanföras under titel: jordlägenheter, med anteckning för hvarje lägenhet om dess serskilda benämning; att qvarnar och andra inrättningar antecknas under en gemensam rubrik af: verk och inrättningar; ali fisken utgöra en set skild titel; att hvarje hemmans och lägenhets gamla ränta först upptages med de förvandlings-beräkningar, som till grund för nya räntans bestämmande erfordras, samt derefter denna sednare ränta, i enlighet med hvad derom blifver stadgadt, utsättes; samt att upplysning om de frälse egendomar åliggande rusttjenstmarker i jordeboksliggaren meddelas; 1) att någon skaltläggningsåtgärd icke må vidtagas med de prestgårdar, hvilka icke blifvit åsätta ränta och mantal, utan att deremot de författningar, som derpå hafva afseende, nemligen Kongl, brefven den 8 Juni 1686, 15 Maj och 22 Juli 1695, samt Kammar-kollegii skrifvelse den 28 Januari 1698, till ali kraft och verkan upphäf - Sih. till fi.
Prot. 1S47 och 1848, 4 Sami. 1 A/d. 1 Band. 3o Haft. 5 > 3<?
Stats-Utskottets Utlåtande j IV:o 2^21 vas; att å dylika prostgårdar införes i jordeboks-liggaren det hemmanstal, som å dem beräknats, i och för den i sednare tider verkstälda extra rotering, samt att på samma sätt förfares med andra boställen, äfvensom säterier, i afseende hvarå enahanda förhållande föreko r n m e r; m) att för uppgörande af jordeboks-liggaren anskaffas på statens bekostnad blanketter på regalpapper, med utsättande af alla kolumner och rubriker, som på förband kunna upptagas och icke bero af serskilda föi hållanden på olika orter; och slutligen n) att uppi ältandet af jordeboks-liggaren för Stora Kopparbergs län, må verkställas, i den mån storskiftet inom länet hinner sockuevis fullbordas.
Kommitterade hafva väl föreslagit, dels alt 1850 mätte bestämmas såsom det år, för hvilket jordeboksliggaren borde uppgöras, dels ock att roed hemroansräntornas debiterande efter densamma gjordes början med 1851 års räntor; men sorn U skot t -1 föreställer sig, att sådant icke kan inom den föreslagna tiden medhinnas, emedan erforderliga jordransakningar icke lära kunna blifva verkställda under loppet af år 1849, får U skottet, som, lika med kommitterade, anser, att den nya jordeboksliggaren bör i afseende på rän ornäs debiterande lillån pas för året näst efter det, för hvilket densamma blifvit upprättad, 43:o tillstyrka Rikets Ständer att öfverlemna åt K ong 1.
Maj.t att, med afseende på förekommande omständigheter, i nåder bestämma det år för hvilket jordeboks-liggaren bör upprättas.
Vidkommande slutligen kommitterades hemställan om serskild ersättning till häradsskrifvarne for jordeboks-liggarens uppgörande, så och ehuruväl Utskottet icke förbisett, att serskildta utgifter för verkställande af ett dylikt arbete synas erforderlige, har dock Ulskoltet, enär dessa utgifter icke kunna på förhand till beloppet beräknas, och med afseende derå, att Kongl. M«j:t icke täckts till Rikets nu församlade
S änder göra nådig framställning i denna fråga, funnit sig 44:o för närvarande icke kunna tillstyrka anvisandet af något anslag till bestridande af ifrågaställa utgifter. __ 8:de Stockholm, ekstf.lnska kolth v clemet, 184».
Stats Utsknltrts UtlAlonde, /V o 2t2.
1 Sale /Ingående Mantals- och Skattskrifning.
Jemte anförande af hvad äldre och nu gällande stadganden innehålla i afsee de å mantals- o< !i skattskrifning, hafva konmiitterade (sid 138—i4°)j i anledniug af väckt förslag, att Häradsskrifvornes göromål malte öfverflyttas å sa kallade Häradsbokhållare anstälde vid lands-konloren, på anförde skäl hemstält, att mantalsskrifningar å landet framdeles finge besörjas af länsmännen, hvar inom sitt distrikt.
Hvad åter anginge dylika föirättningar i stiiderne, ansåge kommilerade, att, der de hittills icke varit af Häradskrifvare verkstälde, äfven framgent boule i enlighet med derom nu gällande föreskrifter förfaras, men alt i öfriga städer dessa göromål skulle utföras af Häradsbokhållare, likväl med rättighet för Kongl. Majrts Bef:de att i de ställer, sorn äro frän residence-staden mera aflägse, förordna någon sådan stadens tjensteman, som med allmänna kronouppbörden derstädes hade befattning, hvarjemte kommiterade hemstält, att uti de städer, der akademier äro belägne och den till deras . jurisdidion hörande personals mantalsskrifning hiltils blifvit af Akademie-bokhållarne fönältad, detta undantags-stadgande måtte for framtiden upphöra.
Maj:ts nådiga proposition innehåller i afseende å berörde förslag; att Kongl. Maj:t funnit detsamma lämpligt och ändamålsenligt, samt böra bringas till verkställighet i den mon sådant kunde finnas förenligt med den blifvande planen för skatteväsendets ordnande i öfrigt.
Men då Utskottet, med ledning af hvad vid ärendets föredragning lill remiss hos Riks-stånden anförts, jemte de afstyrknnde yttranden, de fleste länsstyrelserne, samt K. Kam.
Koll. och Statskont. afgifvit, (sid. 146 och 147 i Komit. bet.) icke kunnat förslaget för närvarande understödja, får Utskottet, som lill undvikande af vidlyftighet, nu endast hänvisar lill berörde yttranden, hemställa, 45:o alt, intilldess resultaterne af det föreslagna förenklade beskattningsväsendet sig visat, Riksens Ständer måtte låta förblifva vid b vad nu gällande författningar om mantalsskrifning på landet och i städerne stadga. 46:o
Uti den af kommitlerade (sid. 140 och 141) behandlade frågan, angående jemkning i stadganderne om mantaIspenningarnes och personela bevillningens utgöran Bih. till R.
Prof. tS*7 och tS43. 4 Sami., i Afd., 2 Band. 3i Håltet.
1 Stuts VIskultets Utlåtande, A':o 2V2. de, kommer ulJåtandfe ult af Stats- och Bevillnings-utskotten gemensamt afgifvas.
Komrnilterade hafva anfört (sid. i 41 j 14 2)> ali bland oi dinar ie räntan förekom en personel afgift, nend. den s. k.
Lags k alten i Herjeådalen, hvilken utgöres med 4 sk. af hvarje mansperson af allmogen, som erlägger mantalspenningar, oell hvilken afgift, såsom icke liil^bestämdl belopp åtföljande jordegendomat ne, ej kunde, vid ränteförenklingen, bland hemmansräntorne upptagas, och då manlalspenningarne af allmogen i nämnde landskap endast utgjoitles med l\ sk. personen, vore det lätt att afskaffa denna serskilda utskyld medelst motsvarande tillökning i manlalspenningarne, och, om det stadgades, att dessa för hvarje mansperson af allmogen borde utgöras med. 8 sk., vore förhållandet alldeles oförändadt, både för slaten oell de skattskyldiga, men då ingenstädes skilnad i manlalspenningai nes belopp föi elunnes mellan män och qvinnor, svntes det mindre lämpligt, att förändringen på nämnde sätt till väga bringades.
Viii det föi hallan le, att man- och qvinkönet i allmänhet vore lill antal ungefär lika och således förhöjningens lika fördelande å. både männer och qvinnor icke torde för någon husbonde i väsendtligare nion leda till annat resultat, än för närvarande, hemsläide koni— initierade, hvad Kongl.
Majit jemväl i nåder föreslagil, att bågskytten måtte upphöra och manlalspenningarne i stället erläggas med 6 sk. af b varje person.
Instämmande i de bär of.vyn anförde skäl för berörde föi ändring,du nir Ställer Uts,kottet, 470 att di n s. k. högskullen i Herjeådalen måtte för framliden upphöra, emot det alt manlalspenningarne af allmogen derstädes erläggas. med sex sk. b:co af hvarje person.
Q-0 Angående Krono-utskjldernas debitering-, Uti detta ämne hafva komrnilterade (Vid. nja—160) dels meddelat en framställning om de nu gällande föreskrifterne och de till förändringar i dem väckta förslag, jemte hvad vederbörande eiubetsmyiuligheler deröfver yttrat, dels lör egen del, efter utförlig motivering, hemställt, u) att de stadgande»,, enligt hvilka debitering och uppbörd af sådane a fg i fler, som erläggas af de till akademiska jurisdictionerna börande personer, verkställas af akademiernas tjenstemän samt de föreskrifter, jemlikt h.vflka rege tilen ts-s krit värne vid indelda armeen påföra, och uppbära lontau - Stais-Ufskoltels Ullålande, N.o 2'/2. gn res lie vill uings-afgi fler och de lill slats ver Teel. ingående w ölesproninga n, jemte underbefälets och gemenskapens algi fler till Wadstena -Krigsmanshuskassa, malte npphäfvas, sami alt bergsfogdarnes befallning med algifter lil! bergverken upphörde, i följd hvaraf debitering och upphörd al alla kronoutskylder och hvad dit hörer, i ett sammanhang, inom hvarje distrikt besörjdes ; b) alt lili slnderne magistraternas i berörde hänseenden nu egande åligganden likväl målte fortfara; c) att bäradsskrifvarnes befallningar borde upphöra, samt debileringen förrättas af häradsbokhållare, anstälde fl lauds-konloren, hvilka tjenstemän skulle för samma debitering ansvara och besörja bäradsskri fvarnes nuvarande åligganden vid skallläggningar och beviilnings-laxeringar, hvaremot kronofogd arne boide ensamt ansvara för afgifternas uppbärande och redovisande enligt uppbördsbok och längder, som dem meddelas. d) alt debetsedlarne måtte utfärdas så tidigt efter taxerings Förrättningar*- ne, alt besvär deröfver kunna hos pröfnings-kommitt.e'n anföras.
Maj:!, som funnit dessa förslag ändamålsenliga, har, lika med kommilterade, ansett häradsbokhflllarne böra ansvara för debiteringen, (pag-, i8 Kgl. Prop.) Hvad nu angår de här ofvan under lit.
Å upptagne hemslällanden, så anser Utskottet, på de mångå och vigtiga skäl, som i kommitterades betänkande anföras, sig böra tillstyrka, 4S:o alt akademiernas tjenstemäns, regements-skrifvarnes vid den indelda armeen och Bergs-fogdarnes befattningar med debitering och uppbörd af krono-utskyIder och afgilter måtte upphöra samt att dessa i stället, i sammanhang med den allmänna krono-uppbörden, debiteras, uppbäras och redovisas. 4c,:o Vid yttrandet under lit. B., angående magistraternes fortfarande åliggarpde i afseende å krono-ulskylders debitering m. ni. inom städerna, lära Rikets Ständer låta bero. * Slats-Uts!ioltels Utlåtande, l\:o 242.
Beträffande kommitterades, af Kongl. Maj:t. biträdda, förslag under lit.
c. om upphörande af häradsskrifvare-befattningarne m. m., får Utskottet, efter tagen kännedom af hvad så väl enskilda anföranden inom Riks-stånden, som vissa länstyrelser samt Kammar Kol leg i i och Stals-konlorels afstyi kande utlåtanden innehålla, för egen del endast anföra, att då, genom förslagets antagande, den ansvarsskyldighet för uppbörden, som nu åligger häradsski ifva re skulle försvinna, samt enär dessa tjenslemäns närvaro vid uppbördsstämma!» erfordras, på det de måtte i debetsedlarne tillföra sådana ordinarie räntor och afgifter, hvilka ej kunnat, i uppbördsboken inflyta, Utskottet, i öfverensstämmelse med hvad förut i detta betänkande, angående mantalsskrifningen, yttrats, anser sig böra hemställa, 5o:o. att, intilldess erfarenheten visat verkningarne af det här ofvan föreslagna enklare beskattnings-väsendet i allmänhet, Rikets Ständer ville låta förblifva vid nu gällande föreskrifter angående häradsskrifvarnes åliggande att uppbörden debitera och kontrollera. 51 :o.
Vidkommande kommitterades hemställan, lit. D., i afseende å Debetsedlames utfärdande så tidigt efter taxeringarna, att de skattskyldige må kunna besvär hos pröfnings-komtnitteen anföra, kommer utlåtande att af Statsoch Bevillnings-utskotten gemensamt afgifvas. 52:0
Uti frågorna (sid. 18 i Kgl. Prop., sid 204 i bet.') angående förslag, att taxering ä fast egendom må verkställas endast hvart femte är, med uttryckligt stadgande, att uppskattningen bör ske efter taxerings-männens öfvertygelse om verkliga värdet; saint rörande den, till beredande af förenkling, gjorda framställning, att hitlils medgifne afkortningar i mantals-penningarne och bevillningen efter usta art. för sådana personer af arbetsklassen, som hafva 4 minderåriga barn, måtte, så vida de icke numera kunna försvinna, framgent medelst afdrag vid debiteringen iakttagas och nedsättningen uLredas i sammandragen öfver dem, som enligt allmänna grunder böra nyssnämnde afgifter erlägga, — komma utlåtanden att af Stats- och Bevillnings-ulskotten gemensamt afgifvas.
Stats-Utskoltets Utlåtande, N.o 242. > io\o Angående uppbörden.. (sid. 1G0-178.)
Kommitlerades förslag i delta afseende innehåller hufvudsakligen, att häradsskrifvarnes annotation al de vid uppbördsstämmor inflytande medel skulle upphöra, men att, för nödig kontroll, måtte stadgas, att för fögderiuppbörden qvitlens-blanketler utfärdas, serskilt för hvad vid hvarje uppbördsstämma skall erläggas, hvilka blankelter borde vara tryckte så, att endast nummer, den skattskyldiges namn och debetsedelns belopp af häradsbokhållarne inskrefvos, hvarefter desamma, sedan de, genom lands-kamererarens försorg och under dess ansvar, blifvit med uppbördsboken jemförde och rigtige befunne, borde förses med serskild stämpel och till kronofogdarne öfverlemnas till den del, de vid hvarje slämma erfordrades.
Då Utskottet, såsom omförmäldt är, redan afstyrkt förslaget om bäradsskrifvaretjenslernes upphörande, får Utskottet, med åberopande af hvad i sådant afseende erinrats, jemväl hemställa, 53:o att hvad i fråga om införande af qvitlens-blanketler och det, som dermed eger sammanhang, blifvit af kommitterade föreslaget, mätte förfalla.
Till undvikande af all krono-nppbörds indrifvande vid samma tid och derigenom för de skatlskyldige uppkommande olägenheter, hafva såväl kommitterade, som Kongl. Majit, ansett två uppbördsstämmor böra hållas ålandet, den första, för uppbärande af alla personella och bevillnings-afgifter, från medlet af September till medlet af Oktober med rättighet likväl för Kongl. Maj:ts befallningshafvande att, efter sig företeende omständigheter, bestämma en sednare termin, dock sist inom medlet af November — och den andra slämman, emellan medlet af Februari och medlet af April påföljande år, för uppbärande af lösen för hemmansränlor och tionde, jemte öfrige af hemman utgående utskylder.
Å detta förslag, som, utom andra fördelar, medför lättnad för de skattdragande vid ulskvldernas gäldande, får Utskottet, på de i kommitteiades betänkande pag.
168 och 169 upptagne skäl, Slats-Utskattels VIlai ande, N:o 242.
Hvarjemte Utskottet, lika med hvad koinmitlerade och Kong!.
Majit ansett böra ega runa. hemställer, 55:o alt uppbörden i städerna malte förrättas under loppet af September, dock alt denna förändring endast efter hand till vägabringas, på det sätt, alt uppbördslerminen lillbakaflyttas en månad hvarje åi', till dess den kan vid nyssnämnde
Lid utsättas; anseende Utskottet sig härigenom jemväl halva besvarat: i:o den af herr Prosten Melan i Preste-slåndet väckte motion angående framflyttning af uppbords-slämmorne på Öland, äfvensom följande bos 13 mde-stån let afgifne memorialer, nemligen: 2:0 af riks lagsfullmägligen Jan Samuelsson från Calmar län, angående förändring i tiden för uppbörds-slämmorhes förrättande på Öland; 3:o af Gustaf Johansson från Kronobergs län, samt 4:o af Christen Persson och Ingemund Odin från Gottlands hin, angående krouo-uppbördsterminernas förändrande, Hva l härefter beträffar frågan om uppbördens indrijning och knntrol ■Iernn deni, får Utskottet, dels i anledning af hvad kommitleradc-s betänkan de i afseende härå innehåller, dels i följd af de jemkningar i kommitlerades .förslag, hvilka Utskottets här ..förut afgifna hemställande!) föranleda, tills! yrka, 56:o att, genast efter det uppbörds-stämman i socknen blifvit afslulad,. ett exemplar af förteckningen å böter för underlåten betalning å stämman, med utsatt rest-belopp för hvarje skallskyldig, bör, genom uppbördsmannens försorg, afleinnas till vederbörande kyrkoherde, för att i sockenstämma uppläsas, då derå antecknas, huruvida anmärkning deremot blifvit gjord, hvarefter alla dylika förteckningar för hvarje fögderi lil!
Majlis befallningshafvande insändas; alt uppbörden i städerne, samt de afgifter å landet, som å farsta uppbördsstämma!! erläggas, böra, derest laga hinder icke möta, inom löpande årets slut vara indrifne och levererade, äfvensom inom samma tid handräckning för bortflyttade persone s ulskvlder sökt, vid derför stadgadt ansvar; att kronofogdarna höra vid slutet af December månad upprätta och ..aflemna förslag, utvisande .förhållandet med höst-uppbörden och, Stais- V Iskulte ti ■ U i låtande, Alo 2)2. lii! kontroll' derå, nppböitl s-boken samt". fm teckning- A resi anti erne; ali <ie viii nä in inte lill befintlige restantier af fögderi-uppliiii ilen, äfvensom livallderaf viii andra sliimmun bor irlägra.®, skola inom den 3o påföljande April vara indrifne i < h lunn - u.