Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Förenämnde 378,000 R:dr, hvaraf Förvaltningen af Sjö-Ärendena upphurit år i83o R:dr 4°>ooo, år 1831 R:dr y5,ooo, år i83a R:dr 213,000 och år i833 R:dr 5o,ooo, hafva, genom Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 19 Februarii i83i och i hufvudsaklig öfverensstämmelse med de beräkningar för det reqvirerade anslagets nedsättning, som Rikets senast församlade Ständer antogo, blifvit sålunda fördelade: Till Nybyggnad af 2:ne Ång-Fartyg . . .
R:dr i5o,ooo: r— D:o af en Fregatt om 4° Canoner med namnet Josephine 190,000: — — — Uppköp af 17 st. 72:pundig-e BombrCanoner . 11,000: — — — D:o af 36 st. 24:pundige Canoner till Canon-Jollar i5,ooo: — — — D:o af 12 st. i2:pundige Landstignings-Canoner . 5,000: — — — D:o af 940 st Granater till 18 st. 72:pundige Bomb Canoner samt 940 brandrör at metall ... . 7,000: — — Summa R:dr 878,000: — — Utskottet, som vid granskningen häraf haft del så af Förvaltningens af Sjö-Ärendena .afslutade Räkenskaper för åren i83o, i83i och 1832, som äfven af bemälde Förvaltnings Kammar-Contors meddelade Tableau öfver anslagens användande intill sistlidet års slut, har deraf jnhemtat, att för berörde ändamål dittils blifvit ulbetaldt:
FöYvalt - Till Nybyggnad af Fregatten Josephine — Uppköp af 36 st. 24:pundige Canoner — D:o af 12 st. iatpundige Landstignings-Canoner ..... — D:o af 54o Granater och 940 Brandrör — D:o af 17 st. 72:pundige BombCanoner i , samt till Nybyggnad af 2:ne Ångfartyg, Gylfe och Oden ..... ningens Itäkenskaperåren i83o 183 r och 1832. 148,882:37. 4* 107: i5. 6. 73°: 9. 35:11. 5.
KamroarContorets uppgift åren i833 och 1834. 45,737: 3a. 10, 19,039: — — 65: 6. — 6,496: 3o. 13,724: 3o. 4‘ 32,497: 45. 1 r. Summa R:dr 149,255; a6. — 117,561: 1. 2, Stats-Utikottets Utlåtande N',o 415. 3 eller tillsammans . ..'... 266,8*6:27.
2. hvadan såsom behållning skulle återstå . . . 11 r,i83: 20. 10.
Summa 378,000: •—__ Berörde behållning har likväl till största delen blifvit ulgilven såsom förskott å betalningen, dels för de vid Motala förfärdigade och levererade Machiner till det ena Äng-Fartyget, hvilkas kostnad 64,000 R:dr della år lärer vara anordnad, samt dels för Machinerne till det andra Ång-Fartyget, hvilka af Bniks-Patronen Owen blifvit betingade.
Och har, i sammanhang härmed.
Utskottet inhemtat, att de anbefallde arbetena äro fullbordade, utom Ång-Fartyget Oden, som dock tillika med macliineriet derå skall vars nära fullfärdigt, Fregatten Josephine, som jemväl i det närmaste lärer vara färdig samt Landstignings-,Canonerne, hvilka innan korrt skola komma att levereras.
Af förenämnde utredning finnes väl, att utgifterne på en del Specialtitlar uppgått till mera än anslaget varit, hvartill anledningarne förefunnits vara, dels att fördelningen af anslaget för hvarje special-föremål, endast förslagsvis blifvit uppgjord, samt dels att stegring i prisen å åtskillige materialier sedermera inträffat; men då detta förhållande, enligt hvad tillika uppgifvet blifvit, icke inverkar på Anslagets Total-Summa, hvilken icke blifvit öfverskriden, och dertill kommer, att de fleste af Anslagen varit för sina bestämmelser otillräcklige, så att tillika förordnadt blifvit, att ordinarie
Anslags-medlen skulle ersätta dagsverkskostnaden samt alla erforderliga materialier, soni i Flottans ordinarie förråd funnos, utan godtgörelse af extra Anslagsmedlen, skulle användas; så har Utskottet vid de verkställde disposilionerne icke funnit något att erinra.
Af förenämnde Anslag till Kungsholms och Drottningskärs befästande ......
R:dr 175,000:•— jemte 11,999: a5.
5. af räntevinst-medlen. hvartill komma, jemlikt Kongl Maj:ts Nådiga Bref af den 25 Januarii i833 med dervid fogade ByggnadsStat och arbetsplan, att af blifvande serskild fond i sinom tid utgå 4,000:— — eiler tillhopa R:dr 190,999: 25. 5. 4 Ståts-Utskottets Utlåtande A", o 4»5- hafva blifvit anordnade:
Till Fästnings-Byggnaden — Bestyckningen, Tillsammans Behållning,, önum innestående Enl.
Räkenskapen för åren 183o, l83i och 1032. 106,094: '4- 4* I 2,000:
Kamtuar Cont:s uppgift åren 1833 och 183-4- 64,905:11. i. 4,000: — —.
R:dr 118,094:14- 4- 60,900:11. i R:dr 186,999: 25. 5, .. .. 4,000: — — Stockholm den a5i Febr.. 1835..
Summa idar 190,999: 25. 5.
N:o)4x6..
Ankomi till Exp.-Utsk. dén 26 Fehr.
Vtlåtande,. i anledning- af en utaf Friherre Palmstjerna , C. O., serskildt väckt motion, i f rågan om liäntetagares och Räntegifvares uppsägnings -rätt till1 leverering in. natura. (I. A.)) Sedan;, vid föredragning den 22 nästlidhe* Januariiaf Stals-Utskottets, . under N:o 3g3; ytterligare afgifne Utlåtande, angående dels grunderne för markegångs-prisens bestämmande,. ränte^-persedlarnes- omsättning och förenkling, indelte räntors och tionde-anslägs återingående till Kronan samt andre med grundskatternes- utgörande gemenskap egande ämnen* och dels i anledning af flera i samma frågor väckta motioner,.
Ridderskapet och Adeln bifallit
Utskottets uti 2:dra punkten bland annat gjorde förslag; "att ”såsom grund för utgörandet af så väl Kronotionde och afrads-spanmål, ”sorn äfven andra, af Hiemman och Lägenheter utgåendé räntor, antages meJVlium af senaste 10 årens markegångs-pris, sålunda uträknadt, att sedan å”rels markegångs-pris blifvit fastställdt, hopsumeras detsamma med de nästföregående 9 arens markegångs-pris i samma
Län eller District”, och att ”tiondedelen af denna summa uti jemna skillingtal blefve det för årets '"skatter gällande markegångs-pris”; hvaremot Ridderskapet och Adeln af - Stut s-Ut skot tets Utlåtande N:o 416. 5 slagit Utskottets uti följande moment af 5:te punkten gjorda tillstyrkandanden, . nemligen:' a) ”att,. vid de tillfällen, då det bestämda årspriset inom Länet el”ler Dislrictet uppgår till lika belopp eller öfverstiger det uträknade me’Jdinm af de senaste io årens markegångs-pris i samma
Län eller District, ”uppsägning lill leverering in natura af Räntegifvare får ega rum; men då ”sådan uppsägning ej sker,, skola ränte-persedlarne lösas elter medium af ”si-stförflutne iO' årens markegång;” bi) ”ätt då berörde årspris understiger' medium af senaste ro arens ”markegångs-pris inom samma Län eller District, är det väl Räntegifvare ”öppet, alt före Thomas-dag, pä sätt hittills egt rum, tillsäga, om han vill ”utgöra* praestätionen- in* natura; men i det fallet åligger det honom att, vid ”levereriligen*, contant till* Räntetagaren betala skilnaden emellan löpande ”årets lägre pris'och det* stadgade- i o års markegångs-priset”; och c) ”ätt1,- då leverering in natura icke sker, forsel-lön, på sätt hittills ’égt rum, af Räntegifvare erlägges, samt att, då Räntegifvare uppsagt till ”leverance in natura, harn jemväl för hvarje tunna Råg eller Korn hetalar ”i6 sk„ samt för hvarje tunna Hafre 12 sk., allt Banco, till Räntetagaren, ”såsom ersättning derför, att denna uppsägningsrätt, i följd af föregående ”bestäromanden, hädanefter upphör”; — så har Bönde-Ståndet, genom Protöcolls-Utdrag af dem 26 i nämnde månad, af anförde skäl, inbjudit Riddérskapet och* Adeln; alt, med godkännande af Utskottets i sistberörde 3:ne morn. gifne förslag, frångå sitt i ämnet fattade beslut.
Härförutan har Friherre Palmstjerna, Carl Otto, uti en hos Ridderskåpet och* Adelm vackt, samt till Utskottet remitterad motion, anfört, huruledes, genom Ridderskapet och Adelns sålunda meddelade afslag, det inträffat, att samma Riks-Stånd' icke fattat något beslut i afseende å tillämpningen af dess föregående beslut, eller att medelpriset af 10 års markegång skulle ligga till grund för erläggandet af de grundskatter, hvilka hädanefter utgå.
Med antågande! af en sådan meael-markegång måtte vara afsedt, att fördela de högre skatterne och inkomstérne, som under missväxtåren ega rum, på flera år, och jemnande af så väl skatter som inkomster derigenom beredas; att under missvextår, då spanmålen eger ett värde, som öfverstiger medium af tio års markegångs-pris, spanmålen ej skall kunna uttagas in natura, men deremot, då densamma är i lägre pris, missväxtårets pris beräknas och komma Räntetagaren till godo, så att icke samma sak tvänne gånger tages i beräkning till den enes fördel och den an - 6 Stats-Vt skottets Vildt ande N:o 4i 6. dres skada: att på samma sätt bör, då under goda år spanmåls-priset år lägre än medelpriset af io års markegång, och då leverans in natura eger rum, någon ersättning naturligtvis lemnäs af Räntegifvaren till Räntetagaren, för att fylla skilnaden emellan spanmålens värde för det året, och medeltalet af tio års markegångs-pris; samt att, såvida icke detta observeras och reglor derföre bestämmas, Ridderskapets och Adelns beslut, att medelpriset för tio år skall tjena till grund för skatternes utgörande, efter FriJierrens tanka, vore alldeles otillämpligt, och således tillintetgjordt.
Med föranledande häraf, samt under förutsättning, att Ridderskapets och Adelns afsigt icke varit sådan, har Molionairen ansett sig böra föreslå, att, i stället för de af Ridderskapet och Adeln afslagne momenten litt. a, b och c, uti 5:te punkten följande stadganden måtte antagas: a) Vid de tillfällen, då det bestämda årspriset för orien uppgår till högre belopp än det uträknade medelpriset af de senaste tio årens markegångspris föi samma ort, får uppsägning till leverans in natura ej ega rum, hvarken å Räntegifvares eller Räntetagares sida.
Men då årspriset icke öf, ■verstiger medelpriset, kan uppsägning till leverans in natura ega rum , så val af Räntegifvare som af Räntetagare, på sätt hittills skett ; dock att, i händelse årspriset understiger medelpriset, Räntegifvaren vid levereringea .till Räntetagare!! erlägger skillnaden uti contant; b) Rå uppsägning till leverans in natura icke skett i behörig ordning
Och tid, erlägges det uträknade medelpriset såsom lösnings-pris i vanlig tid af Räntegifvare, samt derjemte för spanmål hittills vanlig forsel-lön af i6 /sk.
Banco per tunna; c)
För de räntor, som äro Kronan behållne., afstår Statsverket så väl uppsägningsrätten som forsel-lön för spanmål.
Af de i anledning af sistberörde motion gjorde och af Utskottet delgifne anföranden, har Utskottet inhemtat, huruledes åtskilligej Ledamöter af Ridderskapet och Adeln bestrid t motionen, hvilken, efter deras förmenande, innefattade ett bestämdt upphäfvande af Ridderskapets och Adelns fattade heslut, och sålunda, såsom stridande emot Grundlagen, icke bort upptagas eller remitteras; hvaremot andre åter densamma understödt, såsom varande den enda utväg, hvarigenom Ridderskapets och Adelns beslut i andra punkten kan vinna tillämplighet.
Hvad i ena och andra hänseendet blifvit anfördt har Utskottet tagit i öfvervägande; och ehuru Utskottet finner motiven för Friherre Palmstierna.
s motion öfverensstämma med de åsigter, Utskottet uti dess, ander Sti‘ts-Xlt skot tets U flätande A:o 417» 7 N:o 3p3, afgifne Betänkande uttryckt; likväl, och då berörde
Betänkande ännu icke blifvit definitivt afgjordt inom Bonde-Ståndet, hvarigenom Utskottet saknar anledning att till Riks-Stånden inkomma med något jemkningsförslag i frågan, äfven om det vore af nödvändigheten påkalladt, och då det icke kan tillkomma Utskottet, att nu yttra sig öfver det förändrade beslut i 5:te punkten, som Ridderskapet och Adeln lör sin del vill antaga., 1 stället för det af Utskottet föreslagna, men, enligt hvad ofvan är nämndt, af Ridderskapet och Adeln blifvit ogillade; så finner Utskottet ofvanberörde motion icke å Utskottets sida kunna föranleda till annan åtgärd,- än till den hemställan till Ridderskapet och Adeln, att Ridderskapet och Adeln, på grund af Bonde-Ståndets inbjudning, må meddela ett bestämdt beslut, huruvida andra punkten i ofvanberörde Betänkande, efter Ridderskapets och Adelns tanka, kan och bör qvarstå, utan all tillämpning uti femte punkten.
N:o 417* Ankom till Exp.-Utsk, den 26 Febr* Utlåtande öfver anmärkningar vid Betänkandet JV:o zo/f, innefattande förslag öfver Riksgälds-Contorets behof ifrån och med år i835 till och med ur i83g> tillika med ett förnjradt förslag i samma ämne.
(R. A.) Detta Betänkande eller Förslag har, i anledning af dervid gjorda anmärkningar, blifvit från samtlige Riks-Stånden lili Utskottets ytterligare handläggning återremitteradt.
Inom Ridderskapet och Adeln har en Ledamot vid beräkningarna anmärkt: 1:0 alt, till ränta och amortissement för Riksgälds-Contorets ealeule - 8 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 417. rade skuld vid 1834 ^rs 2 millioner Riksdaler för upptagne lån af Allmänheten, är uti förslaget beräknad en årlig summa af 200,000 R:dr; hvaremot och om denna skuld .fonderades, endast skulle erfordras 120,000 R:dr om året; 2:0 att, i följd af vackt fråga om ny liqvid emellan Banken »eli Riksgälds-Contoret för Banco-vinsten under de sistförflutne åren, tillgång må kunna beräknas till betäckande af utgifterne för en gång; nemligen i5o,8a8 R:dr 18 sk. 5 r:st. till Banken/ såsom återstod å dess förskotts-foidran till liqviden med f. d. Kongl.
Familjen, och G,320 R:dr, ersättning till Friherrinnan Eneschiöld; och 3:o att aflönings- och förvaltnings-kostnaderna synas vara för högt beräknade, då de upplagas till 60,000
R:dr, emedan en minskning bör ega rum genom beslutet om upphörande med tillverkning af Riksgäldssedlar.
Återremissen från Preste- och Borgare-Stånden befinnes icke vara föranledd af anmärkningar vid beräkningarne, ulan egentligen deraf, att förökade, bestämda utgifter kunde tillkomma, för hvilka, äfvensom för Creditiven, serskilde anslag mäste beräknas .och anvisas.
Inom Bonde-Ståndet har Riksdags-Fullmägtigen från Elfsborgs Län Anders Danielsson framställt det förslag, uti hvilket flere Ståndets Ledamöter instämt, att, till fyllande af Riksgälds-Contorets behof, erforderlige medel skulle upplånas emot Riksgälds-Contorets Obligationer med löpande 3 procents ränta, ställde, att vid anfordran inlösas, och att, till desse låne-operationers utförande, ett Creditiv på Banken af 5oo,ooo R:dr skulle Riksgälds-Contoret anvisas.
Beträffande de inom Ridderskapet och Adeln vid beräkningarne gjorda anmärkningar, så får, i afseende på första punkten , Utskottet upplysa, att i Förslaget N:o ig3 blifvit, lill liqviderande af Riksgälds-Contorets calculerade skuld vid x834 ars s^ut 2 millioner Riksdaler för upptagne lån af Allmänheten, beräknade till ränta och amortissement 200,000 R:dr årligen, eller enahanda anslag, som uti det återremitterade Betänkandet N:o 204 finnes upptaget för liqviderandet af ofvanberörde skuld af 2 millioner Riksdaler, och att Förslaget JNT:o i<)3 nu mera är af 3:ne Riks-Slånd godkändt.
Rörande andra punkten, så får Utskottet fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derå, att nu ifrågavarande Betänkande eller Förslag N:o 204 afgafs vid samma tid, elier i första dagarne af Augusti månad nästlidet år, som Stms-U‘ tkottets Utlåtande N‘,'i 4*7» 9 som Banco-Utskottets Berättelse N:o 21, deri den emellan i83a års Revisorer och Banco-Styrelsen uppkomna tvistiga frågan om rätta grunden för beräknandet af den andel i Bankens ränte-vinst, för åren 1829 och 1800, som borde Riksgälds-Contoret tillkomma, blifvit Rikets Sländers pröfning och afgörande underställd; och vid hvilket förhållande det varit origtigt att ibland Riksgälds-Contorets tillgångar upptaga och beräkna en inkomst, sorni ännu var tvist underkastad, och på Rikets Ständers pröfning och afgörand* beroende.
Vidkommande slutligen 3:dje punkten, rörande de till aflöningar, pensioner och öfrige förvaltnings-kostnader upptagne 60,000 Rtdr, så äro häri äfven inberäknade utgifter för nödige reparationer, så väl å Gontorets nuvarande hus, som å förra huset, hvilket af Rikets Ständer begagnas; och får i öfrigt erinras, att desse 60,000 R:dr endast äro en förslags-summa, så att, om någon behållning häraf skulle uppkomma, blir detta en besparing, som icke får efter godtfinnande af Styrelsen disponeras, utan måste densamma, lika med andra Contorets tillgångar, ordentligen redovisas.
Beträffande Riksdags-Fullmägtigen Anders Danielssons Upplåningsförslag, så får Utskottet härvid upplysa, alt, vid innevarande Riksdag, ett dylikt förslag förut blifvit af Herr Prosten Astrand framslälldt, blott med den skillnad, att i nämnde Förslag icke varit fråga om något Creditiv på Banken; men hvilket förslag, genom bifall tili Utskottets deröfver afgifna Utlåtande N:o iq3, blifvit af 3:ne Riks-Stånd ogilladt.
Och hvad serskildt angår det af Anders Danielsson föreslagna Creditivet på Banken; så får Utskottet härvid erinra, att della förslag står i strid med de alf Rikets Ständer fastställda hufvudgrunder för realisationen och Bankens penningerörelse.
Utskottet, sorn alltså anser sig icke böra, i något hänseende, frånträda det återremitterade Betänkandet, har likväl, i aneeende till de, sedan Augusti månad nasti, år, då nämnde Betänkande afgafs, inträffade nya och förändrade förhållanden, låtit upprätta ett förnyadt eller fortsatt förslag öfver Riksgälds-Contorets behof, hvilket Rikets Ständers bepröfyande nu underställes; hvarvid, till upplysning, Utskottet ansett sig böra anmärka, att, å ena sidan, Contorets uti Å7:o 204 beräknade inkomster väl blifvit under tiden tillökade med den influtne tvistiga andelen i Banco-ränte-vinsten för åren 1829 och iS3o, R:dr ioo,oo3: 5- 2.; men deremot på andra sidan minskade med de på lilia Creditivet lyflade 100,000 R:dr, hvilka icke vathh, till R.
Vret, i834 och 1835. 4 Saini. 1 Afd. 3 Bandet, Siesta Häftet. 2 I» Stns-XJtskottets Utlåtande N:o 4*7. rit ibland utgifterna upptagna,, så att skillnaden, hvarmed tillgångarna blifvit ökade, utgör endast det obetydliga beloppet af R:dr 3o3: 5. 2.
Uti Betänkandet
N:o 204 voro utgifterne för feni är, efter afdrag af Riksgälds-Contorets inkomster, upptagne till en sammanräknad summa af R:dr 3,6i2,i54: 19- 5-, deri inbegripna 200,000
R:dr årlig ränta och amortissement för en upplåning af 2 millioner
Ridrj sä att anslaget, under fem år,, skulle komma att årligen utgöra .... 722,000: — — Sedermera äro tillkomne och på Contoret anvisade följande, i nästlidne Augusti månad okände , och således uti förra förslaget icke beräknade utgifter, nemligen: a) Enligt bifallne Utlåtandet N:o-294> Creditivet till bestridande af de kostnader, sorn genom farsoten Cholera föranledas ..... boo,000: —- — d) Enligt bilallne Utlåtandet N:o 4°7> lånet till Staden Wenersborg ..
1 bo,000:. — dy Enligt bifallne Betänkandet N:o 347, till reserverade pensioner å Sjunde Hufvud-Titeln åt Mililaire-Enkor och Barn 1,591: i3. 4- dy Extra Slats-brist för år i83a, som afStats-Contoretblifvit reqvirerad med3Si,375: 29. 9.
Summa, nya tillkomne utgifter, R:dr 1,012,967: 43* i* Jemväl är till Rote- och Rusthåliarne i Jemtland, enligt Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotlens Betänkanden Ntris 29 oeh 45, på Riksgälds-Contoret anvisadt ett årligt anslag af 4,000 R:dr, att, under högst 3 år, från och med i836 års början, utgå, i händelse Kongl. Majit i Nåder bifaller den af Rikets; Ständer föreslagna nya rotering i Jemtland.
Dessutom äro på Conloret anvisade stora och lilla Creditiven , samt det nya Creditivet för spanmåls-undsättningar i missväxt-år, stort 4°0>ooo R:dr.
Och som desse nya behof, åtminstone- till en betydlig del, genom upplåning, måste fyllas, så anser Utskottet, att lill Ränta och Amortissement härföre må beräknas och anslås årligen ...... 200,000: — — Hvadan den summa, sorn för Riksgälds-Contorets enskilda behof, under 5 år, årligen erfordras, utgör . . R:dr 922,000: — — Transport 922,000: — — Stat-Utskottets Utlåtande N:o 417-. u Transport 923,000: — ■— Uti förra Betänkandet, eller Förslaget N:o 204» voro Extra Stats-Anslagen icke upptagne till högre belopp än .....
R:dr 520,000: — — men hvilka sedermera blifvit ökade med 280,000: •— — och således uppgå till . . .
R:dr 800,000: — — Derjemte , och då det åligger Eiksgälds-Contoret alt utbetala den summa, af omkring 1,600 R:d årligen, som, vid förra Riksdagen, anslogs till Rotehållarne vid Vesterbottens Regemente, men hvilken ännu är outtagen, och som intill nästa Riksdag fortfarande kommer att utgå, så ulföres här delta belopp, för tio (10) år, med , 16,000: — — R:dr Ö 16,000: — — hvilka, fördelade på fem år, erfordra ett årligt anslag af R:d 163,200: — —1 Hvadan till fyllande af Riksgälds - Contorets behof, erfordras en årlig summa af .
R:dr i,o85,2oo: — — Men då Utskottet anser, att denna summa bör beräknas så, att tillgång till någon oförmodad mindre utgift icke kommer att saknas, samt derjemte, alt densamma i rundt tal bestämmes, så tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer, i och för Riksgälds-Contorets behof intill nästa Riksdag, anvisa och anslå en årlig summa af En Million Etthundra-Tusen (1,100,000) R;dr banco.
Beträffande sättet för upplåningen af hvad som erfordras till fyllande af Riksgälds-Contorets behof, så har Utskottet, e£ter Riksgälds - Contorets Fullmägtiges hörande, och med anledning af deras Utlåtande, skolat tillstyrka, att det må öfver lemnäs ål Fullmägiige, att, efter sig företeende omständigheter, emot Obligationer i Svenskt mynt, upptaga större eller mindre lån på längre eller kortare tid, med vilkor, att Obligationeine ej ställas på längre förfalio-tid, än femton (i5) år från deras utfärdande, och att räntan ej bestämmes högre, än fern (5) procent.
Stockholm den 25 Februarii i835.
Stati-XJtskottets Ut Utande Nio 4*7* Reservationer: af Prosten Åstrand: "Sedan Stats-Verkets inkomster blifvit af Rikets Ständer så högt beräknade, att inga öfverskott derå äro att förvänta, utan tvärtom med visshet kan förutses, att betydliga brister skola uppkomma, dels derföre att åtskillige Förslags-anslag på Hufvudtitlarna äro alltför lågt upptagna (exempelvis må nämnas Anslaget till fångars skjuts och underhåll, som troligen uppgår till minst i25,ooo R:dr årligen utöfver hvad detsamma nu är uppfördt till), dels derföre att intet Anslag för spanmål under penningelönerna är för de år, då Riksmarkegången öfverstiger 6 H:dr, å Stat uppfördt (för innevarande år uppgår denna utgift till circa 3o,ooo R:dr), samt slutligen emedan contante medel behöfva» för näst blifvande Riksdagskostnader; så anser jag mig böra tillstyrka, att Rikets Ständer, i enlighet med 66 §. Regerings-Formen, må, för tryggande af Riksgälds-Contorets credit, till 1,200,000
R:dr föröka det af Utskottet för Riksgälds-Contorets behof tillstyrkta årliga Anslag af i,100,000 R:dr, på det Riksgälds-Contoret icke vid nästa Rikets
Ständers sammanträde må befinnas i allt för svår belägenhet.
Då den latitud, i afseende på sältet för lånerörelsens bedrifvande inom Riksgälds-Contoret, hvilken, enligt Utskottets förslag, skall Fullmägtige i Riksgälds-Contoret medgifvas, möjligen kunde tydas ända derhän, att Fullmägtvge vore bemyndigade att upptaga lån med capital-rabatt, men sådant strider emot Rikets Ständers beslut, alldenstund Rikets Ständer, genom bifall till Stats-Utskottets Betänkande N:o 317, afslagit Friherre Palmstiernas förslag om ett så kalladt Fond-Systems införande, för liqvid af Riksgälds-Contorets skuld; så anser jag, att föreskriften om sättet och villkoren för lånerörelsens bedrifvande inom Riksgälds-Contoret bör förtydligas med det tillägg: att inga län må upptagas till lägre capitalbelopp än de summor, hvarå motsvarande Obligationer lyda."
Häruti har Prosten Stenhammar i allo sig förenat; af Friherre Tersmeden, som förklarat sig instämma uti esta punkten af ofvan upptagne reservation; af Doctor Hasselroth samt Herrar Ekerman, Norman, Petre’ oeh Winblad^ hvilka instämt uti Prosten Åstrands reservation, i hvad densamma innefattade: ”att inga lån må upptagas till lägre capital-bclopp, än cle summor, hvarå motsvarande Obligationer lyda;" samt Stus-Mtshottcts Y Påtande No 4*7- samt af Herr Oxehufvud, G. A.> som aufört: ”Uti det Högloflig* Siats-Utskottet vågade jag föreslå, att Fidlmägtige i Riksgälds-Oontoret måtte beful lmägtigas förse sig med el t Credili v af 3oo,ooo R:dr Hamb.
Banco, för att efter omsländigheterne begagnas; åliggandes det
Fullmägtige i Riksgälds-Contoret att tillse det icke Staten med några räntor derföre kommer alt belastas förr än Creditivet lyftes eller Vexlar å Creditivet utfärdades, äfvensom alt räntan då ej får öfverstiga 5 procent; — detta förslag har utaf Utskottet blifvit ogilladt, hvarföre jag nu begagnar min reservations-rält, att detta milt förslag vördsammast underställa Rikets Högl. Ständers pröfning.
N:o 418.
Ankom till Exp.-Utsk. den 26 Febr.
Memorialj i anledning af Fullmägtiges i Riksgiilds-Contoret skrifvelse, angående gratificationer åt de Tjenstemän derstädes> hvilka serskildt fått sig uppdragen befattningen med utbetalningen af och redovisningen för utgifterne i och för innevarande Riksdag. (RGS. A.)