Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr och från summan deraf, 530,000 R:dr, afräknades dels nuvarande anslag lill exercis med flottans bemanning 209,212 R:dr 50 öre, dels de från handels- och sjöfarts-fonden, egentligen för expeditioner till handelns skyddande, årligen afsatta 97,500 R:dr, uppkomrne summan 223,287 R:dr 50 öre, hvilken vore det belopp, som för ifrågavarande systems fullständiga genomförande erfordrades.
Då emellertid för fyllandet af flere andra för sjöförsvaret angelägna behof Statens tillgångar nu behöfde anlitas har Kongl.
Maj:t, på det att åtminstone de föreslagna anstalterna för sekund-löjtnants-gradens praktiska utbildning mätte komma till utförande och för öfrigt flottans allmänna öfningar något utsträckas, ansett sig nu endast böra af Rikets Ständer begära här ofvan omförmälda tillökning af 150,787 R:dr 50 öre uti anslaget till exercis med flottans bemanning, hvarigenom detta anslag blefve till jemna 360,000 R:dr förhöjdt.
I sammanhang med högstberörda nådiga framställning har Utskottet tagit i öfvervägande Herr Grefve von Plåtens, B., hos Ridderskapet och Adeln gjorda hemställan att för skärgårds-flottan mätte anvisas någon större andel af det gemensamma exercis-anslaget, än som för densamma hittills vanligen disponerats. 28 Ståts-Utskottets Utlåtande Jt? 72.
Att flottans personal hålles väl öfvad anser Utskottet vara af synnerlig vigt och tvekar icke alt, då Statens tillgångar sådant medgifva, tillstyrka Rikets Ständer att bevilja de medel, som dertill oundgängligen erfordras; och enär kändt är att endast ett ringa antal af denna personal med hittills varande anslag kunnat erhålla behöflig öfning till sjös, får Utskottet, utan att inlåta sig i bedömande huruvida den af Kongl.
Majit nu framlagda plan må vara den mest lämpliga eller ändamålsenliga, hemställa, att Rikets Ständer måtte förhöja nuvarande anslag till exercis för flottans bemanning med 150,787 R:dr 50 öre, dock med vilkor att af denna summa högst 110,787
R:dr 50 öre må användas för öfning å större fartyg. 33:o.
Under anslaget Diverse behof har Kongl. Majit äfven ansett böra upptagas det belopp af 2,000 Ridr, som ytterligare erfordras till bestridande af kostnaderna för skeppsgosse-korpsens inkasernering, hvarigenom anslaget, nu bestämdt till 17,025 Rid r, blefve förhöjd t till 19,025 Ridr.
Till denna nådiga framställning får Utskottet tillstyrka Rikets Ständers bifall. 34:o.
Anslaget till skrifmaterialier och expenser för Förvaltningen af Sjöärendena m. fl., 3,300 Ridr, har, enligt hvad Kongl. Majit tillkännagifvit och äfven Rikets Ständers sist församlade revisorer anmält, under en längre tid visat sig otillräckligt; och då en förhöjning deraf med 1,700 Ridr ansetts erforderlig, får Utskottet, som icke kunnat till bifall förorda revisorernes hemställan, att berörda anslag skulle erhålla egenskapen af förslags-anslag, tillstyrka, att ifrågavarande anslag varder, på sätt Kongl. Majit nu äskat, förhöjd t till 5,000 Ridr. 55:o.
Under förutsättning att inkomsten af lots- och låkmedlen fortfarande finge för lots- och fy ringsväsendets behof användas, har Kongl.
Majit, enär årliga inkomsten af berörda medel, som i gällande Riks-stat är uppförd till 142,500 Ridr, uti nu gjorda beräkning öfver Statsverkets inkomster antagits till 180,000 Ridr, begärt, att det å bulvud-titeln lör lotscri- och fyriugs-slatorna upptagna anslag måtte höjas med 37,500 Ridr, eller skillnaden emellan nyssberörde summor, hvarigenom anslaget skulle blifva 220,560 Ridr.
Vid bestämmande af anslaget till lotseri- och lyrings-staterna, har hittills så tillgått, att den vid hvarje riksdag beräknade inkomsten af båk- och lotsmedel samt s. k.
Danska fyringsmedlen sammanförts med det för nämnda stater upptagna belopp af indelda räntor, hvarefter den sålunda uppkomna summa blifvit för omförrnälda behof på hufvud-titeln uppförd; och har Utskottet, i öfverensstämmelse härmed, såsom tillgång för lotsverket under nästa Statsreglerings-period, funnit sig böra, på sätt tabellen JVs 14 närmare visar, uppföra; Slals-Utskoliels Utlåtande Jt? 72. a) inflytande båk- och lotsmedel, enligt inkomst-betänkandet beräknade till 37,500
Riksdaler högre än hvartill de i nu gällande Riks-stat upptagas, eller till f 180,000. b) ett ersättnings-belopp närmast motsvarande do numera upphörda s. k.
Danska fyringsmedlen 39,900. samt c) indelda räntor -460. tillsammans 220,360, eller den af Kongl. Maj:t för sagde ändamäl äskade summa.
Och tillstyrker Utskottet, att ett kontant belopp af 219,900 R:dr jemte indelda räntor, efter markegång på förslag, 460 R:dr, eller tillsammans 220,360 R:dr, må af Rikets Ständer anslås för bestridande af de med lots- och fyringsväsendet förenade utgifter, och, på sätt hittills skett, såsom reservations-anslag å Riks-stalen upptagas. 36:o.
Enär de ljuspenningar, hvilka till belopp af 310
R:dr från förslagsanslaget till skrifmaterialier och expenser m. m. lör Sjöförsvars-Departementets Kansli-expedition årligen utgå till embels- och tjenstemännen m. fl. inom denna expedition, skola, jemlikt Kongl. Majits förslag, upphöra under den tid den provisoriska löneförhöjningen af dem åtnjutes, hemställer Utskottet, att berörda förslags-anslag, utgörande 1,614 R:dr 19 öre, må med ofvanberörda belopp förminskas, samt i blifvande Riks-stat upptagas till 1,504 R:dr 19 öre, dock med iakttagande af den jemkning deri, sorn för jemnande af hufvud-titelns slutsumma torde erfordras. 57:o.
Öfriga under denna hufvud-titel uppförda summor, deruti någon förändring icke ifrågakommit, hafva, uti bifogade tabell JVe 14, upptagits till enahanda belopp, sorn vid sistlidne riksdag bestämdes; börande Utskottet likväl upplysa, att värdei å den oindeldta spanmål, sorn i vissa anslag ingår,> blifvit, i enlighet med den af Rikets Ständer redan fastställda beräkningsgrund, i tabellen utfördt eller ett pris af 2 R:dr R:mt per kubikfot, likasom lörslags-värdet å indelda räntorna under ett anslag är vordet ökadt i den mån sådant måst blifva en följd af den*utaf Rikets Ständer godkända beräkningen af indelta andelen utaf ordinarie räntan.
Uti högstberörda nådiga proposition om Statsverkets tillstånd och behof har Kongl.
Majit, under båeropande af de i Departements-Chefens betänkande utvecklade . skäl, äskat följande, lill fyllande af utomordentliga behof vid sjöförsvaret erordferliga, särskilda eller extra anslag att under åren 1858, 1859 och 1860 edm en tredjedel årligen utgå. 30 Slals-Ulskoltets Utlåtande M 72. A.) Till fullföljande af iståndsättningen och vidmakthållandet af flottans krigsfartygs materiel 1,854,891 R:dr.
Efter att hafva lemnat en fullständig redogörelse för fördelningen och användandet af det vid sednaste riksdag för iståndsättande af flottans materiel beviljade extra Stats-anslag af 1 million Riksdaler Banko, samt tillika upplyst, att den af Kongl. Maj:t för åren 1855, 1856 och 1857 fastställda arbetsplan komme att i afseende å farlvgs-materielen blifva till aila delar utförd, med undantag dels af iståndsättningen utaf några der upptagne kanonskonerlar, hvilken dessa icke befunnits förtjena, och dels af vissa ännu för linieskeppet Skandinavien återstående kompletterings-arbeten, som, förslagsvis beräknade att kosta 109,958 R:dr, icke kunnat med de anslagna medlen bestridas, har Departements-Chefen, enligt dess betänkande, sid. 19—23, på anförde skäl i underdånighet tillstyrkt, att, intilldess ett efter tidens fordringar mera fullkomligt vapen hunnit beredas, den del af nu befintliga sjömateriel, som, i saknad af ångkraft, funnes mest tjenlig för dess anbringande, nemligen skeppen Försigtigheten, Skandinavien och Gustaf den store, samt fregatterne Desirée, Götheborg och nybyggda fregatten Norrköping måtte, genom ångkraftens tillämpande, försättas i ett för kriget så brukbart skick som möjligt, sä vida ej, vid föregående undersökning i docka, skråfvets beskaffenhet å ett eller annat af dessa fartyg befunnes lägga hinder i vägen för vidtagandet af en sådan åtgärd; hvaremot skeppen Carl XIII, Dristigheten och Prins Oscar, hvilka hvar för sig mer eller mindre närmade sig tiden för sin utrangering, skulle i mån som denna åtgärd med dem vidtoges, ersättas med nya efter tidens fordringar konstruerade ångskepp, så alt flottan fortfarande kunde ega nuvarande antal af 8 tjenstbara linieskepp, alla slutligen försedda med ångkraft; att deremot fregattklassen ytterligare må ökas med en efter nutidens fordringar och dimensioner konstruerad ångfregatt, sä att, sedan de ofvannämnde 3:ne segelfregatterne blifvit till ångfregatter aplerade, fregattflottan för den närmaste framtiden komme att bestå af 4 ångfregatter (3 af större och 1 af mindre klass) samt 2 segelfregatter (af mindre klass), hvilka sednare borde såsom sådana bibehållas till exercis och andra expeditioner, intilldess de såsom otjenstbara utrangerades; samt slutligen att nybyggnad af korvelter, briggar och skonertar för närvarande icke måtte ifrågakomma.
Vidkommande roddfartygen, bombkanonslupar och kanonjollar samt de öfriga certerna skärgårdsfartyg utan ångkraft, så har Departements-chefen ansett, att all nybyggnad af sådana skärgårdsfartyg tillsvidare kunde uppskjutas; hvaremot, enligt
Departements-chefens åsigt, den mindre ångbåtsflottan till en början borde ökas, dels med 22 stycken ångkanonslupar, af sådan beskaffenhet, som de nyligen vid Motala mekaniska verkstad förfärdigade, såvida nemligen dessa, efter behörig pröfning befunnes vara till alla delar fullt ändamålsenliga, men i motsatt fall, så förändrade, som erfarenheten kunde gifva vid handen, dels ock med 2:ne styckea Stats-Ulslcottets Utlåtande Jt? 72. 31 snabbgående depesch- eller chefs-ångfartyg, ott för hvardera af flottans båda stationer.
Den tidrymd, inom hvilken flottans materiel skulle försättas i ofvanuppgifna skick samt ifrågavarande kompletterings- och nybyggnadsarbeten hinna verkställas, är af Departements-chefen föreslagen till 15 år, efter hvilkas förlopp, eller år 1872, flottan komme att bestå af 8 ångskepp, 4 ångfregatter, 2 segelfregatter, 4 segelkorvetter, 1 brigg, 4 skonertar, 5 ångkorvetter, 5 större ångfartyg, 8 mindre dito, 24 ångkanonslupar, 52 bombkanonslupar, 12 landstignings-kanonslupar, 104 kanonjollar, 12 bataljonschefs-fartyg, 8 mörsare-fartyg, 11 kanon-skonertar, 12 kanonslupar och 10 patrullbåtar, alla tjenstbara och af den beskaffenhet den vid betänkandet fogade bilagan litt Y. angilver; hvarförutan i afseende å kostnaderna är uppgifvet, att för utförande af sagde arbeten och i sammanhang dermed af de större reparations-arbeten, som under tidens lopp äfven måste verkställas, ett anslags-belopp aT 781,304 R:dr årligen i 15 år erfordrades, och att således, när derifrån drages hvad för dylika arbeten blifver att tillgå från den föreslagna ordinarie staten för flottans underhåll och nybyggnad, beräknadt till 163,007 R:dr, skillnaden emellan berörde två summor, uppgående till 618,297 R:dr, utgör det belopp, som för hvardera af nästkommande tre år behöfver anvisas; varande detta belopp afsedt att, med tillägg af nämnda tillgång från ordinarie anslaget, användas på följande sätt, nemligen: l:o till linieskeppet Skandinaviens slutliga komplettering till bristande inventarier 36,653: — 2:o lill linieskeppet Gustaf den stores förseende med ångmachin om 250 å 300 häst-krafter samt nv in o J redning m. m., så alt detta skepp kunde, i sammanhang med blifvande reparation, jemväl till ångskepp beredas, 100,000: —- 3:o till fregatten Götheborgs reparation och förseende med machin om 200 å 250 häst-krafter m. m., hvarigenom denna fregatt äfven i sammanhang med behöflig reparation kunde till ångfregatt beredas . . 135,277: — 4:o till nybyggnad och fulla kompletterandet af 8 stycken ångkanon-slupar 333,333: — S:o till nybyggnad och fulla kompletterandet af ett snabbgående chefs-ångfartyg för machin om cirka 60 hästkrafter 50,000: — samt 6:o, till påbörjandet af ett nytt ångskepp med machin om cirka 400 häst-krafter afräkningsvis ..... 126,041: — Summa årligen 781,304: — dock med förbehåll, att om något af de i 2:dra och 3:dje punkterne omförmälda 32 Stats-Utskotlels Utlåtande M 72. fartyg skulle vid deras reparation föregående undersökning befinnas vara till skråfvet så beskaffadt,
att fartygets förseende med ångmachin icke borde ifrågakomma, de dertill afsedda medel måtte för sådan åtgärds vidtagande med annat, dertill mera tjenligt, flottans fartyg (å användas.
I sammanhang härmed har Utskottet jemväl tagit i öfvervägande en hos Ridderskapet och Adelli gjord framställning af Grefve v. Platen B., hvilken, jemte erkännande af ångkanonslupens värde, likväl ansett sig icke kunna förorda ett fullkomligt utbyte af de roende kanonbåtarne emot dem med ångkraft försedde, samt, dels med afseende å den större kostnad anskaffandet af en ångkanonbåt med förde, dels för att få utrönt, huruvida någon lämpligare modell för roddkanonbåtar möjligen lunnes, än den som för närvarande i Svenska Holtan begagnas, begärt, att medel för anskaffning af någon eller några roddkanonb&lar af lämplig och ändamålsenlig modell måtte anvisas.
Efter derjemte inhemtad kännedom af de hos Riks-slånden vid den Kongl, propositionens remitterande afgifna yttranden i ämnet, har Utskottet tagit denna fråga i öfvervägande, hvarvid Utskottet, som ansett sig icke böra ingå i någon detaljerad granskning af den uppgjorda planen, funnit i flere hänseenden betänkligt att tillstyrka antagande af ifrågavarande system, till hvars genomförande betydliga summor erfordras, utan att någon synnerlig tillökning i materielen derigenom vinnes på annat sätt, än att en del äldre fartyg utbytas emot nya af en mera tidsenlig konstruktion.
Det väsentligaste hindret för godkännande af planen synes
Utskottet ligga i den del af förslaget, som afser ångkraftens användande på flot tans äldre segelfartyg.
Om det kunde antagas, att dessa fartyg, efter en sådan förändring, blifva för ändamålet fullt lämplige och motsvarande nutidens fordringar, torde mindre afseende böra fästas å de betydliga kostnader, som dermed äro förenade; men, enligt Utskottets tanke, har erfarenheten icke på ett tillfredsställande sätt ådagalagt ändamålsenligheten af ett dylikt system.
Försigtigheten bjuder derföre att icke, med beträdande af denna bana, vidtaga åtgärder, som framdeles måhända befinnas hafva varit mindre tjenlige.
En annan omständighet, hvilken icke heller bör förbises, är den långa tidrymd af 15 år, som ansetts åtgå innan flottan kan bringas i det skick, som med förslaget åsyftas.
Ty utom det att, innan denna tid tilländalupit, nvä åsigter i förevarande fråga måhända skola göra sig gällande, synes det Utskottet icke vara lämpligt att vid uppgörandet af en stats-reglering, som endast blifver gällande för 3 år, anvisa medel för arbeten, hvilka först i en aflägsen framtid komma alt fullbordas.
Utskottet kan således, för sin del, icke understödja Kongl. Maj:ts nådiga framställning rörande segelskeppens aptering till ångfartyg, utan anser lämpligare att medel anvisas för nybyggnads-arbeten, hufvudsakligen sådana som hinna fullbordas före slutet af nästa statsreglerings-period.
Med hänsigt till den samverkan, Stals-Utskotlets Utlåtande M 72. 33 kan, som i behofvets stund bör kunna förväntas från brödrariket och då i betraktande tages, att Norska marinen redan eger en del af de fartygs-certer, hvilka, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga förslag, böra utgöra beståndsdelar af det gemensamma sjöförsvaret, vöre måhända bäst om, oberoende af de anslagsbelopp, sorn för anskaffning af kanonslupar samt annan skärgårdsvapnet tillhörande materiel komma att anvisas, anslag vid denna Riksdag beviljades för nybyggnad af ett äng—linieskepp; men då både kostnaden för ett linieskepp uppgår till högst betydligt belopp och ovisst är, om ett dylikt fartyg under ofvanuppgifna tid kan färdigbyggas, har Utskottet trott sig nu endast böra tillstyrka erforderliga anslag dels för nybyggnad och fulla kompletterandet af cn ängfregatt, dels för påbörjandet af ett nytt för sjöförsvaret afsedt ångfartyg.
I öfverensstämmelse med dessa åsigler får Utskottet, som anser att linieskeppet
Skandinavien bör göras fullt färdigt till segelskepp, men deremot finner sig icke kunna tillstyrka, beviljandet af det äskade anslaget för nybyggnad och komplettering af ett snabbgående chefs-ångfartyg, föreslå, att, för nästa statsreglering^- period, medel af Rikets Ständer anvisas för följande nybyggnads-arbeten, nemligen: a) till nybyggnad och fullständig komplettering af en ängfregatt af bästa modell för machin om 300 å 330 hästars kraft 1,263,739: — b) till nybyggnad och fullständig komplettering af 6 stycken äng kanonslupar 730,000: — c) dels till linieskeppet Skandinaviens komplettering till segelskepp, och dels till påbörjandet af ett nytt för sjöförsvaret afsedt ångfartyg 371,813: — äfvensom, med anledning af Herr Grefve v■ Plåtens ofvanomförmälda motion, hvilken Utskottet ansett böra understödjas, för anskaffning af en eller flere rodd-kanonbåtar af ändamålsenlig modell 42,000: — eller tillsammans R:dr 2,427,352:
— Då emellertid å Hufvud-titeln finnes uppfördt ett anslag för flottans nybyggnad af 162,000 R:dr årligen, utgörande för 3 år 486,000 R:dr, erfordras således till betäckande af berörde kostnad en fyllnadssumma af 1,941,552 R:dr; och Utskottet tillstyrker att denna summa må för nästa statsreglerings-period af Rikets Ständer beviljas, att med y3 årligen från Riksgälds-Kontoret utgå.
Genom det ofvanstående anser sig Utskottet jemväl hafva besvarat en hos Ridderskapet och Adeln af Herr Brakel, Maurits, väckt, till Utskottet remitterad, motion, innefattande förslag, att de 2,000,000 R:dr, hvarmed stats-inkomsterne kunde beräknas ungefärligen öfverskjuta stats-utgifterna, måtte användas till förBih. till R.
Prot. 18S6 & 1837.
JL Sami. 1 Afd. 2 Band.
S Häft. 3 54 Slals-Utskottets Ullätande Jtf 72. stärkande af Sveriges sjömakt, hvarigenom, enligt motionärens uppgift, flottan under loppet af följande 15 år skulle kunna ökas med 8 skepp, 4 fregatter och 5 korvetter, 4 procent årligen afsättas till dessa fartygs underhåll, ett årligt belopp af 100,000 R:dr anslås till etablissementernas fullständigande samt ändock en summa af 75,000 R:dr årligen Ytterligare användas till sjöfolkets öfning.
B) för älskillige angelägna byggnads-arbeten och anskaffningar vid flottans stationer 239,790 R:dr.
Enligt hvad Förvaltningen af Sjö-ärendena i underdånighet anmält, erfordrades vid flottans stationer åtskilliga, synnerligen nödiga byggnads-arbeten jemte diverse anskaffningar, för hvilkas åvägabringande tillgång icke kunde af ordinarie statsmedlen beredas.
De mest angelägna af dém finnas omförmälde i Departementschefens betänkande sid. 32, hvartill Utskottet får hänvisa och der äfven de behöfliga anslags-beloppen äro upptagne.
Dessa uppgå vid Carlskrona station till 815,850 R:dr, vid stationen i Slockholm till 316,800 R:dr och vid Götheborgs depöt till 51,300 R:dr, eller tillsammans 1,183,950 R.dr.
Då emellertid Kongl. Majit funnit lämpligast, att ifrågavarande arbeten och anskaffningar efter hand utföras och verkställas inom en tidrymd af 15 år samt alt således hela den derför beräknade kostnadssumma, hvilken dock, med afseende på de under tiden sannolikt inträffande prisstegringar, ansetts böra ökas med 15,000 R:dr eller till 1,198,950 R:dr, efter sådan grund fördelas, har Kongl. Majit begärt, att, för åren 1858, 1859 och 1860, ett belopp af 239,790 Ridr, motsvarande 3/i5 af nyssberörda summa, måtte anvisas, att med en tredjedel, eller 79,930 Ridr, årligen utgå och användas till dem af ifrågavarande arbeten och anskaffningar, som, efter vederbörandes anmälan, pröfvades framför de öfriga böra sättas i verket.
För Utskottet har det icke varit möjligt att bedöma, huruvida samtlige nu föreslagna byggnads-arbeten och anskaffningar oundgängligen af behofvet påkallas.
Så vidt af tillgänglige handlingar och efter erhållne upplysningar kunnat inhemtas, vill det dock synas, som vore en del af nämnde arbeten särdeles angelägna.
Detta gäller företrädesvis den redan år 1839 till uppförande föreslagna nya Sjukhusbyggnaden i Carlskrona, samt iståndsättandet af galér-sjulen vid Stockholms station, hvilka arbeten icke längre torde kunna uppskjutas.
Statens tillgångar vid denna riksdag tagas i anspråk för mångfaldiga andra vigtiga behof och Utskottet föreställer sig att för nu ifrågaställa arbeten anslaget till flottans underhåll i någon mån kan anlitas, har Utskottet funnit någon nedsättning i den äskade summan kunna ega rum, och får derföre hemställa, att för de af Kongl. Majit nu föreslagna arbeten och anskaffninningar en summa af 200,000
Ridr må för nästa Statsregleringsperiod af Rikets Ständer anvisas att med en tredjedel årligen från Riksgälds-kontoret utgå. Stats-Utskollcls Utlåtande JYs 72. C) för uppförande af en ny jernbro emellan Skepps- och Kyrkoholmarne här i hufvudstaden . 350,000 Ridr.
Jemte det Utskottet, för undvikande af vidlyftighet, hänvisar till den utförliga utredning, som
Departements-chefens betänkande sid. 33—36 innehåller angående dels tillkomsten af den mellan nämnde holmar nu befintliga flottbro, dels de förslag, som särskilta gånger varit å bane till densammas ersättande med en ny, dels ock den arbetsplan, som blifvit utarbetad för anläggning af nu ifråga - komna bro, ämnad att uppföras å hvalf al gjutet jern på landfästen och pierer af sten för en beräknad kostnad af 349,054 R:dr 50 öre, får Utskottet anföra, att som, efter hvad upplyst blifvit, nuvarande bro är i det förfallna skick, att densamma ej kan genom reparationer vidare vidmakthållas, utan en annan i stallet mäste uppföras, samt Staten, som hittills underhållit förbindelsen mellan ifrågavarande båda holmar, icke torde kunna undandraga sig att bekosta anläggningen af ny bro, helst de if ömse sidor befintlige platserne äro kronan tillhörige, nemligen å den ena musei-tomten och å den andra lokalen för flottans härvarande station, Utskottet, vid sådant förhållande och då, enligt den uppgjorda ritningen, den föreslagna bron synes blifva ändamålsenlig samt till utseendet prydlig och passande till den närbelägna musei-byggnaden, ansett sig böra tillstyrka, att Rikets Ständer måtte bevilja den för ifrågavarande brobyggnad af Kongl. Majit äskade summan 350,000 R:dr, att med en tredjedel årligen under hvartdera af åretr 1858, 1859 och 1860 från Riksgälds-kontoret utgå.
Beträffande Kongl. Maj:ts Nådiga framställning att, för upprätthållande af pensioneringen från Amiralitets-krigsmans-kassan, ett kreditiv af 40,000 R:dr mätte af Rikets Ständer anvisas under hvartdera af åren 1857—1860, får Utskottet hänvisa till sitt uti 25 punkten af detta utlåtande afgifna yttrande.
Hvad slutligen angår det af Kongl. Majit för innevarande år äskade anslag till aflönings-förbättringar åt personalen vid de under, Sjöförsvars-Departementet lydande stater och korpser, kommer Utskottet att i detta ämne afgifva särskildt utlåtande.
Reservationer: vid 32 punkten, af Herr Liliehöök, C. B.: »Stats-Utskottet har vid tillstyrkandet af förhöjdt anslag till exercis för flottans bemanning fogat det vilkor, 36 Slals-Utskotlets Utlåtande JM 72. att af anslaget skulle högst 110,787 R:dr 50 öre få användas till exercis med större fartyg.
Vilkoret synes innebära en fördelning af exercis-anslaget mellan skärgårds- och större krigsfartyg.
Då jag anser Kongl.
Maj:t bäst vara i tillfälle att bestämma en lämplig fördelning af exercismedlen för ena och andra ändamålet, och då hvarken sednare årens öfningar, eller den plan, som af Departements-chefen i det den Nådiga Propositionen åtföljande protokoll blifvit framställd för deras framtida ordnande, synas mig antyda, att exercis med skärgårdslartyg skulle komma att försummas, finner jag nämnde vilkor kunna och böra utgå såsom både obehöfligt och olämpligt.» vid 2 punkten, af Herr Fåhreeus, 0. lm., som reserverade sig mot den af Utskottet föreslagna nedsättning i afseende å allöningen för Expeditions-Sekreteraren i Sjöförsvars-Departementets Kansli-expedition. vid 7 punkten, af Herr F. F. Gråå, som åberopade Utgifts-afdelningens förslag till utlåtande så lydande: »Att kronans i tjenst varande manskap på Statens bekostnad förses med matportion in natura, öfverensstämmer med den åsigt Rikets Ständer i detta ämne förut uttalat, och, efter hvad Utskottet inhemtat, är numera bestämd utspisnings-stat ej mindre för de å stationerne uppfordrade båtsmän, än ock för flottans öfriga trupper af Kongl. Maj:t under den 22 December 1851 Nådigst fastställd.
Men ehuru Utskottet således anser sig böra tillstyrka att Kongl. Maj:ts