Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Krigs- och KammarCoIlegiernes samt StatsContoireUs Och KammarRättens underd. yttranden, samt under den 15 November 1828 öfverlemnat handlingarne i detta mål, till StatsUtskottets kännedom med nådigt förklarande, att K. M:t under d. i5 October be - Betänkande!), N:o 4°ö- 47i torde år utfärdat allmän kungörelse angående åtskillige förändringar med Uppbörds- och RedogörelseVerket, ledande till både lättnad för de skattskyldige
Och större enkelhet samt säkrare cönfroll vid LandtUppbörden, hvarjemte K.- M:t fästat SfafsUtskotfets
Uppmärksamhet på lämpligheten deraf, att alla KronoArrende-afgifter, äfven då de ej äro utsatte i Spannmål eller Höj varda, på sätt KammärCollegium och StatsContoiref i underd:het tillstyrkt,- bestämda till lefverering årligen , i den för all annan gröndskatt föreskrifna ordning.
M:ts ofvannämnda Kåd. Kungörelse af den x5 Öctoher 1828 erforderlige föreskrifter blifvit lemnade uti flere af de utaf R.
St:r vid 1823 års Riksdag framställde fall, så att den Kronouppbörd sool af Regementsskrifvärne blifvit bestridd, f< O. m.- för 1829 skall emotfagas och redovisas endast af KroIiofogdarne, och lefvereräs till Ränlerien på samma gång som den öfrige KronoUppbörden, samt att indelningshafvare och särskilta Uppbördsman hvilka icke hafva executiv rättighet, böra hålla sina Uppbördsstämmor allenast vid de för Allmänna Uppbördens emottagande' bestämde terminer;' och enär jemväl, till följd af R.
St:rs vid innevarande Riksdag fattade, af K. M:t i Kader gillade' beslut, att KronoÄrrende-afgifter hvilka hittills bort prenumerationsvis, före d. i4 Mars årligen, i contant erläggas, komma för framtiden att uppbäras och lefvereräs i den för all annan grundskatt föreskrifne ordning; så har, genom dessa åtgärders vidtagande, de ämnen blifvit befordrade till verk - Stats- Utskottet s Stadighet, som utgöra föremålen för ofvannamnde 2:dra , 3:je och 4:de puncter.
Vidkommande åter den i:sta puncten, eller förslaget att all KronoUppbörd, med undantag af Allmanna Bevillningen , borde ingå till StatsVerkets Cassör, och disponeras af K.
StatsContoiret, dels till StatsVerkets directa utgifter, dels till de förvaltande Verkens förmån, anser Utskottet det vara af obestridlig nytta, och ej allenast ledande till enbet och större ordning vid Uppl lorden af Skattebidragen, utan äfven till lättnad och bättre controll vid deras redovisning, om alla medel , med undantag af Piiksgäldsmedlen b lefvo till ett och samma ställe inlefvererade och redovisade, hvarigenom de mångfaldiga redogörelser hvilka Uppbördsrnännen hittills ålegat afgifva till de särskilta Verken, skulle lill det mästa komma att upphöra, och liela deras redovisning för allmänna Statsbidragen innefattas endast uti en rakning.
Verken i följd deraf tillkom för hvad till Statsverket sålunda directe ingick, skulle antingen utgöras af behållningen utaf de inflytande ifrågavarande
Utskottet, som nogsamt inser alt det första af dessa alternativer skulle komma att inleda Statsverket uti årliga liqvid-förhål landen med de särskilta Verken, hvilka det oaktadt, hädanefter såsom hittills, icke kunde förr än sedan allmänna räkenskaperne voro afslutade, eller långt efter den tid för hvilken redovisningen skedde, erhålla kännedom om beloppet af Betänkanden, N:o 4°^- 47^ deras inkomster, liar derföre trott sig icke böra tillstyrka detta första alternativ; men anser deremot att det andra alternativet, eller de särskilta Verkens förseende med årliga anslag, matte tillerkännas ett afgjordt företräde, såsom medförande de liufvndsakliga fördelar att medlens förvaltning och redovisning blef enkel och lätt; att de förvaltande Verken , enär deras Uppbörd blir förvandlad från manga spridda och stundom till beloppet mycket föränderlige inkomst-titlar, till ett bestämdt års-anslag, blifva i tillfälle att på förband och till beloppet noga beräkna sina tillgångar och kunna lämpa sin hushållning derefter; att Uppbördsmännen i orterna blifva befriade från det icke obetydligabesväret att afgifva redogörelser till många förvaltande Verk; och alt desse Verks omsorger med Uppbördens emottagande från Landsorterne, samt densammas conlrollerande och granskande komma att upphöra, hvilket bör bereda besparing i deras förvaltningskostnader.
Men föratt, vid bestämmandet af dessa anslag, så mycket säkrare närma sig den summa hvilken borde tillkomma hvart och ett af de särskildta Verken, och dymedelst trygga så väl dem sorn Statsverket för möjligen befarade förluster, anser Utskottet lämpligt att Penningar samt Indelta Räntornes Kronovärde och Spannmålens Tunntal , der sådant förekommer, särskilt böra en gång för aila såsom bestämda anslag uppföras, dock så, att, i afseende å de prisförändringar, som Ränte-persedlar och Spannmål äro underkastade, borde vid hvarje ny Statsreglering, ett medeltal af de värden hvartill Indelta Räntor och / 4y4 ,S t a t s - U tskottets Spannmål under de sista 5 åren till StatsVerket in» gått, tagas till grund för bestämmandet af de pris derå sorn för de följande åren, intill vidtagandet af nästa Statsreglering, skulle de särskildta Verken till? godoknroroa.
I afseende på bestämmandet af de Verks medel som i följd häraf lämpligen anses kunna directe till Statsverket ingå, borde en noggrann utredning om beskaffenheten af dessa Verks Inkomster tillvägabringas, till utrönande af de belopp, hvilka, såsom årliga anslag, i stället, skulle dem tillkomma, hvarvid vore att iakttaga, att capitalei- och ipteressen samt tillhör vige eller donerade fastigheter, hvaraf revenue er-, hålles, skulle undantagas och icke komma uti någon beräkning, enär sädane äro att anse såsom enskilt förr mogenhet eller tillhörighet, hvarmed Statsbestyret icke bör hafva att sig befatta; pch anspr Utskottet några svårigheter icke böra möta, att 3tatsVerket, emot erläggande af bestämda års-anslag, öfvertog uppbörden af följande medel; 1:0 PassevolanceMedlen, 3:0 3:0 Qivile-Stateps och Armeen?
Pensions^ Cassör? medel, med undantag af delegarnes afgifler, hvilka uppbäras af Cassornes redogörare. 4:0 InvalidhusFondeps medel. 5:o Spinnhus-medlen. <5:o Skogsplanterjngs-medlen. 7:0 JagtCassa-medlen.
Betänkande n, N:o 4o6. 4?5 3:o Jemtlands Läns Allm.
Sammanskottsmnedel neni).
Iläfstetings-penningar ProvincialLäkares lönertillskott. pfverskotlsliöke-medel. q:q Strömsholms Stuteji-inede|, 10:0 Flyinge D:o, }i:o Djekne-penningar, 12:0 Lappmarks Ecclesiastik-medlen. }3:o ConvoyTmedlen hvilka såsom ingående till Tullverket, kunde såsom Tull-medel anses, samt årligt bestämdt anslag deremot anvisas åt ConvoyCassan.
Deremot anser Utskottet följande medel vara al enskild beskaffenhet, och med hvars redovisande Statsbestyret icke borde besväras: 1:0 Riddarlms-medlen, 2:0 Enöres-medlen, inflytande endast j Upsala pcb Stockholms Län, 3:o Arbetshus^medlen , d:o i Skaraborgs Län. 4:0 Vägbyggnads-medleu, utgående i Kronobergs, Götheborgs, "NYermlands och Gefleborgs Län. 5:o Bromedlen i Christianstads Län. 6:0 F a 11 ig försörjnings-med leii. 7:0 FahriksFattigCassa-medJen, samt B:o Lazaretts- och Kurhus-afgiftenie, hvilka borde jemkas och regleras samt antingen blifva ställde under någon allmän Styrelse, eller förvaltas för och uti hvarje
Län särskildt.
Under namn af Borgholms Garnisons Service-medel har hittills ingått ett obetydligt belopp af qm - 476 Stats-Utskottets kring 16
R:dr årligen öfverhufvud, hvilket numera, då ingen Garnizons-service å Borgholm erfordras, bor™ de helt och hållit upphöra att vidare utgöras.
Om StatsVerket, såsom nu föreslaget blifvit, korn™ mer att öfvertaga åtskiilige förvaltande Verks inkomster, borde, i sammanhang"med undersökningen om beskaffenheten af deni, jemväl en reglering af de Upp-. bördsTitlar, hvaraf ifrågavarande Verks Inkomster utgöras, blifva vidtagen, till befrämjande deraf, att de på ett mera ändamålsenligt sätt, och icke, såsom nu eger rum, under mångfaldigt olika benämningar de-.
Biteras, så att när t. ex. Böter förekomma å flere Verks medel, sådane alltid måtte tillsammans upp™ tagas endast å et-t ställe.
StJr behaga gilla de åsigter Utskottet här framlagt, hemställer Utskottet: att R.
M:t i underdihet- anhålla, att tjenlige åtgärder måtte vidtagas till erhållande af de i sammanhang härmed erfor der lige upplysningar och utredningar, så att förhållanderne måtte kunna för nästkommande R.
Stjr fullständigt framläggas, och de beslut då fattas hvartill omständigheterne må kunna föranleda.
Den 16 Februarii i83o., N:o 407.
Utlåtande, ang:de åtskilliga omständigheter hörande till RiksBokslutet.. (I.-A.).
För afgifvande af det Utlåtande i flere frågor hörande' till RiksHufvudboken som-, enligt1 Utskottets förbe - Betänkanden, N:o ^oj. 477 håll i Belänkandet Nio 62, hör R.
Mits serkilta Nåd. föreskrifter, har Utskottet uti dess Betänkaude N:o 62 föreslagit de åtgärder som ansetts behöflige med hänseende till förskotts-tagarnes redovisningsskyldighet; men på det äfven beloppet af sådane oredoviste förskotter, malte uti räkenskaperne vara synligt, och den å dem skedde tillkomst eller förminskning må kunna controlleras, har Utskottet ansett lämpligt, att alla sådane förskotter böra särskildt i RiksHufvudboken balanceras, och intill dess vederbörlig redovisning egt rum, betraktas såsom en StatsVerkets tillgång, och finner Utskottet för detta ändamål tjenligt föreslå: att uti RiksHufvudboken matte, f. o. m. för i83o, en särskild GeneralRäkning inrättas, hvilken ej allenast skulle upptaga de från föregående och till påföljande året befintelige oredoviste förskotter, och de sorn under året tillkommit, utan jemväl afföra de som blifvit redovisade eller uterersatte; samt att resultatet af desse förhållanden derjemte mätte uti RiksHufvudbokens CpaitalRäkning jnga.
St:r redan gillade förslag uti ofvannämnde Betänkande Nio 63, böra uti ^78 Stats-Utskotets RiksHufvudboken finnas öfver g:de IIufvudTitelns ute» stående fordringar, jemte de lån eller förskott som af samma Titels tillgångar årligen må blifva utbetalte eller återlkjviderade, så att det vid hvarje års början oell slut utestående Capitalet blifver synligt och uti Riks Hufvud bokens CapitalRäkning balanceradt; dock utan att någon sammanblandning med Titelns årliga anslagssumma härigenom måtte kunna äga ruin.
Under granskningen af de Redogörelser och Ilufvudböcker som blifvit upprättade af åtskillige så val förvaltande som sådane Verk, hvars inkomster bestå Uti Statsanslag, har Utskottet erfarit, att dessa redovisningar i mer eller mindre molin, sakna den fullständighet och de upplysande egenskaper sorn af vårt i allmänhet nu mera i flere delar förbättrade bokförings-systeme billigen kunde förväntas, oell att de jemväl till sin uppställning innefatta en mångfaldighet al olika, stundom ganska invecklade och otydliga methoder, lill hvilkas utredande
Formulair upprättades i öfverensstämmelse med de för RiksBoksluts-arbetet gällande grunder, så att de till form och uppställning malte så vidt möjligt vore blifva lika; och hvilket är så mycket angelägnare, som sådant måhända innebär det enda vilkoret af möjlighet för R.
Si rs Revisorer' att, under den för deras Beta n ka uden, N:o 4°7* 4" 9 förrättning Liestämda tid, tillbörligen medhinna dnas gransknings-arbete.
Formulär böra grunda sig pa de för en ordentlig bokföring i allmänhet gällande principer, så att det må innefatta fullständighet, enkelhet, säker controll, så liten vidJöftighet som möjligt, saint lättfattlighet för afven dem, som icke äro närmare bekante med bokföring, och att Formuläret jemväl bör tydligt anvisa, alt BaJancerne från det föregående och till det följande året skola fullständigt upptaga tillgångar i fastigheter, fordringar, behållningar i penningar eller elFecter, äfvensom skulder, allt i penningeyärde; hörandes derjemte föreskrifvas, att i hvarje Hufvudbok, intages ordentlig Cassa-redogörelse, oell der Verket har räkning nied Banken eller PiigsGontoiret, serskilt conto för sådan räkning, I afseende å den uti Bet, N:o 6a. väckta fråga, huruvida Räntekammarens IJufvudböcker böra åtföljas af Contra-räkningar med Banken och RtgsQonioij-et, bär väl blifvit upplyst, att sådane Contra-rakningar alltid blifvit förde, och äro samt blifva för R.
St:r och deras Revisorer att tillgå; men Utskottet anser, att fullkomlig controll och ordning i denna del endast vinnes derigenom, att löpande Räkningar med Banken och RtgsQontoiret, åtminstone £ årsvis, summariskt för hvarje conto, ingå i sjelfva RäntekammareHufvudboken, hvarigenom denna, nu egentligen blott varande till Cassabok, får densamma afsltitnings-confroll, som en Hufvudbok kan lemna. 48o Stats-TJt skottets Oin R.
Sl:rs beslut ännu saknas uti åtskilliga ämnen af sadan beskaffenhet, alt föreskrifter derom böra intagas uti det Reglemente, som af R. II.
Stlr skall för RlgsContoiret utfärdas, har Utskottet likväl ansett sig böra, för tidens vinnande, till R.
Stms granskning och godkännande afgifva Förslag till berörde Reglemente i de delar, som kunnat uppsättas af lista, aldra, 3;dje och 4^e Afdeluingarne.
Silf bifallne Utlåtande (Nio 3o sid. 3g6) heter deti ”att ”Staden Borås, under alldeles enahanda vilkor, sorn ”de, hvilka, under 1828 års Riksdag, blifvit stadgade ”för det Staden då beviljade Låne-biträde; må åter - Betänkanden, ]\~:o 4°8* 4^1 '‘bekomma hvad af samma Låne-understöd redan ingått, eller till R.gsContoiret vidare ingär/* Enär den upplysning erhållits, att alla Lånesummor, hvilka varit intecknade uti de år 1827 afhrände husen, blifvit till R:gsContoiret inbetaide; och endast dessa kunna komma i fråga att till Staden återgå, men de orden eller till R.‘gs Contoir et vidare ingär skulle vid nämnde förhållande kunna föranleda till den misstydning, att icke blott Capital-afbetalningarne på de Lån, som qvarstå i egendomar, hvilka icke afbrunnit, utan ock de Capital-afbetalningar, hvilka framdeles komma att i föreskrifven ordning erläggas på de lån, Staden från R:gsContoiret återfår, höra i låneväg Staden å nyo tillhandahållas, så äro merberörde ord: eller till R.gsContoiret vidare ingär uteslutne ur Förslaget. 2:0 file Afdelningen §. 61 rörande Creditivet till Spant ncmäls anskaffning vid inträffande missväxt.
— Och ehuru det synes ligga i sakens natur att sådcine medel böra återgå till R:gsContoiret, hvarifrån penningarne blifvit förskjutne, har Utskottet likväl trott, alt sådant hör be - 4 82 Stats-Utskottets stämdt. uttryckas; i hvilket hänseende Utskottet ult ofvanberÖrde 6t §. föreslagit följande tillägg; ”1 den mån Creditivtaedlen återbetalas* skola dg "till Capital och derå möjligen inflytande lanta till "RiksgäldsContoiret, genara StatsContoiret , aflefve"reras.
" Skulle R, Id.
St:r godkänna bvadl uti lista och 2,‘dra punkterne är vordet föreslaget, torde blifva nödigt, att Beslutet härom meddelas1 ExpeditionsUtskottet, till iakttagande uti de underd* Skrifvelse!', som till K.
M.‘t kommer att i ämnet afgå., j:ö 4-de Af (lulu. §. 66 rörande Anslaget till anläggande af en Valtuledning till Carlscrona, Uti Utskottets af R, H. St.'r godkända Utlåtande (N:o g) hvari anslaget tillstyrkes, heter det mot slutet; "Beträffande medlen härtill och hvilka, enligt R.
"SUrs förra Beslut, borde äf Fullmäktige i Riksgälds"CöntoireÉ, genom Sfats-Obligätioner , anskaffas, enär, "enligt i8a3 års Stats-regfering, utgiften! ej kunde an”visas på StatsVerkets Inkomster, såsom för andra "oundvikliga och angelägna behof erfordcrlige, så skalf "Utskottet, då den definitiva Stats-regleringen hunnit "fullbordas, Uppgifva den tillgång, sorni för ändamålets "vinnande kan forefinnas.
Igenom Utskottets sedermera aflåtne och af R, fl, f?t;r jemväl bifallne Memorial (N:o 335 p. 97) är väl ett Credit»?
för ifrågavarande behof på R:g:sContoiret anvisadt; men som, eller hvad Utskottet eifarit, un - Betänkanden, N:o 4<i8. 483 derd.
M:t redan afgått, i fullkomlig öfverensstämmelse med Utskottets först afgifne Utlåtande J\.‘o g, och således icke blifvit i underdthet anmäldt, hvarifrån medlen skola tagas, så har Utskottet ansett sig böra hemställa, om icke ytterligare underd. skrifvelse må till K.
M:t afgifvas med underrättelse, att de ifrågavarande medlen i R:g:sContoiret utbekommas.
Den 16 Februari i83o. Stats-Utsk ottets Betänk., !N:o 409. 4^2 N:o 409.
Efter erhållen del af de respective RiksStåndens den 17 och 18 i denna månad meddelade Beslut, ang:de de af R. II.
St:rs Bevillningsutskott uti Memorial N:o 70 föreslagne VoteringsPropositioner, rörande Allmänna Bevillningens fördelning; har Förstärkta StatsUtskottet denna dag i föreskrifven ordning, öfver samma Propositioner anställt omröstning sålunda, nemi.: 1:o Voteringen.
BondeStåndet godkände Förslag, att minimi-afgiften af Bevillning för Mäklare och SkeppsClarerare i Stockholm och Götheborg skall utsättas till 3o R:dr, röstar I a.
Ja vunnit, skall minimi-afgiften af Bevillning för Mäklare och SkeppsClarerare i Stockholm och Götheborg utsättas till 3o R:dr B:eo. S B. 33 486 Stats-Utskottets 2:clra Voteringen.
Den som, i enlighet med BevillningsLTtskottets af Höglofl.
BondeStåndet godkände Desi ut, vill, att i 14 §- af BevillningsFörordningen skall införas ett senare Moment af följande lydelse: ”För Handlande eller Handtverkare, hvilka i och för rörelsen begagna Handelsbetjente, Gesäll, Lärling eller Arbetare, må någon nedsättning under minimi-beloppet icke äga rum.
Dock undantages härifrån Enka efter Handlande eller Handtverkare, sorn varit taxerad under minimi-afgift, hvilken En - Betänkanden, N:o 409.
” 3:dje Voteringen.
PrästeStåndet oell Hederv.
BondeStåndet antagne Förslag: att Krögare, Krögerskor och de, som bålla Likör-kammare, Spisqvarters- oell Värdshusidkare, samt Tracteurer, oberäknadt Bevillning för Bränvinsminutering, då den tillätes, skola betala i Stockholm och Götheborg minst 10
Hnndradet af den inkomst de anses hafva af rörelsen; att denna afgift skall erläggas afven af hvar och en annan, som med behörigt tillstånd försäljer bränvin samt att sådane personer skola taxeras särskildt, oan« sedt de utgöra bevillning för borgerlig rörelse, röstar Ja.
BorgareStåndets beslut, föreskriflerne härom uti 182a års lievillningsStadga i stället att bibehållas. 488 Stats-TJtskottets Dessa Propositioner hafva besvarats med g3 Jet och 26 Nej.
Och som Ja. vunnit, är beslutadt, att Krögare, Krögerskor och de som hålla Likör-kammare, Spisqvarters-och Värdshusidkare samt Tracteurer, oberäknadt
Bevillning för bränvinsminutering, då den tillätes, skola betala i Stockholm och Götheborg minst io R:dr och i de öfrige Städerne minst 6 R:dr 32 sk.; att det skall åligga dem, som till sådan Näring meddelar tillståndsbref att, genom antagande borgen, försäkra Kronan om afgiftens utgörande; att alla Krögare, Krögerskor, Spisqvarters- och Värdshusidkare, hvilka hafva en bättre och förmånligare rörelse, än de minst taxerade Krögarne, skola taxeras till 5 för
Hundradet af den inkomst de anses hafva af rörelsen; att denna afgift skall erläggas äfven af hvar och en annan, som med behörigt tillstånd försäljer bränvin samt att sådane personer skola taxeras särskildt, oansedt de utgöra Bevillning för borgerlig rörelse. 4-dc Voteringen.
PrästeStåndet och He~ derv. BondeStåndet bifallne Förslag, taxeras i 2:ne Glassér, nemligen den itsta lill 4 Rtdr och den 2:dra till 3 Rtdr, röstar Ja.
Betänkande n, N:o 4og. 48g Vinner Nej; skola ofvannämnde Personer, jemlikt Vällofl.
BorgareStåndets beslut, taxeras lika nied Arbetskarlar i Städerne.
Efter Voteringens slut, hafva befunnits 80 Ja och. 3g Neji i följd hvaraf och då Ja vunnit, Mätare, Packare, Vindragare., Lin-, Hamp-, Tjäru- och Brädvräkare, Packhus- och Vågkarlar skola taxeras i 2:ne Classer, nemligen den i:sta till 4 h-ldr och den a:dra till a R:dr. 5:te Voteringen.
PrästeStandet och Välloll.
BorgareStårdet godkände Förslag, alt Åkare i Stockholm och Götheborg, som icke äro Borgare, skola taxeras i 5 Classer, nämligen: itsta Classen 20 R:dr 2:dra D:o i5 3:dje D:o 10 n 4-de D:o 5 » 5: te D:o 3 )• röstar Ja.
BondeStåndets beslut, ofvannämnde 5:te Class af 3 R:dr att uti författningen icke intagas.
Voteringen har utfallit med 67
Ja och 02 Neji hvadan och då Ja vunnit, det är beslutadt, att Åkare 490 Stats*Utskottets i Stockholm och Götheborg, som icke äro Borgare, skola taxeras i 5 Classer nemi.: *:sta Classen till 20 R:dr atdra D:o — i5 „ 3:dje D:o — 10 „ 4>de D:o — 5 „ och 5:te D:o — 3 „ 6; te Voteringen.
Den, som, i enlighet med BevillningsTJtskottets af Högh Ridd. och Adeln , Väll.
Borgare- och Hederv. BondeStånden, godkände Förslag, vill, att FastighetsBevillningen >± hädanefter, som hittills, skall utgöras med 2.
PrästeStåndets beelut, denna afgift utgå med 2 R:dr 4 sk. för hvarje iooo:de R:dr af det uppskattade värdet.
Omröstningen har utfaUit med 93 Ja och i5 Nej jt hvarjemte en sedel, såsom dubbel, blifvit casserad.—
Och som Ja alltså vunnit, skall FastigbetsBevillninge» hädanefter, som hittills, utgöras med 2 R:dr för hvarje iooo:de R:dr af det uppskattade värdet. j.-dc Voteringen.
Den, som vilt att §. i nya BevillningsFörordningen skall erhålla följande lydelse: ”Då ali annan i Riket hefintelig, Rotering underkastad, Jord af Krono-, Skatte- och Frälse-natur, enligt Rikets Ständers Betänkanden, N:o 4°9- 491 beslut, boide vara till Kneckte- och BAtsmanshållet indelad, inen Hemman och Hemmansdelar eller Jord Jikväl gifvas, sorn ännu ej kommit att vidkännas ett sådant onus, utan att något motsvarande dem ålagdt är, skola desse, utan afseende derpå antingen de tillhöra Land eller Stad> för en sådan Rotefrihet så länge de den åtujuta, årligen betala Tolf R:dr för belt Hemman och i lika förhållande för mindre delar eller Jordlotter <Scc. (se Förslaget till Författningen), röstar Ja.
Nej; skola, efter BorgareStandets beslut, orden "ulan afseende derpå j antingen de tillhöra Land eller Stadf uteslutas, men §. för öfrigt lill den föreslagne ordalydelsen bibehållas. Voteringen har utfallit med 86 Ja och S3 Ne Och när Ja vunnit, så kommer 2Ö§.inya fievillningsFörordningen att erhålla följande lydelse:
"Då all annan i Riket hefintelig, Rotering underkastad, Jord af Krono-, Skatte- och Frälse-natur, enligt Rikets Ständers beslut, borde vara till Kneckte- och Råtsmansliållet indelad, men Hemman-och Hemmansdelar eller Jord likväl gifvas, sorn ännu ej kommit att vidkännas ett sådant onus, utan att något motsvarande dem alagdt är, skola desse, utan afseende derpåj antingen de tillhöra Land eller Stad, för en sådan rotefrihet, så länge de den åtnjuta, årligen betala Tolf R:dr för helt
Hemman och i lika förhållande för mindre delar eller Jordlotter &c. (SeredactioneniFörfattn.-Förslaget). 4^2 Stats -U tskottets 8;clc Voteringen.
Den som bifaller BevillningsUtskottets af Högled.
BorgareStåndels beslut, i BevillningsFörordningen att i stallet intagas ett stadgande af följande lydelse; JJSpannemälshandlande böra för deras särskildta Handelsrörelse beskattas ehvad den idkas pä Land eller i Stad i följd hvaraf^ Bevillning ; enligt denna Art.; bör erfäggas äfven för sadan Spanncmälshandel, som af Jordbrukaren drifves och bevisligen öfverstiger beloppet af dennes egna produetion eller egna behof.
Dessa Propositioner hafva besvarats med 85 Ja och 33 Nej; hvarjemte en sedel måst casseras; och då Ja vunnit, är bifallet, att "Spannemålshandlande, som icke äro Jordägare, Arrendatorer eller Brukare af Hemman på Landet, taxeras efter deras rörelse lika med Städernes Handlande.
Q:de Voteringen.
Den som antager BevillningsUtskottets af Ilederv.
BondeStåndet godkände Förslag att det Bevillnings-afdrag lör utlånte Penningar, som Låntagare är berat - TSetänkanden, N:o \og. tigad att af Långifvare återfå, skall stadgas till Fem procent af Räntan för alla utlånta Capitaler, utan afseende derpå om de äro intecknade eller icke, så framt nemligen Räntan är till mer än Feni för hundrade bestämd, röstar Ja.
Nej; kommer detta Ränte-afdrag, enligt de 3.’ne öfrige resp.
RiksStåndens beslut, att hädanefter, som hittills, utgöras med a R:dr af hvarje iooo:de R:drs öapital och i förhållande dertill, för mindre Lån, som i fast Egendom intecknadt, är, men med 5 procent af Räntan för de Capitaler, hvilka icke emot en sådan säkerhet blifvit utlånte, under villkor i bägge dessa fall, att Räntan till mer än 5 procent är bestämd.
Och som Ja vunnit, är stadgadt, att det Bevillnings-afdrag, för utlånta Penningar, som Låntagare är berättigad att af Långifvare återfå, skall bestämmas till 5 procent af Räntan för alla utlånta capitaler utan afseende derpå om de äro intecknade eller icke, så framt nemligen Räntan är till iner än 5 för Hundrade utsatt.
Den 2i Februarii i83o. Stats-U tskottets N:o 410.