Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
LZrr eller Lonstirutorial, eller i annor händelse om sädanc ej kan med Förmäns eller andre rrowärdige personers skriftsliga Dewis styrka, eller med egenhändig underskrift pä heder och tro uppgifwa Länens belopp i penningar, eller om den ucgär i Hemmans-Ränror och och Spannemäl destas wärde efter gamla Brons, wärderingsprisec, specifikt utfört, sä att efter ofwanberörde grund Scämpelen till Lysnings -Lbarcan uträknas mä.
Detsamma iagcrages ä^wen i Mom. för Ecclesiastik.StarenLysnings - Sedlar.
Der vice Notarier och Auscultanter omnämnas, utestutes vice Notarier ost börjas Mom.
! stället med Auscultanter, samt tillsättes, vice Häradshöfdingar, och i stället för Extra-Ordinarie Lansell ister nyttjas Extra,Ordinarie Betjente i Werk och Lollegier, Bammarskrifware utan Lön, jemte deras rvederlikar 24 st.
Dö i samma §.
Bruks-Jnspectorer twa ganser nämneS, utestutes de pa första stället.
Der Lysnings-Chartor för Klockare omnämnes i stora Församlingar a Landet, tillägges, som öfwerstiger 50 hela Hemman, i de mindre, som öfverstiga Zo hela Hemman.
För att bibehålla samma "princip för Sjungare som följa näst efter i samma Moment, kan densamma uttryckas genom tillsättning af ordet likaledes, näst före Organister, och för Under.
Betjeningen , genom tillsättande af orden, efter stimma beräkningsgrund, näst efter Byrkowakcare.
I slutet rörande Klockare och Organister, tillägges följande: Innehafwes Blockare- och Organist-tzensterne med färskildce
Löner as en per - «zi2 Den 2 Augusti person, »trägnas Charran cfccr den Lön, som stiger högst.
I stället för Contors- och Bod - Drängar, som förekommer näst efter antra Handels,Betjente, antagcs ordet, Händelö - Lärlingar.
Apotekare, svin ej aro upptagne, tilläggas och hänföras unter samma Consideration med Grotz, handlare i de tre sörsta och med Handlande i de öfrige Stadernas Clatzer. Wid Potzesstonater som aga 12 Hemman, tillägges 12 hela Hemman och i Iftdlr, i stallet för 24 st för hwarje deröfwer stigande helt Hem, man.
I Mom. som börjas med Länsman, tillägges Fogde-Skrifware och Rarrare.
I nästföljande Mom. som börjas med Garmakare, tillägges näst efter Koppar-Hamrar, örtet Masmastare.
I Mom. svin börjas med alla andra Dond, Drängar, tillägges näst efter Frälse Landt-Bönder, ordet Bönder som arrendera Boställen.
Mom. som börjas med Rusthållare rc. redigeras salunda:
Rusthållare, Nämndemän och Hem, mansägare bland Allmogen, som endast inne, hafwa ccc hclr Hemman och derunder, eller under Frälsmanna rätt äga Ränta af Hemman, till enahanda Mantal, eller under för, pantning besitta Säteri till nämnde belopp, jemte Tagare och Mjölnare z6 st Stiger Fastigheten eller Frälse, Räntan föm innch. fwes uröfwer ert helt Hemman, blir Chartan för Innehafware!! lika med possessionaten.
Der Den 2 Augusti. 2ziz Der Mom. börjas, för de sednare rc- tillägges wid ordet Bruks- och Landt-Egendom följan, de: st)ch tillika i nehafw.r
Lön säsom publik eller Enskild person. §. 22.
Pa trägen begäran af.Hederwarda Bonde, Ståndet, och till bibehållande af den princip, som bliswit följd i allmänhet, endast af 50 procents tillökning a Cbarte-afgiften, bibehalles 22 §. i likhet med förra Förordningen salunda:
Uti den nu faststälde Stämplade Pappers-afgifcen lindras Allmogen, Ryttare, Dragoner, Soldater, Rronans Bärsmän samt EnrolleringsFördvbblings, och wargering?,manskap med de flere af Gemenskapen wid Milirairen, i sä mätto, att Rättegångs, och Belwärs, Handlingar med Förklaringar deröfwer, sä wäl som Domares och Execurorcs Utslag i hwarjehanda dem rörande Mäl, endast skrifwas pä Gcämpladc Papper till 2 st, der Förordnin, gen utsätter z och 4st z st der Förordningen utsätter s och 6 st 4st der andre nyttja 7 och 8 st, och sä widare i enahanda förhäl, lande, sä att dä ojemna skill ingetal uppkomma, nyttjas sädan Charta, som ej understiger yo procent af fullt fktllingecal. §. 2z.
Pa samma grund som vfwan ar nämndt och till befordran af det, hwilket har inflytelse pä allmänna Hushållningen, samt La omedelbara ansökningar till Kongl. Maj.-t gemenligen ske af de medellöse bland Allmogen, medgiswes alt 1 Mom. af sista Charte-Förordningen ma gwarsta, sa att befrielse fran Charta i detza fall kommer a:l fortfara.
Det i Mom. blir alltså tili Nedactionen lika med Hwad -8lo ars Förordning utstakar.
2Zl4 Den 2 August'!'.- Wid det upptagne stte Mom. tillägges i början : Klagomal och Skrifter som inczifwas hos Justitie» Lancellers-Einbcrct och röra dest
Em, bers handläggning samt ansökningar rc. rc. §. 24.
Pa det försnillning af Chartoriawidt möjeligl ar ma kunna förekommas, tillägges wid slutet af första Mom. följande:
Skulle ägaren hafrva rmderlätic arc geno.'ndr«ga dest -handlingar och de dertill hörande Lhartorne, samt Sigill derä satta, skall Donraren eller Embersmännen derom owillkorligen wid answar lära besörja, i hwilkcc sednare fall honom för den dertill ätgäende kostnad tillkommer 2 st. som ä handlingen jemte annan Lösen antecknas.
I det Mom. som börjas:
Underlärer nägon rc. blir Redactionen salunda:
Underlärer nägon arc till sitt fulla belopp pä Stämpladc Papper skrifwa eller dermed belägga handlingar rc. I Mom. om Lysnings-Sedlar tillägges wid slutet följande mening: Llkwäl och derest i de fall bestämda Caractercr ej äro utsatte, utan personerne skola under deras wederlikar hänföras, nägre mistrag i begrepper derom skulle aga rum, bör wid skeende godkänd anmärkning, endast fyllnaden i Charta» ersättas af den perjon som Lysnings, Lharcan tillhört anskaffa.
Dc anmärkningar hwilka emot pre, sterskaper rörande Lysnings,Charror kunna göras, och till deras Förklaring utställas, skola frän Kongl Kammar-Räcren, genom Konnngens Bcfallningshafwande tillställas Dom, Capirlen, 'ör att deröfver infordra Presterskapets uclätanden, hwarcfrer i enahanda ordning Handlingarne ärerställas. §. 26. - ^?Den 2^ Augusti. rrzi; §. 26. §n Tariff bör i Författningen sörfaktaS, som kydeligen utsätter bwad Fönälinmgsmännen tillkommer för hwarje Chana i mohn af StämvelenS storlek.
Sluteligen kommer af principens förändring i anseende till Charle-beläggningen att följa, det Redactivnen i Författningen bör förändras i Conformite dcrined, da stadaandet om Handlingars owill kvrliga ffrifwande a Charta förändras.
De öfrige anmärkningar, hwilka blifwit gjarde i särffildte andra ämnen, anses ej leda till någon förändring i förra Projectet.
Detta allt öfwerlännäs dock wördsammeligen till Riksens Höglofliqe
Ständers närmare pröfning och godtfinnande- örebro den 2 Augusti r8>2.
Prcst-Ständets Ledam. wägnar, Ledam. magnar, k. Kuutb. Olok bjurbeck.
Pä Wällöf!. Borgare-Stän- Pä Hedcrw.
Bonde-Ständets Ledam. wägnar, dets Ledam. wägnar, Larl kr.
C-snllberA. json fonssor». ^ Nsttks W^ejllull.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den 2 Aug.' , - - Prest - Ständet den 2 - - - - - B"rgare-Ständet d. 2 » » - - - Bondc-Ständet.den L » - wördsamt
Ärland de frågor hwilka rörande rätta förståndet wid tillämpningen af 1810 ars Allmänna Bewill, nings-Författning, blifwit genom Konungens Nådiga Skrifwelse den 18 fistledne April meddelade R-k - »zi6 Den 2 Augustt.
Riksens Stander till den åtgärd sein deri ar be» stämd, har Bewillnings-Utskottet fastat sin uppmärksamhet a den i flere och äfwen inotn ett och samma Län wid haline Taxeringar och Compronus. sex gjorde stridiga tillämpning af Bcwiilnings-Författningens 2 Art. 2 Mein-, angående den deri stadgade Rotefrihets, afgiftcns erläggande med 8 Rwir af hwarje helt Hemman, som ej ware Roreringsstpldighet underkastadt, samt huruwlda detta förordnande borde rill Säterier, Na- och Rörs-Hemman i allmänhet hgnföraö.
Wid granssningen af de i denna staga förekomne Handlingar, finnes wäl anledningen till denne afgistv erläggande wara hämtad deraf, atr desse Säterier aga Hemmantal uppsatt de stan berörde onus ej blifwit uttryckeligen undantagne; men da Säterier alltid haft deras egen benämning, afskild fran Fralse- och Krono-Hemman, och något utttyc, keligt åliggande rörande dem icke ar utsatt, samt andre Hemman och Lagenheter, jemte Boställen fin, nes hwilka någon Roteringsskpldighet wid Indelnings »Werkets upprättande ej blifwit underkastade, och a hwilka sednare det omförmälke stadgandet alltsa endast haft afseende, samt da Rotestihcts-asgiftens erläggande af Säterier ingalunda ar utfast eller kan hänföras under de Toncusioner hwartill
Sa» tene-ägare ar 1809 stg begifwit, derföre och j de fleste Orter af Riket någon staga cm denna afgists erläggande af Säterier icke uppstadt eller dern blifwit alagd, sa anser Ut.kottct wara klart, att en sadan icke eller bordt äga rum, och att söljagleligen der den genom högt uppdrifwen nit blifwit galben, bör dess ägare acerstallas, hwilket dock Rlkstns Den 2 Augusti. 2317 Högloflige Ständer wördsammeligen underställes.
Orebro den 2 Augusti »8-2.
Ridd. och AdclnS Pä Hogw.
Prcst-StändetS Lcdam. magnar, Ledam. magnar, Ll. liuutb.
' Olof Ljur be; clr.
Pä Wälloft. Borgarc-Stän- Pä Hcderm.
Bondc-§tänders Led. magnar, dets Led. magnar, Larl kr.
UanäberA. ^son jonsson. lVlatilis West,ali.'
Uppläst hos Ridd. och Adeln den z !Aug. - - - - Preft-Ständet den ; , - - - - » Borgare-Siändctd-z - - - - - » Bonde-Ständet den z , - ^ Riksens Ständers Stats - Utskotts Betänkande, j anledning af Long!. Maj.cs L^läd g r Skrifwelse till Stats Utskottet af den 28 Juiri »812, angäende uppragande af inhämska Län för Exera - Ordinarie behof. ^i!I Riksens Ständers Sats-Utskott har Kongl. Mast i Nader aflätit följande S jr ifwe'se: "Genom Nådiga Skriswclscr till Riksens Ständers Hemliga Utskott den iz:de nästwikne Mai och till Deras StatS, Ujssotl den z:dje derpaföljande Junii, framstälde Kongl. Majs t hwad som, med afseende pa Rikets fö:hollande r till wländsta Magret och i följd af Dess inwärtes ställning Kongl.
Maj-.t ansag till widtagande nödigt i fragan om Ri - 2ZI8 Den Z Augustt.
"Det är med en sann tillfridsställelse som Kongl.
Maut erfarit att Desi oaflätliga omsorger för Rikets sjelfständighet och anseende samt Swensta Folkets dermed förenade walford, rönt, hwad de förtjcnat, Riksens Ständers tacksamhet och det förtroende, som, ienfraga afdenna sarssilda och grannlaga bestaffenhet och wigt, för stadgandet af Riksens Ständers besiut erfordrades."
"Stora hwälfningar hafwa sedermera inträffat.
Med den hastighet, som utmarker hwarje steg af en del Continental, Magters radande Politik, utwecklar sig händelserna allt mer och mer, och den iverkan Kongl.
Majit förutsett, stu!!e i följd deraf uppsta pa Sweriges yttre Sratsförhällanden, äräfwen nära för handen."
"Det är möjligt att Kongl. Majit twingas snart gripa till wapen, för att trygga Rikets Grönför och försäkra Desi Inbyggare mot wald och förtryck.
Swensta
Krigsmagten mäste da samlas pa de pune, ter, der faran hotar; och Kongl.
Ma tt, som för sina aldrkga dagar behöfwcr lugnet, men ej någon ytterligare Krigsära, har derföre öfwcrlämnat ledningen af Sweriges Härar ät sin Son, öfwertygad, lika med hela Nationen, att Hans Kongl. Höghet stall fran Stridsfältet återföra den Urgamla Swensta Wapenfräjden, bewarad, och af nya Segrar upphöjd."
"Men det är ock ountgängeligen angeläcit att Riksens Ständer stalla de medel til!
MajttS disposition, som wid ett fadant inträffande förhållande erfordras."
"Kongl. Majit aberopar härwid hwad Kongl. Majit uti 7ide Puncten af Desi Nädiga Skrifwelse till Stats, Utstotlet, Veu z:dje sistlidne Junii anfört.
Den z Augusti.' -rZrs fört.
Det är till befordrande af en snar samt saker och ofelbar wt likställighet at en lämplig LäneOperativn, utsträckt till ett Capital, belopp af högst Tre och en half Millioner Riksdaler, som, med grund af förenämnde
Desi Nådiga Skrifwelse, och sedan Riksens Ständer nu amvist nödig Fond af Tre Hundrade Tusende Riksdaler om aret, till ränta och afbetalning dera, Kongl. Majit härmedelst uppmanar
Stats--Utstotter att gifwa Riksens Ständer ett tillfridsställande Färsing."
"Kongl. Majit, som af flere ingängna underrättelser hämtat den öfwertygelse, art mangen rättsinnig Medborgare endast afwagtar detta kilsiaile, för att, genom Län at Staten, ådagalägga sina Patriotiska tänkesätt, twifiar s.ilcdcs ej, att i en angelägenhet, der det allmännas wäl star i en sa nära förening med enskild säkerhet och båtnad, Nationm med beredvillighet stall ga Kongl. Majus Nådiga önskan till mötes, och häldre understödja Staten med Lane-bidrag, mot fullständig säkerhet och ränta, än att i behoswets stund, de nödige medlen antingen skulle saknas, eller genom utwägar fyllas, de der hade ett skadligt inflytande pa Rikets Myntwäsende.
" "Kongs. Majit anser ock derföre af högsta wigt, att jemte det Riksgälds-Contoiret erhåller fullständig föreskrift om Länens upptagande, samma Contoir ma sättas i tillstånd, att tvid pakommande större behof än upplanen fylla, genom förskotten, till ersättning af inflytande Län, halla Kongl. Maut tillhanda hwad erfordras kan, icke öfwerstigande den utsatte Summan af Tre och en half Millioner Riksdaler Banco.
Maj-t förblifwer rc. rc." , sz20 Den z Augusti.
Majk uti Dest Nädlga Skrifvelse yttrat, dek wara möjligt, att Kongl. Maj-k twingas snart gripa till wapen för att trygga Rikets grantsor och försaka Dest Innebyggare mot wald och förtryck, i hwilkcn belymmersulla händelse den Lane, Summa, i alfre-de pä hwars upptagande wid högst trängande b-hof till belopp as Tre a Fyra Millioner, Rasens Ständer bewiljat en
Fond af zoO,2oo Riksdaler, att ärligen anwändas till ränta och afbetalning, fast styndsammare erfordras, än genom tillgörande Län kan wara att förwänta; hwarföre Kongl. Mant i Nader östat en sadan Författnings widtagande, hwarigenem Nikvgälds«Contviret blifwer iständsatt, att, när sa päfordras, med förstotter till Summans fulla belopp, Kongl.
Maut bista; sa har Utstottet mast wara betänkt pa annan utwäg, an allenast ken, att förestå med hwad willkor Länen borde upptagas.
— Obligationerne för dem utfärdas, och de upplante medlen Konungen tillhanda hallas.
Utstottet anser öfwerflödigt art anmärka omöjligheten deraf, att genom friwillige
Län (och andre kunna icke komma i sräga) mont wist tid påräkna en wist, alldraminst sa stor och betydelig Summa, som den nu ifrägawarande.
Utstottet twiflar dock ingalunda, att ju Med, borgare finnas, som wid första underrättelsen om Fäderneslandets trängande behof, biträda med Län; men Utstottet tror ock, att mängden behöfwer rådrum att pröfwa, vin Läne-willkoren kunna bliswa instämmande med dest omständigheter: attöfwcrtyga sig om säkerheten, samt om fördelen af Längifning till Staten emot den, att anwända hwad de kunna åstadkomma i sarstiidte rörelser eller ull enstildta Lane - DeN Z Augusts. 2Z2I ne sökande, och att inhämta hwad de finna sig kunna, erbjuda i Län ar Staren och sa widare.
Efter hand, men ingalunda hastigt kan alitsa en til! äfwenlyrs icke obetydlig
Summa i Län erhällas; men da behoswct af medlen icke tal uppssof: da Obligationer för ranta, ställde pä wist aflägsnare tid til! inlösen, alldeles icke kunna anwändas til! aflöning och icke elier till betalning wid wahru, uppköp, utan att antingen fä egenskap af twängs-Län, eller lända till stegring i wahruprisen, samt da Crediten gär alldeles förlorad, vin utfärdade Obligationer för felflagen förhoppning om influtne Län, wid förfallotiden icke kunna inlösas; sä ädagalägger allt detta bade nödwandigheten af tillgäng till förskotten och att denna tillgäng mäste bestä af Mynt.
Att af Riksens Ständers Bank asta Fond dertill, kan Utstottet desto mindre tillstyrka, som Banken ännu ej utbetalj allt af de ansenliga Summvr, till afbördande af stulden ester det sista olyckliga kriget, hwariii!
Riksens Högloflige Ständer l RiketS nöd funno sig föranlätne att begagna Bankens Credit.
Utstottet har deremot fäst dest uppmärksamhet wid Riksgälds,Sedlarne, som äro begärlige samt i Allmänna Rörelsen äga ester Realisationsgrunden, ett emot Banco?
Sedlarne bestämt warde, och tror sig i deras nyttjande hafwa funnit ett medel, som wid delta tillfälle kan undanrödja förlägenheten, och med försigtighet anwändt, hwarken ästadkomma oreda i Rikets Financer eller stada dekas egen Credit.
Deras Credit kan icke lida, om de i alla Kronans Uppbörder samt i Allmänna Rörelsen dufwa lika anwändbare som nU, och af bwilken som det Dunbar kunna Realiseras, har efter som hittillsBihang.
Af LZ22 Den z Augusti.
Af den stock, som utaf deke Sedlar utelvpte wid >809 ars stut, har sedermera engalissa betyd, lig Summa i Krono-Uppbörden influtit och mur Rörelsen förswunnit, utan att Riksens Stander wid 1809 och 1310 ars Riksdag till deras inlösen anslog» Fond af Bewillningen.
Och som deke, pä Riksens Ständers earantie utfärdade Skuldsedlar, i egenskap af Mynt, medföra den wigtiga förmohn, arc deras nyttjande icke oelungar Staten med ränta; sa anser Utssottet deras begagnande, såsom päkallat as nödwändigheten wid Rikets närwarande belägenhet, desto mindre betänkligt, som den till Länens inlösen bewiljade Fonden gifwer säker tillgäng till deras successiva indragning, och wida förr, än wid blott Lans nyttjande, kan upphöra.
För art icke med för stor Summa RiksgäldsSedlar öka det Cirkulerande Rörelse-Capitalet och deremot nied någorlunda säkerhet ffyndsamt erhälla Län, är Utssottet tillika af den tankan, att Län för Sex procents ränta böra upptagas, men bade LänSumman för hwilken en sä förmånlig ränta blstwer bestådd, och tiden inom hwilken Länen böra wara tecknade, derjemte bestämmas.
Esker Calcul ssulle delta Län samt den derutöfwer erforderliga Riksgälds-Sedelstocken, det förra wara betalt af den senare i det närmaste indragen pä alldrakvrtaste och bägge delarne pä en och samma lid, om Län-Summan fastställtes till En och en half Million Riksdaler, och anteckningstiden till Fyra mänader ifrän den Kungörelses datum, som om deke Lans upptagande borde utfärdas samt
Län derefter af Riksgälds-Contoiret icke emottagas för högre än Fem procents ränta och pä längre än wänlig trd.
Länen komma att emottagas säwaliBan co - Den z Augusti. 2325 co- som Riksgälds-Sedlar, deke senare efter den saststäldte devalvarionS-grunden.
Till Län - Capitalernes ätecbetalning komma
Fem proc.nt af Amortikements-Fonden ärligen ait anstäs, beräknade" efter den wid Lanctidens förlopp blifwande totala Lane-Summan, som ei får öfwerstiga
En och en half Milion- Och böra Obligationerne, som wid utfärdandet blifwa nummcrerade, wara stälde pä jemna ioco R:dlr ywardera: äfweu som hwar-e ärs Amortikements-Fond likaledes fördelas i icoc> R:dlrs Lotter till inlösen efter Lottning af motsvarande Summa i Obligationer.
För att icke med för hastig återbetalning afskräcka Längifware, anser Utssottet de första 2:ne arén böra lämnas utan återbetalning, men Tio procent likafullt böra afbördas wid första Loltningen, och den efter Fem procent ärligen alltid af primiti. va Lane-Capitalet, samt alitsa med tilläggning för hwarje är af den pä de inlöste Obligarionerne besparde räntan, sä widt den kan i jemna looo Rtd. fördelas.
Ofwerssottck kommer att tilläggas nästa Utlottnings-Fond och sä widare:
En och en half Million Riksdaler i Län utgör ärliga Zntcreket, a Sex procent — — 90,002.
Och z procent till afbetalning pa Capitalet — — ?^ooc». t6s,VOS. ^Till ärligt Amortikement af RstsgäldsSedlarne anwandes äterstoden — 135,020.
R:dlc Zooooo.
Enligt denna plan och bifogade uträkning blinver wid Fjortonde ärets förlopp hela Länet afbörda! samt Riksgälds-Sedlarne utur Rörelsen indragne päom * * kring 2Z24 Den z Augusti. kring 4Z,osO R.dlr nära, sä att AmsrtissementsFonden, som till den tiden vförändradt bör sortfara.
La kan upphöra, i stället akt om Län för ranta allena blifwit nyttjade och stätt att erhålla, berörde beskattning mäst fortfara i Tjugu är och nägot dcrvfwcr
I följd häraf och derest Riksens Höglvflige Ständer bifalla hwad Utskottet salunda anfört och föresiagit, tillstyrkes: 1:0.
Att Riksgälds-Contoiret Llutbvriseras, alt, pä Riksens Ständers garantie, för Ser procent i ärlig ranta upptaga
Län af tillhopa E" och en half Million Riksdaler Banco, hwilka Län, pä sätt 4:de Puncten här nedan förcffrilwer, till Ranta och Capital kommer att betalas af den Fond, stor 300,022 R:dlr, som Riksens Ständer wid denna Riksdag i sädant afseende sig atagit och till Riksgälds-Contoirets disposition för detta behof ansiagit. s:v.
Dessa Län, som icke fä emottagas till ringare Summa an rooo R-dlr hwardera, böra tecknaS och till Riksgälds - Contoirets disposition aflämnas inom Fyra mänader ifrän datum af den Kungörelse som derom kommer att utfärdas, enär Kongl. Mant i Näder gifwer Fullmägtige i Riksgälds.
Contoiret tillkänna, att Rstxt befinner sig i Len belägenhet, i afseende hwarpä detta understöd k Näder blifwit östat och af Riksens Ständer bewiljat.
Och kommer Riksgälds-Contoiret derefter att icke emottaga
Län för högre än Fem procentö ränta eller pä längre än wänlig tid. z:o.
Länen äger hwarje Längifware att meddela, antingen i Banco, eller Riksgälds - Sedlar, desse senare efter Realisations, grunden, samt erhåller derföre FullmästigeS i Riksgälds-Contoiret Ob liggr - Den z Augusti. 2zr; lkgation, alltid ställd pa jemna rooo R:dlr Banco, enär Langifwarcn aflämnar behörig InsättningsAttest ifrån Banken, om medlen bestätt i BancoScdlar, dä de böra wara insatte pä Contoirets Waxel - Banco - Rakning, samt frän RiksgäldsContoirets
Dispositions, Contoir, om NstsgäldsSedlar dertill warit nyttjade. 4:0.
Län ätcrbetalas genom s procent ärligen, beräknade pä hela beloppet af Län-Summan, sadan som den klockan Sex om aftonen pä siukeliga anreckningsdagen besinncs^ och icke får öfwerstiga l,;ao u»c> R:dlr.
Räntan utfaller wid hwarje ars förlopp ifrän Längifningsdagen.
Som äterbetainingen kommer att ste genom Lottning, böra Obligationerne wid utfärdandet nummereras, äfwensom Amortissements, Summan i roos Riksdalers Lotter fördelas lill inlösning efter Lottning af motswarande Summa i Obligationer.
För de första Twä ären efter siuteliga anteckningen werkställes första afbetalningen ai Tio procent pä en gäng, men sedermera af Fem procent ärligen, alltid beräknade af primitiva Capitalet och allsta med tilläggning för hwarje är af den pä de inlöste Obligationerne besparde räntan, fä widt den kan i jemna 1002 R:dlr fördelas, och kommer öfwerffottet att tillägga nästa Utlottnings-Fond, och sä widare.
x:o.
ÄterbetalningSwillkoren böra jemwal i Obligationerne inflyta.
Och bör Riksgälds-Contoiret anställa Lottningen ett halft är förrän betalningsterminen infaller, samt genast uti Post- och Inrikes-Tidningarne tili innebaswarnes underrättelse kungöra Numrorna af de Obligationer, som till inlösen blifwit utlottade, emedan a8 ränta pä desseLän
Sum - 2Z26 Den z August!.^ Summor med den dä utsätta och kungjorda inlösningsdagen kommer alt upphora. 6:0.
Som dc: ar af högsta 'vigt att da Kongl. Majit nödgas tillgripa wapen för att trygga RiketS grantsor och försäkra Dek Innebyggare emot wald och förtryck, Kongl.
Maut icke ma sakna urwägar att fylla de behof, hwarcill Kongl. Majit i sadant afseende, pa den bewiljade Amortihements - Fonden af Rik ens Stander, bestämt Tre och en half Millioner Riksdaler, och nu omförmäldte Län hwarken svara emot berörde Summa eller sa snart kunna blisiva att påräkna, som behoswen fordra; sa kommer Riksgälds-Contoiret, att inberäknade sa ival hwad af desie
Län instyter, som utaf den till 920,200 R-d!r bestämde arliga Amortisiements-Fonden öfwerblifwer förskottswis i Riksgälds - Sedlar ester Realisationsgnindcn, aflamna hwad Kongl. Majit t Nader requirerar, som tillhopa ej kommer att öfwcrstiga den utsatte Summan af Tre och en half Million Riksdaler.
Och skola desie Riksgalds-Sedlar, såsom lika med de förre utelöpande, pa Riksens Ständers garantie utfärdade, efter RealisationSgrunden emoktaqas och gälla i Kronans Uppbörder och Allmänna Rörelsen, siunt en hwar som det astundar, hafrva rättighet att för dem efter berörde grund i RiksgäldS-Contoiret erhålla Banco.
Slutligen och 7:0.
Bör Riksgälds-Contoiret öfwer den Utgift och Inkomst som i följd häraf för Contoiret uppkommer, föra sadan rcdowisning, att rätta förhållandet särskildt och läkt ma kunna utrönas, sa wal i anseende till Länet och dest återbetalning, som beli poet ak de i och för denna operation i rörelsen sälte R.kogälds-Sedlar, och huru de bliswit Amorterade Skul - Den z Augusti. 2927 Skulle ater Kongl. Majit i Dest wishet finna möstighet sig förete, att utan Harsmagk aswärja Fiendtelige försök emot