Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:ts disposition anvisa ett årligt anslag ä enahanda belopp, som vid sistlidne riksdag, eller 150,000 R:dr Runt, och således för åren 1861, 1862 och 1863 tillsammans 450,000 R:dr, deraf 50,000 R:dr årligen böra, utom den andel af det öfriga årsarisla get, som, efter hittills tillämpade grunder, å Rikets 4 nordligaste län belöper, till vägars anläggning och förbättrande inom nämnde landskaper uteslutande användas.
Bland de arbetsföretag, hvilka Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader ansett höra genom särskildt anslag till visst bestämdt belopp understödjas, finnes i Bih. till B.
Fröt. 1859 fr 1860. 10 Sami. 1 Afd. 2 Band. 12 90 Expeditions-Utskottets Förslag till anderd.
Skrifvelse IS.-o 168.
Styrelsens ofvan omförniälda generalförslag i forsla klassen uppförd en väganläggning från Storbacken i Oj rar-Luleå säcken genom Jockmocks kyrkoby till sjön Waikijaur; och har E. K.
Majit i den nådiga Proposilioneu om Statsverkets tillstånd och behof äskat all för della förelags utförande mätte af Rikets Ständer anslås en summa af 40,000 R:dr R:mt.
Efter tagen kännedom af de tdl detta ärende hörande handlingar, hafva Rikets Ständer, pä grund af hvad vederbörande embelsmyndigheler härvid upplyst och vitsordat, och i betraktande af den ifrågavarande ortens behof af farbar väg till sjökusten samt det af den föreslagna kommunikationen ostridigt härflytande gagn äfvensom innevånarnes i orten oförmåga alt af egna medel bestrida de för förelagets utförande erforderliga kostnader, funnit sig böra, med bifall till E. K.
Majlis nådiga framställning, lör anläggning af väg emellan Storbacken i Olver-Luleä socken oell sjön Waikijaur, bevilja ett särskildt statsanslag af 40,000 R:dr Runt, att utgå på samma sätt och under de allmänna vilkor och förbehåll, som för dylika statsbidrag blifvit vid innevarande riksdag stadgade.
Såsom bidrag till utförande af en brobyggnad öfver Lmeå eif, har E. K.
Majit i den nådiga Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof al Rikets Ständer äskat en summa af 82,500 R:dr R:tnl, deraf en tredjedel eller 27.500
R:dr alt utgå såsom anslag ulan återbelalningsskyldighet, samt tvåtredjedelar eller 55,000 Ridr i egenskap af lån ; varande i samma ämne jemväl inom Riks-Stånden särskilta förslag framställda af ungefär enahanda innehåll.
Rikets Ständer, som erhållit del af de delta ärende rörande handlingar, hafva, lika med vederbörande embelsinyndigheter, ansett ifrågavarande, icke allenast för den närmast omgi(vande orten utan äfven för landel i allmänhet i flere hänseenden vigtiga och angelägna brobyggnadslöretag böra genom dertill beviljadt bidrag af allmänna medel befordras lill verkställighet, och derföre, i öfverensstämmelse med hvad E. K.
Majit i nåder föreslagit, funnit sig bör a, för utförande af den ifiågaställda brobyggnaden öfver Umeå eif, til! E. K.
Majlis disposition anvisa ett statsbidrag af 82,500 R:dr R:mt, att utgå med 27,500 R:dr såsom anslag utan ålei betalningsskyldighet samt 55,000 R:dr i egenskap af lån, under samma vilkor och förbehåll, som i afseende på lillgodonjutandel af dylika bidrag, blifvit vid innevarande riksdag i allmänhet stadgade.
Till fond för understödjande af mindre hamnbyggnader och årensningar har E. K.
Majit i den nådiga Propositionen om Statsverket föreslagit anvisande af 20,000 R:dr årligen, eller för de tre åren 1861 —1863 tillsammans 60,000 Ridr Runi. Evp-ditions-Utskottets Förslag till underd.
Och enär de medel, till enahanda belopp, som af Rikets sednast församlade
Ständer för samma ändamål beviljades, blifvit af É. K.
Majit till särskilda företags understödjande disponerade, samt Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader, med anmälan att ålskillige arbetsplaner lill mindre hamnbyggnader och årensningar voro hos Styrelsen hvilanda, till E. K.
Majit hemställt, att en fund, å lika belopp, som vid förra riksdagen, måtte under nästkommande Irenne år för ifrågavarande ändamål anvisas, halva Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med E. K. Majlis af Väg- och Vattenbyggnads-slyrelsen förordade förslag, funnit sig böra till fond för understödjande af mindre hamnbyggnader och årensningar till E. K.
Majits disposition anvisa en summa af 60,000 Ridr Runi att från Riksgälds-kontoret utgå med 20,000
R:dr för hvartdera af åren 1861, 1862 och 1863.
Vidare har E. K. Majit, uti den nådiga Propositionen angående Statsverkets tillstånd och behof, af Rikets Ständer äskat en summa af 75,000 Ridr Runt, deraf hälften såsom anslag och hälften såsom lån, för hamnbyggnad vid släden Grenna, om hvilket företags understödjande genom bidrag af allmänna medel till enahanda belopp, som af E. K
Majit föreslagits, framställningar jemväl blifvit gjorda inom samtlige RiksStånden.
Och då, enligt hvad Rikets Ständer inhemtat, verkställigheten af omförmälda, äfven vid sistlidne riksdag ifrågaställa arbetsförelag, numera, i mån af tilltagande trafik, synes hafva erhållit ökad vigt, samt den dertill erforderliga kostnad antagligen icke kan af de kommuner, som frågan närmast rörer, åstadkommas, hafva Rikets Ständer, beviljat den för ifrågavarande ändamål begärda summan 75,000 Ridr, att, på sätt föreslaget blifvit, utgå till hälften såsom anslag och lill andra hälften i egenskap af lån, under de vilkor, som vid innevarande riksdag blifvit i allmänhet föreskrifna för dylika bidrag.
Uti särskild nådig Proposition af den 27 Oktober sistlidne år har E. K.
Majit, med afseende å angelägenheten, ej mindre att de betydliga hinder och olägenheter för allmänna trafiken, hvilka vid Helsingborgs hamn. enligt hvad erfarenheten ådagalagt, esomoftast uppkornme derigenom, att hamninloppet vid starkare sjögång uppfylldes af indrifvande hafstång, blefve så vidt möjligt undanröjda, än ock att hamnen blefve i enlighet med uppgjord plan utvidgad och jemväl i öfriga hänseenden försatt i så ändamålsenligt skick som stadens läge, dess ökade rörelse och, särdeles med anledning af Öresundstullens upphörande, tilltagande vigt för sjöfarten påkallade, föreslagit Rikets Ständer att för hamnens utvidgning och förbättring bevilja staden Helsingborg ett amorleringslån af 230,000 Ridr Rimt, under vilkor, att staden dels medelst kontrakt förpligtade sig att inom viss tid låta genom Hamn-direktionen, under öfverinseende och kontroll af Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader, utföra hamriförbättringsarbetet, dels ock genom särskild förbindelse åtoge sig ansvarighet för lånets återbetal - 92 Evpeditions-Utskottels Förslag till underd.
Skrifvelse A:n 168. ning på det sätt, all, sedan det fått räntefrill innehafvas i lein år, Hamn-direktionen vid utgången af det sjette året och sedermera årligen intill dess lånet blifvit till kapital och ränta till fullo återbetaldt, å ursprungliga lånekapitalet till Riksgälds-kontorel inbetalade 6 procent, hvaraf först borde godtgöras 4 procents ränta å det vid hvarje särskild förfallotid återstående kapitalbelopp och det öfriga utgöra kapital-albetalning, samt att, derest något år hamnkassans behållna inkomst, som i första rummet borde för ändamålet användas, icke lemnade full tillgång till inbetalning af ofvannämnda 6 procent, staden skulle vara skyldig fylla bristen, dock med rättighet för staden att, för hvad sålunda kunde varda tillskjutet, undfå godlgörelse af hamnmedlen, till så väl kapital som ränta, när dessa medel dertill lemnade tillgång.
Rikets Ständer hafva vid denna E. K.
Majlis nådiga framställning ej funnit anledning till annan erinran, än alt då, enligt hvad en, handlingarne bifogad, genom utdrag af Helsingborgs hamnkassas räkenskaper meddelad summarisk uppgift å hamnens inkomster och utgifter gifver vid handen; nämnde inkomster under följande år utgjort: för år 1854 .
R:dr Runi 25,28(5: — , „ 1855 „ „ 30,966: — » . 1856 „ ,, 44,778: - , „ 1857 „ „ 37,933: - och för år 1858 „ „ 36,094: —; så, och enär, på sätt berörda utdrag af räkenskaperna jemväl utvisar, banmkassans behållning vid slutet af sistnämnda år utgjort 73,606 R:dr Runi, synes i betraktande af Hamnkassans fördelaktiga ställning och betydliga ärliga inkomster, hvilka antagligen komma alt efter hamnens utvidgande och förbättring ytterligare ökas, den föreslagna befrielsen för staden från erläggande af ränta under de första åren af låneliden icke vara af behofvel oundgängligen påkallad; och hafva Rikets Ständer derföre till hvad i E. K.
Majlis ifrågavarande nådiga Proposition blifvit, på säll nyss är nämndt, föreslagit, lemnal bifall endast med den förändring, alt inbetalningen till Riksgälds-kontorel af de för ränte- och kapilal-afbetalningen afsedda 6 procent med utgången af första året efter lånets erhållande vidtaga.
Under de (vänne sednast förflutne riksdaga ine har hos Rikets Ständer statsbidrag blifvit begärdl för ha tunbyggnud vid staden Amål, hvilket dock, enär Statens medel tagits i anspråk för vigtigare föremål, ej kunnat af Rikets Ständer beviljas.
Sedan likväl stadens innevånare, i anseende (ill den hingande nödvändigheten att åt sjöfarten bereda skydd mot de å stadens redd svårt verkande stormarne, på egen bekostnad påbörjat anläggning af hamn vid staden, men icke förmått att utan understöd fullfölja det påbörjade arbetsförelaget samt i anledning deraf hos E. K. Maj:l i underdånighet anhållit om bidrag af allmänna medel, har E. K. Maj:l nu i den nådiga Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof, föreslagit, att Rikets
Ständer måtte för omförmälda arbetslöretag anvisa en summa af 16,000 R:dr, deraf hälften såsom anslag och hälften i egenskap af lån, hvarom jemväl enskild framställning blifvit hos Rikets Ständer gjord.
Och då behofvel af en tjenlig oell för sjöfarten betryggande hamn vid staden Åmål samt nyttan af en sådan anläggning för den derstädes årligen icke obetydligt Exf)aditions-Utskott,ets Förslag lill underd.
Skrifvelse IS:o 168.
93 tilllagande rörelsen blifvit af de i ämnet hörda vederbörande vitsordade, hafva Rikets Ständer, med bifall till berörde framställningar, för ifrågavarande förelags utförande anvisat en summa af 16,000 R:dr alt utgå till hälften såsom anslag och till hälften i egenskap af lån under de i allmänhet stadgade vilkor och förbehåll.
Med anledning af en utaf
Direktionen för Carlstads Hamn- och Kanal-bolag, å bolagets vägnar, i underdånighet gjord och af Kongl. Maj:l genom nådig Skrifvelse den 13 Februari 1857 till Rikets då församlade
Ständer öfverlemnad underdånig framställning om anvisande af eli anslag å 100,000 R:dr Runt lill utvidgande och förbättrande af hamnen vid nämnde stad, i enlighet med en af Chefen för vestra Väg- och valtenbyggnads-distriktet Majoren D. W.
Lilliehöök upprättad plan, åsyftande anläggning af ny kanal från hamnen vid Kanikenäset, med lika djup som denna, efter den förut varande pråmkanalens yttre bank, till stadens strand vid den så kallade Näbben, jemte hamnbassin derstädes, beviljade Rikets Ständer, som ansågo det ifrågasatta statsbidraget böra meddelas endast i egenskap af lån med bestämd ålerbetalnings-skyldighel, samt alt staden Carlstad, i likhet med andra stapelstäder, till hvilkas hamnbyggnader bidrag af allmänna medel blifvit vid sednare riksdagar beviljade, borde åtaga sig ansvarigheten för bestyret med verkställigheten och framtida underhållandet af den med statsbidraget alsedda hamn- och kanal-anläggning, nämnde stad ett lån å omförmälda belopp, eller 100,000 R:dr R:mt, emot skyldighet att utföra ifrågavarande förelag, äfvensom framgent underhålla hamn- och kanalbyggnaden.
Sedan stadens innevånare, efter erhållen del af della Rikets Ständers beslut vid ett inför dervarande Magistrat den 21 April 1858 hållet allmänt Rådstufvu-sammanträde, förklarat sig villige, att, emot lillgodonjutande af berörda låneunderstöd, åtaga sig hamn- och kanal-byggnadens verkställande jemte densammas framtida underhåll, samt Kongl.
Maj.l dels under den 5 November nyssnämnda år meddelat fastställelse å omförmälda af Majoren Lilliehöök upprättade plan, alt lända till efterrättelse vid arbetets utförande, dels ock under den 25 Februari 1859 godkänt det om företagets verkställande upprättade kontrakt, äfvensom den för kontraktets fullgörande ställda säkerhets-förbindelse, hvarjemte staden förklarats berättigad att, sedan hamn- och kanal-byggnaden blifvit färdig, få, enligt den taxa, sorn, efter det förslag dertill blifvit af vederbörande ingifvet, kunde varda i nåder fastställd, uppbära afgifter för hamnens begagnande, har, på sätt E. K.
Maj:t i nådig Skrifvelse den 4 November sistlidna år behagat meddela, den för ifrågavarande företag af staden utsedda Ryggnads-direktion, uti en af E. K. Majcts Befallningshafvande i Wermlands län lill E. K. Maj:l insänd och förordad skrift, i underdånighet anmält: — att då för den nya hamnkanalens sammanbindande med sjön Wenern ingen annan tjenlig plats varit att tillgå, än iidoppet till omförmälde pråmkanal, men berörde kanal tillika med sjelfva hamnen tillhörde det hittills varande hamnbolaget, uti hvilket staden varit delegare med 100 aktier, hade staden, för att helt och hållet komma i besittning af hamnen, varit nödsakad att inlösa de öfriga 34-4 aktierna i nämnda bolag samt för detta ändamål utgifva 53,401 R:dr 64 öre, så alt, med tillägg af nominalvärde! å stadens egna aktier, 30,000 R:dr, en summa af 83,401
R:dr 64 öre erfordrats allenast för alt kunna få börja arbetet på ett område, som till största delen ursprungligen varit stadens gemensamma tillhörighet; — att, som det befunnits, alt den gamla hamn - 94 Expeditions-Utskottets Förslag lill anderd.
Skrifvelse !S:o iC8. bassinen, hvilken, enligt gällande föreskrifter, bordt vara tio fot djup under Wenerns lägsta vattenstånd, icke höll mer än 8! fots djup, och alt pråmkaualen derifrån till
Klarelfven i allmänhet ej hade mer än två fots i stället för tre och en half fots djup, Direktionen mäst föranstalta otti uppmuddring af så väl hamnbassinen som pråmkanalen, hvilket arbete redan medfört en kostnad af 9,375 Ridr 51 öre och ytterligare erfordrade en summa af 16,550
R:dr; samt att, enär deri egentliga lastkajen vid hamnen, elter den fastställda arbetsplanen, skulle komma att anläggas på längre afstånd från staden än behöflig! och för trafiken nyttigt vore, förslag (ill förändring härutinnan blifvit af Majoren Lilliehöök uppgjordl med syfte att hamnbassinen skulle förläggas närmare intill staden och i hufvudsakligen enahanda sträckning, sorn för statens nordvestra stamjernbana blifvit föreslagen, genom hvilken förändring den för arbetsföretaget primitivt beräknade kostnadssumman 220,026
R:dr, komme att ökas med 49,783 R:dr 50 öre och sålunda uppgå till 269,809 R dr 50 öre; och har Direktionen, jemlikt stadens innevånares dertill lemnade uppdrag, i underdånighet anhållit, att, då kostnaden för ifrågavarande hamn- och kanalanläggning skulle komma att uppgå till en sammanlagd summa af 379,136
R:dr 65 öre, men staden, hvars tillgångar vore lagua i anspråk för fyllande af flera angelägna kommunala behof, icke förmådde alt af egna medel fullborda detta företag, samt förelagets uppskjutande eller inställande skulle medföra oberäknelig skada icke allenast för staden, ulan äfven för hela ortens trafik, E. K.
Majit måtte läckas i nåder föreslå Rikets Ständer att, till berörde hamn- och kanalanläggnings fullbordande, bevilja staden ett anslag utan återbelalningsskyldighel af Sjulin Tusen R:dr R:mt.
Sedan uti häröfver afgifvet underdånigt utlåtande Styrelsen för allmänna Vägocb Vattenbyggnader, hvad beträffade förenämnde förändring i den fastställda arbetsplanen, förklarat, alt det nu framställda förslaget, från teknisk synpunkt helraktadt, icke kunde anses ega något företräde framför den redan gillade planen, och alt icke heller lastkajens afstånd från staden derigenom komme att i någon betydligare mån förkortas, hvadan, och då härtill komme, alt den ifrågasatta ändringen beräknats medföra en förhöjning i arbetskostnaden af omkring 50,000 R:dr R:mt, ulan att den ändrade planen ändock skulle vid arbetets utförande tjena till ovilkorlig efterföljd, Styrelsen ansett sig, med anledning af Direktionens i förevarande afseende gjorda anhållan icke kunna tillstyrka annat nådigt beslut, än att, för den händelse staden skulle vilja anlägga hamnbassinen och en del utaf den dit ledande inseglingskanalen uti den nu föreslagna riktningen, i stället för att lägga nämnda bassin och kanal såsom den gillade planen upptoge, sådant måtte förklaras vara staden medgifvet, under vilkor, att den högre anläggningskostnad, som af denna förändring kunde föranledas, icke finge utgöra något skäl för ytterligare statsbidrag till arbetets verkställande; så har E. K.
Majit, som gillat hvad sålunda blifvit af Styrelsen i berörda afseende ytlradt, uti ofvan omförmälda skrifvelse till Rikets Ständer endast i nåder öfverlemnat den af Hamnbyggnads-direklionen gjorda framställning om anslag till fullbordande af ifrågavarande arbetsföretag, i ändamål att Rikets Ständer, som å nästlidne riksdag dertill beviljat låneunderstöd, måtte komma i tillfälle alt pröfva, huruvida, i anseende till de al
Direktionen uppgifna omständigheter, ytterligare statsbidrag kunde anses böra till företaget anvisas.
I anledning häraf och sedan Hamnbyggnads-direktionens ifrågavarande ansökning derjemte blifvit uti särskild hos Rikets Ständer gjord framställning förordad, hafva Rikets Ständer tagit denna fråga i öfvervägande; och då det icke blifvit styrkt, att de redan bestridda eller förestående ökade utgifter, hvilka af Direktionen i den till E. K.
Majit ingifna underdåniga ansökningen åberopats till stöd för framställningen Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse A':o 168.
95 om statsanslag för del påbörjade hamn- och kanalbyggnads-arbelels fortsättning och fullbordande, varit förorsakade af någon eller kontraktets alslutande inträffad tillfällighet, som dessförinnan icke kunnat förutses, eller beroende af någon sådan omständighet, som icke kunnat genom föregående undersökning utrönas, samt derjemte förekommer, att den förändring af arbetsplanen, som blifvit af Direktionen ifrågasatt, icke kunnat af E. K. Maj:t bifallas under annat vilkor, än alt den högre anläggningskostnad, som af denna förändring korinne att föranledas, icke finge utgöra skäl för ytterligare statsbidrag till arbetets verkställande, hafva Rikets Ständer funnit sig sakna giltiga skäl alt bevilja det statsanslag, hvarå staden väckt anspråk; men som det ostridigt är af vigt, all företaget icke af brist på nödiga medel lill arbetets fortsatta bedrifvande afstadnar, hafva Rikets Ständer med afseende å förekomne omständigheter, ansett lämpligt understöd böra staden i egenskap af lån meddelas, i följd hvaraf Rikets Ständer till fortsättning al hamn- och kanal-anläggningen vid Carlstad, anvisat en summa af Sjutio tusen Riksdaler Riksmynt, att utgå såsom lån med återbelaluiugsskyldighet, under samma vilkor, sorn blifvit stadgade för det vid »istlidne riksdag lill företagets utförande redan beviljade län af allmänna medel.
Sedan hos Rikets Ständer vid innevarande riksdag framställning blifvit gjord om understöd till inrättande af en ändamålsenlig hamu vid Haparanda stud. rörande hvilket företag undersökningar vore på stadens bekostnad föranstaltade, har E. K. Maj:t behagat låta meddela Rikets Ständer att Municipalslyreisen i Haparanda hos E.
K Maj:l gjort underdånig framställning i fråga om statsanslag för utförande af en föreslagen hamnanläggning för staden; varande de i sådant afseende till E. K.
Maj:t inkomne handlingar Rikets Ständer jemväl delgifna.
Enligt dessa handlingar hade uti olvanberörde underdåniga framställning Municipal-Styreisen, å stadens innevånares vägnar, hos E. K.
Maj t anmält, alt, som segellärten till och från staden med större eller djupgående fartyg slängdes af uppgiundningar i Torneå eif, samt upprensning af elfvens strömfåra af flera skäl skulle möta nästan oöfvervinneliga svårigheter, hade stadens innevånare måst bereda sig hamnplats vid Purra-lalhi, belägen vid Bottniska viken omkring en mil från Haparanda.
Då likväl denna hamn, öppen för hafsvindar och drifis, icke lemnade derstädes inlöpande fartyg, säkert skydd, hade, på stadens föranstaltande, plan lill bildande af fullständig hamn derstädes blifvit uppgjord, jemte kostnadsförslag, slutande sig å en summa af 81,300 R:dr R:mt; och då denna kostnad vore af den betydenhet, att stadens innevånare, utan understöd af allmänna medel, icke förmådde eller kunde åtaga sig företagets utförande helst hamnbyggnaden icke ensamt gagnade staden, utan äfven hela den vidsträckta landsort, som i denna hamn skulle få sin utskeppningsort, hade Municipalstyrelsen anhållit, alt E. K.
Maj:l täcktes, sedan det upprättade förslaget blifvit behörigen granskadi, till Rikets nu församlade Ständer aflåta nådig framställning, alt till ifrågavarande hamnbyggnads utförande ett statsanslag af 54,000 R:dr Runt mätte varda beviljadt, emot det stadens innevånare åtoge sig arbetets utförande.
Uti de underdåniga yttranden, som i anledning af den sålunda gjorda ansökningen blifvit afgilna, har hufvudsakligen anförts: af Konungens Befallningshafvande i Norrbottens län : alt lokala hinder förefunnes för upprensning af farleden elter Torneå eif och att denna upprensning skulle blifva menlig för strandboerna vid elfven samt 96 Expedi ti o ris-Utskottats Förslag till under d.
Skrifvelse !S:o 168. franikalln stridigheter af desto betänkligare art, som Torneå eif utgjorde riksgräns; samt att, vid detta förhållande och dä Haparanda stad saknade annan närmare belägen och tjenlig hamnplats än ifrågavarande Purra-lahti, hvilken hittills äfven för delta ändamål begagnats, men denna hamn i dess närvarande skick vore, såsom anfördl blifvit, öppen för hafsviudar och drifis, det vore desto mera önskligl att den föreslagna hamnbyggnaden kunde komma till verkställighet, som Haparanda stad egde betydlig export, särdeles af viktualievaror, och det dessutom vore af vigt alt å denna, en af de nordligaste punkterna i Bottniska viken, en god hamn funnes alt tillgå; samt af Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader: att, hvad anginge den ifrågaställa hamnen vid Purra-lathi, någon olägenhet möjligen kunde synas härröra deraf, alt denna hamnplats vore belägen på en mils afstånd från Haparanda; men alt, — i betraktande af att nämnde stad vore obetydlig och att således den ifrågasatta hamnanläggningen ej egentligen vore afsedd för sjelfva stadens rörelse, utan hufvudsakligen för ortens, samt för den allmänna sjöfarten, hvartill komme att, om än förhållandet vore, att muddring upp till Haparanda uti Torneå elfs utlopp icke erfordrade särdeles betydligare kostnad än byggnaden af hamn vid Purra-lahti, en dylik uppmuddring, som dessutom svårligen kunde ske utan medgifvande från Ryska regeringens sida, i allt fall ej kunde tillstyrkas, emedan mudderrännan på denna lokal icke vore utförbar med hopp om framtida bestånd, — Styrelsen funne sig böra förorda anläggning af Purra-lahti hamn: i hvilket afseende Styrelsen, med hulvudsakligl godkännande af den upprättade planen samt vitsordande, att den beräknade kostnadssumman komme att blifva för arbetets utförande behöflig, tillstyrkt beviljande af det sökta statsanslaget å 54,000 R:dr Runt, motsvarande omkring f af den förslagsvis beräknade kostnaden.
Vid sålunda upplysta och vitsordade förhållanden, hafva Rikets Ständer väl funnit det vara ändamålsenligt och af vigt, alt åtgärder vidtagas för bildande af säker och beqväm hamn vid den ort, hvarom fråga är; men då Rikets Ständer likväl ansett
Statens medverkan för della ändamål icke böra utsträckas så långt, som Väg- och Vattenbyggnads-styrelsen föreslagit, hafva Rikets Ständer endast på det sätt bifallit den gjorda framställningen, att Rikets
Ständer för uppförande af den ifrågaställa hamnbyggnaden beviljat Haparanda stad ett lån å 54,000 R:dr Runt, alt under vanliga vilkor frän Riksgälds-kontoret utgå. D) Kanal- och Slussverksanläggnwgar och andra vattenkommunikationer.