Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj anmäldt memorial af den 12 förutgäpgne April, har Riksmarskalks-embetet pä gjord framställning af Ståthållare-embetet vid Haga lustslott, hos Eders Kongl. Majit i underdånighet hemställt, att,— då, enligt behörig tillåtelse, den vid slottet belägna sjön Brunnsviken komme att sänkas medelst segelleds upptagande vid Ålkistan, samt häraf blefve en nödvändig följd, att kanalerna vid Haga, så framt de icke skulle i brist af vatten komma att i ännu högre grad än hittills förorsaka och underhålla en länge och med skäl öfverklagad osundhet,, mäste antingen igenfyllas eller fördjupas, hvilket sednare alternativ likväl, såsom förenadt både med vida större kostnad och med flere svårigheter vid ut - 14 Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Proposition N:o 1 om Statsverket 1862. förandet, Riksmarskalks-embetet ansett icke böra ifrågakomma, — Eders Kongl. Maj:t måtte täckas i nåder tillåta, att nämnde kanaler finge igenfyllas och ordnas, samt den af sänkningsarbetet föranledda nödvändiga reglering af stränderna till Brunnsviken dervid jemväl verkställas; hvarjemte och då, enligt Riksmarskalks-embetets underdåniga förmälan, detta tillfälle icke borde lemnäs obegagnadt att på en gång och i sammanhang med nämnda arbete företaga ordnandet i sin helhet af den af naturen vackra parken, å hvars ytterligare förskönande i åtskilliga delar icke obetydliga arbeten och kostnader redan blifvit nedlagda, men statsanslaget till Haga slott icke ens vore tillräckligt för slottets och parkens behöriga underhåll, än mindre lemnade någon den ringaste tillgång till bestridande af den med ett dylikt ordnande förenade dryga kostnad, Riksmarskalks-embetet underdånigst hemställt, att Eders Kongl. Maj:t måtte till Rikets Ständer göra nådig framställning om beviljande af det anslag, som för omförmälde arbeten kunde finnas behöfligt; och har Riksmarskalks-embetet i sådant afseende jemväl i underdånighet öfverlemnat två af Ståthållare-embetet vid
Haga för ifrågavarande ändamål bilagde kartor jemte kostnadsförslag.
Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader har, jemte häröfver infordradt underdånigt utlåtande och sedan nödige lokalundersökningar och mätningar blifvit enligt Styrelsens förordnande verkställde af Förste Adjutanten vid Styrelsens byrå, Löjtnanten vid väg- och vattenbyggnads-korpsen A. M. Lindgren, derefter till Eders Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemnat ett af nämnde Löjtnant upprättadt betänkande med förslag, åtföljdt af en situationskarta med tvärprofiler till redogörande för kanalernas utseende och djup, äfvensom profil af en brant backe, kallad Finnstugubacken, hvilken ansetts böra för trafiken förbättras medelst afgräfning i öfre samt någon höjning af nedre delen, och genom hvilken vägförbättrings verkställande tjenligt fyllnadsämne till kanalernas planering komma att erhållas; varande kostnaden för de ifrågavarande arbetena enligt Löjtnanten Lindgrens omförmälda betänkande, hvilket Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader hufvudsakligen gillat, förslagsvis beräknad till 23,000 R:dr R:mt; Och har Eders Kongl. Maj:t vid underdånig föredragning af detta ärende, lika med Riksmarskalks-embetet, funnit den ifrågaställda utfyllningen af kanalerna vid
Haga vid ofvanomförmälda förhållanden vara af behofvet högeligen påkallad samt jemväl i nåder godkänt det af Löjtnanten Lindgren i sådant hänseende afgifna betänkande och förslag, men, då inga disponibla medel till bestridande af kostnaderna för arbetets utförande funnes, beslutit föreslå Rikets
Ständer att såsom särskildt anslag lemna det härför erforderliga belopp.
Med anledning häraf hemställer jag i underdånighet, att ifrågavarande summa, 23,000 R:dr R:mt, må såsom extra anslag för en gång för det afsedda ändamålet äskas. 7:o) För den händelse att Eders Kongl.
Maj:t skulle täckas, enligt den framställning jag anhåller att i sammanhang med frågorna om nionde hufvudtiteln få göra, besluta att hos Rikets Ständer föreslå beviljande af pensioner för åtskilliga till framlidna Hennes Maj:t Enkedrottning
Desiderias hofstat och betjening hörande personer, får jag ock underdånigst hemställa, att den del af dessa pensioner, som kommer att utgifvas för tiden under innevarande statsregleringsperiod, samt utbetalas af besparingarne å riksstatens första hufvudtitel, måtte här uppföras såsom anslag för en gång med 32,456 Riksdaler.
Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Proposition N:o 1 om Statsverket 18G2. 15 I händelse de underdåniga förslag, jag här ofvan framställt, skulle vinna nådigt bifall, blifver resultatet i afseende på anslagen under riksstatens första hufvudtitel följande: l:o De årliga anslagen.
Genom Hennes Maj:t Enkedrottning
Desiderias frånfälle komma dessa anslag att under nästa statsreglering minskas med R:dr 120,000:
— De här ofvan föreslagna förökningar i dessa anslag äro: a) för underhåll af möbler och inventarier 44,400: — b) till lyshållning m. m. 1,250: — c) Gripsholms slott 2,450: — d) Haga lustslott och park 3,500: — 51,600: hvarigenom en besparing i nu beviljade anslag uppstår af 68,400:
— Då första hufvudtitelns nuvarande slutsumma utgör 1,278,400 R:dr, så skulle, om nyssnämnde besparing 68,400 R:dr afdrages, de årliga anslagen å denna Hufvudtitel under nästa statsreglering komma att utgöra 1,210,000: — 2:o)
Extra anslagen.
Efter hvad Statskontoret upplyst, har å anslaget till Deras Kongl. Högheter Kronprinsens och Kronprinsessans hofhållning, enligt den under åren 1858—1860 gällande riksstat, en besparing å första hufvudtiteln uppkommit af R:dr 46,750:
— Då vidare, till följd af Hennes Maj:t Enkedrottning
Desiderias i December månad 1860 inträffade död, någon utbetalning från den i nu gällande riksstat för Hennes Maj:t uppförda hofhållningssumma, 120,000 R:dr årligen, icke egt rum vidare, än att, på grund af Kongl, brefvet den 9 Februari 1861, ett belopp af 13,962 R:dr blifvit anordnadt såsom aflöning eller kostpenningar för de 4 första månaderna af samma år till de vid Hennes Maj:ts f. d. garderob-, ekonomi-, livré- och hofstallstater anställde personer, så uppkommer härigenom en ytterligare besparing under nu löpande statsregleringsperiod af R:dr 346,038:
— Summa besparingar R:dr 392,788:
— Om härifrån dragas här ofvan i underdånighet föreslagna anslag för en gång, nemligen: l:o Till komplettering och omarbetning af silfver och koppar samt inköp af porslin och glas 60,000: — 2:o Till reparation af stora våningen å Stockholms slott 75,000: — 3:o
Till vattenledning och utvidgning af gasledningen derstädes 24,075: — 4:o
Till utfyllning af kanalerna vid Haga 23,000: — 5:o Reparationer vid Haga 17,000: -— 6:o Pensioner för Hennes Maj:t Enkedrottning
Desiderias hofstat under åren 1861—1863 32,456: — 231,531- Så uppstår i allt fall en behållning af 161,257: — att till Riksgäldskontoret levereras. 16 Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Proposition N:o 1 om Statsverket 1862.
Slutligen må det tillåtas mig i underdånighet erinra, att sedan Riksmarskalks-embetet i memorial den 30
December 1860 underdånigst hemställt, att det i riksstaten uppförda anslag, 3,000 R:dr, till underhåll af Rosersbergs slott måtte jemväl efter Hennes Maj:t Enkedrottning
Desiderias frånfälle få intill nästa statsreglering af slottets Ståthållare uppbäras och för dermed afsedda ändamål emot redovisning användas; samt upplyst blifvit, att slottet, — hvilket komme att innehafvas af Hennes Majlis sterbhus till midfastan 1862, men derefter skulle återgå till staten, — enligt hvad förvaltningsräkenskaperne utvisade, under de 10 åren 1851—1860 i årligt underhåll kostat 9,280 R:dr utöfver det för sådant ändamål på rikssta ten anslagna belopp; och att följaktligen någon inkomst af denna Statens egendom icke kunde påräknas, såvida den skulle bibehållas i samma skick som hittills, utan tvärtom Under sådana förhållanden dispositionen deraf vore förenad med uppoffringar; så har Eders Kongl. Maj:t vid underdånig föredragning af detta ärende genom nådigt beslut den 9 Februari 1861, enligt hvad då förda protokoll öfver Finansärenden utvisar, — jemte tillkännagivande, att Eders Kongl.
Maj:t ville, från midfastan 1862 och intilldess frågan om slottets framtida bestämmelse blifvit af Rikets Ständer pröfvad och afgjord, öfvertaga dispositionen af slottet, samt att de medel, hvilka under innevarande statsregleringsperiod äro anslagna till lustslottets underhåll, skola för detta ändamål utgå och af Ståthållaren derstädes mot behörig redovisning disponeras, — tillika behagat förklara sin höga afsigt vara att till Rikets näst sammanträdande
Ständer aflåta nådig proposition om slottets användande för den Kongl, familjens behof.» Hvad Herr Departements-Chefen nu angående anslagen under första hufvudtiteln underdånigst föreslagit, och hvaruti Statsrådets öfrige ledamöter jemväl instämde, behagade Kongl.
Majit i nåder gilla; hvar jemte Kongl.
Majit dels, enligt Statsrådets underdåniga tillstyrkande, förklarade
Sig vilja i nåder föreslå Rikets snart sammanträdande Ständer, att Rosersbergs slott, som enligt Kongl.
Maj.ts nådiga beslut den 9 Februari 1861 tillsvidaré blifvit öfverlemnadt till Kongl.
Majits disposition, måtte äfven för framtiden, med samma anslag som hittills, fä i likhet med öfriga lust-slotten af Kongl. Majit disponeras; dels ock i nåder tillkännagaf, att, sedan Deras Kongl.
Högheter Hertigens och Hertiginnans af Östergöthland äktenskap blifvit välsignadt med tre Kongl. Prinsar, hvilkas vård och uppfostran enligt deras höga ställning fordrade ökade utgifter, Kongl.
Majit funne den åt H. K. H. Hertigen af Östergöthland nu anvisade anslagssumma vara för framtiden otillräcklig; hvadan Kongl. Majit, i enlighet med Statsrådets underdåniga tillstyrkande, förklarade Sig vilja hos Rikets Ständer i nåder föreslå, att den på Sverige belöpande andel af nämnda anslag måtte förhöjas med 20,000 Ridr, och sålunda hädanefter bestämmas till 126,000 Ridr Rimt, då de årliga anslagen å första hufvudtiteln under nästa statsregleringsperiod komme att utgöra 1,230,000 Riksdaler Riksmynt.
Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Proposition N:o 1 om Statsverket 1862. 17
Vid härefter företagen beräkning af utgifterna under Sjunde Hufvudtitcln, omfattande anslagen för Finans-departementet, anförde Herr
Departements-chefen angående l:o
, »Härvid synes ingen annan förändring i nu gällande stat erforderlig, än att, då extra ordinarie tjenstemännens antal under senare år betydligt förökats, och deras biträde jemväl i högre grad måst anlitas till följd af ökade göromål inom expeditionen, samt den ringa summa af 1,000 R:dr, hvilken är anvisad att användas till gratifikationer åt desse tjenstemän jemte vaktbetjeningen, numera icke lemnar tillgång till skälig ersättning åt dem för deras arbete, berörda anslag torde böra förhöjas med 1,000 R:dr. 2:o Kammar-kollegium.
I underdånigt memorial af den 15 sistlidne September har ock Kammar-kollegium anhållit, att de hos kollegium anställde vaktmästares aflöning måtte i anseende till ökade göromål och höga lefnadskostnader höjas med 150 R:dr för dem hvardera; men i betraktande deraf, att förste vaktmästaren åtnjuter fri bostad och derigenom är vida bättre lottad än sina vederlikar, får jag endast i så måtto tillstyrka bifall till den gjorda framställningen, att en löneförhöjning af 50 R:dr må beviljas åt hvardera af de 7 öfrige vid verket anställde vaktmästare, eller tillsammans ett ökadt anslag af 350 R:dr.
Under åberopande af Eders Kongl.
Maj:ts redan beslutade särskilda nådiga proposition till Rikets Ständer om anvisande af ytterligare årligt anslag utaf 24,700 R:dr till arfvoden åt Jordeboks-kontorets tjenstemän, och då behofvet af denna utgift synes komma att en längre tid fortfara, hemställer jag i underdånighet, att detta anslag, i enlighet med hvad nu i flera likartade fall blifvit föreslaget, må öfverflyttas på ordinarie stat att utgå under nästa statsregleringsperiod. 3:o Stats-kontoret.
I ofvanberörda underdåniga skrifvelse af den 24 sistlidne Juli har Stats-kontoret a) framställt behofvet af anslag till aflöning för ytterligare en kanslist, hvilken skulle anställas hufvudsakligen såsom biträde åt verkets Registrator och Aktuarie; b) begärt att vaktmästarnes aflöning måtte förhöjas med 150 R:dr för dem hvardera; och c) anhållit, att nu tillgängliga medel, 3,000
R:dr, till gratifikationer åt extra ordinarie tjenstemän måtte förhöjas med 1,000 R:dr; Bill. till Ii.
Prat. 1862—1863. l:a Sami.
Va Afd.
III 18 Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Proposition N:o 1 om Statsverket 1862. hvarjemte Stats-kontoret i särskildt underdånigt memorial hemställt, att det ringa arfvode, som nu bestås kontorets Ombudsman, måtte förhöjas med 600
R:dr eller till 1,800 R:dr, helst denne tjensteman derigenom i allt fall skulle komma att åtnjuta vida mindre aflöning än som nu utgår till ombudsmannen i Rikets Ständers Riksgälds-kontor; Då, efter hvad ådagalagdt är, göromålen vid Registrators- och Aktuarie-kontoren blifvit betydligt ökade, och det arfvode af 1,200 R:dr, som nu bestås Ombudsmannen, synes vara jemförelsevis nog lågt, samt på de skäl i öfrigt som här ofvan blifvit för likartade fall anförda, tillstyrker jag i underdånighet, att dessa framställningar måtte varda på det sätt bifallna, att Eders Kongl. Maj:t täcktes hos Rikets Ständer föreslå: l:o ett anslag af 1,000 R:dr till aflöning för ytterligare en Kanslist, såsom biträde hufvudsakligen åt Registratorn och Aktuarien; 2:o en löneförhöjning af 50 R:dr till hvardera af de 8 vid kontoret anställde vaktmästare, som nu hafva 450
R:dr i aflöning, eller ett ökadt anslag af 400 R:dr; 3:o ett ytterligare anslag af 1,000 R:dr till gratifikationer åt extra ordinarie tjenstemän; 4:o en tillökning i Ombudsmannens arfvode af 600 R:dr; — — — — Med anledning deraf, att
Stämpelpappers-omkostnaderna fortfarande betydligt öfverstiga det för dessa utgifter i riksstaten upptagna förslagsanslag, 105,000 R:dr, och då, såsom äfven Rikets Ständers Revisorer, i sin 1861 afgifna berättelse, härvid anmärkt, det är af vigt, att förslagsanslagen upptagas till ett mot utgifterna verkligen svarande belopp, hemställer jag, i likhet med Herrar Revisorer, att detta förslags-anslag måtte bestämmas till 164,000 R:dr, och sålunda ökas med en summa af 59,000 R:dr. 4:o Kammar-rätten.
Då Advokat-fiskalen, som nu åtnjuter 3,000 R:dr i lön, på senare tider fått ökade göromål, men den förhöjning i inkomster, denne tjensteman haft att påräkna genom aktoratsarfvodet, deremot nu mera nedgått från 1,950 R:dr, såsom den utgjorde före år 1856, till 650 R:dr årligen, har Kammar-rätten i underdånigt memorial den 13 Juni anhållit, att
Advokatfiskalens lön måtte ökas med 500
R:dr, och i sammanhang dermed äfven hemställt, att det arfvode af 300 R:dr, hvilket nu bestås Kanslisten vid Advokat-fiskals-kontoret såsom ersättning för renskrifningen derstädes måtte, i anseende till ökade utgifter för dylik renskrifning, förhöjas till 500 R:dr; hvarförutan Kammar-rätten ingifvit särskild underdånig ansökning om löneförhöjning åt vaktbetjeningen; och får jag i anledning häraf underdånigst tillstyrka: l:o ett anslag af 500 R:dr till löneförhöjning åt Advokat-fiskalen; 2:o en förhöjning af 200
R:dr i den vid Advokat-fiskals-kontoret biträdande Kanslistens arfvode till bekostande af renskrifning; och Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Proposition N:o 1 om Statsverket 1862. 19 3:o en förhöjning af 200 R:dr i vaktbetjeningens aflöning, att utgå med 50 R:dr till hvardera af de 4 vaktmästare, som hafva 450 R:dr i lön. 5:o Ofverintendents-embetet.
1 memorial den 12 sistlidne Augusti har bemälda embete underdånigst anhållit, att, då nuvarande anslag till gratifikationer åt extra ordinarie tjenstemän och vaktbetjente vid embetsverket utgjorde endast 200 R:dr R:mt, och således numera vore alldeles otillräckligt, i synnerhet som det måste fördelas emellan flera behöfliga biträden vid ritnings- och byggnadskontoret samt embetets kansli, och derjemte anlitas till ersättningar åt extra ordinarie vaktbetjeningen för tillfällig uppassning vid såväl embetet som museum, samma anslag måtte förhöjas till 1,000 R:dr; och då denna anhållan synes vara af behofvet påkallad, tillstyrker jag i underdånighet, att Eders Kongl.
Majt måtte föreslå en förhöjning i detta anslag af 800 R:dr.
Statsråds-protokollet öfver finansärenden för den 4 Oktober 1861 upplyser: att, sedan Eders Kongl. Majt den 7
December 1860 behagat dels i nåder tillåta att af det å Sjunde hufvudtiteln uppförda anslag till byggnader och reparationer i Stockholm finge under 15 års tid, räknad från och med år 1861, till hufvudstadens gatuläggningsfond årligen utbetalas ett belopp af 2,500 R:dr emot det, att Kronan frikallades från all utgift för underhållet af de vid dess egendomar belägna gator och vägar samt för grusning af Carl XIIIis torg, dels ock anbefalla Ofverintendents-embetet att till Kongl. Majit inkomma med förslag till fördelning, i öfverensstämmelse med Kongl. Brefvet den 15 Maj 1846, på Kronans samtlige nuvarande egendomar i Stockholm af den ersättning, som borde beredas åt ofvanberörda anslag för Kronans under embetets tillsyn icke ställde egendomar; har embetet, jemte öfverlemnande af underdånigt förslag till dylik fördelning, tillika hemställt, om icke, till undvikande af onödig omgång och redovisning i de särskilda embetsmyndigheternas räkenskaper af de, enligt fördelningen, på hvarje hus belöpande obetydliga belopp, och då denna utgift, lika väl som andra kommunala utskylder för Kronans hus, syntes böra bestridas af det å Sjunde hufvudtiteln med 5,100 R:dr uppförda förslagsanslag »till lyshållning med flere utgifter för Kronans publika hus i Stockholm», Eders Kongl.
Majit skulle finna skäligt att i nådig proposition föreslå Rikets Ständer, att detta senare anslag måtte från och med nästa statsregleringsperiod tillökas med ett belopp af 2,500 R:dr, hvilken summa skulle i likhet med nuvarande förslagsanslaget ställas till Ofverståthållare-embetets disposition, såsom Kronans bidrag till hufvudstadens allmänna gatuläggningsfond, hvarefter de bidrag skulle komma att upphöra, som, enligt den af Ofverintendents-embetet föreslagna fördelning, eljest borde utgå från vederbörande embetsmyndigheter för hvarje särskildt Kronan tillhörigt hus i hufvudstaden.
Vid underdånig föredragning förstnämnde dag af Öfverintendents-embetets berörde hemställan, har Eders Kongl. Majit, som funnit godt i nåder gilla det af embetet uppgjorda förslag till fördelning af denna utgift, behagat i nåder förklara, att frågan om hela utgiftens öfverflyttande på Sjunde hufvudtiteln borde komma under öfvervägande närmare tiden för nästa riksdags början. 20 Bil. 6 till Kongl.
Med anledning häraf får jag nu underdånigst anmäla detta ärende till nådigt afgörande i sammanhang med öfriga till statsregleringen hörande ämnen, och dervid pä ofvan angifaa skäl tillstyrka bifall till Ofverintendents-embetets underdåniga förslag.
I öfrigt och af skäl, som nyss blifvit i underdånighet anförda i fråga om stämpelpappers-omkostnaderna, får jag, i likhet med hvad år 1861 församlade revisorer hemställt, underdånigst tillstyrka, att Eders Kongl. Maj:t måtte hos Rikets Ständer föreslå en tillökning af T,900 R:dr i nuvarande förslagsanslag 5,100
R:dr till »lyshållning med flere utgifter för Kronans publika hus i Stockholmn, hvilket anslag, derest ofvannämnda ersättning till gatuläggningsfonden i Stockholm, 2,500 R:dr, kommer att dit öfverflyttas, således skulle förökas med tillsammans 10,400 R:dr. 6:o. Derest Eders Kongl. Maj:t skulle i nåder förordna, att, på sätt föreslaget blifvit, Staten skall för framtiden öfvertaga vården och underhållet af det vid Utmelands by i Dalarne genom enskildes sammanskott upprättade monument öfver Gustaf Wasa och hvarom i sådant fall särskild nådig proposition torde få till Rikets Ständer aflåtas, hemställer jag i underdånighet, att reservationsanslaget för byggnader och reparationer i landsorten måtte ökas med den i sådant afseende erforderliga utgift, eller 475 R:dr. 7:o. • Sedan Eders Kongl.
Maj:t vid beräkningen af Statsverkets inkomster i nåder funnit postmedlen böra upptagas till belopp af 1,500,000 R:dr, får jag i underdånighet hemställa, att äfven det »kontanta anslaget på förslag, att af postmedlen direkt utgå till postverket» må bestämmas till en lika summa, eller ökas med 100,000 R:dr. 8:o.
Deremot och då genom Generalpoststyrelsens underdåniga memorial den 11 sistlidne Augusti blifvit upplyst, bland annat, att det särskilda reservationsanslag af 70,000 R:dr om äret, hvilket vid senaste riksdag uppfördes såsom »ersättning till postverket för ökad kostnad i följd af postskjutslegans höjanden icke hittills behöft anlitas, och, med afseende å tillräckligheten af postmedlens öfriga tillgångar, ej heller för framtiden synes vara behöfligt, tillstyrker jag i underdånighet, att ifrågavarande anslag må med innevarande statsregleringsperiod från riksstaten utgå, och att besparingarne under denna tid af 3 år, tillsammans 210,000 R:dr, måtte till Riksgäldskontoret öfverlemnas.
9:o. Då Rikets senast församlade Ständer föreslagit och Kongl. Maj:t den 29 December 1860 beslutit, att, jemte det tullmedlen hädanefter vid inkomstberäkningen upptagas till sitt bruttobelopp, den af dessa medel utgående ersättning till vissa' städer för mistad tolag skall bland utgifterna i riksstaten uppföras; bör nu det härför erforderliga belopp såsom förslagsanslag påföras Sjunde hufvudtiteln.
Statskontoret har, med anledning deraf, att under åren 1858—1860 ersättningen till städerna i medeltal uppgått till 927,445 R:dr, ansett, att Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Proposition N:o 1 om Statsverket 1862. 21 detta förslagsanslag borde bestämmas till 950,000 R:dr.
Men då Kongl. Brefvet till Generaltullstyrelsen af den 18 December 1860 utvisar, att städerna skola i ersättning för mistad tolag årligen undfå dels en viss bestämd godtgörelse af tillsammans 815,730 R:dr, dels ock en tillökning derutöfver af 5 procent ä den tulluppbörd, som öfverstege 9,527,700 R:dr, samt Kongl. Maj:t behagat beräkna tullinkomsterna under nästa statsreglering till 14,000,000 R:dr eller 4,472,300 R:dr utöfver nyssnämnda i Kongl. Brefvet den 18
December 1860 angifna belopp, vid hvilket förhållande städerna komma att i ersättning åtnjuta l:o R:dr 815,730: — 2:o 5 % å 4,472,300 R:dr, eller » 223,615: — tillsammans Runt R:dr 1,039,345: — torde detta förslagsanslag nu lämpligen böra bestämmas till 1,040,000 R:dr, att af tullmedlen direkte utgå. 10:o.
I öfverensstämmelse med hvad Rikets Ständers 1861 församlade Revisorer jemväl erinrat, att det under benämning »restitutioner» på Sjunde hufvudtiteln uppförda förslagsanslag, 6,000 R:dr, vore otillräckligt och borde förökas med 9,000 R:dr, hemställer jag i underdånighet, att Eders Kongl. Maj:t måtte äska en dylik förhöjning i nämnda anslag. 11 :o Skogsstyrelsen.
I Kongl. Brefvet den 21 Januari 1859, enligt hvilket denna styrelse inrättades, har Kongl. Maj:t behagat antyda, att ett slutligt bestämmande af styrelsens sammansättning och derunder lydande tjenstemäns och betjentes antal icke vore ämnadt att vidtagas förr än ny Skogsordning blifvit fastställd.
Häraf följer ock, att någon definitiv reglering af utgifterna för skogsväsendet icke heller förr kan ega rum.
Under sådant förhållande hafva Rikets Ständer äfven vid senaste Riksdag beviljat ett reservations-anslag af 75,000 R:dr till Sko g s-institutet, lägre Skogsskolor samt öfrige till Skogsstaten hörande tjenstemäns aflöning, för att, intilldess en slutlig reglering af utgifterna för hela Skogsstaten kunde åvägabringas, bereda Kongl. Maj:t tillgång till bestridande af sådana kostnader, som under tiden erfordrats till förbättrad och utvidgad undervisning i skogsskötseln, samt förstärkning af den skogsförvaltande personalen.
Skogslagstiftningen, hvarpå ifrågavarande del af statsregleringen sålunda beror, har nu så långt framskridit, att Skogsstyrelsen den 27 sistlidne April till Kongl. Maj:t ingifvit underdåniga förslag till ny Skogsordning, Instruktioner för Skogsstyrelsen samt Skogs- och Jägeristaten m. m., äfvensom ett betänkande, innefattande beräkning af blifvande utgifter och inkomster.
Af detta betänkande inhemtas, bland annat, att styrelsen föreslagit utgifterna till föl - jande belopp: l:o Skogsstyrelsen R:dr 33,800: — 2:o Skogsstaten » 263,500: — 3:o Skogsinstitutet och Skogsskolorna » 43,100: — 4:o
Skogsförvaltningen » 60,000: — eller tillsammans årligen R:mt R:dr 400,400: — 22 Bil. 6 till Kongl. Maj:ts Proposition N:o 1 om Statsverket 1862.