Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti Bankens räkenskaper upptagas de större sedlarne eller de, som lyda å valörerne från och med 16
R:dr 32 sk. till och med 500 R:dr efter stycketal med nummer och datum; men de smärre sedlarne, hvartill räknas de som lyda å mindre valör än 10 R:dr 32 sk., endast till antal och summa, dock hvarje valör särskildt; Och iakttages att sedlar, som tid efter annan i Bankens kassor inkomma och icke befinnas förslitna, skola till utvexling åter begagnas samt att desamma således ej varda annullerade och i räkenskaperna afförda, förr än de, i följd af nötning, äro till vidare gångbarhet bland allmänheten otj enliga.
Hnnko- i '.'sk&t/ets.
Mamorial, .V» SI. {55 §. ti Alla sedlar, soiuj. frän Banken utgifva.? skola vara onderskrifna af 2:ne detta Verks tjenstemän.* (Se U3Ö Oförändrad.) 22: o. I afseende pä granskningen af förslitna och bristfälliga sedlar af 3 oell 2 lirclrs valören, äldre sorten, samt 10, 12, 8. 14, och 10 skillingnr, hvilka till Banken inlevereras eller, hvad skillings-sedlarne angar, till utbyta företes. kommer »let att herö af konimissariernes i Sedel-kontoret urskiljning och uppmärksamhet att icke, ä ena sidan, genom för långt sträckt eltergifvenhet, hvaijehanda svekfulla företag och försök till enfaldiges förvillande mätte underlättas och befordras, eller Banken tillskyndas förlust medelst dubbel inlösen af en och samma sedel, men sedel-innehafvarens billiga anspråk icke eller, å andra sidan, genom öfverdrifven stränghet vid granskningen må blifva åsidosatta; Börande i sådant afseende, såsom allmänna grunder, gälla och iakttagas: l:o att en sedel antingen må blifva till fulla värdet antagen eller ock hel och hållen kasseras; 2:o att den fjerdedel, nedantill åt höger, hvarå namnteekningarne befinnas och hvilken, genom olikheten i det så kallade lina trycket, utvisar, ensam för sig. sedelns rätta valör, inlöses, då denna fjerdedel är fullständig och sammanhängande, utan att afseende göres å de stycken af andra sedlar, som dervid må finnas bifogade; 3:o att, om på denna fjerdedel, antingen båda namnen eller lina trycket 16 Banko- Utskottets Memorial, N:o 81. saknas, elier om delar af någotdera eller af deni alla blifvit från det qvarvarande skiljda oell icke kunna företes, sedeln likafullt är antaglig, enligt sin rätta valör, så vida då det öfriga af en sådan sedel eller åtminstone det återstående af dess nedre hälft är "helt och hållet sammanhängande; 4:o att deremot sådana hopfogade ofullständiga bitar, af hvilka ingendera för sig är inlösningsbar, ej kunna genom blotta sammanklistringen vinna ett eljest saknadt värde och på sådan grund ovilkorligen måste kasseras.
Och bör, vid tillämpningen af dessa stadganden, för öfrigt ej lemnäs utan uppmärksamhet, huruvida af en sedels utseende och beskaffenhet skulle kunna förmodas, att den antingen med föresats blifvit stympad, för att på ett svekfullt sätt bereda vinst genom dubbel inlösen, eller ock visar sig, att det ofullständiga skick, hvari den befinnes, blifvit endast genom tillfälliga händelser eller nötning förorsakadt; så att, i förra fallet, ett strängare, men i det sednare ett lindrigare behandlingssätt må kunna ega rum.
Göras åter hos Under-styrelsen eller Fullmäktige ansökningar om ersättning för sådana sedlar, hvilka genom olyckshändelser blifvit till den grad stympade och skadade, att deras infriande icke kan, enligt ofvanintagna grunder, medgifvas, så att bifall eller afslag beror icke af sjelfva sedlarnes granskning, utan på undersökning och pröfning af särskilda skäl och omständigheter; - Banko-UtskoUels Memorial, S:o 81. 17 (S* 137 §.
(Se 138 §.
Oförändrad.) m. Ml R. SI.
Frel. 1853 $ 1854. heter; då skola dylika ansökningar hvila till en kommande Riksdag och till Banko-Utskottets afgörande öfverlemnas. 23:o.
Vid inlösning af Bankens i §(133) uppräknade sedelslag förfares, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse af den 5 Mars 1836. 24:o.
Till befordrande af förslitna sedlars utbyte i landsorterna mot silfvermynt af och | R:dr valör samt nya sedlar å 32 sk. och 2 R:dr består Banken hädanefter, som hittills, i allmänhet och i ett för allt, i procent, men, hvad Götheborgs och Bohus län särskildt beträffar, «. procent å de summor, hvilka till utvexling blifva, genom länens styrelser, emot behörig säkerhet såsom förskott reqvirerade; hvaijemte de personer, hvilka erhålla uppdrag att i landsorterne ombesörja invexling af förslitna Banko-sedlar, dels enligt Kongl. Maj:ts, uppå Rikets Ständers anhållan, i Nåder meddelade tillåtelse, komma att för vexlingsmedlens fram- och återsändande njuta portofrihet, under den kontroll mot missbruk, som Öfver-post-direktörs-embetet eger föreskrifva; dels ock äro berättigade att, sedan till Banken blifvit återlevereradt minst hälften af ett erhållet vexlingsförskott, hvilket ej får öfverstiga 5,000 R:dr, erhålla ytterligare vexlings-förskott mot presterande af behörig säkerhet för det befi Sami. 1 A/d. 34 Haft. 3 18 Banko-1 '/skottets Memorial; X:o SJ.
Jemför 1.39 §:
VM Låne-kontoren i Götheborg och Malmö invexlas gamla sedlar, frun och med 8 sk. till och med 3 R:drs valör, mot silfvermynt af och i R:dr samt nya sedlar å 32 sk. och 2 R:dr, under iakttagande af de föreskrifter, sorn äro elier varda meddelade.
På enahanda vilkor, soia äro stadgade i afseende å vexlings-förskott till nyssnämnde Låne-kontor, eger L "uic - lopp, som ånyo reqvireras; dock eger Under-styrelsen icke att af sistnämnda belopp ut assignera mera, än högst skillnaden emellan det oredovista vexlings-förskottet och den stadgade högsta förskotts-summan, ej eiler ätt återstoden af det reqvirerade ytterligar# beloppet utgifva förr, än de äldre oredovisade forskotts-medlen blifvit till Banken inlevererade.
Vexlings-remisserne komma hädanefter att direkte från Banken afsända* och till densamma ingå; egande Fullmäktige att till den person, som af dem utses att besörja de med berörde remissers afsändning och emottagande förenade göromål, anvisa något lämpligt arfvode, hvilket Fullmäktige, under fästadt afseende å göromålen* mängd, hafva att årligen bestämma.
Den till befrämjande af förslit na småsedlars utbyte i landsorterne. genom Kongl. Maj:ts
Nådiga bref till Dess och Rikets Stats-kontor des 22 Maj 1819, vidtagna anstalt kommer In vidare att fortfara.. 2o:o.
Under iakttagande af de föreskrifter, som äro eller varda meddelade, invexlas vid Låne-kontoren i Götheborg, Malmö och 'Wisby ej allenast gamla sedlar från och med 8 sk. till och med 3 Rrdrs valör, än äfven förslitna, sedlar å 32 sk. och 2 R:dr på färgadt papper, emot nva sedlar å sistnämnde 2:ne valörer -amf. silfvermynt af xV och x !■<( . 1/ftka/tJ/i Memorial, AVw 81.
19 kontoret i YVRby att begagna dylikt förskott tili belopp ‘Af ii.000 R;dr. F. o Algärda', i följd of Rikets Stunders beslut om förändring af allmänna räknesättet för penningar, äfvensom lill utmyntning af silfver och koppar. 26:o.
Vid innevarande Riksdag hafva Ri-.- ket'
Ständer beslutat, bland annat, alt-, nied fastställande af räkne-enheten till värdet af en fjerdedels Riksdaler silfver, enligt Mynt-ordningen den 9 Maj 1835, denna räkne-enhet, motsvarande En Riksdaler Riksgäld eller 32 sk.
Banko, skall benämnas Riksdaler R iksmyntf att räkne-enheten skall indelas i 100 lika delar, benämnde Öre, deraf alltså • hvar och en i värde motsvarar 1 r:st silfver, eller 3 tsq rist Banko, ■eller 5 rss rist Riksgäld, eller nära en half skilling sistnämnde mynt; •att, efter det nya' systemets verkställighet, all offentlig räkenskap skall töras i två kolumner: Riksdaler Riksmynt och Öre, med undvikande af alla brutna tal, så att hvad som endast uppgår till halft öre eller derunder uteslutes, men, då det stiger derutöfver, utföres för ett öre; samt att det nya räknesättet må träda i verkställighet från och med början af år 1856.
För den händelse, att Rikets Ständer» i detta ämne vidtagna beslut varder T af Kongl. Majit i Nåder gilladt, kom - 20
Banko- Vink okets Memorial\
N:o 8i. ma följande silfvermyot, alla af 12- lödig halt, att präglas, nemi.:
Ett st om 4 R:dr Riksmynt eller 400 öre
Jt 77 77 50 n
» 7f rt 77 l ¥ 77 77 77 25 71
T* 77 77 77 10 71
Och hafva Rikets Ständer härförntan, för egen del, förordnat: a) att, vid tillämpningen af det nya räknesättet, Rikets Ständers Bank skall utgifva sedlar, att med silfver inlösas, å nedannäninde valörer nemi.: å 1 R:dr Riksmynt, att inlösas med 2 ort 12-lödigt myntadt silfver. t 5 X d:o — — 10 » d:o d:o a 10 V d:o — — 20 d:o d:o a 50 a d:o — — 100 a d:o d:o a 100 » d:o — — 200 d:o d:o » 500 » d:o _ _ 1,000 d:o d:o a 1,000 * d:« — — 2,000 d:o d:o b) att texten å dessa sedlar bör lyda som följer: Sveriges Rikes Ständers.
Bank inlöser vid anfordran denna sedel å Riksdaler 00 Riksmynt med 00 ort 12-lödigt myntadt silfver.
Börande derjemteLagen emotBankosedlars efterapning och förfalskning samt den deruti tillika stadgade belöning för upptäckandet af sådant brott, å sedeln åberopas; c) att de högre sedel-valörerne, eller de från och med 50 Riksdaler Riks - Banko-Ut,ikottet* Memorial, N:o St - 1t mynt och derutöfver, skola i Bankens räkenskaper specificeras; hvaremot sedlarne under 50 R:dr Riksmynt i räkenskaperne bokföras endast till antal och summa, dock hvarje valör särskildt; samt d) att sedlarne skola vara underskrifna af 2:ne detta verks tjenstemän; och öfverlemnas för öfrigt åt Fullmäktige, att besluta och till efterrättelse fastställa de förändringar i systemet för tillverkning af Bankens sedlar, som i följd häraf blifva erforderliga samt att vidtaga och af Bankens medel låta bekosta alla härmed gemenskap egande åtgärder, under iakttagande, att, vid bestämmandet af de nya sedlarnes utseende, format och öfriga beskaffenhet, Bänkens fördel och säkerhet, i förening med allmänhetens beqvämlighet, i möjligaste måtto befrämjas.
R eservationer:
Emot Utskottets förslag i 26:te punkten: l:o.
Litt. a) angående de nya sedlarnes valörer:
Af hr doktor Björkman, som ansåg, att Utekottet, i sitt förslag till d« nya sedel-valörerna i Riksmynt, äfven bordt upptaga valören 3 Riksdaler, svarande emot nuvarande 2R:dr Banko; enär eljest, i den händelse att detta Utskottets förslag skulle blifva Rikets Ständers beslut, antingen allmänheten, sorn u Banko-Ulskoilets Memorial, X:u 81. väl alltidlömkar att i den daglig* rörelsen få behålla' .sedelmynt, bomme att sahna erforderligt behof af småsedlar, eller
Riksbanken blefve alltför mycket betungad med lifgifvande af milliontal sadiar af endast 1 R:drs valör.
Med hr doktor Björkman hafva hr biskop Bergman och hr fabrikören Hesselgren sig förenat.
O 0 * Af hr fabrikören simberg: »Om det är en sanning, bekräftad både af erfarenhet och eftertanke, att ju mera'silfver i den allmänna rörelsen cirkulerar, desto bättre är realisationen betryggad, eller med andra ord ju mindi* sedlar (skuld-lbrbindelser) Banken har utelöpande, desto mindre behof har dea af inneliggande valuta; så följer ock deraf, att ett utbyte af silfver mot sedlar, särdeles i den hvardaglig* omsättningen, måste vara ett af de förnämsta medlen till förekommande af de skakningar uti Bank- och Mynt-väsendet, de angrepp på egaude-rätten, hvarpå vår historia har endast alltför många och sorgliga exempel.
I motsats till denna sanning har Högloll.
Utskottet nu tillstyrkt Rikets Ständer att, äfven efter decim al-systemets införande, besluta utgifvand* af kredit-sedlar lydande å en Riksdaler Riksmynt, hvarigenom minoritetens mening, att minsta sedel-valören borde blifva 5 R:dr s. m., underkändes.
Uti denna tillstyrkan har jag ej kunnat deltaga.
De skäl, sorn majoriteten för sin mening anfört, äro förnämligast: a) Sedlarnes större beqvämlighet i allmänna rörelsen och vid remisser. b) Svårigheten att efter dc smärre sedlarnes indragning kunna åstadkomma smärre li-qvider: och c) det brådstörtade i åtgärden att på en gång förändra minsta sedelva lören från 1 till 5 Hulr.
- Beträffande fiirst småsedlarnes beqvämlighet, så lärer väl detta skäl vara af underordnad betydenhet, enär med föga mindre beqvämlighet silfver-styeket bör kunna begagnas.
Konseqvenscn af detta argument vore emellertid, att koppar-myntet först och främst skulle suppleeras af sedlar, ty detta, såsom af långt ringare värde än silfver, mäste vara ännu mera obeqvämt.
I allt fall, huru önskvärd beqvämligheten än må vara, får den ej sökas utan för så vidt den står väl tillsammans med uppfyllandet af Bankens förbindelser.
Penninge-remisser förekomma väl egentligen affärsmän emellan» och köpmän hafva nog medel att. skiljemyntet förutan, afjemna summorna medelst bokföring eller anvisningar.
Men ett nytt tillfälle för smårliqvider skulle tvifvelsutan inom kort öppnas genom post-qvittenser, om hvilkas införande fråga reitan är väckt.
Antagas bör väl också, att de beslut, hvilka vid denna Riksdag äro fattade, rörande Bank-väsendet, skola lända derhän, att Iiqvidcr kunna fullgöras utan remisser genom de särskilda l^ankernas bemedling.
Och intill dess Banko-( Isko-Hels Memorial, X:a Si. 23 skola de nuvarande smärre sedlarna finnas tillgänglige för små betalningar med posterna.
För icke-ailätsmannen är det bäst att han får kontant och betalar kontant; och remisser förekomma då endast undantagsvis.
Den förespegläde svårigheten att efter >m "medlarnas indragning kunna erhålla skiljemynt, torde icke vara förtjent at särdeles uppmärksamhet, om man erinrar. att rörelsen återfår i silfver, hvad den förlorar i sedlar.:
Hvad det brådstörfade i åtgärden angår, så torde icke böra förbises att, efter det nya systemets införande, de nuvarande 32 sk. och 2 Iirdrs-sedlarne ofelbart skola hålla sig i rörelsen, intill dess allmänheten hunnit vänja sig att dem umbära och gifva företrädet åt den verkliga valutan, silfret.
Sådan är erfarenhetens vittnesbörd beträffande 8, 12 och 16 sk. efter'indragningen.
Slutligen bör i,eke lemnäs oanmärkt, att en lämpligare tidpunkt än deR närvarande för infriande af Bankens smärre skuld-förbindelser, nemligen 32 sk. och 2 R:dr Banko, aldrig funnits och neppeligen kan förutses.
Den rikliga tillgången på silfver i Bankens hvalf ger dertill godt tillfälle, utan att någon minskning i det cirkulerande mvntet, eller anvisningarne på mynt fördenskull erfordras.
Jag tillstyrker sålunda, att minsta sedel-valören må bestämmas till 5 K:dr Riksmynt.*
Uti denna reservation hafva instämt hr friherre Tersmeden, IV. F.; hr Falhenstedt. J. A.; hr friherre Manderström.
Carl; hr doktor Nordström; hr konsul Palander; hr brukspatron Indebetou; hr borgmästaren Ekenman; hr grosshandlaren fVallenberg och Biksdags-fullmäktigen Nils Pehrsson från Malmöhus län. 2ro.
Litt. b) angående texten u de blifvande sedlarne:
Af hr doktor Björlman, som reserverade sig emot Utskottets förslag till formulärer för de nya sedlarna, enär Utskottet, »fvikande från finans- och kansli-afdelningens förslag, ansett att orden: 00 Riksdaler Silfver-specic skulle försvinna och endast det emot sedelns valör svarande myntade silfrcts vigt upptagas, utan att tillika uttrycka hvad denna i ort-tal utförde vigt utgör i Silfver-specie.
Afdelningen hade föreslagit, alt. vid tillämpningen af det nya räknesättet.
Rikets Ständers Bank skall utgifva sedlar alt med silfver inlösas å 00 Riksdaler riksmynt, att inlösas med 00 r:dr i Silfver. eller 00 ort 12- lödigt myntadt silfver.
Häruti instämde hr biskop Bergman. * STOCKHOLM, f. d. Schnlt*e’s Boktryckeri, 1854.
Utinko-Ultkvlltli .Memorial, X:v St. i \:o **3.
Ank. till Esp.-Utsk. d. 11 Nov. 1854, kl. 8 f. m.
Memorial, med förslag till ändring af åtskilliga föreskrifter uti 8:de Artikeln af Banko-Reglementet.
Vid granskning af föreskrifterne i ofvanberörde Artikel af nu gällande Banko-Reglemente, liar Utskottet ansett åtskilliga förändringar erforderliga, enligt hvad Utskottet nu går att omförmäla.
Med afseende derå, att tillverkningen af papper särskiljer sig i 2:ne bestämda hufvud-afdelningar, hvaraf den ena börjar med den osorterade lumpens emottagande och slutar då papperet, efter limning och torkning, öfverlemnas till färdiggöring; och således omfattar lumpens sortering, skärning, målning, bykning, kemisk blekning, finvalsning och beredning till materie, färgämnenas tillredning, pappersmatériens formning, det formade papperets omläggning, prässning, upphängning, limning och torkning; och den andra afdelningen omfattar det sä kallade packkammare-arbetet, hvarunder hvarje ark öfverses, utskottet afskiljes, det goda papperet färdiggöres, falsas, skäres samt uppbindes i ris och packor, hafva Fullmäktige redan år 1843 på det sätt fördelat tillsynen öfver de tvänne ofvannämnde hufvud-afdclningarne af papperstillverkningen, att de, med indragning af vid bruket förut anställde mästarelärling, valsmästare och lumpsorterare, i stället antagit en Fer/mästare och åt honom uppdragit tillsymen öfver den förra afdelningen, med hvilken jemväl blifvit förenad uppsigten öfver de gående vattenverken, samt öfverlemnat tillsynen öfver den sednare afdelningen åt Pappersmäslaren.
Bih. lill il.
IS33 åi ISSI. 6 Sami. 1 Afd. 33 tläfl. 1 2 Bankn-lHskölleti Memorial, JY.-a X'i.
Sorn denna förändring, hvarigenom ökad kontroll å tillverkningen af så väl sedelpapper, som karta-papper, vunnits, blifvit af Rikets Ständer vid 1847—1848 arens Riksdag godkänd, anser Utskottet Banko-reglementets föreskrifter uti 222, 223. 226 och 227 §§ böra, i öfverensstämmelse med förenämnde vid bruket införda och fortfarande iakttagna ordning, förändras, pä sätt Utskottet, uti punkterna 2, 3, C och 7, här nedan föreslagit.
Sorn föreskrifterna uti 224 och 225 §§ funnits erfordra några förändringar uti redaktionen, har Utskottet ansett desamma böra uppställas såsom punkterna 4 och 5 utvisa.
Enär i frågor, angående förhöjningar i bruks-arbetarnes aflöning, ej mindre inspekterande Fullmäktigen, än Bruksförvaltaren till Fullmäktiges protokoll afgifva deras utlåtanden, hvilka måste förutsättas hufvudsakligen grunda sig på Verkmästarens eller Pappersmästarens i ämnet gjorda framställningar, samt sistbemälde tjenstcmans vidare hörande derutinnan således icke kan erfordras, har Utskottet hemställt, att åt föreskriften i 228 § måtte gifvas den lydelse, som i punkt 8 finnes upptagen.
Föreskriften i 231 g om inventering af förråden vid Tumba minst hvart femte år, har Utskottet, då Riksdagar numera hvart tredje år inträffa, ansett böra förändras; hvarjemte Utskottet, efter vunnen kännedom derom, att Pappersmestaren icke deltager i vården af brukets i Stockholm befintliga förråd, funnit de härpå häntydande uttryck böra från Reglementet uteslutas; och torde, med iakttagande af dessa förändringar, berörde § komma att lyda på sätt punkt 11 utvisar.
Då den berättelse, som det åligger
Förvaltaren att angående bruksdriften årligen afgifva, måste omfatta så väl Verkmästarens, som Pappersmästarens detalj, samt någon särskild berättelse af sistbemäide tjensteman således icke är behöflig, torde, med uteslutande af föreskriften derom, 232 § i Banko
Reglementet få till öfverensstämmelse med punkt 12 här nedan förändras. Banko-Utskottets Memorial, N:o Si.
3 Efter det Utskottet vid sistförflutna Riksdag, till iakttagande från och med år 1852, tills vidare fastställt ett uppgjordt förslag till förändrad bokföring och redovisning vid Tumba Bruk, dock med rättighet för Banko-Fullmäktige att deruti fiir ett påföljande år vidtaga de förändringar, hvartill omständigheterna kunde sedan sig visat, huruvida genom berörde bokföring och redovisning må hafva vunnits det dermed afsedda ändamål af fullständig kontroll å bruksförvaltningen pä stället, förhållandet derom för Banko-Utskottet vid innevarande Riksdag anmäla, samt dervid framlägga förslag till instruktion och arbetsordning för så väl Bruksförvaltaren, som Bruksbetjeningen i öfrigt, uppgjorda i enlighet med den föreslagna förändrade ordningen.
I anledning häraf hafva Fullmäktige, uti till Utskottet afgifvet memorial, omforma!t, ätt berörde ordning för bokföringen och redovisningen vid Tumba redan år 1852 befunnits, såsom särdeles vidlyftig och tidsödande, påkalla åtskilliga till förenkling ledande ändringar, hvilka ock blifvit af Fullmäktige gillade och antagna att från och med 1853 års början på försök tjena till efterrättelse, samt att, ehuru, efter de sålunda vidtagna förändringarne, bokförings- och redovisa ings-ord ningen vid Tumba Bruk syntes uppfylla det afsedda ändamålet, Fullmäktige dock ännu icke varit i tillfälle att derom vinna bestämd erfarenhet; vid hvilket förhållande Fullmäktige hemställt, att med framläggande af förslag till instruktion och arbets-ordning för bruksförvaltningen på stället; måtte till en kommande Riksdag få anstå.
Då, efter hvadfsålunda förekommit, det för Utskottet icke återstår annat o än att tillse, att bruksförvaltningen ma kunna blifva vid nästinstundande Riksdag slutligen ordnad, har Utskottet, i sådant afseende, föreslagit den förändrade uppställning af § 234, som punkt 14 innehåller.
På grund af hvad nu anfördt blifvit, och då några förändringar uti 221, 229, 230 och 233 §§ icke ansetts nödiga, tillstyrker Utskottet, att föreskrifterna i Bale Artikeln af Banko-Reglementet ina erhålla följande lydelse: l:o. Jtivif. g Si I.
Vid förvaltningen af Tumba Bruk. hvilket, enligt § (5), står under Fullmäktiges öfverinseende, skall, jemte beredand ' 4 lianko-Ulikolttts Memorial, N:o SS. Jcmf. § 22$.
Brukets egentliga förvaltning ändamålsen liga användande.
Under Bruksförvaltaren eger Pappersmestaren, som af Fullmäktige antages oell entledigas, närmaste tillsynen öfver pappers-tillverkningen. af all möjlig besparing i kostnaderna för brukets drift, tillverkningen af ett sedelpapper, som i högsta möjliga grad eger alla de för detsamma erforderliga egenskaper, vara det förnämsta syftemålet; dock må äfven andra pappers-sorter, som med förmån kunna föryttras, der förfärdigas. 2:o.
Brukets egentliga förvaltning besörjes på stället af en Bruksförvaltare, som af Fullmäktige tillsättes.
Honom åligger att ansvara för den ekonomiska förvaltningen och redovisa för alla inkomster och utgifter af Tumba bruks- och landtegendom med tillhörigheter; att leda pappers-tillverkningen, under ansvar att densamma, och särdeles den af sedelpapper, blifver fullgjord i noggrann öfverensstämmelse med gifna föreskrifter och fastställda prof, samt att lemna allt erforderligt vetenskapligt biträde, sä väl i afseende å färgberedningen och öfriga kemiska åtgärder, som tillsynen öfver Brukets machineri, dess underhåll och ändamålsenliga användande.
Undei Bruksförvaltaren eg a Verkmästaren och Pappersmästaren, hvilka af Fullmäktige antagas och entledigas, närmaste tillsynen Öfver pappers-tillverkningen. 3:o. Jcmf. §255.
Förvaltaren antager Förvaltaren antager och afskedar och afskedar pappers-arbetarnc, efter pappers-arbefarne, efter af Verkmästaren Hanko-lltskotteti Memorial, JV.-e 3i. 5 af Pappersmästare» upprättadt förslag, pröfvar den sistnämndes reqvisitioner — — -— —- att föra kassa-räkningen och Brukets öfriga räkenskaper, samt att — — — — materialier och effekter. och Pappersmästaren upprättadt förslag, pröfvar Verkmästarens reqvisitioner å de för pappers-tillverkningen nödiga materialier och redskap samt ombesörjer deras anskaffande; åliggande det jemväl
Förvaltaren 'att föranstalta om upphandling af öfriga för Bruket behöfliga varor och effekter, att föra kassa-räkningen och, med biträde af de tvänne Bokhållarne, Brukets öfriga räkenskaper, samt att ansvara och redovisa för Brukets alla tillhörigheter af inventarier, materialier och effekter.
Jeilif. § 224.
Den af Fullmäktige, som — — —- — utbetalas.
Kostnaden för denne Fullmäktigs vivre och logis under vistande ä Tumba, skall likaledes från Bruks-kassan Förvaltaren efter räkning godtgöras.
Jcmf § 226.
Före slutet af September månad hvarje år, erhålle Bruket reqvisition å det sedel- och annat papper, som för följande ar till Bankens behof erfordras. 4:o.
Den af Fullmäktige, som har inspektionen öfver Braket, eger att, såsom ersättning för besväret dermed och godtgörelse för dervid förefallande resekostnader, årligen uppbära 300 R:dr B:ko, hvilka från Bruks-kassan utbetalas.
Kostnaden | för denne Fullmäktigs vistande å Tumba skall, likaledes från Bruks-kassan, Förvaltaren efter räkning godtgöras.. 5:o.
Före slutet af September månad hvarje år, erhålle Bruket reqvisition å sedel- och annat papper, som för följande år till Bankens behof anses erforderligt. 6 liinko-Utskoltets Memorial, N:o SS. 0:0. Jern/'. §. 226.