Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I sammanhang härmed och med anledning af en utaf Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Jemtlands län hos Kongl. Maj:t gjord och till Styrelsens utlåtande remitterad framställning att, till undersökningars bestridande inom nämnda län, en årlig summa af 2,000 Rdr måtte hos Rikets Ständer begäras för nästinstundande Statsregleringsperiod, hade Styrelsen uttalat den mening, alt pröfningen och bedömandet af huru stort belopp, som skäligen må till undersökningar inom Jemtlands län disponeras, syntes lämpligast, hädanefter som hittills, kunna ske hvarje år i sammanhang med fastställandet af förslag till allmän fördelning af rese-, undersöknings- och expensmedlen för året, helst något giltigt skäl icke förefunnes att i förevarande afseende för Jemtland göra ett undantag från hvad för rikets öfriga län i allmänhet egde rum.
Vidkommande sedermera frågan om anslag till aflöning för Styrelsen öfver allmänna Väg- och Vattenbyggnader, jemte dess tjenstebiträden, såväl i hufvudstaden som i landsorten, hvartill vid sistlidne riksdag för innevarande statsregleringsperiod anvisades 27,550 Riksdaler årligen, hade Styrelsen, under förmälan, hurusom, med begagnande af detta anslag, aflöningen för personalen blifvit genom Kongl, brefvet den 9 November 1860 på följande sätt bestämd, nämligen: 1 Ölver-Direktör 6,000 1 Byrå-Chef för tekniska detaljer 4,500 1 Kamererare och Kansliledamot 2,250 Tekniska biträden vid byrån:
En å 1,200: Rdr En å .... 1,000: » En å 730:
» 2,950
En förste kanslist och registrator 1,200 En andre Kanslist-. . 600 En Vaktmästare 450 5 Distrikt-Chefer, å 1,200 Rdr 6,000 6 Biträden eller Adjutanter i distrikten, å 600 Rdr 3,600 Summa Rdr 27,550: i underdånighet anfört, att, med afseende derå att giiromålen för Kanslitjenstemännen vid Styrelsens byrå betydligen ökats, samt att, hvad beträffade Distrikt-Cheferne och Distrikt-Adjutanterne, tillfälle till extra lörtjenster för dem minskades i den mån inspektionsförrättningar och granskningar af planer och arbetsförslag årligen ökades, 72 Bil.
N:o 5 till Kongl. Maj:t Nåd.
Prop. N.'o 1, om Statsverke! 1862. hvadan de aflöningsbelopp, som staten hittills bestått desse tjenstemän, numera ingalunda motsvarade den tjenstgöring, som af dem måste fordras, Styrelsen funnit sig föranlåten i underdånighet hemställa, huruvida icke Kongl. Maj:t skulle anse skäligt föreslå Rikets Ständer att höja årliga aflöningsanslaget för Styrelsen och dess biträden till 33,000
Rdr för hvartdera af åren 1864—1866, jemlikt följande förslag till förändrad aflöningsstat:
En Öfver-Direktör, hvilken tillika är Chef för Väg- och Vattenbyggnads-Corpsen 6,000:
En Byrå-Chef för tekniska detaljer, tillika Öfverste-Löjtnant i nämnde Corps 4,500:
En Kamererare och Kansliledamot ....
En a • ....« . 1,200:
En å .
En ä 800: 3,000:
En förste Kanslist och Registrator 2,000:
En andre Kanslist 1,000:
En Vaktmästare 500: 5 Distrikt-Chefer, tillika Majorer Väg- och Vattenbyggnads-Corpsen, å 1,800 Rdr 9,000: 6 Distrikt-Adjutanter, hvaraf 2 i 4 distrikten, ä 750 Rdr norra och 1 i hvartdera af de öfriga 4,500:
Summa Rmt Rdr 33,000: kommande årliga tillökningen i anslaget då att utgöra 5,450 Riksdaler.
Slutligen och med hänsigt till vigten deraf att kunskaper i väg- och vattenbyggnadskonsten fortfarande spriddes inom landet, hade Styrelsen i underdånighet hemställt, det Kongl. Maj:t täcktes hos Rikets Ständer äska, alt anslag till arfvoden för lärare vid Mariebergs Artilleri-läroverk i de kunskapsämnen, som tillhöra Civil— Ingeniörer, samt till stipendier åt elever, som genomgå den för Civil-Ingeniörer bestämda kurs, måtte varda anvisade till enahanda belopp, som vid nästlidne riksdag beviljades, eller med 3,000 Riksdaler årligen under åren 1864—1866 för hvartdera af dessa föremål.
I sammanhang med förevarande generalförslag anmälde Departements-Chefen att, senare än förslagets afgifvande, till Civil-Departementet inkommit dels ett af Majoren C.
Adelsköld meddeladt utlåtande och kostnadsförslag öfver järnvägsanläggningen mellan Helsingborg och Södra stambanan vid Eslöf, upptagande en slutsumma å 2,629,000 Riksdaler, jemte förslag till förändrad utgångspunkt å Södra stambanan för linierna till såväl Helsingborg och Landskrona, som Ystad, hvilken punkt Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1SG2.
73 punkt ansetts med större fördel kunna förläggas iU mil nordost om Eslöf till Bosarp, derifrån en bana till Helsingborg med utgrening lill Landskrona skulle efter två särskilda alternativ uppgå, högst lill omkring 3,340,000 Riksdaler och lägst till 3,360,000 Rdr, dels af Kaptenen N. Frykholm utarbetade alternativa förslag till Ystad—Eslöls-banan, hvaraf det till lägsta kostnad beräknade upptoge en slutsumma af 3,443,000 Riksdaler, hvaruti ytterligare nedsättning ansetts kunna äga rum genom aftal om användande af en del utaf Statsbanans rörelsetnateriel m. m., dels Styrelsens för allmänna Väg- och Vattenbyggnader underdåniga anmälan, att aktieteckning redan påbörjats för byggandet af den här ofvan omförmälda kanal-led emellan Nora-sjön och Fåsjön, dels ock slutligen en af Kyrkoherden i Själevads församling af Wester-Norrlands län, Kontrakts-Prosten C. J. Holm, till Kongl.
Maj:t ställd skrift, deruti Kyrkoherden, å församlingsboernes vägnar, i underdånighet anhållit alt, ined hänsigt till de (lere betydande fördelar, som, genom anläggande af den föreslagna vägen från Öhrträsk till Fredrika kyrkoby och derifrån vidare till Åsele kyrka, skulle tillskyndas ifrågavarande landsort, hvars befolkning dymedelst erhölle en sammanhängande kommunikation med kusten, Kongl. Maj:t måtte läckas till Rikets Ständer aflåta nådig framställning om anslag till berörde vägs byggande, hvaremot något statsanslag till den jemväl föreslagna vägen mellan Fredrika och Björna kyrkor nu icke borde ifrågasättas, helst allmogen i orten icke förmådde att till detta företag lemna bidrag samtidigt med förstnämnde vägs anläggande.
Beträffande först de af Styrelsen i general-förslaget upptagna större arbetsföretag, för hvilka särskilda medel ansetts böra afsättas, fann Stats-Rådet frågan om bidrag till de jernvägs-anläggningar, som äro afsedda att förenas med Statens stambanor, lämpligast förekomma i sammanhang med pröfningen af förslagen till fortsättandet af Statens jernvägsbvggnader; och då, beträffande Luleå elfs kanalisering, upplysning saknades, huruvida något i orten bildadt bolag vore benäget att, emot åtnjutande af det utaf Styrelsen ifrågasatta belopp, 1,000,000 Riksdaler, — derutöfver Statens bidrag syntes icke böra sträcka sig, — utföra och för framtiden underhålla denna kanal, ansåg Stats-Rådet, oaktadt det stora gagn förevarande kommunikationsled oslridigt skulle medföra för en ort, hvars tillgångar på rikhaltiga jernmalmsfält, vidsträckta skogar och till odling tjenliga lägenheter påkallade all uppmärksamhet, sig likväl icke för närvarande böra tillstyrka aflåtande till Rikets Ständer af nådig proposition om anslag till detta företag.
Efter Öfvervägande af öfriga nu ifrågakomna arbetsföretags olika beskaffenhet samt de större eller mindre fördelar, som med hänsigt till nya eller lättare kommunikationers åvägabringande skulle genom företagens verkställande beredas, fann Stats-Rådet sig böra i underdånighet tillstyrka, det Kongl. Maj:t måtte täckas föreBih. till R.
Prot. 1862 & 1863. 1 Sami. 1 Afd. 6 Höft. 10 74 Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. slå Rikets Ständer att för följande arbetsföretag företrädesvis anvisa statsbidrag, nämligéttds enoi dalin bX Ilil gnineigJu born giodgnigloH lili ernid ne hålin» b ,qi«?o8 1:ö för verkställande af de arbeten å den lillämnadc kommunikationsleden mellan Bräcke gästgifvaregård och staden Sundsvall, som afse chaussé-anläggning samt åstadkommande af kanalled efter Ljunga-elfvens vattendrag: ege enlind allsene gninJJoaben siegilieJJy ilinoadsIag»l4UMl)i£O0OO,SLi\5 la emoiua (.m .m JoheJemsabvöi anenfidaJclg lein f&b lån 55,000 R;mt R;dr 293,000.
2:o för upprensning af Indals-elfven .... anslag 51,000 3:o till vattenaftappning medelst rensningar efter Olands- any ^ ‘'j-. 137,900 4:o till öppnande af segelled från Hattefura hamn vid Wenern till sjön Stora
Lee i Elfsborgs län, hvilket arbete, med afseende å den dertill utgående betydliga kostnad, StatsRådet ansåg icke kunna nu till hela sin utsträckning understödjas, utan syntes bidragen dertill lämpligen böra på två statsregleringsperioder fördelas, med lika belopp under hvardera, hvadan bär skulle uppföras 0 ‘. . “u.’ j>. . . . . . 'lafa 490,000, tinder förutsättning, att såsom vilkor för länet stadgades skyldighet för intressenterne i företaget att årligen, räknadt från slutet af det år, hvarunder hvarje för sig fristående del deraf blifvit fullbordad, till Riksgälds-Kontoret erlägga fem procent å det, i förhållande till hela kostnaden, på samma del belöpande lånebelopp, deraf ränta skulle godtgöras efter tre för hundra af det obetalda kapitalbeloppet och det öfriga utgöra afbetalning derå; men med rättighet för Kongl. Maj:t att, derest vederbörande icke inom 1863 års utgång om arbetets utförande i behörig ordning afslutat kontrakt, använda lånesumman emot enahanda betalnings vilkor till understödjande af den föreslagna transportleden för sammanbindande af Kinda båtled med sjön Roxen, derför arbetskostnaden, i det närmaste lika med den för nyssberörde segelleds öppnande, jemväl syntes påkalla statsbidragens fördelande på två statsregleringsperioder; hemställande Stats-Rådet i sammanhang härmed, det Kongl. Maj:t, jemte tillkännagifvande, att Kongl.
Majit bade för afsigt att framdeles till Rikets Ständer aflåta särskild nådig framställning angående väckt fråga om uppförande af jernbro öfver Sag-ån vid Nyqvarn i Upsala län, måtte föreslå Rikets
Ständer att för utförandet af nämnde brobyggnad och deraf förän-' / ledd vägomläggniiig emedlertid taga i beräkning ett anslag af 92,100.
Vidkommande åter de af Styrelsen inom linien omförmälda större arbetsföre - Bil.
73 tag angående hvilka särskildt yttrande icke blifvit här ofvan meddeladt, så, i betraktande af hvad Styrelsen i afseende å dessa företag anfört, fann Stats-Rådet sig i anledning af vcderbörandes härom gjorda underdåniga framställningar nu icke kunna tillstyrka någon ålgård.
Hvad derefter angick frågan om fortfarande anslag till vägförbättringar och vattenaftappningar, äfvensom till smärre hamnbyggnader och årensningar, så, beträffande först
Styrelsens förslag om äskande af en särskild utdikningsfond för de norra länen, ansåg Stats-Rådet, med afseende å det för dessa orter vigtiga ändamål, alt genom mera omfattande tnyruldikningar söka afleda frost från redan odlade, eller till odling Ijenliga egor, detta förslug vara förtjent af behjertande, dervid, på de af länsstyrelserna utvecklade skäl, det understöd, sorn härtill kundo beviljas, syntes böra utgå såsom anslag utan återbetalningsskyldighet, men dock under förutsättning af tillskott inom orterna, vare sig från föreningar af de i företagen närmast intresserade jordegare, eller fran kommunerna i följd af derom fattade beslut, eller från blifvande landsting.
Denna fond ansåg Stats-Rådet emedlertid icke böra, såsom Styrelsen föreslagit, afsättas för andra län än dem, som derom gjort ansökning och hvilka företrädesvis af förevarande myrutdikningar voro i behof; hvaremot det syntes mindre lämpligt, att särskild andel i fonden beräknades för hvarje län.
Det belopp, Länsstyrelserna begärt, äfvensom det till hälften nedsatta, hvilket Styrelsen föreslagit, fann Stats-Rådet, synnerligast under den första liden, vara allt för högt och trodde sig derföre böra, med hänsigt jemväl lill hvad för vattenaftappningar under föregående riksdagar blifvit beviljadt, föreslå denna fonds beräknande till endast SO,000
Riksdaler årligen, eller tillhopa för tre år 150,000 Riksdaler.
Under förutsättning deraf, att afgörandet af statsbidragens beviljande i dessa fall, lika såsom hittills, fortfarande skulle Kongl. Maj:t tillkomma, och att bidragen från Statsverket komme att utgöra högst hälften af arbetskostnaden, hemställde Stats-Rådet att, med iakttagande för öfrigt hufvudsakligen af de vilkor, som i Kongl.
Majts Befallningshafvandes, Styrelsens nu anmälda förslag bifogade framställning finnäs närmare upptagna, Kongl.
Majit ville föreslå Rikets Ständer att till ifrågavando arbeten lemna anslag; och tillstyrkte Stats-Rådet, med stöd af hvad sålunda förekommit och efter pröfning af öfriga hit hörande frågor, att Kongl. Majit måtte hos Kh8MicStå®deiifiä*kl*n9j,l auoalsiyir?
Ib ogillidate iöl nogninöDo i gninjödiöl Gng6laai l:o lill fond för anläggning af nya samt förbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar 150,000 Riksdaler årligen, eller för de tre åren 1864—1866 ; R:dr 450,000; 2:o till fond för befrämjande af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar, till beredande af odlingsföretag, 50,000
Riksdaler årligen, eller för nyssnämnde tre år ; i \
Ridr >150,000; 3:o till fond för understödjande af myrutdikningar och vattenaftappningar i 76 Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. de sex nordligaste länen 50,000 Riksdaler årligen, eller för ifrågavarande tre år R:dr 150,000; 4:o till fond för understödjande af mindre hamnbyggnader samt upprensningar af åar och farleder, 20,000 Riksdaler årligen under berörda tre år, eller tillsammans R:dr 60,000; samt till undersökningar, inspektionskostnader och expenser för allmänna arbeten, årligen 30,000 Riksdaler.
Beträffande såväl vilkoren för erhållande af statsbidrag till allmänna arbeten af ofvanomförmälda särskilda slag, som kontrollen å arbetenas utförande enligt fastställde planer, tillstyrkte Stals-Rådet, alt Kongl. Majrt måtte föreslå Rikets
Ständer bibehållandet i allmänhet af de i berörde afseenden nu gäilande föreskrifter, endast med iakttagande, — hvad de här ofvan under mom. 3 omförmälda arbetsförelag angick, — af sådana undanlag, som kunde påkallas i anledning af hvad StatsRådet i afseende å dessa arbetsföretag nu föreslagit; dock som det för närvarande vöre, icke blott för enskilde och bolag, utan äfven för städer och menigheter föreskrifvet, alt, för fullgörande af ingånget arbetskontrakt och lyftade statsmedels återbäring i händelse af kontraktsbrott, skall, utöfver förpligtelserna i nämnde kontrakt, ställas sådan särskild säkerhet, som af Kongl.
Majit godkännes, äfvensom att för lyftning af medel, som utgå i egenskap af lån, skall lemnäs godkänd borgen eller säkefhetshandling för den afgifna skuldförbindelsens uppfyllande; men det flere gånger yppat sig svårighet för städer och menigheler att förmå enskilde personer till sådane ansvarsförbindelsers afgifvande, så att, vid särskilda tillfällen, i fråga om vägförbätlringar, Landshöfdingen i länet måst för vinnande af verkställighet å arbetsplanen ikläda sig personlig borgensansvarighet, ansåg Stats-Rådet alt, enär tillräcklig trygghet i omförmälda hänseenden kunde antagas vunnen genom stadens eller menighetens eget åtagande alt genom utsedde ombud arbetet utföra, till Rikets Ständers pröfning borde öfverlemnas, huruvida icke för de statsbidrag lill allmänna arbeten af förberörde särskilda slag, som hädanefter till städer och menigheter ullemnas, omförmälde åligganden kunde från de allmänna vilkoren för medlens erhållande uteslutas.
För öfrigt och då den af Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader föreslagna förhöjning i aflöningen för åtskilligc af Styrelsens tjenstemän och biträden vore af billighet påkallad, dock att aflöningsförböjningen för Förste Kanslisten syntes kunna inskränkas till 600 Riksdaler, så alt hans lön komrne alt utgöra 1,800 Riksdaler eller lika belopp med en kanslistlön inom Stals-Dcpartementens KansliExpeditioner, föreslog Stals-Rådet i underdånighet, det Kongl. Maj:t måtte af Rikets Ständer äska: till aflöning för bemälde Styrelse samt dess tjenstebilräden, såväl i hufvudstaden, som i landsorterna, årligen 32,800 Riksdaler; till arfvode för Civil-lngeniörers undervisande vid Mariebergs artilleri-läroverk Bil.
Prop, N:o 1, otn Statsverket 1862. 77 eller den läroanstalt, som, i följd af väckt fråga om denra undervisnings förflyttande ifrån artilleriläroverket, kunde varda af Kongl.
Maut bestämd, årligen 3,000 Riksdaler; samt till stipendier för elever, som genomgå den för Civil-Ingeniörer bestämda kurs, likaledes årligen 3,000 Riksdaler; hvarjemte Stats-Rådet ansåg att hos Rikets Ständer borde föreslås, att dessa tre anslag, likasom det här ofvan omnämnda tili undersökningar, inspektionskostnader, m m., hvilka samtlige voro af je .förlig
I kaffenhet med cem, som anvisas för de ständiga statsutgifterna, måtte för de tre ä , nästa statsregel ingsperiod omfattar, ibland Sjette Hufvudtitelns anslag till Joi Ibruket, Handeln och Näringarne uppföras.
Hvad Stats-Kådet sålunda föreslagit och tillstyrkt behagade Kongl. Maj:t till alla delar gilla; och föroninade Kongl. Maj:t att utdrag af Protokollet skulle Finans-Departementets Expedition meddelas, till behörigt iakttagande vid upprättandet af Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition till Rikets Ständer om Statsverkets tillstånd och behof; uti hvilken proposition borde gifvas Rikets Ständer tillkänna, alt Styrelsens för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader general-förslag rörande understöd för ifrågasatta allmänna arbetsföretag komme att meddelas Rikets Ständers Statsutskott, äfvensom att de kartor, kostnadsförslag och öfrige handlingar, hvilka för vidare upplysning i dessa ämnen kunde varda för Rikets Ständer erforderliga, blefve hos bemälde Styrelse att tillgå.
Ex protocollo Alfred Grandinson. .§AÄ\ teÄ-Wttiirt? no X »iVv .qmOt XihT. >.v.\otft Ahltoft Uii ?• <v.71 Aift -msJJyrhöi agninai/iabno r inab mo Ggfhl Idoiiv Is b[!öl i ,moe ,llB!enBoi6l nob lolla 000,5 nagihe .bmBlaad OjsM .Igno/T
Is abin/ efmosi JajbayoiiilnallinB nfttli, ab jiaiBbadifl icvbmöUsÄ *wtö’m ?n\-YviYl io\ ioV> ii^mosB^ «to* , "t arv »b aasbitaqiH lii) Imf,a ; TslebediH 000,5 nagibié aabrdsdil ,?.awå saaab lie ,8ål««nöl alnon iabni;l2 ^lailifl aod JIb géanii Jabåfl-alsi? almajie/d -laodanoiJdaqaoi .iGgnindöarjbnu [lil Bbnmcnmo nevlo ilid lob moasiii!
.giden» ail asamia, mo?
,irt<•■<{* barn ladnaftf,)* I gihöl 9[
Ib olov agilJmea Billivd ,.m m , laben -mo bonaqagn; lalgaialfila islebo , au 3b iö1 ailfim ,6imJligluej0fc Bgibnfila ab ift! aniBgrtiiB.% doo nloboBH Jadmdl ml lii) gelens anlalilboyToH 9)19(2 bnetdi .ibJIbI .aéiulqqo .lgno>T absgGdod Jjli/Ja1liJ doo Ii,,iilg9iöl Bbnoléa iabåH-8)B)8 bevH )b gnblo lie .IgnoH abon iioiöl doo jfiilig islå!» olle (lil JqsM -sd 1'il .aBlobbam ooi)ibaq/3 glalnamaliBqad-anBoil alloda lalio^oloil -laoqoiSi egibfiW aiijelff .IgnoJI li. Isbouiliiiqqo bi?. aboi»seJ)iJei Igiiöd -Ii/d ilo ;lodad doo bnislalliJ aladiavalnlS mo iabn6)3 aladiH lii) ooi) anaalarflS 1)B fcnuöilllil iabac)3 alodifl aoviig abiod noiJiaoqoiq nåd no abneiöi anlaiöl-lsianag labBiigg/doallGV doo -«i;V snnumllA iö1 -ifl atilobbom lis ammod gBJaiö1aiadi6 BnnBinlls r,)lGa6géili iö1 bftiaiab dao gBlaiölabBniaod (-!om>i ab De moana/ié ,Jlodai0a)Bl3 aiabni;)3 aiad abnud nanmii Baaab i ‘gninaylqqo oinbiv iöl adb/d »iBgnilboBd ogiilö )Ib aaloiyiS abliimad aod avlald ,Bgihobioha iabnii)2 alaslifl löl ebie?
.égilil olloooloiq *3 .itoasvvhstnav) bav\\K Bil. N:o 5 till Kongl. MajUs Nåd.
Prop. N.o 1, om Statsverket 1862. 79 (Angående Nionde Hufvudtiteln.)
Utdrag af Protocollet öfver Civil-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Siats-Rådet å Stockholms Slolt den 19 September 1862. i ji nia lii! c*»6i!)id JiSa laona åq Hans Excellens, Herr Justitie—Stats-Ministern Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Stats-Ministern för Utrikes ärendena Grefve Manderström■„
Stats-Råden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, II J?
I rvH Till*» Malmsten< yBn abnfi öimH biv Thyselius, Bredberg, niHnri<m4iW^ÄSyffen}iöJ-ns)aB}I Jfi obnueiv Reuterskiöld.
Departeraenls-Chefen, Stats-Rådet Lagerstråle, föredrog i underdånighet: l:o. Kommers-Kollegii den 19 nästlidne Augusti aflåtna underdåniga skrifvelse, innefattande anmälan, att, uti en till Kollegium ställd och af Direktionen för navigationsskolan i Hernösand under den 7 i samma månad till Kollegium insänd och förordad ansökning, Kapten-Löjtnanlen vid Kongl. Majits Flotta Carl Edvard Törnebohm, — hvilken under den 12 September 1842 blifvit, med stöd af det för nämnda skola den 14
Maj samma år utfärdade nådiga reglemente, af Kollegium förordnad att lills vidare vara ordinarie lärare vid berörda navigationsskola oell, på grund häraf, äfven efter samma skolas med 1849 års början inträffade förändrade organisation, fortfarande beslridt de till denna lärarebefattning hörande göromål, — anhållit att, då han, på sätt af ett vid ansökningen fogadt läkarebelvg, jemväl inhemtades, till följd af iråkad sjuklighet vore urståndsalt att med ifrågavarande för - iSO Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1S62. ordnande vidare fortfara, Lin mätte varda derifrån entledigad, äfvensom att Kollegium måtte bos Kongl. M j:t göra underdånig framställning om aflåtande till Rikets näst sammanträdande Strinder af nådig proposition om anvisande af årlig pension för honom under hans återstående lifstid till det belopp, Kollegium, med afseende å hans ålder och tjenstetid samt den för lärarebefattningen anslagna lön, kunde linna lämpligt alt i underdånighet föreslå.
Med tillkännagifvande derjemte, att Kollegium under förstnämnde dag entledigat Kapten-Löjtnanten Törnebohm från det honom medelade förordnande att vara ordinarie lärare vid Hernösands navigationsskola, hade Kollegium, beträffande hans anhållan om pension, anfört, alt som af ofvanberörda, Kollegii skrifvelse hilagda läkarehetyg inbemtades, att Törnebohm under sednaste åren lidit af ett såväl själens som kroppens krafter vidlådande svaghetstillstånd, hvilket på sista tiden så tilltagit, att numera föga hopp förefunnes, att han för framtiden kunde återtaga någon af de tjenster, han förut beklädt, eller på annat sätt bidraga till sin familjs försörjande, Kollegium, i betraktande häraf och då, efter hvad lakirebetyget vidare innehölle, det syntes kunna med sannolikhet antagas, att de ansträngn.ngar, för hvilka Törnebohm, i och för skötandet af sin ifrågavarande lärarebefattning, varit nödsakad att utsätta sig, utgjorde en bidragande orsak till hans nu iråkade svaghetstillstånd, samt Törnebohm, hvilken, jemlikt ett af honom företedt, af Kollegium likaledes bifogadt, prestbetyg, uppnått en ålder af 38 år, under den lid af närmare 20 år, ban förestått ordinarie lärarebefattningen vid Hernösands navigationsskola, efter hvad Skoldirektionen vitsordat, med nit och drift fullgjort sina åligganden, ansåge sig böra i underdånighet hemställa, huruvida icke Kongl. Majit skulle täckas till Rikets
Ständer aflåta nådig proposition om anvisande åt Kapten-Löjtnanten Törnebohm, under hans återstående lifstid, af en årlig pension, hvars belopp Kollegium, med afseende å den för ordinarie läraren vid berörda navigationsskola nu anslagna lön af 1,870 Riksdaler, föresloge lill 600 Riksdaler Riksmynt.
Stats-Rådet tillstyrkte i underdånighet att, med afseende å Kapten-Löjtnanten Törnebohms 20-åriga, väl vitsordade verksamhet såsom ordinarie lärare vid Hernösands navigationsskola och hrns intygade sjuklighet, Kongl.
Majit måtte hos Rikets - Ständer göra framställning ort:
Törnebohms uppförande å allmänna indragningsstaten, för åtnjutande af en årlig pension till 3et af Kommers-Kollegium föreslagna belopp af 600 Riksdaler. 2:o. En af Kronofogden i Norra och Södra Wedbo härads fögderi inom Jönköpings län, Nils Fredrik Ekvall, i underdånighet gjord och af Landshöfdinge-Embetet Bil N:o 5 till Kungl.
Prof. Nto 1, om Statsverket 1862. 81 i länet, jemte memorial den 1 nasllidne Augusti, insänd ansökning att, enär han, enligt bifogadt läkarebetyg, blifvit till helsan sä försvagad, att han under den kallare årstiden tidtals varit sängliggande, i följd hvaraf tjenstegöromålen under de sednare åren måst genom vikarie bestridas, Kongl. Majit, jemväl med afseende derå, att Ekvall, med hustru och tretton barn, af hvilka sednare de flesta voro minderåriga, befunne sig i knappa ekonomiska omständigheter, måtte täckas, genom nådig proposition till Rikets näst sammanträdande Ständer, bereda honom rättighet att, sedan han nästa år uppnått 60 års ålder, få, utan att afbida den tid, som eljest vore stadgad för erhållande af pension å allmänna indragningsstaten, vid afskedstagande från kronofogdetjensten, hvarå han den 13 April 1850 erhållit Kongl.