Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Xen fast jag unnade hennes myrten allt godt, ville den sig ej, utan vissnade.
D å var hon så barnslig att hon blef liksom gramse på mig, och dar- för tog jag min friska, finlummiga myrten och gaf henne med de orden: ' Elsa, du och ingen annan ska ha den '.
Men hon blef eldröd .och förlägen och sade att hon visst icke menat såsom jag tog det.
Xen jag trugade henne, tills hon tog krukan och gick.
' Hvarför kan lion inte få den ', tänkte jag, ' den, så val som allt annat '.
Allt annat - ja, så man kan gå och sörja.
Det ar ofta med sorgen som med hoppet, den a r ett fåfängligt ting.
H a r fröken hört .sagan om flickungen, som fick ett agg till skänks.
knappt hade hon vändt det i handen, förrän hon tänkte på gasen, som skulle klackas däriir.
Och knappt hade hon tänkt på gåsen, förrän hon tänkte på den frasande, rara steken, som bon skulle bjuda vänner och bekanta på.
Och efter steken kom så den mjuka, pösande fjä- dern, som skulle fylla opp en stor säck, förstås.
Ocli frkn fjädern var det inte lkngt till pengasne och från pengarne inte l&amp;i; gt till skorna, de granna, blanka skorna.
Men se ' n kom lion inte längre, ty, kritsch!
kratsch!
dar lag agget i backen och steken och fjädern och pengasne och grannlåten rann bort i vägens dani.
J a, den sagan ar inte så dum den.
Var jag månne mycket klokare än flickan; gick jag inte och spann ut det i tankarne tills det blef s % långt och sil fint och s i rosende rödt?
J a g såg min myrten flata sig i gröna bågar kring Elsas panna.
AkhJ en sådan liten brud, så skär och så ung.
J a g shg det nya hemmet, där lifvet var en lust och arbetet en lek.
J a g s&amp; barn växa opp omkring dem, de hade hans bl&amp;a ögon, hans ljuskrulliga hhr, jag såg dem sitta i hennes famn ocli jollra: moder.
det var som kunde mitt hjärta brista därvid.
Oeh när jag gick dar och gjorde opp mina historier glömde jag rent bort att det är vår.
Herre som styr.
(Forts.) Amta I (, ~ttson.
En korsdragerska och hennes existensminimum.
Anteckningar ineddelade genom E s s e l d e. DB i Iiöstas en viss gammal fru satt och arbetade vid sin aftonlampa, anmälde man att e t t.
valkladt friintimmer önskade träffa %Fredrika-Brenier-Förbundets stiftarinna.
Den friimmande inträdde och, tillfrhgad hvad hon önskade, svarade hon ined dof röst blott det!
och lade p i bordet ett papper med prof p i en enda ordet %arbete % ovanligt vacker handstil.
Då skriften berömdes.
svarade Iion, iinder tyst förtäckt gråt, att Iion icke desto mindre var ur stånd att medelst renskrifning eller på annat sätt erh %lla något arbete.
Under vidare samtal berättade den främmande, att lion var dotter af en ni1 afliden sidenvafvare, samt att lion lefvat en sjuk- lings lif alltsedan tv&amp; års ålder.
Hennes lidande kom af hvad 1a- kare kallat medfödda skrofler », som under olidliga plager angripit hiifvud och ögon samt slutligen påkallat en operation, soni läkt det onda, men lämnat ett ärr, hvilket i någon mån vanställt hennes ansikte och kommer iniinniskorna att misstroget afvisa henne, då hon söker arbete.
Hari ligger orsaken till liennes oförvållade bittra nöd.
I följd af hennes sjuklighet hade all den undervisning hon erhållit iitgjorts af tre års folkskola samt 6 minaders privat seminariekurs för småbarns imdervisning.
Hon hade vackra betyg, men skulle få- fängt liafva sökt plats i skola.
Den gamla frun, som under m %nga förnyade saintal tagit del af liennes sorgliga öde och omfattat henne med varnit deltagande, frå- gade henne sliitligen, om lioii kiinde iippsatta en enkel skriftlig redo- görelse för huru hon varit i stånd a t t uppeliilla lifvet iinder sådana f örhållanden.
» &amp; !ed ilöjew, svarade lion, s i g glad ut öfver uppdraget och ater- kom efter ett par dagar ined sin redogörelse, skrifven helt och likllet af hennes egen hand och liar nedan meddelad utan den ringaste rat- telse eller Lindring.
Virknålen shsom medel till sJalfforsörjning.
I en tid d i upplysningar sainlas angkende svenska kvinnans löne- och arbetsförhållanden, kan det kanske ej vara alldeles utan intresse att erfara hvad ett fruntimmer i hiifviidstaden, som under närmare ett års tid genom omstandiglieternas tvång ej haft annan inkenistkalla an spetsvirkning, kunnat förtjäna, och hur Iion burit sig å t för att kunna existera pk denna inkomst.
Det ä r här icke frkga om några särdeles fina eller konstnärligt arbetade spetsar, utan vanliga enkla, lätt säljbara sådana till lakan, örngott m. m.
J a g har alltid s %lt till återförsaljare (klädstånd och andra mindre butiker) emedan detta varit enda sättet a t t tillförsäkra mig någorlunda jämnt afbete.
Och d&amp; konkurrensen afven på detta område af arbetsmarknaden är stor, och Aterförsäljaren ju själf måste hafva avance, har det högsta pris jag lyckats erhålla varit 3 5 öre aln för circa 10 A l2 centimeter breda spetsar (jag rakiiar här alnvis, emedan detta a r inest brukligt i de smal bodar, som varit mina afnarnare).
En ocli annan g %ng har det hände, a t t om mönstret &amp; spetsen af någon anledning ej behagat, bodagaren eller ägarinnan, priset blif- vit ytterligare nedprutadt till 25, ja, 20 öre aln.
E n g i n g till och med, d&amp; det i min kassa var fullstandig ebb, iniste jag siilja en bred lakanspets på 3 och en half aln för 50 öre för a t t &amp; minstone &amp; terf % hvad jag gifvit ut för trhd.
F ö r, mer än en och en half dags flitigt arbete kunde jag den gången, sedan kostnaden för erAden af- dragits, glädja mig å t en förtjänst af ungefär 18 öre.
Ned stor flit under ungefär 10 tinimars arbetsdag kali jag med- hinna 11 alnar i veckan, hvilket efter 35 öre alnen gör 3 kr.
8 5 öre.
Till dessa 11 alnar åtgå circa 6 nystan Clarks ankartrid A 16 öre eller tillsanimans 96 öre, som dragna fran ofvanstaende 3 kr.
83 öre lämna en nettobehållning af 2 kr.
89 öre, som d&amp; sk ' all räcka till hyra, mat m. m. för S dagars tid.
Eget rum kan naturligtvis ej ifrlgakomma, shom inneboende betalar jag 1 kr.
26 öre i veckan *).
Till lyse och för a t t koka mina tarfliga anrättningar åtgå hvarje vecka en och en half liter rysk fotog6n A 12 öre.
Uppvärmning af rummet kommer naturligtvis på min värdinnas konto.
Kaffe har jag ej r %d a t t begagna; mjölk, te, choklad o. d. lika litet.
alen för a t t åtminstone hafva någon slags ersattning för den kara kaffetåren, har jag and % funnit p&amp; råd.
Jag köper nani- ligen s. k. rysk cikoria, ett långt paket för 3 5 öre.
E t t sadant pa- ket räcker till dryck 2 gånger dagligen i ungefär 2 månaders tid,. ')
Har n8gra upplysningar om bostaden.
Rummet ages af en mycket sn5-11 och renlig gumma, tviitterska till yrket .. Tviitten g8r i liten skala, men försiggb, och torkas i det lilla trdngn rummet, hvilket ej förbiittrar luften.
Niir gumman stryker behöfver hon det enda; bordet och den inne- boende maste da, om hon iir nog lycklig att ho fått nagot skrifarbete, ut- föra det stäende vid en halfhög skank.
Hennas l~iidd, soni har sin plats vid en dragig dörr, bestar af icd stolar och ett strgltbrude med goda slngklfider, stoppade med små tyglappar.
- hvilket gör en kostnad af ej fullt 5 öre i veckan.
Jag kokar och dricker denna cikoriablandning som kaffe, men utan minsta ti~tslit ' tnin~ af kafe.
Denna dryck föreföll mig väl att börja med något fadd, men tillsatt med några korn salt blef den bättre, och sedan jag nu blifvit van därvid finner jag den ' till och med ganska smaklig.
Grädde har jag aldrig råd att köpa; men ett hektogram socker i .veckan kan jag dock ej försaka.
Under sommarmånaderna brukade j ag plocka ären- pris eller, som det på folkspråket kallas, » sjömanst6v, hvilket kokadt som te med tillsättning af något socker, gaf en särdeles viilsma- kande dryck.
k af febr öd består jag mig ej.
För hvarje dag köper jag en mjuk, grof rhgkaka, hvilket slags bröd jag funnit vara det niest mat- tande af olika brödslag. '
E n half kaka ates till frukost kl. 10 f. m., " och den andra halfvan ates till middagsbröd.
3 liter potatis och en stor sill A 1 0 öre måste jag dela så, att däraf blir tillräckligt för 5 middagar.
E n g %ng .i veckan, merendels på lördagen, blir festmåltid: då hemtas nämligen en helportik middagsmat fr %n ångköket, eller folkkirket, som det mera allmänt kallas, af livilken portion dock hälften gömmes till söndagens middag att d % uppvärmas.
Dessa tillfällen äro de enda, då fläsk eller kött och supaninat förekomma.
Sedan jag ätit middag kl. 1 eller nigot senare, dricker jag mitt cikoriakaffe M.
5, utan dopp, och sedan iiro matbestyren slut för dagen, ty n&amp;gon afton- vard eller kv.ällsvard tillåta ej finanserna.
Se har en tabl % öfver utgifterna under en vecka: E n veckas Iiyra ....................................... kr.
1 och liter rysk fotogdn A 12 öre ................ -: 1 8 7 kakor rågbröd fi 5 öre .............................. ...
-: 35 Rysk cikoria ...............................................: 5 1 hektogram socker ...................................... -: 8 E n folkköksmiddag, lie1 portion .........
: ............ -: 20 3 liter potatis 4 öre ................................... -: 12 En stor sill ................................................. -: 1 0 6 En bundt tändstickor och en liten tv %l A 5 öre ..... -: De löpande litgifterna för veckan bli alltså ..... kr.
2: 39 Återstå alltså .......................................... kr.
-: 50 Iivilka läggas till reservfonden^ som skall bestrida tvätt, inköp af sytråd, salt och dylika småartiklar.
De veckor då jag genom för lågt arbetspris eller af nigon an-
iian orsak ej lyckats bringa full harmoni mellan debet och kredit, liar jag genoin försäljning eller pantsattning af nagon af mina till- hörigheter dock lyckats hterställa jämnvikten.
Det faller af sig själf, att det aldrig varit min tanke att i längden kunna existera på så ytterligt inskränkta rillkor, utan att det endast kan gå för sig under en mellantid, till dess något mera 1ö- nande .arbete yppar sig; ty afren om hälsa och krafter i längden skulle kiinna stå bi med ofvan anförda knappa diet (hvilket jag dock redan tydligen marker vara otänkbart), sh skal1 dock aldrig några medel blifva öfver till inköp eller reparation af kläder och skodon och min ställning således inom kort blifra i bokstafligaste mening ohållbar.
A t t livarje detalj i ofvanstående uppgifter ar fiillkomligt san- ningsenlig, vore jag villig a t t om sa fordrades med ed bekräfta.
Det anförda kan ju vara intressant nog för a t t visa, under h r i k a ytterligt knappa och torftiga fikhiillanden en flitigt arbetande kvinlig individ kan nödgas draga sig fram midt i vårt yppiga, moderna stor- stadssamliälle.
r En af ~nhnga.
B Så långt vår korsdragerska.
E n annan g %ng torde läsaren blifva i tillfälle att läsa lieniles historia i hela dess omfång.
Hon liar visserligen nu fått ett litet tillfälligt arbete, men sadant räcker ej länge.
Det fordras mhnga förenade krafter för att bringa en fattig p %, som man säger, grön kvist.
Fredrika-Bremer-Förbundet, hvars uppgift för nödlidande a r att bereda utväg til själflijalp, finner dock uppgiften i närvarande fall svhrare an nkgonsiii och beder därför de läsare, hvilkas deltagande väckts af ofvanstående berättelse, att meddela sig skriftligen elier inuntligen med Förbundet för a t t öfverlägga om hvilka åtgärder soni kunna vidtagas för att, om ej förekomma, s&amp; dock mildra de svira följderna af s&amp;.dann oförvallade olyckor som drabbat den, hvilken har, säkert ej utan skäl, kallat sig ~Enn af tnilra.lign~.
Den gamla frun har ej hjärta att släppa af sin skyddsling utan hoppas att redan nu kunna införa henne i en form af sjalfhjälp, hvarom mera i amonsafdelningen.
--- Fredrika-Bremer-Förbundets ~jukvårds- afadelni.n g.
.F~rBiiiiclet liar i höst tillsatt en koinit6 med tvenne läkare sisoiii.
i.5clgifvare.
för att öfvervaka och leda: E1öi.Biiiidets sjz~1cvårclsafdet1~~i~~g.
Af de stadgar förbiiildsst~rrelseii antagit för koiniténs verksarnliet franigh, att sjiikvårdskomit6ii omfattar t v i afdelning~r.
Cen först tillkomna at ' dessa afcleliiingar ar: Plcitsför~~zeclli~tge~z för sjz~lcskö~ers1201-, Iivilken i flera &amp; r arbetat med god framgång.
Den vill vaisa en förinecllingslaiik mellan sLdann sjiikskötei.skor, Tivilka., iitan att saiaa fastade vid befintliga sjiiksköter- skeliein, geiiomgitt fiillstandiga sjiikvårdskiiïsw eller Pro af liiltai-e förorclade.
Svkriglieten att erliålla slkm uppgifter oni dessa sköterskors diigligliet ocli iiar de vor0 lediga eller upptagna 111: in.
liade länge varit kiinnbar.
Förbundets bgri åtog sig cliirför p&amp; lakares frainstall- iiiiig att harvidlag ' utgöra den.
beliöfliga inellanhanclen.
Med stöd af betyg ocli rekoininendationer söker .byråii lära kanna sköterskornas kuiisliaper och öfriga egenskaper för att på så vis kunna åstadkoinina en j8rnnai.e.
fördelning af arbetet sliöt ' er~korna emellan och förmedla deras antagande dar, Iivarest anledning finnes att tro, att de hast skola passa.
PB samina gång som Förbundet genoin sin platsförmed- ling för sjiiksköterskor shledes söker gagna allmänheten, afser det i lika liög grad, att vara ett stöd och en hjälp för den stora klass af arbet.ande kvinnor, Iivilka agna sig åt sjiiksköterskans inaktpålig-.
gande Bdl.
Den senare under sistlidna år tillkomna afdelningen arbetar geno~tz att zppr&amp;tthillla en ftillsk~irskurs för utbildande af sjzcksköterskor, som önska att, ined ökade kiinskaper, sRsoni s. k. f&amp;ltskiirs-sjiiksköter- skoi: ai.lxta f6retr&amp;desvis på lancZs7ygden i sj ii kstiigor eller af koniinii- ner och fnl~riksclistrikt inriittade sjiikvåsdsstatioiier.
Har skiille den fii,ltskarskuniiigo sjiiks ' köterskaii, tinder beliöi * ig kontroll af den stundom aflagset Boende distriktsliikaren, bilda den förinedliiig.slan1r mellan lionoin och de sjuka eller vid olycksfall skadade, som ' iii.
sh nödviindig 0111 ej läkaren skall arbeta förglfces eller de ' sjiika öfrerlaiiina sig &amp; t okiiniliga och vidskepliga kvacksalfvare. '
Tack vare välvilligt tillmötesg&amp;ende från de medicinska myndig- lieterna i Iiiifvndstaden, liar Förl~iiiiclet ocksi redan kunnat lagga gr~ind till sin lin pAgKeiide fiilt,sktimku~-s.
S h har för cleii sjiikvårdsiincler-
\ - isiiiiig, soul skall före&amp; fiiltskiiraliiirsei~, Förbiindet fatt sig tillför- stikradt ett visst antal elevplatser arligen p % Sabbatsbergs sjiikhiis.
F ö r de s %liinda förberedda fältskiirselererna samt kiuseiis förestaii- darinna liar tillglng beredts a t t bevista Serafiinerlasarettets kirurgiska poliklinik och föreläsiiiiigarne i anatomi fiir fiiltsklrer rid Tiarolinska institutet.
Såsom föresthndarinna för denna kurs liar Förbiindet lyckats vinna en för saken intresserad och i yrket skicklig krinlig filltskär, fröken Anieline Sterky.
Föreståndarinnan liar a t t öfverraka ocli kon- trollera elevernas arbete, repetera och förklara för dem den veteiiskap- liga iinclervisniilgen samt diirjiim te söka iiigj iji ta hos dem kilrlek för sitt kall och glädjen af a t t fh verka för lidande medinanniskors basta.
Trenne elever äro redan i arbete pk olika afdelningar af kiirsen oclie s p a s iigna sig ht sin iippgift med iiit och allvar.
Oiii Förbundet för denna siii plan fbr pariiklia gillande ocli för- troen4e saiiit hjälp i råd och dkd, frainst af herrar läkare ocli dar- niist af koniiniiiier i landsorteii, större jorcliigare och 1) olagsstyrelser saiiit landsting, af Iivilka beror anskaffandet af nödiga inedel för anstiil- 1; mdet af i fiiltskiirsyrket kiinniga sjiikslcötei.skol-, torde iursta steget r a r a taget till lösandet af frkgan oiii förbiittrande af sjiikrårds- och Ii&amp;lsoförhållanden bland allniogen, som k n p e legai folkets ~ i l n n e r s&amp; rarint on1 JijOrtat.
Mrniare iippljsiiiiigar röraiide fiiltakiirskiiraeii liiiiiiias af förib.
stkiidarinilan, soin alveii mottager aniniilan af elever samt anbud af fasta platser ni.
iiiider adress: sekretes aren för Fredrika-Breincr- Förbiiiidets sjiikvkidsafdelning, fröken hineline Sterky, Fredrika-Breiner- Fiirbiindets byrh, Stocldiolin.
2 P ö r miiiitliga ineddelailden trilffas fröken Sterky k Förbundets b y % alla dagar inellan kl. 3-4 e. ni.
Geiioiii Frii Axeline Edel- Gåfva till Allmänna st+endiefonden.
staiii liar till Södermanlands lans afdelniiig af Alliniiiina Stipendiefon- den öfverläinnats den vackra summan af Irsoiior femlitindratrettio (53O), iitgöiaiide beliållningen af en genoin lokalkomitén i Syköping arran- gerad soire.
Ett studiest+endium för kvinnor 120 kr., skiilikt af enskild person, liar af Förbundets styrelse bland 12 sökande tilldelats fröken Alice Tliiinberg, studerande vid Upsala universitet.
33 Två motioner vid årets riksdag.
I den första up !~satsen i detta liäfte laniiias en iitrednirig af telegraJistemas Eö~zeför7zållc~~zden shdana de skiille stalla sig enligt det förslag till ny stat för telegrafverket, soin i statsverkspropositione~~ franilagts för iniievaraiide &amp; rs riksdag.
I iiärnda artikel frainliZilles, att om detta förslag blefve antaget och tillampadt, Skulle lönevillkoren för de Aesta af de i telegrafverkets tjänst aiistiillda kvinnorna blifva sanire Bn livad de hittills varit.
Detta föïh~llaiide liar afven be- lijärtats af .några af andra kamniarens ledanlöter.
G. Fredltoha Iiar nainligeii, med instämmande af lirr A.
Hedin, Joli.
Joliansson och Joh.
Nydahl, väckt motion för att f &amp; de föreslagna lönevillkoren i iikgra punkter ändrade.
I motiveringen af sin motion framliåller hr, Fredholm, Iiizrii de aiispråk, som stallas på de Iivinliga telegraftjaiisteinäniieii, icke äro sin %, d i de för att blifva anställda maste hafva genomgått ett 7-klas- sigt liiroverk ' ocl~ dessutom telegrafverkets läroanstalt, och vidare för att blifva antagna som ordinarie det af dem fordras ett måiigirigt arbete som extra ordinarie niot en ringa lön (600 kr.
0.m året).
Han betonar, att i den liögsta lönegrad en kvinna kan uppnå inom telegraf- verket (som föreståudare för 8: e klassens statiori med 1,100 kr.
i lön och tre ålderstillägg ii 100 kr.)
endast finnas 20 platser eller en p i 25 af de vid verket anställda kvinnorna.
Att det tinder dylika för- Iikllandeii torde blifva svfirt för telegrafisterna att existera på deii knappa lönen (700 kr.
om året) i syiinerliet i de större städerna, och att den långa och anstriingande dagliga tjänstgöringen i de flesta fall iitesluter inöjli.gIieten af andra förtjänster, frainhiilles därpå af inotio- iiaren, som äfveii visar telefonisternas prekara ställning och i aiilecl- iiiiig daraf y ttrar, att det vore icke Blott ett billzgltets- %taft ett ruttfärdig- kets7c1-af att söka bereda dem en något iner tryggad stlillniiig.
P % ' giiiind af de skäl lian anfört för behöfliglieten af förbiittrade esistensvillro~ för telegïafverlrets svagast aflönade kvinliga personal, beggr motioiiiiren, att wriksdagen måtte besluta, 1) Att om lägsta löne- graden för telegrafist icke anses kiiiina bibehallas vid ' sitt nnya- raiide belopp (900 kr.
), denna lön dock ej initte siittas liigre iin (len, som k. in: t fiiiinit lampligt föreslk för cle pil telegrafverkets stat 2) att i t de på, extra stat ltigst aflöiiade vaktrnästariie, d. v. s. 800 h ..; upptagna te1efonistei.m m&amp;te beredas ilderstilltigg att Brligen utgå med l5 pr0cev.t af lönen efter 5 Ars tjiinstetid och sedermera iiic.,d ytterli- gare saninia belopp efter livarje t; jaiistgöringsperiod af fem hr, siinit till- lika att telefonist, soin i föl; jd af genom tjiiiistgöilng försvagad Ilelsa, iiödgas från tjänsteii af&amp; inåtte i gratifika.tioii ' beviljas 10 procent af hela den iiiider tj %n.steticlen iiitj&amp;~iade 1öneii.n ' ' SOIII ett högst förtjanstfollt försök att ph en @ ng iitstriicki~ tleii gifta kvinnans iiiflytaiiae 115 förvaltningen af makarnes genieii- saniina förmögeiihet och att frhi l~ttsinriig fiirskingring skydds faliiil-
jens ägelidom kan den inotioii anses, Iivilken af lir B.
P: Persso~z väckts i andra kalniiiareii.
%lotionen, i Iivilken lim Olaiis A. Ericsson och 8.
Olsson instiht, föreslår e11 skrifvelse till k. in: t mecl be, " ' ~aran on1 iitarbetande ocli frainliiggande af förslag till lag i syfte att enc w~ccken ej nzd utan den awkes samtycke borgelz.
, Den, som gkr i borgen går i sorgen, säger ett gaininalt ord- sprhk, ocli erfarenheten har tyvärr altför ofta gifvit det ratt.
0111 Ilur i lanclet fiiiliies en statistik öfver konkurser med iippgift o111 deras orsaker, skulle det snart visa sig att ett dlcleles ovantadt stort.
an- tal af dylika .katastrofer medelbart eller oiiiedelbart låta Iiiiilföra sig till förluster genoin borgen.
Kaiidt ar einelle~~tid, att dels nihga fall gifvas, dar borgen.
in- gas lattsinnigt och ntnn tanke p % framtiden och att dels i andra fall dcss oi-sak iir att söka i alltför stor iinilfallenliet gent emot pockande aflärsviiiiiler och bekanta.
Klart ar att vid inhga dylika tillfällen ett v#lbeliötligt r %di.iiiii till besinning sknlle gifvas en inöjligen alltför obe- täriltsain och iindfallaiide husfader, om det enligt lag ål5g.e 1~onon-1 att sa ni tycke.^ före borgens ingående iiiliäinta l~~istriins 8ii motiverar motionären sitt förslag, hvilket lian för öfrigt bc- tecknar soin en reform, hvilkeii viil borcle svara i ~ o t clen utveckling det alliniiima riittsmedvetandet nu Iiiiiinit.
Cczrin Molin j.
Detta n&amp;nn bars af on kvinna, Iivars blygsaiiiina.
eliiiru gagnerika verksamhet fick en lika hastig som soiglig afslutning, i det döden skördade henne rid sjalfva början af de11 bann, ht Iivilken Iion beslutat ägna sitt lif, ' sjiiksliötersk~s.
E ' rökeii Molin.
var iiainligen ett at ' offi-en vid olycksliäiidelsen p % An- geimanelfveii cleii 2H okt.
förlidet ar, livillzeii sorgljga katastrof och det deltagaiide densamma väckte öfver liela landet, äiiiiii torde vara i friskt ininlie.
8oi !i fröken Molin mr.
en af de första fältskärs-sjiik- sliöterskoi., som efter att lm geiioing %tt den fiiresbriflnn kiirseii och afdel- aflagt fältsliärsexa~r~en, iii,sltrifirits cS, Fredril&lt;a-Breiiier-~För1: ~1ii1dets ning för dxlika, och en .. &amp; f de f A soiii börjat praktiskt tilliirnpa sina kiiiiskaper, bör det j7nra p % sin plats, att soin en iniilnesgärcl at en trogen arbeterska i inauriisl~oI&lt;~r.lel~e~is t; jiii.isi 1i#r ariföra ~iågra, af de \ - itsord, soin o111 henne, och lieiii~es verksninh~t till Eöi.biindet ingatt.
S i skrifver en aktad aft ' ärs~ian, niedlein af kornmiinalnairiiiden inoni den ort, nggot n o i ~ .on1 Herii.ösand, (lär fröken; \ IColiii ' verkat: ~Aiigiiende den så sorgligt onikoiuria Carin Moliii liar jag intet aiiiiat iiii godt att saga och Iivacl siixslsildt rör Iieniies verltsninliet soiii sjuksköterskii, och faltskar, så har cleiisainn~a blott gifvit aded- iiing till beröm.
Hoii iitföide väl livad tioá itog sig, ty god vilja fanns alltid, odi.
ined säkerhet kan sagas, att hon aldrig.
genoin miss- t ~ g skadade iikgon.
Heniies aiispi %ltslöshet bevarade lierine fran att.
u öfveitskrida sina rgttigheter och utan tvekan kan jag intyga, att lien- aes arbete \ - ar till iiytta.3, Att beliofvet af sjuksköterskor skclaiia som fröken Molin iir stort, anser jag inig bestiiiridt kiinna säga, och kan ej annat än önska Fredrika-Breiner-Förbudet fraingang i dess sträfvaii att iitbilda så- dana.
w -:!
: Meddelanden från Foreningen " Handarbetets hinner ".
Tack vare kronprinsessan Victorias alvi il ja, S O I till ~ Föreningens förfogaiide ställt den rika sainling hon medfört frin sina resor i Egyptenj har Hand.
sin byrå, Briiiike- Vän.
blifvit satt i tillfälle, att i inidten af jan.
Bergstorg 18, anordna en iitstallniiig af österländska.
dräkter, viifiiader och a-ndra föreinål af stort intresse för viiiiiier och beundrare áf den textila konsten.
Utställiiingen oinfattade oinkiiiig 300 textila föremil, frhi (leii fattiga fellalikviiiiians kliidiiiiig till en.
praktfiill bruddräkt vlirderad till 10,000 kr., en gåfva från khediven till kronprinsessan, vidare niattor, förliängeii, kaffedukar, teservietter (107 st.) in.
in., allt IHrorikt och intressant livad sa vii1 fiirgbeliandling som tekiiik.
betraf- far.
Utstälhingen besöktes af cirk&amp; 2,000 personer .. Deii l. februari börjaae i Föreningens lokal en föreliisningsk~irs öfver ~Ornainentik ined särskildt afseeiide p i den textila koiisteiiP ' af doktor B. Salin ',.
anordiiad af Hand.
, *: i: Kvinlh~a skolrådsledamöter.
Karlstads landsförsamling liar valt fröken Traury p i Kroppkärr till niedlein af.skolrådet; fru Maria Val- lin i ' Kallbäck liar likaledes blifvit iitsedd till skolrådslecla.n~ot i den församling, dar Iion ar bosatt.
En kvinlig folkhögskola skall under detta hr iippïattas i Bvnlöf.