Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti infordradt underdånigt utlåtande, i fråga om användandet af det vid sednaste riksdag för befrämjande af slöjdexposi tioner anvisade anslag, fästade Kommers-kollegium uppmärksamheten derpå, alt det skulle vara i hög grad önskligt att en ny allmän slöjdexposition, så snart lämpligen ske kunde, härstädes komme lill stånd, och att anordningen af densamma blefve i yttre hänseenden sådan, att den någorlunda motsvarade nutidens anspråk; men alt väsendtliga hinder deremot mötte till följd af bristen på en i afseende å utrymme och ändamålsenlighet i öfrigt tjenlig lokal att för expositionen begagnas; hvarföre Kollegium, bland annat, i underdånighet föreslog, ali åt Ofver-Intendents-embetet och andra sakkunnige personer måtte uppdragas, alt, derest icke bland Kronans bus och byggnader passande lägenhet vore att tillgå, uppgöra ritning och kostnadsförslag för uppförande af provisionel expositionsbyggnad.
Nära samtidigt härmed hade Kommers-kollegium med förord till Kongl. Maj:t öfverlemna! en underdånig skrifvelse af ofvanbemälde Styrelse, deruti anfördes, att, sedan erfarenheten bekräftat, att den inom Slöjdföreningens Söndags- och Aftonskola följda undervisningsordning vore till sina grunder rigtig, tiden syntes vara inne för utarbetandet af en omfattande undervisningsplan, afsedd för arbetare inom industriens särskilda hufvud-yrken ocb deras underafdelningar, men att den af skolan hittills mot hyra begagnade, för en så beskaffad läroanstalt i alla hänseenden olämpliga lokalen hindrade ett fullständigt ordnande af skolans verksamhet.
I det afseendet förekomme, bland annat, dels att undervisning i skiljda lärosalar måste meddelas do manliga och qvinliga elever, hvilka skolan, enligt gällande stadgar, vore förbunden emottaga, äfvensom i öfrigt inom skolan all gemenskap mellan lärjungar af olika kön undvikas, hvarförutan och då undervisningen vore olika för särskilda yrken, men likväl mäste samtidigt meddelas å de knappa tider, då yrkesarbelaren hade ledigt alt besöka skolan, jemväl i detta hänseende skiljda lärosalar vore af Slats-Ulskottets Utlåtande J\s 99. 87 nöden, dels ock att antalet af dem, sorn önskade begagna undervisningen, vore i ständigt tilltagande, ehuru bristande utrymme icke medgåfve mottagandet af alla sökande.
I allmänhet blefve, intilldess skolan finge egen lokal, nästan alla sträf— vanden att förbättra och utvidga läroanstalten tillintetgjorda i följd af missgynnande förhållanden; likasom läroverket komrae att befinna sig på en osäker och vacklande fot, så länge dess tillvaro vore i någon mån beroende af en enskild husegares skön.
Nyligen hade förekommit en ytterligare omständighet, som visade den äfventyrliga belägenhet, hvaruti läroverket i berörda afseende sig befunne, i det skolan blifvit uppsagd till aflyttning innevarande års höst frän sin nuvarande lokal, och husegaren medgifvit kontraktets förlängning på ytterligare tre års tid, eller intill den 1 Oktober 1866, endast mot vilkor af hyrans förhöjning från 6,000 till 8,000
R:dr för år, så att Skol-styredsen måst hos Stockholms stads Drätsel-kommission göra framställning om årlig tillökning med 2,000
R.dr af det från stadens medel utgående hyresbidraget.
Af dessa och andra orsaker hade skolan största behof af ny lokal, som erbjöde erforderligt utrymme, och medgåfve undervisningens planmessiga ordnande.
Styrelsen, som ansåg enda nivägen alt erhålla en sådan lokal vara nybyggnad på en rymlig och välbelägen plats, erinrade tillika, att, om ändamålsenligare lokal för skolan finge medelst nybyggnad anskaffas, den vigtiga fördelen skulle kunna dermed förenas, att den nya byggnaden jemväl kunde, ulan betydlig tillökning i kostnad, inrättas och användas för alltmera af behofvet påkallade offentliga utställningar af inhemska industrialster; och hemställde Styrelsen, att densamma finge gå i författning om uppgörande af ritningar och kostnadsförslag till ny skolhusbyggnad, beräknad, med hänsigt till det jemt tilltagande antalet elever, för undervisning af om möjligt ända lill 300 qviniiga och 1,000 manliga lärjungar, samt jemväl afsedd att användas för allmänna industriutställningar, till hvilken framställning Kongl. Maj:t genom nådigt
Styrelsen uppdrog sedan åt sin ordförande, Öfversten m. m. C. Stål, att, i samråd med skolans föreståndare, besörja undervisningsplanens utarbetande samt upprättande, i öfverensstämmelse dermed, af ritningar och förslag till nybyggnaden; hvarjemte Styrelsen anmälde att bland tomtplatser, som för den föreslagna nybyggnaden ifrågakommit, ingen ansetts lämpligare an den vid Mäster Samuelsgalan, emellan Öfre och Nedre Bangtänderna, i qvarteret Beridarebanan belägna, som nu innehafves af Landtbruks-akademien, hvilken icke heller förmodades vara obenägen att upplåta denna tomt, derest Akademien, vid nybyggnadens utförande, finge sitt behof af nödiga lokaler lillfredstäldt, dervid, bland annat, påräknades en större lägenhet för utställning af landlbruksredslcap.
Emellertid hade efter hvad vidare omförmäles, denna plan ej kunnat utföras, enär vid anställd undersökning, dels det beräknade utrymmet befunnits nog knappt för det afsedda ändamålet, dels åtskilliga andra hinder och omständigheter af be tänklig art förekommit, härledande sig från svårigheten att förlika skolans inredning 88 Stats-Utskottets Utlåtande M 99. med den, som Landtbruks-akademiens lokaler fordrade, hvarföre fråga då blifvit väckt, huruvida icke åt Akademien, i utbyte mot dess nuvarande hus och tomt, kunde, efter Teknologiska Institutets flyttning till dess nya lokal, upplåtas det Kronans hus vid Mäster Samuelsgatan i qvarteret Sporren, som af Institutet hittills begagnats, och hvilket, jemlikt Kongl. Majits och Rikets Ständers vid 1856—1858 års riksdag fattade beslut, eljest borde för Statsverkets räkning försäljas, så snart Institutet erhållit fullständigare ny lokal.
Sistnämnda hus, som tillförene, innan Teknologiska Institutet der inrymdes, under flera år af Akademien begagnats, ansåges uppfylla alia fordringar på lägenheter för Akademiens behof vida bättre än Akademiens nuvarande byggnader, och dessutom kunna genom lägenheters uthyrande bereda Akademien en inkomst, ungefärligen motsvarande beloppet af den hyra, som bodlägenheterns i dess närvarande hus lemnade; och som samtidigt härmed, jemväl Chefen för de geologiska undersökningarne, Professoren A. Erdmann, anmält behofvet af egen arbetslokal för geologiska byrån, samt för förvarandet och ordnandet af de med undersökningarnes fortgång alltjemt sig ökande geologiska samlingarne, äfvensom tillhörande kartor ra. m. för bildande af ett geologiskt museum, jemte uppgift, å det utrymme, som dertill erfordrades, öfverlemnades denna anmälan till Öfversten Stål för öfvervägande, huruvida, i händelse utbytet af Akademiens tomt och åbyggnader mot Teknologiska Institutets hittillsvarande hus komme att ega rum, inom den för Slöjdskolan tillämnade nybyggnad utrymme i stället kunde beredas för det geologiska museet, hvarefter bemälde Öfverste, under nämnda förutsättning, aflemnade till nådig pröfning en generalplan lill uppförande och ordnande af nybyggnaden å Landtbruks-akademiens tomt, afsedd att inrymma lokaler för samtliga nu omförmälda föremål.
Öfver detta förslag att utbyta Landtbruks-akademiens och Teknologiska Institutets nuvarande tomter och åbyggnader hördes Akademien, som, jemte erinran, bland annat, alt Akademiens hus, hvilket hufvudsakligen på Statsverkets bekostnad uppförts, i nådigt Bref den 7
December 1841 förklarades böra anses såsom Akademiens tillhörighet och fortfarande af densamma disponeras, dock utan rättighet att detsamma sig afbända, samt med skyldighet alt af egna medel bekosta hvad för egendomens försättande i erforderligt skick och för densammas framtida underhållande kunde åtgå, och att detta hus hittills tillfredsställt
Akademiens behof af utrymme och jemväl för uthyrda lägenheter lernnat en årlig inkomst, för närvarande uppgående tili omkring 3,000
R:dr om året, lörklarade det Akademien vore villig medgifva, att det ifrågasatta bytet egde rum, under följande vilkor: l:o. att utbytet af Akademiens hus och tomt emot den af Teknologiska Institutet ännu disponerade egendom skedde fullständigt, så att sistnämnda egendom tillerkändes Akademien såsom dess tillhörighet med full dispositionsrätt, dock utan rätlighet att densamma sig afhända; 2:o. Slats-Ulskottets Utlåtande M 99. 89 2:o. att, sedan besigtning till utrönande af de brislfälligheter, sorn å Teknologiska Institutets hus förefinnas, blifvit af Öfver-Intendents-embetet i närvaro af Akademiens ombud anställd och förslag upprättadt öfver kostnaden för husets fullständiga inre och yttre reparation, i förening med de förändringar, som för Akademiens behof finnas nödiga, huset blefve i öfverensstämmelse med reparationsförslaget försatt i behörigt skick, utan att Akademien derför finge vidkännas någon kostnad; 3:o. att såsom ersättning för den gasledning
Akademien låtit i sitt hus ombesörja, den i huset nu befintliga gaslysnings—inrättning, i synnerhet hvad beträffade de fasta rörledningarne, kostnadsfritt till Akademien öfverlemnades; och 4:o. att i nybyggnaden på Akademiens nuvarande tomt anordnades och till Akademiens fria förfogande upplätes en för utställning af landtbruksredskap passande och tillräckligt stor lokal, jemte kontor och lägenhet för förevisare, hvaremot Akademien ville frånsäga sig allt anspråk på sitt nuvarande hus, och de materialier, som efter dess nedrifvande kunde tillgodogöras, och ej heller fordra ersättning af Statsmedel, för den beräknade inkomsten af de i detta hus uthyrda lägenheter, med likväl förbehållen rätt för Akademien, att fortfarande uppbära den afgift af 500 R:dr, hvilken nya Elementarskolans Direktion, såsom ersättning för det lill nämnda skola upplåtna, på Akademiens tomt belägna för detta Pistolsmedhuset, bör, på grund af Kongl. Majlis nådiga Bref den 3 Oktober 1855, till Akademien årligen inbetala; äfvensom Akademien särskildt anhöll, alt, för den händelse förslaget att i sammanhang med ofvanomförmälda egendomsbyte bereda Akademien utställningslokal för landtbruksredskap å Akademien nu tillhöriga tomt skulle komina att förfalla, Kongl.
Majit måtte för ifrågavarande behof hos Rikets Ständer äska ett särskildt anslag af 50,000 R :dr; hvarefter och sedan vid hållen värdering och besigtning, de särskilda busen och tomterna i deras nuvarande skick uppskattats: Landtbruks-Akademiens till 109,700 Ridr, deraf 41,700 Ridr beräknats för sjelfva tomten, och Teknologiska Institutets till 72,000 Ridr, hvarvid den upplysning tillika meddelats, att byggnaderna å Akademiens tomt, med dels sten- och dels trätrappor, väl i allmänhet till deras inredning vore i försvarligt skick, men att plåttak, rökgångar, sandstenssocklar, likasom yttre rappning och oljemålning å fönster och poster, funnits bristfälliga; och ansågs kostnaden för allo erforderliga reparationer å och de förändringar af byggnaden på Teknologiska Institutets tomt, som uppgifvits nödiga för Landlbruks-akademiens inrymmande derstädes, komma att uppgå till 18,255 Ridr 50 öre, samt Kongl. Majit förordn31 om utarbetande af fullständigt kostnads- och byggnadsförslag, i enlighet med den af Öfverste Stål ingifna planen, för ifrågavarande nybyggnad, bade sådant förslag med tillhörande ritningar, beskrifning, arbetsplan, m, m. blifvit uppgjordt och sedermera af Öfver-Intendents-embetet granskadt; och inhemtas af dessa handlingar hufvudsakligen: att af byggnadstomtens hela areal, Bih. lill R.
Prof. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 9 Hafi. 12 90 Stals-Utskottets Utlåtande M 99. uppgifven till 29,760 qvadratfot, sjelfva byggnaden, af 192 fots längd och 153 fots bredd, skulle upptaga 25,860, och gården 5,900 qvadratfot; att för vinnande af erforderligt utrymme, byggnaden måste uppföras i fyra våningar, och jemväl förses med attik våning på södra, och med en öfverbyggnad på norra sidan; att, vid fördelning af det utrymme af ungefär 74,400 qvadratfot, som inom den nya byggnaden blefve att tillgå, — dervid, enär allmänna industriutställningar endast egde rum sommartiden, då undervisningen i slöjdskolan inställes, anordnandet af skolans lärosalar skett med behörigt afseende på dessas användande för utställning af industri alster, — vöre beräknade: för geologiska museum 17,500 qvadratfot, laboratorii-källaren af 714 qvadratfot oberäknad. för expositionslokalen för landtbruksredskap 5,300 » för Slöjdskola!), med utrymme för 1,280 samtidigt närvarande lärjungar 51,600 » deraf för Slöjdskolan uteslutande 23,800 samt för skolan och industriutställningarne gemensamt 27 800 qvadratfot; att för utställning af större macbiner och tyngre effekter vä! icke funnes plats inom sjelfva byggnaden, men att för ändamålet tjenlig lokal kunde vinnas, om gården blefve med glastak försedd, och att likaledes å nya elementarskolans rymliga gård, som genom en portgång blefve satt i förbindelse med gården till del nya huset, kunde uppföras provisorisk byggnad, äfvensom, derest behofvet kräfde ännu större utrymme, nämnda skolas gymnastiksal och lärosal ansåges möjligen kunna till begagnande vid förefallande industriutställningar upplåtas; att endast några få rum skulle erhålla egna eldstäder, men uppvärmningen af huset i öfrigt ske medelst upphettadt vatten, cirkulerande i rör under golfven, i sammanhang hvarmed fullständigt system för luftvexling i lärosalarne borde ordnas; samt att, med beräkning, det reparationsarbetena å det af Teknologiska Institutet nu begagnade hus, så snart Institutet från detsamma utflyttat, finge företagas och blefve fullbordade till Augusti månads utgång innevarande nr, så att huset då kunde till Landtbruks-akademien allemnas, och att Akademiens hus, genast efter det detsamma blifvit utrymdt, finge nedrifvas, arbetena för nybyggnaden å tomten innevarande år borde påbörjas, och sedermera under de på följande åren så bedrifvas, att huset vore färdigt alt till vederbörande allemnas i September månad 1866, vid hvilken tidpunkt hyreskontraktet om nuvarande skollokalen (illändalöper.
Beträffande kostnaden för ifrågavarande byggnadsföretag hade densamma, enligt det deröfver uppgjorda förslag, ansetts uppgå till 515,000 R:dr. hvaraf, i förhållande till det utrymme, som i den nya byggnaden för de särskilda inrättningarne afses, beräknats att belöpa: på geologiska museum R:dr 123,600.
» expositionslokalen för landtbruksredskap » 56,050. Stats-Utskottets Utlåtande JYs 99- 91 på lokalen lör allmänna industriutställningar och slöjdskolan gemensamt » 190.550. » slöjdskolan uteslutande » 164,800.
Summa R;dr 315,000.
I fråga åter om de erforderliga medlen, för bestridande af denna kostnad, hade Styrelsen för Slöjdskolan anmält, att skolan, i följd af testamente utaf Kontraktsprosten i Tegneby pastorat på ön Oroust, N. J. Sjöstedt, gifvet »för att dermed bilda en särskild afdelning för flickors undervisning», arisåges kunna lill nybyggnaden bidraga med ett belopp af 55,000 R:dr, hvarförutan Sloekholms Magistrat och Borgerskaps äldste, som blifvit hörde i frågan om och i hvad mån bidrag från Stockholms stad till byggnadskostnadens bestridande kunde påräknas, efter det stadens Arkitekt, som granskat planen, öfver densamma afgifvit ett i hufvudsaken fördelaktigt omdöme, förklarat, att, såsom tillskott för ifrågavarande byggnadsföretag från stadskassa!) en summa af 160,000 R:dr komme att utbetalas, med 40,000 R:dr under år 1863 och med 120,000 R:Jr und er 1864, varandes härvid inga andia vilkor fästade, än hvartill Skolstyrelsen sjelf förbundit sig, nemligen att å de tider om året, då den åt skolan ämnade lokalen icke för undervisning derstädes begagnas, den i stället må till allmänna industri-utställningar upplåtas; uti hvilket Magistratens och de äldstes yttrande Ofverståthållare-embetet jemväl instämt.
Med afseende så väl ä hvad styrelsen för den Svenska Slöjdföreningen inrättade Söndags- och Aftonskola anfört rörande behofvet af ifrågavarande läroanstalts utvidgning och förseende med en för dess ändamål lämplig och tillräcklig lokal, som ock å de synnerliga fördelarne för det allmänna, att, i sammanhang med en ny byggnad för nämnda ändamål, jemväl af behofvet påkallade lägenheter kunde beredas för allmänna induslriexpositioner, för utställning af landtbruksredskap och modeller, samt för geologiskt museum, hvars ordnande och uppställning, oaktadt do värderika samlingarne år ifrån år ökades genom de inom landets olika trakter fortgående geologiska undersökningarne, icke kunde på ändamålsenligt sätt ega rum i den till läge och beskaffenhet mindre lämpliga och i afseende ä utrymmet redan nu otillräckliga, i enskildt hus föihyrda lokal, hvarest dessa samlingar hittills förvarats; samt då den förlust, som kunde anses uppstå genom borttagandet af de å Landtbruks-akaderoiens tomt nu befintliga åbyggnader, till sin betydenhet väsendtligen förringades vid betraktande deraf att dessa lägenheter, om de skulle försättas i laggildt och fullgodt skick, inom kort i reparationskostnader kräfde dryga utgifter, har Kongl. Majit' nu föreslagit, att Rikets Ständer måtte dels medgifva utbyte af Landtbruks akademiens nuvarande tomt med åbyggnader emot den af Teknologiska Institutet hittills begagnade fasta egendom, på de af akademien uppgifna vilkor, så att sistnämnda egendom, i stället att försäljas, måtte, sedan densamma efter Institutets flyttning undergått reparation, få af Akademien öfvertagas och Akademiens 92 Siats-Utskottets Utlåtande M 99. gamla tomt, efter derå nu befintliga åbyggaders nedrifning, disponeras för det i ofvannämnda afseende tillämnade nybyggnadsföretaget, dels ock anvisa ett anslag af 500,000 R:dr, till utgående med 100,000 R:dr under hvartdera af åren 1864, 1865 och 1866, för att, jemte den af Stockholms stad beviljade anslagssumma och de medel, hvilka Slöjdskolans Styrelse förmält sig blifva i tillfälle att tillskjuta, användas till uppförande å Akademiens tomt af ny byggnad för omförmälda särskilda ändamål, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med de af Ofverste Stål uppgjorda ritningar och förslag.
Af Rikets Ständer är vid flera tillfällen, då statsbidrag lemnats åt Svenska Slöjdföreningens skola, erkändt och vitsordad t det välgörande inflytande, densamma haft på den inhemska slöjdskicklighelen.
Skolans rastlösa verksamhet, dess ooflåtliga bemödande att sprida insigt i tekniska och dermed gemenskap egande ämnen, dess förmåga att utbilda smak och arbetsskicklighet bland det högst betydliga antal clever, som derstädes åtnjutit och ännu erhåller undervisning, hafva åt denna läroanstalt förskaffat ett rättvist anseende och förtroende och Staten synes således icke böra undandraga sig att fortfarande understödja detta läroverk, hvars utveckling och bestånd, med afseende å dessa förhållanden, med skäl bör betraktas såsom en för hela landet vigtig angelägenhet; och då ådagalagdt är, att ifrågavarande undervisningsanstalt, för att än vidare kunna gagna det allmänna, är i behof af en egen ändamålsenligt ordnad och lämplig lokal, äfvensom att de för en sådan lokals anskaffande erforderliga medel till hufvudsaklig del måste, så vida den nu ifrågaställda nybyggnad skall kunna bringas till verkställighet, af Rikets Ständer anvisas, får, efter tagen kännedom af kostnadsförslag, ritningar och öfriga detta ärende tillhörande handlingar, Utskottet, enär den föreslagna, Landtbruks-akademien tillhöriga tomt, med ett centralt läge, genom sin rymlighet, enligt hvad vederbörande upplyst, medgifver uppförandet derå af en byggnad, uti hvilken så väl Slöjdskolans som öfrige i Kongl. Maj:ts nådiga Proposition omförmälda inrättningar kunna, på ett särdeles lämpligt sätt, sammanföras samt emot den uppgjorda kostnadsberäkningen någon anmärkning hos Utskottet ej förekommit, tillstyrka, alt Rikets Ständer, jemte det de medgifva utbyte af Landtbruksakademiens nuvarande tomt med åbyggnader emot den af Teknologiska Institutet hittills begagnade fasta egendom, under iakttagande af de vilkor, som i Kongl. Maj:ts nådiga Proposition uppgifvas, bevilja en summa af 500,000 R:dr till utgående från Riksgäldskontoret med en tredjedel under hvartdera af åren 1864, 1865 och 1866, för att tillika med det af Stockholms stad utlofvade bidrag och de medel, Slöjdskolans styrelse förmält sig dessutom ega att härtill disponera, användas till uppförande å Akademiens tomt af en ny byggnad för ofvannämnda särskilda ändamål. Stats-UtskoUets Utlåtande <M 99. 93 48:o-
Vid behandlingen af den i nästföregående punkt omförmälda fråga, har Utskottet jemväl förehaft följande inom Preste- och Borgare-Stånden väckta och lill Utskottet remitterade motioner, nemligen: a) af Herr J. A. Lemchen, som, jemte erinran om de stora framsteg
Jönköpings stad i sednare tider gjort och hurusom derstädes funnes flera fabriker af betydligt omfång, som lemnade sysselsättning och förtjenst åt ganska många arbetare och hvilkas tillverkning uppginge till ett ganska högt värde, uti en inom BorgareStåndet vackt motion (JVs 284), fästat uppmärksamheten å angelägenheten deraf att tillfälle till undervisning bereddes ortens befolkning, för att kunna utveckla de goda naturanlag, som i allmänhet hos densamma lörefunnes, samt i sådant afseende hemställt, att Rikets Ständer måtte bevilja ett anslag af 42,000 R:dr, att årligen utgå för en teknisk Slöjdskola i nämnde stad, när den der blefve inrättad, och har, för alt ådagalägga befogenheten af sin framställning, motionären hos Utskottet företett åtskilliga officiela handlingar, hvaraf hufvudsakligen inhemtats, alt i Jönköping funnos år 1862, 22 fabriker, vid hvilka 678 arbetare voro anställde oeh tillverkningsvärdet under året uppgått lill 936,763 R:dr, ehuru ett par af dessa fabriker, nemligen Munksjö pappersbruk och en tapetfabrik varit i gång blott en mindre del af året; att antalet af handtverkare, som höllö verkstad, utgjorde 431, hvilka begagnade biträde of 122 gesäller, 143 lärlingar och 7 andra arbetare, samt att vid Stensholms pappersbruk mera än 300,000 fö papper, för ett värde al vid pass 180,000 R:dr, tillverkades och 91 ständige arbetare voro sysselsatte; att för öfrigt Husqvarna gevärsfaktori, hvarest en större mängd gevär och andra skjutvapen med tillbehör tillverkades icke blott för Kronans räkning, utan äfven till försäljning åt enskilde och ett ganska stort antal arbetare sysselsattes, vote beläget endast en half mil från Jönköping; att deromkring, särdeles i Sandseryds och Bankeryds socknar funnes flera så kallade faktorihemman, uteslutande bebodda af smeder, som hade ordentliga verkstäder och med biträden tillverkade skjutgevär samt hvarjehanda finare och gröfre manufaktursmiden; att i orten funnes ett större bergslag med mänga masugnar och jernbruk äfvensom en stor mängd slåltrådsdragerier; samt att, enligt hvad allmänt kändt vore, ortens och länets invånare vore mycket icidustriösa och tillverkade en stor qvantitet smiden, vagnar och ändra trävaror m. m., som afyttrades icke allenast til! angränsande orter och landskap utan äfven till Skåne och Stockholm. b) af Herrar L. von Henschen och J.