Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Grundlagen omtalar, bör allenast förås af de Stats-Råd, som höra till fördelningen för Regerings-ärender, utan ock att, när Konungen enligt 43 §. eger tillsätta en Regering, dertill borde , utom Justitiae-StatsMinistern , de öfrige trenne erforderljge StatsRåden utses endast bland samma Fördelnings Ledamöter, och deremot de till Besvärsfördelningen hörande Stats-Råd icke i någotdera af dessa fall rubbas i deras särskildt bestämda verksamhet, utan dä i förra händelserna ega , och i sednare fallet för tillfället undfå Konungens rätt att afgöra alla dithörande ärender, dock med alla Regerings-Ledamöternas underskrift å äfven de från berörde Besvärs-afdelning utgående expeditioner.
Det särskildta namn af Hof-Cancellcr, hvarmed en af Stats-Rådets 9 Ledamöter nu är utmärkt , trodde Assessorn så mycket heldre kunna försvinna, som han hufvudsakeligen instämt med Utskottets pluralitet i det tillstyrkande , att de befattningar denna StatsRåds
Ledamot hittills enskildt varit uppdragen under sådan benämning, måtte mera ändamåls-enligt varda till vederbörande
Förvaltnings-chefers handläggning öfverlemnade ; 348 dock hade Assessoren väl ansett sig böra dela de 2:ne Ständs mening, sorn i Utskottet funnit, att ötver-inseendet å Riks-Archivet med Kongl, Boktryckeriet icke borde lemnäs till någon af Förvaltnings-cheferne, enär en möjlig försummelse å deras sida, att i behörig tid till Riks-Archivet aflemna de vid deras expeditioner haudlagde handlingar, naturligtvis fordrade beifran af en annan, än de sjelfve eller någon underordnad tjensteman , och hvarföre Assessoren (roit , att ert sådant öfverseende kunde af Konungen uppdragas åt hvilken af Stats-Råden sorn
Han för godt funne, men hvaremot Assessoren för sin del hållit före, att allt hvad Riks-Archivet så väl som Kongl. Tryckeriet i öfrigt angick , eller i afseende på tjensteniäns till- och afsättande derstädes med mera, som kunde fordra en ordentlig föredragning i Stats-Rådet, borde tillhöra Ecclesiastik Förvaltningens chef, heldst i annat fall, och med den vidsträcktare befattning nämnde gme Stånd föreslagit för den, som borde få berörde öfverinseende, skulle uppkomma en ytterligare föredragande Förvaltnings-chef för endast desse obetydlige angelägenheter, hvilket i Assessorens tanka vore alldeles olämpligt.
Och har Assessoren sluteligen förklarat, att han ämnade särskildt för Constitutions - Utskottet väcka motion till rättelse och jemnkning uti Grundlagen i de delar, som denna af honom föreslagne förbättrade organisation och verksamhet af Stats-Rådet 249 kunds fordra; hvarjemte Herr Doctor Fornander a f g i f v i t det förslag till Stats-Rådets fördelning, som härhos finnes vidfogadt.
Emot beslutet i afseende på Stats Rådets antal reserverade sig Herr Friherren och Ordföranden samt Herrar Borgmästare Hagander och Hjertström, den förstnämnde, nemligen Herr Friherren och Ordföranden , dels emedan han ansett en minskning i antalet af Konungens rådgifvare strida mot Regeringsformens anda, dels emedan antalet af Sex Stats-Réd fullkomligt erfordrades , derest Konungen skulle vilja låta en särskild afdelning af Stats - Rådet behandla besvärsmålen , hvilket efter Herr Friherrens tanka vore en högst nödig och nyttig inrättning.
Med Herr Assessoren Dankwardts uti dess äfven upptagna särskilde mening, anförde reservaton emot
Förvaitnings-chefemes benämning af föredragande Stats Råd, hafva Herr Borgmästaren Hagander och BancoFullmägtigen Anders Danielsson sig förenat.
Herr Canceili-Radet v. Hartmansdoiff har emot pluralitetens beslut , det Högsta Domstolens Ledamöter må fortfara, att öfvervara Justitia: ärenders föredragning i StatsRådet, reserverat sig på skal, som äro anförda sid. 21 i andra afdelningen af hans tryckta anförande, och uti hvilken reservation Herr Biskopen Doctor Wallenberg och Herr Doctor Häggblad jemväl instämt.
I afseende å sist berörde ämne har Herr Assessoren Danckwardt tillkännagifva dess 2 JO mening vara, att Justitiae Råden böra i Stats-Rådet endast öfvervara de förut j Högsta Domstolen handlagde Justitiae-ärender, sorn af RevisionsSecreteraren der anmälas, och således icke de, som Itomme att tillhöra Justitiae-Förvaltnings-chefens föredragning.
Härmed förenade sig Herr Öfversten Lefrén.
Sedan, uppå förekommen fråga, huruvida ett fjerde, icke föredragande Stats-Råd, med benämning af Hof-Canceller, borde ega uppsigt öfver Kongl. Tryckeriet , och om icke mål, så väl deiom , som angående RiksArchivet , hvaröfver speciella vården skulle honom tillkomma, borde af bemälde ämbetsman i Stats-Rädet föredragas, Herrar Ledamöter af de 2;ne Stånd, som ansett HofCancsllers-Ambetet böra bibehållas, dertill lemnat bifall; så reserverade sig emot beslutet : Herr Friherren och Ordföranden, som ansåg det af pluraliteten föreslagne anta! af 4 Stats-Råd vara så inskränkt, att en särskild Hof-Canceller klefve behöflig, inbegripen i det af Herr Friherren ofvan yrkade antal af Sex Stats-Råd; samt Herr Prosten Doctor Fornander, emedan Hof-Cancelleren, derest han finge föredraga i Stats-Rådet, också måste’ega rätt att vägra sin contrasignation, då han sålunda komme i samma categori med de öfrige Förvaltnings-cheferne, af hvilka han blefve den åttonde.
Emot pluralitetens, i sammanhang med beslutet, att hvarje gren af Stats-Förvaltnin - 2 J
I gen skulle erhålla en egen Expedition, framställda förslag, att Expeditions-Secreterarne i Konungens Cancelli må anses innehafva förtroende-poster, blefvo vidare reservationer anförda af Herrar Borgmästare Hagander och Hjertström samt Banco-Fullmägtigen Anders Danielsson.
Hvad angar Utskottets förslag om upphörande af fullmagts- och papperslösen, har Herr Commerce Rådet Egge anfört, att han ansåge en sådan reglering, som den ifrågavarande , icke kunna vidtagas i afseende på Städernas tjenstemän _, bland hvilka åtskilliga ega af expeditions-lösen sin betydligaste inkomst , och hvilka, såsom icke lönade af Staten, utan af Städerna sjelfve , antingen skulle sakna ersättning för minskade inkomster, eller, till tunga för Städerne, af dessa erhålla ersättning för hvad de, genom frångången expeditions-lösen, uti sina inkomster förlora, och att sålunda, derest ett sådant stadgande , som det nu föreslagna , skulle vidtagas, undantag måste göras för ofvannämnde tjenstemän , så framt de icke komma att af Staten aflönas.
Emot pluralitetens beslut om rättighet för Landshöfdingar och Chefer hvilka , enligt Utskottets förslag , skulle , i afseende på ämbets-utöfningen inom vederbörande verk, med Landshöfdingarne komma i samma förhållande, att nemligen vid missnöje, kunna om underlydande tjenstemäns suspension från jnnchafvande befattningar, hos Kongl, 25 3 Majit göra underdånig anmälan, reserverade sig Herr Borgmästaren Hagander , sorn ansåg förslaget, dels stridande mot 36 §. i Regeringsformen , dels ock i flera andra afseenden alldeles olämpeligt.
Beträffande förslaget, att Collegii-Presidenter, Landsböfdingar, Consistorier med flera myndigheter skulle, vid öfriga ämbersberättelsar, meddela uppgift ?t de tjenstemän , som under tiden blifvit inför
Domstol tilltalade, sakfällde eller frikände för ämbetsförseeiser; så teserverade sig deremot Herr Assessoren Dankwardt, Herr Prosten Doctor Fornander och Herr Borgmästaren Hagander, hvilka ansågo ofvan föreslagne uppgifters meddelande hvarken nödigt , lämpligt eller vid aila tillfällen till ändamålet ledande.
Ex Protocollo P, N. Poignant.
Me jnor i ali Särskildta Utskottet vid sistförflutne
Riksdagen utgick hufvudsakeligen från den synpunct, att åt alia administrationens grenar gifva enhet och kraft, och föreslog af sådan anledning införandet af en Minister-styrelse.
Frågan om Re-organisation af Rikets ämbe - 253 ten och tjenster har sedan af en särskild Committé blifvit närmare och grundligare granskad, än vid ett Riksmöte kan medhinnas.
De skäl, hvilka af denna Committé, emot en Ministers-tyrelse i ordets egenteliga bemärkelse blifvit anlörde, hafva för mig varit så öfvertygande, att jag gerna frånträft min mening, såsom Ledamot af Särskildta Utskottet vid 1B17 års Riksdag, under förutsättning, att det ändamål Högbemälte
Utskott sökte bereda, på annat sätt lika säkert nu kan vinnas.
Också har det nuvarande Högloflige Särskildta Utskottet fattat det beslut, att antaga en modererad Mininister-styrelse i Stats-Rådet med collegiala former i medlersta instantien af administrativa styrelsen , under förbehåll af de modificationer vid detaillerne , dem Utskottet kommer att anse nödiga.
Då man går att företaga en reglering af Rikets styreise-verk , anser jag framför allt vigtigt att Riks-styrelsen på ett ändamåls-enligt sätt organiseras i högsta Instantien eller i Stats-Rådet, ty månne icke, i annat fall , alla anstalter till en förbättrad organisation skola vara frugtlösa ?
Innan jag har den äran i detta afseende vidare yttra mig, utbeder jag mig vördsammast få underställa Högloflige Utskottet:
Om Stats-Rådet är i tillfälle , att uppfylla de fordringar , man på detsamma rättvist kan göra.
Grundlagen har omgifvit Konungen med 2*4 ett Råd, bestående af Nio Ledamöter, Ii v i I - ka äro skyldige att upplysa alla förekommande frågor och gifva råd vid besluten, Hvar och en Stats-Secreterare eller den hans ämbete förestår , eger äfven säte och stämma i Stats Rådet , då han der föredrager, eller Konungen der låter förekomma mål, hvilka höra till hans befattning.
Om jag rätt fattat meningen af Constitutionen , skall Stats-Secreteraren föreslå besluten och StatsRaden räda och upplysa.
Sannolikt har man härigenom velat förekomma, att intet beslut ensamt efter Stats-Secreterarens åsigter skulls kunna fattas, ty eljest hade det varit mycket lättare och mindre kostsamt för Staten, att icke antaga andra Stats-Råd, än Cheferne för de särskildta Styrelse-Departementerna; men då till de sednare beställningarne förnämligast böra afses män med full ungdomlig arbetsförmåga, skulle möjligen , om icke något annat Stats-Råd fanns, än det som af dem utgjordes , Konungen komma att sakna råd af den under en längre arbetstid stadgade erfarenheten.
Grunddragen till en Svensk Ministére, med beroende af Konungen och ansvarighet får Nationen äro, som Committerade väl anmärkt, redan gifna i Regeringsformen.
Allt kommer nu derpå an, att man kan gifva åt administrationen den enhet och kraft, hvar-* förutan den alltid skall blifva vacklande.
Men kunna dessa ändamål; enhet och kraft, vinnas, om Stats-Rådets nu varande 2?S organisation bibehålies?
Då jag till denria fråga måste gifva ett nekande svar, anhåller jag få upplysa hvad som härtill föranleder mig.
Största delen af Svenska Stats-utskylderna utgöras genom praestarioner in natura, såsom rustnings- och roterings-, allmänna byggnads- och väghållnings-skyldigheter samt åtskillige persedlar, hvilka någon gäng med penningar lösas, men likväl på ett eller annat sätt urgöras , dels till Kronan, dels till Indelningshafvare.
Då nu jorden är af olika natur och de oeconomiska Författningarne merendels vidlyftiga och icke sällan invecklade, måste åtskilliga förhållanden uppkomma, icke mindre emellan Staten och enskilda, än enskilda sinsemellan.
Härifrån komma ofelbart de många förklaringar öfver gamla stadganden och de icke färre nya Förordningar , jemte de åtskilliga tvister, hvilka, såsom oeconomie- och politie-mål samt beskattnings-frågor, blifva dragne under Konungens Höga pröfning i Stats-Rådet , och derföre måste Regeringens göromål i Sverige blifva trägnare och flera än i andra Stater , der beskattningsverket ar enkelt och utan intrassling.
Enligt Herr Granbergs Utkast till Svensk Statistik , andra Afdelningen , utgöra de mål , hvilka i Konungens Stats-Råd afgöras, 6 å 7000.
Om ock, enligt den af Högloflige Utskottet antagne princip, rättsfrågor derifrån blifva afskilda, tillkomma likväl alla 2 5 <5 de oeconomie- och politie-mål, hvilka enligt Committerades förslag , skulle fä fullföljas directe från Landshöfdjngarne till Kongl. Majit i Stats-Rådet.
Sådane mål äro ofta af vidlyftig och invecklad beskaffenhet.
Föredraganden måste alltid genomläsa och granska handlingarne.
I samma nödvändighet befinner sig ofta ett Stats-Råd; ty för att bestämma sitt omdöme om ett mål , behöfver man en vidsträcktare kännedom, än sorn kan vinnas genom den berättelse derom, hvilken blifvit uppsatt af Föredraganden eller dess Expeditions-Secreterare.
Och häraf tror jag följa, att om äfven Expeditions-Secreteraren fick , på eget ansvar, uppsätta sådane berättelser, arbetet för Stats-Råden icke synnerligen skulle lättas.
Såsom mig synes, skulle Stats-Rådet alltså icke medhinna mera , än att yttra sig öfver alla der förekommande ärender.
Man väntar likväl af Ministéren; att den skall vaka öfver ärendernas gång , öfver efterlefnad en af de Författningar , hvilka till allman ordning och Landets väl vidtagas ; att den skall tillse, af hvilken nyttig verkan utkomne Författningar och vidtagne allmänna åtgärder kunna vara ; att den skall utarbeta och förelägga Konung och Ständer berättelser om Rikets ställning och planer till dess förbättrande.
Skall denna väntan realiseras, måste tillfälle beredas åt Ministéren, att egna sig åt 257 åt de egentliga Regerings-omsorgerna och i detta afseende vore, som jag förmodar, af stor nytta, om Stats-Rådet indeltes i tvänne afdelningar, I den första skulle endast de egentliga Regerings-omsorgerna eller de så kallade Conseil målen förehafvas och Chefen för hvarje
I den andra skulle deremot en. dast de så kallade Besvärs-mål en upptagas, beredas och afgöras , och för att bespara Departenienrs-Chefens tid till andra vigtigare göromål, borde en Expeditions-Secreterare få vara föredragande med samma ansvarsskyldighet, som i Constitutionen är bestämd för föredragande.
I denna afdelning skulle likväl alltid den Departements chef vara Ledamot, från hvilkens
Departement ärender der förekomma.
Det är constitutions-enligt att Konungen , i hvilkendera som heldst af dessa afdelningar , ensam eger beslutande rätt.
Men om mindre vigtiga mål i den sednare afdelningen förekomme, dem Konungen icke ville öfvervara, torde Kongl. Maj:t kunna öfverlemna sin doms-rätt ät Ledamöterna på afdelningen, hvilka efter de flesta rösterna, fattade besluten i Kouungens namn.
Denna afdelning i Stats-Rådet fick härigenom icke någon annan eller större magt, än den som understundom anförtros Regeringen Under Konungens resor inom Riket.
Likväl torde vara af nöden, att för hvar sådan föredragning förteckning upprättades och med Konungens Särsk, [/esk. Betänk, 17 2?8 underskrift försågs öfver de mål, dem Konungen öfverlemnade till Stats-Rådets afgörande , hvilken förteckning alltid borde Protocollet biläggas.
Sålunda skulle , efter mitt oförgripliga tycke, Konnngens Conseil blifva i stånd att med odelad uppmärksamhet följa de egentliga Regerings ärenderne och derigenom bidraga till Rikets väl och uppkomst.
Genom antagande af detta Förslag, skulle icke Statsverket vidkännas ökade kostnader, emedan jag tager för afgjordt, att StatsRådet, oaktadt denna fördelning, icke behofver någon tillökning, hvaremot stor besparing vinnes genom allmänna Beredningens indragning och genom inskränkning i Collegiernas antal och personal.
Möjligen skulle ock den af mig projecterade andra Stats-Råds-afdelningen kunna indragas, enär Kameral-Verket blifvit stäldt och de oeconomiska Författningarne utarbetade efter enklare grunder.
Mitt vördsammast angifna förslag öfverlemna* härmedelst i djupaste ödmjukhet till Högloflige Utskottets granskning.
Skulle det förtjena något afseende, torde det vidare kunna utvecklas af de Herrar Ledamöter, som i Regerings-ärenderne äro aprofonderade.
Men i annan händelse anhåller jag att få dessa mina tankar i Protocollet intagna.
Anders Fornander. 2J9 Utdrag af de hos R. H. S.
Särj skildta Utskott hällne Protocoll vid Lagtima Riksdagen i Stockholm år 1823, Herr Assessoren Danckwardt har, i afseende på Justitia:.förvaltningen, åberopat den särskildta mening, sorn han vid bestämmandet af de allmänna åsigterne rörande Förvaltningscheferne och det öfriga Stats-Rådet yttrat; till följe hvaraf, och med förutsättande , att JustitiasMinistern lcomrae att bibehållas, såsom Ledamot i Högste Domstolen , en särskildt lagfaren Stats - Secreterare borde vara Chef för denna förvaltnings-gren, och shulle efter Herr Assessorens tanka denna Chef tillhöra; 1:0
Att föredraga och expediera, utom befordringar, afsked och permissioner vid Justitiae-Staten; a) Ansökningar om Leid, samt dispense för ålder och slägtskap till myndighet och giftermål, (men icke då fråga vore att Konungen enligt 25 §.
Regerings - Formen må i brottmål gpra nåd, mildra straff, återgifva ära och till Kronan förverkadt gods, hvarom, likasom General - Auditeurs - mål, äfven efter denna organisation, föredragningen i StatsRådet bör ske af Revisions - Secreterarne från Högsta Domstolen, der dessa ämnen förut blifvit af dem, med full kännedom, handlagde). b) Förslag till och från Rikets Ständer om upphäfyande, förändrande eller förklara^* 2ÖO de af gällande, eller stiftande af ny , allmän Civii - och Criminal - samt Grundlag; c) Och i allmänhet andre ärender som Justitien i administrativ väg kunna angå. 2:0
Att derjemte ega tillsyn öfver i ättvisans handhafvande och i sådan egenskap , ej allenast hafva inseende öfver Lagskipningen vid alla Domstolar och Executions-ställeo, samt öfver fängelser, corrections-hus, arbetshus och spinnhus, i afseende på deras straffbestämmelser, utan ock vars Förman för de allmänna åklagarne, med åliggande, att föra eller genom dem låt a föra Konungens talan i mål, som röta allmän säkerhet och Kronans rätt, samt beifra och låta beifra fel, som af Domare och ämbetsmän blifva begångne.
Genom sådane ganska väl förenade befattningar hos denne Förvaltningschef, skulle, i Herr Assessorens tanka, deremot det nu varande justities Canceller i Ämbetet icke särskildt erfordras, utan kunna försvinna, och Betjeningen i Justitiae-Stats-Secreterarens Expedition icke behöfva blifva annat än den JustitiaeCancelleren hittills haft till sitt biträde; och således medförde denna organisation äfven en icke obetydlig besparing af den nya Betje, ning, som annars eriordrades särskildt för Justitia; StatsMinistern , om han blefve Förvaitnings-chef och tillika vore Ledamot i Högste Domstolen, heldst JustitiseCanceilers-Ämbetet med dess betjening i sådant fall nödvändigt måste derjemte bibehållas för åklagarebefattningen, som icke rimligen kunde med 2ÖI Domare-åtgärden stå tillsammans.
Det behof af Grundlags - förändring, som för en sådan organisstion af denna förvaltningsgren uppkomme, rille Herr Assessoren särskildt hos Constitutions-Utskottet anmäla.
Emot pluralitetens mening, att JustitiaeMinistern skall förvara Konungens Secret, anmälte Herr Canceili-Rådet von Hartmansdorff, att, som 23 §.
Regerings - Formen , hvarigenom Secretets begagnande medgifves, eudast tillåter det under Högsta Domstolens beslut, så borde Utskottet, emedan detta expeditions - sätt icke anginge något Styrelseeller Förvaltnings - verk, icke heller befatta sig dermed.
Men ansåge Utskottet sig likväl böra upptaga frågan, så förklarade Herr Cancelli-Rådet sig finna det vara en motsägelse, att ett Kongl. Sigill och en kanske knappt till namnet känd contrasignents underskrift skola vara tillräckliga i de vigtigaste domstols-ärender, då Konungens egen underskrift hittills fordrats på resolutioner i de ringaste förvaltnings - ärender.
Ville man åt Högsta
Domstolens resolutioner gifva mera anseende och större helgd genom Kongl. Maj;ts nämnande i begynnelsen, så borde äfven slutet något mera, än nu, svara mot denna afsigt.
Att Konungen icke undertecknar beslut, hvaruti Han icke deltagit, är visserligen rjgtigt; men de synas då böra underskrifvas af Domstolens Ledamöter , såsom Regeringens beslut af StatsRåden, då Konungen ej är närvarande i densamma.
262 Sedan två Stånd stadnat mot två i fråga om JastifigeMinisterns befattning , och densamma skulle bestämmas efter deras mening, sorn ansett nämnde ämbetsman böra bibehålla sitt rum i Högsta Domstolen, reserverade sig Herr Cancelii-Rådet von Hartmansdorff emot förslagen , rörande Justitiae-Ministerns chefskap för Nedre Justitia - Revisionen och tillsättande af dess lägre tjenstemän, hvilka ej af Kongl.
Maj:t utnämnas, emedan detta verk, såsom varande en beredning eller betjening åt Högste Domstolen, icke hörde till Forvaltnings-verken; uti hvilken reservation Herr Öfversten Lefrén, Herr Öfver HofPredikanten Doctor Hedrén, Herr Doctor Fornander , Herr Doctor Häggblad och Herr Grosshandlaren Bagge sig förenade.
Emot 2:ne Stånds förslag, att JustitiaeMinistern, ehuru Ordförande, skulle hafva inseendet öfver Lagskipningen vid alla Rikets Domstolar och executiva ämbetsverk samt följakteligen med dem brefvexla och af dem fordra redovisning, reserverade sig vidare Herr Cancelli - Rådet von Hartmansdorff , emedan Ministern derigenom skulle blifva både åklagare och Domare, och instämde uti denna reservation Herr Doctor Fornander, Herr Doctor Häggblad och Herr Bagge.
Herr Canceili-Rådet von Hartmansdorff samt Herr Öfversten Lefrén, Herr Öfver» Hof-Predikanten Doctor Hedrén och Herr Doctor Fornander ansågo Justitiae-Ministern icke heller böra hos Kongl. Maj:t föredraga 263 Justitia? befordrings- ärender, synnerligen då han för öfrigt ej vore föredragande af andra Justitias-mål, Herr Bagge ansåg, att, utom de ärender, hvilkas handläggning, enligt pluralitetens beslut, skulle Justitiae-Ministern tillkomma, äfven borde upptagas Kyrko- och TryckfrihetsLagar ; och Herr Borgmästaren Hagander samt Banco-Fullmägtigen Anders Danielsson yttrade, vid granskningen af hvad Herr Cancelli-Rådet von Hartmansdorff^ förslag, uti nu i fråga varande afseende, innehåller, att, då de, för deras del, gillade det förslag, Committerades pluralitet till Justitire-Departement upprättat, de följagteligen icke kunde yttra sig öfver Herr Cancelli - Rådets uppställning af samma Departement.
Ek Protocollo P. jy.
Utdrag af de hos R.
S4 Särskildta Utskott hällne Frotocoll vid Lagtima Riksdagen i Stockholm år 1823.
Under öfverläggning om Organisationen af Kr hs-dr ender nas förvaltning, aotörde Herr 2 64 Öfversten Lefrén, att det vore hans enskildta tanka, att, till vinnande af den enh t i Styrelsen , som med reglering af Rikets Förvaltnings-verk åsyftas, krigs-ärenderne, både i hvad de angå Landt-Arméen och Flottan, borde förestås af en gemensam föredragande.
Emot pluralitetens beslut, att samma person bör vara föredragande både af civila och commando mål, reserverade sig Banco-Fullmägtigen A. Danielsson, som fann, att dä rustnings- och roterings-skyldigheter i allmänhet utgöras, dels efter contracter och dels efter särskilde författningar, som ofta i tilllämpningen fordra juridisk kännedom och alltid en stadgad erfarenhet i dithörande civila ämbets-detaiiler, så borde, om än principen i sin grund vore rigtig, det ändock, elter Banco - Fullmägtigens tanka, för närvarande och intilldess de rustnings- och roteringsskyldiges åligganden blefve så noga bestämde, att tvist derom icke möjligen kunde uppkomma, icke tillstyrkas, att en militaire-person äfven vore föredragande af de civila ärenderne; uti hvilken reservation Herr Borgmästaren Hagander sig förenade.
Slutligen , och i afseende på den af Utskottet beslutna framställning rörande inskränkning i mönster-skrifvares antal, om förminskning i den vid Underhålls Commissariaten anställda personal, samt om indragning af KrigsPresterne vid de indelte Regementerne, förklarade sig Herr Biskopen Doctor Wallenberg, för dess del, anse en sådan framställning of - 2 6$ verllödig, enär Utskottet med den speciella regleringen af Militaire - och Ecclesiastik-Staterne icke egde att sig befatta.
Ex Protocollo P. N.
Utdrag of de hos R.H S Särskildta Utskott hällne Lcotocoll vid Lagtima Riksdagen i Stockholm är 1823- Sedan Utskottets pluralitet beslutit föreslå Amiralitets - Collegii indelning i 3:ne