Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
På slik verkställighet, såsom beroende af Konungens och Sländernes gemensamma beslut, kunna jordegares enskilda besvär, så vidt de angå Roteringsskyldighetens tillvarelse, icke hafva någon inverkan, hvaraf Kongl. Maj.ts Nådiga Skrifvelse N:0 il. 1 föijer, att underlåtenhet alt dylika besvär anföra icke heller kan till sådan skyldighet förbinda; och då för öfrigt någon prestation af den nya ständiga roteringen ännu icke är af Kongl. Majit i Nåder förordnad, än mindre af jordegarne fullgjord, följer vidare häraf, att någon kostnad eller förlust, genom den anstalt Kongl. Majit i nyssnämnde målto vidtagit, icke kunnat jordegare tillskyndas.
Att för dem bereda tillfälle att göra ersättnings-anspråk för slik kostnad eller förlust gällande, finner Kongl. Majit alltså icke behöfligt.
Detta allt har Kongl. Majit velat meddela Rikets Ständer lill Nådigt svar, och förblifver Rikets Ständer med all Kongl.
CAEL JOHAN. P. II.
Utdrag af Protocollet öfver Krigs-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den t8 Januarii i83f.
Hans Excellence Justitiae-Stats-Ministern Herr Grefve Rosenbladj Dans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Gref ve af Wetterstedt, Siats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Ha ns Excellence Herr Grefve Lagerbjelke, Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm, Herr Grefve Adelsvärd, Friherre Åkerhjelm, Poppius, Hof-Cancelleren Friherre von Schulzenheim, samt t. f. Föredraganden, Lands-Kamereraren Landegren.
Lands-Kamereraren uppläste till justering ett, på grund af det inför Kongl. Majit i Stats-Rådet, den 26 October sistlidet år, hällne Proto - 8 Kongl■ Maj.ts Nådiga Skrifvelse N.-o 22. coll i Roterings-frågor, förfatladt förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående af Ständerne i underdånighet tillstyrkt inställelse af all ny indelning till ordinarie Knektehåll af oroterad jord.
På Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande af bifall till detta förslag, såsom öfverensstämmande med Kongl. Majlis förut fattade beslut, täcktes Kongl. Maj:t samma förslag, sådant det vid detta Protocoll finnes bilagdt, i Nåder gilla; och befallde Kongl. Majit, att Skrifvelse i enlighet dermed skulle till Rikets Ständer afgå.
Ex Protocollo C. O. Vougt, N:o 22.
Antom i afslr. till Exp.-Utsk. den 23 Febr. kl. 10 f. m. KONGL. MAJ:TS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständerj angående Roteringsjemkningen vid Westerbottens Regemente; Gifven Stockholms Slott den 18 Januarii i834- Sedan Rikets år 1818 församlade Ständer i underdånighet anhållit, att, till afhjelpande, dels af den olika fördelning af Roterings-besväret, som finnes rotarne emellan vid Westerbottens Regemente, dels af den olägenheten, att åtskilliga rotar äro vidt spridda ifrån hvarandra och ifrån mötesplatsen, serskilde Gommitterade måtte i Nåder förordnas att, enligt lör dem utfärdande Instruction, undersöka Regementets roteringsverk och föreslå jemkning rotarne emellan, med afseende på alla hemman inom hela Regementet, utan beräkning af Socknarne hvar för sig, annorlunda än till mantalet och hemmanens förmonlighet, vid hvilken jemkning Sländerne ansett de inom Socknarne befintlige skattlagde nyhemman böra från extra Rotering befrias, och jemlikt 4:tle punkten i Regementets Kongl. Maj.ts Kådiga Skrifvtlsc K:o 22.
9 Regementets den 3o Mars 17G7 stadfästade Roterings-verk och Kongl. Resolutionen den 9 September 1801 , i gamla ordinarie kneklehåliet indelas; så har Kongl. Majit meddelat Pess och Rikets Krigs- cch Kammar-Collegier, uti aflåten Nådig skrifvelse af den 3o November 1819, att, som Kongl. Majit, under den 16 April 1818, förklarat, att, innan de i senare tider upptagne nybyggen och odlingar undergått skattläggning, med säkerhet icke kunde bestämmas i hvad större eller mindre mon den till understöd i ordinarie roteringen sökta befrielse från extra Roteringen kunde ega rum, äfvensom att, då redan förut, under den 2 October 1806, blifvit i Nåder förordnadt, att alla rotar i Westei botten, hvilka änsågo sig berättigade lill hjelp i ständiga Roteringen, bort derom hos Landshöfdingen sig anmäla inom 1807 års utgång, men att, emedan verkställigheten häraf icke medhanns innan extra roteringen förrättades, Kongl.
Majit i Nåder anbefallt Landshöfdingarne i Westerbottens och Norrbottens
Län, att ej mindre undersöka hvacf hjelp i ordinarie roteringen, sorn slam-rotnrne skäligen kunde fordra af nyhemman och lägenheter, samt huruvida dessa vore berättigade till befrielse från extra rotering, än ock tillse, att skattläggningarna å alla skattlagda lägenheter fullbordades, hvarefter undersöknings-inslrumentet skulle insändas till Collegierne, som derefter borde i underdånighet hemställa, huruvida någon jemkning i Länets extra rotering blefve nödig; så och då de förberedande åtgärderne för den yrkade allmänna orterings-jemkningen således redan blifvit föreskrifne, fann Kongl. Majit, vid ett sådant förhållande, någon annan eller ytterligare åtgärd, innan samma föreskrifter blifvit fullgjorda, då icke vara af nöden.
Derefter hafva Rikets år 1823 församlade Ständer, uti förnyad underdånig skrifvelse i ämnet, förklarat, huruledes, efter deras åsigt, billighet och rättvisa fordrade, att ortens lidande, genom roterings-besvärets ojemna fördelning och saknaden af det för mer än ett halft århundrade sedan lofvade biträde af i senare tider skattlagde lägenheter, icke borde ökas genom den begärda jemkningens uppskjutande och det ifrågavarande biträdets inskränkning, hvadan alltså Rikets Ständer, under åberopande af fjerde punkten i >767 års Roterings-verk och 1801 års Kongl. Resolution, i underdånighet yrkade, att icke blott någon viss del af de sedan 1765 skattlagde nybyggen, utan alt alla sådana utan undantag finge till ordinarie roteringens förstärkning användas; varande, Bihang till R.
Prot. 1834 1 Sami. 1 Afd. 2 4de Häftet.
IO Kongl. Maj ds Näiliga Skrifvelse No 22. efter Ständernes tanka, ali undersökning om rotarnes behof af understöd från nyhemman öfverflödig, och jemkningens uppehåll af framdeles skeende skattläggning å oskattlagda lägenheter icke heller af nöden, då Ständernes önskan icke var annan än alt tillvägabringa anslag till rotarnes understöd af de nyhemman, hvilkas frihels-år gått till ända och redan blifvit skattlagde.
Rikets Ständer anhöllo derföre ytterligare örn jemkningens skyndsamma verkställande, enligt de uti deras underdåniga skrifvelse af år 181S upptagne grunder, dock så, att de gamla hemmanens deltagande i roteringen måtte bestämmas, icke efter skattetalet eller i förhållande lill räntan, utan i nion af hvarje hemmans, genom behörig u idersökning, utrönta godhet och förmoner, äfvensom att i senare tider upptagne nyhemman och lägenheter, hvilkas frihels-år icke tilländagått, måtte provisoriskt fördelas på gamla Roteringen, för alt, i den mon de varda skattlagde, i nämnde Rotering ingå, samt att Roterings-Commissionen måtte erhålla lika sammansättning med Extra Roleri ngs-Comi lee rnes.
Uti häröfver,' under den 4 November 1829, afgifvet utlåtande hafva bemälde Coliegier i underdånighet förmält, att, efter deras tanka, fjerde § i 1767 års Roterings-verk och Kongl. Resolutionen 1801, uppfattade i deras sammanhang, förutsätta de gamla rotarnes behof af understöd , såsom vilkor för tilldelning af nyhemman till hjelp i roteiingsbesväret, men att, utan noggrann undersökning 0111 de gamla rotarnes beskaffenhet och förmoner, nämnde behof icke kunde utrönas; att Drottning Christinas öppna Bref den 16 April 1649. angående ständiga Knektehållet i Westerbotten, icke heller innehölle, alt provincen, emot uppsättande af i,o56 soldater, blifvit från vidare roterings-skyldighet befriad, ulan innefattade endast samma försäkran om frihet från utskrifning som meddelades allmogen i rikets öfriga landskap vid ständiga Knektehållets åtagande; och då, jemlikt 77 §. i Kongl.
Resolutionen på allmogens besvär, den 29 November 17756, endast de vid roteringen för högt ansedde hemman skulle underhjelpa, funno Collegierne, med hemtadt stöd jemväl af Kongl. Brefven den 2 October 1806, 16 April 18 iS och 3o November 1819, sig icke tillständigt att någon afvikelse tillstyrka från de i Nåder föreskrifna förberedande åtgärder, hvilka borde jemkningen föregå, hvarvid Collegierne likväl underdånigst hemställt, om icke vederbörande Lapdshöfdingar borde, utan vidare uppskof, företaga de undersökningar och åtgärder Kongl. Majit år 1818 i Nåder anbefallt, så att de rotar, som till understöd sig redan anmält eller Kongl. Majds Nådiga Skrifvelse N.-o 22. inom viss ytterligare föreläggande lid vidare sig anmäla,' och befinnas af understöd i behof, måtte dertill förhjelpas, genom provisionel tilldelning af i skatt ingångne nyhemman, torp eller andra lägenheter, i det förhållande dessa pröfvades böra i roleringsbesväret deltaga, emot befrielse sedermera från extra rotering och rotefrihelsa fgif. , samt att således med allmänna rotejemkningen, hvarom Collegierne ansett fråga hafva blifvit väckt i vidsträcktare måtto, än ortens invånare sjelfva önskat, enär, enligt allmäningen 1806, endnst ett mindre antal rotar om understöd sig anmält, måtte få anslå intill dess afvillringarne samt dervid skeende reglering och skattJäggning af hemmanen åtminstone till det mesta försiggått, hvarefter, sedan hemmanen, i mon af skatletalen, blifvit jemngoda sins emellan, skattetalet sålunda, på sätt Kongl. Majlis
Län föreslagit, kunde antagas såsom säkraste grunden för rotejemkningen.
Sedermera hafva Rikets Ständer, i skrifvelse af den 8 Mars i83o, i underdånighet anmält, att hos dem klagan blifvit förd deröfver, att i förenämnde
Län skattlagde, oroterade hemman, i stället alt användas till de gamla rotarnes förstärkning, erlade rolefi i hels-a fgift lill Statsverket.
Ständerne funno väl, lika med hvad Collegierne uti jemkningsfrågan tjllstyrkt, att undersökning om rotarnes beskaffenhet och förmoner borde föregå tilldelningen af <1 et understöd, genom nyhemmans inrotering, hvartill sva^a rotar kunde finnas berättigade, men kunde icke instämma i Collegiernes tolkning af 1767 års Roteringsverk och Kongl. Brefvet d. 9 September 1801, utan ansågo icke någon viss del af nybyggena, men alla sådana, utan undanlag, böra användas till förstärkning af Westerbottens Regementes ordinarie rotering.
I denna öfvertygelse anhöllo
Ständerne å nyo om rotejemkningens skyndsamma företagande och om en Commissions "tillförordnande och sammansättning af personer, hvaraf åtminstone hälften borde utses bland ortens jordbrukare, att Commissionen måtte med Instruction förses, och anbefallas alt verket med ordning och drift företaga, samt alt Rotejemknirigs-förslaget, med vederbörandes utlåtanden, mätte derefter Ständerna föreläggas, till den åtgärd Regeringsformens 8o:de §. föranleder.
För öfrigt funno Ständerne väl icke skäligt bifalla hos dem gjordt yrkande, alt den till Statsverket redan influlne rolefrihets-afgiften måtte Rotehållarne återställas, men ansågo billigt, alt vid det ytterligare uppehåll, som med rotejemkningen inträffade, Rotehållarne icke lemnades i saknad af allt understöd, och anslogo derföre den af nyhemman i Westerbottens och Norrbottens
Län under påföljande år inflytande rotefrihets-afgift, beräknad enligt 1827 års räkenskaper, i Westerbottens län till 743 R:dr 1 sk. y r:st. och i Norrbottens län till 954 R:dr 4 sk. 11 r.*st., eller tillhopa 12 Kongl. Maj.-ts Nådiga Skrifvelse N.o 22. 1697
R:dr 6 sk. 8 rist, att från i83o års början oell intill dess det nya Rolejemkningsförslaget kunde binna upprättas, pröfvas och fastställas, varda såsom understöd emellan stam-rotarne vid Westerbottens Regemente fördelad, efter de grunder, som af Roteliållarne utsedde ombud, vid gemensam öfverläggning med Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i bägge länen, bestämde, med ledning af en på localkännedom stödd uppskattning af hvarje rotes behof af ett sådant understöd.
Öfver denna Rikets senast församlade Ständers underdåniga Skrifvelse hafva Collegierne under den 3 Januarii i83o sig utlåtit, att, sedan Ständerne, med ändring af deras förut yttrade mening, lika med Collegierne ansett undersökning om stam-rotarnes beskaffenhet och förmoner böra föregå tilldelningen af nyhemman, svaga rotar lill understöd, vore Ständernas åsigt skild från Collegiernes, egentligen i afseende på sättet för ärendets behandling.
Då Rikets Ständer förklarat deras mening vara, att endast de nyhemman nu borde lill understöd för de gamla rotarne anslås, hvilkas frihets-år, när jemkningen företages, lilländagått, och hvilkas skattläggning då redan egt rum, men dessa till jemkningen sålunda användbara nyhemman vore lill antalet ganska få, i jemförelse med dem, hvilka ännu icke i skatt ingått, och hvilka senares antal, dels i den mon äldre nyhemmans frihetstid går till ända, dels genom hädanefter tillkommande nybyggen årligen tilltager, samt många i skatt gångne, men oafviltrade hemmans beskaffenhet lill egovidd och öfrige förmoner först vid afvittringarne kunde slutligen bestämmas, emedan, enligt senare författningar, större utrymme af mark kunde efter tillgång komma att dem vid nu skeende afvittringar tilldelas, än som vid deras skattläggningstid, enligt då gällande Författningar egde rum, så hafva Collegierne ansett en definitiv rotejemkning nu icke blifva fullkomligt rättvis och billig, helst roledelen då måste bestämmas antingen efter nu varande skattetal och ego-område, som likväl är förändring underkastadt, eller det, som förmodas vid skeende afvittring uppkomma, hvilket åter vore ovisst, utom det, att, i senare fallet, bidrag till roteringen komme alt ega rum för ett ego-område, hvaraf hemmansegaren än icke kommit i besittning, och derförutan en sådan, nu genast tillvägabragt, slutlig rotejemkning skulle blifva ett hinder för en förbättrad indelning af Compagnierne, hvilka nu, genom rotarnes spridda läge, alltför vidsträckta, kunde och borde sammandragas, medelst tillkommande nyhemmans successiva indelning; och på desse jemte de flere af Collegierne förut åberopade skäl, hafva Collegierne underdånigst tillstyrkt, att,l på lika sätt som Kongl. Majit redan i Nåder förordnat, i afseende på Kongl. Maj.-ts Nådiga Skrifvelse N.o 22.
Jemtlands Regemente, för hvilket en provisionel rotejemkning, blifvit i Nåder Bifallen, fastän de i samma province pågående afvittringar vida mer än i Westerbotten framskridit, äfven i Westerbottens
Regemente en sä beskaffad provisionel rotejemkning måtte, så fort ske kunde, företagas, för att till understöd för de gamla rotar, som deraf, efter skedd noggrann undersökning om rotarnes beskaffenhet i allmänhet, finnes i största behof, indela alla nu befintliga i skatt gångne nyhemman och lägenheter, i den mon dessa anses kunna i roteringsbesväret deltaga, dock så, att denna provisionel anstalt icke måtte hindra den allmänna rotejemkningen vid Regementet, som borde framdeles ega rum, sedan med afvittringarne så långt framskridit, att tillgången blefve tillräcklig på afvittrade och i skatt gångne hemman, till understöd för alla de rotar, hvilka af förstärkning, genom nyhemmans tilldelning, vore i behof, hvarefter Collegierne funnit alla sedermera tillkommande nyhemman böra, i den mon de i skatt ingå, indelas till nya soldat-rotar vid Regementet, hvars numerstyrka, vid landets tilltagande odling och befolkning, Collegierna ansett icke rimligen kunna eller böra förblifva inskränkt till det antal, ortens invånare för snart tvänne sekler sedan uppsatte,, isynnerhet som någon befrielse från tillökad rotering icke skall genom Kongl. Brefvet den 16 April 1649 hafva blifvit medgifven, utan det, enligt gällande Grundlag, af Konung och Ständer beror att, enär omständigheterna dertill föranleda, en ny och tillökad rotering gemensamt förordna.
Ehuru för öfrigt de undersökningar och förberedande åtgärder, som Kongl. Majit redan före detta i Nåder anbefallt, borde, efter Collegiernes tanka, af Kongl. Majits Befallningshafvande, hvar inom sitt Län, ombesörjas till vägledning för den pvovisionela rotejemkliingen, hafva Collegierne likväl i underdånighet tillstyrkt, att sjelfva Rotejemknings-förrättningen måtte, efter Rikets Ständers önskan, uppdragas åt en serskild tillförordnad Roterings-commission, med samma Ordförande för bägge länen och med Ledamöter, till lika antal af Kongl.
Majits Befallningshafvande tillförordnade och inom länet af dess jordegande invånare utsedde; men då den Instruction, sorn skulle lända Commissiolien lill efterrättelse, måste lämpas efter förrättningens föremål och alltså blifva olika, om jemkningen skall blifva definitiv eller endast provisionel, funno Collegierne sig icke tillständigt, att, innan Kongl.
Majit härom fattat dess Nådiga beslut, någon sådan Instruction i underdånighet föreslå.
Härförutan och som Rikets Ständer beviljat serskildt statsanslag, svarande emot den rotefrihetsafgift, som för närvarande till Statsverket ingår af 0- roterade nyhemman, utgörande, enligt 1827 års räkenskaper, för bägge »4 Kongl. Maj.ts Nådiga Skrifvelse No 22. länen, 1,697 R:dr 6 sk. 8 r:st.
Banco, hafva Collegierne icke funnit hinder, att dessa medel må fördelas emellan Regementets stam-rotar, efter de grunder och på sätt Rikets Ständer i underdånighet föreslagit, dock att ej utgå för längre tid, än till dess understödet in natura, genom rolejemkningen, kommit de svaga rotarne till godo.
Hvad slutligen beträffade Rikets Ständers underdåniga begäran att Commissionens Rotejemknings-förslag måtte varda dem lörelagdt till den åtgärd, 80 §. i Regetings-Formen föreskiifver, så hafva Collegierne på de af dem, uti likartad fråga, rörande rotejemkningen i Skåne, uti underdånig skrifvelse af den 3 Junii i83o utvecklade skäl och grunder, sådant destohellre i underdånighet afslyrkt, som fråga nu icke vore om ny eller tillökad rotering, utan endast om oprivilegierad och roteskyldig jords indelning i Knektehåll till understöd för gamla soldat-rotar, som deraf vore i behof, hvilken åtgärd Collegierna funnit icke fordra någon '
Rikets Ständers handläggning.
Hvad sålunda i ämnet förekommit har Kongl. Maj:t i Nådigt öfvervägande tagit och i sammanhang dermed jemväl låtit
Sig i underdånighet föredragas en af Fullmägtigen af Bonde-Ståndet i Norrbotten, Rutberg, vid l8a3 års
Riksdag gjord underdåning ansökan om rotefrihet derstädes för Post- ecb Gästgifveri-hemman, deröfver, sedan vederbörande blifvit hörde, Collegierne uti serskild skrifvelse af den 4 November 1829 underdånigt utlåtande afgifvit.
Beträffande alltså först den allmänna och definitiva rotejemkning vid "Westerbottens Regemente, som Rikets Ständer i underdånighet äskat, så finner Kongl. Maj:t, lika med Collegierne, att en sådan bör grunda sig på hemmanens skattetal, sedan, i mon af dessa, både gamla hemman och nybyggen vid afvittringarne undfått motsvarande ego-vidd, samt att, innan afvittringsverket och verkställigheten af de förberedande åtgärder Kongl. Maj:t redan föreskrifvit till det mesta medhunnits, en sådan rotejemkning icke kan på tillförlitliga grunder uppgöras; hvaremot Kongl. Majit, i enlighet med hvad Collegierne föreslagit, anser en provisionel rotejemkning vid Regementet för det närvarande lämplig, i ändamål att, medelst tilldelning af i skatt redan ingångne nyhemman och lägenheter, intill dess den definitiva jemkningen kan försiggå och blifvit fastställd, i mon af tillgången, understödja gamla ordinarie rotar, som, vid behörig noggrann undersökning, befinnas vara af sådant understöd i behof.
Såsom hufvudsaklig grund vid denna provisionel jemkning bör afses, att svaga rotar, genom tilldelning af understöd från nyhemman, försättas, Så ridt ske kan, i lika beskaf - Kongl. Maj.ts Nådiga Skrifvelse N;0 22.
16 fenhet med Regementets fullgoda rotar i allmänhet.
Då likväl härvid torde inträffa, alt åtskilliga svaga rotar, i anseende tiil deras belägenhet och längre afstånd från nyhemmanen, icke allestädes kunna med effectivt understöd af nyhemmanen förstärkas, anser Kongl. Majit, i sådana fall, i Nåder skäligt, att dessa svaga rotar tilldelas årligt understöd af vacance-afgift lill det belopp, som motsvarar den effectiva tilldelning hvaraf de finnas vara i behof, och hvilken afgift bör, i stället för roterings-prasstation in natura, af de aflägse nybyggena årligen betalas och vederbörande af Kronofogdarne tillhandahållas inom uppbörds-årels utgång.
Då tillfälligheten af en del nyhemmans aflägsenhet från rotarne icke bör verka på roteringsskyldiglieten annorlunda, an alt denna fullgöres roed penningar i stället för effecliv praestation, bör penningebeloppet motsvara roterings-besväret till fidio, och således icke, såsom hittills, utgöras blott med tolf R:dr Banco för helt hemman, enligt 20 §. i i83o års Beviilnings-Stadga.
Men som tilläfventyrs flera i skatt redan ingångne nybyggen befinnas så svaga, att de icke kunna roteringsbesväret genast lill fullo hvarken in natura eller med penningar utgöra, har Kongl. Maj:t pröfvat rättvist, att, i slika'fall, rote-andelarne för sådana svaga nybyggen tills vidare nedsättas till lägre belopp efter omständigheterna.
Och emedan roteiingskostnaden förhåller sig olika efter omvexlande varu- och dagsverks-priser, bör denna kostnad hädanefter vid markegångssättningarne uträknas och i årliga markegångstuxorna utsättas.
Vidkommande åter frågan, huruvida alla nybyggen i Norr- och Westerbotten, både de, som nu äro, och de, som i tilkomrnande tider varda upptagne, böra Regementets gamla rotar tilldelas såsom förstärkning, så finner Kongl. Maj:t, lika med Collegierne, att, jemlikt 77 §§. i Kongl.
Pvesolutionen på allmogens besvär den 29 November 175Ö, och 4 §. i 1767 års Roteringsverk, endast de nyhemman böra tiil sådan förstärkning användas, hvilka befinnas vara för svaga rotar nödige och behöfligej, men att deremot de öfriga så mycket hellre böra anses såsom tillgång för indelning af nya soldat-rotar i en framtid, som hvarken det åberopade Rotel ings-verket eller Kongl. Resolutionen den 9 September 1801 föranleda dertill, att Regementets gamla stam bör förstärkas med alla de nybyggeu, som allt framgent under kommande tider upptagas, och en sådan disposition dessutom vore både olämplig och för Riket skadlig; olämplig, emedan rotarnes utvidgning derigenom, utan afseende på behofvet, blefve obegränsad, så länge jord återstod alt upptaga, och för Riket skadlig, då den förhindrade den tillväxt i Ri - Kongl. Maj.-Is Nådiga Skrifvelse No 22. hels försvarsstyrka, som genom landets vidare uppodling fr af en fram* tid att förvänta.
Till verkställande af ifrågavarande provisionel rotejemkning, anser Kongl. Majit lämpligt förordna serskildt:
Commissioner, hvilkas sammansättning- bör blifva enahanda med de Commissioners, hvilka, jemlikt Kongl.
Maj:ts Nådiga Instruction den 20 December 1820, förrättat 1326 års extra rotering; dock bör åtminstone hälften af Lcdamöterne utses bland ortens jordbrukare..
Landshöfdingnrne komma alltså, hvar och en för det Län honom är i Nåder anförtrodt, att vara Comilerades Ordförande, men, till befordrande af enhet i Comiterndes åtgärder, eger Regements-Chefen att sjelf inom hela Regementet i lörrättningarne deltaga.
I afseende på sättet för dessa förrättningars verkställighet, har Kongl. Maj:t funnit godt förordna, att Dess Befallningshafvande böra, dels genom tidiga kungörelser upplysa Rotehållarne om rotejemkningens föremål och grunder, och dels före Comilerades sammanträden vidtaga nödiga anstalter till befordrande af förrättningarnes ändamålsenliga gång, efter samråd derom både med hvarandra och med RegementsChefen.
Då ändamålet med den provisionella jemkningen är att, intill dessen definitiv reglering kan, efter hemmanens skattelal, verkställas, under tiden, så vidt möjligt är, afhjelpa olikheten i roterings-besväret, bättre och sämre rotar emellan, finnér Kongl. Majit af hufvudsaklig vigt, att
Comiterade om berörde olikhet inhemta fullständiga upplysningar.
Då likväl sådane, icke utan Rotehållarnes egen medverkan, kunna erhållas, skall det åligga hvar och en rote, sorn anser sig vara till understöd berättigad, att sjelf derom sig anmäla.
För alt likväl i en så vidsträckt och glest bebodd landsort underlätta de åtgärder, som på Rotehållarne sjelfve beto, skall, till de förberedande anstalter, som Kongl.