Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Återremitterades. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets
Betan kanden: M 116, i anledning af väckta motioner om ändringar i Kongl. Förordningen om kommunalstyrelse på landet den 21 Mars 1862.
Återremitterades, tillstyrkandet, sidan 7, i den syftning, att Utskottet må, med bibehållande af den föreslagna beräkningsgrunden för fyrktalssältningen, uppgöra förslag till en sådan ordalydelse af 58 § i Kongl, Förordningen om kommunalstyrelse 364 Prot.-Uldrag den 16
Maj 1863. å landet, att densamma icke måste förändras hvarje gång en förändring i Bevillnings-förordningen beslutas angående bevillningens beräkning; och JVe 117, i anledning af väckt motion om ändring i 22 § af Gästgifveri-ordningen den 12 December 1734.
S. D. Sedan Borgare-Ståndet, lika med Hedervärda Bonde-Ståndet, med afslag å 1 l.te punkten i Stats-Utskottets Utlåtande M 87 för sin del beslutat, det Rikets Ständer, lör norra stambanans byggande från Stockholm till Upsala öster om Sigtunafjärden samt till påbörjande af fortsättningen derifrån i rigtning åt Sala, bevilja ett sammanräknadt anslag af 5,734,000 R:dr R:mt, hvarutaf. 4,672,000 R:dr för banan från Stockholm lill Upsala, och återstoden till förberedande arbeten för fortsättningen af denna jernväg till Sala, men Höglofliga Ridderskapet och Adeln samt Högvördiga Preste-Ståndet deremot endast beviljat 4,672,000 R:dr för norra stambanans byggande från Stockholm till Upsala öster om Sigtunafjärden, så beslöts, det skulle sistnämnda två Riks-Stånd vänligen inbjudas att jemväl i öfrigt biträda Borgare-Ståndets, med Bonde-Ståndets sammanstämmande, beslut och sålunda ytterligare anslå 1,062,000 R:dr R:mt till förberedande arbeten för norra stambanans fortsättande under nästa statsregleringsperiod från Upsala till Sala. S. D. Borgare-Ståndet, som vid pröfning af 14 punkten i Stats-Utskottets Utlåtande, JVs 87, angående fortsatt utförande af jernvägsarbete!) för Statens räkning och anvisande af dertill erforderliga medel, med anslag å nämnda punkt, till vestra stambanans framdragande till Clara sjö och en bangårds anläggande derstädes, gemensam för vestra och norra stambanorna, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts Proposition, beviljat en summa af 3,070,000 R:dr R:mt, beslöt vänligen inbjuda Högvördiga Preste-Ståndet alt i Borgare-Ståndets omförmälda, med Höglofliga Ridderskapet och Adelns sammanstämmande, beslut sig förena.
S. D. Föredrogos och godkändes ej mindre Expeditions-Ulskottets förslag till Rikets Ständers nedanstående underdåniga skrivelser till Kongl. Maji, nemligen:
JVe 85, i fråga om upplåtelse till Wenersborgs stad af en Kronan tillhörig tomt derstädes; J\s 86, angående sådan förändring i de förvaltande verkens i Stockholm arbetsordningar, att de större utgifterna derstädes komme att bestridas genom anvisningar å Kongl. Räntekammaren; JV2 87, i anledning al Kongl. Majis nådiga Proposition, om antagande af en författning angående allmänt kyrkomöte; Prot.-Utd.rag 365 32 88, angående ändring, i afseende på anställande af medicine-kandidal- och licenciat-examina, af 1861 års stadgar för Carolinska Medico chirurgiska institutet; 32 89, angående ytterligare anslag till beredande af arbetsförtjenst för de behöfvande inom Marks härad af Elfsborgs län; 32 90, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, om anvisande af medel till ett vägarbete i Norrbottens län, för afböjande af der befarad hungersnöd; och 32 91, i anledning af väckt fråga om hemmanet 32 1 Fångåmons, '/* mantal, i Jemtlands län, befriande frän rotering, än äfven Samma Utskotts förslag till ingress samt de 14 första §§:ne af Riksdagsbeslutet. S. 1).
Fortsattes föredragningen af Sammansatta Stats-, Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, 32 29, i anledning af motioner om ändring eller omarbetande dels af Landtmäteri-instruklionen, dels af Skiftes-stadgan och dels af Arfvodes-taxan för landtmäteriförrältningar, dervid punkterna 7, afstyrkande Herr Grefve Anckarsvärds motion derom, att Skiftes-stadgan borde innehålla, hvilka pröfningar i afseende å gammal kartas duglighet skulle af landtmätaren förrättas, och att resultatet af undersökningen fullständigt uti protokollet upptoges; 8, deruti Utskottet afstyrkt bifall till Herr Lagergrens motion om tillägg af en 8:te § i 7:de Kap. Skiftes-stadgan; 9, innefattande likaledes afstyrkan af Herr Lagergrens motion om tillägg af ytterligare en 6:te § i 7:de Kap. Skiftes-stadgan; och 11, med afstyrkan af bifall till en af /{.
F. Gross väckt motion om tillagg vid 13:de Kap. 3:dje § Skiltes-stadgan. biföllos; hvaremot 10:de punkten, innefattande tillstyrkan, att Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse hos Kongl. Majit anhålla, att lista, 2:dra, 3:dje och 5:te §§ i 8:de Kap.
Skiftes-stadgan kunde erhålla af Utskottet föreslagen förändrad lydelse, af slogs; samt 12:te punkten, deruti Utskottet afstyrkt bifall till en likaledes af R.
Gross väckt motion om förändrad lydelse af 6:te § i 13:de Kap. Skiftes-stadgan, återremitterades, och skulle de emot samma punkt gjorda anmärkningar jemväl till Utskottet öfverlemnas.
S. D. Fortsattes föredragning af Sammansatta Stats-, Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, 32 29, i anledning af motioner om ändring eller omarbetande dels af Landtmäleri-instruktionen, dels af Skiftes-stadgan och dels af Arfvodes-taxan för landtmäteriförrättningar, dervid 13;de punkten, hvarest Utskottet tillstyrkt, att hvad af enskilde motionärer blifvit föreslaget i afseende å en förändrad organisation af egodelningsrätterna eller öfverflyttandet af dessa domstolars göromål på andra embetsmyndigheter, ej måtto till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda; 366 Prot.-Utdrag den 16
14:de punkten, innefattande hemställan, att af motionärer väckt förslag till ändring i nu gällande föreskrifter, om tiden för besvärs anförande mot egogradering, ej måtte vinna Rikets Ständers bifall; 15:de punkten, deruti Utskottet hemställt, att Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse hos Kongl. Maj;t anhålla, dels att, i 18:de Kap. Skiltes-stadgan, 11 :te § måtte erhålla förändrad lydelse, dels alt vid
I9;de § måtte fogas ett tillägg och dels att 20:de § måtte erhålla förändrad ordalydelse, allt på sätt Utskottet, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med Johannes Nilssons från Göteborgs län motion, föreslagit; 16:de punkten, med hemställan, att en af Olaus Svebilius från Gotlands län väckt motion om ändring i punkten c af Kongl. Kungörelsen, angående laga skiftens verkställande på Gotland, den 13 Juli 1839, ej måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda; 17:de punkten, deruti Utskottet tillstyrkt, att enskilde motionärers förslag om Skiftes-stadgans fullständiga omarbetande, icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda ; 18:de punkten, innefattande förslag, att Rikets Ständer mätte i underdånig skrifvelse anhålla, dels om revision och omarbetning af gällande taxa på arfvode för landtmätcriförrättningar, och dels om åtgärder, för att befordra tillsynen, huru de till landtmäteristaten hörande tjenstemän uppfylla sina tjänsteåligganden, äfvensom för granskning af landtmätares räkningar öfver förrättningar; 19:de punkten, deruti Utskottet afstyrkt bifall till Grefve Anckarsvärds förslag, att tillämpningen af Kongl. Maj:ts förnyade nådiga Taxa den 12
Maj 1837 mätte inställas, och Kongl. Taxan af den 18 Oktober 1834 Anvo blifva gällande, intill ~ j ij ; dess en lämpligare författning hunne utkomma; samt 20:de punkten, afslvrkande bifall till Herr von Köchs förslag om anvisande af ett förslagsanslag för kontrollerandet af landtmätarnes arfvodesräkningar, biföllos. S. D. Vid förnyad föredragning af Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, Ns 7, i anledning af motioner om förändrade föreskrifter i fråga om vattenverks anläggande m. m., blef hvad Utskottet i Betänkandets särskilda punkter yttrat och hemställt bifallet.
Likaledes biföllos vid nu jemväl skedd förnyad föredragning samma Utskotts Betänkande J\s 8, i anledning af motion om upphäfvande af stadgandena om byggande och underhållande af badstulvor eller mälthus och rior å kronohemman och boställen; samt JVg 9, i anledning af väckt motion, angående upphäfvande af 12 Kap. 3 <K
Kyrkolagen, om klämlning.
Prot.-Uldrag deri 16 och 20 Maj 1863. 367 S. D. Af Kongl.
Maj:ts under förmiddagens plenum till
Ståndet öfverlemnade och då bordlagda nådiga Propositioner blefvo följande, vid nu förnyad föredragning, till Stats-Utskottet remitterade, nemligen: angående anslag till förändring och tillbyggnad af Central—hospitalet vid Upsala; angående upplåtelse af mark till utvidgning af Upsala Centi a I - hospitals område; angående anslag till Gymnastiska Central - institutet; angående Krigs-kollegii ombildning till en Armöe-förvaltning; angående anslags beviljande, dels till betäckande af en uti Svenska Spetsbergsexpeditionens räkenskaper befintlig brist, dels till fortsättning af rekognosceringsarbeteria på Spetsbergen med afseende på utförbarheten af en gradmätning derstädes; angående afsöndring af jord från häradshöfdingebostället Hvetlanda Tomas- och Kullagården i Östra härad, Jönkopings län; samt angående pension från allmänna indragningsstaten åt Chefen för Kameraldepartementet i Fångvårds-styrelsen, Carl Mauritz Kruskopf.
Den 16 oell 30 Maj.
Ridderskapet och Adeln. S.S. D.D. Vid föredragning af Sammansatta Stats-, Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, JM 29, i anledning af väckta motioner om ändring eller omarbetande, dels af Landtmäteri-instruktionen, dels af Skiftesstadgan, och dels af Arfvodes-taxan för landtmäteriförrättningar, blef detta Betänkande af Ridderskapet och Adeln bifallet, endast med undantag af Utskottets å sid. 4 afgifna hemställanden, hvilka återremitterades, samt af det å sidorna 13 och 14 framställda förslag till ändring i 8:de Kap. lista, 2:dra, 3:dje och 5:te §§ Skiftesstadgan, hvilket afslogs.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogos och remitterades till Stats-Utskottet Kongl. Majrts nedannämnda nådiga Propositioner till Rikets Ständer, nemligen: 368 Prot.-Utdrag den 20 Maj 1863.
l:o angående anslag till förändring och tillbyggnad af Central-hospitalet vid Upsala; 2:o angående upplåtelse af mark till utvidgning af Upsala Central-hospitals område; 3:o angående anslag till Gymnastiska Central-institutet; 4:o angående tillökning i arméens nuvarande kavalleristyrka, tillika med åtskilliga i anledning deraf afgifna yttranden; 5:o angående Krigs-kollegii ombildning till en Armée-förvaltning; 6:o angående anslags beviljande dels till betäckande af en uti Svenska Spetsbergs-expeditionens räkenskaper befintlig brist, dels till fortsättning af rekognosceringsarbetena på Spetsbergen med afseende å utförbarheten af en gradmätning derstädes; 7:o angående afsöndring af jord från häradshöfdingebostället Hvetlanda Thomason!) Kullagården i Östra härad, Jönköpings län; samt 8:o angående pension från allmänna indragningsstaten åt Cchefen för Kamaraldepartementet i Fångvårds-styrelsen, Carl Mauritz Kruskopf. S. D. Föredrogs och bifölls Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, M 7, i anledning af väckta motioner om förändrade föreskrifter i fråga om vattenverks anläggande, m. m. S. D.
Be tänkande, M 117, i anledning af väckt motion om ändring i 22 § of Gästgifveriordningen den 12 December 1734. S. D. Föredrogos och biföllos Stats-Utskottets Utlåtanden: JV& 98, angående ytterligare anslag för det inom Rikets Ständers hus inrättade Riksdagsarkiv; M 101, i anledning af väckt motion om åtgärders vidtagande till skydd för kronolaxfisket vid Åsbro i Wiske å; samt JV2 102, i anledning af väckt motion om öfverlåtelse åt Nysätra socken af lägenheten Ängstorp under
Ryda kungsgård för inrättande af en så kallad byskola. S. D. Sedan Ridderskapet och Adeln, vid behandlingen af Stats-Utskottets Utlåtande, M 87, angående fortsatt utförande af jernvägsarbete!) för Statens räkning och anvisande af dertill erforderliga medel, afslagit Utskottets i 14:de punkten af samma Utlåtande gjorda hemställan och biträdt Vällofliga Borgare-Ståndets beslut, att för vestra stambanans framdragande till Clara sjö och en bangårds anläggande derstädes, gemensam för vestra och norra stambanorna, i öfverensstämmelse med Kongl.
Maj:ts Proposition, bevilja en summa af 3,070,000 R:dr R:mt, så beslöt Ridderskapet och Adeln nu, uppå framställning af Grefve Taube, Henning Adolf, vänligen inbjuda Högvördiga Preste-Ståndet att i detta beslut jemväl sig förena.
Prot.-Utclrag den 20 Maj 1863. 369 Från Hogv. Preste-Ståndet.
S. D. Föredrogs ånyo meddeladt Utdrag, JY$ 279, af Höglofliga Ridderskapet och Addns Protokoll den 13 dennes, med inbjudning till Preste—Ståndet att förena sig i det beslut, som Ridderskapet och Adeln vid behandling af Sammansatta Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, JV2 2, angående vilkoren för bränvinstillverkning, fattat att, med afslag å Utskottets sednaste hemställan i afseende å § 48 i Förordnings-förslaget, godkänna det 4:de momentet i samma § med uteslutande af orden: »utom tillsyn vid malt- eller gästberedning».
Sedan af inkomna Protokolls-utdrag den upplysning vunnits, att 3:ne Riksstånd i frågan redan fattat sammanstämmande beslut, fann Preste-Slåndet förberörda inbjudning ej föranleda annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
S. D. Föredrogos ånyo meddeladt Utdrag, JVs 283, af Hedervärda BondeStåndets Protokoll den 12 dennes, med inbjudning till Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet att förena sig uti det beslut, som Borgare- och Bonde-Stånden vid behandling af ll:te punkten uti Stats-Utskottets Utlåtande, JV2 87, angående fortsatt utförande af jernvägsarbete!) för Statens räkning och anvisande af dertill erforderliga medel, fattat i fråga om anslag af medel för norra stambanans fortsättning från Upsala till Sala, och således ytterligare anslå 1,062,000 Riksdaler Riksmynt till nämnda ändamål.
Med afslag å inbjudningen förklarade Preste-Ståndet sig vidhålla sitt i frågan fattade beslut; och ansågs härmed yttrande å Ståndets sida jemväl vara lemnadt öfver ett från Vällofliga Borgare-Ståndet lill föredragning nu anmäldt Protokollsutdrag, JV5 307, innefattande inbjudning till Preste-Ståndet i enahanda syftning angående det ämne, hvarom Bonde-Ståndets ofvanberörda inbjudning handlar.
S. D. Föredrogos ånyo och biföllo Stats-Utskottets Utlåtanden:
M 98, angående ytterligare anslag för det inom Rikets Ständers hus inrättade Riksdags-arkiv; M 101, i anledning af väckt motion om åtgärders vidtagande till skydd för kronolaxfisket vid Åsbro i Wiske å, och M 102, i anledning af väckt motion om öfverlåtelse åt Nysätra socken af lägenheten Ängstorp under
Ryda kungsgård för inrättande af en s, k. byskola. S. D.
Föredrogs ånyo och remitterades till Stats-Utskottet följande Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner: Bih. till R.
Prot. 1862 & 1863. 9 Sami. 47 370 Prot.-Utdrag den 20 Maj 1863. l:o angående anslag till förändring och tillbyggnad af Centralhospitalet vid Upsala ; 2:o angående upplåtelse af mark till utvidgning af Upsala Centralhospitals område; 3:o angående anslag till Gymnastiska Centralinstitutet; 4:o angående tillökning i arméens nuvarande kavalleristyrka ; 5:o angående Krigs-kollegii ombildning till en Arméeförvaltning; 6:o angående anslags beviljande dels till betäckande af en uti Svenska Spetsbergsexpeditionens räkenskaper befintlig brist, dels till fortsättning af rekognosceririgsarbetena på Spetsbergen med afseende på utförbarheten af en gradmätning derstädes; 7:o angående afsöndring af jord från häradshöfdingebostället Hvetlanda Thomas- och Kullagården i Ostra härad, Jönköpings län; samt 8:o angående pension från allmänna indragningsstaten åt Chefen för Kameraldepartementet i Fångvårds-styrelsen, Carl Mauritz Kruskopf.
S. D. Föredrogs ånyo Kongl. Maj:ts, sedan sista plenum på Ståndets bord hvilande nådiga Proposition, angående tillökning i arméens nuvarande kavalleristyrka, och blef samma Proposition remitterad till Stats-Utskottet, som jemväl borde erhålla del af de yttranden, hvilka i anledning af denna Proposition inom Ståndet afgåfvos. S. D. Börjades föredragning punktvis af Bevillnings-Utskottets sedan den 12 innevarande månad på Ståndets bord hvilande Betänkande, 8, angående tuilbevillningen ; och medhanns i detta plenum pröfningen af de hemställanden och förslag, som å de 9 första sidorna af detta Betänkande förekomma.
Det af Utskottet (sidan 5 i Betänkandet) afgifna yttrande, i anledning af den nådiga Skrifvelse och de enskilda motioner, som till Utskottets handläggning blifvit remitterade, lades till handlingarne.
Vid öfvergående dernäst till hvad Utskottet under Införsels larifen anfört, fattade Ståndet följande beslut:
Utskottets första yttrande å sidan 6 i Betänkandet, deri Utskottet tillstyrkt tullfrihet vid införsel så väl för ej speeificeradt gräs, färgadt, trensadt eller upprispadt, samt späck, som ock för åtskilliga andra af Utskottet uppräknade artiklar, af slogs; och beslöt för sin del Ståndet, att de i nu gällande tulltaxa å ifrågavarande artiklar bestämda afgifter skola bibehållas.
Vrot.-Utdrag den 20 Maj 1863.
371 Andra yttrandet å samma sida, angående upptagande i tulltaxan af artikeln späck under särskild rubrik, äfvensom del yttrande, som nederst å denna pagina meddelats i anledning af en utaf Grefve G. F. Liljencrants väckt motion, lades till handlingarne.
Utskottets hemställan (sidan 7), att tullfrihet vid införsel icke måtte af Rikets Ständer beslutas för åtskilliga i denna punkt uppräknade artiklar bifölls.
Utskottets nederst å sidan 8 och öfverst å sidan 9 framställda förslag om åsättande af en skyddstull för ost å 3 R:dr pr centner bifölls af Ståndet, som framdeles, i sammanhang med pröfoingen af Utskottets förslag till tulltaxa, ville besluta öfver och derföre nu lade till handlingarne den del af förevarande punkt, deri Utskottet hemställt, att den för kreatur samt spanmål och andra landlmannaprodukter nu gällande tullfrihet måtte fortfarande bibehållas.
Hvad Utskottet å sidan 9 yttrat, i anledning af Guslaf Johanssons från Kronobergs län motion om införseltull, å bomull, konstnärsarbeten och oskalad r is, bifölls. S. D.
Vid nu ånyo fortsatt handläggning af Bevillnings-Utskoltets Betänkande, JV2 8, angående tullbevillningen, log föredragningen sin början med Utskottets yttrande å pagina 9 beträffande Gustaf Johanssons framställda yrkande om tullförhöjning för åtskilliga artiklar, såsom apelsiner, bensvart, benkol eller bister, bijouterivaror, broderade arbeten m. fl., samt fortgick, omfattande
Utskottets alla hemställanden och förslag till och med artikeln pressenningar å pagina 42; och blef allt hvad Utskottet härunder hemställt af Ståndet godkändt, med härnedan antecknade undantag:
Utskottets å pagina 16 gjorda hemställan, att pröfning af tullbestämmelserna angående artiklarne bränvin och sprit måtte tillsvidare uppskjutas, lades till handlingarne.
Med bibehållande af de uti nu gällande taxa stadgade tullsatser afslog Ståndet
Utskottets hemställanden i fråga om nedsättning uti in förselafgi ften under rubrikerne:
Böcker ; Färger och färgning sämnen, (»kochenilj»); Garn, (»bomullsgarn, färgadt och ofärgadt»); Hudar och skinn, (2 mom.) (sulläder och biudsulläder samt hvitgarfvade (aiuneradej äfvensom sämskade hudar och skinn») samt (3 mom.) (»hopsydda pelsverk»); Jern, gjutet, (2 mom.) (»grytor, pannor, kittlar, m. fl.»); Krukmakarearbeten, »ej specificerade»; Läderarbeten, (1 morn.) »ej specificerade»; samt Mattor, (1 mom.) (»af strå eller rotter»).
Med af slag å Utskottets, pagina 19, gjorda hemställan, att afgiftsfrihet vid införsel icke heller nu må för »saltad silin medgifvas, beslöt Ståndet, att denna vara 372 Prot.-Utdrag den 21 Maj 1863. skall vid införsel från tull befrias; hvaremot Utskottets i sammanhang härmed afgifna förslag beträffande sättet för förtullningen af och afgiften för strömming godkändes.
Beträffande Utskottets, å pagina 27, under rubriken Instrumenter (musikaliska) gjorda hemställan att införseltullen å »Harmonium eller Fysharmonika» må bestämmas till 10 procent af varuvärdet beslöt Ståndet, med afslag härå, det skulle ifrågavarande afgift med 15 procent af varuvärdet utgå.
I fråga om rubriken »koeffgrer» hade, enär nämnda artiklar af anförda orsaker ej skäligen kunde draga derför bestämd tull af 3 R:dr pr stycke, Kongl, Kommerskollegium och General-tullstyrelsen föreslagit, att nyssnämnda afgiftsbestämmelse måtte ur taxan utgå och ifrågavarande artiklar hänföras till kläder; hvaremot Utskottet, som äfven ansett den nuvarande tullsatsen vara öfverdrifvet hög, men funnit den föreslagna hänvisningen till kläder mindre lämplig, hemställt att, med rubrikens bibehållande oförändrad, införselafgiften må nedsättas till 2 R:dr stycket.
Med afslag al hvad Utskottet härutinnan hemställt, godkände Ståndet bemälde embetsvesks angående ifrågavarande artiklar framställda förslag.
Likaledes hade Kommers-kollegium och General-tullstyrelsen föreslagit, att artikeln ljus måtte i tulltaxan upptagas på följande sätt,:
Vax och spermaceti 1 skålp. 15 öre.
Talg och palmetin 1 » 3 » andra slag 1 » 6 » Utskottet, som med nyssberörda förslag till redaktionsförändring af denna taxe-rubrik icke haft något att erinra, och icke heller mot de för rubrikerna »vax och spermaceti» samt »andra slag» tillstyrkta tulltntser, hade dock ansett, att afgiften borde bestämmas till endast 2 öre skålpundet å »talg- och pal metin ljus», samt hemställt, alt de i enlighet härmed uti det bifogade taxe-förslaget införda bestämmelserna för artikeln ljus måtte af Rikets Ständer antagas.
Ståndet, som afslog hvad Utskottet sålunda hemställt, godkände deremot hvad ofvannämnde embetsverk i fråga om artikeln ljus föreslagit.
S. D. Fortsattes föredragningen af Bevillnings-Utskottets Betänkande, JV& 8, angående tullbevillriingen och pröfvades under detta plenum Utskottets yttranden från och med artikeln redskap m. m. å sidan 42 till utförsels tarifen å sidan 56, hvarvid Ståndet stadnade i följande beslut: Prof-Utdrag den 22 Maj 1863. 373 Hvad Utskottet hemställt och föreslagit under rubrikerna redskap och machinerier m. m., resonansbottnar in. m„ rör, siktduk, slöjdvaror, varor, (i taxan ej nämnda) smink och sminkflor, socker, soda, kaustik, spetsar, uddar och blonder, sprutor (brand-,) säckar, tafvelramar, tagelsurrogat, tandpulver, tobak, tråd, strängar, trävaror, de tre första momenten, eller de som afsågo fanérskifvor, tangentskifvor af så kallad ebenholtz och svarfvårearbeten, tänder, urband m. m., vadd, vagnar, valten (mineral-,) vekar, (lamp- och ljus-,) verktygslädor, vinsyra och vinstenssyra, väfnader och ättika. bifölls.
Beträffande artiklarne sadelmakarearbeten, skomarearbeten, sköldpadd (arbetad), spännhalsdukar, såpa, 4:de momentet af artikeln trävaror, angående nedsättning i tilläggsafgiften vid införsel af möbler, försedda med stoppning m. m. samt ur, blefvo, med afslag å hvad Utskottet föreslagit, tullsatserna i nu gällande taxa bibehållna.
I afseende å artikeln salt, beslöts att oraffineradt, alla slag, skulle tullfritt få införas, hvaremot Utskottets förslag i fråga om öfriga sorter salt godkändes.
Utskottets hemställan i fråga om artikeln vattenglas afslogs, med godkännande af hvad Kongl.
Kommers-kollegium och General-tullstyrelsen rörande denna artikel yttrat och föreslagit.
Då Ståndet icke medgifvit den af Utskottet föreslagna tullfrihet vid införsel af späck, ansågs Utskottets hemställan å sidan 50 af Betänkandet under rubriken tran ej föranleda annan åtgärd, än att läggas till handlingarne.
I öfrigt och som Utskottet uppgifvit, att, vid tullbehandlingen af en del jernoch andra metallarbeten, olika åsigt egt rum om rätta förståndet af det i taxan vid vissa sådana artiklar förekommande ordet »poleradt», beslöt Ståndet att godkänna Utskottets hemställan om den anmärkning, som i slutet af införsels-tarifen borde såsom förklaring i ämnet införas
Den 22 Maj, Från Högloft.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Sedan Ridderskapet och Adelö, vid föredragning af Banko Utskottets Betänkande JVs 35, bifallit.
Utskottets i 13:de punkten gjorda hemställan med den förändring, att ordet hädanefter utbyttes emot orden tills vidare; beslöt Ridderskapet och Adeln vänligen inbjuda de öfriga Riks—Stånden att i samma beslut sig förena.