Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ange hädanefter directe ingå till Kongl, Kammar-Rätten , att der granskas, i stället för att, som nu sker, först insändas till Militise-Indelnings-Contoiret och der i en Hufvudbok sammandragas, så torde den nu så kallade Militite-Hufvudboken ej mera blifva af nöden, utan alldeles kunna försvinna , hvarigenom icke allenast granskningen af Regementsskrifvarnes räkenskaper ett år förr kunde i Kams mar-Rätten företagas, hvilket år nu afgår tili Hufvudbokens upprättande, utan jemväl en nyttig besparing ega rum , genom den Betjenings. indragning, som till detta Bokslut eriordras.
Förvaltningen af Krigsmanshus-verkets ärender, sorn nu tillhör Krigs-Collegii Civil-Departemenf, synes väl lämpligast hafva bordt öfverflyttas till Arméens Pensions-Cassa} men då Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. 617 detta ej utan Krigs-Befälets samtycke lärer kunna ega rum, hafva Committerade uppfört detta verk hädanefter, såsom hittills, under Krigs-Collegii inseende, dock vid annat Departement, se.' dari det Civila kommer att försvinna.
En möjlighet, att betydligt förenkla detta Verkets göromål, tro dock Committerade sig härvid böra i underdånighet anmäla.
Krigsmanshus-verket åligger nemligen, att till Arméens Pensions-Cassa hvarje år aflemna tre femtedelar af dess årliga inkomster, sådane de före år 1811 voro stadgade.
Krigsmanshus-cassan eger deremot nu ett på fastigheter utlånt betydligt Capital, hvars R äntå i det närmaste uppgår till det belopp , sorn ofvannämnde års-afgift fordrar.
Om desse fastighetslån Öfverlemnas till Arméens PensiönsCassa, som i alla fall måste besörja utlåningen af sina egna Capitaler, vore, genom det derå löpande Interesset, den betydligaste delen af ofvannämnde afgift erlagd, så att
Krigsmanshusverket vid hvarje års slutliqvid blott behöfde af sine årligen inflytande inkomster tillägga återstoden.
Härigenom skulle således detta Verks be-i fattning med alla dessa lån komma att upphöra, som åter medförde en förminskning i Contoirets Betjening.
Verkställigheten af allt hvad till Flottornes oeconomi hörer, besörjes likaledes under Stats-Secreterarens öfverinseende och controll af Sjö-Förvaltningen, som består af x Chef, 1 från Örlogs-Flottan och 1 från Arméens Flotta commenderad Militair - 618 Betänkande om Rikets Styre!se-V*rk. person af Öfverste eller Öfverste-Lieutenant» värdighet och a Amiralitets-Kamrnar-Råd, samt nödig Betjening.
Till dess befattning hörer: j:o Allt, som har afseende på Flottornes reparation och nybyggnad, såsom allmänna inseendet öfver deras tillökning och högst möjliga förbättring, i allt hvad dem tillhörer, så i anseende till sjelfva Fartygen, som i afseende på alla nödiga byggnader, inrättningar och tillhörigheter af alla slag; styrelsen af Flottornes Constructions- och Handtverksstater och afVarfshushållningen i allmänhet; uppköp och anskaffande af skeppsvirke, tågvirke, mastspiror, kanoner och kulor, jemte allt hvad till Skeppens utredning hörer; inseende öfver Rikets hamnar och muddringsanstalter; reglementariske anstalter i afseende på matning af skepp och vitke; arrenden och disposition af de till Flotlorne hörande inrättningar. a:o Sjö-Truppernes underhåll, utredning och Beväring, såsom alla utrustningar till längre eller kortare expeditioner, äfvensom till kustbevakningar; uppsigt öfver Flottornes Sjömilice och Båtsmanshåll, jemte alla oeconomiska ärender, rörande Flottornes Besättningar; upphandling och anskaffande af proviant och ammunition; frågor om Båtsmäns uppfordring till tjenstgöring, deras recrutering, afsked och utstrykning ur rullorne, då de befinnas vanfrejdade, Sjö-truppernes proviantering och aflöning under expeditioner; tillsyn och ansvar för Flottornes Betänkande om Rikets Styrelse-Ver k. 619 sjukhus och medecinalbehof5 inseende å sjömanshusen och Quarantainsbevaknings-anstalter. 3:0 Sjömätningen, Lotsverket , samt Båk- och Fyr- inrättningar ne, nemligen: inseende öfver SjöChartas-Verket och Hydrographiska mätningsarbetet; alla mål, angående reparationer och byggnader af fyrbåkar och upphandlingar för deras behof; Fyrings Journaler ; räkenskaper öfver Lotsoch Fyringsmedel; frågor om nya fyrbåkars anläggande; om Lots- och Vaktstugors upprättande och om förändringar med I.otsbetjeningen , sann om nya Lotsplatser och hemman; rapporter om verkställandet af sådane arbeten , som tjena till sjöfa.tens befrämjande; redogörelse för medel till fyrbåkars reparation och byggnad, samt, för uppsättandet af känningsmärken och prickar; Siatsprojecter, rörande medel till Lots- och Fyrverkets underhåll; allmänna inseendet öfver Dykeri-Compagniet, hvars qvartals-berättelser till detta Departement ingå; anmärkningsmål i afseende på Dykeri- och Bergnings-Compagniets redskap; besigtningar på sådan redskap; förteckningar på Dykeri-Betjining; rapporter om Bergning»- och Strandvraks-mål, och om timade sjöskador. 4:0 Upprättandet af underdåniga förslag till de civila Sysslorne vid Floitorne eller inom verket, hvarå Konungens nådiga fullmagter eller Constitutorial utfärdas, samt bortgifvande af de öfrige på vederbörande Chefers eller Contoirs-Formans förslag; inseende öfver Informations-, Schole- och Barnhus-inrättningarne samt Ecclesiastik-Verket vid älla stationer;
samt uppsigt öfver de för Flottornes behof anlagde Ekeplanteringshagar. 630 Betänkande om Rikets Styrel se-Verk.
Rörande Ärendernes gång och deras förvaltning emellan Ledamöterne inom Förvaltningen, samt emellan Betjeningen inom Cancellie och Contoiren fortfara, som i allt Öfrigt, hvad här ej särskildt i underdånighet anmärkes, de nu gällande Författningar att ega sin kraft, till dess de hinna, att, enligt Eder Kongl. Majus nådiga beslut, af sakkunnige personer ö£- verses och granskas.
Rättsfrågors behandling af Förvaltningen upphör, likasom dess befattning, att handhafva Arender, rörande Kronoskogar och parker, emedan hushållningen med desse sednare, odelad, hör tillkomma det administrativa verk, som dermed får befattning; dock bör Förvaltningen fortfara med uppsigten öfver de för Flottornes behof anslagne Ekeplanteringshagar, samt jemväl genom Konungens Befallningshafvande föranstalta om fällning af det Ekevirke, mastträd och spiror, som antingen af allmänningar eller på Skatte och Kronohemmans egor för Flottornes räkning utsynes.
Committerade hafva under Inrikes Arendernes Departement redan föreslagit, att alla Sjö-Militis-Indelningsverket rörande KameralÄrender, äfven som alla frågor om Skatteköp af Kronans hemman, således äfven af dem, som till Lotsverket äro eller kunna blifva upplåtne, skulle tillhöra Kammar-Collegii handläggning, hvaraf följer, att Förvaltningen dermed icke kunde få annan befattning, än så vida den, enligt Författningarne uti så beskaffade mål skulle komma att höras.
Anmärkningar vid Krigs-Departementet.
Organisationen af detta Departement förutsätter närmare kännedom af ett yrke, mera fremmande för Committerade, än administrationens öfrige grenar.
Det har likväl tillhört Committerade, att härom yttra sig, och de hafva dervid ställt s'g till efterrättelse Constitutionens föreskrift, att blott en Stats-Secreterare för KrigsÄrendeme skall finnas, och sarskiidte Rådgifvare i Comrnandornål; men Committerade föreslå derjemte i underdånighet, att samma princip af enhet i Styrelsen, som för de öfrige Departementen blifvit följd, äfven för detta Departement må blifva antagen, den nemligen: ”att i spetsen för hvarje
Departement bör ställas en person, som eger en allmän öfversigt och kännedom af alla de ämnen och ärenden , som till dess befattning höra, samt att alltid likartade arender böra inom samma Departement handläggas”.
I anledning häraf skulle, i Comrriitterades underdåniga tanka, Stats-Selreteraren för KrigsÄrenderne , som då kunde innehafva en högre Militair-Grad i Arméen , endast föredraga de till Landsförsvaret hörande befordrings- och oeconomi-mål, och dermot en särskild Stats-Secreterare för Sjö-Arenderne, som likaledes kunde innehafva en högre Militair-Grad i Flottorne, de till sjöförsvaret hörande Befordrings-Oeconomi- och Comrnandornål.
Till hvardera Departementet skulle höra 3:ne Under - Afdelningar , hvarje med i Chef och nödig personal; den ena för Befordrings- och Oeconomi-målen, den 6a4 Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. andra för Commando-målen.
Dessutom skulle ett förvaltningsverk höra under hvardera Departementet, nemligen Krigs-Collegium under Krigs-Arendernes och Sjö-Förvaltningen under Sjö-Arendernes Departement.
Stats-Secreteraren skulle hafva högsta inseendet öfver Arendernas gång inom det underlydande Förvaltningsverket, hvars Sessioner han egde att öfvervara, då dess tid medgaf, jemte rättighet , att af Chefen för Verket redo fordra, samt äska alla de upplysningar han fann nödige.
Pä hans ansvar hvilade, att den del af Rikets försvarsvetk, som till hans befattning borrie, bringades och underhölls i det bästa skick, som med de dertill anslagne medel kunde vinnas, och hvilkas ändamålsenligaste fördelning han, sedan vederbörande Förvaltningsverk öfver behofven blifvit hördt, egde i underdånighet att föreslå.
Må hända skulle en och samma person medhinna att öfverse, inför Eder Kongl. Maj:t föredraga och bevaka verkställigheten af Eders Kongl.
Maj:ts nådiga beslut i alla de till Krigsväsendet, både till Lands och Sjöss hörande Ärender, särdeles då rättsfrågor och de till Civil-Depariementet i Krigs.
Collegium hörande mål öfverflyttas, dels till Domstolarne och dels till Kammar-Collegium, hvarigenom göromålen i Krigs-Expeditionen måste blifva betydligt förminskade; men för ett sådant Chefskaps utöfvande af en enda person, synes likväl det vigtiga hinder framställa sig, att man hos honom svårligen kan påräkna, att finna de kunskaper och den erfarenhet i dessa båda olika yrken förenade, som erfordras, att med fullkomlig sakkännedom bereda, föredraga Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. 623 och i hela sin omfattning följa håde de till Landtförsvaret och till Flottorne hörande Arender.
På sådan grund hafva CornmittPrade i underdånighet föreslagit, att dela vården af Krigsväsendet emellan (vänne personer, hvarvid större enhet vinnes, än nu, då desse ärender äro emellan 3:ne föredraga'.der fördeldie.
För närvarande kan sådant icke verkställas, då, enligt Regeringsformen, både Arméens och Flottans ärender skola, med undantag af Cornmandomålen, genom en och samma Stats-Expedition föredragas.
Emellertid, och intill dess detta hinder 1 constitutionel ordning kan blifva undanröjdi , torde den nödiga enheten, åtminstone i beredandet af hvardera grenens ärender provisionelt kunna sökas i den anstalt , om Eder Kongb Maj:t i Nåder täcktes uppdraga åt ett af De£s Stats Råd, att med sin uppmärksamhet närmast följa Landtförsvarets ärender, och åt ett annat Stats-Råd, de till Sjöförsvaret hörande, särdeles om desse Stats-Råd tillika blefvo Föredragande uti Commandomål.
Stats-Secreteraren , hvilken, såsom Chef för Krigs-Departementet, skulle deltaga uti beredningen och öfverläggningen om alla de, så väl Landt som Sjöförsvaret rörande ärenden, hvarom Konungen beslutar , egde då med vederbörande af hvardera Styrelsegrenen en föreningspunkt, der de i consultativ väg kunde sammanlänka deras åtgärder, till befordrande af nödig öfverensstämmelse i ärendernes gång. 6j4 Betänkande om Rikets Styrelse-Verki Ecclesiastik-Departementet.
Chef: Stats-Secreteraren för Eccles i astikÄrenderne.
Till detta Departement hörer allt, hvad sorn angår Ecclesiastik verket, allmänna Upplysningen och Uppfostringsverket Sjuk- och Fattigvården, nemligen: Befordrings-Äreruler, eller besättandet af alla sådane tjenster vid Ecclesiastik-, Akademi- och Schole-Staterne, samt vid Läkare-Corpsen, hvarå.
Fullmagt eller Constitutorial utfärdas.
Besvär öfver förslag till sådane Tjenster , samt öfver utnämningar till dem , som ej af Konungen bortgifvas.
Ecclesiastik-mäl, eller sådane, som röra ordning vid allmänna Gudstjenstens utöfvande ; Kyrkoväsendet och Presteståndet; planer till nya Kyrkors uppbyggande och hufvudsakliga reparationer derå; förvaltning af Kyrkors medel och inkomster; ansökningar om Collecter, Stamböcker m. m.; förslag till Conventioner emellan Kyrkoherdar och Församlingar om Presträttigheter utgörande; ärender, angående Venia tztatis för Prester; Indigenatsrätt ; Tjenstår beräkning; Tje nsiledighet; Dispence från Specimina; Extra Nådårs beviljande.
Ärender, som röra uppfostringsanstalter, och omsorgen för allmänna folk-undervisningen , eller JJniversiteter, Gymnasier och Scholor, deras organi-: - Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. 6-15 ganisation, fonder och medel; Löne-RegleriDgar dervid; förvaltningen af Stipendier m. m.
Mål, rörande Litteraturen och de sköna Kon« sterna, eller Vetenskaps-, Svenska- Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-, Musikaliska och Målare-Academierne; Kongl, och allmänna Bibliotheken, Museum o. s. v.
Ärender, angående Publiciteten, såsom anmälanden om Boktryckeriers anläggning och Tidningars utgifvande; frågor om periodiska skrifters indragning, och om beslag å sådane Böcker eller Skrifter, som ställas under åtal; Bokhandel; uppsigt å Kongl.
Boktryckeriet; den del a£ desse ärender, som nu tillhöra Hof-Cancellerens befattning, kunna likväl icke till detta Departement öfverflyttas, förr än Hof-Cancellers-, Ämbetet, i den ordning Grund-lagen föreskrifver, indrages.
Mål, som hafva afseende pä allmänna Sunikttstillståndet inom Riket, eller Medicinal-Verkec Eazaretter och Curhus, med dertill anslagne inkomster:
Veterinair- och Vaccinations-inrätt-j ningar; Apotheker och Helsobrunnar.
Fattigvården och milda Stiftelser, eller frågor om Hospitaler, Barnhus, Fattighus med flere sådane.
Stats-Secreteraren bereder till föredragning alla Befordrings- och Ansöknings-ärender, samt har till biträde 1 Expeditions-Secreteiare, hvarförutan för sjelfva Expeditionen uti detta Departement på Stat fores: Bihang lii’ KUti-St, Prat. iUna Sami. IH1J. 6a6 Betänkande om Riktis Styrelse-Verk. i Protocolls-Secreterare.
3 Cancellister och i Registrator.
Under detta Departement höra nedannämnde Verk och Inrättningar, nemligen: i:o Styrelsen för Allmänna Läkarevärden i Ri. ket, som får: i Chef och a:ne Ledamöter. i Secreterare, som bör vara Medecin* Doctor, samt nödig Betjening.
Denna Styrelse kommer, i stället för Sundhets-Coilegium , att hafva inseende öfver allt det, som angår Sundhets-tillståndet, samt Läkarevården och Sjukskötseln , så väl hos Rikets Innebyggare i allmänhet , som vid Krigsmakten till Lands och Sjöss i freds- och krigstider.
Den har således tillsyn öfver alla Lazaretter och Hospitaler i Riket, öfver alla i Riket practiserande Läkare och Fältskärer, X^ärarne vid Medico-Chirurgiska Institutet, Fält-LäkareCorpsen, Provincial-Medici, Pensionairer och Stipendiater, samt Stads-Medici och Chirurger i allt hvad till Läkarevårdens utöfning hörer; den meddelar tillstånd för Utrikes promoverade Läkare, att här i Riket practisera; går Domstolarne och Ämbetsverken tillhanda med råd och upplysningar i allt sådant , som med Läkarevetenskapen har gemenskap; upprättar förslag eller ock afger utlåtande i afseende på befordringar till Läkare- och Fältskärs-beställningar; eger uppsigt öfver Helsobrunnar , med hvad dertill hörer; granskning af Svenska Phaimaco - Betänkande om Rikets Styrelst-Verk. 637 péen och af Medicinial-Taxan, samt förslag till ändringar deri: håller tillsyn och contrnll öfver Apotheken i Riket; yttrar sig öfver frågor om belöningar för tillredandet af så kallade Arrana; utfärdar tillstånd för Utländske Operateurer och Dentister, att få utöfva sin konst ; har uppsigt öfver privilegierade Fältskärs-stugor, öfver Badare-Ambetet, och öfver Barnmorskors undervisning ; vidtager anstalter till hämmande af farsoter och smittosamma Boskaps sjukdomar; har uppsigt öfver Vaccinations-inrättningarne och öfver anstalter till förekommande af Veneriska smittans utbredande, med hvad mera till befordrande af helsotillståndet inom Riket hörer.
Göromålen emellan Ledamöterne fördelas så, att den ene besörjer de till civila och den andra till militaira Läkarevården hörande detaillebefattningar, hvilka i 23 och 34 §. §. af den för nuvarande Sundhets-Collegium gällande Iusiruction finnas uppräknade.
Till Styrelsens gemensamma öfverläggning och beslut höra:
Kongl. Majas nådiga Bref och Remisser, ansökningar, så väl om sådane civile- och milttaire-Läkare Sysslor, dem Kongl. Maj:t bortgifver, som ock om de Sysslor och Tjenster, hvilka genom Styrelsens Fullmagter eller Constitutorialer tillsättas; äfvensom, rörande Stipendier och Pensioner, föreskrifne Examina och Tjenstledigheter.
Förslags upprättande till Läkare - Sysslor.
Alla till Kongl. Maj: t afgående underdåniga Skrifvelser och infordrade utlåtanden ; underdåniga anmälanden till de Läkaietjenster, hvilka 6*S Betänkande om Rikets Stfrtlse-Verl: under infallande krig tillsältas och med Kongl.'
Maj:ts nådiga Förordnande förses.
Underdåniga utlåtanden och anmälanden af de under Styrelsen lydande Ämbets- och Tjenstemäns förljenster och skicklighet; pröfning af deras fel och förbrytelser, så vidt ej åtal inför Domstol kommer i fråga.
Förslag till ändringar och förbättringar i Medicinal-Författningarne, allmänna underrättelser, rörande den civila och militaira Läkarevården ; alla frågor, så väl om extra Utgifter eller Aifvoden och Tractamenten utöfver Stat, sorn angående afskrifning å uppkomne Balancer.
Likväl skola frågor af sist uppräknade beskaffenhet Kongl. Majus nådiga pröfning underställas.
Alla Ärender, rörande Medico-Chirurgiska Institutet.
De allmänna eller gemensamma målen,’ så vidt öfverläggning och beslut uti dem eger rum, afgöras efter röstberäkning.
Ordföranden har inseende öfver Ärendernes jemna och oafbrutna gång, samt föranstaltar, att den Ledamot, sora besörjer militaira Läkarevården under Krigstid erhåller behöfligt biträde,hvarom underdånig anmälan hos Kongl. Maj:t bör götas.
Uti alla vetenskapliga frågor eger Styrelsen,’ att höra, eller, der de i Hufvudstaden finnas, till rådplägning kalia Läkare, som för kunskapes och skicklighet äro kände.
2:0 Riks-Archivet, hvarvid bibehållet: 1 Secreterare. 1 Actuarie och Registrator, x Cancelliet - Betänkande om Rikets Styrelse-Verk; 619 j:o Kongl, liibliotheket med 1 Bibliothekarie och 1 Amanuens. 4:0 Kongl. Museum med 1 Intendent.
1 Notarie och Kammarförvalt.’ 2 Conducteurer. 5:0 Öfver-Intendents^Åmbetet, tom bibehåller sin förra Organisation och befattning, men inskränkes till: 1 Öfver-Intendent.
1 Hof-Intendent. i Architecter.
4 Conducteurer. 1 Notarie.
a Bokhållare och Casseur. 6:0 Riks-Historiographen, synes böra bibehållas; men Riks-Heraldicus lärer kunna indragas.
Anmärkningar i afseende, på detta Departement.
Åtskillige af de härunder upptagne Ärender , synas vara af den beskaffenhet, att de rätteligen borde tillhöra Stats-Secreteraren för Inrikes Ärer.derne, såsom allmänna Läkare- och Fattigvården m. fl. — Men då Stats-Secreteraren för detta sednare
Departement, har en myckeC vidsträcktare befattning, än Stats-Secreteraren för Ecclesiastik-Arenderne, torde den föreslagne fördelningen få bibehållas, sa framt icke i consti— tutionel ordning afgores, att Ecclesiastik-Departernentet helt och hållet indrages och Ärenderne emellan de öfrige Departementen fördelas. 630 Betänkande om Rikets Styrelse-Verk.
Styrelsen af Medicinal - Arenderne synes visserligen icke vara af den vidsträckta omfattning, alt ett helt Collegium för sådant ändamål erfordras.
Utan att åberopa, det hela denna Styreise i Norrige bestrides af tune personer, En Bureau-Chef och En Fullmägtig, tro likväl Cornmitierade, att den här i Riket, äfven med förutsättning af deri mest fullkomliga Administration, skall kunna bestridas af 1 Chef och 2:ne Ledamöter, med dertill hörande Betjening.
Vid förefallande behof kunna de kalla sig till biträde erfarne Läkare i Hufvudstaden, särdeles af Medico-Chirurgiska-Institutet, som njuter årligt bidrag af Statsmedlen.
Då den af Ledamöterne, som får omsorgen om Militaira Läkarevården, till äfventyrs kunde under Krigstid erhålla flere och vidsträcktare göromål, än han möjligen medhunne att bestrida, hafva Commilterade ändå icke ansett denna omständighet af sådan vigt, att den borde föranleda till flere Ledamöters bibehållande, utan i stället föreslagit, att, vid sådant förhållande, underdånig-anmälan derom må göras, då Konungen efter omständigheterne derom lärer i Nåder förordna.
Såsom en följd af Stats-Secreterarens inseende öfver allmänna Läkarevården och öfver milda Stiftelser, höra äfven alla Hospitaler, Lazarettet och Barnhus, samt de Arender, sorn röra styrelsen och vården deraf höra tili detta Departement, men det speciella inseendet deröfver bibehållas vid särskilda Directioner, sorn nu dermed hafva befattning, hvarigenom Serapbimer-Ordens-Gillets uppsigt , så väl öfver La - Betdnknnde om Rikets Styrelseverk. 631 zarettet i Hufvudstaden, som öfver allmänna Hospitalen och Lazaretten i Riket alldeles försvinner, så att de vid detta Gille anställde Tjenstemän kunna indragas och deras aflöningar till nämnde välgörande Inrättningars nytta användas.
Förvaltningen af de till desse Inrättningar hörande Fasta Egendomar öfverflyttas till Kam. mar-Collegium, som dervid ställer sig till efterrättelse, hvad i afseende på vården af Statens jord är stadgadt.
Förvaltningen af samma Inrättningars öfrige inkomster och fonder, likasom den närmaste omsorgen för den inre hushållningen samt Sysslomäns tillsättande, lärer under Stats-Secreterarens inseende kunna bestridas af de förut befintelige Directionerne, nemligen för Hospitalerne af Konungens Befallningshafvande och Biskoparne, biträdde i Städerne af Borgmästaren och Kyrkoherden och på Landet af Kyrkoherden i Församlingen, samt för Läns-Lazaretterne likaledes af Landshöfdingarne, samt af i Länen utsedde Deputerade.
Inseendet öfver Läkarevården vid dessa Inrättningar, som då ett Sundhets-Collegium funnits, tvcks hafva bordt detsamma tillhöra, kan och bör, enligt sin natur, uppdragas, åt Styrelsen för Läkarevården.
Vid alla de under detta Departement hörande Ämbetsverk och Auctoriteter hafva Committerade föreslagit betydliga indragningar, och för flere deribland bestämdt utsatt antalet af dé Tjenstemän, som vid hvardera böra finnas, hvarvid Cotnmitterade fästat afseende på de in - 635 Bttank andt om Bi kits Styrelse-Verk. skränkta och enkla göromål, som dessa Verk tillhöra, och som genom förfaltningarnes omarbetande icke betydligt lära kunna förändras, hvilket åter för 3:dje, 4:de och s:te Departementerne inträffar.
Committerade hafva trott, att 2:ne Caneel— lister och 1 Copist vid Riks-Archivet svårligen kunna sysselsättas] att vid Kongl. Bibliotheket j Bibliothekarie och 1 Amanuens kunde göra tillfyllest, och att vid Konungens Museum t Notarie, som tillika är Kamrnarförvalt, säkerligen kan medhinna, att sköta Expeditionen och föra Räkenskaperne.
Något hinder tyckes ej eller möta för indragning af Riks-Heraldici tjensten; och då vid Öfver-Intendents-Ämbetet, utom Slotts-Handfverkeri-Staten, ej mindre än ig personer är» tjenstgörande, lärer indragning af denna stora Stat för ett Verk med inskränkt befattning, v»f xa nödvändig.
Om Landt-Rcgering.
Committerade hafva redan i underdånighet yttrat att, efter deras tanka, den civila Styrelsen i Provincerne, sådan den för närvarande är organiserad, motsvarar ändamålet och således bör bibehållas.
Men detta yttrande har blott afseende på sjelfva organisations-sättet; hvaremot Committerade trott sig finna, att genom Lan. dets olika indelning i Län, Stift, Lagsagor, Domsagor, Fögderier, Härader, Pastorater och Socknar, sammanblandning och omgång i ärendernes handläggning, jemte åtskilige olägenheter i administrativt hänseende måste uppkomma; Betänkande om Rikets Styrelse-Verl.
633 Och då Läne-Styrelsen eger mångfaldiga befatt: ningar, härledande sig, dels ifrån Domaremak. tens föregående åtgärder, och dels från Militairoch Ecclesiastik-Styrelser, samt öfrige inom Provincerne varande Ämbetsverk, synes det, för att bereda den ordning, enhet och kraft, sorn med en väl inrättad Landt-Regering åsyftas, vara af stor vigt, att alla Auctoriteter inom hvarje Province; så mycket som möjligt centraliserades, och att följakteligen förenämnde indelning blefve förändrad, och afpassad efter localförhållanden, samt innevånarnes beqvämlighet.
Den enklaste åtgärden härvid synes vara, att hvarje Län, Härad och Pastorat, så vidt ske kunde, arronderades, och att hvardera Länet hade sin Civil-, Militair- och Ecclesiastik-Chef, hvilka, efter möjligheten sattes i medelpuncten. af Länet.