Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapets och Adelns härå den 18 nästlidne Februarii beslutna Remiss, som Utskottet, hvilket först den 15 dennes erhållit del af undertecknad von Plåtens och Herr Revisions - Secreteraren Friherre Ludvig Boyes i Remissen åberopade muntliga Anförande, nu får afgifva sitt vördsamma utlåtande i ämnet.
Första skälet, hvarföre Utskottet, till läsning af Stats-Rådets Protocoll, formerat sig på Afdelningar, ligger i den hvarje Utskott af Gruudlagen oförvägrade och af allmän Praxis tillerkända rätt att, efter behof och omständigheter, reglera sina inre ceconomica och deribland arbets-methoden.
Enhälligt sammanstämmande var äfven Utskottets mening härom, ehuru minoriteten yrkade att Divisionernas antal måtte, såsom under sista Riksdag, inskränkas till 2 *0 Constltutiom Utskottets betnnkanden. två.
För majoritetens tanka hemtades deremot ett ytteilikare stöd från prejudicater vid löto, 1812 och 1815 årens Riksdagar, då den förberedande granskningen verköläldes på 5 Afdeluingar Andra och törhända hnfvtidsakliga grunden lill Utskottets anmärkta förfogning igenfinnes i sjelfva nödvändigheten.
Läsningens föremål omfattade en tidrymd af icke mindre än fem år och nära 2 månader; De utgjorde tillsammans olver Tvåtusende särskildta, tili en del vidlöftiga Protocoll ; och Urskottet ansåg sig ovil koiligen förpligtadt att taga i beräkning möjligheten att, jemte bestridandet af dess öfriga vi tiga göromål , fullborda Protocollens läsning inom den i 109 §.
Också är Utskottets omdöme i detta fall redan af erfar nheten besannadt, enär dess Tre Divisioner, under förflutna S«x veckor och på Sjutton Läsedagar, knappt hunnit genomgå hälften af Portocollen.
Utskottet bör dessutom tillägga, att ingen af dess Ledamöter saknar tillgång all hela rörmiddagen och vissa timmar eftermiddagen enskildt inhemta kännedom af ProtocoUen, med deröfver upprättade Li - Constitutions-Utskottets betänkanden. n stor, samt att på afdelningarna endast läsning oeh anteckning ega rum , hvaremot alla discussioner och beslut äro åt Utskottets Plenum förbehållne.
Efter denna enkla förklaring, öfverlemnar Utskottet vördsamligen till Högloft.
Ridderskapets och Adelns oväldiga och upplysta bedömande, om, på ett annat sätt, läkningens behöriga fulländande kunnat bättre förenas med dess tillbörliga noggranhet, och huruvida Utskottet billigen må anklagas för ett afsteg från Constitutionen, då det tvärtom sökt uppfylla och förlika hennes fordringar.
Hvad sedermera beträffar frågan om Utskottets förstärkande , torde Utskottet tillåtas häremot påminna, att- likmätigt 56 §.
Oi dningen , en sådan förstärkning egentligen förutsätter tillfälligt under Riksdagens lopp ökade göromål och då ensamt beror på Utskottens egen fiia pröfning af beholvet ; Att de Två minst talrika Riks-Ståndens samtlige
Led möler redan föiut äto placerade i Ett, någie i Två Utskott, och kunde svårligen , med vinst eller utan skada för ärendernas gång, dela sig emellan flera ; Att den jemna lugna uppmärksamheten säkrast undeihålles inom en ej ali för stor åhörande Personal,, 12 Constitutions- Utskottets betänkande. »arnt ändtligen att Preleminaira granskningen eller Protocolls-läsningens verkställande pä Tre
Divisioner, förstärkta till Tjugufyra Ledamöter hvardera, skulle nödvändigtvis medföra en olämplig och utan tvifvel mindre princip-enlig tredubbling af detta antal, vid definitiva granskningen eller anmärkningarnes bestämminde in Pleno.
I öfrigt får Utskottet upplysa den varde Motionnairen att, vid efterseende i förra Riksdagens Constitutions - Utskotts Handlingar, Stats-Råds-Protocollet för den 12 November 18x6, innefattande tillstyrkan af Nådiga Ordres om krutförsäljning från Kronans förråd, befunnits vara läset, icke på Division, utan in Pleno den 6 Martii 18iö ; hvarjemte, i anledning af Friherre Boyes yttrade farhåga, för den misstänka bland Allmänheten, att alla Protocoll, hvilka tilläfventyrs innebära föremål för anmärkningar , kunde öfverlemnas åt en Division mer tillhörande Ministeren än de öfriga, och i sådan händelse Fern Ledamöter lättligen utgöra pluralitet, Utskottet bort erinra att Afdelningarna ej ega besluta om Anmärkningars framställande eller nedläggande, men att dessa in Pleno uppgfvas af Ledamöterne aldeles individuel^ i ChronologiskOrdning, — att Af - Constitutions-Utskottets betänhanden.
15 delningarne, formerade genom lottning, på samma gång läsa hvarje särskildt StatsExpeditions-Protocoll, tertial efter tertial, i den mon Arbetet fortskrider samt att Divisionernes Ledamöter ej äro andre än Utskottets, hvars sammansättning åter ankommer på det förtroende, som grundat valen.
Ständers Constitutions-Utskott den 20 Martii 1823. S. D. Vid justeringen af Utskottets , under datum af den 18 dennes , till Höglofl.
Ridderskapet och Adeln afgående vördsamma utlåtande, i anledning af Remissen å Herr Lagmannens Grefve J. H.
Gyllenborgs Anmärknings - Memorial , rörande Utskottets Organisation på Tre Afdelningar, för läsningen af Stats-Rådets Protocoll , reserverade sig Herr Professor Cederschöld mot det i Expeditionen förekommande uttryck att ”den jemna lugna •'uppmärksamheten säkrast underhålles in»’om en ej alltför stor åhörande Personal”.
Ut Supra. 14 Constitutions-TJtskottets betänkande.
Ankom den 3 April 1823.
Memorial med hemställan om Deputerades förordnande till uppsigt öfver Grundlagarnas Jelfria tryckning.
Uti sednaste upplagan af Rikets Grundlagar finnas Åtskilliga, till en del från den förra öfverflyttade , mer och mindre betydliga tryckfel, hvilka, alltid vanprydande texten, jemväl någon gång förändra sjelfva meningen.
Såsom exempel derpå må blott anföras , att i det moment af Tryckfrihetsförordningens 2 jf., hvarigenom bland annat förbjudes , vid 33 R dr 16 sk. vite, kungörandet af i vissa omnämnde handlingar influtna, otidiga , anstötliga eller förklenlig uttryck om Personer, dem ett mål icke egentligen bet'affär, ordet icke framför egentligen blifvit uteslutet; Och det är synbart, ait en, under åberopande af dett-a Lagiutn, anklagad part konime att lida verklig orättvisa , i händelse Domaren såsom han måste, härvid bokstafligen tolkade Lagen.
Af dessa anledningar, och med afseende å vigten deraf, att Lagar, hvilka, lik - Constitutions-Utskottets betänkande, ig mätigt £5 §.
Regeiingsformpn, böra i hvarje fall efter ordalydelsen tillämpas, äfven eihålla den högsta typo«raphiska correction, får ConMiiutions-Ulskotlet vördsam liljen hemställa om icke, på sätt vid 1815 års Riksdag i allmänhet egt unn, för de i Kongl. Majlis och Riksens Ständers namn utgilna författningar, Riksens Höglofl.
Ständer skulle tackas , under loppet af nu påstående Riksmöte, uppdiagä vissa StåndsDepulerade att, unuer 01 dförande af Herr Juslitife Ombudsmannen, tillse och ansvara derföre, att åtminstone de tilläfventyrs förändrade Gmndlagar, hvaraf tryckningen ej medhinnes före Riksdagens slut, må utfärdas i noga öfverenssiämmr l»e med justerade och af Resp. Riks Stånden godkända expeditioner, samt föröftigt med äldre correctare upplagor.
Stockholm den 29 Martii 1823 Ankom den 3 April 1823.
Memorial med öfverlemnande af en tryckt uppgift på de från sista Riksdag hvilnnde förslag till ändring i Grundlagarna.
Sedan den, jemlikt Riksens Ständers beslut, genom Constitutioxis-Utskottet för - 16 Constitutions-TJtskottets betänkande. anstalltade tryckning af en uppgift pä de från sista Riksdag hvilande förslag till ändring i Grundlagarna nu mera hunnit fullbordas, får Utskottet härmedelst till Höglofl.
Ridderskapet och Adeln (Högvördiga Präste-Ståndet) (Wällofl. Borgare-Ståndet) fHedervärda Bonde-Ståndet) öfverlemna 650 (75) (75) (15°) Exemplar af Samma Uppgift, för att bland Ståndets Ledamöter utdelas.
UPPGIFT på de förslag till ändring i Rikets Grundlagar, som, vid Riksdagen åren 1817—■ 1818 lagligen beredda, bort, jemlikt 56 §.
Regerings Formen, förblifva hvilande, för att först vid den näst inträffande, eller nu påstående Riksdag, kunna till afgörande upptagas.
P aragraphena nu varande lydelse i de delar, hvaraf ändring blifvit föreslagen.
P aragraphens blifvande lydelse i samma delar, om den föreslagna ändringen antages.
Constitutions-lTtskottets betänkanden. 17 Anmärkn ing:
Regerings-Formen. §. , . .
Inhemte dock, i de fall här nedanföre stadgas, underrättelser och råd af ett Stats Råd, hvartill Konungen kallar och utnämner kunnige, erfarne, redlige och allmänt aktade infödde Svenske Frelse eller Ofrälse Män af den rena Evangeliska Läran. 4* . . .
Inhemte dock , i de fall här nedanföre stadgas, underrättelse och råd af ett Stats-Råd, hvartill Konungen kallar och utnämner kunnige, erfarne, redlige och allmänt aktade infödde Svenske Frälse och Ofrälse Män af den rena Evangeliska Läran.
Inhemte dock, i de fall här nedanföre stadgas, underrättelse och råd af Bihang till R. S. Vrot. 3:dje Saini. 3- i5 CiHSiitutrons Utskottets betänkanden. ett Stats-Råd, hvartill Konungen kallar och utnämner kunnige, erfarne, redlige och allmänt aktade infödde Svenske Män af den rena Evangeliska läran.
Se Bihanget till samtelige Riks- Ståndens Protocoll vid lfiiy—18 åren* Riksdag, 3 Bandet sid. 36.
Ridderskapets och Adelns Protocol) den 21 April 18185 II- s>d. 103; d. 27 April, II. si d. 537; d. £3 Maji, II. sid. 122, och d. 27 Maji, II. sid. 407—409- Preste-Ståndets Dito d. 8 Maji, 1818) sid. 322, 4 Bandet.
Borgare - Ståndet* Dito d. 18 och 23 April, sid. 1854—57» 19Öi» samt d. 21 och 30 Maji, sid. 2311, £797.
BondeStandets
Dito den 18 April, sid. 278* 4 Bandet. $. 7- Körningen läte Konungen läte uti Stata-Rådet Sig uti Stats-Rådet Sig Constitutions-Utskottets betänkande, iq föredragas ochafgöre der alla RegeringsÄrenden, utom de Ministeriella, eller dem som angå Rikets förhållanden til främmande Magter, samt Commandomål, hvarmed förstås sådan®, som Konungen i egenskap af Högste Befälhafvare öfver Krigs - magten till Lands och Sjös ornedelbarligen besörjer. föredragas och afgöre der alla RegeringsArenden, utom de Ministeriella , eller dem som angå Rikets förhållanden till främmande Magter, samt Commandomål, hvilka Konungen i egenskap af Högste Befälhafvare öfver Krigs - magten till Lands och Sjöss, ornedelbarligen besörjer, och hvarmed förstås sådana enkla JVlilitäriska mål, som icke, efter Grundlagen höra till föredragning i Statsllådet och Stats-Secr eter ar ens expedition, icke leda till stiftande af nya, icke till ändring, förklaring eller rubbning af gällande Lagar ochAllmännaOee nomiska Författningar, eller uti dis - SK» Constitutions-XJtskottets betänkande. ■positionen nf allmänna medel.
Sa Bihanget, 3 Bandet, sid. 32. RiddersUap-t» och Adeln» Protocoll den 18 April II. «id. lii d. 27 April, II. *id. 37»—384; d- a7 Mai> 1T aid. 490—499; d. 5 Junii, 1. 142, lamt den 11 Junii.
Preste-ståndet» Protocoll d. 15 April lQiÖ, »id. 590, 3 Bandet.
Borgare - Ståndet» Dito d. 15 och 23 April, »id. 17Ö5, 1961.
Bonde-Ståndets Dito d. 15 April, sid. 22(5. 4 Bandet. 5. 9- Sista punkten.
För Rådslagen skola Stats - Rådets Ledamöter vara ansvarige, såsom i 106 £. derom vidare stadgas.
. . . För Rådslagen skola Stats- - Rådets Ledamöter vara ansvanea, såsom i 100 eller 107 $. derom vidare stadgas.
Se Bihanget, 3 Bandet, sid. 25 och 122.
Ridderskapet* och Adelns Protocoll d. 7 Constitutions-TJtskottets betänkande. 21 $• Alla afgifter, som Riksens Ständer under de i föregående §. nämnde Titlar beviljat, skola utgöras intill slutet af det år, under hvars lopp den nya Bevillningen af Riksens Ständer fastställd blifver Varda Riksens Ständer dessförinnan af Konungen eller StatsRådet sammankallade, upp - April, I. sid. 2O7; d. 11 April, I. sid. 350—361; d. 27 Maji, II. sid. 490—499; d 3 Junii, I. »id. 141, och d. 11 Junii.
PresteStåndet» Dito d. 7 April och 6 Junii a0l8> »id. 460, 3 Bandet, och sid. 596, 5 Bandet.
Borgare - Ståndet» Dito d. 4 och 0 April, »id. 1591, 1690 samt den 5 och 0 Junii sid. 2O99, 3113- BondeStåndet* Dito d. 4 April, »id. 08» 4 Bandet, samt den 5 Junii »id. 307, 5 Bandet. 6l. Alla afgifter, som Riksens Ständer under de i föregående /. nämnda Titlar beviljat, skola utgöras intill slutet af det åi*, under hvars lopp den nya Bevillning gen af Riksens Ständer fastställd blifver.
Se Bihanget, 3 Bandet sid. 47. Ridder*kapets <?ch Adelns Protocoll d. 23 22 Constitutions- Utskottets betänkanden. höre Bevillningen, hvartill alla ofvannämnda afgifter räknas, med det årets utgång, då en sådan Riksdag börjar.
April löts, II. sid. 1/q. d. 2 Maji, I. »i(3. 12, ij, Prejf.eStåndpfi Dito d. 25 April igjö, sid. 156, 4 Bandet.
Borgare - Ståndets Dito d. 2i och 23 April, sid. 190Ö, 1961.
BondeStåudets Dito d 21 April sid. 304. 4 Bandet. §• 102.
Denna Domstol, som Riks-Rätt kallas, skall i sådant fall bestå af Presidenten uti Konungens och Rikets Svea Hof-Rätl, hvilken deruti före Ördet, Presidenterne uti alla Rikets Collegier Fyra de äldste Stats-Råd, Högste
Befälhafvaren öfver de i Hafvudstaden tjenstgörande Troupper, Högste närvarande Befälhafvaren för den vid Hufvudstader. för lagde Escadern af Arméens Flotta, tvenne de äldste Råd i Denna Domstol, som Riks-Rätt kallas, skall i sådant fall bestå af Presidenten uti Konungens och Rikets Svea HofRätt, hvilken deruti före ordet, Presidenterne uti Rikets Krigs-, Kammar-, Bergsoch Commerce Collegicr samt KammarRätt, Fyra de äldste StatsRåd, Högste
Befälhafvaren öfver dei llufvudstaden tjenstgörande Troupper, Högste närvarande Befälhafvaren för den vid Iiufvndsta - Constitutions-Zjtskottets betänkanden. 23 Svea HofRätt och det äldste Råd i hvarje af Rikets Collegier.
Då antingen Justitiae Cancelleren eller Justitia Ombudsmannen finner sig befogad att Högsta Domstolen samfällt eller särkilde Dess Ledamöter inför RiksRätten tilltala, aske han hos Presidenten i Konungens och Rikets Svea Hof-Rätt, såsom Riks-Rättens Ordförande, laglig kallelse å den eller dem, som skola tilltalas.
Skulle emot förmodan han detta underlåta eller någon af de öfrige förenämn - den förlagda Escadern af Arméens Flotta, tvänne de äldste Råd i Svea HofRätt och det äldsta Råd i hvarje af de Fem här ofvan nämnda Collegier.
Då antingen JustitiaeCancelleren eller Justinaa Ombudsmannen finner sig befogad att högsta
Domstolen samfällt el er särskilde dess ledamöter inför RäksRätten tilltala, aske han hos Presidenten i Konungens och Rikets Svea HofRätt, såsom RiksRättens Ordförande, laglig kallelse å den eller dem, som skola tilltalas.
Presidenten i HofRätten foge derefter anstalt om RiksRättens sammanträde, för att kallelsen utfärda och målet vidar* i laglig ord - *4 Constitutions Utskottets betänkande, de Embetsman undandraga sig att uti RilcsRätten deltaga, stånde de, för en sådan uppsåtlig försummelse af deras Ämbetspligt, till lagligt ansvar.
Ledamöter laga förfall , eller linnes emot någon af dem Laga jäf, vare ändock Rätten domför, om Tolf deruti sitta.
Är Presidenten i Hof-Rätten af laga förfall eller jäf hindrad, företräde dess ställe den äldste i tjenst varande Presidenten.
Denne domstol åge, sedan ransakningen fulländad är och
Skulle emot förmo an han detta underlåta, eller någon af de öfriga förenämnda Ämbetsmän undandraga sig att uti RilcsRätten deltaga stånde derför till lagligt ansvar, såsom för annan uppsåtlig försummelse c f deras ämbetspligt.
Hafva en eller flere af RiksRättens Ledamöter laga förfall, eller fi nnes emot någon af dem laga jäf, vare ändå Rätten Domför, om Tolf deruti sitta.
Brister något i detta antal, tillkalle då Riks Rätten, af de äldste i ordning varande Stats Rådets Ledamöter samt [IofRätts och vederbörande Colle gii Råd, så många att Rätten Constitutions-Tjtskottcts betänkande.
25 sådan dom ändra , Konungen dock obetaget att göra Nåd , hvilken likväl icke må sträcka sig till den dömdes återinsättande i Rikets tjenst.
Rätten blifver domför ; iakttagandes dervid, att kallelsen utfärdas till närmaste Ledamot af det eller de Werk, hvarifrån det bestämda antalet ej utgått: och böra i ofvannämnde händelse, Högste Befälhafvarén öfver Hufvudstadens Garnison ersättas af Krigs-HofRättens äldste JVUditaire-Ledamot, samt Högste Befälhafvaren för Armeens Flottas Escader vid tlu vudstaden , af den som närmast honom eger Befälet.
S, Prot, 5:dje Sami. 26 Constitutions- Utskottets betänkanden.
Presidenterne, af den Ledamot som innehafver högsta Ämbetsvärdigheten.
Denna Domstol åge, sedan ransakningen är fulländad och Domen efter Lag fälld , att densamma för öppna dörrar afkunna.
Ingen håfve magt att sådan Dom ändra, Konungen obetaget, att göra Nåd, hvilken likväl icke må sträcka sig till den -persons återinsättande i Rikets tjenst, som blifvit dömd sitt Ämbete förlustig.
Ridderskapets och Adelns Protocoll d. 5 Junii 1818- I- 8*d. 141; d. 11 och 25 Junii, II. sid. 457; d. 27 Junii, II. sid. 511—,5iö Preste-Ståndets Dito d. 6 och 27 Juni 1818 . sid. 396, 5 Bandet, och sid, 165, 6 Bandet.
Cons tit utions-Utskottets betänkande. 27 Borgare - Ståndets Dito d. 5, 8 och 27 Junii, sid 2899, 3113, 3387- Bonde-Ståndets Dito d. 5 Junii, sid. 307, 5 Bandet, samt d. 26 Junii, sid. 188, 6 Bandet. §. 107. 1.
Rikets sannskyldiga nytta, eller att någon Stats-Se« creterare eller Föredragande af Cornmando-mål icke med oväld . . . blifvit gjord.
► Ridderskapets och Adelns Protocoll den 7 April, I. sid. 287; d. xi 28 Constitu/tions- Utskottets betänkande.
April, I. sid. 355—553; d. 27 Maji, II. sid. 491—499; d. 5 Junii, I. sid. 142, och d. 11 Junii.
PresteStåndets Dito d. 7 April 1818) s‘d. 460, 3 Bandet.
Borgare - Ståndets Dito d. 4 och 8 April, sid. 1591, 1690.
BondeStåndets Dito d. 4 April, sid. 88» 4 Bandet. 2.
Frågor uti detta amne kunna i Riksens Ständers Plena väckas, och afandra Riksens Ständers Utskott, än Constitutions-Utskottet, hos Stånden andragas, men icke af Riksens Ständerafgöras, förr än sistnämnde Utskott deröfver blifvit hördt.
Under Rik sens Ständers öfverläggningar derom skola icke Konungens beslut uti mål, som röra enskilde Personers eller Frågor uti detta ämne kunna i Riksens Ständers Plena väckas, och af andra Riksens Ständers Utskott, än Constitutions-Utskottet, hos Stånden andragas.
Sedan sistnämnda Utskott deröfver blifvit hördt, af gäre Riksens Ständer dessa frågor i de fall, der Utskottet dem till Riksens Ständers i denna §. omfönnäldta 'pröfning och behandling Constitutions-Utskottets betänkanden.
129 Corporationers rättigheter och angelägenheter, kunna ens nämnas, ännu mindre någon Riksens Ständers pröfning underställas. öfverlcmnadt.
Under Riksens Ständers öfver läggningar derom, skola icke Konungens Beslut . . . pröfning underställas.
Ridderskapets ®ch Adelns T rotocoll d. 9 Maji l8‘8» 1- öd. 206; d. 23 Maji, II. öd. 137— 201; d. 5 Junii, 1. sid. 140, och d 11 Junii PresteStåndets Dito d. 13 Maji rörö» sid. 379, 4 Bandet.
Borgare - Ståndets Dito d. 8 och 13 Maj, sid 2354, 2449.
Bondeståndets Dito d. 8 Maji, sid. 55.
5 Bandet. Riksdags-Ordningen. §. 14. 3 och 4 Morn: eller 6, 7, 8, 9 och 10 puncterne.
Talen skola ske . . .
Valen skola inför Magistraten, på ske inför Magistrasätt å hvarje ort hit- ten, efter det å hvar - 30 Constitutions Utskottets hetänkanclen, tills öfligt varit, och beräknas rösterne efter hvad hvar och en af de väljande till Staden skattar, samt för Falu Bergslag , efter FjerdepartsGnifvedelarna.
Annorlunda än genom ordentlig omröstning, med slutna sedlar, af Borgerskapet, eller af detsamma utsedde Electorer, må Riksdagsfullmägtig icke kallas.
Götheborg ege rätt att sända Trej Städerne af Första Classen : Norrköping, Carls krona, Gelle, och af Andra Classen : Upsala , Malmö , Calmar, Westervik , Westerås, Uddevalla och Wisby hvardera Två, samt alla öfrige Städer, jemte Falu-Bergslag, hvardera En FullmägtigBlifver någon Stad je ort hittills ö/liga valsätt, deruti likväl ändring kan ega ruin, enär antingen någon Stads samtelig e v alber ät tigad t Invånare, eller ock en eller flere Classer bland dem hos Konungen anhålla om fastställande af en ny Dal-ordning för Staden, och Konungen, efter vederbörandes hörande , funer skäl att härtill samtycka.
Då valen förrättas af Borgerskapet samfält, och icke af Electorer , beräknas rösterna efter hvad hvar och en af de väljande till Staden skattar, samt för Falu-Bergslag, efter Fjerdeparts- Grufvedelarna.
Annorlunda än genom ordentlig omröstning, med slutna sedlar. af Constitutions-XJtskottets betänkanden. 31 till Andra eller Första Classen uppflyttad, njute ock rätt att sända Tvänne Fullmägtige.
Alla Städer af de tvänne högsta Classerna vare förbundne att sända minst En Fullmägtig ; men af de öfrige kunna Två, högst Tre, der dem så godt synes, förena sig om en Person, hvilken dock måste vara till Riksdagsman vald för en af dessa Städer, der han sjelf Magistratsperson eller Borgare är etc.
Götheborg ege rätt att sända Tre , Städerne af Första och Andra Classerna hvardera Två , samt alla öfrige Städer, äfvensom FaluBergslag , hvardera En fullmägtig.
Alla Städer af de tvänne högsta Classerna vare förbundne att sända minst En Fullmägtig; men af de Öfriga kunna Två, högst Tre, förena sig om en person, hvilken dock måste vara till Riksdagsman vald för en af dessa Städer, der han sjelf Magistratsperson eller Borgare är etc.
Se Bihanget, 3 Bandet, sid. 4Q. Ridderskapett och 32 Constitutions•
Adelns Protocoll den 27 April II. sid. 369; d. 4 Maji, I. sid. 89 —93; d. 27 Maji, lL. *id. 490—499; d. 5 Junii, I. sid. 142, och den 11 Juni!- Freste-stXndet» Protocoll d. 5 Junii lgitJ, sid. 373. 5 Bandet Borgare Ståndet» Dito d. 25 och 27 April, sid. 2000, 2080.
Bonde-Ståndets Dito d. 25 April, sid. 350. 4 Bandet. §• 29.
1. puncten.
Constitutions-Utskottet, som utgöres af Tjugufyra Ledamöter , tillkommer att, i den ordning Regerings - Formen föreskrifter, granska Rikets Grundlagar, samt upptaga frågor och till Plena afgifva Förslag om ändringar, förbättringar - Constitntions-Utskottet, som utgöres af Tjugufyra Ledamöter , tillkommer att, i den ordning Regerings - Formen föreskrifver, granska Rikets Grundlagar , samt upptaga frågor och till Plena afgifva Förslag om ändringar , förbättringar - Constitutions•
33 gar och förklaringar deraf ; hvaröfver Ståndens Ledamöter vare obetaget, att in Pleno yttra sina tankar, men Riksens Ständer ej förr än 8 den nästföljande Riksdagen må besluta, etc. gar och förklaringar deraf; hvarvid iakttagas bör, att flera Moment, hvilka med hvarandra ej äga den nödvändiga gemenskap , att de samfält mäste antagas eller förkastas, icke må tillsammanställas förr éin vid den slutliga Redaction, som, sedan de blifvit särskildt antagna, kan finnas af nöden.
Ståndens Ledamöter vare obetaget, att öfver Constitutions - Utskottets Förslag in Pleno yttra sina tankar , men Riksens Ständer må derom ej förr än å den nästföljan Riksdagen besluta, etc.
Se Bihanget, 3 Bandet, «id. 56.
RiddergUapet* och Adeln» Protocoll d. 2 Bihang till R. S.
Prat. 3- eije Sami. 5 34 Constitutions-Utskobtets betänkande.
Maji 1818' I* *>d. 4 ocb d. 4 Maji, I. *id. 85- Preste-StSndeta Dito d. 4 Maji *8*8 r »>d. £76, 4 Bandet.
Borgare - StSndet» Dito d. 30 April och d. 13 Maji 1818, *id. 2149 och &449- Bonde Ståndet» Dito d. 30 April, 1818» »»8. 426 4 Bandet. 6.
Skulle Utskottet anmärka, att StatsRådets Ledamöter samfällt, eller en ellar flere af dem, uti dera9 rådslag om allmänna mått och steg, icke iakttagit Rikets sannskylldiga nytta, eller att någon Stats-Secreterare icke med oväld, nit, skicklighet och drift sitt Förtroende Ämbete utöfvat, skall Utskottet då sådant för Riksens Ständer tillkännagifva , hvilke, Skulle Utskottet anmärka att Stats-Rådets Ledamöter samfällt, eller en eller flere af dem, uti deras rådslag om allmänna mått och steg, icke iakttagit
Rikets sannskyldiga nytta, eller att någon Stats-Secreterare eller Föredragande af Cornmandojnål icke med oväld, nit, skicklighet och drift sitt FörtroendeÄmbete utöfvat, skall Utskottet då sådant Constitutions-Utskottets betänkanden.
Se här ofvan Förslaget till ändring i 1 Mom# 107. §.
Frågor i detta amne kunna i Riksens Ständers Plena väckas, och af andra Riksens Ständers Utskott, än Constitutions Utskottet, hos Stånden andragas, men icke af Riksens ^tänder afgöras £örr Frågor uti detta ämne kunna i Riksens Ständers Plena väckas, och af andra Riksens Ständers Utskott, än Constitutions - Utskottet, hos Stånden andragas.
Sedan sistnämnda Utskott der* gö Constitutions Utskottets betänhanden. än sistnämnde Utskott deröfver blifvit hördt.
När frågor etc. % Alla omröstningar i Utskotten ske Ståndsvis.
Stadna dervid Två Stånd emot Två, skola de särskilda meningarne, såsom alternativer, i Förslaget intagas.