Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I Länssparbanken har ränta ej kunnat insättarne medgifvas till högre belopp än 4 procent, men efter år 1860 har densamma blifvit till likhet med förhållandet i de andra Sparbankerne förhöjd till 5 procent.
Först efter det verkan af denna förändring kan allmännare inhämtas, torde dessa inrättningars inflytande blifva fullt tillfredsställande, enär de trenne öfrige
Sparbankerne endast å ett inskränktare område äga sin verksamhet och Länssparbanken utan egna tillgångar för oundgängliga kostnaders bestridande, hittills icke förmått gifva åt insättarne den inkomst, som kunnat väcka en allmän håg till inrättningens anlitande.
I Sparbankerne förvarade medel hafva dock varit för deras ägare en välgörande hjelp under åren 1857, 1858 och 1860, vid lifsförnödenheternes då stegrade priser, efter i orten inträffade ogynnsamma skördar, samt för sådant ändamål berörde år blifvit ur Sparbanksinrättningarne till större belopp uttagne än under andra år med gynnsammare bergningsförhållanden ägt rum.
Socknemagasinernes fonder utgjorde vid 1860 års slut, enligt derom inkomne uppgifter, 15,250 tunnor spanmål af flere slag, samt 27,255 R:dr Rint.
I länets
Brandstodsbolag voro vid 1860 års brandstodsårs utgång 12,848 delägare för hus med försäkringsvärde till belopp af 17,456,460
R:dr, och 8,330 delägare för lös egendom, med försäkringsvärde till belopp af 14,197,760 R:dr.
Stiftad år 1846 har denna gagnande inrättnings verksamhet oafbrutet fortgått till trygghet och belåtenhet för länets innevånare.
Brandskadeersättningarne uppgingo ofvannämnde försäkringsår till 6,893 R:dr 24 öre för hus och 4,131 R:dr 53 öre för lös egendom, samt förvaltningskostnaderne till 3,305 R:dr 49 öre, allt Riksmynt.
Mot brandskada har ock försäkring af åtskillige personer inom länet tagits i bolaget Skandia.
I städerne anlitas dock vanligen för alla byggnader, som äro af föreskrifven beskaffenhet, Städernes Allmänna Brandstodsbolag, äfvensom i ganska väsendtlig mån Städernes bolag för försäkring af lös egendom; men mindre sökes inträde i Allmänna Brandförsäkringsverket för byggnader å landet.
I ett och annat bolag utom landet tages ock försäkring af större verkstäder mot eldskada äfvensom lifförsäkringar, hvarom äfven ofvannämnde Skandia-bolaget är anlitadt, ehuru sistnämnde slag af försäkringar äro långt ifrån allmänna.
Länets i förra berättelsen omförmälde år 1839 stiftade Nödhjelpskassa fortfar i föreskrifven verksamhet att söka lindra oförvållad nöd bland allmogen i 22 af länets socknar, der klimatets inflytande oftast åstadkommer skada å grödan, och att i mån som tillgångarne kunna medgifva, afhjelpa de svåraste verkningarne af så beskaffade allmännare olyckshändelser, samt bland allmogen sprida upplysning och kunskap, såsom verk - Stora Kopparbergs län.
17 samma medel till sjelfförsörjning, och befrämja en ändamålsenlig uppfostran för barn, som eljest skidle sakna behörig vård.
Vid 1860 års slut utgjorde beloppet af de under Nödhjelps-Kassa-Direktionens vård och förvaltning ställde särskilde fonder ett sammanlagdt belopp af 101,104 R:dr 48 öre, och utgifterne under året uppgingo till 2,303 R:dr 30 öre Rmt.
Den genom framlidne Landshöfdingen Lorichs försorg år 1853 stiftade pensionsinrättning för Länsmäns inom länet i fattigdom efterlemnade enkor och barn hade vid 1860 års slut en kapitalbehållning af 4,841 R:dr 18 öre Rmt, och hade under året till 5 pensionärer utgifvit 75 R:dr Rmt.
I och för sjukvården var länet indeladt i 3 Provinsial-Läkare-distrikt och 1 extra Provinsial-Läkaredistrikt, hvarförutom Provinsial-Läkare-vården inom Vester-Bergslags fögderi bestriddes af der anställd, af orten aflönad Bistrikts-Läkare.
Länets offentliga sjukvårdsanstalt, ett i Falun inrättadt Lasarett och Kurhus, är försedd med 80 sängplatser.
Lasaretts-Läkaren derstädes är tillika Stads-Läkare i Falun.
I Hedemora är den der stationerade Provinsial-Läkaren tillika Stads-Läkare, och i Säter en der bosatt Militär-Läkare.
Andre Bataljons-Läkaren är bosatt i Stora Tuna socken och lemnar under åtskilliga tillfällen biträde vid allmänna läkarevården derstädes.
Under år 1860 hafva i länets ofvannämnde Lasarett varit intagne 454 och å Kurhuset 35 patienter, hvilka begagnat inrättningen under sammanlagdt 19,798 dagar.
Inkomsterne för denna sjukvårdsanstalt hafva för nämnde år, inberäknadt 6,899 R:dr 69 öre, som länets stads- och landskommuner till densamma afstått utaf dem tillkommande andel utaf afgifterne för utskänkning af och minuthandel med bränvin samt andra brända eller destillerade spirituösa drycker inom länet under år 1858, uppgått till 30,645
R:dr 99 öre och utgifterne till 28,091 R:dr 46 öre Rmt; varande Lasaretts- och Kurhusafgifterne, som under berörde år blifvit debiterade med 16,583 R:dr 40 öre, men utgått endast med 15,652 R:dr 22 öre
Rmt, uttaxerade efter den grund, att af hvarje mantalsskrifven person inom länet skulle erläggas 20 öre berörde mynt.
Länets behof af ytterligare Läkare blir väsendtligen afhjelpt genom inrättandet af en ny ProvinsialLäkaretjenst med station vid Mora kyrka i Ofvan-Siljans fögderi, och extra Provinsial-Läkarens stationerande vid Leksands kyrka; men derutöfver vore dock behöfligt, att ytterligare en Provinsial-Läkare anställdes med station vid Grangärdes kyrka, till hvilket distrikt från Vester-Dalarnes alltför långsträckta distrikt några socknar kunde förläggas, för att göra Läkaren för de öfriga socknarnes innevånare mera tillgänglig, ehuru för Läkarens bergning i den fattiga bygd, som af Vester-Dalarnes nuvarande distrikt koinme att återstå, en utöfver det vanliga beloppet förhöjd aflöning dock torde blifva erforderlig; och kunde på sådant sätt verkningskretsen för nuvarande Distrikts-Läkaren på Smedjebacken derigenom blifva lämpligen inskränkt till Norrberkes och Söderberkes socknar.
För detta vidsträckta län är blott en Djurläkare anställd med lön af Staten.
Otillräckligheten deraf visar sig ock dermedelst att i Vester-Bergslags fögderi och i Hedemora stad med Näsgårds fögderi enskildt aflönade Djurläkare blifvit anställde, samt att Läns-Dj urläkaren, vid uppkommande allmännare sjuklighet hos djuren inom de särskilda trakterne af hans distrikt, icke med erforderlig skyndsamhet kan hinna att meddela nödigt biträde, oberäknadt att hans resekostnader komma att utgå med högst betydliga belopp till tunga för Staten, eller de enskilde som honom anlita.
Fastän, på sätt nyssberördt är, behofvet af flere Djurläkare med enskild kostnad, kunnat afhjelpas i de lyckligare lottade delarne af länet, så kan sådant icke blifva förhållandet inom Öster- och Vesterdalarne, för hvilka länsdelar en
Djurläkare inom hvardera vid sådant förhållande väl kunde anses behöflig.
o I hvardera af länets städer finnes ett apothek.
A Smedjebacken är äfven ett sjelfständigt apothek samt i Leksand ett filial-apothek under det i Falun.
Barnmorskor äro anställde i städerne och äfven i länets socknar med undantag af några, der allmogen ännu ej kunnat bibringas öfvertygelse om angelägenheten af deras biträde.
Landsh.-Emb. uli Slom Kopparbergs län und. ber. för åren 1856—1860. 3 18 Stora Kopparbergs län.
Fattigvård.
I allmänhet lyckliga helsoförhållanden hafva medgifvit, att
Sundhets-nämnderne icke utvecklat någon afsevärd verksamhet, ehuru de fästat städernes innevånares uppmärksamhet på angelägenheten att genom snygghet å gårdarne och i bostäderne afvärja anledningar till uppkomsten af smittosamma sjukdomar.
;°J3.
I den mån de upplysningar i afseende på fattigvården, hvilka uppgifvits såsom föremål för denna berättelse, kunnat blifva tillgänglige, äro de sammanfattade i härvid bifogade tabell N:o 13.
Falun i Landskansliet och Landskontoret d. 23 Maj 1862.
OLOF af GEIJERSTAM. P. de Laval. B. N. Holmberg.
Tab. N:o 1. 19 Tab.
]V:o 1.
FOLKMÄNGD. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 1 8. 9. 10. 11.
73,931 80,677 154,608 72,821 79,746 152,567 34,624 38,250 72,874 5,822 » 1857 . 73,774 80,501 154,275 73,075 79,876 152,951 35,836 39,213 75,049 5,659 » 1858 . 74,536 81,151 155,687 73,381 80,324 153,705 37,014 40,629 77,643 5,419 » 1859 . 75,656 82,332 157,988 74,385 80,992 155,377 37,444 40,790 78,234 5,279 » 1860 1 städerna. 76,918 83,369 160,287 74,795 83,207 158,002 38,298 41,030 79,328 5,201 Falun 1856. 2,066 2,569 4,635 1,967 2,565 4,532 760 986 1,746 190 1857 2,054 2,556 4,610 1,976 2,557 4,533 800 1,028 1,828 195 1858 2,108 2,606 4,714 2,005 2,625 4,630 837 1,072 1,909 169 1859 2,169 2,600 4,769 2,084 2,623 4,707 871 1,075 1,946 193 1860 2,234 2,736 4,970 2,164 2,708 4,872 894 1,097 1,991 200 Hedemora 1856 . 470 634 1,104 454 630 1,084 192 241 433 49 1857 465 629 1,094 480 639 1,119 209 247 456 45 1858 476 629 1,105 469 629 1,098 192 231 423 36 1859 471 627 1,098 474 631 1,105 183 229 412 45 1860 481 656 1,137 479 663 1,142 189 252 441 35 Säter 1856 195 306 501 215 298 513 96 123 219 19 1857 192 293 485 202 307 509 85 128 213 18 1858 196 302 498 199 297 496 83 125 208 21 1859 196 292 488 197 296 493 82 134 216 20 1860 206 299 505 200 293 493 86 131 217 22 Summa i samtlige länets städer år 1860 2,921 3,691 6,612 2,843 3,664 6,507 1,169 1,480 2,649 257 Summa i hela länet år 1860 79,839 87,060 166,899 77,638 86,871 164,509 39,467 42,510 81,977 5,453 20 Tabb.
Näs 2 och 3.
Tab. IV:o 2.
JORDBRUK. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10.
I medeltal för 1856—1860.
Hvete. itag.
1 Bönor. 1 Potatis.
Andra rot- frukter.
Arliga utsädet å tunnland af Ärliga behofvet för länet till utsäde Tunnor Tunnland åkerjord, år 1860, använde till odling af /1856 1 1857 Skördebelopp i horntal af utsädet ( 1858 i 1859 l 1860
Ärlig förbrukning på person i medeltal Tunnor 22 kpr 520 756 3:e 9:e 9:e 9:e 7:e A 24 kpr 10,400 13,866 6:e 9:e 9:e 9:e 7:e tt 1 T:a 4 kpr 6,700 5,955 2:a 6:e 6:e 7:e 5:e A 1 T:a 24 kpr 47,000 26,857 2:a 6:e 6:e 7:e 5:e 1 2 1 T:a 24 kpr 18,500 12,870 2:a 6:e 6:e 7:e 5:e 1 8 TV 24 kpr 1,200 1,600 2:a 5:e 6:e 7:e 2:a 2 TV 7 T:or 29,000 4,143 2:a 6:e 10:e 9:e 3:e 1 6 ll 150 tl 25 Tab. ]V:o 3.
Antal vinterfödde 16,119 2,1 63 59,084 15,699 59,087 42,731 12,388 Till Tab. N:o 4 SKOGSHUSHÅLLNING har Landshöfdinge-Embetet af de i berättelsens text uppgifne skäl ej kunnat lemna något bidrag.
N:is 5 och 6. 21 Tab. ]V:o 5.
DÖDADE ROFDJUR. 1. 2. 3. 4. 5. 6. | 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13.
Jerfvar.
Hafvar.
Mårdar, Hillrar och Her- meliner.
Skjälar.
Belopp af utbetald belöning.
R:dr Rrnt. 1856 39 12 41 191 _ 1857 17 19 39 — 178 — — — 1 5 — 1858 22 15 31 — 192 4 — — — — — 1859 35 30 33 - 313 31 6 — 2 29 — 1860 35 19 23 — 506 43 9 — 1 53 8 Sömma 1856—1860 148 95 167 — 1,380 78 15 — 4 87 8 Tab. 3V:o 6. AF ROFDJUR DÖDADE HUSDJUR. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. Höns. 11.
Skadan beräknad i penn inge- värde.
R:dr Rint.
Gäss. Änkor.
Kalkoner. 1859 20 49 498 397 7 2 3 23 1860 7 53 646 318 7 — — — 77 Amn.
Uppgifter till denna tabell hafva icke kunnat erhållas för tiden före år 1859. 22 Tab. N:o 7. Stora Kopparbergs län.
Tab. IV:o 1.
GRUFVOR, BERGVERK, BRUK, FABRIKER och MANUFAKTURINRÄTTNINGAR samt HANDTVERKERIER. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 3. | 2. 3. 4. | 5. 6. 7. 9. |lo|ll| 12. j 13.| 14. | 9. | lO.j 11.1 12. | 15.
Ar 1860. t-, ro a 2- rjq ^ Ägare.
Under 15 års ålder. biträden af ö
Dessas biträ- 2: £ den af ►-J co p: P-> P p: co O p: p O- ^ ro -i ö cr- ro ro co p: ro” 5’ crj p *1 ro p p B4 3 * I städerna. 2: *- t_5. p B. ro s cw sr Bagare Bleckslagare Bokbindare Bränneri Cigarrfabrik Färgeri Garfveri... Garverk Gelbgjutare Gjuterier: jern (3), metall (1) Glasmästare Grufvor: jeru-(62), koppar-(3), nickel-(1) Guldsmeder Gördelmakare Hagelstöperi Hattmakare Handskmakare Hofslagare Jernverk: Masugnar Manufaktur- och Stångjernsverk Stålugnar Valsverk J erntrådslinslageri Kakelugnsfabrik Kakelugnsmakare Kalkstensbrott Kalkugn Klensmide Kopparslagare Kopparverk Krutverk Körsnärer Mjölqvarnar Murare Målare Nickelverk Pappersbruk Plåtslagare Porfyrverk Repslagare Rödfärgsverk Sadelmakare Silfververk Skomakare Skräddare Slagtare Smidesfabrik Snickare Snusfabrik Sockerbagare Spegelfabrik Stampar Svavelsyrefabrik Svarfvare Svafvelverk Sågar Sämskmakare Tegelbruk Teknisk fabrik Tobaksfabrik Tunnbindare Tändsticksfabrik Urmakeri Vitriol-, Svafvel- och Rödfärgsverk Vagnmakare Ättiksfabrik
Summa 1 1 4 12 2 4 65 52 67 2 2 1 — 11 12 3 125 1 1 1 — 1 1 14 14 4j 4 50! 18 12 10 1 32 2 1 8 21 6 44 1,166 4 4 17 9 318 1,020 7 48 90 294 104 i — 18 158 5 34 16 44 12 1! 14 78 25 2 6 37 1 36 83 202 75 176 64 3 1 308 17 16 1 1 263 — 10 6 25 411238 205 3,144 561 402 259 41 35 6 650 52 12 12 13 3 2 59 2 69 17 22 17 13 12 17 15 1 53 55^5.20 186 47 121 137 137 27 150 1 5 1 — 44 47 1 10 Stora Kopparbergs lån.
Tab. N:o 8. 23 Tab. N:o 8, A. ALLMÄNNA VÄGAR, 1856- 1860. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9.
Längd i mil.
Kostn ad för Af hvarje slag af motstående Af indelade, med skjuts- stationer försedde vägar.
Af fullän- dade och afsynade
Af omlagde eller betyd- ligt förbätt- fulländade nya vägar. omlagde eller betyd- ligt förbättrade. vagar. nya vagar. rade vägar.
Af Stats- Af kommu- Af Stats- Af kommu- Vid periodens slut.
Under perioden. medel. medel. medel. medel.
Allmänna landsvägar 120J 119U 1 3 16,125 4,183 15,000 Häradsvägar 35 3 f 6 10,000 899 2,025 1,495 Socknevägar 59B Tab. N:o 8, B.
GÄSTGIFVERIER och SKJUTSNING, 1856—1860. 1. 2. 3. 4. 5.
Gästgif- Antal hästar utgångne till veriet antal år 1860. 0 Ar.
Kungs- och kronoskjuts.
Gästgifveri-, håll- och reserv- skjuts.
Vid allmän landsväg 53 1856 1,502 62,513 » » häradsväg 1857 2,013 1,853 61,202 36,653 » » sockneväg — 1858 I städer 3 1859 815 32,790
Med införd skjuts-entreprenad 52 1860 1,268 31,699 24 Tab. N:is 9 och 10.
Tab. Nso 9.
SJÖFART och HANDEL ÅR 1860. 1) Ä Landsbygden. 2) I Städerna. 1. 2. j 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 15. 16. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18.
S j 8 a r t.
Hand lande.
Han dia n d e.
Fartyg och båtar, begagnade till
Med in- och ut- ländska varor.
Med landt- manna- varor.
Med egna tillverk- ningar.
Qvinnor, en- ligt 4:de § afl Handels- Ordningen.
Gross- handlare.
Idkande bade gross- och minut- handel.
Enligt 3:e § mom. 1 af Handels- Ordningen.
Qvinnor, en- ligt 4:de § af Handels- Ordningen. inrikes sjöfart. utrikes sjöfart.
Husbönder. Betjening. cr O: t
Betjening. 1 !
Sjöfolk. co cd p CD Sjöfolk.
År 1860 .... 47 455 44 52 — — — — 73 44 9 — — — 2 11 — — 52 56 — 16 — 3 Anm.
Af de i kol. 15 för städerne upptagne äro 13 handtverkare, hvilka i öppna salubodar försälja sina tillverkningar.
De båtar, som, på sätt i berättelsen omförmäles, aro tillhörige och begagnade af innevånare i Falun, hafva här icke blifvit införde, då deras lästetal icke är kändt och ständig besättning icke Sr å desamma anställd.
HEMMAN och JORDLÄGENHETER Å LANDET, TOMTER och JORDAR I STÄDERNA m. m. ÅR 1860. 1. 2. 3. 4- 5. 6. 7.: 8. ! 1. 2. 3. 4- 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 0 A 1 a n d s b y g d e n.
Hemman och lägenheter af alla slag, med specifice- rad hemmansnatur enligt nya jordeboksordningen.
Uppskattningsvärd e Mantal. bd cr p p U Uppskatt- Tomter och jordlägenheter af alla slag, i hvarje stad.
Antal B oq cr S. W O K sista året R:dr Rmt. O p-? £ B O: 3 CD Ut Q. C o 3 r* 5 05 O -i U O "a o CD CR O p: CTQ P ningsvärde sista året. i cr CD cr *-< CR O cr* CD cr *-< CR t>r CD t-j B oq B o O B ^ El cn B | p-g “S- K CD g 3 p p Af hus och Af jordar.
R:dr Rmt. CD Ut P Ut ' CD_ CD Ut CD CR Ut CD Tunnland. t-i Ut tomter.
Kroiioegeiidoiiiar.
Under allmän disposition.
D:o, bergsfrälse Ecklesiastike D:o, bergsfrälse Militie ÅV 25v*sVV iii 00743 2 i 1 2 71 6 37 — 5 2 2 16,125 9,750 232,031!
5,698 184,278 Falu stad Hedemora d:o . Säthers d.o 771 136 77 38 16 6 373 742 315 822 175 573 736 950 946 2,300 1,440 4 8 4 1,092,438 369,530 128,966 123,022 90,997 30,704 1,215,460 460,527, 159,670 Kyrko- och skolehemman, bergsfrälse u — 2 — — — 2,394 Under ensJcild disposition.
Allmänna kronohemman Bergsfrälsehemman 18HW 143AA — 231 1,028 — 33 9 72,328 1,419,155 Skatteegendomar.
Ecklesiastike Militie Krono-skattehemman
Rekognitions kronoskatte A A 1,585xVA 32m 9 3 2 21,142 52 251 1,701 208 4,324! 1,875 10,953,999 357,443 Frälseegendomar.
Boställen, allmänt frälse:
Militie Säterier Allmänna frälsehemman m i* — 5 6 35 — — — 35,700 36,300 86,475 Summa 1,839x^1x7 lii 22,623 251 1,739 221 13,417,875 984 60 1.430997 2,259 4,686 16 1,590,931 244,723 1,835,657 Stora Kopparbergs län.
Tab. Niis 11 och 12. 25 Tab. N:o 11.
LAGA SKIFTEN ÅREN 1856-1860. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 0 Ar.
Skiftade egor.
Inrösnings.
O Aker.
Odlings- mark. 1856 56 29 6,018 5,720 152,661 11,840 1857 29 29 6,647 12,683 557 498,251 37,463 1858 37 40 3,988 3,190 184 1,611,227 41,592 1859 41 9 1,318 1,649 47,407 7,446 1860 28 15 7,540 7,994 972 102,296 21,579 Summa 1856 —60 191 122 25,511 31,236 1,713 2,411,842 119,920 Anmärkning.
I saknad af allmän mantalsindelning hafva i kolumnerne N:ris 4 och 5 några summor icke kunnat utföras.
> Tab. jV:o 12.
SPARBANKS R. i.
Sparbankens benämning och stiffcelseftr. r? 2L
Oj p fToq mo J-rcrq B a s.- 9. 10. 11. 12. 13. 14. O: £L s 1/3 cr J?
P Pj tt ^ c rt ® (O Ct ftq ° • gB1"- Vid periodens slut.
Af delegarne insatt belopp i R:dr Rint. 1856. ! 1857.
I 1858.
! 1859. 1860. uttaget belopp i R:dr Rmt. 1856. 1857. 1858.
1859. ! 1860.
Falu stads, stiftad år 1825 Stora Kopparbergs läns, stiftad Sr 1851 Husby sockens, stiftad år 1837 Norrberlres sockens, stiftad 8r 1859 Summa 1,764 1,155 543 195 3,657 348,370 75 72,796 70 57,046 60 8,678:20 486,892'2 5 40,326 70 2,443^08 4,250oi 47 42 40,291 14,421 8,570 03 31,100,88 9,53104 8,006; 06 31,793 8,697 6,313 71 63 38,706 71 43,184 64 8,871 85'10,862>5 25,252 59 39,866 34 47,451 67 36,477 19 44,953 7,049:26 9,343 30 2,927 27' 4,559 75 10,015,59 5,445 2,574 u 6,22140 10,026 03 4,945 75 13,489 9910,321 5,275 18 3,776 117 47,067 21 63,282 se 48,637:98 46,805 22 57,201 93 69,612 od 27 38,195 45 49,871 37 62,423 45 55,242 36 59,168 91 Landsh.-Emb. uti Stora Kopparbergs län und. ber. för åren 1850—1860. 4 26 Tab. N:o 13.
Tab. N:o 13. FATTIGVÅRDEN. 2. 3. 5. 6. 7.| 8. 9. |10. 11.112 13. 14. 15. ie. 17. 18. 19. 20. 21. 22. 23.
Fattigvården Antal fattighjon, som erhållit full försörjning.
« C/J g 09 SL § ers Sjö w ►—1 P P CU O g p 1 Äldre personer vårdade i fattighus. på annat sätt. m. q. m.
Barn, vårdade i och utom fattighus. m.
Antal af fattigvården understödde, som ej fått full försörjning. ttigvårdens Inkomster.
Afkastning' -n e ° .Personliga
Ä lekter ' bidrag, m. m. °
Värdet af tillskott efter hemmantal.
Ersättning af statsmedel. af annat fattigvårdssainhälle.
Summa It:dr Rint.
Samtlige utgifter i och för fattigförsörjning. 1856. 1857. 1858. 1859 1860. 33 j 7 7 8 42 141 t> ~~co~ co 7 ' 7 42 155 33 7 7 837 169 33 7 7 © O 1—4 175 33 7 7 13 46 176 254 246 255 395 551 M 267 276:2591438 568 262257 243 434|542 286 244 247 429 573 IM 289 240 247 429 582 946 1,006 976 1,002 1,015 1,172! 2,100 I 1,298! 2,189 1,0811 2,001 1,042 1,932’ 2,974 1,051 1,966 3,017 3,272 3,487 3,082 60 11,034 57 36,001 211 02 96,310 19 92,426 93 11,883 88 38,508 79 — — 482 31 111,865 91 104,967 86 12,366 74 33,243 73 — — 318 — 104,679 33 88,995 32 12,519 26 33,508 56 — — 375 65 97,689 79 85,845 61 12,933 55 32,372 98 562 17 346 60 94,779 91 89,935 STOCKHOLM, 1862.
P. A. NORSTEDT & SÖNER.
BIDRAG TILL SVERIGES OFFICIELA STATISTIK. mmj Kongl.
Ny feijd.
LANDSHÖFDINGE-EMBETETS UTI GEFLEBORGS LÄN UNDERDÅNIGA BERÄTTELSE FÖR ÅREN 1.
Länets indelning och naturbeskaffenhet i allmänhet.
.Länet, bestående af provinserna Gestrikland och Helsingland på en yta af 171,6 qvadratmil, har till sina gränser ej undergått någon förändring under femårsperioden.
Uti administrativt hänseende är länet indeladt uti 48 kyrkosocknar, derutaf Ramsjö socken och pastorat blifvit bildadt genom Kongl.
Brefvet den 21 Augusti 1860, 37 pastorat, 15 tingslag, 4 domsagor, 32 länsmansdistrikter och 3 fögderier.
Städerna äro trenne till antalet, nemligen Gefle, Söderhamn och Hudiksvall, hvilka alla äro sjö- och stapelstäder samt hafva egen jurisdiktion.
De uti Statistiska Central-Byråns underdåniga berättelse för åren 1851—1855 Tab. N:o 6, sid.
CXLV omförmälde oregelbundenheter uti den administrativa indelningen qvarstå oförändrade.
Nu mera framlidne Landshöfdingen och Riddaren P. H. Widmark har under år 1860 från trycket utgifvit förra afdelningen till första delen af Beskrifning öfver provinsen Helsingland, hvartill andra delen, innefattande specialbeskrifning öfver Bergsjö tingslags fem socknar, redan år 1849 blifvit till tryck befordrad. 2.
Folkmängden, upptagen i tabellen N:o 1, är i fortfarande tillväxt.
Den närmaste orsaken härtill är Tab. n dels inflyttningar, föranledde till följd af ökad rörelse, större industriela arbeten och byggnadsföretag, hvarigenom en större sysselsättning och särdeles god arbetsförtjenst blifvit personer af arbetsklassen beredd, och dels erhållna goda skördar.
Några särskilda administrativa förfoganden hafva icke påkallats för innevånare, som tala främmande språk.
Landsh.-Emb, uli Gefleborgs län und. ber. för åren 1856—1860. 1 2 Gefleborgs län.
Bränvinsmissbruk.
Inom vissa delar af Helsingland förekomma så kallade Heclbergianare och Baptister, men någon särskild församling af dylika schismatici har icke blifvit bildad.
Det gamla sättet att uti en fyrkant med instängd gårdsplan uppföra gärdsbyggnaderna å landet försvinner allt mera.
Vanligtvis uppföras nu en eller två byggnader med tvenne våningar för erhållande af ett större antal rum, hvilka dock i allmänhet illa inredas, och af hvilka endast ett eller tvenne hvardagligen bebos, men de öfriga begagnas dels till förvarande af gångkläder och dels vid gästabud.
I Gefle stad har under den period, som ifrågavarande berättelse afser, förmärkts en särdeles sträfvan hos arbetsklassen att, i motsats mot hvad förut varit öfligt, förse sig med egna, för renlighet och beqvämlighet lämpliga, bostäder.
Full tillgång till byggnads- och brännmaterial finnes fortfarande i allmänhet, men uti en del vid kusten belägna socknar är tillgången derå knapp.
Klädedrägten, som i vissa socknar är egendomlig, börjar isynnerhet hos männen att i snitt och utseende öfvergå till de bättre klassernas.
Qvinnornas drägt deremot bibehåller sig mera likt fordom.
Bruket af bränvin är i betydligt aftagande, men i stället hafva utländska drycker, såsom vin och arrack, o vunnit insteg, och isynnerhet kaffe, som utgör en allmän älsklingsdryck.
A några ställen har äfven innästlat sig missbruket af Hoffmans droppar, blandade med vin.
Omtankan för renlighet och beqvämlighet tilltager årligen.
Allmänna folknöjen äro okända.
Sockenbibliotheker äro flerstädes inrättade. 3.
N:is 2 o. 3.
A) och B) Jordbruket och Boskapsskötseln.
I afseende å dessa två underafdelningar, får LandshöfdingeEmbetet, jemte hänvisande till tabb.
Nås 2 och 3, i underdånighet åberopa Kongl. Hushållnings-Sällskapets derom afgifna, härvid bilagda, redogörelse.
Gefleborgs läns Kongl. Hushållnings-Sällskaps bidrag, i hvad jordbruket och ladngårdsskötseln beträffar, till Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes femårsberättelse för åren 1856—1860.
»Enär, beträffande tunnlandtalet af den odlade jorden och den naturliga ängen, anledning icke förekommer antaga, att ett förändradt förhållande inträffat, finnes icke skäl för närvarande frångå det yttrande, som år 1859 afgafs till Finans-Komitén, dervid den odlade jorden utfördes till 113,480 tunnland, den naturliga ängen till 110,221 tunnland.
Enär denna uppgift är uppgjord utan säker grund af allmänt tillgängliga ekonomiska kartor, bör det tilläggas, att densamma icke kan vara särdeles tillförlitlig, och detsamma gäller om den till nämnde Komité meddelade uppgiften, att åkern blifvit under de sista 20 åren ökad med 9,380 tunnland samt ängen med 1,219 dito.
Likväl torde med visshet kunna meddelas, att den tillökning af bärande mark, som sålunda antagits för 20 år, till full proportion torde finna motsvarighet under de nu afsedda fem åren (1856—1860).
Till detta meddelande finnes giltig anledning af en alltmera utbredd företagsamhet i afseende å odling både inom gårdarnas enskilda områden och uti de samfälligheter, å hvilka dels med, dels utan understöd af Staten företagits större arbeten af denna art för utdikning af sidländta eller vattendränkta trakter.