Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ser procents ranta; Och att Herrar Fullmagtige i Riksgälds-Contoiret, i ömt betraktande af det kanbara lidande, hwaruti Löngren med Hustru och atta omyndige Barn skulle försättas, om denna Contoirets fordran skulle utkräfwaS efter den högre Cours, som warit och annu är pä Hamburger Banco, åtskilligt gänger bewilsat Löngren anstånd med den sammas betalande; Anhällandes Löngren, det Riksens Högloflige Ständer, med afseende pä dest bekymmersamma belägenhet, samt wid öfwerwagande deraf att det ar Riksens StanderS Riksgälds-Contoir, som äger fordringen, och deras Bank, som utgifwer Sedlar, ställde att inlösas med Svecle-RikSdalrar, hwilka äroiwärde lika med Hamburger Banco Riksdaler, täckas tillära, att han får liguidera dest i fraqa warande Wexel - Skuld med Swensta Banco-Sedlar, Riksdaler mot Riksdaler Hamburger Banco; men iden vwäntade händelse sädont ej skulle bewiljas, Riksens Högloflige Ständer dä täckas bestämma en lindrig Cours, hwarestee liquiden ma werkstallas, samt Löngren tillika lemnäs anstånd med betalningen, intill dest han hinner fä rangeradt ett Län uti Publik Casta till Skuldens betalande Af - Den 26 Julii. 2025 Af Herrar Fullmägtigcs Protokoll och öfrige Handlingar, har Utskottet inhämtat:
AttRiksgäldsContoirel ar »799 af Kongl- Ränte-Kammaren emot betalning i Credit-Sedlar efter 75, 75r a 77 stillingars
Cours tillhandlat sig ätskillige af Löngren', pä Grosthandlaren i Köpenhamn Christ- Larssen dragne Wexlar; Och att sedan deste Wexlar till ett sammanräknadt belopp af R:dlr 16,98?: 16.
— Hamburger Banco för nan — betalning med protest återkommit, Herrar Fullmagtige, efter Kongl. Stats-Contoirets begäran, lätit hos acceptantcn Grosthandlaren Larssen, som derefter gjordt Cession, utsöka betalning för Wcxlarne samt tillika affordrat
Löngren säkerhet för hwad som uti fulla ersättningen af Larssens tillgängar kunde brista.
Genom Kongl. Swensta Beskickningens i Köpenhamn wcrksamma och nitiska biträde hafwa också utaf Larssens Concursmasta blifwit indrifne, och pä särskilde tider till Riksgälds-Contoiret lefwererabe, tillsammans R-dlr 18,140: 20. — Hamburger Banco, och säledes, såsom ersättning af omkostnader och ränta, R:dlr 1,157: 4. dito mynt utöfwcr Wexlarnes sammantagne belopp.
— Men sedan, efter inkvmne underrättelse, nägot ytterligare frän Larssens Concursmatzor icke syntes wara att förwänta, läto Herrar
Fullmägtige genom Lagsökning utkräfwa af Löngren äterstoden af Contoirets fordran, härrörande frän de emellan asbctalningSdagarne beräknade och honom till last förde interesten; Och i anledning hwaraf Löngren genom Konungens Befallningshafwande öfwer MalmöhuLän den 29 Nowember 1829 meddelade Utslag, hwilket, enligt Kongl- Götha HosiRätts ProtocollsUtdrag af den 4 Maj 1810, Löngren lätit winna - sorö
Den 26 Julii. na Laga kraft, blifwit alagd, att genast till Riksgälds-Conroiret utbetala R:dlr ^,679: rz, ?.
Banco, såsom älcrstäende ersättning för de med protest återkomne Wcxlar, jemte ränta dera till Sep för Hundrade om äret fran den rz April 1805 till dest full betalning sker.
Jemte det Löngren särskildt ställt Borgen för hwad som kunde brista uti fulla ersättningen af LarvsenS tillgångar, har Riksgälds-Contoiret under den 27 Maj 1302 äswen wunnit inteckning, som dea 5 Mars inio finnes wara förnyad, uti Löngrens fasta Egendom, Utsockne Frälse-Hem manet N:o 2 Ett halft Mantal och N:o 17 Ett ättondeeels dito Stäswie, belägne i Malmöhus Län; Warandes förstnemnye Hemman wid dera den 20 Julii 1810 förrättade »värdering efter den uti Kongl, Brefwet den sr Julii 1752 föreskrefne Methode urpstattadt till Sjutton Tusende Fyra Hundrade Femno Nio Riksdaler, 34 tz. 8 r:st.
Banco; Äfwensom med wederbörligt Gravations - Bewis är styrkt att defie Hemmansdelar, icke äro beswärade med någon äldre inteckning, än blott den Kongl.
Carolmsia Acadcmicns i Lund Cafia erhållit för ett derifrån meddelat Län af Ätta Hundrade Trettio Tre Riksdaler 16 st Riksgälds-Sedlar.
Uppå Löngrens gjorde Ansökningar, hafwa Herrar Fullmägtige af sörekvmne skäl, men förnämligast, med afseende pa den höga Wexel-Coursen, som alltsedan är 1810 städse warit Noterad, bewilljat Löngren anstånd med betalningen af den genom Konungens Befallningshafwandes ofwanberörde Utslag bestämde ersättnings-Summa, och senaste gången den - nästledne Marö, pa zme mänader; Wid hwilket tillfälle Löngren deponerat Fem Hundrade Riksdaler Banco. Wid
Dea 26 Julli. 2027 Wid öfwerwagande af hwad salunda förokrmmit; Och da Secreteraren Löngren anhällir icke allenast om ytterligare anstånd med betalningen af befi Wexel-Skuld, utan och alt sa liguidera den efter samma beräkning, af en lindrigare os» annan Cours, an den gangbara. har Staw - Utskottet, enär ststnemnde del af Löngrens ansökning har till föremål, att nu i förwäg fä stadgat ett sadant willtor för liquiden, som, i händelse, det af Utskottet bewllljades, troligen skulle leda till minskning uti den betalningsrärtighet.
Riksgälds-Contoiret genom ett Laga kraftwunnit Utslag blifwit tillerkänd, fun, nit betänkligt, att, med anledning af det Utikottet kemnade uppdrag, i afseende pa enskilde personers ansökningar, uti en sa beskaffad fraga fatta ett beslut, hwilket i mer eller mindre matto wore bifallande.
— Men som flere omständigheter sig företett, hwilka hos Riksens HLgloflige
Ständer torde werka benä, genhet, att genom någon jemkning i Coursen lätta Lön gr ens betalningsskyldighet, har Utskottet trott sig böra Ansökningen i hela befi widd Riksens Höglvflige
Ständers eget bepröfwande »vördsammeligen underställa, och hwarwid Utskottet äfwen får yttra sina tankar.
Lika med Herrar Fullmägtige, har Utikottet ansedt Riksgälds - Contoirets säkerhet wara sa tillräckeligen sörwarad genom den wundne inteckningen, att, i afseende hära, nägot hinder ej synes böra mäta för det anstånd med betalningen, som Riksens Högloflige
Ständer skulle finna för godt, att Löngren bewillja.
— Och beträffande Lönqrens tillika gjorda anhållan, att fa liquidera befi skuld efter beräkning af en lindrigare och annan Wexel, Courän den gängbara, sa förekommer härwid- Att Con tvi« - 2028 Den 26 Julli. tomts fordran för de med protest återkomne Wexlar, utgiorde är 1799, dä liquiden författades, med inberäknande af Wexel.-ranta och Protest »kostnader, en Summa af R:d^r 17,57;: Hamburger Banco; hwaremvt Contoim redan fatt uppbära R:d. 18,140: 20 — i samma mynt, sä att LöngrenS annu återstående skuld endast härrörcr ifrån beräknade interehen, och dä dcsie interesien tili största delen upplupit under en tid, dä Contoiret marit i tillfälle att förse sig med andra Wexlar i stället för de protesterade, till en lindrigare Cours, än den hwartill sistnämnde Wexlar blifwit stutade, har Utskottet ansedt billigt, att när fräga nu endast är om en Contoirels räntefordran.
Löngrens bttalningsskyldighct, i anseende till Cours-beräkningen pä nägotsätt warder lättad; bwarföre och Utssottet welat förestå, att Löngren erhåller anständ till detta ars stut med betalningen^ af desi ssuld, och till hwilken tid den samma, sä till Capital som upplupne och widare uvplöpande räntor sär liquideraS i Swensst Bancompnt efter Femtio Twä (52) ssillingar för En Riksdaler Hamburger Banco, swarande mot den Cours i Credit-Sedlar, hwarefter Wexkarne är ,799 blifwit saide.
— Men derest Löngren skulle försumma att den hdliom äliggande oetalningsssyldighet inom en sadan föressrefwen tid fullgöra, kommer fordringen att genast derefter hos honom utsökas, enligt Konungens Besallningshaswandes Utslag; hwarwid, och i händelse Contoiret skulle nödgas, att, i anseende till bristande tillgäng pä Wexlar pä Hamburg, emottaga sin betalning i Swensst Bankomynt, den Cours, som i Stockholm warit Noterad pä Hamburg näst för den tid, dä betalningen erlägges, kommer att till grund för lehidén antagas.
Den 26 Julli. 2029 En Ledamots särskildt yttrade mening bifogas, örebro den -z Junii 1312.
MHöglofl.
Ridd. och Adelns Pa Högmörd.
Presi-StänLedam. magnar, dets Ledam. magnar Larl bjorner.
IbuäviZ körner.
Pä Wälofl.
Bonde-Stan-ets Ledam. magnar, dels Ledam. magnar, ^näersLOn. 6. lunelias.
Urdrag af prorocoller, hållet hös Riksens -Högloflige Gränders Stars Ucst^occ wid sammanträde in pleno -. 29 Jurrii 1812.
S. D. -^err Grosihandlaren Malm anförde:
"Dä det är endast pa Herr Secreterare» Löngrens egen begäran, som liquidcn öfwer de iftägawarande hans med Protest för non betalning återkomne Wexlar uti flere är blifwit uppskiuten, kan jag ej sinna annat an att det är sig sjelf 06) ingen annan som han har att skylla för den förlust i Cours, hwaröfwer han nu klagar.
Och dä genom Riksgälds» Contoirets Herrar
Fullmägtiges foglighet emot Herr Secreterare», han hela länga tiden blifwit och ännu är bibehållen wid sin Landtegendom, och denne genom förändrad conjunctur fatt ett flerdubbelt warde emot hwad den ägde för flere är sedan dä Wexlarne återkomma, kan jag äfwen ej sinna annat än att Herr Secreterare» derigenom har full ersättning för sitt förmenta lidande.
Jag kan Medes ej medgifwa nägon ytterligare afskrifning, hellst Staten äger full.säkerhet för Herr SecreterarenL soza Den 26 Julik. skuld, Utan mäste jag pästä, att liqulden Störes efter 72 still,ngars Banco Cours pa sätt afdelningen fök Riksgälds, Werket pa goda stjäl förestagit;"
Och stulle detta yttrande, enligt Herr Malms derjemte gjorda begäran bifogas Utskottets Betänkande till de Respective Riks, Standen.
Är och dag som föreffrifwtt star. kx krotocollo, L.
I' anelius.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den 27 Zulik. - - - Prest-Ständtt dcn 27 - - , - Borgare-Ständet d. 27 - - » « - Bonde-StSndet den 27 - - wördsamt Memorial! kinder den r? och 20 sistledne Juni, haswa 2:ne särstillde Memorialer blifwit remitterade fran Hederwärda Bonde, Ståndet till Riksens Högloft» StändcrS Allmänna BeswärS-och Economic-Utstott:
Det ena af Riksdagsmannen Pehr Larsson fran Calmare
Län, derutinnan han, sa wal som Vice Talemanncn Ion Jonsson, uti dest, rörande Ekestogarne kngifne Memorial yrka, att sedan genom Kongl. Förordningen af ar 1809 Jägeri,Slaten för det masta blef stiljdt fran befattningen och tillsynen med Skattemannens steg och agor, Ekestogarne under dest ward i det närmaste blifwit uchuggne, och tillsyn endast dera, samt a BoställSstogarne enligt 1805 ars Kongl.
Skogs, Ordning, Jägeri-Betjeningen tillhör, denna Tienstemanna, Corps matte saftm onödig och förtryckande, afstassas, och alt Riksens Hösloflige Ständer wilie derom hos Kongl. Den 27 Julli.
Lo;i Maut göra underdånig hemställan: och det antra af Riksdagsmannen Abraham Larsson fran östergöthland, som med grund af egen erfarenhet och stadgad öswertygelse, att genom fördelning af samlallige ägor, desamma, ware sig skogs eller inagor, med mera omtanka bade stötas och wardås af enffillda ägare, än da de bero as siere agares behandling, och hwad Allmanningarne angör af Jägeri,Slaten, yrkar att de sa kallade Härads, Allmänningar maire blifwa Häradets Socknar emellan fördelat pa det sätt, att om någon Sockn inom det Harad, som njuter Skogs, understöd as sa kallade Härads-All, männingar, tillika stulle wara med egen SockneAllmänning försedde, densamma icke matte komma i större åtnjutande af Harads-Allmänningar, än akt den, med beräkning af den innehaswande SockneAllmänningen, blifwer ttklottig med de öfrige Sock, narne i Häradet efter Hemmantalet.
Defte Memorialer, såsom med bwarandra uti nära gemenskap, har Utskottet trodt sig böra l etc -sammanhang öfwerwäga, och de deri wäckte frågor pä en gang afhandla.
Hwad således först angar Abraham Lars. sons yrkande om Härads, Allmänningarnes förde, lande, sa har der a ena sidan icke kunnat undfalla Ulstottet, akt de sa kallade Harads, Allmänningar, i grund sa wal af aldre Författningar, som 77 §. uti 1809 ars fastställde Regeringsform ärv Kongl. Mast och Kronan tillhörige, och sta under Kongl. Majtts och Riksens StanderS gemensamma dispo, sition, och a den andra, att erfarenheten fullkomli, gen besannat, akt defte, jemte öfrige Krono-Skogar, oaktadt Författningarnes föreskrift och den noggrannaste tillsyn af Kongl. Majus Befallnmgshafwande samt 2ozs
Den 27 Julik. samt Jager!/Staten, arv i märkeligt aftagande, utan att under tiden wasendteligen hafwa uppfylldt de ändämal, som med deras begagnande till nödwändige behof för stoglöse Hemmansägare förnämligast äsyftats; äfwensoni Utstottet med enahanda erfarenhet förenat den stadgade öfwertygelsen, att sädane Statens tillhörigheter icke närma det mål af allmän nytta genom bade uppodlingar ost) skogsmård, innan de inga uti enskilde personers ägo.
Pä deke grunder och med åberopande af 34 §. uti rttro ars fastställde Riksdags,Ordning tror Utffottet, med i sa matto lämnar bifall lill Abraham Larssons förberörde yrkande, sig böra tillstyrka Riksens Högloflige Ständer, att inför Kongl. Masit nedlägga den underdåniga önskan, att, sedan de Hemman hwilkas ägare till äfwentyrs a något ställe kunna wisa, att wid deHe Hemmans skattläggning Härads-Allmänning till understöd för dem warit räknad, blifwit berättigade att under full ägande rätt och utan lösen njnta en sadan paräknad förman till godo, Krono, och Boställs, Hemman blifwit bibehall, ne wid den rättighet dem jemwäl a sädane Lägenheter kan wara förunnad, och af dem begagnad samt de a stikå Allmänningar befintlige ffattiagde Hemman fatt deras nödiga andel i Allmänningar, utan skattelösen afskilljt och afrösad, de sä kallade Härads» Allmänningarne matte delas och till stärte sörsäljas, med beräkning af Sockne, Allmänningar, der sadane tillika inom Häradet finnas, nied förmans, eller options-rätt till sadan skattelösen af de Hemman i Häradet, som as Harads-Allmänningen niutit understöd; och da Utskottet icke kan inga i pröfning af de sarstillde omständigheter och behof, som pä olika mer kunna inträffa »ch föranleda lill still/aktiga -run - Den 27 Julis. 2ozz grunder för ffattelöse-stillingens bestämmande, tror Utskottet det wara särrast att Riksens Högloflige Ständer vfwerlämna till Kongl- Majus Egen Nådiga pröfning, att derom efter omstandigheterne förordna, hwilken lösen Utskottet likwäl i allmänhet anser böra blifwa i likhet med hwad om lösen för recognitions-Skogarne i Riket blifwit stadgat, da Kongl. Masit lärer täckas löta svaga och inskränkta Hemman njuta den skäliga lindring uti lösestillingen, som med deras bestånd finnes öfwerensstämmande ej mindre än i öfrigt Nadigst förordna om »verkställigheten häraf.
Beträffande sedermera fragan om Jägeri,Starens upphörande, sa emedan ä ena sidan den befattning med Skattemanna-Skogarne, Jägeri, Betjeningen i äldre tider haft genom den friare disposition af sadane Skogar, som Krono, Skatte-Bonden tid efter annan blifwit förunnad, uti märkelig matto minstat denna Emdetsmanna-Corps göromål, och ä den andra en ännu »vidsträcktare inskränkning derutinnan inträffar om Riksens Högloft.
Ständer bifalla denna Utskottets tanka, rörande Harads, Allmänningarnes försäljande till skatte, sa wal, som hwad Utstotket tillförene angående Krono.-SkatteBondcns friare disposition öfwer Eke-Skogarnetillstyrkt, 06) Kongl.
Mant i Nader täckes gilla deka beslut; anser Urstottet sig böra tillstyrka att Riksens Högloflige Stander underdänigst anhälla, det Kongs. Maut Nadigst täckteS fästa befi uppmärksamhet pä den förminskning i göromalen och tillsynen, som för Jägeri, Staten i ofwanberörde matto inträffar, samt åtminstone i mohn deraf minsta antalet af Embets, vch Tjenstemän utaf denna Stat, sä wida aenom annorlunda Nadigst tillförordnande, uppsigt ä de fa Bihang.
N:o "8. ofri - ssz4 Den 27 Julli' öfrige Krono-Skogarne, Kongl.
Mant icke skulle k Nader finna för godt, att Jägeri-Staten till StatsWerkets förman efter Tjenstemännens död eller befordran framdeles helt och hållit upplösa; dock warder detta Riksens Högloflige Ständers widare vmpröfwande »vördsammeligen öfwerlämnat.
Riksdagsmannen Jonas Nilssons fran Södermanland särskildta tanka, i detta ämne warder härhos pä begäran bilagd- Orebro d. 25 Julii iZrs.
Prest-StändetS Ledam. magnar, Ledam. magnar, Jod. U. 6^11enbor§. L. v. llosenstein.
Bonde-Ständets Ledam. wägnar, dets Ledam. magnar, krääln.
Olok Lrulin.
Utdrag af protocollet, hället hos högloft.
Riddcrstapet ^och Adeln, wid Urtima Riksdagen i Mrebro den 27 Julii 1812.
S D. ^öid förnyad föredragning biföllos följan, de 2:ne den 24:de dennes pa bordet lagda BetänkandenfränStats.
Utst., det ena angående sökt betalning för 418 stycken Obligationer, hörande till de för Swensta Kronans räkning i Holland och Bråbänk upptagne
Län; och det andra angående Löneförbättringar va Stat för ätstillige Tjensteman t General - AsMance - Contoirek samt Waktmästare och KammardrälMk derstädes.
Ot sugrs» Lx krotocollo, /V, L.
Lil vers tolxe^ Den S7 Julik.
S0Z5 Utdrag afprotoesllet, hället hos HZgword. prest-Ständet, wid Urtima Riksdagen L wrebro, den 27 Julii r8is. S. D. kemnade Prest - Stander sitt bifall till Stats Utskottets den 2; dennes pa bordet lagda Betänkande», rörande no.
Af åtskilliga Swensta Handelshus sökt betalning för 418 stycken Obligationer, hörande till de för Swensta Kronans räkning i Holland och Bradant upptagne Län. 2:0. Arfwoden för Riks-Standens samt Utskottens Secreterare och öfrige Tjenstemän.
Lx krotocollo, ^f. O- Almguist.
Utdrag af protoc-llet, hältet hos HZgwZrd. prest-Ståndet, wid Urtima Riksdagen i Arebro, -en 27 Julii »312.
S. D. Allmänna Beswärs- och Economie-UtffottetS den 2i innewarande Julli pä border lagde Memorial, rörande den af Utskottet afstyrkte fräga, vm inskränkning af den sa kallade Gårdfari-Handeln, blef af Prest-Ständet gilladt.
O. ^ 1 rnHUis t.
Utdrag af prstocollet, häller hos HZgwärdPrest-Ständet, wid Urtima Riksdagen i Orebro, den 27 Julii l8»2.
S- D. ^!6ld förnyad föredragning af Wällsflige Borgare-Standeis pa bordel hwilande Protecolls *; Ut 20^6 Den 24 Juli» Utdrag af den i8:de i denna manad, af innehall, att uti 2:dra §.
Riksdags-Beflutet, bland skälen lil! de beslutna förändringarne i Tryckfrihets-Lagen borde upptagas, att de äfwen warit föranledde af de inom Riks, Gränden gjorde anmärkningar wid Constitutions-Utskottets wid Urtima Riksdagen 1810 i detta ämne uppgifna förslag; beM Prest-Ståndet, att om berörde tillagg sig med Walloflige Borgare-Ståndet förena; och ansag Ståndet derjemte wid den blifwandenya Redactionen af berörde §. böra följas samma ordning, som uti Constitutions-Utskottets Memorial, rörande detta amne bliswit iakttagen. lUt suxrs.
Bx krdtocollo, I. kl. Almguist.
Utdrag af protscollet, hället hos ^sgwLrd. Prest-Ständek, wid Urtima Riksdagen i Örebro, den 27 Imil »312.
Instämde Prest-Ståndet uti Walloflige Borgare-Ståndets, genom nu uppläste Protocolls, Utdrag af den 23 dennes, mcddeldke anmodan till Expeditions-Utskottet, att författa underdånig Skrift weise till Kongl. Majtt, med anhållan, det Kongl. Majit i Nader täcktes af de till Riksdaqskostnaderne anflagne medel lata anordna Hyres, afgisterne för Riks-Sländenö Klubb-rum.
Dt »uxr».
Lx krotocollo, kl. ^lmguiit.
Den 27 Julik. 2HZ7 Utdrag af protscollet, hältet hos Hederwärda Bonde-Gtändet, wid Urtima Riks? dagen i Örebro, den 27 Julli 1812.
D- ^om Constitutions - Utskottet annu icke beswarat Bonde-Ståndets Nemifler af den 27 April; i anledning af Justitie,Ombudsmannens Berättelse, i hwad den innefattar
Konungens ratt att göra
Nåd för adömde Böter; och af den z Junii, uppå Riksdagsmannen Eric Swens sons fran Bohus Län Motion, om tillagg i Justitie - Ombudsmannens Justruction för befordran af Allmänna Arendcrs styndesamma flut; Sa skulle wälbemälte Utskott anmodas, att med defl Utlakande, sa öfwer det ena som andra ofördröjligen inkomma. klt 5Ugra.
Lx krotocollo» 6. klinkman.
Utdrag af protscollet, hället hos Hederwärda Loilde-Ständet. wrd Urtima Riksdagen i Örebro, den2?
Julli r8l2° S- D. ^ i Walloflige Borgare-Ståndets, genom meddelt Protocolls-Utdrag af den 13 i denna manad, beslutade rättelse i Expeditions - UtskottetS Redaction af Riksdags, Beflurec, i hwad det innefattar Tryckfrihets, Lagen, förenade Bonde Ståndet sig sa mycket hälldre, som uppmärksamhet genast dera blifwit fästad, men icke först af detta Stand welat framställas, att de af Riks-Scänden under denna Riksdag gjorde anmärkningar blift wit ibland stalén till denna Lagförändring, uteslutne. -szs Den 29 Julik. ne, ehuru i Constitukions - UtssottetS Betänkande crberopade suxrs.