Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer fastställde reglering af Rikets Penriinge-Väsende, numera blifvit af samtlige Respective RiksStånden gilladt, den uti 8 punkten af samma Förslag meddeldte föreskrift, angående behållningen af influtne
Diskont-medel, sorn vid hvarje års slut skall från Riksgälds-Contoiret till Ban. ien aflemna®, måtte tilläggas j. mom. i 3:e Af. Stats- och Banco-Utskottens 1etiinkanden.
3043 delningen och detta moment kommer att lyda sålunda; 1. mom.
Hvad som erfordras till Götha Canal- Bolags- Malmö, och Götheborgs Disqonters utredning, pä det sätt och i den ordning nu stadgadt blifvit, förskjutas af Banken; hvaremot, efter hvarje urs utgång, till
Banken aflemnns den vid artis slut varande behållning af Filial-Disconternes medel, stim består uti Banco- eller Riksgälds - Sedlar, blott med afdrag af hvad till desse
Disconters redan förfallne Skulders betalande mäste Italius i beredskap samt till aflöning och andre omkostnaders bestridande anses kunna erfordras; kommandes ordentlig Liqvidation emellan Banken och Riksgälds- Contairet häröfver, ätt för hvarje är upprättas, Emot den uti 2 mom• af 3:eAfdeln. före- • slagne prpescriptions tiden, inom hvilken Discont, fordringar till liqvid böra inlemnas, har en värd Redan 01 af Högloft, Ridderskapet och Adeln anmärkt, att vanlig års-proclama, vore meta lämplig.
Då det vore Riksgälds-Gontoiret, men icke Sjelfva Discont-Bolagen, sotn hos vederbörliga Rådstufvu Rätter skulle begära års proclamata, tyckes det vara mera förenligt med vanliga bruket, när fråga är om praascriptions-lid för sådane papper, hvilka för allmän räkning skola liqvideras. att pragscriptions tiden af Kongl, Majit i Nåder utsattes och kungöres.
I anledning af 3 mom. är anmärkt, att föremålen för Utrednings Contoirens verksamhet icke skola vara bestämde.
Förenade Utskotten få till svar härå yttra, att, när uti nyssnämnde moment sages, det Lån. tagare må äga frihet att tili Utrednings Gontoi. 5 044 Stats- och Banco-Utskottens Betänkanden. ren uppgifva sina Gmsättnings-Reversal, jemte livad i Capita' afbetalning och ränta skall erläggas, sä foijer häraf, att Ufredr.ings-Contoiren icke fä vägra att desse Handlingar och^ Penningar emottaga; men huru Utrednings - Contoiren hl freed skola förfara ellsr sköta de uppdrag, Herrar
Fullmägtige finna nödigt att lemna dem, $?ad?nt hafva Förenade Utskotten ansett icke kunna blifva föremål för stadganden i ett .Reglemente for Herrar Fuiirnägfige' i Riksgälds-jCon* toiret, under hvilkas lydno' och inseende Utrednings-Contoiren äro stal ide.
Att instruera Utrednings- Contoiren, blir Herrar Fulimägtiges omsorg, likasom att begagna Utrednings •
Contoirens biträde, när det kan tarfva*.
Ridderskapet och Aden oc!i en värd Ledamot af Vällofl. Borgare-Ståndet hafva yrkat, att i Götheborg borde vara 2:ne Utrednings-Contoir, det ena för Götha Canal Bolags-Discont, och det andra för Götheborgs Discont.
Men härtill kunna Förenade Utskotten icke finna någon gällande anledning, då Utskotten äro öfvertygade, att ett enda Contoir skall ganska väl kunna medhinna skötandet af de göromål, som kunna förefalla, Med anledning af 4 mom., hafva åtskilige värde Ledamöter af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Vallöf]. Borgare-Ståndet yrkat, att en Revision bör föregå Handlingarnes aflernnande, hvarvid en och annan af desse Ledamöter tillagt, att Förvaltarne derefter borde erhålla fullständig decharge.
Stats- och Banka-Utskotlens Betänkanden. 2Ö45'
Förenade Utskotten, som funnit detta vara i sin ordning, tillstyrka, i följd häraf, att Herrar Fullmagtige fa sig uppdraget, att låta en sådan Revision af innevarande års Räkenskaper och Förvaltning, så fort ske kan, genom dertilL af Herrar Fullmägtige utsedde personer förrätta; och att, derest något af betydenhet icke skulle vara att anmärka, meddela vederbörande Directioner Decharge.
Stän* der bifalles, torde föreskrift härom böra införas uti ett serskildt moment, sorn då bör blifva det 3:dje och komma att lyda, som följer: 3. mom.
Sä fort ske kan, täta Fullmagtige genom dertill af Fullmägtige utsedde Revisorer gran« ska och öfverse samtlige Filial-Disconternes Förvaltning och Räkenskaper för innevarande är 1 81 8; och, derest något af betydenhet icke skulle vara att anmärka, äga Fullmägtige, att, ä Riksens Ständers vagnar, Directionerne Decharge meddela.
De följande Momenter erhålla i följd häraf ny numerering, så att det som varit 3 mom. blir 4 o. s. v. I anledning af det tillkomne nya momentet, bör uti det blifvande 5;te momentet ett litet tillägg göras, och detta moment komma att lyda sålunda : 5 mom.
”Efter det den uti 3 mom. omförmälda Revision för sig gatt, böra Discont -Verkens Cassa- behållningar, Län - Documenter samt Böcker, Räkenskaper, Protocull och Handlingar, efter ordentlige in duplo upprättade Inventerings-Instrument, af Directeurerne öfver Discont-Inriittningarne till Föreståndarns af Utrednings-Contoiren aflemnas; ankom - 2o/J 6 Stuts- och Banco-Utskottens Belänknnden. mande der pd Fullmiigtige att sä val bestämma tiden dertill, suni hvad i öfrigt skall iakttagas.
Stockholm den 6 Julli 1S18.
N:r 342.
Ständers Förstärkta Stats* Utskotts Memorial, angående Riksens Ständers Revisorers rätt, att indraga Creditivet å Ranken för Allmänna Ma* gazins Inrättningen» G^erloin Protocolls-Utdrag af den 2 och 4 i i denna månad hafva Resfiective Riks-Si anderi till afgörande utaf Förstärkta Siats-Uiskottet öfverlemna! den, i sammanhang med Regleringen af grunderne för allmänna Magasins Inrättningens Styrelse och Förvaltning, fotekomne feiga, hvaruti 2ine Stånd slädnät uti olika beslut med de andra 2:ne, huruvida Riksens- Ständers till granskning af Stats- Banco- och RiksgäldsVerkens Räkenskaper utsedde Revisorer äga rätt. att, i händelse af befinnande uppenbara öfverträdelser af grunderne för dispositionen af de för denna Inrättning bestämde Creditiv å Banken, låta till halfva beloppet inhibera dessa Creditiv; och har Förstärkta Stats-Utskottet, vid sammanträde denne dag, verkstäldt votering öfver följande af Stats - Utskottet
Uppgifne propositioner:
Den, som bifaller att frågan om rättighet för Riksens Ständers till granskning af Stats.
JBanco- och Riksgälds-Verken* Räkenskaper för* Stiits-Utskottets Betänkan den. 2047 ordnade Revisorer, att inhibera hälften af Creditiven å Banken för Allmänna Magazins-Inrättningen, må, enligt Stats-Utskottets Utlåtande af den 23 nasti.
Juni, förfalla, voterar Ja; den det ej vill, Nej, Vinner Nej Sa kommer åter att antagas hvad Stats-Utskottet i Betänkande angående grunderne för Almänna Magazins Inrättningens Styrelse och Förvaltning af den 23 Sisth Maj föreslagit i frågan rörande rättighet för Riksens Ständers be. malte Revisorer att, i händelse af befinnande uppenbara öfverträdelser af grunderne för dispositionen af de för denna Inrättning bestäm-' de Creditiv å Banken, låta till halfva beloppet inhibera desse
Creditiv med iakttagande för öfrigt af hvad närmare härom är föreskrifva.
Voteringen har utfallit med 5g Ja och 60 Nej; och, då altså Nej vunnit, är följaktligen antaget hvad Stats-Uiskottet i Betänkande angående grunderne för Allmänna Magazins-Inrättningens Styrelse och Förvaltning af den 23 sisth
Maj föreslagit i frågan rörande rättighet för R iksens Ständers ofvanbemalte Revisorer, att, i händelse af befinnande uppenbara öfverträdelser af grunderne för dispositionen al de för denna Inrättning bestämde Creditiv å Ban. ken, låta till halfva beloppet inhibera desse Creditiv med iagttagande för öfrigt af hvad härom närmare är föreskrifvit.
Hvilket Förstärkta Stais-Uukotlet får vördsam!igen anmäla.
Stockholm den 7 Juli 1818, 8048 Stats Utstöttets Betänkanden; N:r 343.
Stunders Förstärkta Statsutskott s Memorial, angående Riksens Ständers Revisorers rätt, att indraga Creditivet å Banken jör Manujadur•
Discontfonden.
T„t afgörande utaf Förstärkta Stais-Utskottet hafva Riksens Högloft.
Ständer, genom Protocolls-Utdrag den ss och 4 i denne månad, öfveriemnat den, i afseende å Manufactur-DiscontFondens disposition, förekomne fråga om rättighet för Riksens Ständers tiil granskning af Stats- Banco- och RiksGäldsVerkens Räkenska* per förordnade Revisorer, att, i händelse de skulle finna föreskrifterne rörande Fonden* förvaltning öfverträdde, låta indraga det ytterligare Creditiv å Banken, som vid denne Riksdag bestämmes; tui hvilken fråga $:ne af de Respective Riks Stånden, stadnat i olika beslut med de andra sine.
Förstärkta Stats-Utskottet har i anledning häraf vid sammanträde denne dag, i den ordning som med Grund-Lagarnes föreskrift instämmer, röstat öfver följande af Stats-Utskottet föreslagne Propositioner:
Den, sorn bifaller hvad Stats-Utskottet uti afgifne Utlåtanden af den 13 sisth Maj och den jg derpå följande Junti angående ManufacturDiscont-Fonden, föreslagit, i fråga om Riksén* Ständers till granskning af Stats- Banco- och Riks-Gälds-Verkens Räkenskaper förordnade Revisorers rätt, att, i händelse de för Fondens Stats-Utskottets Betänkandenl förvaltning föreskrifne grunder icke följas, indraga det ytterligare Creditiv å Banken, för nämnde Discont-Inrättning, som vid denna Riksdag Fastställes, voterar Ja; den det ej vill
Nej; Vinner Nej; så kommer något vilkor af sadan rättighet för Re.visorerne icke att fästas vid anslåendet af omförmäldte Creditiv.
Efter Voterings-Sedlarnes öppnande, hafva befunnits 75 Ja och 43 Nej, hvarjemte en Voj terings-Sedel såsom dubbel blifvit Casserad:
Och då Ja, altså vunnit, så är följaktligen bifallet hvad Stats-Utskottet uti afgifne Utlåtanden af den 13 sisth Maj och den 19 derpåföljde Juni angående Manufaktur-Discont Fonden , föreslagit i fråga cm Riksens Ständers till granskning af Stats- Banco-och Riksgälds-Verkets Räkenskaper förordnade Revisorers rätt, att, i händelse de för Fondens förvaltning föreskrifne grunder icke följas, indraga det ytter]igare Creditiv å Banken för nämnde Discont-Inrättning, sorn vid denne Riksdag fastställes : Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet får vördsamligen anmäla.
Stockholm den 7 Juli 1818* N:r 344-'
Ständers Förstärkta Statsutskotts Memorial angående en förnyad Tulltaxa.
I följd af erhållne
Remisser från samtelige RiksStånden har förstärkta Stats Utskottet, likmätigt Bihang till Riks.St.
Fröt. 1S17 - zsi$. s“»‘t N:r aj7. *;f. 2050 Stats-Utskottets Betänk anil en.
Grund-Eagarnes föreskrift, till afgörande företagit de frågor i afseende på grunderne för en förnyad Tull-Taxa^ hvaruti Riks-Stånden stannat i olika beslut, samt verkstä lt votering öfver följande af Be vill nings-Utskottet föreslagne propositioner: i sta Voteringen.
Den, som vill , på sätt Högloft Ridderskapét och Adeln, Högvördige Prästé-Ståndet samt Hedervärda Bonde - St åndet bifallit och Bevillhings-Utskottet i dess Betänkande föreslagit, att enligt i sto Punkten.- alla varor af hvad namn och beskaffenhet som hälst , frambragte inom Sverige, af Svenska rudhnaterier, genom Svensk mans arbete och konstflit, äfvensom alla af utländska rudimaterie! inom Sverige förädlade Varor, må fritt utföras, när det sker med helfritt Rjrtyg, mot'erläggande hälst af Recognitions-afgift, men, när skäl finnes för handen, att derutöfver en sådan utgift öka, inot erläggande af Export- Tull, hvilken dock i allmänhet ej får öfverstiga Fern Procent af den till Export anmälte, varans värde och icke ökas för någon Svensk
Product till iner än dubbelt vid export med främmande Skepp; dock med iakttagande deraf, att denne Tull-afgift i intet fall, så vida sådant möjligen kunde inträffa, när den efter varans verkeliga försäljnings-värde kommer att bestämma», må för utgående Varor förhöjas öfver det belopp 1816 års Tull - Taxa föreskrifver: att den således till vissa Procent utgående Export - Tullen bur beräknas efter varans verklig* förhöjningsvärde efter derföre serskildt uppgjorde grunder: att, om exporten »ker med Sials-Vtskottets Betunkanden.
2051 Svensk hel- eller half klink el'er ock med utländskt Skepp, bör
Tullen erläggas i lika förhållande till den fastställde Procenten, som röjande Export med utländske
Fartyg ofvanför® är stadgadt, och att alla Varor, sorn i hittills gallurtde Tull - Taxa endast äro med Recognitions-afgift belagde eller åtnjuta andra friheter, böra vid samina fördelar bibehållas; enligt 3.djé Punkten.• att Riksens Höglofl.
Ständer i underdånighet öfverlemna till Kongl. Majit att till ersättning för den brist, sorn genom
Tullens nedsättning möjligen kan uppstå, intill nästa Riksdag förändra Sjö-Tulls-afgifterne på alla inkommande varor i öfverensstämmelse med hvad Kongl.
Majit Sjelf i Nåder finner lämpligt: enligt 4 de Punkten.- att alla härmed i sammanhang stående reglementariska föreskrifter, komma af Kongl. Maj:t i Nåder att bestämmas med fästadt afseende derå, att, då Tullen å både utgående och inkommande Varor bör beräknas till en viss Procent af varans Verkliga värde, någon åtgärd vidtages till bestämmande af detta värde, så att detsamma ej, på sätt hittills i visse fall skedt, må af Gods-ägarens uppgift bero, hvilket ändamål förmodas säkrast kunna vinnas 0111 Mäklare, eller, der sådane ej finnas, Magistraterne åläggas, att hvaaje halft år till Tullstyre sen insända betyg öfver försålde varors värden vid försäljnings - tillfällen , antingen innan förtullning ännu ägt rum eller ock med afdrag af erlagd Tull eller andre omkostnader, och genom hvilken anstalt Tull - Styrelsen kommer i tillfälle att årligen före Skeppningen beräkna va* rornes medelvärden för hela Riket, och, i lian - ja052 Stats-Vtskoltets Betänkanderti delse behofvet fordrar, förordna om någon ge* norn förändrade omständigheter nödig befunnen ändring i Tull-värdet å varor bör äga rum: enligt 6.te Punktm: att, ehuru den möjliga bristen i Stats-Suminan sannolikt b ifver fylld så •val genom det ökade Tullvärdet, sorn genom förhöjningen å inkommande Tullen, må icke desto mindre, till Stats-Verkets ytterligare säkerhet, åt Kgl. Maj:t öfverlemnas, att, i öfverensstämmelse med reciprocitets - grunder, lämpa Författningarne af Skepps-umgälderne å andra Nationers Fartyg i förhållande till den större eller mindre börda Svenska Fartyg måste i Utländska Hamnar vidkännas; och enligt y:de Punkten: att, då den till utarbetande föreslagne Tull-Taxa ej torde så hastigt hinnas färdig, böra Riksens Höglofl.
Nådig stadfästelse och blifvit till efterlefnad påbjuden, 1816 års Tull-Taxa å utgående varor ina, utan någon slags förhöjning, i allt hvad den upptager tjena till eftenätielse, och således Kongl.
Förordningen af den 29 Jai.uarii 1817 orri Tullen å Jern genast i Nåder upphäfvas; voterar Ja; den detta ej vill, Nej; vinner Nej; så kommer, på sätt Vällofl.
Borgare-Ståndet heslum, Riksens Höglofl.
Ständer, att till'Kongl.
Majit i underdånighet öfverlemna: 10 Att intill nästkommande Riksdag vidtaga förändringar i Export-Tullen, ej allenast med förbehåll att nämnde Tull ej må kunna förhöjas utöfver hvad 1816 års Tull-Taxa föreskrifver, utan äfven med underdånig anhållan, att hvad Kongl. Stats-Utskottets BetänkanderiI j 05 5 Förordningen den 19 Januarii 1817 rörande Tull å Stångjern stadgar], må till all kraft och verkan upphöra, hvarjemte skäligt afseende ntå hafvas (ill nedsättning i Tull-afgifterne å vissa rå-ämnen, såsom Kalk och Skogs-producter, så att Kongl. Maj:t vid reglerandet häraf må täckas taga i betraktande så väl loca'a förhållan. dm, som reciprocitet mot Utländske Regeringars Tull-Författningar: 2:0
Att under samma tid bestämma de förändringar i Import Tullen, hvilka kunna finnas vara med Rikets Allmänna Ekonomiska ställning och fördelar öfverensstämmande: och 3:0
Att i enlighet med reciprocitets - grunder lämpa Förfat tningarne och fastställa Skepps-umgälderne å andra Nationers Fartyg i förhållande till den större eller min. dre börda Svenska Fartyg måste i Utländska Hamnar vidkännas; till följd hvaraf hvad Bevillnings-Utskottet föreslagit rörande ej mindre förändring i sättet att bestämma varu-värdet än den nu varande Tull-Taxans efterlefnad, intill dess den till upprättande föreslagne hunnit till efterrättelse meddelas, kommer att alldeles förfalla.
Desse Propositioner hafva blifvit besvara-' ide med 84 Ja och 35 Nej.
Och, sorn Ja alltså vunnit, är följakteligen bifallet det här ofvan i alternativet upptagne Bevillnings - Utskottets förslag, sorn af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, Högvördige Präste-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet gillats. 2 :dra Voterings - Frägan.
Den, som vill, att, på sätt af 3:116
Riksstånd blifvit faststäldt, alla i Sverige byggd© 2054 Stnts-Utskottets Betäkanilen.
Skepp oell Fartyg) sorn till Utländningen försäljas, må, tili Skepps-Byggériernes uppmuntran, under 3 års tid från försäljningen, njuta, i afseende på utgående Tullen, samma helfrihet, sorn Svenska Fartyg tillkommer, voterar Ja5 den det ej vill, Nej; vinner Nej; så kommer, enligt Vallöf], Borgare-Ståndets beslut, i afseende på Tull umgälderne af Svenska Fartyg, sålde till utländsk man, att förblifva vid hvad Författningarne nu derom föreskrifva.
Ja vunnit, samt första alternativet häraf, innefattande 3me RiksStånds beslut, alltså är bifallet. 3 dje Voterings - Fr agan.
Den, sorn vill, i enlighet med hvad Bsvillnings - Utskottet föreslagit och jute Riksstånd godkänt, att fullständiga Specialer skola hvarje år upprättas, hvarvid i de hittills brukligaså kallade Persedel-Sammandragen, utom redan varande, serskildte Columner böra utvisa så väl Tullvärdet sorn inkomsten af inkommande och inkomsten af utgående varor, ineller utförde f)å Svenska F'artyg eller sådana som med dem äga lika rättighet; äfvensom att dylik uppgift bör upprättas öfver hvad som influtit af varor, förde på främmande Fartyg, voterar Ja; den det ej viii, Nej; vinner Nej; så kommer upprättandet af sådane detaillerade uppgifter icke att ovilkorligen föreskrifvas, utan, på sättVällofl. Borgare-Ståndet antagit, så Tidt möjligt är, verkställas. S:ats-Utskottets Betänkandeni *°5 5 Efter Voterings-sedlarnes öppnande hafva befunnits 89 Ja och 30 Nej, och, som Ja al t* så vunnit, är i följd deraf första alternativet, eiler Bevillnings-Utskottets af 3:ne Riks-Stånd gillade Förslag, bifallet; — Hvilket allt Förstärkta Stats-Utskottet får vördsamligen anmäla.
Stockholm den 7 Julli 1818- N:r 345* Riksens Högloft.
Stiinclers Förstärkta Statsutskotts Memorial angående Bevillnings-afgiften för Consumtion och Öfverflöd.
•Samtlige Riks-Stånden hafva genom ProtocollsUtdrag af den 4 och 7 i denna månad till Förstärkta Stats - Utskottet öfverlemnat alt afgöra den fråga, rörande Bevillnings-Utskottets alternativa förslag i 3 Ari. af Bevillnings-Förordningen om afgift för Consumtion och Öfverflöd, hvaruti Stånden stadnat uti o ika beslut ; Och har Förstärkta Stats-Utskottet, i följd häraf, anställt omröstning öfver de af Bevillnings - Utskottet uppgifne voterings-propositionerne, så lydande:
Den, som bifaller j;sta alternativet af Bevillniugs-Uiskof tets den 25 sisth Junii ingifrie Förslag till lil Art. i blifvande BevillningsStadgan, angående Consumtion och Öfverflöd, och att således inga afgifter för Tobaks förbrukning uti densamma skola inflyta, voterar Ja; den det ej vill Nej; vinner Nej ; Stats-ZJtsiottets Betänkande.' kommer ofvannämnde lil Art# att blifva sådan som andra alternativet i berörde
Förslag innehåller oda i följe deraf afgift för Tobaks nyttjande att äfven äga rum, Vid denna omröstning hafva befunnits 53 Ja och 66
Nej; och, som Nej alltså vunnit, kommer ofvannämnde lil Art. att blifva sådan som 2:dra alternativet i berörde Förslag innehåller, oell i följd deraf afgift för Tobaks nyttjande att äfven äga rum:
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande, angående Herr Munck af Rosenschölds Memorial_ och anslag af medel till Löner för Ledamot er ne i den Commité , som skall utarbeta 11 orsing till öfverflödige Embetens och Tjensters indragning och en förbättrad arbels-method.
'Jrenom Protocoils - Utdrag af den 29 i näst* ledne månad har Höglofl.
Ridderskapet och Adeln till Stats-Utskottet remitterat Herr Munck af Rosenschölds gjorde Motion, att, sedan RiksStånden beslutit nedsättande af en Commité,' sorn skall utarbeta en plan till öfverflödige Em: hetens och Tjensters indragning samt en förbättrad arbets-method vid de Publike Verken^ och för detta ändamål äfven sammandraga och Stats- Utskottets Betankanden.
2057 redigera alla Stats - Ekonomiske Författningar, det måtte ett lämpligt arfvode, svarande mot det som den redan för flere år sedan nedsatte Lag Commitéen uppbär, anslås för de blifvande Eedamöterne af denna Commilée.
I anledning häraf får Stats-Utskottet upplysa, att Riksens Ständer vid 1812 års Riksdag till bestridande af nödige kostnader i och för den Commité, om hvars tillförordnande 1 ofvanberörde ändamål Riksens Ständer då i underdånighet anhöllo, anslogo en Summa af 3000 R:dr årligen, hvilken ännu finnes qvarstående på Allmänna Indragnings - Staten , med förklarande derjemte, att, i fall denne Summa funnes otillräcklig, Kongl.
Majt i Nåder täcktes- utaf Öfverskotterne på Stats-Verkets Inkomster, låta förskjuta det som derutöfver kunde erfordras.
Då det nu beror af Kongl. Majus Nådiga hepröfvande, huru den ifrågavarande Commitéen. må komma att organiseras, samt, derest sådant skulle ske i enlighet med Riksens Ständers derom vid sista Riksdagen yttrade underdåniga önskan, sålunda, att Commitéen sammansättes utaf Embetsmän, hvilka med Löner å Stat äro försedde, jemte visse Deputerade af Riksens Ständers Fullmäktige i Ranken och RiksgäldsContoiret, hvilka, för deras befattningar, likaledes njuta arfvoden; så anser Stats-Utskottet för närvarande något vidare anslag af medel till desse
Ledamöters afiönande och öfrige förefallande kostnader såsom skrif-materialer och trycknings - kostnader m. in. ej erfordras, utan allenast, att det, såsom berördf är, härtill afsatte beloppet för behofven upplåtes, med samma 2®58 Stats Utskottets Betänkanden. rättighet för Kongl.
Majit derjemte, som år 1812 bestämdes, au derutöfver af Öfverskott å Stats-Iritraderne, låta förskjuta hvad sorn kari finnas för ändamålet nödigt; Hvilket vordsarnligen underställes Riksens Höglofl.
Ständers beptol vande.
Stockholm den g Julii 1818.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid dess yttrande, angående PensionsStats reglerande för Högstsalig Hennes Maj:t Enke-Drottningens Hoj-Stat* H öglofl.
Ridderskapet och Adeln har, i anledning af derstädes gjorde • anmärkningar , till Stats - Utskottet återremitterat målet, angående Kongl.
Maj;ts Nådiga Proposition, om medels anslående till Pensioner för Högstsalig Hennes Maj t Enke - Drottningens plof-Stat; hvarjemte Hedervärda Bonde-Ståndet, med bifall li l hvad Utskottet föreslagit, likväl tillagt den underdåniga önskan, att Kongl. Majit täcktes vid regeringen af nämnde Pensions-Stat i Nåder tillse, au afven den ringare Betjeningen varder, utan afseende på viss ålder och tjenstetid, efter billighet ihågkommen.
I anledning häraf har Utskottet till förnyad handläggning upptagit detta ärende och får dess ytterligare utlåtande deruti nu afgifva. * Stats-lJtskottets Betänkandenl 2059 Kongl. Majit hade i Dess Nådiga Proposition äskat, at.t Riksens Ständer, till Pensioner för Högstsalig Hennes Majit Enke - Drottningens HofStat, mätte anslå en Summa af 16,666 Ridr 32 sk. att efter Kongl. Majus
Nådiga pröfning och förordnande fordelas och användas utan något bestämmande af grunder elier vilkor dervid utaf Riksens Ständer; Och StatsUtskottet tillstyrkte väl ock Riksens Höglofl.
Ständer, att uppföra nämnde Summa tili Kongl. Majits
Nådiga disposition; men trodde sig tillika höra föreslå, alt samma grunder, sorn vid denna Riksdag blifvit lagde för Pensionernes beviljande åt den del af Kongl. Hof- Staten, 80m tillhörde Högstsalig
Konungens uppvaktning, måtte antagas äfven för de ifrågavarande till en och samma Kongl, Hof - Stat förut hörande Personer, och att åter för dem, sorn tillkommit vid den nyligen reglerade Hof-Staten för Hennes Majit Enke-D-rottningen, måtte tillämpas nämnde grunder, så vidt det med billighet och rättvisa kunde förenas i jemförelse mot dem, som förut tillhrägt en längre tid i tjenst vid de Kongl. Hofven.
Rulderskapet och Adeln erindradt hufvudsakligen: att, med tillämpning af de upodragne grunderne, skulle Pensionstagarne komma att till |:delar blifva i saknad af sådan förmån, emedan bland dem knapt någon lärer finnas, som ej har serskild
Lön; men att det likväl vore en skyldig gärd af tacksamhet mot Högstsalig Hennes Majit Enke - Drottningens minne, att, på sätt Kongl. Majit i Nåder äskat, anslå Summan utan alla vilkor till Des* jo6o Stats-TJtsiottets Betiinianden.