Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
År 1847 med 486 skepp:d försålde till R:dr 65,997: — — » 1848 » 558 » » » » 68,254: » 1849 » 594 » » » » 77,700: — — » 1850 » 655 » » » » 83,080: » 1851 » 636 » » » » 82,591: — — och har E. K. M:t, enär tillverkningen vore i betydligt stigande och priset jemväl derå den sednaste tiden varit högre än förut, föreslagit denna statsinkomst till 82,000 R:dr.
Härvid förekommer väl, att, genom Rikets Ständers bifall till E. K.
M:ts nådiga Proposition om nedsättning uti afradeo utaf Fahlu Rergslag för Stora Kopparberget från hvart 10:de till hvart 30:de skepp:d af tillverkningen, en betydlig minskning å denna inkomst-titel måste uppkomma; men då, i anseende dertill att Rergslagen först måste i ämnet höras, det är ovisst när berörde förändring kan bringas till verkställighet, samt, enligt hvad Rikets Ständer inhemtat, koppartillverkningen vid Åtvidabergs kopparverk under de sednaste åren varit i ett starkt lilitagan Transport - 3,340,583: 16. — 121,333: 16. — 4,400: 160,000: 10,500: 3,636,816: 32. — 676 Expeditions-Vlskottets Förslag till underd.
Transport de, och kopparpriset, som vid den af Stats-kontoret år 1853 verkställda försäljning af Kronans afrads-koppar uppgått till 153 R:dr 1 sk. å 153 R:dr 36 sk. för skepp:det, kan, så länge nuvarande förhållanden fortfara, antagas komma att än vidare ej obetydligt öfverstiga det pris, den Kongl.
Propositionen upptager, eller 130 R:dr, hafva Rikets Ständer ansett att koppar-räntan äfven nu, i enlighet med E. K. M:ts förslag, kan upptagas till 8:o.
Tionde- och Hammar skatls-jern, beräknadt vid sednaste statsreglering till en inkomst af 68,000 R:dr för det förra och 84,000
R:dr för det sednare, har uppgått: tionde-jernet år 1847 till 9,266 skepp:d. » 1848 » 9,490 » >» 1849 » 11,251 »» 1850 » 12,695 » 1851 » 12,615 hammarskatts-jernet år 1847 » 6,047 » » 1848 » 6,114 » 1849 » 6,072 »> » 1850 » 6,415 » » 1851 >, 6,885 » eller i medeltal tionde-jernet till 11,083 skepp:d och hammarskattsjernet till 6,307 skepp:d.
Då likväl den vid 1844—1845 årens riksdag tili hälften af sitt förut varande belopp nedsatta tackjernsskatten vid 1847—1848 årens riksdag åter höjdes til! tre fjerdedelar af det förra beloppet, roen sådant icke kunnat inverka förr än på tiden för den då upprättade statsregleringen, eller åren 1849, 1850, 1851, hafva Rikets Ständer, vid beräkningen af tackjernsskatten, ansett sig endast böra taga i betraktande inkomsten af denna skatt för nämnda tre år, hvadan och enär Rikets Ständer, i enlighet med hvad E. K.
M.t i nåder föreslagit, nedsatt tiondetackjerns-skatten med en tredjedel, denna skatt blifvit beräknad till 8,400 skepp:d å 5 R.dr 32 sk. eller till hvaremot hammarskatts-jernet upptagits till det belopp, hvartill skatten i medeltal uppgått, eller 6,300 skepp:d å 15 R:dr, utgörande . 9:o. Aluntionden, har, enär Rikets Ständer för sin del beslutat dess upphörande från och med år 1855, enligt hvad i underdånig skrifvelse den 8 sistlidne April är anmäldt, blifvit från Stats-verkets inkomst-titlar utesluten. 10:o. Svaj v e Ibruks-lion den, innefattande jemväl tionde för vitriol och rödfärg, upptogs vid sista statsregleringen till 600 R:dr, och har under åren 1847—1851, jemnt stigande, i medeltal uppgått till 956 R:dr, hvadan den, enligt E. K.
M.ts förslag, nu uppförts med Transport 3,636,816: 32. 82,000: — 47,600: — 94,500: — 950: — 3,861,866: 32. Expeditions-Vtskotlets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 2 IS. 677 Transport 11 :o. Mantals-}) enning arne, beräknade vid sista stalsregleringen till 350,000 It:dr, hafva för åren 1847—1851 utgjort i medeltal 354,397 R:dr; Och har vid det förhållande, att folkökningen fortgått och att mantals-penningarnes summa derigenom årligen ökats, E. K.
M:t ansett denna statsinkomst böra beräknas till det belopp, hvartill den under år 1851 uppgått, eller i rundt tal till 360,000 R:dr.
Då emellertid Rikets Ständer för sin del beslutat, att backstugusittare med deras hustrur och enkor samt inhyseshjon må från och med år 1855 blifva från mantals-penningarnes utgörande befriade, så har, i följd häraf, denna inkomst-titel blifvit upplagen till endast 12:o.
Bötesmedel, beräknade vid sista statsregleringen till 35,000 R:dr, hafva åren 1847—1851 i medeltal utgjort 38,823 R.dr årligen; men, enär beloppet är beroende af ganska ovissa förhållanden, har, på sätt E. K.
M:t jemväl föreslagit, förra beräkningen funnits böra bibehållas med l3:o.
Kavalleri-regementenas hästvakans-spanmål, beräknad vid sednaste statsregleringen till 22,250 tunnor med ett värde, efter 6 R:dr tunnan, af 133,500 R:dr, har, enär uti denna inkomst, utgående på grund af emellan Kronan och rusthållarne upprättade kontrakter, någon rubbning, hvad spanmåls-beloppet beträffar, icke är att emotse under den tid, nu skedda statsreglering kommer att omfatta, upptagits till samma qvantitet, utgörande, efter 6 R:dr 32 sk. för tunnan, 14:o.
Ständige rotevakans-af gifter, som utgå för 385 nummer vid Skånska Infanteri-regementerne med 6 tunnor spanmål för hvarje nummer, eller tillsammans 2,310 tunnor, hafva, efter 6 R:dr 32 sk. tunnan, blifvit uppförde med . . 15:o.
Tillfälliga rotevakans- och mö tes-af gifter, beräknade vid sista statsregleringen till 4,500 R:dr, hafva åren 1847 —1851 i medeltal årligen utgjort 5,870 R:dr och hafva af E. K.
M:t blifvit föreslagne att nu beräknas till 5,600 R:dr.
Sedan Rikets Ständer, enligt hvad i underdånig skrifvelse den 8 sistlidne April är anmäldt, för sin del beslutat, att mötes-afgiften, som i medeltal åren 1841—1850 utgjort nära 1,900
R:dr, må från och med år 1855 upphöra, har ifrågavarande titel blifvit förändrad till Tillfälliga rolevakans-afgifter, samt inkomsten deraf beräknad till endast Transport 3,861,866: 32. — 343,000: 35,000: 148,333: 16. — 15,400: 4,000: 4,407,600: 678 Expeditions-Utskoltets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 215. 16:o.
Rotefrihels-afgifter af oroterad, men ordinarie rotering underkastad jord.
Då de afgifter, hvilka under ofvanstående benämning alltsedan 1841 bland Stats-verkets inkomster upptagits, i sjelfva verket utgöra vakans-afgifter af den i sednare tider inroterade jorden, har denna titel, på sätt E. K.
M:t jemväl föreslagit, funnits böra förändras till Vakans-afgifter af nyroterad jord.
Deraf beräknades vid sista statsreglering en inkomst utaf 28,000 R:dr, men, enär den åren 1847—1851 i medeltal årligen uppgått till 30,371 R:dr, har den nu under sistnämnde titel utförts med 17:o.
Rotevakans-afgift af utsockne frälsehemmanen i Halland, beräknad vid sista statsregleringen till 10,000 R:dr, har i medeltal under åren 1849, då denna afgift började utgå, lill och med 1851, utgjort 11,161 R:dr och är af E. K.
M:t föreslagen att beräknas till 11,000 R:dr.
Då emellertid Rikets Ständer, på sätt i underdånig skrifvelse den 8 sistlidne April är anmäldt, för sin del medgifvit, att ifrågavarande afgift må från och med 1855 nedsättas till hälften af hvad vakans-afgiften för en båtsman i länet utgör eller med en fjerdedel af hvad Rikets Ständer vid 1847 och 1848 årens riksdag bestämt, har således denna inkomst funnits böra nu beräknas endast till 18:o.
Fourage-afgift af indelta kavalleriet beräknades vid sista statsreglering till 32,300 R:dr och utföres äfven nu med 19:o.
Tr oss -p asser olans-af‘giften, beräknad vid sista statsregleringen till 17,680 R:dr, har jemväl nu, i enlighet med hvad E. K.
M:t föreslagit, bibehållits vid samma belopp 20: o. B åts mans-vakans- af g flen, utförd vid sista statsregleringen till 32,000 R:dr, har åren 1847— 1851 i medeltal årligen uppgått till 36,770 R:dr, hvadan den nu beräknats till 21:o. Krut- och Salpeter-försäljnings-medel, beräknade vid sista statsregleringen till 105,000 R:dr, hafva uppgått för åren 1847—1851 i medeltal till 120,709 R:dr, hvadan denna inkomst funnits nu kunna beräknas till 22:o. Ron Irol Is t ämp el-med e l, beräknade vid sista statsregleringen till 10,500 R:dr, hafva åren 1847—1851 i medeltal årligen uppgått till 12,813 R:dr och således nu beräknats till Transport 4,407,600 30.000 8,250 32,300 17,680 36.000 120,000. 12,000: 4,663,830r Expeditions-Utskotlets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 2 i 5.
679 Transport 23:o.
Båk- och Lotsmedel, upptagne vid sednaste riksdag till 85,000
R:dr, hafva utgjort, åren 1847—1851, i medeltal 97,635 R:dr.
Tilltagande handelsrörelse har visserligen ökat denna inkomst-titel betydligt utöfver det beräknade beloppet, men då hela inkomsten anslås till de med lots- och fvrings-väsendet förenade utgifter samt dess ökade belopp lill en stor del beror af förhållanden, som lätt kunna förändra sig, har, i enlighet med hvad E. K. M:t föreslagit, beräkningen nu upptagits till endast 24:o.
Danska fyrimjs-medel, som utgå med 10,000 R:dr Hamburger banko, hafva upptagits till 25:o. Ersättning af Konvoy-kommissariatet för aflöning af Beskickningen i Turkiet, beräknad vid sista statsregleringen till 14,800 R:dr, har nu blifvit uppförd med samma belopp eller 26:o.
Observations-medel, beräknade vid sednaste riksdag till 14,000 R:dr, hafva under åren 1847 —1851 i medeltal uppgått till 12,693 R:dr; men enär denna inkomst är ganska obestämd och år 1851 ej utgjorde mera än 7,496 R:dr, så har den nu, i enlighet med E. K.
M:ts nådiga Proposition, upptagits endast till 27:o.
Extra medel och uppbörder, beräknade vid sista statsregleringen till 18,000 R:dr, hafva åren 1847 lill och med 1851 i medeltal ej uppgått till mera än 12,683 R:dr.
Då likväl härtill lägges beloppet af Hofrälternas revisionsskillingar, hvilka för år 1852 med 7,466 R:dr 32 sk. kommit Statsverket tillgodo, såsom besparingar, men framgent böra såsom inkomst beräknas och funnits i sådant afseende, på sätt jemväl E. K.
M:t föreslagit, lämpligast under denna inkomst-titel böra införas, har densamma derefter ansetts kunna upptagas till . . . 28:o.
R:dr, och hafva i medeltal under åren 1847—1851 utgjort 3,360 R:dr; hvadan Rikets
Ständer ansett detta belopp kunna utföras med . . . . .
Summa B:ko R:dr 4,663,380: 95,000: 26,630: 14,800: 10,000: 19,180: 3,360: 4,832,800: 680 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o S Extra ordinarie inkomster. l:o.
Enligt Rikets Ständer meddelad uppgift å brutto-uppbörden af tullmedlen, jemte afkortningar derå, hafva dessa utgjort:
År 1852, brutto tulluppbörd 5,549,946: 31. 7. Afkortningar . . 122,655: 24. — 5,427,291: 7. 7.
År 1853, brutto tulluppbörd 5,367,754: 25. 11.
Afkortningar . . 91,640: 5. 6. 5,276,114: 20.
5. utgörande i medeltal för år 5,351,702: 38.
— Häruti är likväl inbegripen den (or utländsk spanmål under nämnde år influtna tullinkomst, som i medeltal utgjort 272,871: 32. 6.; men då Rikets Ständer, enligt hvad i underdånig skrifvelse den 24 sistlidne
Maj är anmäldt, beslutat, att den för spanmål inflytande tullinkomst fortfarande skall ställas lill E. K.
M:ts disposition, för behöfvandes undsättning i missväxtår, måste spanmåls-tullen från ofvannämnde medium af tullinkomsterna afdragas med 272,871: 32. 6.
Den, i anledning af Rikets Ständers beslut om förändrade lull-afgifter, beräknade minskning i tullinkomsten utgör . 250,213: 25. 11. hvilka belopp tillsammans 523,085: 10. 5. böra från ofvan upptagne medium af tullinkomsten afgå, då återstoden utgör 4,828,617: 27. 7.
Vid sistlidne riksdag visade en på enahanda sätt uppställd beräkning ungefärligen lika summa med den här sist utförda; men oaktadt någon väsendtlig förändring uti dittills följda prohibitiva tulllagstiftnings-grundsätser då icke vidtogs, har sedermera under åren 1852 och 1853, såsom af ofvan anförda summor sig visar, tulluppbörden betydligt öfverstigit det beräknade beloppet samt, efter afkortningar och afdrag af spanmåls-tullen, årligen i medeltal uppgått till närmare 5,100,000 R:dr.
Ännu större synes tulluppbörden för innevarande år blifva, då, enligt meddelad uppgift från GeneralTullstyrelsens Kammar-kontor, brutto-uppbörden redan för de 9 första månaderna uppgått till 4,675,286 R:dr 28 sk. 8 rst., fastän den af Rikets Ständer nu beslutade tullnedsättning, som beräknats förorsaka den betydligaste minskningen af tullinkomsten, nemligen för artikeln koksalt, redan från slutet af nästlidne år varit medgifven; hvadan och då, enligt Rikets Ständers tanke, större delen af de beslutade tullnedsättningarne, långt ifrån att i verkligheten lända till minskad statsinkomst, fastmera skola föranleda ökad förtullning och tillika Expeditivns-Utshottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o SIS. 681 Transport tillika med de i förbudens ställe antagna tull-afgifter, jemte värdeförtullningarnes utbytande mot lämpligare fört ull 111 ngssä tt, väsendtligt bidraga lill tull-inkomsternas stegring, samt det redan nu under en O ^ O O' ' lång följd af år visat sig, att tulluppbörden vant i ständigt stigaude.
Rikets Ständer funnit sig kunna antaga Stats-verkets årliga brultotullinkomst till ett belopp af 5,200,000: — — 2:o. Sa/u-accis af städerna.
Denna statsinkomst beräknades vid sednaste statsreglering till 2,000 R:dr, och har uti E. K.
M:ts nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof blifvit till enahanda belopp upptagen; men då, enligt hvad Rikets Ständer inhemtat, fri och obehindrad införsel och försäljning af kött, bröd och dricka blifvit sedan sista riksdag i nåder medgifven för följande städer, nemligen i Askersund den 1 Oktober 1851, Götheborg den 15 Juli 1852, Malmö den 7 December 1852, Nyköping den 9 November 1852, Helsingborg den 20 Juni 1853, Jönköping den 20 September 1853, Wenersborg den 14 Oktober 1853, Eksjö den 28 Mars och Carlskrona den 18 April innevarande år, samt enahanda frihet redan den 19 Januari 1838 blifvit beviljad för staden Landskrona, ehuru sådant icke blifvit vid föregående riksdagar i tavi - fen öfver salu-accis-ersätlningen iakttaget, hafva Rikets Ständer, som beslutat, att öfriga städer, uti hvilka rättighet att, utan afgift, införa och försälja kött, bröd och dricka, ännu icke är landtmannen medgifven, fortfarande böra erlägga ifrågavarande salu-accis-ersättnings-afgift, intilldess sådan införsels- och försäljnings-frihet uti någon af dessa städer varder beviljad, då, året derefter, samma stad befrias från erläggandet af berörda afgift, funnit såsom slädernes salu-accisafgift, till fördelning och utgående enligt upprättad tarif, som kommer att såsom bilaga åtfölja den nya Bevillnings-stadgan, nu böra upptagas endast 500: 3:o. Poslmcdlen.
Sedan Rikets Ständer, i sammanhang med antagandet af ett medelporto och i öfrigt förändrade stadganden angående postväsendet, beslutat, alt blifvande öfverskott å Postverkets in - Transport 5,200,500: Bih. till R.
Prot. 1833 & 1854. 10 Sami. 1 Afd. 4,832,800: 4,832,800: — 86 682 Expeditions-Vtskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 21S.
Transport 5.200,500: — komster tills vidare få af E. K.
M:t disponeras till postanstalternas utvidgande och förbättrande, är någon statsinkomst af nämnde öfverskott för andra än Postverkets behof nu icke att beräkna; men då utgifter för Postverket till belopp af 485,000 R:dr blifvit vid statsregleringen upptagne, har ock en deremot svarande inkomst af postbevillningen här funnits böra utföras med . 485,000: — 4:o. Chartce-Sigillatce-afgiften.
Vid sisllidne riksdag beräknad till 684,800 R:dr, bar denna afgift, enligt Riksbokslutet för år 1852, inbragt en statsinkomst af 844,056 R:dr 16 sk. 5 rst.
De vid innevarande riksdag beslutade förändringar i författningen angående Chartae-Sigillatae-afgiften, afse, så vidt förändringarne väsendtligen inverka på statsinkomstens belopp, dels afgiften för fullmakter vid befordran från lägre till högre lön, dels ock den s. k.
Afträdes-algiften vid Åbo-ombyten å rusthåll.
1 begge dessa hänseenden leda besluten till betydlig minskning af statsinkomsten: men i afseende å det förra saknas all ledning för beräknandet.
Äfven i det sednare hänseendet låter beräkningen icke med full noggrannhet verkställa sig, emedan räkenskaperna under benämningen Rusthålls-afgifter, för den tid dessa utgjorde föremål för särskild uppbörd och redovisning, upptaga sammanslagne både den nu oförändrad bibehållna Tillträdes-afgiften, och den från en procent af köpe- eller transportsumman, till en per mille nedsalta Afträdes-afgiften.
Att denna nedsättning bör beräknas till minst 50,000 R:dr, anse Rikets Ständer emellertid kunna med säkerhet antagas.
Med afseende derpå, äfvensom på ofvan antydda nedsättning i afgiften för fullmakter, hafva Rikets Ständer funnit Charta;- Sigillatae-afgiften böra, i enlighet med hvad i E. K.
M:ts nådiga Proposition angående Stats-verkets tillstånd och behof är föreslaget, upptagas till 710,000: — 5: o. Bränvins-bränning s-medlen.
I följd af den väsendtliga förändring i grunderna för beskattningen å bränvins-bränningen och vilkoren i öfrigt för denna rörelses bedrif Transport 6,395,500: — — 4,832,800 4,832,800 Expeditions-Ulskollets Förslag lill underd.
Skrifvelse, iV:o Si5. 683 Transport 6,395,500: 4,832,800: — vande, som Rikets Ständer vid innevarande riksdag beslutat, har det blifvit svårt att med någon sannolikhet beräkna den häraf inflytande statsinkomst.
A ena sidan saknas icke anledning att antaga, det den just nu, i flera delar af landet, oerhördt uppdrifna bränvins-tillverkningen skall, i förening med redan befintliga, icke obetydliga lager, åtminstone under första året efter den nya bränvins-lagstiftningens införande, i väsendtlig mån fylla behofvet; och å andra sidan vore den antagna lagstiftningens hufvudsyfte förfeladt, derest icke, i hvad fall som helst, tillverkningen af bränvin blefve genom samma lagstiftning i hög grad hämmad.
Egde man ock med någon visshet sig bekant myckenheten af det hittills årligen tillverkade, kunde följaktligen icke derifrån hemtas ledning för omdömet angående huru mycket hädanefter kan komma att tillverkas.
Vid jemförelse med förhållandena i Norrige, hvars bränvins-lagstiftning i flera hänseenden tagits till mönster för den här nu beslutade, skulle visserligen kunna förutsättas, att statsinkomsten af bränvins-beskattningen härstädes bör blifva högre i samma mån, som Sveriges folkmängd ölverstiger den Norska, eller omkring 3 gånger det belopp, som bränvins-skatten i Norrige inbringar, och således omkring 4,000,000 R:dr B:ko ; men skiljaktigheterna i afseende å bränningstid och en del andra omständigheter i de begge ländernas lagstiftning tillåta dock icke, minst vid ofvan antydda förhållanden, som nu här äro för handen, att för den närmaste tiden med säkerhet antaga en så hög stastinkomst, som den, hvartill jemförelsen med Norrige eljest kunde föranleda.
Efter sorgfälligt öfvervägande af dessa förhållanden och i betraktande af de icke obetydliga kostnader, som för kontrollen öfver den nya Författningens efterlefnad erfordras och hvilka kostnader komma att af bränvins-lillverknings-skalten utgå, hafva Rikets Ständer ansett deri årliga statsinkomsten af samma skatt lör nu instundande slatsregleringstid icke kunna beräknas högre än till 3,000,000:
Summa B:ko R:dr 9,395,500: — Transport 14,228,300: — ; 684 Expedilions-Vtskollels
Transport 14,228,300: — — Restantier, beräknades vid sednaste riksdag tili 180,000 R:dr och hafva i medeltal åren 1847—1851 utgjort 204,353 R:dr.
Då emellertid medeltalet för åren 1848—1851 ej uppginge till mera an 176,677
R:dr och beloppet för år 1851 endast till 162,891 R.dr, hvaribland 32,718 R:dr tullmedel, som nu blifvit af E. K.
M:t inberäknade under den rubrik dit de rätteligen hörde, har E. K. M:t ansett restantierna icke böra upplagas till högre påräknelig inkomst än 130,000 R:dr.
I afseende å de af E. K.
M:t omförmälde tullmedel, som hittills blifvit i Rikshufvudboken hänförde till denna titel, hafva Rikets Ständer inhemtat, att dessa tullmedel utgöra i verkligheten dels kontanta behållningar och dels förskotter och andra fordringar, hvilka i åtskilliga tullkamrars räkenskaper balanseras och af anledning, att de icke inom räkenskaps-året blifvit till Stats-verket levererade eller afförde, vanligen och från längre tid tillbaka uti Rikshutvudboken mindre egentligt upptagits såsom restantier, ehuru medlen icke varit hos skattskyldige innestående, hvadan de rätteligen bordt i Rikshufvudboken upplagas såsom fordringar, förskotter eller kontanta behållningar å tullmedlen, utan att inverka vid restantiernas beräknande; och hafva, vid sådant förhållande samt då ifrågavarande del af tulluppbörden i den Kongl.
Propositionen blifvit beräknad bland iullmedlen under de exträ-ordinarie inkomsterne, Rikets Ständer, med hänseende derjemte å den minskning, som i öfrigt under de sednare åren å restantierne egt rum, funnit denna inkomst-titel, i likhet med hvad E. K. M:t i nåder föreslagit, nu böra upptagas till endast 130,000: — — Summa Summarum B.ko R:dr 14,358,300: — — Då från denna summa afdrages total-beloppet af den vid innevarande riksdag fastställda Riks-Slats utgifts-lillar, eller . . . 12,876,920: — — visar sig ett öfverskott af B:ko R:dr 1,481,380: — — hvilket Rikets
Ständer ansett böra användas såsom årligt bidrag af Stats-verket för bestridande af de till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade statsutgifter; men då bränvins-brännings-afgiflen, genom hvars under innevarande riksdag beslutade betydliga förhöjning och deraf föranledda högre beräkning ifrågavarande öfverskott egenteligen uppkommit, möjligen under första året ej kommer alt inflyta med hela sitt beräknade belopp, hafva Rikets Ständer funnit Stats-kontoret, under nu inträdande statsregleringsperiod, icke böra åläggas till Riksgäldskontoret aflemna ofvannämnde bidrag förr, äu under året näst efter skatte- och uppbörds-året.
Expeditions-Utskoltets Förslag till anderd.
Skrifvelse, A':o Si6. 685 N:o 216.
Uppläst och godliändt hos Ridd. och Adeln den 2 Dec. 1834.
Prestc-Ståndet den 3 — — Borgare-Ståndet, den 3 — — Bonde-Ståndet den 4 — — Rikets Sländers underdåniga Skrifvelse, angående Kronans rätt, vid återbetalning af lån, sorn blifvit i jordebok antecknade.
(Lag-Utsk:s Bet:de N:ris 61 och 65.) S. A. K.
Sedan, i tvist, beträffande den rätt, som, enligt E. K.
M:ts den 13 Juni 1845 och den 3 November 1848, i öfverensstämmelse nied Rikets Ständers beslut, utlärdade nådiga Kungörelser, borde tillkomma Staten för ett åt enskild person beviljadt lån, för beredande af odlingsföretag, den afsigt hos domstolarne gjort sig gällande, att, ehuru dessa Kungörelser stadgade, att sammanlagda albelalnings- och ränte-beloppet skall från och med det år, då belalnings-skjddigheten vidtager, under särskild rubrik, såsom ett hemmanet under ett bestämdt antal år, intill betalningens fullbordan, ålig gande allmänt onus i jordeboken antecknas, samma onus likväl ej kunde hänföras till de onera, som omförmälas i 6 §. af 17 kap.
Handels-Balken, hvadan väckt anspråk att af det hemman, till hvars fördel omförmälda lån utgifvits, njuta godtgörelse i den ordning och med den rätt högstberörda Kungörelser bestämde, blifvit ogilladt, — så har anmälan härom hos Rikets Ständer i behörig ordning förekommit, på det att Rikets Ständer måtte komma i tillfälle vidtaga den åtgärd, som ansåges nödig till förekommande af de mångfaldiga kapital- och ränte-förluster, som kunde blifva en följd af fortsatt tillämpning af nämnda åsigt.
Vid öfvervägande häraf hafva Rikets Ständer funnit, hurusom, jemte beredande af ett enklare sätt vid återbetalning af odlings-lån, med de nådiga Kungörelserne tillika blifvit afsedt, att vid de hemman, för hvilka lån beviljats, binda desamma, lika med andra allmänna onera.
I aflåten underdånig skrifvelse i ämnet, vid 1845 års riksmöte, förklarade nemligen Rikets Ständer, att föreskrifna sättet för återbetalning al ifrågavarande lån komme alt ej allenast leda till förenkling och lättnad vid lånens liqviderande, utan äfven, sedan arbetsföretagen blifvit fullbordade och godkända samt den årliga afbetalningen inlrädt, för Stats-verket medföra enahanda säkerhet för lånebeloppen, som för annan Kronans uppbörd eger rum, utan att sådant kunde inverka på tredje mans rätt, enär lånemedlen, efter arbetsförelagens fullbordan, ej voro uppsägbara, och således icke kunde annorledes än efter hand, uti stadgad ordning, återfordras, samt antagas kunde, att den förbättring, ett hemman genom företaget vunnit, fullt motsvarade den summa, för hvilken hemmanet blifvit onereradt. 686 Expedilions-Utskoltels Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 2/7.