Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Län, hvilken föreslagit: att alla de Kronans fisken, som icke gifva Staten i årlig inkomst En R:dr, måtte öfverlåtas till de jordegare, invid hvilkas ägo-områden fiskena äro belägne; att åter de fiskelägenheter, för hvilkas begagnande under arrende-rätt nu erläg - Stats-Utskottets Utlåtande> N:o t-ft - 3 ges från En till och med Tio R:dr, måtte genom offentlig auction till den högstbjudande försäljas, samt att strandegaren tillerkännes options-rätt att öfvertaga fisket emot det vid auctionen skeende högsta anbud; — och den andra motionen af Sven Jonsson från Jemtlands Län, som, med åberopande af de vid sisthållna Riksmöte, i ämnet gjorda framställningar, yrkat, det alla K rono-afrads-fisken af mindre betydenhet och sorn ej lemna folket annan fördel än lindring i deras husbehof, måtte förklaras fria från ali skatt, helst denna vore mindre, än kostnaderne för indrifningen deraf.
Enligt underdånig skrifvelse, N:o ig4> d6*1 20 Januari i84i> beslöto Rikets Ständer, för sin del, att, med undantag af de större laxfiskena, alla öfriga Kronans fisken, sedan vid anstäld skattläggning en efter förut erlagdt arrende lämpad ränta blifvit åsatt, fingo, i den moa arrendena upphörde, under skattemanna-rätt försäljas; hvarjemte Rikets Ständer till Kongl. Maj:t öfverluto att bestämma, hvilka fisken borde försäljas, pröfva skeende anbuds antaglighet m. m.; Och som, enligt hvad Utskottet inhemtat, denna fråga nu beror på Kongl. Majrts och Kongl. Kammar-Collegii pröfning och utredning, tillstyrker Utskottet, att ofvannämnde arne motioner för närvarande icke måtte till någon åtgärd föranleda.
N:o i4r.
Ank. till Exp.-Utsk., d. i5 Jan. kl. i e. m.
Nådiga remiss ä åtskilliga underdåniga ansökningar om restitution eller afkortning af bränvins-brännings-bevillning. (I. A.) Sedan Kongl. Maj:t, som vid utfärdandet af nu gällande Bränvinsbrännings-Förordning ansett billigt, att vid de tillfällen, då, i följd af bränneriers förstöring genom vådeld eller annan olyckshändelse, hinder uppstår för bränvins-brännings-rättighetens utöfning med till begagnande anmäld bränvins-redskap, den skattskyldige må, i förhållande till den längre eller kortare tid ett så beskaffadi hinder fortfar, njuta afkortning eller eftergift af beviilnings-afgiften för den bränvins-bränning, hvartill han sig angifvit, 4 Stals-Utskotlets Utlåtande, N.o 14*• af sådan anledning, medelst Circulär-Bref den 4 September 1841, i Nåder förständigat Kongl. Majrts samtlige
Befallningshafvande att till allmänhetens efterrättelse kungöra, det hvar och en, som ansåge sig ega skäliga anspråk på en dylik eftergift eller afkortning, hade aLt ansökning derom, beledsagad af vederbörlige undersöknings-handlingar om olyckshändelsens tillkomst och förloppet dervid, till Kongl. Majrts Befallningshafvande i Länet ingifva, hvarefter det ålåge Kongl. Majrts Befallningshafvande att med handlingarne i ämnet, jemte eget underdånigt yttrande, till Kongl. Majrt inkomma, då Kongl. Majrt ville tillse, huruvida någon afkortning eller restitution af de påförde eller erlagde afgifterne skäligen kunde sökanden i behörig ordning beredas; så och efter det i följd häraf underdåniga framställningar om restitution eller afkortning af bränvins-brännings-bevillning för åtskillige personer egt rum, har Kongl.
Majrt, genom Nådig remiss af den 2 sistlidne September, till Stats-Utskol tet öfverlemnat berörde ansökningar, jemte vederbörande Läns-Styrelsers deröfver afgifne utlåtanden, på det Rikets Ständer måtte blifva i tillfälle alt besluta, om och lill hvad belopp den i (rå gas tä l
Ide eftergiften må sökanderne beviljas.
Yid tagen kännedom af berörde remisshandlingar, har Utskottet inhemtat, att, för vinnande af ifrågavarande eftergift eller restitution, nedannämnde sökande sig anmält: irmo Grosshandlanden i Norrköping Jacob Philipson_, som anhållit, att, sedan bränneri-byggnaden på dess egendom Marieberg i Östra Eneby socken af Östergöthlands
Län genom vådeld den 3o October 1842 nedbrunnit och sedermera icke förr, än den 9 derpåföljde December, blifvit ånya iståndsatt samt försedd med bränvins-brännings-redskap af 62 kannors rymd, hörande till /\:<le classen med eld, för hvilken redskap afgift för sista bränvins-brännings terminen eller för 3:ne månader blifvit erlagd med 206 R:dr Banco, sökanden måtte berättigas att återbekomma, hvad af berörde afgift belöpte på den tid, hvarunder bran vins-bränning med samma redskap icke kunnat idkas, eller från den 1 November till den 9 December; och har Konungens Befallningshafvande i Länet, uti afgifvet underdånigt utlåtande, föreslagit, att den ifrågaställde restitutionen måtte för de 38 dagar, hvarunder bränvins-bränningen måst inställas,bestämmas till 90 R:dr 3o sk. 1 1 r:st.
Banco; 22I0 af Contracts-Prosten m. m.
Doctor M. Stenhammar, som, jemte förmälan, att bränneri-byggnaden vid dess egendom Ringstad i nyssnämnde socken, genom vådeld tidigt på morgonen den 2 November 1843 nedbrun - Stats-Utshotlets Utlåtande> N.o 14>- 5 nit, i följd hvaraf sökanden blifvit uturståndsatt att vidare begagna den bränvinspanna, hvilken han lill nyttjande uppgifvit, anhållit, att honom måtte beviljas afkortning af belöpande pannerymds-afgift i förhållande till tiden, hvarunder bränvins-bränningen icke af honom idkats; varande härvid af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Östergöthlands
Län upplyst, att sökanden till beskattning uppgifvit en bränvinspanna i i:a Classen om ^3 kannors rymd och i sådant afseende fått sig påförd stadgad halfårsafgift af 114 R:dr 46 sk.
Banco; hvarjemte Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i underdånighet tillstyrkt, att afskrifning måtte sökanden beviljas af belöpande pannerymds afgift för 6o dagar med 38 R:dr i5 sk. 4 i:st; 3:o af f. d. Riksdagsfullmägtigen J. P. Andersson i Eveboda, sora anmält sig till erhållande af proportionerlig lindring i pannerymds-afgiften för angifven bränvins-brännings-redskap vid dess sammanbyggde hemman -L mantal
Millingstorp inom Röks socken och | mantal Kohlstad i Hede socken af Östergöthlands
Län, hvilken redskap, i följd af hemmanens natten mellan den 17 och 18 Mars 1843 inträffade förstöring genom vådeld, icke kunnat under återstående delen af Mars och hela April månad begagnas; utgörande den debiterade pannerymds-afgiften för första terminen 27
R:dr 43 sk. och för aldra terminen 10 R:dr 45 sk; och har Kongl. Maj:ts Befallningshafvande för sin del i underdånighet hemställt, att sökanden mätte förunnas afkortning af berörde pannerymds-afgift för 43 dagar med 7 R:dr 3a sk. 5 r:st. Banco; 4:o af Bruksidkaren, m. m. N. F. Tisell, hvars bränneri-byggnad å egendomen Hättorp i Tjellmo socken af Östergöthlands
Län genom vådeld den 12 Febr. 1843 nedbrunnit, hvarmedelst sökanden blifvit uturståndsatt att under återstående delen af första bränvins-brännings-terminen begagna de af honom vid sist förrättade manlals-skrifning angifne a:ne bränvinspannor i a:dra klassen, den ena af 77 och den andra af 18 kannors rymd att drifvas med eld och hvarför honom blifvit påförd en afgift för nämnde termin af 135 R:dr; varande härvid af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i underdånighet tillstyrkt, att sökanden måtte få sig tillagd afkortning för 47 dagar med 70 R:dr 24 sk; 5:o af Possessionaten J. PTingqvist på Stora Lundby i Laske Härad af Skaraborgs
Län, hvilken anhållit om afkortning af den honom påförda afgift för år 1844 i och för en vid sednasLe mantalsskrifning uppgifven bränvins-brännings-redskap 0111 43| kannors rymd af 3:dje klassen att drifvas med ånga, enär, i anseende till bränneriets natten emellan den 7 och 8 6 Stati-Ulskottets Utlåtande,, N.o l4f - Januari samma år inträffade förstöring genom vådeld, berörde redskap icke vidare under årets lopp kunde begagnas; i afseende hvarå LandshofdingeEmbetet i nämnde Län underdånigst hemställt, att den Wingqvist påförde bränvins-brännings-afgift, 240 R:dr B:co, måtte få utgå med endast eller 10
Rrdr och således a3o R:dr afkortas; 6:0 af Bonden Häkan Persson i Edsvära Bossgården, inom Edsvära socken af Skaraborgs Län, hvars bränneri natten emellan den 27 och 28 Mars i843 nedbrunnit; anhållande sökanden i följd häraf om afkortning
Jill hälften af den honom för samma år påförde afgift, 8 R:dr 3t) sk., för en angifven bränvins-brännings-redskap om 25 kannor i irsla classen, hvilken redskap sålunda icke kunde under den sednare bränvins-brännings-terminen begagnas; varande denna ansökniag af Kongl. Majrts Befallningshafvande i Länet i underdånighet förordad; 7:0 af egaren till Ekeröds Säteri i Malmöhus Län, Öfversten m. m. H.
Rosencrantz, som, i anseende till dervarande bränneri-inrältnings förstöring genom vådeld natten emellan den 7 och 8 Febr. 1842, sökt eftergift af samma års debiterade pannerymds-afgift 180 Rrdr, för en af honom angifven 93 kannors panna, under den lid, eller Mars och Aprif samt en del af Februari månad, hvarunder bränvins-bränningen i följd häraf måst inställas; och har Kongl. Majlis Befallningshafvande i Länet underdånigst föreslagit befrielse för sökanden från erläggandet af en tredjedel af ifrågavarande afgift eller 60 Rrdr Brco; 8:0 af Lars Hansson i Harlösa socken af Malmöhus Län, som anhållit, att varda frikallad från utgörande af pannerymds-afgift under nästlidet år för den af honom till begagnande uppgifne bränvinsbrännings-redskap, af 36 kannors rymd, hörande lill irsta Classen att drifvas med eld, hvilken redskap, i följd af en i December månad 1843 åbyggnaderne å hans hemman öfvergången eldsvåda, icke vidare kunde användas; 9:0 af aboen Abraham Rasmusson i Wanneberga inom Winslöfs socken af Christianstads Län, hvars anhållan afser att vinna befrielse från honom påförd bränvins-pannerymds-afgift för år 1843, utgörande 3o Rrdr, af den anledning att hans bränvinsredskap jemte åbyggnaderne å hans hemman natten mellan den 14 och i5 Januari samma år blifvit genom vådeld förstörde, hvadan brön vins-bränning icke kunnat under årets återstående del af honom idkas; och har Kongl. Majrts Befallningshafvande i Länet underdånigst tillstyrkt, att åtminstone af berörde pannerymds-afgift måtte varda med 27 Rrdr 24 sk.
Brco i Nåder eftergifne; samt Stats-Utskollets Utlåtande, N.-o l/j.1. 7 10:0 af Bonden Gisel Nilsson i Wekerum inom Blekinge Län, hvilken sökt afkortning af bevillnings-afgiften, 3o R:dr B:co för den af honom för år i844 anmälde bränvinspanna om t\i kannors rymd, enär denna redskap, jemte bränneri-byggnaden, genom vådeld den 20 sist!.
Januari så förstörts, att någon bränvins-bränning icke vidare kunde af honom under året utöfvas; varande denna ansökning af Landshöfdinge-Embetet i Länet i underdånighet förordad.
Som de uti förrberörde ansökningar uppgifnej omständigheter angående bränneri-verkens och redskapens förstöring genom vådeld, äfvensom rörande de tider, hvarunder, i följd deraf, bränvins-bränning icke kunnat af sökanderne utöfvas, blifvit af vederbörande Läns-Styrelser behörigen vitsordade, samt vid sådant förhållande billigheten synes fordra, att någon afkortning eller restitution af den debiterade och erlagde bränvins-brännings-bevillningen varder sökanderne förunnad, har Utskottet, efter hvars tanka denna restitution eller afkortning aferlagd eller endast debiterad bränvins-bränningsbevillning bör, i öfverensstämmelse med den af Kongl. Maj:t i Nåder yttrade åsigt, bestämmas i förhållande till den längre eller kortare tid, hinder lör bränvins-bränningens utöfvande fortfarit, skolat hemställa, det Rikets Ständer måtte för sin del bevilja förrbemälde sökande restitution eller afkortning af ifrågavarande bevillningsafgifter till följande belopp:
Grosshandlanden Philipson R:dr 99: 3o. 11.
Doctor Stenhammar 3^: 3a. 8. f. d.
Riksdags-fullmägtigen J. P. Andersson . 7: 32. 5.
Bruksidkaren Tisell 72: — — Possessionaten JPingc/vist 200: 34- 6.
Bonden Hukan Persson 4: 3o. — Öfversten Rosencrantz 81: 26. 3.
Abraham Rasmusson 27:32. 7. Bonden Gisel Nilsson 26: \o. 10. äfvensom alt Lars Hansson i Harlösa må njuta befrielse från erläggande af bränvins-bevill nings-afgift för år 1844 med 20: 19. —•
I sammanhang härmed och på det den omgång, som genom dylike ansökningars hänskjutande till Rikets Ständers pröfning förorsakas, måtte för * framtiden undvikas, samt vederbörande bränneri-egare derjemte, utan afbidan af tiden för nästpåföljande Riksdag, genast komma i åtnjutande 8 Stats-Utskollets Utlåtande, N:o i/f.2. af den restitution eller afkortning af bränvins-brännings-bevillning, hvartill de i berörde hänseende kunnna anses berättigade, bar Utskottet trott sig böra föreslå, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, det täcktes Kongl.
Maj:t i Nåder pröfva och afgöra de, ined anledning af Kongl. Circulär-Brefvet den 4 September 1841 > hädanefter i behörig ordning inkommande ansökningar örn restitution eller afkortning af erlagde eller endast debiterade brån vins-brännings-afgifter samt dervid i Nåder bevilja den lindring i afseende på dessa afgifters belopp, som, i förhållande till tiden, bvarunderbränvins-bränningen varit inställd, må anses vederbörande tillkomma.
Ank. till Exp.-Utsk. d. i5 Jan. kl. 1. e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om utsynings-rätt åi Kronoskogar för sådane boställen, som icke ega nation skog. 7/. A.)
I anseende dertill, att, vid regleringen af Kronans skogar inom Skaraborgs
Län, de fleste boställen derstädes uteslötos från den af ålder dem tillerkända utsynings-rätt på desse skogar, har Fr. v. Zweigbergk i BondeStåndet väckt en till Utskottet remitterad motion, med yrkande, att alla skoglösa boställen måtte, efter föregången undersökning om behofvet, erhålla utsyning å närmaste Kronoskog af byggnadsvirke och gärdsel; men då uti Kongl. Förordningen om skogarne i Riket af den 1 Augusti i8o5 stadganden redan äro gifne, när och i hvad ordning boställshafvare, som sakna skogstillgång, må förhjelpas till timmer och byggnadsvirke, tillstyrker Utskottet, att någon åtgärd, i anledning af motionen, icke måtte å Rikets Ständers sida vidtagas.
N:o Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 1/^3. 9 N:o i43.
Maj:ts Nådiga Proposition, rö rande afskrifning af åtskillige i förra allmänna Magazinsfondens räkenskaper balancerade summor. (1. A.) Uti Dess till Rikets Ständer under den 6 sistlidne Augusti aflåtne Nådiga Proposition, angående åtgärder till behöfvandes undsättning i missväxt-år, har Kongl. Maj:t bland annat, gifvit Rikets Sländer tillkänna att, enligt den öfver förra allmänna Magazins-fonden sednast afslutade Hufvudbok för år 1842, nämnde fonds vid årets slut utbalancerade behållningar och fordringar utgjorde ett sammanräknadt belopp af 276,538 R:dr 25 sk. 3 rst., hvaremot fondens skulder uppgingo till 930,128 R:dr 34 sk. 3 rst., deribland 925,000 R:dr till Rikets Ständers Bank, utgörande Bankens återstående fordran å de till allmänna Magazins-inrättningen åren 1815 och 1818 af Rikets Ständer anslagna creditiv.
Då nu, på sätt i den Nådiga Propositionen vidare förmäles, största delen af Magazins-fondens fordringar vore af den beskaffenhet, att för dem sannolikt icke något kunde komma att inflyta eller att i afseende å dem annan åtgärd icke blefve att vidtaga, än att, efter föregången utredning och pröfning, afskrifva beloppen; men en sådan utredning, författnings-enligt verkställd, medförde kostnader, hvilka troligen icke ersattes af hvad Staten derigenom möjligen kunde påräkna, hvadan den utväg syntes böra föredragas att, utan vidare undersökning eiler omgång, genast till afskrifning befordra alla sådana poster, för hvilka påtagligen icke någon ersättning vore att förvänta, har Kongl. Maj:t af sådan anledning till Siats-Utskottet i Nåder öfverlemna! en i förenämnde hänseende författad balance-utredning, på det att Utskottet måtte komma i tillfälle att föreslå Rikets Ständer de belopp, hvilka genast kunde och borde i Magazins-fondens räkenskaper afskrifvas; hvarvid Kongl.
Majit jemväl ansett nedannämnde summor lämpligen kunna utur berörde Fonds handlingar afföras, nemligen: 1) 12,057 R:dr i3 sk. 6 rst., utgörande värdet af Marice f. d. Brän neri och Magazin, hvilka byggnader, jemte åtskilliga inventarier, blifvit, Bih. till Rik.
Prot. i8/j.5. 4 Sami. 1 Afd. 36 Haft. 2 IO Stats-Utskotlets Utlåtande, N:0 14?>. enligt Kongl. Brefven af den 26 April 1826 och den] 27 Juli 1840, öfverlåtne till Sällskapet för växel-undervisningens befrämjande; 2) i3,268 R:dr 16 sk. 5 rst, utgörande värdet af Catharina f. d. Bränneri och Maguzin, öfverlåtne till Committerade för sjukvården i hufvudstaden, jemlikt Kongl. Brefven af den 21 November 182'?
och den 26 Mars 1828; och 3) 23,588 R:dr 4 1 1 •> utgörande värdet af åtskilliga fastigheter i Carlskrona, hvilka, enligt Kongl. Brefvet af den a3 Januari i83o, blifvit öfverlåtne till begagnande för Kongl. Maj:ts Flottas behof.
Utskottet får i anledning häraf anföra, att, sedan Kongl. Maj:t, jemlikt högstberörde Nådiga Bref af den 26 April 1826, till Sällskapets för växelundervisningens befrämjande disposition under 18 års tid upplåtit Mariae f. d. bränneri-byggnader till inrättande af en Normalskola för nämnde undervisnings-methods begagnande, samt denna öfverlåtelse sedermera blifvit af Rikets Ständer vid 1828—i83o årens Riksdag godkänd, så hafva, uppå derom gjord Nådig framställning, Rikets sednast församlade Ständer, enligt under dånig skrifvelse af den i<) Juni 1840, bifallit, att berörde f. d. bränneribyggnader finge af ofvanbemälde
Sällskap fortfarande användas till local för en dylik Normal-Skola, med skyldighet likväl för Sällskapet att, när denna Skola icke vidare funnes vara behöflig, såsom seminarium för bildande af lärare vid folkskolorna, ifrågavarande byggnader till Staten återlemna.
Likaledes hafva Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse af den 1 1 December 182g, förklarat sig gilla de af Kongl. Maj:t vidtagne dispositioner, hvarigenom Catharinas f. d. bränneri och magazin samt ofvanberörde i Carlskrona befintliga, Magazins-Fonden tillhöriga, byggnader blifvit upplåtne, de förra för inrättande af ett sjukhus och de sednare till begagnande för Kongl. Maj:ts Flottas behof; hvarvid Rikets Ständer dock fästat det förbehåll, att nämnde byggnader och lägenheter, då de för de uppgifne ändamålen ej vidare behöfdes, skulle till Staten återfalla.
Vid sådant förhållande och då, efter hvad Utskottet inhemtat, värdet af åtskilliga andra Magazins-fondens fastigheter, hvilka till allmänna behof öfverlåtits, långt för detta blifvit utur fondens räkenskaper uteslutne, har Utskottet trott sig böra hemställa, det Rikets Ständer måtte bifalla, att värdet af Marite och Catharinas f. d.
Bränneri-byggnader samt ofvannämnde fastigheter i Carlskrona, utgörande ett saminanräknadt belopp af 48,gi 3 R:dr 34 sk. 10 rst.
Banco, må varda i behörig ord - Stats-Utskoltets Utlåtande, IV.o ning afskrifne; dock under vilkor * att dtessa byggnader, då desamma icke vidard finnas erforderlige för de ändamål, hvartill de. jemlikt Rikets Ständers förrberörde underdåniga skrifvelse!' af den ii December 1829 och den 19 Juni 1840, blifvit upplåtne, skola till Stats-verket återställas Hvad deremot angar de öfriga uti Magazins-Fondens hufvudbok för år iS.ja utbalancerade fordringar, utgörande, efter afdrag af fastighets- och inventarie-värden, tillsammans 219,298 R:dr 21 sk. 6 rst., bland hvilka ingen serskild post blifvit af Kongl. Maj:t till afskrifning uttryckligen föreslagen, så visar sig af den till Utskottet i Nåder öfverlemnade balanceberättelse, att en del af dessa fordringar, i hänseende till sin giltighet, bero på vederbörande Domstols pröfning; hvadan under nuvarande omständigheter afskrifning af desamma icke synes kunna ifrågakomma.
Beträffande åter de öfriga, så har Utskottet af berörde balance-berättelse och andra tillgänglige handlingar icke kunnat hemta den fullständiga kännedom af förhållandena, som erfordras för att tillförlitligt bedöma, huruvida, i saknad af all utväg till liqvids erhållande, någon eller några af ifrågavarande balancesummor må böra utur fondens räkenskaper afföras.
Det torde derföre, efter Utskottets tanka, lämpligast på vederbörande embets-myndigheter fortfarande böra ankomma att magazins-fondens återstående fordringar, för så vidt indrifning deraf icke kan till vägabringas, i öfverensstämmelse med stadgandena uti Kongl. Förordningen af den 11 December i83o, till afskrifning befordra.
Enär emedlertid en skyndsam verkställighet af nämnde indrifnings- eller afskrifnings-åtgärder desto heldre synes vara af omständiglieterne påkallad, som derigenom dels nedsättning skulle beredas uti de för omförmälde magazins-ärendens utredning nu erforderlige aflönings-kostnader, dels ock Rikets
Ständer såmedelst komma i tillfälle att till pröfning företaga frågan, rörande liqvid eller afskrifning af den skuld, hvaruti, på sätt ofvanberördt är, magazins-fonden hos Rikets Ständers Bank häftar, har Utskottet funnit sig ega anledning tillstyrka, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att ej mindre Kongl. Stats-Contoret, till hvilket, jemlikt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 20 Mars 1841 och Kongl. Brefvet den 22 Decembersamma år, befattningen med förra Allmänna Magazins-fondens ärenden blifvit 12 Stats-lJtskottets Utlåtande, N:o 144' vid i843 års slut från Kongl. Kammar-Rätten öfverflyttad, än ock öfrige vederbörande embetsmyndigheter måtte undfå Nådig föreskrift att, så vidt omständigheterne medgifva, påskynda utredningen af Magazins-fondens återstående balanceoch fordringsposter, på det att medlen, der så ske kan, må varda indrifne eller, om sådant bör ega rum, till afskrifning i författningsenlig ordning befordrade; och torde Rikets Ständer, i sammanhang härmed, hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, det täcktes Kongl. Maj:t vid nästinstundande Riksdag till Rikets Ständer öfverlemna berättelse, angående de resultat, hvilka genom ofvannämnde utrednings-åtgärder kunnat åstadkommas.
Utlåtande, i anledning af väckt motion, angående befrielse från ordinarie roteringsskyldigliet för Pastor s-bostället i Östra Hos Preste-Ståndet har, uti memorial, som till Stats-Utskottet blifvit remitteradt, Herr Biskopen m. m.
Doctor Holmström anfört, att Östra Wingåkers församlings Kyrkoherde-boställe inom Strengnäs Stift alltsedan år 1754, då Östra Wingåker, dittills en till Vestra Wingåker hörande Capell-församling, derifrån skiljdes och förvandlades till ett eget Gäll, äfven såsom pastors-boställe bibehållit den ordinarie rotering, detsamma förut vidkänts, och icke eller blifvit af de under sednare åren tillförordnade Rolejemknings-Comiteer föreslaget till erhållande af befrielse från denna tunga.
Enär emedlertid, jemlikt Författningar ne, Kyrkoherde-boställen egde frihet från ständigt knektehåll, hvaremot extra rotering i krigstid, enligt PresteSlåndets åtagande, dem ålåge, så och då ofvanberörde Pastors-boställe i Östra Wingåker, Qvarngölet benämndt, utgjorde ett af de lill inkomsterne svagare i Riket, med endast 41 tunnlands årlig såningsjord, och dessutom vore betungadt med 8 R:drs grundränta och | tunna kronotionde spanmål, har, af sådan anledning, motionären föreslagit, att, i likhet med hvad, enligt Wingåkers socken. (1. A.) Stnls-Vtskotlets Utlåtande, N.o i44- Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse af den 27 October 1840, blifvit i afseende på Torps sockens pastors-boställe på Dalsland medgifvet, jemväl pastors-bostället i Östra Wingåker måtte från den ordinarie roteringsskyldigheten befrias, äfvensom att Rikets Ständer ville bos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att, derest berörde rotering icke kunde helt och hållet upphöra, densamma finge öfverflyttas på andra närbelägna oroterade, icke privilegierade, hemman, eller ock ersättning derför meddelas genom 10- tefrihets- eller vacance-afgift.
Såsom skäl för den vid sistförflutna Riksdag medgifna lindring uti roteringsskyldigheten för pastors-bostället i Torps socken, hafva Rikets Ständer åberopat dels det förhållande, att Kongl. Maj:t, uti Dess Nådiga Bref den 1 November i833, angående utsedde Committerade förrättade jemkningar i 1811 års extra rotering samt förslagsvis uppgjord ny indelning i sländigt soldat- och båtsmanshåll af oroterade skatte-, krono- och frälsehemman, m. m., gillat och fastställt den af Committerade vidtagne tillämpning af Författningarne, enligt hvilken de, med befrielse för kyrkoherdeboställen från ständigt knektehåll, ålagt dem extra rotering, dels ock att .sistnämnde boställens indelning till ordinarie rotering vore stridande emot de för presterskapet utfärdade privilegier.