Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kungörelsen den 2 Mars 1842, kommer jemväl Helsingborg; och alldenstund skälen för en slik begränsning af införseln ingalunda äro färre eller mindre vigtig utan fastheldre mera gällande nu, sedan genom borttagandet af bestämmelsen ”Jutsk och Isländsk” samt antagandet af tre i stället för två klasser, ändamålsenliga kontroller mot möjliga försök till underslef äro af nödvändigheten i hög grad påkallade; anser Utskottet förtullning af grof och medelfin ull fortfarande böra vara inskränkt till ofvanuppräknade städer; äfvensom att hädanefter såsom hitlills på General-Tullstyrelsen bör ankomma att föreskrifva de serskilda kontroller i öfrigt, som kunna anses nödige till förekommande af finare Ulls införtullning såsom gröfre.
O O Hvad serskildt angår den uti väckt motion gjorda framställning att gröfre ull borde få införas jemväl till
Gefle enär en klädesfabrik derstädes vore under anläggning, så, utom det att bestämmandet häraf lämpligen synes böra ankomma ensamt på Kongl. Ma:jt, sedan sig visat, huruvida någon sådan fabrik verkligen varder derstädes anlaggd eller behof i öfrigt af den gröfre ullsorlen för orten förefinnes, har Utskottet funnit sig ensamt af det uppgifna skälet destomindre ega giltig anledning att å framställningen tillstyrka bifall, som i flere andra städer och, exempelvis Nyköping, klädesfabriker redan äro anlagde, utan att den ifrågavarande införselsrättigheten varit till dessa städer utsträckt.
O ^ Vin, alla slag.
För denna artikel, hvaraf det ”på fastager” är belagdt med 24 sk. och det ”på buteljer” med 1 Rdr införselslull kannan, har Utskottet ansett sig icke kunna undgå att föreslå förhöjning i denna afgift, nemligen till 32 sk. kannan för det förra och lill 1 Rdr 16 sk. kannan för det senare slaget.
Helsiden: alngods.
Näst efter den här förekommande rubriken ”Sammet” föreslår Utskottet må införas en så lydande:
”Då hela ytan utgöres af Silke, ehuru afvigsi”dan utvisar bomull, bör väfnaden likväl tullbehandlas som hel - Be vilh ungs- Ut skottets Betänkande, IV.o is. siden;”— hvilket instämmer med Kongl. General Tullstyrelsens skrifvelse den i Maj iSfi. Shawlar, Shawlelter och andra dukar.
Vid slutet af den här intagne rubriken ”af Gaze eller annan gles väfnad, af så kallad ”boune de Soie, samt genom tryckning eller pressning fasonerade”, hemställer Utskottet må tilläggas följande: ”hvartill "ej äro hänlorlige de Shawlar, Shawlelter och Dukar, som en”dast med en tryckt blomma i hvartdera hörnet äro lörsedde; ”ej eller långshawlar, derå endast vid sidoina befinnas tryck”ta rander;” hvilket öfverensslämmer med innehållet af redan utaf General Tullstyrelsen under den a5
Maj och 2 November 1842 meddelade förklaringar.
Halfsiden: alngods alla slag.
På det de under denna allmänna rubrik, hvarå införselstullen är bestämd till 2 Rdr 24 sk U., inbegripne Halfsidenfelb och Peluche icke derigenom må såsom hittills komma att draga högre tull, än Helsidenfelb och Peluche, hvarå införselsafgiften utgöra endast 1 Rdr 24 sk. U., föreslås, att redaktionen och bestämmelserna må bli föl - jande:
Qvantitet för T,,llvarde'
Tull. 10: — — Felb och j Peluche 1 U. 1: 24. ■ Fria. 10: — — Andra slag 1 U. 2: 24* ) Bomulls: alngods: hvita.
Vid den här förekommande rubriken ”Corderoy och Cordet, Sammet och Manchester samt Satin ”och Jean torde böra tilläggas ”Parcum”, som icke någonstädes finnes uppräknad, men, enligt General Tullstyrelsens förordnande, tullbehandlats lika med förstberörde väfnader.
”Bomulls-, med blandning till större eller mindre del af Lin”, hvarvid Utskottet anser böra tilläggas ”eller Hampa.” Ylle.
Sedan, på sätt ofvanför inhemtas, Utskottet i allmänhet höjt införselstullen å råämnet
Ull, har deraf ansetts böra blifva en följd, att^förhöjning jemväl borde ega rum i tullen 56 Bevillnings-Vtskotlets Betänkandej N:o 12. å en del bland de derutaf tillverkade fabrikat, nemligen å Filtar och Mattor från 24 till 3a sk. per U..
Fris, Frissad, Doffel och Kalmuch från 3o till 36 sk. och alla andrå slag från 24 till 32 sk. per U..
Halfylle- eller af Ull etc.
Alngods: alla andra slag.
Denna rubrik, hvarå är bestämdt ett gemensamt värde af 2
Rdr 24 sk. och införselstull af 24 sk. U., tror Utskottet, till förekommande af öfverklagädt missbruk derutinnan, att varan införes såsom alngods för att användas till Shawlar lämpligen böra fördelas i tvenne rubriker med olika värdes- och tullbestämmelser, hvilka senare torde, för beredande af verksammare skydd åt den inhemska balfylleväfnads-industrien, böra förhöjas.
Redaktionen och tullbestämmelserna skulle alltså blifva följande:
Alla andra slag: iSÄni n'£„. Dtf-T“"- 2: 24 — af mindre än 7 qv. bredd 1 U. •— 4°* 4: — — af 7 qv. bredd eller deröfver 1 U. 18.
Linne: alngods:
Blaggarn och Kanfas, hvarå, med rättelse i tullvärdet 36 sk. till ett med det verkliga närmare instämmande belopp af 1 Rdr H., Utskottet anser införselsafgiften böra i samma förhållande ~ höjas, nemligen från 12 till 16 sk. U.•
Jemte anmälan att
Utskottet icke af de derom gjorda serskilda framställningarna funnit skäl, att föreslå förändrade stadganden för credit-upplaget, öfvergår Utskottet till Tulltaxe-underrättelserna i afseende å hvilka föreslås Vid 6 §., att som genom serskild författning skillnad finnes bestämdt uppdragen mellan hvad som bör förstås med lastadt och barlastadt fartyg, följande tillägg må göras vid slutet af paragrafen: ”Den i 16 §. 6 mom. af Wår Nådiga förordning den 16 ”Maj 1827, angående Lots- och I3åk-inrättningen i Riket gifna bestämmelse - Bevillning*-Utskottets Betankande_, IV;o 12.
5- ”stämmelse i afseende derå, när fartyg bör anses innehafva Jast, ”skall tjena till efterrättelse äfven vid fråga om skyldigheten alt ”erlägga lastpenningar.” Vid 9 §., att de der förekommande orden ”under riktiga benämningar" må förändras till ”efter riktiga värden och benämningarsamt att vid slulet af paragrafen må tilläggas ett nytt så lydande moment: ”1 de städer, dit grof och medelfin ull får införas, tillkom”mer samma rättighet, i afseende å denna artikel, äfven Schäfer i”egare och Ull-producenter i Riket.” Vid 11 §., att, sista momentet deraf, hvarigenom stadgas, att, såvida en omtvistad vara blifvit behörigen angifven till förtullning, den ej skall i något fall vara underkastad confiscation, må få följande förändrade lydelse: ”När en omtvistad vara, som blifvit till förtullning i vederbörlig ordning angifven, befinnes vara af till införsel förbu”denVut, må det bero af Wår General-Tull-Styrelse att bestäm”ma, huruvida, till följd af 1 och 2 §§. uti Wår Nådiga Förordning till förekommande af oloflig införsel eller utförsel af varcr ”den 22 December 1841» frågan, skall öfverlämnäs till domstols ”pröfning och afgörande, eller om godsegaren må under vanlig ”eontroll utur Riket åter utföra samma vara.” Vid i5 §., att, på det iifven de rudimaterier, sorn i allmänhet kunna vara elford erli ge till förfärdigande inom landet af de- för näringarne nödiga redskap; machinerier och verktyg, måtte utan-alltför dryga afgifter, för tillverkaren vara tillgänglige, första mom. af denna paragraf må få följande förändrade lydelse: ”För inhemska näringars behof må redskap, machinerier och ”verktyg, äfvensom till deras förfärdigande behöflige rudimaterier, ”efter vederbörande näringsidkares för tillfället derom gjorda ansökningar hos Wårt och Rikets Commerce-Gollegium, och sedan, ”i fråga om metaller till förarbetande i berörde ändamål, Wårt ”och Rikets Bergs-Collegium blifvit bordt, införas mot en tull”ufgift, beräknad till fem procent å värdet; kunnande Commerce”Gollegium — — — — införskrifvas.” Bilt. lill II.
St Prot. lS44‘ 5 Sami. 1 AJd, 6 Haft, 8 58 Bevillning- Utskottets Betänkande, N.-o 12.
Vid 18 §., alt, i afseende å den der medgifna drawback, dels för Sockeroch Tobaksfabricater, restilutions-beloppen må, sedan, enligt livad ofvanföre inbemtas, Utskottet föreslagit förhöjda införselsafgifter å rå-ämnena, ökas för Socker från 3 sk. 4 rst till 3 sk. 6 rst, samt för Tobak ocb Snus från 3 till 5 sk. per U, dels för bomullsväfnader af 4 sk- för hvarje stycke till 5o alnars längd, den rättelse må uti detta tvifvelsutan genom misstag tillkomna stadgande varda gjord, att berörde restitutions-belopp 4 sk. kommer att medgifvas för hvarje skålpund, hvilket ändamål vinnes, om bestämmelsen ”st.” utbytes mot "U.” ocb orden ”till minst 5o alnars längd” uteslutas; hvarjemte rättigheten till åtnjutande af drawback torde böra utsträckas äfven till annan bomullsväfnad än hvit, och alltså jemväl denna bestämmelse borttagas; äfvensom att i samma §. måtte medgifvas drawback för export af Ylleoch Halfylleväfnad på enahanda vilkor i allmänhet, som för bomullsväfnad, dock att beloppet bestämmes för Ylleväfnad till 8 och för Halfylleväfnad till 4 sk- skålpundet.
I följd häraf skulle dels föreskrift härom inrymmas nästefter stadgandet angående bomullsväfnad, dels ock jemkningar erfordras i hvad under serskilda moment blifvit för tillgodonjutandet af restitutions-förmonerna till iagttagande föreskrifvet, nemligen sålunda, att början af i:a mom. finge följande förändrade lydelse: 1:0 ”Att, hvad Socker- och Tobaks-fabricater samt Bomulls-, ”Ylle-och Halfylle-väfnader angår, minst 100 U. af samma va”ra och af Hamp- och Linne-väfnader minst etc.”, samt att, i 2:a mom. inflöte näst efter ”Packväf” orden ”samt
Ylleväfnad” och näst efter ”beräkning” orden ”och halfylleväfnad af utrikes spunnet garn;” samt vid 24 §•> att det derstädes gjorda undantag från tillgodonjutande af föring för Skeppare och Besättningar å fartyg, som anlända från Pomern endast med spanmål och ulf, må, sedan de förhållanden, som legat till grund för detta undantags-stadgande, nemligen vilkoren i 1815 års Convention med Preussen, icke vidare ega rum, upphöra och föreskriften, hvad angår Pomern, alltså ur paragrafen utgå.
Bcvillnings-Ut skot tets Betankande j 2V:o 12. 59 Viel a5 §., att början af 2 mom. derstädes, i hvilket föreskrifves, att besigtning å strandadt gods skall förrättas af Kronofogden i orten eller annan behörig kronobetjent, biträdd af tvänne sakkunnige och ojäfvige män, må komma att lyda sålunda: ”2:0
Att för detta ändamål laga besigtning å godset, så fort ”ske kan, bör anställas, då strandängen skett inom stads område ”af Magistratsperson, och i annat fall af Kronofogden i orten eller ”annan behörig kronobetjent^ med biträde af tvänne sakkunnige ”och ojäfvige män.”
I afseende å den uti 3o § medgifna lindring i tull- samt handelsoch sjöfarts-afgifter, får Utskottet, med hemtad anledning af och i närmaste öfverensstämmelse med hvad, på sätt ofvan är omförmäldt, blifvit i inkommen motion anfördt och hemstäldt, föreslå Rikets Ständer att öfverlemna åt Kongl. Majit att, efter godtfinnande, partielt minska eller helt och hållet indraga denna tull-lindring, om den Svenska handelns och sjöfartens intressen sådant skulle påkalla.
Dock lärer föreskrift härom icke, enligt motionärens yttrade önskan, lämpligen kunna i den ifrågavarande paragrafen inflyta, hvadan framställningen i denna del torde lemnäs utan afsseende.
I gällande taxa finnes utsatt förbudsbestämmelse för artiklarne
Spik samt allt annat manufactur- och handtverks-smide, ej specificeradt; Jernskrot, gjutet, smidt eller valsadt; Slöjdevaror eller fabriks-, handtverkeri- och manufactur-varor, i taxan ej nämnde; samt stål, andra slag, hvad angår införseln, och för Tjärbärma i afseende å utförseln; men med en under hvardera intagen anmärkning, att dessa förbudsstadganden komma att upphöra med 1842 års slut, hvarefter bestämda tull-afgifter skulle tillämpas.
Den förändring i formen blir således nu nödig, att såväl förbudsbestämmelserna som anmärkningarna uteslutas ur taxan och att de serskilda tull-afgifterna varda i stället utförda.
Som de ändringar, Utskottet sålunda vördsamt föreslagit, afse den ojemförligen minsta delen af de i tull-taxan förekommande bestämmelser, har Utskottet icke ansett erforderligt att vid detta dess betänkande foga ett serskildt, i öfverensstämmelse dermed uppgjordt, fullständigt förslag till ny 6o Bevillnings-Utskoltets Betänkande, N:o 12. tull-taxa; men för att sagde ändringar såväl i sjelfva tariffen, som de tillhörande underrättelserne, må blifva destomera åskådlige, får Utskottet härjemte öfverlemna ett förslag till förändrad lydelse för de artiklar och §§, som ansetts böra till redaction eller tullbestämmelser eller bägge delarna blifva af olika lydelse med 1841 års Tull-taxa.
Dessutom bifogas dels förteckning å de artiklar, för hvilka förbud blifvit bibehållna, med utförande af de tull-afgifter, som ansetts böra tilllämpas för den händelse, att förbudet af Kongl. Maj:t upphäfves, dels ock den af Herr Hohenhausen begärde uppgift å de sisLa io årens import å artiklarne Brännvin, Caffe, Socker, Tobak och Vin.
Stockholm den at) November 1844* Reservat io ner.
Af Herr Grefve Cronhjelm, P. E. ”Då det å ena sidan erkännes, att man, vid tullbestämmelsernes uppgörande, bör afse skydd för inhemska näringar, inkomster för Statsverket, samt behofvet att genom rena lyxartiklars fördyrande söka föreböja ett för landets financiella ställning menligt missförhållande mellan import och export, bör väl å den andra äfven få göra sig gällande ett billigt afseende å eonsumentens anspråk, nödvändigheten att icke genom en ständigt växlande lagstiftning upphäfva den stabilitet, som utgör det oeftergifliga vilkoret för handelns och näringarnes säkra och jemna framskridande, samt slutligen åsigten att icke genom för dryga tullafgifter framkalla en tullförsnillning, som, oaktadt ökade bevakningskostnader, beröfvar staten icke allenast den tillökade inkomst, man velat vinna, utan äfven den, som varans måttliga tullbelastande förut tillskyndade, Dessutom måste väl medgifvas, att handelsförhållandena till andra lander icke heller få förbises, på ett sätt, som å dessa länders sida framkallar åtgärder till hämmande af exporten af vårt eget lands hufvudsakliga handelsartiklar.
Då Utskottet, efter milt förmenande, hufvudsakligen utgått från den först nämnde åsigten, utan att åt de sednare lemna det afseende, de onekligen förtjenat, och då Utskottet dessutom, i rak strid med den bland Betänkandets prjemisser framställde och godkände grundsats att, i öfverensstämmelse med Kongl. Majits Nådiga Proposition i ämnet, tillstyrka nuvarande tulltaxas oförändrade bibehållande i dess väsendtligaste delar intill nästa Riksdag, likväl, vid tillämpningen af nyssnämnde grundsats, tillåtit Be-oälnings-Utxkottets Betänkande > N.o 12. 61 sig, ntt lill ändring föreslå icke mindre än ip4 artiklar af de 857, som i Tuli laxan förefinnas, så kan jag icke heller godkänna det förslag till tulltaxa, som af Utskottet nu till Rikets Ständer öfverlemnas.
Jag nödgas derföre, för min del, föreslå bibehållande af hittills gällande tullbestämmelser endast med de förändringar i afseende å ferari-tullen, sorn blifvit af Utskottet föreslagne, samt med de förändringar rörande import-tullen, som i bär bilagde tariff innefattas.
Af tariffen synes: 1:0
Att jag, i afseende å de landets hufvudsakligaste egne produc ler, såsom Glas, Hudar, Metaller, Smide, Ved, Ull och Väfnader, hvilka Utskottet velat tillägga ett högre skydd, i det närmaste och till fullt behöflig utsträckning delat Utskottets åsigter, och 2:0 att de väsendtligaste af så kallade öfverflödsvaror, nemligen Calle, Socker, Tobak och Vin, af mig ansetts höra i det närmaste draga den af Utskottet å dessa till större delen icke lätt tull försnillade artiklar, till statsinkomsternes höjande och öfverflödets hämmande föreslagna tullafgifter; hvarvid jag, i afseende å den sist nämnde artikeln, företrädesvis afsett att sätta Regeringen i tillfälle att, genom tullens sänkande, söka i reciprocitetsväg bereda en fördelaktig export af Svenska producter tili de egentligen vinodlande länderna.
Att jag åter, i afseende å de af Utskottet tullförhöjde artiklar, som hittills hufvudsakligen från Finland inkommit, såsom Strömming, Kreatur, Kött, vissa slags linneväfnader och Ved, endast å den sistnämnde, eller Veden, föreslagit högre tull, än nuvarande Tulltaxa stadgar, har sin orsak i den omständighet, att de alla, med undantag endast af den sista artikeln, hittills, till följd af med Ryssland gällande handelslractat, blott dragit ungefär hälften af den i tulltaxan bestämda tull; hvarföre de, om, såsom man torde ega anledning hoppas, den ifrågavarande med innevarande år tilländalupne tractaten icke vidare kommer att förnyas, ovilkorligen och i alla fall komma att blifva belastade med dubbelt så hög tull, sorn den, hvilken hittills för dem erlagls.
1 hänseende lill tulltaxe-underrättelserna, föranleder den af mig föreslagna tariff inga förändringar i de af Utskottet fattade beslut.”
Uti denna reservation instämde Hrr Grefve Posse, Hr Professor Selander och Riksdagsfullmägligen Pehr JVilsson från Christianstads Län; äfvensom, i fråga om den af Utskottet föreslagna tullen å Bark och Ull, Herr J. von Kock. lie villnings- Utskottets Betänkandej N:o 12, TARIFF.
Qvantitet för Tullvärde. tullberäknin- Införsels-tull. gen.
Böcker, på Svenska tryckte: i Finland Fria i andra länder ioo
Rdr 20 , I 2 Caffe i U. 4 I I 2 Filar i U. . 12 5 Filklofvar Glas: i U I — Fenster-: grönt , 120 skifvor IO - - hvitt 20 band 20 - Andra slag, hvita eller färgade, ej specificerade i U. I 2 Hudar och Skinn, som ej inbegripas under pelsverk: oberedda, torra i få 2 saltade^ rå ....... i få I Jern:
Smidt och Yalsadt: 4° Spik af 2 tums längd och deröfver, i SkS’ st. v. IO — 32 all annan, samt allt Manu- facturs- och handtverks- smide, ej specificeradt i U — 8 Knifva r: • ; 2 — andra slag, samt gafflar, ej specificerade ..... i få — 32 4 — Korkskrufvar ......... i få I 16 4 Lås ............
Metaller, sammansatta: alla slag i få I 16 — 200 — Oaibetade ........
Arbetade: i Skåf st. v. 33 (6
I 0 — förgyllda i få 2 24 — Bevillnings-Utskottets Betänkande > IS: o 12. 63 Qvantitet för Tullvärde. tullberäknin- Införsels-tull. gen. 6 32 försilfrade ....... 1 ti I 3a — 4 — andra slag 1 U. I — — Marin-metall eller annan composi- tion i form af bleck till för- hydning af fartyg 100 Rdrs v. 5 — — 100 — Skrot saint gammal och brukad metall, sammansatt, alla slag . 1 Sköf st. v, 16 3a 4 — Nyckelringar och Nyckelhakar . . .
Saxar: 1 U. 1 16 — 10 andra slag Socker:
Mascovad, eller brunt och gult, ordinärt Terres och Tetes, 1 U. 3 »6 samt hvitt pudersocker 1 u. — 3 — Krossadt lump, Havanna Ter- res-, samt andra till socker- halten lika slag ..... 1 u. — 5 6 32 Stålarbeten, ej specificerade .... 1 u. — 8 — 1 •
Sågblad 1 u. — 12 — 4 Söljor Tobak:
I ti 1 16 — Blad, Marylands j 1 u 7 andra slag) I Cv. 6 Stjelkar Trädvaror:
Yed:
I ti 3 Al i famn — ao — Björk 1 famn — 3o — Bok och Ek 1 famn — 45 —.
Gran 1 famn — 17 6 Tall 1 famn — 30 — Andra slag 1 famn — 3o — 64 Bevillnings-Utskoltets Betänkande, IS':o 12 Qvantitet för Tullvärde. tullberäknin- Införsels - tull. gen.
Ull, okarnmad eller kammad: grof, eller af till och med iöskil- lingars värde skålpundet .
, 1 U. — 2 — medelfin, eller af öfver 16 sk. lill och med 32 sk. värde skålpundet 1 u. — 8 — fin, eller af öfver 32 sk:s värde skålpundet .
, 1 u — 12 — Vin, alla slag:
I 2 4 på fastager 1 kanna — 32 — 4 på bouteiller ....... 1 kanna I 16 — Väfnader:
Halfylle eller af ull med blandning till minst hälften af Bomull, Lin eller Hampa.
Alngods: 2 24 af mindre än 7 qvar- ters, bredd . . . t U. — 4° — 4 af 7 qvarters bredd
I och deröfver . . 1 U. 1 8 — Af Herr Friherre Oxenstjerna, Carl: ”Emot det af Häglof!.
Utskottet beslutade tillägg uti §. i5 af underråLtelserne vid tulltaxans verkställighet, alt äfven behöflige rudimaterier för förfärdigande af maehinerier, m. m., skola få importeras emot tull-afgift af 5 procent å värdet, får jag mig i så måtto reservera, att, enär full afgörande rätt blifvit tillagd Kongl.
Commerce-Collegium i frågor om införsel af alla dylika rudimaterier, utom metaller, det, enligt min åsigt, varit rättare att, vid förekommande frågor ”-erm metaller till förarbetande,” för dylika ändamål åt Kongl.
Bergs-Collegium äfven tillerkänna en lika fullt beslutande, och icke, på sätt föreslaget är, blott ittlåtande, rätt, eller ock att samma formalitet blifvit bestämd att iagttagas vid behandlingen af desse, som vid andra ärenden, hvilka dragas under t;vå eller flere Collegiers afgörande, att nemligen berörde Collegier vid gemensamt sammanträde i ämnet fatta beslut.
Och får jag äfvenledes anmäla - Bevillnings-Utskottets Betankandej N;o 12. 65 mala, att jag af sjukdom varit förhindrad att deltaga i Utskottets sammanträden under hela den tid, då förslaget lill tull-taxan och .Betänkandet derom blef derstädes föredraget och afgjordt.”
Uti denna reservation instämde förre Talmannen Anders Eriksson från Örebro Län. Af Herr Friherre Åkerhielm, Carl: ”De omstörtningsförsök, som de ekonomiska lagarne vid hvarje Rikets Ständers sammanträde måste uthärda, äro måhända ett af de vigligaste hindren för näringarnes och industriens utveckling uti vårt fädernesland, ty ingenting afskräcker mera ifrån industriella förelag, än osäkerheten i de lagars bestånd, som för dem äro gifne, då deremot erkännas måste, alt stadga, conseqvence och enhet uti den ekonomiska lagstiftningen äro nödvändiga vilkor för all Industries framskridande utveckling.
Ständer antogo en tulltaxa uti en, enligt min tanka, måhända alltför liberal syftning, och hvaraf följderna för landets industri och financiella förhållanden tyvärr visat sig vara mindre förmonlige, hvaraf ock vid behandlingen af denna taxa inom nuvarande
Bevillningsutskott tydliga återverkningar försports, på det sätt, att pluraliteten trott sig med fosterländskt nit kunna afhjelpa denna taxas brister, derigenom att på en mängd artiklar öfverdrifvet höga införsels-tullar åsatts, utan att dervid noga öfverväga alla de omständigheter, som härvid böra tagas i betraktande och bepröfvande, nemligen skydd för den inhemska productionen, Statens tull-inkomst, retelsen till oloflig införsel och consumenlens rättvisliga anspråk.
Att nu här uppgifva alla de speciella fall, hvarvid, enligt min tanka, här ofvan antydda principer icke blifvit tillämpade, blefve måhända alltför vidlyftigt, och hvarföre jag, i de flesta fall, hufvudsakligen derutinnan förekommen af Herr Grefve Cronhielm, nu endast förenar mig med honom derom, att nu gällande Tull-taxa måtte, med deruti af Kongl. Maj:t redan gjorde ändringar och rättelser, förblifva oförändrad, med undantag för de artiklar, som den vid Gretve Cronhielms reservation fogade tariff upptager, och hvarå äfven angifvas, enligt min öfvertygelse, efter omständigheternas kraf måhända de tjenligaste tullbestämmelser; utbedjande mig dock alt serskildt få reservera mig emot det af liöglofl.
Utskottet fattade beslut, med tillstyrkan för Rikets Ständer att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det export-rättighet under nästa år måtte beviljas för 5o,ooo Sidi tackjern, Bih. lill R.
St, Brot. i844-> $ Sami. 1 Afd. 6 Haft. <) 66 Bevillning*-Utskottets Betänkande, N:0 12. emot en nlförsels-lull af i R:dr 24 sk.
B:co. Statshushållningens förnämsta syftemål bör, enligt min tanka, vara, alt, så vidt sig göra låter, uppmuntra och bidraga lill råämnenas förädling inom landet, för att derigenom bereda landets egna invånare såväl arbetsförtjenst som förädlingsvinst, och innan allt hvad för ett sådant ändamåls vinnande ifrån lagstiftarens sida vidtagits, mäste alla åtgärder, ledande till råämnenas utförsel, anses skadliga och olämplige.
Att ännu icke alla medel, ledande lill jernhandleringens fullkomliga utveckling inom fäderneslandet, blifvit begagnade, torde väl af ingen bestridas och synnerligast härvid framstående är väl den inskränkta smidesfrihet, som eger rum för jernverk, belägne inom Bergslag, i jemförelse med den, sorn åtnj utes af verkstäder, hvilka befinna sig i landslag.