Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Almedahls linneväfveri- och linspinneri-bolag till Kongl. Majit ingifna petitioner, och tillika föreslagit, att
Utskottet måtte jemka införsels-tullarne till närmaste likhet med Norriges, för alt dymedelst förekomma smuggling och underlätta handelsförbindelserna emellan brödrafolken.
Såsom förberedande åtgärd till vinnande afen länge önskad, i ekonomiskt och politiskt hänseende lika vigtig tullförening med Norrige har ock Riksdags-fullmäktigen Niis Larsson från Jemtlands län, med hvilken flera af Bonde-ståndets ledamöter sig förenat, tillstyrkt alt, Bevillnings-Ulskottels Betänkande, N:o 3. jemte-förbudens upphäfvande, införsels-afgiflerna i det tulltaxe-förslag, som Utskottet bade alt utarbeta, mätte bestammas i möjligaste likhet med Norrska tulltaxans, särdeles i afseende å de artiklar, som voro föremål för oloflig införsel öfver riksgränsen och nu framkallade en demoraliserande trafik samt tillskyndade Norrska Stats-kassan stor vinst på Svenska Stats-verkels bekostnad; varande jemväl i motioner af Riksdags-fullmäkligen Anders Jansson från Westerås län, med hvilken äfven flera ledamöter af Bonde-ståndet instämt, och G.
Hullman från Orebro län, ehuru hufvudsakligen angående endast upphäfvande af in- och utförsels-förhuden å tackjern samt utförsels-förbudet å malm, ett fullständigt frånträdande af det hittills följda prohibitiv-systemet yrkadt, såsom enda medlet att bereda en rättvis och billig fred emellan alla interessen.
Mind re omfattande, men i tull-lagstiftningens principer dock ingripande motioner hafva dessutom blifvit väckte: af Herr Friherre Raab, A., om upphäfvande afall utförselstull; af Herr E. U. Grape, om tullfrihet för de till fartygs utrustning erforderliga artiklar samt nedsättning i införsels-tullen och, i vissa fall, tullfrihet för fartyg; af Herr A. F. Boman, om borttagande eller åtminstone nedsättning till det yttersta af tullafgifterna ä alla sådane matvaror och lefnadsförnödenheter, hvilka icke kunna till lyx eller öfverflöd hänföras, äfvensom å alla slags råämnen för industriens behof; samt af Biksdags-fullmäkligerne Bengt Gudmundsson från Hallands län, J. P. Danielsson från Kalmar län och Jöns Persson från Blekinge län, angående beredande af möjligen billigaste pris på lifsförnödenheter i allmänhet och synnerligen tullfrihet eller nedsättning i införsels-algiflen å vissa anförde artiklar.
Alla dessa framställningar, med hvad i anledning deraf blifvit inom Riks-Stånden vidare an förd t, äfvensom de i flere andra motioner, som här nedan skola närmare omförmälas, gjorda förslag till förändringar i särskilda tullbestämmelser, har Utskottet, i sammanhang med verkställd granskning af tulltaxan, egnat sorgfällig uppmärksamhet.
Utan att i något fall hafva lemnat å sido behofvet af stadga i förevarande, likasom i all annan lagstiftning, — ett behof, hvilket Rikets Ständer visserligen icke heller hittills underkänt — har Utskottet emellertid, emot sin allvarliga öfvertygelse om det i tull-lagstiftningen ännu rådande prohibitiva systemets förkastlighet, icke kunnat underlåta att beträda en annan väg för ordnandet af denna lagstiftning.
Icke blott andra länders erfarenhet, hvilken, efter hvad med eller utan fog ofta invändes, bär skulle sakna tillämplighet, utan äfven erfarenheten inom vårt eget land har redan under en läng tidrymd ovedersägligen ådagalagt, att de till skydd för vissa näringar stadgade införsels-förbud eller deremot svarande öfverdriliia tullafgifter saknat den deraf förväntade kraften att lifva och befrämja industrien, och att fasthellre just de näringar, som aldrig egt eller ock beröfvats dessa konstlade skydd, under fri och öppen täflan med utlandet vunnit stark utveckling till (illverkningarnes myckenhet och godhet, i förening med billigare pris.
Till det exempel härpå, som af Bevillnings-Ulskoltet vid sistlidne riksdag hemtades från resultatet af det enda riksdagen derförut afskedade förbuds-skyddet, nemligen för sockerbruken, kan nu ock läggas den synbara tillvext i porslinsbrukens verksamhet och förbättringen af dess alster, som omedelbart följt på det vid sista riksdagen fattade beslut om upphörande af införsels-förbudet å tryckt och måladt oäkta porslin.
Då båda dessa näringar, mindre än de flesta andra, bade att under förbuds-skyddets tillvaro tälla med den olofliga införsel, som eljest utgör förbudens följeslagare, men det oaktadt behöfde väckelsen af ett nytt system för att utvecklas, så kan man icke betvifla, att del prohibitiva systemet till näringarnes befrämjande i sig innefattar något, som väsendtligt motverkar dess uppgift.
Det förlamar den verksamhet och omtanke, som industrien krälver.
Men i de aldra flesta fall framkallar det derjemte den djupt demoraliserande smuggling, som, efter hvad kändt är, här i landet vunnit 6 Bevillnings-Utskoltcts Betänkande, N:o 3. högst beklaglig utsträckning; och det ligger måhända ingen öfverdrift i den beräkning, som en af representanterna för Malmö, Herr Kock, tili Borgare-Ståndets protokoll omförmält, att -Jdelar af vissa utländska varor, som i riket försäljas, inkomma på oloflig väg.
I Herr Schwans ofvanberörde motion är exempelvis anmärkt, huru den loiliga införseln af smör frän Finland år 1845, i följd af en då förhöjd öfverdrifven tullsats, nedgick på en gång från 57,000 Lii., det ena, till 900 Lil., det andra året, under det den ololliga införseln i samma mån tilltog.
Icke mindre betecknande har Utskottet funnit den kännedom, som under tulltaxe-arbetet vunnits, genom jemförelse emellan infordrade officiela uppgifter å importen och konfiskationen af varor under år 1852.
Följande exempel må derur anföras.
Af den till skydd för inhemska tillverkningen, med öfverdrifven införselstull nu belagda varuklass: »spik under 2 tums längd samt allt annat i taxan ej specificeradt manufaktur-, och handlverks-smide», hvarunder innefattas en oändlig mängd olika jernarbeten, införtuliades nyssnämnde år i hela riket 10,170 il., under det att samma år af den till nämnde varuklass hänförliga, jemförelsevis obetydliga artikeln skrifvar icke mindre än 4,236 il. blefvo konfiskerade.
Så hafva ock af bomulisväfnaderne Kambrick, Kalliko, Shirting och Kattun, af hvilka kalliko helt och hållet samt de öfriga under en viss finhet äro till införsel förbjudna, blifvit konfiskerade 1,732 it. och 87,883 alnar, eller tillsammans mera än 100,000 alnar.
När man härvid tager i betraktande, huru obetydlig del af det ololligen införda godset kan hafva blifvit af tullbevakningen anhållet, så måste raan af dessa omständigheter finna ådagalagdt, att de proh i lii liva tullbestämmelserna äro, icke blott gagnlösa, utan rent af förderfliga både för Slals-kassan och för näringarne, fabriks- och husslöjden samt den ärliga handeln derunder inbegripna, under det samma tullbestämmelser, såsom Kongl. Majit i tull-propositionen vid 1847—1848 årens, riksdag yttrade, »leda till brottsliga företag af dem, hvilkas sedliga känsla icke är nog stark att kunna motstå den retelse, som vinsten af lagbudets kringgående innebär.»
Konsumenten — det är flertalet af nationen — har också rätt alt befrias från godtycklig taxation af näringsidkaren; men jemväl i detta hänseende gifver förbudsskyddet anledning till billig klagan.
Det kända förhållandet emellan prisen på socker före och efter upphäfvandet af förbudet å denna artikel, bevisar nogsamt befogenheten af konsumentens anspråk på prohibitiv-systemets afskaffande.
Då Utskottet, pä dessa och de i öfrigt af flera motionärer anförda skal, funnit sig böra, endast med det undantag i afseende ä utförseln af Malm, som här framdeles vidare omförmäles, såsom allmän grundsats vid tull-lagstiftningen antaga, icke blott att alla in- och utförsels-förbud, utan ock att de tullsatser, hvilka till sina verkningar motsvara förbud, böra utbytas emot: sådana tull-a fy i fler, som i verkligheten göra loflig handel med alla varor möjlig; så bar Utskottet dervid så mycket mindre lemnat de inhemska näringarnes af tull-lagstiftningen beroende intresse å sido, som della intresse, rätt förstådt, fordrar, icke lunder emot fri täflan, utan undanrödjande af de hinder, som vid en sådan täflan försvåra de Svenska näringarnes ställning.
Dessa hinder, så vidt de bero af tull-lagstiftningen, äro förnämligast de på näringsidkarens lefnadskostnad och på materialierne för hans handtering lagda höga afgifter.
Alt i möjligaste mån lindra dessa afyifter har utgjort en annan, lika vigtig grundsats, som Ltskotlel vid uppgörandet äf tulllaxe-förslaget omfattat; och denna genomgår jemväl Kongl. Maj:ts högstberörde Nådiga skrifvelse.
Utskottet är öfvertygadt, att ju mera dessa grundsatser, icke ensidigt, utan bredvid hvarandra, inrymmas tillämpning, ju säkrare skall Stats-verkets påräknade tull-inkomst inflyta och ju mera skola äfven konsumenters och producenters, endast genom Bevillnings-Utskotlets Betänkande, N:o 3. / en felaktig lagstiftning söndrade, intressen förenas samt tulltaxan vinna den stadga, sorn i hennes närvarande skick hvarken är önskvärd eller ens kan anses möjlig; —men utan billiga eftergifter från ena och andra sidan af de fördelar, som särskilda näringar förmena sig ega i gällande tulltaxe-bestämmelser, låter reformen icke genomföra sig.
Alt Utskottet, vid öfvergången till ett friare tullsystem, icke hängifvit sig åt någon abslrakt theori, ulan med omsorg alvägt hvarje konkret fall, derom torde de föreslagne förändringarne vittna; och Utskottet, som anser vidare yttrande öfver Herr Prinlzenskölds och Johan P. Andreassons ofvan omförmälda motioner icke erfordras, öfvergår härmed till redogörelsen för de ifrågakomne förändringarne i gällande lullbeslämmelscr.
Härvid bör Utskottet först anmäla, att enär de, hufvudsakligen i 1845 års tull- Tullvärtaxa, upptagna tullvärden, efter hvilka tolag m. fl. afgifler nu beräknas, befunnits i flera fall oriktiga och stundom mera än dubbelt öfverstigande varornes verkliga värden samt sålunda för trafiken medföra vida högre afgifter, än lagstiftningen afsett, Utskottet, dertill jemväl af motionärer uppmanadt, granskat dessa tullvärden och i en sär skild kolumn afbilagde taxe-förslag upptagit desamma till de belopp, som ansetts närmast motsvara varornes verkliga värden, så vidt dessa för hela varuklasser kunna utrönas och bestämmas.
Varande de dels af förenämnde anledning, dels ock af ändringar i rubriker och förtullningssält påkallade, förändrade eller nva tullvärden med en stjerna * utmärkte; äfvensom Utskottet, lill lättad jemförelse af skiljaktighelerne emellan nu föreslagna och hittills stadgade tullvärden, uti särskild bilaga upptagit de sednare, för så vidt de blifvit af Utskottet ändrade; och torde de sålunda föreslagna tullvärden af Rikets Ständer godkännas.
Vidare och då Utskottet ansett sig böra, sä vidt möjligt, utbyta den i gällande Värde-fdr f. axa fiir flera artiklar bibehållna värdc-pirtullning emot annat fortullningssätt, torde tul/n’n»- det tillåtas Utskottet alt här andraga de allmänna grunderna för en sådan förändring.
Förlullningen efter anslagsvärden uppfyller icke det vilkor för handelns trefnad, som innefattas i tullbehandlingens verkställande med skyndsamhet, säkerhet och likstämmighet på rikets alla tullplatser; och icke heller förmår samma förtullningssält att bereda Kongl. Maj:t och Kronan den inkomst eller de inhemska närfngarne det skydd, som med den stadgade tuilafgiften varit alsedt; hvaremot tull-tjenstemannens anseende för oväld och varu-egarens rätt alt vid tullbehandlingen få sitt gods oskadadt genom värdeförtullningen äfventyras.
På dessa med flere skäl antog ock Bevillnings-Utskottet vid sistlidne riksdag den här anförda grundsats, angående värde-förtullningens afskaflånde.
För Antimonium, Spiesglans och Regulus, har Kongl. Majit, med afseende å nä- Antimoringarnes behof, föreslagit nedsättning af införsels-afgiften från 1 sk. till 6 rst. skälp., hvar- '"«*»- emot Herr Hjerta i sin ofvanberörde motion, med erinran om den ringa tullinkomst af endast något öfver 200 R:dr B:ko, sorn denna artikel inbragle, yrkat tullfrihet derå. 8 Bevillnings-Utskoltels Betänkande, A’:o 3. 1 öfverensstämmelse med Kongl. Majlis förslag, hemställer Utskottet, att införsels-afgiften å Antimonium må nedsättas från 1 sk. lill 6 rst. pr skålp.
Apelsiner, Under erinran, hurusom handeln med åtskilliga frukter vore betungade med allt fl- för dryga afgifter, hvilka, utan motsvarande nytta för stals-kassan, försvårad införseln, samt hurusom tull-afgifter på konsumtions-artiklar för det dagliga behofvet i sig sjelfva icke borde betraktas annorlunda än såsom ett nödvändigt ondt, hvilket folket måste vidkännas så långt det vore för det allmännas skull behöfligt, har Herr Hjerta, på i öfrigt, angående de särskilda artiklarne, anförde skäl, föreslagit nedsättning i införsels-afgifterne å Apelsiner, Citroner och Pomeranser från 1 sk. 6 rst. till 9 rst., å Kastanjer från 1 sk. 6 rst. till 1 sk., ä Korinlher från 2 sk. 8 rst. till 1 sk., å Plommon och Sviskon från 1 sk. 6 rst. till 1 sk. pr skålp., och å Oliver från 12 till 4 sk. pr kanna; förmenande Herr Hjerta, att dessa tull-nedsättningar skulle föranleda så betydligt ökad införsel, alt staten icke förlorade något i inkomst.
Herr Grefve H. E. Taube har åter i väckt motion föreslagit, all alla frukter och bär måtte beläggas med samma tull-afgifter, och således de i taxan specificerade särskilda slag deraf inbegripas under hufvud-rubriken:
Frukter och Bär.
Dä ifrågavarande artiklar hufvudsakligen förbrukas af de förmögnare samhällsklasserne och derföre bland konsumtions-artiklar företrädesvis kunna draga högre afgifter, samt Utskottet, ehuru godkännande de grunder i allmänhet, som al Herr Hjerta blifvit anförda, likväl icke vägar antaga,’ att nedsättning i införsels-afgiften skulle, genom en deremot svarande tillökning i införseln, hålla stats-kassan skadeslös, så och enär, genom den af Herr Grefve Taube föreslagna förändring, någon egentlig förenkling af taxan icke vunnes, emedan de i texten nu specificerade artiklarne i sådant fall borde i stället uti noten under taxan upptagas, hvarförutan olikheten af de kärl, hvari sär skilda slags frukter i handeln förekomma, skulle förorsaka svårighet vid tullbehandlingen efter den för ej specificerade frukter och bär antagna grund för tull-beräkningen, har Utskottet funnit sig böra lemna Herr Hjertås och Grefve
Taubes omförmälda förslag utan vidare afseende.
Aska: rå Då så väl »rå Aska af träd eller andra vegetabilier», som »vällad eller oraffine af träd etc. råd Pottaska,» å hvilka artiklar gällande taxa bestämmer en införselslull af 1 sk. lisPottj: pundet, utgöra råämnen, hvilkas införsel hvarken ur synpunkten af sky dd för någon oraffinerad. inhemsk handtering eller med hänseende till den obetydliga statsinkomst, som deraf influtit, torde böra vidare med tullafgift betungas — tullinkomsten år 1852 uppgick till endast 20 R:dr 34 sk. — hemställer Utskottet, alt tull-frihet vid införsel af nämnde artiklar måtte beviljas.
Aska, Pott- Emot nu stadgade införselstullen 16 sk. iisp:det för Pottaska, raffinerad och kal vaffinerud cinerad, hvilken tull med öfrige afgifter uppginge till 25 % af värdet, har Herr Hjerta och cal- anmärkt, att då Pottaskan utgjorde ett behöfligt råämne för många tekniska fabrikations• grenar ocf, derföre icke borde draga en afgift af mera än 5 eller högst 10 % utaf värdet, samt alt den inhemska tillverkningen deraf destomindre vore i behof af en hög skyddstull, som Pottaskan de fleste år utgjorde föremål för export, och import följaktligen icke ifrågakomme i annat fall, än att tillgång saknades inom landet.
På grund häraf, och ehuru Soda (kolsyradi Natron) är belagdl med en afgift af endast 8 rst. lisp:det, samt Pottaskan (kolsyradt Kali) vore ett lika angeläget kemiskt material, samt följdrigtigast borde åsättas lika tull, har Herr Hjerta likväl, för att bibehålla fortfarande uppmuntran och skydd åt den inhemska pottaske-fabrikalionen, endast föreslagit nedsättning af införsels-tullen å kalcinerad Pottaska till 6 sk. lisp:det.
På Bevillnings-Utskottets Betänkande, N:o 3. g
På de skäl Utskoltet här ofvan, i fråga om lämpligasté sättet att uppmuntra inhemska industrien, anfört, oell med afseende å de särskilda omständigheter, som i Herr Hjertås motion blifvit anmärkte, har Utskottet, som af Kommers-kollegii underdåniga berättelser om
Sveriges utrikes handel och sjöfart jemväl inhémtat, att Pottaska flere år till icke obetydliga qvanliteter exporterats, vid hvilket förhållande den inhemska tillverkningen deraf icke kan vara i behof af nu stadgade öfverdrifna skyddstull, funnit betydlig nedsättning i denna tull kunna och böra ega rum, och föreslår Utskottet, att införsels-tullen å raffinerad eller kalsinerad Pottaska må bestämmas till 8 sk. lispidet.
Till undvikande af den, för artikeln:
Askar och Dosor, nu till 25^ stadgade alskar och värde-förtullning, förnyar Utskoltet det af Beviilnings-Utskottet vid sistlidne riksdag
Dosor. gjorda förslag, att »Askar och Dosor af sammansatta, eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen» må åsättas införsels-afgift af 8 sk. skålp:det; och att för ifrågavarande artikel i öfrigt må antagas den förändrade redaktion, som bilagde taxe-förslag innehåller.
Under yrkande, att alla apotheks-varor måtte befrias från införsels-afgift, har Assa foeHerr Grefve Taube i ofvannämnde motion föreslagit tull-frihet för Assa foetida, Bal- m- fl sam, Campher, China, Chinabark, Cubeber m. fl. i motionen dock icke specificerade artiklar.
Något vidare skäl för delta förslag är icke anfördt, och då åtminstone vissa af de uppräknade artiklarne icke uteslutande utgöra apotheks-varor, har Utskoltet, i saknad af vidare utredning angående nyttan och beholvet af föreslagna förändringarne, funnit sig böra, i anmärkte hänseende, lemna tulltaxan oförändrad.
Den å halfsiden-band till 2 R:dr 24 sk. per skålp. stadgade införsels-tull öfver- Band. ensstämmer med nu gällande tull-satsen å halfsiden-väfnader, alngods; men som Utskottet, af skäl, hvilka här framdeles komma att omförmälas, funnit sig böra föreslå nedsättning af sistnämnde tullsats till 2 R:dr, hemställer ock Utskottet, att införsel-tullen å halfsiden-band må, i öfverensstämmelse dermed, bestämmas till 2 R:dr skålp:det.
Vid sistförflutne 2:ne riksdagar blef föreslaget, att rubriken:
Bomulls-, Linneoch Ylle-band, åsatt 1 R:dr införsels-tull pr skålp., skulle förändras till:
Band, andra slag, hvarå införsels-tullen vid 1847—48 årens riksdag upptogs till 24 sk. och vid nästlidne riksdag till 40 sk. skålp:det.
Den sålunda föreslagna förändrade rubriken bör otvifvelaktigt, såsom mera omfattande, gifvas företräde framför deni gällande taxa upptagna; men då numera äfven i handeln förekomma flera slag Band med inväfd Gultapercha eller Cautschuk, hvilka, om ock någon del deraf utgöres af Silke, likväl icke ega högre värde, än de under rubriken andra slag inbegripne, har ock Utskottet funnit alla så beskaffade
Band böra till samma rubrik hänföras.
Som Utskottet tillika inhemtat, att både den nu gällande införsels-tullen, 1 R:dr, och den vid sista riksdag till 40 sk. föreslagna, betydligt öfverstiga 25 % af varans verkliga värde, hvilket icke uppgår till mera än 2 R:dr 32 sk. skålp:det, i förhållande hvartill den vid 1847 och 1848 årens riksdag ifrågasatte nedsättning på en gång från 1 R:dr till 24 sk. dock måhända vore alltför betydlig, samt den i Norrska taxan stadgade införsels-tullen, 32 sk. skålp:det, deremot innefattar en lämplig medelväg vid tullsatsens bestämmande, hemställer Utskottet, att rubriken: »Bomulls-, Ylle- och Linne-band» förändras till: Bih. till R.
Prot. i853 & 48S4.
S Sami. i Afd. 2 Häft. 2 10 Bevillnings-Utskotlels Betänkande, N:o 3.
Barome trar.
Bevillnings-Utskottet Ben, Eljen-.
Bildhvg geri arbeten.
Blecksla gare arbeten.
Band, andra slag, derunder inbegripne sådane, hvari Guttapercha, Cautschuk, eller likartade ämnen ingå; och att införsels-tullen härå hestämmes till 32 sk. skålp:det.
Till förekommande af tvetydighet vid taxans tillämpning, har Utskottet, lika med vid sistlidne riksdag, vid rubriken Barometrar tillagt: »med eller utan födr alm k Beck, såsom varande export-artikel, och som endast tillfälligtvis kunde blifva föremål för införsel från andra länder, har Herr Hjerta föreslagit nedsättning till hälften af nuvarande införsels-tull, 10 sk. lisprdet.
Då artikeln Beck utgör föremål för ganska betydlig inhemsk tillverkning och något behof att införskrifva denna artikel icke påkallar den föreslagna nedsättningen, har Utskottet ej funnit skäl understödja Herr Hjertås berörde förslag.
Herr Hjerta har vidare föreslagit, att, underrubriken: arbetadt Elfenben, nu åsatt 1 R:dr 24 sk. tull pr skålp., mätte upptagas en serskild afdelning för »Kammar,» med tull al 24 sk., emedan denna artikel, af hvilken behofvet ej kunde fyllas af tillverkningen inom landet, vore föremål för en rätt betydlig handel, och, i anseende lill den höga tullen, nu smugglades.
Både med afseende å värdet af ifrågavarande artikel och den jemförelsevis obetydliga import, som af arbetadt Elfenben, alla slag, eger rum, samt enär den enkelhet i tulltaxe-rubrikerne, hvilken i allmänhet är önskvärd, icke bör, utan vid verkligt behof, som här ej kan anses vara för handen, åsidosättas, hemställer Utskottet, att Herr Hjertås omförmälda förslag må lemnäs utan afseende.
Värde-förtullningen för Bildbuggeri-arbeten af träd och architektoniska arbeten torde här, såsom i Danmark och Norge, böra utbytas mot vigt-förtullning; och föreslår Utskottet i sådant hänseende, att nämnde artikel må, i stället för 15 % af värdet, åsättas en införsels-afgift af 8 sk. pr skålp:det.
Under hufvudrubriken:
Bleckslagare-arheten, ej specificerade, nu indelade i olackerade, med 12 sk. och lackerade, med L<3 sk. införsels-tull pr skålp., har Herr Hjerta föreslagit införande af en särskild afdelning:
Lackerade Korgar och Brickor, med en tullsats af 8 sk. skålp:det, emedan behofvet deraf icke kunde fyllas af den inhemska tillverkningen, utan föranledde en betydlig smuggling, hvarjemte Herr Hjerta anmärkt, alt enahanda förhållande egde ruin med en mängd andra, till samma varuklass hörande artiklar.
Då, efter hvad Utskottet inhemtat, och hvilket äfven vitsordas af Kongl. Maj:ts vid 1847—;48 årens riksdag afgifna tull-proposition samt dåvarande Bevillnings-Utskotts yttrande i ämnet, de för Bleckslagare-arheten nu stadgade införsels-afgifter i allmänhet uppgå lill mera än 25 % af verkliga varu-värdet, har Utskottet, i stället att antaga Herr Hjertås förslag, om införande af en ny underafdelning under lackerade Bleckslagare-arheten, funnit sig böra tillstyrka, att inlorselsafgifterna nedsättas å olackerade till 8 sk. och å lackerade till 12 sk. skålp:det.
A delar af artificiella Blommor, hvilka för den inhemska tillverkningen vore erforderlige, har Herr Hjerta föreslagit nedsättning af införsels-tullen från 6 R:dr 12 sk. till 2 R:dr skålp:det, med anmärkning tillika, att då endast 53 skålp. af denna artikel under år 1852 blifvit införtullade, införsels-afgiften kunde utan all slags skada för Staten helt och hållet borttagas. Bevillnings-Utskottels Betänkande, N:o 3. 11 Ehuru Utskottet delar Herr Hjertås åsigt om behofvet af tullnedsättning på ifrågavarande artikel till uppmuntran af den inhemska fleuristhandteringen, anser Utskottet sig likväl, både med afseende å artikelns värde och dess hänförlighet till öfverflödsvaror, icke kunna understödja en så betydlig nedsättning, som herr Hjerta tillstyrkt, och än mindre fullkomlig tullfrihet, utan hemställer, att å delar af artificiella blommor införsels-tullen må nedsättas till 5 lt:dr pr H. Uti den af Herr Grape väckta motion, angående införsels-tullen för fartyg, är ibland Bly. annat vrkadt, att Bly, oarbetadt, i rullar, mätte, såsom erforderlig rudimaterie för fartygs utrustning, från införsels-tull befrias.
Utskottet, som icke ansett lämpligt, att för oarbetadt Bly, i dess olika form af tackor och rullar, föreslå skiljaktiga lullbestämmelser, men som funnit begge dessa slag, såsom rå-vara för inhemska förädlings-näringarne, skäligen böra beredas lindring uti nu stadgade införselstull, 1 R:dr 6 sk.
Skeppfdet, föreslår i sådant hänseende, att införsels-tullen å oarbetadt
Bly må nedsättas till 24 sk. per Skepp:d.
Då den å artikeln Blyerts stadgade införsels-tull, 20 sk.
Lispundet, öfverstiger 50 Blyerts. % af varans verkliga värde, men en sådan tullsatts hvarken i och för sig, eller med hänseende till artikelns beskaffenhet, lärer finnas lämplig, hemställer Utskottet, att införsels-tullen å Blyerts må till 8 sk.