Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Genom införandet af en systematisk gymnastik vid folkskolorne skulle icke allenast alla ynglingar från barndomen vinna samma skicklighet att föra sin kropp, ulan deras helsa och kroppskrafter skulle deraf skörda fördelar, som man endast kunde ana, men icke beräkna och som ofantligt skulle bidraga att hejda den allmänna försvagning inom vår nation, som intygades både af de oupphörligen tilltagande kasseringarne vid beväringsmönslringarne och af alla läkares vitsord och som man vanligen tillskrefve ett i flere generationer fortsatt bruk af spirituosa, men som likväl torde hafva många andra bidragande orsaker.
Vid gymnasliceringen skulle gossarne med detsamma inhemta vanan att hålla tillsammans i led och rotar samt alt göra vändningar, upp - Sammans.
Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Utlåtande N:o 53. 21 simningar och flera dylika enklare delar af manövern äfvensom alt lyssna lill appeller och kommando ord.
Denna del af rekrytbildningen, af mycken slör vigt för soldaten enskildt, liksom lor truppen kollektivt och befälet, skulle pä delta säll bibringas alla ynglingar genom ölningar, som lill sill hufvudsyfle icke vore militäriska, ulan förnämligast afseende den unga kroppens symetriska utbildning och de kroppsliga sinnenas skärpande, — ölningar, som borde införas vid folkskolorna för folkets helsås skull, ulan allt afseende pä militäriska ändamål.
Denna del af rekrytbildningen erhölles så alt säga för intet, den erhölles såsom ett bihang till de skolöfningar, som gjordes för skolbarnens egen helsa O t ^ Skicklighet i skjutkonst vunnes icke lätt.
Våra hittills hållna beväringsmöten hade icke kunnat meddela sådan.
Dertill hade tiden varit allt för knapp och delad lill för många andra öfningar.
Icke ens under eli 30 dagars möte skulle den med geväret dittills ovana inhemta någon serdeles skjutfärdighet.
Denna skicklighet borde hulvudsakligast vinnas på egen hand och genom egen öfning.
De fleste Svenska ynglingar bade af naturen en ganska stor håg för jagt och skjutkonst.
Man behöfde, enligt motionärens tanke, blott laga så, att de finge tillgång till goda gevär och ammunition och att de några gånger om året erhölle tillfälle till täflingsskjuining inom skyttgillen, så skulle inom få år de fleste män inom landet pä lediga stunder hafva blifvit kunnige i skjutkonslen och en god tillgång finnas på utmärkta skarpskyttar.
Sjelfva skjutskickligheten skulle på detta sätt komma in bland sjelfva folket så godt som för intet.
Med skjutskicklighet bland folket och derjemte förmåga hos detsamma att hålla sig tillsammans i trupp, bade man vunnit vida mer för krigsbildningen än genom högst betungande och kostsamma årliga ölningsmöten.
Desse kunde då upphöra och den tid, som på dem förslösades, besparas åt hvars och ens yrke, samt kostnaderne i stället användas (ill anskaffande af vapen ecb ammunition.
Vid beräkningen af den nummerstyrka, sorn vår krigsmakt skulle hafva att tillgå, ifall detta folkbeväpningssyslem blelve införd!, vore del omöjligt för motionären att uppgifva något bestämdt siffertal, men tydligt vore, alt bela vår stridbara befolkning alltid skulle vara tillräcklig alt alvärja hvarje anfall, som kunde göras, det måtte vara huru starkt som helst, om det än vore en ny folkvandring, som alltid måste duka un der för brist på föda och andia förnödenheter.
Tabell-kommissionens sednast afgifna femårs-berätlelser uppgålve vår manliga befolkning för år 1850 melian 15 och 50 år till 829,520 personer, deraf 105,422 mellan 15 och 18 år, 64,531 mellan 18 och 20 år, 153,309 mellan 20 och 25 år, 150,648 mellan 25 och 30 år, 124,543 mellan 30 och 35 år, 105,154 mellan 35 och 40 år, 86,191 mellan 40 och 45 år och 79,722 mellan 45 och 50 år.
Skulle man nu anse det vara lör tidigt att låta gossen vid 15 års ålder inträda i skyldigheten att försvara fosterlandet och anse beväringsskyldigheten böra vidtaga först vid 18 års ålder, så hade vi dock en manlig befolkning mellan 18 och 50 år af 764,098 personer, i händelse af ett fiendtligt infall vore 18 års ålder för vapenpligtens vidtagande icke för tidig, synnerligen som Gottläoningen vid 17 års ålder inträdde i beväringens leder; men äfven om man ville räkna blott från nuvarande beväringsålder, så utgjorde dock antalet af mankön mellan 20 och 50 år 699,567.
Då likväl mången torde anse krigs!jenstskyldigheten ända till 50 år vara öfverdrifvet, enär under det lefnadssätt, som småningom gjort sig gällande ibland folket, nationen efter hand blifvit så försvagad, att en stor del femliåringar redan vore gubbar, så antog motionären alt man ej skulle kunna med säkerhet till försvaret påräkna dem, som vore mellan 45 och 50 är, utan blott dem, som vore mellan 20 och 45 år. 22 Sammans.
Inom denna ålder hade Sverige år 1850 en manlig befolkning af 610,845 personer, hvilka, i händelse af ett krig, skulle vara att påräkna.
Härifrån horde likväl afräknas de, som voro oduglige till krigstjenst till följd af lyten och naturfel eller sådane, som Staten använde för sina andra vigtiga behof. 1 samma mån gymnastik i folkskolorna, mindre begagnande af spirituosa och mera ändamålsenligt inrättade bostäder och lefnadssätt kunde utöfva inflytande på folkets helsa, skulle säkert de tdl krigstjenst odugliges antal minskas.
Emellertid hade det under de sednare åren vid beväringsmönstringarne utgjort en fruktansvärd hög procent och det kunde derför antagas att de till krigstjenst oduglige och i annan allmän tjenst anställda personer uppginge till 119,885 personer.
Expedilions-TJiskol tels Förslag till lind.
Skrifvelse^ N:o 162. oell sedermera årligen uppgifter, sora utvisa de förändringar, hvilka under årets lopp inträffat. 5:o Kongl. Hof Stallets ut for dr in g.
Då delta anslag blifvit hänlördt Lill dem, sorn ej äro underkastade gransk ning af Rikets Ständers Revisorer, hafva Rikets Ständer ansett detsamma, hvilket förut varit ett förslags anslag, nu böra erhålla natur af ordinarie anslag samt, såsom sådant, upptagas i Riks-StaLen lill dess förut bestämda belopp af 30,000 R:dr; dock att de hö-räntor, hvilka hittills varit till Hofstallet anslagna, äfven framgent komma att för detsamma disponeras, emot det att deras värde efter markegång ifrån detta anslag afräknas, och endast fyllnaden contant utbetalas. 6:0
Ved och kol för de Kongl. Hofven. 7:o Kongl.
Slottets i Stockholm polis- lys- och renhållning.
I afseende å detta anslag fä Rikets Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, alt, till ledning för nästkommande Ständer vid reglerandet af lista Hufvud-Titeln, vederbörande måtte anbefallas upprätta en specifik ulredning öfver de kostnader, som utgå i och för brand väsendets underhållande i Kongl. Slottet samt detsammas yttre lyshållning, på det att denna del af anslaget må skiljas från den öfriga delen, hvilken Rikets Ständer anse böra, i likhet med det i 6:te punkten upptagna anslag, vara frilagen från revision af Rikets Ständer, men deremot anslaget för brandväsendet och Slottets yttre lyshållning till 2:dra afdelui r.gen ö iver fly t tas. 8:0 Rosersbergs Slott.
Enär dispositionen af detta Slott, med den dertill hörande jord, blifvit af Rikets Ständer vid 1818 års Riksdag, såsom ett bevis af deras underdåniga tillgifvenhet, till E. K. M., för Dess lifstid, upplåten, jemte det för byggnadernes underhåll å stat uppförda anslag, 2,000 R:dr årligen, i följd hvaraf, enligt hvad Rikets Ständer fått inhemta, förvaltningen af Rosersbergs Slott oell Kungsgård, i olikhet med hvad i afseende å de andra Lustslotten eger rum, varit och ännu är ställd under E. K. M:s eget Höga inseende, hafva Rikets Ständer funnit anslaget för Rosersbergs Kongl; Lustslott, 2,000 R:dr, böra hänföras till den Irsta afdelningen af denna Hufvud-Titels anslag och således vara, i afseende på förvaltningen, från revision fritaget.
Andra afdelningen, hvilken Rikets Ständer ansett böra benämnas Kongl.
Slottenj innefattar Anslagen för Drottningholms och Svartsjö Slottj 3oo Expeditions- Utskottets Forsing till lind.
Skrifvelset N.x 162.
Gripsholms dito j Ulriksdals dito „ Haga Lustslott och Parkj samt Strömsholms Slott.
Till denna afdelning komma äfven att hänföras anslagen för Stockholms Slottj jemte alla sådana hus och byggnader i hufvudstaden, som äro uteslutande afsatte för den Kongl.
Hofhållningens behof och för hvilka underhållskostnaden nu utgår från 8:de Hufvud-Titeln, med tillägg af det ofvan omförmälda anslaget för brand väsendet, så snart närmare utredt blifvit, så väl hvilka af kronans byggnader inom hufvudstaden kunna anses vara ställde till E. K.
M:s enskilda disposition för Hofhållningens behof, som äfven beloppet af de anslag, hvilka framgent komma att för nyssnämnde ändamål till Irsta Hufvud-Titeln öfverflyllas eller mellan dess serskilda afdelningar fördelas, hvilken utredning Rikets Ständer icke varit i tillfälle alt upprätta, utan anhålla underdånigst, att ett förslag i detta hänseende matte vid nästkommande Riksdag varda Rikets Ständer i Nåder meddeladt.
Hvilket Rikets Ständer få i underdånighet anmäla, jemte tillkännamf vande, att de å denna Hufvud-Tilel förekommande utgifls-summor blifvit upptagne att från och med 1841 års början och intill den vid nästinfallande Riksdag vidtagande Stats-reglering utgå på följande sätt, nemligen: Kongl. Hof-Staterne.
Till E. K. M:s Hofhållning
Banco R:dr 420,000.
„ H. K. H.
Kronprinsens dito 170,000.
„ H. K. H. Kronprinsessans handpenningar ........ 20,000.
„ Möblers underhållande i Kongl.
„ Kongl.
Hofstallets utfordring 30,000.
„ Yed och kol för de Kongl. Hofven 25,210.
Slottets polis- lys- och renhållning 16,100.
„ Rosersbergs Slott . 2,000.
Summa R:dr 691,310.
Till Drottningholms och Svartsjö Slott Banco R:dr 16,000.
„ Gripsholms Slott f 470 „
Ulriksdals dito 5,500.
T ra nspört 22,970. Expeditions-Utskottets Förslag till lind.
Skrifvelse, N.o 163. 3oi Transport 22,970.
„ Haga Lustslott oell Park 3,000.
Strömsholms Slolt 1,470.
Summa R:dr 27,440.
Summa Banco R:dr 718,750.
Utom indelningar och spanmål in natura, i likhet med hvad den senaste Riks-Staten upptager, dock efter den beräkning, sorn den af Rikets nu församlade Ständer upprättande Riks-Stat för år 1841 och följande åren intill nästa Riksdag kommer att utvisa.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 19 December 1840.
Uppläst ecb godkändt hos Ridd. och Adeln den ii Dec. 1840.
Preste-Ståndet den ia — — Borgare-Ståndet den 14 — — Bonde-Ståndet den 16 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse, angående reglering af utgifterne å Riks-Statens 6:te Hufvud-Titel.
N:ris 57, 214 och 301, samt Först. Stals-Utsk.
Mein. N:o 339.) S. A. K.
Sedan vid sislförflutne
Riksdag den förändring i afseende på centonal-afgiflen blifvit beslutad, att samma afgift borde för framtiden i förening med allmänna bevillningen uppbäras och till Riksgälds-Contoiret ingå, hvaremot, såsom ersättning för berörde afgift, å Sjette Hufvud-Titeln uppfördes anslag, svarande emot medium af dess belopp åren 1821—1830, nemligen till Wadstena Krigsmanshus-cassa 34,000 R:dr och Amiralitets-Krigsmans-cassan 5,000 R:dr, så har E. K. M., med afseende derå, att medeltalet utaf centonal-bevillningen för åren 1835—1837 utgjort 41,967 R:dr, i Nåder föreslagit, att ersättnings-beloppet till nämnde cassör måtte förhöjas till 42,000 Rrdrj och 3oi Expeditions-Ulskottets Förslag lill tind.
Skrifvelse, N.o 163. då hvad sålunda blifvit i Nåder föreslaget öfverensstämmer nied grunderna för Rikets Ständers vid sisla Riksdagen, i afseende å ersättning för centonalafgifterne, fattade beslut, hafva Rikets Ständer bifallit, alt, efter den hittills iagttagne proportion, för Wadstena Krigsmanshus-cassa må uppföras 36,600 R:dr och för Amiralitets-krigsmans-cassan 5,400 R:dr, eller tillsammans 42,000 R:dr.
Då Rikets Ständer ansett det vid Johannis Kyrka i Hufvudstaden belägna hospital, benämdt
Drottninghuset, vara försatt i en financiell ställning, som påkallat Rikets Ständers behjertande, enär, genom myntvärdets och räntans nedsättande, inrättningens tillgångar betydligt minskats, så alt det blifvit densamma omöjligt ali lemna den der intagna personal nödtorftigt underhåll, hafva Rikets Ständer, på det inrättningen måtte kunna meddela de fattige en tillökning per medium af omkring 1 R:dr månadtligen, förhöjt det till densamma hittills utgående slats-anslag, 2,090 B:dr till 3,333 R:dr 16 sk.
Banco årligen; anhållande Rikets Ständer, i sammanhang härmed, underdånigst, att granskning af inrättningens reglemente må i Nåder varda anbefalld, på det att jemväl sådana stadganden må kunna meddelas, att, vid personers emottagande, som der söka understöd, en billig proportion emellan hufvudstaden och landsorterne må iagttagas.
Uppå derom väckt förslag hafva Rikets Sländer funnit skäligt med 2,666
R:dr 32 sk. eller till 10,000 R:dr Bmco årligen öka det vid sisth Riksdag Bestämda anslag till Institutet för blinda och döfstumma, under förbehåll, att der ytterligare, kostnadsfritt, intages 14 elever; öfverlemnande Rikets Ständer underdånigst till E. K. M. att, utan rubbning af hvad angående nuvarande antalet elever är stadgadt, med afseende å folkmängden och inom hvarje ort befintliga blindas och döfstummas antal, bestämma de tillökade friplatsernes fördelning emellan Stockholms stad och de olika Stiften, så att en hillig proportion dem emellan på det hela må blifva beredd.
I öfrigt hafva de å denna Hufvud-Titel upptagne anslag blifvit oförändrade bibehållne, sådane de hittills utfått.
Penninge-anslagen under Sjette Hufvud-Titeln hafva, i följd häraf, blifvit sålunda bestämde, alt från och med 1841 års början och intill näst vidtagne stats-reglering utgå; Milda Stiftelser; Wadstena Krigsmanshus-cassa Banco R:dr 36,600; — Transport 36,600: — Expeclilions-Ulskoltels Forslag till und.
Skrifvelse, N.-o 16f. 3o3 Transport 36,600: —- Amiralitets-krigsmans-cassan , 5,400: — Allmänna fattigvården i Slockholm 3,043: 8..
Dito i Landsorterne 3,000: — Lazarettet i Slockholm 5,000: — Hospitals och Lazaretters underhåll 4,003:24.
Stora Barnhuset i Slockholm 1,166: 32.
Frimurare-Barnhuset 666:32.
Institutet för blinda och döfstumma . 10,000: —- Summa Banco R:dr 68,880:
— De å denna Hufvud-Titel hittills upptagne indelningar hafva Rikets Ständer funnit böra fortfarande utgå, men efter den beräkning, som den blifvande Riks-Staten för år 1841 och följande åren intill näsla Riksdag kommer att utvisa.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 16 December 1840.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den u Dec. r8.fo. Preste-Ståndet den 12 — — Borgare-Ståndet den i4 — — Bonde-Ståndet den 16 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse * angående regleringen af ulgifterne å Riks Statens y:de Hufvud-Titel. (Stats-Utsk* Uti.,.
N:ris 58 och 215.) S. A. K. Rikets Ständer hafva till reglering föreliaft utgifterne ä Riks-Statens Sjunde Hufvud-Titel, upptagande Pensions-s ta terne, med elt vid senaste Riksdagen fasLstäldt belopp af 63,000 R:dr; dervid Rikets Ständer godtfunnrt 0- förändradt bibehålla hvad häraf varit bestämdt för civile embeis- och tjen - 5o4 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N'.o i64- stemän samt deras enkor och omyndiga barn, eller för de förre 25,000 R:dr och för de senare 15,000 R:dr, hvilka anslag till Civil-Statens Pensions-cassa utgå.
Hvad åter beträffar anslaget för mililaire embets- och tjenstemäns samt under-officerares enkor och omyndiga barn, hvilket, enligt Rikets senast församlade Ständers beslut, bibehölls vid det förut stadgade förhöjda beloppet af 23,000 R:dr, intill derpå följde Riksdag, då en bestämdare reglering borde Rikets Ständer föreläggas, efter det behofvet blifvit närmare utrönt, och hvilket ansågs böra förminskas, i den moa Armeens Pen sions-cassa, genom dess delegares egna bidrag, blefve i tillfälle att åt flera enkor och barn meddela understöd; så hafva, efter det E. K. M. uti Dess Nådiga Proposition, angående Stats-Verkets tillstånd och behof, lillkännagifvit, att behofvet fordrar icke allenast detta anslags fortfarande, utan ock en till 2,000 Rsdr jemkad tillökning deruti, Rikets Ständer funnit skäligt den sålunda erforderliga förhöjningen i förevarande anslag bevilja.
Och äro således å Riks-Statens Sjunde Hufvud-Titel följande utgiftsbelopp uppförda, att från och med 1841 års början och intill näst vidtagande Stals-reglering utgå, nemligen:
Pensions-Slaten för civile embets- och tjenstemän . . .
R:dr 25,000.
Dito för civile embets- och tjenstemäns enkor och o myndiga barn 15,000.
Dito för militaire embets- och tjenstemäns samt under-officerares enkor och omyndiga barn . . . 25,000.
Summa Banco R:dr 65,000.
N:o Expeditions-Utskottcls Förslag till tind.
Skrifvelse j N.o 16S, 3o5 N:o 165.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den n Dec. [840.
Presle-Slåndet den 12 — — Borgare-Ståndet den 14 — — Bonde-Ståndet den 16 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående reglering af utgifterne under Riks-Statens 8:de Hufvud-Titel.
N:ris 59, 216 och 301, samt Först. Stats-Utsk.
Mern. N:o 339.) S. A. K.
Vid regleringen af utgifterne å Riks-statens Åttonde Hufvud-Titel, eller anslagen för allmänna och extra utgifter, hafva, lill följd af E. K. M:s Nådiga Proposition om Stats-verkets tillstånd och behof samt med anledning af i öfrigt lios Rikets Ständer gjorda framställningar, följande beslut blifvit af Rikets Ständer fattade, nemligen: l:o I fråga om anslaget för Fångars skjutsj underhåll, medicamenter, m. in., samt Spinnhusen hafva Rikets Ständer godlfunnit bevilja den deruti af E. K.
M. äskade förhöjning af 100,000 R:dr årligen.
I sammanhang härmed få Rikets Ständer, som anse det både för vinnande af en tydligare öfversigt af räkenskaperna, rörande dispositionen af nämnde anslag och för beredande af mera enhet i förvaltningen, vara lämpligt, att den fördelning, som härutinnan för närvarande eger rum mellan Kongl. Styrelsen af Fängelser och Arbets-inrättningar i Riket samt E. K. M:s Befallningshafvande i Länen, må upphöra, hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det E. K.
M. täcktes vidlaga sådana åtgärder, i följd hvaraf förvaltningen af de anslag, som för fångväsendet i dess helhet erfordras, kan till Kongl, styrelsen öfver Fängelser och Arbets-iniättningar i Riket öfverlemnas.
Uti en Lill Kongl.
Stats-Contoiret den 12 October sisth år aflåten Nådig skrifvelse, på grund af ett utaf Kongl. Styrelsen öfver Fängelser och Arbetsinrättningar i Riket upprättadl förslag till ny stat för Malmö allmänna arbets- och eorrections-fängelse, har E. K. M. i Nåder funnit godt förordna, att en Pastor med årlig lön af 600 R:dr B:co kommer att vid detta fängelse tillsättas, så snart de nuvarande Comministrarne i Malmö, hvilka, i kraft af sine fullmagter, Slotts-Predikants-ljensten bestrida, afgå; men, då Rikets Stän£ih. till II.
Prot. 1840. 10 Sami. 1 Afd. 3q 3o6 Expedilions-Utskottels Förslag till uncl.
Skrifvelse, N.o 16S. der anse behofvet påkalla, alt tillsättandet af elen Pastor, som, enligt Högstberörde Nådiga beslut, kommer att vid fängelset anställas, icke fördröjes i alvaktan på de båda Comministrarnes afgång, få Rikets Ständer bos E. K. M. i underdånighet anhålla, det Fång-styrelsen mätte blifva i Nåder anbefalld att genast gå i författning om bemälde Pastors tillsättande, utan afseende derpå, alt de begge Stads-Comministrarné, intilldess de afgå, kunna foi Hara att uppbära de dem nu anslagne arfvode» af 50
R:dr hvardera, mot skyldighet att vid fångarnes själavård och undervisning emedlertid biträda.
Hos Rikets Ständer bär blifvit yrkadt, att en underdånig framställning måtte göras om åtgärders vidtagande till att minska olägenheterna och kostnaden för forsling af Pionniererne vid Carlsborgs fästning, då de, i följd af begångne förbrytelser, skola undergå bestraffning, äfvensom att en Polis-gevaldiger måtte vid fästningen anställas, för att biträda vid fångvården och ombesörja afstraffningarne; och då Rikets Ständer anse det skola leda till minskning uti Stals-verkets kostnader, om afstraffningar för brott, sorn af de ■vid Carlsborgs fästning varande Pionnierer begås, kunna derstädes ega rum, få Rikets Ständer bos E. K.
M. underdånigst framställa den önskan, att E. K.
M. täcktes för de fall, då omforma
Ide bestraffningar kunna lagligen ega rum inom fästningen, Nådigst anbefalla sådana åtgärder, att den kostnad , sorn genom fångarnes öfverklagade forsling uppkomme, så vidt ske kan, må undvikas. 2:o Uti det, enligt förra staten, för underhållet af Kronans hus och byggnader i Landsorten uppförde anslag, 35,800 R:dr, hvars otillräcklighet flere års erfarenhet ådagalagt, har E. Ii.
M. äskat en årlig tillökning af 5,000 R:dr; men då de kostnader, som till delta omförmälda förhållande gifvit anledning, synas hafva varit af tillfällig beskaffenhet och således ej böra medföra någon bestämd årlig tillökning i anslaget, hafva Rikets Ständer icke ansett sig böra bevilja den äskade förhöjningen. 3:o
I fråga om de af E. K. M. i Nåder gjorda framställningar, dels att de vid Arbets- och Corrections-inrättningarne i Riket anställde, med bestämda arfvoden försedde, tjenstemän må förklaras berättigade alt, under de i allmänhet i afseende på ålder och tjenstetid gällande föreskrifter, vid afgång från tjensten, uppföras å Allmänna Indragnings-staten till åtnjutande af pension till belopp, svarande emot deras nu innehafvande arfvoden; dels att tvänne arfvodes-belopp, det ena å 1,000 R:dr till Astronomie-Adjuncten Selander, det andra å 1,200 R:dr till Professoren Doctor Schlyter, hvilka, i saknad af andra för E. K.
M. användbara tillgångar, måst anvisas å det på denna Hufvud-Titel uppförda anslaget till extra utgifter, måtte öfverflytta# Expeditious-Utskollcts Förslag till tind.
Skrifvelse, N.-o )65.
Mil Allmänna Iitdraguings staten, blifva Rikets Ständer i tillfälle att, i sammanhang med regleringen af denna stat, sitt beslut i underdånighet anmäla. :4:o Anslaget till salpeter-näringens upphjelpande_, utgörande, inberäknadt det i stället för den indragna salpetergärden uppförda belopp af 124,000
R:dr, tillsammans 194,000 R:dr, utföres oförändradt, enligt den förra staten; men då Rikets Ständer anse salpeter-fondens förvaltning icke numera erfordra en serskild styrelse, utan bestyret med salpeter-näringen och denna varas inlösande lämpligen böra förenas med inseendet öfver krut-tillverkningen och redovisningen för dess förvaltning, få Rikets Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att Salpeter-ComiteTm må upplösas samt hela dess befattning öfverflyttas till Kongl.
Krigs-Collegii Artilleri-afdelning; hvarjemte, enär salpeter-fonden, i följd af ökadt lösningspris för varan, blifvit så medtagen, att, i fall detta pris ytterligare blefve förhöjd t, fara vore för handen, att det för sådant ändamål uppförde anslag ej blefve tillräckligt att inlösa all den salpeter, som kan erbjudas, hvarigenom mannamån för en del af tiilverkarne, till största men för näringen, skulle uppstå, Rikets Ständer få hos E. K.
M. underdånigst hemställa, att lösningspriset för salpeter ej må bestämmas högre, än alt det för krut-tillverkningen erforderliga behof af denna vara kan med det nuvarande anslaget anskaffas. 5:o De för Flyinge och Strömsholms stuteriers dagsverks-er sättning, luistafvelns förbättrande , hingstpremier samt hingsthållning i Elfsborgs och Skaraborgs
Län uti förra slaten å denna Hufvud-Titel uppförda anslag, anse Rikets Ständer mera egentligt tillhöra den Nionde Hufvud-Titeln, såsom innefattande anslag till åkerbruket, handeln och näringarne, hvarföre Rikets Ständer komma att, i sammanhang med regleringen af utgifterne under sistnämnde Hufvud-Titel, sitt beslut i afseende å dessa anslag i underdånighet anmäla. 6:0
Af statens räkenskaper hafva Rikets Ständer inhemtat, att af det å Åttonde Hufvud-Titeln för närvarande under benämning extra utgifter uppförda och till E. K. M:s Nådiga disposition ställda anslag, stort 100,000 R;dr årligen, blifvit utbetaldt till Cabinetts-Cassan år 1835 — 45,000 R:dr, „ 1836 — 35,000.
„ 1837 — 45,000. ,,1838 —•
40,000 samt „ 1839 — 40,000 eller i medeltal för de sista fem åren 41,000 R;lr, äfvensom till Svenska Academien, såsom ersättning för den bemälde Academi förbehållna rättighet att utgifva Post- och Inrikes-Tidningen, eller, såsom den numera benämnes, Sveriges 3o8 Ex‘peditions-Utskottets Förslug lill lind.
Skrifvelse , 1V.-o t65.
Stats-Tidning, årligen 5,200 R:dr; samt till Kongl.