Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksens Högloft* Ständers Stats• samt B an* cö-Utskotts Utlåtande öfver Anmärkningar vid Stats- och Banco-Utskottcns änder den 3 Mars 1818 afgifne Betänkande, rörande Utredningen af Götha Canal-BolagsMalmö- och Göthe« borgs-Disconter.
I anledning af de hos samtlige Riks-Stånden gjorda anmärkningar vid förenade Stats- och.
Banco-Utskottens
Under den 3 nästledne Mars afgifne Betänkande, rörande Götha Canal-Bolags- Malmö* och Götheborgs-Disconters utred» ^io8 Stats- och Banco-Utskottens Betänk and en. hing, har detta ärende till förenade Utskottens ytterligare handläggning blifvit återremitteradt.
Att vid detta tillfälle, då anmärkarnes antal är så stort och sjelfva anmärkningarne så mångfaldiga, till serskildt besvarande upptaga hvad en hvar anmärkt och föreslagit , skulle föranleda till en vidlöftighet, som, i stället för att lätta, snarare skulle försvåra granskningen af sjelfva saken, hvar6 närmare utveckling likväl lärer vara egentliga ändamålet af återremissen.
För att derföre undvika en sådan tröttande vidlöftighet, hafva Utskotten , enär ganska många anmärkningar, ehuru framställda af flera personer och hos olika Stånd, likväl befunnits hafva enahanda syftning, fastän till ordalagen något skiljaktiga, ansett lämpligast, att blott på ett enda ställe till besvarande upptaga hvarje sådan likartad anmärkning.
Ibland väckta frågor af annan beskaffenhet förekommer aldraförst den, som en värd Ledamot af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln framställt, huruvida nemligen Filial - Disconternes utredning genom Statens Försorg, såsom ett ämne rörande enskildta Corporationers förhållanden, emot stadgandet uti 90 §. af 1809 års Regeringsform, skulle kunna komma under Rikets Höglofl.
Till svar härå, få förenade Utskotten erinra, att, ehuru Filial-Disconterne äro inrättningar som tillhöra enskildte Bolag, och uti hvilka Banken icke varit delägare, hafva desse
Inrättningar likväl städse stått uti sådan förbindelse med Banken , att den , i grund af sjelfva pripilegierne, yarit berättigad, att, genom utsedde Stats- och Råneo-Utskottens Retänkanderil 2169 Ombud vid Revisionerne, låta controllera förenämndé Inrättningars förvaltning; vid hvilket förhållande det åberopade stadgandet uti go §. af Regeringsformen icke lärer kunna vara til' lämpligt pä ifrågavarande Discont-Rolag.
En annan värd Uedamot af Högloll.
Ridderskapet och Adeln har, med åberopande af 56 §. i Regeringsformen, satt i fråga förenade Utskottens behörighet, att inkomma med förslag till Filial-Disconternes utredande.
Men härvid anse förenade Utskotten sig endast behöfva ärindra, att Kongl. Majtts Nådiga Propo.] sition om allmänna penninge-rörelsen och mynt-, värdets upprätthållande, hvilken afven innefattar framställning om Filial-Disconternes utredning, blifvit, tillika med flere hos Riks-Stånden i detta ämne ingifne Memorial och Anföranden, till förenade Utskottens behandling öfverlämnad.
Efter det förenade
Utskotten nu utlåtit sig öfver dessa priliminaira frågor, gå Utskotten att till besvarande upptaga de uti sjelfva saken, gjprda anmärkningar, nemligen: 1:0
Statens lagliga förbindelse att liqvidera Filial-Disconternes Skulder har uti de förenade Utskotten meddelde, anmärkningar blifvit af ndgra varda Ledamöter yrkad, men af de flesta bestridd.
Till stöd för den förstnämnde meningen , änföres, att Staten, otn icke uttryck!igen, åtminstone implicite, skall garanterat Filial-Disconterne, enär dessa Inrättningar , efter Riksens Ständers beslut, skola blifvit stiftare samt af Staten njutit serskilt hägn och understöd; och, hvad serskilt angår Götheborgs och Malmö Di» samter, Banken äfven varit delägare uti dessa 5Uio StaU" och Banko-Utskottens Betänkanden.
Inrättningar, enär den fått uppbära en del af Uiscontvinsterne.
Härvid få Utskotten upplysa och ärindra : att i frågavarande Oiscont-Inrättningar val blifvit stiftade med Rikets Ständers tillåtelse men icke, åtminstone hvad Götheborgs och Malmo D isconter beträffar, i följd af Rikets Höglofl, Ständers uttryckliga Beslut; att Banken icke varit Bo ags-Interressent, för det, att Banken fått uppbära någon andel af vinsterne uti Malmö och Götheborgs Uisconter , emedan detta blott varit en recognition, som uti Privilegierne för desse Uisconter blifvit åt Banken förbehållen, för det Balagen fått begagna sig af den uteslutande rättighet till discontering, som vid i8oq års Riksdag, Banken tillärkändes, för att genom vinsten på Uisconteringen kunna vidmakthålla den realisation af Riksgälds-Contoirets Credit-Sedlar, Banken vid nämnde Riksdag, måste sig åtaga.
Att Banken åter genom sina Ombud deltagit uti Revisionerne af Filial-Uisconterne, bevisar icke, att Banken varit Bolags-Interressent, utan har ett sådant Bankens deltagande uti Revisionerne ägt sin grund deruti, att Banken skulle komma i tillfälle, att närmare iakttaga och låta bevaka sin säkerhet, i afseende på Creditiv-Uånen, samt äfven controllera den andel i Uiscont-vinsterne Banken borde tillfalla, 2 ■ o
Vid förenade Utskottens tillstyrkande att Staten skulle öfvertaga utredningen af Filial - Di sconterne, samt någon del af Bankens hos desse Disconter redan egande fordringar, i och för Liqviderne uppoffras, äro Anmärkningar hos samt - Stats■ och Banko-Utskottens Betänkanden. lill lige Riks - Stånden gjorda, och hvarvid» i anseende till den sistnämnda omständigheten, hufvudsakligen blifvit åberopadt , att Rikets Höglofl.
Ständer, emot 72 §. i Regerings-Formen, icke skola ega rättighet, att till sådane föremål disponera Bankens medel; I sammanhang hvarmed af flere Ledamöter jämväl, blifvit yrkadt, att Filial-Disconterne' borde öfverlämnäs åt deras eget öde och försättas uti ordentligt Concours-tillstånd.
Till besvarande häraf, få Utskotten upprepa och ytterligare förklara, att, då Utskotten ansett sig böra tillstyrka, att Staten sku le träda imellan Disconternes Borgenärer och Gäldenärer, har sådant skett, icke för att uppräthålla Discont-Bolagen, utan för att genom denna, såsom enda utvägen, afböja de allmänna olyckor, sorn af Uisconternes iråkade obestånd i an* nät fall skulle uppkomma, och hvaribland den belägenhet, hvaruti Discont-Gäldenärerne skulle komma att försättas, i synnerhet hos förenade Utskotten kommit i betraktande.
Det hade icke kunnat undfalla Utskottens uppmärksamhet, att, derest de på obestånd komne Filial-Disconterne skulle öfverlemnas åt deras eget öde och försättas uti ett ordentligt Concours-tillstånd, samt deras utestående Fordringar följakteligen genom Borgenärernes Ombud komma att indrifvas, någon skonsamhet mot Di scont-Gäldenärerne icke vore att förvänta.
En värd Ledamot tyekes val anse någon sträng Gäldenärernes behandling vid en Concoursmässig utredning icke böra befaras, enär Discont-Borgenärernes egen fördel alltid skulle iix2 Stats- och BanJio-ZJtskottens Betankanden. påkalla varsamhet vid Fordringarnes utkräfvande.
Men denna skonsamhet skulle säkerligen icke kunna vara att påräkna för sådane Låntagare, hvilka, i den stund, Lånen kurnino i fråga, att infordras, ega Fastigheter eller annan Fckrmögenhet, som , genom försäljning, kunde i penningar förvandlas, utan blott for den Glass af Gäfdenärer, hos hvilka sådana tillgångar saknades, och hvilka endast genom förväntande resourser uti Näringsvinst och Arbetsförtjenst eller ock genom andras biträde kunde anses lomma i belägenhet, ad t småningom och efter hand afbörda sig sine Dlscont-skulder.
Jämväl mäste härvid eftersinnas, att Discont - Borgenäretne på ena sidan och Discont - Gäldenärerne på den andra utgöra ett så stort antal, att hvardera Classen för sig, så till sägande, är en Allmänhet ; så att de underhandlingar imellan Borgenärer och Gäldenärer, hvilka antingen omedelbarligen, eller genom främmande personerj lunna äga rum vid vanliga Concourser, skulle, vid delta tillfälle , blifva nästan omöjliga.
Och då Borgenärerne naturligtvis skola påyrka en skyndsam utredning af Concours - massorne, är föga troligt, att de af consideration för Gälde^- xiärer, hvilka, både till personer och öfriga förhållanden, äro för dem alldeles okände, skola medgifva något uppehåll uti de Lagliga åtgärder, hvilka till ändamålets vinnande kunna bidraga.
För att försätta Gäldenärerne utom beroende af Borgenärernes stränga behandling, hafva några värda Ledmöter föreslagit, att de DiscontGäldenärer, hvilka kunde anskaffa erforderlig sä - Stats- och Banko-Utskottens Betänk and en, 1113 kerhet, skulle få öfverflytta sine Skulder till Banquen eller ock Banko - Disconten.
Men vid detta förslag möter en, i förenade Utskottens tanka, ganska vigtig betänklighet.
Det kan fagas för gifvit, att, så snart Borgenärerne satt sig i besittning af Disconternes tillgångar , blir genast fråga örn infordrande af utesiående X/ån, i den molin desse förfalla; Och en sådan åtgärd kan taga sin början, så fort offentliga kalielserne blifvit utfärdade.
Således,' och i fall Discont - Gäldenärerne skola undvika kraf och utsökning, mäste de,, vid Xånens förfallotid, vara försedde med penningar; Och säkerligen skola de fleste icke underlåta att, till penningars erhållande, begagna sig af den tillgång, som uti Banquen blefve dem anvisad.
I saknad af odisponerade Tillgångar, skulle Banquen då komma att försättas i nödvändiehet, att utsläppa nya sedlar, antingen Xånen utgå omedelbarligen från Banquen eller utlemnas genom dess Discont, enär denne sistnämndes redan ägande fond icke skulle kunna till dessa extraordinaira utlåningar användas.
Och, då förslaget är uppgifvet, under den förutsättning, att Disconterne skulle öfverlemnas åt de. ras eget öde, möter dervid en så mycket större betänklighet, som de nya Banco - Sedlarne ganska långsamt och endast i den mohn de nva
Lånen, för hvilka de blifvit utgifne, inbetahles, kunde åter indragas.
En annan olägenhet skulle äfven uppkomma af Disconternes försättande i ordentligt Concours-tillstånd, den nemligen, att Discont-papperen, såsom då mera icke ägande ringaste be - jii4 Stats- och Banko-Utskottens Bctänkanden. stamdt värde, skulle förlora i den gångbarhet de samma haft, äfven efter
Disconternes iråkade obestånd; samt de summor, hvilka äro stående på A-fskrifnings - Räkningen i Götha CanalDiscont, icke på något sätt kunna begagnas; enär sistnämnde slags Fordringar måste bevakas och beedigas af samma personer, på hvilkas namn de äro upptagne uti Discontens Afskrifxungs-Räkning, den dag, då proclama blifvit kungjord.
Det medgifves val, att de af förenade Utskotten föreslagna Obligationer, med hvilka Fordringar hos Filial - Disconterne. skulle komma att liqvideras, icke kunna blifva aldeles lika gångbara, som Tre Procents Reverserne voro före Disconternes iråkade obestånd; Men, då dessa Obligationer garanteras af Staten och få användas uti Uiqvider af Lån uti Götha CanalBolags samt Malmö Disconter, bör deras gångbarhet härigenom mycket befrämjas; Och, när härtill kommer, att sådana Obligationer jemväl
Utgifvas för de summor, hvilka äro insatte på Götha Ganal-Bolags Disconts Afskrifnings-Räkning och förut icke circulerat, kan den del af Rörelse-Gapitalet, som Tre Procents Reverserne utgjort, icke komma att undergå någon förminskning, helst den brist uti numerairen af Rörelse-Gapitalet, som af Obligationernes trögare circulation befaras, samt rabatten, vid deras öfverflyttande från en till annan hand, till fullo ersättes genom förenämnde nya Capital i Obligationer , hvilka för stående medel på Gotha Canal - Bolags Diseonts Afskrifnings - Räkning komma att utgifvas.
Stats- och Banio-Utsiottens Tetänkanden. 1115 Några varda Ledamöter hafva föreslagit, att, i stället för Obligationer på fulla beloppet af Discont-Foidringarne, dessa Fordringar skulle genast Contant Iiqvideras, men med rabatt; hvarvid tillika den förmodan blifvit yttrad, att de fleste af Boigenär-erne med ett sådant liqvidationssätt skulle finna sig mera helinne.
Och få Utskotten härvid åberopa hvad redan blifvit anfördt, i afseende på det uppgifnp Förslaget om Discont-Skuldernes öfverflyttande till Banquen, att nemligen hvarken Banquen elier dess Discont har några odisponerade tillgångar,'och att således, i och för Discont - Skuldernes prompt* betalande, vare sig med eller utan rabatt, nya Sedlar måste utgifvas.
Att afhjelpa alla olägenheter af Disconternes iråkade obestånd på ett sätt, som tillfreds* stalde
Disconternes samtlige Borgenärer och Gäldenärer, utan att förnärma andre Medborgare, hvilka med Disconterne icke hafva något att skaffa, sådant hafva förenade Utskotten ansett icke vara möjligt; Och, ehuru emot de föreslagna Obligationerne invändningar kunde göras, måste det likväl stå fast, att allmänna förlägenheten mera afhjelpes genom dessa af Staten garanterade Obligationer, än om
Disconterne försättas uti Concours-tillstånd och Diseontpapperen derigenom förlora ali gångbarhet, Slutligen, och i fråga om Disconternes försättande i Concurs-tillstånd, förekommer äfven den omständighet, att Discont - papperen , sora förut circulerat, lika med Banco- och RiksgäldsSedlar, samt, efter Disconternes iråkade obestånd, mot rabatt ombytt ägare, skulle komma att, li - lil 6 Stals- och Banko-Utskottens Betänkanden. ika med vanliga.
Fordringar , af siste Innehafvaren bevakas i Concurserne oell fästas med den uti Concours-stadgan föreskrifoe Borgenärs Ed.
Och Utskotten öfverlämna till hvars och ens eget närmare eftersinnande, om icke den collision, som hos ganska många innehafvare af Discont-papper skall uppstå imellan förlusten af en, mot rabatt erhållen, men annars rättmätig Fordran, samt missaktningen för den Ed, hvilken, utan någon förändring t ordalagen, måste afläggas, så framt Fordringen skall blifva betalningsgill, bör föranleda dertill, att Edgångar med mera lättsinnighet, än hittills, komma att anses.
Fikets Höglofl.
Ständer torde, vid öfverväj gande af allt detta, nogsamt finna, att förenade Utskotten på mycket gällande skäl tillstyrkt, att Slaten skulle träda imellan Disconternes Borgenärer och Gäldenärer, för att derigenom afböja
Disconternes försättande uti ordentligt Concours-tillstånd, och att, till ändamålets vinnande, något måste uppoffras utaf Bankens redan ägande Fordringar hos de arne på verkligt obestånd varande Disconter. 3:0 Vid Val enl en öfver Götha Canal-JDisconts Skulder och Tillgångar, (uti hvilken genom miss* skrifning blifvit utsatt den 1 Januarii, i stället för den 31 Januarii 1818) hafva flere varda Ledamöter anmärkt, att ibland Tillgångarne icke finnes upptagen Discontens hos Canal-ArbetsCassan ägande Fordran, stor 1,100,000 R:dr.
I anledning häraf, få förenade Utskotten aldraförst erindra, att Calculer icke äro detsamma, som fullständiga Boksluts - Extract, hvilka Stats- oell. Banko-Utskottens Betunkandtn. 1117 sistnämnde utan åtskillnad, upptaga både säkra och osäkra fordringar; hvaremot Calculer, sorn äro provisionella öfverslag, hafva till föremål, att lemna en öfversigt af verkliga förhållandet, så vidt detsamma, efter sannolikhet, , kan utrönas.
Af denna anledning äro också från Calculen öfver Malmö
Discont uteslutne flere uti denna Disconts Räkenskaper ännu qvarstående, men för alldeles osäkre ansedde utlän, till en sammanräknad summa af mera än 700,000 Tfidr Banco, hälst Utskottet funnit det endast föranleda till förvillelse örn verkliga tillståndet, att beräkna, såsom Tillgång, sådane Fordringar, för hvilka någon betalning, efter hvad man med full visshet känner, icke kan erhållas.
Skälen åter hvarföre förenämnde 1,100,000 Frdr icke blifvit upptagne såsom tillgång för Götha Canal-Disconts Borgenärer, gå förenade Utskotten nu att redovisa.
När förenade Utskotten skolat låta uppgöra en Calcul öfver Götha Canal - Disconts tillstånd, har
Disconten också mäst betraktas, såsom en för sig sjelf bestående Inrättning med sina Skulder och verkliga tillgångar.
Någon upplåning af Penningar mot 3 Procents ränta har alleinig varit tillåten, att ske för Canaj-arbetet, utan endast för Disconten, hvarifrån dessa Penningar åter skulle på det satt och i den ordning, Reglementet föreskrifver, till Discontens förmån, åt Enskildte utlånas.
Creditivet på Banken finnes också vara meddeldt, icke, för att begagnas till Canal - byggnaden, u.tan såsom Reserv-Eond till Biscont-röreUen* vidmagt; 111$ Stats- och Banko-Utskottens Betänkandet hällande.
Disconten, för sig sjelf betraktad, sorn måste häfta för hela det Skuldbelopp, hvilket Uti Calculen finnes upptaga t och nu återstår, att undersöka de bokförde Tillgångar, hvarmed Discontens Skulder skulle kunna liqvideras.
Dessa Tillgångar bestå af utlånte tnedel till Enskilde samt Fordringen hos Canal Arbets * Cassan äf 1,i00,000 E:dr.
Att Götha Canal - Discont är på obestånd, och med dess nu ägande Tillgångar icke kan förnöja sine Borgenärer, derpå torde icke fordras något säkrare bevis, än det af Herr Grefve fort Platen uti dess Anförande till Höglofl.
Ridderskapet och Adelns Rrötocoll dén 17 Mars, till stöd för motsatsen, åberopade Förslag till Calcul er öfver Götha Canal och dess Disconts Finäncer, enär detta Förslag finnes hufvudsakligen grundadt på en beräknad årlig Tillgång af 150,000 R:dr från Banken såsom ersättning för förlorad Discont -revenue.
Man föreställe sig således nu, att Canal-Bolaget nödgas begära cession för sirt Discont.
Banken anmäler sig då för sin Creditiv-fordran, likasom de öfriga Borgenarerne , samt yrkar betalning ur Discontens Tillgångar, under förbehåll af öppen rättighet, att för hvad sorn brister uti desse Tillgångar, få hålla sig till Canalen med dess tillhörigheter.
Discontens bokförde Fordringar befinnas meranäinnde till Canal Arbets-Cassan utlånte i,1 00,000 R:dr, och för denna summa sökes, för DiscontConcursmässans räkning, betalning hos CanalBolaget, representeradt genom Canal - Directionen, hvilken åter icke kan anvisa någon annan tillgång, än sjelfva Ganalan med dess tillhörig - Stats- och Bånko-Llisiottens Betänianden. mg heter.
Och i fall allt får lagligen och ordentligen tillgå, kan Executorn, när Skulden är erkänd, icke annat, än döma Canalen med dess tillhörigheter i mät, dock utan förfång af andras bättre rätt.
Nu Uppträder Banken, såsom enskild Fordringsägare hos Canal - Bolaget för Byggnads-Eånbiträdet af goo,ooo B:dr, och pro. testerar emot allt användande till Discont-Borgenärernes förmån, af Canalen och dess tillhörigheter, såsom varande Hypotheque till namn. de Byggnads-Eånebiträde.
Discontens ifrågavarande Fordran hos Canal-ArbetsCassan skall blifva en Tillgång för DiscontBorgenärerne, så måste Banken på ett eller annat sätt ikläda sig denna Canal-Arbets-Cassans Skuld, och antingen betala den, eller ock lata afskrifva Summan på sin enskilda Fordran hos Disconten, till förmån för de öfrige DisContBorgenärerne.
Men, då intetdera kan ske » utan Rikets Höglofl.
Ständers serskilda tillåtelse» som ännu saknas; så torde, vid öfvervägande af allt detta, finnas, att förenade Utskotten, uti det skick saken är, på de mest grundade skäl, ansett oftanämnde 1,100,000 K:dr icke kunna uti Calcul upptagas, såsom en verklig Tillgäng, användbar till Discont-Borgenärernes förnöjande.
Vidare har en värd Eedamot af Höglofl, Ridderskapet och Adeln anmärkt, att från Calculen blifvit uteslutne Discontens Tillgångar, så väl uti Kammererarens vid Discont-Contoiret i Götheborg Balance, för hvilken full säkerhet skall finnas, som förskjutne och framdeles inflytande Lagsöknings - kostnader samt några i b x s af Canal-Bolaget öfvertagne egne Actierj iiao Stats- och Banko-Utskottens Betänk anden'. hvilka tillgångar sammanlagde skola kunna antagas till etc belopp af 48,500 Hulr; uti hvilken anmärkning en värd Ledamot af Högvördige Preste-Ståndet i så måtto sig förenat, atc han ansett
Utskottens uppgift skilja sig från det verkliga med en Summa af omkring 50,000 R:dr, h varmed Tillgångarne skola vara för rin. ga beräknade.
Hvad nu angar Katnmerevarens Balance, hvilken, såsom icke upptagen uti de från Discont-Directionen till Banco-Styrelsen ingångne månads - rapporter, var obekant för Utskotten, vid den tid, Betänkandet författades, så inhämtas af den Berättelse, som Bankens till Götheborg afskickade Ornbud, Banco - Commissarien B velins under den 31 sistledne Mars till Banco-Styrelsen afgifvit, att berörde Balance, sorn till någon del torde härröra från missföringar , ännu icke blifvit till dess rätta beskaffenhet och belopp utredd, och att således den Summa, hvartill Balancen först blifvit uppgifven, kan komma att unde)gå någon förminskning.
Beträffande åter de förskjuti e Ijäägsökningskostnaderne, så, i händelse häruti skulle vara ingripne Revisions-Skillingar och Expenser uti Rättegångar , rörande de, såsom hypot^que emottagne, Discont-papper, torde vara osäkert, huruvida deras belopp kan komma att bli någon ökad Tillgång för Discont* Borgenärerne; I aila fall kunna desse
Tillgångar icke verka någon hufvudsaklig förändring i det liela af.
Disconts tillstånd, hvarom, till närmare uplysning , nu bifogas sub Litt.
A. ett Sammandrag af den för nästledne Mars månad "Stats- och Éanko-Vtskottens Betänkattcleril 112J frän Canal-Discont - Directionen till Banco-Styrelsen inkomne Rapport ; Börande Utskotten här-' vid tillägga den anmärkning, att, enligt närlagde Transumt Litt.
B. af Banco-Commissarien Evelii förut åberopade Berättelse, äro utaf UtlåningsSumman, sorn den 1 sistledne Mars utgjorde 3,619,850 R:d i 7 sk. 2 r:st.
B:o, icke mindre än 83,340.
R:d 30 sk. 11 rist. ansedde vara aldeles 0- säkre samt 246,40g.
Rid 2 2» 4.
Bio utestående hos personer, hvilkas vederhäftighet är underkastad, tvifvelsmål; äfvensom Canal-Werkets Actier äro ho Uisconten belänte till en Summa af R:d 470,304: 8. sk., så att det uti nyssnämnde Sam.' mandrag, såsom Tillgångar uptague belopp af 3,579,139.
Rid 26. sk. 11. r:st., hvaruti likväl icke inbegripas ärsättningen af Kammererarens Balance Och fötskjutne Uagsöknings-kostnader till omkring 47,000 R:d, kommer att ansenligen förminskas genom förenämnde osäkre och tvifvel* aktige Fordringar.
Och, då en och annan anmärkare synes hy* sa den tanka, hvartill likväl den vid Betan* kandet fogade Calcul icke föranleder, att den verkliga bristen Uti Götha Canal Disconts Tillgångar icke skulle vara större, än R:dr 526,608: 36. 1., eller den Summa, Calculen, såsom brist, upptager» anse Utskotten sig böra erindra, att det beräknade räntebeloppet af R:dr 497,122: 2.
7. icke är någon säker och ofelbar inkomst, och ännu mindre skulle detta belopp kunna"på. räknas, såsom en Tillgäng för Borgenäreine, i den händelse en Uaglig
Concöursmässig utredning kom att aga rUm, så att nu varande verkBihang till Rihs.St.
Fröt. isw-ipS-f-de Sami» N;r 141.142. nas Stats- och Banco-Utskottens Betänkanden.
Jiga brisfen, då de uti senaste Sammandraget JLitt.
A. upptagne Skulder och Tillgångar mot hvarannan jernföras, uppgår till R:dr 984,418: 7. 4,, men hvilken brist kommer att ytterligare ökas med ofvan omförmäldte osäkre och tvifvelaktige Fordringar, och till hvilkas betäckan. de Kammererarens Balance och förskjutne Lagsöknings • kostnader icke kunna på långt när förslå. 4:0
Vid Calculm öfver Malmö
Discont har en värd Ledamot af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln anmärkt, att ibland Tillgångarne icke blifvit upptaget Actie-Capitalet äfvensom en värd Ledamot af Hogvördige Preste - Ståndet ansett Actie-Egare böra, vid Octroijens slut, utbekomma deras insatte Capital.
Det har visserligen bort förekomma Utskotten oväntadt, att fråga skulle kunna väckae om Actie-Capitalst, såsom en serskild Tillgång, då detsamma redan finnes upptaget och beraknadt ibland Malmö Discoiits samfällde Tillgångar; och ännu mera oväntadt, att Actie-Egare, hvilka, i egenskap af Bolags-Interessenter, äro Gäldenärer, skulle i denna samma egenskap, kunna tillika vara Fordrings-egare uti deras en get på obestånd komne Bolag och återtaga deras deruti instuckne Fond, förr än Bolagets samtlige Borgenärer till fullo blifvit förnöjde.
En annan värd Ledamot af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln liar vidare anmärkt, att Malmö Discont - Bolags såsom osäkre ansedde Fordringar blifvit ifrån Calculen uteslutne, äfvensom, att Bankens erhål ine utdelningar samt Stats- och Banko Utskottens Bstänkanden. 1123 Silfver-Actie-Capilalet icke blifvit beräknade såsom tillgångar.
Beträffande i:sta punkten, så få Utskotten åberopa hvad förut blifvit yttradt om egenskapen af en Calcul, och att veterligen alldeles osäkre Fordringar icke böra deruti upptagas.