Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skulle andra inhemska obligationer, än dessa, ej komma att utfärdas af Statsverket, bestämmes räntan å dem till fem procent, 2:o. De af Statsverket till allmänna Hypotheks-banken, såsom grundfond, öfverlemnade obligationer må ej i någon händelse till anskaffande af medel för bankens utlåningar begagnas, utan endast i följande två fall kunna, genom deras försäljning till större eller mindre del, efter behof, användas, nemligen: a) i den oförmodade händelse, att sådant i föreskrifven ordning, vid Bankens utredning, för infriande af Bankens förbindelser oundvikligen erfordras, och b) då, i följd af uraktlåten eller fördröjd inbetalning af hvad delegande Hypotheks-föreningar för undfångna lån böra erlägga, eller af annan anledning, Banken saknar egna, för tillfället användbara, tillgångar till fullgörande af sina förbindelser mot sina långifvare.
I de under under litt. b) omförmälda fall må de grundfonden tillhöriga obligationer till större eller mindre del äfven kunna af Hypotheks-banken pantsättas; åliggande Hypotheks-banken i hvarje händelse att om obligationernas användande Riksgäldskontoret genast underrätta. 3:o.
Har af den under litt. b) nämnda anledning försäljning egt rum, vare Hypotheks-banken pligtig så väl att, så snart ske kan, åter inköpa ett, det försålda motsvarande, belopp af samma obligationer, som ock att till
Riksgäldskontoret godtgöra den för de försålda obligationerna belöpande ränta, till dess att grundfonden på nämnda sätt blifvit till sitt ursprungliga belopp återställd.
I Stata-Utskottets Memorial N:o 223. 15 Kan sådant återköp ej ske inom den tid, som dertill efter aftal mellan Riksgälds-kontoret oell Hypotheks-banken bestämmes, och som ej må utsträckas öfver två år, erlägger Hypotheks-banken till
Riksgälds-kontoret för de ännu utelöpande obligationerna full liqvid och varder derigenom berättigad att, i de användas ställe, nya obligationer till motsvarande belopp erhålla.
Her, på medgifvet sätt, obligationer blifvit för Hypotheks-bankens behof pantsatta, skola de sednast inom ett år från pantsättnings-dagen af Banken åter inlösas. 4:o. Uti Hypotheks-bankens Styrelse bör en ledamot, som skall vara vice Ordförande utses af Fullmäktige i Riksgälds-kontoret, Likaså utses af Fullmägtige till deltagande i den årliga revisionen af Hypotheks-bankens förvaltning och räkenskaper en Revisor, som vid revisionen förer ordet; dessutom böra Fullmägtige utse ett ombud vid den allmänna ordinarie sammankomst, som mellan Hypotheksbankens delegare skall ega rum hvarje år efter afslutad revision. 5:o.
Hypotheks-förening, som, innan Hypotheks-banken öppnat sin verksamhet, önskar i Banken inträda, skall derom göra anmälan hos Kongl. Finansdepartementet; hvarefter å tid, som af Kongl. Maj:t bestämmes, ombud så väl för Fullmägtige i Riksgälds-kontoret, som för den eller de Hypotheks-föreningar, hvilka till inträde i Hypotheks-banken sig anmält, äfvensom de af Kongl. Maj:t samt Fullmägtige i Riksgälds-kontoret utsedde ledamöter i Hypotheks-bankens styrelse skola sammanträda, för att vidtaga de beslut och förrätta de val, som,måste föregå Hypotheks-bankens öppnande.
Angående uppbörden och redovisningen af de till Riksgälds-kontoret ingående bevillnings-, m. fl. medel: § 230.
' Allmänna bevillningen uppbäres och redovisas på sätt i gällande Bevillningsförordning är stadgadt; och åtnjuta de tjenstemän samt öfrige vederbörande, som med uttaxeringen och uppbörden af bevillningen ega befattning, de uti samma förordning dem tillerkända arfvoden och traktamenten.
Likaså ega Kronofogdarne och Lands-kontpren att för uppbörden och redovisningen af arfs- och testaments-bevillningen tillgodonjuta de särskilda arfvoden, som uti derom gällande författningar finnas bestämda. § 231.
I afseende på uppbörden, levereringen och redovisningen af de stämpelafgifter, som för tidningar och spelkort skola eifiäggas, komma härom gällande förtal tningar att tjena till efterrättelse; börande kostnaden för den i Riksgälds-kontoret skeende tidnings-stämpling af detta Verks medel bestridas; och må vedergällningen för sagde stämplings verkställande och kontrollerande hädanefter utgå med enahanda belopp eller efter samma beräkningsgrund, som hittills.
Likaledes böra de stampar, som vid den i orterna förefallande tidnings-stämpling måste be - 16 Stats-Utskottets Memorial N:o 223. gagnas, på Riksgälds-kontorets bekostnad anskaffas.
Men för öfrigt skall kostnaden för denna stämpling, med det i författningarne bestämda belopp, utaf de influtna stämpelmedlen godtgöras. § 232.
Ofver hvarje års uppbörd af allmänna bevillningen samt Riksgälds-kontorets öfriga inkomster, hvilka uti landsorterna levereras, författas vid Lands-kontoren summariska räkningar, som afslutas och insändas till Riksgälds-kontoret inom den tid, författningarne stadga; skolande uti dessa räkningar restantier och balanser från de förra åren jemväl till redovisning upptagas.
Sådana summariska räkningar aflemnas äfven från Stockholms stad inom den tid, som särskildt är bestämd. § 233.
I början af hvarje månad insändas från Landtr anter ier na till Riksgäldskontoret förslag öfver de, under nästföregående månad, för nämnda Kontors räkning, influtna medel; hvilka förslag ovilkorligen böra vara af Lands-kontoren till riktigheten bestyrkta. § 234.
De till Riksgälds-kontorets disposition uti Landt-ränterierna influtna uppbörds- och anmärknings- rn. fl. medel öfversändas och levereras derifrån omedelbarligen till Riksgälds-kontoret; egande Landt-räntmästärne att, under de vilkor och förbehåll, författningarne stadga, sig till godo beräkna och i räkenskaperna afföra dem tillkommande remisslage för de penninge-remisser, som från Ränterierna till Riksgälds-kontoret expedieras. § 235.
För de medel, som, till följd af Kongl. Kammar-rättens Öfverrevisions-departements anmärkningar eller vederbörande Advokatfiskals-embetens åtgärder, för Riksgälds-kontorets räkning inflyta, godtgör Riksgälds-kontoret, efter behöriga reqvisitioner, de i författningarne stadgade observations- och indrifnings-arfvoden. § 236.
Med iakttagande af hvad Rikets Ständer under 1847 och 1848 års riksdag beslutat och förordnat i afseende på räkenskaps/öringen vid Riksgälds-kontoret samt hvad härom för öfrigt är stadgadt, uppgöres och afslutas för hvarje år en särskild hufvudbok öfver nämnda Yerks samtliga tillgångar och skulder samt inkomster och utgifter; börande följaktligen denna hufvudbok äfven upptaga och redovisa - Stats-Utskottets Memorial N:o 223. 17 dovisa alla af Riksgälds-kontoret verkställda utbetalningar och egande fordringar för beviljade stats-bidrag till jernvägs-anläggningar.
Hufvudboken skall inom den 1 Juli året efter det, för hvilket den är uppgjord, vara afslutad och renskrifven, samt före den 1 derpåföljande September behörigen granskad.
Riksgälds-kontorets hufvudböcker böra vid lämpliga tider hållas Kongl. Stats-kontoret till handa, på det att den Riksgälds-kontoret tillkommande förvaltning af allmänna medel jemväl må kunna i Rikshufvudboken intagas. § 237.
Under loppet af Juli månad hvarje år, böra, till upplysning för allmänheten om Riksgälds-kontorets ställning, särskilda, efter det härmed afsedda ändamål lämpade, utdrag af detta Verks räkenskaper för det nästföregångna året genom trycket offentliggöras och jemte allmänna tidningarne utdelas. § 238.
I April månad hvarje år, upprättas uti Riksgälds-kontoret en ordentlig liqvid med Statsverket för det sistförflutna året.
Af denna liqvid meddelas Kongl. Stats-kontoret. tvänne exemplar, hvaraf det ena, derå Fullmägtige tecknat sitt godkännande, bör derstädes qvarstadna, samt det andra, sedan det blifvit försedt med anteckning om liqvidens godkännande af Kongl. Stats-kontoret, bör till Riksgälds-kontoret återställas, för att såsom verifikation dess hufvudbok biläggas.
Sih. till B.
Prot. 1853 & 1860. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 33 lläft. 3 STOCKHOLM, tryckt hos Isaac Marcus, 1860. Stals-Ulskottels Memorial M 224. 1 M 224.
Ank. till Exp.-Utsk, den 26 Okt. 1860, kl. 1 e. m.
Memorialmed förslag lill de 2:ne sista afdelningarne af del Reglemente, som före denna riksdags sild skall får Riksgäldskontoret alfdrdas. (R. A.) Enligt den vid föregående riksdagar antagna och nu bibehållna uppställning och indelning af de reglementariska stadgandena för Riksgälds-kontorets förvaltning, äro föreskrifterna angående styrelsen och tjenstemanna-personalen vid Riksgälds-kontoret samt deras åligganden upptagna i slutet af reglementet; och då Stats-Utskottet nu underställer Rikets Ständers pröfning och fastställelse de fä förändringar i dessa föreskrifter, som Rikets Ständers under innevarande riksdag fattade beslut medföra, eller Utskottet, vid genomgåendet af hittills gällande reglemente, funnit anledning föreslå, anser sig Utskottet, på samma sätt som iakttagits vid afgifvandet af förslagen till de öfriga afdelningarne utaf det nva reglementet, böra omförmäla hvarje särskild §:s innehåll och antyda del beslut eller de förhållanden, till följd hvaraf ändringar eller tillägg i förut meddelade sladganden nu blifvit föreslagna; varande lör de §<§, hvilka bifogade förslag innehåller, nummerföljden fortsatt från de föregående reglements-afdelningarne, fastän hvarje §:s här nedan uppgifna nummerordning, vid reglementets utfärdande, måste förändras medelst införandet af de hvilka tillkommit genom Rikets Ständers under de sednaste veckorna fattade beslut. 239 §, angående antalet af de Fullmägtige, åt hvilka Styrelsen öfver Riksgälds-kontoret är uppdragen; 240 §, angående uppkomna ledigheter bland Fullmägtige; 241 §, angående Suppleanters inkallande; 242 §, angående den ed, fullmägtige skola allägga; 243 angående upphörandet af Fullmägtiges befattning; 244 §, angående Fullmägtiges åligganden i allmänhet; 245 §, angående Bil,, till It.
Prof. 1859 cfc 1860. 4 Sami. 1 Afd. 3 Itand. 34 Haft. 1 Stats-Ulsltottets Memorial M 224.
Fullmägtiges redovisnings- och ansvars-skyIdighet; 246 §, angående inhemtandet af Revisorernes råd och yttranden; 247 §, angående Fullmägtiges honorarier och resekostnads-ersättriing; 248 §, angående målens föredragning och afgörande; 249 §„ angående den ort, der Fullmägtiges sammankomster böra hållas; 250 §, angående tiden för sammankomsterna och protokolls förande dervid; 254 §, angående särskilda sammanträden; 252 angående tjenstledighet för Fullmägtige, samt 253 §, angående anmälandet af inträffadt förfall, äro lika lydande med 244,242 243, 244, 245, 246, 247, 248, 249, 250, 254, 252, 253, 254 och 255 §§ af nu gällande reglemente.
254 §, angående det antal Fullmägtige, som vid besluts fattande bör vara tillstädes, motsvarar samma reglementes 256 § och innehåller enahanda stadgande, endast med erforderlig förändring i redaktionen.
255 §, angående rösternas afgifvande och beräknande vid skiljaktighet i meningar; 256 §, angående infordrandet af Kommissariatets yttranden m. m.; 257 §, angående föreskrifters meddelande; 258 §, angående sättet för överklagande af Fullmägtiges beslut, samt 259 §, angående granskning af Kommissariatets anteckningsböcker och Ombudsmannens diarier samt inventering af de utaf Kommissariatet förvarade låne- och säkerhels-handlingar, ega samma lydelse, som 257, 258, 259, 260 och 264 §§ i 4858 års reglemente.
260 §, angående årliga besigtningar å Rikets Ständers och Riksgälds-koatorets hus, motsvarar nuvarande reglementes 262 § och innehåller samma stad - gauden, dock med tillägg af det, enligt Stats-Utskottels hemställan i Utlåtandet M 494, åt Fullmägtige uppdragna åliggande, att låta uppgöra förslag till reparation och förändring af östra flygeln utaf Rikets Ständers hus. 261 §, angående begagnandet af rum inom Rikets Ständers hus mellan riksdagar ne ; 262 §, angående berättelsers afgifvande till Rikets Ständer och deras Revisorer; 263 §, angående tryckning och utdelning af Rikets Ständers Revisorers berättelser; 264 §, angående upphandling af papper och skrifmaterialier till begagnande under nästa riksdag; 265 §, angående Fulimägtiges i Banken och Riksgälds-kontoret gemensamma åligganden; 266 §, angående granskningen af fullmagterna för Riksdagsmän af Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden; 267 angående val af Direktörer eller deras Suppleanter vid Låne-kontoren; och 268 §, angående
Riksgälds kontorets organisation samt reglering af dervarande förvaltningsbestyr och tjenstegöromål, äro lika lydande med 263, 264, 265, 266, 268, 269, 270 och 271 af nuvarande reglemente. 269 §, angående Fullmägtiges Kansli, motsvarar 272 § i 1858 års reglemente, och innefattar Rikets Ständers, genom bifall till 2:dra punkten af Stats-Utskottets Memorial JM 207, meddelade beslut i afseende på tjenstemännens antal och göromålens bestridande inom nämnde Kansli. 270 §, angående Kommissaiialet och de vid dess Expedition samt Boksluts - Stats-Utskollets Memorial JM 224. 3 och Revisions-kontoren anställde tjenstemän, motsvarar 275 i nu gällande reglemente och innehåller samma stadganden, med de tillägg i afseende på tjänstemännens inom Boksluts- och Revisions-kontoren antal och tjenstgörings-skyldighet, som af Rikets Ständers beslut, genom bifall till 5:dje punkten i ofvanåberopade Memorial JV2 207, föranledas. 271 §, angående Ombudsmannen, och 272 §, angående vaktbetjtningen, hafva samma lydelse, som 274 och 273 §§ i 1858 års reglemente.
275 g, angående instruktionen för Riksgälds-kontorets tjenstemanna-personal och vaktbetjening, är hufvudsakligen lika lydande med nu gällande reglementes 276 §.
274 §, angående den för ofvannämnde tjenstemän och vaktbetjening bestämda aflöning, motsvarar samma reglementes 277 § och innefattar de dals under sednast förflutna och dels under innevarande riksdag, enligt Memorialet M 207, stadgade vilkor och förbehåll för de« beviljade förhöjda allöningens tillgodo njutande.
Då Rikets Ständer redan bifallit hvad Utskottet i meranämnda Memorial M 207 tillstyrkt och föreslagit, får Utskottet nu jemväl hemställa, att det i samma Memorial åberopade och dervid bilagda förslag till aflönings-stat för Riksgälds-kontorets embets- och tjenstemän samt vaktbetjening, hvilken stat upptager de nu bestämda löner och arfvoden för den vid detta Verk anställda personal, måtte varda af Rikets Ständer gillad och till iakttagande från och med näst kommande års början fastställd. 275 §, angående den för längre tid tillbaka anslagna gratifikations-summa till uppmuntran för extra-ordinarie tjenstemän och vaktbetjente vid Riksgäldskontoret, och 276 §, angående det lill begrafningshjelp efter obemedlade tjenstemän och vaktbetjente vid samma Verk anvisade belopp, hafva samma lydelse, som nuvarande reglementes 279 och 280 §§.
Efter denna § torde i det nya reglementet få införas den af Rikets Ständer, genom bifallandet af Utlåtandet M 209, redan godkända §, angående bevil— jadt understöd för Enke- och Pupill-kassan vid Riksgälds-kontoret. 278 <§, angående tjensters bestridande vid inträffad ledighet eller laga förfall samt Enke- och Pupill-kassans rätt till lönebesparingar, upptager de i 282 § af 1858 års reglemente förekommande stadganden 279 §, angående kostnaden för tjensternas bestridande, då innehafvarne erhållit tjenstledighet för besörjandet af enskilda angelägenheter; 280 §, angående anslags utfärdande för återbesättandet af lediga tjenster; 281 §, angående upprättandet af förslag i sådant, afseende, och 282 §, angående hvad som fordras för att till tjensteman vid Riksgälds-kontoret varda antagen, äro lika lydande med 1858 års reglementes 285, 284, 285 och 286 §§. Stats-Utskottels Memorial M 224 283 §, angående befordringsgrunderna vid Riksgälds-kontoret, innefattar samma stadganden, som l:sta punkten i nämnda reglementes 287
Men då enahanda befordringsgrunder, som hittills, varit stadgade för Notarier och Kanslister samt öfrige tjenstemän vid Riksgälds-kontoret, utom Bokhållare- äfvensom Kammaroch Kontorsskrifvare-tjensterna. har Utskottet, med derjemte fästadt afseende å de nya tjenstebefattningar, hvilka, enligt Rikets Ständers vid denna riksdag fattade beslut, komma alt å kameralsidan tillsättas, ansett sednare punkten af 287 t§ i hittills gällande reglemente böra uteslutas ur det nya reglementet.
284 g, angående varning och suspension för tjensteförsummelse; 283 och 286 §§, angående tjenstemans afsättande eller skiljande från Verket; 287 §, angående vaktbetjent entledigande; 288 §, angående behandlingen af mål, rörande tjenstemans eller vaktbetjents suspension eller afsättande; 289 §, angående upphörandet af extra-ordinarie tjenstemans eller extra vaktbetjents tjenstgöringsrätt; 290 §, angående grunden för de vid Riksgälds-kontoret anställde tjenstemäns och vaktbetjenters pensionering; 294 §, angående vilkoren för hela lönens åtnjutande såsom pension; 292 §, angående beräkningsgrunden för lönerna understigande pensioner; 293 §, angående pensionsberättigad tjenstemans eller vaktbetjents öfverflvttande på pensions-stat, utan derom gjord anhållan, och vaktbetjeningen till erkänd särskild pensionsrätt; 294 §, angående Riksdalersbenämningen, samt 295 §, angående upphörandet af tillförene meddelade stadganden, i afseende på Riksgälds kontorets förvaltning, ega samma lydelse, som hittills gällande reglementes 288, 289. 290, 291, 292, 293, 294,295, 296, 297.
298 och sista, eller 299 §.
Då ombyggnaden af Strömsholms kanal och slussverk nu blifvit utförd, så kommer det uppdrag Fullmägtige i Riksgälds-kontoret, på grund af 7 och 28 §§ i Strömsholms nya kanalbolags reglemente, under liden innehaft i afseende på utväljande af en ledamot i Kanalbolags-direktionen samt ett ombud till deltagande i de årliga revisionerna af nämnde kanal- och slussverks räkenskaper, att hädanefter upphöra; hvadan den, angående dessa vals verkställighet och bemälde
Direktions-ledamots särskilda åliggande, intagna 267 § i 1858 års reglemente för Riksgälds-kontoret icke blifvit i det nya reglementet öfverflyttad Likaså och till följd af Rikets nu församlade Ständers beslut, i fråga om aflöningen för den vid Riksgälds-kontoret anställda personal, har ej heller den 278 § i hittills gällande reglemente intagits i det nu föreslagna nya reglementet.
Stockholm den 26 Oktober 186*0. Stats-Ulskoltets Memorial JM 224. 8 Förslag* lili Reglemente för Riksgäldskontoret.
Angående Styrelsen öfver Riksgalds-lcontoret. § 239.
Riksgälds-kontoret förblifver, såsom hittills, under Rikets Ständers styrelse, inseende och förvaltning (66 § Regeiings-formen).
Styrelsen öfver detta Verk är af Rikets Ständer uppdragen ål
Tre af hvarje Riks-Ständ, enligt 67 § Riksdagsordningen, valde Fullmägtige, vid hvilkas sammankomster ordet föres af den Rid— derskapet och Adelns Fullmägtig, som, jemlikt Riddarhus-ordningen, dertill berättigad är. § 240.
Genom dödsfall eller af andra tillfälligheter, bland Fullmägtige, mellan riksdagarno, uppkomna ledigheter ersättas, när så fordras, medelst nya val, på sätt af det Stånd, för hvilket sådan ledighet inträffat, är föreskrilvet (69 § Riksdagsordningen).
Då någon Fullmägtig algått, bör dess Stånds Kansli-direktion, genast efter det sådant blifvit hos Fullmägtige anmäldt, derom underrättas samt anmodas foga anstalt om ny Fullmägtigs inkallande i den afgångnes ställe. § 241.
Enär, i anseende till samtidigt inträffade förfall för flere Fullmägtige, göromålens oafbrutna gång sådant fordrar, eger Fullmägtiges Ordförande att, under tiden, i den af hvarje Riks-Stånd bestämda ordning, inkalla erforderligt antal Suppleanter.
6 Slats-Ulskottets Memorial Jtf 224. § 242.
Innan Fullmäktig sin befattning tillträder, skall lian, vid Fullmägtiges sammankomst, aflägga och med sitt namn underteckna följande ed: »Jag — — — utsedd och förordnad att vara Fullmägtig i Rikets Ständers Riksgälds-kontor, lörpligtar mig härmedelst att, vid denna mig anförtrodda befattning, ställa mig till noggrann efterrättelse, sä väl rikets grundlagar, som det för Riksgälds-kontoret gällande reglemente, samt öfriga, rörande delta Verk, af Rikets Ständer meddelade föreskrifter; och skall jag doldt och förtegadt hälla hvad vid Kontorets förvaltning förefaller, som tyst vara bör: så sannt mig Gud hjelpe till lif och själ!» § 243.
Kommer Fullmägtig i den författning, att han icke kan vara Riksdagsman och Ledamot af Utskott, skall han genast frånträda sin befattning såsom Fullmäglig, och ledigheten efter honom, i föreskrifven ordning, återbesättas. § 244.
Jemte ett noggrannt iakttagande af hvad Rikets Ständer, i afseende på förvaltningen af Riksgälds-kontoret och dit anslagna medel, beslutat och föreskrifvit, åligger Fullmäktige att omsorgsfullt värda och befrämja detta Verks rätt, säkerhet och förmån, samt för öfrigt vidtaga alla på Fullmägtige ankommaode åtgärder, i och för verkställigheten af de utaf Rikets Ständer Fullmägtige meddelade beslut och uppdragna åligganden. § 243.
Hefallningar, som af någon annan, än Rikets Ständer, meddelas, angående användandet af Riksgälds-kontorets tillgångar eller förvaltandet af samma Verk, få icke af Fullmägtige åtlydas och efterkommas; varande Fullmägtige, för sina åtgärder i denna egenskap.
Rikets Ständer eller deras Stats-Utskott och Revisorer allena redo skyldige, samt kunna icke för sitt förhållande till ansvar ställas, utan 1 laga ordning och till följd af Rikets Ständers eller deras Revisorers beslut, eller, mellan riksdagar och revisioner, genom Rikets Ständers Justitie-ombudsman (70 § 2 mom.
Riksdags-ordningen; 3 § Ansvarighets-lagen). § 246.
Till ledning vid pröfningen och afgörandet af förekommande ärenden, för Stats-Ulskotlets Memorial JVs 224. 7 hvilkas behandling antingen icke några eller mindre tillämpliga och bestämda föreskrifter blifvit af Rikets Ständer meddelade, ega Fullmägtige att af Rikets Ständers Revisorer begära råd och yttranden. § 247.
Såsom honorarium åtnjuter hvarje Fullmägtig
Ett tusen femhundra R:dr årligen; hvarförutom Fullmiigtig, som ej är i Stockholm bosatt, eger att för en resa årligen till oell från hemorten uppbära kostnads-ersättning, beräknad efter skjuts för Två hästar.
Angående Fullmagtiges sammankomster. § 248.
Med undantag af de, enligt § , åt vissa Deputerade uppdragna bestyr och åligganden i afseende ä lånet för Statens jernvägs-byggnader, böra alia Fullmägtiges behandling tillhörande mål inför Fullmägtige. vid deras sammankomster, föredragas och få endast der afgöras. § 249.
Fullmägtige hafva sina sammankomster i Stockholm, så vida icke riksdag å annan ort hålles, i hvilket fall Styrelsen öfver Riksgälds-kontoret anses vara till riksdags-orten öfverflyttad, derest Fullmägtige, till ett antal af minst Åtta, i egenskap af Riksdagsmän, derstädes vistas. Skulle åter, vid dylikt tillfälle, Fullmägtige, till berörde antal, hvarken i Stockholm eller å riksdags-orten fortfarande sig uppehålla, kommer Styrelsen att qvarblifva i Stockholm, dit Fullmägtiges Ordförande då, till dellagande i denna Styrelse, bör, på sätt i § 243 är stadgadt, inkalla det antal Suppleanter, som för ärendenas afgörande erfordras. § 230.
Derjemte böra, då ärendenas beskaffenhet och oafbrutna gång sådant fordrar, särskilda sammankomster hållas.
Vid hvarje sammankomst skall protokoll föras. § 231.
Förmärkes något å färde vara, som anses kunna leda till Riksgälds-kontorets skada och förfång, eller förspörjas sådana oordentligheter inom Verket, hvilka for - 8 Stats-Utskottets Memorial J\f 224. dra skyndsam åtgärd och handläggning, göres anmälan derom ofördröjligen hos Ordföranden, på hvilkens pröfning det i sådant fall ankommer, huruvida Fullmäglige skola genast sammankallas, eller om ärendets anmälan inför
Då eldsvåda yppar sig på Riddarholmen eller i staden inom broarne, böra Fullmägtige genast i Kontoret sig infinna. § 232.
Åstundar Fullmägtig att, under längre eller kortare tid, från staden afresa, bör han sådant förut vid sammankomst eller hos Ordföranden anmäla, samt då tillika uppgifva tiden för sin frånvaro, och bör han derjemte med öfrige Fullmägtige för det Riks-Stånd, han tillhörer, träffa sådan öfverenskommelse, att något hinder för göromålens behöriga gång, genom hans frånvaro, icke förorsakas.
Fullmägtig icke låta höra al sig inom trenne veckor efter upphörandet af hans erhållna tjenstledighet, anmärkes detta förhållande i Fullmägtiges protokoll; och skullesamme Fullmägtig, utan anmäldt laga förfall, uteblifva längre än
Två månader, att räkna från den dag, tjenstledigheten tilländagått, bör anmälan, enligt § 242, härom göras hos vederbörande Uiks-Stånds Kansli-direktion. § 253.