Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter tagen kännedom 0111 de handlingar och intyg, som rörande denna fråga blifvit Stats-Utskottet delgifna, kan Utskottet för sin del icke antaga annat, än att ifrågavarande räkne-machin, till så väl plan som utförande, är af den beskaffenhet, att, genom de framsteg i både vetenskapligt och praktiskt hänseende, som deraf kunna förväntas, detta arbete skall lända icke allenast uppiinnaren utan ock det iand han tillhör till heder: hvadan äfven Magister Wiberg derigenom, enligt Utskottets tanke, förvärfvat sig grundade anspråk på någon erkänsla från det allmännas sida.
Härvid torde jemväl böra tagas i betraktande vigten deraf — med hänsigt till den tekniska vetenskapens framåtskridande — att
Staten på lämpligt sätt understödjer och befrämjar utvecklingen af de sällsynta mekaniska anlag, Magister Wiberg, enligt sakkunniges omdöme, visat sig ega; — och då, enligt hvad Utskottet inhemtat, Wiberg helt och hållet saknar egna tillgångar, samt han, enligt hvad ofvan är anfördt, efter det frågan varit föremål för Kongl.
Vetenskaps-akademiens och Kongl. Maj:ts pröfning, i och för sina uppfinningar fått vidkännas betydligt förökade kostnader, har Utskottet föreställt sig, att det honorarium, hvarom nu är fråga, icke bör bestämmas till lägre belopp än ofvanbemälde motionär föreslagit, eller 8,000 R:dr, enär det i annat fall icke lärer blifva tillräckligt att både betäcka de omkostnader, Wiberg för sina uppfinningar redan haft och på samma gång utgöra ett, understöd för vidare sträfvanden i samma rigtning ; — i följd hvaraf Utskottet således tillstyrker, det Rikets Ständer måtte å Riksgälds-kontoret anvisa en summa af 8,000 R:dr, att, såsom honorarium, Magister Wiberg tilldelas.
Stockholm den 24 Augusti 1860. 6 Stats-Utskottets Utlåtande N;o i70.
JW:o 1FO.
Alik. till Exp.-Utsk. dea 27 Aug. IStlO, kl. 12 midd.
Utlåtande, i anledning af viickl fråga om sammanfattning och skiljande frän Wester-Norrlands luns arkiv af de allmänna handlingar, som röra Jemtlands län. (U. A.)
Uti en hos Bonde-Ståndet väckt motion, som blifvit till Stats-Utskottet remitterad, har Riksdags-fullmagtigen Nils Larsson från Jemtlands län hufvudsakligen anfört, hurusom, sedan den tid provinsen Jemtland var förenad med Wc ster-Norrlands län, alla sådana offentliga akter, dokumenter och handlingar samt jordeböcker, som borde bilda Jemtlands läns arkiv, funnes inblandade i och förenade med Hernösands länsarkiv.
Att denna omständighet måste menligt inverka på rättsförhållandenas utredning inom Jemtlands län, särdeles hvad beträffade kamerala, ekonomiska och administrativa ärenden, syntes uppenbart, likasom det kunde med visshet antagas, att, i saknad af tillgång till sådana äldre handlingar, samt deraf härflytande bristande kännedom orri deras tillvaro, mången vigtig rättighet gått förlorad, som under andra förhållanden kunnat försvaras och fredas.
Det måste således vara för Jemtlands län och för Landshöfdinge-embetet derstädes af högsta vigt, att de handlingar af omförmälda beskaffenhet, sorn kunna frånskiljas, varda från Hernösand till Ostersund förflyttade, samt att, vidkommande åter sådana handlingar, som icke kunde frånskiljas eller, i anseende till kostnaden, afskrifvas, tillfälle till erhållande af kännedom om deras tillvaro blefve Jemtlands läns embetsmyndigheter och innevånare på annat sätt beredt; och har med anledning häraf motionären hemställt, att Rikets Ständer måtto hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes i nåder anbefalla Dess Befallningshafvande i Wester-Norrlands län att låta, genom dertill förordnad fullt skicklig person, ur arkivet för sistnämnda län uttaga de handlingar, rörande Jemtland, hvilka der kunde påträffas, såsom Landsthingsprotokoller, skattläggnings-instrumenter, afvittringshandlingar, allmänningsunder - Stals-Uskollcts Utlåtande l\’:o 17 0. 7 sökningar, fiskelängder m. in.; ur jordeböckerna från äldre tider ända till skilsmessan de bada länen emellan, samt årssarftlingarne af akter till såväl afgjorda som oafgjorda mål, löstaga de delar, som berörde förhållanden inom Jemtland ; vidare ur registren till alla resolutionsböcker och diarier göra utdrag i enahanda afseende, med hänvisande för hvarje ärende till dess nummer i den qvarblifvande handlingen; samt slutligen öfver alla de handlingar, som sålunda frånskiljas, oell de gjorda utdragen upprätta förteckning, att, jemte handlingarne, till Landshöfdinge-embetet i Jemtlands län öfverlemnas; — varande tillika, enär det ifrågavarande högst vidlyftiga och vigtiga arbetet fordrade särskild, sakkunnig och pålitlig person, med vana vid forskningar i arkiver, samt de hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Jemtlands och Wester-Norrlands län anställde tjenstemän, hvilkas tid vore af deras tjenste-äligganden fullt upptagen, skäligen icke kunde med samma arbete besväras, af motionären framstäldt det förslag, att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:ts disposition anvisa ett anslag å 2,000 R:dr, att, i mån af behof, för ändamålet användas.
Delande motionärens tanke om olägenheterna deraf, att de offentliga handlingar, som beröra förhållanden inom Jemtland under den tid denna provins var med Wester-N orri and till ett län förenad, icke finnas i Jemtlands läns arkiv att tillgå, utan mäste, då behof deraf göres, sökas i arkivet för Wester-Norrlands län, har Utskottet icke kunnat annat än finna det önskvärdt, att åtgärder vidtagas för sådana handlingars afskiljande från sistnämnde arkiv för att till länsarkivet inom Jemtland öfverflyttas.
Men då frågan om sättet för verkställande af detta arbete, — hvilket till följd af sin natur är af den beskaffenhet, att det påkallar en synnerlig urskiljning och noggranhet, om de dermed åsyftade fördelar för Jemtlands län skola vinnas, utan att å andra sidan Wester-Norrlands läns arkiv beröfvas handlingar, som kunna för detta län vara af vigt — icke utgjort föremål för den pröfning af vederbörande em bets myndigheter, som, enligt Utskottets tanke, är nödig ej mindre för ett tillräckligen noggrant bestämmande af arbetets omfattning i särskilda delar, än äfven för att kunna tillförlitligen bedöma, till hvad belopp medel behöfva för arbetets verkställande anvisas; har Utskottet funnit sig icke kunna pä annat sätt förorda ifrågavarande motion, än medelst den hemställan, att Rikets Ständer, jemte anmälan om hvad hos dem i detta ämne förekommit, mätte i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes, efter vederbörandes hörande, taga i nådigt öfvervägande, på hvad sätt det med ofvanberörda framställning afsedda ändamål må lämpligast bringas till verkställighet, samt derefter till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition, angående bestridandet af de kostnader, som deraf torde föranledas.
STOCKHOLM, typogiiaftska föreningens boktryckeri, 1860.
Ståts-Utskottets Utlåtande M 171. i N:o 171.
Ank. till Exp.-Utak. dea 28 Augusti 1860, kl. 12 midd.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om ersättning af allmänna medel till Häradsskri/varen C. E. Ruckman för den förlust, han lidit derigenom att hans innehafvande boställe blifvit för högt uppskatladt. (U. A.) Till Stats-Utskottets handläggning är af Bonde-Ståndet remitterad en derstädes af Riksdags-fullmägtigen A.
Söderholtz från Södermanlands län väckt motion, hvaruti hufvudsakligen anföres, hurusom Häradsskrifvaren i Akers, Daga och Selebo häraders fögderi C. E. Ruckman blifvit tillskyndad en ganska betydlig förlust af löne-inkomster derigenom, att hans boställe Ärja JV2 3, b mantal i Ärja socken och Åkers härad, vid den uppskattning deraf, som med anledning af sednaste löne-reglering för Landtstatens embets-och tjenstemän verkställdes, beräknats gifva vida högre afkastning, än deraf i sjelfva verket kunde erhållas.
I detta förhållande, som härledde sig deraf, att till grund för uppskattningen tagits den summa, som för bostället då gafs i arrende och hvilken, i följd af särskilda omständigheter, kunnat bestämmas till betydligt högre belopp än som motsvarade boställets afkastning, hade Ruckman hos Kongl. Maj:t i underdånighet sökt rättelse, med anhållan det Ruckman måtte tillåtas antingen till Statsverket afstå sitt boställe mot åtnjutande af enahanda kontanta ersättning, som vid sistlidne riksdag beviljats de Häradsskrifvare, hvilka ej vöre med boställen försedda, eller ock behålla bostället såsom blott motsvarande den nyssnämnde Häradsskrifvare förunnade Bih. till R.
4 Samt. 1 Afd. 3 Band. 3 Höft. 2 Stats-Ut skottets Utlåtande M 171. boställs-ersättning af 300 R:dr; men Kongl Maj:t hade, genom nådigt Bref till Sin Befallningshafvande i Södermanlands län af den 30 Augusti 1858, förklarat sig icke finna skäl att till Ruckmans berörda ansökning lemna bifall.
Då emellertid numera, sedan Ruckman låtit den 16
September nästlidet år genom fyra i landthushållningen kunnige, trovärdige män verkställa en noggrann, på för handen varande förhållanden grundad uppskattning af boställets afkastning, ännu tydligare visade sig, att Ruckman genom den förra uppskattningen blifvit oförskyldt lidande, syntes det motionären lika billigt som rättvist, att Ruckman genom Rikets Ständers medverkan blefve beredd ersättning för den honom tillskyndade förlust, hvilken, — då antagas kunde, att boställets afkastning på sin höjd motsvarade den hyres-ersättning, Häradsskrifvare utan boställe blifvit tillförsäkrad,— från och med år 1858, då Ruckman sjelf öfvertog brukningen af sitt boställe, rätteligen borde beräknas till enahanda belopp årligen, som den af Staten antagna uppskattningssumman utgjort, eller 617 R:dr; — och har af dessa skäl motionären föreslagit, att nyssnämnde summa, eller 617 R:dr, måtte af Rikets Ständer Häradsskrifvaren Ruckman tillerkännas, att till honom årligen utgå från och med år 1858 intill dess en ny på tillförlitligare grunder byggd, behörig uppskattning af hans boställe kommer till stånd, eller han på annat sätt hugnas med den lönefyllnad, hvaraf han på ofvanberörde sätt gått i mistning.
Då denna fråga, så vidt den. afser rättelse i det förhållande, som blifvit en följd af uppgifven för hög uppskattning af Häradsskrifvaren Ruckmans boställe, enligt hvad här ofvan är anfördt, utgjort föremål för Kongl. Maj:ts nådiga pröfning, har Utskottet ansett sig böra meddela hvad i ärendet hos Kongl. Maj:t förekommit.
Dervid hade nemligen, Kongl.
Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium och Stats-kontor — hvilkas utlåtanden infordrats öfver den af Ruckman gjorda underdåniga ansökningen att få antingen till Statsverket emot kontant ersättning afträda sitt boställe eller ock, med dess afkastning beräknad endast såsom motsvarande vanlig hyres-ersättning, detsamma behålla — i underdånighet anfört, att som boställen vore Häradsskrifvare anslagne för att tjena dem till bostad och Ruckman icke styrkt ifrågavarande hemmans otjenlighct dertill samt den omständigheten, att detsamma vid löne-regleringen, enligt hvad af Kongl. Majlis
Befallningshafvande i Södermanlands län äfven antagits, blifvit nog högt uppskattadt, kunde afhjelpas vid den förestående förnyade uppskattningen af Landtstals-tjenstemännens boställen, ansåge Kollegierna icke skäligt, att undantagsvis för Ruckman tillstyrka den af honom äskade förmånen att antingen få till Statsverket afstå, eller utan beräknad inkomst under lönen bibehålla, sitt boställe, hvilken förmån, om den honom beviljades, snart icke skulle kunna förvägras hvarje annan Kronofogde, Häradsskrifvare eller Länsman, som af en eller annan anledning vore missnöjd med sitt boställe, hvaremot antagligen alla de, hvilkas boställen lemnade högre inkomst, än under lönerna beräknats, skulle föredraga att dem Stats-Utskottets Utlåtande JY! 171. 3 bibehålla, hvarpå Statsverket komme att blifva lidande; — och hade Kongl. Majit, på grund af hvad beraälda Kollegier sålunda i underdånighet anfört, förklarat sig icke finna skäl att till Ruckmans omförmälda ansökning lemna bifall.
Stats-Utskottet, som erkänner angelägenheten deraf att anspråk på ersättning af Staten för de förluster, som af en eller annan anledning kunna vid skeende löne-regleringar tillskyndas embets- eller tjenstemän, i möjligaste mån afböjas, anser likväl för sin del, att denna omtanke för besparing af Statsverkets tillgångar icke bör utsträckas derhän att, då ett misstag bevisligen blifvit begånget, som väsendtligen inverkar på en löntagares rätt, Staten skulle undandraga sig att detsamma godtgöra, och löntagaren sålunda blifva oförskyldt lidande.
Att i nu förevarande fall inkomsten af Häradssknfvaren Ruckmans boställe blifvit vid löne-regleringens verkställande för högt beräknad, är af Kongl. Majits Befallningshafvande antaget, och detta förhållande vinner ytterligare bekräftelse genom instrumentet öfver den uppskattning af boställets afkomst, som Ruckman sedermera den 4 6 September 1859 låtit anställa af personer, hvilkas trovärdighet och sakkännedom ej finnes anledning att betvifla.
Enligt detta motionen bifogade instrument, är boställets årliga afkastning, deruti inberäknadt boställssummans hyresvärde, uppskattad till endast 175 Ridr 8 öre; och ehuru, såsom Kongl. Kammar-kollegium och Stats-kontoret anfört, rättelse för framtiden uti det anmärkta missförhållandet kan vinnas vid förestående förnyad uppskattning af Landtstatstjenslemännens boställen, skulle dock, i händelse denna uppskattning komme att under någon längre tid fördröjas, Ruckman härigenom fortfarande tillskyndas en ganska betydlig minskning i löne-inkomster.
Utskottet anser derföre billigheten påkalla, att Ruckman må, så snart omständigheterna sådant medgifva, komma i åtnjutande af enahanda löne-förmåner som i allmänhet blifvit Häradsskrifvare tillerkänd.
Men då Utskottet, i saknad af officielt tillförlitliga upplysningar angående omförmälda boställes afkastning, icke kan uppgifva, till hvad belopp den ersättning, som sålunda skulle tillkomma dess innehafvare, lämpligen bör bestämmas alt utgå, har Utskottet ansett sig ej böra i anledning af ifrågavarande motion för närvarande tillstyrka annan åtgärd, än att Rikets Ständer mätte i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl. Majit i nåder låta ombesörja en förnyad uppskattning af Häradsskrifvaren Ruckmans boställe, Ärja M 3, samt, sedan dervid blifvit utrönt, i hvad mån samma boställes af kastning blifvit vid den år 1858 verkställda löne-reglering för högt beräknad, till Rikets Ständer aflåta den nådiga framställning, hvartill Kongl. Majit, med afseende å Ruckmans förlust af honom rätteligen tillkommande löneförmåner, kan finna omständigheterna föranleda.
Stain Utskottets Memorial M 172 och 173. 1 JK 172.
Ank. lill Exp.-Utsk. den 1 Sept. 1860, kl. 12 midd.
Memorial i anledning af äterremiss å en punkt i Utlåtandet JK 159.
Uti ofvanberörda, i anledning af Riks- Ståndens skiljaktiga beslut uti åtskilliga frågor rörande regleringen af utgifterna under Riks-stalens 2:dra—7:de Hufvudtitlar, afgifna Utlåtande hade Stats-Utskottet i 59:de punkten afgilvit förslag till voterings-proposition i fråga om anslags beviljande till inrättande af agrikulturkemiska försöks-anstalter, å hvilken punkt Utskottet erhållit äterremiss från BondeStåndet; — men, som de öfriga 3:ne Riks-Stånden, enligt Utskottet tillhandakomna protokolls-utdrag, godkänt denna punkt, och frågan således är af Rikets Ständer afgjord, kan Utskottet dermed ej taga vidare befattning, utan får endast detta förhållande hos Rikets Ständer anmäla.
Stockholm den I September 18B0.
JK 173.
Ank. till Exp.-Utsk. ilen 8 Sept. 1860, kl. 2 e. m.
Memorial, angående verkställd omröstning i anledning af RilcsStåndens skiljaktiga beslut, rörande åtskilliga till statsregleringen hörande frågor.
Sedan Riks-Stånden meddelat sina beslut, angående de uti Stats-Utskottets Memorial JV2 124 och Utlåtandet M 159 afgifna förslag till voterings-propositioBih. till H. St.
Prut. 185!) & 1860. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 4 Haft. 1 2 Stats-Utskottets Memorial M 175. ner i åtskilliga frågor rörande regleringen af utgifterna under Riks-statens 1 :sta — 7:de Hufvud-tiliar, ilar Förstärkt Slats—Utskott, jemlikt stadgandet i 69 § Regeringsformen, denna dag anställt omröstningar enligt här nedan omförmälda dels af samtliga Riks-Slånden, dels af 3:ne Riks-Ständ godkända volcrings-propositioner.
, l:sla voteringen:
Den som vill, att Hans Kongl.
Höghet Hertigens af Dalarne anslag af Svenska Statsverket, i enlighet med Stats-Utskottets af Ridderskap»! och Adeln samt af Preste-Ståndet godkända förslag, bestämmes till 36,000 R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer berörda anslag, jemlikt Borgare- och Bonde-Ståndens beslut, alt utgå med 25,000 R:dr.
Denna votering har utfallit med 65 Ja och 56 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat, i enlighet med ./a-propositionens lydelse.
2:dra voteringen:
Den sorn, nied godkännande af Stats-Utskottets yttrande, anser, att Kongl. Majlis nådiga framställning om en tillökning af i 7,000
R:dr uti anslaget för Hans Kongl. Höghet Hertigen af Dalarne, i händelse af Hans Kongl. Höghets förmälning, för närvarande icke bör till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beviljat omförmälda anslagstillökning.
Som denna omröstning, sedan en sedel blifvit kasserad, utfallit med 67 Ja och 51 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Japropositionen.
3:dje voteringen:
Den sorn vill, att anslaget till Hennes Kongl.
Höghet Prinsessan Eugenie, Stats-Ulskotlets Memorial M 113. 5 enligt Kongl. Maj:ts af Stats—UtsUottot förordade framställning, uppföres med t*5,000 R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer berörda anslag att utgå med oförändradt belopp, 10,000 R:dr.
Denna omröstning har gifvit ett resultat af 66 Ja oell 63 Nej; i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat enligt Va-propositionens lydelse.
4:de voleringen:
Den, sorn godkänner Stats-Utskottets afstyrkande af det anslag å 6,000 R:dr, Kongl. Maj:t begärt till utfodring af Hans Kongl. Höghet Hertigens af Östergötland stall, röstar Ja; Den det ej vill, röstar
Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beviljat omförmälda anslag, att utgå på sätt Kongl. Maj:t föreslagit.
Enär voteringen utfallit rfied 69 Ja och 50 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Ja-propositionens lydelse. 5:te voteringen-.
Den som vill, att aflöningen för Expeditions-chefen i Justitie-stats-expeditionen bestämmes till 5,000 R:dr, röstar Ja; Den del ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer berörda aflöning alt uppföras med 5,500 R.dr.
Omröstningen har utfallit med 58 Ja emot 61 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat enligt ^/-propositionens lydelse. 6:te voteringen-.
Den sorn vill, att aflöningen för Bvrå-chefs-befattningen i Juslitie-statsexpeditionen bestämmes till 4,000 R:dr, röstar Ja; Slals-Ulskultcls Memorial M 173.
Nej, ar ifrågavarande aflöning bestämd att utgöra 4,500 H:dr.
Som denna omröstning utfallit med 60 Ja och 59 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse mod ./a-propositionens innehåll.
7:de voteringen:
Den som vill, att de allönings-anslag, hvilka under innevarande riksmöte beviljas för Juslitie-stats-expeditionen och Justilie-kanslers—expeditionen, skola på ordinarie stat definitivt uppföras, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer berörda aflönings-anslag att uppföras provisoriskt under nästa statsreglerings-period.
Enär omröstningen gifvit ett resultat af 57 Ja och 62 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat enligt Nej-propositionens lydelse. 8:de voteringen:
Den som vill, att Kabinetts-sekreterarens aflöning bestämmes till 5,500 R.dr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, är denna aflöning fastställd till 5,000 R:dr.
Denna votering bar utlällit med 68
Ja och 51 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med ,/a-propositionens innehåll. 9:de voteringen-.
Den som vill, att aflöuingen för hvar och en af Expeditions-sekreterarne i Utrikes-departementets Expedition bestämmes lill 4,500 R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, är ifrågavarande aflöning bestämd lill 4,000 R.dr. Stals-Ulskottets Memorial M 173. 8 'Sorn denna votering utfallit med 61 Ja och 68 Nej, halva Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med Va-propositionen. 10:de voteringen-.
Deri sorn vill, alt anslaget till Minister-staten skull utgå med oförändradt belopp, 359,700 R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner
Nej, kommer samma anslag alt uppföras med 309,700 R:dr.
Omröstningen har utfallit med 60 Ja och 59 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat enligt Va-propositionens innehåll. litte voteringen-.
Den som vill, att anslaget å 3:dje Hufvud-titeln till skrifmaterialier och expenser samt extra utgifter skall utgå med 70,000 R:dr, röstar Ja ; Dort det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej,' är berörda anslag af Rikets Ständer faststäldt till 50,000 R.dr.
Som voteringen utfallit med 61 Ja och 58 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutit i enlighet med ./a-propositionen.
12:te voteringen:
Den som vill, att aflöningen för Expeditions-chefen i Landtförsvars-departementets Kansli-expedition bestämmes till 5,000 R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner
Nej, är omförmälda aflöning bestämd till 5,500 li:dr.
Omröstningen har utfallit med 52 Ja och 67 Nej; och hafva alltså Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med iVe/-propositionens innehåll. Stals-Utskottels Memorial M 173.
13:de voteringen-.
Den som vill, att lönen för hvar och en af Expeditions-sekreterarne i Landtförsvars-deparlementets Kansli-expedition bestämmes till 4,000 R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner
Nej, kommer ifrågavarande aflöning att uppföras med 4,800 R:dr.
Voteringen har, sedan en sedel blifvit kasserad, utfallit med 57 Ja och 61 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med iVe/-proposilionen.
14:de voteringen:
Den som vill, att lönen för General-intendenten i Krigs-kollegium bestämmes till 5,000 R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vi uner Nej, är lönen för bemälde General-intendent fastställd till 5,500 R:dr.
Denna votering har utfallit med 58 Ja och 61 Nej; och då således
Nej vunnit, halva Rikets Stander beslutat i Öfverensstämmelse med Nej-propositionens innehåll.
15:de voteringen:
Den som vill, att, på sätt Stats-Utskottet föreslagit, för Generalstabs-officerares bildande anvisas endast 3,500 R:dr, röstar Ja; Den del ej vill, röstar Nej; , Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, lör omförmälda ändamål skall i Riks-staten uppföras ett . belopp af tillhopa 6,500 R:dr.
Omröstningen har utfallit med 57 Ja och 62 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med iVe/-proposi tionens innehåll. Stats-Utskottets Memorial M 173.
7 16:de voteringen:
Den sam vill, a11 Chefens för Topografiska korpsen aflöning bestämmes lill 3,300 R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, är allöningen bestämd att utgöra 6,000 R:dr.
Som denna omröstning utfallit med 39 Ja och 60 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med /Ve/-proposi tionens innehåll.
17:de voteringen:
Den, som godkänner Stats-Utskottets hemställan, att Rikets Ständer, utan ait ingå i pröfning af det utaf Kongl. Majit framställda förslag om Under-officerares anställande vid Topografiska korpsen, måtte för nästkommande statsreglerings period till Kongl. Majlis disposition anvisa ett belopp af 3,200 R:dr årligen, att användas till aflöning åt den ökade arbetspersonal, som erfordras för det militära karleverkels skyndsammare utförande, — röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer, i enlighet med Kongl.
Majlis nådiga Proposition, anvisat ett årligt anslag af 3,200 R:dr för anställande af 8 Underofficerare vid Topografiska korpsen.
Denna votering har utfallit med 60
Ja emot 39 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Va-propositionen.
18:de voteringen:
Den, som bifaller Kongl.
Majits, af Stats-Utskottet förordade, nådiga framställning, att till löneförbättringar vid indelta arméen under nästkommande statsregleringsperiod må beviljas ett anslag å 100,000 R:dr, att, enligt förut meddelade föreskrifter, för ändamålet användas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Stals-Utskoltels Memorial M 173 Vinner Nej, hafva Rikels Ständer förklarat sig icke finna skäl att till Kongl. Maj:ls i ornförmälda hänseende gjorda nädiga framställning lemna bifall.
Enär omröstningen gifvit eli resultat af 63 Ja och 56 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Vo-propositionen.
19:de voteringen: