Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hufvudstaden Stockholm välje Tio Biksdagsmän, hvaraf Tre Magistratspersoner, Två Grosshandlare, En Fahriqueur, En Minuthandlande och Tre af Embeten och Handtverkerier.
Valen förrättas af Femtio Electorer, utsedde ibland Borgerskapet, efter lika classification som Stadens Femtio Äldste.
Desse Electorer välje hvar för sig Iiiksdagsmän inom sin Glass, men alle samfäldt Fullmägtige af Magistraten.
För att blifva Elector af Borgerskapet eller Biksdagsman för Stockholm, fordras att hafva varit trenne år Borgare derstädes, att en Grosshandlare betalar minst Tjugu Biksdaler, en Fahriqueur eller Minuthandlare Tio Riksdaler och en Handtverkare Fem Biksdaler till Staden i årliga utskylder.
De öfrige Rikets Städer äge att sända Fullmägtige af Stadens Borgare eller MagistratsPersöner, och Fahlu Bergslag af Fjerdepartsägare, som tillika äro brukande Bergsmän.
Valen skola ske inför Magistraten, på sätt å hvarje ort hittills öfligt varit, och beräknas rösterne, efter hvad hvar och en af de väljande till Staden skattar, samt för Fahlu Bergslag, efter Fjerdeparts-grufvedelarne.
Annorlunda, än genom ordentelig omröstning med slutna sedlar af Borgerskapet eller af detsamma utsedde Electorer, må Riksdags-Fullmägtig icke kallas.
Götheborg äge rätt att sända Tre, Städerne af Första Classen: Norrköping, Carlscrona, Gefle, och af Andra Classen: Upsala, Malmö, Calmar, Vestervik, Vesterås, Uddevalla och Visby, hvardera Två, samt alla öfriga Städer, jemte valdu Bergslag, hvardera en Fullmägtig.
Blifver någon Stad till Andra eller Första Classen uppflyttad, njute ock rätt att sända Tvänne Fullmägtige.
Alla Städer °f. elc Tvänne Högsta Classerne vare förbundne att s®nda minst Fn Fullmägtig, men af de öfriga kunna Iva högst
Tre, der dem så godt synes, förena sig om en Person, hvilken dock måste vara till Riksdagsman vald för en af dessa Städer, der han sjelf Magistrats - 104 Riksdagen 1810.
Ledamot eller Borgare är.
Riksdagsman för Stockholm och Götheborg samt Städene af Första och Andra Glasserne vare ej berättigad att emottaga Fullmagt för annan Stad.
Ingen må för Städene till Riksdagsman utses, som ej minst Tre år varit Magistratsperson eller Borgare i Staden, ej heller någon för Fahlu Bergslag, som icke lika tid varit derstädes brukande Bergsman. 17 §.
Constitutions-Utskottet vid förra Riksdagen har föreslagit, att orden »med tillämpning af 5 Cap. 4 § Straff-Balken, kroppspligten svarande emot Tjugufem till och med Sextio
Dalers böter» utgå alldeles, och meningen styliseras sålunda: utan straffes med Fängelse vid vatten och bröd ifrån Åtta till Sexton dagar efter omständigheterna. 19 §.
Samma Constitutions-Utskott har vid denna § föreslagit, att meningen från och med »och åligge Landshöfdingen» till och med »afgående Post öfversända» förändras till: och åligge Landshöfdingen att dessa Besvär och tillhörande Handlingar, jemte egen och vederbörandes af honom med den skyndsamhet, som ofvan föreskrifven är, infordrade Förklaringar, med den efter dessas inhändigande först afgående Post öfversända. 23 §.
Förra Constitutions-Utskottet föreslog att i stället för orden »Hufvudstadens förste Fullmägtig» införes: den främste bland Hufvudstadens Magistrats Fullmägtige, och i stället för »af den närvarande Ledamot, som de fleste Riksmöten bevistat»:
Riksdagsfullmägtigen för Håbo Härad i TJjpsala
Län, samt i stället för »de öfriga Ståndens»:
Borgare- samt BondeStånden. 34 §.
Förra Constitutions-Utskottet har vid slutet af §:en föreslagit följande tillägg:
Vilja Riksens Ständer häldre, än att tillsätta flere Utskott, remittera sådane mål, som till visst Utskott icke höra, antingen till Besvärs- och Oeconomie-Utskottet eller till något af de öfrige förut tillsatte Utskott, vare samma Utskott pligtigt att med dess Utlåtande, i enlighet med erhållen Remiss, inkomma.
Och bestämme sjelfva ämnets beskaffenhet efter Grundlagen, men icke den hvarje särskildt Utskott i allmänhet upp dr agne befattning, huru - Bilaga A till Mern.
105 ledes ett mål, i enlighet med Riksens Ständers deröfver tillhörige beslutande rätt, bör afgöras. 36 §.
Härvid föreslogs vid sistlidne Riksdag att efter orden »Besvär och angelägenheter» införes: samt sådane särskildta meningar öfver vid Riksdagen förefallande Oeconomiska Ärender, hvilka af Ständernes pluralitet ej blifvit gillade, men något Stånd ändock, för sin egen del, önskade hos Konungen få anmäla. 38 §.
Constitutions-Utskottet vid denna Riksdag föreslår följande nya Redaction af denna §:
Älla omröstningar i Utskotten skola ske per Capita emellan Utskottets samtlige Ledamöter, utan afseende på Stånd.
Då Votering med slutna sedlar anställes, må alltid en sedel uttagas och förseglas, hvilken öppnas endast i det fall, att rösterne vid uppsummerandet skulle befinnas lika delade.
Är pluraliteten redan vunnen, bör den aflagde sedeln genast förstöras.
Inom Banco-Utskottet böra i de mål, der Utskottet med Riksens Ständers rätt besluter, Två Tredjedelar af hvarje Stånds Ledamöter vara närvarande. 46 §.
Constitutions-Utskottet vid förra Riksdagen föreslog, att sista puncten erhåller följande lydelse:
Landtmarskalk eller Taleman håfve ej magt att utan Ståndets samtycke afbryta ett Plenum, så vida ej derstädes ett med utbrott af orolighet förenadt Gonstitutionsstridigt förhållande skulle uppkomma, i hvilket fall Landt-Marskalk eller Taleman må kunna till nästa Söckendag Plenum åtskilja. 57 §.
Samma Utskott föreslog, att §:n i början sålunda ändras:
De allmänna beslut, som ett
Stånd fattar, äfvensom hvad ett särskildt Stånd i egenskap af Riksstånd beslutit etc. 63 §.
Har af Constitutions-Utskottet vid förra Riksdagen blifvit föreslagen att ändras i öfverensstämmelse med de förändringar, bemälte Utskott föreslagit i 97 § af Regerings-Formen, och hvilka der äro observerade. 75 §.
Införes näst efter »72»: samt 73 och 80 §§ i hvad dessa 2:ne §§ röra Beskattnings- och Bevillning s-fr ägor, hvilka efter nyssnämnde 69 och 71 106 Riksdagen 1810. §§ handteras Vöra.
— Förra Constitutions-Utskottets Anmärkning. 78 §.
Härvid föreslår Constitutions-Utskottet vid denna Riksdag, att uti 2 Mom. efter orden »Riksdagsordning utsätta» må införas orden:
Vare en hvar som utan sitt Stånds begäran på egen bekostnad låter särskildt trycka ett uti något Stånd eller Utskott ingifvet Memorial, enahanda Författare-ansvar underkastad; äfvensom ett så lydande stadgande:
Likaledes vare en hvar som under ett Stånds öfverläggning genom sina yttranden någon Person utom
Ståndet personligen förolämpar, samma ansvar efter Riksdagens slut underkastad. 81 §.
Har Constitutions-Utskottet vid förra Riksdagen föreslagit, att framför orden »fulländad är» sättes: inom rätt tid.
Ytterligare får Constitutions-Utskottet tillägga de Förslag till en ny Representation, som vid sistlidne Riksdag gjordes och särskildt finnas utgifne, så väl som det då upprättade Förslaget om inrättande af en Riksens Ständers Lag- och Hushållnings-Beredning.
Transsumt af Protocollet, hållet uti Riksens Högloft.
Ständers Constitutions-Utskott den 18 Sept. 1810.
I anledning af Utskottets Förslag till förändring i 38 § Riksdags-Ordningen yttrade sig Herr Biskoppen Doctor Tingstadius: Emedan 38 § i Kongl. Maj:ts och Riksens Ständers vid sistlidne Riksdag stadgade Riksdags-Ordning föreskrifver, att alla omröstningar i Utskotten höra ske Ståndsvis, och det med Grundlagens mening synes instämmande, att Constitutionella frågor, som vid sednaste Riksdag häremot till äfventyrs blifvit väckte, skola vid denna Urtima Riksdagen upptagas och behandlas, kan, efter min tanka, närvarande fråga rörande omröstningarne Bilaga B till Meni. N:o 8. 107 i Utskotten vid närvarande
Riksdag icke sättas i annat skick än det, hvaruti hon var före Riksdagens början.
Herr Doctor Falk förklarade:
För min del kan jag icke anse Högloflige Constitutions-Utskottets befattning med frågan om votering i Riksens Ständers Utskott böra sträckas utom dess främjande till intagning i närvarande Riksdags Beslut, på det att den, lika med de öfrige till nästa Riksdag uppskjutne frågor, då må upptagas, men nu icke med något till- och afstyrkande beledsagas.
Skulle åter icke desto mindre Utskottet sträcka sin åtgärd för denna gången längre och tillstyrka den ändring i Riksdagsordningen, att votering i Utskott bör ske per Capita, förklarar jag mig deruti icke kunna instämma, utan tillstyrker, att votering i Utskotten, på sätt 38 § Riksdags-Ordningen föreskrifver, fortfar att ske Ståndsvis; anhållande i sådant fall, att detta mitt yttrande må åtfölja Utskottets Betänkande till Respective Riks-Stånden.
Herr Professoren Doctor Wijkman anhöll, att hans vid sistlidne Riksdag öfver detta ämne i ConstitutionsUtskottet afgifne yttrande måtte Utskottets Förslag nu få åtfölja, så lydande:
För min del afstyrker jag votering per Capita i Utskotten.
Jag tror, att voteringar der böra verkställas i analogie med det sätt, hvarpå ärenderne hos UtskottsLedamöternes principaler behandlas.
De äro Fyra Stånd, och hvart Stånd inom sig jakar eller förkastar Utskottens Betänkanden; hvarföre skola då ärenderne i Utskotten behandlas och beredas efter annan principe än i Stånden, hvarföre början af ärenderne efter annan principe än slutet?
Äfven efter denna esprit verkställas voteringar i det Utskott, der Ledamöterne äga någon beslutande rättighet, hvarföre då en olikhet i Riksens Ständers andra Utskott?
Vore alla Stånden tillsammans under ett tak och der voterade per Capita, skulle jag anse voteringar efter Stånd i Utskotten lika motsägande, som jag nu anser votering per Capita i Utskotten emot voteringar efter Stånd in Plenis.
En och samma ordning bör i min tanka på alla ställen följas, och det ena rättas efter det andra.
Hvad jag tillstyrker är i min tanka också mera instämmande med sjelfva Constitutionen, som alltid och allestädes förutsätter och är grundad på en organisation af Fyra Stånd och deras Ståndsvis vid - 108 Riksdagen 1810. tagande beslut, ocb ett annat förhållande i Utskotten är således mindre instämmande med Constitutionen, än det urgamla, hvarvid jag önskar förblifva.
Att vid Domstolar saker afgöras efter plurima Yota, hörer ej hit; ty hos Verkställande Magten, som ej utgöres af några Stånd, kan ej annorlunda förhållas, och det är mycken skillnad emellan denna och den Lagstiftande, då den förra blott, såsom Embetsmän, gör den senares befallningar gällande, och hvarvid ej är fråga om någon organisation.
Med lika htet skäl lärer kunna invändas, att fordom alla Fyra Stånden voro tillhopa i en klump, om jag så må säga.
De äro det icke nu, och emot den organisation, som nu genom Grundlagen hos oss_ är etablerad, kunna vi ej hemta skäl till ett motsatt
Riksdagsärendernes afgörande efter sättet att besluta dem vid Allhärjar-Tingen fordom, äfvensom det icke lärer vara historice riktigt, att Stånds fördelningar har sin origine från Classification på Riddarhuset.
Vid Revisioner i Riksens Ständers Banque och Riksgälds-Contoiret hafva äfven alla voteringar blifvit verkstälde Ståndsvis, och kommer äfven så väl dervid som vid Stats-Verkets
Revision hädanefter att på samma sätt förhållas: allt motsägande ett annat Voteringssätt än ett dermed instämmande i Utskotten, vid hvilkas Betänkandens afgifvande således äfven skulle komma att döljas af hvad tanke det eller det Ståndet varit, om ej vid hvarje sak minoriteten skulle sammansätta sig till en Corporation, som afgåfve särskildt utlåtande, det jag finner mycket mindre tjenligt.
Slutligen, och då Grundlagen för öfrigt utstakar de få fall, i hvilka en votering per Capita är tillåten och må verkställas, så kan jag ej annat än just derigenom anse Ståndsvotering i allt annat efter sjelfva Constitutionens hufvud-esprit anbefald och att ett deremot stridande förhållande till den grad rörer sjelfva denna Constitution, att ej en gång mera än blott fråga om en sådan förändring kan vid denna Riksdag vara tillåten att väckas, och således, i min tanka, så mycket mindre vara riktigt att nu genast deremot fatta ett deciderande beslut.
Det är långt ifrån mig att af ett etableradt voteringssätt per Capita i Utskotten utan afseende på Stånd hänföras till tankan af Stånds upplösning, sammanslående Bilaga C till Mern.
N:o 8. 109 och votering per Capita öfverallt, såsom kullkastande hela Constitutionen; men jag vill ej en gång att, genom någon likhet härtill, medelst antagande af ett voteringssätt, motsägande Stånds-Representationen, någon sådan tanke hos någon enda enskild någonsin ens skulle kunna uppstiga.
Ex Protocollo. G. A.
N:o 8. ■Utdrag af Protocollet hållet hos Piksens Högloft.
Ständers Constitutions-Utskott den 31 Auq. 1810.
Upplästes och lades på Bordet ett af Herr Borgmästaren Victorin inlemnaat Memorial rörande förklaring af 14 § i Riksdags-Ordningen: Ödmjukaste Memorial!
Sedan uti 14 § af Riksdags-Ordningen blifvit föreskrifvit, att Städerne af l:sta och 2:dra Classerne äga att till Riksdagar sända 2:ne samt alla öfrige Städerne hvardera En Fullmägtig, förekommer följande Stadgande: »Alla Städer af de 2:ne högsta Classerne vare förbundne att sända minst En Fullmägtig; men af de öfrige kunna Två, högst Tre, der dem så godt synes, förena sig om En Person».
Af denna föreskrift hafva Borgerskap uti Städer af de 3:ne lägsta Classerne förmodat sig icke vara berättigade att för sig befullmägtiga en person, som blifvit vald till Riksdagsman för Stad af någon af de 2:ne högste Classerne, icke heller från Stockholm och Götheborg.
Vid granskningen af de till denne Riksdag inkomne fullmagter liar likväl en sådan tolkning af denna Lag icke blifvit följd.
Utan att sätta i fråga behörigheten för de Ombud, som under denne
Riksdag innehafva så beskaffade fullmagter, får jag till Högloft.
ConstitutionsUtskottets upplysta åtgärd detta förhållande ödmjukast 110 Riksdagen 1810. anmäla, med lika ödmjuk anhållan, att, till undvikande af tvist och tvetydighet för framtida Riksdagar, en bestämd förklaring måtte meddelas och Riksens Höglofl.
Ständers pröfning underkastas, angående rätta begreppet om ofvan förmälta Stadgande uti 14 § af Riksdags-Ordningen.
Örebro den 31 Augusti 18l0. G. M. Victorin.
Riksdagsman för Nora Stad.
Ständers Gonstitutions-Utskott den 4 September 1810.
Härefter upptogs det, den 31 Augusti, på Bordet lagda Memorial af Herr Borgmästaren Victorin angående någon förklaring af 14 § i Riksdags-Ordningen.
Utskottet, som väl fann den 14 §:ns mening enlig med den af Herr Borgmästaren Victorin gjorda förklaringen, trodde dock, att, då det kommit i erfarenhet, att sådane tillämpningar deraf blifvit gjorda, i följe hvaraf Borgare-Ståndets pluralitet af någre få de större Städernes Fullmägtige skulle kunna komma att utgöras, (det) ville till nästkommande Ständers sluteliga afgörande öfverlemna en ny till förtydligande af 14 § tjenande Redaction, som Herr Advocat-Fiscalen Falkman föreslog, så lydande:
Men af de öfrige himna Två, högst
Tre, der dem så godt synes, förena sig om en Person, hvilken dock mäste vara till Riksdagsman vald för en af desse Städer, der han sjelf Magistrats-Ledamot eller Borgare är.
Riksdagsman för Stockholm och Götheborg samt Städerne af Första och Andra Glasserne vare ej berättigad att emottaga Fullmagt för annan Stad.
Ingen etc.
Bilaga E till Mern.
N:o 8. lil Bilaga E till Mern.
Ständers Gonstitutions-Utskott den 7 September 1810.
Herr Friherre Cederström inlemnade sitt, den 4:de innevarande, utlofvade skrifteliga Anförande äng. omröstning per Capita, som lades på Bordet:
Grundlagars stadganden böra inom ett samhälle vara lika gällande för alla Classer af medborgare.
De böra innefatta de allmänna grundsatser, hvaruppå ett lands öfriga lagar och författningar skola grundas.
Ju mindre olika tillämpningar deraf kunna göras, desto bättre, desto fullkomligare äro Grundlagarne.
Alla de ställen i våra Grundlagar, som för olika folk-Classer lemna tillfälle till olika tillämpning, böra således efter min tanka förändras, stadgandena göras allmänna och detailler lemna rum för sådana allmänna principer, hvilka ej äro underkastade några förtydningar.
Riksdags-Ordningen är en Grundlag, som enligt dessa grundsatser bör vara inskränkt inom stadgande af de allmänna former, utom hvilka Riksens Ständers öfverläggningar, såsom olaglige, äro ogiltige.
Till hvarje Stånds särskilda Stånds-Ordning hörer alla detailler till ordnings vinnande och bibehållande samt tillämpningen af Riksdags-Ordningens stadganden på i Stånden förefallande tillfällen.
Då ett allmänt stadgande för en Corps, sammansatt af Fyra inom sig olika Corp orationer, måste hafva för ändamål att, så vidt möjligt är, deraf göra ett sammanhängande helt, så måste, efter min öfvertygelse, vid alla sådana tillfällen, der nämnde Fyra Corporationer gemensamt verka, lagen anse dem såsom en Corps, inom hvilken pluraliteten per Capita räknad utgör beslutet.
Alla omröstningar
Ståndsvis äro dervid skadeliga, emedan de l:o) aflägsna en bättre allmän organisation; 2:o) för det de lemna möjlighet åt minoriteten att besluta emot majoritetens mening.
Riksdags-Ordningen bör i grund häraf i den 38 eller 28 § i allmänhet föreskrifva, att alla val och omröstningar skola ske per Capita.
Min anmärkning emot det Högvördiga Preste-Stån - 112 Riksdagen 1810. dets sätt att välja Electorer må förfalla, intill dess Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden, enligt Riksdagsordningens 12 §, hvar för sig upprättat en StåndsOrdning, som vunnit Konungens stadfästelse, hvilket enligt min öfvertygelse ovilkorligen åligger de 3 Stånden att vid denna Riksdag upprätta, efter det vid den förflutna blef åsidosatt.
Bilaga F till Mern.
Ständers Constitutions- Utskott den 15 September 1810.
Derefter företogs den af Herr Friherre Cederström väckta och den 7 innevarande på Bordet lagda Motion rörande en generel principes antagande vid omröstningar i Stånd och Utskott.
Efter någon öfverläggning stadnade Utskottet vid den mening att, i anledning af Friherre Cederströms Motion, endast fästa sin uppmärksamhet på frågan om Votering per Capita inom Utskotten, i följe hvaraf Herr Grefven och Ordföranden ville göra proposition om en sådan ändring af 38 § Riksdags-Ordningen, att alla Voteringar i Utskott borde ske per Capita.
Herr Doctor Wijkman invände, att då han trodde denna fråga vara ibland de sedan sista Riksdag hvilande Constitutions-mål, trodde han, att den, enligt Riksens Ständers nyligen fattade beslut, ej vid denna Riksdag kunde upptagas.
Herr Grefven och Ordföranden upplyste, att denna fråga väl i anledning af Jemknings-Utskottets förslag vid förra Riksdagen blifvit till afgörande vid denna uppskjuten, men att, som den ej funnes bland de i RiksdagsBeslutet uppräknade från förra Riksdagen hvilande Constitutions-mål, borde den nu af Utskottet upptagas för att till afgörande vid nästa Riksdag anmälas.
Herr Doctor Wijkman önskade, att det särskildta Utskottets Betänkande vid denna Riksdag mätte upp - Bilaga F till Mein. N:o 8. 113 läsas samt Constitutions- och Jemknings-Utskottets Handlingar för den förra Riksdagen rörande denna fråga.
Innan dessa Handlingar hunno hemtas, yttrade Herr Törneblad, det han ansåg meningen med Grundlagsfrågors hvilande till nästa Riksdag, innan de afgöras, vara den, att en allmän opinion deröfver måtte hinna stadgas och yttras, hvarför han ansåg nödvändigt, att denna fråga nu anmältes att såsom hvilande i Riksdags-Beslutet införas, på det hvar och en måtte kunna veta, att den vid nästa Riksdag till afgörande förekommer.
Härefter upplästes Jemknings-Utskottets Betänkande samt alla de upplysningar, som af Constitutions- och Expeditions-Utskottens Handlingar för sistlidne Riksdag rörande förevarande ämne kunde erhållas.
Herr Grefven och Ordföranden föreslog derefter, att, då Utskottets fleste Ledamöter syntes vara böjda att tillstyrka Voteringen per Capita i Utskott, Utskottet skulle i sitt Betänkande till Riksens Ständer hemställa, om icke denna saken finge anses såsom beredd vid förra Riksdagen, men då förglömd att i Riksdags-Beslutet anmälas, och derföre nu till afgörande af Riksens Ständer vid nästa Riksdag å nyo framstäld.
På åtskilliges begäran, beslöts, att Secreteraren skulle uppsätta och för Utskottet föreslå en form till förändring af den 38 § att till Riksens Ständer aflemnas, hvarvid allenast Doctor Wijkman gjorde det förbehåll, att den reservation, han vid förra Riksdagen i anledning af denna fråga för sin del gjort, nu måtte få åtfölja Utskottets Betänkande härom till Riksens Ständer.
Herr Grefven och Ordföranden hemstälde, om icke Utskottet ville utsätta någon tid, inom hvilken Utskottets Ledamöter ville förbinda sig att framställa de anmärkningar, som kunde göras rörande förändringar i Grundlagarne, och, då detta af Utskottet bifölls, utsattes tiden till nästa Lördag den 22 Sept.
Herr Silverstolpe framstälde i anledning häraf såsom ämnen för en tillkommande öfverläggning ett förslag till minskande af Ledamöternas antal i Utskotten samt den frågan, huruvida icke de till nästa Riksdags afgörande uppskjutna Constitutions-frågor nu af Utskottet borde öfverses och former till förändring åt nästkommande Ständer föreslås, på det ej dessa Ständer, då härvid fråga vore om reservationer vid Regerings-For - 114 Riksdagen 1810. mens antagande, skulle kunna äga skäl att förebrå detta Utskott att hafva frustrerat dem i deras billiga väntan, att Constitutions-Utskottet nu skulle gifva form åt de vilkor, hvarunder Grundlagen blifvit antagen.
Bilaga G till Mern.
Ständers Constit-utions- Utskott den 18 Sept, 1810.
Sedan Herr Talemannen Commerce-Rådet Wegelin uppkommit, föredrogs ett af Herr Prosten Doctor Forssén å nyo ingifvet Memorial rör.
Electorsval i det Högvördiga Preste-Ståndet: Ödmjukaste Memorial.
Då Electorsval vid början af hvarje Riksdag, enligt Riksdags-Ordningens 28 §, äfven åligger det Högvördiga Preste-Ståndet såsom en ovilkorlig plikt att iakttaga, så hemställes i all ödmjukhet, om ock icke valsättet för detta Stånd kunde utstakas i så måtto, att man vid detta val icke, såsom hitintills, vore tvungen att följa gammal praxis och nödvändigt välja en af hvart Stift, utan häldre, sedan Electorernas antal är gifvet, man må äga fullkomlig frihet att välja pä den, för hvilken man äger mesta förtroendet, han må vara af livad Stift som hälst; annars är valet icke något vai, åtminstone icke något fritt val, utan allenast ett orimligt tvång, hälst från somlige Stift ofta allenast 1 å 2 Representanter gifvas att välja på, då från andra Stift åter gifvas 5 å 6 sådana.
Och anhåller jag ödmjukast, att ofvannämnde friare valsätt hos Högvördiga Ståndet må af Höglofl.
Constitutions-Utskottet för tillkommande tider, såsom på goda skäl grundadt, tillstyrkas.
Annars blir denna fråga såsom odeciderad i Grundlagen (jag förutser det) vid hvarje Riksdags början ett olyckligt tviste - Bilaga G till Mern.
N:o 8. 115 ämne, hvaröfver man inom Ståndet hvarje gång olika voterar och aldrig kommer till någon fast grund för framtiden.
Eric Forssén, Th.
Doctor och Prost.
Derefter föredrogs ett af Riksdagsfullmägtige för Stockholms Stad, Herrar Hallguist, Hochschild, Lovén, Engel, Westin och Lychou inlemnadt Memorial angående det den 18 sistlidne Junii förrättade Val till Riksdagsfullmägtige för nämnde Stad:
På grund hemtad från Konungens och Riksens Ständers faststälde Riksdags-Ordning, daterad den 10 Februarii innevarande år, hvaraf 14 §:ns sista Moment så lyder:
Ingen må för Städene till Riksdagsman utses, som ej minst 3 år varit Magistratsperson eller Borgare i Staden, har, i afseende på valet af Fullmägtige för Hufvudstaden till den af Konungen nådigst beramade och derefter här i örebro öppnade Urtima Riksdag, Stockholms Magistrat, såsom Valförrättare, den 18 sistlidne Junii fattat och äfven samma dag kungjort Borgerskapets äldste det Beslut, att Herrar Rådmännen, Lagmannen och Riddaren Landberg, Ziervogel, Fredin, Setterdahl, Stenberg och Söderström, af hvilka ingendera varit 3 år Magistratsperson, icke kunde komma under omröstning vid det, till den 27 i samma månad, utsatte Riksdagsmannaval.