Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Anslaget af allmänna Bevillningen lill fyllnad i Statsverkets årliga utgifter bestämdes vid 1823 års Statsreglering till i,653,5oo B:dr; således fordrar den af Kongl. Majrt nu uppgifna Stats-reglering 54<73o R:dr större bidrag utaf allmänna Bevillningen; hvilket dock, i följd af det årliga öfverskott, som Bevillningen efter i8a3 års Bevillnings-Förordning lemnat. kan utgå utan förhöjning af någon i samma Förordning bestämd afgift: och härvid bör för öfrigt anmärkas, att Rikets Ständer vid sista Riksdag, till förstärkning af Tredje och Tionde Hufvud-Titlarnas anslag, beviljade tillsammans 233,333 R:dr 16 sk., alt årligen utgå på öfverskolten å Statsverkets inkomster, utan att denna summa upptogs i Riks-stalen, hvarken såsom inkomst eller utgift, i följd hvaraf och då de nu för nämnda hufvud-Titlar löreslag - 136 Kongl.
Maj.ts Nådiga Vropos.
No 2. lia summor innefatta alla deras utgifter, dessa 233,333 R:dr 16 sk. kunna betraktas såsom en förut anvisad tillgång för Statsverkets utgifter. - ■ ■ •- , - • . ^
Den vigtiga omsorgen för Rikets försvar ålägger Kongl.
Majit att, i sammanhang med föregående reglering af Statsverkets årliga utgifter och inkomster, till Rikets Ständer göra framställning om angelägenheten, att, utöfver hvad för de löpande utgifterna å Tredje och Tionde IlufvudTitlarna blifvit föreslaget , bevilja serskildt anslag lill försvars-anstallernas iståndsättande, att utgå så skyndsamt, som tillgångarna medgifva, och med en riktig hushållning vid anskaffningarne kan förenas.
Rikets sanna fördel och säkerhet bjuda, såsom bästa medlet att undvika eller åtminstone mildra krigets olyckor, att under fredens lugn anskaffa och iordningställa de förråd, som vid inträffadt fredsbrott blifva af nöden, och då, antingen alldeles icke eller endast genom större uppoffringar, kunna erhållas.
Enligt speciela utredningar och förslag, som till Slats-Utskottet öfverlemnas, erfordras för detta ändamål oundgängligen följande summor: ongl.
Maj:ls Nådiga Propos.
Vid För svars-verket till Lands. 0-t Artilleri-Departementet.
För Fält-Artilleriets islåndsättande 324,000: — Belägrings-Artilleriets istånd sättande ........
146,600: —1 -— — Gevärs- och Be värings-Förrå dets complettering .... 525,000: — '■ - -.995,000:
Utrednings-Departementet 991,000: Fortifications-Departementet 775,000:
Allmänna Garnisons-sjukhusets fullbordan • 120,000*. — 1—1 ^ Andra Lif-Gardets Caserne-byggnads fullbordan 70,000: ' 2,901,000: mm* Transport .... 2,951,000: — '— 138 Kongl. Maj:ts Nådiga Propos.
Transport . . . 21951,000;— Vid Fö rs va rs-verke t till Sjöss.
Till nybyggnad af ångfartyg för Skärgårds-Flottans behof 240,000:
Till 2000 skeppund Canoner, å 18
Till 1000 skeppuud Bomber, a 20 R:dr 20,000:.
Till Ankar-kettingar för Skärgårds-farty» gens behof . . * 60,000:—•'*-* Till nybyggnad af tvänne Fregatter , . 284 ,000: Ö^OjOOo: — Tillsammans 3,59i,0oo: Kongl.
Majit fäster Rikets Ständers uppmärksamhet på den väsendtliga skillnad, som eger ruin emellan ifrågavarande utomordentliga kostnader och de årligen löpande underhålls- och aflonings-utgifterna.
Då i ett väl orduadt
Samhälle de senare böra genom årliga utskylder bestridas, förekommer deremot, i afseende på de förra, att de egentligen åsyfta framtidens nytta och säkerhet, att de öka Samhälls» Capitalet, samt att de sålunda rättvisligen Kongl. Majda Nådiga Propos. N.-o 2.
13g och lämpligen kunna äfven på kommande slägten fördelas.
Ehuru Kongl. Maj:t ser Sig nödsakad, att af Rikets Ständer äska, det förberörda summa af 3,5giooo R:dr varder till Kongl. Maj:ts disposition för Försvarsverkets iståndsättande serskildt anvisad, att inom fem år utbetalas, till det belopp hvarje år, som Kongl. Maj:t pröfvar för ändamålet erforderligt, finner Kongl. Majrt likväl denna summa icke böra utgå genom förhöjning af den årliga beskattningen; utan Kongl.
Maj:t föreslår Rikets Ständer, såsom ett i flera hänseenden förmonligt alternativ, derest andra för handen varande tillgångar icke kunna dertill användas eller blifva tillräckliga , att på en gång för ändamålet bevilja räntebärande Stals-obligationer till en lika summa af 3,5gtooo R:dr, att på samma sätt ijiom fem år successive utgå.
Vid allmänna Bevillningens bestämmande eller regleringen af Bunkens förhållanden, blifva Pukets Ständer i tillfälle, att utan svårighet anvisa hvad som till ränta och amortissement å Stats-obligationerna erfordras, helst det vid sista Riksdag för Riksgälds-Contoiret beräknade belopp af allmänna bevillningen kan, i följd almin» skade utgifter, nedsättas, i4o Kongl.
Maj.ts Nådiga Propos. N.-o 2.
Den summa af 3,5giooo R:dr, som för Försvarsverkets i ståndsättande erfordras, skall, i mon af behofven, emot redovisning såsom för de årliga utgifterna, användas endast till de upgifna föremålen ; och sedan genom ett större anslag för en gång förrådena vunnit en behöflig complettering, kunna desamma sedermera med de årliga anslagen bibehållas i enahanda fullständiga skick.
Maj:t öfverlemnar slutligen till Rikets Ständers pröfning och afseende hvad Stats-Contoiret i dess underdåniga berättelse anfört rörande bevillnings-afgifter å Embets- och Tjenstemäns löner, samt afdragen å desamma till förmon för vissa inrättningar.
Maj:t förblifver Rikets Ständer, med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Bil. till- K. M Nådiga Propos. N.o 2. 141 Utdrag af Protocollet öfver Handelsoch Finance - Ärenden j hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rådet ä Stockholms Slott d. i3 November 1828.
Justitiae Ståts-Ministern. H. E. Hr Grefve Gyllenborg.
Statsministern för Utrikes Ärendena JI. E.
Grefve af Wetterstedt.
Stats-Råden: II. E. Hr Grefve Rosenblad. II.
Hof-Cancelleren von Schulzenheim. Stats-Secreleraren Skogman.
Stats-Secreteraren föredrog i underdånighet Stats-Contoirets, d. 16 sisth October, afgifna underd.
Berättelse om Statsverkets förvaltning och tillstånd i alla dess delar; hvarefter Stats-Secreteraren, med Kongl.
Maj:ts Nådiga tillåtelse, i underdånighet uppläste det Förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer angående Statsverkets tillstånd och behof, som i /[‘j Bil. till K. M. Nådiga Propos.
No 2. linn författat, i anledning af nämnda Berättelse samt till följd af Kongl.
Majrts. dels genom Handels- och Finance-och Kammar-Expeditionerna, dels, livad regleringen af Jnstilice-Stalens Tjensteinanna-personal beträffade , genom Justitiae-Expeditionen , samt i afseende på utgifterna under Tredje och Tionde Hufvud-Titlarna oell ett stoije anslag på en gång lill Försvarsverkets islåndsättande, genom Krigs-Expeditionen, enligt bi Ingda Protocolls-uldrag, förut vidtagna Nådiga beslut, och hvilket Förslag innehöll en fullständig framställning af de Slats-bidrag som ansetts af nöden, samt beräkning af Statsverkets ordinarie och extra-ordinarie inkomster från och medér i83o till nästa Riksdag derefter.
Stats-Rådet, som serskildt tagit kännedom af Stats-Secrelerarens förberörda underdåniga Förslag, tillstyrkte i underdånighet
Nådigt gillande af detsamma.
Maj:t gillade i Nåder Stats-Secreterarens underdåniga Förslag, sådant det vid Protocollet är bilagdt, och befallte, alt Hess Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof skulle, i enlighet dermed, under denna dag utfärdas: viljande Kongl. Maj:t vid Rikets Ständers första Bil. till K. M. Nådiga P ropos. N.o i.
14-3 sammankomst på Riksalen Propositionen till deni öfverlemna.
Ex Protocollo Göran D. PP åhlberg.
Utdrag af Protocollet öfver Justitice-ärenden j hållet inför Hans Maj:t Konungen, i Stats-Rådet den 3o October 1828 i närvaro af Justitia» Stats-Ministern H. E. Hr Grefve Gyllenborg. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena H. E. Hr Grefve af JVetterstedt.
Grefve af Ugglas. Justitia>Råden Örbom och von Rosén.
Justitioe-Cancelleren Bergenschöld.
Hof-Cancelleren von Schulzenheim. 144 BH' till K- Nådiga Propos. N.-o 2.
Revisions - Secreteraren Thuring anmälte i underdånighet, att, sedan Kongl. Maj:t den x3 Julii sistlidet år befallt, det Presidenterne i Rikets samtlige Hof-Rätter jemte Justitice-Cancelleren skulle här i Stockholm sammanträda, för att öfverlägga och till Kongl. Maj:t i underdånighet inkomma med Utlåtande angående det antal Divisioner och Ledamöter, som till arbetets jemna och skyndsamma gång i hvardera HofRätten nödvändigt erfordrades: om arbetssätten derstädes, till vinnande af samma ändamål, samt angående grunderna för upprättande af de arbets-förteckningar, som derifrån till Kongl. Majit i underdånighet insändas, så att all möjlig likhet härutinnan måtte vinnas och göromålen med större säkerhet kunna bedömmas och jemnföras; så hade Presidenterne och JustitiaeCancelleren uti ett, den 25 Februarii innevarande år, inkommet Memorial i underdånighet insändt de vid de hållna sammanträden förda Protocoll. Kongl Majit behagade i Nåder tillåta, att af de ämnen, som utgjort föremål för Presidenternes och Justitiae - Cancellerens öfverläggningar, endast frågan om antalet af Divisioner och Ledamöter inom HofRätterne nu skulle föredragas och komma under / Bil till K. M. Nadina Propos. N.o 2.
t 45 under öfverläggning och afgörande, samt att de öfriga frågorna skulle framdeles serskildt behandlas; och efter skedd föredragning af Prolocollen i dessa delar, anmälte Föredraganden vidare i underdånighet, att Svea Hof-Rätt, uti skrifvelse den 20 sistlidne Junii, i underdånighet anfort, att då genom Kongl.
Maj:ts serskilda Nådiga Författningar af den 17 sistlidne April, angående upphörande af Bergs - och Commerce-Collegiernas domsrätt i vissa förut dithörande Iviste-, brott- och utsökningsmål, äfvensom af Styrelse-verkens domsrätt i vissa dem tillhörande mål, de t v i— ste- och brottmål , som hittills blifvit af Bergs-Collegium handlagda, saint en stof del af de ärenden, hvilka förekommit å Commerce-Coliegii Justitiae-Division, blifvit hänvista att upptagas i Svea Hof-Rätt, hvarjemte denna HofRätts göromål blifvit tillökade med dem af omförmäldta, från nämnde Collegier och Styrelseverken skiljda, mål, med hvilka j jemlikt berörde Författningar, Hof-Rätterne i allmänhet, hvar inom sin Domsaga, böra taga befattning, så blefve det oundgängligen nödigt, att Hof-Rätten , från och med detta års höst-session, Bih. till R.
Prof. 1828 och 182g. 1 Sami., 1 Band. usta fl eif t.
(B) to i46 Bil. till K. M. Nådiga Propos. N.o 2. fördelades permanent på 4 Divisioner.
Då Hof-Rätten för närvarande, utom President och Vice-President, består af 21 Ledamöter, och fem Ledamöter utgöra domfört antal å hvarje Division, hade väl Hof-Rätten tillräckligt antal Ledamöter för verkställigheten af en sådan fördelning å fyra Divisioner; men derigenom hände, att en Division komme att bestå af Ordförande och fem Ledamöter, som i lottning deltoge, och de öfriga af Ordförande och fyra i lottning deltagande Ledamöter; ett förhållande, sorn ledde till olikhet ej mindre i form än äfven i arbetsskyldighet
Divisionerna emellan, och hvilket i afseende på mål, som bero af lottning, mera fördröjde än befordrade sådana måls afgörande, emedan Referenterne å en Division af fem Ledmöter under sessionerna icke alltid hade nödig tid att bereda hvarje mål till föredragning, då ordningen att referera oftare träffade dem än Ledamöterna på en Division af större personal.
Äfven borde anmärkas, att, vid inträffande hinder af jäf eller sjukdom, en eller annan Division, äfven med Presidents och Presidents deltagande i målens pröfning, kunde blifva urståndsatt att sin Embetsförvaltning för dagen utöfva.
Det antal Ledamöter, som, med afseende på göromå - Bil. lill K. M. Nådiga Propos.
N.-o a. 147 lens obehindrade gång, borde stadgas för Hof-Rätt eller livar och en af dess afdelningar, borde aldrig vara mindre än sex på en gång tjenstgörande, då behofvet oundgängligen fordrade, att den äldste af dem, hvilken i egenskap af Ordförande bade att med oafbruten uppmärksamhet följa ärendenas handläggning och vaka öfver ordningen i det hela, sorn till Divisionens åtgärd och omsorg hörer, hädanefter såsom hittills, borde vara från deltagande i lottning befriad.
Hof-Rätten vore på sådan grund föranlåten till Kongl.
Maj:ts godtfinnande i underdånighet hemställa, om icke, till vinnande af lika och oundgängligt antal Ledamöter å hvarje af de fyra Divisioner, hvilka nu måste sättas i verksamhet, och för att, så vidt möjligt vore, befordra skyndsamhet i Hof-Rättens ökade arbete, samt förekomma, att större halancer af oafgjorda mål samlas och årligen tilltaga, Kongl. Maj:t måtte i Nåder täckas bifalla, att HofRätten varder med tre Ledamöter förstärkt.
Derjemte har Hof-Rätten anfört, hurusom ökade göromål för dess Ledamöter äfven föllo dess Tjenstemän och Betjening till last, hvilken följd Secreteraren, Fiscalerne, Actuarien och Cancellisterne närmast finge vidkännas.
BIHANG TILL, §5&mPM©IS lB3EKS»S4PÄBHDiaHI PROTOKOLL VID Lagtima Riksdagen i Slockholm A resa 1S50 och 1.8GO. ~-**$-4-S'ä89^444^- SJUA lili SAMLlUQKil. 1 -8ta Afdelningen: Lag-Utskottets Memorial, Utlåtanden, Betänka tiden - Å J 0 i» o TOr!«i mimt■'’*>( ' - .■ nr:;; .&»* . il Bil ■ 9 »v*-» ■ -vn&tiiiif.i.tä mtfJMi** :*««4iiii»i ’ ’i •• ■■ • . ■ ■ ... > . . , Lag-Utskottels Memorial N:o I.
I Ank. till Exp.-Utsk. den 8 Nov. 185 0, kl. 1 e. m. \ Memorial.
Lag-Utskottet, sorn, i enlighet med 24 § i Uiksdags-Ordningen, lill biträde antagit en Sekreterare och en Kanslist, liar derjemte, enär detta biträde ansetts otillräckligt, denna dag. i enlighet med Iliad tillförene egt rinn. ytterligare antagit en Kanslist; och då Utskottet förordna! en af Kanslisterna att i egenskap af Notarie föra Utskottets protokoll, samt <1 et dessutom lör behandlingen al de ärenden, sorn under riksdagens lopp komma all handläggas al l tsknltels och andra Utskotts deputerade gemen samt, eljer all anledning erfordras biträde af en Notarie, föranlåtes Utskottet vördsamt anhålla, dels att utom del arfvode, sorn varder bestämdt för en Kanslist i Lag-Utskottet, ett Notarie-arlvode mätte
Utskottet beviljas att från och med denna dag utgå, dels ock att, derest vid behand lingen af de ärenden, som af deputerade från Lag-Utskottet och annat Utskott gemensamt komma att handläggas, särskildt biträde skulle erlord ras. en Notarie mätte lä antagas med arfvode, beräknadt frän antagningsdagen.
Stockholm den 4 November 1851).
,v Högiotlige Kidderskapet och Adelns vägnar: Å Högvördige Preste-Ständets vägnar:
Erik Sparre. L. A. Anjou. A Välloflige Borgare-Ståndets vägnar; Ä Hedervärda Bonde-Ståndets vägnar:
M. Pehrsson. C. G. Strandberg.
Prat. 4859 & 4860.
7 Samt 4 Afd. 4 Haft. 1 2 Lag-Utskottets Uttalande .\:o 2.
Ank. till Exp.-Utsk. don 9 Nov. 1859, kl. 1 e. nt.
Utlåtande, i anledning af vädd motion om upphiifvande qf 7 Kapitlet Byggninga-Balken.
Hos Hedervärd;! Bonde—Ståndet tiar Riksdagsfullmägligen /V. M. Peterson llän Calmar län. med hvilken Riksdagsfullmägligen Johannes Andersson Irån Elfsborgs län sig förenat, lili ingifvet memorial, som blifvit till Lag-Utskottet remitterad! oell denna dag hit ankommit, föreslagit, att då skötseln af humblegårdar numera icke vore lönande, 7 Kap. Byggninga-Balken, hvilket innehåller föreskrifter huru humblegård skall läggas och uppehållas samt stadgar böter för försummelse derutinnan, måtte upphöra att vara gällande och det blifva en hvars ensak, att humble för eget behof eller till afsalu odla.
Lag-Utskottet har dock funnil frågan om upphälvande af omlörmälda, uppenbarligen endast i national-ekonomiskl hänseende meddelade stadgande!!, de der icke i någon mån beröra rättsförhållanden mellan enskilde, vara ett rent hushållningsärende och således icke falla inom omfånget för Ulskottets i 53 § Regerings-Formen och 33 § Riksdags-Ordningen utstakade verksamhet.
Den omständighet, alt berörde stadgande!! influtit i 1734 års lag, synes icke ensam vara tillräckligt skäl för det antagande, att dessa föreskrifter äro att hänföra under allmän civil- eller kriminal-lag.
För ett sådant antagande förefinnes icke något stöd i våra grundlagar.
Lika litet derföre, som hvarje sednare författning, den der ej har omedelbart afseende ä något i 1734 års lagcodex intaget lagbud, får anses tillhöra den ekonomiska lagstiftningen, lika litet kan man antaga alt hvart i nämnde lagcodex förekommande stadgande är att hänföra till hvad Regerings-Formen förslår med allmän civil-, kriminal- eller kyrkolag.
Utskottet får derföre till Hedervärda Bonde-Ståndet ifrågavarande memorial återlemna; hvilket, enligt 44 § i Riksdags-Ordningen, hos samtliga Riks-stånden vördsamt anmäles.
Slockholm den 7 November 1859.
Lny-lJ/skotlrts Utlåtande N:o 2. 3 Reservationer: af Herr Staaff':
"En mängd af, ja nästan alla de ämnen, som utgöra föremål för Byggninga-Balkens lagstiftning, innefattas väl morn den allmänna hushållningen, men hafva tillika stort sammanhang med Civil-lagen oell äro al beskaffenhet alt på del mest bestämda, ja, ofta nog direkta sätt inverka pä eganderätten, hvadan de visserligen böra åtminstone så tili v ida anses ligga inom omfånget af Civil-lag, att de böra af Lag-Utskottet till en början mottagas och behandlas.
Jag vet väl att ByggningaBalken ansetts till större delen innefatta ekonomi-lag och att ifrågasatta förändringar deri oftast emottagits af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet.
I konseqvens härmed har också i de flesta ämnen, Bvggninga-Balken beiörer, Konung ensam lagstiftat, såsom exempelvis rörande skiften, afvillringar, stängsel, skogar, fisken m. m.
Jag är likväl långt ifrån öfver ty garl alt rätteligen så skett.
Få ämnen beröra nemligen så direkt eganderätten, som exempelvis sladganden om dolningsgrund vid ett skifte samt om jord- och slrand-eganderättens utsträckning till förmån för Kronan eller den enskilde, med mera sådant; och inom omfånget af allmän lagstiftning synes mig likaledes ligga frågan om inrättandet och organiserandet af nya domstolar, såsom till exempel i skiftesväg
Egodelnings-rätt och i alvittiingsväg
Egoskillnads-rätt, — denna sistnämnda tillkommen endast lör eganderätts-tvisters afgörande, dä de vid afvittring uppkomma, — hvilka domstolar af Konungen ensam inrättats på förment grund af den ekonomiska lagstiftningsrätten.
Till en sådan lagstiftningsrätt för den ena Stalsmagten ensam leder emellertid den inskränktare tydningen af ordet Civil-lag, som derifrån utesluter en stor del af Byggninga-Balkens innehåll.
Jag anser derföre att allt hvad som beröres af, eller för alt begagna eli vanligare uttryck, "står i’"' 1734 års lag, bör af Lag-Utsköttet upptagas, helst man derigenom icke förlorar möjligheten och rättigheten alt sedermera, dä ett ärende tillika är af ekonomisk natur, bereda detsamma i sammansatt Utskott dermed förenlig behandling, då deremot genom eli prompt undanskjutande, Lag-Utskottet för den del oåterkalleligen afhändt Ständerna lagstiftningsrätten i ämnet.
I öfverensstämmelse härmed anser jag ifrågasatt uteslutande ur Byggninga Balken af 7 Kapitlet, rörande humblegårds läggande och uppehållande, afse en fråga, soto bör af Lag-Utskottet upptagas; hvadan jag anmäler reservation mot Lag-Utskot tets i motsatt syltning lättade beslut.” af Riksdagsfullmägtige Matts Pehrsson från Stockholms län, Johan Lekbery från Nerike, Olof' Persson från Gefleborgs län och Johannes Nilsson från Götheborgs och Bohus län, hvilka instämde i Herr Staaff» reservation.
STOCKHOLM, tryckt hos Isaac Marcus, 185‘J.
Lag-Utskottets Utlåtande M 3. 1 N:o 3.
Ank. till Exp.-TJtsk. den 18 Nov. 1850, kl. 6 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om förändring i Kongl. Brefvet den 5 Februari 1808 och Kongl. Kammar-kollegii derpå grundade Kungörelse af den 29 i samma månad, rörande företrädesrätt till besittning af Icrono-jord.
Uti ett till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvet memorial har Riksdagsfullmäktigen Olof Nilsson från Westerbottens län, med hvilken Riksdagsfullmäktige Olof Lindström och P A.
Nyström från samma län sig förenat, på andragna skäl föreslagit, att omförmälda författningar måtte sålunda rättas, att en nyodlare å krono-lägenhet lemnades rättighet att försälja eller afstå lägenheten med lika rätt, han den innehade, åt hvem han ville, skyld eller oskyld, eller åtminstone till det af sina barn, till hvilket han hade det mesta förtroendet, dock med rätt för barnen, i händelse de blefvo förbigångna, att, på sätt om börd vore föreskrifvet, få, mot erläggande af den betingade köpeskillingen och utfästade förmåner samt de nödiga kostnader, köparen å hemmansdelen nedlagt, densamma inlösa.
Detta memorial, hvaröfver Lag-Utskottets yttrande blifvit infordradt, har den 1 4 innevarande månad hit ankommit; men då omförmälde stadganden, hvilka afse hushållningen med Kronans jord och beröra frågor, som ej utgöra föremål för
Domstolarnas pröfning, utan i administrativ väg handläggas och afgöras, icke äro att hänföra till sådana ämnen, med hvilka Lag-Utskottet, enligt 53 § Regeringsformen och 33 § Riksdagsordningen, eger att sig befatta, föranlåtes Utskottet att ifrågakomne memorial till Hederv.
Bonde-Ståndet återlemna; hvilket, jemlikt Riksdagsordningens 44 §, för samtlige Riks-Stånden vördsamt tillkännagifves.
Stockholm den 17 November 1859.
Bih. lill U.
Brot. 1859 & 1860. 7 Sami. 1 Afd. 2 Häft. 1 2 Lag-Utskottets Utlåtande JYs 4.
Alik. till Exp.-Utsk. den 24 Nov. 1859, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af verkställd granskning af Rikets Ständers JustitieOmbudsmans embetsberältelser, diarier och registratur under tiden från förra till innevaroinde Riksmötes början.
Samtliga Riks-Stånden hafva till Lag-Utskottet öfverlemnat Justitie-Ombudsmannens embetsberättelse för år 1857 samt hans vid innevarande riksmötes början afgifna allmänna redogörelse för sin embetsförvaltning.
Derjemte hafva hans diarier och registratur för ifrågavarande tid blifvit till Utskottet inlemnade; och får Utskottet nu, efter fullbordande af den i 33 § Riksdagsordningen anbefallda granskning af nämnda handlingar, sitt utlåtande i anledning deraf afgifva.
Om, i ett sådant utlåtande, föregående riksdagars Lag-Utskott ansett sig böra fästa uppmärksamhet å betydelsen af Justitie-Ombudsmannens embete, så förefinnes dertill en ökad anledning nu, då embetet genomlefvat ett halft århundrade.
Det blef årsbarn med den återinförda lagbundna friheten och skapades såsom ett af denna frihets säkraste värn.
Yarnadt af erfarenheten från förflutna tider, derunder så täta ombyten af styrelseformer egt rum, och öfvertygadt att all frihets yttersta grundval är lagen, kunde fäderneslandet icke undgå att söka säkra garantier för beståndet af det nydanade samhällsskicket.
En af dessa garantier blef tillsättandet af en Justitie-Ombudsman.
Denna institution är således ett af uttrycken för den omsorg om lagarnas helgd, den ömtålighet för maktmissbruk, som är ett egendomligt karaktersdrag hos det Svenska folket.
Den är ett nationens lefvande valspråk, som innebär, äfven det, att »land skall med lag byggas».
Den eger icke och har knappast egt sin motbild hos andra folk, om man icke vill anse den för en ombildning i ädlare form af det Romerska folktribunatet.
Djup är derföre betydelsen af detta embete, högt det kall att vara ett fritt folks ombud vid värnandet af dess heligaste rättigheter.
Att skrifva detta embe - Lag-Utskottets Utlåtande M 4. 3 tes historia medgifver icke tillfället, om än sjelfva tidpunkten kunde synas mana dertill.
Källorna till en sådan teckning vore icke att söka endast i Justitie-Ombudsmannens synliga verksamhet, — i hans embetsberättelser och dagböcker.
Ty, liksom tryckfriheten, verkar han redan genom sin blotta tillvaro.
Ju mindre anledningar för honom att gripa in med sin embetsmyndighet, desto säkrare är ändamålet med institutionen uppnådt.
Hvarhelst lag och rätt skipas af oväldige och samvetsgranna domare, — hvarhelst förvaltningen går sin jemna gång, varsam att ej öfverskrida gränserna för sin myndighet, — hvarhelst det fria ordet ostördt höjer sin stämma, — der torde man ej kunna förneka ett, om ock ej synligt, inflytande af det embete, hvarom nu är fråga.
Dess historia ingår således i väsendtlig mån i hela samhällsskickets historia under det sednaste halfva århundradet.
Ett så vigtigt embete måste medföra stora anspråk å dess innehafvare, — an språk, som dock blifvit uppfyllda jemväl under den förvaltning deraf, som nu utgjort föremål för Utskottets granskning.
Under den tidrymd, som nämnde granskning omfattat, har embetet förvaltats af icke mindro än fyra särskilda personer, af hvilka den nu varande innehafvaren beklädt detta kall föga mer än ett år, ehuru så väl embets berältelsen för år 1857 som den till riksmötet afgifna allmänna redogörelsen äro för fattade af honom.