Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Directionen förut vid flera tillfallen yttråt, minskningen uti de år 1815 på. räknade tillgångarne for Canalbyggnadens utförande förorsakat tidsutdrägt och derigenom en hufvudsaklig del af den tillökta kostnaden; så har
Directionen ansett sig böra uppgifva en sådan plan för det återstående arbetet, som med 6 68 Proposition angående Götha Canal. minsta kostnad leder till målet på möjligast koria (id.
I följd häraf har i det nu upprättade förslaget blifvit beräknadt, att hela arbetet skulle till 1828 års slut vara fullbordadt om det erforderliga byggnads-bidraget kan erhållas, fördeladt sorn följer, nemligen: innevarande år 1823 — - - R:dr 400,000. — — — 1824 - - - •—• 400,000. — — ■—■ 1825 - - - — 400,000. — — —■ 1826 - - — •— 350,000. — — ■— 1827 - - - — 300,000. — .—.
.— ig28--- — 200,000. tillsammans R:dr 2,050,000. med lemnad rättighet, att, när så behöfves, få ett föregående år uppbära högst 50,000 R:dr af det påföljande årets anslag.
Efter detta förslag upptages för Canal-bygnadens fullbordan, på 6 år, ifrån och med det innevarande, en summa af tillsammans 250,000 R;dr mera, än om det hittills beviljade biträdet af 300,000 R:dr om året finge under samma tid oförändradt fortfara; men Directionen har i underdånighet förmält sig kunna med säkra beräkningar styrka; att utom denna tillökning och de årliga anslagens afpassande efter arbetets naturligtvis i början större, och emot slutet mindre utsträckning, minst 2:ne år till skola erfordras för Canalens fullbordande och kostnaden genom denna tids-utdrägt ytterligare ökas med minst 240,000 R:dr; samt att om byggnads-biträde ej ens till det hittills bestämda belopp af 300,000
R:dr om året kunde erhållas, tiden skulle än vidare aflägsnas och arbetskostnaden med Proposition angående Götha Canal.
6G9 detsamma stiga ej blott i mån efter summans minskande, utan progressionsvis, oberäknadt t i 11 - ökt utgift för den actie-egarne under byggnadsåren uti privilegierna utlofvade fem procents ränta, som ensam, efter fullgjord inbetalning af hela det teknade Capitalet, uppgår till 157,060 R:dr om året.
Uti en af Directionen uppstäld calcul, öfver Canal-Verkets förmodade inkomster och utgifter under sex år, har
Directionen föreslagit, att den actie-egarne tillkommande ränta, hvilken de hittills åtnjutit genom qvittning på deras hvartannat år gjorda inbetalningar, skulle på lika sätt under nämnde tid, till arbetets bedrifvande, användas, hvilket i sjelfva verket innefattade en ytterligare insättning af 20 procent, utöfver det tecknade actie-capitalet.
Directionen har trott sig kunna påräkna, att actie-egarne, oaktadt deras deremot gjorda uttryckliga förbehåll, skulle till en sådan ytterligare insättning samtycka, så framt dem beviljades, att all inbetalning å actierne, hädanefter som hittills, utgick endast hvartannat år och att, med afseende ä den sistlidet år skedda inbetalningen af ro procent, de nu återstående 10 procenten å första teckningen således ej utfordrades förr än år 1824 och sedermera till ett lika belopp hvartdera af åren 1826 och 1828 med begagnad quittningsrätt emot förfallna räntor.
Enär Actie-egarne genom hittills behörigen fullgjorda inbetalningar ådagalagt och genom bifall till förberörde ytterligare insättning äfven hädanefter skulle ådagalägga deras beredvillighet, att efter yttersta förmåga bidraga till det stora ändamålet, 670 Proposition angående Götha Canal. samt Kongl. Maj:f, uti Nådig skrifvelse af den 24 Februarii 1819* förklarat; att Kongl. Majit skulle, af ett noggrant uppfyllande å Bolagets sida af de om Canalen fattade beslut, hemta en ytterligare bevekelsegrund, att med Nådigt del. tagande omfatia Bolagets angelägenheter; så har Directionen, på Bolagets vägnar, I underdånighet anhållit om Kongl. Majits
Nådiga förord till Rikets Ständer, till vinnande af den försäkran för Bolaget, att sedan Canalen blifvit färdig och så länge densamma ej kan gifva actie-egarne en skälig afkastning, desse må kunna påräkna att af Staten erhålla årlig ränta å deras actier, såsom någon ersättning för den utaf
Discontinrättningen ifrån början förväntade inkomst.
Directionen har i detta afseende föreslagit, att , så länge Canaleris behållna inkomst ej gåfve minst 3 procent åt actie-egarne, dem till för v issades att få af Staten uppbära oafkortade 3 procent å deras insatta Capital ; att sa snart Canaleu gåfve nämnde afkastning, Statens årliga räntetillskott skulle nedsättas till 2 procent, samt att allt sådant tillskott skulle upphöra, när Canalen letnnade actie-egarne minst fem procents afkastning.
Directionen, som särskildt hemtat anledning till förenämnde underdåniga anhållan, af de fördelar, hvarmed gamla Trollhätte-bolaget hugnades, hvars deltagare ännu uppbära 12 procent* ränta af allmänna Medel, har i öfrigt till stöd föt densamma åberopat billigheten, att bereda någon ersättning för enskilde Medborgare, som, till utförande af ett allmänt foretag, äfventyrat betydliga summor, och nyttan att återgifva ett verkligt värde åt actie-Capitalet Proposition angående Götha Canal. 671 hvartill väsendtligen skulle bidraga, att actiernes beläning uti Rikets Ständers Penningeverk till ett skäligt belopp medgafs.
Sluteligen har Directionen i underdånighet framställt vigten deraf, att till högst nödige förberedelser för det löpande årets arbete, Directionen får, på Bolagets vägnar, nu genast i Rikets Ständers Bank lyfta de af detta års förut anslagne byggnads-biträde, återstående 200,000 Riksdaler, utan att Directionen förut behöfver infordra den sista actie-insättning, som 1815 års beslut inom detta års utgång föreskrifver; men örn hvilken betalnings-termins förflyttning till nästa år Directionen här ofvan å Bolagets vägnar anhållit.
Vid öfvervägande af detta vigtiga ämne, har Kongl. Maj t, i det skick Götha Canal-byggnad nu är och m id afseende å den allmänna nytta, som hela planens fullkomliga utförande bör säkrast utveckla, funnit sig ej kunna tveka, att hos Rikets Ständer föreslå, att, efter pröfning af de återstående arbeten uppgjorda beräkningar, anvisa erforderliga medel till deras fullbordande i en ordning, som jemförelsevis förenar minsta kostnad med minsta tlds-utdrägt, Om Rikets Ständer finna Statens tillgångar ej för det närvarande medgifva årjiga anslag till fulla beloppet af de kostnader, sorn fullbordandet af Götha Canal och af andra allmänna anläggningar, utaf enahanda beskaffenhet, kräfver; så anser Kongl.
Maj:t rättvist och nyttigt, att desse kostnader i någon mån fördelas på efterkommande slagteri, sorn oftast hemta största förmånerne af dylika anläggningar, och fond till 672 Proposition angående Gotha Canal. ränte- och capital-betalningar på de Stats-obligationer, hvilkas utställande i berörde ändamål Eikets Ständer kunde besluta, skulle troligen u 1 O tan svårighet vara att tillgå.
Maj:t öfverlemnar till Eikets Ständers bepröfvande och afseende Götha Canal-Directioner. s, på Actie-egarnes vägnar, gjorda anhållan om försäkran för dem, att, sedan Canalen blifvit fullbordad, få, under vissa uppgifna vilkor , af allmänna medel åtnjuta ränte-tillskott å Actierne, samt om belånings rätt för desamma uti Eikets Ständers Penningeverk.
Det är ■visserligen å ena sidan ostridigt, att Actie-egarne frivilligt ingått i Canal-Bolaget och att de för Canal-byggnaden erhållit allmänna bidrag, som vid företagets början icke påräknades; men på andra sidan förekommer ock, att Actie-teckningen genom Konungs och Ständers sammanstämmande beslut uppmuntrades; att den af flera orsaker, vållade tillökning i kostnaden utöfver första beräkningen ej kunnat af Actie-egarne förutses, samt att en särskild i privilegierna dem beviljad förmån genom tillfälliga omständigheter gått förlorad.
Genom bifall till Actie-egarnes anhållan , att den i år föreskrifna sista inbetalningen af 10 procent å tecknade Actie-Capitalet må till nästa år förflyttas, synes en lättnad kunna för dem beredas, utan någon olägenhet för det allmänna.
Majit vill i nåder fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på angelägenheten deraf, att frågan om lyftningen af de på innevarande års anslag återstående 200,000 R:dr , utan full - Proposition angående Götha Canal. 673 fullgörande af nämnde inbetalning, varder, oberoende af hufvudsaken, skyndsamt företagen och afgjord , så vida årets arbete skall efter den föreslagna planen kunna utföras ocii en för hela återstående byggnaden menlig verkan icke uppkomma.
De af Directionen i underdånighet insända utredningar, kostnads förslag, chartor och öfrige Handlingar skola öfveriemnas tili de Utskott , till hvilkas behandling detta ärende af Rikets Stander remitteras.
Majit förblifver Eikets Ständer med all Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen.
Datum ut Supra. CARL JOHAN. C. S. Skogman.
Utdrag af Protocollet öfver Handels- och Finance-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet ä Stockholms Slott den 5 Martil 1823, Närvarande; H. E. Justitia?
Stats-Ministern, Pierr Grefve Gyllenborg. H. E. Stats-Ministern för Utrikes Arénderne Herr Grefve von Engeström.
Bihang lill Riki-St, Pros. lisra Sami.
I$2j« 4O ®74 Proposition om Städerne Norrköping o. Bords. Stats-Råden, Deras Excellencer: Herr Grefve Rosenblad.
Herr Grefve Cederström.
Stats-Rådet Grefve Löwenhjelm och tillför» ordnade Stats-Secreteraren Skogman.
Tillförordnade Stats-Secreteraren uppläste i underdånighet till justering ett al honom , uppå Kongl.
Maj:ts Nådiga befallning, författadt underdånigt Förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående låneunderstöd för Städerna Norrköping och Borås.
Maj:t behagade, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande , i Nåder gilla detta Förslag, sådant det vid Protocollet är bilagt, med befallning, att Nådig Proposition till Rikets Ständer skulle, i öfverensstämmelse dermed, under denna dag expedieras.
Ex Protocollo Bernh. Beskow.
May.ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående Län-understöd för Städerne Norrköping och Borås; Gifven Stockholms Slott den $ Nlartii 1823.
V;J första underrättelserne om de eldsvådor, sorn under loppet af förlidet åx öfvergingo
Stä - Proposition om Städerne Norrköping 0.
Borås. 675 derne Norrkoping och Borås , skyndade Kongl. Maj:t, att så väl af dess egna tillgångar, som af Statsmedel, anslå särskildta understöd för dessa Städers nödlidande innevånare.
Maj:t, som härigenom uppfyllt en af sina dyrbaraste, Konungsliga pligter, och hos olycklige medborgare underhållit mod och krafter till lidna förlusters godtgörande, vill nu i Nåder fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på nytran , att genom lämpliga bidrag befrämja nämnde Städers snara åter-uppbyggande.
Bägge hvar t sin mån, försedde med flerfaldiga fabriks inrättningar , erbjödo de förmånlig afsättning och förädling af kringliggande Landsorters producter: deras återställande i sitt förra välstånd skulle tvifvelsutan betrygga samma förhållanden till ömsesidig båtnad för Städerne och Landet: och de betydliga summor, som ett skyndsamt återuppförande af förstörda boningar och verkstäder komme att kringsprida för materialier och daglöner, skulle lifva allmänna rörelsen i angränsande orter.
I betraktande af dessa omständigheter och då Kongl. Maj:t dessutom har sig bekant, att en betydlig del af Banquens till utlåning bestämda Fonder hittills är obegagnad der qvarstående, har Kongl. Maj:t funnit allt skäl, att till Rikets Ständers bifall öfverlemna de för Städerne Norrköping och Borås hos Kongl. Majit särskildt gjorda underdåniga ansökningar, att af allmänna medel, på lindriga betalnings-viIkor, erhålla lån understöd till de nerbrända husens åter uppbyggande.
Norrköping till ett belopp af 300,000 R:dr, och, Borås tili 150,000 R:dr.
Majit föreslår G76 Preposition om Städerna Norrköping o. Borås; tillika,.att följande villkor må för ifrågavarande lån-understöd bestämmas: 1:0
Att lånen skola, efter en för hvardera Staten under Kongl Majus Befallningshafvandes inseende uppgjord fördelning, användas till återuppförande af publika byggnader, boningshus och verkstäder, som genom sist timade eldsvådor blifvit förstörde, med förbehåll, att både i Norrköping och Borås aila byggnader skola uppföras efter af Kongl. Maj:t gillad plan och inom viss lämpelig tid vara fullbordade; alt, hvad Norrköping särskildt beträffar, alla byggnader der skola uppföras af sten; samt att i Borås, der locala omständigheter försvåra byggnad af sten och de nya husens uppförande deraf således ej kan 0- villkorligen föreskrifvas , de tomt-egare, som vilja bygga af sten, skola erhålla större lån-understöd, lämpade efter den tillökta kostnaden. 2:0 Att, så framt ej Städerne hvar för sig ville ansvara för hela det på hvardera belöpande låri-undestöd och i följd deraf detsamma lyfta, de lån-summor, sorn efter uppgjord fördelning tillkomma särskilde tomt-egare, ej skola utgå utan i mån, som fullgod säkerhet för dem anskaffas; hvarvid borde iakttagas, att de, som kunna lemna säkerhet i fast egendom, genast skulle undfå hela lån-beloppet; men att tilldern, som ej hade sådan säkerhet att erbjuda, en tredjedel af beloppet skulle emot godkänd borgen utgifvas genast; en tredjedel emot dylik säkerhet, när hälften af den nya byggnaden vore uppförd och den återstående tredjedelen, när första inteckningen i det färdigbyggda och brandförsäkrade huset afiemnades.
Proposition om Städerne Norrköping 0.
677 Samt 3:0 att för dessa lån-understöd de första fern åren erläggas två för hundrade i årlig ränta på Capitalet, och derefter årligen af ursprungliga Capitalet sex för hundrade, hvaraf Tre för Hundrade beräknas såsom ränta och de öfrige tre för hundrade afdragas på Capitalet, till dess det är till fullo återbetaldl.
Maj:t förblifver Rikets Ständer med. all Kongl.
Datum ut Supra. CARL JOHAN. C. S. Skogman'.
N:o 28- Utdrag af Protocollet öfver Krigs-Årenden, hullet inför Hans Majst Konungen i Stats-Rudet pä Stockholms Slott den 10 Mariii 1823.
Hans Excellens , Justin» Stats-Ministern, Herr Grefve Gyllenborg.
Hans Excellens, Stats-Ministern för Utri-t kes Arenderne Herr Grefve von Engeström.
Deras Excellenser, Stats-Båden.
Herr Grefve Rosenblad och Herr Grefve Fleming.
Hans Excellens, Hof-Cancelleren , Herr Grefve af Wetterstedt. 67?
Proposition om nedsättning i Saltpeter gärden.
Dera» Excellenser, Stats Raden: Herr Grefve Cederström.
Herr Grefve Sköldebrand och Herr Grefve Mörner.
Stats Rådet, Grefve Löwenhjelm samt Stats-Secreteraren Quiding.
Upplästes ett på Nådigste befallning författadt Förslag tili Kongl. Majits Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående nedsättning i den årliga Salipettergärden; Och behagade Hans Kongl.
Majit, sorn, på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, gillade förslaget, sådant det vid Protocollet finnes bilagdt, i Nåder befalla, att med detsamma enlig Proposition skulle på vanligt sätt utfärdas och till Rikets Ständer öfverlemnas.
Ex Protocollo A.
Fabritius.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, om nedsättning i den ärliga Saltpettergärden ,* Gifven Stockholms Slott den 10 Martii 1823. iKongl. Majit, som uti Dess Nådiga Proposition till Rikets Ständers Stats-Utskott, angående StatsVerkets tillstånd och behof, gifvit tillkänna, att en tillökning af Tredje Hufvud Titulus anslag är ourngärigelig, och att Kongl.
Majit ville meddela Rikets Ständer de utvägar, hvilka af Rikets Ständer kunna för detta ändamål begagnas, ulan att oka de allmanna bördorne, går nu att Proposition om nedsättning i Saltpetergärden.
679 detta frivilliga åtagande uppfylla genom efterföljande förslag.
Af den berättelse, som de i Nåder tillförordnade Committerade för Saltpetter-Arerulerne afgifvit om Saltpetter-handteringens närvarande tillstånd, och de framsteg den gjort sedan år 1817, hvilken berättelse Kongl. Majit till Rikets Ständers Stats-Utskott låter öfverlemna, bär Kongl. Maj:t med tillfredsställelse inhemtat, att näringen framgått med säkra steg på de orter, der locala hjelpemedel gifvit den en naturlig trefnad, och att vid en allmän öfversigt deraf för hela Riket, den uppnått en sådan utvecklingsgrad, att Rikets behof af dess product kan genom densamma efter ali sannolikhet fyllas.
I detta förhållande har Kongl. Majit funnit en önskad anledning, den Kongl. Majit ock med särdeles nöje omfattar, att i Nåder föreslå Rikets nu församlade Ständer nedsättandet af den hvarje Hemmansegare i Riket och Städerne åliggande årliga Saltpettergärd till hälften af dess nuvarande belopp, eller fem marker af hvarje Mantal, emot det alt den betalning af En Riksdaler åtta Skillingar för Lispundet levererad Gärd-Saltpetter, Kongl.
Majit och Kronan består, kommer att försvinna.
För Sextiosex Tusende Tjuguåtta Hemman, Landets och Städernes jord, utgör denna nedsättning i Saltpetterskatten å Ert Riksdaler Tjugu-åtta Skillingar per Hemman inalles Ett Hundrade-fyra Tusende Femhundrade Eyrrtio-fyra Riksdaler Sexton Skillingar årligen elter det nu gällande pris.
De på Tredje Hufvud-Tituln till Saltpettergärdens inlösen m. rrt. årligen afsatte Femtioåtta Tusende Riksdaler 6Ro Proposition om nedsättning i Salt petter gärden1. skulle då blifva tillgänglige för andre försvareverkets behof och nuvarande
Saltpetterfond komma att reserveras tili betalande af löner för de vid Saltpeter - Staten antagne Tjenstemän och Verkmästare, samt öfrige för verket erforderlige kostnader, äfvensom till inlösen för den öfverlopps-Saltpetter, som af jordegare kan levereras utöfver det för hvarje Heraman faststäldte Gärdebelopp, så att de, hvilka redan gjort anläggningar för Saltpetter-tillverkning utöfver eget behof, må försäkras öm samma afsättning af berörde vara, som de hittills kunnat påräkna, osli sorn jordbruket genom denna nedsättning skulle tillskyndas en lindring i de utgifter detsamma för försvarsverkets upprätthållande hittills ålegat, har Kongl.
Maj: t ytterligare velat föreslå Rikets Ständer, att vid den allmänna Stats-regieringen, till Tredje Hufvud-Titnlns förstärkning , anslå en summa, sorn svarar emot värdet af ifrågavarande nedsättning i Saltpettergärdem Kongl. Majit, som icke har annat föremål, än att Rikets säkerhet och oberoende, så hufvudsakligen hvilande pä dess försvars - st yrka , matte bibehållas, har med nöje omfattat tillfället att för jordbruket bereda en lindring genom uppgifvande! af denna utväg, att erhålla tillgångar till den outngängliga tillökningen för Tredje Hufvud-Tituln, och vill till Rikets Ständer öfverlemna antagandet deraf under önskan att ändamålet måtte vinnas, på det sätt, som bäst förenar enskildt trefnad med allmän säkerhet och välmåga.
Proposition om personers anhållande m.: mi 681' Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med ali Kongl.
B. C, Quiding.
Utdrag af Protocollet öfver Justitia?- Årender, hållet i Konungens Högste Domstol den 26 April 181D.
Justitia- Stats - Ministern , Hans Excellens Herr Grefve Gyllenborg. Justitias-Råden Torén, Grefve Hamilton.
Friherre Kurck. Noreus.
Eckorn.
Orbom.
I närvaro af Justitise-Cancelleren Turdfjäll anmälte i underdånighet Revisions-Secreteraren Forelius, att, sedan Författning blifvit i Konungariket Norrige, under den 11 September sistlidet år, utfärdad, angående sättet, huru förhållas skall med sådane personers anhållande och tilltalande, hvilka begå förbrytelser i ett a£ 68* Proposition om personers anhållande m. m'. de förenade Riken Sverige och Norrige samt derefter afvika till det andra; Och Kongl.
Maj:t derefter täckts i Nåder befalla, att Förslag till Förordning, sorn här i Riket kunde utfärdas, horde upprättas i öfverensstämmelse med de af Kongl. Majit och Rikets Ständer i berörde ämne antagne grunder och med den i Norrige redan utfärdade Författning; så hade ett sådant förslag, som vid detta Protocoll finnes bilagdt, blifvit uppgjordt, hvilket nu upplästes och granskades af Högste
Domstolen, som i underdånighet tillstyrkte att Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning måtte i enlighet dermed, utfärdas.
In fidem Protocolli M. M. Rosbeck* Afskriftens rigtighet intygar ex officia S, F. Lindeqvist.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rik. sens Ständer angående Förordningen af den i funii 1819, om sättet huru förfaras skall med sådane personers anhållande och tilltalande, hvilka begå förbrytelser i ett af de förenade Riken Sverige och Norrige samt derefter afvika till det andra; Gifven Stockholms Slott den 27 Februarii 1823.
Sed an Kongl. Majit, uti Nådig Proposition af den si Maji 1818, till Rikets då försainlads Proposition om personers anhållande m. m. 683 Ständer afgifvit förslag till en för Sverige och Norrige gemensam
Lag, innefattande föreskrifter huru förhållas borde med sådane personer, hvilka begå brott i ett af desse Riken samt sedermera begifva sig till det andra, och Riksens Ständer, uti skrifvelse af den 26 derpåföljde Junii, i underdånighet tillkännagifvit att samma förslag blifvit af dem antaget att såsom gällande
Lag till framdeles efterrättelse utfärdas, samt Riksens Ständer derefter, uppå af Kongl. Majit gjord framställning, att som möjligt vore att, enär nämnde förslag förelädes det i Norrige då församlade Stor-Thing, åtskilliga modificatianec hlefvo af Stor-Thinget föreslagne; men att underrättelse derom ej kunde hinna att ankomma under Riksens Ständers sammanvaro, h varigenom tillfälle saknades till beredning af nödige jemkningar emellan båda Rikens Representanter; Kongl. Majit måtte ega att, efter erhållen del af Norrska Stor-Thingets svar, vidtaga de jemkningar som Kongl.
Majit kunde anse nödige »arnt författning i ämnet utfärda, uti underdånig Skrifvelse af den 18 Julii samma år, till Kongl. Majit öfverlemnat att meddela de rättelser, hvilka funnas lämplige för ändamålet' och ledande till gemensam förmån för båda Rikens innevånare, under vilkor att Författningen vid nästa Riksmöte Riksens
Ständer till ytterligare granskning och fastställande förelädes; Så liar Kongl.
Majit, den i Junii 1819, låtit, i enlighet med den för Norrige den 11 förutgångne September fastställde
Lag, förordning i detta ämne här i Riket utfärda; Och som densamma uti någre omständigheter afviker från det af Riksens Stan - G84 Proposition om Personers anhållande m. mi der vid 1818 års Riksdag gillade förslag, vill Kongl. Maj:t, med anledning af Riksens Ständers ofvanåberopade Skrifvelse, nämnde Förordning till Riksens Ständer härmed i Nåder öfverlemna.
De uti Högsta Domstolen och Stats-Rådet förde Protocoll vid granskning af det till berörde Förordning uppgjorde förslag varda jemväl bifogade; Och Kongl. Maj:t förblifver Riksens Ständer med all Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen.
CARL JOHAN. G. Nordenstolpei Protocoll öfver ett Justitice-Arende, hållet på Stockholms Slott den 1 Junii 1819, inför Hans Maj:t Konungen uti gemensamt Svenskt och Norrskt StatsRäd.
I Närvaro af: Justitice Stats-Ministern , Hans Excellens Herr Grefve Gyllenborg. Stats-Ministern för Utrikes Arenderna Hans Excellens, Herr Grefve von Engeström.
Norrske Stats-Ministern, Hans Excellens Herr Anker.
Proposition om personers anhållande m. m. 685 Svenske Stats-Råderne, Deras Excellenser: Herr Grefve Fleming.
Herr Grefve Lagerbring.
Hof-Cancelleren , Hans Excellens, Herr Grefve af Wetterstedt. Stats-Rådet, Herr Grefve Mörner.
Norrske Stats-Råderne: Sommerhjelm. Motzfeldt.
Sedan Förslag blifvit uppgjordt till Kongl.'
Maj:ts Nådiga Förordning angående sättet, huru förfaras skall med sådane personers anhållande och tilltalande, hvilka begå förbrytelser i ett af de förenade Riken Sverige och Norrige, samt derefter afvika tili det andra ; Så hade Kongl. Majit, i afseende på den skiljaktighet, som nämnde förslag, medelst den der införda 10 §. innefattar, emot den uti Ivonunga-Riket Norrige, redan den 11 sistlidne September, uti omförmäldte ämne utfärdade Lag, förordnat, att anmälan och öfverläggning skulle uti gemensamt Svenskt och Norrskt Stats-Råd ske, och upplästes nu berörde 10 Hvarefter Kongl. Maj:t befallte, att i likhet med det kungörande 10 §. innehåller, ej mindre om hvad genom den Norrske Lagen blifvit stadgadt, än angående det motsvariga förhållande, som å ömse sidor eger rum, jemväl borde, sedan den Svenska Författningen utkommit, i Norrige göras bekant, att enahanda föreskrifter blifvit i afseendepå Svenske Undersåler fastställdte, som den Norrska La - 686 Proposition om personers anhållande m. m. gen, i anseende till nämnde Rikes Undersåter, innehåller.
Ex Protocollo Carl Ant.
Kock. Utdrag af Protocollet, öfver JustiticeÄrenden, hållet på Stockholms Slott den i Junii 1819, inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rådet.
I Närvaro af: Justities Stats - Ministern, Hans Excellens, Herr Grefve Gyllenborg.