Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Grefve Hårds, Carl Gustaf, Memorial, innefattande Svar å Herr Hjertås, Gustaf, anmärkning vid Utskottets under N:o /[?>■ äfgifne, samt den 5 dennes e. m., återremitterade Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl.
Majrt, angående prestanda till Banken af Åboer ne å de Hemman, som Bruks-idkare till Skatte inlösa.
Från Heder v. Bonde-Ståndet. S. D. Remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, Stats-Utskottets Utlåtande, N:o i/|.6, uppå Riksdags-Fullmägtigen Johan Olsson Longbergs Memorial, om större frihet vid Jérn-tillverkning, och försäljning.
S. D.Vl anledning af gjorde anmärkningar, återremitterades följande * sedan dén 7 dennes på bordet hviiande Betänkanden:
L a g - ProtocoUs-Utdrag.
La g- Utskottets: N:o 36, Om upphäfvande af de författningar, sorn hindra Sake gores fria val afRättegångs-Ombud.
JNT:o 43 , Angående rättighet för en hvar , att, utan behof af allmän åklagare, utföra talan emot Domare för Ämbéts-fel.
Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens:
INio 80, Angående yrkad befrielse för Gothlands Hemmans - egare, att underhålla Lastage-bryggor, vid de på Ö11 varande Landtliamnar m. m.
N:o <81, Rörande upphäfvande af Stadgandet om böter för dem, som förfallolöst uteblifva från Krono-Uppbörds-Stämmor m. m.
Den 15 Maji IS25.
Friherre von Dubens, Carl, Memorial, angående förbättring uti WestgÖtha Regementes aflöning.
Friherre Björnstjernas, Magnus, Memorial, innefattande anmärkningar vid Herr 2 Sam. 2 B. 85 13a8 I! ifcs-Sl <1 uden s Montgomerys, Gustaf, samt Herr von Hartmansdorffs, Angust, elen 7 sist!.
Martii e. ra.; samt rlen 4 sist!.
April e. m., till bemälde Utskott remitterade Anföranden , angående upplösning af Krigs-Akademien m. m.; jemte de af åtskilige Ledamöter, i anledning af Friherre Björnstjernas berörde Memorial denna dag afgifne yttranden.
Återremitterades till Lag-Utskottet:
Herr Gyllenheims, Eric Gustaf, Memorial, innefattande Svar, å Herr Ehrenborgs, Casper, anmärkning vid Lag-Utskottets den i a dennes e. m., återremitterade Betänkande, N:o 4i, angående skärpning af Lagarne rörande tjenstledighet för Domare, jemte Grefve von Rosens, Axel, i anledning af Herr Gyllenheims Memorial, denna dag afgifne yttrande.
Från.
Fällojl. Borgare-Ståndet.
Bagges, nu ingifna ytterligare anförande, att den förut af honom väckte, och den 12 sisth Febr. remitterade Fråga, orri behörig
Domstol för upptagande af åtal emot Rikets Hof-Rätter och Collegier m. fl. Fi 'än Hedera. Bonde-Ståndet.
Vid förnyad föredragning återremitterades , i anledning af gjorde anmärkningar, följande Betänkande!): Protocolls-Uiifra". 13r>ry L a g - U t s k o 11 e t:
N:o 47» Angående skyldigheten för Häradshöfd ingar, att vid hvarje Tings slut, meddela Presterskapet Bärads-Räftens heslut, rörande Sakfälde, eller under framtiden stälde Personer m. m.
B evil ln ings-Utsk o t te t;’ K:o 6, Angående grunderna för den blifvande Bevillningen.
Allmänna Besvärs- och Ekono m i - Utskotten: N:o 55, Angående Pian-penuingars utgörande.
N:o 56, Angående lämpligaste tiden till Allmänna väg arnes grus ning'.
Den 23 Maji 1823.
Från ffögl.
Ridderskapet och Adela. S. D. Remitterades till Stats- samt Ali m.
Herr sStjernstolpes, Jonas Magnus, Memorial, innefattande anmärkningar vid Friherre Björnstjernas, Magnus, den i5 dennes f. m. , till bemulte Utskott remi tterade Anförande, i anledning af Herr Montgomerys, Bikx-Ständens Gustaf, Motion, angående upplösning af KrigsAkgdemien m. m. S. D. Remitterades till Lag- saint Allm.
Besvärs- oell E k o 11 om i -U tsk o t ten Kongl. Maj:ts , den iG dennes allåtne, samt den 21 derpå följande f. m., på Bordet lagdc Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer, angående offentlighet vid Ståndens öfverläggningai;; med anmodan till Lag-Utskottet, att uppgöra ett fullständigt Förslag, så väl till en
Lag för ordningens Bibehållande Bland de fremmande Åhörare, hvilka kunna komma att öfverläggningarne Bevista, som till Bestämmande af det ansvar, hvarmed öfverträdelser deraf Böra Beläggas; samt till Ekonomi-Utskottet, att författa de Reglementarisk e föreskrifter, sorn för offentlighetens verkställighet Blifve nödige, och som ej mindre med Lagstiftningen i allmänhet, än hvarje Medborgares rätt, Böra vara öfverensstämmande.
S. D. Uppå gjorde Anmärkningar, Blef Stats- och Lag-Utskottens Utlåtanden N:o i 5o, angående Hof-Rättens öfver Skåne och Blekinge ställande på Indragnings-Stat, samt upphörande af en Advokat-Fiskalen i Götha HofRätt tillagd ersättning för förlorade Sportler, till Utskotten återremitteradt.
Protocolls- Utdrag. 133 r S. D. Återremitterades till Lag-, samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten, Kongl.'
Maj:ts Nådiga Skrifvelse af den 16 dennes, angående offentlighet vid Ståndens öfverläggningar.
Den 27 Maji 1825.
S. D. Remitterades till L a g- samt Allm.
Besvärs- 0 c h Eko 11 o m i - Ut skotte 11:
Maj:ts Nådiga Skrifvelse af den 16 dennes, angående offentlighet vid Ståndens öfverläggningar..
Frän Vällojl. Borgare-Stäindet.
S. D. Yid förnyad föredragning af Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse lill Riksens Ständer den 28 dennes, angående offentlighet vid Ståndens öfverläggningar, fann Borgare-Ståndet, som redan förut beslutit offentlighet vid sine sammanträden, för godt, att remittera denna Nådiga Skrifvelse tillika med Herr J. llaganders , om offentligheten vid Ståndens öfverläggningar, nu väckte Motion, tili Lag-, samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten; och skulle i sammanhang härmed, äfven till Utskotten öfverlemnas en afskrift, af de Regiementariske föreskrifter, i afseende i33a 7? iks-Slun dens på offentlighet vid Borgare-Ståndets sammanträden , som Ståndet den 22 sisth April faststäldt.
S, D- Remitterades till B e v i 11 n i n g s - U t s k 011 e t: Herr II. W. Ekhoffs Anförande, hvaruti hemställes, dels, att de för utminutering af Brännvin stadgade afgifter, måtte i den blifvande Be vi!
In ings-För ordningen upptagas, dels ock , att alla Taxeringsmänners åliggande skyldigheter , måge i samma Förordning inflyta.
Den 5 Junii I825.
Ridderskapel och Adeln. S. D. Remitterades till Banco -Utskottet:
Herr Rosenblads , Bernhard, den 3o sisth Maji f. m., på bordet lagde Motion, om upplysningars meddelande, i anledning af de från Utskottet inkomne Tabeller, rörande Banko-Vei'kets tillstånd.
Den 6 Junii 1825.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Stats-Ut skottet: Herr Stjernstams, Ludvig, Memorial, innefattande anmärkningar vid Stats- och Lag - P rot ocolls-Ut drag. i333 Utskottens, elen 27 sisth Maji e. m., till bemäldte Utskott återremitterade Utlåtanden, i anledning af väckte Motioner, rörande HofRättens öfver Skåne och Blekinge ställande på Indragnings-Stat, saint upphörande af en Advokat-Fiskalen i Kongl.
Götha Hof-Rätt tillagd ersättning för förlorade Sportler; jemte de af åtskillige Ledamöter i anledning af berörde Memorial, denna dag afgifne yttranden.
S. D. Återremitterades följande Utlåtanden!
Lag-, samt All m älina Besvärs och Ekono m i-U t skotten!
N:q 61, Om afskaffande afall Expedition s-lösen 111. m. N:o 74, Om jemnkning i Seglations-Ordningen, till förmån för Rikets mindre Städer.
Bevill 11 i 11 g s-Utskottet: N:o 11 , Om Afkortnings-Längdernas ingifvande till Härads-Rätterne.
Den 11 Junii I823.
S. D. Remitterades till Lag- samt Allm.
Besvärs- och Ekonomi-U.tskotten: Ett Memorial af Lars Andersson, från Skaraborgs Län, rörande Utskottens återför - 1334 Riks-Ständens viste Betänkande, om anskaffande af Expeditions-Lösen m. m.
Den 14 Junii 1323.
Från Högloft, Riclderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till C o n s t i t u t io 11 s - TjP t s k 0 ttet:
Eli i den form 29 §.
Riksdags-Ordningen föreskrifter, anmäld anledning till anmärkning emot Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes irenderna, 111. m. Herr Grefve von Engeström.
Från Högv■ Preste-Stundet.
Med bifall till Banco-Utskottets
M emorial N:o 18 , beslöt Preste-Ståndet att till Xiag-UtskottetS utlåtande remittera frågan om ett bestämdt stadgande, huru i sådane fall, då en å Bankens Auction försåld Fastighet inropas af förra egaren, vid Liqviden bör förhållas.
Den 18 Jtinii 1823- Frän Hederv. Bonde-Ståindet.
S. D. I anledning af gjorde Anmärkningar äterrem'tteradeS Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets den i4 dennes ytterligare på Bordet lagde Betänkande N:o 101, rörån - Protocolls-Utdrag. rörande Husbehofs-Brännvins-bränningen och dermed gemenskap egande ämnen, Lief vid förnyad föredragning, i anledning af gjorde anmärkningar, lill Utskottet återremitteradt.
Den 25 Junii 1825- F, 'ån Högloft.
Herr Rosenblads, Bernhard, Memorial, innefattande Anmärkningar vid Stats-Utskottets den 21 sisth Maji e. m. återremitterade Utlåtande, i anledning af väckt fråga, om all Jords lika beskattning, samt en allmän Nyrefning och Skattläggning.
Herr Munck af Rosenskölds, Eberbard, Memorial, innefattande Anmärkningar vid de flere Stats-Utskottets denna dag återremitterade Utlåtanden, angående Allmänna Magazins-Inrältningen.
Från Ilögv. Preste-Stundet.
BIHANG TILL SåMMÄå !MåMöÅifl)IM8 PROTOKOLL VID LAGTIMA RIKSDAGEN I STOCKHOLM ÅREN 1853 OCH 1854.
MDRA HAMIiimmM.
Iiä Afdelningen:
Milie ts Ständers Mevisorers samt •Justitieom ff udsmans 33eräHeiser.
Jus ti tie-ombudsmans Beril Heiser.
RIKETS STÄNDERS l - E m bets-Ber åt telse för år 1§51.
Sö.ter, Kongl, Boktryckare.
JIN NE HALL.
Öfver betydelsen af uppdraget att utreda lagskipningens nilsland (emot oäkta liberalism och oäkta byråkrati) 1 Huru afgöras frågor om lagars giltighet?
8 Ett misstag begånget i en underdånig ansökning om lagförklaring iO Mj ny lii & ii i ny en.
Kan skuldfordran hos omyndig förklarad person gälla, der hans skuldsedel icke gäller?
II Bestraffning af det våld, hvarmed våld styres 14 Ansvarighet för fattigkassors förvaltning 17 Eastighetshandel med omyndig köpare 20 Lifstidsstädja om annex- och mensalhemman 24 Huruvida gåfva gäller a) utan samtidig acceptation 27 b) utan tradition 32 Löftesmäns rätt till inteckning i gäldenärs fastighet 36 Redovisning för åtal, anställda emot 1) Konungens Befallningshafvande i Kronobergs län för öfverträdelse af ett entreprenadkontrakt .... 40 2) Konungens Befallningshafvande i St.
Kopparbergs län för underlåten bestraffning å qvinna, i brist af omvårdnad åt hennes späda barn 42 3) Advokatfiskalsembetets i Svea Hofrätt innehafvare för långvarig tjensteförsummelse 45 4) Borgmästaren Gust.
Lindeberg för Stadsbetjenten A. P.
Blombergs häktande 5] 5) Rådstugurätten i Waxholm för origtig förvandling af böter 52. 6) Vice Häradshöfdingen J. A.
Cederfeldt för enahanda felaktighet 53. 7) Polismästaren i Stockholm, nu mera Landshöfdingen Herr B. C. Bergman för olaga häktande ... 54. 8) Häradshöfdingen P. P.
Arling för olagligen utsatta och hållna urtima ting angående skjutsregleringar 56. 9) Borgmästaren J.
Öhrström för olagligt ådömande af spöstraff 58. 10) Rådmannen i Stockholm S. J. Schönmeyr samt Notarierna C. W. Norbin och G. L.
Rinman för underlätet bestraffande af erkändt lägersmål 59. 11) Konungens Befallningshafvande i Kronobergs län för försummelse i ett lagsökningsärende 61. 12) Rådmannen i Stockholm S. J. Schönmeyr, f. d.
Primarie Kämnären J. S. Jacobsson och Vice Notarien C.
Dahlgren för underlätet åläggande af värjemålsed emot ett vittnes utsago — 13) Konungens Befallningshafvande i Westmanlands län för dröjsmål med straffs verkställande å barna f föderskor 53 <) Rådmannen i Nyköping V. Häradsh. E. U. Stenqvist, såsom ordförande i dervarande Kämnersrätt, för forsummadt uppsättande af dombok 64. 15) Häradshöfdingen P. F.
Ärling för origtig förvandling af böter 05.
16) Häradshöfding en C. R.
Kökeritz för försummelse i tvenne rättegångars behandling — 17) Ledamöter af Kämnersrätt i Westerås för olagligen eftergifven värjemålsed 67. 18) Vice Häradshöfdingen N. M. Stedt för domstolsåtgärder grundade på ogiltig stämning ......
— 19) Landshöfdingeembete! i Östergötlands län för behandling af riksdagsmannaval i Lysings och Göstrings härad 20) Komministern Isak Lundberg för vägran att utlemna äldre prestbetyg samt lemna tillgång till sockne stämmoprotokoller gg 21) Konungens Befallningshafvande i Christianstads län för en fånges olagliga qvarhållande i länshäktet . . 71. 22) Nu mera aflidne Lagmannen S.
Björkenstam och Häradshöfdingen J.
Alin för saknade domböcker . . — 23) V. Häradshöfd. J. F.
Lindbäck för origtig förvandling af böter 72. 24) Häradshöfd. L. P. Eneqvist för ett origtigt gravationsbevis — 25) V.
Häradshöfdingen Joh. Fr.
Lindbäck för origtig förvandling af böter 73. 26) Förre Kronolänsmannen Stadsfiskalen G. A. Stenson för 2:ne fångars qvarhållande, i följd af anmälta, men icke ingifna besvär 74.
Sid. 27) Häradshöfdingen P. F.
Arling för origtig förvandling af böter 75. 28) Häradshöfdingen C. L.
Molin för obehörigt dröjsmål med ransakning — 29) Rådstugurätten i Wexiö oell Konungens Befallningshafvande i Kronobergs län för uppehåll i rausakningar — 30) Häradshöfdingen N. C.
Claesson för upptagande af en icke instämd talan 76. 31) Landssekreteraren m. m. L.
Hambraeus för uppehåll i ett från Hofrätten återförvisadt mål 77. 32) Karantänsbefälhafvaren vid Slitö Majoren m. m.
Steveni och Konungens Befallningshafvande i Gottlands län för spärrning af ett hus, i anledning af cholera 78. 33) Häradshöfdingen F. M. Lund för ofullständiga domböcker 83.
Wj agre för ån €*n.
Sältet att höra vederparten öfver besvär hos Ofverrättcr och Konungens Högsta Domstol 84.
Häktande för ransakning i brottmål 85.
Hvilken domstol som lämpligen borde .upptaga åtal emot Ilofrättsledamöter för tjenstefel 94.
Äfvensom emot Statsråd för tjenstefel, som icke kunna hos Riksrätt åtalas 95.
Och emot Rikets Ständers Justitiä-Ombudsman 96.
Om rättighet till besittning af omtvistad fast egendom 98.
Konkursdomstol för bolag, deri frälseman äger del 99.
Förebyggande af ett misstag angående boskillnadsrätt 100.
Sättet att tillvägabringa bouppteckning i tvungen konkurs 101.
Huruvida löftesman, i följd af proprie borgen, bör förpligtas att under gäldenärens konkurs inlösa skuldförbindelse, innan den blifvit i konkursen bevakad 104.
Hvad rätt bör tillkomma innehafvare af skuldsedel, ställd till viss man eller ordres, men icke öfvcrlåten? 105.
Om pantsatt skuldförbindelses utgifvare må lagsökas, när pantsättaren är under konkurs, innan fordran hos denne blifvit bevakad 106.
Om förfalskning af prestbetyg, för att blifva antagen i tjenst, är att anse för ett brott, som störer allmänna säkerheten — Ordningsstadganden af lokala myndigheter 108.
Särskildt om dylika rörande tryckfriheten 114.
Uppsägning af borgen för Kronans uppbörd 115.
Föreslagen anstalt för vårdande af vissa allmänna handlingar och andras afskiljandc derifrån 117.
Tillsyn öfver vissa försvarslösa personer 119.
Iakttagelser under detta års embetsresa 121.
78 rad. 6 ordet slutligen utgår » 93 » 42 står: molus läs: malus i- 115 » 42 » deruti » deruti Om det val, hvarigenom jag för andra gången erhållit uppdraget att vara Rikets Högloft Ständers Justitiä-Ombudsman, ina af mig betraktas såsom ett vitsord, att jag i min förut gående förvaltning af detta uppdrag icke missförstått meningen af den instruktion, jag dervid har att efterlefva; så kan jag dock dermed icke anse mig befriad från förbindelsen att redogöra för grunderna till mitt handlingssätt.
Ty om jag än får antaga, att hvad jag för detta ändamål redan anfört, icke saknat framgång; så har dock detta icke hindrat, att de inkast, jag sökt vederlägga, blifvit äfven efteråt upprepade, utan att upptaga motskälen.
Bör jag nu likaledes antaga, att detta förfaringssätt icke saknat en sällan alldeles förfelad verkan på mera lätt hänförda läsare; så får jag ej misskänna min pligt att tillse, hvad ännu kan återstå att göra, till utvicklande och belysande af dessa grunder, från hvilka mitt handlingssätt härflutit.
Det gäller isynnerhet den stora, till samhällets lifsfrågor hörande tvisten, om granskningens utsträckande till högsta lagskipningen.
Så framt jag ej bedrager mig, har antalet af motståndare vuxit, i anledning af riksdagsdebatterna, sedan man genom dessas kommenterande erfarit, huru de redan vederlagda inkasten kunde upprepas, utan att vidröra vederläggningen.
Såsom en besynnerlighet skulle kunna anmärkas, att den fria granskningsrätt, hvarom man strider, misshagat män af den skola, som mina egentligen litterära motståndare tillhöra.
Sjelfve äro de ju hela samhällsförvaltningens oblidkelige granskare.
Det är konservatism och byråkrati, som de tillvitat mig, före och under min tjenstetid.
Huru kunna de då sjelfve ikläda sig den obskurantism, hvilken just tillhörer deras begrepp om byråkratien, uppträda mot granskningsrätten, angripa sjelfva omdömets frihet?
Förgäfves söker jag härtill ali annan förklaringsgrund än den, att af hvad man kallar byråkrati gifvas tvenne arter, den ena frihetsvidrig, af gemensamt ursprung med allt maktbegär och för sjelfva den herrsklystna radikalismens framgång mindre hinderlig, den andra åter af äkta frisinnad halt, stödd på rättvisan och äfven derigenom skild från de falska frihetslärorna.
En sann anhängare af embetsrpakten (byråkrat, i fall detta vore ett äkta ord' är icke den, som söker främja ernbetsmäns anspråk, utan afseende på deras duglighet, eller söker skydda dem emot det offentliga omdömets frihet.
Ty ett sådant förfarande tjenar att undergräfva deras anseende och rubba grundvalen för deras rättmätiga, till samhällets båtnad oumbärliga inflytande.
Intet anseende äger nemligen bestånd, utan att vara förtjent; och närdetta faller, består ej heller det inflytande, som för samhället är så helsosamt.
Men ingenting dödar hastigare och oundvikligare en embetsmans anseende, än en skymt af motvilja elier farhåga för ljuset.
Detta är, hvad en försvarare af embetsmakt icke utan tanklöshet kan glöma.
Dess flender glöma det troligen lika litet — eller ock vore det endast en blind sympathi, som indrager dem i den oäkta byråkratiens intresse.
— Allt nog, vännerne af den radikala reformen veta, eller ock blott känna, att det är af detta slags byråkrati, som de kunna draga nytta, icke af den, som endast genom fullgörande af embetspligt vill främja embetsmannaanseende och verksamhet, till fördel för rätt och frihet.
Ett samhälle, som utbildas och befästes genom en upplyst embetsförvaltning, genom den aktning, som dugliga embetsmän ej kan alhändas, lånar sig icke så lätt åt de radikala planerna, hvilka deremot bättre befrämjas Ii.
Emb.-Berätlelsc för år 1851.
1 genom en till utseendet välment omvårdnad om embetsmännen, när man tycker sig kunna säga, att strängheten mot dem går för lån£t.
Ett sådant skydd försvagar dem, och deras kredit är i sinom tid desto lättare undanröjd.
Min förklaring af fenomenet må kunna betviflas — jag utgifver den icke för ofelbar.
Men förklaringen må blifva hvilken som helst; fenomenet qvarstår oemotsägligt: den oäkta liberalismen erbjudande sin tjenst åt den oäkta byråkratien emot granskningens frihet.
Sådan har den här vändt sig emot mig, samma oäkta liberalism, som vid andra tillfällen gjort mig ett brott af att hafva beifrat de grofsta tjensteförsummelser, emedan dessa voro begångna af personer, som räknades för de liberala tänkesättens anhängare.
Och den oäkta byråkratien har nu, ej mindre än då, måst finna sin räkning uti att antaga den erbudna tjensten.
Det gäller, säger man, ingenting mindre, än att rädda hela domarekorpsens, ja hela domaremaktens anseende, missfirmadt genom förgripliga omdömen om dess utöfning i högsta instantsen.
Det är till den högre embetsmanna-upplysningen, jag haft att vända mig, såsom till den högsta graden af nationens upplysning.
Jag har frågat och jag frågar, hvad de orden vilja säga, att Rikets Ständers Justitiä-Ombudsman skall utreda lagskipning ens tillstånd, i fall dermed icke menas, att äfven tillståndet af högsta instantsens lagskipning skall utredas.
Om domare-embetet sköttes förträffligt i alla underordnade grader, men illa i den högsta; så skulle ju det allmänna resultatet af alltsammans oundvikligen blifva dåligt.
Hvad gagnar det nemligen att vinna rättvisa hos lägre domstolar, i fall den slutligen skall gå förlorad hos den högsta?
Således: när lagstiftarne ville, att allmänheten genom ett af folkrepresentationen tillsatt ombuds berättelser skulle få veta, huru lag i landet skipas, kunde ju lagstiftaren icke mena, att lagskipningens tillstånd i högsta instants borde lemnäs outredd.
Uppdraget är i orden icke inskränkt; skulle då dess mening vara det, endast för att göra hela uppdraget meningslöst?
Att allmän granskning ägde mindre rätt öfver högsta domaremaktens åtgärder, än öfver ali annan embetsförvaltning, sjelfva Regeringens icke undantagen, vore väl äfven i öfrigt något besynnerligt.
Ar det sannt, att allt embetsmannaförtroende skulle lida, i fall den allmänna friheten till offentliggörande och bedömande af embetsförvaltningen afskalTades; så måste ju denna sanning gälla äfven om högsta utöfningen af domaremakten.
Genom en sådan fredlysning mot kritiken skulle icke förtroendet till Högsta Domstolen växa, utan i stället ett allmänt och oberäkneligt misstroende inrota sig.
Och förderfligare skulle misstroendet blifva i denna väg, än kanhända i någon annan.
Ty lagskipningen gäller hvar mans allmänna och enskilda rätt, och det till lif, ära, frihet, säkerhet, egendom — af allas hela timliga välfärd hvad är det väl, som icke ligger i domarens händer?
Och hvilket missnöje skulle väl blifva fruktansvärdare än det, som uppväxte öfver nedtystandet af allt fritt yttrande om högsta förvaltningen af denna hvar mans högsta angelägenhet?
Ett anseende, som på denna väg undantagsvis tilltvunges domaremaktens högsta instants, blefve vådligt, ingalunda dyrbart ellersådant, som kunde af förtjenta män värderas eller njutas.
Om nu så förhåller sig; skulle det väl då till någonting gagna, att den allmänna granskningsrätten särskildt frånkändes ett till allmän kontroll enkom inrättadt embete?
Men om ej detta kan påstås; månne det då icke åtminstone vore i sin ordning, att vid utöfningen af ett sådant embete granskningsrättens bruk frivilligt så inskränktes, att aldrig något menligt omdöme yttrades öfver hvad i högsta lagskipningen förefallit?
Naturligtvis är härmed ingenting annat frågadt, än huruvida allt omdöme i detta ämne bör uteblifva; ty ett icke fritt omdöme är detsamma som intet.
Svårligen uppkastar man denna fråga, utan att glöma det hufvudsakliga ändamålet af den omhandlade granskningen.
Det kan icke vara förgäfves, som denna är både medgifven och påbuden; och jag har sökt att göra mig ett klart begrepp om dess ändamål.
Jag har trott den vara ämnad att ersätta, hvad som ej kan till lagskipningens förbättrande uträttas genom åtal och straff.
Jag har yttrat mig om behofvet af en sådan kritik och om den frukt, sorn deraf bör kunna förväntas — framlagt grunden till min öfvertygelse, dels om omöjligheten att medelst laga åtal och bestraffningar för domares lagbrott utöfva den kontroll, hvarigenom en verkligen ändamålsenlig, en med skicklighet och samvetsgrannhet utöfvad lagskip - ning må kunna framkallas, och dels om behofvet af den allmänna uppmärksamhet, hvilken allena kan med åsyftad verkan en dylik kontroll utöfva.
Det är för framkallande af denna allmänna uppmärksamhet, som folkrepresentationen äger en ombudsman, förpligtad att årligen i tryckta berättelser utreda lagskipningens tillstånd.
Men icke uppfylles detta ändamål, under förtigande af allt omdöme öfver domareembetets utöfning i högsta instants, så framt jag nemligen icke far vilse deruti, att på denna högsta utöfning lagskipningens tillstånd hufvudsakligen beror.
Man anmärker, att Högsta Domstolens Ledamöter ej kunna försvara sig emot offentliggjorda kritiker; och det måste medgifvas, att sådant har sin svårighet.
Men skulle granskningen derföre vara oloflig; så borde den vara det mot andra statens embetsmän äfvenså väl, som emot Högsta Domstolens Ledamöter; ty äfven för andra är det icke lätt att försvara sig.
Imedlertid torde det medgifvas, att falska uppgifters vederläggande föga kan möta någon svårighet; och deri ligger dock det väsendtliga.
I allt öfrigt lärer en hvar för det mesta få bereda sig att fördraga, hvad som ej kan hjelpas.
Och alla omdömets irringar stå väl icke att afhjelpa, så länge dess yttrande skall fortfara att äga någon frihet.
För öfrigt är frågan icke blott, hvad granskningen verkar eller icke verkar på sjelfva lagskipningen och dess närvarande gång.
Det är jemväl för ett annat stort ändamål, som den blifvit anbefalld.