Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
xet, eller dem, af hwilka de warit lagligen walde och bcfullmäktigade, formligen mcddeladt,will det synas mig att, hwad sättet att komma till ändamälet, Canalens fullbordan, beträffar, lämpligast wore om nu församlade R.
Surs beslut icke ställdes i rak motsägelse till förra Ständers uppgifna förklarande.
Efter denna min ästgt af hwad ett och samma Folks, pä olika tider sammanträdande Representanter äga att emot hwarandra iakttaga, kan jag icke tänka mig annat motiv för det beslut som R.
St:r, i afseende pä Canalbyggnadens fortsättande, wid denna Riksdag redan fattat, än deras bestämda wilja att Canalen mä fullbordas, utan afseende pä Bolagets tillkännagifna oförmögenhet att sjelf dertill bidraga.
Jag har derföre icke kunnat instämma uti det förslag, som Utskottens pluralitet afgifwit.
Det framställer sig såsom ett formligt, emellan Staten och Bolaget ingänget contrakt, hwarwid Staten, likasom förr händt, kan komma att gä miste om filt egentliga nial, som är Canalens fullbordan.
Canalens fullbordan nemligen göres genom desta förslag beroende, först deraf, huruwida Bolaget finner sig kunna ingä i de wilker, hwilka i usta puncten -Lrtt. S. c. rk. och t!, bkifwit föreffrifne, samt sedan: huruwida Canalstyrelsen lagttager den sorgfällighet i förwaltningen, att Banco-Styrelsen undgär att, pa sätt i 4:de puncten Lrtt. p. föreskrifwes, läta inställa bidragets utbetalande.
Den stäende reparationsfond af 94,000 R:dr, som Staten skulle ätaga sig att för Bolagets räkning warda, nog ringa för ändamälct, i händelse den skulle fhlla hwad inkomsten af Canalfarten ej förniaddc ästadkomma, synes Ve t änkan den, N:o 2g.
xuv mig i en framtid kunna föranleda till ytterligare anspråk a Bolagets sida.
Den skillnad i belaningsrätt, som i 6:te puncten blifwiC förcflagen, emellan aktieägare som gjort ytterligare insats och de son, icke gjort den, syneS mig icke lämpligen af N.
Sttr böra göras.
Jag tillstyrker derföre att R.
St:r, utan att widare inläta sig med Bolaget, till Kongl. Majus disposition öfwerleMna den summa af 8.s5,334 R:dr, det redan utgångna förskottet inberäknadt, som anses erforderlig till Canalens fullbordan, med underdänig anhällan, det täcktes Kongl.
Majit uppdraga ät män, för hwilka Kongl.
Majit i detta afseende hyser förtroende, att leda arbetet, dock sä att segelfartens öppnande till östersjön mä utgöra egentliga syftemålet, och att andra i förslaget beräknade arbeten, nemligen bassinerne wid Mein och Söderköping, gräfningen wid Rödesund, jernbroarne pä Westgötha-linien och hamnbyggnaden wid Sjötorp endast sä wida mäge komma i fräga, att med wisthet kan föreses, det segelfartens öppnande till -östersjön kan med det beräknade anslaget werkställas.
Af Hr Friherre Lxrengxorten, och Hr Bilköpen Doct.
Hibelius:
Wid den af Utskotten uti 3:dje puncten af Betänkandet N:o 2Z gifne tillstyrkan: att medlen till Götha Canals fullbordande mäge bestämdt anwisas att utgä af de ännu odisponerade, ä Tabellen Tr». uppförde, tillgängar, fä wi ost reservera, och tro för wär del.
Utskotten hafwa bordt i stället för R.
St:r anmäla, att de wäl, efter noggrann inkomster och utgifter intill nästa XDVl Stats- och Banco-Utskottens Riksdag, funnit de förra tillräckliga att betacka de sednare, pä sätt bifogade Tabell Dr». upplyser; men att, dä häruti ingenting bör leuinas ät osäkerhet, R.
St:r, likasom mid nästförflutne Riksdag, mätte berättiga sina Fullmägtige uti Riksgälds-Contoiret, till hwilkas disposition Statens extra ordinarie inkomster öfwerlemnas, att, wid förefallande behof för de extra-ordinarie utgifter, R.
St:r nu kunna komma att pä Riksgälds-Contoiret anwisa, upptaga temporaira län i den mohn tillgängarne ej stulle finnas tillräcklige till desse behofs fyllande.
N:o 2^.
Stats- och Banco-Utffottens ullätande, i anledning af de utaf Hr Zanteson, inom W.
Vorgare-Ständet, samt Niksdags - Fullmagtigen ckuood better frän Öster göthlands Län, inom H. Bonde - Ståndet, afgifne, till Utssotten remitterade, memorialer, angäende företagande af en Jnspectionsresa ä Götha Canal, af wiste
Deputerade inom samtelige Riks-Ständen.
Af Motionairerne ar anfördt: att dä kännedomen ej mindre af Götha Canal-arbctet, än af de Landsorter, Canalcn genomgär, sannolikt för flere bland R.
St:r och synnerligast för deln, hwilka, hemma i andra Landsorter, ej Betänkande», N:o 2-f. XDVU warit i tillfälle att förut taga närmare kännedom härom, stulle blifwa af ett ej obetydligt interesse och nytta, när fräga nom det större bidragets anfläende till Canalens fullbordan förekom, anfago Motionairerne sig böra föreflä, att inom hwarje Srand wissa Ledamöter, till antal af t. ex. 6 eller 8, mätte utses, att företaga en besigtningsrefa till Götha Canal, hwilkcn besigtning
Hr Santeson ansett jemwäl kunna utan särdeles ökad kostnad eller tidsförlust utsträckas till Hjelmare Canal och Slusswerk, om resan ställdes ä ängfartyg till Arboga, derifrän landwägen till Sjötorp, sedermera öfwer hela Westgöthe, Canal-linien.
Wetter» och hela Östgötha Canalen lill Wenneberga, dit Canalen hittills bliswit utförd, samt, efter beseendet af det wid Söderköping päbörjade arbetet, landwägen till Norrköping, och slutligen derifrän med ängfartyg äter till huf wudstaden.
Desse motioner hafwa, enligt hwad de till Utskotten i sammanhang dermed remitterade anföranden utwisa, blifwit inom W.
Borgare-Ständct understödde af Hrr Xoreus, lessler och Vergelin, men bifall dertill bestridt inom samma Ständ, af Hrr Leherman, blelsingins och Nattsson, samt inom H. Bonde-Ständet, af Niksd.fullmägtige ^ncl.
Danielsson frän Elfsborgs Län, ^nclers Anckersson frän Hyppinge af östergöthlands
Län, ^näers Dersson frän samma Län, lM» Nansson frän Malmöhus Län och Dars sndersson frän Skaraborgs Län.
Hvarförutan Hrr Dangenberg och Danckegren fästat uppmärksamheten derä, att om besigtning koinme att ega rum ä Götha och Hjelmare Canal och Slusswerk, kunde ock, i förening dermed.
Södertelje Canal och Slusswerk besigtiga^ till utrönande huruwida ej äfwen denna Canal XLVIII Stats- och B:co-Utfk. Bet., N:o 24. och Slusiwcrks-byggnad wore förtjent af »agot ytterligare anflag frän Statens sida, hwaraf densamma wore i yttersta behof.
Dä e! allenast ärstiden nu mera lägger hinder i wägen för utförandet af en sä beskaffad besigtnings-refa, svin den af Motionairerne föreflagne, tilan ock ändainälct derrned ställe förfelas, sedan fragan vin det hnfwudsakliga bidraget till Canalens fullbordan nu koniinit under R.
St:rs pröfning, fä lltstotten, ined äberopande r öfrigt af de äsigtcr, efter hwilka hufwudfrägan blifwit af lltstotten bedvald, härmedelst tillstyrka: att ifrägawarande förslag mätte utan widare afseende lemnäs.
Den 28 Nvv. 1829.
Stats- och Banco-Utfk. Bet., Nw 26. XI.IX N:o 28.
Stats- och Banco-Utffottens
Utlåtande i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Ncmitz af den 19 November >828 uppå Directionens wid Södertelge Canal och Slutzwerk underd. ansökning om fortfarande understöd af allmanna medel för Canal-Bolaget.
Berörde till Stats-Utstottet remitterade ansökning är af följande lydelse:
I djupaste underdänighct wägar Bolaget för Södertelge Canal och Slusiwerk, genom undertecknade dertill befullmägtigade Ordförande och Ledamöter i Dircctionen, till Eders Kongl.
Maj:t öfwerlemna en undcrdänig anmälan om detta Canal-Wcrks nuwarande tillständ, samt nedkalla Eders Maj:ts Nädiga uppmärkfamhet uppä den belägenhet, hwari Bolaget för det närwarande sig befinner.
Efter det Södertelge Canal är >819 blifwit bragdt sä längt, att segelfart kunde börjas, fann Bolaget, att likwal betydliga kostnader annu atcrstodo, för att gifwa den det fullfärdiga stick, att dest waraktighet och fcglationens obehindradt gäng med säkerhet kunde päräknas.
De däwarande iitsigtcrne för handeln och sjöfarten tycktes snarare hota med dest aftagande än lofwa hastig tillwext.
Pä Bolagets wägnar wägade derföre desi Direction och Revisorer, att är -828 för Eders Maj:t i undcrdänighet an . / 4 I.
Stats- och Banco-Utfkottens mäla Canal-Werkets tillstånd och Bolagets nndcrdäniga anhållan att antingen fä öfwerlemna Canalen och Slusswerket till Staten, emot en pä öfwercnsfomniclsc beroende skälig ersättning till Bolaget, svin detta nyttiga Werk grundlagt och utfört; eller ock att hugnas med fädant understöd, att Canalen mätte kunna för sitt nyttiga ändaniäl i framtiden underhällas och Bolaget njuta billig ränta ä sina i och f»r Canalarbetet utgifne penningar.
Denna skrift täcktes Eders Maj:t i näder meddela Rikets dä församlade Ständers Stats-Utstott, uppä hwars tillstyrkan Rikets Ständer beflöto; "'att, ehuru af flere anledningar någon inlösen och fortsatt förwaltning för allmän räkning af Canal-Werket icke kunde komina i fräga, Bolags-Znteressenterne, svin icke allenast fullständigt uppfyllt alla ätagne skyldigheter, utan ock genom betydliga bidrag dcrutöfwcr ädagalagt ett särdeles bcrömwärdt patriotiskt nit, till utförande af det arbete, hwartill de sig förenat, utan att för sine penningar hafwa henitat afkomst, gjort sig förtjente att med ytterligare allmänt understöd biträdas, till arbetets fullbordande."
"Rikets Ständer funno alltfä det lämpligaste understöd, som dä kunde Bolaget förunnas, wara, att intill nästa Riksdag icke nägon Ränte-eller Capital-afbetalning, ä Bolagets skuld till Deras Bank, skulle fordras.
Men beträffande äter de anslag af allmänna medel, som wero nödige att bewilja till förmän för Canal-Werket, hwars behöriga fullkomnande och underhäll Rikets Stander anfägo wara af högsta wigt; funno de i bctragtande deraf, att Canalen ej kunde anses fullbordad, och nied särdeles afseende pä de stora uppoffringar Bolaget gjort, sig böra bewilja ett ärligt anslag af i5,ooo N:dr B:co, att ifrän och med äret 1824 till och ined äret 1828 utgä, emot skyldighet ä Bolagets sida, att till denna tiden hafwa bragt Canalen i fullkomligt färdigt stick." Betänkande», N:o?5.
Detta är ock af Bolaget fullgjordt.
Genom ett enkelt och hushällfamt administrations-fätt och den största uppmärksamhet pä alla fädane arbeten, som till Canalens fullkomliga färdiggörande erfordrats, och hwartill intet annat synes ätersiä, än att till Canalfartens lättande inrätta en dragwäg för hästar, hwilken angelägenhet redan warit föremal för Dircctionens öfwerläggning, och fou, den hoppas nästa är stall kunna begagnas, har det lyckats att uppfylla Rikets Ständers afsigt; och Directioncn kan nu hafwa näden anmäla, i följd af de refultater som redan wisst sig af dessa arbeten, äfwcn der hwarcst canalwäggarnes höjd i en lös jordmän tycktes göra deras beständ osäkert, att Södertelge Canal för det närwarande är i fullkomligt färdigt stick.
Men ej utan bekymmer mötser Bolaget den belägenhet, hwari det skulle försättas, om det af Eders Kongl. Maj:t och Rikets Ständer hädanefter lenmades till sitt öde: och det hoppas, att det mä anses som ett nit för det allmänna, men icke säfom egennytta, dä det öppet framställer sin fruktan för omöjligheten, att ännu nägon tid kunna med de för seglationen inflytande afgifter underhälla Canalen.
— Dess belägenhet i en lös, sandig jordmän genom betydliga höjder, af lösa jordlager bcstäcnde, fordrar cn längre tid för Canalwäggarnes befästande, hwilket blott genom artificiel» ätgärder kan nägot pästyndaS, men mäste grundas pä jordlagrens efterhand skeende wittling och antagande »växtlighet.
Under tiden bora alla förefallande ras och utflytningar, hastigt och således oftast nied dryga kostnader iständfattas, pä det seglationen icke mä hindras.
Afgifterne äter kunna af flere stäk icke fastställas si? höga son, i Bolagets Privilegium blifwit tillätet, ncmligcm I.II St a ts - o ch B anco - ut sk o t tens ända till ! procent af waniwärdet.
Ett sådant uppbördssätts swärighet har icke warit enda grunden hwarföre man heldre walt en afgift pä lästetalet, fastän en sädan icke kan blifwa pä längt när sä lönande för Canal-Werket.
Erfarenheten, att man ännu i följd af längsanima omsättningsbruk och widhängande af gamla wanor icke wid sjötransporter wärderar tids-winsten sä mycket som den eljest förljenar; samt att de Städer, som af Södertelge Canalfart skulle draga en betydlig fördel, om de sig deraf med full drift begagnade, likwäl ännu icke pätänkt nägra de nödwändigaste wilkoren för en liflig och säker sjötransport, nemligen:
Hamnars förbättring, Lastageplatsen anordnande, Magasiners uppförande m. m., bewisade, att Bolaget icke ännu bordt afse sin egen fördel, utan blott söka att befordra det allmännas, derigenom att Canalen, besia swärigheter vagtadt, blef sä fördelagtig att begagnas, sä att handel och näringar kunde börja att deraf draga nytta.
Detta desi ändamål har ock wunnits.
Under desia 5 är har antalet af Fartyg warit i tillwäxande, nemligen:
Bätar.
Canal-afgist.
Är 1824 ..... 709 451 2,654! ro. — — 1826 ..... 735 400 2,619: 20. 8. — 1826 ..... 882 445 3,082: 47. 4- — 1827 ..... 828 377 2,854: 4- — — 1828 till September rnänads flut .... 727 164 2,586 : 4b. 4- Emedlertid Lr det Bolaget, sorn ensamt mäste widkännas förlusten emellan denna läga uppbörd och den, joni, i enlighet med desi Privilegium, skulle tillkomma genom waruprocenten.
Betänkanden, N:o 25.
Directionen har wisierligen sökt, att, hwad Stockholms Stad beträffar, fästa desi styrelses uppmärksamhet pä behofwet af bättre inrättningar ät Mälaresidan, för lastning och lösning m. m.
Men, sa länge staden icke inser den fördel, som skulle för desi handel beredas genom södra Slussens förbättrande och bringande till sädane dimensioner, att lika djupgäende Fartyg med dem, som passera Södertelge Canal, kunna derigenom slussas in och utur Mälaren, lära ej heller nägra förändringar medelst bättre hamns, lasibryggors och magasiners samt en tillräcklig wags inrättande ät Mälaresidan wara att päräkna.
Det är icke utan, att, hwad Canalen beträffar, desia sednare omständigheter i framtiden blifwa af minskad betydenhet, om Eders Majit Nädigst täckes förunna Södertelge stad de af staden sökte Stapelstads-rättigheter; men
Directionen anser för sin pligt, att i underdånighet omnämna förhällandet, enär det torde wara af wigt bäde för hufwudstaden och flera andra orters nu wanliga waru-omsättning, sjöfart och fraktbruk.
Af detta allt torde Eders Majit nädigst inhämta, att Södertelge Canals tillständ nästkommande är är följande:
Ett Actic-Capital af 55g,000 R:dr utan afkomst, således tillintctgjordt.
En Canal, sorn fordrar under första ären ett större underhäll än de afgifter, som kunna päläggas canal-farten, och således fordrar ökade uppoffringar.
Denna cominunication skulle alltsä förfalla och medföra den förlust, att ej endast alla de medel, som Staten lillskjmit, »tan wcrkan gä förlorade, utan ock att de Provinccr omkring Mälaren, som nu begynt att tillwänja sig I.IV Stats- och Vanco-Ut skottens andra waruomsättnings-förhällanden
Ln de förut wanligc, mäste ätergä till deni och dcrwid underkastas känbara lidanden.
Dä allt detta icke kunnat af Bolaget förutses; dä dct uppoffrat mängdubbclt större Capital än enligt planen älcgat detsamma, till följd af de förändringar i första kostnadsförflaget, som den efter är 1808 inträffade Myntförsämring, de under arbetsären stigande warupris och arbetslöner, samt de oförutsedde swärigheter wid arbetet hafwa medfört; dä det i följd af eget nit för det allmänna och såsom en billig wederkänfla för de understöd Eders Majit och Rikets Ständer hittills bewiljat Canalen, icke ansett ffg böra begagna sig af de högre canak-afgiftcr, som dest Privilegium tillerkänner detsamma; dä, oagtadt de ringa canalumgälderne.
Sjöfarande dels af owana och fördomar, dels till följd as ännu icke wid handelsplatserne widtagne anstalter för deras beqwämlighet, underläta att begagna canalen, men detta förhällande med tiden torde kunna förändras, och dä slutligen det är högsta sannolikhet, att om någonsin Canal-inrättningar i Swerige stola för framtiden löna deras anläggning genom betydliga fördelar ät det allmänna, torde Södertelge Canal, som hwarje är ädagalagt dest förmänliga werkan särdeles pä den inre rörelsen', icke intaga det nedersta rummet; sä wäga wi i djupaste underdänighet anhälla, att Eders Majit mätte täckas fästa sin Nädiga blick pä detta Canal-Dolags tillständ, och ännu nägon tid med Statsmedlen understödja detsamma, sä att det mätte hafwa en billig afkomst af sine medel och kunna underhälla Canalen, genom afsättandet af en Fond för dest underhäll.
Bolaget har af de sedan sista Riksdag erhällne allmänna medel besparat 12,114 R:dr 28 st. 6 r:st B:co, för att B c tänk anden, N:o 25. dertill hällas i bcredstap, och en sädan ätgärd torde fortfarande wara nödig, om ändamälet stall winnås.
Nädigste Konung!
Eders Majits ömma omwärdnad för handeln och näringarne.
Eders Majits deltagande i allt hwad rörer lidande undersåtare, ingjuta hos Södertelge Canal-Bolag den förtröstan, att Eders Majit stall med näd omfatta detsamma, och att i händelse Eders Majit af de wanlige för dylike ändamäl anslagnc Statsmedel icke nu skulle kiruna näset dertill nädigst disponera, Rikets Ständer med wälwilja stola bidraga till ett Canalwerks bibchättande, som, af stor framtida nytta, utgjort ett mäl för flere Regcnters uppmärksamhet och under Eders Majits Regering blifwit lyckligt fullandadt.
Directionen framhärdar med djupaste wördnad, trohet och nit, Stormägtigstc Allernädigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts Underdänigstc trvpligtlgile Tjenare och Undersätare K. D. M. ^ob. Ili.
Stockholm den 4 Ortober 1828.
Stats- och Banco-Utskottens Sedan Stats-Utskottet, i anseende till denna ansökans likartade beskaffenhet nied flere af förenade Utskotten handlagde frägor, ansett densamma böra inom sammansatte Utskotten till pröfning upptagas, hafwa Utskotten, med flöd af 43 §.
Riksdags-Ordningen, tagit ifrägawarande amne uti gemensamt öfwcrwägande; och enär, enligt Canal-Directionens uti ofwanintagne underd. ansökning gjorde anmälan.
Södertelge Canal, oagtadt de betydligare utgifter, som under Byggnadsären egt rum, nu mera upphört, likwäl, i anseende till desi belägenhet i en lös och sandig jordman, ännu under en längre tid, och intill desi Canalwäggarne hunnit efter hand befästas, synes med wiffhet kräfwa drpgare kostnader, till ett erforderligt hastigt isiändsattandc af de under tiden inträffande ras och utflytningar, sä wida ej fcglationen stall hindras, men en till den grad lifwad rörelse ä samma Canal, att de dertill nödiga dryga underhälls-kostnader skulle kunna genom Canalafgifterne betäckas, för det närwarande, af de flere utaf
Directionen anförde stäk, icke kan päräknas; hafwa Utskotten, öfwertygade om fördelarne af denna Canal för allmänna rörelsen, till undwikande af de swära olägenheter, det skulle »nedföra, om efter de ä Bolagets sida gjorde stora uppoffringar, detsamma skulle finna sig urständsatt, att bestrida de under första ärcn oundwiklige underhälls-kostnader, samt till följd deraf läta Carlestén förfalla, ansett sig böra härmedelst föreslä R.
St:r: att nu, i ett för allt, bewilja 3o,noo R:dr, att af Riksgälds-Contoiret till Södertelge Canal-Bolag utbetalas, under wilker, att häraf icke nägon utdelning fär ste till Actie-ägarne, utan att denna summa stall afsättas säsom fond för Canalcns underhäll, samt Bo - Betänk anden, N.o 25.
I.VH laget derjemte sig förbinda, att Canalen allt framgent underhälla, och oförstingradt bibehälla de för Canalfarten nödige inventarier.
Nägre Ledamöters särstilde meningar bifogas.
Den 28 November 182g.
Af Herr Grefwe v. 8clnveiin, U.; I händelse R.
St:r stulle wilja bifalla Utskottens förslag, tillstyrker jag, att i likhet med hwad i afseende pä reparationsfonden för Götha Canal blifwit föreslaget, hertvid mä göras det förbehäll, att reparations-fonden förblifwcr innestäende i NiksGälds-Contoiret mot ränta, intilldest behofwet af dest anwändande uppstär Friherre LpienZpoi tKn och Prosten ^orslinst hafwa uti denna reservation sig förenat.
D. Fullmägtigcn Nils 8t> incklunst frän WesterNorrlands
Dä H.
Stats- och Banco-Utstotten, i Betänkande N:o 25, bewiljat ett anslag till Södertelge Canal af 3o,ooc> R:dr B:co, fär jag mig deremot reservera pä följande grunder:
När Utstotts-Lcdamoten saknar emot Ständs-Lcdamoten fördelen af Protocollets wittncöbörd, är jag twungen att säfom Ledamot uti H. Stats- och Banco-Utstotten, Medlem frän Hederwärda Bonde-Ständet, begagna den enda utwäg jag äger, Reservations-rätten.
H. Stats-Utskottet enskildt och sammansätta Statsvch Banco-Utstotten tillsammans hafwa under detta Nils - l^Vlll Stats- och Vanco-Utfkottcns rnöte gjort här sig kändc för de» frikostighet, nied tillstyrkande af hwarjc »löjligt anslag, att, utan att dela krämare-asigcen af päräknad »edprlitiiing hos Nefpective RiksStändcii, alla wanlige tillgångar hos den skattdragande mäste anses redan wara medtagnc.
Dä det oagtadt förcläggeö Nefpective Niks-Ständen detta ripa förslag till ökade statte-bidrag, begagnar jag tillfället att, medelst förklarande af mitt ogillande häraf, göra mitt namn rättwifa inför Nefpective NikS-Ständcn, och den opinion, som numera tror sig ej kunna frukta nog af wär lättsinnighet i statte-wäg.
I Södertelje Canal-Volags af Kongl. Majit
Nädigst remitterade undcrd. ansökning heter det, att Bolaget uppoffrat mångdubbelt större Capital, än enligt Plan älcgat detsamma, hwarföre om widare allmänt understöd anhällcs.
Att orda något om detta och dylika den undcrd. strifwelfcns motiverade stal, more att misikänna de Nefpective Niks-Ständcns och deras, som dem constituera, omdöme och sjelfpröfning, eller att wäcka den tankan om mig, att jag tilltrodde mig ensam äfwen den enfalldigaste slutkonst och omdöme.
Dä Canalarbctct är fullfärdigt, det Bolaget äfwen! den undcrd. strifwelfen erkännt, och af de derföre till fullbordande sista Riksdagen anslagne i5,ooo R:dr Banco ärligen ännu finnas bcfxarde och oanwände ej mindre än ,2,-. >4 R:dr 28 si. 6 rst.
B:co, sä torde desie, jämte Canal-afgifterne, hwilka, i den mohn Canalen är till något nyttig, böra wara bctydeliga, kunna helt och hället, ätininstonc tills widare, betacka de för underhället nödige omkostnader.
Skulle dä ä actie-capitalct ej utfalla nägon, ätminstone större, ränte-winst, sä lärer wäl
Dircctioncn gcnoni dcn i un - Bc tänka» den, N:o 25. derd. ansökningen ädagalagde wälwilja för Bolaget, af cgct arftvode kunna eftergifwa hwad detta öfwcrstiger egentliga bcfwäret.
Af H. Prästc-Ständct, som närmast är i tillfälle att känna det tillständ font äger rum pä landsbygden, önstar jag ett sannfärdigt bedömande om landet behöfwer lindring i sine skattebördor, eller om sörhöjning är werksiällbar, och de weta tillika wisit, att wid hwarje bestattning stannar drygare delen pä de förut redan för högt beskattade. Wid hwarje bestattning hemställer jag isynnerhet behofwet och skälen för Utskottens tillstyrkande, hwilka wid detta tillfälle äro inga andra än considerationer med enskilde och ej rättsgrund; och dä pä fä sätt tillgär med Statens medel, sä anser jag, att de ej wederbörligen wärdas.
Slutligen och ! allmänhet, dä R.
St:r enwäldigt äga och utöfwa beskattnings-rätten, anhäller jag wördfamt om fog i bruket häraf. Wär Regering har uppburit swära förewitclfer för wär utarmande och tryckta ställning och belägenhet, och wi äro de, som bestämma den.
Jag skulle tro, att Regeringen, »red samma rätt som Ständcrnc, af mera aktning för opinionen, aldrig, aldrig skulle hafwa lagt sä tunga bördor pä skattdragande som Ständer fjelfwe; ty dä Regeringen sjelf ägde mindre fördel af de statler, än ära af Landets wälmäga, sä pälägga Ständerna tyngder antingen direcla eller indirekta, som större delen ej känna, och dem mänga sedan under namn af förhöjda Löner och nödiga behofwer dela sig emellan.
Riksdagsrullniägtige Ain Anckersson frän Westcräs Läll, k?ellr iUelwssou frän Drebro Län, 1'ellr Olusson frän lllX Stats-, B:co- samt A. Besw. o. Ekon.
Län, Lai-1 NeeAman frän Gefleborgs
Wi förena osi uti den af Riksdagsfullmägtigcn siil^ Ltlinälunfl nu afgifnc reservation.
Af Hr Kammarherren Ilo5enk>I»6, L.:
Dä man af Riksdagsmannen LttinlNnnclz reservation ffulle kunna draga den slutsats, att Directionen öfwer Södertelge Canal uppburit stora arfwodcn, anser jag mig böra bifoga den upplysning, att mcdleinniarne af denna
Direktion aldrig ätnjutit annat arfwode än ioo N:dr, ersättning för sina resor, och att den särskildta lön en medlem af
Directionen ätnjuter af 4«o R:dr, af honom uppbäres i och för desi särskild! a befattning, att söra dagliga öfwerinseendet pä stället, öfwer sa wäl arbeten, penningeförwaltning, soni inträffande klagomäl af de trafikerande.