Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Collegium ock, uti ett den 21 Februarii nästpåföljande år afgifvet underdånigt Utlåtande, anfört hvad uti detta ämne förekommit, och som uti Kongl. Bih, till R.
Pror. i834- 4 Sunil. 1 Afd. 3 Bundet, g 5:le Häftet. i8f Jla(f'Tir skc&cts Tftfamnda N\o 316.
Majrts Nådiga Proposition ifrån och med pag. 11 Lill och med pag. t q finues lill hufvnd-innehållet intaget.
Öfver de grunder, hvarpå Kongl.
Kamma:-Collfgir i ämnet framställde förslag hvilar, har Kongl. Majrt uti den Nådiga Skrifvelsen förklarat
Sig vilja inhemta Rikets nu församlade Ständers mening; och Utskottet får derföre, , efter tagen kännedom af handlingarne, meddela följande yttrande.
Af det utaf Rikets Ständer bifaline Utlåtande, sorn Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet, under Njo 54, vid denna Riksdag afgifvit, i anledning af väckt fråga om ett förändradt iöningssätt för Presterskapet j å Gottland, och hvarigenom blifvit ådagalagd t, att Rikets Ständer äfven nu godkänt de å sigtor uti nämnde fråga, sorn vid förra Riksdagen gjorde sig gällande, eller att Kongl. Majit mätte, med anledning af de inkom ne handlingarne, besluta de ytterligare föreskrifter och åtgärder, sorn kunde anses lämplige, och, med bibehållande af Presterskapets och Bonde-Ståndets Bloch rättigheter, bringa delta ärende lill ett önskad t slut, har Utskottet icke funnit Rikets Ständer varia förhindrade att, med anledning af Kongl..-Majlis; nu gjorde
Nådiga framställning i ämnet, yttra sig i afseende på gruuderne för den föreslagna förändringen..
Såsom princip-fråga och hvarpå hufvudsakens afgörande egentligen beror, förekommer, huruvida en förändring uti Pastoratens indelning och en reglering af Presterskapets rättigheter skulle, efter hvad Presterskapet inom Gottlands Stift förmenat, vara elt ingrepp uti Preste-Ståndots privilegier.
Utskottet får i detta afseende förklara, alt då Kongl'.
Majrts Befallningshafvandes af Kongl.
Kammar-Gollegiu-m understödda förslag innefattar en genomgripande förändring af hela Kyrkoväsende på Gottland, sam icke ulan rubbning af Preste-Ståndets privilegier skulle kunna lillvägabi ingas; — finner Utskottet, att frågans natur af Privilegii-fråga icke lärer böra förnekas,, hvarföre ock den föreslagna nya regleringen icke lärer kunna företagas ulan Preste-Slåndets begifvande.
Men Utskottet tror sig jemväl inse , att hufvudsak liga syftet af de åt Presle-Slåndet förunnade
Privilegier icke är annat än att trygga beståndet af Kyi koväsendets organisation och af de utur Kyrkan uppkomne och med henne förbundna institutioner, samt för detta ändamål garantera de rättigheter, hvilka blifvit Kyrkans Tjenare och Lärarne vid Undervisnings-Yerken tillerkände; och förmodar Utskottet just på denna grund, att Preste-Ståndet icke heller för sin del lärer genom åberopande af Privilegierne vilja motverka en sådan reglering, hvaraf behofvet och fördelarne vore af håda Statsmagterne erkänd, då Privilegiernes huf - \
St as-Utskotlen \2 titania N o 3l5. it) vudgrunder lemnäs olöf kränkte.
Att en sådan reform iir af bchofvet påkallad visar sig derigenom, att Gottlands invånare, utgörande en folkmängd af icke fyllest 3p,ooo personer, hvaraf 22,000 mantals-skrifine och endast innehafvande 1,098 förmedlade henrman, måste på den inskränkta arealen af 27 qvadralmil underhålla 92 Kyrkor, 4^ Kyrkoherdar, 8 Capellaner och 3 Vice-Pastorer, hvaraf äfven synes, att, per medium, 240 mantalsskrifne personer, med icke fullt 12 förmedlade mantal, skola underhålla 1 Kyrka, och att hvarje Pastorat icke består af iner, än omkring 5oo mantalsskrifne personer och nära 24 förmedlade mantal; och Utskottet får således tillstyrka: att Pi este-Ståndet ville medgifva, och de öfrige Riks-Slånden såsom sin mening förklara, alt
Privilegierne icke ligga i vägen för den reglering inom Kyrkoväsende^ på Gottland, som instämmer med Statens och de skattdragandes lättnad, utan att hufvudsakligen rubba Presterskapets fundamentala rättigheter.
Vidkommande dernäst Kongl. Mains Refiillningshafvandes på Gottland och Kongl, Kamm.ar-CoUegii sammanstämmande förslag, att Pastoraten borde så sammanslås, att religionå-vården kunde handhafvas af 24 Kyrkoherdar, 24 Capellaner och 3 Vice-Pastorer; så, enär detta antal endast, utgör Irenne personer mindre, än Presternes nuvaiande antal, och med visshet antagas måste, att själavården mera vinner uppå att hafva flere Lärare inom en större Församling än färre, eller blott en inora hvarje Församling, samt härtill kommer, att hufvudändamålet, som är lättnad uti bördor och bidrag, så väl för den skattdragande, sorn för Staten, icke utan en sådan reglering kan vinnas, tvekar icke Utskollet: att jemväl tillstyrka Rikets Ständer att uttrycka deras öfvertygelse, om behofvet af en sådan reglering, med förklarande tillika, dels att densamma icke må rubba närvarande Presterskapets innehafvande lagliga rättigheter, dels alt det må bero af Kongl.
Maj:t alt förordna om en annan Personal-reglering i afseende pä Iiyrkoherdarnes och Capellanernes antal, derest förslaget .vid verkställigheten skulle finnäs erfordra någon förändring.
Beträffande åter frågan om Krono-liondens användande, såsom hittills, till understöd för Presterskapets på Gottland aflönande; så, enär vitsorda dt är, hvad ofvan uppgifne statistiska förhållande äfven utvisar, alt det för religions-vården- erforderliga Presterskapel, äfven med den föreslagna inskränkningen uti Pastoratens antal, icke skulle vara hjelpligen belåtet med de pra>sUtioner, som, enligt Förfaltninganie, församlings-boerne åligga att ut - ao Statt-JJtskottets Utlåtande N:o 317. göra, utan alt tills vidare erhålla understöd af Krono-lionden, får Utskottet tillstyrka Rikets Ständer: att i underdånighet meddela Kongl. Maj:t det förklarande, alt Rikets Ständer öfverlemna åt Kongl. Maj:t, att tills vidare disponera till Församlingarnes Presterskap på Gottland så mycket af Krono-tionden, som oundvikligen fordras för erhållandet af det 1Önings-belopp, som Kongl. Knmmar-Colleginm föreslagit, samt att Tiondegifvarne i alia händelser icke annorlunda komma att utgöra Kronans andel af tionden, än uti öfriga Mikels Prövinccr, bvarest Tiondegifvarne leverera samma tionde omedelbart lill Slaten, med vilkor tillika, att dermed sådan reglering vinnes, som ger lättnad åt hemmans-egarne och lem nar något öfverskott åt Statsverket.
Stockholm den 8 November i834« N:o 317.
Ankom till Exped.-Utsk, den 8 Jfov.
Utlåtande_, i anledning af erhållen dterremiss af Utskottets För-* slag N:o ig3 till likviderande af Riksgälds-Contorets skuld vid 1834 års slut för upptagne län af allmänheten. (RGS. A.) Ofvanberörde Förslag, som är bifallet af Borgare-Ståndet den 23 Julii och af Bonde-Ståndet den 3o i samma månad, bar, i anledning af gjorda anmärkningar, blifvit återremitteradt från Ridderskapet och Adeln samt Presle-Ståndet.
Hos Ridderskapet och Adeln hafva åtskillige Talare hufvudsakligen instämt uti Herr Friherre Palmstjernas vid Förslaget fogade reservation och yrkat införande af ett ordnadt Stats-Skulds- eller så kalladt Fond-System; hvaremot andre Talare, som icke gillat delta System, bifallit det återremitterade Förslaget, St tu i-Vt skot tets Utlåtande Nio 317. 31 En Talare åter har, utan att biträda det ifrågasatte Fond-Systemet, likväl ansett upplåningen mot pari och 5 procents ränta ieke kunna lofva lika framgång, sorn upptagande af lån till nedsatt ränta af 4 procent och emot någon minskning i lån-capilalet; i hvilket hänseende blifvit föreslaget, att för de lån, hvilka intill nästa Riksdag komma att upptagas, räntan bestämmes till 4 procent, oell ohligationerne, hvilka utställas på 20 åi-, såsom den längsta liden, blifva uppsäghare, endast på Statens sida.
En annan Talare har bifallit Herr Prosten Åstrands motion.
Inom Preste-Ståndet har en Talare, med hvilken åtskillige Ledamöter instämt, förklarat, det han väl godkänner principen i Betänkandet och' att räntan bestämmes till 5 procent, men önskar, att frågan om amorterings-procenten mätte få hvila intilldess sig visat, dels hvad sorn kail behöfva upplånas för andra ändamål än det nu ifrågavarande, och dels huruvida någre öfverskott på Tullen och Bränvins-Skatten må kunna påräknas.
Hvad sålunda anfördt blifvit har Utskottet i öfvervägande tagit, men finner ej skäl frånträda sitt förut afgifna Förslag, hvilket Utskottet alltså vidblifver.
Stockholm den 8 INov. i834' Reservationer; af Herr <v.
Troil, Emil: •'
'Det synes mig böra för hvar och en vara lättfattligt att, då Riksgälds-Contoret mäste upptaga lån till ett behof, som nödvändigt till hvad pris sorn helst måste fyllas, fordrar en klok hushållning med de skattdragandes tillgångar, att detta lån upptages på så litet betungande vilkor som möjligt, och enär en nästan allmän erfarenhet visar, att detta ändamål lättare vinnes, dä länet upptages med lägre ränta, ehuru obligalionernes fulla nominal-belopp ej erhålles, så nödgas jag reservera mig emot Utskottets förkastande af den af Afd. foreslagne förändrade redaction till 3 procent så lydande; i:o att ifrån och med år 1835 beräknas och anslås fem procents amortissement och 5 procents ränta, eller tillhopa Två-Hundra-Tusen (^200,000) R:dr årligen, med hvilket anslag, genom räntebespai ingarnes användande, St t,-ij>skatfti Utlåtande iV:o 3*7- hela skulden senast inom femton års tid kan vara lill fullo ätergulden; 2:0 att, utom desse liu föreslagne 200,000 R:dr årligen, jemväl alla Riksgälds-Contorets tillfälliga tillgångar, såsom t. ex. öfverskott på Stats-Verkets förslagsvis beräknade inkomster, i den nion de icke till andra föremål blifva af Rikets Ständer disponerade, användas till en hastigare amortering af skulden; och 3:o att de till inlösen af äldre skuldförbindelser nödige nya lån böra helst upptagas mot 4 procents ränta; men om det ej skulle låta sig göra utan betydligt afdrag af det forskrifna capitalet, må Fullmägtige i Riksgälds-Conloret, 0111 de pröfva det för Contoret fördelaktigare, upplaga lån emot 5 procents ränta, likväl i sådan händelse med vilkor, att hela det föi skrifna capitalet erhålles.
Obligationerne, som å Riksgälds-Contorels, men ej å långifvarens sida bora vara uppsägbare, skola dessutom, utan afseende på uppsägning, ställas på viss förfallotid, hvilken Fullmägtige, efter omständigheterne, vid lånets upptagande, må bestämma, likväl aldrig längre än i5 år efter obligationernes utfärdande.
De skäl, som inom Utskottet emot detta förslag hafva blifvit anförde, äro: 1:0 att, då 2:ne Stånd godkänt Utskottets förra Förslag, fordrar aktningen för dem, att Utskottet vidblifver detsamma; 2:0 att Utskottets Förslag ej lägger hinder i vägen för Fullmägtige i Riksgälds-Conloret att vidtaga elen åtgärd Afdelningen tillstyrkt; 2:o att, då lånets slutliga återbetalning måste vara verkställd inom en tid af högst i5 år, torde upptagande mot högre ränta till pari vara fördelaktigare; och slutligen 4:0 att Afdelningens Förslag innehåller ett närmande lill del förderfliga Statsskulds-systemet.
Jag anser deremot: att då ett Betänkande af tvänne Stånd blifvit återremitterad t, är uet Utskottets ovilkorliga pligt alt uttala den öfvertygelse, det efter sakens förnyade öfvervägande hyser, och att det ej eger rätt låta afhålla sig derifrån af något slags consideration; att om Utskottets Förslag medgifver detsamma som Afdelningens, så måste ett förtydligande i den föreskrift Rikets Ständer lemna sina ombud icke kunna vara något fel; att, om lånens upptagande på kort lid med mera fördel verkställes Stats- Utskottets Utlåtande N:o 317". a3 tilt pari mot högre ränta, sä lägger A fdel ningens Förslag intet hinder der för.
Riksgälds-Contorets Styrelse kan lätt i hvarje förekommande fall beräkna, huruvida större förlust uppkommer genom ett visst afdrag af capital-beloppet eller genom räntans höjande; att slutligen Slalsskulds-banan är beträdd så snart man eger Statsskuld, hvilket för Sverige beklagligtvis redan är fallet; då denna skuld ej på en gång kan åter lfetalas, utan det måste ske successive, så hade Afdelningen trott, att desse återbetalningar borde göras så litet tryckande som möjligt, enär liden för lånets fortvarande ej derigenom förlängos, utan san nolikt tvärtom förkortas.
Jag erkänner mig ej kunna fatta detta resonnernent: ”Vi vilja ej hafva Stats-slrld emedan den är betungande, men då '”vi nödvändigt mäste hafva Statsskuld, vilja vi ej hafva den så litet betungande sorn möjligt. a:o Af Grefve Posse, Jrv., Friherre bilf versMöld, Carl, Herr af Billbergh, J.
P.j samt Doctor Heurlin, hvilka förklarat sig instämma uti det af Riksgälds-Afdelningen uppgjorde, och här ofvan i Herr von Troils Reservation intagne Förslag lill förändring af 3:dje punkten uti UlskolteLs Utlåtande N:o 193.
STOCKHOLM, i834, hos J. A. WiiiDe». Stats-Utskottets Memorial N:o jig. r I N:o 318.
Ankom till Exp.-Utsk. den n November.
Memorial, i anledning af Riks-Ständens olika beslut i fråga om beviljandet af Extra anslag till
För svar s-Verkets iständsätt ande, allmänna arbeten, m. m.
Sedan Utskottet, af de detsamma tillhandakomne Protocolls-Utdrag, inhemlat, alt Riks-Stånden i åtskilige delar af frågan om beviljandet af Extra Anslag lill Försvar s-Verkets iståndsätlande, allmänna arbeten, m. m. stannat uti olika beslut, liar Utskottet nu skolat afgifva Förslag dels till meningarnes sainruanjemltning, dels ock, i händelse samman jemkningen icke antages, lill propositioner, öfver hvilka omröstning derefter kommer att anställas i Förstärkta Stals-Ulskollet. 1:0
Hvad först angår sältet för anskaffning af de medel, som under benämning af Extra Statsanslag utaf Rikets Ständer beviljas, så har Utskottets hemställan, alt full till gång derför må anvisas att med i:del årligen af Bevillningsmedel utgå, blifvit bifallen af Borgare- och BondeStånden; hvaremot Ridd. och Ad. samt Preste-Ständet beslutit: ”alt hvad Rikets nu församlade Ständer bevilja såsom Extra Statsanslag må med A;del årligen af Riksgälds-Conloret utbetalas, samt alt Riksgälds-Conloret, derest, tillgång härtill ej af disponible medel finnes, må i della afseende upptaga lån lill erforderligt belopp;” och med ytterligare tillägg af Preste-Slåndel: ”att de upptagne lånen böra senast inom i5 år vara till fullo återbelalde.”
Utskottet får först inbjuda Ridd. och Åd. att förena sig med PresleStåwdet om ofvanberörde af sistnämnde Stånd gjorda tillägg.
Skulle dock Ridd. och Ad. ej vilja härpå ingå, lärer först böra afgöras hvad contraproposilionen skall innehålla, i hvilket, hänseende Utskottet föreslår följande volerings-pi oposition:
Den, som vill, alt contrapropositionen i hufvudfrågan skall innehålla: att hvad Rikets nu församlade Ständer bevilja såsom Extra Statsanslag må med Aniel årligen af Riksgälds-Conloret utbetalas; Bihang till R.
St. Prof. l83^.. ±j.ule Sunil, i.-sta Afd. 3 Bandet 6. te Häftet. i a Stats-Utskottets Memorial N:o 31$. att Riksgälds-Contoret, derest lillg
Äng härtill ej af disponible medel finnes, må i detta afseende upplaga lån till erforderligt belopp; samt alt de sålunda upptagne länen böra senast inom i5 år vara till fullo åteibetalde, voterar Ja; Den det ej vill, Nej.
Nej, anses från contrapropositionen böra uteslutas sistnämnde tillägg rörande liden, inom hvilken de upptagne lånen böra senast vara åteibetalde.
För omröstningen i sjelfva hufvudfrågan får Utskottet dernäst föreslå följande voterings-proposiliou:
Den, som bifaller, att full tillgång för de Extra anslag Rikets Ständer nu kunna bevilja må an visås å Riksgälds-Contoret att med |-:del årligen af Bevillningsmedel utgå, röstar Ja; Den det ej vill, Nej.
Nej, blifver beslutet: (irsta Alternativet) alt hvad Rikets nu församlade Ständer bevilja såsom Extra Statsanslag, skall med -£-:del årligen af Riksgälds-Contoret utbetalas; att Riksgälds-Contoret, derest tillgång härtill ej af disponible medel finnes, må i detta afseende upptaga lån lill erforderligt belopp; samt alt de sålunda upptagne lånen skola senast inom i5 år vara till fullo återbelalde; (a:dra Alternativet) alt hvad Rikets nu församlade Ständer bevilja såsom Extra Statsanslag må med en femtedel årligen af Riksgälds-Contoret utbetalas, samt att Riksgälds-Contoret, derest tillgång härtill ej af disponible medel finnes, må i della afseende upptaga lån lill erforderligt belopp.
Steiff- Utskottets Memorial N:o 31g.
3 Utskoltets afslyrkande af allt anslag lill Reserv-Batterier s är af Preste-j Borgare- och Bonde-Stånden god kändt. 2:0
I frågan örn anskaffning af sa kallade Kustpiecer eller BombCanoner hafva Ridderskapel och Adeln beviljat hela det af Kongl. Maj:t äskade anslaget 5o,ooo Ralf, B reste-Ståndet hälften dgraf eller 25,000, hvaremot!
Borgare- och Bonde-Stånden bifallit Utskoltets tillstyrkande, att något anslag lor detta ändamål icke må göras.
Sä vida ickp Ridd. och Ad. eller Presle-Slåndet vilja öfvergå lill den af de andia bägge Riks-.Stånden yttrade åsigt, blifver jemväl här först fråga om Conti apropositionen, nemligen om den skall lyda å 5o,ooo R:dr eller å 25,000 R:dr; och då denna senare summa mera än den förra närmar sig till Utskottets' förslag, hemställer Utskottet, om icke Ridd. och Ad. skulle vilja förena sig om den af Preste-Ståndet yttrade mening.
Antager åter Ridd. och Ad. icke detina inbjudning, lärer i:sta voteringen böra blifva följande:
Den, sorn vill, att contrapropositionen i voteringen örn anslaget för Kustpiecer skall lyda å 25,000 R:dr eller för 12 sådane piecer, voterar Ja ; Den det ej vill, ' Nej.
Nej, anses contrapropositionen böra lyda å hela det i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition upptagne belopp eller 5o,ooo R.dr.
Jlufvud-voteringen blifver derefter:
Den, som godkänner Utskottets förslag, hvarigenom allt anslag för anskaffning af så kallade Kustpiecer afslyrkes, voterar Ja ; Den det ej vill, Nej.
Nej, kommer (i:sla Alternativet) en summa af 25,000
R:dr att för nämnde ändamål anslås; (2:dra Alternativet) med bifall till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, en summa af 5o,000 R:dr att för nämnde ändamål anslås.
■ 4 Staff-Utskottets Memorial N:o 31g. 3:o Utskottet, som i Betänkandet N:o 2o3 afstyrkt allt Extra anslags Beviljande i och för anskaffning af Gevär j hade derefter, på grund af de emot berörde yttrande framställde anmärkningar, uli Betänkandet N:o ig i, för nämnde ändamål tillstyrkt ett anslag af tillsammans 180,000 R:dr.
Vid föredragningen i Riks-Slånden af detta sednare Betänkande, har Ridd. och Ad., samt Preste-Ständet beviljat anslag, nemi. Ridd. och Ad. de i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition upptagne 3oo,ooo R:dr, samt Preste-Slåndet det af Utskottet föreslagne belopp,'' hvaremot Borgare- och BondeStånden vidblifvit deras godkännande af Utskottets första Betänkande, innefattande afstyrkande af allt anslag.
Då Ridd. och Ad. beviljat en högre summa, kan Utskottets förslag anses vara bifallet af 2:ne Stånd, och bör således, efter antagen ordning, utgöra Ja-propositionen i den blifvande voteringen i sjelfva hufvudfrågan.
Men på del att de båda öfriga meningarne, både Ridd. och Adelns om ett högre anslag och Borgare- samt Bonde-Ståndens om intet anslag, må få göra sig gällande, tillstyrker Utskottet anställandet af votering först öfver contraproposilionens innehåll:
Den som anser contrapropositionen böra blifva det af Ridd. och Ad. fattade beslut, eller alt för anskaffning af Gevär anslås en summa af 300.000
R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, Nej.
Nej, blifver contraproposilionen i enlighet med Borgare- och Bonde-Ståndens beslut, eller att icke något Extra anslag för Gevär kommer att ega rum.
Derefter blifver hufvud voteringen följande:
Den, som bifaller, att, i och för anskaffning af Gevär, ett Extra anslag må beviljas med tillsammans 180,000 R:dr, voterar Ja; Den det ej vill, Nej.
Vinner Nej, (esta Alternativet) beviljas för nämnde ändamål hela det af Kongl. Maj:t äskade anslag eller 300.000 Rdr; Stais-Utskottets Memorial N:o 31$. 5 (aidra Alternativet) kommer för nämnde ändamål något anslag icke alt ega rum.
Den punkt af Utskottets Betänkande, som innefattar afstyrkande af det för Utredningsförråden äskade Extra anslag af i3y,ooo Ridr, är godkänd af Preste-j Borgare- och Bonde-Stånden. 4:o För Carlsborgs fäslnings-byggnad bar blifvit beviljadt: af Ridd. och yJd.j bela det anslag Kongl.
Majit i Nåder äskat eller 3oo,ooo R dr; af Preste- och Borgare-Ståndenj det af Utskottet tillstyrkte belopp 25o,ooo R:dr, men af Bonde-Ståndet endast i5o,ooo R:dr.
Genom 3:ne
Stånds beslut är således afgjordt, att anslaget för Carlsborgs fästning kommer alt bestämmas till minst 25o,ooo R:dr; men i afseende på den af Ridd. och Åd. beslutade tillökning deri, får Utskottet först hemställa, om icke Ridd. och Ad. skulle vilja förena sig om den af Preste-och Borgare-Stånden anvisade anslagssumman; hvarjemte Utskottet, i händelse Ridd. och Ad. vidblifver sitt beslut, skolat tillika framställa följande förslag till voteringsproposition:
Den, som bifaller, att anslaget för Carlsborgs fästningsbyggnad bestämmes till 25o,ooo
Ridr voterar Ja; Den det ej vili, Nej.
Nej, kommer anslaget alt bestämmas till 3oo,ooo Ridr. 5:o Uti båda Belänkandena, N:o 2o3 och 2j)i, hade Utskottet, på anförde skäl, och deribland hufvudsakligast nödvändigheten att i allt fall underhålla den i Carlskrona varande fångpersonal, tillstyrkt, att för befästningsarbetenas fulländning vid Carlskrona åt sjösidan eli. anslag om tillsammans 170,000 Ridr mätte beviljas.
Utskottets hemställan i della fall är bifallen af Pr este-Ståndet > hvarjemte Ridd. och Jd. beviljat hela det af Kongl.
Majit äskade anslaget eller 200,000 Ridr; men deremot hafva Borgare- och Bonde-Stånden afslagil allt anslag i förevarande hänseende. 6 Stats-Utskottets Memorial N:o 31$, Första frågan blifver här om contrapropositionens innehåll; och får Utskottet i sådant hänseende föreslå följande voteringsproposition:
Den, sorn vill, altcontrapi opositionen skall, enligt .Ridd. och Adelns beslut, upptaga hela del i Kongl. Majlis Nådiga Proposition för Carlskronas befästning äskade anslag, 200,000 R:dr, voterar Ja; Den det ej vill, Nej.
Nej, kommer contrapropositionen alt innefatta afslag a det för ifrågavarande ändamål äskade anslag.
Propositionen för voteringen i hufvudsaken torde derefter blifva:
Den, som för befästningsarbetenas fulländning vid Carlskrona åt sjösidan beviljar ett Extra anslag om 170,000 R:dr, voterar Ja; Den det ej vill, Nej.
Vinner Nej, (i:a Alternativet) beviljas hela det af Kongl. Maj:t för befästningsarbetena vid Carlskrona äskade anslag 200,000 E:dr; (a:a Alternativet) afslås allt anslag för befästningsarbetena vid Carlskrona. 6:0 För Kungsholms fästnings bestyckning hade Utskottet tillstyrkt hälften af hvad Kongl. Maj:t äskat eller' 5o,ooo R:dr.
Nu hafva Ridd. och Ad. för detta ändamål beviljat 100,000 K:dr, och Preste-Ståndet 5o,ooo R:dr, hvaremot Borgare- och Bonde-Stånden afslagit allt anslag dertill.
Äfven här blifver nödigt att först afgöra Contrapropositionen; och får Utskottet, i sådant hänseende, framställa följande förslag till voteringsproposition: - Ståts-Utskottet t Memorial N:o 31g.
Den, som vill, att contrapropositionen skall innehålla bifall till Kongl. Majas Nådiga Proposition i fråga o'm ett Extra anslag till Kungsholms fästnings bestyckning, eller samma anSlags bestämmande till 100.000 Hulr, voterar Ja; Den det ej vill, Nej.
Nej, afslås allt anslag lill beslyckningen å Kungsholms fästning.
För voteringen i hufvudfrågan får Utskottet föreslå följande proposition:
Den, sorn bifaller, att för Kungsholms fästnings bestyckning må beviljas ett Extra anslag af 5o,ooo R:dr, voterar Ja ; Den det ej vill, Nej.
Vinner Nej, (i:a Alternativet) beviljas hela det i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition äskade anslaget af 100.000
R:dr; v (a:a Alternativet) afslås allt anslag för bestyckningen å nämnde fästning. 7:0 För Stochholms avenuers befästande till lands och sjös har Ridd. och dd. beviljat det af Kongl. Majit äskade anslaget 3oo,ooo R:dr. Preste-Ständet har åter bifallit Utskottets Betänkande, innefattande dels tillstyrkande af 5o,ooo R:dr för fulländning af försänkningsarbetet i Stockholms skärgård, dels ock afstyrkande af anslag för befästningen till lands, och Borgare- samt Ronde-Stånden hafva afslagit äfven nämnde 5o,ooo Riksdaler.