Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En sådan korps syntes för öfrigt lika litet kunna undvaras för Flottan, som Ingeniör-korpsen för Arméen, fastän fästnings byggnadskonsten egde lika mycken beröring med civil byggnadskonst, som konstruktionen af krigsfartyg hade med den af lastfartyg.» »På grund af hvad sålunda anlördt blifvit anser Förvaltningen nödvändigt, att en särskild Konstruktions-korps för Flottan samt en högre läroanstalt till bildande af de individer, som i korpsen skola inträda, fortfarande af Staten bekostas, hvaraf dock icke följde, att denna korps oundgängligen behöfde vara hvarken så talrik eller så sammansatt, som den nuvarande.» »Hvad nemligen först beträffade korpsens personal, så erfordrades för de skeppsbyggnadsarbeten, som kunde antagas under vanliga förhållanden förekomma vid Svenska Flottan, icke något, stort antal med här förut antydda omfattande kunskaper och erfarenhet, och icke eller syntes lämpligt, att sådana personer användes til! befattningar vid arbetsposter, som i de flesta fall skulle kunna skötas af verkmästare, på hvilkas insigter och redbarhet ändock ytterst berodde, att maferialierna ändamålsenligt och hushållsaktig! användas samt att arbetet med drift utföres.
Om der - Bil.
M 3 till Kongl. Alaj.is Nåd.
Prop. JM 1, om Statsverket 1859. 27 före den närmare tillsynen vid arbetsposterna öfverflyttades på de skickligaste och mest erfarne bland verkmästarne och konstruktions-officerarne tillika, såsom äfven Sekund-chefen föreslagit, befriades från åtskilliga deras egentliga befattningar icke tillhörande bestyr, såsom att verkställa utvisitationer å afgående fartyg och eldvisitationer å arbetsposterna, att visitera arbetsmanskapet m. m., äfvensom från deltagandet i virkes- och öfriga leverans-besigtningar, skulle konstruktions-korpsens med bestämda löner på stat anställda personal kunna inskränkas till 3 förste och 3 biträdande konstruktörer, af hvilka sistnämnde en afsåges att vara informations-officer och biträdande å rit-kontoret vid Carlskrona station; men då samtlige desse konstruktions-officerare, alla erforderliga för befattningar med vidsträckt ansvar, måste innehafva de kunskaper och den erfarenhet, som berättigade dem till högre aflöning, än som bestås Premier- och Sekund-löjtnanter vid Flottans Officers-korps, samt deras grad äfven borde motsvara aflöningen, syntes ingen af dem böra erhålla lägre grad än Kapten-löjtnants vid nyssnämnda korps.
Den oegentlighet, som i afseende på gradbenämningarne för närvarande vid Konstruktions-korpsen förekomme, att Sekund-chefen benämnes Öfverste, medan öfriga grader vid korpsen hafva samma benämningar, som vid Flottan, kunde lämpligen afhjelpas sålunda, att, såsom ock tillförene egt rum, samtliga Officerarne tillädes gradbenämningar i likhet med dem vid Flottans Mekaniska korps, för hvilket fall och då Chefskapet för Konstruktionsdepartementet vid Flottans Hufvudstation vore af sådan vigt, att detsamma fullt motsvarade Öfverste-löjtnants—befattning, Förvaltningen underdånigst föreslår, att korpsen måtte utgöras af 1 Öfverste, 1 Öfverste-löjtnant, 1 Major och 3 Kaptener, samt dessutom å dess stat uppföras lön för en virkes-kontrollör, som vore erforderlig för vården och kontrollen af det betydliga virkesförrådet i Carlskrona samt, med hänseende till virkets vård och bedömandet af dess lämplighet för särskilda ändamål, måste ega insigter, hvilka ej hos Flottans räkenskaps-tjenstemän kunde förväntas, likasom äfven vid hans antagande andra grunder borde följas, än vid tillsättande af varfs-uppbördsmän, hvadan han ock borde stå under Konstruklionsdepartements-chefens närmaste befäl eller tillhöra hans kontor; hvaremot, med afseende på virkesförrådets vid Stockholms station mindre betydenhet, kontrollen deröfver kunde, emot skäligt arfvode, uppdragas åt någon vid varfvet anställd, dertill lämplig person.
— Genom en sådan förändring af Konstruktions-korpsen vunnes den fördelen, att Staten ej belastades med ständiga löner till större personal, än som oundgängligen behöfdes, äfvensom derigenom undvekes en bland de största olägenheterna af korpsens nuvarande organisation, eller ojemn och långsam befordran till den grad, der löneförmånerna åtminstone någorlunda motsvara anspråkslösa lefnadsbehof; men deremot måste utvägar påtänkas att, i mån af nuvarande personalens afgång, komplettera korpsen med dertill lämpliga personer.
I sådant afseende kunde vara tjenligt, dels att medelst arfvoden, afpassade efter nedlagd möda eller ådagalagd skicklighet, förmå yngre Officerare vid Flottan, som dertill ega fallenhet, att 2tä Bil. M 3 lill Kongl.
Prop. M 1, om Statsverket 185!). egna sig ät konstruktions-vetenskapens theoretiska studium och bereda dem tillfälle till förvärfvande af utvidgad praktisk skicklighet genom tjenstgöring vid konslruktions-detaljen å varfven, och dels att, medelst tillräckliga resestipendier, sätta personer, som genom kunskaper, ådagalagda vid undergångna examina, samt visad fallenhet och arbetsamhet berättiga till större förhoppningar, i tillfälle, att, under tjenstgöring å främmande varf eller genom inhemtad undervisning vid någon större skeppsbyggnadsskola, utbilda sig till skickliga konstruktörer.
Delta sätt att komplettera Konstruktions-korpseu lofvade att blifva fördelaktigt icke allenast för dem, som egna sig åt densamma, enär desse kunde inom Flottan vinna befordran så långt sådan plägar ske i tour och ej hade att befara den långsamhet häruti, som vanligen egde rum inom en fåtaligare korps, utan äfven för det allmänna, emedan konstruktörerne före sitt inträde i korpsen haft tillfälle att praktiskt förvärfva någon erfarenhet jemväl såsom sjömän, och för öfrigt ett gagneligt samband emellan Konstruktions korpsen och Flottans Officer-korps derigenom befrämjades.
Skulle emellertid svårigheter yppas vid att sålunda från Flottan ersätta inträffande afgång inom Konstruktionskorpsen, återstode dock alltid utvägen att medelst arfvoden och resestipendier vid korpsen fästa andra personer med utmärktare anlag för vrket.
I begge fallen borde dock dessa understöd till beloppen icke på förhand bestämmas, emedan tillfälliga förhållanden kunde behöfva dervid tagas i betraktande, utan syntes lämpligast vara, att den del af korpsens aflönings-anslag, som ej utginge till dervid anställda personal, afsattes till Eders Kongl. Maj:ts Nådiga disposition, att för omförrnälda ändamål användas.
Vidkommande lönebeloppen, så föreslår i underdånighet Förvaltningen, att desamma, fördelade såsom hittills i lön och tjenstgöringspenningar, måtte för Öfversten, Majoren och äldste Kaptenen bibehållas utan förändring, men bestämmas för Öfverste-löjtnanten till likhet med högre Kommendör-kaptens-lön vid Flottan, för de begge yngre Kaptenerne, med hänseende dertill, att deras tjenstgöring blefve trägnare och utsigten till befordran ringare, än för Kapten-löjtnanter vid Flottan, till 2,500 R:dr hvardera och för Wirkes-kontrollören vid Carlskrona station till 1,200 R:dr, hvadan korpsens stat skulle upptaga: för Öfversten och Sekund-chefen lön R:mt R:dr 4,500: — » Öfverste-löjtnanten d:o » » 4,000: — » Majoren d:o » » 3,500: — » 1 Kapten d:o » » 3,000: — » 2 Kaptener, å 2,500 R:dr d:o » » 5,000: — » Wirkes-kontrollören i Carlskrona d:o » » 1,200: —
R:mt R:dr 21,650: — Bil. M 3 till Kony!.
Prop. Ni 1, om Statsverket 1850. 29 Transp.
R:mt H:dr 21,680: — arfvoiien till 6 Werkmästare, hvilka med lön på Flottans Timmermans- och Handtverks-stat, tjenstgöra såsom befälhafvare vid arbetsposler, å 400
R:dr hvardera » » 2,400: — arfvode till en Wirkes-kontrollör vid Stockholms station . » » 200: — arfvoden till erforderliga Ritare vid Konstruktions-koritoren » » 1,000: — Till Kongl Maj:ts Nådiga disposition, att utgå till resestipendier, arfvoden för tillfällig tjenstgöring m. m. . » » 8,400: — tillhopa R:rot R:dr 50,630: — »Då likväl den sålunda föreslagna förändrade organisationen af Flottans Konstruktions-korps icke utan betydliga kostnader för Staten och ej eller utan mehn för arbetenas gång kunde genast verkställas, anser Förvaltningen nu gällande
Interims-stat för korpsen böra tillsvidare fortfarande tillämpas, samt de Officerare, hvilka enligt densamma nu uppbära aflöning, berättigas att till och med kapten-löjtnantsgraden i tour tillträda högre löner, så att endast den lägsta efter skedd uppflyttning ledigblifna lönen besparades, för att användas i första rummet till bildande af de nya lönerna och bestämda arfvodena, hvarvid dock borde iakttagas att, så vidt sig göra läte, Wirkes-kontrollörerna tillsattes före näst skeende inventering af ekevirkes-förråden, som, enligt gällande föreskrift, inträffade år 1861.» »Hvad Förvaltningen af Sjö-Ärendena sålunda andragit till stöd för åsigten, att en särskild Skeppsbvggnads- eller Konstruktions-korps, fastän fåtaligare än den nuvarande, bör vid Eders Kongl. Maj:ts Flotta bibehållas, finner jag så välgrundad!, att jag deruti till alla delar instämmer.
I afseende åter på grunderna för en förändrad organisation af denna korps måste jag något skilja mig från den mening, Förvaltningen derom uttalat.
Ehuru jag nemligen, lika med bemälda embetsverk, anser tjenstgöringen inom korpsen både kunna och böra så ordnas, att dess officerare icke, såsom nu är fallet, blifva sysselsatta uti underordnade förrättningar, som lämpligen kunna bestridas af skicklige Werkmästare, somt korpsen äfven bör frikallas från större delen af de för dess egentliga bestämmelse fremmande bestyr, Förvaltningen uti sin ofvanberörda underdåniga framställning antydt, tror jag dock en sådan befrielse icke, åtminstone för det närvarande, kunna utan stora svårigheter utsträckas jemväl till den korpsen nu åliggande kontrollen öfver skeppsmätningarne.
Då emedlertid, för utöfningen af denna kontroll i Stockholm, Göteborg och Carlskrona, hvilken särdeles å förstnämnda 2:ne ställen medför trägen sysselsättning, fortfarande skulle, såsom hittills, erfordras 5 af Chefen för Sjöförsvars-departementet dertill förordnade onstruktions-officerare, följer häraf, att utöfver det antal af 6 50 Bil.
Officerare, hvartill Förvaltningen, som afsett jemväl berörde kontroll-befattningars skiljande från Konstruktions-korpsen, velat hafva Korpsens Olficers-personal inskränkt, ytterligare 3 Officerare af lägre grad der mäste bibehållas; hvaremot, enär åtskilliga af de förrättningar, som, enligt Förvaltningens förslag, skulle öfvertagas af Verkmästare, kunna af bemälde Officerare bestridas, de ifrågasatta verkmästare-arfvodena i stället kunna från 6 till 4 förminskas.
Beträffande åter den öfriga Officers-personalen, så och då konstruktions-officerarne, enligt redan gällande föreskrifter, deri någon ändring nu icke afses, stå under vederbörande Stations- och Varfs-chefs direkta befäl samt Sekund-chefen ej eller i öfrigt öfver Konstruktions-korpsen utöfvar något chefskap i egentlig mening, hvilket deremot tillkommer Chefen för Sjöförsvars—depa rtementet, såsom Chef för Flottan och densatnma tillhörande korpser, skulle vid dessa förhållanden en särskild Öfverste och Sekund-chef för Konstruktions-korpsen kunna undvaras och ersättas med en Regements-officer, helst dessutom det med Sekund-chefs-befattningen förenade uppdrag att vara Ledamot i Förvaltningen af Sjö-ärendena icke förutsätter större mått af insigter och erfarenhet, än som måste innehafvas af Chefen för Konstruktions-departementet i Carlskrona, så framt denne skall kunna anses fylla sin plats.
Jag tror derföre Öfverste- och Sekund-chefsbefattningen med fog kunna från planen för en förändrad organisation af Konstruktions-korpsen utelemnas, och tillåter mig alltså att, efter denna och öfriga i det föregående uppgifna ändringar uti Förvaltningens omförmälda statsförslag, samt enär, i följd af Eders Kongl. Majrts den 20 sistlidne September fattade Nådiga beslut, lönebeloppen för virkes-inspektörerne tills vidare icke kunna till siffran bestämmas, till Eders Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning och gillande framlägga följande förslag till stat för nämnda korps: 1 Öfverste-löjtnant R:mt R:dr 4,000 — 2 Majorer, å 3,300 R:dr ....
» » 7,000 — 1 Kapten » » 3,000 — 2 Kaptener, å 2,300 R:dr . . . » » 3,000 — 3 Löjtnanter, å 4,200 R:dr . . . d:o » » 3,600 —
R:dr 22,600 — af hvilka lönebelopp 2/3:delar skulle utgöra egentlig lön och V3:del tjenstgöringspenningar.
Arfvode till lnformations-olficern R:mt R:dr 430: — Arfvoden till 4 verkmästare, hvilka, uppbärande löner på Flottans Timmermans- och Handtverks-stat, tjenstgöra såsom Befälhafvare vid arbetsposter, å 400 R:dr hvar - dera » 1,600: — Arfvode till ritare vid Konstruktions-kontoren » » 1,000: — Transp. R:mt R:dr 23,630: — lii!. JM 3 lill Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. JM 1, om Statsverket 185!). 31 Transp.
R:mt R:dr 25,630: — Till Eders Kongl. Maj:ts Nådiga disposition, att användas till aflöning ät virkes-inspektorerne och resestipendier, m. m m » 5,000: — tillhopa R:mt R:dr 50,650: — »För den händelse att nu af mig tillstyrkta förslag till Konstruktions-korpsens förändrade organisation vinner Eders Kongl Maj:ts Nådiga bifall, hemställer jag underdånigst, att samma förslag må Rikets nästsammanträdande Ständer i Nåder meddelas med tillkännagifvande, att den vid sista Riksdagen för korpsen beviljade anslagssumma 30,650 R:dr Riksmynt fortfarande, äfven efter dess förändrade organisation, för densamma erfordras och således bör oförminskad anvisas.» »Skulle merberörde organisationsförslag sålunda komma till verkställighet, borde, i följd af den derigenom förorskade betydliga minskning i antalet af Konstruktions-korpsens officerare, hvilka skulle, utan afseende på ålder i tjensten, få af af Flottans Styrelse användas på de platser, för hvilka de finnas bäst passa, bestyret med vrakeke-utstämplingen, från korpsen öfver fly ttas på den numera bättre än tillförene ordnade Skogsstyrelsen, och öfriga konstruktions-officerarne nu uppdragna förrättningar, som kunna anses ligga utom omfånget för deras egentliga verkningskrets, öfvertagas af dels verkmästare och dels andra personer, på sätt genom reglementariska föreskrifter framdeles komme att stadgas; hvarjemte i afseende på öfvergången till korpsens nya stat borde förhållas såsom Förvaltningen derom föreslagit; och hvad angår sättet att, sedan Flottans Konstruktions-korps hunnit, enligt nu framlagda organisationsplan inskränkas och ordnas, ersätta vid densamma inträffande afgång, synes mig, på de skäl Förvaltningen anfört, dess rörande denna fråga afgifna förslag vara antagligt, likväl med det tillägg, att den, som söker inträde vid korpsen, förklaras böra derförinnan hafva genomgått först en för detta ändamål bestämd kurs vid högre Militiir-läroveiket å Marieberg och sedermera i Carlskrona, medelst undergående af konstruktions-officersexamen, aflagt prof på insigt uti de särskilda ämnen, som det tillhör skeppsbyggaren att känna, men hvilka icke vid förenämnda läroverk utgjort föremål för undervisningen.»
För Flottans Civil-stat behagade Kongl. Maj:t, vid sista Riksdagen, enligt Äng.
Ftot upprättad projekt-stat, i Nåder föreslå en till 100,800 R:dr Riksmynt förhöjd af- lansslatVil löningssumma, hvarmed afsågs att, jemte det, emot indragning af ljuspenningarne, tjenstemännens löner i allmänhet skäligen förhöjdes, tillika följande förändringar skulle i Staten kunna tillvagabriiigas, nemligen; vid Carlskrona station: en Kanslist-tjensts förändring till Registrators-beställning vid Befälhafvande Amiralens kansli med förhöjd lön af 1,500 R:dr; bildandet af en ny lön å 1,200 R:dr åt en Inspektor såsom Redogörare vid beklädnadsförrådet samt uppförandet af eli särskildt anslag å 2,000 R:dr, deraf en Inventarie-förvaltare, två Regements-skrifvare och 52 Bil.
Jis 3 till Konell. Maj:ts Nåd.
Prop. As 1, om Statsverket 185!).
Proviantmästaren skulle hvardera erhålla ett belopp af 500 R:dr till adönande af tillfälligt skrifvarebiträde, emot det att i stället en Regementsskrivare- och 11 Kammarskrifvare-beställningar, samt ett arfvode för Kommissförrådets vård vid stastionen indroges, hvarigenom, med tillägg af den i ofvanberörda Registrators-lön inbegripna gamla Kanslist-aflöningen, komme att. i mån af regleringens verkställande, besparas en sammanräknad summa af 5,430 R:dr, hvilken mer än betäckte de ifrågasatta nya anvisningarne; vid Stockholms station: bildandet af nya löner å 2,000 R:dr hvardera, för dels en Kammarförvandt och dels en Förvaltare i och för vården af beklädnads-förrådet och uppbörden i Flottans nya kruthus, eller tillhopa 4,000 R:dr. hvaremot lönen för Bokhållaren vid f. d. Hofjaglvarfvet, 795 R:dr, blefve vid dennes afgång besparad; samt vid Götheborgs Depöt: uppförandet på Stat af ett arfvode af 450 R:dr, att för Auditörs-göromålens vid Depéten bestridande användas, sedan den på indragning ställde Sekreteraren och Auditören derstädes afgått, då hans lön blefve med 1,425 R:dr besparad.
Vid jemförelse emellan de sålunda föreslagna dels förhöjda och dels nya aflönings-anslagen, uppgående tillhopa till 9,150 R:dr, med summan af de till indragning afsedda lönebeloppen, 7,650 R:dr, finnes det för denna reglerng af Kongl.
Majit begärda tillskott af statsmedel vara till 1,500 R:dr Riksmynt inskränkt.» »Rikets Ständer förklarade sig, på sätt af 15:de punkten i deras underdåniga skrifvelse den 27 Januari 1858, angående reglering af utgifterna under Rikss-ta— tens 5:le Hufvudtitel, inhemtas, icke hafva haft något att erinra, hvarken i afse ende på de af Kongl. Majit äskade förhöjningar i nuvarande personals löner, eller de föreslagna beloppen för nya tjenster, som enligt förslaget borde på Staten för denna personal upptagas; men deremot hafva föranlåtits till följande förändringar i samma förslag, nemligen : a) att ofvanberörda arfvode af 450 R:dr för Auditörs-göromålens vid Göteborgs depöt bestridande icke blifvit beviljadt, emedan dessa göromål ansetts fortfarande både böra och kunna, utan särskild vedergällning, besörjas af Depötens på indragning ställde Sekreterare; b) att då, i afseende på den till skrifvarehjelp ät 4 af Carlskrona stations tjenstemän begärda summa, 2,000
R:dr, förekomme, att de i stället till indragning föreslagne 11 Kammarskrifvarne vid stationen endast skulle få uppbära den hittills dem bestådda aflöning af 342 R:dr 50 öre för hvardera, men billigt vore, att desse tjenstemän, så länge de vid sina befattningar qvarstode, erhölle någon förbättring i sina nog knäppa vilkor, Rikets Ständer fördenskull beslutat, att nyssberörda lill skrifvarehjelp afsedda 2,000 R:dr må, i stället att på föreslaget sätt utgå, vara ställda till Kongl. Majrts disposition, för att såsom aflöningsförbättring efter omständigheterna fördelas emellan förbemälde 11 Kammarskrifvare, samt slutligen c) att Bil. M 3 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. Ns 1, om Statsverket 1859. 33 c) att då lönerna vid de på indragning ställda befattningarne måste få af vederbörande uppbäras, så länge de vid dem qvarstå, hvadan dessa löner ej heller blifvit i förslaget till ny stat upptagna, men i följd häraf samtliga på staten uppförda personer endast efterhand och i mån af de till indragning afseddes afgång skulle komma i åtnjutande af de förbättrade lönevilkor, som ansetts böra dem beredas, Rikets Ständer alltså, under hemställan, att till uppförande å stat nådigst föreslagna nya tjenster må tillsättas endast i den mån anslaget sådant medgifver, anvisat ett belopp af 4,775 R:dr till fyllande af den brist, som, enligt af Rikets Ständer uppgjorda beräkningar, till en början måste i tillgångarna för aflönande af Flottans civilpersonal uppstå; och anslogo följaktligen Rikets Ständer, enligt den vid ofvan åberopade underdåniga skrifvelse bilagda tabell N:o 12, för Flottans civilstat en allönings-summa af \ 05,123 R:dr, som med 4,325 R:dr öfverstiger hvad Kongl. Maj:t, på sätt berördt är, för ändamålet äskat.» »De uti här förut anförda mom. a) och b) upptagna skäl, för deri omförmälda ändringar i den Rikets Ständer förelagda förslagsstat för civilpersonalens vid Flottans stationer aflönande utvisa ett missförstånd om sättet, huru samma stat skulle tillämpats, i fall den oförändrad blifvit af Rikets Ständer gillad.
Det hade nemligen då icke kunnat ifrågakomma, att hvarken arfvodet 450 R.dr till auditörsgöromålens vid Göteborgs depot bestridande, eller anslaget 2,000 R:dr till skrifvarehjelp åt 4 kontorsförmän vid Carlskrona station blifvit för dessa ändamål disponerade, förrän de till indragning bestämda tjenstemän, som äro skyldige att göromålen förrätta, afgått, och sålunda behofvet att medlen derför använda verkligen inträdt, utan hade nämnda belopp under tiden blifvit anvisade till minskande af de på staten uppförda tjenstemäns bidrag, för de vid då föreslagna och förut skedda regleringar på indragning ställdes aflönande, hvartill vid förslagsstatens uppgörande, särskilda medel icke beräknades, helst Rikets Ständers sedermera i detta afseende fattade välvilliga beslut icke kunde förutsättas; och måste, vid nu anförda förhållanden, omförmälda 2:ne belopp, som utgöra vilkoret för de dem motsvarande indragningar, äfven nu begäras att på aflönings-staten för Flottans civilpersonal blifva upptagne, likväl på ett sätt, som undanrödjer allt tvifvel om deras rätta användande och härnedan skall af mig i underdånighet uppgifvas.
» »Redan vid början af innevarande år hade, i följd af timad afgång bland de på indragning ställde tjenstemän, som tillhöra nyssnämnda personal, det lyckliga förhållande inträdt, att inom den af Rikets Ständer för Flottans civilstat anvisade aflönings-summa erforderlig tillgång förefanns för att, enligt den af Rikets Ständer, i hvad lönerna för så väl gamla som nya beställningar angår, gillade aflöningsstaten, kunna icke blott tilldela fulla löner åt dem, som dertill voro berättigade, llih. till R.
Prof. 1859 & 1860. 1 Sami. 1 Afd. 4 Häft. 5 34 Bil.
Prop. JM 1, om Statsverket 1859. utan äfven bevilja tillfälliga arfvoden, motsvarande lönebeloppen, för bestridandet af de nya tjenster, hvilkas definitiva tillsättande Rikets Ständer endast vilkorligt medgifvit.
1)5 nemligen härtill erfordrades: för Carlskrona station R:dr 67,800 „ Stockholms d:o „ 26,830 „ Göteborgs depöt ,, 3,700 eller tillsammans
R:dr 98,330 och derjemte till aflöning
St följande pä indragningsstat ännu qvarstående tjenstemän, nemligen: för f. d. Sekreteraren och f. d.
Förvaltaren vid Göteborgs depöt, tillhopa R:dr 2,470: — „ 6 Kammarskrifvare vid Carlskrona station . „ 3,133: — „ Bokhållaren vid f. d. Hofjaktvarfvet ... ,, 793: — g ^qq lemnar denna summa, afdragen från det löningsanslag belopp af a R:dr 104,730: — da af- 103,123: — )f R:dr 373: — mi ngs- 322: 30. så att nu å anslaget finnes en odisponerad tillgång af R:mt Rdr 897: 30.
Detta belopp borde alltså och vid förestående reglering af denna stat derifrån uteslutas, men behöfver likväl fortfarande påräknas, om det anspråk på löneförbättring, jag utbeder mig att här få i underdånighet framställa, skulle hos Eders Kongl. Majit vinna nådigt afseende» »När vid sistförflutna Riksdag Flottans civil-stat, såsom i det föregående omförmäldt är, föreslogs till erhållande af förhöjda löner, blefvo Revisorerne och Regementsskrifvarne, ehuru de på gamla staten innehade löner till belopp af 1,170
R:dr eller nära lika med livad deras vederlikar i 2:dra lönegraden, Förvaltare m. fl, med 1,243 R:dr åtnjöto, likväl icke uppförde till större förhöjning deri än 330
R:dr, vederlaget för ljuspenningarne inbegripet, så alt de å nya staten erhöllo i lön 1,300 R:dr, då deremot bemälde vederlikar undfingo en löneförhöjning of 733 R:dr, hvarigenom deras löner blefvo till 2,000 R:dr förökade.
Bemälde Revisorer och Regementsskrifvare, hvilka sålunda onekligen blefvo vanlottade, hafva nu uti ingifna skrifter, som af vederbörande Stations-befälhafvare blifvit till Eders Kongl. Maj:ts nådiga behjertande anmälda, underdånigst bönfallit, det Eders Kongl.
Majit täcktes, med fästadt afseende ej mindre å den ställning de inom Flottans civilstat tillförene innehaft, än ock deras i sednaste tider betydligt ökade tjenstegöromål, i nåder förhjelpa dem till samma lönebelopp, som blifvit deras vederlikar Bil. JM 3 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. M 1, om, Statsverket 1859. 35 förunnade, eller 2,000 R:dr R:mt för hvardera; hvilka ansökningar Förvaltningen af Sjö-ärendena, uti infordradt underdånigt utlåtande, på det sätt tillstyrkt, att för sökanderne, som äro 6 till antalet, föreslagits en förhöjning af 400
R:dr i hvarderas lön, så att denna komme att uppgå till 1.900