Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De fabriker, bruk och öfriga näringar, som å landet bedrifvas, finnas lill sina antal uppräknade uti härvid fogade tabell; dock anser jag mig bär böra särskildt omnämna den betydliga utsträckning lerkärls-fabriken vid Höganäs alltjemt vinner, samt de utmärkt både prydliga och nyttiga fabrikater, som derifrån utgå och hvilka kunna till sin fördel jemföras med det bästa af samma slag, som från utlandet hitföres.
Jagt och djurfångst inskränker sig till hare samt fogel af rapphöns och orre, detta sednare slag likväl endast i norra delen af Länet, men idkas endast för nöjet; dock hafva, sedan herrgårdarnes skogar och jagten der kommit under ändamålsenlig vård, hjortar och rådjur hastigt förökats, så att betydligt antal deraf utan afsaknad årligen kan fällas.
Fisket vid Länets kuster är temligt gifvande och bereder tarflig utkomst åt dem, sorn dermed sig sysselsätta.
Bränvinsbränning är den enda egentliga binäring som idkas.
Den så kallade husbehofsbränningen med små pannor och enkel redskap är visserligen i aftagande, men de med en aldrig tröttnande uppfinningsförmåga alltjemt förbättrade ångbrännerierna förvandla all åtkomlig säd och potates i en bränvinsflod, hvars vågor hota alt fördränka hela landet, örn icke snart en damm sättes för deras verksamhet.
Det är denna som utgör hufvudorsaken till den ökade fattigdom och slöa liknöjdhet, hvaruti arbetsklassen oemotsägligen sjunker utan att kunna uppehållas, så länge vinningslusten icke afser medlen för sina framgångar. § *•
Hammarverk.
Åren 1848, 1849 och 1850 hafva kronohemman af sammanlagdt 24T2^7r mantal blifvit till skatte inköpte.
Vid 1850 års slut funnos inora Länet 468 tullmjölqvarnar, nemligen å landet 432 med 619 par stenar och i städerne 36 st.
Statsbidrag utgjorde år 1850 af städerna och af landet R:dr 327,803: 4 4. io. » 1,004,111: — s. Summa B:ko R:dr 1,331,914: 45. 6.
Inom Länet handhafves polisen af 5 Kronofogdar och 25 Länsmän, jemte 2:ne Landsfiskaler och Stadsfiskalerne i Länets städer. 3:ne Provincial-läkare finnas uti Länet anställde.
Under Augusti, September och Oktober månader år 1850, då kolerafarsoten härjade i Malmö och å fiskeläget Råå, var ett stort antal läkare till tjenstgöring hitbeordradt; men då icke utomordentliga fall påkalla en större läkarepersonal, äger
Länet tillräckligt antal läkare.
Läns-lazarettet med dertill hörande Kurhus i Lund anlitas af allmänheten med så stort förtroende, att antalet af dem, som der söka inträde, vida öfverstiger tillgängliga sjuksängar.
Af stor vigt håde för Länet och för den kliniska undervisningen vid Universitetet vore derföre att nödiga tillgångar kunde beredas för utvidgning af denna väl ordnade sjukvårdsinrättning.
Det i Stora Råby inrättade Räddnings-institut för vilseförda barn fortfar att lemna omsorgsfull vård jemte undervisning åt så stort antal vanartiga gossar, som utrymmet medgifver: och hafva de flesta af dessa derifrån utgått till nyttig verksamhet i samhället. f 1 . .»»»i .. 1 r- . i • /-> X. c. icsa A det uti Malmö befintliga Centraldårhuset funnos vid 1850 års slut 187 hjon. finnas inom detta Län 7, bland hvilka den betydligaste är Malmö, säte för Länsstyrelsen, med en folkmängd, enligt mantalslängden för år 1850, af 12,151 invånare, deraf 7,004 äro mantalsskrifna och 5,147 mantalsfrie.
Befolkningen, som år 1847 uppgick till 10,543 personer, har således under de 3:ne åren, denna Berättelse afser, ökats med 1,608 personer, då deremot folkökningen under de tio åren 1838—1847 inskränkte sig till 1,419.
Denna betydliga tillväxt i stadens folkmängd, så mycket mera anmärkningvärd, som den år 1850 härjande kolerafarsoten bortryckt 351 af stadens invånare, har utan tvifvel sin grund i stadens ökade rörelse, som påkallar och sysselsätter § 5.
Städer 8 flera arbetare, till hvilken klass de till staden inflyttande pei’Soner egentligen höra.
Handel och sjöfart, fabriksrörelse och handtverk utgöra stadens inbyggares hufvudsakliga näringsfång, hvarjemte mångå, såsom binäring, sysselsätta sig med bruk af stadsjorden.
Såväl den inrikes som utrikes handeln bedrifves lill största del sjöledes och är i ett jemnt framåtskridande, som inverkar fördelaktigt på stadens handtverkerier.
Vid 1850 års slut funnos uti staden burskapsägande: 123 Handlande, 2 Skeppsklarerare och 4 Mäklare med 156 betjente; hvarförutan idkades mångleri af 55, nipperhandel af 8 och klädmäkleri af 3 qvinnor.
Staden ägde 58 fartyg af tillsammans 2,578 lästers drägt, deribland ett ångfartyg af 70 hästars kraft, hvarmed ständig kommunikation med Köpenhamn och Lubeck underhålles.
Stadens hamn, hvars konsolidering medelst kajer af huggen sten småningom men säkert nalkas sin fullbordan företer ett varaktigt minne af samhällets enighet och drift vid utförande af allmän-nyttiga verk.
Nedan uppräknade 46 fabriker funnos i staden vid 1850 års utgång: 1 Bandfabrik med .... 4 arbetare och 418 ll:dr tillverkningsvärde.
1 Borstfabrik med .... 4 » » 2,000 » » 1 Cikoriefabrik med ... 24 » » 25,555 » » 5 Färgeriet’ med 12 » »» 13,441 )> » 2 Garfveriet' med .... 8 » » 1,500 )) » 1 jerngjuteri, jemte meka- nisk verkstad med ... 73 » » 41,350 » )> 2 Handskfabrikör med . . 147 )> » 12,000 )> » 1 Fabrik för kemiska eld- don med 39 » » 6,000 » 1 Klädesfabrik med ... 7 » » 1,059 » » o Kortfabriker med.... 16 » 2,731 » » 2 Ljusstöperier med ... 7 » » 6,066 » 1 Fabrik för malm- och messingsarbeten.
1 Fabrik för tillverkning af mössor.
1 Nålfabrik med 1 )) » 1,100 » » 1 Paraply-, parasol- och käppfabrik med .... 1 )> 2,000 » » 1 liep - 9 1 Repslageri med 4 arbetare och 1 Salfiansfabrik med ... — 1 Sirupsfabrik. 1 Sockerbruk med .... 11 1 Spegelfabrik med ....
1 1 Stamp för beredning af ostampade kläden, vadmal och skinn, hvilken inrättning drifves i sammanhang med 1 sågverk för tillverkning af faner och bräder samt 1 qvarn för målning af färgämnen och raspning af träd. 1 Stentryckeri. 1 Oljeslageri med 7 1 Strumpfabrik med ... 9 ------ . 4 9,836
» 6,000 32,125 200 17,024 1,450 10,000 8,000 500 107,546 2,500 2,116 1 Stärkelsefabrik med . . 1 Såpsjuderi med — 1 Tapetfabrik med .... 1 1 Tobaksfabrik med ... 143 1 Tvålfabrik med — 4 Urfabriker med 12 3 Ättiksbryggerier.
2 Fabriker för papparbeten m. m. med..... 6 » » 4,250 » » Antalet af burskapsägande handtverkare var vid 1850 års slut: 21 Bagare, 4 Bleckslagare, 4 Bokbindare, 1 Brandmästare, 21 Bryggare, 1 Bundtmakare, 3 Garfvare, 5 Glasmästare, 3 Guld- och Silfverarbetare, 4 Gördelmakare, 2 Handskmakare, 3 Hattmakare, 10 Hofslagare, 3 Kakelugnsmakare, 2 Kammakare, 4 Klensmeder, 5 Kopparslagare, 7 Murmästare, 7 Målare, 1 Ornaments-bildhuggare, 1 Perukmakare, 1 Repslagare, 9 Sadelmakare, 2 Segelsömmare, 31 Skomakare, 18 Skräddare, 19 Slagtare, 14 Snickare, 4 Sockerbagare, 6 Svarfvare, 1 Sämskmakare, 1 Tenngjutare, 6 Timmermästare, 10 Tunnbindare, 2 Urmakare och 5 Vagnmakare, hvilka 241 handtverkare sysselsätta 796 arbetare.
Berättelse öfver Malmöhus Län för 1848—tSöO. 2 10 Å stad sjorden, hvars afkastning är långt drifven, odlas säd, potates, cikoria och andra rotfrukter, foderväxter och raps.
Trädgårds- och parkanläggningar pryda stadens omgifningar.
Inom staden finnas följande undervisningsanstalter: l:o En högre Lärdomsskola och dermed förenad Apologist-skola samt Gymnastikinrättning. 2:o En Navigationsskola. 3:o En så kallad Borgareskola för handtverksgesällers och lärlingars undervisning vissa timmar hvarje vecka. 4:o 2:ne Folkskolor, den ena med af staden uppfördt nytt hus, som kostat 10,000 R:dr Banko. 5:o En Slöjdskola för flickor af arbetsklassen; och har för denna skola nytt hus blifvit uppfördt med en kostnad af 4,000 R:dr Banko. 6:o En Småbarnsskola för barn af arbetsklassen. 7:o 26 Privatskolor för barn'af alla samhällsklasser.
Derför utan har staden, för tillvägabringande af teknisk läroanstalt för slöjdidkare i allmänhet, år 1850 inköpt ett nybygdt hus för 14,533 R:dr 16 sk.
Banko, men ändamålet dermed hade dock vid 1850 års slut, i saknad af dertill erforderliga medel, icke kunnat realiseras.
Stadens fattiga underhållas dels i allmänna fattighuset, dels å fattigarbetshuset, dels å andra lid efter annan tillkomna välgörenhets-stiftelser samt dels medelst särskildt understöd från fattigvårdsinrättningen.
Sparbankens insätlningsfond var vid 1850 års slut minskad till 183,818 R:dr 14 sk., hvilken minskning härrört deraf, att rättigheten till insättning numera är inskränkt till stadens invånare, men bankens egen fond hade, oaktadt lill Borgareskolan, Josefinas Slöjdskola och Småbarnsskolan årligen derifrån meddelade understöd, ökats till 15,253 R:dr 1 sk. 8 rst.
Den är 1839 af Handelssocieteten stiftade fond till understöd för behöfvande inom handelsklassen uppgick vid nyssnämnda tid till 6,895 R:dr 36 sk. 11 rst.
Banko, och Handtverkssocietetens så kallade understödsförening, som dock sedan år 1847 utgör en pénsionsinrätlning, hvarifrån utdelning under vissa vilkor tillfaller delägare jemte deras enkor och barn, ehvad de äro behöfvande eller icke, ägde en fond af 17,036 R:dr 2 sk. samma mynt.
Helsovården besörjes dels af 2:ne utaf staden lönta och dels af 4 andra praktiserande Läkare. 1 Staden finnas 2:ne Apothek.
Värdet af uti Skånska Brandförsäkringsinrättningen försäkrade byggnader i staden och på dess område utgjorde vid 1850 års utgång 2,575,527 R:dr 11 24 sk., och sammanräknade värdet å hos Städernas Bolag försäkrade varulager, fabriksredskap och lösören i allmänhet uppgick till 1,798,100 R:dr.
Vid samma tid voro uti en är 1849 för staden bildad Sjö-assuransförening till försäkring antagne 38 fartyg med ett värde af 314,333 R:dr 16 sk.
Stadens inkomster utgjorde år 1850 ett sammanlagd t belopp af 62,057 lhdr och utgifterna för samma år uppgingo till 160,942 R:dr.
Vid samma års utgång befanns stadens kapitalskuld vara ökad till 152,025 lhdr Banko.
Landskrona med 3,488 inbyggare, deraf 2,074 mantalskrifne och 1,414 mantalsfrie.
Utom Trivialskolan och 2:ne Fattigskolor linnes en Folkskola inrättad uti ett nybygdt, rymligt hus, som äfven begagnas vid Söndagsskola för ge säller och lärlingar.
Fattigvårdsinrättningen är ställd under en särskild styrelse och äger en kapitalfond af 16,666 32 sk.
Banko, deraf 10,000 R:dr äro gifna af Handlanden Henr.
Suel, hvars syster Gustava Lucia Suel jemväl skänkt 9,666
R:dr 32 sk. till inköp eller uppbyggande af boningshus åt fattige, samt 333 R:dr 16 sk. till en småbarnsskola. 2:ne
Fattighus finnas och kostnaden för stadens fattigvård uppgår till 4,200 lhdr årligen.
Stadens hamn, i följd af sitt utrymme och djup en af de yppersta i riket, är numera försedd med kaj- och brobyggnad, hvarvid de mest djupgående fartyg kunna säkert förtöjas.
Skeppsvarfvet är deremot af ringa betydenhet och staden äger endast 5 fartyg af sammanlagdt 162 lästers drägtighet.
Sockerbruket har blifvit lillökt med en af stadens större byggnader och genom högst betydliga kostnader inrättadt efter Engelsk method till ett al rikets största raffinaderier, samt bedrifves med ånga.
Dessutom finnas i staden en berömd fabrik för tillverkning af blåsinstrumenter, 8 garfveriet’, 4 färgerier samt en betydlig klädes- och mattfabrik, hvilken sistnämnde är anlagd inom gamla Citadellet och drifves med fästningsfångar.
Sparbanken, inrättad år 1832, ägde vid 1850 års slut en ansvarighetssumma, stor 136,963 lhdr 17 sk. 5 rst., insatta å 1,836 stycken kontraböcker. 12 Stadens inkomster af tolag, bro-, hamn-, våg- oell mätarepenningar uppgingo 1850 till 9,671 R:dr 43 sk. t rst.
Lund, hvars folkmängd år 1847 utgjorde 6,342 personer, ägde år 1850 ett antal af 6,829 invånare, deraf 3,764 mantalsskrifne och 3,065 från skatt befriade.
Handtverkerierna inom staden fortfara att förbättras, men mästarens ställning försvåras i icke obetydlig grad genom ständig tillökning i antalet af dem, som utom burskap drifva handtverk och hvaraf år 1850 i staden funnos 130; dock hafva äfven handtverksidkande borgarne till antalet förökats, hvaraf det vill synas, som näringsfriheten på dessa icke inverkar menligt i annat afseende, än till stegrade svårigheter för inästarne att erhålla gesäller med stadga och duglighet, deröfver också allmän klagan från Länets städer förspörjes.
Handeln kan deremot anses vara i aftagande, fastän de handlandes antal jemväl ökats och uppnått en utsträckning utöfver hvad behofvet för en afpassad täflan kan anses kräfva, och såsom följd hvaraf åtskilliga af de, utan tillräcklig kapitalfond, sig der nedsatte yngre köpmännen nödgats till borgenärers förnöjande sin egendom afstå.
Fabrikerna äro i oförändradt skick, likasom jordbruket, hvaraf många bland stadens inbyggare hafva sin utkomst.
Den under fattigvårdsstyrelsens inseende befintliga kokinrättning, från hvilken en hvar är berättigad att, emot afpassad betalning, erhålla tjenlig föda, motsvarar sin bestämmelse; men dermed äfven sammanhang ägande arbetsinrättning, hvilken med spånad förser behöfvande qvinnor, är i så måtto ofullständig, som den hittills saknat tillfälle att gifva sysselsättning åt manfolk.
Ystad, som år 1847 ägde 4,687 invånare, har under derpå följde 3:ne år deri endast vunnit tillökning med 41 individer, så att vid 1850 års slut folkmänden uppgick till 4,728 personer, deraf 2,630 voro mantalsskrifne och 2,098 skattfrie.
Handel och sjöfart äro i tilltagande, och staden, hvars hamnbyggnad, i brist på erforderliga medel för densammas fortsättande, måst tillsvidare afstadna, äger 23 fartyg om tillsammans 937 lästers drägtighet.
Undervisning meddelas åt gossar uti en lägre Lärdomsskola och en Vexel-undervisningsskola. ~7* <• 13 Behöfvande och ålderstigna fattigo vårdas uti stadens fattighus, hvarförutan fattigbidrag lemnäs åt medellöse.
Enligt 1850 års bokslut utgjorde sparbankens insätlningsfond en summa af 297,525 R:dr 29 sk. och den fortsatta Skånska Privatbankens utlåningskapital 1,544,699 R:dr 16 Banko.
Af Fabriker finnas i staden: 2 Tobaks- och Snus - fabriker med . . . 43 arbelar< och 11,451 R:dr 12 sk. tillverkningsvärde 1 Cikoriefabrik med 12 » » 8,333 b 16 » » 1 Klädesfabrik med 4 » » 1,640 b » » 4 Färgerier med . . 11 » » 3,633 b 1 6 » » 5 Garfverier med . 15 » » 10,708 b 16 » » 1 Pennberederi med 1 » » 166 b 32 » » 1 Repslageri med . . 4 » » 1,000 b — » » 1 Såpsjuderi med . . o » B 13.333 b 16 » » 4 Urmakerier med . 7 » B 983 b 32 » » 1 Vagnfabrik med . 2 » B 600 b » » 1 Kardfabrik med . 7 » B 600 b — » » Störsla delen af byggnaderne inom stat äro försäkrade i Skånska Brandförsäkrings-inrättningen för en summa af 788,507 R:dr.
Hdsingborg äger 3,594 inbyggare, deraf 2,145 äro skattskrifne och 1,449 skattfrie.
Stadens invånare hafva sin utkomst af handel, handtverkerier, jordbruk och fiske.
Sjöfarten har ökats, sedan det för hamnens räkning anskaffade ångmudderverk försatt hamnen i det skick, att fartyg der ständigt kunna inlöpa.
Skolväsendet är ordnadt så, att undervisning meddelas uti en Lärdomsskola och en Folkskola.
Uti ett rymligt och väl inredt fattighus lemnäs vård åt ålderstigna fattiga, och en dermed förenad arbetsinrättning bereder fattigvården årlig inkomst.
Samhället aflönar en Läkare och år 1849 inköptes för 11,000 R:dr R:gs en byggnad, som blifvit inredd till sjukhus att begagnas så väl i allmänhet som för den händelse att farsot skulle i staden utbryta.
Pieverberverket, fabriken för tillverkning af saltglacerade lerkärl och en vagnfabrik drifvas med framgång.
Vid det första sysselsättas 8 arbetare och årliga tillverkningsvärdet uppgår till 9,097 R:dr, vid lerkärls-fabriken arbeta 10 personer med ett tillverkningsvärde af 8,896 R:dr, och vagnfabriken lemnar arbete åt 7 personer.
Vid 1850 års slut voro uti sparbanken insatta 171,767 R:dr 28 sk. och bankens egen fond uppgick lill 7,576 R:dr 27 sk.; inora staden befintliga byggnader agde ett brandförsäkringsvärde af 794,675.
Stadens inkomster uppgingo till 10,066
R:dr 20 sk. 4 rst. och utgifterna till 11,498 R:dr 20 sk. 9 rst.
Skanör och Falsterbo hafva, den förra 750 och den sednare 274 invånare, deraf t Skanör i Falsterbo skattskrifne 415. skattskrifne 130. skattfrie 335. skattfrie 144.
Invånarnes hufvudsakliga näringsfång är fortfarande sjöfart, jemte jordbruk och fiske, hvilket sednare flera år varit temligt rikt och ditlockat från andra orter en myckenhet fiskare; men jordbruket är föga tacksamt, en naturlig följd af jordmånens sandiga och svaga beskaffenhet.
Hvarje af dessa städer äger en Folkskola, men deremot hafva de samma Magistrat och Prest, äfvensom gemensamt Fattighus och Fattigvårdsstyrelse, som äfven har till åliggande att fördela fattigvårdsbördan underhållsgifvarne emellan.
I Skanör finnas 2:ne Minuthandlande, hvilkas rörelse dock är ringa, af orsak att invånarne under deras sjöresor uppköpa sina förnödenheter.
Läkare eller Apothek finnas icke i dessa städer, som icke heller hafva någon krog, och brott af svårare art förekomma aldrig inom dessa samhällen, hvilkas inkomster utgöras endast af mulbetspenningar och de obetydliga gerningsören, som falla på deras lott.
Malmö Landskansli den 19 Oktober 1852. S. G. r. troil.
Eberh.
Qvensel. H.
Jungbeck.
T AB JE lii för Landet inom / Kungs- och Kongs Ladagårdar o Derunder lydande, eller eljest Kronan särskildt förbehållna samt för dess räkning ntarrenderade och disponerade hemman
Dito andra lägenheter, såsom stallängar Krono-Säterier ....
Säteri-Rnsthåll ....
BIHANG Till Samtliga Riks-Ståndens Protocoll, Innehållande Konungens Nådiga Skrifvelser, Berättelser och Propositioner.
f ■Trmrn „■ ^ _ _Jf. ■. ..... STOCKHOLM, Elraéns och Granbergs Tryckeri, i8»3.
N:o l. Berättelse om hiicid sig i Rikets Styrelse tilldragit sedan sista Riksdag ,4 Gi/- ue» Stockholms Slott å Riks-Salen d. 23 J ami ar ii 1823.
I)en längre tid som förflutit, sedan Rikets Ständers sista sammanträde, liar, ehuru äfven, rik pä vigtiga politiska händelser, likväl, med få undantag, varit utmärkt af en allmän fred och af Regeringarnes gemensamma bemödanden att den för framtiden försäkra.
Under dessa händelsers utveckling, hafva den Scandinåvlska halföns Folk, med förtroende till deras regering, till deras Statsförfattningar
Och till deras läge, ägt mäktiga artledningar till tröstande jemfötelser och till en ökad säkerhet för deras fortfarande sjelfständighet
Och lugn* Sorgfällig att bibehålla ett ostördt vänskapligt förhållande med ailä Makter, har Kongl* Mai:t äfven varit omtänkt att undanrödja allt, sorn för en kommande tid kunde slöra detta förhållande* Kongl* Majit går nu att för Rikets Ständer framställa de åtgärder, som, i afseende på den inre styrelsen, blifvit vidtagne.
Majtr, sorgfällig ätt befrämja Religionens helgd och en sann gudsfrugtart hoS Sins Undersåtare, har vid alla tillfällen sträckt Sin Uppmärksamhet och åtgärd till det , Som röter Kyrkans och Församlingens angelägenheter samt Läroverket i Riket* Konungens Nåd.
Berättelse1.
Sedan den af Kongl. Maj:t förordnade Comité till utarbetande af en ny och förbättrad Kyrko-Psalmbok, med Förslag inkommit , och detsamma, af Prest-Ståndet -vid sistledne Riksdag i allmänhet godkändt, jemväl, medelst ingifvande från trycket, blifvit underkastadt offentlig granskning, hvarefter Corr.itéen dess slutliga Förslag till Kongl. Maj:t öfverlemnat, har Kongl, Majit, i öfverensstämmelse dermed, tinder den 29 Januari 18*9, gillat och stadfästat en nv Kyrko-Psalmbok till allmänt bruk och nyttjande vid deri offentliga gudstjensten, med lemnad rättighet för Församlingarne sjelfve, att hvar och en inom sig öfverenskomma om tiden för de nya psalmernes antagande till formligt bruk.
Äfven den af Kongl. Majit förordnade Comité, som fått sig uppdraget att författa en ny Evangelii-bok, har hufvudsakeligen fullbordat detta uppdrag och sitt Förslag till Kongl. Majit aflemnat, hvilket till en början, genom Comitéens föranstaltande, redan frän trycket utgått, för att underställas allmän granskning.
Till Kyrkosångens upphjelpande har en särskild undervisningsanstalt för Choral- och Kyrkomusik blifvit i Hufvudstaden tillvägabragt, samt utgifvandet så väl af en tili nya Psalmboken lämpad Choraibok, som af en Lärobok uti Choralmusiken föranstaltadt.
Som brist inom Riket befunnits på skicklige Orgelbyggare, har Kongl. Majit anbefallt Musikaliska Academien vidtaga nödige åtgärder, i afseende på orgelbyggeri-konstens framtida upphjelpande, och dertill, under den 18
Maj r8sto, anslagit behöflige medel.
Berättelse1 5 Med anledning af Riksens sednast församlade Ständers derom gjorde underdåniga framställning, är i Nåder stadgadt, att Skådespel icke få uppföras på Bönedagar och de större Högtidsdagar, icke heller å de nästföregående aftnar.’ Sedan Academie-Canzlererne blifvit hörde, har Kongl. Majit den 1 Mars 1820 förordnat, om åtskillige tillägg i Instructionen för Prestseminarierne vid Rikets Universiteter.
Att ingen får anmälas till Prest-ordinations undergående före fyllda 23 års ålder, är i Nåder föreskrifvit.
Med afseende å Riksens Ständers linderdal niga framställningar om närmare bestämda stad-] gander) rörande föreningar om Prest-rättigheters utgörande, äro under den 12 November 1819 de härutinnan nödige ansedde ytterligare föreskrifter utfärdade.
De till Kongl. Majit inkomne
Förslag till föreningar af omförmälde beskaffenhet, hafva, då de befunnits på skäl och billighet grundade, vunnit Nådig stadfästelse för en viss, efter omständigheterne bestämd, tid.
Till besparing och förmån för Statsverket,’ hafva sedan sista Riksdag omkring 140 tunnor af så kallad Behaglig Tids Förlänings-spanmål,’ blifvit till Kronan indragne.
Och har Kongl. Majit, den 3 Augusti 1820, i Nåder föreskrifvit hvad för framtiden iakttagas bör, i afseende på förefallande seqvestrering af Prestetskapets Förlänings-spanmål.
Åtskillige Nådige Förklaringar och Stadganden hafva blifvit utfärdade i frågor om sättet för Arrende-auctioner å Kyrkohemman och 6 Konungens Nåd.
Berättelse, lagenheter i Skäne, Halland och Blekinge; om optionsrättens bestämmande å dylika hemman; rörande Presterskapets dispositionsrätt öfver Annexe- och Mensalhemman i Bohus Län, samt Skatteköp deraf; angående bortarrenderande af de till Skatte försålde Lunds Domkyrko-hemman samt beträffande reglering af hushållningen vid nämnde Domkyrka och dess tillhörande hemman.
Den sanna upplysningens befordran och Uppfostringsverket» bringande till möjligaste fullkomlighet öfver hela Riket, hafva utgjordt en af Kongl. Majlis främsta Regeringsomsorger; och har Kongl. Majit till denna vigtiga del af Statsförvaltningen egnat en oafbruten omvårdnad, De flerfaldiga åtgärder , sona dervid blifvit anbefallte, hafva, i hänseende till Elementar-läroverken, blifvit utsträckte till tvenne särskilta föremål:
Undervisnings- och Lärostadgarnes ord-? nande efter sednare tiders skick och fordran, och en i flere delar vunnen större erfarenhet; samt nödig förbättring uti Skol-staternes oeconomiska Författningar, så att Läroanstalternes rätta ändamål, utan hinder af yttre omständigheter, kun* nät vinnas.
Den i Nåder tillförordnade UppfastringsComitén har till Kongl. Majas pröfning öfverlemna! ett, med anledning af de dervid gjorde godkände anmärkningar, uti flere delar omarbetadt Förslag till ny Skpl-ordnirsg; och sedan Harrs Kongl.
Höghet Kron-Prinsen, sorn i egenskap af Upsala Academies Canzler, med särdeles uppmärksamhet följt alla ärender, åsyftande det uppväxande slägtets fullkomligare bildning, yttrat sine tankar i detta vigtiga ämne, Konungens Nåd.
Berättelse. 7 har Commiténs Förslag af Kongl. Majit med vissa förändringar, den 16 December 1820, blifvit i Nåder gilladt och faststäldt till allmänt iakttagande och bruk ifrån derpå följde hösttermins början.
Ett af Uppfostrings-Corr.itén granskadt Förslag till Stadgar för det i Hufvudstaden inrättade Sällskap för växelundervisningens befrämjande, har Kongl. Majit i Nåder gillat och stadfästat ; äfvensom Comitén fått sig uppdraget att författa underdånigt Förslag till tjenligaste sättet, att inrätta Pädagogier och Folk-Skolor x allmänhet, särdeles de, sorn njuta Statens bidrag.
Men emedan erfarenheten ännu icke tillräckeligt bestämt i hvad mån och huru vidsträckt de nyligen uppfundna elementaira läsemethoderna dervid kunna anses användbara, ford rar detta ärende större omtanka än skyndsamhet, till sin behöriga utveckling, innan någon allmän
Lag derutinnan kan utfärdas.