Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
S. A. K. H os Riksens Ständer har motion blifvit gjord, att prasmier och visse understöd måga utsättas så väl för anläggande af Schäferier i Niketa nordliga delar, på det Fabriquernas behof af den grof. va ullen må fyllas, som äfven för förbättring och utvidgande af Schäferierne i de öfriga Landskaperne.
Ofvertygade om nyttan och angelägenheten deraf att får-afveln inom fäderneslandet befordras på ett ändamålsenligt sätt, hvilket säkrast sker om productionen af grofulliga får i synnerhet uppmuntras, emedan det egentligen är desse får-arter, som trifvas och fortplanta sig i det nordiska kallare Climatet, anse Riksens Ständer de föresi agne anstalterne förtjena all uppmärksamhet, men som det är nogsamt kändt huruledes E. K. M. långt för detta egnat en särdeles nådig omsorg för den grofulliga fårafvelns befordran, genom 5 anlagde Schäferier i Jemtland, och för den finulliga, genom Schäferiet i Skåne hafva Riksens Ständer funnit någon vidare åt Under dara lia Skrif'reiser. gärd i afseende på den gjorde motionen icke vara behöflig, än att Riksens Ständer i underdånighet anhålla, det E. K. M., för att bereda den arbetande Landtmannen i de öfrige norra Provinserne utväg till en rigtande sysselsättning under vinter-månaderne, täckes i Nåder föranstalta, det Schäferier af grofulliga får måtte på enahanda sätt, som i Jemtland redan blifvit verkJ stäldt, inrättas i Wester-Norrlands, Wester- och.
Norrbottens Län; hvarjemte Riksens Ständer underdånigst hemställa, att de af E. K.
M. vidtagne anstalter för den finulliga fårafvelns be-’ fordran i Rikets södra delar må, Utan förändring, få fortfara.
Ständer framhärdar etc. tJniierdanlga SkrifvblSer.
N:o 437. lippi, o. godk. hos Ridd. o. Åd. d. ig Dfee. iBj^i Presfe-Ståndet d. ao -— «
Ansvarighets - Lag för de blifvande DireCtionerne vid bLestra och Södra Lane-Contoir en. S. A. K.
I öfverensstämmelse med de grunder, sorn äf Riksens Ständer blifvit antagne i afseende på Styrélsernes sammansättning och verksamhet vid de särskildte Lån-Contoir, hvilka i Götheborg och Malmö, såsom utgreningar äf Banco-Disconteti komma att inrättas, enligt hvilka dessa Styrelser ej blifva underkastade något egentligt beroende af Riksens Ständers Bullmägtige vid BancoVerket, utan sjelfve, i egenskap af Riksens Ständers utsedde Ombud, komma att éga full ansvars- och redovisnings-skyldighet föy sine göromål och be. fattningar, hafva Riksens Ständer ansett af vigt, ätt en ansvarighets-lag för desse Styrelser måtte blifva vid närvarande Riksdag upprättad och fastställd; Och sorn de ansVarighets-Lagar, hvilka under den 1 Maji 1810 finnas utfärdade för Riksens Ständers Fullrnägtige vid Banco-och Riksgälds-Verken, uti flere delar ej funnits til® Underdåniga Skirfvetser. lämplige för Directeurerrre vid de ifrågavarande Låne-Contoiren, så hafva Riksens Ständer, sedan deras Banco- och Lag-Utskott i detta afseende med förslag inkommit, för deras del, godkänt och antagit efterföljande Lag-sfadganden, hvilka Riksens Ständer i underdånighet anhålla, att E. K». M. täcktes, efter deråt gifven Kådig sanctiort , låta till vederbörlig efterrättelse i Nåder kungöra och utfärda ; så lydande: '‘Ansvarighetslag för de af Riksens Shändef förordnade
Directeurer vid Discont-Contoiren l Götheborg och Malmö* l.
Finnes någon eller flere af de utaf Riksgtts Ständer förordnade Directeurer vid Discont-Contoiren i Götheborg eller Malmö hafva af försummelse underlåtit, öfverskrida ellet afvikit från de föreskrifter, hvilka, dels det vid denna Riksdag upprättade Reglemente för nämnde Discont-Contoir innehåller, dels ock Riksens Stän~ ders Fullmägtige i Banquen, på sätt samma Reglemente i vissa fall medgifver, ega att meddela, eller Riksens Ständers till öfverseende och granskning af samma Contoirs förvaltning och räkenskaper utsedde Revisoter finna nödigt att stadga, vare en sådan eller sådane af Directeurerne från denne befattning skiljde, och gälde dessutom all derigenom timad skada och förlust, §. 2.
Betrades en eller flere af DireCteUrerné, att af egennytta eller väld ett slikt underlåtande, 144 Underdåniga Skrifvelseri öfverskridande eller avvikande från Reglementet, Fullrnägtiges i Fsnquen , eller Revisorernea föreskrifter, sig tillätit, skall den eller de sålunda brottslige, utom de i nästföregående §. stadgade påföljder, förklaras förlustige, så väl Riksens Ständers, som ock annat allmänt medborg gerligt förtroende. §• 3- Reser Ordföranden eller någon annan af
Directeurerne borrt, utan behörigen skedd ant malan, af den förre hos Directionen och af den senare hos Ordföranden eller
Directionen, och derigenom försummar något ordinarie sammanträde, eller annorledes afhåller sig från Di re— ctionens sammanträden, utan uppgifvet förfall, vare han för hvarje försummad sammankomst förfallen till lo R:drs böter.
Ar han under åtta dagars tid eller deröfver frånvarande, bote ao R:d , hvilka böter afdragas arfvodet och tillfalla Stadens fattige.
Uteblifver han frenne veckor, utan anmäldt laga förfall, skall han dessutom från sin befattning såsom Directeur skiljas. §. 4.
Fatta Directeurerne beslut, dervid iéke minst irenne af dem, Fanco-Ombudet inberäknadt, äro närvarande, eller hindrar pluraliteten någon af dem, att få sin mening i Protocollet antecknad, ege samma ansvar rum, som i 1 §» föreskrifves, och varder i allmänhet stadgadt, att den af Directeurerne, som vid förekommande frågot \
145 frågor i Birection, sig icke tili Protocoilet sär'» skildt yttrat, anses hafva instämt uti pluralitetens- mening. 5- Upptäckes af Fullmägtige i Bnnquen eller af Revisorerne sådant underlåtande, öfverskridande, eller afvikande från Reglementet och öfrige föreskrifter, hvarå åtal följa bör, anmale de det genast hos Riksens Ständers Justitiae- Ombudsman, hvilken åligger, att ställa den eller de af Directeurerne, örn hvilken eller hvilka en sådan anmälan skett, under tilltal inför Svea HofRätt, och afhålle sig denne eller desse af Pirer, teurerne från utöfningen af B!recteurs-befattningen, från det anmärkningen af Banco-Fullmägtige eller Revisorerne skett, intilldess HofRätten i frågan dömt. §• 6 Öfver Hof-Sättens utslag i dessa mål kunna väl underdånige Besvär hos Kongl. Maj;t anföras ; dock må den Birecteur, sorn genom HofRättens Beslut blifvit förklarad förlustig
Directeurs-befattningen , ehvad Hof-Rättens Beslut ändras eller icke, eller den 'klagande benådas, icke i sin förenämnde befattning kunna insättas, utom af Riksens Ständer. §. 7.
Uti alla andra förekommande händelser hvilka här ofvan icke äro nämnde, galle allmän Lag till efterrättelse.” Riksens Ständer framhärda etc.
Bihang till Riks-St, Prat, lo',de Sami, 1823, 1 B, i.
J, 10 146 Underdåniga Skrifvelstr. N:o 438.
Uppl. o. god k, hos Ridd. o. Ad. d. ig Dec. 1823.
Preste-Ståndet d. 20 — -— Borgare-Ståndet d. 20 —- — Bonde-Ståndet d. ao — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, om ut gifvande af en Farjättnings-Tidning.
S. A. K. 1 lös Riksens Ständer har fråga blifvit Väckt derom» att de författningar, som från trycket utgifvas, må blifva för allmänheten mera tillgängelige, än som nu sker genom det så kallade årstrycket, hvilket vanligen intager en sådan ■vidd, att besväret och kostnaden för dess transport till Landsorterne blifva nog känbare; hvartill kommer, dels att man dervid nödgas betala för vidlöftiga Ceremonialer och Kungörelser a£ Öfver-Ståthållare-Embetet i Stockholm, hvilka ej kunna innefattas under benämning af författningar, och för den utom hufvudstaden boende saknar allt värde, dels ock att en Requirent från Uandsorterne ej kan få årstrycket sig tillhanda i den mån det utkommer, utan särskild med kostnad förenad anstalt eller öfverenskommelse; enär dertill behöfves ett ombud, som vid sådane tillfällen befordrar författningarnes öfversändande på posten.
Ständer, som ansett någon åtgärd till förbättring i detta afseende böra vidtagas, Underdåniga Skrifvelser.
147 hafva derjemte fästat uppmärksamhet på en annan omständighet, som härmed eger ett oskiljaktigt sammanhang, och hvaruti en af behofvet påkallad förändring synes i ett sammanhang med förenämnde fråga kunna vinnas
Denna är nemligen att många stadganden från Kongl. Majit eller Collegierne utgått, som icke blifvit genom trycket ailmätigjorde, och således icke kunna finnas intagne i årstrycket.
Detta är förhållandet med flere, tid efter annan, dels i administrativ dels i Judiciel väg, utfärdjde Circuiairer och Resolutioner; men i synnerhet med sådane Kongl, bref, hvilka, om de ej kunna anses såsom egenteliga författningar, likväl intlefatta väsenteliga föreskrifter och Regerings-åtgärder inom den Oeconomiska Lagstiftningens område.
Tillräckeliga exempel härpå erbjuda sig uti de särskildt utgifne, dels lagsamlingar, dels samlin, gar af stadganden i visse grenar af den egenteliga administrationen, hvilka ehuru de icke torde vara fullständige för flere, än ganska få grenar, befinna8 alldeles oumbärlige i anseende dertill, att de innefatta rescriptér, som icke förut eller annorstädes äro tryckte.
Men mångå sådane rescripter finnas dessutom, som icke på något sätt blifvit bekantgjorde genom trycket.
JEtt godt ändamål skall derföre ostridigt vin. nas, om någon anstalt vidtages, så att allmängö-; landet af bref och författningar, sorn utfärdas, blir mera fullständigt och sträcker sig till alla sådane beslut, som innefatta sluteliga åtgärder, med undantag af befordringsärender, samt afsadane enskildta Ansöknings- Tviste- och Besvärsmål, hvaröfver beslutet endast innehåller en rak Underdåniga Skrifvelser. tillämpning af gällande stadganden och föreskrifter utan att .meddela någon förklaring eller prsejudicat dervid.
Att E. K.
M. redan långt för detta i Nåder insett och erkänt behofvet. för allmänheten af en närmare kännedom om allmänna Regelings-åtgärder och vidtagne beslut, inhemtas af JE. K. Mits Nådiga Skrifvelse den i Maji i8rö till Herr Hof-Cancelleren, deri Ei K. M., med bifall till Tlof-Cancellerens afgifne förslag, i Nåder förordnat, att en Tidning eller Periodisk Skrift, under Titel af Svenska Stats-Tidningen, skulle under Hof-Cancellerens omedelbara uppsigt ut gifvas , och dervid iakttagas:
Jto att densamma antingen ordagrant eller i sammandrag upptöge Regeringens vidtagne åtgärder, efter E. K, Mas Nådiga ompröfning vid hvarje slutad föredragning, men för öfrigt blott rubriquer och korrta xesultater af mera enskildta mai, med undantag af underrättelser om befordringar, såsom ensamt tillhörande Post- och In rikes-Tidningen; 2:0 att vederbörande Chefer för afdelningarne af E. X. Mtts Cancellie med Hof-Cancelleren borde öfverenskonmia om'lämpeligaste sättet till meddelande af förteckningar och uppgifter på de afgjorda nial, hvilka, jemte fullständiga detailer, -artiklar och bidrag skulle införas; 3:0'att alla publike Embeten och Verk borde af Tidningen erhålla fria exemplar, och densamma äfven tillerkännas -postfrihet; 4:0 att, under förutsättning det förlagskostnaden skulle, så snart Tidningen hunnit blifva känd, utan Stats-Verkets betungande genom en framdeles prenumeration kunna bestridas, Stats-Verket endast borde komma att Underdåniga Skrifvelser'.
149 ■vidkännas ersättning till Redactionen för de fria exemplar, som, till'ett antal af omkring 300, för Allmänna Embeten och Verk kunde utgå, men att forsta gången borde till dess lifgifvande förskjutas den erforderliga förlagssumman , hvilken för 50 Numror och en upplaga af 3,000 exemplar blifvit upptagen till 1,600 R:dr B:co.
Men som E. K. M., genom nådigt Bref till Hof-Cancelleren af den 1 December samma år, behagade förklara, att det med Stats-Tidriingen åsyftade ändamål beqvarnare skulle vinnas genom Post- och Inrikes-Tidningen, hvars Reda» ctibn erbjudit sig, att hvarje vecka hålla tillräckligt utrymme öppet för artiklar af ofvannämnda innehåll, har denna.
Stais-Tidning icke kommit att utgifvas.
, , Vid öfvervägande af hvad sålunda redan förekommit rörande detta ämne, anse Riksens Ständer ostridigt vara att författningar och Regeringens vidtagne åtgärder lättast skola bjlifva för allmänheten kände derigenom, att anstalt göres till deras meddelande genom en dertill i q rättad Tidning, men Riksens Ständer hafva derjemte i betraktande tagit att med detta meddelande 2:ne olika ändamål böra afses och åsyftas.
Det ena är att bereda allmänheten en skyndsam kännedom och tillförlitelig underrättelse om vigd ga re Regeringsärenden.
Detta ändamål synes iättast kun,na vinnas, om enligt E- K.
M:ts nådiga beslut äf den 1 December 1816, artiklar af statistiskt innehåll, på sätt som E- K. M., i det ofvan åberopade nådiga Brefvet till Hof Cancelleren af den 1 Maj sistnämnde år, behagat föreskrifva, i Rost- och Inrikes-Tidningen finge in - Underdåniga Skrifvelter. flyta* hvilket Riksens Ständer fördenskull under* dånigst anhålla hädanefter matte iakttagas.
Det andra ändamålet deremot, som åsyftar ett lättare allmängörande af sjelfva Författningarne och Regeringens föreskrifter till deras bokStafveliga innehåll, äfvensom att detta allmängörande matte utsträckaa till alla utkommande författningar, i hvad form som helst, fordrar, i Riksens Ständers underdåniga tanka, en egen Tidning nied särskilta föreskrifter i afseende på dess form, utgifnings-sitt och flere andre omständigheter.
Ständer anhålla derföre i underdånighet, att E. K.
M. må täckas i Nåder föranstalta om lifgifvande af en officiel Tidning, som, under Titel af Förfatnings-Samling, Samling af Författningar för N. N. år, eller hvilken annars benämning, hvarigenom dess egenskap och bestämmelse antydes, upptager alia Kongl, Expeditioner, som innefatta sluteliga till efterrättelse utfärdade Regerings-åtgärder och beslut, vare sig i form af Förordning, Placat, Kungörelse, Circulaire-Bref, Resolution, Dom, Utslag, o. s. v., ord för ord, med mindre stilar, än i årserycket, men endast med korrta Rubriquer, såsom i Modées Verk är iakttagit; Äfvensom i samma Tidning borde inflyta Collegiemes och andre Anctoriteters kungörelser, Circuiairer, Universaler, Bref o, s. v. då de ära af den egenskap att de bora från trycket utgifvas; jemte det att, vid hvarje års slut, ett fullständigt sak-register skulle bifogas med anvisning uppå allt, som under året i Tidningen influtit.
Uti denna Tidning borde deremot icke få införas något, som under benämning af officiel artikel > Rapport, Af handr Underdåniga Skrifvelger. ling, eller bidrag, kan förekomma, då det saknar egenskapen af offentelig åtgärd eller beslut.
Der skulle icke eller få upptagas underrättelser om befordringar eller sådane enskifte ansökningar, hvaröfver beslutet endast innefattar en rak tillämpning af gällande föreskrifter, utan att med™ dela någon förklaring eller prsejudicat dervid.
Men för att befordra tidningens afsättelighet , och göra dess nytta ännu mera utsträckt kunde med finare sammanträngde stilar, antingen pa sigta sidan af författningsbladet eller ock på ett särskildt medföljande, lika med hvad i Tillag till den Norske Rigs Tidende sker, meddelas i korta Rubriquer uppgift å afkunnade Domar, Utslag1 och Resolutioner, till upplysning för vederbörande Rättsökande, i synnerhet uti landsorterne.
Tidningen bör utgifvas i oafbruten Numerföljd och ett numer utkomma, åtminstone hvar i4
Genom en sådan anstalt, i hufvudsaklig måtto svarande mot dem, som i andra länder finnas för Regerings-ärendernas lättare allmängöxande, såsom t. ex. i Preussen Gesetz-Satnlung fur die Königlichen Preussischen Staaten, hvilken utgifves och kringsprides ark- och hiift-tals, Underdåniga Skrifvelser. samt i Frankrike Bulletin des Loix, skall först och främst det ändamål vinnas, att utfärdade beslut blifva för allmänheten bekante på ett både fullständigare och beqvämare sätt, än hittills, samt sedermera det icke mindre vigtiga ernås, att man får på ett ställe fullständigt samlade och tillgängeligf allt hvad, som i hvarje del af Administrationen under arel blifvit tillgjordt, förandradt elier stadgadt; äfvensom samlandet och anordnandet af ter för särskildte Werk och Styrelsegrenar , hvaraf behofvet länge varit insedt, och påkallat anstalter med derjemte förenad kostnad och arbete, skall härigenom i framtiden betydligen underhjelpas, otn det ej kommer att befinnas aldeles öfverflödigt.
Sedan Riksens Ständer sålunda anfört sin mening om den nytta, som bör väntas af en sådan Tidning, har hos Riksens Ständer i öfvervägande kommit, burn en anstalt af denna beskaffenhet skulle kunna verkliggöras, utan något nytt betungande af Stats-Werket.
Ständer gå nu att framställa ett förslag i detta afseende, hvarigenom, om det antages, Staten ej allenast icke skulle vidkännas några nya anslag för ändamålet, utan snarare vinna en nedsättning i det belopp, sota årligen åtgår till puiika författningars -tryckning, samt prenumerations - priset blifva så lindrigt, sorn möjligen ske kan.
Detta förslag grundar sig pa några, måhända i alla fall nödiga, förändringar i nu gällande utdelningssätt af tryckta författningar till vederbörande Atictoriteter; Men för att kunna framläg - Underdåniga Skrifvelser.
153 ga det i elt tydligt sammanhang, föranlåtas Riksens Ständer att, rörande vilkoren enligt hvilka sjelfva tryckningen 3f författningarne nu verkställes, anföra följande:
Efter ett öfverenskominet pris mellan K. M:t och Kronan samt innehafvaren af det så kallade Kongl. Tryckeriet betalas nu åtta runstycken Ijanco för hvarje tryckt ark, i ett för allt, således papperet äfven inberaknadt, utom hvad sorn tryckes på Velinoch Postpapper, hvilka papperssörter särskildt godtgöras; Och ehuru, hvad visse författningar beträffar, upplagornes storlek någon gång är olika, lärer det vanliga vara att af författningar, hvaraf så kallad full utdelning sker, uppläggas mellan 5 a 6000 Exemplar.
För att kunna ungefärligen beräkna hvartill tryckningskostnaden om året bestiger sig, hafva Riksens Ständer låtit inhemta en vederbörligen upprättad uppgift å gjorde Tryckeri-lefveranser under loppet af 10 år, eller ifrån den 1 April 1,811 till och med vden 31 Martti 1821.
Det visar sig af denna uppgift att kostnaden för samma tid uppgår lill ett sammanräknad! belopp af 51,755 R:d 9 rst B:co eller elt medelbelopp af 5,175 R:d 24 sk, för hvarje år.
Men då ifrågavarande uppgift endast innéfattar sådane författningar, som allmänejorts Sub Titulo Majestatis, och härtill lägges hvad från Collegier och andre publika Verk och.
Myndigheter kan tryckas, så lärer med tillförr litélighec' kunna antagas, att
Statens kostnad för tryckning af utkommande författningar uppgår till ett medeltal af 6.000 R:d Ehco årligen.
Orsa-, ken till denna icke obetydeliga kostnad lärer dels böra sökas i sjelfva sättet för betalningens be« 1 54 UnAerdS.niga Skrifvelser, räkning, enär samma, i sig sjelft icke obilliga pri» af 8 rst. arket gäller oförändradt och lika för alla Exemplar af en författning, sorn tryckss, ratan någon nedsättning eller Rabatt, ehvad ett tusen eller femtusen Exemplar uppläggas; dels ock deruti att de grofva pappersödande stilarne och formen, hvari författningarne genom årstrycket utgifva», upptaga mycket rum, så att, om författningen är alldrig så korrt och innefattas i endast få rader, utgår, begagnas och betalas aldrig mindre, an i ark, hvaraf den ena fjerdedelen upptager Titeln, och den andra sjelfva innehållet.
På detta sätt kostar en kungörelse ai några få räder, t. ex. den af den 7 Febr- 1823, angående påföljd för Svenske fartyg, som begagnas till slaf handel, af hvilken 5,403 Exemplar på halft ark blifvit tryckte, ehuru icke en sida för innehållet är behöflig!, 57 B:d 25 sk, B:co.
Efter samma beräkning kostar tryckningen af en författning på ett helt ark 75
R;d 2 ek-, då deremot samma författning, tryckt med mindre stilar, utan särskild öppning för den ampla Rubriquen, samt i oafbruten följd med andre författningar icke bör uppgå till hälften af denna summa.
Efter denna framställning af förhållandet och vilkoren vid tryckningen af författningar, som allmängöras, gå Riksens Ständer nu att uppgifva sin mening om en förändring i sättet att utdela dem, hvilken skulle lända Staten till en betydlig besparing.
Cancellie-PresidentsEmbetets kungörelse af den 26 Nov.
1807 föreskrifver väl huru många exemplar, som af utkommande författningar böra hvarje publikt Werk eller ahnan myndighet tillkomma och rnedde - Underdåniga Skrifvelser. 155 las; men härvid Sr der, grund antagen, att en Auctoritet alltid erhåller samma, en gång för alla, bestämda antal förordnings-exemplar, följakteligen icke flere af dem, hvilka tillhöra dess befattning och'för utöfningen deraf erfordras, än af dem, som ligga utom densamma.
Detta synes icke vara det . rälta.
Häraf skall nödvändigt inträffa den olägenhet, att på samma gång som en Auctoritet har öfverflödigt antal Exemplar af författningar, som den icke behöfver, kan den hafva otillräckligt antal af dem, sorn äro nödige.
Till rättelse och förbättring i dessa afseende n synes en beqväm utväg erbjuda sig, om, då E. K.
M. behagar föranstalta om utgifvande af en officiel Tidning, deri alla författningar och beslut upptagas, E, K.
M. derjemte behagade föreskrifva, att vederbörande Myndigheter, som erhålla utdelning af förordningar, måtte bekomma ett exemplar af denna Tidning, men icke, såsom hittills, undfå exemplar från årstrycket af andre förordningar, än dem, hvilka» ämnen ligga inom området för samma Myndighets befattning och verkningskrets; Hvaremot det å en annan sida borde tillses, att de Myndigheter, sorn, enligt det i förenämnde Presidents-Embetets kungörelse fast. stälda utdelningssätt, tilläfventyrs erhålla ett oti 11- räckeligt antal Exemplar af nödige, till dess befattning hörande, förordningar, bekomma den tillökning deri, som behofvet påkallar.
Det första» af sig sjelft att, ehvad förändring, som, rörande författningarnea utdelning, kan företagas, lärer föreskriften om den hvarje Tjensteman åliggande skyldighet i afseende på vården ^f undfångne författningar icke behöfva undergå Underdåniga Skrivelser. någon förändring, utan kommer den att, oberoende deraf, förblifva till sin kraft och verkan gällande.
Genom nu föreslagne förändrade utdelningssätt skall Statens kostnad för de författningar, som å Kongl. Tryckeriet uppläggas, betydeligen förminskas; först oell främst derigenom att ett vida mindre belopp af exemplar behöfver tryckas, sedermera i det afseendet att det så kallade årstrycket vanligen innefatta» manga handlingar af den beskaffenhet, att de, en gång tryckte i Författnings-Tidningen, antingen icke behöfva uppläggas å Kongl. Tryckeriet eller åtminstone icke till något betydligt antal exemplar.
Sådan© äro t. ex. Handels- och Freds Tractater, Reglementen och Instructioner m. m.
Härtill kommer sluteligert, att, jemte flere andre till besparing ledande omständigheter, som kunna iakttagas, synes deri förteckning på Kongl.
Förordningar, af hvilken 5a 6000 exemplar årligen tryckas förde ^Myndigheter, sora erhålla utdelning af sjelfva författningarne, Jeunna upphöra, såsom öfverflödig, då Föcfattnings-Tidningen hvarje år kommer att meddela ett alfabetiskt register, sorn, fullständigare både till planen och innehåilet, än denna förteckning, upptager allt hvad, som under året utfärdats; äfvensom förteckningen på ÖfverStåthållare-Embetets kungörelser, af hvilken lika många exemplar uppläggas, desto beke bör indragas, sora dess meddelande, utan att sjelfva kungörelserne erhållas, synes vara utan allt änv datnål och endast förorsakar kostnad för tryckningen och besvär vid öfversändandet på posten; Underdåniga Skrifvelser, »57 Riksens Ständer äro val icke i stånd att kunna uppgifva det bestämda belopp, som härigenom skulle kunna besparas, enär, så väl frågan örn möjliga besparingar vid årstrycket, som den om en förändring i utdelningssättet deraf, äro ämnen, som, i afseende på dervid förekommande omständigheter oell modificationer vid verkställigheten, böra öfverlemnas till E. X- M:ts egen nådiga pröfning och godtfinnande; men Riksens Ständer tro »ig dock kunna tämmeligen säkert beräkna, att en minskning till hälften af Statens årliga kostnad för årstrycket skulle på detta sätt kunna åstadkommas.
Af denna besparing, som, i följd af förenämnde beräkningsgrund, bör upptagas till ungefär 3000 R:dr Rico om året, enär summan ena året kan vara större, ett annat mindre, anse Riksens Stander jförfattnings-Tidningen kunna erhålla ett tjenligt bidrag, på det utgifvandet af densamma må jemt oq.h ostördt fortgå, utan att vara för mycket beroende af de prsnumerande.