Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I följd af sådant allt, och då förra Betänkandet blifvit af två Riksstånd godkändt, varder detsamma, utan förändring eller tillägg, ånyo öfverlemnadt till Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Högvördiga PresleStåndet, som återremisserne meddeiat.
Stockholm den 2 October iS/jo. 16 Uag-Ulskottets Utlåtande, N\o 141.
Ank. lill Exp. Etsk. den 2 Oct., kl. 5 «. ai.
Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss utaf Utskottets Betänkande N:o 108, öfver vackt motion om offentlighet vid Underdomstolar och Police-kamrar.
Ridderskapet och Adeln har, på grund af gjorda anmärkningar, lill Lag-Utskottet älerförvisat dess Belänkande N:o 108, olver väckt motion om offentlighet vid Underdomslolar och Police-kamrar; men, sorn Betänkandet blifvit bifallet af Högvördig» Preste-Ståndet den 5, af Vällofl.
Borgare-Ståndet den 4 och flf Hedervärda Bonde-Ståndet den i sisllidne September, samt, jemlikt 87 §.
Regerings-Formen och 3 puncten af 49 §* Riksdags-Ordningen, tre
Stånds mening i frågor af dylik beskaffenhet utgör Rikets Ständers beslut; så anser Utskottet, vid sådant förhållande, något utlåtande öfver de gjorda anmärkningarne ieke erfordras; hvilket Utskottet skolat hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln vördsamt anmäla.
Stockholm den 2 Octobev iS4o.
Rättelse uti Bevillning*- samt Allm. Bcsv.- och Elron.-Utsk. Uti., Nro 5.
Sid, 36, § 26, strlr: anföras följande exempel ur bifogade Bilaga; läs: anförcs bifogade tabell såsom exempel. STOCKHOLM.
Tryckt hos A. G. Hellsten, 1840. Lag-Utskottets Utlåtande, N.'0 tfs - f N: o 142.
Arik. till Éxp. Utsi. den i5 October, kl. i'i f. tö.
Utlåtande öfver dels väckta frågor om antagande af förslagen till Allmän Civil- och Criminal-Lag , eller vissa delar deraf , och dels andra dermed gemenskap egande , af Kongl. Maj.ts till Rikets Ständer-, angående nämnde förslag, den s>.f Mars i8/[o, aflåtne Nådiga Skrifvelse föranledda motioner.
Riciderskapet och Adeln har i motion, som till Lag-Utskottet blifvit öfverlemnad, Herr Sandelhjelm, Paul, anfört, att, under tiden, sedan 1734 ‘"'s Ijag antogs, isynnerhet Byggninga-Balken undergått så väsendtliga förändringar, alt mycken osäkerhet egde rum om hvad som verkligen qvarstod, deraf likväl äfven en del torde vara af beskaffenhet att ej mera kunna tillämpas; hvaremot förslaget till Byggninga-Balk i den utarbetade nya Allmänna Civil-Lagen syntes på ett tillfredsställande sätt lösa dessa svårigheter genom afskiljande af det, som rörde ekonomiska lagstiftningen> och skedd sammanföring af allt, sorn ingrep i enskildta rättsförhållanden emellan grannar och andra samt, efter sådan grundsats, till Byggninga-Balk rättligen hörde; af hvilken anledning motionären hemställt, att Rikets Ständer, oberoende deraf, om nya Lagverket i sin helhet kunde vid innevarande Riksdag komma i fråga till granskning och antagande, eller icke , måtte taga förslaget till ny Byggninga-Balk under öfvervägande, för alt, med tilläfventyrs nödiga rättelser, till Kongl. Maj :ts Nådiga sanct ion öfverlernnas.
Med erinran, hurusom i nyssnämnde förslag till ny Byggninga-Balk det af nu gällande grundlagar påkallade urskiljande af hvad till Ci \ il-lagen hörer blifvit ordentligen iagltaget, och hurusom den i ekonomisk väg behandlade frågan om egoskiften deri blifvit rättligen återförd till Civillagens område, har Herr Grefve Spens, Carl Gustaf, i afgifvet anförande, dels framställt anmärkningar mot förslagets 4:c^e Capilél, angående skifte, och dels i öfrigt förmält, alt, enär den nya Byggninga-Balken , i fall den antoges, lomme att rubba många förhållanden, såsom exempel hvarpå blott behöfde anföras lagbestämmelserne för stängselskyldigheten, i afseende hvarå Bih. lill R.
Prot. iSfo. j Sami. 1 A/d. 3S.le Haft. 1 2 Lag-Utskottets
Utlåtandej N.o 142- förslaget väl vore i sig vida mer rationelt, än nu gällande lagstadganden„ och jemväl lärer öfverensstämma, nied hvad för 600 år tillbaka i Sverige varit anlaget, men så lill vida komme att angripa hela. samhällets rot, sorn icke någon enda jordegare funnes, hvilken ej härigenom komme i ett , för alla contrahenterne, nytt förhållande till sina grannar, sådane betänkligheter, sorn de häraf uppkommande, syntes vara det väsendlliga hindret för ett obetingadt antagande af Lag-Comiteens förslag till ny Byggninga-Balk och borde så sorgfälligt,, som sakens stora vigt påkallade, pröfvas af Lagutskottet, inom hvilket borde komma under öfverläggning, huruvida det vore en ändamålsenlig åtgärd alt vid denna Riksdag, sorn tycktes vara rigtad på så stora politiska föremål, upptaga ett sådant ämne, som Byggning. a-Ba.lken ekonomiska förhållanden, äfvensom huruvida den sorgfälliga pröfiiingen kunde ske inom den för Riksdagen stadgade period, först i Utskottet och sedan, efter remisser, i Riks-Stånden.
Hos Hedervärda Bonde-Ståndet liar Johan Fredric Dahllöf, från Elfsborgs Län, i anförande, som blifvit tiLl Lag-Utskottet öfv.ei lemnadt, andragit, alt den ansenliga mängd motioner, som, ej blott vid näst föregående,, utan jemväl vid detta Riksmöte, blifvit inom nyssnämnde
Stånd väckte och af hvilka största delen hufvudsakligen afsågo förbättringar i våra gamla civila och criminella lagstadganden, nogsamt gåfvo vid handen, nödvändigheten att ju förr desto heldre få nya Lagen i sin helhet antagen; hvarföre han ansåg sig böra fästa uppmärksamheten- derpå> huru stort steg framåt„ sorn skulle vara taget > och huru oändligen välgörande i mångfaldiga af~ seenden det skulle blifva för nationen _, om Statsmagterne redan vid detta Riksmöte kunde komma i tillfälle att sanctionera ifrågavarande lagförslag,, hvilket vore utmärkt för den anda af sann rätlvisa samt deli klara och tydliga uppfattning af vår tids mer milda och menskliga ideer derom, som, jemte föreskrifter om den berömvärdaste enkelhet i former, genomgingo hela detta arbete, då deremot den stora mängd olikartade författningar, som nu lill en del måste ersätta den gamla Lagens ofullkomlighet, gjpide för massan af folket det snart sagdt omöjligt att få reda på hvad likvisst för hvarje medborgare vore af högsta vigt att känna.
De falsk» förespeglingar af befarade vådor, hvilka ej gerna uteblefvo, så snart fråga vore att införa något nytt, om än aldrig så fullkomligt och aldrig så mycket af behofvet påkalladt, borde alltså ej längre få afhålla nationen från ett, öfver tretio år förhindradt, åtnjutande af hvad redan 1809 års Ständer, ansett vara för densamma af så väsendtlig vigt.
Lag-Utskottets Utlåtande, N:o r^2.
3 Jemväl liar Johannes Andersson från Skaraborgs Län bos Hedervärda Bonde-Ståndet lill Rikets Ständers bepröfvande framställt , såsom siri egen motion, det af f. d.
Lag-Coniiteen utarbetade förslag till ny Civil- och Criminal-Lag, dervid, med hänseende till Criminal.Lagen, blifvit erinradt, att lika ostridigt det vore, alt Staten eger straffa den, som öfverträder dess lagar, lika otvifvelagtigt måste det vara, att det straff, samhället tillämpar, ej allenast bör innebära möjligheten till förbättring, så att den fallnes upprättelse och förädling utgör en alldeles oskiljagtig hufvudsaklig del af det med straffet åsyftade ändamål.
Under den 24 sistlidne Mars, har Kongl. Maj:t till Rikets Sländer aflåtit Nådig skrifvelse, i hvilken, åtföljd af det uti Stats-Rådet i ämnet förda protocoll, förmäles: hurusom, vid sista Riksdag, Kongl. Maj:t, genom skrifvelse den 12 April 1834, lemnade Rikets Ständer del af förslaget lill ny Civil-lag, jemte Högsta
Domstolens yttrande deröfver, i ändamål, att förslaget mätte, Lill större eller mindre del, i den mon tiden medgåfve, af Rikets Ständer granskas; äfvensom lill den ytterligare behandling å Rikets Ständers sida, den de sjelfve, i hänseende till ett så vigligt föremål, kunde pröfva lämplig, med underrättelse derjemte, att förslaget till Criminal-! g då ännu icke i Högsta Domstolen hunnit undergå granskning, och således icke kunde till Rikets Ständer öfverlemnas; att Rikets Ständer, uti •underdånig skrifvelse den 26 November samma år, tillkännagifvit, det de unsågo förslaget till allmän Civil-lag ej kunna vid dåvarande Riksmöte till /slutlig granskning företagas, hvarken i dess helhet eller till vissa allmänna •grundsatser, eller till serskilda delar, men anhållit, att Lag Comileens Ledamöter, eller, om hinder för dem skulle möta, andre skicklige personer måtte förordnas att författa en sammandragen och lätt öfverskådlig framställning af de sä väl lill allmän Civil- som Criminal-lag afgifne förslagspboi samt allmänna grundsatser, med hänvisning till de väsendtliga skiljaglighelerue emellan den 1111 gällande lagens stadganden och dem, som till antagande voro föreslagne; hvarvid sådane i 1^34 års
Lag befintlige föreskrifter, som Coniiteen ansett vart af ekonomisk beskaffenhet, och derföre utan förslaget uteslutit, borde tydligt utmärkas med förslag till stadgande derutinnan, tjenlige jemväl att, om så nödigt pröfvades, i Lag-Ccmileens förslag införas, äfvensom anvisning borde lemnäs, hvarest i den föreslagna Criminal-lagen de ansvarsbestämmelser igenfunnos, som från Civil-lag-försl tget voro uteslutne, så ali denna fra mställning, under fortgången af Rikets Ständers gransknings-arhele, ehvad det koraine alt å en oller flere Riksdagar försiggå, måtte kunna tjena lill ledning och rättelse; att, sedan Kongl. 4 Lag-U iskottets Utlåtande, N.-o 1/fH.
Maj:t den 4 April 1835 till denna anhållan lemnat bifall, Hof-Rälternes yttrande öfver Criminal-lag-förslaget inkommit;, att detsamma ock blifvit till Högsta Domstolen öfverlemnadt samt der undergått granskning, ehuruUtlåtandet deröfver till Kongl. Majit ännu icke inkommit, och alt den ifrågavarande jemförelse-tableauen öfver Civil-lag-föi slaget, äfvensom serskild uppgift å sådane stadgandten i i y34 års Lag, hvilka, såsom tillhörande den ekonomiska lagstiftningen, blifvit’ från förslaget till Civil-lag uteslutne, medr anvisning å gällände författningar i hvarje ämne, hade den 18 nästiidne Januari aflemnats, men att en sådan tableau öfver Criminal-läg-förslagct ännu icke var fullbordad.
I saknad af den ledning, som vore att förvänta af Högsta Domstolens yttranden och den ännu icke inkom ne tabellarisk» jemförelse!! öfver Criminal-lag-förslaget, hade Kongl. Majit hittills icke varit i tillfälle att någon granskning af nämnde förslag företaga.
Maj:t bade också, sedan den 18 sis.tiidne Januari, då den tabellariska jemföreisen öfver Civil lag-förslaget inlernnades, icke kunnat, utan uppoffring af den tid, som för de öfrige regerings-ärendenas behandling varit nödig, glanska samma jemförelse, eller, med ledning deraf,, lill öfverläggning företaga sistnämnde lag-förslag; hvarförutan det hinder mot samma förslags antagande i dess helhet molte, att Lag-Comiteen, i följd af det antagna systemet lill skillnad emellan Civil- och Criminal-Jagstiftningen, utur förslaget till Civillag uteslutit alla sådane ansvarsbestämmelser, hvilka icke hörde till rällegångs-ordningen, , hvaraf följde, att den nya Givil-lagen ej kunde, utan alt medföra elt i vissa hänseenden strafflöst tillstånd, sättas i verksamhet annorlunda, än i sammanhang antingen med Criminal-lagen eller med serskildt utfärdade författningar, sorn innefatta straffbestämmelser i stället för dem, hvilka den nu gällande Givil-lagen innehöll, men som, i händelse den nya Lagen i dess helhet antoges, skulle komma att upphöra.
Innan omforma!-, de granskning af såväl Civil- som Criminal-lag-förslagen hunnit af Kongl* Majit företagas-, hvilket syntes icke kunna ske under innevarande Riksdag, ansåg Kongl: Majit
Sig nu icke böra till Rikets Ständer aflåta någon Proposition om samma lag-förslags slutliga pröfning* men Kongl. Majit hade velat underrätta Rikets Ständer om de nu anmärkta förhållanden, med lil ikännagifvande af Kongl. Majlis förhoppning, ali,, sedan del nya lagverket numera, på om. förmälda sätt, hunnit nära sin full bordun, samt endast några få prelimiaär-åtgärder återstod©, innan granskningen deraf kunde af Kongl. Majit företagas, Kongl. Maj:t skulle blifva i till fälle att vid nästkommande Riksmöte till Rikets Ständer, uti den i Grundlagen stadgade ordning, framställa den Kådiga Proposition i ämnet, hvartill en sådan granskning kamm* Lag-Utskottets Utlåtande, N.-O tfa. 5 att föranleda.
Då emedlertid torde kunna antagas, alt flere af de föreslagna nya lagsladganden, som voro skil jagtiga från dem, sorn nu gällde, egde ett afgjordt företräde framför dessa senare, vore Kongl. Maj:t betänkt attj enär nja Lagen i sin helhet nu icke kunde komma under pröfning, så mycket tiden medgåfve, låta under tiu pågående Riksmöte afgå serskilda Propositioner, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med de delar af nya Lagen, der Kongl. Maj:t funne sådant lämpligen kunna ske utan rubbning i den nu gällande Lagens hufvudprinciper; oell liar Kongl.
Majit, sorn låtit tillställa Rikets Ständer den upprättade jemförelse-lableauen öfver Civil-lagförslagct, jemte de, på Rikets Ständers anhållan, å nyo lill trycket befordrade förslagen fili Civil- och Griminal-lag samt Högsta
Domstolens protoeoll vid granskningen af Civil-lag-förslaget, i Nåder förklarat
Sig vilja, så snart en sådan jemförelse tableau öfver Griminal-lag-förslaget inkommit, jemväl samma tableau till Rikets Ständer öfverlemna.
"Vid denna Nådiga skrifvelses förediagning bos Riks-Stånden, af hvilka Höglo!].
Riddeiskapet och Adeln samt Väilofl. Borgare-Ståndet densamma lill
Lag utskottet remitterat, men deremot de öfrige respective Riks-Stånden beslutat lägga Högstberörde skrifvelse lill handlingarne, hafva följande, till Lag-Utskottet öfverlemnade motioner och yttranden blifvit afgifne.
Hos llöglofl.
Riddeiskapet och Adeln har Herr Hjerta > Lars, med lillkännagifvande, hurusom inom Bonde-Ståndet motion redan blifvit väckt 0111 antagande af bela det nya lagverket, lill behandling af hvilket ämne lian derföre ansåg Lag-Utskottet redan vara förpligtadt, och efter alt hafva anmärkt, bland annat, hurusom den af Rikets Ständer vid sistförflulne Riksmöte hos Kongl. Majit i ,underdånighet gjorda anhållan om upprättande af jemförelse-tableauer öfver lagen syntes icke hafva Bordt förhindra lagförslagens pröfning af Regeringen, och hurusom de upprättade tableauernes \isserligen het, i förening med den omständighet, att Regeringen lemnat så liten ledning åt saken, alt Ledamöterne uti den för tableau-verket tillförordnade
Comité ansett sig kunna följa livar sin egen väg vid uppställningen af de Balkar, öfver hvilka de uppgjort tableauer, skulle medfört tableauernes oanvänd barhet, fogat vid remissen af ofvannämnde Nådiga skrifvelse den anmärkning eller, om man så ville kalla den, den motion, att Lag-LItskottet måtte till Sländerne inkomma med Betänkande öfver antagande af begge de nya lagförslagen, likväl med vilkoratt de ej måtte sättas i verkställighet förr, än samma år nästa Riksdag inträffar, emedan denna mellantids blvfve nödvändig för vidtagande af åtskillig» anstalter och nya inrätt - 6 Xag-ZJ Iskottets Utlåtande, N:0 1^2. ningar, och dels i afseende å -dom stol arnes på landet organisation till permanenta samt dels i afseende å fängelse-systemet.
Herr Dalman, Wilhelm Fredric, har föreslagit, att Lag-Utskottet måtte till Rikets Ständer inkomma med utlåtande, huruvida icke hela det af f. d.
Lag-Comitéen afgifva f örslag till Allmän Criminal- Lag, eller åtminstone den del deraf, som innefattas i förslaget till Straff-Balk, må kunna af Rikets Ständer vid denna Riksdag i dess helhet antagas, så all, i händelse Kongl. Maj:t icke skulle kunna medhinna alt vid innevarande Riksdag ingå i pröfning af det nya Criminal Lag-förslagets alla delar, Kongl. Maj:t åtminstone må meddela Rikets Ständer den Nådiga försäkran , alt en fullständig contruproposilion i ämnet kommer att vid början af en snart förväntande Riksdag till Rikets Ständer ölverlemnas.
Varsnande alllförväl det rop, sorn från flera håll skulle höjas mot ett antagande, snart sagdt per acclamationem, utaf ett helt nytt straffsystem och inseende jemväl, atl, med de nya, mera ändamålsenliga, melhoder för byggnad af straff-fängelser, hvilka under senare åren blifvit utvecklade, möjligen åtskilliga förändi ingar, i synnerhet uti gradationen utaf de af Lag-Comileen föreslagne straffbestämmelser, torde blifva nödige, från hvilka omständigheter ock uppstått tvifvel, alt Regeringen vid denna Riksdag lomme att lemna sanction åt Criminal-Lag-förslaget i dess oförändrade skick, fästade dock motionären en stor constilulionel vigt dervid, atl Rikets
Ständer ej vidare ålnöjdes med blotta uppskofs-åtgärder.
Ett af landets angelägnaste behof vore obestridligen ali erhålla ett förbältradl straff- och fängelse-system; och det vore Rikets
Ständers pligt att uttrycka detta behof genom begagnande af sitt jagstiftnings-initialiv, dervid Rikets Ständer, enligt motionärens tanka, icke kunde anses begå någon oförsigtighet, om de gåfvo ett förtroende votum åt Lag-Comiteens arbete, hvars hulvudgrunder öfverensslämde med den af folk-representationen i Brödra-Riket, likaledes snart sagdt per acclamationem, antagne, rya criminal-lagstiftning, och hvars möjliga misstag i detaillerne vid en blifvande Riksdag lätt kunde tältas, helst om Rikets Ständer beslöto någon viss tid, innan den nya Lagen finge promulgeras till efterlefnad.
Val invändes häremot, att de materiella anordningarne af fängelsebyggnader m. m. ovilkorligen borde föregå antagandet af ett på fängelsestraff hyggdt 1 -system; men motionäien ante g motsatsen och ansåg heslutet om den, såsom princip vigtiga, lagens antagande just vara den kraftigaste häfstång och innebära ett slags tvingande nödvändighet att sedermera desto skyndsammare och mera nitiskt tillvägabringa de matei idla medlen för lagens sättande i vet ket, då deremot en isoleiud Proposition om anslag af medel Lag-Utskottets Utlåtandej, iV.o l42- 7 till stora företag, utan att man ännu med säkerhet visste efter hvilket system de komme att användas,, eller om det ändamål, som dermed åsyftades, någonsin vunnes, sannolikt skulle finna ej så få röster emot sig , serdeles inom representation, sorn varit vand att så ofta se sig gäckad i sin förhoppning alt genom beviljande af materiella anslag vinna någon ideal reform.
Motionären föreställde sig således,, att det väl skulle kunna försökas att e’n gång låta ideerne gå i spetsen.
Af Herr Friherre BoijeLudvig, har blifvit erinradt, att, om en utredning af skiljagtighelerne emellan gamla och nya Lagen måste anses lika angelägen för den ena Statsmagten, sorn för den andra,, borde man icke glömma, att Rikets Ständer vid sista Riksdagen ansågo skiljagtigheternes utredande vara af den vigt, att sådant borde föregå ali pröfning af målet.
Den naturliga orsaken dertill vore, att, då lag-forslaget innefattade systemer och med hvarandra sammanbundna principer, det icke kunde begäras, att alla Fyra Riks-Ståndens ledamöter skulle magta hvart för sig afväga de verkliga skiljagligheter, sorn förefunnos; utan borde jurister dertill förordnas.
Uti sin till Kongl. Maj:t aflåtne underdåniga skrifvelse,, hade Rikets Ständer äskat, att den tableau, sorn blefve upprättad, komme att utvisa skil jagt iqheterne, så att den, såsom orden lydde; kunde Leda till lättnad för afgörandet; och hade någon annan instruetion, än den, sorn häri innefattades, icke blifvit den i oehs för tableau-verket i Nåder tillförordnade Comile, meddelad.
För vinnande af nyssnämnde ändamål, vöre det måhända icke skadligt, att Comiteen upptagit allt hvad Ständerne i hvarje fråga behöfde veta, d. v. s. upptagit icke blott jemförelsen emellan de gamla och nya lag-rummen, utan äfven motiven,, sorn föranledt föränd ringa me, samt Hof-Rätternes och Högsta Domstolens yttranden derom.
Om Comiteens Ledamöter, som haft sig uppdraget att framställa skiljagtighelerne,. skiljt sig ii method1, så vore det helt naturligt,, alfe de olika meningarne skulle gå hvar sin väg; och hade lagstiftande ma g teti icke på något sätt förlorat derigenom, att två tableauer funnos, af hvilka man kunde följa hvilkendera man behagade.
Herr Friherren hade icke i sin officiella tableau, utan i det förslag till tableau, han utgifvit för allmänheten, framställt ej mindre än 88 anmärkningar, af hvilka en del visserligen var rigtad mot Högsta Domstolens yttranden öfver CivilLag-förslaget och innefattade forsvar för detsamma, men största delen mot hvad han ansåg utgöra misstag i förslaget, och hvilka, redan 2 å 3 år till allmänhetens kännedom meddelade, anmärkningar ännu icke någon försökt att vederlägga och af Herr Friherren förmodades ej eller kunna vederläggas.
Visserligen hade man. den utväg att acclamationsvis antaga lagförslagen 8 Lag-Utskottets Utlåtande, N.-o lfa* och lägga anmärkningarne å sido; men hvad dea förnuftige tänkaren och efterverlden skulle säga derom, öfverlemnades åt en hvar alt bedöma.
Af Herr Friherren, som i ett-, till Riddeiskåpets och Adelns Prolocoll afgifvet anförande, framställt serskilda anmärkningar mot de af f. d. Lag-Comiteen föreslagne nya stadganden, i fråga om trolofning, skillnad deri, lägrad fästeqvinnas eller under äktenskapslöfte lägrad qvinnas och dess barns rätt, samt om hemgift, har yttrats den åsigt, att vid denna Riksdag Lag-Utskottets åtgärd med Lagförslagen borde inskränkas till behandling af de serskilda Propositioner om förändringar i allmänna Lagen , Kongl.
Maj.t i Nåder förklarat
Sig vilja till Rikets Ständer öfverlemna, hvarförutan Utskottet, om det ville gå längre, kunde föreslå, att, när slutliga prof ningen af lagförslagen förekommer, Rikets Ständer ville, i likhet med hvad, som skedde dä iy34 års
Lag antogs, sammanträda på ett rum, för att gemensamt öfverlägga, om också serskildt Ståndsvis votera.
Herr Friherre Åkerhjelm, G. F., har ansett Lag-Utskottet, när det finge emottaga jemförelse-tableauer och Högsta Domstolens yttrande öfver ej mindre Criminal- än Civil-lag-förslagen, först komma i tillfälle att hos Rikets
Ständer föreslå det lämpligaste sältet för dessa förslags slutliga granskning, så väl hos Regeringen, sorn hos Rikets Ständer.
Herr Friherre Cederström, Thure, har föreslagit, att Lag-Utskottet måtte inkomma till Rikets Ständer med project till allmänna arbets- och corrections-inrättningar samt fängelser i Riket, så att nya Lagen, då den Liefve antagen, kunde sättas i verket.
Med erinran, hurusom
Svenska folket af ålder varit vandt att sjelf förstå de lagar, det varit pligtigt alt lyda och sorn utgått ur dess egna seder och begrepp om rätt och billighet, samt hurusom dess representanter också alltid ansett för en dyrbar både rättighet och skyldighet, att endast på egen pröfning, egen öfvertygelse om verklig förbättring grunda de föränd i ingar i dessa lagar, som de antagit, har Herr Rosenblad, B., erkännande de mäns utmärkta insigter, erfarenhet och förljenster, hvilka utarbetat de nya lag-förslagen, dock, för det fall, att aucloriteten af namn skall bestämma afgörande!, hemställt, om icke bland dem, hvilka yttrat betänklighet mot desse lag-förslag, funnos personer, som också kunde anses utgöra en auctoritet.
Under åberopande af den granskning uta{ förslaget till Civil lag, hvari han, såsom Ledamot af Högsta Domstolen, deltagit, har Herr Stråle, N. W., dels, enär han ansåg frågan, huruvida de i samina förslag förekommande - Lag-TJlskollcls Tillåtande, AT.o tfa. 9 mande väsend tliga förändringar i gamla lagen voro anlaglige eller ej, först böra afgöras, då häraf berodde, om en total omarbetning al förslaget blefve nöd vändig, föreslagit att till en början denna fråga blefve vid innevarande Riksdag behandlad, och dels, enär nya lagar ej borde antagas, innan man vore förvissad om deras verkställbarhet och att man egde medel alt dem verkställa, samt enär, i fall man löre Criminal-Iag-förslagets pröfning -ville söka utbyta fästnings-fängelserne emot straff-fängelser, desse senare alltid måste blifva bättre och ändamålsenligare än de förre, ehvad resultat i öfrigt de nya straff-inrättningarne än kunde lemna, genom hvilket utbyte ock
Rikets fästningar skulle befrias från den vådliga belägenhet, att, vid försvaret mot yttre fiender, jemväl inom sig ega flender, tillika yttrat den åsigt, att, om man nu beslöte straff-fängelsers inrättande, så skulle detta, till nästa Riksmöte gifva en fullt tillförlitlig och säker ledning, huruvida Criminal-lag-förslaget kunde antagas eller huruvida förändringar deruti borde ske.