Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I man af iitryinme skall heminet ock vara öppet för de kvin- nor, som vistas i Stockliolm i och för studier.
Sedan stadgarne blifvit godkända k&amp;stitaerade sig den.nya för- eningen under namnet, Föreningen för Stockholms inernationella lara- rinrieliemw och invaldes i styrelsen fruarna K. Boliman f. Riiffel, M. Frestadiiis, Rend Millet, A. Schulthess, D. Schwartz, W. Uppström och A. Wicander samt lektor J. Hiimble och pastor R. Osterinan.
Till dessas suppleanter valdes fru G. Linder samt fröknarna Th. Geijer och A. Ulrich .. Till revisorer valdes fröken Anna Lindhagen och rek- tor J. Löfvdn med fröken H. Palmqvist som suppleant.
fi: i:.
DB den id6, livars belijartansirärda syfte s 4 oredan på det varrna- ste sökt framh %lla nn tyckei blifva en verklighet, vilja vi liarrned uttala den förhoppningen, att det nya företaget inåtte liafva den framgång det goda ändamålet.förtjaiiar.
Genom sin platsförmedlingsbyrå kominer nain- ligen Förbundet dagligeii i förbindelse ined lärarinnor sk väl utlandska soni .inl#iidska f r h skilda delar af v i i t.
land ocli koinna till Stock- holm ' för olika iiiidainål, ocli har darföre rikligt tillfalle a t t iakttaga Iiuriiscjin var liiifviidstad lider en beklagansviird brist pk 121nplig.a p5 en gång goda och billiga inacltorderiiigsstlllen, dar denna ka.tegori af arbetande kviniior kunna finna tillfälliga lieiii.
Det liar onitala.de före- taget afser a t t delvis fylla denna brist, och lyckönska, vi vår liiifvud- stad a t t till sin l h g a lista på allmaiinyttiga inrättningar afven kiinna foga ett nytt nainn: » Stockliolms internatioiiella liirariiiiieheiii B.
Meddelanden från Fredri,ka-Bremer- Förbundet.
Fredrika- Bremer-Förbundets årsmöte @ de rim f red agen den 18 inaj i byråns lokal iiiider riksantikvarien Hildebrands ordförandeskap, Den vid inötet frmilagda hrslserattelseii hterfiiines i sin lielliet i detta liafte.
Den bär vittne om a t t Förbundet Iiaft a t t glädja sig å t en lif- lig verksamliet inoin sina olika afdeliiinqai., livarjainte en stegring i inedleinsantalet bevisar, att förbiindet allt iner ocli mer lyckats till- iii ina sig dlrn#iilietens aktning och förtroende.
Kass+förvaltarens rapport föredrogs och framgick därtir a t t För- biiiidets foiirler ökats ined 1,015: 50 samt a t t bokslutet utvisade en %rsvinst af 131: 15.: F1111 decliarge beviljades styrelsen.
Vid dlrefter företagna val, Btervaldes enlialligt de afgående styrelsemedlei~~inariia: frliarna E. Ankarsviird och A .. Höjer, frökeii A. Roos, liofinteiident,eii J. Börtzell, doktor C. Nyström samt revi- ' sionssekreter H. Roiitlieb.
Till styrelsesiippleanter återvaldes friiarila J. Joliii och G.
af Kliiitberg, fröknarna G. Hjelineriis ock M: Silow.
briikspatroii 9.
Nordei~sson samt nyvaldes fröken S. Ulrich.
Revi- sorena fru E. Odelberg, fröken A. Rossander och haradsliöfding A. Liiiidvall saiiit rev %sorssu$~learrtema frii S. Wisiiig, doktor W. Sved- bom, acli Iiäraclsliöfding V. Uppström omvaldes $f veiiledes.
Till sist uttalade ordföranden k ' Förbundets vagnar ett tack för allt arbete, soin till friinijaiide af Förbundets iippgifter.blifvit iitfördt, såväl af styrelsen och koinitder soin af b y r h '
Stlpendiefonderna.
F r h i den af onämnd gifvare stiftade stipen- diefonden för kvinnor, som studera medicin, har genom den af För- bundets styrelse utsedda valnämnden de för innevarande å r lediga sti- pendierna tilldelats: det a kr.
500 med.
kand. fröken Ellen Sandelin och det tCi kr.
400 med.
Fredrika-Bremer-Förbundets sjukkassas årsmöte ägde rum den 25 april i Förbundets lokal under doktor C. Nyströms ordförande- skap.
Af årsberättelsen framgick a t t delegarnes antal vid 1893 ars slut utgjorde 214.
Under kret hade i sjukhjälp utdelats 2,565 kronor.
- Kassans kapital hade stigit med 1,082 kr.
och uppgick vid årets slut till 6,367 kr., hvaraf 5,435 kr.
tillhörde försäkringsfon- den och 933 kr.
reservfonden.
Under året hade sjukkassan blifvit inregistrerad och fått mottaga statsbidrag.
Full ansvarsfrihet bevil- jades styrelsen.
Till styrelsemedlemmar återvaldes professor P.
G. Rosén, doktor Carl Nyström, medicinalrådet D. Pontin ocli fröknarna A .. Itoos och T. Geijer.
Till styrelsesuppleanter återvaldes frii F. Lybeck och frö- ken G. von Plomgren samt nyvaldes fördelningsliikaren W. A. Edling i st. f. professor Sandahl, som aninält sitt utträde ur styrelsen.
Som revisor återvaldes fröken H. Casselli, och fröken A. Fabricius ingick i st. f. öfverstelöjtnant Elfving, som afsagt sig återval Till revisors- suppleanter invaldes lifmedikus G. Westfelt och fröken A. Dalilström.
Sarskildt påpekades till gagn för dem som vilja för framtiden försakra sig om hjälp vid sjukdoni, a t t afgift kan en gång för alla inbetalas till kassan.
4: Fredrika Bremer-Förbundets draktreform förenings årsmöte ägde rim den 30 mars i Förbundets lokal.
Af årsberättelsen framgår, a t t under %ret.flere nya modeller utarbetats, bland annat en turistdräkt, en kolt för ettkriga barn och underkläder för damer.
Stgrelsen er- 1iö11 full ansvarsfrihet.
Till styrelse för följande å r valdes fruarna Bendixon, Bolin, Gyllander, Kronberg, Paliiie och Scholarider, och till cleïas suppleanter: fru ' Cederschiöld och friherriniian de Geer samt frök- narna Berginan och Palmqvist.
Till revisorer valdes fröknarna Anna Kruse och Betty Hirscli ocli till revisorssuppleanter fru Nyström och fröken Bonnier.
9 f Fredrika Breiner-Förbundet valda ordinarie styrelsemedlem- mar äro fruarna Berg, Linder och fröken Gyldén, samt deras siipple- m t e r fru Jolin och fröken Lindliagen.
Alla fiireningens modeller, bland livilka markas utstyrsel för späda barn, koltkläder, skoldräkt, spoit- och turistdräkt, finnas a t t tillgtCi Iios.
fröken Josephine Ohls- son, Blasieliolmstorg 14, Stockholm.
Norgo.
" Norske kvinders sociale og retslige stilling " af Gina Krog, är namnet på en nyligen oss tillsänd broschyr, utgifveii af Norsk Kvindessagsforening och iitarbetacl i anledning af Chicago- utställningen.
I snmmaoliang med liknande publilcation~r från andra länder torde vi framdeles återkomma, till en närmare granskning af det vardefiilla arbetet.
I: ' Finlind.
Marie Ehrnrooth ar ' namnet pPt en kvinna, Iivilkens verksainhet ar - f örlagd till ett oinråae, där llittills jämfärelsevis få af hennes 1cön vunnit anseeude, iiiiinligeii hospitall %karens.
Fröken Elirii- rooth, född 1849 ocli dotter af en fiiislr i rysk militiirtjänst anställd adels- man, ägnade sig redan f r h sin tidiga ungdoin åt medicinska stii- dier.
Seclaii hon med utinärkelse bestatt sina examina s&amp; val i Petersburg soin i Ziirichs medicinska skolor, blef hon för åtta år se- edan, efter livacl.
v i erfara af D Heniiiiet och saniliället », anställd som föresthiidare för afdelniiigen för ögonsjtikclomar vid S: t George Iios- .pitalet i Yeteïsbiirg.
Jämte denna sin verksainliet liar fröken Elirn- ~ 0 0 t h afven i sex år fiingerat ' som ögoiiliikare vid de petersburgska hospitaleim » Maria 3fagdalena » och ~ P e t r o Eovlofsky D.
Som bevis p % utstriickningeii af heriiies praktik m&amp; niiinilas, att patienternas aii- tal vid 8: t.
George hospital ibland uppgå till 150 o111 dagen och a t t de af fröken Elirnrootli under år 1.893 Behandlade ögonpatieiiterna uppgingo till 7,000.
Pi senare tider har fröken Elirnrootli utan iin- daiitag utfört alla de stöiye och svBrme ögonoperationerna, soi-n före- kommit p i hospitalerna i Petersburg.
D ~ T L ~ I Kommunal I L ~ ~.
rösfratf och valbarhet.
TJnder det a t t Englaiicls lagstiftande församling, efter livad en notis här nedan ut- visar, iiyligen .genomfört viktiga reformer i fråga om utvidgande af kvinnans kommunals rättigheter, har Daninark följ t en motsatt taktik.
Då lagförslaget 0111 kominiinal valrätt och valbarliet förekom till be- handling i ICöpenliaiiiiis landsting afslogs detsamina med f öl j ande kortfattade motivering: ~: l: ~andstinget f asthgller vid den åsikten, att det livarken skiille vara i saniliiillets eller kvinnornas eget intresse oni dessa erliölle vare sig valratt eller valbarhet inom kommiinen~.
1: En utställning a f kvinnoarbete i Köpenhamn, liar, som af noti- ser i så vii1 danska soin svenska tidningar framg&amp;tt, frkn Början va- rit afsedd att gga iui-n i den danska liufvudstaden instundande som- inar.
I spetsen för företaget stod en koinit6, ined kaininarlierrinnan Oxliolin soni ordförande, livillcen med stort nit ocli iliiirdighet verkat för att briiiga Företaget till stiiid.
Tankeii på en ittstallning redan
1894 liar einellertid måst öfvergifvas på griind af de sviriglieter som mött a t t erliålla nödigt statsanslag, dock Iioppas komitén, a t t den be- ramade iitstiillningen, på livilken redan s&amp; mycken energi och tanke- arbete blifvit nedlagd, niåtte-.
ko.nin~a till stånd sommaren 1895, ' en förhoppning i hvilkeii vi af Iijartat instainnia.
T yskli~iitl.
Tysklands f ö r s.
kvinl / ga filosofie doktor ar fröken Katlie Windsclieid, som den 1 6 sistlidne febr.
vid universitetet i Heidel- berg disputerade för sin doktorsgrad öfver ämnet: den engelska herdedikten &amp; !en l579 -- l6 % ».
Fröken MTindscl.ieid ar .föreståndarinna för det nybildade flickgymnasiet.
i Leipzig.
Viktiga lagreformer.
Den 5 niars 1894 erhöll den s. k. Local Government Act kunglig sanktion.
Paragraferna 3, 20, 22 och 4 3 i denna lag röra kvinnornas rättigheter.
Enligt $5 3 och 20 skall icke kön eller gifterniål utgöra hinder för någon a t t Blifvn invald i försninlingsråden.
Paragraf 2 3 tillägger dock, a t t presidenten fös ett distriktsråd slrall, shvida detta uppdrag icke innehafves af en kvinna eller n&amp;on på annat satt diskva1ifei: ad person, fungera soin fredsdomare.
Denna punkt # r den enda inskränkning rörande kvin- nor, so111 förekommer i lagen.
Paragraf 4 3 bestämmer, a t t gifta kvinnor skola uppföras p i röstlängderna, s i vida de äro skyldiga att betala, skatt för enskild iigendoin; Hittills Ila i England endast ogifta kvinnor eller enkor iigt komii~iinal rösträtt.
Men genom lagen af den 5 inars 1894: liar denna ratt afven tillfallit gifte kvinnor.
DPL geiioin lagen af den 18 aug.
1882 agendoinsgeinenskapen mellan, akta makar iipphafts, blir det icke få gifta kvinnor, som bli röstberättigade.
Det var på parlamentsledamoten Mat Laïens förslag, soin !en gifta kvinnan i England tillerkänts sanima rattigheteP i kom iniinalt afseende som den ogifta.
Sybehörs- &amp; Modeaffar, Kruses Pensionat &amp; Hotel Klarabergsgatan 62, Stockholm, tvA iiiiiiiiters viig fi.511 Ceiitralstationen, erbjuder s h &amp; l enkla soni elegants riiin II.
13. eller 2 och 3 tr. 13 %: frin 1: 26 per dygn.
- Ref. Med.
Doktor E. W. Wretlind, Stockholin, Doktor-, H. Akerström, Uysda iu.
Vaktinilstare iiiöter vid stationen.
Bom enska olycXsrfallf4 !breiElkrti, s i g uti B o l a g e t F YL G I A kiiniis IiiL~iviinde sig till A M E L I N E STEREZY, Adress: Stockl&amp;oZm,, V a s a g a t a n 40.
TrKffns diirstKdes iriellsii 10-11 f. in.
och 6-6 e. iii.
BOKBINDARE, Laderplastik.
Alla slags verktyg för laderplastik säljas billigast Iios PER FROM, Stockholm, OBS.!
54 2l~etersumazw~e,2regutan / 54.
Saxar och kiiifvnr slipas.
Stort lager af Barnkläder for alla åldrar, till och iiiod 16 &amp; r. GocZa t7jger!
N g a, sn~) 2aJcf~,~ZZa model- teg *!
BiZZiga pviseq *!
Telefon 68 40.
2 Stora Vattugatan 2, Iiiirnhuset vid Briinkebergstorg.
10 Bazaren A Norrbro 10.
' Gunilla Vilens Handapbets-Atelier.
~ygiefika ..
Skodon tillverkas Driikt-1 ' Lcfoi.iiiförciiingen.
för~errir, Ilamer och Barn.
Ii$.
1 ' 1-isbe1öiit: b: I F '.
Storkholm, N:r 3 (318) Fredagen den 19 januari 1894.
Prenumerationspris pr ar: M u n ensam kr.
I d u n s M o d e t i d n i n g jämte k o - lorerade p l a n s c h e r • I d u n s M o d e t, utan k o l.
» 5: — Byrå Klara v. Kyrkogata 7, 2 tr. Allm.
telef 4: 50 3: — 6147.
P r e n u m e r a t i o n s k e r å a l l a post- a n s t a l t e r i riket.
: Frida född I biskop Bitters hus i Villastaden å Ö- stermalm, m e d ut- sikt öfver gårdshäcken åt det litterära, paret T a m m e l i n o c h tvärs öfver Engelbrektsga- tan åt B i r g e r Scköld- ströms bokfyllda fön- ster m e d den aldrig förrän m o r g o n e n slock- nande arbetslampan, tillbringar ett fint bil- dadt konstnärspar en ålderdom, o m g ä r d a d af de ädlaste m i n n e n o c h den mest o d e l a d e akt- ning från den samtid, som fått njuta af de- ras skapelser.
D e t är vår store Shakspeare tolkare å d e n kungli- ga nationalscenen Ed- vard Swartz, hvilken med sin H a m l e t, Ri- chard I I o c h I I I, Ti- inon af A t e n m. fl.
att icke g l ö m m a hans storartade Sardanapa- lus (af Byron) p å 1800 — 1870-talet h ä n f ö r d e såväl finsmakare inom konsten s o m den stora allmänheten, hvilken då ännu var ofördärf- vad af den sensuali- stiska riktningen i n o m dramatiken — samt hans maka Clementine Swartz, den oförgät- ligt sköna Filippa.
_ Ytterst få t o r d e det hafva varit förunriadt hvarje. /.
helgfri Trtickiri A k tiebolag.
Utglfningstid: fredag.
Lösnummerspris I 5 öre Träffas säkrast k l.
Iduns (lösn:r e n d a s t för k o m p l e t t e r i n g a r) Annoiispris:. % ö r e p r n o n p a r e i l l e r a d.
Evers, Swartz.
att kasta en inblick i detta h e m, där fin konstnärsuppfattning uppbäres af ädel reli- giositet o c h o m u t l i g stränghet i fråga o m lifvets allvarliga plik- ter.
M e n de, s o m er- farit t o n e n o c h um- gängessättet i detta hem, erkänna enstäm- migt, att det är mönst- ret f ö r ett konstnärs- hem.
D e n n a fina o c h ädla a n d a har tagit sig ett lefvande uttryck i deras tvänne dött- rar, hvaraf d e n enas bild här återgifves, så- s o m k ä n d i n o m vida kretsar af S t o c k h o l m s societet o c h äfven utan- för hufvudstaden.
R e - d a n t i d i g t r ö j d e sig hos den u n g a Frida Swartz, m e d de ete- riskt fina o c h själfulla dragen, en i c k e ringa litterär begåfning.
U p p - m a n a d af vänner att offentliggöra n å g o t al- ster af sin lekande penna, u p p t r ä d d e h o n under signaturen Man- fred i dåvarande Sven- ska Familjjournalen, när denna stod i sin friskaste lifskraft, m e d sagor, s o m v ä c k t e flere kännares oförställda uppmärksamhet och uppmuntran.
D e t var
IDUN 18 1894 Tvänne hamnar jag vet, dit ödets stormar ej hinna: En är den grönskande graf, en är den älskades famn.
Erik Sjöberg (Vitalis).
isynnerhet naturlivets fägring och poesi hon återgaf, den själ, som är förborgad i skapelsen och icke äger andra uttrycks- medel än doft, färg och sång.
Men just detta fanns också i dessa sagor af den älskligaste poesi och naivaste humor.
Ut- om i nämnda tidskrift syntes » Manfreds » signatur i nere af våra julkalendrar så- som Nornan och Polstjärnan.
Uppmunt- rad af det välvilliga mottagandet försökte sig författarinnan snart på större upp- gifter och skref en längre följetong — en målning ur hvardagslifvet — med titeln » Man säger », hvilken förekom i Afton- bladet under d:r Spilhammars regim e i början af 1880-talet.
Det var dock icke den älskliga förfat- tarinnan förunnadt att fullfölja sin lof- vande begynnelse.
Liksom hennes för- äldrar af ett skört kroppsligt material, tålde hon icke den ansträngning litterär sysselsättning medför och måste snart in- skränka sig till att allt sparsammare gif- va uttryck åt sin rika fantasi; några vackra sagor i » Vårt Land » förekommo för fem år sedan; men i öfrigt har hon trädt tillbaka till verksamheten i hen- nes eget hem och andra uppgifter.
Hon är nämligen gift med kyrkoher- den i Norrköping Edvard Eyers och se- dan ett år bosatt i Norrköping, hvarifrån hennes släkt — den kända Swartz ' ska släkten — härstammar och en samgren däraf • ännu innehar en betydande ställ- ning- Vi ha erinrats om hennes signatur dar- af, att i litterära kretsar i Paris har i dessa dagar upplästs en af hennes första sagor, hvilken i fransk öfversättning bär titeln: La vie cpVest que cela? '
I / / varje syssla It emmastad / I och ordningen förkroppsligad hon knoga skall och spara.
Och hvitt som hennes fönstervadd, skall hennes linne vara.
Den försln uppe, sist i säng, på allt hon noga vakar.
Hon blott emot sig själ / är sträng, fördrager och försakar.
JVär andra dra på lustparti.
hon måste oftast hemma hl i och gå i middagsstöket, i linneskåp och skafferi, i källaren ne Ii köket.
Ett ur med visctren, isär blir utan nytta buret.
Och, husmor, du för hemmet är livad, vis / iren för uret.
Du klagar, att med allt dill spring du åstadkommer ingenting / if fortbestånd.
— I gamman dn håller, lik din nyckelring, de spridda krafter samman!
Och är väl delin inlel värdt, alt kära munnar mätta,, att allt dn håller dyrt och kärl få hjälpa ömt tillrätta, att rara få i fröjd och ve det egna hemmets god / t fe ', med bot för hvarje skada, att ki / nna mot de sorgsna le in-li glädjas mid di ' glad / / -. '
Da är ju, du, en bild i Smått af alltets höga moder och.
verkar i det tysta godt och är det helas roder.
If evighetsnatur är allt, om glömda, om prisa.dt tnsenfnldt, det sista med det första.
Och hvarje kall af redlig h / ill är start inför det Största.
Curt 0f \ II andra sjunga snillets / &lt;&gt;J ' och kvinnofägring fira med hyllning i behagetis Ii oj ' dl en förgänglig s p i r a; j n g sjunger, husmor, dill Indin g med e n k l a ord och strängaslag och vill i verk och visa din stilla gärnings / / vardagslag oe / i / lina dygder prisa.
Da äger hjärtats snille, / la.
och vacker är du äfven.
Den andestarka husets fru vi / 1 sländan och i väfven n / ' ålder molls me / I vördnad som munnens maka, barnens och hemmets vafila vin na.
I sagan och i sången hor.
in bild af nordens kvinna.
Och hennes gärning är ännu att länka, styra, ställa för veckans alla.
/ lagar sju och aldrig modet fälla.
slav mor N ä r i n t r ä d e r v å r a Thelander.
s k o l å l d e r n f ö r b a r n?
ä | K dessa dagar begynner vid våra skolor en « ä * ny termin, och många föräldrar rusta sig att kanske för första gången sända sina små ur hemmet.
Innan d 3 t t a viktiga steg tages, bör dock hvarje samvetsöm moder begrunda, att hon träffar den rätta tidpunkten härför.
En framstående svensk läkare, d:r P. Silfver- skiöld i Göteborg, har nyligen utgifvit ett be- hjärtansvärdt arbete: » Vår skolungdoms hälso- vård », hvilket han tillägnat föräldrar och lärare.
Vi rekommendera varmt det lilla häftets stu- dium åt alla våra läsarinnor, hvilka som mödrar eller fostrarinnor hafva den dyrbara skatten: framtidssläktets hälsa under sin vård.
På den fråga, vi satt som rubrik här ofvan och som just nu måste vara aktuel i många hem, svarar författaren i det nämnda arbetet med följande ord, s o j) vi med hans medgifvan- de anföra.
Alla pedagogers vittnesbörd lyda samstäm- migt: » Låten barnen vänta med all ordnad undervisning till sjunde året!
Den, som dess- förinnan äger rum, blifver till ingen nytta, ofta till skada. » Lekskolor och s. k.
» Kindergärten » (barngårdar) kunna vara till gagn för sådana barn, som sakna tillbörlig tillsyn och omvård- nad i hemmen, men för barn, hvilka hafva för- månen af en god moders ledning, är denna senare vida att föredraga.
Utom det att små- barnsskolorna vanligen anstränga den ännu out- vecklade barnahjärnan, att skollifvet pålägger de små ett tvång, som är dem naturvidrigt, att barnen därstädes utsättas för smittosamma sjuk- domar och ohälsa genom dålig luft m. m. är just undervisningen i lekskolorna den, de mindre hafva behof utaf, då de däremot vid denna ålder hafva nytta för lifvet af de frön, en moder kan nedlägga i det unga mottagliga sinnet.
Föräldrar bafva stor benägenhet för att öfver- skatta sina barn, vilja i dem gärna se något ovanligt och tycka dem ofta vara före sin tid.
De anse dem därför ofta lämpliga till skolunder- visnings mottagande vid 5 ä 6 års ålder, och många privata anstalter taga äfven emot så späda lärjungar.
Någon gång hör man mödrar beskärma sig öfver, att deras små taga sig sä mycken oråd före i hemmen, att de ställa till oreda, att de äro svåra att sysselsätta o. s. v. De önska därför få sina barn in i en skola så tidigt som möjligt för att åtminstone under de timmar, barnen vistas där, få frid i hemmet.
Det är nog äfven bäst för barnen till sädana mödrar, att de tidigt komma ifrån hemmen.
Kunna mödrarna ej sysselsätta sina barn och vänja dem till lydnad, då böra de lämna sina barn i bättre händer än sina.
Och då kunna lekskolor vara pä sin plats.
Eljes är det just i hemmet och under åren närmast före skol- gångens början en moders tillsyn är mest af behofvet och som den sådd göres, som i fram- tiden kommer att bära skördar.
Sändas barnen för tidigt till skolan (d. v. s. innan de hunnit in i sitt 7:de år), eller an- strängas de i hemmen med skolstudier, så visa sig hos dem vissa tecken till öfveransträngning, hvilka det är för hvarje hem af vikt att känna och beakta, ty observeras ej dessa symptom i tid och lämpliga åtgärder vidtagas, kunna de små taga skada för hela lifvet.
Dessa tecken äro: barnet förjorar sitt,förut glada lynne, blir ombytligt, retligt, får orolig sömn, drömmer lifiigt och vaknar lätt upp, ofta under ångest eller oro, dess håg för studier slappas, och de, som förut varit särdeles intelligenta och snabba i uppfattningen, blifva tröga, lätt förströdda, ertappas under lektionerna med, att de » sitta och drömma », få af läraren ofta förebråelser för olydnad och ouppmärksamhet o. s. v. Här- till komma snart vissa kroppsliga sjukdoms- tecken: deras händer och fötter kännas kall- svettiga, medan oftast hufvudet bränner hett, de afmagra, förlora matlusten, afföringen blir vanligen trög, de klaga öfver hufvudvärk, hjärtklappning, beklämning öfver bröstet o. s. v. Iakttagas ej dessa sjukdomstecken eller tydas de (såsom så ofta är fallet) såsom nycker, egensinne, ouppmärksamhet eller elakhet och behandlas därefter (med ständiga påminnelser, straftläxor, bannor eller aga), då är det fara
1894 » » värdt, att ~ det unga «~ sinnet snart fördärfvas, kanske för lifvet.
Begåfvade barn kunna under dylik behandling neddrifvas nära nog till i d i o t e r; barn med öppet, frimodigt, kärleksfullt hjärtelag blifva därigenom dolska, slutna, ängsliga eller hårdhjärtade na- turer, medan det på andra framkallar en slö likgiltighet, förlust af all ambition.
Så snart de ofvan skildrade symptomen af hjärnöfveransträngning upptäckas, bör barnet strax afbryta alla studier, föras ut i friska luften, uppmuntras till lekar o c h förströelser, erhålla en kraftigt närande o c h lättsmält diet samt någon stärkande medicin (t. e x.
något järnpreparat; jag gifver gärna jodjärn af flere skäl, hvilka jag här ej kan ingå uppå).
Förstå föräldrarne [och isynnerhet modren) sina plikter rätt, hafva de så mycket att lära sina små vid åldern närmast före skolåren, hafva så många viktiga omständigheter att beakta vid barnets uppfostran, saker, som äro af långt större betydelse, än om barnet ett år förr eller senare lär sig läsa, att tiden ej b ö r synas lång vare sig för barnen eller för föräldrarne, ej heller den möda, som på uppfostran nu ned- lägges, förspilld.
D e t är nu kroppen skall göras duglig till det k o m m a n d e skollifvet, det är nu viljan skall riktas m o t det g o d a, hågen skall stärkas och egoismen bekämpas.
T v å julfester i London.
BreJ till Idun.
London i januari.
• Julfester utan tal och af oändligt växlande slag hållas nu i den stora världsstaden vid Themsen.
Hvarje år ökas deras antal.
Det torde måhända intressera några af fduns ärade läsare att höra litet om ett par sådana fe- ster, som gifvits i samband med doktor Ste- vensens » Hem för värnlösa barn », med bufvud- hemmet i Bethnal Green.
Detta hem grundlades för 20 år sedan af dok- tor Stevensen, en framstående metodistpräst, o c h har från en liten början utvecklats till 8 olika hem (med underafdelningar) i London, i landsor- ten och i Canada, tillsammans f. n. underhållande omkring 900 barn, och näst doktor Barnados — som har omkring 5,000 i 50 olika afdelningar — den största institution för värnlösa barn i Eng- land; denna, liksom doktor Barnados, helt och hållet underhållen af frivilliga bidrag från allmän- heten och verkande oändligt mycket godt.
Låtom oss nu först titta in i hemmet vid Bon nar Road, Bethnal Green, en eftermiddag, medan allt är i full arbetsordning, På kontoret fråga vi efter detta hems styresman (governor), mr Pen- delburg, o c h bli af honom mycket vänligt emot ' tagna samt öfverlämnade till mr Frank Hill, en ståtlig man på några och tjugu år, med ett öppet behagligt utseende.