Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Aberg ett sådant förslag vara lika orimligt sorn olämpligt och yrkade derföre dess ogillande: 2 2:0 Riksdags-Fullmägtigen Anders Maltesson från Bohus-Län, att han instämde i hvad Johan Magnus Wessing yttrat, med tillägg att det borde stadgas, att endast sjelfva Bränvins-pannans men ej de lösa bröstens rymd borde uppmätas och komma i beräkning, heldst dessa på intet sätt kunde befordra en vidsträcktare Bränvins-bränning; och slutligen, 23:0 f. d. vice Talemannen Jon Jonsson från Blekinge Län, sorn instämde i hvad Anders Larsson från Elfsborgs Län anmärkt, att han önskade att Utskottet måtte uttryckligen bestämma huru beskaffad en så kallad conisk bränvinshatt borde vara, emedan man på vissa orter derföre ansåg hvar och en, som vore kupig; hvadan vore angela-» get, att med ett tydligt stadgande härutinnan förekomma alla de anledningar till åtal, sorn eljest kunde äga rum; och ansåg Jon Jonsson för conisk hatt endast böra anses en sådan, som har ovanlig form, och hvarigenom tillmäskningen kan medelst dertill inrättad öppning i Bränvins-pannan nedslås.
Med öfverlemnande till Utskot - 12 28 Den 14 Juli.
Utskottet af alla dessa hos Hedervärda BondeStåndet gjorda anmärkningar, liar Bonde Ståndet yttrat sin förmodan att Utskottet icke lärer underlåta, att bereda sig det sammanträde med BevillningsUtskottet, som kan vara nödigt, i anseende till det sammanhang
Bevillningens reglerande för Bränvins-bränningen äger med bestämmande af grunderna för utöfningen af denna rättighet.
Häremot har Vällofl.
BorgareStåndet, genom Protocolls-Utdrng af den 15 sisth Juni, gifvit Utskottet tillkänna , att Ståndet bifallit ifrågavarande Betänkande , dock med den anmärkning i anseende till ny redaction af det bibehållna stadgandet uti Kongl.
Kungörelsen den 9 October 1812, som i 2 §. 1 Mom. innehåller grunden för Bränvins-bränningens begagnande, att ordalydelsen blefve denna: för 80 mantalsskrifna personer af man- och qvinkön sammanräknade, får begagnas en panna etc. etc.; äfvensom 4 §. 3 Mom. borde, om tillämpning skulle kunna äga rum , hafva det tillägg: att i Städerna bör alltea innan Mantalsskrifningen inträffar, Bränvins-bränningen för följande äret vara reglerad; hvarjemte Vällofl.
Borgare-Ståndet förklarat sig anse det vara betänkligt , att förändra hvad Kongl.
Förordningen af den 24 Augusti 1813 stadgar angående vittnens afhörande i de mål, hvarpå 7 Mom. i Utskottets afgifna Utlåtande har afseende.
Utskottet har noga granskat och öfvervägat allt, hvad dessa sålunda gjorda anmärkningar innehålla; men, jerdte det Utskottet, i anledning af en del bland dem, nu får till Riksens Högloft.
Stan - Den 14 Juli.
I329 Ständers bedömande Öfverlemna några förändringar och förklaringar uti vissa delar af dess förut afgifna Betänkande i detta- mål; hoppas Utskottet'att Riksens Höglofl.
Ständer lära täckas tillåta detsamma, att, till besparande af en dvrhar tid, förbigå ali vederläggning af de anmärkningar, dem
Utskottet ansett icke böra till ändring eller förklaring af dess förra Utlåtande föranleda; och Utskottet begifver sig således genast till de jemkningar, hvilka, enligt dess tanka, kunna uti Betänkandet rrn föreslås. l:o Ehuru Utskottet ej kan förändra sin öfvertygelse derutinnan, att Bränvins-tillverkning under Juni, Juli, Augusti och September månader, då boskapen hålles på sommarbete, icke kan medföra någon nytta för jordbruket, till hvars understöd likväl
Bränvins-tillverkningen är endast ämnad ; dock som , inom alla de af Riks* Stånden , der anmärkningar blifvit emot Betänkandet framstälde, mycket allmänt yrkats, att till en nödig frihet uti Husbehofs-Bränvins bränningen oskiljaktigt skulle höra , det densamma under hvarje månad af året borde vara tillåten; samt Utskottet derjemte förmodar, att någon egentlig skada icke skall följa af Bränvins-bränningens frögifvande under ofvannämnde fyra sommar-månader, heldst på denna årstid tillverkning af bränvin sällan lärer ske eljest , än när något hastigt inträffande opåräknadt behof sådant påkallar; alltså tror Utskottet sig böra gå Riksens Ständers önskan till mötes, med det vördsamma tillstyrkande, att en fri Husbehofs-brän* yins-bränning måtte emot den afgift Bevillningsutskott - 1230 Den 14 Juli.
Utskottet lärer föreslå samt med den pannerymd och öfriga vilkor, som dels uti Oeconomie-Utskottets förra Betänkande och dels här längre ned projecteras, få vara tillåten hela året igenom. 2:0
I det olyckliga fall att Kongl. Ma j:t, för inträffande missväxt och krig, skulle finna
Sig föranlåten, att i Nåder förbjuda Bränvinstillverkningen, tror Utskottet nu mera det likväl kunna tillåtas det de Jordbrukare, som hafva förut tiliverkadt bränvin hos sig upplaggdt, må äga, att deraf försälja mindst en kanna; anseendes Utskottet det böra till Kongl. Majus Eget
Nådiga välbehag helt och hållet i underdånighet Öfverlemnas, om och med hvad vilkor minutering af Bränvin må, vid dessa händelser, kunna tillåtas; hvarjemte Utskottet finner, det distillering, hvilken allenast utgör en förädling af tillverkningen och ej på något sätt eker hvarken produetionen eller consumerandet, bor kunna alltid vara fri och tillåten. 3:0 Uti 1 §. 2 Mom. af Kongl. Förordningen den 9 October lili 2, stadgas väl, det på JLandet rättigheten till Husbehofs-bränning endast bör åtfölja hemman och hemmansdelar, med åsatt mantal, efter Jordaboken ; men Utskottet anser billigt och rättvist att sådana utjordar och andra lägenheter, hvilka blifvit ålagda Rotering och af särskild åbo bebos, kunna få enahanda rättighet begagna. 4:0
På det icke, genom någon mindre tydlighet i den utfärdande Författningen om Bränvins-tillverkningen, 'det missförstånd skulle kunna - Den 14 Juli. na uppsla att sådana bränvins-pannor utan bröst, hvarigenom en starkare tillverkning än med vanliga pannor icke kan åsladkomrnas, och hvilkas rymd ej heller möjligtvis må kunna genom någon tillsatts ökas, ändock skulle vara förbudne, tillstyrker Utskottet, att de emot slutet af andra punkten i det återremitterade Betänkandet förekommande orden:
'Bränvins pannor utan bröst, eiler med sådana hattar etc. ’ måtte förändras till:
Bränvins pannor utan bröst och med sådana hattar etc. 5:0
Hvad härnäst vidkommer frågan, om och på hvad sätt
Städerna böra förklaras berättigade att idka Husbehofs bränning, ernot hvilken punkt i Utskottets Betänkande många anmärkningar blifvit gjorda; så får i betraktande deraf, att om Bränvins tillverkningen varder efter Utskottets förslag frigifven för hela året, Städerna derigenom skulle kunna komma i tillfälle att öka productionen af bränvinet uti sina Bränneri-verk , 1 i 11 en tredjedel, och att någon den mindsta utvidgning utöfver den Städerna efter hitintills gällande sednaste Författningar medgifna rättighet till Bränvins bränning, hvilken, efter Utskottets tanka, är alldeles fullkomligt svarande emot deras husbehof, bör så mycket mindre tillstyrkas, som man torde vara skyldig att med ali sorgfällighet söka förekomma , dels att cnnsumtionen af den för Bränvins-tillverkningen nödiga ved skulle kunna okas, och priset å denna nödvändighets vara såmedelst , till dryg kännedom för Städernas mindre bemedlade Invånare uppstegras, dels ock att fylleri och utsväfningar skulle 12 32 Den i;4 Juli. skulle kunna tilltaga genom en , medelst större frihet till Bränvins-brärining för Städernas In» vånare , beredd öfverflöd i ga re tillgång pä bran* vin; Utskottet vördsam!igen föreslå, det 2 §. i Mom. uti Kongl. Kungörelsen den 9 October 1812 mätte i så matto ändras, att vid bestäm-* mande af Bränvin»* tillverknings-rättigheten i Städerna, personalen bör förhöjas och den be* räkningsgrund följas, att för 120 mantalsskrifna personer af man- och qvinkön sammanräknade, måtte få begagnas en panna till 50 kannors stor* lek, för 180 personer en af 60 kannor för 270 personer en af 70 kannor, för 360 personer en af 80 kannor och för 450 personer en af- 90 kannors storlek, hvarutöfver ej någon panna i Stad må nyttjas, äfvensom ingen under 50 kannor. 6;o Af hvad här ofvan blifvit föreslaget, rörande Hushehofs bränvins-bränningens frögifvande under alla årstider, följer väl, att någon försegling af Bränvins-redskap hos lagligen berättigade innehafvare deraf under vtanliga år icke lärer kunna komma i fråga; men vid de händelser , då friheten tili Bränvins-brännings* utöfning nödvändigt måste inställas och försegling äger rum, torde densamma kunna anses tillräckligen uppfylla ändamålet om allenast hattar, pipor och bröst sålunda sättas utur tillstånd att kunna nyttjas, och hvarigenom ägaren icke betages tillfället att den merendels med dryg kostnad anskaffade bränvins-pannan till andra huihålls-förrättningar begagna, 7:0
Den 14 Juli. 7:0
Vid fråga om det mlndsta belopp, hvar» »ill bränvin må kunna i parti få försäljas, tror Utskottet sig böra fästa afseende å den inom Hedervärda Bonde Ståndet anförda svårighet fot Soldater, Torpare och andra Arbetare på Uapdet, hvilka icke äro berättigade till utöfvande af Bränvins-bränning, att kunna äga så mycket penningar, som erfordras att på en gång inköpa en,kanna bränvin; och då Utskottet ä ena stdap bibehåller den öfvertygelse, att ett större antal Bränvins-minuterings-ställen I Landet, än Sorn för de vägfarandes nödtorft högst nödvändigt erfordras, är ganska farligt för allmänna sedligheten och följaktligen ingalunda bör tillåtas, har Utskottet ock, å den andra, velat vara betänkt på föreslåendet af en utväg för hvar och en att kunna erhålla det parti bränvin hans hushåll för tillfället behöfver; och af sådan orsak får Utskottet nu vördsamligen tillstyrka, att det belopp, hvartill bränvin af andra än Gästgifvare och Krögare må kunna mindst försäljas, måtte varda ujsatt till ett stop; likväl med det uttryckliga’' förbehåll, att bränvinet i dessa fall icke måtte få förtäras på samma ställe , der det inJtöpes. 8:0
Det ansvar som blifvit uti Betänkandet föreslaget för Näringsidkare, hvilken tillåter någon person, att å hans näringsställe sig af starka drycker öfverlasta eller utminuterat bränvin till öfvermage , läro- och tjenstegossar i Städerna , anser Utskottet alldeles icke böra förxnindskas, heldst
Utskottet ingalunda kan frångå sin öfvertygelse om nödvändigheten af ett stadde Bandeh *55.
156» gärt - Den 14 Juli. gande, som förpligtar Krögare och Närings-id« kare att tillse, det icke någwn måtte å hans näringsställe sig öfverlasta, och detta destomindre, som hvad bland anmärkningarna är vordet anfördt om svårigheten att kunna bevisa, att den drucknas sä beskaffade tillstånd tillkommit af den förtäring han å näringsstället åtnjutit, synes böra förfalla vid betraktande deraf, att laglig bevisning alltid bör vara åstadkommen innan någon person kan sakfällas för hvad brott som heldst, och att det band , ett så beskaffadt stadgande, sorn det ofvan föreslagna, måste lägga på Närings-idkaren, bör otvifvelaktigt afhålla honom ifrån att utminutera mer eller mindre af starka drycker åt hvar och en, som vid ankomsten till näringsstället synes vara i iiågon mån af sådana drycker plägad , genom hvilken försigtighet hos Närings-idkaren fylleri-lasten ofelbart lärer kraftigare än på något annat sätt hämmas och motarbetas; hvarförutan Utskottet får, i anledning af sin kännedom om en hos de personer, som blifva för oloflig bränvins minutering tilltalade, vanlig obehörig förevändning, föreslå, att det måtte blifva en hvar, vid lika ansvar som för nyssnämnde lagbrott, uttryckligen förbudet, att i minut eller suptals bränvin utlåna. g:o Hvad som blifvit anmärkt emot Utskottets utlåtande, det bränvin icke borde få vid marknader försäljas, anser Utskottet bora föranleda till den jemkning, att under marknader bränvin icke må säljas i minut oftare än då mat tillika njutes, och sådan försäljning alldeles icke vara tillåten hos någon annan än de personer, hvil - Den 14 Juli. **35 hvilka, på saft Kongl, Commerce - Collegii Kungörelse den 29 Juni 1813 föreskrifver, efter behörig pröfning, erhållit Konungens Befallningshafvandes Tillståndsbref att på marknadsstället, under marknaden, Spisqvartersnäring idka, hvilkas antal Utskottet derjemte önskar alltid måtte blifva så inskränkt, som behofvet möjligen kan medgifva ; och torde i öfrigt å detta ställe uti Betänkandet, orden: ”andra allmänna samlingsställen” böra förändras till: vid andra större eller mindre folksamlingar.
Io:o Fastän Utskottet för sin del förmodar att andra Bränvins-minuterings-ställen å Landet än Gästgifvaregårdarna skulle kunna vara umbärliga, vill dock Utskottet nu mera ej afstyrka, det Konungens Befallningshafvande må undfå rättighet att på ett eller annat ställe vid segelled eller sådan allmänt begagnad sommar- eller vinterväg, som likväl ej är allmän landsväg, bränvins-försäljning i minut tillåta, dock med det vilkor, att sådana minuterings-ställen varda så sparsamt tillåtna som någonsin möjligt är; dock lärer härvid behöfva tilläggas den förklaring, att hvad som är stadgadt till förekommande af oloflig bränvins-försäljning och minutering icke bör tillämpas till den som under påstående durch-marcher af tågande Troupper i minut försäljer eller utgifver bränvin åt den eller de af Manskapet, som blifvit uti hans hus och hemvist inqvarterade. 1 l:o Ordet. skänkning förekommer väl icke å något ställe uti Utskottets Betänkande annorlunda än i förening med utminutmng och der *let 1236 Den 14 Juli. det tillika hafves afseende å Gästgifvaregårdar, Krogar och allmanna Näringsställen ; men i händelse ordet skänkning skulle till någon tvetydighet elller till ett orätt begrepp om egentliga meningen kunna föranleda, har Utskottet ej att erinra vid, att detsamma ma utgå och ordet utrninutering 1 stället ensamt bibehållas ; hvarjemte Utskottet tillika medgifver, att på det stället uti 6 punkten af Betänkandet, der förslag göres att på Landet ingen skänkning och utrninutering af öl och bränvin må annorstädes tillåtas, än pä Gästgifvaregårdarna allena, icke blott, på sätt ofvanbe* rördt är, ordet skänkning utan äfven ordet öl måtte utgå och utrninutering af denna dryck, så framt den är af Svensk tillverkning, alldeles icke blif va förbuden. 12:0 Öfver Herr Landshöfdingen af Klintebérgs erinran, att ansvar ej skall blifvit föreslaget för deni som artan all slags tillåtelse tillverka bränvin , får Utskottet lemna det yttrande, att dess förslag rörande ansvaret i detta fall hade, enligt ordalydelsen i Betankandet, afseende å all den olofliga Bränvins-bränning, hvarom 3 § i Kongl.
Förordningen den 4 Novemb. 1812 handlar, och som 2 Morn. uti nyssnämde §. upptager ansvaret för den till bränvins-bränning oberättigade person, som beträdes med att sådan bränning utöfva; får Utskottet bestämdt förklara att det uu 8 punkten af Betänkandet meddeldte tillstyrkande bör blifvaStillämpligt, äfven i afseende till dem, som utan all rättighet tillverka bränvin, och att således ansvaret för den till bränvins-brännings idkande berättigade person»
Den 14 Juli. 1237 person., som under förbuden tid tillverkar bränvin och för den, hvilken hvarken under lofgifven eller förbuden tid äger branningsrättighet, men sådan bränning utöfvar, bör blifva lika och mätas efter den grundsats Utskottet uti Betänkandet uppgifvit, vid hvilken Utskottet, af de skäl samma Betänkande innehåller, finnér sig böra helt och hållet förblifva. 13:0
I afseende på Herr Presidenten m. m» Grefve Mörners erinran vid Utskottets förslag, att, enär någon för bränvins bränning tilltalad person befunnes oskyldig, full ersättning för hans och vittnens kostnad borde honom af åklagaren tillerkännas, får Utskottet nämna, att ehuru allt hvad g punkten uti Betänkandet innehåller, angående ersättning ej mindre till åklagaren af den, som befirmes brottslig, än till den som linnes vara oskyldigt tilltalad af åklagaren, är, enligt Utskottets öfvertygelse, fullkomligen instämmande med rättvisa och billighet; dock som allmänna Lagen och gällande Författningar redan lemna fullständig föreskrift , huru så väl allmänna åklagare , som enskilta parter höra vara berättigade och skyldiga till ersättning för Bättegångskostnad i brottmål, torde något annat stadgande härom uti Författningen rörande bränvins-tillverkningen icke erfordras, än allenast att, uti denna ifrågavarande omständighet, Lag och Författningar böra lända till efterrättelse, och af vederbörande Embetsman och Domare med all tillbörlig stränghet tillämpas till förekommande mål.
Någon Den 14 Juli.
Någon af de i öfrigt framställda anmärkningar har Utskottet, för sin del , ej kunnat anse af den beskaffenhet, att densamma till ändring eller förklaring af Betänkandet eller tillägg deruti bör kunna föranleda, och som en stor del af anmärkningarna äro rigtade emot frågan om afgiftens beräknande för pannor, men denna fråga icke tillhör Oeconomie- utan Bevillnings-Utskottets åtgärd, samt hvardera Utskottet särskildt lärer kunna afgöra, hvad på dess åtgärd ankommer, torde något yttrande öfver dessa anmärkningar icke heller för Geconomie-Utskottet äga rum.
Ständers afgörande vördsamligen öfverlämnäs.
Stockholm den 8 Juli 18I5.
Biddersk. och Ad.
På Vällofl BorgareStåndets Ledamöters vägnar jin4.
Flessrlgren.
På Hederv, BondeStåndets Ledamöters vägnar: Nils Persson. M. M.
Rosbeck, Den 14 Juli. 1239 Vördsamt Memorial!
Till följe af föreskrifterna i 53 och I05 §. §.
Begerings -Formen^ och 29 § Riksdagsordningen, har Constitutions Utskottet äskat de i Stats Rådet sedan sistl.
Riksdag intill början af den nu påstående förda Protocoll, och hafva i anledning deraf till Utskottet blifvit öf O verlemnade: 1:0
De öfver Justitieärender i Stats-Rådet hållna Protocoll, ifrån och med den I Maj 1812 till och med den 25 Januari innevarande år. 2:0 Protocoll öfver General-Auditeurs-ärender ifrån och med den 8 Maj 1812 till och med den I Mars innevarande år. 3:0 Protocoll öfver Krigs ärenderna från och med den 4 April 1812 till och med den 21 Februari innevarande år 4:0 Protocoll öfver Kammar ärender ifrån och med den 22 April 18I2 till och med den 14 Februari innevarande år. 5:0 Protocoll öfver Handels- och Financeärender ifrån och med den 3 Juni 1812, till och med den 8 Februari innevarande år 6:0 Protocoll ofver Ecclesiastik - ärendet ifrån och med den 23 April 1812 till och med den 2 2 Februari innevarande år; jemte Beredningens till dessa Stats - Råds Protocoll hörande actei.
På derom gjord anhållan , har Hof - Canzlern, med Kongl. Majus
Nådiga tillstånd , lemna!
Utskottet del af följande Protocoll angående - Den 14 Juli. de allmänt kända och af Utskottet uppgifna händelser: i.'o Protocoll af den 5j Februari 1812 om Sveriges Politiska ställning, och i synnerhet dess förhållande till Frankrike, 2:0
Af den 24 Februari I8r2, om samma ämne. 3:0
Af den 28 Juni 1814» om Guadeloupes afträdande. 4:0
Af déti 2 April 1813,angående Alliance» Tractaten med Konungariket Stora Brittannien.
Utskottet har nied ali noggtanhet fullgjort den granskning af dessa Protocoll , som genom Grundlagarna är detsamma ålagd, och får, såsom en följd deraf, tillstyrka Riksens Ständer, att meddela samtliga Stats - Rådets Ledamöter och de Föredragande decharge: och då ingen af Utskottets Ledamöter haft anledning att infordra något Protocoll, hållet inför Konungen af Konungens Rådgifvare i commando-roål och endast i följd deraf ingen granskning i afseende på deras förrättningar kunnat äga rum , anser Utskottet dessa Rådgifvare äfven under en sådan allmän decharge böra vära inbegripne.
Vid detta tillfälle får Constitutions-Utskottet hos Riksens Ständer vördsamt anmäla, det Riksens Ständer af förekomna anledningar mätte hos Hans Kongl.^ Maj:t i underdånighet anhålla om Dess Nådiga åtgärd derhän, att föreskriften i io § Regerings •
Förmen om vederbörandes hörande måtta varda med Sorgfällighet af dem sådant åligger iakttagen , och att uti alla ärenden, som röra allmänna hushållningen, sådana under - / Deri 14 Juli, 1 241 underrättelser mätte Allmänheten nfeddelas, hvarigenom alla må kunna af näringsförmånerna sig lika begagna.
Ett till detta Memorial bilaggrlt Protocolls Utdrag innehåller en uppgift huruledes en del af Krigs - Expeditionens Protocoll blifvit förda på ett sätt att det gjort granskningen om icke omöjlig åtmindstone förbunden med den största svårighet, äfvensom Utskottets förnyade önskan , att alla Departementet Protocoll hädanefter måtte till granskningens lättande förses med fullständiga rubriker för livart mål; underställandes Utskottet Riksens Ständer huruvida de skulle behaga genom underdånig skrifvelse till Kongl Maj:t söka att häruti för framtiden utverka rättelse.
Stockholm den I3 Juli' 1815- På Höglo!!.
På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar C. V. Rosenstein. och Ad.
Ledamöters vägnar Rudolf Cederström, På Vallöf!. BorgareStåndets Ledamöters På Hederv.
BondeStåndets Ledamöters vägnar J, Wegelin. vägnar cinders J son Hyden. G. A.
Utdrag 124* Den 14 Juli.
Utdrag af Vrotocollet, hållet hos konstitutions - Utskottet den 13 Juli 1815- S D. Anmäldes af andra Fördelningen, att vid läsningen af Krigs-Expeditions Protocoller förekommit, att då sjelfva Protocollen till det mesta utgöra blott
Diarier och antecknade beslut ofver de mål som i Beredningarna varit utarbetade 1 det, genom bristande data på citerade mål ofta varit förbundet med mångå omgångar, och någon gång, då målen ej i Protocollen varit till sina rubriker upptagna, omöjligt att taga reda på de mål, hvaröfver besluten blifvit fattade Utskottet fann att afdelningen härigenom betydligen varit hindrad i den granskning densamma enligt Grund lagarna ålåge, och beslöt, att till vinnande af rättelse deri, någon anmälan till Riksens Ständer derom skulle göras. X sammanhang härmed beslöts , att äfven nu anmäla den redan tillförene framställda önskan, det Stats-Rådets Protocoller måtte förses med rubriker öfver målen, tecknade i brädden, hvarigenom}, om sådant anbefalltes , Utskottets läsningsarbete så vida kunde lättas, att den stora mängden couranta mål ej allt för mycket behöfde borttaga tiden.
Ex Protocollo G. A, Silverstolpe. yord.
Den 14 Juli. 1243 Uppläjt kos Samteliga Riks-Stånden den 14 Juli.
Vördsamt Memorial! X anledning så väl af inom Utskottet väckta motioner, som till följe af de anmärkningar det Högvördiga Prest - Ståndet vid 1812 års Pi,k$dag sig förbehöll, och nu till Utskottet blifvit remitterade att upptagas och beredas, får Constitutions-Utskottet härmed till Riksens Ständer öfverlemna de förändringar i TryckfrihetsFörordningen detsamma tillstyrkt.
Då i ingressen till den efter 1812 års Riksdag utgifne Tryckfrihets-Förordning den 86 §.
Regeringsformen beiinnes åberopad , och dess lydelse införd skiljaktig emot sjelfva §., i så måtto, att efter orden i förväg lagde har blifvit insatt meningen: af Tryckfnhets-Lagen ej föreskfifne, hinder, får Constitutions Utskottet föreslå att denna citation måtte återföras till fullkomlig likhet roed §.-s lydelse i Regeringsformen.
I första §.
5 Momentet föreslår Utskottet att efter ordet Boktryckeri måtte tilläggas: eller Tryckeri för Musicalier.
Då det stadgande såsom obilligt blifvit anmärkt, att de personer, hvilka såsom vittnen påskrifvit en namnsedel, blifvit ålagde Författare ansvar, derest icke den uppgifne Författaren stöde att igenfinnas , föreslår Utskottet följande förändring i I §.
6 Momentet efter orden inom Sverige boende Svenska Medborgare: ”Hvilka , i händelse Skriften inom laga tid åta - 12-14 Den 14 Juli.
Stålås skulle, författare ansvar åligge , sa vida Författarens namn och hemvist befunnes oriktigt uppgifne eller i sedeln saknades: i sammanhang hvarmed det öfriga ifrån och med orden eller ack, till och med, ifrån Svaromålet uleblefve, alldeles skulle uteslutas. I 1 §.
7 Momentet föreslås följande förändring af andra punkten?
Utgifvare af Dagblad och Periodiska Skrifter vare alltid, i afseende på ansvaret, ansedd såsom författare, derest han sig ej med dennes namnsedel försett, eller ej ian på annat sätt bevisligen uppgifva Författaren, åliggandes Utgifvaren under lika förbindelse att tillse, det de vilkor, som vid utgifvandet deraf i denna Dag ytterligare stadgas, varda noga iakttagne.”
I sammanhang härmed föreslås i 8 Momentet samma §., efter ordet uppgifvet, följande tillägg: kan Utgifvare förete namnsedel ä Förfat taren till den åklagade Artikeln, eller på annat sätt Författaren bevisligen uppgifva, vare han ifrån Författare ansvaret frikänd.
I stället för den följande meningen, som begynner med Domaren äger och slutas med
Domstolen inkalla, föreslås följande såsom ett nytt Moment: