Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hela ansvarighetssumman har nu Stigit till 19,622,280 R:dr.
Det mera vidtomfattande Bolaget mellan alla städer i Riket till försä kring för eldskada å lösören i allmänhet, varulager och machinerier, hvil - 31 ket den 3o Augusti 1842 fick dess reglemente af Eders Kongl. Maj:t i Nåder faststäldt och den påföljde
Uti Mariestad till R:dr 308,940:
„ Lidköping 501,080:
„ Skara . . . . 338,010:
„ Sköfde 65,300: — — »
Hjo 91,250: — —- „ Fahlköping 61,800:
Summa R:dr 1,366,380: — — Sparbanker äro inrättade med behållning vid slutet af år 1842: å Landet: vid Bromö Glasbruk B:co R:dr 9,707: 87. 8. och vid Carlsfors Alunbruk „ 3,189: 17. q. i Städerne: Lidköping „ 3,120: 18. 5. och Mariestad „ 52,002: 16. 5.
Från Länets Hushållningssällskaps beredningsutskott bar till direktionen för sistnämnde bank blifvit framställd fråga, huruvida samme bank skulle vilja såsom en centralinrättning, till förräntande och under vanlige vilkor för uppsägning och återbetalning, mottaga medel, som från andre inom Länet blifvande dylike stiftelser kunde insändas; hvilken framställning
Anledning är dock att desse vilkor hvarken blifvit eller blifva antagne, hälst utskottet sedermera uppgjort förslag till reglemente för en gemensam sparbanksinfattning för alla socknar inom Länet.
Härförutan är i Skara stiftad en så kallad nykterhets-sparbank, af hvilken äfven landtboer, som afsagt sig bruk af spirituösa drycker, få sig begagna.
Enligt erhållne uppgifter, skall icke eller denna stiftelse sakna fram gång\.
Örebro Privatbank, som erhållit privilegium år 1837, har, genom ett 1 Mariestad inrättadt afdelnings-kontor betydligt underlättat
Länets penningerörelse och med förut saknade förlagskapitaler, försett såväl stads- sorn landtmanna-näringarne.
Genom afdelningsdirektionens urskillning, vid beviljande af creditiver och lån i privatbanken hafva de befarade olägenheterne eller vinglerier och allmogens inlockande i affärer, som den ej förstår att sköta, förekommits. 32
På grund af desse förhållanden, finnér Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande sig böra vitsorda att nämnde bank utöfva t ett välgörande inflytande och att nedläggandet deraf skulle, om icke andra motsvarande inrättningar anordnas, försätta Länets innevånare uti den mest vådliga och bekymmersamma belägenhet.
Visserligen hafva klagomål låtit höra sig, såväl deröfver, att banken skall minskat sitt rörelsekapital just då penningebristen varit störst, som ock, att diskontlån, då de utlemnats blott på 4 månader, icke motsvarat deras ändamål; men då det ena eller andra otvifvelaktig! varit en följd af bankstyrelsens omtanka för bankens säkerhet och af de vilkor, hvarunder den blifvit privilegierad, torde nämnde olägenhet icke böra inrättningen, sådan den framträdt, eller dess styrelse till last föras.
Städerne i Länet bade vid 1842 års mantalsskrifning:
Mariestad 1,570 innevånare, deraf 999 skattskrifne.
Lidköping 2,011 „ „ 1,303 „ Skara 1,639 „ „ 964 ,, Sköfde 669 „ 426 .Hjo 620 „ 417 Fahlköping 574 ,, 362 ,, Dessa städer utgöra Mariestad 3j, Lidköping 4L Skara r£, Sköfde %, Hjo 1 och Fahlköping £:dels båtsmansrote, hvarföre vacance-afgift erlägges.
Beloppet af denna likasom statsbidragen af städerna, deras ägovidd 111. m. utvisar tabellen; om deras undervisningsverk, sjuk- och fattigvårdsanslalter är här förut ordadt.
Der finnas: i Klädes- och Ullväfnadsfabrik med 24 arbetare och tillverknings - värde 29,154: 4 Snusfabriker med 8 arbetare och tillverkningsvärde r> 9,930: 11 Färgerier med 25 d:o d:o 99 8,625: 17 diverse smärre fabriker med 54 d:o d:o .... 99 26,574:
Summa R:dr 74,283:
Marieholm i LandsCanzliet den 2 Mars 1844* H. A. DORCHIMONT.
IF Hedenstjerna. C. /•
Limdberg. UTI Kronobergs Lä» TILL KOMCrL. MAJIT i underdånighet afgifne FEMÅRSBERÄTTELSE för Åren 183T, 1838, 1839, 1840 och 1841. STOCKHOLM, 1844.
TRYCKT HOS P. A. NORSTEDT & S Ö N E I!
Då jag nu för fjerde gången under min tjenstetid har Nåden afgifva den anbefallde femårsberättelse]!, torde jag få hufvudsakligen åberopa innehållet af min sednasle, med tillägg af sådane förbättringar eller förändringar i ekonomiskt afseende, som här förtjena att omnämnas. §• 1- Länets allmänna beskaffenhet.
Jordytan inom Kronobergs
Län är mycket ojemn och stenbunden.
— Sjöar, strömmar, mossar och kärr, stenhögar och ljunghedar, bättre och sämre skogsmarker, löf- och barrskog omväxla; men större bördiga fält finner man endast vid några få betydligare landtegendomar.
De största sjöar i Länet äro Åsnen, Bolmen, Helga sjö, Möckeln och Salen, men det genomskäres af en mängd mindre sjöar, af hvilka likväl under sednare åren många genom uttappningar förvandlats till bördiga ängar och åkerfält, likasom betydliga sträckor vattensjuk mark derigenom blifvit torra och odelbara.
Hågen att odla och förbättra den magra jorden inom detta
Län har på ett förvånande sätt tilltagit under loppet af ett tiotal år, och man likasom trotsar de många naturhindren för att genomdrifva föresatsen att stenbryta och upparbeta de mest oländiga trakter.
— Länets possessionater och ståndsperso - Femär s-berättelse frän Kronobergs
Län, 1 2 ner föregå med berömvärda efterdömen och allmogen börjar ali följa dem.
— Nästan inom alla härader förekomma större odlingsförelag.
— Bristen på medel att verkställa dem är dock ett mägtigt hinder för utförandet.
Man bar emellertid icke varit overksam till vidtagande af anstalter för förbättring i Länets naturliga beskaffenhet.
Jag hade, till bevis derpå, tillfälle i min förra femårsberättelse underdånigst anmäla, att egaren af Drättinge egendom i Uppvidinge härad, numera aflidne Friherre Rappe, ultappat en sjö, som redan tre år efter ut tappningen lemnat betydlig afkastning, och med visshet kan antagas alt derifrån årligen afyttras hö till ett belopp af omkring 14,000 Lisp.
Sjön Nisten i Konga härad har på slrandegarnes bekostnad blifvit utlappad, ett arbete som kostat omkring 3,333 R:dr 16 sk., äfvensom Rinkaby sjön i Kinnevalds härad nu är under uttappning.
Till sänkning af sjön Elen i Allbo härad har Eders Kongl. Maj:t anslagit 2,661 R:dr 20 sk. 1 rst.
Län hafva endast strandegarne kring nämnde sjö erhållit anslag af de medel, Rikets Ständer för dylika förelag vid sednaste Riksdag bestämt.
Undersökning om sjön Möckelns sänkning är ock anställd, och som härigenom betydliga sträckor af nu vattensjuk jord skulle uttorkas, lära strandegarne söka göra sina anspråk gällande om Statsanslag till företagets utförande.
Egarne af Bergqvara, Huseby och Lässebo Bruks- och Landl-egeiulomar hafva derå nedlagt betydliga kostnader under sednare åren genom mossars utdikning och andra större odlingslägenheters upparbetande: och i mån af förmåga och jordrymd följes detta efterdöme öfverallt.
— Boställsinnehafvare
Sto icke mindre nitiske att förbättra sina boställen, hvarvid jag företrädesvis bör omnämna Kyrkoherdelägenheterne i Nottebeck, Östra Thorsås och Täfvelsås, hvilkas innehafvare uppoffra betydliga summor på stenbrytning och odling.
— Innehafva ren af det förstnämnde, Kyrkoherden PeIreen, bar vunnit en viss ryktbarhet för sina oerhörda och kostsamma slenbrylningar och är högt förtjent af uppmuntran derför.
Såsom äfven förtjent af uppmärksamhet för vackra odlingar och betydlig slenbrylning bör ock egaren af Gåfvetorp anföras, utom ilere andre för landels odling nitälskande män.
3 Under loppet af ur 1843 hafva, enligt detta Läns Hushulluings-Sällskaps till L a 11 d l b r u k s - A k a de m i e 11 afgifne årsberättelse, 1,362 tunneland jord blifvit till åker uppodlade, oberäknadt de flere sjöar, sorn äro under uttappuing.
Få Län torde erbjuda den mängd större odlingsbara mossar och lägenheter, tjenliga till odling, sorn delta.
— Orten är för fattig att kunna bekosta undersökningarne härom, men det vore af stor vigt och det mest välgörande inflytande, om vid kommande Riksdag Ständerne egde medel att disponera för så väl undersökningar sorn nyttiga odlingsförelag i allmänhet.
Det af Rikets Ständer vid sednaste Riksmöte vidtagna nyttiga beslut, alt bevilja anslag till vägars anläggning och backars borttagande, hade för Kronobergs
Län, sorn är så brutet och besväradt af större backar, kunnat bereda landet lättade transporter och väl behöflig arbetsförtjenst, om menigheterne, efter derom erhållen uppmaning, i rätter lid öfverenskommit att till företagens utförande begära nödigt Statsanslag.
— Efter föregångne undersökningar på Statens bekostnad, hafva emellertid anslag i Nåder beviljats för omläggning af den del af vägen emellan Wexiö stad och Alfvestad gästgifvaregård, hvaröfver en af de brantare backar går, hvilken derigenom undvikes, äfvensom till Noltebecks-backarnes sänkning å vägen emellan Nottebecks och Stockatorps gästgifvaregårdar; hvarförutan anslag blifver i underdånighet begärdt för omläggning af den vägsträcka emellan Wexiö stad och Åreda gästgifvaregård, sorn omfattar de vådliga och för skjutsande så högst besvärliga Åreda backar.
På stora vågen från Wexiö till Carlshamn finnas på de sista 6 milen flere betydliga backar, hvarföre jag till lättnad för den alldagliga trafiken häremellan och denna närmaste sjöstad ämnat särskildt fästa Eders Kongl. Maj:ts
Nådiga uppmärksamhet på behofvet af understöd till deras undanrödjande.
Det redan för trettio år sedan väckta förslag, att öppna båtled från Helga sjö genom sjöarne Åsnen och Salen till Carlshamn, har ånyo väckts och omfattas af många med intresse.
— Det skulle för en ort, som saknar afsättning för sina produkter utom Länet, vara åtminstone för en betydlig del deraf särdeles vigtigt om en sådan båtled kunde öppnas, och det åligger mig att särskildt till Eders Kongl. Maj:l inkomma med underdånig anhållan om anslag till undersökning i afseende på företagets både nytta och verkställbarhet. 4 §. 2.
In vanare.
Genom tabellverket, som ingår från ecclesiastika myndigheterna och lahell-kommisionen, upplyses säkrast förhållandet med folkmängden inom Länet; men, så vidt den beräknas af mantals-längderna, utgör Länets nuvarande folkmängd 121,451 personer af båda könen, deraf 52,694 äro mantalsskrifna och 68,757 man talsfria.
Smålänningen är, som förr är anmärkt, till lynnet lätt och liflig, höflig och tjenstfärdig, men är särdeles i vissa trakter nog böjd för handel.
Folkets moraliska och religiösa bildning beror hufvudsakligast på presterskapel.
Der det befinnes nitiskt och verkar med goda efterdömen, såsom i allmänhet är förhållandet, der röja sig omisskänneliga tecken till en bättre sakernas ordning.
Alt sedeförderfvet icke aftager visar den tillväxande fångpersonalen.
Länshäktet öfverfylles af lösdrifvare och sådana, som sakna laga tjenst och försvar.
Lättja och sysslolöshet höra icke Lill massan af folkel i Kronobergs
Län, tverlom lärer på få ställen i Riket en mera sträfsam allmoge finnas, men utom de förr antydda orsakerna till tiggarhopens ökning, och deribland den obegränsade rättigheten att bygga obelänkta äktenskap, bidraga äfven andra omständigheter tili fattigdom och lösdrifveri.
Dryckenskapslasten har visserligen något aflagit, i följd af den bättre anda, sorn nykterhets-föreningarna åstadkommit, hvarföre denna last endast kan anses verka mera partielt på folkets sedlighet.
Allmogen lefver i allmänhet högst tarfligt och gör aila möjliga inskränkningar, för alt kunna uppfylla sina förbindelser och betala sina skatter.
Besvärlig afsättning för landlmanna-varor i en ort, aflägse från sjöstäder, utan vatten-kommunikationer, bristande arbetsförtjenst i vissa trakter och en penningebrist, som stört all kredit man och man emellan och holar att förvandla mången såsom förmögen ansedd till vinglare, alla dessa omständigheter inverka ofördelaktigt på Länets inbyggares ekonomiska ställning.
Utvägarne alt afhjelpa detta ofördelaktiga förhållande tillhör mig ej att här föreslå. 5 §. ar.
ISårin gar.
Åkerbruket fortfar alt utgöra en hufvudnäring i detta Län.
HushåDnings-Sällskapet söker uppmuntra till verksamhet och till förbättring af den slenbundna jorden.
Bristande förmåga hos mängden att upparbeta sträckor af jord, Jivilka nu måste ligga obegagnade, föranleder dock till den allmänna önskan, att staten egde disponera en odlingsfond, hvarutur jordbrukaren mot säkerhet i sin jord kunde erhålla lån till låg ränta. 1 ett Län, der läge och jordmån äro i allmänhet så missgynnande som här, gifves ingen annan utväg alt bereda välstånd och näringarnas upphjelpande.
Under loppet af de sista tio åren har åkerbruket likväl här gjort stora li a msteg.
Agronomen Johnson har under de flera år, han gagnat med sitt biträde, uppmuntrat till en mängd större odlingsföretag, så att, på sätt här förut är anlvdt, icke endast Länets possessionater utan äfven allmogen, på hans inrådan och utan bistånd af statsmedel, utdikat större mossar och uttappat många sjöar, hvilka nu bära ymnigt gräs och säd.
Om det magra och ljunghe växta Sunnerbo härad egde medel att använda på uppodling af de betydliga mossar och slättmarker, som der kunde upparbetas, så skulle Kronobergs
Län icke i svårare missväxtår behöfva hemta sina spannemålsförråd från aflägsnare orter.
De allmänna sädesslagen äro råg, korn, hafra och blandsäd af bafra och v årråg; hvete produceras endast på några få ställen.
Den labella riska redovisningen för utsäde, afkastning och kreaturs-födsel i ett helt
Län kan väl icke vara fullt tillförlitlig; men den, som är bekant med lokalen, finnér dock, att berörde redovisning innefattar åtminstone en approximalif visshet oul förhållandet i det liela.
Man har äfven här varit angelägen alt förskaffa sig sådan förbättrad åkerbruksredskap, som reder jorden väl, oell genom anställde smärre profplöjningar hos flera för åkerbrukets uppkomst nitälskande landtman har allmogen 6 lärt sig inse nyttan af elen förbättrade redskapen, sä all denna torde snart nog mer allmänt komma att användas.
Boskapsskötseln har af ålder varit Länets hufvudnäring; men förhållandet är nu icke alldeles enahanda som förr.
Handel med oxar drefs då i stort och inbringade icke obetydliga penningeSuminor till denna landsort; men utom det den allmänt öfverklagade penningbristen föranledt prisernas fallande, har den under flera på hvarandra följande år inträffade svåra foderbristen gjort till en nödvändighet, att dels lill underpris försälja och dels slagta en betydlig del boskap.
Det fordras tid och lyckliga skördar för att återställa kreaturshandelu till hvad den fordom varit; men man bör ock hoppas, att, i den mån jorden hinner blifva uppodlad och växelbruket mera allmänt antaget, öfvertygelsen om viktualiehandelns inflytande i landlhushållniugen skall blifva mera allmänt stadgad, i synnerhet sedan den praktiska kännedomen om alla de foderväxter, hvilka uti vårt klimat ännu kunna odlas, hinner utvecklas och genom fortsatt odling göras lefvande.
Den stränga betningen å så väl ängar som hagar är en lätt insedd orsak till minskad växtlighet af gräset och hvarföre mossa och ljung allt mera taga öfver handen.
Då smör, som föga ingår i allmogens matredning, är en af Smålandsbondens förnämsta afsättningsartiklar, är det ock vigtigt ali lästa uppmärksamheten på ladugårdsskölselns förbättring genom goda racer.
Boskapen är allmännast liten, särdeles hvad kor angår, men afseende måste nödvändigt fästas på beskaffenheten af hagbetet.
Det vore af obestridlig nytta om lältfödda, förbättrade kreatursraeer kunde här införas.
Herr Grefve Posse på Bergqvara har anskaffat en tjur och en qviga al korthornad race, och så långt tillgången medgifvit har den blifvit i orten kringspridd.
— Derest staten kunde underlätta företaget, skulle säkert mången landtman vara hugad att förskaffa och till allmänt gagn underhålla sådan förbättrad boskapsrace, som för denna ort ansågs lämplig.
Htislafiieln i Länet är af ingen betydenhet.
Säd kan föga beslås i en sädesfatlig provins och likväl hörer den lill hästens dagliga spis, om han skall trifvas.
Småländska bonden sköter ej sin häst väl, hvarföre denne merendels är modstulen.
Man har ock rätteligen anmärkt, att, oaktadt brist på 7 både dugliga och större hästar, är dock eli helt kavalleriregemente förlagdt i Småland.
Från Flyinge stuteri har nästan årligen flere hingstar varit stationerade på åtskilliga ställen inom Länet, i ändamål att upphjelpa racen, men enligt insände språngsedlar hafva högst 1'å föl efter dem fallit; och jag har derföre ej ansett mödan värdi att, lill förlust för både staten och enskilda, vidare reqvirera deraf, — hvaremot jag, på grund jemväl af Hushållnings-Sällskapels derom yttrade önskan, hos Chefen för Slulerislyrelsen väckt framställning derom, alt vissa premier kunde anslås åt dem, som förskaffade sig och till ortens nytta underhölle starka beskällare, helst af INorsk race, och som kunde styrka, att minst tjugu föl under året efter hvardera fallit; men sorn jag till svar erhållit, att Styrelsen icke för sådant ändamål egde disponera medel, så lärer hästafvelns förädling och förbättring inom Länet tills vidare få höra lill de fromma önskningarne.
Fårafveln har i Kronobergs
Län icke kunnat blifva en så lönande näling, som på många andra orter i Riket: -— orsaken dertill är flerfaldig.
Här saknas väl icke tjenlig! och på vissa trakter ymnigt sommarbete för får, men den i allmänhet inskränkta egovidden gör att äfven större possesionater icke betydligt utvidga fårafveln, hufvudsakligen likväl derföre alt vinterfodret olla är otillräckligt för ladugårdens behof.
Liom
Länet afsättes dessutom icke den finaste ullen, och lång landtlransport fördyrar varan å andra orter.
Allmogen i Sunnerbo härad har större hjordar, hvilka finna ett godt sommarbete å ljungmarken och lefva om vintern af löf.
Dessa får äro grofldliga; och visserligen förfärdigas ännu vadmal, som försäljes inom och utom orten, men innan fabrikationen af kommisskläden mera allmänt uppkom, hade en i alli annat afseende vanlottad landsort icke obetydlig inkomst af denna vadmalsförsäljning.
En lid torde likväl komma, då man linner sin uträkning uti alt uppdrifva fårafveln äfven här.
Om denna näring för närvarande icke slår pä den högre ståndpunkt, som annorstädes, må man ej tillskrifva sådant bristande industri eller liknöjdhet, utan helt enkelt de lokala omständigheter, som icke undfalla dem, hvilka äro dermed bekanta.
Skogurne borde utgöra eli ömt föremål för hvarje medborgares uppmärksamhet.
Man bar länge klagat öfver misshushållning dermed och denna klagan är ej ogrundad.
Skogsförsäljning fortfar alt i vissa delar af Länet vara en betydlig inkomstkälla, ehuru det allmänna svedjandet gör täta lör - 8 •(kleiser, örn våra fällde eller svedjade skogsparker kunde några år hållas instängde och fredade för boskapsbele, skulle både återväxten och bättre sommarbete derigenom befordras.
Efter tvänne nära på hvarandra följde större eldsvådor i Wexiö, har en myckenhet stor och vacker skog blifvit från kringliggande trakter till stadens återuppbyggande försåld, hvarigenom priserna derå stigit.
Ett mindre varsamt hushållssätt dermed kan snarare än man tror föranleda brist på tjenlig skog, äfven i denna skogrika ort.
Af den allmänt begagnade rättigheten att inlösa ekskogen befaras snart nog brist på denna trädsort till de nödvändigaste behof.
Ljungby ofta omnämnda flygsandsfällt innehåller 128 tunneland 16 kappland mer och mindre växtlig barrskog samt lofvar att för den skoglösa ort, der den är belägen, blifva af stor nytta, om man lyckas att hädanefter som hittills vårda och inlreda denna vackra plantering.
Länet har en Jägmästare med lön på stat och skyldighet att biträda när han påkallas.
Den väckta omtankan att indela skogen till trakthuggning följes visserligen hos en och annan enskild, men å alia skogar, tillhörige boställen vid Calmar regemente, användes med fördel trakthuggning.
De i min sednaste femårsberättelse upptagne häradsallmänningar Hössö och Möcklehult i Kinnevalds härad äro, efter skedd indelning i hemmanslotter, i.umera tili skatte försålde, och af köpeskillingarne är bildad en kassa, hvaraf räntan under en direktion, vald af häradets invånare, disponeras till allmänt nyttiga företag inom häradet.
De tvänne öfrige häradsallmänningar Ideberg och Allg unnen äro afrösade, men rörande den förra eller Ideberg är tvist yppad af närgränsande hemmansegare om dem frånkänd betesrättighet, och målet beror på Eders Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning.
Den å Allgunnen verkställde skattläggning är ännu icke af Kongl. Kammar-Kollegium fastställd.
Bränntorf gagnas endast inom den skoglösa delen af Sunnerbo härad.
Stängsel eller byggnadssätt har i allmänhet icke undergått någon förbättring.
Här råder dock en allmän täflan att lägga vackra stenmurar, och för ofri brukas vanligen så kallad skidgärdesgård.
Brunn - 9 Brännvinsbränningen liar visserligen äfven i della Län kunnat belraklas som en hufvudnäring och en bland de betydligare i anseende till mängden, som idkar den, samt förbrukningen dertill af råämnen, säd och potates.
Den kostsamma redskapen och dess förändring vid hvarje Riksdag har likväl stadgat det beslut hos mångå possessionater, att antingen nedlägga handteringen eller utöfva den blott tili husbehof.
Husbehofsbränningen förbrukar mest slösäd, h vilken vid fabriksbrännerierne förkast as, såsom föga lönande att begagna.
Om man derföre jemför fördelarne hos fabriksbränningen, minskad arbetskostnad och vedbesparing jemte en högre provenué, mot fördelarne hos husbehofsbränningen af besparing å den bättre spannemålen, att icke nämna fördelen af mindre tillgång på sjelfva brännvinet, sä skulle jag tro, att det sednare tillverkningssättet i nationäl-ekonomiskt afseende är att föredraga.
Till bevis på tillverkningens aftagande torde böra nämnas, att brännvinsskatten år 1840 utgjorde 17,420 R:dr 21 sk., men deremot 1841 endast 13,624 R:dr 45 sk., 1842, 15,384 R:dr samt sistlidet år 13,982 R:dr 15 sk. 6 rst.
Att tillgången på brännvin förminskas och att varan fördyras synes vara det enda rätta korrektivet, och frågan derom ett värdigt föremål för lagstiftningens uppmärksamhet.
Om såsom njutningsmedel denna dryck förtärdes måttligt i allmänhet och den kunde vid större allmänna sammankomster fullkomligt afhysas, skulle den icke åstadkomma all den skada för både hälsa och kassa, som det surrogat af så kalladt portvin, mallaga, cognac eller annan rusgifvande dryck, hvilkas hufvudbeståndsdel ändock är brännvin, hvaraf nykterhetsvännerne stundom begagna sig i stället för brännvin.
Man lärer dock icke hastigt öfvergå till någon allmännare öfvertygelse om nyttan af tillverkningens afsk alfa lide, så länge varan är afsättlig och dranken anses af så många oumbärlig för iadugårdarnes bestånd.
Bergs- och Bruksrörelsen är en näring, som har samband med skogsbruket och beror af bruksinnehafvarens penningestyrka.
Bland de bruksegendomar, som hafva fördelen af tillverkningens försäljning å bruksbacken, må räknas Huseby och Diö samt äfven Åryd, hvaremot öfriga bruken vågföra sitt jern i Calmar.
Egarne af de här i Länet belägna bruk hafva på allt sätt sökt uppdrifva tillverkningen genom förbättrade metoder och spara ej möda eller omsorg att göra jernet begärligt.
Femårs-berixttelse frän Kronobergs Län. 2 10
För denna fattiga landsort är forslingen med kol och sjömalm en vigtig inkomstkälla, hvarföre alltså kronoskatterne inom Uppvidinge härad, der de flesta bruken äro belägna, alltid inbetalas vid uppbördsmöte! jemförelsevis till större belopp än i öfrige härader.
Bland fabriker och bruk, som ej höra till bergsrörelsen, torde hufvudsakligen böra uppgifvas Kosta glasbruk, äfven i Uppvidinge härad beläget, hvarå betydlig kostnad blifvit nedlagd i afsigt att göra glaset jemförligt med det utländska; men den myckenhet både in- och utländskt slipadt glas, som på sednare åren hållits tili afsalu, gör bandteringen ej så lönande som fordom, hvilket styrkes deraf att år 1809 lärer Kosta glasbruk gifvit en behållen inkomst af omkring 27,000 R:dr
Rgs, då den förra året icke skall uppgått till 9,000 R:dr samma mynt.
Antalet af pappersbruk är oförändrad t sedan min sist afgifna berättelse.
Näringen fortfar att vara lönande och afsältningen liflig, särdeles vid Lassebo och Ryd, hvilka båda afyttra betydliga partier både på Stockholm och Köpenhamn.
Landtgarfverier äro ökade under fem år från 29 till 33, oljeslageriet' från 5 till 9 och färgeriet’ från 2 Lili 3.
Vadmals- och andra stampar äro 24.
Tegelbruk hafva i denna ort icke ansetts lönande, men efter eldsvådorne i Wexiö bar tillverkningen uppdrifvils och under loppet af detta år äro t vänne nya anlagda.
Priserne å tegel hafva Öfverhufvud uppgått tili 33 å 34 R:dr Rgds per tusen.
Nu betalas 35 å 36