Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan Rikets Ständer ej mindre vid 1823 års Riksdag, än under nuvarande Riksmöte beslutat, det AssistanccContoiret bör upphöra att vara en Statens Inrättning och att den låne-rörelse, som af nämnde Contoir bedrifvits, skall år i832 inställas, men Rikets nu församlade Ständer, delande med 1823 års Ständer öfvertygelsen att Pant-låne-anstalter, hvarest den fattigare folkelassen må kunna betjenas med mindre Lånesummor äro lika oumbärliga uti Stockholm soin i andra Stora och folkrika Städer, ansett denna anstalt, som i Sextio års tid ägt rum, icke böra alldeles eller på en gång upphöra, utan GeneralAssistanceGontoirets Lånerörelse af Stadens Styrelse eller enskilde personer öfvertagas och fortsättas, samt till befordrande deraf, i underdånighet anmält sig hafva bcslutit, att, emot säkerhet, som af Fullmägtige i RiksgäldsContoiret godkännes, och vissa uppgifne vilkor en summa af 100,000 R:dr att räntefritt begagnas i Tio år från den 1 Junii i832 må uti RiksgäldsContoiret hållas Styrelsen öfver Stockholms Stad tillhanda; så har Stadens DrätselCommission., efter erhållen kännedom 0111 detta Rikets Ständers beslut, uti Skrifvelse af den 22 sisth October, med förklarande, att den af General AssistanceContoiret bedrifne
Lånerörelse icke kan, på hvad vilkor som häldst, af Stadens Styrelse förvaltas, underdånigst tillkännagilvit att då likväl en Pant-låne-inrättning af enahanda be - 346 Stats-Utskottets stämmelse och förpligtelse som GeneralAssistanceContoiret, åtminstone för det närvarande vore för Ilufvudstaden oumbärlig; samt enskilde personer alltså torde böra uppmuntras att. densamma under vissa garantier ändamålsenligt bedrifva, DrätselCommissionen, för sm del, ansett den af Rikets Ständer beviljade förmon af räntefritt begagnande på 10 år af ofvanberörde 100,000 R:dr ej vara för ändamålets vinnande tillfyllestgörande, så framt icke den af GeneralAssistance-Contoiret nu begagnade local, såsom för en sådan lånerörelse apterad och tjenlig, derjemte finge bibehållas, hälst denna local vore dertill i fleie afseenden den mäst passande inom Hufvudstaden.
St:rs beslut, det af R:gsContoiret hittills begagnade hus skall upplåtas till samlingsrum för de frenne ofrälse Ståndens samt flera bland R.
St:rs Utskott, och det af GeneralAssistanceContoiret nyttjade hus i stället inredas för RtgsCcntoiret, bar K.
M:t, enär kostnaden för denna inredning utan tvifvel blifver ganska betydlig, och i öfrigt en för RrgsContoiret mera tjenlig local i grannskapet af dess nuvarande hus torde kunna mot hyra erhållas, utan att skillnaden emellan en sådan byra och inrednings-kostnaden blefve för RrgsContoiret särdeles betungande, velat härmed i Nåder fästa R.
St:rs StatsUtskotts uppmärksamhet på nyttan och nödvändigheten deraf, att det af GeneralAssistanceContoiret begagnade lius på Riddarholmen med dertill hörande lägenheter må folden blifvande Lombard-låne-rörelsen här i Hufvud - Betänk anden, N:o 374.
347 staden under viss bestämd tid hyresfritt upplåtas med skyldighet för den eller dem, som komma att företräda GeneralAssistanceContoirets ställe, att underhålla huset med inventairer, samt ansvara för dess onera , allt på sätt Rikets år 1823 församlade St:r, vid då väckt fråga om GeneralAssistanceContoirets upplösning och förvaltningens öf.vertagande af en Lombard-låne-inrättning beslutat.
St:r åsyftade ändamål med en för Hufvudstadens mindre bemedlade invånare nödig ansedd lane-inrättning, ej kunna uppnås, hvaremot, i händelse af bifall, till DrätselComruissionens framställning, Lombard-rörelsens bedrifvande möjligtvis kunde till minskning af Statens förlust, äfven innan år i832 ifrån RrgsContoiret förflyttas.
Majrt förb lifver R.
Stms Statsutskott med Kongl. Nåd och Ynnest väl bevågen.
Datum ut Supra. CARL JOHAN. C. D. Skogman.
H. St:r jemväl bifallit Ustkottets Utlåtande N:o2gg, deri tillstyrkes, att de för RiksAcrhivet tjenliga rum 348 Stats-TJtskottet» och lägenheter inom GeneralAssistanceContoirels Local, hvilka genast eller framdeles blifva för RrgsContoirets behof umbärlige, må upplåtas till RiksArchivet att hyresfritt begagnas.
Staten skulle komma att belastas med en alldeles opåräknad, årlig utgift lill byra för de rum, som af R:gsContoiret skulle komma att begagnas, vill det synas mindre lämpligt, att när åt R:gsContoiret kan anvisas hus och lägenheter, hvilka af R.
St:rs enskildta PenningeVerk skulle förflyttas till enskild ägares hus och möjligen tillsammans med andra hyresgäster, hvilka icke lära underkasta sig de ordningar, i afseende på stängsel och vård, som för ett Sltrsegct lius kunna föreskrifvas och vederbörligen handhafvas; och att en sådan uppoffring, både af kostnad och af säkerhet för ett R.
St:rs Verk, skulle göras för att tilllvägabringa Låne-undsättnings-anstalter, egentligen till förmån för Hufvudstadens Innevånare af den fattigare classen; men hvilka Inrättningar, Staten icke har någon skyldighet, att underhålla, fastän till deras stiftande, Staten utfästat sig, att med ett räntefritt
St:r godkände åsigter, ändamålet i mera fullständig måtto skall ernås, böra ifrågavarande Lån-anstalter helst finnas på spridda trakter inom Hufvudstadens område, men hvilket ändamål skulle motverkas, om LombardLåne-rörelsen kom - Betänkanden, N:s 37G, 377. 34g komme att bedrifvas af en enda Entrepreneur och på ett enda ställe.
På grund häraf, anser Utskottet sig icke tillständigt att tillstyrka R.
Den rg Jan. i83o.
Af Hr Lundgren■■
böra tillstyrka R.
M:ts
N:o 377* Utlåtande öfver Hr Hjertås, Gustaf Adolph, fran H. R. och Adeln remitterade Motion, att, till hästafvelns förbättrande, medel måtte, i mån af behofvet, få, under vissa bestämda villkor, lånas utur den uti RiksgäldsContoiret befintlige, så kallade HingstMedels-Gassan.
M edelst Utdrag af H. R. o. A:s Protocoll för den 3 sisth November, liar till Utskottets handläggning blifvit remitterad Hr Hjertås, Gustaf Adolph, motion, af innehåll: att, sedan, genom 3:ne Stånds beslut, Utskottets Betänkande, rörande Hästafveln i Riket, 1111 mera kan anses vara af R.
St:r bifallet, och, i följd deraf, S B. H i 35o Sl. ats-U tskottets ett årligt Anslag af 7000 R:dr för Hästafvelns förbättrande kommer att utgå, äfvensom Ottenby Kungsgård till Stuteri-anläggning får användas, enär det derå nu varande Arrende upphör, så uppstår naturligtvis den fråga, hvarest medel skola tagas, så väl till första uppsättandet af berörde Stuteri, som af de för flera Provinser i landet högst behöfliga Landt-Beskällare.
Och derest utaf förenämnde, i afseende på ändamålet, allt för knappa anslag bade inköp och underhåll borde bekostas, skulle härigenom en sådan långsamhet åstadkommas vid den åsyftade hästafvels-förbältringen, att den samma knappast biefve synbar; hvadan motionären uppgifvit en utväg, hvarigenom han tror, att det erforderliga Capitalet kunde erhållas.
Uti PLiksgäldsContoiret finnes insatt den såkallade HingstmedelsCassan utgörande R:dr 37,008: 35. 3.; och för denna Summa skall RiksgtsContoiret till KrigsCoIlegium betala 5 procents årlig ränta, hvaraf åtskilige utgifter för hästafveln bestridas.
Och föreslår altså Motionären, att till första uppsättandet af de genast behöflige Landtbeskallare, äfvensom af Ottenby Stuteri, enär det kommer att upprättas, medel, i män af behofvet, utur nämnde Cassa måtte få lånas, emot skyldighet, att, när tillgångar dertill kunde finnas, återgälda Capitalet, men att för de lånta summorne, intilldess de voro till fullo betalde, till K.
Hvad nu först angår den så kallade f. d. Allmänna HingstMedelsCassan, på hvilken Motionären gifvit an - Betänk and en, N:o 377.
35i visning, så har denna Cassos Fordringar oell Contanle Medel, till ett sammanräknadt belopp af R:dr 37,008: 35. 3., blifvit, till följd af R.
KrigsCollegi lim tili RiksgäldsContoirets disposition öfverleinnad; Ulen hvaraf nu endast återstår ett af nyssbemäldté JK.
Collegio emot intecknings-säkerhet, Ullånädt Capital af JR:dr 16,000.
KrigsGollegium erläggas å förrberörde, till RiksgäldsContoiret lefvererade Summa af Ridr 37,008: 35. 3., så har, t följd af den vid i8a3 års Riksdag skedde StatsReglering, all ränteutbetalning från RiksgäldsContoiret å f. d. Allmänna HingstMedels-Cassan med sistnämnde år upphört. jämlikt den, vid innevarande Riksdag, skedde StatsReglering, äro, för hästafvelns förbättrande, 8000 R:dr å 8:de HufvudTiteln uppförde, för att med 1000
HL St:r vid denna Riksdag redan en gång bestämt den årliga summa, som till Hästafvelns förbättrande pröfvats erforderlig, anser sig Utskottet böra tillstyrka R.
D.en a3 Januari t83o» 352 Stats-Utskottets Reservation: Af Hr Friherre Silfverskjöld.- Jag kan ej instämma med Utskottet och tillstyrka, det Hr Hjertås motion må förfalla.
Det med motionen afsedda ändamål, anser jag vara alltför vigtigt för att icke blifva befrämjadt; och i osäkerheten om Stuteri-Styrelsen blir i tillfälle, att genom Regeringens försorg, eller genom lån af enskilte, erhålla de erforderlige medlen till uppsättandet af Ottenby Stuteri samt till anskaffandet af Lundtbeskällare, tror jag att Utskottet lämpligen kunnat tillstyrka R.
RiksgäldsContoiret må hålla Styrelsen öfver StuteriInrättningen tillhanda penninge-förskolt af högst Trettiofem Tusen Riksdaler ntt, i mohn af behofvet, lyftas, dock alltid i jemna jooo Riksdaler-tal, under villkor, att Styrelsen aÖemnar dess till RiksgäldsContoiret ställde, uti StatsContoiret annoterade förbindelse, att de Jyftade Summorne med löpande fem procents årlig ränta utaf Statsanslaget återgälda, i sådant förhållande, att hvad som t. ex. lyftes år i83o, återbetalas till J;dcl jemte upplupne räntan, hvarje af de nästpåföljande fyra åren, hvad som lyftes år i83i, likaledes till *- hvarje af de näst påföljande åren o. s. v. så alt alla de lyftade Summorne äro med ränta återguldne senast år 1834» hvadan utaf Stats-anslaget bör innehållas och till R:g:sContoiret afieranas hvad sorn hvarje år i Capitalmedel och ränta erläggas bör, enligt den uppgift Betänkanden, N:s 377, 378. 353 derå, sorn från R:g:sGontoiret varder StatsGontoiret meddelad.
Jag tror likväl att detta motskäl bör förfalla, då man betänker att RiksStaten är uppgjord för fem år,'och att således den föreslagne åtgärden endast innebär enahanda förhållande, som om man vid ett års början uppbar hela årets anslagssumma, i fall Staten vore för blott ett år bestämd.
Jag är doek ingalunda böjd, att som allmän regel hylla principen, men tror att en god hushållning någon gång klafver undantag, och att ett sådant i förevarande fråga skulle leda till Stats-oaeonomisk fördel.
Hr Öfverste Lefrén, Ur Prosten Ostberg samt Hr Lagmannen Stahle hafva uti förestående Reservation instämt.
N:o 572.
Utlåtande, i anledning af Hr Rosenblads , Bernil., motion, rörande åtskilliga, föreslagna afskrifningar i RiksgäldsConloirets Räkenskaper. fRigs-A.)
Från U. R. o. A. har till Utskottet blifvit remitterad en motion af Hr RosenbladBernh,j så lydande: 354 Stats-Utskottets ”1:0
Då skyldigheten att inlösa de af RiksgiildsContoiret på 1790-talet utgifne Koppar-polletter blifvit pä Banken öfverflyttad; då sedan 180g inga sådane till inlösen blifvit anmälta; då efter det förändrade myntvärdet, dessa polletters utmyotning på Skåf ungefärligen motsvarar den af R.
Sttr nu stadgade lagliga skiljemynt; då således ingen anledning förefinnes, att någonsin inlösta KopparPoletter skola komma att lemna någon tillgång åt RiksgäldsContoiret; så föreslår jag: ”att det bland RiksgäldsContoirets tillgångar upptagne värde af Kopparn uti utelöpande Skiljemynts Polletter tua af skrifvas. 2:0
Då det torde finnas mindre lämpligt att balansera en RiksgäldsContoirets fordran hos sig sjelf; då vid de anslag eller anordningar Rikets Stander vid denna Riksdag beviljat eller gjort, icke någon skillnad blifvit fästad emellan de begge afdelningarne af RiksgäldsVerket, för hvilka sedan 1823 särskildt bokslut blifvit fördt; så tillstyrker jag att RiksgäldsContoirets vid 1828 års slut balancerade fordran på ett ställe och skuld på ett annat> för egna insättningar , i 3-procenl-lånet R.-dr 1,646,000 må nied upplupen ränta af skrifvas.. 3:o Då f. d. Skånska HingstpremieCassans i Mariaeberg Kronan tillhörige egendom intecknade fordran af i4,ooo R;dr blifvit utan ersättning från Statsverket till RiksgäldsContoiret aflemnad; Beta nkanden.
IST:o 378. 355 då Räntas betalande för denna skuld från Statsverket till RiksgäldsContoiret tyckes vara en öfverflödig virement emellan 2:ne Statens Cassör: så föreslår jag:
JJalt med l83o års början nämnde fordrings/rost må afskrifvas.
St:r redan bifallit Stats- och BancoUtskottens gemensamt afgifne Betänkande JY.-o 20. (4:de Sami. 3:dje Afdeln.) deri tillstyi ke*, att uti Riksgälds— Contoirets Räkenskaper för nasti, år 1829 måtte afskrifvas värdet af Kopparn uti SkiljemyntsPoletlerne, upptaget ibland Tillgångarne med R:dr 27,745: 36. 6 Banco; hvadan, i detta ämne, från R. II.
Riksdag beviljade Lån-biträden till Canal och andra Byggnader, och hvartill erforderlige medel skolat genom upplåning anskaffas, redan utgått och blifvit bestridde; samt någon så beskaffad upplåning för desse ändamål icke vidare kan komma i fråga, så får Utskottet, som, vid detta förhållande, anser den serskilde bokföringen häröfver böra med år 1829 upphöra, vördsamt tillstyrka: a) att RiksgäldsContoirets enskilda Fordran för insättningar uti 3 procents-lånet, hvilken vid 1828 urs slut, besteg sig i Capital till R:dr 1,646,000, men hvilket, efter erhållen upplysning, blifvit, under loppet af år 182g, förminskadt till R:dr 1,466,000, må, tillika med all beräknad ränta, uti Riksgälds - 356 Stats-U tskotte t s Contoirets vanliga Hufvudbok, som för år 1829 vai* der upprättad, afskrifvas. b) Att likaledes uti serskilda Hufvudboken för år 1829 må afskrifvas på Skulderne d. 3t
Slutligen, rörande 3:dje punkten, så har härvid förekommit, att räntan å det utaf f. d. Skånska Hingstpraemii-Gassan, emot intecknings-säkerhet uti Mariae-* bergs Egendom, utlånte Capital af 14,000 It;dr är inbegripen uti den summa af 17,000 JEltdr, sorn, enligt Utskottets, af 3;ne RiksStånd godkände, Betänkande N;o 3o2 (IV Sami. I Afd.) är upptagen ibland de ifrån och med innevarande år i83o för R:g:sConloiret beräknade årliga inkomster; och att på efi annan sida, uti den, vid innevarande Riksdag, fastställde RiksStaten, anslag till ifrågavarande Räntas godtgörande, är å 3:dje HufvudTiteln beräknadt och uppförda Och dä, vid detta förhållande, bifall till motionen skulle åstadkomma en rubbning i den redan verkställda Stats-reglcringen, så B tänkanden, Näs 378, 379. 357 anser sig Utskottet, på grund häraf, icke kunna Motionärens framställning i denna del understödja och tillstyrka.
N:o 579- Betänkande, i anledning af väckta motioner, rörande granskningen och approbationen af R:gsGontoirets smärre CreditSedlar.
Allmänheten icke lemnäs i osäkerhet om det gångbara myntets värde, äfven sedan det blifvit gammalt eller beroende af Tjenstemäns godtycke: att anlédningen härtill blifvit hemtad, dels af Hr von Quantens egen erfarenhet, dels af Allmogens i Orten och dels af rättskaffens Tjenstemäns beklagelser, isynnerhet öfver PitgsContoirets cassationer af dit remitterade sedlar, då man erfarit, ej allenast, att sådane små sedlar, som efter gammalt bruk, kungjorde principer och juridiskt omdöme, bordt till uppgifna Valeurer godkännas, blifvit till sitt värde nedsatta, utan ock, att stundom blotta hälften tili venster, antingen ensam eller i förening med öfversta fjerdedelen, utan derom förutgången Kungörelse, blifvit tillerkänd ett värde, som den aldrig bordt få, i saknad af den nedersta högra fjerdedelen, sora, innefattande 358 Stats-Utskottets namnen med de fina raderne, bör utgöra yttersta grunden för all pröfning af hvarje sedel eller förbindelse.
Man har ansett mycket svårt och derföre länge tvekat, innan man velat meddela Uppbördsmännen några föreskrifter till efterrättelse vid sedlars pröfning och de hafva derföre ex usu på ett dyrbart sätt måst köpa sina osäkra reglor; ändtligen hafva några föreskrifter i ämnet blifvit gifna genom en i afskrift aflemnad Kungörelse; men Hr von Quanten tror, att de tilläfventyrs skulle kunna och böra göras mera bestämda, för att vinna det allmänt nöjaktiga ändamålet, som är godtyckets uteslutande, och försätta alla i en lika otvifvelaktig rätt och hvar och en i tillstånd, att vid bruket af någorlunda sundt begrepp sjelf bedömma hvad man äger.
Om nu af denna återstår blott ena namnet som bör vara igenkännelig!, men det andra kan vara bortrifvet eller utslitet, sd tror Motionairen, Betänkande n, N:o 079.
Och som desse sedlar, på sätt uti Förteckningen närmare är vordet utveckladt, förekommit Motionairen så beskaffade, att R:gsContoiret äfven vid en juridisk pröfning icke skulle kunna undgå förbindelsen att dem infria till det af innehafvarne uppgifne värde; i hvilken öfvertygelse, Motionairen, jemte föreslående af bestämd lag i ämnet, till framtida efterrättelse, äf - 36o Sta ts-TJ
I-skottets ven yrkat, att R.
BondeStåndet haino RiksdagsFullmäktigen från Elfsborgs Län And.
Håkansson, uti skriftlig motion, med bifogande af 2tne Creditsedlar, hvardera godkänd för 16 sk., samt en casserad Bancosedel, jemte framställning af sina egna åsigter, enligt hvilka, vederbörande icke skola hafva riktigt förfarit vid dessa sedlars granskning, föreslagit, att en föreskrift för Bänkens och RrgtsContoirets Administratörer måtte utfärdas, hvarigenom ali godtycklighet upphörde och man kunde komma i tillfälle, att med säkerhet beräkna hvad en sedel är värd, och ej som nu äfventyra att bjudas 16 sk. för i R:dr och 2 R:dr. 2:0 B.iksdagsFullmäktigen från Kronobergs
Län Pehr Ericsson, har jämväl uti afgifvet Memorial, under framställning af de förluster, Allmänheten får vidkännas derigenom, att, vid utbyte af gamla och förslitne sedlar, erhålles icke mer än 12 å 1G sk. för 1 och 2 R:dr, för det att något väsendtligt ord är borta ifrån sedeln, och hvarpå såsom bevis åberopas 3:ne bifogade Creditsedlar, godkände endast för 16 sk. hvardera, yrkat, att Tjenstemännen i Banken och RiksgäldsContoiret matte, genom allmän Författning förbjudas, att efter godlycko eässera en sedel, för det Betä nkanclen, N:o 37g. 36 r alt några ord saknas; då en hvar i öfrigt kan se, alt den ej är förfalskad.
Ihr von Quantens är vorden remitterad endast till SlatsUtskoltet, men de 2:ne öfrige till Stats- och BancoUtskotten, hafva H:rr Fullmäktige, i Riksg:sContoiret, efter StatsUtskottets anmodan, i afseende på Creditsedlarne, utlåtande afgifvit och deri till en början fästat StatsUtskottets uppmärksamhet derpå, att den Commissarierne, i afseende pä förslitne sedlars approbation och cassation', åliggande skyldighet är åtföljd af otaligt många svårigheter; hurusom det ligger utom möjlighetens gräns att så uppfylla denna skyldighet, att, å ena sidan den enskilde, som innehafver en sådan till utbyte företedd sedel, icke må, genom den förlust, lian dervid får vidkännas, finna anledning till missnöje, utan att RiksgäldsContoiret å andra sidan må utsättas för en gifven förlust, och huru som det vid de fleste fall blir omöjligt, att urskilja, antingen försök, att genom hopfliekning, rasurer och flera slag af förfalskning, gifva sedeln ett högre värde, än den från början egt, eller, såsom någon gång händt, endast okynne och försök alt föranleda villrådighet, i afseende å tillämpningen af de för sedel-approbation och cassation följde grunder, eller ock, hvad för det mesta är fallet, endast verklig förslitning vållat det skick, hvaruti den företedde sedeln befinner sig.
St:s då varande Statsutskott, genom 362 Stats-Utskottets Skrifvelse till Herrar Fullmäktige, under den t October nämnde år, åt Herras’ Fullmäktige öfverlemtiade, •alt, utan hinder af någon dittills följd praxis, leita, verkställa, granskningen af skadadej mindre Creclitsedlar , efter den allmänna grundsats j att j så framt
RiksgiildsContoiret icke möjligen kan tillskyndas någon f örlust j Sedlarne godkänna till det belopp sonij vid hvarje förefallande händelse > pröfvas bura innchafvaren tillgodo komma; och sedan H:rr Fullmäktige, i anledning deraf, genom Utdrag af Protocollet den 8 derpå följde November, uppdragit åt Commissarierne, att, med Fullmäktiges beslutande och afgörande rättighet, verkställa granskningen af inkommande smärre Creditsediar efter den Uti SlatsUtskottets ofvanberörde ProtocollsUtdrag stadgade allmänna grundsats; så hafva Commissarierne, på grund deraf och med tillämpning endast af denna allmänna föreskrift, för hvarje serskildt fall verkställt granskningen af förslitne småsedlar samt approberat eller casserat de samma, allt efter det förhållande, hvartill hvarje sedels beskaffenhet föranledt, intilldess Hjrr Fullmäktige, med anledning af K. Mtts Nådiga Skrifvelse den 19 November 1823, genom till samtlige Konungens Befallningshafvande den 20 derpå följde December afbiten Skrifvelse, till vederbörande Uppbördsmäns efterrättelse låta uppgifva, att, efter enahanda grund, som inom Rikets Ständers Bank, i afseende på dess småsedlar följes och iakttages, bör den högra fjerdedelen, som innehåller fina trycket och namnen, vara alldeles hel och ostyckad, så framt RiksgäldsGontoirets Credit-sedlar på 2 R:dr Betänkanden, N:o 379.
363 och derunder ovilkorligen skola till inlösen godkännas, men hvaraf, jemlikt berörde Skrifvelses vidare innehåll, likväl icke följde, att sedlar, hvilkas högra fjerdedel är mer eller mindre stympad, ovillkorligen casseras, utan kunde af Uppbördsmännen ratade sedlar möjligen för större eller mindre belopp blifva godkände, enär de företeddes i RiksgäldsContoiret, der, i följd af Rikets Höglofl.
Ständers åt Styrelsen af RikgäldsVerket serskildt lemnade uppdrag, granskningen af förslitne. och stympade småsedlar får verkställas efter den allmänna grundsats, som StatsUtskottet vid 18■ o års Riksdag genom dess ofvan omförmäldte ProtocollsUtdrag stadgat.
Detta stadgande blef således en ytterligare af II:rr Fullmäktige godkänd grund för förslitne sedlars bedömande; och hafva Commissarierne, med tillämpning af dessa föreskrifter samt med iakttagande af all den noggranhet och den vård om, å ena sidan, Contoirets och å andra sidan, den enskildes rätt, som vid så mångfaldigt omvexlande förhållanden i denna del kunnat iakttagas, sökt rättfärdiga det dem, i afseende på meranämnde approbation och cassation lemnade uppdrag, alltid i Öfverensstämmelse med de ytterligare följde grunder.
Fullmäktiges i det föregående omnämnde stadgande, kunnat ovillkorligen inlösas för sedelns fulla Valeur, alltid med iakttagande af oftanämnde, vid 1810 års Riksdag, fastställde allmänna grundsatts, så 364 Stats-Utskottets förfarit, att nar från en sedel, den delen, som innefattar blott fina trycket med namnen är skiljd , inlöses denna frånskiljda del med minsta Valeuren af en Creditsedel och det öfriga, då ej sådane delar saknas, sorn anses kunna tillskynda RiksgäldsContoiret någon förlust, antages till det belopp, hvarå sedeln lyder, dock med afdrag af hvad för fina trycket och namnen bordt afdrag,as; för öfrigt iiade, vid tillämpningen af denna allmänna grund, till en nödig controll mot RiksgäldsYerkets förlust, alltid blifvit iakttaget, att Riksgäldssedel' å 2 R:dr, då ordet Riksdaler, men ej Valeuren 2, hvarken i bokstaf eller ziffra, finnes pä deras högra sida, der fina trycket och namnen äro sammanhängande, approberas för En R:dr och att sådane sedlars vänstra sida, om den är fullkomligt hel och innehåller alla Valeurerne, äfven antages för En R:dr; och blifva på enahanda sätt sedlar å En R:dr, när ordet Riksdaler ej finnes i behåll på deras högra sida, som i sammanhängande skick upptager fina trycket och namnen, alltid godkände till endast Sexton Skillingar, emedan om den öfriga delen med fullt uttrvckta valeurer företes, den då inlöses för Trettiotvå j Skillingar; hvarförutan och hvad angår sedlar å Sexton Skillingar, hvilken Valeur är den minsta, hvarå sedlar af RiksgäldsContoiret nu mera utgifvas, dea norm alltid vid deras granskning följes, att då af en sådan sedel företes någon del, så beskaffad, att den innell ål let* namnen, jemte något af fina trycket, inlöses denna sedel för sedelns fulla Valeur, hvaraf följer, ali Betänlanden, N:o 379. 365 att någon ersättning ej kan beviljas en sådan sedels öfriga del, antingen den är större eller mindre.