Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rösträtt vid elektorsval tillkommer, med de undantag som i 10 och 11 §§ stadgas, hvarje Svensk man, som fyllt tjuguett år och sedan minst ett år varit i valdistriktet mantalsskrifven, samt sednaste året erlagdt bevillning efter 2;dra artikeln. § 8.
Valbar till Elektor är, med de undantag som i 10 och 11 §§ stadgas, hvarje Svensk man, som fyllt tjugufem år och i valdistriktet är mantalsskrifven. § 9.
Riksdagsman för stad eiler stadsdistrikt är, med de undantag som i 10 och 11 §§ stadgas, hvarje Svensk man, som fyllt tjugufem år.
Valbar till Riksdagsman för landtdistrikt är, med ofvannämnde undantag, hvarje Svensk man, som fyllt tjugufem år och är mantalsskrifven inom det län, till hvilket distriktet hörer.
Den som till ledamot af Landstinget utsedd är, må ej till ledamot i Folktinget väljas. § 10.
Ej må rösträtt utöfvas af: a) gemenskapen vid rikets Landt- oek Sjöförsvar, dä den är i garnison förlagd elier till tjenstgöring sammandragen; b) lagstadt tjenstehjon; c) den som njuter understöd af Fattigvården; eller d) står under förmynderskap; eller e) sin egendom till borgenärers förnöjande afträdt och icke gitter visa, att han i laga ordning blifvit frän deras kraf befriad; elier f) genom laga kraftvunnen dom är för groft och vanfrejdande brott under framtiden ställd; eller g) icke minst under de tre sednast förflutna åren innehaft
Svensk medborgare rätt; elier h) står i främmande magts tjenst; eller i) eger medborgarerätt i främmande land. § 11.
Den, som genom laga kraftvunnen dom blifvit förklarad ovärdig medborgerligt förtroende, eller att föra andras talan eller att i rikets tjenst vidare nyttjas, elier blifvit för groft och vanfrejdande brott sakfälld, håfve sin rösträtt för alltid förverkat.
För socken å landet väljes en Elektor, der de röstegandes antal icke öfversliger 100; två, der antalet går öfver 100, men icke öfver 200; tre, der det går öfver 200, men icke öfver 300; och så vidare. 38 Konstitulions-Utskottels Memorial N:o il. § 13.
I siad väljes en Elektor för 50 röstegande och derunder; två, der antalet stiger öfver 50, men ej öfver 100; tre, der det går öfver 100, men ej öfver 150, och så vidare. § 14.
De tjenstemän, som mantalsskrifningar verkställa, skola, hvar i sin ort, inom Juni månads slut det år, dä lagtima riksdag skall sammanträda, till vederbörande
Kyrkoherde insända en efter sednaste mantalsskrifning, för hvarje socken uppgjord förteckning å alla dem, som enligt 7 § röstegande vid elektorsval äro.
Då den förteckning ankommit, som i föregående § omtalas, utfärde Kyrkoherden ofördröjligen kallelse till allmän stämma med samtlige röslegande, för att förteckningen granska, Före stämman skall under minst fjorton dagars tid förteckningen vid sockenkyrka tillhandahållas en hvar, som vill af densamma taga kännedom.
Vid stämman ege hvarje röstegande, att emot förteckningen framställa anmärkningar, hvilka, skola i protokoll antecknas och af Kyrkoherden samt fyra af de närvarande utsedde män pröfvas.
När granskningen blifvit fulländad, uppläses den rättade förteckningen och sedan den blifvit godkänd, bestämmes det antal Elektorer, som för socknen väljas skall.
Protokollet justeras, och så väl det som förteckningen, hvilken skall gälla såsom röstlängd vid blifvande elektorsval, underskrifves af Kyrkoherden, de ofvannämnde fyra män samt två andra af närvarande röstegande.
Val af Elektorer förrättas för socknen å landet af socknenämnd och för stad af stadsrätt, å den tid och ort, som af desse valförrättare utsättas och, pä sätt om andra allmänna påbud stadgadt är, offentligen kungöras. § 17.
Då elektorsval skall förrättas, varde hvarje röstegande uppropad i den ordning röstlängden honom upptager och afgifve uti sluten, enkel och oraärkt sedel sin röst på det antal af Elektorer, som för distriktet väljas skall.
Röstegande, som laga förfall styrker, ege i försegladt omslag röstsedel insända: dock må detta omslag icke brytas, derest det icke är försedt med tydlig, af insändaren sjelf undertecknad, så lydande påskrift: rUndertecknads röst till elektorsval i N.
N. den (datum och årtal).-?
och denna påskrifts rigtighet är af tvänne godkände män bestyrkt.
Röstsedel, som lyder på annat tal af män, än väljas skall, eller innehåller benämning, som origtig eller tvetydig är, eller uppgifver person, som ej valbar är, vare ogild. § 18.
Vill röstegande under valet emot annans behörighet att rösta göra anmärkning, som vid granskningsstämma icke förekommit; varde anmärkningen framställd, då den uppropas, hvilkens behörighet ifrågasättes; och pröfve valförrättarne anmärkningen, innan valet fortgår.
Annan anmärkning emot röstlängd må vid valförrättningen icke upptagas.
Konstitutions-Utskotlets Memorial N:o U. 59 § 19.
Efter slutad omröstning skola rösterna sammanräknas, och den eller de, som de fleste erhållit, till Elektorer nämnas.
Hafva flere undfått lika röstetal och är valet derigenom oafgjordt, blifve dem emellan genom lottning skiljdt.
Sedan Elektorer valde äro, skola, vid samma tillfälle och på samma sätt, lika många Suppleanter utses. § 20.
Fullmagter för Elektorer och Suppleanter skola vid valförrättningens slut genast utfärdas af sådan lydelse:
"Vid i dag anstäldt val till Elektor (Elektorer) för N. N. socken (stad), att deltaga i Riksdagsmannaval för nästinstundande lagtima riksdag, har till Elektor (förste Suppleant, andre Suppleant o. s. v.) blifvit utsedd N. N.; hvarå detta, i öfverensstäm melse med valprotokollet till bevis och fullmagt länder (ort och tid).«
Fullraagterna skola af valförrättarne undertecknas och de valde ofördröjligen tillställas.
Äro en eller flera af valförrättarne sjelfve till Elektorer eller Suppleanter valde, varde deras fullmagter underskrifne af lika många bland de öfrige, som 1 valet deltagit.
Valprotokoll och röstlängd må ofördröjligen insändas till stadsrätt eller domhafvande, som eger Riksdagsmannaval i distriktet förrätta. § 21.
Elektor eiler Suppleant fortfare i sin befattning, intill dess kallelse till nytt elektorsval för nästa lagtima riksdag blifvit utfärdad. § 22.
Riksdagsmannaval å landet skall förrättas af den domhafvande, till hvars domsaga valdistriktet hörer; omfattar distriktet flera domsagor eller delar af sådana, vare då den domhafvande inom distriktet valförrättare, hvilken embetet längst innehaft.
Valort och tiden för valets början skall af valförrättaren utsättas och, på sätt om andra allmänna påbud stadgadt är, offentligen kungöras. § 23.
Riksdagsmannaval för stad, som eget valdistrikt utgör, skall förrättas af stadsrätten derstädes; och för städer, som lill ett valdistrikt förenade äro, af stadsrätten i den stad, hvilken, på sätt i 3 § stadgas, till valort utsedd blifvit.
Valförrättare utsätte och läte i stad eller städer kungöra tiden för valets början och stället der det skall förrättas. § 24.
Vid valförrättningens början skola Elektorernas fullmagter granskas och dervid förekommande anmärkningar pröfvas och afgöras, i stad af stadsrätten, å landet af valförrättande domhafvanden jemte sex män, hvilka Elektorerne ibland sig välja; och gälle, dä skiljaktiga meningar uppstå, de flesta rösterna för beslut. § 25.
Hvarje Elektor, hvilkens fullmagt godkänd blifvit, skall, i den ordning han uppropas, till protokollet framlemna en valsedel, af följande lydelse: »Vid Riksdagsraannavalet den (datum och årtal) för (valdistrikt) röstar undertecknad på N. N. (Ort och datum).
(Underskrift).» 40 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o H. Sedan alla valsedlar blifvit afgifne, uppläsas de ljudligen, och antecknas så väl den väljandes som den valdes namn i valprotokollet.
Är Elektor borta, då lian första gång uppropas, varde nytt upprop anstäldt, sedan de öfrige röstat; den då ej är tillstädes håfve sin rösträtt vid det valet förlorat och Suppleant må nu, vid detta andra upprop, i hans ställe rösta. § 26.
I stad, som eger utse flera Riksdagsmän, skall valet ske för hela staden gemensamt och hvarje Elektors röstsedel upptaga så många namn, sorn talet på stadens Riksdagsmän är satt tili.
Är stad inom sammansatt valdistrikt så aflägsen från valort, att dess Elektorer icke skäligen kunna åläggas att vid valförrättningen tillstädes vara, hvilket de röstägande vid elektorsvalets början ege att pröfva och afgöra; ingifve då Elektorerna sina röstsedlar uti förseglade och med Elektorns namn påtecknade omslag till stadsrätten i den stad, för hvilken de valde blifvit, och åligge det denna stadsrätt att röstsedlarne i rättan lid insända till stadsrätten i valorten, hvarest de skola vid valförrättningen öppnas, sedan de tillstädesvarande Elektorerna sina röster afgifvit. § 27.
Den, som de flesta rösterna erhållit, vare till Riksdagsman vald.
Hafva flere erhållit lika många röster och valet derigenom är oafgjordt, skall dem emellan genom ny omröstning skiljas; skulle äfven då lika röstetal emellan två eller flera inträffa anställes lottning.
Sedan Riksdagsmannaval verkstäldt är, förrättas, vid samma tillfälle, på samma sätt och till samma antal, suppleantval. § 28.
Vid valförrättningens slut skola fullmagter för Riksdagsman och Suppleant genast utfärdas, af sådan lydelse: »Vid i dag anstäldt Riksdagsmannaval för l:sta (2, 3 o. s. v.) valdistriktet i N. N. län (för staden N. N. eller städerna N. N.) har till Riksdagsman (Suppleant) blifvit utvald N. N., hvarå detta till bevis och fullmagt länder.»
(Ort och tid ) Fullmagterna undertecknas i stad af stadsrätten, å landet af valförrättande domhafvanden och de sex i 22 § omtalade män, och skola de valde ofördröjligen tillställas. § 29.
Riksdagsmannaval skola öfver hela riket förrättas hvarje är dea 15 September eller, om Söndag inträffar, nästa söcknedag.
Elektorsval må icke ansiällas sednare än åtta dagar före Riksdagsmannavalet.
Kallelse till Riksdagsmannaval kungöres minst en månad, och till elektorsval minst fjorton dagar, innan de skola hållas. § 30.
All valrätt, såväi till Riksdagsman som till Elektor, utöfvas med enkel röst. § 31.
Öfver hvarje valförrättning skall protokoll föras och vid förrättningens slut justeras samt till bevis derom af minst tre röstegande påtecknas.
Varar förrättningen längre än en dag, varde protokollet för hvarje dag särskildt afslutadt och under skrifvet. Konstitutions-Utskottets Memorial N:o ii. 41 skrifvit.
Protokoll och öfrige handlingar, som till valförrättningen höra, skola förvara» af vederbörande domhafvande eller stadsrätt, § 32.
Såsom giltiga skäl för afsägelse frän riksdagsmanna-uppdrag gälle äfven, att den valde fyllt sextio år eller såsom Riksdagsman tre riksdagar bevistat.
Afgår någon elektor eller Riksdagsman, träde i hans ställe den suppleant, som efter röstetalet närmast är; och åligge honom, som för fall häfver, att detta ofördröjligen för valförrättaren styrka. § 33.
Är någon för flere valdistrikt till Riksdagsman utsedd, skall han ofördröjligen bestämma, för hvilket distrikt han vill kallelsen emottaga: och träde för annat distrikt, der han vald blifvit, suppleant i hans ställe. § 34.
Inträffar förfall äfven för suppleant eller för alla, der flere valde äro; dä skall nytt riksdagsmannaval förrättas, tili fyllande af de rum, som lediga blifvit. § 35.
Söker embets- eller tjensteman att, med lockande, tubbande eller hot, obehörigen verka pä val, som i denna lag omtalas; miste embetet eller tjensten.
Vid val må ej andra tillstädesvara, än de som i valet deltaga, samt den eller de embetsmän, som med förrättningen hafva befattning. § 38.
Riksdagsman, som icke i rätter tid vid riksdagen sig inställer, skall vara sitt dagtraktamente för den tid han uteblifver förlustig och, såvida laga förfall ej visas kan, tili Statsverket böta ett lika belopp. § 39.
Riksdagsman må, i utöfningen af sin riksdagsmanna-befattning, icke bindas af andra föreskrifter än Rikets Grundlagar. § 40.
Är någon med åtgärd vid röstlängds granskning eller valförrättning missnöjd, må han hos Konungens Befallningshafvande i valorten anföra besvär.
Klaganden må sedermera inom åtta dagar, efter det beslutet fattades, ingifva sina besvär tili Konungens Befallningshafvande, som genast infordrar vederbörandes förklaring inom dea för hvarje ort brukliga kortaste tid och, efter förklaringens inhändigande, sist inom nästa dags utgång sitt utslag i målet meddelar.
Den med Konungens Befallningshafvandes utslag missnöjd är, ege att, inom åtta dagar efter deraf erhållen del, till Konungens Befallningshafvande inlemna sina till Konungen ställde besvär, hvilka derefter af Konungens Befallningshafvande, jemte dess och vederbörandes förklaringar, till Konungen ofördröjligen insändas för att, i Dess Högsta Domstol, skyndsamt upptagas och afgöra®, Bih. lill R.
Prot. i859 f 1860. 3 Sami. 6 Baft. 6 42 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 12.
Ej må besvär, som ofvan sagde äro, anföras af annan än den, som i granskningsstämma eller val deltagit, eller vid val under omröstning varit, eller genom beslut, som vid gransknings-slämma eller val fattadt är. från utöfning af röst-rätt blifvit utesluten.
Riksdagsfullmägiige Erik Olsson från Örebro och Nils Fredrik Andersson från Östergötlands län instämde uti den af Lars Magnus Knutsson sålunda anmälda reservation.
Riksdagsfulimägtigen Erik Mallmin från Westmanlands län bartillkännagifvit, att han icke i Utskottet närvarit vid beslutets fattande.
Ank, till Exp.-Utsk. den 22 Mar» 1860,’ kl. 10 f.ja. Memorial till Rikets Ständer, med förslag till ändring i 52 § Regerings-Formen och 24 $ Riksdags-Ordningen, angående tillförordnande af Bonde-Ståndets Sekreterare.
1 afseende å Sekreteraren hos|Bonde-Ståndet innehåller Grundlagen bestämmelser, som icke gälla Sekreterarne hos de öfriga Stånden.
Sålunda stadgar 21 § Riksdagsordningen, dels att förstnämnde Sekreterare,'sorn bör ega vissa särskilda, der uppgifna egenskaper, skall af Konungen förordnas; dels att honom, utom de öfrige Stånds-sekreterarne tillhörande skyldigheter, åligger att biträda Talmannen vid målens behandlande och göra påminnelser, om något mot Grundlagen stridande skulle försökas; dels ock Konstitutions-Utshotlets Memorial N:o 12.
43 slutligen att, innan han sitt embete tillträder, en i sistnämnde § 2 moment intagen ed bbr af honom afläggas.
Då beslut, stridande mot Grundlagarne, lika litet hos Bonde-Ståndet, som hos de andra Stånden vore att befara, yttrade 1847—1848 årens riksdags Konstitutionsutskott den åsigten, att de, uti ofvannämnde Bonde-Ståndets Sekreterare ålagda skyldigheter, uttalade ändamål med det särskilda sättet för hans tillförordnande icke vidare vore af den magtpåliggande natur, att det ej kunde upphöra, och Bonde-Ståndet, hvilket i andra afseenden inträdt uti lika förhållanden med de andra Riks-Slånden, berättigas, att äfven uti ifrågavarande omständighet få åtnjuta samma rätt, som de sednare; i hvilket fall Grundlagen ej heller behöfde vidare innehålla bestämmande af några särskilda egenskaper, eller någon embetsed för Bonde-Ståndets Sekreterare, mer, än för Sekreterarne uti de andra Stånden; och framlade Utskottet för Rikets Ständer ett i öfverensstämmelse härmed upprättadt förslag till ändring i 52 § R.
F. och 24 § R. 0.
Detta förslag, som åter upptogs af Konstitutions-Utskottet vid 1853 och 1854 årens riksdag, blef väl vid båda tillfällena af samtliga Riks-Stånden godkändt, men förföll till följd af Kongl.
Maj:ts vägran att derå meddela sanktion.
Nu har inom Konstitutions-Utskottet en dess ledamot hemställt, det måtte samma förslag äfven vid denna riksdag till Rikets Ständers behandling öfverlemnas.
Vid den pröfning, som i anledning häraf egt rum, har Utskottet godkänt de utaf Konstitutionsutskottet vid 1847 och 1848 årens riksdag för förslaget anförda skäl; och då den omständigheten, att Kongl. Maj:t två särskilda gånger vägrat bifalla förslaget, destomindre bör, i Utskottets tanke, anses utgöra hinder för förslagets återupptagande, som denna vägran synes hufvudsakligen hafva grundat sig på den åsigt, att så länge Bonde-Ståndets nuvarande sammansättning oförändrad qvarstår, någon ändring uti ifrågavarande hänseende icke heller bör ega rum; men Utskottet, uti memorial N:o 11, afgifvit förslag till ändring uti Bonde-Ståndets sammansättning, genom inrymmande i detta
Stånd af flere hittills orepresenterade hemmansegare, samt ett bifall till en sådan ändring skulle häfva det hufvudsakligaste skälet mot Bonde-Ståndets berättigande alt sjelf utse sin Sekreterare ; har Utskottet ansett sig ega giltig anledning, att till Rikets Ständers grundlagsenliga behandling vördsamt framställa förslag om följande förändrade lydelse af ofvannämnde lagrum, hvarigenom, hvad särskildt beträffar 24 § Riksdagsordningen, det deruti befintliga 2:dra moment komme att utgå: 44 Konstitulions-Utskottets Memorial N:o 12.
Regeringsformen. § 52. (nuvarande lydelse).
Landtmarskalk och Talmän för Borgareoch Bonde-Stånden samt Sekreterare för Bonde-Ståndet utnämne Konungen.
Erkebiskop vare alltid Talman för Preste-Ståndet. (den föreslagna lydelsen).
Landtmarskalk oell Talmän för Borgareoch Bonde-Stånden utnämne Konungen.
Erkebiskop vare alltid Talman för Preste-Siåndet.
Riksdags-Ordnmgen. §24. 1:0.
Uti hvart Stånd skall vara en Sekreterare, som der före protokollen och ansvare för vården af ingifne handlingar, hos Ridderskapet och Adeln, Riddarbus-sekreteraren, hos Preste- och Borgare Stånden, de personer, hvarom de sjelfve öfverenskomma, samt hos BondeStändet en skicklig, lagfaren och i landthushållning en kunnig man af ofrälse stånd, den Konungen dertill förordne.
Hvarje Sekreterare tillhör, att allt det, sorn förefaller och besiutes, ordentligen och noggrant uppteckna och för Ståndet justera, samt då antingen hela Ståndet eller någon ledamot in pleno det fordrar, protokollet uppläsa, äfvensom i öfrigt alla protokoll, jemte utdragen deraf, underskrifva ; åliggande Sekreteraren för Bonde-Ståndet särskildt, att biträda Talmannen vid målens behandlande och göra påminnelser, om något mot Grundlagarne stridande skulle försökas; dock utan att i Ståndet eg a röst.
Stånd skall vara en Sekreterare, som der före protokollen och ansvare för vården af ingifne handlingar, hos Ridderskapet och Adeln, Riddarhus-sekreteraren, samt hos Preste-, Borgare- och BondeStånden, de personer, om hvilka de sjelfva öfverenskomma.
Hvarje Sekreterare tillhör, att allt det, som förefaller och besiutes, ordentligen och noggrant uppteckna och för Ståndet justera, samt, då antingen hela Ståndet eller någon ledamot in pleno det fordrar, protokollet uppläsa, äfvensom i öfrigt alla protokoll, jemte utdragen deraf, underskrifva.
Så väl Ståndens, som Utskottens Sekreterare, jemte den under riksdagar — förordne.
Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 12. 45 Så väl Ståndens, som Utskottens Sekreterare, jemte den under riksdagar biträdande nödiga betjeningen i Ståndens Kanslier samt Riksens Ständers Utskott, njute samma säkerhet med Riksdagsmän, och erhålie vid Riksdagens slut en efter göromålens vigt och mängd lämpad vedergällning af Statsmedlen, hvilken af Stats-Utskottet, efter öfverläggning med Landtmarskalken och Tal- ; männen, föreslås och, i sammanhang med den öfriga statsregleringen, af Rikets Ständer bestämmes.
Till nämnde betjening, hvilken af Stånden sjelfva tillsättes, räknas hos Ridderskapet och Adeln fyra Kanslister, i I Preste-Ståndet en Notarie och tvä Kanslister, i Borgare ståndet sammaledes, och i BondeStåndet tvä
Notarier och fyra Kanslister.
I hvartdera af Utskotten, för hvarje Division, en Kanslist, hvilken, jemte Sekreterarne, förordnas af Utskotten sjelfva, med undantag, som i 35 § finnes stadgadt.
Skulle i något Utskott en talrikare betjening oundgängligen (arfvas, anmäle Utskottet sådant hos Ståndens Plena, hvilka derom förordne. 2:o. Bonde-Stdndels Sekreterare ege atl, | förr än han sitt embete tillträder, följande Ed inför Stdndet aflägga: ”Jag N. N., utnämnd och förordnad, att vid detta allmänna riksmöte vara det Hedervärda Bondeståndets Sekreterare, lofvar och svär vid Gud och Hans Heliga Evangelium, atl jag vill och skall med all min förmdga iakttaga Konungamaglens och Riksens Ständers rättigheter, i öfverensstämmelse med den af Konung och Riksens Ständer till efterlefnad antagna Regeringsform af den 6 Juni 1809.
Jag skall ock ställa mig till ovilkorlig efterrättelse Rikets öfriga gällande Grund - (2:dra mörn. utgår.) 46 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 12. lagar, och ej till det Hedervärda BondeStåndets Protokoll, utan min uttryckliga anmärkning och reservation, föra eller föra låta, ännu mindre till expedierande befordra eller befordra låta något, som emot de gällande Grundlagar stridande är.
Äfven skall jag, vid Riksdags-ärendenas afgörande, med goda råd och underrättelser, samt upplysningar om hvars och ens lagliga rättigheter och skyldigheter, Ståndets Ledamöter tillhandagå, samt med all min förmåga söka att bringa dessa ärenden till ett med Grmdlagarne instämmande slut.
Delta allt lofvar jag att troligen hålla: så sanni mig Gud hjelpe till lif och själ T Stockholm den 38 Februari 1860.
Reservation: af Herr Friherre J. G• Paijkull. »Konungen har, såsom Utskottet riktigt anmärker, redan tvänne gånger ogillat enahanda vid föregående riksdagar framställda förslag till grundlagsändring.
De skäl, som härtill anförts, hafva varit: att Kongl. Maj:t ansåg det för Grundlagarnes helgd al synnerlig vigt, att de rättigheter, som deruti vore Konung och Ständer ömsesidigt tillerkända, orubbade bibehållas: alt Grundlagens nuvarande stadgande, det Konungen eger till Bonde-Ståndets Sekreterare vid hvarje riksdag förordna en skicklig, lagfaren och i landthushållning kunnig man, stod i väsendtligt samband med nämnde Riks-Stånds sammansättning och att, sä länge denna bibehålies oförändrad, någon rubbning ej heller borde ega rum i berörde stadgande, hvilket i sin tillämpning icke visat sig hafva för Ståndet medfört inskränkning i öfverläggningarnes frihet inom lagbestämda gränser eller någon annan olägenhet.
Dessa skäl hafva ännu, under oförändrade förhållanden, samma giltighet, ty att Utskottet uti Memorialet N:o 11 framlagt förslag om någon utvidgad valbarhet för inträde i Bonde-Ståndet, kan icke vara af någon inverkan, förr än det visat sig, huruvida sistnämnde förslag af Ständerna antages eller ej.
Vid innevarande riksdag blef ett dylik* KonstituUons-Utskottets Memorial N:o i2. 47 förslag af Bonde-Ståndet ogilladt och man kan ingalunda veta, om samma Stånd sä snart finner skäl att i detta hänseende ändra sina åsigter.
Äfven i den händelse att förslaget vinner bifall, kan möjligen vara tvifvelaktigt, huruvida derigenom tillräcklig anledning kunde uppstå för antagande af någon grundlagsändring rörande Sekreteraren: åtminstone torde man i detta afseende behöfva någon tids erfarenhet.
Jag anser således icke lämpligt att nu äter för Kongl. Maj:t framlägga till sanktion samma, redan tvänne gånger ogillade, förslag.
Om någon likhet
Stånden emellan i afseende pä Sekreterarens tillsättning kunde anses nödig, skulle jag för min del icke tveka alt åt Kongl. Maj:t öfverlemna rättighe ten att tillsätta Sekreterare i alla Stånd.
Konstitutiom-IJtokoitets Memorial N:o 13. 1 JW 18.
Ank. till Exp.-Utsk. den 20 April 1860, kl. 10 f. m.
Memorial till Rikets Ständer, med förslag till ändring i 11 och 12 §§ Regerings-Formen, angående Siats-Rådets hörande öfver förbund med främmande magter.
Regerings-Formen har strängt vidhållit den grundsatsen, att Konungen icke må utan Rådgifvarnes hörande fatta beslut i något allmänt ärende.
Med samma sorgfällighet Grundlagen förbehåller Konungen ensam beslutanderätten, söker den äfven att till ansvarighet för besluten binda Rädgifvarne.
Den stadgar derföre, att uti alla mål Konungen skall inhemta råd och upplysningar af Stats-Rådet.
Huruvida samtlige eller endast en del* af Stats-Rådets ledamöter böra höras, beror i allmänhet, ehuru med vissa undantag, pä ärendenas större eller mindre vigt och betydenhet.
Sä stadgar 8 g, att Stats-Rådets samtlige ledamöter, der de icke laga förfall ega, skola öfvervara alla mål af synnerlig vigt och omfattning, som i StatsRådet förekomma och rikets allmänna styrelse röra; men att i andra mål Konungen må fatta beslut, derest tre af Stats-Räden, jemte vederbörande Föredragande, tillstädes äro.
Ifrån denna allmänna regel göres undantag för kommando- och ministeriela mål.
I afseende ä dessa sednare, innehåller 11 g, att Konungen må låta bereda och handhafva dem „på det sätt, honom lämpligast synes; och tillhör det Ståts-Ministern för Utrikes Ärendena, att dessa mål inför Konungen föredraga och anmäla, i närvaro af någon annan Stats-Rådets ledamot.