Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats-Utskottet, som fullkomligen gillar de anförde skälen för ifrågavarande motion, och äfven inser, att, genom bifall dertill, ett vigtigt hinder skulle undanrödjas för utvidgandet af Strömmings-Fisket, som utgör Stats - Utskottets en af Norra Proyincernas Kust-Innevånares liufvud-näringar, har, af sådan anledning, trott sig böra tillstyrka Riksens Höglofl.
Ständer, att, genom underdånig skrifvelse, hos Kongl. Maj:t anhålla, det täcktes Kongl. Maj:t Nådigst tillåta, att Strömmings-Fisken hädanefter på icke mindre, än i5 års tid, måga utarrenderas, så vida icke vederbörande Ämbets-Verk finna särskildte locäle förhållanden till en förändring härutinnan föranleda; I hvilket fall underdånig anmälan derom torde höra ske, och Kongl.
Majrts Nådiga Beslut i ämnet afvaktas, innan någon åtgärd till ett så beskaffad!
Strömmings-Fiskes bortarrenderande vidtages; Hvilket Stats-Utskottet skolat tili Riksens Höglofl.
Ständers, närmare hepröfvande vördsamt öfverlemna.
Stockholm den 25 Julii i8a3, Ankom den i Aug. i§23.
N:o 54g, Utlåtande, öfver de, vid Utskottets Yttrande om Nummer-Lotteri-Räkningen, gjorde Anmärkningar.
Den vid innevarande Riksdag väckte fråga angående Nummer-Lotteriets indragning, hvarom Stats-Utskottet, under den 3f) sistlidne Maji, Utlåtande afgifvit, har från Högh Betänkanden. a3i Ridderskapet och Adelli samt Hög v. Preste-Ståndet blifvit till Utskottets åtgärd återremitterad på grund af åtskillige Anmärkningar, hvilkå hufvudsakligen förutsätta, alt Lotteri-Spelet är lill sin grund omoraliskt, och till sina följder för de spelande förderfligt, saint förthy icke bör tillåtas, och, minst för Statens räkning, få bedrifvas; hvaremot en cici Ledamöter ansett Lotteri-Inrättningen icke ega något skadligt inflytande i moraliskt hänseende, utan för inSatserlies obetydlighet, böra i allmänhet betraktas såsom ett oskyldigt nöje och tidsfördrif; Och har derjemte blifvit framstaldt vådan deraf, att, i fall Inrättningen kommer att fortfara, RiksgäldsContoiret skulle, på sätt Utskottet föreslagit, ansvara för godtgörandet af framdeles utfallande Vinster emot rättighet att öfvertaga Lotteriets nu ägande behållningar; Äfvensom dels den erinran är vorden gjord, att, då Lotteriet, de Senare åren, gifvit vida mer, än 60,000 R:d* årligen, inkomsten deraf borde i Riks-Staten upptagas till 80,000 R:d., dels ock fråga uppstått, att Nummer-LotteriDirectionen icke vidare borde tillåtas att förbjuda vissa Numror, utan Spelet hädanefter blifva fritt, och endast beroende af de Spelandes välbehag.
Ofvalianmärkte betänkligheter emot Nummer-Lotteriets fortfarande hafva så mycket mindre undfallit Stats-Utskottets uppmärksamhet, som Utskottet sjelf uppgifvit dem uti Stats-Utskottets sitt förra Utlåtande i detta ämne; Men de skäl och omständigheter, Utskottet derjemte anfört, såsom talande för den mening, att tiden, för närvarande, icke är inne till Lotteriets indragning, äro, efter Utskottets tanka, vida öfvervägande; Och denna mening kan Utskottet altså icke frångå; Anseende Utskottet för öfrigt, att inkomsten af Nummer-Lotteriet är ett slags frivillig, på Spelsjukan och misshushållningen lagd, Bevillning, hvilken med skäl torde böra föredragas den af tvånget påkallade, hvilken ofelbart måste ega rum, derest nämnde Inrättning skulle upphora.
Den farhåga, sorn blifvit yttrad för Riksgälds-Contoirets bestånd, om Utskottets tillstyrkan vinner bifall, att detta Verk skall ansvara för alla hädanefter utfallande Lotteri-Vinster, kan Utskottet icke dela, enär en mångårig erfarenhet visat, att, äfven på den tid visse Numror blefvo mindre ofta, än nu, förbjudne; Lotterie-Spelet i det hela ändock gifvit en ansenlig vinst; Och, i den oförmodade händelse, att detsamma framdeles, ett eller annat år, skulle med förlust utfalla, är, till betäckande deraf, cn betydlig tillgång att påräkna uti den summa af 317,007 R:d. 6 sk. 10 r:st., som, enligt Utskottets, i sammanhang med ofvanberörde Förslag, gjorde hemställan, nu genast kommer att till Riksgäkls-Contoiret öfverlemnas.
Ut - Betänkanden.
233 Utskottets öfvertygelse, att Riksgälds-Verket, vid Öfvertagandet af ifrågavarande ansvarsskyldighet, icke skall, i hvad fall som heidst, äfventyra något betydligt tillskott af egna medel, vinner dessutom ökad styrka af den omständighet, att Riksens Ständer, som, åtminstone hvart femte år, komma att sammanträda, derigenom icke sakna tillfälle, att, om resultatet af denna ansvarighet befinneS vara annat, än Utskottet föreställt sig, i sinom tid, afböja vidare menliga följder deraf, genom förordnandet, att Nummer-Lotteriet då bör indragas.
I anledning af anmärkningen, att inkomsten af Nummer-Lotteriet blifvit föreslagen till upptagande i Riks-Staten med endast 60,000 R:d., får Stats-Utskottet upplysa, att Riksens Ständer, vid sista Riksdag, ansågo någon högre summa af Lotteri-Spelet icke kunna påräknas, ehuru detsamma äfven då per medium inbragt omkring 80,000 R:d. årligen i Stats-Cassaii.
Osäkerheten i beräkningen af denna inkomst har jemil val föranledt dertill, att den icke till sitt maximi belopp blifvit af Utskottet uppförd; kommande öfverskottet å den förslagsvis beräknade Summan, i allt fall, Riksgälds-Contoiret tillgodo, jemte öfrige Öfverskott å Stats-Intraderne.
234 Stats^Utskottets Hvad åtei’ angår frågan, om upphörande af den rättighet, Nummer-Lo t l er i-D iroctionen hittills egt, att, före dragningarne, förbjuda Spel å visse Numror; så finnér Utskottet detta vara ett ämne, som administrativa Magten aliena ankommer; Dock torde ifrågavarande anstalt, såsom åsyftande Inrättningens bästa, icke anses olämpelig, heldst det beror på de Spelande, sjelfve, att icke begagna Inrättningen, så länge Directionen har en slik rättighet sig förbehållen.
Detta har Stats-Utskottet i anledning af den erhållne återremissen, skolat vördsamt andraga, samt derjemte tillkännagifva, att Utskottets förra Utlåtande härom blifvit bifallet af Väliofl. Borgare-Ståndet den 6, samt af Heder v. Bonde-Ståndet den ii sistl.
JuniL Stockholm den 26 Julii 1823.
Ankom den i Aug. i8a3.
N:o 35o* Utlåtande, angående förrättad Revision af Postverkets Räkenskaper.
Tili Stats-Utskottets åtgärd vid denne Riksdag har äfven hört, att granska Räkenskaperne öfver Postverkets inkomster och utgifter för åren 1820 och 1821; efter verkställd - Betänkanilen.
235 ligheten hvaraf Utskottet nu får afgifva dess utlåtande härom.
Af de tili år 1822 uthalanceradc fordringar 180,9^5 R:d. 7 sk. 8 r:st. utgjorde .Norrske Post-Cassans under föregående åren uppls omne skuld i och för Norrske breis fortskalfande öfver Sverige, 143,863 R:d. 19 sk. 6 r:st.; Oell då efter hvad Riksens Ständers Revisorer i deras 1'örlidet år afgifne Berättelse anmält samt Stats-Utskottet i anledning deraf, i dess Utlåtande af den 11 sistlidne Martil’, vidare upplyst, visse terminer för inbetalningen af berörde fordran hos Norrske Statsverket äro bestämde, och Sex Procents ränta derå emedlertid erlägges , synes någon vidare åtgärd i afseende på denne del af balancen för närvarande icke erfordras; Återstoden deraf 38,111 R:d. 36 sk, 2 r:st. består hufvudsakligen i fordringar hos Postförvaltningarne i Stralsund, Hamburg och Helsingör samt Post-Contoir i Finland; Och enäjr desse belopp åter till större delen endast herodt på Liqvid, synes någon uppmärksamhet dervid ej heller behöfva fästas.
Men som för öfrigt balanceras särskildte betydlige fordringar hos Postmästare i Sverige, så har Utskottet, efter inliemtad upplysning, att behörig åtgärd till infordrande deraf blifvit vidtagen, ansett sig höra med anledning häraf till iagttagande för framtiden, anmärka, att någre sådane balancer synas icke kunna å ifrågavarande uppbörd ega runi, om Post - 236 Stats-Ulskol tets mästarne tillhållas att i Behörig tiel leverera medlen; samt att devas räkningar för ett föiflutet år inom 2 månader derefter afgifva; Hemställande Utskottet derföre, att underdånig anmälan härom hos Kongl. Maj:t matte göras.
Hvad vidare angår redovisningssättet för
Postverkets medel i allmänhet eller methoden för Bokslutet deröfver, hafva följande omständigheter förekommit: 1:0
Att i Räkenskapernc under särskild Conto finnas upptagne Dödsfalls- och Avancements-besparingar, sorn likmätigt Författningarne innehållas, hvaremot afföres den utgift af Begrafningshjelp som i följd deraf eger rum; blifvande alltså skillnaden emellan innehållningen och hvad. som utgår, balancerad, ehuru i verkligheten någon Cassabehållning deraf icke bordt uppkomma och hvilken besparing vid 1822 års slut utbalancerades med 5,486 B:d. 40 8 r:st. 2:0
Att likaledes under Balance-Conto upptagas förefallande utgifter, som öfverstiga den årliga Staten oell sedermera böra komma till afskrifning, äfvensom deremot balanceras visse i Stat anslagne utgifter, hvilka under löpande året icke fullt utgått; och 3:o Att General - Gassa-Räkningen ieke på någon viss dag afslutas, utan fortgår inpå Betänkanden. ett annat år, för hvilket medel inflyta, sorn icke komma till redovisning i det föregående årets räkning.
Och som vid förvaltningen och redogörelsen öfver Postverkets intrader den enkelhet och ordning kan och hör iagttagas, alt hela inkomsten eller behållningen deraf sedan de anslagne och i öfrigt förefallande otgifterne afgått, upptagas till leverering och redovisning, utan att hvarken Dödsfalls-och Avancements-besparingarne eller andre medel, såsom hittills skedt, balanceras eller reserveras, samt att General-Räkningen afslutas den 3i December hvarje år med behörig verification för behållningen; så har Utskottet funnit sig böra tillstyrka Riksens Ständer, att bos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det måtte Postverkets
Räkenskaper gifvas en så beskaffad ändrad Form, som Tullverkets Räkenskaper redan erhållit, ^amt ifrågavarande medel handhäfvas och redovisas i enlighet dermed; Hvarjemte
Utskottet under åberopande af dess förra yttrande, angående de utaf Post-intraderne directe bestridde utgifter till Posthusets i Stockholm ombyggande, anser den underdåniga anhållan tillika böra anmälas, att hvad af denne kostnad ännu återstår, icke må sålunda afföras, utan deremot, efter Kongl. Maj:ts Nådiga föreskrift, i vanlig ordning af Kongl. Stats-Contoiret anordnas att utgå af Statsverkets öfverskott på inkomster ne för att blifva synligt och afskrifvet i Räkenskapérne, lika med andre dylika Slats-utgifter.
Hvilket allt vördsamt 2 3 8 Stats-Utskottets hemställes lill Riksens ll&gloll.
Slockholm den 20 Julii i8a3. ■Antom den i Äng. iSij.
N:o 5ar.
Utlåtande, angående verkstäld granskning af Chartae-Sigillatse-medels redogörelsen.
Stats-Ut.skottet liar i sammanhang med granskningen af Räkenskaperne öfver Stats-Yerkets tillgångar och utgifter för år 1821, äfven föreliaft den redogörelse för Chartae-Sigillatasmedlen, som blifvit upprättad af det under Kongl.
Kammar-Collcgium lydande ChartaeSigillatse-Contoir.
Då denne redovisnings reviderande till ziffran tililiörcr Kongl, Kammar-Rättens åtgärd, har Utskottet egentligen tagit en generel öfversigt af Chartte-Sigillatoe-Verkets ställning och förvaltning; hvarvid förekommit, att behållningen af öförsåldt stämpladt papper finnes utbalancerad till ur 1822 med följande belopp nemligen:
Bet ankan den.
289 Vid Contoiret i Slockholm - 1,587,388:16. lios K:gl. Krigs Eipeditionen i5,o34-*33.
Öfver-Stall) Silare - Ämbetets Cancelli - *>789: 4‘ 1,604,182: 5.
Samt i Landsorter lie - 8o5,oa3: 36.
Tillsammans R:d. 2,409,205:41.
Vid jemnfoveise häraf mot de lika beskaffade behållningar sorn funnos sista Riksdagen, då Riksens Ständer, 1 underdånig skrifvelse den 11 Junii 18 iS, auli ollo, att Kongl. Maj:t 1 Kader täcktes anbefalla en allmän undersökning och utredning af de uppgifne behållningarne, har Utskottet funnit att beloppet Ökat sig i Stockholm med - - - - - 735,420: 12. lo. och i Länen med - - 233,3a6: 45.
— Tillsammans 968,747: 9. 10.
Och ehuru desse behållningar, till controllerande hvaraf författningarnes föreskrift blifvit iagttagen, icke innefatta annat värde än papperets; har Utskottet likväl ej kunnat inse orsaken dertill, att desamma icke förekommas derigenom, att stämpling och afsändningen till Landsorterne närmare lämpas efter åtgången, och att derest större qvantiteter af gådane Valeurer äro i behåll, som Stats-Uts kottets vanligen icke användas, desse ater varda indragne och papperet, så vidt ske kan, begagnadt genom dess omslämplande till andre tjenligare valeurer, så att räkenskapen åtminstone icke må belastas med slike eljest år ifrån år stigande baiahcer.
Och då en sådan indragning eller förminskning af behållningar synes verkställbar, emedan Utskottet funnit huruledes beloppet i visse
Län blifvit sedan sista Riksdagen nedsatt, nemi.: i Christianstads
Län, der behållningen då fanns utgöra 92,264 R:d. 6 sk. till 55,585 R:d.
11 sk. och i Östergöthland med ett år 1821 i Contant levereradt saldo af 3i,3G4 R:cL 36 sk. 9 r:st. emot hvilket afsändningen till Länet af stamphult papper endast utgjorde io,65i R:d. 3a sk.; så tillstyrker Utskottet, det Riksens Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om vidtagande af den åtgärd, som profvades nödig och lämplig härutinnan i afseende på nu befintelige behållningar af stämpladt papper.
Uti Redogörelsen äro oek balaneerade Contante medel, nemligen: för Chartse-Sigillatas papper utom Vexel-blauquetter , 3,444: 31 • öoch såsom proprie skuld' - - 12,567:23.3.
Tillsammans i6,o32: 6.9. hvarutaf är innestående uti Skaraborgs Län 3,078 R:d. 35 sk. 8 r,st. som tili större delen eller Betänkanden. felIer 2,243 R:d. 17 sk. skall utgöra blott en persons proprie balanee; uti Elfsborgs Län i,3io R:d. 26 sk., Nerikes 2,840 R:d. i5 sk. 5 rist. samt i Wermelands Län 2,089 RM. 10 sk. 9 r:st.
Och enär på en så beskaffad uppbörd, som den ifrågavarande, dervid betalning för det stämplade Papper, sorn ej kan visas vara i behåll, niåste hafva genast influtit, någre proprie balancer hos Redogörare och Försäljningsman alltså icke böra kunna ega rum; hemställer Utskottet, det Riksens
Ständer jemväl i underdånighet härom göra anmälan hos Kongl. Majit, 1 afseende på indrifhingen af den balanöerade suni inan; hvarförutan Utskottet åberopar dess förut i Utlåtandet af den 12 sistlidne Martii, öfver Riksens Ständers Revisorers Berättelse, gjorde tillstyrkande om förnyad underdånig anhållan hos Kongl. Majit, att den i Finland varande äldre balanee å Cliartre»Sigillata?-medlen af 27,908 R:d. i5 sk. 6 list- matte infordras eller afskr ifvås.
I öfrigt och då uti denna Räkenskap årligen afskrifves beloppet af maculeradt stiimpladt Papper, hvilket för år 1821 utgjort 1994 R:d., men någon Kontroll å behörigheten af sådan afskrifning icke finnes stadgad; så och enär i detta hänseende likväl synes till ordning och säkerhet ledande samt med begreppet 0111 redovisning öfverensstämmande, 4 Sami. 3 B. 16 Stat s-Utskottets att sedan allt maculeradt stamphult
Papper för det förutgångne året blifvit till Chartce-SigiU latse-Contoiret återstäldt, detsamma derstädes bör uppräknas i närvaro af en Ledamot utaf Kongl. Kammar-Collegium och en bland Riksens Ständers Fullmägtige uti Riksgälds-Contoiret, samt derefter på en gång å säkert sätt förstöras; får Utskottet föreslå att Riksens Ständer ock i underdånighet anhålla det Kongl. Maj:t i Nåder täcktes förordna en sådan Controll i denne del af redogörelsen för CbartaDSigillatae-Uppbörden; Hvilket allt vördsamt hemställes till Riksens Högloft.
Stockholm den 25 Julii 1820.
Antom den i Aug. i89.3. N:o 55a.
Utlåtande, i anledning af Vakt-Be~ tjeningens vid Riksgälds-Contoiret ansökning, att få tillgodonjuta så kallade Skopenningar.
Hos Stats-Utskottet hafva samtlige OrdinarieVakt-Betjente vid Rikets Ständers RiksgäldsGontoir anhållit, att, som Banco-Utskottet vid sisth Riksdag beviljat Onlinarie-VaktBétjeningen vid Rikets Ständers Bank hvardera ett årligt understöd af 20 R:d.
Banco, Betänkanden. 343 under benämning af Skopenningar, utöfver deras innehafvande Löner, samt sistbemäldte Utskott, vid innevarande Riksdag, beslutat, att desse penningar skola ifrån 1824 års början och intill Rikets Ständers nästa sammankomst utgå med 3o R:d.
Banco örn året, Sökanderne, hvilka hittiis varit i saknad af ett sådant understöd i deras knappa LÖnevilkor, mätte komma i åtnjutande af en lika förmån, som i förenämnde afseende sednast blifvit Bankens Yakt-Betjente förunnad.
Ständer hafva vid sistl.
Riksdag, för ätt bereda én jemnlikhet i Lönevilkoren för Yakt-Betjente vid Rikets Ständers Bank och deras vederlikar i RiksgäldsContoiret, vid Regleringen af den då fastställde och ännu till efterrättelse gällande Aflönings-Stat för sistnämnde Contoir, funnit godt utsätta Lönerne för Vakt-Betjeningen derstädes till alldeles enahanda belopp, som före sistl.
Riksdag varit bestämde för YaktBetjenterne i Banken; Och då Höglofl.
BancoUtskottet sedermera funnit lämpligt tilldela Bankens Vakt-Betjening det nu ifrågavarande årliga understöd, så synes det ock vara billigt att Vakt-Betjeningen vid RiksgäldsContoiret, såsom innehafvande med de förre lika beskaffade och med icke mindre uppassning förenade befattningar, äfven böra komma i åtnjutande af en förmån, hvarigenom vid bägge Rikets Ständers PenningeVerk, Vakt-Betjeningens Löne-vilkor komma 244 Stats-Utskottets alt blifva enahanda; Hvarföre ock Utskottet får Vördsamligen föreslå, att samtelige Om dinarie YaktrBetjente vid Riksgälds-Contoiret må, såsom fö.y deras vederlikar i Banken är förordnad!, få ifrån och med början af nästkommande år 1824 och räknadt till nästa Riksdag uppbära ett årligt understöd af 00 R:d.
Banco hvardera, utöfver deras nu på Stat innehafvande Löner, Hvilket dock Rikets Högloft.
Ständers eget bepröfvande vördsamt understäiles.
Stockholm den 26 Juiii i8a3, Ankom den i Aug.
I8r3- N:o 353, Stats- och Banco-Utskottens Utlåtan-, de, i anledning af gjorde Anrnärkningar vid deras Betänkande N:o 236, angående förre Handlanderne J. B, Kocks och Jonas Ståhles bysättning för Skulder till Malrnö f. d.
I anseende till de emot Utskottens förenämnde Betänkande gjorde Anmärkningar, har detsamma blifvit från samtlige Respective RiksStåndeti till Utskottens handläggning återremitterade - Betänkanden. 345 Under discussionerne inom Riks-Stånden i anledning af Utskottens förklarande, att skäl ej vore, att hos Rikets Ständer tillstyrka fort-, farande af den Kock och Ståhle vilkorligt jnedgifne befrielse från bysättning, hafva mera än 4ö Talare uppträdt.
För att vid be(svarandet af desses yttranden icke inledas i alltför mycken vidlyftighet, hafva Utskotten sökt under vissa Hufvudpuncter sammanföra de anmärkningar sorn synts vara med hvarannan af lika syftning och deribland ej alle-, nast dem, sorn egentligen blifvit rigtade emot sjelfva Betänkandet, etan, så vidt möjligt varit eller i Öfrigt funnits' behöfligt, äfven sådane, sorn under försvaret af egne eiler vederläggning af andres satser kommit att framställas.
Flere af Riks-Ståndens Herrar Ledamöter hafva instämt i den, från Utskottens Betänkande skil jäktige mening, att Kock och Ståhle, mot erläggande af de, utaf Herrar
Fullmägtige föreskrifne afbetalningar samt borgen för deras personer, borde få vara frie från bysättning i Sex månader, men att ef, ter hvarje 6 månaders förlopp, det skulle ankomma på särskild pröfning af Hervar Fullmägtige om och huruvida samt mot hvad vilkor desse Gäldenärer vidare linge vara på fri fot; heldst det visat vsig att, genom den bysättning Kock och Ståhle redan undergått, någre tillgångar icke kunnat framtvingas, men deremot medelst antagande af nyssnämnde förslag bereddes en fördel för Staten, som 3^6 Ståts-Utskottets ehuru visserligen ringa och obetydlig, dock i alla fall vöre bättre än att erhålla intet.
Hvad i denna del blifvit anfordt har icke kunnat förändra Utskottens åsigt af ämnet, att nemi. det icke är Rikets Ständer i allmänhet värdigt, att'ingå i något slags beting som hade för ändamål att Rikets
Ständer för en ringa penningesumma skola afstå från laglige anspråk emot Gäldenärer, sådane sorn Ståhle och Kock, hvilkas förbindelser till Staten till det mesta härleda sig från svekfulla tillställningar de der icke kunnat undgå laga tilltal och bestraffning ; i synnerhet som i förevarande fall, afbetalningarne icke ens kunna af Gäldenärerne sjelfve utgöras, Staten skulle komma att draga en mindre ädel vinst utaf deltagande anförvanters välvilja.
Och då således efter Utskottens bedömande, Rikets Höglofl.
Ständer icke hade något annat val än att antingen på sätt en Ledamot af Vallöf!. Borgare-Ståndet jemnväl föreslagit Kocks och Slåhles skulder helt och hållet afskrifvas, eller ock, att Herrar
Fullmägtige blefve öppet lemnadt, att göra Discont-Verkets rätt emot dem, enligt Lag och Författningar, gällande, så hafva Utskotten enär den förstnämnde utvägen funnits destomindre lämplig, som man derigenom äfven skulle afsäga sig allt anspråk på hvad Kock och Ståhle framdeles kunna ärfva eller förvärfva, stannat i det tillstyrkande som innefattas uti det nu återremitterade Betänkandet.
Betciiikanden. 247 Med Utskotten kafva viii andre Herrar Ledamöter inom Högiofl.
Ridderskapet ock Adeln, Högvördige Preste-Ståndet samt Vällöfl.
Borgare-Ståndet instämt deruti, att det icke vore Pakets Ständer värdigt, att inlåta sig i underhandlingar om Kocks ock Slå Ides frögifvande emot visse afbetainingar å deras skulder, men deremot kafva en del Herrar Ledamöter ansett det icke keller vara Rikets Ständer värdigt, att genom ett Rikets Ständers Beslut särskildt förordna 0111 desse 'Gäldenärers bysättande, lieldst utom det att den lagliga bestraffningen för deras svek redan träffat dem ock de 1111 endast qvarsta som Discontens Gäidenärer, en strängare behandling emot dem än andre Gäidenärer skulle liksom innefatta en Domare-åtgärd ledande till deras ytterligare bestraffning.
Utskotten anse sig icke kafva gjort någon inkräktning på Domarens eller den executiva magtens område, enär Utskotten icke tillstyrkt Rikets Ständer, att Kock ock
Ståkle skola ovilkorligen bysättas; Utskotten kafva endast velat, att Herrar Fuilmägtige skulle vara obekindrade af något accord, att när som lieldst sådant pröfvades nödigt, kos vederbörande Auctorite emot Kock ock Ståkle yr* ka tillämpning, af de i afseende på Gäidenärer i allmänhet gällande författningar.
I anledning af det yttrande att den värnlösa belägenhet, hvaruti Ståhles oförsörjda 348 Stats-Utskottets barn skulle försättas genom fadrens häktande, äfven borde behjertas, liar inom Högvördige Preste-Ståndet blifvit anfördt: dels att Rikets Ständer värdigast kunde förena Rättvisans oell Barmhertighetens fordringar, om Ståhle böls i häkte och barnen Uppfostrades på allmän bekostnad, dels att de afbetalningar å StåhleS skuld, sorn 11U
Vöro i fråga, kunde med ringa uppoffring å Statens sida användas till barnens uppfostran.
Men ett till-* styrkande af
Sådan beskaffenhet ansågo Utskotten för ingen del lämpligt att inför Rikets Hösdofl, Ständer framställa.
Äfvenväl liar af någre Herrar Ledamöter blifvit yrkadt, att det vore bäst och säkrast,- att, till afbetalning å Kocks och Ståhles skulder, föreskrifva en stående årlig ränta; försäkrad genom Inteckning i fast Egendom. ....
. t > S - , Skriftelige Anbud i afseende härå hafva ock nu mera till Utskotten inkommit, nemi, af Ståhles Broder, Handlanden i Malmö P. Ståhle, som föreslagit, att Ståhle kunde erhålla befrielse från bysättning emot det P.
Ståhle, jemte flere andre dess anhörige nedsatte en Stimma, svarande emötäoo R:d.
Banco årlig och evärdelig ränta, eller ock åt Herrar Fullmägtige öfverlemnas, ätt, med afseende å Ståhles ringa betalningsförmåga, bestämma vilkoren för hans befrielse, samt af Kocks Son, Handelsbokhållaren här i Staden, Carl Johan Betänkanden. 249 Johan Kock, som erbjudit sig att, emot det Fadren finge vara på fri fot, årligen för evärdeliga tider skulle afbetalas 5o R:d.
Banco å hans skulder till
Disconten, på det sätt, att Handels-Bokhållaren Kock anskaffade så mycken fast och ograverad Egendom af Jord, att räntan deraf, 5o R:d.
Banco, årligen kunde utgå man ifrån man, i hvars händer Egendomcn befunnes, hvilken i laglig ordning
Borde uppskattas af vederbörande, som bestyrka värdet, samt gravationen vid Domstolen göres gällande, på det vid alia omvexlande köp och afhandlingar i en kommande tid måtte ega sin säkerhet; och har Kock derjemte anhållit, att om detta anbud icke antoges, Herrar Fullmägtiges Beslut, om den förut stadgade årliga afbetalningen åtminstone icke upphäfvas.