Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enligt den under sednast förflutna riksdag uppgjorda statsreglering, bör, utaf Statsverkets i den då fastställda Riks-staten beräknade årliga inkomster, ett till bestridande af de å Riksgälds-kontoret anvisade statsutgifter anslaget belopp af 966,200 R:dr för hvart och ett af åren 1858, 1859 och 1860, eller tillsammans för dessa 3 år Två millioner åttahundranittioåtta tusen sexhundra R:dr, genom Kongl.
Statskontoret, till Riksgälds-kontoret aflemnas. § 209.
Såsom bidrag till bestridande af do utaf Rikets nu församlade Ständer beviljade och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade statsutgifter, har vid innevarande riksdags statsreglering, på sätt den af Rikets Ständer nu utfärdade Riksstat innehåller, anslagits ett belopp af Två millioner femtionio tusen sjuhundranittio
R:dr för hvart och ett af de år, derunder åberopade Riks-stat kommer att blifva gällande.
Detta bidrags belopp eger dock Riksgälds-kontoret icke att från Kongl. Stats-kontoret utbekomma föi’r än under sednare hälften af året näst efter det, af hvars statsinkomster detsamma påräknats skola utgå.
Stala-Utskottets Memorial N:o 223. 7 § 210.
Jemte det Riksgälds-kontoret oger att från Kongl.
Stats-kontoret erhålla det ännu icke aflemnade beloppet, En million niohundra tusen R:dr, utaf de, enligt 1857 års Rikshufvudbok och derpå grundad liqvid mellan dessa Verk, Riksgälds-kontoret tillkommande behållna öfverskott å statsinkomsterna för sagde år, böra de för sistlidet och följande år redan uppkomna eller hädanefter uppkommande öfverskott å Statsverkets inkomster, äfvensom behållna och till framtida behof icke reserverade besparingar å Statsverkets utgifter, genom Kongl. Stats-kontoret till Riksgälds-kontoret aflemnas.
Deremot åligger det Riksgälds-kontoret att godtgöra Kongl. Stats-kontoret det belopp, Åttahundratre tusen tvåhundrafemtioåtta R:dr 8 öre, hvarmed bristerna i 1858 års statsinkomster och förslagsanslag, enligt Rikshufvudboken och uppgjord liqvid, öfverstigit de å enahanda anslag för samma år uppkomna besparingar, jemte andra i denna liqvid Riksgälds-kontoret tillgodoförda poster.
Sedan Rikshufvudboken för år 1859 och hvarje påföljande år blifvit afslutad, bör en derpå grundad liqvid mellan Stats- och Riksgälds-kontoren uppgöras öfver de sistnämnde Verk tillkommande öfverskottsmedel. § 211.
Enligt Rikets Ständers under sednast förflutna riksdag vidtagna beslut, bör det belopp, som af förut till befästnings-arbetena vid Carlsten anvisade medel återstår, sedan det södra strandverket blifvit fullbordadt, besparas Statsverket och följaktligen till Riksgälds-kontoret återlemna». § 212.
Till följd af don under innevarande riksdag uppgjorda statsreglering och de beslut Rikets Ständer i sammanhang dermed meddelat, böra från Kongl. Statskontoret aflemnas till Riksgälds-kontoret: l:o.
Återstoden, Tre tusen fyrahundratjugusju
R:dr 50 öre, utaf en Femte Hufvudtiteln tillhörande och till aflöning åt de på indragnings-stat ännu qvarstående civile tjenstemän vid
Flottan afsedd anslags-summa af 5,877 R:dr 50 öre; hvilken återstod, i den mån densamma genom afgång blifver obehöflig, kommer att såsom besparing Riksgälds-kontoret tillställas. 2:o.
De behållningar, som, enligt 1860 års Rikshufvudbok, komma att förefinnas å det vid sednast förflutna riksdag till utgående under nuvarande statsreglcrings-period beviljade årliga reservatious-anslag af 75,000 R:dr för Skogs-institutet, lägre skogs-skolor samt andre Skogs-staten tillhörande tjenstemäns aflöning. §213.
Jemte det Rikets Ständer medgifvit, att utaf den till 8,802 R:dr 18 öre bestämda lösnings-summa för jord, som i och för anläggningen af Gefle—Dala-jerrivägen blifvit exproprierad från den Landshöfdingen i Stora Kopparbergs län på lön anslagna kungsgården Noret, ett belopp af högst 6,802 R:dr må användas till 8 Stats-Utskottets Memorial N:o 223. inlösen för nämnde kungsgårds räkning af derstädes, på Landshöfdingen Olof af Geijerstarns bekostnad, uppförda boningshus, hafva Rikets Ständer beslutat, att hvad utaf ofvanberörde expropriations-summa för detta ändamål icke åtgår, skall till Riksgälds-kontoret öfverlemnas. § 214.
I stället för det årliga bidrag till Teknologiska institutet, som af Manufaktur-diskontens vinstmedel tillförene utgått, men numera är å Riks-statens Sjette Hufvudtitel uppfördt, kommer ett, detta bidrag motsvarande, belopp af Tjuguett tusen R:dr att utaf nämnde vinstmedel, genom Kongl. Kommerse-kollegium, till Riksgälds-kontoret, före hvarje års slut, inbetalas. § 215.
Under det i § 18 af detta reglemente stadgade vilkor, eger Riksgäldskontoret att, under hvarje år, från Kongl. Stats-kontoret emottaga den vid samma års början befintliga behållning utaf de depositions-medel, som från Landtr Unter ier na samt Öfver-ståthållare-embetets Kansli blifvit till Kongl. Stats-kontoret inlevererade. § 216.
Jemlikt de beslut, Rikets Ständer under föregående riksdagar fattat, i afseende på den erhållna och till kostnader för Myntverkets nuvarande lokal begagnade köpeskillingen för den af Kronan försålda, vid Regeringsgatan här i hufvudstaden belägna, så kallade Hofbageri-egendomcn, — bör, sedan Myntverkets ställning framdeles så förbättrats, att samma köpeskillings belopp, Tjugufem tusen R:dr, kan af nämnde Yerk, utan olägenhet eller mehn för dess obehindrade verksamhet, återbetalas, detta belopp, i den mån det varder disponibelt, genom Kongl. Statskontoret, till Riksgälds-kontoret öfverlemnas. § 217.
I öfverensstämmelse med Rikets Ständers beslut, i fråga om begagnandet af de för undsättningar vid missvexter eller felslagna skördar afsedda medel, intilldess desamma behöfva för sagde ändamål användas, skola samma medel, till den del de icke äro för anvisade utbetalningar erforderliga, under det förbehåll, som i § 20 omförmäles, öfverlemnas till Riksgälds-kontoret. § 218.
Bland andra i afseende på Statens jernvägs-anläggningar under nuvarande riksdag fattade beslut, hafva Rikets Ständer, beträffande redovisningen af inkomsterna och utgifterna å de färdiga delarne af statsbanorna samt användandet af de genom rörelsen å dessa ban-delar uppkommande behållningar eller betäckandet af dervid möjligen sig visande brister, beslutat: att inkomsterna och utgifterna å hvar Stats-Utskottets Memorial N:o 223. 9 hvar och en för allmänna trafiken upplåten del af Statens jernvägar skola särskildt redovisas; — att den behållning, sorn å en eller annan sådan bandel uppkommit, i första rummet må användas till bestridande af underhållskostnaderna för rörelsen å andra bandelar, hvarest dessa underhållskostnader icke af gods- och passagerare-afgifterna betäckas; samt att beloppet af den vid hvart och ett års slut uppkomna behållning utaf inkomsten genom Statens hela jernvägsrörelse bör till Riksgälds-kontoret ingå; hvaremot och i den händelse utgifterna för rörelsen å Statens jernvägar icke skulle af inkomsterna betäckas, den för året uppkommande bristen bör, sedan räkenskaperne öfver dessa medel undergått behörig granskning, uppå vederbörlig reqvisition, ersättas af Riksgälds-kontorets medel.
Hvad Riksgälds-kontoret utaf inkomsterne genom
Statens jernvägsrörelse får under tiden intill nästa riksdag mottaga, bör i Kontorets räkenskaper bokföras under depositionstitel; och hvad som derutöfver kan komma att, till betäckande af skilnaden mellan inkomsterna och utgifterna för sagde rörelse, under samma tid från Riksgälds-kontoret utbetalas, bör såsom utgifvet oredovisadt förskott i dessa räkenskaper .upptagas och balanseras. § 219.
Till följd af Rikets Ständers under denna riksdag fattade beslut och den i Banko-reglementet derom meddelade föreskrift, skall utaf Rikets Ständers Banks sedan 1857 års början upplupna, hittills icke disponerade vinst en summa af En million R:dr, för Statens allmänna behof, från Banken till Riksgälds-kontoret aflemnas med 333,333,1 R:dr vid slutet af hvart och ett af åren 1860, 1861 och 1862. § 220.
De till Riksgälds-kontoret influtna uppbördsmedel eller aflemnade behållningar samt detta Yerks öfriga kontanta tillgångar skola, såvidt och så länge de icke behöfva användas för samma verk åliggande utbetalningar, hållas allmänna rörelsen tillhanda och göras räntebärande genom desammas utlåning emot skuldförbindelser, som Fullmägtige anse innefatta full säkerhet och hvilka antingen äro afgifna af städer och menigheter eller inom riket befintliga, af Kongl. Maj:t oktrojerade, penninge-förvaltande verk och inrättningar, eller ock försedda med hypothek af räntebärande obligationer eller förbindelser, utfärdade af sådana verk och inrättningar samt andra större bolag och föreningar, som, efter erhållna, af Kongl.
Majk meddelade, oktrojer eller fastställda reglementen, trädt i verksamhet.
Lånesummans förhållande till derför hypothiserade obligationers kapital-belopp, äfvensom den ränta, hvilken för ifrågavarande lån skall till Riksgälds-kontoret erläggas, må likaledes, med afseende å dessa obligationers afsättlighet och den vanliga penninge-räntans belopp, af Fullmägtige bestämmas. § 221.
För bestridande af Riksgälds-kontoret åliggande utbetalningar, eger detta Yerk att, från den 1 September det ena året till den sista Juni det nästföljande, Bih. till R.
1859 Sf 1860. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 33 Raft. 2 10 Stats-Utskottets Memorial N:o 223. begagna ett räntefritt kreditiv å Rikets Ständers Bank, till ett belopp af högst
En million femhundra tusen 11 :dr; börande alltid de å detta kreditiv lyttade medel ovilkorligen sistnämnde dag vara Banken godtgjorda.
Då Bankens ställning det fordrar, må, berörde kreditiv af Banko-Fullmägtige uppsägas, dock ej förr än i sista rummet och sedan andra utvägar blifvit begagnade.
Sådan uppsägning leder till den påföljd, att kreditivet månadtligen, intill den sista derpåföljande Juni, indrages till så stor andel, som motsvarar antalet af de för kreditiv-rättighetens begagnande, intill samma dag, återstående fulla månader. § 222.
I händelse sådant, för verkställigheten af Riksgälds-kontorets förestående utbetalningtr, finnes oundgängligen nödvändigt, ega Fullmäktige att, under de i § 197 stadgade vilkor och förbehåll, upplåna dertill erforderliga medel emot detta verks obligationer, ställda till inlösen, antingen efter viss förfallotid eller efter föregången uppsägning. • § 228.
Rikets Ständer — som ansett de under innevarande riksdag anslagna medel för Statens jernvägsbyggnaders fortsättande under åren 1860, 1861, 1862 och 1863 böra anskaffas genom upptagning af ett fonder adt amortering slån emot Svenska, å utländskt mynt och språk utfärdade, statsobligationer — hafva uppdragit åt
Fullmägtige i Riksgälds-kontoret att på det sätt Fullmägtige funne lämpligast och ändamålsenligast för beredande af de för Svenska Staten såsom låntagare mest fördelaktiga vilkor, upptaga detta lån, hvars belopp Rikets Ständer bestämt till Tjugefem millioner R:dr, med tillägg af de med upplåningens verkställighet förenade kostnader; och sedan Kongl. Maj:t, enligt
Dess nådiga Kungörelse af den 13 Mars detta år, gillat och fastställt de i sådant hänseende af Rikets Ständer meddelade beslut och föreskrifter, samt kontrakt om ifrågavarande lån under den 26:te sistlidne April blifvit afslutadt mellan Fullmägtige, å ena, och Bankirhusen Raphael Erlanger och Bröderne Bethmann i Frankfurt arn Main samt H. J. Merck &
C:o äfvensom Nordtyska Banken i Hamburg, å andra sidan, genom hvilket kontrakt bemälde Bankirhus och Bank åtagit sig att, mot öfverenskomna vilkor, aflemna en lånesumma af 8,400,000 Thaler Preussiskt Courant; så är för de förestående ränteliqviderna och kapital-afbetalningarne i anledning af detta lån, som, med inberäkning af det belopp, 1,600,000 Thaler, hvarmed Rikets Ständers Bank skall deruti deltaga, utgör Tio millioner Thaler, ett anslag af En million fyrahundra sextiosex tusen R:dr R:mt anvisadt, att från Riksgälds-kontoret årligen utgå från och med den l:ste
Maj innevarande år och intilldess lånet blifvit till fullo återbetaldt.
Detta årliga ränte- och amorterings-anslag bör ingå till en särskildt redovisad liqvidations- och amortissements-fond, hvars behållning skall för det med sagde medel afsedda ändamål oförryckt tillhandahållas och användas, så att ränte-liqviderna vid derför bestämda terminer varda ovilkorligen fullgjorda och lånets återbetalning i föreskrifven ordning verkställd; börande de till liqvidations- och amortissements-fonden influtna medel, så vidt ske kan och denna fond åliggande liqvider medgifva, städse på säkert och ändamålsenligt sätt göras fruktbärande. Stats-Utskottets Memorial N:o 223, 11 Ilen summa, motsvarande ungefärligen Fyra millioner R:dr, hvarmed Rikets Ständers Bank skall, under de i ofvan åberopade kontrakt bestämda vilkor och emot erhållande af sådana 41-procents-obligationer, som för meranämnde lån blifvit utfärdade, deltaga i samma lån, kommer att af Bankens, sedan 1857 års början upplupna, disponibla vinst utbetalas med en tredjedel årligen vid slutet af hvart och ett af åren 1860, 1861 och 1862. § 224.
De medel, som genom den i näst ofvanstående § omförmälda upplåning inflyta för Riksgälds-kontorets räkning, höra, intill dess de behöfva för dermed afsedt ändamål användas, göras räntebärande; hvarvid Fullmägtige äfven ega uppköpa i sådant afseende antagliga obligationer, som antingen förfalla till betalning efter viss bestämd tid eller utan svårighet och kapital-förlust, kunna vid inträffande behof föryttras. § 225.
Vid beslutandet af det under nuvarande riksdag för fortsättandet af Statens jernv ägs-anläggning ar upptagna lån, hafva Rikets Ständer stadgat, att utaf de medel, som mot detta lån tillhörande, å utländskt mynt utfärdade, Svenska statsobligationer blifvit utom riket upplånta, ett belopp, svarande mot den vid sistlidet års slut återstående obetalda andelen, Nio millioner R:dr, utaf det för näringarnes understödjande i början af år 1858 likaledes utrikes upptagna Svenska statslån skulle användas till denna återstående låne-summas liqviderande å de, enligt afslutadt kontrakt, derför bestämda tider.
Deremot och i stället för de sålunda till sistnämnde statslåns återbetalning anslagna medel, skulle en motsvarande summa utaf den så kallade statslåne-fondens behållningar och inbetalningarne å samipa fonds fordringar anvisas såsom tillgång för bedrifvandet af Statens jernvägs-arheten.
Till följd af Rikets Ständers härom sålunda meddelade stadgande, kommer hvad icke redan utaf nämnde fond tillhörande medel blifvit till Riksgälds-kontoret aflemnadt såsom godtgörelse för den, genom dertill använda jernvägs-lånemedel, verkställda afbetalning å 1858 års tillfälliga statslån att godtgöras på det sätt, att, derest Riksgälds-kontoret, på de i låne-kontraktet föreskrifna förfallotider, tillhandahåller Banko-Fullmägtige nödig valuta för vederbörligt fullgörande af liqviderna för meranämnde lån, skola Sju hundra femtio tusen R:dr, under åren 1861 och 1862, vid slutet af hvar tredje månad, från Rikets Ständers Bank aflemnas till Riksgälds-kontoret.
Dock ega Banko-Fullmägtige att med Fullmägtige i Riksgälds-kontoret öfverenskomma om de för hvarje år bestämda inbetalningarnes verkställande äfven vid andra än nu bestämda terminer, i fall sådant skulle finnas vara för begge verken mera fördelaktigt.
Sedan den statslåne-fonden motsvarande utländska skuld sålunda blifvit liqviderad, kommer ränte-vinsten å denna fond att tillfalla Riksgälds-kontoret; hvaremot å densamma möjligen uppkommande förluster skola af detta Yerks medel ersättas, så att, till följd af liqviderna för det tillfälliga statslånet, någon minskning icke uppkommer i det belopp, som utaf de för dessa liqvider använda medel är för jernvägs-arbetena påräknadt. 12 Stats-Utskottets Memorial N:o 223. § 226.
I öfverensstämmelse med Rikets Ständers under sednast förflutna riksdag fattade beslut angående det i näst ofvanstående § omförmälda statslåns upptagande å utrikes ort, för att bereda en, under dåvarande penningestållning, nödig ansedd tillfällig förökning i förlag s-kapitalet för handeln och näringarne, skall Rikets Ständers Bank, genom hvilken de medel, som å detta lån influtit blifvit i låneväg utlemnade till understöd för landets näringar, af Stats-verket hållas skadeslös för de förluster, som i anledning af detta lån och dess användande för dermed afsedt ändamål kunna för Banken uppkomma. § 227.
I betraktande af det uti flera hänseenden fördelaktiga inflytande på landets ekonomiska och financiella ställning, som införandet af ett ändamålsenligt ordnadt och fortsatt inrikes statslåne-systern synes böra utöfva, och då derigenom ej allenast erforderlig tillgång skulle kunna beredas för att småningom förvandla den för Statens jernvägsbyggnader tillkomna utländska stats-skuld till inhemsk, utan äfven medel kunna anskaffas för utförande af sådana större och mera omfattande produktiva arbetsföretag, för hvilkas till vägabringande öfverskotten å Stats-verkets årliga inkomster icke äro tillräckliga, hafva Rikets Ständer till medels erhållande för nu uppgifna ändamål genom införande och framgent fortfarande tillämpning af ett inhemskt statslåne-system, beslutat och stadgat: l:o.
Genom upplåning för Statens räkning, enligt här nedan angifna vilkor och bestämmelser, anskaffas inom riket medel för att användas dels till inlösen af obligationer å utländskt mynt, utgifna för de under åren 1858 och 1860 för Statens jernvägsbyggnader upptagna lån, dels till bekostande af allmänna produktiva arbetsföretag, hvilkas utförande eller understödjande af Rikets' Ständer beslutas. 2:o.
Denna upplåning, sorn icke får företagas i annat fall än att penningar inom riket blifva att tillgå mot ett pris, som icke öfverstiger kostnaden för det under innevarande år till fortsättning af Statens jernvägsbyggnader utrikes upptagna lån, och hvilken upplåning under åren 1861 till och med 1863 icke får uppgå till högre belopp än 3,000,000 R:dr, sker genom fonderade, inom riket utgifna, räntebärande obligationer/lydande å Svenskt mynt, och utfärdade, på Rikets Ständers vägnar, af deras Riksgälds-kontor. 3:o.
Obligationerna ställas på innekafvaren, men äro å dennes sida icke uppsägbara.
Riksgälds-kontoret att dem uppsäga till inlösen efter sex månaders förlopp; hvilken uppsägningsrätt dock icke må af Fullmägtige begagnas förr, än efter tio år från obligationernas utgifvande.
Uppsägning sker medelst derom i rikets officiella tidning införd kungörelse. 4:o.
Räntan för den i obligationerna förskrifna lånesumma utgår med fyra och en half för hundra, efter år räknadt, och tillhandahålles ovilkorligen obligationsinnehafvaren hvarje halft år, emot återställande af den å samma ränta utfärdade kuponj; börande hvar och en obligation, vid dess utfärdande, vara försedd med dylika kuponer å halfårsräntorna för en tiderymd af Tio år; och skall samma obligation sedermera, intilldess den varder inlöst, hvart tionde år förses med ränte-kuponer för enahanda tid.
Vid upplåningens företagande, äfvensom under dess fortgång, må, i fall att penningar ej kunna erhållas mot den i obligationerna förskrifna ränta, af Fullmägtige lemnäs rabatt å det kapitalbelopp, derå obligationerna äro utfärda - Stats-Utskottets Memorial N:o 223- 13 de; dock bör kostnaden för lånet derigenom icke blifva större än för innevarande års jernvägs-byggnadslån. 5:o.
Obligationernas valörer, hvilka skola utsättas i både Riksdaler Riksmynt och Silfver Specie, bestämmas af Fullmägtige i Riksgälds-kontoret med iakttagande, att någon obligation icke utfärdas å lägre belopp, än Etthundra Riksdaler Riksmynt eller Tjugufem Riksdaler Silfver Specie. 6:0.
Till ränte-liqvider för dessa obligationer och kapitalets amortering an- ■ visas samt uppföres å den stat, som af Rikets Ständer vid hvnrje riksdag varder för Riksgälds-kontoret utfärdad, ett, i öfverensstämmelse mod Regerings-formens 66 § utgående årligt anslag, till belopp af fem och en half procent å den summa, som, enligt Rikets Ständers beslut, skall upplånas; kommande detta anslag att fortfarande och med oförminskadt belopp årligen utgå ända till dess hela lånet blifvit i stadgad ordning betaldt. 7:o.
Det årliga ränte- och amorterings-anslaget bör ingå till en särskildt redovisad liqvidations- eller amorterings-fond, hvars behållning skall för det med dessa medel afsedda ändamål allt framgent, oförryckt tillhandahållas och användas, så att ränte-liqviderna, vid derför bestämda terminer, varda ovilkorligen fullgjorda samt lånets återbetalning i föreskrifven ordning verkställd.
De till nämnda fond influtna medel böra, såvidt ske kan och sagde liqvider medgifva, städse på säkert, och ändamålsenligt sätt göras räntebärande. 8:0.
Lånets amortering bör alltid ske genom uppköp af för detsamma utgifna obligationer, då dessas allmänt gångbara värde understiger det i dem förskrifna kapital-belopp (eller pari); men, i annat fall, och derest tillfälle sig icke erbjuder att under hand infria obligationerna, bör amorteringen verkställas genom utlottning af det antal obligationer utaf de särskilda serierna, som anses böra inlösas.
Sålunda utlottade obligationer förfalla till betalning Sex månader efter verkställd utlottning. 9:o.
Amorterings-fondens äfvensom all den för öfrigt vid nu ifrågavarande statsskuld förekommande förvaltning besörjes af Fullmägtige i Riksgälds-kontoret, hvilka jemväl ega att, efter omständigheterna och blifvande penningeställning, ej mindre bestämma tiden för upplåningens företagande och lånesummans belopp inom ofvan uppgifna gräns, än äfven föranstalta om uppköp af de för jern vägs-byggnadslånen utgifna obligationer, på sätt och å tid sådant lämpligast och med största fördel för Staten kan ske.
Och hafva Rikets Ständer i underdånighet anhållit, att Kongl. Maj:t täcktes åt den af Rikets Ständer sålunda beslutade upplåning meddela
Sin nådiga garanti och fastställelse. § 228.
De närmare bestyren med fondväsendets och statsskuld-systemets oafbrutna och verksamma handhafvande jemte dermed föreuade åligganden ega Fullmägtige att uppdraga åt vissa Deputerade, som, till följd af sådant uppdrag, jemväl må ombesörja verkställigheten af de genom 1858 och 1860 års lån för Statens jernvägsbyggnader föranledda utländska liqvider.
Desse Deputerade, hvilkas, antal af Fullmägtige bestämmes, böra väljas vid slutet af hvarje qvartal; och verkställes berörde val, dervid förut varande
Deputerado kunna omväljas, på sätt sista punkten af § innehåller.
Med hänsigt till erforderliga namnteckningar å vexlar jemte öfriga expeditioner, böra långifvar - 14 Stats-Utskottets Memorial N:o 223. ne och andra vederbörande underrätta» om inträffade förändringar bland Deputerade.
Deputerade skola, å Fullmägtiges vägnar, utföra de uppdrag, som i sagde hänseende dem meddelas; egande Deputerade att sig emellan, såsom lämpligast synes, fördela dem tillhörande göromål, och skola de inför
Deputerade äro i afseende på utöfningn af sina erhållna uppdrag ansvarige enligt allmänna lagen och särskildt gällande författninningar.
Deputerade uppdragne, må Fullmägtige bestämma de arfvoden, hvaraf Deputerade kunna anses hafva gjort sig förtjente.
På Deputerade ankommer att, derest göromålens behöriga gång sådant fordrar, antaga nödiga biträden, för hvilkas godtgörande lämpliga arfvoden må af Fullmägtige, efter hvarje års förlopp, beviljas. § 229.
Med hufvudsakligt bifall till uppgjordt och af Kongl. Majit till Rikets Ständers pröfning öfverlemnadt förslag till inrättande af en allmän Hypotheks-bank i ändamål att för Svenska, i föreskrifven ordning stadfästade, Hypotheks-föreningar ombesörja den för beredande af lånecillgångar åt dessa Föreningars delegare nödiga upplåning, hafva Rikets Ständer, som, för sin del, beslutat utfärdandet af nu godkänd och antagen förordning, angående en allmän Hypotheks-bank för riket, genom sina beslut derom, bland annat, meddelat följande Riksgälds-kontoret och dess Styrelse rörande stadganden, nemligen: l:o.
Till grundfond för Allmänna Hypotheks-bankon bör Statsverket, genom Riksgälds-kontoret, öfverlemna uti obligationer, ouppsägbara å innehafvarens sida samt bärande lika stor ränta, som uti andra af Statsverket utgifna, inhemska obligationer högst förskrifves, å ett värdebelopp, stort Åtta millioner Riksdaler.