Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
» Min älskling — min älskling — var nu lugn — hör, s e: din far är hos dig.
Aldrig mera skola vi förlora hvarandra.
Förlåt mig, om j a g gjort dig ondt, o m j a g synts försumma dig ibland för henne, s o m med våld tog mitt hjärta.
Jag har aldrig upphört att älska dig, älska dig högst af allt; du är j u mitt eget kött, hjärta af mitt hjärta.
Du har mig j u här, som alltid, helt, helt ... » » Helt? » — säger hon plötsligt o c h reser sig upp i sittande ställning.
Hon betraktar honom med med
Grefven andas hårdt.
Hans blick blir orolig och på den feberheta pannan glänsa svettperlorna i en krans.
Oaflåtligt betraktar hon h o n o m.
Han söker o r d; med allvarliga, forskande ögon.
Hennes tårar stanna.
» Skall jag då icke längre dela med — — med henne.
» han finner dem ej till att svara.
» Helt?
Utan att dela? » — upprepar hon.
» Ack, mitt barn, » börjar han till sist med osä- ker röst.
» Din far, din far är jag j u helt.
Min kärlek omfattar dig med all sin kraft och vär- me som från den första dag, jag bar dig på mina armar.
Att en ny kärlek, en annan, af lägre art, ej alls detsamma — icke kan den skymma för.
» Men han behöfver icke tala längre, han behöf- ver icke urskulda, icke dagtinga.
Hon springer upp, hon af bryter h o n o m med våldsamma o r d: » Ah, I alle, i röfven mig, plundren mig in på nakna kroppen.
Hvarför ej döda mig genast, af nåd, genast — utan pina längre.
Haha — du min far!
Och han, den andre, min trolof- vade!
Hennes slafvar ären I, synderskans slafvar.
Hade jag hennes ormhufvud under min f o t.
Jag vill ej stanna i detta hus, under detta tak; nej, icke en sekund, där hon finnes.
Jag lemnar er.
I skolen slippa mig.
Ingen, ingen kan hindra m i g.
» Krisen var förfärlig.
Något dylikt hade aldrig förr gått öfver hennes läppar.
Hela hennes kropp skakade, där hon stod; hennes händer knötos, hennes fot stampade i vrede.
När hon flyr ut ur rummet, först då får fadern sin besinning åter, makt öfver sin kropp, som för- lamats på knä invid soffan.
Han störtar efter henne.
På tröskeln slinter hon och faller sanslös.
Förslag till matordning för veckan 1 7 — 2 3 aug.
S ö n d a g: Grönsoppa; ugnstekt pigg- var; oxfilet med kokt rökt skinka och grönsaker; mosspudding; bigaråer.
M å n d a g: Puré på selleri; ragu på gädda; jordgubbar med grädde.
T i s d a g: Biffstek med lök och po- tatis; filbunke.
O n s d a g: Kroketter af oxkött; stuf- vad sparris; hallon och mjölk.
T o r s d a g: Spicken rökt skinka med spritärter; blåbärskräm med grädde.
F r e d a g: Puré på höns; gädda med pepparrot; frukt.
L ö r d a g: Soppa på grönsaker; stuf- vad kalfbringa med grönsaker; frukt.
1 Ragu, på gädda.
Kokt urbenad gädda skares i bitar, kräftstjärtar och sparris i tärningar, hvilket allt med champingoner fräses i smör, spädes med några skedar söt grädde samt stufvas en stund.
Riguen upplägges och gar- neras med förlorade ägg.
Kroketter af oxkött.
En lök hac- kas och brynes i smör; mjöl och bul- jong tillsättas; får koka några minuter; finhackadt kokt oxkött kryddas med peppar och salt och tillsättes jämte 2 vispade äggulor, hvarpå allt uppslås att kallna.
Häraf formas aflånga bullar, som rullas i rifvet bröd, doppas i vis- padt ägg, åter rullas i rifvet bröd, ste- kas i smör och beströs med litet salt.
Ugnstekt piggvar.
Fisken kokas blott till en tredjedel.
I en långpanna lägges lök, skuren i skifvor, smör och därpå fisken, som öfverslås med litet hvitt vin och stekes i svag ugnsvärme.
Afven champignoner kunna tillsättas.
Upplägges garnerad med kräftsjärtar eller räkor.
Att använda honung (Svar till frågan 018.).
Till Efterrätter; 1.
Koka en kompott af \ kg rabar- ber och \ kg honung, upplägg den på ett fat, bred tjockt med vispad ägg- hvitskum öfver och sätt det hela en stund i ugnen, att det lår litet färg.
Surlimpa rifves och blandas med litet stött kanel; ett hvarf däraf lägges i botten på en glasskål och öfverhäiles Kurt står i dörren, skrämd, upprörd af bullret.
Bakom honom skymtar Kathes ansikte, oroligt och blekt.
» En läkare, » ropar grefve Stjärne emot dem.
» Sonja dör — fort, en läkare! » Och när hans hustru vill stiga in i rummet, stöter han henne hårdt tillbaka och vrider dörren i lås.
Så lyfter han upp den sanslösa dottern i sina armar, betäcker hennes ansikte med kyssar, grå- tande, den stolte mannen, som ett slaget barn.
» Drifvande moln ».
I flere veckor efter denna dag låg Sonja i en medvetslös häftig nervfeber, under hvilken förhopp- ningarna för lif och död vexlade som skyarnes skuggor öfver fälten en solvarm sommardag.
Fadern o c h fästmannen voro nästan aldrig från hennes sida, ehuru hon i febern ej hade någon förnimmelse af dem, som omgåfvo henne.
Mellan grefven och hans unga maka hade allt- ifrån den stund, då han stötte henne tillbaka öf- ver tröskeln till dotterns rum, uppstått ett egen- domligt förhållande af nervöst vexlande ny och nedan, som ingen af dem förmådde bryta.
En dag vid dotterns sjukbädd — och när han vände åter, låg en kyla öfver hans väsende gent emot hustrun, som hon hade mer än svårt att tina upp.
En kväll i hennes närhet, under det hon lät all sin förföriskhet omsvepa honom som en berusande, giftig ånga, ur hvilken hans lungor drucko o c h drucko girigare för hvarje nytt andetag — och när han vände åter om natten att vaka vid Sonjas sida, bredde sig en trotsig ovilja öfver hans sinne att på detta sätt Jefvande slitas till döds mellan så skiljaktiga intressen.
En trotsig ovilja, som smalt ner likt den första ljumma snön om hösten, under hvilken jorden ännu ångar sommarvarm.
Smalt ner i det tysta rummet, där nattlampans svagt gröna sken lyste matt, som spädt af mörk- ret, där hennes hvita lakan bredde sin spetsram kring det feberröda kära, kära lilla ansiktet, och där ljudet af hennes andedräkt i en monoton rytm likt en melankolisk sång trängde direkt till hans fadershjärta med bitter förebråelse o c h ljuft vemod.
När icke själf emellanåt Karl Stjärne, gripen af en plötslig åtrå efter den kvinnas närvarelse, som trots allt band honom, slet sig lös från Sonjas feberbädd för att egna ett par timmar åt Käthe, höll sig denna tillbaka, lemnade knappast sin en- skilda våning, där hon intog alla sina mål.
Det vill säga: en stund hvarje dag företog hon en promenad — en lång promenad i regel — nu- mera alllid till fots, trots hon tillförene alltjämt haft en formlig passion för att åka.
Men den som hade sett henne vid den lilla åkarestationen på Myntgatan hvarje middag taga droska till Söder, hade nog haft anledning komma på sina egna tankar.
Men i dessa stunder var hon ej grefvinna Stjärne, hon var Roscs moder.
(Forts.) S e n t i l l, a t t Idun med flytande honung.
Därpå kommer ett hvarf skum af söt grädde, så åter- igen bröd, honung och vispad grädde, tills skålen är full.
Garneras med syl- tade bär.
pottaska, 5 hela ägg och 1 | liter råg- mjöl.
Allt detta röres | timme, hål- les i smord form och gräddas vid la- gom värme 1 — 1| timme.
Denna kaka står sig rätt länge.
Halfmogna krusbär kokas minst \ timme med honung; därefter tillsät- tes hälften så mycket mogna hallon; det hela kokas till mos.
A f delta blan- das några skedblad i uppvispad grädde, som serveras i glasskål.
Fyld kaffekaka: | kg honung ko- kas och blandas med 125 gr hackad mandel och så mycket rifvebröd (helst rifven surlimpa) som honungen uppta- ger.
Då massan kallnat iröres kanel, hackade citronskal och stötta nejlikor och får sedan stå öfver natten.
Nästa morgon tillsättes 1 sked rom och så mycket vin, att färsen blir smidig.
En vanlig jäsdeg, som till krans eller mjuka kringlor, kaflas tunn, massan strykes på, degen rullas ihop och får jäsa innan den sättes i ugnen att gräd- das | timme.
Hvilka bär som helst kokas med honung, oeh kompotten stås i en skål, dock ej med mycken saft.
Under tiden har man kokt en » flamri » af mjölk, maj- senamjöl, socker och vanilj, redd med äggulor samt till sist uppblandad med ägghvitskummet.
Denna smet slås öf- ver frukten och rätten serveras kallnad, utan sås.
Pudding (engelskt recept).
Först blandas | kg hvetemjöl med 1 tesked jästpulfver, | kg njurtalg och litet salt; därefter knådas i degen | kg honung (eller sirap), 1 kopp mjölk, 1 ägg och 1 tesked målen ingefära.
KaBas, rul- las ihop och lägges i en uppblött och invändigt med mjöl beströdd handduk, för att (som plumpudding) koka 2 tim- mar i vatten.
Till bakning.
Små pepparkakor: 1 kg värmd honung, 125 gr smör, 1 kg mjöl, 250 gr. socker, 2 gr kanel, 2 gr nejlikor, 3 gr kardemumma, 2 gr pomeransskal, \ rifven muskotnöt, 60 gr sötmandei samt 35 gr i | liter rom upplöst pott- aska blandas på bekant sätt.
Kaflas och små kakor stickas ut.
Tjocka honungskakor.
2 liter hve- temjöl, 125 gr socker, 60 gr rifven söt- mandel, 60 gr smör, kryddor efter be- hag blandas till en liter uppvärmd ho- nung, och degen arbetas med sked, tills den afsvalnat.
Då tillsättas 3 hela ägg, hvilka inarbetas väl, och slutligen 35 gr renad pottaska, upplöst i dricka, och 10 gr hjorthornsalt.
Degen bredes ut på små plåtar med höga kanter eller i särskildt därtill gjorda bläckränder, hvaraf då många rymmas på en större plåt, och gräddas i. ej för varm ugn.
Man bestryker ytan med ägg och gar- nerar kakorna med mandelhalfvor.
Formkaka.
| liter honung, A te- sked kanel, \ tesked nejlikor och krydd- peppar, 15 söt- och 5 bittermandlar, skurna, 1 tesked hjorthornsalt, 1 tesked 5.
Tårta: En vanlig sockerkaka eller biscuittårta skares midt itu, så att man får 2 bottnar; på dessa hälles försiktigt flytande honung, hvilken kakan snart suger i sig.
Bottnarna läggas åter ihop, och tårtan skares i bitar samt serveras straxt, ty om den står länge, blir den för mjuk.
Till mjödberedning.
Härtill finnes många beskrifningar.
Jag hänvisar en- dast till receptet i Kokboken » Husmans- kost ».
Till honungsdricka; hvartill en be- skrifning äfven finnes i samma kokbok.
Till sylt.
Päron syltade med hon- ung äro särdeles goda och få en smak liknande kvitten.
Ett försök att sylla lingon med ho- nung i st. för med sirap torde ej hel- ler utfalla så illa.
Till vin En beskrifning står att läsa i Iduns första årgång pag.
Till likörer går det gärna an att an-vända honung i st. f. socker.
Na- turligtvis måste honungen vara väl renad.
Till ättika.
Den grumliga botten- satsen, som man får vid honungsvinbe- redningen, kan utan vidare hällas i bu- teljer och ställas åsido.
Vätskan öfver- går af sig själf till ättika.
Man silar ifrån den klara ättikan, så snart man ser, att den är färdig.
Eller man be- reder den af svagt honungsvatten (must), som bör ligga länge på varmt ställe.
med finnes hos alla edra S.
Till rengörning af sammet och si- Oxgalla, honung, sprit och såpa Modetidning bekanta!
(eller äggula) kokas i regnvatten; där- med tvättas det på flannel spända tyget medels en svamp.
Spriten och ho- nungen hindra tyget att fälla.
(När- mare tillvägagående återfinnes i n:r 1 af Idun 1889.)
Till husmedel.
Honung smältes öfver ett ljus i en silfversked eller pappers- låda och blandas med ingefära.
Inta- ges hett.
2. med Mot heshet.
Renad honung röres citronsaft.
Mot brännsår.
Bläsor undvikas, om man bestryker det skadade stället, (där huden ej gått af) med honung (jfr Idun 1890, n:r 2 1.)
Mot spruckna händer.
Man upp- löser en tesked honung i en kopp vat- ten och ingnider därmed de fullkom- ligt damfria händerna flere gånger om dagen.
Under mellantiden är rådligt att draga på mjuka handskar utan fing- rar, och i allmänhet hålla händerna torra.
IJonungsvatten.
1 liter vatten, 1 matsked honung, rekommenderas nu- mera att begagna i st. f. blyvatten.
Till lockmat för fisk.
Färskt hvetebröd, tillsatt med något honung och formadt till små kulor, är god lock- mat.
Ett mera besvärligt sätt: Hvete- korn kokas i mjölk, tills de kännas mjuka, hvarefter man öfver lindrig eld ger dem en tillsättning af honung och saffran, som kokats i mjölk.
Kornen sättas på kroken och slukas af fiskarna med stor begärlighet.
På bröd i stället för smör finner nog honung stor åtgång i många famil- jer, blott man ej får det uteslutande en längre tid.
Ljusa balskor, som blifvit solkiga, kunna åter bli oklanderligt rena, om man gnider dem med uppvärmdt fint mjöl eller med ren vadd, doppad i ljum sprit.
Man kan sedan åter lugnt be- gagna skorna till och med vid elekt- risk belysning.
Prydnadsask eller handskask.
Man tager sönder en nätt ciggarrlåda med lock, kläder öfver hvarje enskild del
med fodertyg och spänner öfver detta blå satin eller plysch.
Detta yttertyg behöfver ej fullständigt täcka insidan, utan spännes endast med långa, täta stygn ett stycke öfver på densamma.
Man måste därvid noga tillse, att hör- nen bli vackra.
Nu broderar eller må- lar man något mönster på ett band i gammal guldfärg, som anbringas antin- gen på sned öfver locket eller lodrätt öfver midten af hvarje särskild del, och syr sedan tillsammans dessa.
Locket fästes bäst med små gula gångjärn, som döljas af monteringen.
Små kulfötter, antingen svarfvade eller af metall, hvilka man kan få köpa i butiker där uten- silier till löfsågning och träskärning tillhandahållas, skrufvas fast på sina behöriga platser.
Det inre monterar man med små blå, stickade atlasdynor, hvilka förfärdigas separat och sys tillsammans utvändigt med kastslygn, så att inga stygn bli synliga invändigt.
Därpå skjuter man ned dem i lådan och fäster dem här och där med några stygn på satinen.
Locket förses likaledes med en dyna.
En rosett tjänar som handtag vid loc- kets öppnande.
Något välluktande pul- ver kan inneslutas i dynorna.
Mögelfläckar borttagas säkrast, om man doppar dem i bränvin och be- strör dem med slammad krita.
Om en stund tvättar man dem därpå i ljumt vatten.
Att tvätta och färga handskar.
I mån- ga familjer, som lefva mycket med, samla sig hela berg af smutsiga hand- skar, i synnerhet ljusa sådana, som man med ringa kostnad och ej mycket besvär åter kan göra brukbara.
Hvita glacéhandskar tvättas, dragna på han- den, med en i mjölk doppad svamp, gnidas, sedan de äro väl rena, torra med en handduk och pressas några timmar mellan ett par tunga böcker.
Från tvättning med benzin afrådes, dels eme- dan denna vätska är eldfarlig, dels för dess obehagliga lukt.
Kulörta glacé- handskar lägger man utbredda på en fyrdubbelt sammanvikt handduk, dop- par ett stycke flanell i mjölk, ingnider det med tvål och bestryker därmed handskarne alltid uppifrån nedåt finger- spetsarne, tills de äro rena, då man hänger upp dem att torka.
Gants de Suéde tvättar man i upplöst tvål, mjölk och salmiaksprit, upphänger dem till torkning, hvarvid man ofta gnuggar dem och doppar dem, sedan de äro full- ständigt torra i kli, hvarigenom de bli mjuka och elastiska.
Hvita och kulörta silkesvantar tvättar man i varmt tvål- vatten, sköljer dem duktigt i kallt vat- ten, vrider ur dem väl och stryker dem torra mellan ett par rena handdukar.
Hvita glacéhandskar kunna färgas vac- kert svarta, i det man drager dem öf- ver handen och med en liten borste bestryker dem med galläppelsvärta.
Se- dan de torkat, alltjämt utspända öfver handen, bestrykas de ytterligare ett par gånger med samma slags svärta.
Efter förnyad torkning gnider man in dem med ett stycke svinfett, hvarige- nom de bli mjuka och glänsande, hvar- på man med en grof handduk gnider af dem, tills de ej längre bli svarta, då de ej kunna färga af sig.
Alla hand- skar, färgade som tvättade, beströr man invändigt med talk, hvarigenom de åter- få sin smidighet.
Silkesvantar kunna färgas vackra i ett afkok på lökskal.
Till ett par vantar beräknar man en handfull lökskal, två hela små rödlökar och en liter vatten.
Sedan detta ko- kat en timme, lägger man i vantarne och låter dem koka tre timmar, hvar- på man tager dem af elden.
Man låter dem nu en hel dag stå i lökvattnet, hvarpå de sedan sköljas i flere vatten.
Väl urvridna strykas de torra mellan linne.
D e på detta sätt färgade van- tarne få en vacker gul färg, äro tvätt- äkta och färga aldrig af sig.
Silkes- vantar färgas svarta i ett starkt afkok på alun och blåträ.
Till två par be- räknar man en liter regnvatten, 213 gr, blåträ och 106 gr. alun.
Sedan denna blandning kokat tre timmar, låter man den kallna och lägger vantarne däri parvis sammanfästade.
I denna färg få de ligga tre dagar, hvarpu de först sköljas i varmt rent vatten och därpå i kallt så länge, tills vattnet blir klart.
Därpå hängas de upp och strykas half- torra mellan linne.
De bli vackert svarta och färga icke af sig, om man sköljer dem tillräckligt.
SällskapslifVet.
Bollekar.
Man gräfver så många hål bredvid hvarandra i marken, som det finnes deltagare i leken.
Hålen måste vara så stora, att bollen kan stanna i dem, Alla gossar taga hvar sitt hål i besittning.
Nu rulla två gossar bollen från ena ändan af hål- raden till den andra, fram och tillbaka.
Stannar bollen i ett hål, tager ägaren af hålet upp den och kastar den på en af de lekande, som alla hastigt taga till flykten.
Träffas en, tager denne upp bollen och kastar den på en annan o. s. v. Om bollen icke träffar, får den, som kastat densamma, en sten i sitt hål och leken börjar på nytt.
Den, som först får ett förut bestämdt antal stenar, har förlorat och får ej längre deltaga i leken.
Man bildar 2 lika starka par- tier och ställer mot en vägg ett bräde eller en skifva som mål att sikta på.
Fem steg därifrån uppdrages ett tvär- sträck som gräns.
Partiet A ställer sig vid målet.
Hvarje medlem kastar ut boll n tre gånger.
Partiet B tager upp den och en gosse måste från stället, där han tog upp den, söka träffa målet genom att rulla eller kasta bollen.
Träffas detta flere gånger än gossarne i partiet B äro till antalet, intager detta partiet A:s plats.
Om icke, så stannar A. så länge vid målet, tills B träffar bättre.
Faller den kastade bollen till marken innanför tvärstrecket, gäller ej kastet, likaså gäller inom partiet B ingen kastning, vid hvilken bollen ej når strecket.
a I en mindre familj på landet finnes plats nästkommande 24 okt.
4 9 2 8; F ör en enkel, anspråkslös flicka, som är kunnig och villig att hjälpa en husmoder med barns vård, sömnad och husliga bestyr, finnes varaktig plats i familj på landet.
Svar med anspråk och betyg till » B.
», Kristianstad, Arkelstorps station, p. r.
12336] Vit fruntimmer af stadgad ålder, vil- ligt att ensamt sköta hushåll för tre skolgossar, erh.
[2337] PLATSSÖKANDE.
Lärarinna med flerårig undervisningsvana sekel- ans!, i skola el.
[2332] P lats sök.
som lärarinna i van], skol- ämn.
är skicklig i tyska, samt van att underv.
Binga anspr.
till ' A.
L. '
Iduns red.
T2338] PLATSER.
P l a t s på landet som barnvårdarinna för 5 barn finnes att tillträda den 15 aug.
för en bildad flicka af god familj.
Barnen äro mel- lan 8 år och l års ålder; och skall ifrågavarande fruntimmer åtaga sig läs- ning med de två äldsta barnen.
Godt lynne och angenämt sätt äro nödvän- diga egenskaper.
Goda rekommenda- tioner fordras.
G. », Iduns byrå.
[2341] F ör en anspråkslös, allvarlig flicka med jämt och godt lynne, ej under 20 år, som är skicklig att undervisa barn i de första grunderna, och som dess- utom är villig att mellan lästimmarne utöfva tillsyn öfver dem, finnes plats som lärarinna för två barn i en embets- mans familj.
Svar med uppgift om lönepretentioner med rekommendatio- ner och åtföljdt af fotografi sändes un- der adress » Plikttrogen », Kvistrum, p. r.
[23451 [2349] P lats i god fam., helst på landet, sö- kes af ett fruntimmer med goda referenser och som passar hos ett äldre par eller ensam dam, som önskar om- vårdnad o. litet sällskap.
I större fam. duger äfven, där sömnad m. m. behöf- ves.
», S. Gumgslii annonsbyrå, Stockholm.
4853) [2350] V ärdinneplats sökes af ett fruntimmer, som i flere år innehaft dylik an- ställning.
4948) ' [2359] En bildad 2 0 års flicka, som genomgått elementarläroverk och handelsskola, önskar plats i familj att undervisa mindre barn, gå frun till- handa, äfvensom skrifbiträde eller som hjälp och sällskap åt någon äldre dam.
G o l a betyg.
Sökanden är kunnig i finare handarbeten och klädsömnad.
Svar motses tacksamt af » Villig », Karls- krona p. r.
[2361] E n ung, anspråkslös flicka, van vid hushållsgöromål, söker till hösten plats i ett aktadt hem att gå frun tillh.
eller undervisa minderåriga barn.
Vid lön fästes ej afseende, endast ett godt bemöt.
», Norrköping p. r. ararmna.
u E n u n g flicka önskar plats i fam. för att undervisa barn från 8 till 14 år i vanl.
Höga betyg, små lönepretent., utmärkta referenser af Au- ditör Schreibers och fröken Eva Hvit- felt, Linköping.
till fröken » Lotten Schander », Linköping.
önskar komma uti ett kristligt bättre hem, där hon kan få lära allt, som hör till ett hushåll, såväl i stad som på landet, för att sedan kunna förestå ett hem.
Reflekterande torde insända svar, märkt &gt;T.
», Karlshamn p. r. inom den 15 augusti.
[2325] [2346] Se Hvetebröd.
Utmärkt godt.
8 cl upp- kokt mjölk, 8 d-.o skirt smör, 2 ägg samt för 5 öre prässjäst som upplöses i mjölken, hvilken ej får vara mer än ljum, så att jästen väl upplöses vid mycken omröring.
A g g och smör arbetas väl uti, därefter mjöl som till en vanlig skorpdeg.
Sedan blötes en handduk i kallt vatten och degen kny- (Forts. å följ.
4873) [2362] Bakning ".
LED / GA [2360] T^n frisk och stark flicka af akt.
fam. önsk.
plats i stad el.
på landet att gå frun tillhanda.
Sökanden, som un- der kunnig husm.
ledning lärt hvarjeh.
inom ett hus föref.
görom., har sedan dess på egen hand skött ett mindre landthush.
Små löneanspr.
Svar till » 19 år », Leksand, p. r.
E hit!
En ung flicka önskar till hösten plats i god familj i stad eller på landet för att deltaga i inomhus förefallande göro- mål.
Finnas minderåriga barn, är hon villig biträda vid deras undervisning.
Inga anspr.
på lön.
torde sändas till n ung flicka, som kan förete mo- genhetsbetyg jämte afgångsbetyg från folkskolelärarinneseminarium, önskar i höst plats antingen såsom timlärarinna vid någon flickskola eller såsom lärarinna åt elever i ett hem, helst i Stockholm.
Reflekterande härå torde insända svar under adress » S.
[2311] 3 » Z.
E.a18 a / y&gt; Allm.
Tidningsskont .. Gefle.
20951) [2347] En ung norrländska af god familj, önskar, mot fritt vivre, komma i en trefiig familj som sällskap och hjälp uti hushållet.
Fullt hemma- stadd uti klädsömnad och finare hand- arbeten.
K. », Söderhamn.
P- r.
[234S] E n allvarlig och stadgad flicka önsk.
sig plats i familj på landet för att lära hush.
; sök.
är kunnig i klädsöm och husl.
göromål och är villig att vid behof biträda därmed.
», Malmö, p. r.
[2343] U n anspråkslös flicka önskar till hö- sten plats som lärarinna i god fam. helst i Norrland; van att inläsa gossar i element.-skolans l:a och 2:a klass.
Svar till » 2 9 », Ockelbo, p. r .. [2342] T^n anspråkslös flicka från landet, af f~ god familj, önskar plats som säll- skap; kunnig att sköta ett hushåll, handarbeten och renskrifning.
Underr.
lemnas af » Värdinnan », Götgatan 32 A, 3 tr. [2314] P l a t s s ö k e s.
För en ung flicka af god familj sö- kes plats såsom bokförare, kassör eller annan dylik sysselsättning.
Den sö- kande har genomgått elementarläro- verk för flickor och en ganska omfat- tande kurs i bokhålleri.
Lön begäres icke för den första tiden.
Vidare un- derrättelse genom Fredrika-Bremerför- bundets bvrå, Stockholm.
2078S) E [2295] n ung flicka söker plats som gu- vernant eller sällskap i bättre fa- milj.
S. Gumeelii annonsbyrå, Stockholm.
20196) [2233] DIVERSE Doftat?
Carl piensburg 33 Drottninggatan 3 3.
11343]
tes in i denna, men ej allt för hårdt, ty den måste ha plats att jäsa, lägges därefter med knuten upp i en balja kallt vatten och ligger däri tills den vänder sig.
Tages då upp och arbetas på bordet med 8 cl socker samt litet russin (om man vill ha saffranssmak, kan sådan tillsättas), tills degen kännes ljum.
Jäser på varma plåtar.
Strykes med i vatten vispad äggula.
lster kan mycket väl användas till enklare brödsorter och särdeles till skorpor, om därmed förfares sålunda: För hushåll på landet är det ju lämp- ligast efter höstslakten då man alltid får god råd på sådant, men äfven för hushåll i stad kan det iöna sig att köpa ister.
Man skär detta i lagom stora tärningar samt lägger dem i en gryta med mjölk, hvari det får koka, tills det skär sig.
Tål bra länge, men man bör ha elden jämn och ej för stark.
När det är färdigt, silas det upp i en eller flere fat eller helst, om man så har, selterburkar, och när det stelnat, bre- des däröfver en fuktig linnelapp med salt öfverst.
Kan hålla sig året om, blott man alltid är noga med att täcka öfver det.