Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att för öfrigt, efter de 2 5 åren Bergslaget vid Posseasionen af Silfver - verket må blifva bibehållet för sig och efterkommande en - gfors-U/skottets Betankanden, a387 Jigt 1632 och 1741 års Transporter, så länge de grufvan och Silfver-Verket efter rätt Bergsyis drifva och vidmagthålla, och derunder hafva att hålla sig vid hvad usta, 2ldra, 6:te, ytde, jorde, i2:te, J5:de och i7:de §. §. af Transporten den 9 September 4741 förmå, såsom dess skyldigheter och rättigheter, och vidare vid den enligt 3tdje mom, af detta Project blifvande fastställelse. 6:0 Att, då Grufvan hädanefter biifver vidlyftigare, dess utmål biifver i proportion utyidgadt så att, likmätigt 2 §. af 1741 års Transport, gvänsorne af den tracl, hvarinom den malm brytes och tillgodogöres, hvarutaf Silfverafgift skall erläggas, ti lbörligen blifva faststälde. 7:0 Att Bergslaget, så länge det innehafver Siifver-Verket, or ubbadt bibehålies d sin patt till de dammar, Canaler och Vattudrag, sorn ‘för verhets drift äro inrättade och från äldre tider varit det, jemte obehindrad Flottningsrätt på dem; samt 8:0 Att Nora och Enångers allmänningar hädanefter framgent mage bibehållas vid Silfver-Verket.
Men då Collegiurn för sin del icke kunnat Ogilla de grunder, på hvilka Sala Bergslag ansett sin rätt', att bibehållas vid de, af Högst Salig Konung CARL XI, och sedermera genom 1741 års Transport och 1743 års Contract, Bergs’aget upp'åtne och Silfver ••
Verket åtföl? jande Föriäningar och Donationer, helig o«h orubbelig, så mycket mera sorn Bergslaget å sin sida icke undandragit sig, att stalla sig utfärdade författningar och föreskrifter till efter* 3 3 88 Stats-Utskottets Bettini andeni rättelse, samt CoIIegium ansett betänkligt, att tillstyrka någon rubbning uti Gontracters helgd, så har CoIIegium icke vågat föreslå den na ifrågavarande regleringens fastställande , innan bergslaget deröfver blifvit hördt, och hvadan CoIIegium i underdånighet hemstält, om icke i den händelse Kongl. Majit i Nåder skulle finna Col egii projecterade reglering antaglig, Bergslaget måtrte få tillfälle, att deröfver sig yttra, innan Kongl. Majit Dess Nådiga beslut i ämnet vidtager.
Stats-Utskottet instämmer uti hvad Bergs* CoIIegium hemstält om Bergslagets hörande innan något hufvudsakligt beslut i detta mål vidtages, såsom i Stats-Utskottets tanka, varande Bergslagets ratt; och torde Riksens Höglofl.
Ständer i anledning häraf, böra hos Kongl. Majit i underdånighet härom anhålla , samt att Kongl. Majtt sedermera måtte låta vidtaga de åtgärder, sorn med Kronans fördel och utan förnärmande af bergslagets rätt kunna förenas och derefter vid nästa Riksdag i Nåder låta meddela Riksens Ständer Resultatet häraf, så att ett afgörande Beslut i denna fråga, då måtte kunna tagas.
Genom hvad Stats - Utskottet sålunda till Riksens Höglofl.
Ständer hemstält, anser Utskottet sig hafva besvarat den af Herr Borgmästaren Alin hos Vallofl.
Borgare - Ståndet väckte och till Stats-Utskottet remitterade motion, rörande detta ämne.
Egen pröfning underställes detta vördsami igen.
Ståckholm den 15 Maji rgiS - Siats-Utskottens Betäniandtn. 1389 Nir 243.
Ständers Stats - Utskotts Betänkande i afseende pä de under Commerce - Collegii förvaltning stående Fonder och Medel.
C Citats-Utskottet, som erhållit del ej mindre af den Berättelse, Riksens Ständers Herrar Revisorer afgifvit vid den sistledit år 1817, af dem förrättade Revision öfver de under Kgl.
Commerce-Collegii disposition stående Fonder ocix Medel samt deras förvaltning, än af Kongl..
Majus Nådiga Proposition till Riksens Ständer, om Fabrikernes behof af ytterligare understöd och fastställande af en viss bestämd
Procent af tillverkningarnes värde såsom Råne-andel, tillika med Riksdagsmannens från Norrköping, Bruks-Patron Ekelunds till Vällofl.
Borgare-Ståndet ingifne Memorial i samma ämne, har, i anledning häraf, i Kongl.
Commerce - CoIIegium företagit den granskning och öfverläggning i dessa ämnen, som Utskottet tillhört; Hvarvid Utskottet af Herrar Revisorernes omforma te Berättelse inhämtat, hurusom, jemte det till Riksens Höglofl.
Ständer anmälan blifvit gjord om hvad Kongl. Majit, i anledning af Riksens Ständers vid 1815 års
Riksdag gjorde underdåniga hemställan om upphörande af åtskillige från desse Fonder utgående och för ändamålet med desamma främmande utgifter, uti Nådig ■ Skrifvelse till Kongl. Commerce - CoIIegium af den 6 Mars 1816 förordnat och beslutit, Heirar Revisorer i öfrigt sig utlåtit, att då de å 139° Stats-ZJtskottits Fetiinianden. ena sidan funnit den Författning, sorn bestämde Manufadur-Discontens ändamål och förvaltning, nemligen Reglementet derföre af den 22 April 1779 stadgar, att de Lån, sorn Fabriksidkare ägde att der tillgodonjuta borde berak* nas och bestämmas efter det föregående årets tillverkningsvärde, samt Fondens vid årets-bör* jan behållne belopp; imellan samtlige de Lånberättigade, efter en lika grund fördelas, äfven* sora att desse
Län skulle på högst
Nio måna* dets tid erhållas; men å den andra sidan Samt vid jemförelse, huruvida Fonden, i öfverens* stämtnelsé med desse föreskrifter blifvit förvaltad, .inhämtat, att åt sk i 11 i ge personer genom serskildte Kongl. Resolutioner under loppet af åren 1815 och 1816 äro Vordne tillagde Staen* de Lön af Fonden, och andre åter
Lån utöfver det belopp, hvartill de efter den allmänna be* räkningen varit berättigade, hade Herrar Revisorerne, hvilka sajuuda insett, att vid Di* sCont Inrättningens Styrelse-Reglementets föreskrifter icke b ifvit i allo iäkttagne, funnit sig i följd af 6 §. i Banco-Reglementet den 8 Au* gusti i8i5, som stadgade, att det ytterligare Lånebiträde af Banken till Manufactur-Disconten, stor 200,000 R:dr finge fortfara så langö
Revisorerne Vid granskningen af Discont-In* rättningen funno, att Lånet blifvit enligt
För* fattningarne till dess behöriga ändamål användt, föranlåtrte anmärka ett sådant förhållande till den vidare åtgärd Flertar Revisorerne vid ut* färdande af deras Instruction för Riksens Ständers Fullmägtige i Banken, i detta fall ansågö *ig pligtige att vidtaga; men enär Herrar Re‘ Stats-VtsknitetS Ttrtänkanden.
1391 visorerne sålunda uppfyllde deras förmente illiggande härutinnan, insaga de tillika de olägenheter och betärikeliga följdet för FabriksNäringén, som genom indragningen af detta Lånebiträde, måste inträffa, samt Önskade derföre, att Riksens Ständer medgåfvo ManufacturHisconten ytterligare biträde till det tued samma inrättning åsyftade ändamål, och att Riksens Ständer dervid mendelte den Instruction, hvarefter sådane medel borde förvaltas; Hvarförutan Herrar
Revisorerne framställt den befunne hetydeliga förändring, som ägt rum i afseende på Fabrikernes Lånerätt, i det att densamma för åt 1815 uppgått till 33 Procent, men för 1816 endast till ig| Procent af föregående årets tillverkningsvärde, att en sådan minskning härledi sig, enär biträdet till UilDiscont-Fonden Undantoges, till största delen från de tid efter annan tillkomne stående Lärt och Lån utöfver Repartitionens belopp, samt anmält, att de vid Manufactut- och Lll-DiSconternes granskade Räkenskaper för åren 1815 och 181b, icke funnit något att påminna eller anmärka; att de icke medhunnit genomläsa de förenämnde är, rörande desse Fonder', hos Kgl. Collegium förde Protocoll, saint att Herrar Revisororne jemväl granskat RäkeOskäperne öfver de äfven under Kongl. tCoinmerce-Collegii förvaltning stående Manufactuf - och Eskilstuna Fristads-medel, allmänna Arbetshus- och Spinnhus-Fonderne för åren 1814, 1815 och 1S16, vid hvilka Herrar Revisorerne ej eller haft något att erindra, och å hvilka Fonder Under berörde 3me år, någre nya anslag icke skett el* J 392 Stats Utskottets Betänk ami enl ler någon annan förändring sig tilldragit, 3h att åtskillige äldre och i Räkningarne balance* rade fordringar blifvit i anledning af Riksens Ständers vid 1815 års Riksdag gjorde hemställan afskrifne, men Räkenskapeme öfver de för Utländske Fartygs naturalisation influtne, och till Svenskt Sjöfolks hemförskaffande anslagne medel, hvilka Herrar
Revisorerne äfven ansett sig böra revidera, har Kongl.
Commerce-Gollegium, under åberopande af Kongl. Majus på Collegii underdpniga hemställan den 10 November 1813, meddeldte Nådiga svar, till Herrar
Efter öfvervägande af hvad vid denna Re* visions-förrattning sålunda förekommit och Berättelsen innehåller, får Utskottet i afseende derpå, dess vördsamma yttrande nu meddela.
Af den uti Herrar Revisorernes Berättelse först framställde anmälan om hvad Kongl. Maj:t, i grund af Riksens Ständers, vid 1813 års Riksdag, rörande nämnde Fonder, gjord© hemställan, förordnat, finnér Utskottet ej anledning till annan åtgärd, än att för Riksens Ständer upplysa, det samma hemställan i hvad den rörde begäran, att den Eönförhöjnlng af 25 Procent, som Kongl.
Commerce-Collegii Ledamöter och Betjening af Manufactur - DiscontFonden åtnjutit, samt den Assessoren, I.agmannen Walilstjerna af Fonden tillagde extra Assessors-Lön, måtte derifrån skiljas, nu mera blifvit uppfylld, sedan en allmän Lönförhöjning vid nämnde Riksdag blifvit anslagen saint Lagman Wahlstjerna undfått
Lön på Rikets ordinarie Stat.
Och då Biskoppen, Doctor Wingård, Siats-Utskottets
Éetänkandetil ^39 3* hvilken äf allmänna Arbetshus - Fondett, i flere år uppburit såsom hUshyremedel en årlig summa af 700
R:dr den Riksens Ständer vid sist» nämnde
Riksdag äfven hemställt matte upphö* ka, nu mera genom döden afgift, förmodar
Ut* skottet något tvifvel icke kunna uppstå, att ju denna Summa till Fonden nu återgår, för att til! det dermed åsyftade ändamål, hädanefter användas; Hvad åter angår dön äf Herrar Revisorerne på ofvanomförmält© grund gjorde an* märkning och fattade beslut, i afseende på det Ma nufactur-Discdnt-Fonden af Banken letnnadd ■ytterligare Lånebiträde af 200,000 R:dr, hvil* ket beslut, enligt hvad Banco-Utskottet tillkän* nagifvit, föranledt dertill, att Herrar
Revisö* terne gifvit Herrar Bankö-Fullmägtige tillkän* ila, det rättigheten för Manufactur - Discontina , att vidare begagna detta Lånbiträde vöre för* Verkad; Sa anser väl Utskottet Riksens Ständef Utom all fråga Vara berättigade, att bestämma de grunder^ hvarefter Bankens till näringarnes Understöd anslagne medel böta förvaltas, äfven* Sofn deras Revisorer äg2, då de finna desse för* Valtningsgrunder icke vara fö;jde, att förordna örn sådanö medels indragning, mten Utskottet tror tillika, alt då, såsom nu Riksens Ständer sjelfve äro samlade, bör Vid pröfning,„ötn des* se medel skola indragas eller icke, hos deni hufvudsakligen afses och tägas i betraktande*' huruvida Näringarnes ställning ännu ytterligare påkallar samma understöd och hvad Verkar! indragningen deraf skulle för dem medföra? bihang till Riks.St.
Fröt. tgij -itih 4-dc Sami.
N-r 17;. 170. *3 94 Stan- Utskottets Betänk an den.
Och som Utskottet, genom hvad vid denna förrättning inhämtats, kommit i den öfvertygelse, att Fabrikerne och Manufacturerne för det närvarande verkligen äro i'behof af detta anslag, och Utskottet sålunda äfven delar den af Revisorerne yttrade farhåga, ätt én nti skeende hastig indragning af samma Uånesumma, skulle för desse Näringar medföra svåra olägenheter och betänkeliga följder, samt Utskottet, i an* ledning af Banko-Utskottets förfrågan, i afseende på säkerheten af detta I>ån, uti serskildt utlåtande, ansett Banken derföre vara fullkomligen tryggad; Alltså och då Kongl. Majit* på sätt här ofvan nämndt är* jemväl föreställt Riksens Ständer Näringarnes behof af ökade understöd, hemställer Utskottet, att ifrågavarande af Banken lemnade Uånebidrag af 200,000 R:dr måtte fortfara och Manufactur-Discontetl hädanefter såsom hittills tillhandahållas.
Då Riksens Ständers Herrar Revisorer granskat Räkenskaperne öfver ManufaCtur - Discont- och Ull-Discont-Fonderne för åren 1815 och 1816, och öfver de öfrige Fonderne för åren 1814, 1815 och i8i6, dervid de ej haft något att anmärka, har Utskottet, enär anmält blifvit, att samma Fonders Räkenskaper för år 1817 icke voro afslutade, funnit någon granskning af Böcker och Räkenskaper för sig icke återstå; men Utskottet har dock fästat uppmärksamhet
Vid den betydeliga Summa af 67,108 R:dr 10 sk. 2 r:$t., sorn Uti ManufactUr - Discönteris Räkenskaper för 1816 finnes balanöerade såsom uti Concoarser anhängige; i afseende hvarpå Utskottet inhämtat: att de betydeli - Siats-Utskottets Betänk anden'. *39 5 gaste af desse Ba:äncer tillkommit i äldre tider öch någre häriedt sig ända ifrån 1763, iy66 och 1767, s.-rnt ait de i början icke utgjort ett Sa högt Capital-belöpp, utan Småningom ökats genom de af Disconten tillika beräknade ö.fverräntor: att sfedäri Kongl; Commerce - Collegiuni vid i£i6 års siiit, till Kongl. Maj:t afgifvit lie rättelse om de under Concotirs varande fordi ingar; hvilken Berättelse blifvit till JustitiaeCantzJers - Kmbetets granskning öfverlemnad; har Kongl. Majit, genom den 1 Öctolier i8l?
i Nåder förordnat, att af cle före den 6 Junii 1809 under Concours komne fördringär 46,018 H:dr 2ö sk; 3 r:st., ert summa af tillsammans 26,114 R:dr 12 sk. 6 r:st. skulle afskrifväs, hvilket! afskrifning ägt rum endast för sådanä (jäldenärer, hvilka, eftfer iråkadt obéståhd, uti fattigdom a fl i di t ; att sedan Regements - förändringen år 180g tillkommit fordringar i Coticöurser tili ett belopp af 2 i,089 Ridr 37 sk; li r:st., hvaraf, eftfer 1816 årS slut, till Fonden ingått 2,463 R dr 2 sk. 2 r:st. samt att, af dé emellan äfen i 809 oell 1816 tillkomne Cönäötirs-balancer; sålunda nti återstod en Sumrfiä äf 18,626 Rulf 35 sk. g r:st.
Öch ehuru Utiköttet vid ett sådant förhållande icke finner anledning, att i afseende härå göra någon anmärkning, Ilar Utskottet likväl skolat hös Riksens Ständer lippijrsningsvis anmäla hvad härUtinnart förekommit och Utrfedf blifvit.
I afseende på Riksens Ständers Revisorer^ tillita nnagtfvandé, att de ej till reviderande erhållit RäkénskaperUe öfver de för iltländské Fartygs naturalisation ififlutne infcdelj hHlki r*396 Stats-Utskottets Bettini änden!
Revisorerne trott äfven tillhöra deras granskning så förmodar Utskottet, att da, i likhet med hvad Kongl. Maj:t, uti D^ss af Kongl. Commerce - Collegium ofvanåberopade Nådiga Rref förklarat, några Statsmedel i denna Summa icke ingå, granskning af Räkenskaperne| och förvaltningen öfver desse Naturalisation - medel, ■om efter Kongl. Majus Eget Nådiga Förordnande, vid serskildte politiske förhållanden samt x ändamål, att dermed bestrida omkostningarne för Svenskt
Sjöfolks hemförskaffande från utrikes orter tillkommit, och hvilken Naturalisa» tions-rättighet och dermed förenade afgifter endast någon tid ägt rum samt nu mera upphört, sålunda icke heller lämpeligen lärer kunna Riksens Ständer eller deras Revisorer tillhöra utan endast Kongl. Maj:t Sjelf, som äfven i Nåder förordnat, att samma Räkenskaper böra i besagde ändamål hvarje år i underdånighet insändas.
Utskottet har jemväl genomsett de rörande Manufactur-Disconten hos Kongl.
Commerce*Collegium förde Protocoll för åren 1815 och 1816, dem Herrar Revisorer förklara! sig ej hafva medhunnit att granska; äfvensom Utskottet förehaft Inventering af samtlige ofvanbelörde Fonders innehafvande Reverser och Hypothek.
Och som Utskottet hvarken i desse ellet andre delar funnit det ringaste vid Kgl.
Cornmeice-Collegii förvaltning af ifrågavarande Fonder att påminna, eller anmärka, utan deremot allt vittnat om den ordning och rtoggranhet, ■om vid Styrelsen och Administrationen af des» StatS'Vtskoitets Betänkanderil V39 7 se vigtige Penninge-Verk iakttages; si får Utskottet med tillfredsställelse ett sådant förhållande hos Riksens Höglofl.
Sedan Utskottet sålunda tagit kännedom om beskaffenheten och förvaltningen af de medel, som redan ära anslagne och användas till Fabrikernes och Manufacturernes understöd och 1 afseende derpå sig utlåtit, har Kongl. Maj:ts Högstberörde Nådiga Proposition, så vidt den rörde fråga om fastställande af en viss Procent af tillverkningsvärdet såsom Fåne-medel, i förhållande till hvarje Fabriks-grens olika behof af Förlags biträde samt huruvida icke Fån-rättigheten, hvilken hittills varit inskränkt, egenteligen till stämpelbara varor, äfvenledes mätte till andra lika gagneliga Fabriks - handteringar och deribland G astil!verkningen kunna utsträckas, blifvit föremålet för Utskottets öfverläggningar; äfvensom Utskottet i sammanhang dermed förehaft Herr Ekelunds omförmälte Memorial, hvaruti med framställning af den allmänna förlägenhet, deri Fabriks-Inrättningarne och Väfverierne sig befinna, och sora hufvudsakligen skulle härröra från den föränderlighet och minskning i deras Fåne-andel, som de senar© åren ägt rum, Herr Ekelund föreslår, att till hjelp emot denna olägenhet, det för Fabrikernes understöd redan anslagne Finebidrag måtte ökas med åtminstone 400,000 R;dr, samt att till förekommande deraf, att för framtiden icke måtte inträffa hvad som nu sker, det
Fåne-andelen minskas i den man tillverkningen stiger, 8n viss Procent för hvarje gren af Fabriks^till - *39?
Sms-Utskottets Betänk anden. verkningarne stadgades, hvarigenom Låntagaren ägde en säker beräkning af det understöd, lian för argt genpm beläning för siq
Fabrijc bade att påräkna.
Då Utskottet, som noga öfvervägat hvad härutinnan förekommit, yäl å ena sidan icke såsom allmäqt gällande kunnat antaga den grund? satts, att Näringarne böra af Banken njuta förlag eller Lån-understöd till ett belopp, sorn alttd lika motsvarar och åtföljer tillverkningqrnes Värde, emedan derigenom, efter Utskotfets tanbe, skulle aflägsnas det mål sorn hufvudsakligen lärer böra sökas, nemligen, att småningom återföra Näringarne till deras naturliga och endast under sådan synpunkt verkligen nyttiga och gagnande ställning, att umbära Lane-biträdeq pcb hjelpa sig sjelfve , har Utskottet åter å an-, dra sidan insett, att en hastig minskning och nedsättning af Näringarnps redan erhållne Förlags- och Låne-biträden, sorn icke är föranledd af en i samma förhållande ökad tillverkning mäste för dem medföra särdeles olägenhet och siuteligen leda tiil deras förfall om de vid så" dane händelser icke underlättades. ipjtt så? dant förhållande är qu inträffade i afseende på Fabrikerne och Manufactureme.
Det är upplyst att-desses Låqe-andel i Manufactur-D.iscan
Fabrikstillverkningarnes belopp för desse år tilltagit i serdeles högie proportion, än de föregående åren, då Lån-procenten högst obetydligt varierat.
Förändringen har saleds haft sin grund 1 an - Stats-TJtskottets Betänkanden.
1399 dre af tillv*erkningarne oberoende omständigheter, hvilka befunnits vara, dels att Stockholms Fabriks-Idkare, hvilka förut till ett ganska lågt värde upp'agit sine tillverkningar, år 1815 och följande åren 1 likhet med hvad ”Rikets öfiige Fabriks-Idkare alltid iakttagit och Utskottet anser vara det rätta uppgifvit till verk ningarne efter det gångbara värdet, hvarigenom den totala värdes-Summan, nämnde år rrjer än vanligen ökats, dels och förnemligast, att atskillige Personer blifvit t i I laggde så kallade stående lån af Fonden och andra åter Län utöfver det belopp, hvartid de, efter den allmänna repartitionen af Fonden varit berättigade, och hvilket naturligtvis haft den följd, att fördelningssumman i samma mohn minskats, som sådane nye anslag tillkommit.
Genom den sålunda anmärkte för Fabriksrörelsen skadliga föränderlighet i dess länsrätt i förening med den genom de öfrige
Disconternes obestånd inträffade allmänna förlägenhet och deraf för Fabrikerne äfven uppkomna svårighet, att genom erhållande
Jaf förlag hos enskildte, till någon del. flytta hvad de af det allmänna Förlags-biträdet hastigt och utan deras förvållande måst sakna, finner Utskottet Fabrikerne och Manufactureme hafva kommit i den belägenhet, att de fordra ett sådant ytter-» ligare understöd och sådane åtgärder, sam kunna återställa dem i deras förra natuiliga stät 1 - ning och tillika befrämja det ändamål, att de jcke behöfva frukta annan minskning eller nedsättning af deras Uåne-andeiar och hvartill, p& sätt ofvanberördt är, en verkeligen ökad pren Eh°° Stais-Utslottets Bettini anden'.
Auction småningom hör föranleda; toen sora desse syftemål icke kunna uppnås så länge Mai nufactur-D.iseonten» fördelnings-belopp i anse-* ende till serskildte obegränsade anslag af öfvarp anförde beskaffenhet hvarje åf måst vaya förändring underkastadt och sålunda på något sätt
Ian calculeras; så har Utskottet till afhjelpande af desse hinder först trott sig äga anledning föreslå:
Att, i afseende på de så kallade staen-* de lånen, dem Utskottet enär de användas, till deras rätta ändamål att understödja och bidraga till anläggningar af nya, har i Riket förut okända uppfinningar och Inrättningar i Fabriks-! och Slöjde-väg och sålunda ledde till befordran-», de af desse vigtiga Näringars fortkomst och fullkomlighet anser vara af serdeles nytta och höra bibehållas, en viss fixerad Summa af Ma-. »ufactur-Discont Fonden dertill afsattes; Och då Utskottet inhemfat, att de nuvarande sådane, hvilka blifvit lemnade dels på visse år och dels på obestämd tid, utgöra en sammanräknad Summa af 182,497
R;dr 8 sk. 7 rist torde be-* loppet för lån af ofvan anförd beskaffenhet hvilka Utskottet, i afseende på deras bestämmelse anser utgöra och böra benämnas med förlagslån i en jemn summa bestämmas till 200,0 o,q Riksdaler.
Ständer hos Kongl, Majit i underdånighet anhålla, att denne sålun-, da till förlags-lån hestämde Summa icke måtte öfverskridas samt att de medel, som af berörde 200,000 R:dr öfverstego det redan utevarande lånebeloppet och de Summor, som vid förfallotiderpe af de nuvarande låpen återbeta - Stats-Vtslottets
B et aniand enl las, ldefvo på sätt ofvannämndt är, endast använde till
Dåne-understöd vid anläggningar af sådane nya Fabriks- och Slöjde-Inrättningar, sorn ICongl.
Maj:t ansåg medföra den allmänna nytta, att de af sådan förmån borde komma i åtnjutande, äfvensom Kongl. Majit för begagnande af sådane
Dån täcktes föreskrifva följande vilkor : j:o Att som dylike
Lån icke kunna annorlunda betraktas, än såsom understöd och bidrag för sjelfva byggnaden och anläggningen af Fabriks- och Siöjde-Inrättningar och det salunda Vore emot Principen för sådane bidrag att lemna dem hos anläggaren på obestämd eller längre tid, än tills ändamålet för bidraget kunde anses vara uppfyidt eller sjelfva anläggningen bordt vara fullbordad; så skulle sådane förlagslån erhållas på bestämd tid af Tre år, inom hvilken tids förlopp en anläggning af hvad beskaffenhet som helst i denne väg bör anses kulina vara fullbordad; och 3:0
Att till förekommande af den olägenhet och skada, som ett hastigt indragande af hela Lån-beloppet derefter på en gång möjligen skulle förorsaka, i afseende på den nya anläggningen, hvilken ej kan anses i början medföra den nytta och gifva den afkastning, som en äldre mera för sig kommen inrättning, ytterligare tre år skulle bestämmas till inbetalning af hela lånet, hvaraf således y-:del hvart år efter förfallotiden skulle återgäldas, hvarje Låntagare dock förbehållit, så väl att om han så åstundan efter de 3:ne första årens förlopp, hela LåneSpmmäti genast eller före den utsatte tiden af J402 Stats^Utskottets Betänk anden.
Tre år återbetala, som att, i fall han på kortare tid än de första 3:ne åren medhinner anläggningens fullbordande, lika med öfrige Förlags-Låntagare, berörde utsatte tid af Tre år Lånet utan afbetalning begagna och sedermera under påföljande 3
Lån fordrar, det de på sätt berördt är skola vara rörlige, den tid af tre
Er till hela lånets begagnande octa ytterligare tre år till dess successiva inbetalning, som nu i allmänhet är uppgifven, äfven bör tillämpas på de förlags-lån, som blifvit meddeldte till återbetalning på obestämd tid och samma
Låns innehafvare, hvilka vid sådant förhållande ej eller kunna anses berättigade att lånen längre begagnas, salunda också vara förpliktade af de samma inom sammanräknade Sex års förlopp återbetala; hvaremot någon förändring icke skäligen lärer kunna föreskrifvas för dem, hvilka redan undfått sådape lån på bestämd tid, oaktadt den samma för visse Lån öfverstiger den tid, som för Förlags-Låns begagnande är i allmänhet här föreskrifven, Hvad åter angår de utöfver den allmänna repartitionens belopp, meddeldte Lånen livi!ka blifvit Siden-Fabriks-Idkaren Mazér, KlädesFabri ks-Idkarne Söderberg och Arosenius, Frisk och Tillander samt Manufacturisten Oven, för dess inrättade Jerngjuteri och Jernförädli ngs■yerk beviljade till $o procent afhvarderas till. verkning utöfver hvad de i vanlig