Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nu .föreslagen lydelse, för den hän7W vi n delsej att nusta Ständer\godkänna IrlCmOVlUieil, det hvilande förslaget till Natio nal-representationens ombildning - 10 Memorialen JV:ris 56 och 8o. Regerings-Formen §. 4o• Blifver
Ko mangen så sjuk, att Han icke Regeringsärendena vårdar, före Stats-Rådet styrelsen, på det sätt, som i föregående §. bestäm» mes.
Regerings-Formen §.
4°- Blifver bestämmes.
4°- (Den i Memorialet ]S:o 56 föreslagna ändring! intages på behörigt ställe af det uti Memorialet N:o 68 lemnade öppna rummet.) N:ris 56 och 8o. Regerings-Formen £. L[i.
Dör Konung, innan Thronföljaren denna ålder uppnått, föres styrelsen af Siats-Rådet, pä sätt 3g ,§. stadgar, intilldess Riksens Ständer sammankommit och den Förmyndare-Styrelse, Riksens Ständer förordna, Regeringen tillträda (Slutorden: "ställande sig” m. m., utgå,) N:o 68. Regerings-Formen $. 41- Konung vare — — intilldess Riksförsamlingen sammankommer, och den Förmyndare-Styrelse Riksförsamlingen förordnar Regeringen tillträdt; ställande — — — efterlefnad. Regerings-Formen §.
Konung vare — — —af Stats-Rådet, pä sätt 3g stadgarj intilldess Riksförsamlingen sammankommit j och den Förmyndare-Styrelse, Riksförsamlingen förord' nar, Regeringen tillträdt.
(Slutorden: "ställande sig” m. m. utgå.) N:ris 56 och 8o. Regerings-Formen §. 42.
Skulle den olyckan tima, att hela Konungahuset, inom hvilket arfsrätten till
Riket räknas, på manliga sidan utginge, då före äfven Stats-Rådet styrelsen, påsätt 3g 45*. säger, intilldess Riksens Ständer sammankommit och ett nytt Konungahus utkorat samt den valde Konungen Regeringen tillträdt.
Uti alla de fall, hvarom föregående fyra §§. handla, skola Stals-Rådets samtlige Ledamöter vara närvarande och rösta.
Regerings-Formen §. 42- Skulle — intilldess Riksförsamlingen hinner sammankomma och ett nytt Konungahus utkora, samt den valde Konungen Regeringen tillträdt.
Uti alla rösta.
Regerings-Formen §. ^2.
Skulle — — — då före äfven Stats-Rådet styrelsen, på sätt 3g §. säger, intilldess Riksförsamlingen sammankommit och ett nytt Konungahus utkorat, samt den valde Konungen Regeringen tillträdt.
Uti alla — rösta.
N:ris 56 och 80. Regerings-Formen $. 43.
Går Konungen i fält eller till aflägsnare inrikes orter reser, förordne Tre Ledamöter af Stats-Rådet, under den Ordförande, som Han, antingen ibland
Prinsar af sitt Hus, eller ibland StatsRådets Ledamöter, serskildt nämner, att föra styrelsen i de mål, Konungen föreskrifver; hvarvid Stats-Rådets Ledamöter vare underkastade det ansvar, som 38, 106 och ioy stadga.
Med de mål, Konungen då sjelf afgör, förhålles på det sätt, som 8 §. stadgar.
0 N:ris 57, 8t, io4, mom. 2 och 106.
JN:ris 57 och 81. Regerings-Formen §. 8.
Ej må Konungen fatta något beslut i mål, hvaröfver Regerings-Formen §. 43.
Går Konungen — — — stadgar.
Regerings-Formen §. 8.
Ej må — — — —.
. beskaffenhet.
Regerings-Formen §. 43.
Går Konungen — — — att föra styrelsen i de mål, Konungen föreskrifver; hvarvid Stats-Rådets Ijedamöter vare underkastade det ansvar, som 38, 124 och 125 SS. stadga.
Med de mål, Konungen — Regerings-Formen §. 8.
Ej må — — ■ tillstädes äro. Constitutions-Utskottets Memorial, IV:o 11g - Memorialen.
N:ris 57, 81, 104, morn. i och 106.
Stats-Rådet höras bör, derest icke minst tre af Stats-Råden , utom vederbörande Föredragande, tillstädes äro.
Minst sex af Stats-Rädets ledamöter böra, utom Föredraganden, öfver vara alla mål af synnerlig vigt och omfattning, hvilka i StatsRådet förekomma.
Frågor om Riksens Ständers framställningar och önskningar; Frågor och förslag om stiftande, ändring eller uppliäfvande af sådan lag , som 8y $■ omtalar; om nya allmänna Författningars vidtagande; om upphäfvande eller förändring af de förut gällande; om nya allmänna Inrättningar uti serskilda styrelsens grenar, med flere af dylik beskaffenhet.
Stats-Rådj sorn, enligt 3g, 40, fi eller fa, 4>,§. styrelsen förerj må ej fatta något beslut, der icke minst sex af Stats-Rådets Ledamöter , utom 'vederbörande Föredragande, när äro.
Vill Konungen , pä sätt 81 stadgar, besluta om f örslag till stiftande , ändring eller uppliäf vande af Grundlag, eller vill Han börja krig eller sluta fredj lyfta någon af de i 63 <§“. omförmälda summor, eller företaga sådan resa , som 3g säger, må det beslut ej fattas, utan alle tio Ledamöterne af Stats-Rådet, der de icke laga förfall ega , när äro och sig yttra; börande i ingen händelse sådant beslut fattas, der icke minst sex Stats-Räd , utom vederbörande Föredragande tillstädes äro.
Så vidt sist omförmälda mål kunnaförekomma i StatsRäd , som med Konungslig magt styr, vare för besluts fattande Lag , som sist sagd är.
Öfver alla mål, hvilka i Stats-Rädetförekomma, böra föredragnings-listor förut vara Stats-Rådets tillstädesvarande Ledamöter meddelade.
Nu föreslagen lydelse, för den händelsej att nästa Ständer godkänna det hvilande förslaget till National-representationens ombildning.
Minst sex af Stats-Rå‘dets Ledamöter böra, utom Föredraganden, öfvervara alia mål af synnerlig vigt och omfattning, hvilka i Stats-Rådet förekomma.
Frågor om Riksför samlingensfrumställningar och önskningar; Frågor och förslag om stiftande, ändring eller upphäfvande af sådan Lag, som io5 omtalar; om nya — upphäf vande eller föränd ring beskaffenhet.
Stats-Räd, som, enligt 3g, fo, 41 eHer 42 -W, Styrelsen förer, må ej fatta något beslut, der icke minst sex af Stats-Rådets Ledamöter, utom vederbörande Föredragande, när äro.
Vill Konungen, på sätt 101 $■ stadgar, besluta om förslag till stiftande, ändring eller upphäfvande af Grundlag, eller vill Flan börja krig eller sluta fred, lyfta någon af de i 84 .$“• omförmälda summor, eller företaga sådan resa, som 3g säger, må det beslut ej fattas, utan alle tio Ledamöterne af Stats-Rådet, der de icke laga förf all ega, när äro och sig yttra; börande i ingen händelse sådant beslut fattas, der icke minst sex Stats-Räd, utom vederbörande Föredragande, tillstädes äro.
Så vidt sist omf örmälda mål kunnaförekomma i StatsRäd , som med Konungslig magt styr, vare för besluts fattande Lag, som sist sagd dr.
Öfver alla mål, hvilka i Stats-Rådet förekomma, böra föredragningslistor förut vara Stats-Rådets tillstädesvarande Ledamöter meddelade.
N:ris 87 och 8r.
Regerings-Formen $. i3. Regerings-Formen §. i3. Regerings-Formen §. i3. Vill Konungen börja krig Vill Konungen — — — Vill Konungen — — — eller sluta fred, framställe — — —— framställe för Stats för Stats-Rådet de skäl och ansvarighet 125 §. bestäm- Rådet de aske Constitutions-Utskottets Memorial_, JY:o 11g.
N:ris 57, 81, 104, mom. 2, och 106. omständigheter, som härvid till öfvervägande förekomma, samt aske deröfver af StatsRådets
Ledamöter deras yttranden, hvilka de skola, hvai för sig, med deri ansvarighet 107 §. bestämmer, tili protocollet afgifva.
Konungen äge derefter fatta och utföra det beslut, som Hail för Riket nyttigast finner.
N:ris 57 och 81.
Regerings-Formen $■ 3g.
Yill Konungen utrikes resa, meddele Han Slals-Rådet denna sin föresats och inhemte dess tankar deröfver, på sätt 9 §. omtalar.
Eesluter Konungen derefter sadan resa och den verkställer, befatle Sig ej med Rikets styrelse eller utöfve den Konungsliga magten, så länge han utrikes vistas, utan före Stats-Rådet, under sådan Konungens frånvaro, Regeringen i Hans namn, med all den rätt, som denna Regeringsform Konungen tillägger; dock må ej StatsRådet någonsin Adel ig l
Stånd och värdighet förläna, eller till Grefiigt och Friherrligt stånd upphöja, eller Riddare värdighet utdela; äfvensom alla lediga sysslor endast tills vidare kunna förvaltas af dem, sora Stats-Rådet dertill förordnar.
Huru förhållas skall, derest Konungen längre tid, än Tolf månader, ur Riket blifver, derom varder i q 1 §• stadgadt.
N:ris 57 och 81. Regerings-Formen §.
Skulle den olycka tima — -—Regeringen tillträd t.
(Sisla momentet utgår.)
N:ris 57, 81, 104, mom. 2, och 106. Regerings-Formen $. 43- Går Konungen i fält eller till allägsnare inrikes orter reser, förord ne Tre Ledamöter af Stats-Rådet, under den Ordförande, som Han, antingen ibland
Prinsar af sitt Hus, eller ibland Stats-Rådets Ledamöter, serskildt nämner, att föra Re - Memor ialen. mer, — — — — nyttigast fin ner.
Regerings-Formen §. 3g.
Yill Konungen — — — — varder i 5o stadgadt.
N:o 68. Regerings-Formen §. ^2.
Skulle intill dess Riksförsamlingen kinner sammankomma, och ett nytt Konungahus utkora, samt den valde Konungen Regeringen tillträd t.
IY:o 68. Regerings-Formen $. 43.
Nu föreslagen lydelse, för den händelsealt nästa Ständer godkänna det livilande förslaget till National-representationens ombildmng. deröfver af Stats-Rädets Ledamöter deras yttranden, — — ansvarighet m5 bestämmer — — — — — nyttigast finner.
Regerings-Formen §. 39.
Vill Konungen — — — meddele Han Stats-Rådet denna — — varder i 5o stadgadt. Regerings-Formen §.
42< Skulle — intilldess Riks-för samlin gen hinner sammankomma och ett nytt Konungahus utkora, samt den valde Konnngen Regeringen ti 11 träd t.
(Sista momentet utgår.)
43- Går Konungen — — — — föresk rifver.
Föredragningen inför
Konungen af de mål j som Han dä sjelf af gör j och som äro af den beskaffenhet, att Stats-Rådet öf ver dem höras börj, fördele Konungen sä, som Honom godt synes emellan de fyra Memorialen.
N:ris 57, 81, jo4> mom. 2, och 106. geringen i de mål Konungen fö r es k r i f v e r.
Föredragningen O O inför Konungen af de mål, som Han då Sjelf afgör, och som liro af den beskaffenhet, att Siats-Rådet öfver dem höras bör, fördele Konungen så, som Honom godt synes emellan de fyra Stats-Råd, hvilka enligt 8 §. minst skola när vara; kunnande intet sådant mål, utan i sammanhang med den tillförordnade Styrelsens deröfver afgifna yttrande, föredragas.
I fall, hvarom denna §. stadgar, må de Ledamöter af Stats-Rådet, hvilka inför Konungen, och de, hvilka i den tillförordnade Styrelsen sig öfver vigtigare mål yttrat, sammanräknas till fyllande af det antal, hvars närvaro i StatsRåclet, 8 §. för sådant måls afgörande föreskrifva'. 119. 13 Nu föreslagen lydelse, för den händelse, att nästa Ständer godkänna det hvilande förslaget till National-representationens ombildning. de Fyra Stats-Råd, hvilka enligt 8 §. minst skola ncir vara; kunnande intet sådant mål, utan i sammanhang med den tillförordnade Styrelsens deröfver afgifna yttrande, föredragas.
I fall, hvarom denna §. stadgar, må de Ledamöter af Stats-Rådet, hvilka inför Konungen, och de, hvilka i den tillförordnade Styrelsen sig öfver vigtigare mål yttrat, sammanräknas till fyllande af det antal, hvars närvaro i StatsRadet 8 §. för sådant måls afgörande föreskrifva'.
Constitutions-Utskottets Memorial, N:o Memorialen.
N:ris 57 och 81. Regerings-Formen §. 63.
Dessutom böra, för oförutsedda händelser, tvenne serskilda tillräckliga summor anslås, och till utbetalning å Riksens Ständers RiksgäldsContoir anvisas; den ena att vara tillgänglig, då Konungen, till Rikets försvar eller andra högst vigliga och angelägna ändamål, finnér den vara oundvikligen nödig; den andra, att, vid infallande krig, af Konungen lyftas, sedan han Riksens Ständer sammankallat.
Riksens Ständers förseglade anordning å sistnämnde summa må ej förr brytas, eller summan af Fullmägtige i Riksgälds-Gontoiret utbetalas, än Riksdags-kallelsen blifvit i Hufvudstadens kyrkor vederbörligen kungjord. N:o 68.
Regerings-Formen 84- Dessutom böra — — — utbetalningå Riksgälds-Contoret anvisas; — — lyftas sedan Iian — — — hört och Riksförsamlingen sammankallat.
Ej rnä Riksförsamlingens förseglade anordning å sistnämnda summa brytas, ej heller summan — utbetalas förr, än Riksdags kallelsen — — — — kungjord.
Regerings-Formen $. 84- Dessutom böra — — — — utbetalning å RiksgäldsContoret an visas, den ena — — — angelägna ändamål, finner den — lyftas, sedan Han Riksförsamlingen sammankallat.
Ej må Riksförsamlingens förseglade anordning å sistnämnda summa brytas, ej heller summan — — i Riksgälds-Contoret utbetalas förr, än Riksdags-kallelsen — — — — kungjord.
N:ris 57 och 81. Regerings-Formen $. 8r.
Denna Regerings-Form samt Rikets öfriga Grundlagar kunna icke ändras eller upphäfvas, ulan genom Konungens och alla RiksStåndens sammanstämmande beslut.
Ej må frågor derom uti Ståndens plena väckas, utan anmälas de hos Riksens Ständers vid hvarje Riksdag N:o 85. Regerings-Formen $. 101.
Grundlag kern icke stif tas, ändras eller upphäfvas, utan Konungens och två lagtima Riksdagars sammanstämmande beslut.
Enär Gruncllags-TJtskottet vid lagtima Riksdag med till - Regerings-Formen §. 10 r.
Grundlag kan icke stiftas, ändras eller upphäfvas, utan Korum gens och två lagtima Riksdagars sammanstämmande beslut.
Enär Grundlags-Utskottet vid lagtima Riksdag med tilleller afstyrkande yttrat sig öfver hvad Konungen, eller tillstyrkt hvad Riksdagsman, i så 3 - eller afstyrkande yttrat sig öfver hvad, efter Stats-Rådets hörande, Konungen, eller tillBih. till R.
Fröt. 18/fo och i8fl. 3 Sami.
So Haft, >4 Constitutions-Utskottets Memorial> N:o 11g.
JN:i is 57 , 81 , 1 04 , mom. 2, och 106. valde Constilutions-Utskott.
Riksens Stäiider må icke å den Riksdag, då Utskottet någon sådan ändring föreslår, utan först å den nästföljande, derom besluta.
Blifva då alla Riks-Stånden om ändringen ense, öfverleinne de förslaget derom lili Konungen, genom deras Talmän, med begäran, alt Konungen ville sitt bifall dertill gifva.
Konungen meddele Riksens Ständer å Rikssalen Sitt samtycke, eller ock de orsaker, för hvilka Han icke samtycker lill deras åstundan.
Vill Konungen hos Riksens Ständer föreslå någon ändring i Grundlagarne, öfverlemne Han sin Proposition, jemte Stats-Rådets tankar deröfver, till Riksens Ständer, som genast, utan att om denna Proposition förut öfverlägga, uppdraga Constitutions-Utskottet, att sitt Utlåtande derom till Rik sensStänder afgifva.
Tillstyrker Utskottet hvad Konungen föreslagit, h vi le frågan till nästa Riksdag, då Riksens Ständer skola sitt beslut derom fatta.
Afstyrker Utskottet Konungens proposition, då må Riksens Ständer genast kunna antingen denna Proposition afslå, eller ock afgöra, att de vilja öfver densamma å nästföljande Riksdag besluta; Gällande i delta fall tre Stånds mening, och, om två Stånd stanna emot två, deras, som beslutet uppskjutit.
Samtycka då alla RiksStånden till Konungens Förslag, begäre de dag, att på Rikssalen få RiksensStänders bifall dertill afgifva.
Antaga icke Riks-Stånden samfäldt Konungens Proposition, vare den afslagen , och aflemne Riksens
Ständer sitt afslag med skälen dertill skrift - Memorialen.
N:o 85. styrkt hvad Riksdagsman, i sådant afseende i någon af Kamrar ne föreslagit, eller sjelf t, med stöd af 77 §., väckt dylik fråga, skall Riksförsamlingen, på sätt 71 §. 2 mom. förmår, deröfver besluta; hvarvid iagttages , att ändring i Konungens förslag hvarken i Utskott eller Kamrar ne, hvar för sig eller samfäldt, får äga rum.
Om förslaget icke antages, vare frågan förfallen , hvarom anmälan göres hos Konungen, der Han frågan väckt.
Godkännes förslaget, varde beslutet vid nästa lagtima Riksdag först pröfvadt af Andra Kammaren, som sänder sitt beslut till Medkammaren.
Karder det af båda Kamrarne, hvar för sig , antaget, vare Riksförsamlingens beslut.
Hvad någondera af slagit, förfalle.
Kammare äge ej rätt att uti det hvilande beslutet någon ändring göra.
Förfaller hvilande beslut, som grundar sig på Konungens framställning, varde Han derom underrättad.
Ej må det slutliga af görandet uppskjutas, utan att Konungen och båda Kamrar ne, hvar för sig, till uppskofvet samtyckt.
Godkännes det hvilande beslutet af båda Kamrarne, hvar för sig, blifve, om Konungs framställning derigenom antagen är, Konungen derom underrättad; men om framställningen icke af Konung är gjord, under ställes beslutet Konungen, som deröfver, innan Riksdagen åtskiljes, bör inhemta hela Stats-Rådets tankar och meddela Riksförsamlingen Sitt bifall eller de orsaker, för hvilka han beslutet icke kunnat godkänna.
Hvad till ändring af Grundlagarne, uti nu föreskrifven ordning, Riksförsamlingen beslutit och Konungen gillat, eller Konungen föreslagit och Riksförsamlingen antagit, äge kraft af Grundlag.
Nu föreslagen lydelse j för den händelse j att nästa Ständer godkänna det hvilande förslaget till National-representationens ombildning. dant afseende i någon af Kamrarne föreslagit, eller sjelft, med stöd af 77 §., väckt dylik fråga , skall Riks för samlingen, på sätt 71 §. 2 mom. förmår, deröfver besluta; hvarvid iakttages, att ändring i Konungens förslag hvarken i Utskott eller Kamrarne, hvar för sig eller samfäldt, får äga rum.
Om förslaget icke antages, vare frågan förf allen, hvarom anmälan göres hos Konungen, der Han frågan väckt.
Karder det af båda Kamrarne, hvar för sig, antaget, vare Riksförsamlingens beslut.
Hvad någondera afslagit, förfalle.
Förfaller hvilande beslut, som grundar sig på Konungens framställning, varde han derom underrättad.
Ej må det slutliga af görandet uppskjutas, utan att Konungen och båda Kamrarne, hvar för sig, till uppskofvet samtyckt.
Godkännes det hvilande beslutet af båda Kamrarne, hvar för sig, blifve, om Konungs framställning derigenom antagen är, Konungen derom underrättad; men, om framställningen icke af Konung är gjord, under ställes beslutet Konungen, som, innan Riksdagen åtskiljes, bör meddela Riksf örsamlingen sitt bifall eller de orsaker, för hvilka Han beslutet icke kunnat godkänna.
Revillnings-Utskottets Memorial N.-o 3/. r N:o 3i.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 16 Jami itSac).
Memorial, med en af Herr Fri' herre C. FL Anckar swärd begärd T ahle au öfver Bevill— nings fördelning på olika Folke las ser.
Sedan hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln Herr Friherre C. H.
Anckarsvärd, uti ett lii) Bevillnings-Utskottet remitteradt Anförande» ej allenast framställt, huru vigtigt det vore, alt småningom bereda utvägar lill en jemnare skatternas fördelning, och att, i sådant ändamål, erhålla statistiska uppgifter, som ådagalägga denna fördelning emellan olika Folk-classer, äfvensom det antal personer, hvilka drabbas af olika skattebelopp, ulan äfven anmodat Utskottet att, medelst den utväg 42 §•
Riksdagsordningen lemnar, söka, i enlighet med. ett tillika aflemnadt formulair, åstadkomma en Tubleau, som skulle utvisa, huru Be - Eih (ill R.
Prat. 1828 och 182g.
S S. 7 Afd. 2 B. ■3:1 e Haft. 1 2 Bevi/lnings-Vtskoltets Memorial
N-o 3i. villnings-afgiften efter 2 Art. utfallit på de skattskyldige af olika Folk-classer; så liar, jemlikt Utskottets anhållan, Kong).
Kammar-Rätten, genom Herr Hof-Cancelleren, erhållit Kongl. Maj:ts Nådiga Befallning, att låta upprätta en sådan Tableau.
Jemte Skrifvelse af den 2g nästlidne Maji har Kongl. Kammar-Rätten till Utskottet aflernnat meranämnde Tableau och tillkännagifvit, huru för dess uppgörande erfordrats upprättande af speciela utdrag för hvarje Fögderi och Stad, samt sammandrag för hvarje Län, tillika med serskilda vidlyftiga förteckningar å de personer , som hafva egendomar i serskilda Län, Fögderier och Socknar, hvilket allt icke kunnat åstadkommas, utan att genomgå och jemföra Taxerings- och Mantals-Längderne för hela Riket, samt att delta med begärd skyndsamhet icke kunnat verkställas, utan att ej allenast alla ordinarie Tjestemännen i t:sta Revisions-Contoiret, hvarest denna Tableau är upprättad, med åsidosättande under tiden af sina vanliga tjenstegöromål, dermed tagit befattning, utan äfven ett betydligt extra biträde dervid mäst begagnas; i anledning hvaraf Kongl. Kammar-Rätten, då dels de ordinäre Tjenstemännen på detta arbete användt eli lid, som Varit påräknad och behöflig för deras Vanliga göromål, hvilka nu måste, i den mon de blifvit ef - Égvillitings+Utsfedilets Memorial I\i.o 3i. 3 tersatta, fö rrältas på korrtare, från ert tröttande t jens! befattning lediga stunder, och dels det härvid gagnade extra biträde ovilkorligt borde godtgöras, således varit föranlåten gifva förhoppning om någon Vedergällning för den härvid offrade tid och möda, samt till TJtskottet ej mindre öfverlemnat att föreslå beloppet, än, i sådant afseende, till någon vägledning uppgifvit, att to personer härvid varit i 5 veckor ganska verksamt sysselsatte.
Då Utskottet härmed får till Rikets Höglofl, Ständer aflemna meranämnde Tableau, förmodar Utskottet, att densamma skall, i afseende på Bevillningens fördelning, i flera hänseenden finnas upplysande; och då de personer, som vid dess upprättande varit sysselsatte, på detta vidlyftiga extra arbete användt mycken flit, möda och tid, får Utskottet,' med ledning af de utaf Kongl. Kammar-Rätten meddelade uppgifter och anförde skäl, vördsamt föreslå, att Rikets Höglofl.
Ständer må täckas tilldela bemalde personer en Gratification, i ett för allt, af 666 R:dr 32 sk.
B:o, att fördelas efter Kongl.
Kammar-Rättens ompröfvande och utgå från Rikets Höglofl.
Ständers Riksgälds-Contoir liksom Öfrige Riksdags-kostnader.
Denna hemställan, tillika meden der - 4 Bil. till Bevillning*.-! tskatte.ts Memorial N:o 3u emot afgifven Reservation , öfverlemnas dock vördsamt till Rikets Höglofl.
* Stockholm den 5 Junii 182g.
Reservation af Eric Paulsson från Elfsborgs Län: ”Då tryckta Sammandrag utgifvas, sorn gifva upplysning om hemmansvärden, skyddsafgiften m. m., och, tned ett ord, underrätta om Bevillningens utgående och fördelning på sina serskilda Titlar, samt jag icke kan inse, att den af Kongl.
KammarRätten nu upprättade Tableau varit behöflig eller kan medföra någon serdeles nytta, så reserverar jag mig desLo hellre emot beslutet att tillstyrka någon serskild gratification för utarbetningen af samma Tableau, som Statens Tjenstemän varit förbundne att verkställa den befallning de i detta afseende erhållit.” Härméd förenade sig Tufve Larsson från Christianstads Jjiti och Jacob Peter Andersson från Östergöthlands
Den uti förestående Memorial omnämnde Tableau afleronas serskildt.
Bevillning*;- Utskottets Betänkande N.o 32. 5 N:o 32.
Antom till Exp.-Utsk. elen ig Juuii i8ag.
Betänkande, angående Motioner af Herrar Ekström, Hiessleiter och Helsingius, om viss afgift & dels till Hufvudstaden och dels till Götheborg inkommande Brännvin m. m.
Till Bevillnings-IJtskottets handläggning hafva blifvit öfverlemnade: i:o Ett af Herr Lifmedicus Doctor Ekström hos Högvördige Preste-Ståndet ingifvet Memorial, deruti, under framställning om nödvändigheten att utvidga Hufvudstadens sjukvård, hvilken vore lör hela Riket i mångfalldiga afseenden vigtig, och om den af de för sådant ändamål nedsatte Comiterade yttrade önskan, att Rikets Höglofl.
Ständer måtte bevilja en afgift på allt till Stockholm inkommande Brännvin, Mo tionairen föreslagit att > oberoende af den skattj som Rikets Höglofl.
Ständer under nu påstående Riksdag kunna finna skäligt, att för Statens allmänna behof fästa <vid tillverkningen och consumtionen af Brännvin j en afgift af en skilling Banco 6 Bevillningsutskottets Betänkande N.o 3a.
A hvarje till Hufvudstaden inkommande kanna Brännvin måtte beviljas , till un~ derstödför Stockholms offentliga Sjukvårdsoch Välgörenhets-antalter; och har
Motionairen för öfrigt till sakkunnigares bestämmande öfverlemnat, om denna afgift borde uppbäras såsom accis eller consumtionsafgiftj samt ansett det önskligt om, i och för enahanda ändamål, tillämpning häraf kunde göras äfven för Provincerne; hvarjemte Herr Biskop Wallin^ Herrar ÖfverHof-Predikanterne Iledreiioch Lilljemvalldh samt Herr Presidenten Poppius yttrat samma åsigter om Förslagets nytta för Stockholm, äfvensom Herrar Prostarne Petersson och Nibelius i hvilka sistnämnde tillika önskat, att detsamma kunde utsträckas och tillämpas öfver hela Landet. 2:0 Herr Helsingii inom "Vallofl.
Borgare-Ståndet, under åberopande af Herr Doctor Ekströms ofvanintagne anförande och framställning af derföre talande skäl, väckte Motion om en beskattning å det Brännvin, som till Hufvudstaden inkommer, och 3:o Herr Hiessleiters hos samma Riksstånd afgifne samt lill Bevillnings- och Oeconomie-Utskotten remitterade Memorial, hvaruti, bland annat, hemställes, att i Stä - Bevillning Utskottets Betänkande N:o 3j, j derne Stockholm och Götheborg en Tullafgift af 16 eller minst 12 sk.
Banco måtte läggas på allt det Brännvin , som i dessa Städer från och med i83o års början sjö- eller landvägen införes; anseende Hr Hiessleiter denna beskattning, som egentligen skulle träffa Gonsumenten, vara för stora Städer mest lämplig, och att det ej torde vara så svårt att utfinna medel emot Tullförsnillning af varor, som blott i fastager och större kärl kunna inkomma.