Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hos H. R. o. A. är å andra sidan af Hr Grefve CronstedtClaSj och Hr Frih. af NordinCarl Johaiij anfördt: att så väl de till CoopvaerdieKarlarnes aflöning na. m. förut 4 B. 17 25o Stats-Utskottets utgångne 14,000 R:dr, som den mot minskningen i Sjöartilleristernes Beklädnad svarande Summa af 18,000 R:dr, ehuru inbegripne under Anslaget för FörsvarsVerket i Allmänhet, likväl utgjort förut anviste Medel för Flottans Personal,och kunna för densamma fortfarande användas; hvarjemte Hr Frih. af Nordin, med åberopande af R.
Skrifvelse af den 3o April 1810, deruti medgifves K.
M:t alt under hvarje HufvudTitel fritt och obehindradt disponera Ansia"sSummor nc ^ ansett, att äfven hvarje annan öfverflyttning från ena till andra Anslaget inom HufvudTileln kunnat, i fullkomlig öfverensstämmelse med våra constitutionela Stadganden, anbefallas, i händelse K.M:t pröfva! sådant nyttigt och ändamålsenligt.
Öfver den utaf Casper IVijkman anmälte Anmärknings-anledning anser Utskottet sig icke böra något annat Utlåtande afgifva, än att det anmärkte förhållandet redan uti Utskottet varit pröfvadt och uti dess förra Bet.
N:o 151 framstäldt.
Vid Ilr Grefve Grönstedts och Hr Frih. af Nordins anförande af giltigheten, att till aflöning använda besparde Underhålls- och BeklädnadsMcdel, får Utskottet erinra, att, då Flottans Anslag till Försvarsverket i allmänhet befunnits otillräckligt, det påtagligen varit ändamålsenligare att för brister deruti använda hvad af samma Anslag kunnat besparas.
Meri, ehuru Utskottet ej kan bestrida, att, enligt R.
Sttrs underd. skrifvelse af d. 3o April 1810 K.
M:t sedermera inom HufvudTitlarne fritt disponerat Anslagen, kan Utskottet likväl ej medgifva, att R.
St:r skulle vara häraf hindrade att föreskrifva vis - Betänkanden, N:o a5o. 251 sa vilkor för gifne StätsAnslags användande; och har Utskottet, oagtadt sä väl ofvanberörde af Ur Friherre af Nordin, sorn hos H. PresteStändet af Hr Professor Geijer och hos V. B or gare Ståndet af Hr Noréus häremot gjorde anmärkningar, ansett sig böra förnya dess hos R.
Sl:r gjorde hemställan, om vidtagande af det Stadgande, att under de Titlar som röra FörsvarsVerket, Besparingar, som uppstått ä Anslagen till de Materiela Behof ven ej få användas till reglering eller förbättring af Löner , samt att uppkomne LöneBesparingar böra i första rummet användas till betäckande af de Brister, som möjligen under samma tid kunnat uppstå å de, till fyllande af Materiela Behofven, beviljade Anslag. 5:o Ilos II. R. o. A. hafva ytterligare Hr Grefve Cronstedt, Clas, Hr Frih. af Nordin, Carl Johan, Herr Nordensköld, O. G., och Ilr Crusenstolpe, M.J., anmärkt: att Tionde HufvudTitelns ställning och behof voro för K.
M:t så tillräckligt kände, att den af Utskottet bos R.
St:r tillstyrkte åtgärd att lill K.
M:t ingå med underd. framställning om vidtagande af sådana inskränkningar och Besparingar i Utgifterne för Sjöförsvaret, som, med iagttaget beredande af Rikets säkerhet, öfverensstämma med Nationens förmåga att Utgifterne åstadkomma, vore öfverflödig; äfvensom Hr Grefve Cronstedt anfört: att Utskottet misstagit sig om beloppet af Tionde HufvudTitelns årliga Brist, då Utskottet derifrån ej afdrqgit de 48,5ooR:dr, som blifvit anslaget för Materielen af Utskottet lillagde; samt att Utskottet borde upplysa, hvaruti de å Materielen upp - 202 Stats-Utskottcts ta-gne .Indelte Räntor, 2621 R:dr 32 sk., bestå eller hvartill de äro anslagne, emedan detta ej kunde igenfås hvarken i Utskottets Betänkande eller i i8i3 års Statsreglering.
Ehuru Utskottet icke dragit i tvifvelsmål, att ju K. M:t äger kännedom af Tionde HufvudTitelns
Tillgångar och tagit desamma under beräkning vid uppgifvande af Sjöförsvarets framtida behof, hälst Utskottet af K. StatsContoirets Handlingar funnit, att K.
M:t sjelf årligen i Nåder bestämmer den specifika föidelningen af Anslagen inom Titeln; bar, Utskottet likväl, sedan de upplysningar om denna HufvudTitels förvaltning hvilka uti K. Mtts Nåd.
Proposition ej lemnats nog fullständige, serskildt blifvit inhemtade, ansett sig böra underställa R.
St:r angelägenheten deraf, att uti underd.
M:t framställa de bekymmer R.
St:r hysa för tillräckligheten af Anslagen för Sjöförsvaret, såvida dispositionen deraf skall fortgå på sätt som hitintills; och förhlifver Utskottet ännu af samma öfvertygelse.
Den i tillgångarne för Sjöförsvarets behof, efter hittills gällande plan, uppkommande årliga Brist, hvilken Utskottet genom dess undersökningar insett, har så mycket mindre under sjelfva Calculen bort med den för HufvudTiteln föreslagne förstärkning af 48,5oo R:dr minskas, sorn Utskottet, just för att med giltigt skäl kunna föreslå denna förstärkning, uppgifvit Bristens deraf oberoende belopp.
Och får Utskottet i afseende på de under Anslaget för FörsvarsVerket i allmänhet upptagne Indelta Räntor, åberopa den i Bstänkandet N.’o :5i pag. 341 och 34a der - Betänka n cl en, iV:o 253.
a53 öfver förekommande utredning, hvilken visar, att de utgöra den på Gottland till Flottans behof anslagne Skattetjära, i Räkenskapcrne upptagen till Krouovärde 524 R:dr 16 sk., hvilket till Markegång* förvandling, förslagsvis fem gånger taget, af Utskottet blifvit utiördt till 2,621 R:dr 32 sk. 6:0
Vid den af Utskottet, i enlighet ined K.
Brefvet af den 2 Nov. 1824, utförde Summa för Lö~ ningsStalerne har hos H. R. o. A. Hr Grefve Cronstedt j Clasj anmärkt, att Spanmålen under lönerne blifvit upptagen till i4,54i T:r men utgör rätteligen endast 14,533 T:r hvilket härrörer deraf, att uti K. M:ts Nåd.
RegleringsStat af den 2 Nov. 1824, missskrifningar eller misstag som vid 1825 års Nådiga Staters utfärdande blefvo rättade, i så måtto ägt rum, att Spanmålen under lönen för en ExpeditionsBokhållare vid Carlskrona Statron upptagits till 5o T:r i stället för 3o Tr, men att deremot en VaktmästareLön vid samma Station, eller i4o Rtdr, med derunder beräknade 12 T:r Sprml, blifvit alldeles uteglömd, i följd hvaraf Utskottets beräknade totala AflöningsAnsIag i penningar 435,535 R:dr 36 sk. jemväl borde tillökas med sagde i4o Rtdr, men anslaget i Sp.rol under Lönerne med 8 T:r förminskas; och har Hr Grefve Cronstedt derjemte erinrat, att, sedan erfarenheten nu mera vitsordat, att CivilPersonalen vid Flottans Stationer i Stockholm och Götheborg vid RegleriugsStatens uppgörande år 1824 blifvit för ringa beräknad, densamma ovilkorligen måste, utöfver närande af Utskottet följde regleringsStat tillökas med 7 254 Stats-Utskottets
II MI A \ Ii TILI. smitomi imMÄMas PROTOKOLL VID Lagtima Rik§dagcn I stockholm Åren 1859 oell 18011. ltlXAGOU till FÖRSTA SAMLIIGEI• 1* Afdelningen.
Tillförordnade liommillerades afgifna och genom Kongl.
Maj:ts Nådiga Propositioner eller Skrifvelser till Rikets Ständer öfverlemnade JB elan handen.
I Iii nehåll:
Underdånigt Betänkande angående Stambanornas lämpligaste sträckning. iöfverleinnadt till Rikets Ständer genom Kongl. Maj:ts nådiga Proposition ai‘ den 17 November 1859, N:o 52.)
Bihang till Jernvägs-undersökniugs-kommittéens underdåniga Utlåtande.
Underdånigt Betänkande angående lämpligaste sättet för Bevärings-skyldighetem fullgörande, samt om ordnande af dithörande frågor. (öfverlemnadt till Rikets Ständer genom Kongl. Maj:ts nådiga Proposition af den 20
December 1859, N:o 67.)
Underdåniga Betänkanden och Förslag till: l:o.
Förordning om Kommunalstyrelse på landet. 2:o. Förordning om Kommunalstyrelse i stad. 3:o. Förordning om Kyrkostämma samt Kyrko- och Skol-räd. 4:o. Förordning om Landsting.
(Öfverlemnade till Rikets Ständer genom Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse af den 30
December 1859, N:o 73.) Underdånigt Betänkande, med Förslag till ny Författning angående utgörande af Allmänna Bevillning en.
(Öfverlemnadt till Rikets Ständer genom Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse af den 10 Januari 1860, N:o 82.)
Underdånigt Betänkande och Förslag angående Skjutsning sbesvärets ordnande.
(Öfverlemnadt till Rikets Ständer genom Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse af -den 13 Januari 1860, N:o 83.)
Finans-Kommittéens underdåniga Utlåtande angående räntans frigifvande.
(Öfverlemnadt till Rikets Ständer genom Kongl. Maj:ts nådiga Proposition af den 13 Mars 1860, N:o 105.)
Finans-Kommittéens Betänkande och Förslag angående förändrad organisation af Kypotlieks-inrättningarne i riket.
(Öfverlemnadt till Rikets Ständer genom Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse af don 13 April 1860, N:o 113.) af den för undersökningar angående Stambanornas lämpligaste sträckning i nåder tillförordnade Kommitté. - ■■■uggiagvg "■ . ii STOCKHOLM, 1859. i>.
A. NORSTEDT & SÖNER, Kongl. Boktryckare.
1 olurötpiut * i iriti m i i 4 • *>/i * »J ^ c!j *ii»j 'wk.- • • i-: ' nit Tf!■!;«! ■ -'tiii-ii/. nh.
Stormäletigste Allernådigste Honung!
O edan, i anledning af Eders Kongl.
Maj:ts nådiga proposition vid senaste riksdag och med afseende på angelägenheten af, att, innan några andra jernvägsarbeten för statens räkning företagas än de, till hvilka under samma riksdag anslag beviljats, noggranna och fullständiga, icke blott tekniska och topografiska, utan äfven statistiska, landets industri och rörelse i synnerhet omfattande undersökningar blefve anställda, Rikets Stän 1 - der, enligt underdånig skrifvelse af den 16 September 1857, till Eders Kongl. Maj:ts nådiga disposition å Riksgälds-kontoret anvisat ett anslag af 150,000 R:dr Runt, till bestridande af de kostnader, som vore förenade med sådana undersökningars anställande i alla ofvannämda afseenden; har Eders Kongl. Maj:t genom nådig skrifvelse af den 20 Mars 1858 tillsatt en Kommitté, bestående af undertecknad Ericson i egenskap af ordförande, och, såsom ledamöter, undertecknad Beijer, Chefen i Ostra Vägoch Vattenbyggnadsdistriktet Majoren m. m.
Friherre G. De Geer, som dock för vårdande af sin helsa måst från och med sistlidne April månad upphöra att i Kommittéens arbeten deltaga, samt undertecknad Troilius, hvarjemte Eders Kongl. Maj:t samma Kommitté till underdånig efterrättelse meddelat följande nådiga föreskrifter, nämligen: att, sedan förberedande tekniska och topografiska undersökningar ägt rum, Kommittéen borde genom sammanträden och ofverläggningar med Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, Magistrater, Hushållningssällskap och andra sakkunnige personer söka inhämta alla sådana upplysningar i afseende på de särskilda orternas industri och rörelse, produkter, odlingslägenheter, befolkningsförhållanden, behof af lättade kommunikationer o. s. v., som erfordrades för att på ett ändamålsenligt sätt kunna bestämma banornas rigtning och anläggningssätt, och, vid valet emellan alternativa förslag till bansträckning inom en och samma trakt, afgöra företrädet dem emellan; börande det vara äfven andra invånare i orterna öppet lemnadt att till Kommittéen framställa sina önskningar och förslag i ämnet; att Kommittéen ägde att åt dertill lämplige civilingeniörer uppdraga att, hvar och en för det honom anförtrodda undersökningsområde, med ledning af den instruktion Kommittéen borde meddela, upprätta detaljerade planer, profiler och kostnadsförslag; att undersökningarne, vid hvilka under den då afslutade riksdagen af Eders Kongl. Maj:t framlagda förslag till byggande af stamjernbanor för statens räkning samt Rikets Ständers i denna fråga fattade beslut borde tjena till hufvudsaklig ledning, skulle, i den mån tid och tillgångar medgåfve, omfatta: a) lämpligaste sträckningen mellan Katrineholm och (Än punkt vid Göta kanal i Westergötland, der jernvägen komme att skära kanalen, utgörande således en föreningslänk mellan de från Stockholm och Göteborg utgående, under arbete varande särskilda delarne af Vestra stambanan; b) Södra stambanans rigtning dels från Falköping förbi eller genom Jönköping, och dels från Finjasjön genom Småland, samt lämpligaste punkten för dessa begge delars af Södra stambanan anslutande till hvarandra; 3 c) Östra stambanans rigtning från Katrineholm öfver Norrköping och Linköping samt förening med Södra stambanan; d) Norra stambanan från Stockholm åt Upsala och Sala, till någon lämplig punkt på Gefle-Dala-jernvägen; e) lämpligaste sättet för jernvägens dragande genom hufvudstaden; f) Nordvestra stambanans rigtning från lämplig punkt på Vestra stambanan genom Kristinehamn och Karlstad öfver Arvika till riksgränsen mot Norge; g) föreningsbana emellan Orebro och Askersund; och slutligen h) föreningsbana från trakten af Sala i sydvestlig rigtning,
emellan Norra och Vestra stambanorna; att
Kommittéen i öfrigt borde meddela yttrande rörande den utsträckning af stambanorna, sorn under fortgången af undersökningarne tilläfventyrs kunde ifrågasättas och anses förtjent af uppmärksamhet, äfvensom angående hvilka bibanor, anslutande till statsbanorna, syntes vara förtjenta att med statsbidrag understödjas.
Kommittéen, som genast efter ofvannämde till undertecknad Chef för Statens Jernvägsbyggnader ställda nådiga skrifvelses inhändigande sammanträdde, har sedermera under loppet af dess verksamhet dessutom fått emottaga följande, af Eders Kongl. Maj:t till dess underdåniga utlåtande remitterade ansökningar, nämligen: 1.
En af B. de Maré, E. Key m. fl. angående fullständig undersökning på statens bekostnad för jernvägsanläggning mellan Westervik och den s. k.
Tatarkullen nära Ekesjö. 2.
Af Ryttmästaren m. m. R.
Tornerhjelm å fleras vägnar samt Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Malmöhus län gjorda underdåniga framställningar om undersökningar på statens bekostnad till bedömmande af lämpligaste rigtningen af bibanor från Helsingborg och Ystad till Södra stambanan. 3.
Direktionens för Köping-IIults jernvägsbolag förnyade underdåniga erbjudande att till staten försälja den färdiga jernbanan mellan Orebro och Arboga på de vilkor, som 11 § i de för bolaget i nåder gillade privilegier stadgar, eller ansökan i annat fall, att staten måtte bevilja bolaget garanti för en årlig nettoinkomst under 40 år för jernvägen fortsatt och fullbordad å ena sidan till Köping och å andra sidan till Wenern, eller för Köping-IIult-j eril vägen i hela sin utsträckning. 4.
En af Landshöfdingen i Elfsborgs län Grefve E.
Sparre inlemnad och förordad förnyad underdånig anhållan af styrelsen i bolaget för jernvägsanläggning mellan Borås stad och Vestra stambanan om statslån. 4 5.
Kommitterades för Lindes, Ramsbergs och Nya Kopparbergs bergslag underdåniga ansökan om nådig proposition till Rikets Ständer rörande låneunderstöd för anläggning af jernväg mellan Lindesberg och Frövi station på Köping-Hults jernväg. 6.
Interimsdirektionens i bolaget för anläggning af bibana från Kristianstad till
Södra stambanan underdåniga ansökan om nådig proposition till Rikets Ständer rörande statsunderstöd. 7. Aktiebolagets för jern vägsanläggning från Stockholm till Upsala öster om Sigtunafjärden styrelses underdåniga ansökan om nådig proposition till Rikets Ständer om räntegaranti. 8.
Interimsdirektionens i bolaget för anläggning af jernväg emellan liufvudstaden och Sagån i Westmanland underdåniga ansökan om nådig proposition till Rikets Ständer antingen om • låneunderstöd till samma jernvägsanläggning, eller, i fall Eders Kongl. Majit skulle anse staten höra anlägga jernväg närmast liufvudstaden, om anläggande af en stambana till Stäket, till hvilken, om dess fortsättning ej skulle i nåder föreslås i rakaste rigtning till Sala, bolaget då skulle önska anlägga en bibana, dragen från Stäket till af Eders Kongl.
Majit efter framställning från bolaget bestämmande punkt vid Sagån, för hvilken händelse bolaget anhåller om nådig proposition rörande låneunderstöd för en dylik bibana. 9.
En af Eders Kongl. Majits Befallningshafvande i Westerås län ingifven och förordad ansökning af länets Jernvägskommitté om nådig proposition till Rikets Ständer rörande anläggning af stambana på statens bekostnad från liufvudstaden till Almarestäke, med afseende på nämde kommittés uppdrag att, i sammanhang med ett i Upland bildadt aktiebolag för jernvägsförbindelse mellan Stockholm och Sagån i den af Westerås läns invånare afsedda rigtning, befordra jernbansanläggning mellan Sagån och Köping, för hvilket företag aktieteckning redan börjat och om hvars fullbordande samt aktiebolags konstituerande berörde jernvägskommitté vill göra behörig underdånig anmälan med den vidare underdåniga framställning, som ärendets beskaffenhet och omständigheterna kunna föranleda.
Utom dessa från Eders Kongl.
Majit i nåder remitterade ansökningar, hafva följande petitioner Kommittéen tillhandakommit, nämligen: a) En af vice ordföranden i Kristianstads läns Hushållssällskap Grefve Hugo Hamilton å en mängd jordägares vägnar, ordföranden i Kristianstads Drätselkommission G. R.
Gauffin å stadens invånares vägnar, samt Hushållssällskapets derstädes sekreterare L. V. Henschen till undertecknad
Chef för statens Jern vägsbyggnader redan år 1857 ingifven anhållan om fullständig undersökning på allmän bekostnad af 5 en östligare linie för jernväg från Finjasjön, öfver Wexjö, Ekesjö, Linköping oell Katrineholm, med bibana till Jönköping från trakten af Ekesjö. b) Af Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i Kristianstads län ingifne och förordade, till undertecknad Chef för statens Jernvägsbyggnader ställde petitioner från 642 invånare i samma län, om verkställande på statens bekostnad af fullständig undersökning under år 1858 rörande lämpligaste’utstakning af en bijernbana emellan Kristianstad och rikets Södra stambana samt kostnaden för en sådan banas anläggning. c) Wexjö stads invånare med petition om undersökning genom Kommittéens försorg rörande
Södra stambanans dragande genom Wexjö. d) Bruksägarne C. G.
Leijonhjelm, O. Nordenfeldt m. fl. med anhållan om fullbordande genom Kommittéens försorg af undersökningarne för en jernväg från sjön Wickern i Nora bergslag, öfver Svartelfven vid Kortfors, ej mindre till sjön Möckeln i Karlskoga bergslag, än ock till Timselfven. e) Orebro stads deputerade, med förslag till de jernvägssträckningar, som de och ett stort antal stadens och ortens invånare anse för Nerike mest maktpåliggande, och hvilka de betrakta såsom för hela riket vigtiga samt sålunda förtjenta att ingå i systemet för statens stambanor. f) Landshöfdingen i Kristianstads län E. v. Troil med ritningar, betänkande och kostnadsförslag för bibana från Kristianstad till Södra stambanan, under anhållan, att Kommittéen ville till Eders Kongl. Majit afgifva underdånigt utlåtande om och i hvad mån banan vore förtjent af uppmärksamhet från statens sida.
Vid fullgörande af det Kommittéen sålunda lemnade nådiga uppdrag, anser Kommittéen sig i första rummet böra underdånigst redogöra för såväl den ordning och de grunder, som Kommittéen antagit till ledning vid de densamma ålagda undersökningars utförande, som ock det sätt, på hvilket Kommittéen trott sig kunna lättast åskådliggöra resultaterna deraf såväl i tekniskt som statistiskt hänseende.
Sedan Kommittéen till Sekreterare antagit Kanslisten hos Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader Julius v. Sydow, förordnade Kommittéen följande Ingeniörer att, med biträde af erforderligt antal nivellörer, verkställa tekniskt-topografiska undersökningar och utstakningar samt derefter upprätta detaljerade planer, profiler och kostnadsberäkningar öfver alla de linier, som Kommittéen genast vid arbetets början eller under dess fortgång funnit nödigt att undersöka, för att i detta afseende med 6 erforderlig noggrannhet och sakkännedom kunna föreslå stambanornas utläggning med bibehållande af den hufvudrigtning, som Eders Kongl. Majit uti ofvan underdånigst åberopade nådiga bref anbefallt, nämligen: l:o.
Kaptenen Ä. O. Gestrin för: a) linien ifrån Katrineholm i Nyköpings län, eller den punkt, intill hvilken Vestra stambanan från Stockholm är under utförande enligt tillförene nådigst meddeladt beslut, genom Nerike till Göta kanal vid Töreboda i Skaraborgs län, dit Vestra stambanan från Göteborg är för trafiken öppnad, varande sedermera under loppet af undersökningarne samma banas fortsättning från Göta kanal till Nerikes gräns vid Bodarne af Eders Kongl. Majit i nåder fastställd; b) föreningsbanan emellan Orebro och Askersund; samt c) Nordvestra stambanan från lämplig punkt på den Vestra genom Kristinehamn, Karlstad och Arvika till förening med den från Kongsvinger föreslagna Norska jernbanan på riksgränsen i trakten af Eda glasbruk. 2:o.
Löjtnanten G.
Nerman för: a) Norra stambanan från Stockholm åt Upsala och Sala, till lämplig punkt på Gefle-Dala numera för trafik öppnade jernväg; b) föreningsbanan ifrån Norra stambanan och trakten af Sala i sydvestlig rigtning till Westra stambanan; c) jernvägens ledande genom hufvudstaden; samt d) Östra stambanan från den Vestra vid Katrineholm i Nyköpings län öfver Norrköping till Linköping. 3:o.
Kaptenen Grefve R.
Cronstedt för Södra stambanan från sjön Stråken, dit densamma från Falköping tillförene blifvit fastställd och redan är under arbete, förbi eller genom Jönköping; samt 4:o. Kaptenen S. F. Westrell för: a) Södra stambanan från Finjasjön i Kristianstads län, dit densamma ifrån Malmö är till sin rigtning fastställd och till större delen för trafik öppnad, genom Kronobergs och Jönköpings län till förening med den från Falköping förbi eller genom Jönköping kommande delen af samma bana; och b) Ostra stambanan från Linköping till förening med den förra i Jönköpings län.
Derjemte har Chefen för Vestra Väg- och Vattenbyggnads-distriktet Majoren m. m. D. Lilljehöök efter anmodan af Kommittéen anställt undersökningar samt upprättat kartor och kostnadsförslag för utvidgning af Seffle kanal och upprensning af Byelfven ifrån den senares utlopp i sjön Wenern till Arvika i Karlstads län, så att denna < segelled må blifva tillgänglig för alla de fartyg, som kunna passera Göta och Trollhätte kanaler.
Då de nådigst anbefallda tekniska undersökningarne haft till ändamål att utstaka stambanorna emellan vissa bestämda ändpunkter, utan att emellan dessa böja linierna i andra fall, än der dels större mötande naturhinder gjort sådant till en nödvändighet, eller beröringen med vigtigare handelsplatser samt rikare och mera befolkade 7 orter till ögonskenlig fördel för rörelsen påfordrat en sådan åtgärd, så har Kommittéen, i öfverensstämmelse med Eders Kongl. Maj:ts nådiga instruktion rörande banornas hufvudrigtning, anvisat cheferna för undersökningsförrättningarna hvilka ställen emellan de bestämda ändpunkterna som linierna borde beröra; och då Kommittéen vid valet emellan förekommande alternativa förslag å vissa sträckningar icke funnit så öfvervägande kommerciela fördelar eller andra allmänna intressen af sådan vigt, att det ena eller andra alternativet endast på grund deraf kunnat tillerkännas ett bestämdt företräde, så hafva tekniska undersökningar blifvit anbefallda å samtliga sådane alternativa linier, för att med ledning af derigenom vunna ytterligare upplysningar slutligen kunna bestämma och antaga den fördelaktigaste sträckningen.
Kommittéen har ansett ändamålet med de tekniska undersökningarna uppnådt, då terrängen emellan de af Kommittéen sålunda bestämda hufvudpunkterna blifvit så noga som möjligt och, der så fordrats, i flera rigtningar undersökt och afvägd med iakttagande deraf, att der lokalen varit af mera bruten beskaffenhet, undersökningscheferna genom utstakning och afvägning af flera linier sökt att utröna den fördelaktigaste sträckningen, utan att dervid afvika från den raka linien mer än som varit nödvändigt för att, i förening med besparing i anläggningskostnaden, krökningar och stigningar icke skulle öfverstiga den måttstock, som för statens jernvägar är bestämd, eller blifva, de förra af mindre radie än 1000 fot och de senare skarpare än 1 på 100.
Till utrönande af bästa sättet och minsta kostnaden för banornas anläggning emellan de bestämda punkterna, hafva sådana vid liniernas utstakning förekommande terrängförhållanden som sjöar, vattendrag, vägar, berg och mossar blifvit noga antecknade, och der så fordrats har man genom borrningar i djupare jordhöjder, som för banans utläggning måste genomskäras, utforskat huruvida fast berg skulle möta, äfvensom uppmätt mossarnes djup, för att med ledning deraf kunna bestämma det för deras jusserande ändamålsenligaste och minst kostsamma byggnadssätt.
I anseende till dermed förenade stora kostnad och tidspillan samt ringa verkliga gagn har Kommittéen icke låtit verkställa planmätningar öfver den terräng, hvaröfver undersökningslinierna borde framdragas.