Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t har väl ifrågaställt införandet af ett så kalladt fondsystem, och alt den såsom erforderlig uppgifna summan måtte meddelas i Riksgälds-Conlorets Obligationer, ouppsägbara å långifvarnes sida samt löpande med 4 procents ränta, hvilka Obligationer skulle successive inlösas genom ett årligt anslag af 2 proc. å primitiva capitalet samt med användande af öfriga besparingar och öfverskott i Riksgälds-Contoret; men, om det äfven icke kan nekas, att tillfällen gifvas, då Staten, lill följd af tvingande omständigheter, nödgas skuldsätta sig, äfvensom alt så allmänt nyttiga productiva förelag någongång kunna komma i fråga, för hvilkas tillvägabringande Staten bör, om ej på annat sätt, genom sin credit mellankomma, anser Utskottet likväl en sådan utväg i närvarande fall så mycket mindre böra tillstyrkas, som flera af de föremål, för hvilka extra anslag nu blifvit begärde, i Utskottets tanka, kunna, enligt hvad ofvan är anfördt, till en annan tid uppskjutas och ingalunda äro i productivt hänseende af någon synnerlig nytta.
Och har Utskottet härförutan, vid denna frågas behandling, fästat hufvudsaklig vigt dels derå, att, om äfven gällande anledning i öfrigt förekom för ett statslåns upptagande, närvarande tidpunkt, då Rikets penninge-väsende skall regleras, dock är den minst lämpliga att beträda en sådan bana, dels ock dervid, att Riksgälds-Contorets förut- egande skuld redan är ett fält för Statens bemödande att ådagalägga noggrannhet i förbindelsers uppfyllande, för att derigenom återvinna en förut mindre väl vårdad credit, och att, innan delta vigtiga bemödande blifvit krönt med framgång, det är ända måls vidrigt, i afseende på creditens återställande, att öppna nya låneförsök för andra företag än sådana, som i 4 Stats-utskottcts VIlat ande N.o 2o3.
Sig sjelfva innebära en direct och snar reproductions-förmåga af det lånade capitalet samt sålunda icke erfordra nj^a stats-anslag till amortissement.
Utskottet anser sig icke böra eller behöfva ingå i någon närmare utveckling af de förmodade fördelarne, å ena sidan, och de, i Utskottets tanka, bestämda olägenheterna, å den andra, af stats-låne-systemet, betraktadt såsom en utväg att för de ifrågavarande extra stats-utgifterne bereda erforderlig tillgång, emedan Utskottet tror sig böra öppet uttala den öfvertygelse, att, i Rikets närvarande ställning, några betydligare uppoffringar för efterkommande icke böra göras i afseende på Försvarsverkets islåndsättande, men att åter de bidrag, som till nämnde ändamål anses skäligen tillhöra närvarande tid, äfven böra till fullo utgå, om än allmänna bevilf ningen, i brist af annan tillgång, derigenom i någon mon komme att hö jas; och Utskottet tillstyrker fördenskull: att för hvad, som under benämning af extra stats-anslag af Rikets Ständer beviljas, full tillgång med ?:del årligen må anvisas alt af bevillnings-medel utgå.
Ur sådana synpunkter har Utskottet betraktat de i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition specifikt upptague behof, och får i hvarje fall nu afgifva yttrande: Försvars-Verket till Lands. 1:0
Sju Reserv-Batterier ii5,ooo R:dr Då Rikets Ständer vid sistlidne
Riksdag ej mindre beviljade hvad som ansågs erforderligt för Arlillerie-Regementenas ändamålsenliga organisation, än äfven anstogo medel till de materiela behofven vid detta vapen, samt ytterligare anslag vid denna Riksdag blifvit af Utskottet tillstyrkta i afseende på afhjelpandet, till väsendtligaste del, af de brister, som, vid organisationens verkställande, förefunnits, anser Utskottet, under närvarande förhållanden och då Reserv-Batteriers anskaffning forde utan våda för Rikets sjelfständighet kunna uppskjutas, sig icke för nämnde ändamål böra tillstyrka någon utgift. 2:0 Tjugujyra Kustpieccr 50,000 R:dr
Med hänsigt till nödvändigheten att i möjligaste mon inskränka utgifterne, så att de skattdragande icke varda öfver höfvan betungade, och då desse, såsom behöflige uppgifne kustpiecer, vid hvarje tillfälle torde inom en kortare tidrymd kunna anskaffas, anser Utskottet äfven denna utgift vara en ibland dem, som till en annan lämpligare tid kunna uppskjutas. Stats-Ulskotlets Utlåtande N:o 2o3. 3:o 15,ooo Gevär 3oo,ooo R:dr Hvad detta anslag vidkommer, så kan Utskottet väl icke underkänna nyttan deraf, att förråden äro completterade med gevär, fullt användbara till krigsbruk; men som Gevärs-fabricationen, för hvilken Staten hittills uppoffrat högst betydliga summor, är så väl vid Norrtelje Factori, som serdeles det vid i Carl Gustafs stad belägna Factoriet så fördyrad, att någon genomgripande förändring, hvad denna tillverkning beträffar, af behofvet högeligen påkalUs, anser Utskottet, ett extra anslag för berörde ändamål vara, i närvarande omständigheter, destomindre lämpligt, sorn detsamma» i Utskottets tanka, skulle innebära ett godkännande af nu existerande plan för Gevärs-fabricationen och möjligen utgöra ett hinder för dess skyndsamma förbättring; och då härvid jemväl tages i betraktande, att, intill sisth Riksdag, tillgång för gevärs anskaffning bereddes och förefanns inom de under Kongl. Krigs-Collegii förvaltning ställde årliga anslag, kan Utskottet på dessa skäl icke tillstyrka det för Gevärsfabricationen äskade extra anslaget. 4;o Utrednings-förräden 139 000 R:dr.
De behof, som föranledt framställningen om denna summas anvisande såsom ett extra anslag, anser Utskottet vara af sådan beskaffenhet, att de med ordinarie anslagen och genom dessas kloka och hushålisaktiga användande småningom kunna fyllas och äfhjelpas.
Utskottet afstyrker således nämnde summa. 5:o Carlsborgs fästning . . . j ..... 3oo,ooo R:dr.
Af nämnde summa äro a5o,ooo R:dr afsedde för fästnings-arbetenas fortgång samt 5o,ooo
R:dr för uppförandet af förråds-byggnader inom fästningen.
Utskottet, som anser dessa senare utan våda eller skada kunna tills vidare uppskjutas, bar åter trott sig böra tillstyrka fästnings-arhetets fortsättande, och har, utan att ingå i bedömande af den nytta sorn denna fästnings-byggnad kan för Rikets försvar medföra, för detta tillstyrkande hemlat skäl, dels deraf, att, i motsatt fall, de å företaget redan nedlågde kostnader skulle blifva att anse såsom förlorade, dels ock att arbetet verkställes af den, under benämning af Pionier-Corpsen, vid Carlsborg förlagde fång-personal, hvars underhåll och beklädnad i allt fall; mäste af Staten anskaffas och bekostas.
— Och sorn, efter hvad de föregående arens räkenskaper utvisa, för nämnde personals ändamålsenliga sysselsättande samt till uppköp af materialieiv verktyg m„ m- erfordras etr summa af 5o,ooo R:dr ont året» i Slals-Utskotlets Utlåtande N.o 2o3. tillstyrker Utskottet, att för Carlsborgs fästning må för de följande 5 åren anvisas en sammanlagd summa af R;dr 25o,ooo. 6:0 Carlskronas befästning 200,000 R:dr.
På de skäl som i förestående punkt äro anförda ocb då af räkenskaperna för de föregående åren är ådagalagdt, att omkring 34,000 R:dr årligen erfordras för den vid befästnings-arbetena vid Carlskrona använda fångpersonals ändamålsenliga sysselsättning, hvartill ytterligare kommer alt arbetena å Kongsholmen äro så långt framskridna, att de, innan de följande 5 årens förlopp, kunna vara fulländade, tillstyrker Utskottet, att för ofvan uppgifna ändamål må, efter nämnde beräkningsgrund, anvisas under följande 5 år en sammanräknad summa af 170,000 R:dr. 7:0 Kongsholms fästnings bestyckning 100,000 R:dr.
Sorn en del af denna bestyckning, åtminstone tills vidare, torde kunna tillvägabringas med i Flottans förråd förut befintliga kanoner, har
Utskottet ansett anslaget för denna gång kunna lämpligen nedsättas till hälften, och tillstyrker fördenskull anvisandet af ... . 5o,ooo R:dr. 8:0
För befästandet äf Stockholms avenuer till lands och sjös är en summa äskad af 3oo,ooo R:dr.
Hvad befästningen till lands först beträffar, så enär Utskottet saknar kännedom om den kostnad, som för dess fullbordande kan erfordras, men, vid betraktande af Hufvudstadens vidsträckta omfång, med säkerhet kan antagas, att det nu ifrågaställde anslaget på långt när icke derför blifver tillräckligt, anser Utskottet sig, vid sådant förhållande, icke kunna tillstyrka beviljandet af de härtill afsedde anslag.
Deremot och på det att de vid inloppet till Stockholm redan verkställde försänknings-arbelen icke, genom en längre tids uppskof, må skadas eller förstöras, tillstyrker Utskottet, att så väl till försänknings-arbetets fullbordande, som lill anskaffning af den för försvaret vid detta ställe erforderliga bestyckning, må anslås en summa af tillsammans 5o,ooo R:dr. 9:0 Carlstens iståndsättande 4°>000 R-dr.
Dess bestyckning 3o,ooo •— Utskottet vill icke bestrida, att denna fästnings vidmagthållande möjligen kan för Rikets försvar och Svenska handelns skydd vara af nytta; men då fästningens förmonliga läge vid en kust, der fiendtligt anfall mindre är att befara, i väsendtlig nion lättar dess försvarande, anser Utskottet, % Stati-Utshultets Utlåtande N.o 2o3. 7 under närvarande fredliga förhållanden, densammas iståndsältande och för»eende med ny och ökad bestyckning icke hastigare behöfva tillvägabringas, än, på sätt med fästningens underhållande hittills tillgått, eller i den nion det ordinarie anslaget för Krigs-Collegii Fortifications-Departement sådant medgifver. 10:0 Elfsborgs fästningsombyggnad 4°>000 R:dr. i 1:0 Alateriel för Ingenieur- och Pontonnier-Corpsen 46,000 — i a:o Pirke till Carlsborgs lavetage a3,ooo - - 13:o Uthusbyggnader vid 2:dra Gardets Cassern . . 28,000 — 1 ./j:o Dito vid Garnisonssjukhuset . . . 35,000 — i 5:o Tyghusbyggnad i Christianstad 36,ooo — Utskottet bestrider ingalunda ändamålsenligheten af dessa utgifter, men då de likväl synas vara af beskaffenhet att, utan våda för allmänna Försvars-Verket, kunna till annan tid uppskjutas, och att således en för deras fyllande förorsakad tillökning i beskattningen icke lämpligen bör komma i fråga, « afstyrker Utskottet beviljandet af de i omnämnde 6 punkter äskade anslagssummor.
Sammanlagde beloppet af hvad Utskottet för Försvars-Yerkel lill lands nu tillstyrkt utgör:
För Carlsborgs fästning • . , 25o,ooo. ,, Carlskronas befästning 170,000.
,, Kungsholmens bestyckning 5o,ooo. samt för fulländandet af försänkningsarbetet i Stockholms skärgård och bestyckning derstädes 5o,ooo.
Summa R:dr 520,000.
Och hemställer Utskottet, alt, från och med 1835 eller det år den nya Statsregleringen vidtager, en femtedel af nämnde summa, eller 104,000
R:dr årligen, må anvisas att från Riksgälds-Contoret utgå och öfverlemnas till Kongl Muj:ts Nådiga disposition, för att till olvaiiuppgifne ändamål till fastställdt belopp användas.
Försvaret till Sjös. För Försvars-Verket till Sjös har Kongl. Maj:t i Nåder äskat ett extra anslag af 455,000 R:dr, för att icke allenast bereda anskaffning at 3ooch 24-pundige kanoner, diverse kulor och kanonlås, a:ne Ångfartyg, Jern - 8 Stals-Utskottets Utlåtande N.O 2o3.
Cisterner, samt hängmattor och beklädnadsförråd, utan ock 1 ändamål atl tillvägabringa förbättring af Carlskrona Varf samt några skjul för kanonslupar och jollar.
Det bär icke undfallit Utskottets uppmärksamhet, att flera af de för sjöförsvaret sålunda uppgifne behof uteslutande tillhöra Skärgårdsflottan, hvars ändamålsenliga organisation bör vara ett bland hufvud föremålen för Statsmagternes omsorger; men då härvid förekommer, att, sedan Utskottet redan tillstyrkt Rikets Stander att, "1 afseende på Skärgårdsflottans framför Linieflottan egande företräde, hos Kongl.
Majrt göra underdånig anmälan, frågan derom, såsom hufvudsakligen inverkande på tillräckligheten af det i 4;de Hufvud-Titeln innefattade ordinarie Statsanslag för sjöförsvaret, gör all pröfning af derutöfver begärda ansiags nödvändighet för närvarande omöjiig; så anser Utskottet sig böra, med anledning häraf och med jemväl fästadt afseende på vådan af en allt för utsträckt skatte-ökning, afstyrka bifall till ofvannämnde, ifrågaställde extra anslag af 455,ooo R:dr.
Fyrar och Håkar.
För Fyrbåkars byggnad och förbättring, till båtnad för sjöfarten i allmänhet, har Kongl. Maj:t äskat ett anslag af 170,000 R:dr; och Utskottet har tagit kännedom af de förslag, som rdetta ämne af Förvaltningen af Sjö-Ärendena blifvit afgifne och enligt hvilka, för Fj^r-och Båkväsendets bringande i fullständigt skick, nyssnämnde summa, äfven fördubblad, icke skulle blifva fullt tillräcklig.
Alt Fyr- och Båkanstalterne för närvarande icke uppfylla hvad de sjöfarande billigen kunna fordra, lärer vara ådagalagdt genom den allmännare klagan, som '1 detta hänseende föres och som äfven vid detta Riksmöte blifvit framställd uti flera till Utskottets handläggning remitterade och i sammanhang med 4:(ie Titeln upptagne motioner.
Utskottet anser det äfven vara både en fördel och ett 'åliggande för Staten, att foga anstalt om nödige Fyrbåkars ändamålsenliga vidmagthållande, till handelns och sjöfartens tryggande och befrämjande, och har fördenskull, vid nämnde Titels reglering, tillstyrkt, att all Fyr- och Båk-inkomst, Danska Fyringsmedlen derunder inberäknade, må till detta ändamål användas.
Med hänsigt likväl lill nödvändigheten, att i möjligaste mon inskränka dessa extra Statsutgifters belopp, till följd hvaraf äfven anslag till vigtiga delar af FörsvarsVerket måst förvägras, kan Slats-Utskoltets Utlåtande N.o 2o3. 9 kan Utskollet icke tillstyrka, att något serskildt extra anslag för Fyr- och Båk-inrättningen beviljas.
Skolande Utskottet deremot vid Revisionen af Convojr-Cassans tillgångar och förvaltning tillse, huruvida icke denna Cassa, som vid flera tillfällen fått vidkännas betydliga utgifter ”till Svenska handelns skydd och förmon,” numera skulle lill Fyr- och Båkväsendets upphjelpande kunna lemna något bidrag.
Då likväl det lärer vara oundgängligt alt, medelst tillgång å en större summa på en gång, kunna foga anstalt ej mindre om nuvarande Fyrars iståndsättande, än om uppförande till en början af några nya Fyrar på de ställen, der de flesta skeppsbrott och strandningar tima och hvarpå, åt Östersjösidan, såsom de farligaste uppgifvits, Ölands Norra udde, Nordöstra sidan af Gottland m. fl. ställen, så tillstyrker Utskottet: det Rikets Ständer må till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna alt, genom Förvaltningen af Sjöärendena, för nyssnämnde ändamål, på billigaste vilkor upptaga ett lån samt, till ränta och amorlissementsfond för detsamma, anvisa de g,333 R:dr iG sk., som under 4
Allmänna undervisningen.
Utskottet, som, vid uppförandet å Stat af de 4>°o° R:dr, hvilka, i sammanhang med regleringen af Tionde Hufvud-Titeln, blifvit föreslagne, alt utgå till hvardera af Rikets båda Universitet, fästat det vilkor, att all fråga om extra Statsanslag för dessa Läroanstalter skulle förfalla, finnér, då det åt Normalskolan för Vexelundervisningen ifrågaställde anslag af i,5oo R:dr, i Utskottets tanka, bör, om det finnes oundgängligt, kunna med förutvarande tillgångar åstadkommas, denna punkt af Kongl. Maj:ts Proposition icke föranleda någon ytterligare åtgärd å Rikets Ständers sida.
Vattencommunicationer m. m.
För lättade vattencommunicationer och andra allmänna arbeten, har Bih. till R.
Prot. 1834• 4 Sami. 1 /.1fcl. 2 B ind.
a Häjtet 9.* ro Stats-Utskottets Utlåtande N;o 2o3.
Majit äskat 100,000 R:dr om året i fem år, enligt derom af StorAmirals-Embetels 3:dje Afdelning afgifvet, Stats-Utskottet meddeladt förslag.
Utskottet har, i sammanhang härmed, förehaft de, detta ämne rörande eller dermed gemenskap egande, Utskottet serskildt tillhandakomne handlingar, nemi: 1:0 Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å Directionens öfver Strömsholms Slussverk underd. anhållan, om bidrag af Slaten till ombyggnad af Strömsholms Canal och Slussverk; 2:0 Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition, angående medel till Canal- och Slussbyggnaden vid Säffle i Wermland; 3:o En inom Borgare-Slåndet af Herr Olbers väckt motion, om Statsanslag för uppmuddring af Nordre Elf vid Kongelfs stad; 4:0 Herr Egnclls motion, angående Statsanslag till fullbordande af Stångäns uppmuddring och en hamnbygnad vid Linköping; 5:o Herr Hahns motion, om fortsättning af de inställde Strömrensnings-arbetena i Norrbotten och Westerbotten; 6:0 Herr Sjöbloms motion, alt det Nyköpings stad beviljade årliga anslag, 4°o R;dr, för muddrings verkställande, må på en gång för 10 år få uppbäras med 4°°o R:dr; samt 7:0 Riksdagsfullmägtigen Naders Anderssons från Skaraborgs
Län motion, om anslag lill vattens afledande ur den i Wadsbo Härad af nämnde Län belägna Elfven 'ridau.
Utskottet medgifver visserligen, att utgifter, till beredande af lättade vatten-communicatioher» kunna, då de rätt användas, räknas bland de mest nyttiga, genom hvilka Staten i en framtid kan påräkna verkliga fördela!'; men då erfarenheten gifvit vid handen?
att dessa, utaf hela Nationen sammanskjutna summor, till betydliga belopp användts till företag, som, efter att vara fullbordade, befunnits mindre gagnelige; att serskilda menigheter, i förväntan på utlofvade understöd, med betydliga, kostnader påbörjat communications-leders upptagande, som sedermera måst öfvergifvas, — så torde det kunna ifrågasättas, om den nytta dessa anslag åstadkommit fullt motsvarat de uppoffringar; Nationen för desamma fått vidkännas.
Utskottet tror i öfrigt, att, då behofvet af en lättad communication gör sig gällande, den enskilda industrien äfven blifver verksam för densammas utförande och vanligen med störe framgång, både genom mera kraftfullhet vid verkställigheten och genom besparing i kostnaden..
St als-U Iskottets Utlåtande N'.0 2o3.
När nu härtill kommer det hufvudsakliga skäl, att någon annan tillgång för dessa.arbeten, än den p:de Hufvud-Tileln möjligen kan lemna, endast kan beredas genom skatternas förhöjning, hvilken utväg Utskottet, under närvarande förhållanden, anser blott för de mest oundgängliga behof böra tillitas, tror
Utskottet sig med skäl böra afstyrka det för lättade vatten-communicationer och andra allmänna arbeten ifrågaställde extra anslag.
Och anser Utskottet, lill följd häraf, ofvannämnde Kongl. Maj;ts Nådiga Propositioner och enskilda motioner icke erfordra någon vidare behandling.
Slutligen tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer må i underdånighet anhålla, alt, öfver användandet af de extra anslag, som beviljas, serskilda redogörelser årligen må afgifvas till gransknings undergående i Kongl. Kammar-Rätten samt af Rikets Ständer och deras Revisorer.
Stockholm den 12 Augusti 1834- Reservationer: Emot Utskottets beslut i dess helhet_, af Friherre Palmstjerna > C. O : ”Jag reserverar mig emot Utskottets beslut i sin helhet, emedan det utgår från synpunkter, som icke öfverensstämma med min öfvertygelse om Representantens skyldighet att afse Rikets behof och Folkets bördor.
Folket bär med tillfredsställelse sina bördor, när det ser, att de beviljade medlen användas lill sådane ändamål, som för det allmänna äro mest angelägna, och alt dessa medel ej uttagas till högre belopp, än ändamålen erfordra; i annat fall uppkommer skäligt missnöje.
Det beslut
Utskottet nu fattat innebär frö till ett sådant skäligt missnöje, så väl i afseende på hvad derigenom tillstyrkes som i afseende på hvad derigenom afstyrkes; ty nödvändige utgifter afstyrkas och med de tillstyrkte kunna större ändamål vinnas, ände nu dermed afsedde.
I båda hänseenden är det således vittnande om brist, endera i förmågan att inse sakernas verkliga förhållande, eller ock i förmågan att derefter lämpa sina åtgärder.
Sakernas verkliga förhållande är en nödvändighet, hvaruti man är försatt, den man således såsom Representant är skyldig att med öppna ögon betrakta, för att finna de utvägar, som på lämpligaste sättet leda tili det allmännas bästa.
Att med blind ifver undanskjuta denna nödvändighet från sina tankar, att fram - 12 Stats-Ulskotlets Ul/atadde IV.-o 20.3. ställa förslag, som äro hemiade från önskningar mera än från verkligheter, det kan jag icke förena med känslan af de pligter, sorn åligga Representanten.
Dessa pligter bjuda hvarje Ledamot i Siats-Utskottet att göra sig reda för Statens behof.
Statens första behof är: vapen att försvara sin sjelfständighet; det andra är: upplysning och insigter; det tredje: utvecklingen af näringarnes slumrande krafter.
Ingendera får åsidosättas, och omsorgen för det ena bör gå i bredd med omsorgerna för de andra.
Det angelägnaste af alla vapen är det, sorn hvarje Svensk man bör ega färdighet och vilja alt handtera — geväret.
Så har äfven förra tiders sinnelag varit.
Gevärs-factorier äro anlagde och finnas tillräcklige, deras tillverkning är i det hufvudsakliga ypperlig; och nu vill man neka medel att underhålla dem.
Den flyktigaste granskning af de Utskottet förelagde handlingar är nog för alt inse, att de på 3;dje Hufvud-Titeln för Krigs-Collegii Departement anslagne medel härtill ej äro tillräcklige, helst dessa handlingar fullständigt utreda, att anslagen på HufvudTiteln ej äro tillräcklige för öfrige dermed afsedde behof; och det oaktadt tillstyrker Utskottet intet några medel för nja gevär.
Den slutsats, hvartill ett sådant behandlingsält af sakerna leder, ligger öppen för hvarje tänkande.
Att förslösa eller låta det arf förfalla, som förflutna tiders omsorg och förutseende beredt åt den närvarande, kan uti intet fall rättfärdigas; och ett af Statens ovedersägligaste behof är underhållandet af de nyttiga försvars-anstalter våra förfäder öfverlemna! oss.
Till dessa höra Carlsten och Elfsborg — man anslår intet för någondera, ehuru den flyktigaste granskning af de Utskottet förelagde handlingar ådagalägger omöjligheten, att med de på Stat anslagne medlen iståndsätta dessa båda små, men vigtiga fästen.
Man åsidosätter likaså en stor del af de behof, hvilka genom offentliga handlingar till öfverflöd äro bestyrkte, hvarom Motionairer från Rikets alla kanter erinrat, och som dagligen och stundligen låta sig kännas, till mehn för vår handel och till våda för hundradetals menniskolif.
Bi\k- och T^yrrwgs-anstalterne lemnäs till det mesta åt sitt öde eller afspisas med löften och hänvisningar.
Att befordra Vatten-communicationer uti ett vidsträckt och temligen glest bebodt land, har varit ansedt såsom det säkrasUoeh fortast verkande medel till utvecklingen af industriens och näringarnes liflighet, derest dessa i öfrigt kunna trifvas.
— Senare 20 åren hafva äfven Slats-TJtskottets Utlåtande N:0 2o3. sett oss fortgå på en sådan bana, och om än någon del af de medel, härtill användts, hafva förfelat sitt ändamål, så qvarstårj|likväl den sanningen, att större delen gagnat samtid och efterverld.
Nu vänder man tvärtom.
Nu vill man afbryta de arbeten, som äro bör jade och derigenom bedraga de enskilda Bolag, som, i förlitande uppå någon consequence i handlingssätt, hos Rikets Ständer lillskjutit betydligt af egna tillgångar för företagens befrämjande; nu gäckar man förhoppningar, som många orters närings-idkande invånare fästat vid fortgången af klokt beräknade företag och vid planer till förbättringar uti vigtiga vatleu-communicalioner, hvilkas vinst är oberäknelig för fortskyndad utveckling af våra naturliga förmoner och våra framtida krafter.
Det var en tid, då man tänkte att på fredlig väg genom arbete, omtanka och förutseende verksamhet eröfra ett nytt Finland, i stället för det förlorade.
Nu behandlar man tanken på ett hastigare stigande uti industriel förkofran såsom en docka, hvarmed barnet leker en tid och sedan kastar ifrån sig med förakt.
Och hvilka äro de stora och öfvervägande skäl, som förmå Stats-Utskoltets pluralitet tillstyrka Strömrensnings-arbetenas upphörande?
Jag afhåller mig från omdömet deröfver.
Och hvilka äro de stora skäl, som förmå Fjättra Slats»Ulskottets pluralitet vid den öfvertygelse!!, att allt, hvad som för extra Stats-Regleringen anslås, bör utgöras genom bevillning pä feni är?
— Man forskar förgäfves efter skäl under den slöja af ogenomträngliga meningar, hvaruti satserne blifvit klädde, man finner blott den aktningsvärda regula de tri; säker och tillförlitlig, så vidt dess område sträcker sig, men området innesluter föga rymd uti civilisationens verld.
När man bygger för framtiden, det vare sig fästningar eller vägar åt industrien, så är det en skyldighet att tillse, det samtiden ej härigenom inledes i större kostnader än nödigt är.
Man bör fästa sin uppmärksamhet på de utvägar, som kunna finnas att minska dessa kostnader, utan att derföre ensamt draga vexlar på en obegränsad framtids hopp, och denna skyldighet är af dubbel vigt vid en tidpunkt, då Realisationens fortgång medtager ansenligt af de tillgångar, hvilka hittills kunnat begagnas såsom bidrag för ifrågavarande byggnader åt framtiden.