Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskotten hafva funnit visse serskilde stadganrlen för hvardera af dessa a:ne olika slags Bolags-Banker böra i Lagen intagas, väsendtiigast i så målto skiljande sig från hvarandra: att du för en Actie-Bank någon bättre och naturligare garanlie, än den som ligger i Capitalets storlek, svårligen kan uttänkas och föreskrifvas, men en solidarisk Banks styrka ligger ej allena i dess sammanskjulne Capital, utan äfven i den solidariska ansvarigheten jemte storleken af Lottegarnes antal, så. väl minsta beloppet af en Actie-Banks grundfond faslställes högre, än minsta teckningssumma i Solidarisk Bank, med bestämmande deremot i den sistnämnde af något visst antal Lottegare, såsom det minsta för bildandet af Solidarisk Bank. att då de, som deltaga i Actie-Bank synas böra vara verklige Capitalister men i Solidarisk Bank folk af alla classer böra kunna ingå, mäste äfven minsta teckningssuminan i Actie-Bank utsättas till vida högre belopp än i Solidarisk Bank; och, alt då den större personliga ansvarighet, Lottegarne i en Solidarisk Bank sig ikläda, lemnar hvarje innehafvare af en sådan Banks förbindelser rättighet aLt hos Bolaget gemensamt utsöka hvad i Bankens redbara tillgångar brista kan, har åt sådant Bolag blifvit lemnadt en dispositionsrättighet öfver dess i hypothek först insatta andel af teckningssumman, hvilken mäste förvägras Actie-Bank.
Med iakttagande af ofvananförde grundsatser, hafva Utskotten, efter sorgfälligt rådfrågande af de i ämnet afgifne, i flere hänseenden högst upplysande motioner, uppgjort, och få härmedelst Rikets Ständers pröfning vördsamt underställa följande:
Banco- och Lag-Vt skot tens Bet.
Allmänna Bestämmelser. § 1- Med Offentlig Bolags-Bank förstås en till Bankrörelses bedrifvande stiftad Inrättning, deruti ett större antal, personer äro delegare, och som, ställd under control af offentlig myndighet, är förvaltad af en Direetion, hvilken delegarne, ibland dem sjelfve genom val, utse, med Instruction förse och kunna efter godtfinnande afsätta.
Offentlig Bolags-Bank är grundad antingen på Actier, i hvilket fall den kallas Actie-Bank, eller på Lotter med solidarisk ansvarighet, då den kallas Solidarisk Bank. § 2- Vilja enskilde inrätta Offentlig Bolags-Bank, söke hos Kongl. Maj:t i underdånighet privilegium derå, med öfverlemnande tillika af de lör Inrättningen uppgjorde grundreglor och Utlånings-Reglemente.
På Kongl. Majit ankomme att, efter granskning häraf och pröfning, huruvida den anmälda Bank-Inrättningen kan vara för landet fördelaktig eller menlig, det sökta privilegium bevilja eller förvägra.
Dock må privilegium ej förunnas för längre tid än högst 15 år, § 3- Önskar Bank-Bolaget att sin rörelse fortsätta utöfver den i privilegium bestämda tid, gore hos Kongl.
Majit underdånig ansökning derom 18 månader före privilegiitidens utgång. § 4.
Endast Offentliga Bolags-Banker, inrättade på sätt och i den ordning här ofvan är vordet stadgadt, kunna erhålla privilegium till bedrifvande af Bankrörelse med egne tryckte eller graverade creditsedlar. 0.2 Banco- och Lag-Utskottens Bet.
JV:o 2. § 5.
Offentlig Bolags-Banks credit-sedlar, mvisningar och öfrige förbindelser aro icke till inlösen af densamma gällande, ulan alt vara försedde med egenhändiga underskrifter af minst 2;ne Bank-Directionens Ledamöter, jemte Bankens Kamererare; skolande, genom Bank-Bolagets försorg, inom \\ dagar från Bank-Inrättningens öppnande, uppgift a de personer, hvilka komma att underskrifterne meddela, ej allenast tillställas Konungens Befallningshafvande i Länet, ulan äfven i allmänna Tidningarne kungöras; och åligger det Bolaget, att på enahanda satt tillkännagifva, då, genom ombyte af personer, någon förändring med underskrifterne inträffar.
§ 6 Ej må Offentlig Bolags-Bank utgifva credit-sedlar, invisningar och andre förbindelser till större sammantaget belopp, än som motsvarar den af delegarne, i contauter och hypothek insatte och innestående grundfond, jemte de coulante medel, Banken derutöfver innehafver, och summan af dervarande depositioner. § Offentlig Bolags-Bank vare, vid förlust af dess privilegium, förbjudet, att utgifva tryckte eller graverade skuldförbindelser, med bestämd förfallotid eller efter föregången uppsägning betalbara , å mindre summor än 25o R:dr Courant.
Depositionsbevis, som af Bolags-Bank utfärdas, må ej ställas annorlunda, än å den person, för hvars räkning medlen blifvit deponerade. § 8.
Skulle så inträffa, att Offentlig Bolags-Bank icke, vid anfordran, sina credit-sedlar inlöser med Rikets gångbara mynt, bafve Bolaget förverkat dess privilegium, samt betale ej mindre ränta, i för 100 i månaden, å hvad som ej guldet blifvit, än äfven alla de kostnader, Sedelinnehafvaren kan få vidkännas, för utbekommandet af dess rätt; åliggande det Konungens Befallningshafvande i Länet, att, på skeende anmälan och förebragt bevis om sålunda vägrad inlösen, genast, till krofvels förnöjande, låta verkställa utmätning hos Ledamöterne i Barik-Directionen samt, om de ej förmå krafvet gälda, hos Bank-Bolaget.
Och kan efter yrkande hos vederbörlig
Dom - Banco- och Lag-Utskottens
IV.-o 2. stol, Bolaget sättas i concurs-tillstånd och Banken varda ställd under utredning enligt Concurs-Lagen. § 9.
Den genom Kongl.
Förordningen af den i3 Junii 1800 för skuldfordring i allmänhet bestämde prassel iptionstid af 10 år ege ej rum i afseende på de af Offentlig Bolags-Bank utgifne credit-sedlar; ej heller erfordras vid inträffande Concurs eller.
Ars Proclama, bevakning af desamma på sätt i Concurs-Lagen eljest för fordringar är vordet stadgadt; men en hvar, som någon Bolags-Bankens eredit-sedel innehafver, skall, vid förlust af dess betalningsrält, den till inlösen anmäla inom en tid af arne år ifrån det Bolaget blifvit i laga ordning upplöst; och vare Bolaget ovilkorligen förpligtadt, alt, före privilegii-tidens slutliga utgång, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om utfärdande af Nådig Kungörelse, hvarigenom allmänheten bestämdt underrättas, när prasscriptions-tiden för Bolags-Bankens credit-sedlar tilländagå!'. § 10.
Offentlig Bolags-Bank ege ej att drifva handel med annat än guld och silfver, men vare berättigad, att, till undvikande af förluster, inropa panter eller utmätt egendom, som på auction, för Bankens räkning, utbjudes, dock under iakttagande, att sådan egendom åter försäljes, så snart det utan förlust för Banken ske kan.
Dess lånerörelse må bestå uti ej mindre att emottaga penningar på upp- och afskrifnings-räkning och mot räntebärande, på viss betalningstid ställde reverser, än äfven alt utgifva penningar mot reverser, vexlar och varor, samt att meddela Gassa-Creditiv.
I afseende på utlåningen lände till efterrättelse: 1:0 alt Bankens egne Adier eller Lott-Bref icke få belånas; 2:0 att, med undantag af Cassa-Creditiv, Län ej må beviljas på längre tid än 9 månader; 3:o alt Banken i de fall, der räntan för af den meddelade lån ej är utfäst till högre belopp än 5 för ioo om året, eger alt vid låns Lifgifvande afdraga räntan för hela låneliden, samt, efter förfallodagen, såsom straffränta sig lill godo beräkna i procent i månaden utöfver ordinarie räntan; dock med sk\ddighet för Banken alt, såvida den af sistnämnde förmon sig begagna vill, föranstalta, det lagsökning till lånets indrifvande sist inomen Banco- och Lag-Utskottens
N:o 2. månad efter förfallotiden deraf varder anställd och i allt hvad på Banken ankomma kan skyndsammeligen utförd; 4:o att varor och gods, som i Banken belånas, kunna, utan föregången hembjudning eller Uppbud, genom offentlig auction föryltras genast efter det förfallotiden för de å samma varor och gods meddelade lån tilländalupit. § 11.
Offentlig Bolags-Bank njute, vid sina fordringars indrifvande, lika rätt till handräckning af Embetsman och Auctoriteter, som för Rikets Ständers Banks Discont-Verk nu är eller framdeles varder beviljad. § 12.
Eh gång hvarje år skall i Offentlig Bolags-Bank hållas ordinarie Bolags-Sfämma, dervid bör ske val lill Ledamöter i Directionen, Instructioner meddelas och Beslut om Bolagets angelägenheter i öfrigt fallas.
Alla vid Bolags-Stämma förekommande frågor afgöras genom de fleste rösterne, beräknade efter den rösträttighet, som för hvarje Bolags-Bank serskildt varder i Bolags-Reglorne bestämd.
De frånvarande delegarne skola åtnöjas med de närvarandes beslut. § 13- Före den ordinarie Bolags-Stämman böra af delegarne valde Revisorer, jemte ett af Konungen utsedt allmänt Ombud, sammanträda, för att taga kännedom om Bankens hela ställning samt granska ej mindre Bankens förvaltning, i alla dess delar, under nästföregående år, än äfven dess säkerhetshandlingar.
,, Öfver den sålunda verkställde Revisionen afgifves Berättelse, hvilken, sedan den vid ordinarie Bolags-Stämman undergått Bolagets granskning, genast efter samma Bolags-Stämmas slut skall till Kongl. Majrt i underdånighet insändas och, på Directionens föranstaltande, genom trycket till allmänhetens kännedom befordras.
Ty förutan åligge det Bank-Directionen att månadtligen till Kongl. Maj;ts Handels och Finance-Expedition insända en öfversigt af Bankens ställning, , samt ofördröjligen meddela alla de upplysningar 1 ämnet, hvilka genom samma Expedition kunna varda infordrade. § 14.
Banco- och Lag-Ut.skoltcns Bet.
JYso 2.
Vi5 § 14.
I den högsl osannolika händelse, att Rolags-Bank finnes hafva gjort förluster lill en fjerdedel af dess teckningssumma, skall dess rörelse; genast upphöra och Bolaget, efter gjord utredning, upplösas. § 15.
Den, sora Offentlig Bolags-Banks sedel förfalskar, efterapar .eller utprångla!’, vare underkastad det straff, sora i afseende på förfalskning, efterapning och utprångling af Rikets Ständers Banks sedlar finnes utsatt. § 16.
I alla de fall, der någon vill talan föra emot Offentlig Bolags-Bank, vare Allmän Domstol, i den stad eller ort der Bankens hufvud-rörelse förlagd är och till hvilken målet, i afseende på dess beskaffenhet, enligt Lag; hörer, behörig all sådan talan upptaga. 2;dra Kapitlet.
Actie-B anker. :§ n Delegare uti Actie-Bank .svare endast för beloppet af deras tecknade Aclie-summa.
Bankens namn eller finna utmärka alltid, alt den är en Actie-Bank, och vare sådant jemväl tydligen utsatt å de dörbindelser, som af den utgifvas. § 18- Actie-Banks teckningssumma utgör dess grundfond och får ej i något fall understiga 4.000,000 R:dr Courant.
Pröfvar Kongl. Majit ändock, att rörelsen i den del af landet, der Actie-Bank anlägges, kräfver en större grundfond, ege Kongl. Maj;t alt fastställa minimi-sumtrian till än högre belopp.
Ej vare någon berättigad
Lill mindre teckning i Actie-Bank än 4000 R:dr courant, hvilket belopp räknas för en Actie. § 19.
Actie-Bank tillätes ej i verksamhet träda, förrän Bolaget nedsatt, i controlleradt guld och silfver eller räntebärande och lätt realisabla papper eller inteckningar, ett belopp, som motsvarar a5 pr. af liela det tecknade Aotie-Capitalet, eller den så kallade Grundfonden, hvilket belopp, sedan alla Bihang till R.
Prot. 1834■ 6'te Sami. 2 -dra A/d. 4 i:sta Helft.
Banco- och La"-Utskottens
N.-o 2. dithörande papper och handlingar blifvit af Kongl.
Majrts Befallningshafvande i Länet gemensamt med Bolaget till säkerheten pröfvade och af hägge godkände, skall vid Landt-Ränteriet förvaras uti en Cassa-Kisla med anie lås, dertill Konungens Befallningshafvande ege den ena och Bank-Bolaget den andra nyckeln.
Öfver berörde belopp återbekomme ej Bolaget disposition, förr än alla dess förbindelser blifvit behörigen fullgjorde; men vare dock berättigadt att de nedsatte Hypotheken utbyta emot andre, hvilka, efter pröfning i ofvan stadgade ordning, anses jemgode med dem, som återtagas. § 20.
Delegare i Actie-Bank vare ock skyldige, så väl att, inom ett år från Bankens öppnande, contant inbetala minst 25 pr. af det tecknade Actie-Capilalet, å de terminer Bolaget kan finna för godt bestämma, som äfven att inbetalningen af återstående 5o pr. af Actie-Capitalet fullgöra, i den nion Bolaget sådant föreskrifver, vid påföljd, för den delegare, som någondera af desse inbetalningar uraktlåter, att varda förlustig dess förut gjorde insättningar, hvilka i sådant fall Bolaget tillfalla, och vare den förverkade Actien, till viss numer uppgifven, genom Kungörelse i Allmänna Tidningarne, dödad. § 21.
Actie-Bank må ej, vid förlust af dess privilegium, utgifva tryckte eller graverade Credit-Sedlar å mindre valeurer än 5 R:dr Courant. 3:dje Kapitlet.
Solidariska Banker. § 22.
Med den solidariska ansvarighet, hvartill Lottegare i sådan Bank sig förbinda, förstås Lottegarnes skyldighet, att, en för alla och alla för en, ansvara för Bolagets samtlige förbindelser, af hvad namn de vara må, hvilken ansvarighet dock icke sträcker sig längre, än att, efter anslälldt kraf emot Directionen och sedan Bank-Bolaget gemensamt blifvit lagsökt för livad i Bankens redbara tillgångar brista kan, till krafvets gäldande, skall, derest någon Lottegare dervid icke sjelf förmår sin andel gälda, denna andel fyllas af någon eller någre bland de öfrige Lottegarne, mot hvilken eller hvilka fordrings-egaren då finner för godt att vända sin talan.
Banco- och Ldg-Ulsköttens Bet.
JY.-o 2. 27
Vid slutlig utredning fördelas den förlust, någon eller någre Lottegare sålunda kan komma att vidkännas, lika bland alla Lottegarne i moa af hvarderas lotter. § 23.
Uti Solidarisk Bank skall teckningsumman, utgörande Bankens grundfond, uppgå till minst r,000,000 R:dr courant, och får antalet af Lottegare icke understiga 5o.
Hvarje Lolt-Bref lyde å minst 5oo B:dr courant och ställes lill viss man, med förbud, att detsamma annorlunda öfverlåta, än på viss, annan, inför Bauk-Directionen uppgifven, person, efter af Directionen, för dess del, lemnadt samtycke, och derå af Bolaget, vid iiästpåföljande Bolags-stämma, meddelad stadfästelse. § 24.
Lottegare i Solidarisk Bank vare förbundne att före Bankrörelsens början lill
Domstolen i den stad eller ort, der Bankens hufvudrörelse förlägges, aflemna så väl det af Kongl.
Maj:t utfärdade Nådiga privilegium, som sjelfva Bolags-Contractet, för att i Domstolens intecknings protocoll ordagrannt inlagas.
Domstolen late sedermera ofördröjligen, på Lottegames bekostnad, i allmänna Tidningarne införa kungörelse 0111 det ingångne Bolaget, med uppgift tillika å alla delegarne uti detsamma Och åligge det Bolaget ytterligare, alt, inom hvarje årsslut, till Domstolen inlemna uppgift, å alla dåvarande delegare i Bolaget, hvilken uppgift likaledes gehom
Domstolens försorg kungöres, på sätt här ofvan sagdt är. § 25.
P8| På delägare sjelfve må bero att bestämma förhållandet emellan deras Grundfond och contanle insatser derå.
Åliggandes dem likväl alt före Bankens öppnande hafva aflemnat minst 2.5 procent af deras teckning, i lätt realisabla papper eller inteckningar, hvilka, jemte
Grundfondens öfrige andelar af samma beskaffenhet, lill säkerheten pröfvade af Konungens Befallningshafvande gemensamt med Bolaget, skola för Bolagets räkning sättas i säkert förvar till dess disposition.
Controleradt Guld och Silfver må äfven såsom insatts å Grundfond emottagas. § 26.
Solidarisk
Bank ege, att å de ställen, der det lämpligen sig göra låter och Kongl, Maj:t pröfvar skäligt sådant i Nåder medgifva, förlägga Bank - .Banco- och Lag~ULskoltcns Bet.
Afdelningar under serskilde
Directianer, hvilka ombestyra ullaningar och incasseringar samt hålla läkningar med enskilde personen, på salt genom Reglemente, Instruction och Cenlral-Bank-Directionens föreskrifter närmare bestämmes; men ej må Bank-Afdclningen utfärda några tryckte eller graverade förbindelser; ej heller vare den skyldig alt invexla Central-Bankens sedlar och förbindelser.
Så snart en Bank-Afdelning blifvit beslutad, skall ett visst District för dess slående rörelse bestämmas. § 27. Solidarisk
Bank vare, vid påföljd af privilegii förlust, förbjudet, att utgifva tryckte eller graverade Credil-sedlar på mindre valeur än den lägsta, hvarå det nu eller framdeles kan varda Rikets Ständers Bank tillåtet, att utfärda sedlar i Riksdalertal.
Utskotten böra dessutom anmäla, alt, ehuru detr efter Utskottens öfvertygelse, icke varit lämpligt, att i Lagen för offentlige Bolags-Banker intaga något stadgande, hvarigenom en gemensam tidpunkt bestämdes för upphörandet af deras privilegier, hafva likväl
Utskotten icke kunnat undgå inse den väsendtiiga fördelen deraf, att alla nödige ansedde förändringar i Lagstiftningen för desse Banker kunde, i händelse af deras fortfarande, göras på en gång för dem alla gällande, hvarföre äfven Utskotten nu få hemställa: att Rikets Högloft.
Ständer, vid öfverlemnande af deras förslag till Lag för Offentliga Bolags-Banker, måtte hos Kongl.
Maj:t, vid utfärdandet af privilegier för de Offentlige Bolags-Banker, som derom kunna göra ansökning, i Nåder läcktes, så vidt möjligen ske kan, så ställa desse privilegier, alt deji bestämda tiden för hvartdera Bolagets verksamhet, måtte ungefärligen på samma gång för dem alla utlöpa.
Och få Utskotten slutligen tillstyrka, att, till desto säkrare undanröjande af hvarje okunnighet om det straff, hvartill den sig förfallen gör, som någon Bolags-Bankens sedel förfalskar, efterapar eller ulprånglar, Rikets högloft.
Ständer måtte hos Kongl. Majrt jemväl i underdånighet anhålla, att serskild Nådig
Kungörelse måtte utfärdas derom, att förfalskning, efterapning och utprångling af Offentlig Bolags-Banks sedel straffas som förfalskning, efterapning och utprångling af Rikets Ständers Banks sedlar.
Åtskilliga Ledamöters reservationer bifogas.
Stockholm d. 8 Nov. 1834* Reservationer.
Hor till Banco- och Lag-Vtsk.
I Reservationer.
A(' Hen Biskop Hedrén: ”Den 6 punkten i närvarande förslag till
Lag för offentliga Bolags-Banker har, efter långvarig öfverläggning, formlig proposition, samt derefter fattadt och med klubbslag befästadt beslut, fått denna lydelse:
Offentlig
Bolags-Bcink md icke utgifva creditsedlar, invisningar eller förbindelser af hvad beskaffenhet som helst till högre sammantaget belopp, än som svarar emot elen af delegare insalta grundfond i contanta medel och hypotheker m. m.
Vid redactionen af denna punkt hafva de Höglofl.
Utskotten funnit för godt alt, medelst anställd votering, besluta den förändring, att i stället för orden: ”insätta grundfond/’ skulle utrycket blifva ”insalta och innestående grundfond.”
Då denna förändring af ordalydelsen innehåller en fullkomlig rubbning af sjelfva grunderna för denna Lag, och sålunda gör en mängd af dess öfriga stadgande!! helt och hållet öfverflöd iga och meningslösa, äfven troligen hela Lagen oanvändbar, mäste jag emot densamma, likasom emot sättet hvarpå den tillkommit, anmäla min reservation.
Jag vill icke bestrida Utskottens rättighet, att förändra sitt en gång fattade beslut, ehuru väl en så total rubbning icke varit förväntad.
Men sedan den egt rum, borde ock hela den öfriga Lagen, med sina controler och garantier, i öfverensstämmelse dermed hafva blifvit omarbetad.
Sådant har icke skett.
Hela den öfriga Lagen är lämpad efter den lydelse, som denna 6:te punkt först erhållit: hvilket nogsamt synes af dess stränga och noggranna controler och garantier, som blifvit ställda lill motvigt för den åt crediten derigenom lemnade latilude.
Jag har vid alla tillfällen stridt för dessa motvigters bibehållande, såsom nödvändiga för 6:te punkten efter dess första lydelse.
Sedan nu denna punkt blifvit så märkligen förändrad, hade jag väntat af den pluralitet, som samma förändring åstadkommit, att hela den öfriga Lagen skulle derefter blifvit modifierad.
Jag vill endast reservera mig för de motsägelser och det osammanhang, som i följd häraf uppstått.
Mig har så mycket mindre tillhört att häremot göra någon anmärkning, som jag yrkat, och yrkar, och på Rikets Ständers ännu återstående upplysta pröfning vågar hoppas, alt merberörde 6:te punkt återgår till dess första lydelse, då äfven hela Lagförslaget återfår sitt sammanhang och inre öfverensstämmelse.
Sådan den 6:te punkten nu finnes uttryckt, anser jag den stridande mot all Bank-princip, upphäfvande alla öfriga garantier, såsom öfverflöBihang. lill R.
Prot. i834j 6:te Sami. 2.dra Afd.
Häftet. 1 * 1 2 Hor till Banco- och^Lag-Utsk.
JY.o 3. diga och orimligaj och slutligen motarbetande alla sä beskaffade creditinrättningars uppkomst.
För alt med desto större tydlighet och korthet detta ådagalägga, torde mig tillåtas att, med några få ord, söka åskådliggöra innehållet af hvad som här är i fråga.
Utskottens första beslut stadgade, att Bolags-Banks utgifna creditsedlar och förbindelser hugo uppgå lill en summa, svarande mot hvad delegare insatt af grundfonden, men icke högre.
Utskottens senare beslut stadgar, att denna insats äfven skall vara innestäende.
Dermed kan icke menas, alt den af delegare icke får till större eller mindre del åter uttagas; en supposition så orimlig, att den icke kan ens sättas i.fråga, då Bankens delegare under octrojtiden aldrig kunna komma i disposition af mera än vinsten.
De, som djupare se in i saken, lära icke härom tvifla: och skulle möjligtvis någon betänklighet härvid återstå, sfi kunde lällligen ett tillägg göras vid den i2:le punkten, som handlar om Bolagsstämma, der det kunde stadgas, att Bolaget under intet vilkor egde att disponera öfver någon större eller mindre del af den en gång insatta grundfonden, utan endast öfver vinstmedlen.
Stadgandet att den insatta delen af grundfonden äfven skal! vara innestäende måste således innebära, att den skall vara oförminskad.
Förminskning kan ske dels genom inträffade förluster, som dock under en klok och varsam styrelse mäste blifva få och ringa, och dessutom endast, genom Bankens fortsatta, oförhindrade functioner kunna ersättas: dels genom vexling i den contanta cassan emot de utgifna och dagligen återgående creditsedlarna.
Denna sistnämnda förminskning kan icke undvikas.
Det ligger i Bankens natur, att den måste ega rum.
Den kan gå i olika proportion tili hälften, tredjedelen, fjerdedelen af contanta cassan emot de utelöpande sedlarna.
Sedan nu utlåningen upphunnit sitt maximum, och invexlingen fortgår, så kan, enligt nu varande lydelse af 6:le punkten, Banken icke mera utlåna en skilling, om ock näringarna och allmänheten vore deraf i största behof, om ock Banken egde den högsta tänkbara soliditet.
Genom upplåning kan ingenting uträttas, ty den tillökning cassan derigenom vinner, motsvaras jemt af de derföre utställda förbindelser.
Med vexling blir alldeles samma förhållande.
Banken mäste i sådana händelser alldeles upphöra med hela sin lånerörelse, såvida icke delegare göra nya contanta tillskott.
Deremot skulle, enligt punktens förut antagna lydelse, lånerörelsen kunna fortsättas intill det bestämda maximum och dervid alltid bibehållas, ehvad förändring contanta cassan, genom invexling, kunde undergå.
Ehuru väl ingen proportion mellan denna cassa och de utelöpande förbindelserna blifvit stadgad, så är dock just genom denna underlåtenhet nogsamt förklaradt det välgrundade för - Ilar till Banco- och Lag-Utsk.
JV.-o 2. 3 troende man fastat vid en klok och af stränga garantier bunden Bankstyrelses omtanka i denna del.
Exempel torde närmare upplysa det.
Ett ActieBolag bildar sig med 4 millioners teckning.
Deraf insättas i allmän vård säkerheter för 1 million.
Inom första Aret inbetalas contant 1 million.
Banken utgifver derefter sedlar eller förbindelser för 2 millioner, som då blir tills vidare maximum.
Men genom vexling utgår snart af den contanta cassan till exempel ända lill hälften.
Återstår sålunda hälften eller 5oo tusen R:dr.
Genom samma vexling är ock sedelstocken förminskad till motsvarande belopp, nemligen il million, eller l million utöfver de i allmänt förvar liggande säkerheterna.
Denna proportion mäste beständigt under Bankens fortgående operationer fluctuera.
Nu blir dock skillnaden den, att enligt 6:te punktens första lydelse kan Banken, oberoende af dessa fluctuationer fortsätta sin rörelse inom gränsen af den insatta grundfonden, 2 millioner, då naturligtvis hvad som i den contanta cassal! understiger den utelöpande sedelstocken, h vilar på Bankens credit, som dock aldrig kan länkas längre möjlig än till den insalta fjerdedelen, hvilken genom vexling kan åter utgå.
Enligt punktens senare lydelse mäste deremot Bankrörelsen alldeles afstanna, emedan Banken icke tillätes att begagna sin credit på en enda sedel, som ej motsvaras af full cassalillgång, enär bela summan af grundfonden skall icke blott vara af delegare insatt utan äfven innestäende.
Jag har yrkat bibehållandet af det först beslutna, emedan jag anser Bank, såsom all handel, ulan credit, en fullkomlig omening.