Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Betänkande i ämnet har Comiten nu till Kongl. Majrt inkommit, och ehuru Comitén, till förekommande af en alltför hastig brytning i Undervisnings-verkens närvarande förhållande, inskränkt sig att blott föreslå sådana förändringar, hvilka, utan att upplösa Läroanstalternas nuvarande organisation, Comiténs pluralitet funnit skola innebära fröet till framtida och betydliga förbät- i tringar, likväl och då tänkesätten i flera j afseenden, varit, inom Comiteens Ledamöter, betydligen delade och vissa förslag j af manga ansetts innebära väsendtliga, och af ingen erfarenhet ännu gillade föräudrin - Kongl.
Majlis Nådiga Propos.
N.o 5g. 2 3 gar i det hittills beslående Undervisningssystem , har Kongl. Maj:t funnit ämnets vigt fordra att, med förslagets bufvudsakliga granskning och slutliga afgörande uppskjuta, intill dess äfven allmänna tänkesättet, i synnerhet öfver vissa mycket omtvistade punkter, hunnitstadga och uttala sig.
I hvilket afseende Kongl. Maj:t också redan låtit Comitens Betänkande, med Bilagor och Reservationer af trycket utgå, och är Kongl. Maj:t sinnad attutsättanågon viss tid, inom hvilken anmärkningar vid förslaget må af sakkunnige män till Bess Ecclesiastik-Expedition afgifvas, för att vid målets slutliga afgörande äfven komma i öfvervägande.
Emedlertid och då Comiteen enhälligt funnit, att den offentliga undervisningen kräfver flere och snara förbättringsåtgärder, har den, såsom en grundläggning för det ändamål, som sökes, uppställt nödvändigheten, dels alt åt
Lärare-befattningarne förvärfva och fästa skicklige och nitiske män, hvilket svårligen kan ske, så länge lönerna för alla Lärare vid Elementar - Läroverken, för de flesta vid Universiteterna, och för åtskilliga vid de Upp fostrings- och Undervisnings-anstalter, som i senare tider tillkommit, befinnas vara alldeles otillräckliga, dels att tillvägabringa nödiga undervisningsmcdel, hvilka för det 24 Kongl. Maj.ts Nådiga PropoS. N.-o 5g. närvarande antingen saknas eller ock äro alltför ringa och ofullständiga.
I följd häraf har Comileen anmält behofvet af förökade Stals-anslag för de flesta nuvarande Läroverken, och nya för de Tillämpnings- och Special-Scholor, hvil-, kas inrättning Comite'en i underdånighet tillstyrkt.
Ehuru Comiteen sökt, vid, beräkningen af dessa båda slag af behof iakttaga all sparsamhet, utgör den dock, enligt handlingarna bifogade calculer, en årlig total-summa af icke mindre än 168,000 Riksdaler Banco, nemligen till ElementarLäroverken 42,000 R:dr, till Upsala Academie 40.000
R:dr, tili Lunds Academie 34,ooo, till Special-Scholorna 4i,ooo R:dr, samt till Fond för utgifvande af Läroböcker och Lärda Verk, m. m. samt tvänne Rese-Stipendier 11,000 R:dr, Då denna summa uppgår till ett större belopp än Statens tillgångar vid denna Riksdag lära medgifva, inskränker Sig Kongl. Maj:t, att hos Rikets Ständer för det närvarande föreslå beviljandet af ett årligt anslag af de i första rummet äskade 42,000 R:dr för att användas till den af behofvet, så högt och så länge påkallade löneförhöjning för Lärare vid ElemenlarEärpverken, hvarigenom, till deras Imf - Kongl. Maj ds Kådiga Propos. N.-o 5 g. 25 vudsakliga båtnad, denna genast kunde verkställas.
De nuvarande löne-anslagen uppgå vid Gymnasium för en Lector allmännast till 120 tunnor spannmål, vid en högre Lärdoms-Skola, för Rector, 8o tunnor, ConRector 4o, den äldste Collega, 3o och åt hvarje af de öfrige a5 tunnor—- Huru ytterst ringa dessa löner, i synnerhet för Scholornas Lärare, nu mera äro, lärer ingen bestrida.
Comiteen, som, på anförda grunder, uppgjort en beräkning af erforderliga löner för Lärare-personalen vid Elementar-Läroverken, har, i förhållande till tjensternas vigt och den skicklighet de fordra, samt ändå i måttlig beräkning taget, ansett de högsta af dessa löner böra bestämmas till i5o tunnor och de lägsta i allmänhet till 5o, hälften Råg och hälften Korn.
Emellan nämnde maximum och minimum har Comiteen föreslagit lönerne för Con-Rector och äldste Collega vid fullständig Schola, i beräkning efter de serskilda förmoner, ssm dervid kunna vara fästade.
Majit tillförser
Sig så mycket mera Piikets Ständers beredvillighet, att detta anslag af42,oooR:dr årligen, eller^.ooo tunnor spannmål å 6 R:dr beräknade, bevilja, som detsamma blifver oberoende af de ifrågasatta förändringarna i Luromelho* 20 Kongl. Majds Nådiga Propos.
No 5Q. der och i Elementar-Läroverkens organisation , helst Lärare-personalen i alla fall kommer att blifva nära densamma som förut, och Kongl. Maj:t derigenom skulle komma i tillfälle att bereda upphörandet af den , både för Undervisnings-Verket och Presterskapet i allmänhet så menliga beräkningen af dubbla tjenstår.
För öfrigt, hvad angår Comite^s underdåniga förslag rörande nödvändigheten deraf, att till en början nuvarande Professors-lönerne vid Upsala Universitet, der de högsta utgöra ai5 tunnor hvardera, åtminstone måtte bringas till likhet med dem i Lund, som utgöras af 3oo tunnor; så, eliuru Kongl. Ä£aj:t funnit delta behof, såsom egande härmaste sammanhang med det förenämnda, vara nära lika förtjent af Rikets Ständers omtanka, vill Kongl. Maj:t dock endast, med öfverlemnande af Comiténs underdåniga framställningar så väl härom, som rörande de öfriga behofven ej mindre för Universiteternas, än Tillämpnings-Scholornas fullkomnande, iNåderhemställa, om icke Rikets Ständer skulle finna lämpligt alt, för ett småningom beredande af dessa ändamål, till Kongl. Majrts disposition och reglering, oberäknade de ofvan bestämda 4^000 R:dr, anslå en ytter - Kongl. Majds Nådiga Propos. N.o 5g.
17 likare summa af 18,000 R:dr, utgörande tillsammans ett årligt anslag af 60,000 R:dr.
I förmodan af bifall härtill, hoppas Kongl. Maj:t, att med användande af besparingar, som å detta anslag, innan den första regleringen hinner verkställas, kunna vara användbara, jemte dem, som på Riks-Statens fade Hufvud-Titel kunna blifva att tillgå, de till 6,800 R:dr, efter bifogade förslag, beräknade årliga kostnader för den af Comite,n tillstyrkta och i Nåder bifallna Scholas-Inrättning efter Ämnes-läsnings-melhod, hvilken redan här i Hufvudstaden blifvit inrättad, äfven kunna bestridas, och Kongl. Maj:t således undgå, att, enligt hvad Kongl. Maj:ts afsigt varit, detta ytterligare anslag af Rikets Ständer begära.
CARL JOHAN. A. C. af Kullberg. 28 Bil. till K. M.
Nådiga Propos. N.o 5g.
Utdrag af Protocollet, hållet inför Kongl. Majit uti Stats.-Rädet på Stockholms Slott, vidEcclesiastik-Eocpeditionensföredragning j d- 2y Februarii 182g.
Närvarande: Stats-Ministern för Utrikes Ärendena II, E.
Stats-Råden: H.
E. llr Grefve Rosenblad. II.
Grefve af Ugglas Hof-Cancelleren von Schulzenheim.
Stats-Secreteraren af Kullberg.
Sedan Kongl. Maj:t beslutit att till Rikets Ständer aflåta Nådig Proposition, angående beviljande af ökadt anslag för Undervisnings-Yerken i Riket, upplästes till justering berörde Proposition, hvilken, uppå Stats-Secreterarens och Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, af Kongl. Majrt i Nåder gillades , och skulle till hvarje Riks-Stånd, på vanligt sätt, öfverlemnas.
Ex protocollo Th. v. Baumgarten.
Bil. till Ii. M. Nådiga Propos. No 5g. 2g Bilaga. 1) Elementar- Scliolan emottager 100 Lärjungar, hvilkas antal ökes i den moa, det framdeles låter sig göra. 2) Läroämnen för dem, som gå lärda vägen, äro desamma, som i nuvarande Lärdoms-Scliolor och Gymnasier, med tillägg af ritning och af mera så väl Mathematik, som Natur-och Stats-kunskap, samt för dem, som gå Apologist-vägen, detsamma , med undantag af de lärda språken, men med tillägg af färdighet att tala två af de främmande moderna. 3) Scholans local synes böra vara i närheten af det Gymnastiska Central-Instilutet för att kunna lättare detsamma begagna.
Till en början erfordras en större Lärosal, hvartill en annan sedermera lärer behöfva tilläggas. 4) För Scliolan behöfvas till början 5 Lärare, emellan hvilka Läroämnena lämpligen kunde fördelas på följande sätt: 1 Lärare för de gamla Språken och för Modersmålet.
1 D:o för de främmande moderna Språken.
1 D:o för Ma thema tik och Naturvetenskaper. 3o Bil. till K. M. Nådiga Propos. N.o 5q. i Lärare för Historie, Geographie och Stats-kunskap. i D:o för Christendom och Philosophiska vetenskaper.
Dock lärer denna fördelning i verkställigheten bero på närmare bestämmelse af Scholans blifvande Direction och Lärare. — Vidare: i Mästare i Musik. i D:o i Teckna. i D:o i Gymnastik. 5) Ehuru de fem egentlige Lärarne ej behöfva alla genast träda i verksamhet inom Scbolan, synas de likväl, så snart dess inrättning är besluten, böra utnämnas, på det de må ega tid att utarbeta lärocurser, hvilka, lämpade efter Vexel-undervisnings methodens kraf, böra vara färdiga i den raon classernas antal tilltager. 6) KostJiacls-Förslag.
För Scholans Rector årligen jooo: — •—.
För hvarje af de öfrige fyra Lärarne Soo R:dr om året 3200: — —.
Till belöning för Lärocursers utarbetande, att årligen disponeras af Directionen iooo: — —•
Transport 5aoo: —. —•
IViuliga Propos. IV. o 5g. 3i Transport 5200:
Desse iooo R:dr skulle fördelas emellan Lärarne i den mon de hunne utarbeta curser, så att, om deras arbeten ansågos jemngoda, hvarje Lärare kunde påräkna en ökad årlig inkomst af 200 R:dr, hvilka, sedan han fulländat hela sitt arbete, komme att fortfara såsom ständig lönetillökning.
För undervisning i musik årligen 200: — —. hvaraf hälften dock i begynnelsen torde kunna besparas.
För undervisning i Teckna 200: — *—i För dito i Gymnastik 200: hvilka bägge anslag icke eller torde i Scholans begynnelse behöfva utgå till fulla beloppet.
Hyra för Lärosalar . . 3oo: — —• af hvilken summa hälften törhända kan besparas, så länge blott en enda Lärosal behöfves.
Ved, lysning, städning . 200: — •— Transport 63oo: - — 3a Bil. till K. Al.
Transport 63oo: — —< Chartor , Tabeller , Vetenskapliga Apparater .... 3oo: — •—* Första inköpet afbord, bänkar, taflor m. m. och i det följande diverse tillfälliga kostnader 200: —■ —« Summa R:dr Banco 6800: —• — och skulle
Directionen berättigas att, efter omständigheterna, till oförutsedde utgifter använda besparingarne. 7) Avgifter.
En tredjedel af de ynglingar, som intagas, äro från afgifter befriade; de öfrige betala årligen hvardera 20 R:dr Banco.
Deremot falla inga andra utgifter Larjungarne till last, än att de skola hålla sig med Scholböcker, samtRitoch Skrifmaterialier.
Kostnaderna för SchoJan af Statens medel minskas med så stort belopp, som Lärjungarnes afgifter utgöra. * STOCKHOLM, tryckt i Ecksteinsk a Tryckeriet, 1829.
Maj.ls Nådiga Propås.
Nho Go. i 1 Afskrift meddelad Exp.-Utsk. d, 6 April i8*g.
KONGL. MAJ.TS Nådiga Proposition till Rikets Ständert angående förändring och tillägg i Ansvarighets- Lagarna för Rikets Ständers Fullmägtige i Ranken och Riksgälds- Contoir et samt
Directeurerne vid Läne-Contoiren i Götheborg och Malmö; Gifven Stockholms Slott den 6 Martil 182g.
Efter slutet af 1823 års Riksdag blef till Kongl. Majlis pröfning och antagande öfverlemnadt ett af Rikets Ständer uppgjordt Förslag till Ansvarighets- Lag för de af Rikets Ständer förordnade Dirccteurer vid Discont-Contoiren i Götheborg och MalmöYid granskningen af detta Lag- förslag befanns detsamma i 6 §. innehålla följande stadgande : öfver Hof-Rättens Utslag i dessa mål kunna väl underdåniga Besvär hos Kongl. Maj:t anföras , dock må den Directeur, sorn genom Hof-Rättens beslut blifvit förklarad förlustig
Directeurs-befattningen, ehvad Hof-Rättens beslut ändras eller icke, eller den klagande benådas, Bd- lill R.Sl. Prof. 1828 och 182g. 1 Sami., 2 Band. ty.de 2 Kongl. Maj.U Kådiga Tropé*.
No So. icke i sin förenumnda befattning kunna in~ sättasj utom af Rikets Ständer.
Af ett sådant stadgande skulle hafva följt, att, ehuru den föreslagna Lagen medgaf en under tilltal slålld, och genom HofRättens Utslag från sin befattning skiljd, Directeur, att deruti söka ändring, en sådan ändring i sjelfva verket hade varit för honom onyttig, enär han, äfven i den händelse Högste
Domstolen pröfvade honom oskyldig, likväl icke kunde i sin befattning åter insättas.
Då Kongl. Maj:t fann ett sådant förhållande vara i strid med hvad söm rätteligen anses tillkomma Lagskipande magt, helst i fråga om en tilltalad persons ansvar, Högste
Domaremagtens befrielse-dom derigenom komme att sakna full kraft och ■verkställighet, fann Kongl. Maj:t
Sig icke kunna gilla och antaga berörde 6 §., såsom stridande emot de i Regerings-Formen stadgade grunder; men då det var af mycken vigt, att Rikets Ständers ifrågavarande Ombud, vid förvaltningen af en betydlig del af Bankens Rörelse-Capital, icke skulle sakna en Ansvarighets-Lag, samt det dertill uppgjorda förslaget, såsom inkommet efter Riksdagens slut, icke kunde erhålla den behandling, som uti 87 §.
Regerings - Kongl. Maj.'ts Nådiga Propos. N.o Go. 2 Formen omtalas, och dessutom den ifrågavarande §. icke fanns innehålla Stadmanden, hvilka stodo i oskiljaktigt samband med förslaget i öfrigt, så att, genom uteslutande af samma §., rubbning i förslaget i det hela komme att ega rum, fann Kongl. Maj:t, hellre än att ali fråga om serskild Ansvarighets-Lag för Directeurerne i Discont - Contoiren skulle förfalla, Sig höra vidtaga den utväg, att, med uteslutande af 6 §. i berörde Lagförslag, detsamma i öfrigt antaga och till efterrättelse låta utfärda, i enlighet hvarmed en slik AnsvarighetsLag, under den 8 April 1824, blifvit till allmän efterrättelse kungjord.
Då likväl ett lika beskaffadt stadgande, som det Kongl. Maj:t sålunda, i afseende å Directeurerne i Discont-Contoiren, förklarat
Sig icke kunna antaga, befinnes uti de, under den i Maji 1810, utfärdade tvänne Ansvarighels-Lagar för Rikets Ständers Fullmägtige i Banken och RiksgäldsContoiret, anser Kongl. Maj:t
Sig böra, till vinnande af enhet i Lagstiftningen, å detta förhållande fästa Rikets Ständers uppmärksamhet.
Maj:t, som icke i minsta måtto åsyftar någon inskränkning i den rätt, 66 och 67 §§.
Riksdags-Ordningen tilläg - 4 4 Kongl.
Majda Nådiga Propos. N.-o 60. ga Rikets Ständer, att meddela föreskrifter i afseende å deras Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Contoiret, utan endast vill gifva den på Lag grundade helgd och kraft åt Högsta Domare-magtens, i Nationens och Konungens Namn, utfärdade beslut, somså mycket mera bör detsamma tillkomma i ett ämne, der å andra sidan icke ens benådnings - rättens utöfvalide bör ifrå-* gasättas,' en helgd och kraft, som nu mera är så mycket lättare alt återgifva, sedan alla fyra Riks-Stånden, hvar för sig, vid hvarje Riksdag pläga utse Suppleanter, hvilka, i händelse af förfall eller afgång, inträda i de valda Ordinarie Fullmägtiges och Directeurers ställe, och således kunna förrätta tjensterne i stället för den eller de Fullmägtige eller Directeurer* hvilka kunna vara ställda under tilltal; vill härigenom, efter att hafva hort Högste Domstolen och Stals-Radet, föreslå Rikets Ständer en sådan förändring i 10 af An Svarighets-Lagen för Fullmägtige i Banken, Och ii af den för Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret, samt ett sådant tillägg i Ansvarighets-Lagen för
Directeurerne uti Discont-Contoiren i Götheborg och Malmö, sorn innefattas i följande nya Redaction:
Dom i dessa Kongl. Maj.-ts Nådiga Propos. N-o Oo. 5 Mål, ege han att deröfver, i den ordning i allmänhet för brottmål är stadgadt, anföra underdåniga besvär, hvilka hos Konungen, uti Dess Högsta Domstol, upptagas och pröfvas.
Är Fullmägtig (Directeur) genom Hof-Rättens
Dom förklarad förlustig den honom anförtrodda befattning, vare han från utöfningen deraf skiljd, intill dess Högste
Domstolen sig slutligen utlåtit.
Blifver sådan Dom af Högste
Domstolen upphäfven och den tilltalade befriad, återtage han genast sin tjenste-utöfning.
Varder slik Dom af Högste
Domstolen fastställd, må den sålunda dömde Fullmägtigen (T)irecteuren) icke kunna uti befattningen åter insättas, utan genom nytt val af vederbörande Riks-Stånd, De Protocoll, som, rörande denna föreslagna Lag-förändring, blifvit hos StatsRådet och Högste Domstolen förde, varda härjemte bifogade; och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kgl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
CARL JOHAN, A. Thuring* i 6 Bil- till K. M.
Nådiga Propos. N.o 60.
Utdrag af Protocollet öfver Justiticcär enden, hållet inför Kongl. Maj:t i Stats - Rådet å Stockholms Slott den j3 December 182.8.
Justitia» Stats-Ministern H. E.
Ilr Grefve Gyllenborg. Stats-Råden: H. E.
Ilr Grefve Rosenblad. II.
Justitiae-Cancelleren utbad sig i underdånighet, att få fästa Kongl.
Maj:ts uppmärksamhet å följande förhållande:
Efter slutet af 1823 års Riksdag hlef hos Kongl. Maj:t föredragen en Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse med dervid fogad t Förslag Bil. till K. M. Nådiga Propos. N.o 60. till Ansvarighets-lag för de af Rikets Ständer förordnade Directeurer vid Discont-Contoiren i Götheborg och Malmö; men uppå de skäl, som upptagas i Stats-Råds-Protocollet öfver JustitiEe-ärenden, för den 8 April 1824, ansåg Kongl. Maj:t
Sig då icke kunna antaga 6 §. i berörde Lag-förslag, innehållande, att den Directeur, som genom Svea Hof-Rätts beslut blifvit förklarad sin Directeurs-befattning förlustig, icke, ehvad Hof-Rättens beslut, uppå anförda underdåniga besvär, ändras eller ej, eller den klagande benådas, kunde i sin förenämnda befattning insättas utom af Rikets Ständer; utan blef, i den af Kongl.
Maj:t under berörde dag i öfrigt antagne och derefter utfärdade Ansvarighets-lag, ofvannämnde §. utesluten.
Uti 10 §• af den nu gällande Ansvarighets-lagen af den 1 Maj 181 o för Rikets Ständers Fullmägtige i Banken, äfvensom 11 §. uti Ansvarighets-lagen af samma dag för Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret, finnes ett stadgande, lika med det som Kongl.
Maj:t, på sätt förut är nämndt, förklarat
Sig icke vilja godkänna uti Ansvarighets-lagen för Directeurerne i Discont-Contoiren; och ansåg Justitiae-Cancelléren sig ega anledning i underdånighet hemställa , huruvida icke Kongl. Maj:t skulle finna nödigt. att någon åtgärd vidtages till bere - claude af enhet i Lagstiftningen i detta ämne.
Uppå Stats-Rådets Ledamöters enhälliga tillstyrkande, förklarade Kongl. Maj:t
Sig vara sinnad att, under nu påstående Riksdag, föreslå Rikets Ständer, att berörde stadgande uti bägge förenämnda Ansvarigliets-lagar af den i Maji 1810 må försvinna; men, enär Fullraägtige och Directeurer i Rikets Ständers ifrågavarande
Penningeverk innehafva deras befattningar endast i kraft af vederbörande Riks-Stånds förtroende, hvaraf Kongl. Maj:t ansåg följa, att fråga om en sådan Fullmägtigs eller
Directeurs återinsättande i den befattning, lian genom slutlig
Dom blifvit förklarad förlustig, icke borde utgöra föremål för Nåd; så funne Kongl. Maj:t lämpligt, att en sådan grundsats blefve uti alla tre förenämnda Ansvarigliets-lagar uttryckt, på det sätt, att 10 §. uti Ansvarighets-lagen för Fullraägtige i Banken, 11 §. uti den för Fullraägtige i Riksgäkls-Contoiret samt en ny §. uti den för Directeurerne uti Discont-Contoiren, erhålla följande lydelse: ”Öfver Svea Hof rätts beslut i dessa mål må ändring i underdånighet sökas, på det sätt i allmänhet ”angående Brottmål stadgadt är; och må ”den Fullmägtig (Directeur), som genom ”slutlig
Dom blifvit skiljd från sin berörde Bil. till K. M.
Nådiga Vropos. N.o 60, "befattning, icke kunna deruti åter insättas, "utan genom nytt val af vederbörande Riksstånd. ” Kongl. Maj:t förordnade rm, att, i enliglret med 87 §.
Regeringsformen, Högste
Domstolen borde afgifva underdånigt yttrande öfver det Lag-förslag, Kongl. Maj:t sålunda ansett Sig vilja till Rikets Ständer öfverlemna.
Ex protocollo Carl M. Schönmeij r. Utdrag af Protocollet öfver Justitia?-Irendenhållet uti Kongl. Maj:ts Högste Domstol, Lördagen den 27 December 1828, Närvarande: Justitias-Råden:
Friherre Kurck, Örbom.
Evelius. von Rosen.
Revisions - Secreteraren Thuring föredrog en utur Stats-Råds-Protocollet olver io Bil. lill K- M. Heldiga Propos. N.-o 60.
Justitia - Ärenden den i3 i denna Månad meddelad Nole, hvaraf inhemtades :
Att sedan, efter slutet af 1823 års Riksdag, hos Kongl. Maj:t blifvit föredragen en Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse med dervid fog ad t förslag till Ansvarighets-Lag för de af Rikets Ständer förordnade Directeurer vid Discont-Contoiren i Götheborg och Malmö; men, uppå de skäl, som upptagas i Stats - Råds-Protocollet öfver Justitia^-Ärenden den 8 April 1824, Kongl. Maj:t då ansett
Sig icke kunna antaga 6 §. i berörde Lagförslag, innehållande: att den Directeur, som , genom Svea Hof-Rätts beslut, blifvit förklarad sin Directeurs-befattning förlustig, ipke, ehvad Hof-Rättens beslut, uppå anförde underdåniga besvär, ändras eller ej, eller den klagande benådas, kunde i sin förenämnde befattning insättas utom afRiketsStänder; utan i den afKgl. Majit under berörde dag i öfrigt antagna och derefter utfärdade Ansvarighets-Lag i detta ämne ofvannäraude §. blifvit utesluten; så, enär uti 10 §. af nu gällande Ansvarighets-Lagen af den 1 Maji 18to för Rikets Ständers Fullmägtige i Banken, äfvensom 11 §. uti Ansvarighets-Lagen af samma dag för Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret finnes ett stadgande lika med det, sorn Kongl. Majit, på sätt omförmäldt är, förklarat
Sig icke vilja godkänna uti Ansvarighets-Lagen för Bil. till K. M. Nådiga Propos. N. o 60. 11 Directeurerne i Discont-Contoiren, hade, uppå nu i Stats-Rådet väckt fråga, om icke Kongl. Majtt skulle finna nödigt, att någon åtgärd vidtages till beredande af enbet i lagskipningen i detta ämne, Kongl. Maj:t förklarat
Sig vara sinnad att, under innevaraude Riksdag, föreslå Rikets Ständer, alt berörde stadgande uti förenämnde Ansvarighets-Lagar af den 1 Maji i8iomå försvinna; men emedan Fullmägtige och Directeurer i Rikets Ständers ifrågavarande penninge-verk innehade deras befattningar, endast i kraft af vederbörande RiksStånds förtroende, hvaraf Kongl. Maj:t ansett följa, att fråga om en sådan Fullmägtigs eller Directeurs återinsättande i den befattning, lian genom slutligDom blifvit förklarad förlustig, icke borde utgöra föremål för Nåd; så funne Kgl. Majrt lämpligt, att en sådan grundsalts blefve uti alla tre förenämnde Ansvarighets-Lagar uttryckt på det sätt, att 10 §. uti Ansvarighets-Lagen för Fullmägtige i Banken, 11 §. uti den för Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret samt en ny §. uti den för Directeurerne uti DiscontContoiren erhålla följande lydelse: '”Öfver ”Svea IIof-Rätts beslut i dessa mål må än”dring i underdånighet sökas på det sätt i ”allmänhet angående brottmål stadgadt är; ”och må den Fullmägtig (Tlirecteur), sorn ”genom slutlig
Dom blifvit skiljd från sin i a Bil. till K. M. Nådiga Propos. N o 60. ”berörde befattning, icke kunna deruti äter ”insättas, utan genom nytt val af veder”börande Riksstånd;” och hade Kongl.
Maj:t förordnat, att, i enlighet med 87 §. Regerings-Formen, Högste
Domstolen borde afgifva underdånigt yttrande öfver det Lag-förslag, Kongl. Maj:t sålunda ansett
Sig yilja till Rikets Ständer öfverlemna, Afhördes:
Ehuru det å ena sidan syntes ostridigt, det Rikets Ständer ega att, vid tillsättan-» det af Fullmägtige och Directeurer vid ifrågavande penninge-verk, fästa sådane föreskrifter, i afseende på befattningens fortfarande eller upphörande, som föranledas af nämnde befattningars egenskap af förtroende-beställningar; likväl och då, å den andra sidan, ett stadgande, att en Fullmägtig eller
Directeur, hvilken afHof-Rätten dömd sin befattning förlustig, blifvit af HögstaDomare-magten förklarad oskyldig, skulle fortfara att , intill dess Rikets Ständer hunno sammanträda, utestängas från utöfningen af det honom lemnade och icke förverkade förtroende, vore, stadgadt uti en Ansvarighets-Lag, så oförenligt med grunderna för all Lagstiftning, att rättelse deruti borde ega rum, funne Högste Domstolens flesta Ledamöter sig ega anledning i underdånighet tillstyrka framställande till Bil. till K- M. Nädiga Propos. N:o Go, i3 Rikets Ständer af det förslag- lill ändring
Uti ifrågavarande Ansvarighets-Lagar, hvarå Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss har afseende. Justitiae-Rådet Strålesom var af serskild tanka 1 ämnet, utlät sig sålunda:
Då Kongl. Majct, uti det ämne, hvarom fråga är, redan fattat ett beslut, hvaraf den föreslagna framställningen till Rikets Ständer synes blifva en ovilkorlig följd, har jag tvekat, huruvida det vore mig ti 1 Iständigt, alt nu framställa en annan åsigt af saken an den redan antagna; men enär Kongl. Majit anbefallt Högste