Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anseende hvartill be • mälde
Tjenstemän anhållit i underdånighet att i Nåder varda hugnade med- Expectance-löner, om de också ej skulle sträcka sig till högre belopp, än lägsta lönegraden, och hvilken omkostnad, i anseende till sin expectance-natur, 22 Exp, Utslt.
N:o 34g tande indragas och besparas, när någon bland Sökanderne erhölle befordran uti något af Ständernes Verk; äfvensom att uti denna framställda underdåniga anhållan Vakt-Betjeningen måtte anses inbegripen.
Till svar å denna Nådiga Remiss, få R.
St-, efter deraf erhållen del, härigenom i underdånighet meddela, att, som alla sedan 1818 års Riksdag utfärdade Tjenste Förordnanden vid General-Assistance-Contoiret varit ställde att gälla endast tills vidare och med uttryckligt förbehåll att, när som hellst, kunna, jemte lönerne, indragas, samt uti den underdåniga ansökningen icke äro framställde andra skäl och considerationer, än sådana, som hos R.
St. varit under öfvervägande och föranledt till B.
St:s, uti deras underdåniga Skrifvelse af den 23 sisth October, upptagne beslut, att vederbörande Tjenstemän och Vaktbetjente, hvilka vid Inrättningens upplösning icke komma i åtnjutande af Expeotance-löner, undfå Gratiftcationer, svarande emot ett halft års lön; hafva R.
St, icke ansett sig böra samma deras beslut förändra.
Rikets Ständer framhärda etc, N:o 35o.
Memorialj angående en underdånig Skrifvelse Expeditions-TJtslotteis "Memorial, N:o 35o. 23 om verkställd granskning af Lazaretts- och Curhus-Räkenskaperrie.
I öfverensstämmelse med Stats-Utskottéts af R. H. St. bifallna Betänkande, N:o 296, angående verkställd granskning af Lazaretts- och Cilrhus-räkenskaperne för år 1826, har ExpeditionsUtskottet till R.
St. afgifvit Förslag, N:o 245, till underdånig Skrifvelse £ och har samma Förslag icke allenast blifvit af samtlige de respective Riks-Stånden gödkändt, utan ock underdånig Skrifvelse i ämnet till Kongl. Maj:t, med Hans Excellence Herr Grefvens och LandtMarskalkens samt de öfriga Riks-Slåndens Herrar Talmäns underskrifter försedd.
Men då* före afsändningen af denna underdåniga Skrifvelse, befunnits, att den af Högloflige Statsutskottet i dess ofvanberörde
Betänkande gifna och i den underdåniga Skrifvelsen följde uppgift, att totalbeloppet af räntan å ett deri omnämndt, uti Hufvud - Böckerne balanceradt Skuld-Capital, 11,533 Rdr *6 sk., hvilken ränta utgör 692 Rdr om året, skall från år 1804 till 1827 utgöra 19,515 Rdr 36 sk. 11 rst., icke möjligen kan vara med verkliga förhållandet instämmande; så, och på det R.
St. ické måtte hos K.
M- göra en deremot stridande anmälan, har Exp.-Utskottet artsett sig böra R.
H. S. vördsamt underställa, huruvida icke, till rättelse i berörde afseende, frågan må till Högloflige Stats Utskottet öfverlenmas, och, sedan sådan rättelse blifvit vunnen, underdånig Skrif* 9.4 F'xp. XIt sii.
Forsin” till and.
Siri fr. ff:o 3 St: veise, med iakttagande deraf, till Kongl. MajlÉ expedieras.
Stockholm den 2 Februarii 1830.
Uppl* o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 5 Febr. j83ö» Preste-Ståndet d. 8 — — Borgare-Ståndet d. 8 — — Bonde-Ståndet d. 8 — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsej med ari* hållan_, att Publique Perk och Inrättningar kunde varda förständigade, att icke utöfver behof vet antaga Extra Vaktbetj ente. S. A. K. R.
St. hafva till pröfning förehaft eh hos dem väckt fråga, att Publique Verk och Inrättningar?
måtte icke allenast varda förpligtade att erlägga Krono-Utskylder för dem, hvilka de meddela såkallade Försvars-sedlar, utan också anses hafva iklädt sig förbindelsen att draga försorg, det de med dylika sedlar försedda personer iGke skola, för det år, hvarå sedlarne lyda, falla det enskilda välgörandet eller allmänna Barmhertighets-Stiftelser till last; och ehuru R.
St. icke kunnat fästa afseende vid framställningen, likväl och med föranledande deraf, samt då det kommit till R.
Strs kännedom, att Publique Verk och Inrättningar utfärda Försvarssedlar, eller, med andra ord, till Extra Vaktbetjente antaga personer, som dessa Verk och Inrätt - F.Xp. VtsTt.
SI ti fr.
N:a 35i, 351. 9,5 Inrättningar icke behöfva för vakthållning eller uppassning, och hvarken kunna aflöna eller jemt sysslosätta, hvarigenom uppstår det för sedlighet och god ordning menliga förhållande, att mången arbetsför karl fördrifver tiden i lättja och utsväfningar, under det tillgångarne förminskas på dugligt tjenstefolk, 1 synnerhet inom Hufvudstaden, och anspråken på lönevilkor årligen stegras, få hos E. K. M. Rikets Ständer i underdånighet anhålla, att vederbörande Publique Verk och Inrättningar kunde varda förständigade, att icke till Extra Vaktbetjente antaga flere personer, än behofvet oundvikligen kräfver.
Rikets Ständer framhärda etc. N.o 35a.
Uppl. o, godk. boä Ridd. och Adeln d* 5 Febi*. i83o.
Preste-Ståndet d. 8 — — Borgare-Ståndet d. 8 — — Bonde-Ståndet d. 8 -1*— —■ Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i ättledning af väckta frågor om förändringar i B efordrings-Lagame.
S* A.
K* Med fästad uppmärksamhet å behofvet af érl Författning, hvilken, med lika ordning och fullständighet, som det till närvarande statsskick mindre lämpliga Tjenste-Betänkandet af år 1756, Bihang t. iJ. S:s Fröt. louie Sami. 2 Band. 3 Haft. 4 ar> F.yp. Utsi.
K:o 3Sa, 351. omfattade alla i afseende på Civila Befordringsmål nödiga föreskrifter, hafva R.
St., till undanrödjande af de allmänt kända och öfverklagade olägenheterna af de obestämda, under flicka styrelsesätt utkomna Förordningar, som nu skola tjena till ledning vid sådana frågors behandling, härmed skolat hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det täcktes E. K. M., i sammanhang med Styrelse-Verkens organisation, låta utarbeta en fullständig Författning, rörande Civila befordringar och dermed omedelbart gemenskap egande frågor.
Rikets Ständer framhärda etc. N:o 353.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 5Febr, i83o< Pieste-Ståndet d. 8 — — Borgare-Ståndel d. 8 — — Bonde-Siåndet d. 8 —- — Rikets Stäv dera underdåniga Skrifvelse , rörande ändringar och rättelser, eller tillägg uti Kongl. Majds Kådiga Lego-Stadga fö r Husbönder och Tjenstehjon, den i5 Maji i8o5, m, m. S. Å. K. Hos Rikets Ständer hafva, under innevarande Riksmöte, åtskilliga framställningar gjorda blifvit om ändringar och rättelser eller tillägg, så väl uti Eder Kongl. Majzts Nådiga Lego-Stadga för Husbönder och Tjenstehjon, den 15 Escp.
Förslag eill u-nd.
Skrif».
N:o 553. »7 Maji 1805, som uti E. K. M:s Nådiga Kungörelse, angående flyttningstiden för Tjenstehjon samt tiden för fridagarnes bagagnande, den 22 April 1819, och få R.
St., sorn åt behandlingen af de i nedanstående ordning upptagna frågor egnat den sorgfälliga uppmärksamhet, deras vigt funnits förtjena, nu i underdånighet anmäla de deraf, å R.
St:s sida, föranledda, och för deras del vidtagna beslut, hvilka, i förening med de motiv, som grundlagt dem, varda till E. K. M:ts Nådiga pröfning härigenom underdånigt öfverlemnade: Lego-Sladgan. 1.
Efter granskning af de förslag, hvilka inom Riks-Stånden förekommit, såsom: att Handels - Betjente, Gesäller, Fabrikers, Näringars och Handtverkeriers Arbetyfolk borde ställas under Lego Stadgan; att icke någon arbetsför person, som ej har eget laga försvar, mitte tillåtas bo för sig sjelf, utan hvar och en sådan åläggas att antaga årstjenst, vid äfventyr att vara förfallen till arbete å Corrections-Inrättning; att lättjefulla och för oordentligt lefnadssätt böjda personer, som låta mantalsskrifva sig hos Hemmansegare, utan att hos dem hafva hemvist, arbete och kost, borde med böter beiäggas; att så kalladt löst folk, som är arbetsfört, borde åläggas, vid det i 15 §. af Kongl. Värfning»- 26 Exp. Ut sk.
Förslag till urrd.
Skrif v, N:o 353.
Stadman, den 7 April 1802, föreskrifna ansvar, att skafta sig årstjenst, i stället att de nu, under sken att vara mantalsskrifne, i sjelfva verket äro inhyseshjon} att den, som ej uppehåller sig hos honom, der han är mantalsskrifven, borde såsom lösdrifvare behandlas; och hvilka med flera förslag egentligen åsyftat ett närmare bestämmande af hvilka personer, som inå vara pligtiga att årstjenst söka och af påföljden för underlåtenheten deråt, hafva R.
St. antagit, såsom allmänt erkända sanningar: att, under senare åren,lösdrifveri, sysslolöshet och lättja märkligen ökats} att, i samma mon, uppkommit stegrade tjenstehjons- och arbetslöner, samt brist på dugligt arbetsfolk; att sjelfsvåld och sedeförderf bland den tjenande och arbetande classen tilltagit, samt att, i följd derutaf, fängelserna blifvit fyllda med brottslingar, och fattigförsörjnings-anstalterne med fattighjon.
Bland orsakerna härtill anse R.
St. kunna räknas, dels ■den mera utsträckta rättighet, som genom senare Författningar blifvit lemnad en hvar, att, utan eget stadigt näringsfång, kunna underlåta att skaffa sig tjenst hos andra, och likväl icke vara underkastad behandling såsom lösdrifvare, under en tid, då Corrections-anstalterne i landet icke varit i skick att verksamt bidraga till deras förbättring, som genom missbruk af den vunna rättigheten gjort sig till correction förfallne, dels ock den obegränsade frihet, Skråförfattningarne tillägga Gesäller, att, när dem Exp. Ut sk.
29 * godt synes, lemna Mästarens verkstad och arbete, och sysslolöse kringvandra landet.
Hvad nu rättigheten angår, att, utan eget stadigt näringsfång, kunna underlåta att skaffa sig tjenst hos andra, och likväl! icke vara underkastad behandling såsom lösdrifvare, hafva R.
St. skolat i underdånighet fästa E. K, JYI:ts Nådiga uppmärksamhet derå, att x Art. 1 §. i 1805 års Lego-Stadga innehåller, “det alla de, “som uppnått 15 års ålder och ej idka Landt“eller Bergs-Bruk, Borgerlig rörelse, eller an“nat lofligt yrke och tillåtet näringsfång, eller “i Kongl. Majjts och Krönans eller annan ali“män tjenst ingått, eller å landet äro gifte, “samt å visst ställe mantalsskrifne och boende, “der de till arbete sig förbundit och årligen “sig försörja, eller hafva späda barn, eller van“föra eller af ålderdom bräckliga föräldrar att “sköta, eller icke serskildt fritagne blifvit, “borde såsom lösdrifvare rara förfallne, antingen tili Krigstjenst, eller, såsom dertill o“duglige, till allmänt arbete på längre el“ler. kortare tid, efter kön och omständighe“ter.
“ — Detta stadgande, hvilket, ehuru innefattande kiiafiiga medel till förekommande af lösdrifveri, likväl lemnade hvar och en öppet tillfälle, att använda sin arbetsförmåga på det, så väl för honom sjelf, som för det allmänna, mest förmonliga sätt, har sedermera genom E. K.
M:ts Nådiga Förordning, den 51 Augugusti 18x9, blifvit i så måtto ändradt, att skyldigheten att taga årstjenst, i saknad af bestämdt och ständigt näringsfång, blifvit mindre o vil - 3o Tixp.
Utsi:, Furslag till tind.
N:o 353. korlig, men förnämligast deri, att påföljden lör underlåtenhet deraf endast drabbar sådana lösdrifvare, hvilka antingen kunna öfvertygas att hafva besvärat allmänheten med tiggeri, eller undergått bestraffning för stöld, emedan de endast, i dessa tvänne fall, kunna, enligt nyssnämnde Kongl.
Förordning, till Arbetsoch Correctionshus försändas, samt, enligt E. K. Mus Nådiga Circulaire, den 8 Sept. 1824» ingen må dädanefter och tills vidare dömas på den grund till Krigstjenst, att han saknar laga försvar.
Beträffande åter frågan om Handels-Betjentes, Gesällers m. fl. ställande under LegoStadgan, få R.
St. i underdånighet åberopa nedanstående §. §. och Artiklar af de förslag till Handels-Ordning, samt till Förordning angående Handtverkerien i Riket, som Rikets vid 1825 års Riksdag församlade Ständer till E. K. M:t i underdånighet aflemnat.
Förslaget till Handels-Ordning. 4 yirt.
Om inskrifning i Handel, samt om Handlandes och IJandels-Betjentes ömsesidiga förhållanden. §. 1. “Då Handlande vill någon till biträde i sin “rörelse antaga, åligge det honom, att med en “sådan person, om han är myndig, eller, i an“nat fall, med hans lagliga Målsman upprätta “skriftligt contract, så val om tjenstetiden, som F.xp.
N:o 353. 31 ‘öfriga vilkor dem emellan.
Detta contract bör ‘sist inom 14 dagar derefter, vid 3 Rdr 16 sk. ‘vite, jemte den serskilda påföljd, att den till “biträde i Handeln antagne, i annat fall, anses “deraf icke vidare förbunden, af Handlanden “tillställas, i styrkt afskrift, Handels-Societetens “Ordförande, hvilken åligge, att, vid Societe“tens näst inträffande sammankomst, den emot* “tagna Handlingen aflemna, för att i Societe“tens förvar qvarblifva; varande, i händelse “contractet sedermera af någondera contrahen“ten brytes, den andre contrahenten öppet, att “låta detsamma vidare fortfara eller ock alldeles förfalla. “ Förslaget till Förordning} angående Handtverkerien i Riket.
H Art.
Om Lärlingar. $. 2- “Då Lärling af Mästare antages, bör med “honom, eller, om han är omyndig, med hans “lagliga Målsman upprättas contract, som nog“grannt upptager lärotid och öfriga vilkor.
“Mästaren, som dock vare berättigad, att dessförinnan, högst tre månader, hafva Lärlingen “på prof, vare pligtig att, inom 14 dagar ef“ter contractets upprättande, till Ordföranden i “Handtverks-Societeten aflemna en styikt afskrift af contractet, vid Tre Rdr 16 sk. vite “och den påföljd, att detsamma eljest anses så“som å Mästarens sida brutet och I ärlingen “deraf icke vidare förbunden; börande Ordfö - 31 Exp. XJtth Förslag till un A. SM/v.
N:0 353. “randen, vid So-cietetens nästinträffande sam“mankomst, samma Handling aflemna, att i “Societetens förvar qvarblifva.
Förmenar sedermera Mästaren eller Lärlingen , att contrac“tet, å andra sidan, icke blifvit nöjaktigt upp“fylldt, pröfve det Magistraten, och ege, om “så åstundas, samt förutan lagligt skadestånd, “i öfrigt Mästare, att blifva skiljd vid Lärling, “som ej uppfyllt hvad honom ålegat, samt Lär“ling, att blifva entledigad från Mästare, som “icke uppfyllt hvad på honom ankommit att ‘fullgöra, eller ock, om han vill qvarblifva, “att erhålla behörig tillsyn derå, att Mästaren “sitt åliggande fullgör.
Upptager
Mästaren i “lara fattiga barn, de der icke hafva Målsmän, “som om tid och vilkor kunna contract upp* “rätta, ege öfver dem föräldra-rätt, till dess “de uppnått myndiga.år, dock med rättighet “för den sålunda upptagne, att, vid 18 års ål* “der, blifva för Gesäll förklarad, om han visar “sig ega erforderlig skicklighet.
Öfver Lärlingarne ege Mästare lagligt Husbondevälde, “så vidt ej annorlunda är i contracten förbe“hållet; dock att han icke, utan uttryckligt “medgifvande i samma contract, må begagna “dem till andra göromål, än de handtverket “tillhörande.** 3* “Dör Mästare, medan Lärling i hans bröd “är, ege Lärlingen hålla sig till Enkan eller “Sterbhuset, om fullgörandet af hvad han sig “af Mästaren betingat, likasom Enkan eller “Sterb - Exp, Ut A. Förslag till rind.
N-.o 353. 33 “Sterbhuset, å sin sida, är obetaget, att, un“der sådana vilkor, samt med Lärlingens el“ler dess Målsmans begifvande, å annor Mä“stare öfverlåta rättighe!
Bn till Lärlingens bi“träde.
Kommer Mästare eller dess Sterbhus “på obestånd, så att förbindelsen å deras sida “ej kan fullgöras, Vände sig Lärlingen eller “hans Målsman till HandtVerks-Societeten, som “bör söka skaffa honom inträde hos annan Mä“stare, i det redan idkade, eller i brist deraf, “i annat handtverk.** 4‘ “Då den betingade lärotiden löpet till äh*‘da, innan Lärlingen uppnått deh ålder, vid “hvilken han, efter hvad i nästföljande Arti* “kel sägs, kan blifva till Gesäll antagen, vare “honom obetaget, att ortl lärans fortsättande, “under återstående tiden, med samme eller an“nor Mästare öfverenskomma, eller samma tid “till inhemtande af andra nyttiga ktinskapef “använda.“ 3 Ari.
Om Gesäller. $• 3* “Vid Gesällers antagande, förbindelser é* “mot sina Mästare, motsvarande rättigheter, “samt ansvarighet, derest de icke förse sig med “laga försvar och sysslosättning, skall, så vi“da icke annorlunda förbehålles, genom ser* “skilda contract, de der i sådant fall lända “till efterrättelse, föihållas efter TjenstehjonsBi/iung t. R. S:s É.rot. io:J« Sami. s Rand j IJi/Jt. 5 4 P,xp. Visit.
SJtrifv, N:o 335.
"stadgan; dock med de undantag, att de må» ‘‘ga städslas på halft år, att tidén till inträde "i och afflyttning ur tjenst blifver den i Jan.
"och den i Julii, att de ej måga i tjensten an"vändas till annat arbete, än det handtverk, "hvarå de Gesäll-Bref erhållit, att någon hus"aga å Gesäll ej må ega rum, utan påföljden "för hans felaktighet eller försummelse bestäm"mas efter Handtverks Societetens bepröfvande, “genom förlust af större eller mindre del af “lönen efter omständigheterna, eller, i händelse af fortfarande vårdlöshet, genom hans skil"jande ur tjensten, samt att uppsägningstiden "å ömse sidor bestämmes till tvänne månader "före flyttningstiden.
Ej måga contracten le"da till undantag från fiesälls skyldighet, att "sig med laga försvar förse; men derest Ge"säll, före afflyttningen från innehafd tjenst, "bevisligen icke förmått sig annan tjenst anskaffa, ege han dertill en månads rådrum från "afflyttningsdagen, samt vare jemväl berättigad, "att derunder resor företaga.
Medan Gesäll i "Mästarens tjenst stadd är, vare det honom för"budet att, utan dennes tillstånd, för egen räk"ning förfärdiga arbete åt någon annan."
Med afseende å detta allt, och då R.
St. hysa den öfvertygelse, att all den frihet i användandet af egen arbetsförmåga, som med Samhälls-ordning är förenlig, bör ega rum, såsom säkraste medlet att befrämja allmänt välstånd och förkofran, men att ändamålsenliga correctiv emot missbruket af denna frihet, till Samhällets skydd och säkerhet, jemväl äro Exp- Visit.
Förslag lill unn. ontrijv, i\:o a»j. oumbärliga, få hos E. K. Mit R.
St. i underdånighet anhålla, det stadgas måtte: 1:0 att alla de personer, hvilka, enligt 1 Art. 1 fj, i 18o5 års Lego-Stadga, jemförd med s i E. K.
M:ts Nådiga Förordning, den 3f Äng. 181g , äro såsom lösdrifvare att ante, måga, derest de i öfrigt ega god och klanderfri frägd, samt till Krigstjenst finnas dugliga, dertill förfallne anses och användas, men alt de, hvilka icke ega en sådan frägd, eller eljest finnas till Krigstjenst otjenlige, eller för brott blifvit dömda och straffade, eller gjort sig för vanartigt, liderligt och lättjefullt uppförande kända och således för Samhället äro vådliga, eller, ehuru arbetsföre, likväl sysslolöst kringstrukit och besvärat allmänheten med tiggande , måga till Correcti&nshus försändas; samt 2 to att of vanintagna af förslagen till IIandels-Ordning och till Förordning, angående Handtverkerien i Riket, må varda såsom tillägg till 1 Art. af Lego-Stadgan antagna, likväl med följande förändringar och tillägg: a) Uti 4 Art. 1 $. af Handels-Ordningen t att den tid af 14 dagar, efter förloppet! hvaraf contractet emellan den Handlande och Handels-Betjenten eller hans Målsman borde vara upprättadt och Handels-Societetens Ordförande tillställdt, måtte förlängas tili sexmånader, på det tillfälle må bteredas den Handlande att pröfva, huruvida Betjenten har anlag för det yrke han valt och i öfrigt visat sig hans förtroende värdig; me» att, i hShdelse contract, eft«r förflutna t mc månader, icke 3<3 Bxp.
Ulsk, Förslag till uncl, Skrifv.
N:o 351, varder uppgjordt, Lego-Stadgans föreskrifter än vidare, liksom under loppet af pröfvotiden, böra, i afseende på deras förhållande till hvarandra samt ömsesidiga rättigheter och skyldigbeter, tjena till efterättelse. b) Uti 2 Art. 2 §. af Förordningen, angående Handtverkerien i Riket; att likaledes, innan Mästare är skyldig upprätta contract med Lärling, den förre må ega sex månaders rådrum, till utrönande af den senares fallenhet för handteringen , och till bedömande i öfrigt, om han med Lärlingen ser sig belåten.
Rörande, i händelse contract derefter upprättas, Lärlingen få tillgodoräkna profmånaderne genom afdrag på den contraherade lärotiden, men deremot, och om contractet uteblifver, Lego Stadgan äq vidare, liksom under pröfvotiden, bestämma Mästares och Lärlings förhållanden till hvarandra, c) Uti 5 Art. 3 §. af samma Förordning; att Gesäller må städslas på minst fjerde* dels år , och att de, inom 8 dagar efter afFlyttqing ur en tjenst, böra förskaffa sig en annan.
Men skulle Gesäll, med Åldermans* och Embetshevis, gitta styrka, att han icke inom Staden kunnat tjenst erhålla, ege Kongl. Maj:ts Refallningshafvande eller Magistraten att honom pass meddela, för att resa till annan ort, samt dervid, med afseende på afståndet, bestämma en lämplig tid, högst en månad, inom hvilken den förpassade Gesällen bör hafva sig tjenst förskaffat; samt Exp. Etsk.
Förslag till ana.
N:o 353. 37 d) att, som den föreslagna Handtverks-Ordningen ännu icke är i sin helhet vorden Nådigst antagen och stadfästad , samt några Handtverks-Societeter för närvarande icke finnas, orden: “eller Embete/* såsom det enligt SkråOrdningen kallas, må tilläggas vid den i ofvanstående §.
§. förekommande benämningen: fiandtverks-Societet, Leso-Stadsan. - G * • O 4 Art.
Rikets Ständers uppmärksamhet har blifvit fästad vid nödvändigheten, att ett serskildt betyg borde af Husbonde utfärda* öfver TjenStehjons uppförande ifrån den tid, då Qrlofsgedeln gafs och till dess hjonet lemnade tjensten; och som erfarenheten visat, huruledes Tjenstehjon, för att tillvinna sig en fördelaktig Orlofssedel, iakttagit ett godt uppförande, intill dess den erhållits, inen sedermera öfverlemnat sig åt hvarjehanda vanarter, alltså hafva hos E. K. M:t R.
St. skolat i underdånighet anhålla, att följande tillägg i Lego-Stadgan kunde under 4 -Art.
& inflyta:
Husbonde vare pligtig ^ att ^ vid Legolijons flyttning ur hems tjenst j utfärda och hjonet tillställa ett serskildt betyg öfver dess förhållande, ifrån den tid då Orlof ssedeln gafs och till flyttningsdagen.
7 Art.
Efter granskning af de framställningar, som, i fråga om tiden för laga uppsägning, hos R. 38 Exp. Ut sk.
Förslag till vrid.
St. förekommit, hafva R.
St., som icke sakna grund för den farhåga, att en till tid oinskränkt uppsägningsrätt icke sällan skall rubba förtroendet H usbonde och Tjenstehjon emellan, minska det senares aktning för honom och försvaga dess nit för vården om hans interesse» , funnit nödigt, att en viss tid fastställdes, inom hvilken upp* sägning bör ega rum; och R.
St. få, i sådant afseende, underdånigst hemställa, att 7:de Art. 1 §. kunde erhålla följande lydelse; Vill Tjenstehjon skiljas 'vid Husbonde, sage upp tjenst en, dock icke tidigare än Tre, och icke senare än Två månader före Stämmodag.
Sker det ej; tjene yttermera till nästa Stärnmotid, för lika lön , som tillförene.
Likaledes ege Husbonde, dock icke tidigare än Tre, och icke senare än Tvä månader före Stämmodag, Tjenstehjon sitt uppsäga, om han dess tjenst ej längre åstundar.
Gör han det ej, behålle det till nästa Stämmodag, och gifve så stor lön, som förr.
Vare ock skyldig, att, senast fjorton dagar efter uppsägningen å någondera sidan.
Orlofssedel utfärda.
I sammanhang med pröfningen af en hos R.
St. väckt, men af dem utan afseende lemnad fråga om sättet att gö»ra innehållet af Lego-Stadgan allmännare bekant, hafva R.
St. fästat uppmärksamhet dervid, att, i öfverensstämmelse med g Art. 5 §, Lego-Stadgans årliga uppläsande från Predikstoiarne skulle upphöra, hvaremot E. K. M., uti Dess Nådiga Kungörelse den £2 April 1819, behagat förordna, att Exp. Zhsti.
Förslug lill arid.
N:o 353. 3g Stadgan hör med de förändringar och tillägg, som tid efter annan gjorde blifvit, jemte utdrag af de Lagrum och Författningar, hvarå den hänvisar, tvänne gånger om året, i Mars och September månader, från Predikstoiarne i Rikets Kyrkor allmänneligen kungöras; och få, vid ett sådant förhållande samt till undanrödjande af den motsägelse, som nu ligger i slutmeningen af Art:s 5 §, jemförd med högstbérörde senare .Nådiga Förordnande, R.
St. i underdånighet anhålla, att berörde mening må utgå, och i dess ställe en så lydande inflyta: hvarförutan Stadgan, med utdrag af de Lagrum och Författningar, hvarå den hänvisar, bör tvänne gånger om året, i Mars och September månader, från Predikstoiarne i Rikets Kyrkor allmänneligen kungöras.
Kungörelsen, angående Flyttningsliden för Tjenstehjon, den 22 April 181g.
I afseende på de så kallade fridagarna, för begagnande hvaraf E. K. M. uti nyssnämnde Nådiga Kungörelse tillika behagat föreskrifva tiden, hafva hos R.
St. frågor blifvit väckta, dels att det målte be^ro af en blifvande Husbonde, att bestämma tiden för åtnjutandet af friveckan, och dels att den icke bestämdt borde få vid flyttningstiden begagnas, utan vid den tid af året, hvarom Husbonde ksm med Tjenstehjon sitt öfverenskomma.