Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
1 För Grefve-Bref hetalas 6oo % För Friherre Bref 300 3 För Adels Bref eller Naturalisations-Bref j 50 4 , Full magt er, Vocätioner, samt tillökningar på Lön och Caracter a 5 ProCent af ett års
Lön och förbättring räknadt.
5 Fullrnagter för Erke-Biskoppen, Biskop par och General.Superintendenter 100 6 Superintendenter 70 7 Pastorer i Stockholms Stad och på Mai. marna, jemväl vid de större Församlingar i Städer och pi Landet 50 8 Vid mindre Pastorater ?0 9 De helt små Pastoraterna 10 Pensioner uti gods eller penningar efter ett års inkomst räknadt ,a 6 proCent.
Gafvor i reda penningar 5 proCent, men ilie, sorn få allenast 100 Daler silfverjtnynt och derunder, gifva intet. ' 12 För Bevisions-Domar, Desertions-Doinar, Confirmationer på förlikningar, Besolutioner af 1000 B:dr värde, betalar then, sorn saken vinner, the fattige unilantagne, 8 Daler Silfvermynt; å aooo B:drs värde ib Daler Silfvermynt ; 474 Den 2 9 M«j. m)rnt; a 6ooo Rrdrs värde 24 Daler Silfvermynt; å 10,000 R:drs 30 Daler Silfvermynt; å so,oooE:drs 60 Daler Silfvermynt: och vidare 30 Daler Silfvermynt- för hvarje 10,000 R:drs värde; men för alla andra RevisionsDomar, hvarest intet qvantum utnämnas kan, betalas 12 Daler S;!fvermynt ; sammaledes för Justitise-Revisions-Besoluf inner rs Dal er Silfvermynt, och gifves ingen vidare CancelliéGebuhr. 13 Lejde Bref, Pardons-Bref, sökte och und fångne Nådiga .afsked, Protectorialer, Executorialer, Sequestrationer, Relaxationer , Marulationer, Promotorialer och flera slika Bref 6 14 Bref och Förklaringar, Constitutorial el ler Commissorial, som sökes af Privata , Extract utur Kongl.
Justitise-Revisionens Protocoller 4 15 Confirmationer på Besittningsrätt % Stockholm then 25 Januari Anno 172®.
Enligheten med den tryckta Exemplaret intygar C. J. Klingenstjerna.
Registrator i Finaizce-Expedition.
Eikheten med den till Lag-Utskottet ankomna afskrift betygar A. J. Wahlstjerna.
Deri sg Maj. 475 Uppläst hos samteliga Riks-Stånchsn ehn 29 Maj.
Vördsamt Memorial. jR-iksdags-Fullmägtigen frän Kronobergs
Län, Johan Johansson, har uti ett.till Hedervärda Bon. de.Ständet ingifvet och derifrån till Lag-Utskottets åtgärd cifvcrlemnadt Memorial, framställt de svårigheter, hvilka skola derigenom tillskyndas gäldskyldige, i synnerhet bland Allmogen, att, till godtgörande af skuld, som de blifvet ålagde att betala, deras fasta Egendom i mät tages och i likstämmighet med Kongl. Förordningen den 57 April 1810 och Förklaringen deröfver den 57 Juni 1811, efter föregången värdering af någon Kronobetjent, med sådan skyndsamhet försäljes, att ägaren såmedelst betages nödigt rådrum att förskaffa sig de penningar, hvilka till Egendomens friande från försäljningen erfordras; i följe hvaraf Johan Johansson alltså yrkat, det omförmälta författningar marte till deras kraft och verkan upphöra; vid förehafvandet hvaraf, enligt hvad Ståndets Protocoll för d. 8 i denna månad innehåller, Riksdags- Fullmägtigen Jon Jonsson från Blekinge väckt den Motion, att försäljningen af en i mät lagen fast Egendom borde å Tingsstället under påstående Ting verkställas, samt af Domhafvanden, men icke af Kronobetjente, förrättas.
Utskottet, som funnit det vara en i Lag, 5 Cap. Utsöknings-Balken, Borgenärer tillagd rättighet, att för sin behörigen fastställda fordran Iros 476
Den 2 9 Maj• hos Gäldenär, vid bristande godvillig betalning, njuta utmätning af Gäldenärens så val lösa som fasta Egendom, och att de sedermera den 17 Februari 174.8', den 4 Mars 1752., den 27 April 1810 och 27 Juni 18 fl utfärdade Författningar endast bestämma sättet och ordningen, som böra iakttagas vid försäljningen af utmätt fast Egendom a Landet å öppen Auction, i afseende så väl på den föregående värderingen derå , sorn dun tid före Aucfionsdagen, kungörelsen derom skall vara å Predikstolarne uppläst och det ställe der Auctionen bör förrättas , med det mera dessa författningar vidare inne. hålla, har ansett de derigenom meddelta föreskrifter lända till behörig säkerhet, ej mindre för Borgenären , att med erforderlig skyndsamhet utfå sin fordran, än äf\*en för gäldenären, till förekommande deraf, att hän ej må genom en brådstörtad eller egennyttigt anställd försäljning, blifva i lidande försatt; hvarföre ock Utskottet funnit sig icke äga anledning att tillstyrka hvarken det af Johan Johansson begärdta upphäfvande af de tvänne sistberörde af nämnde Författningar, eller den ändring deruti af Jon Jonsson blifvit yrkad, heldst Utskottet anser det dels mindre lämpeligt, att Domaren under påstående Tingsgöromål skall med en executionsförrättning belastas, och dels icke ledande till någon förmon, att Auctionen under Tinget för sig går, då de i orten boende personer, hvilka äro hugade att Egendomen sig tillhandla, icke lära underlåta att, när Auctionen å Tingsstaden Verkställes, icke desto mindre dervid sig infinna.
Men Den 2 g
Men sorn genom Kongl. Förordningen den 27 April 1810 det är Gäldenären öppet lemnadt, att, då han och Borgenären icke kunna om stället för Auctionens verkställande öfverenskomma, vid utmätnings. förrättningen eller saluvärderingen bestämma, om lian vill, att sådant skall å Tingsstaden eller Lands Cancelliet ske, hvilket barl likväl' bör vid detta tillfälle utmätnings • eller värdei ings-marinen tillkännagifva, finner Utskottet skäl föreslå, att enär månge mindre kunnige Gäldenärer kunna vara 1 ovetenhet om denna dem tillagda förmon, samt när anmälan till begagnande deraf skall göras, det må genom utfärdande Författningar åläggas dem, som utmätningen eller värderingen förrätta, att genast vid det den är slutad, för Gäldenären uppläsa nyssnämnde Förordning jemte förklaringen deröfver den 27 Juni 1811, och om hvad i omförmälta omständighet är stadgadt honom underrätta, samt att intygande, det sådant skett, i utmätnings- eller värderings-instrumentet införa.
Flvilket dock Riksens Högloft.
Stände/s vidare pröfning vördsamt underställes.
Stockholm den 17 Maj 1815.
' På HÖglofl.
Ståndets Ledarn. vägnar Vagnar II- F. Strömfelt.
På 47» Dm 29 Maj'.
Ståndets Bedara, vagnar JS. G. Holm.
BondeStåndets Ledam. . vagnar Petter Jernström.
A J. Wahlstjerna.
Upplåst lios samtliga Riks-Stånden don 29 Maj.
Högl ofl.
Ridderskapet och Adeln har till BancoUtskottet behagat remittera ett Memorial af Herr Friherre Jacob Cederström, hvaruti, till förekommande af de skadliga och förstörande följder, sorn för en mängd nyttiga Medborgare mäste uppkomma genom en forcerad indrifning af Götha Canalverks utlånta Capitaler, föranledd deraf, att de för Verkets räkning insatta 3 pro. centsmedel uti ovanligt stark proportion blifva återfordrade, föreslås: att Götha Canal-BolagsHiscont, för närvarande, och endast tills vidare, ina lemnäs en fördubblad
Disconträttighet på Banken eller ytterligare 800,000 R:dr, emot dét vilkor, att Directionen contrarnanderar de infordrade starkare afbetalningar å dess utgifna lån.
Likaledes har Hedervärda Bonde-Ståndet till Banco Utskottet remitterat ett af Riksdagsmannen Anders Petter Persson från Östergöthland ingifvet Memorial, deruti, under åbe ro - Deri 29 Tiloj.
479 ropande af flera viktiga considerationer, i synnerhet nied afseende pä dess hemort, BancoUtskottet anmodas, att med görligaste första sig utlåta öfver flera remitterade Memorial, angående Bancolåns erhållande mot Inteckning i Bast Egendom ; men att emedlertid, och såsom ett räddningsmedel för närvarande, Götha Canal.
Disconts.crediuv måtte i afseende på ansträngan. de behof förökas, så att Discorit-Verket derigenom må försättas i tillstånd att. mildare kunna behandla sina annais olyckliga Gäldenarer.
Sedan nämnde Motioner, jemte de flera inom Respecliva Stånden gjorda anmärkningar i samma ämne, hos Banco-Utskottet under öfvervägande förekommit, har Utskottet funnit, att, intilldess Riksens Höglofl.
Ständer hunnit besluta, angående Kongl. Maj:ts, om biträde för (Jötha Canal-Verk aflåtna Nådiga Proposition, ett bundgängeligt understöd, ej till CanalByggnadens fortsättande, men endast till afhje!pande af Eåntagafes förlägenhet i anseende till Uånens hastigare infordrande, och de, enligt Banco Utskottets säkra kännedom, existerande, genom särskilta omständigheter föranledda trängande behof, icke borde vägras: men i afseende på summans bestämmande har Utskottet stannat uti olika meningar, i så måtto, att genom /häröfver Ståndsvis förrättad votering, summan, af t vän ne
Stånds pluralittä blifvit fastställd till 800,000 R:dr, men deremot af pluraliteten inom de (vänne öfriga, till 600,000 R:dr: och böra således, till följe af Riksdags Ordningens 38 §,. dessa håda 480 Den 2 9 Ma]. bada allernativer till de Respectiva Stridens upp. lysta- ompröfning och decision härmedelst vörd. sa m mel igen öfverlemnas.
Ehvad beslut Riksens Höglofl.
Ständer täckas vidtaga i anseende till de, såsom tillfällig förökning i Disconträtten, alternativt uppgifna summor, är Banco Utskottets sammanstämmande tanke, att Vördsammeligen föreslå, det vilkoren vid den extraordinaira Disconträtten, hvarföre
Banken roed 3 proCents årlig renta godt göres, i alla fall må blifva: att om Riksens Ständers i anledning af Kongl, Majus Nådiga Proposition* bevilja något visst anslag åt Götha Canal Bolag, _ Banken i afräkning derå må beräkna den summa, som af nu föreslagna tillfälliga D isconträtt kunde vara begagnad; samt att, i händelse Riksens Höglofl.
Ständer alldeles afslå det ytterligare bidrag, som Canal Bolaget begärt, den vid fattandet af Riksens Ständers Beslut disponerade summan af bferörde extra
Discöhträtt må ovilkorligen varda till fullo liqviderad 18 månader ifrån den dag, då Riksens Höglofl.
Ständers så beskaffade Beslut tillkännagifves.
Stockholm den 27 Maj 1815.
Prestofh Adelns Ledam, Ståndets Ledam. vägnar vägnar Jo/i.
Henning Gyllenborg, jE. A. Aln iqvist.
Den 3 9 Mnj. J?å Vallöf!. Borgare- På Hederv.
Bonde Ståndets Ledarn.
Ståndets Ledam vägnar vägnar Gust. D. Wilcke. Dric Svensson. G. Uehingins.
STppliist hos Högloft.
RkRefsh. och Adelil den 29 Maj.' Rogvold.
Prest.
Stende t den 2S Juni.
Vaiiofl.
Borgare-Ståndet den 28 — Hederv.
Bonde-Ståndet den 28 — Vördsamt Memorial.
Jemte det HögVÖrdiga Prest-Ståndet och Välloflt Borgare-Ståndet ti i 1 Stats-Utskottet remitterat derstädes ingifna Memorial, i afseende pa vackt fråga om tillökning uti Hans Majit Konungens och Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens Hof.
Stats-Summor, hafva bemälte tvänne Stånd öfverlemnat till Utskottet, att genom dess Ordförande göra sig underrättadt, i hvad man Hanä Majit Konungen i Nåder skulle täckas en sådan tillökning med välbehag anse.
I anledning häraf, och då Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda BondeStåndet, uti deras remisser af denna fråga, icke gifvit Utskottet ett sådant uppdrag, har Utskottet ansett sig höra vördsamt begära dessa Respectiva Stånds förklarande, huruvida de med Högvördiga Prest- och Vällofl. Borgare-Ståndet uti denna y.dje Del No Gl, 62. del 9; 48 3 Den 59 Maj. d^l af remissen sig förena.
Stockholm den 27 Maj 1815.'
Prest-’ och Adelns Ledam.
Ståndets Ledam. vägnar vägnar Carl De Géer.
BendeStåndets Ledarn.
Ståndets Ledam. vägnar vägnar - Carl Fredr.
Sandstén. C. Tunelius.
Uppläst hos samteliga Rlks-StSnden den 29 Maj.
Ständers Stats-Utskotts Betänkande s i anledning af Hans Excellences m. m.
Herr Grefve Al. F.
Brahes hos Höglofl.
Ridder skåpet och Adeln ingifta och derifrån till Stats-Ut skott et remitterade Memorial , angående Bevil hängen för Dannemora Bergslags Jcrntillverkning.
Ridderskapet och Adeln har Plans Excellence m. rn.
Herr Grefve M. F. Brahe d. %i sistl.
Mars ingifvit ett så lydande; ” Vörd - Den 29 Maj. ”Vördsamt Memorial.” ”Inför Eders Excellence samt Högloft.
Rid”derskapet och Adeln får undertecknad den äran ”framställa ett ämne, som, i anseende lill dess ”vigt och beskaffenhet, torde förtjena Högloft. ”Ridderskapets och Adelns synnerliga uppmärk.' ”samhet, heldst det är en afgjord sak, att en ”rättvis och jemn fördelning af alla Statsbördor"na imellan alla ledamöterna i en Stat utgör icke ”allenast det yppersta stöd för Statens sjelfbestånd, utan äfven den enda och säkraste grundtal för alla ledamöternas gemensamma välstånd. ”Uti en Stat, hvarest en ojemn fördelning af ”Statsbördorna äger rum, måste alltid någon ”dass af Medborgare tryckas och blifva lidande ”på de öfrigas bekostnad, dä deremot, i händei”se af en efter omständigheterna afpassad jemn ”fördelning, alla Medborgare rättvisligen bidra”ga till Statens upprätthållande och sjelfständighet, i den mån de nemligen, hvar för sig, ”tillbaka af Staten behöfva och erhålla' skydd.
”Denna högst vigtiga princip hafva äfven Riksens Högloft.
Ständer, vid författandet af den ”nu gällande Bevillnings Förordningen af den ”18 Augusti 1812, insett, samt med följande ”ord i Ingressen jemväl godkänt: ”lör utgö rande af Bevillning vid denna Riksdag hafva ”vi om nya grunder öfverenskommit, enligt hvil”ka denna Förordning är sammansatt, i förhopp”ning, att en rättvis fördelning af Statsbördorna ”må äga rum, och Kronans bästa, i förening ”med undersåtarnes, utan nägonderas förfång » ”vårdas t) tn 29 Maj. ”vårdas och främjas.”
Men alt samma princip ”likväl icke alltid blifvit i Beviilnings-Förord”ningen iakttagen och efterföljd, derom äger un. ”dertecknad, jemte flera andre Dannemora Bruksägare en ganska obehaglig erfarenhet.
Ty, ebu”ru 2 Art, 4 §. 1 Mora.
Innehåller, att af alla ”Jernbruk, Bergsmanshamrar och Ankarsmiden, ”af livad natur som heldst, erlägges i Bevillning två och en half R:dr för hvarje tusende ”af det uppskattade värdet för större eller mindre Brukslägenheter, stadgar likväl sedermera 5 ”Art. 3 §. 2t Morn., att örn Bevillningen , efter ”vissa uppräknade förhållanden, enligt den i' ”allmänhet antagna grund af 5 proCent, icke sti-' ”ger till 24 skillingar för hvarje tillverkadt skeppund Jern af de egenteljga
Dannemora verken,’ ”skall denna afgift alltid ovägerligen utgå af ”sjelfva Bruket eller tillverkningen, utan afdrag och utan att inbegripas under den på hem”manen och jorden, enligt stadgade grunder, ”blifvande Bevillning.
En sådan Bevillning af ”24 sk.
Banco för hvarje tillverkadt skeppund ”öfverstiger icke allenast en Bruksägares verk™ ”liga förmåga, utan äfven ail jemförelse med ”den beskattning, som för öfrigt träffar dem, hvil”ka idka enahanda näring.
En vallonhammares ”årliga tillverkning är omkring 1500 skeppund, ”hvarå, efter nyssnämnde grund, bör i bevillning erläggas 750 R:dr, och om denna Bevill”ning, efter Tiiksens Ständers antagna princip,’ ”anses utgöra 5 proCent af behållen jnkbmst, ”så borde behållningen vara 15,000 B:dr, hvar”af följer, att vinsten på hvarje skeppund jern * ”skui - Den 2 g Maj. '485 -'siculle utgöra lo R:dr Banco , oell således 1111- ”verkningskoslnaden vara ganska ringa, samt ”hvarje vallonhammarés varde, derefter till Ca”pital uträknadt, skulle uppgå till 300,000 JR.-dr.- ”Att detta är obilligt, bevisas deraf, att Berednings- och Taxerings.Comitéerne i hela dea ”orten icke värderat någon hammare öfver ”30,000 R:dr; äfvensom att Österby Bruk, uti ”samma Bergslag beläget, blifvit , efter det å ”Bruket åsätta värde, till Bevillnings utgörande ”taxerade, sedan Pröfnings Cömitéen lemnat ”ett rättvist afseende å ett inom Bruks-Bolaget ”nyligen om en viss andel afsluiadt köp.
Då nu ”tillkommer, att hvarje under en Bruks-Egen”dom hörande hemman eller lägenhet, som andungen med spannmål, kol eller forslingar, ”bidrager till Bruksrörelsen, blifvit efter ortens ”gångbara värde uppskattade, och derföre särskilt Bevillning erlagd, så tyckes ett sådant ”värde af 300,000 R:dr för en hammare, vara så ”mycket orimligare, som frågan endast rörer ”Byggnaderna, samt rättigheten att tillverka ”Stängjernef.
”Det är visserligen sant,- att
Dannemora”jernet äger företräde framför allt annat, men ot. ”saken dertill igenfinner, icke allenast uti Budi: ”materien, utan ock i sjelfva beredningssättet,’ ”och just detta beredningssätt tillskyndar
Bruksegaren de kostnader, som tillhöra vallonsmidet, ”och hvarigenom denna Jerntillverkning blir ”dyrare än all annan.
Ätt beskattas .utan allt ”afseende derpå, och ända till 8 a 12 gånger ”högre 485 Den 29 Maj. ”högre än de fleste andre Bruksägare, synes ”vida skildt från den uppmuntran man troligen ”förtjenar, då man, med uppoffring af betyde”liga Landt-Egendomars revenue, underhåller en ”Jerntillverkning, hvars godhet och anseende ”val tillerkännes första rummet, men som hvarfen i proportion deraf, eller i förhållande af ”tillverkningskostnaderna, betalas, och hvars afsättning äfven synes underkastad förändring.
”Att man med mindre fördel drifver Brukshand”teringen i Dannemora Bergslag, bevises säkrast ”deraf, att två hamrar och fyra härdar i dessa ”sednare åren redan blifvit nedlagda. ”Sedan jag, jemte frenne andra Dannemora ”Bruksägare, den 10 December 18(3 hos Kongl. ”Majit i underdånighet anhållit om sådan förklaring af Bevillnings-Förordningen, att utskyl”derna för våra Jernverk måtte förblifva vid ”hvad 5 Art. 4 §. t Mom. derom föreskrifver, ”eller att det åtmindstone måtte tillåtas oss emot ”borgen få innehålla den skillnad, som i Bevill”nings-afgiften annars skulle oss påkomma, in. ”till dess vid nästa Riksdag sluteligen kunde ”afgöras , antingen vi borde densamma erlägga, ”eller från tillämpningen af 5 Art. 3 21 ”Morn, alldeles befrias, så har Kongl. Majit, ge”norn Nådig Resolution af den 22 Juni 1814, ”hvaraf afskrift härhos bifogas, val icke funnit ”något undantag från Bevillnings-Förordningens ”tydliga och klara föreskrift kunna af Kongl. ”Majit i Nåder medgifvas, men dock, med afse. ”ende derå, att den allmänna princip, som legat .”till Den a 9 Maj. ”till grund vid förordningens författande, syri”tes betydligen afvika från det af oss uppgifna ”särskildta stadgande , förklarat oss berättigade, ”att vid nästa Riksdag äga vår talan till efterräkning och restitution fri och Öppen från och. ”ined år 1813, af den högre Bevillning vi så”ledes tills vidare måst utgöra.” ”Med anledning häraf, och på de förut an”förda grunder, får jag ödmjukast anhålla, att 5 ”Art. 3 §. 21 Mom. af Bevillning* Förordningen måtte, i hvad det angår Bevillning af Dan”nemora Jernverk, alldeles upphäfvas , och att be”villningen af närryide Jernverk i stället må utgå ”enligt 2 Art. 4 §. 1 Morn., hvarjemte och så”sorn en följd häraf, med afseende så väl å Kongl. ”Majus ofvannämnde Nådiga Resolution, som å ”Riksens
Ständers vanliga rättvisa och billighet, ”jag äfven vågar hoppas och anhålla, att skill-] ”naden imellan vanlig Bevillning af mitt Jernverk, efter dess i allmänhet uppskattade värde, ”och den Bevillning jag efter 5 Art. 3 §., 21 ”Morn. ifrån och med år 1813 ända hittills fått .”utgöra, mätte mig återställas och ersättas.” ”Sluteligen får jag, till styrka för de af mig ”gjorda uppgifter, härhos ödmjukeligen bilägg» ”så väl Protocolls-XJtdrag från Pröfnings CoJ ”mitéen i Upsala Län, angående Uppskattnin”gen af Österby Bruk, som äfven Utdrag från ”vederbörande Pröfnings-Comitée, angående Uppskattningen af mitt och förenämnde frenn© ”Bruks - 4 $ 8 Den 29 Maj. ^”Bruksägares Jernverk, samt den Bevillning vi '”åren 18.13 och. igs^ derföre mäst erlägga.” ”Och torde Höglofl.
Bidderskapet och Adeln ”täckas tillåta , att detta Memorial med första får ”med de Öfriga Bespectiva Med-Stånden commu”niceras, samt tili Bevillnings-Utskottet remitteras” ”il.
F. Brahe”
Uti hvilket anförande Herr Friherre Carl 3>e Géer, Herr Grefve Gustaf af Ugglas och Herr Axel Beuterschöld till alla delar sig förenat» Och sedan Bevillnings.Utskottet, uti häröfver afgifvet Utlåtande af den 2 innevarande Maj,,förmält sig ej tillkomma, att öfver berörde Memorial något yttrande meddela; så har Häglof!. Bidderskapet och Adeln under den ' 5 och Hedervärda Bonde-Ståndet under den 8 derpåföljande detsamma till Stats Utskottet förvisat»
I anledning häraf får Stats-Utskottet vördsammeligen andraga > hurusom, vid granskning af ärendets beskaffenhet, Utskottet ansett stadgandet uti 90 §. af Kongl. Maj.-ts och Bikets Ständers Begeringsform af den 6 Juni 1809,vara hinderligt för Utskottet, att med detsamma taga befattning; och vid hvilket förhållande det alitsa lärer- ankomma på Biksens Höglofl.
Ständers omedelbara bepröfvande, huruvida icke, i betraktande af de synnerliga skäl , hvilka uti Hans Excellenees irt. m.
Grefve Brahes ofvaniniagna Me.- Den 29 Maj: '489 Memorial äro anförda , åt Kongl. Maj:t ml 1 un. derdånighet öfverlemnas, att, uppå Hans Excellences och öfriga vederbörandes underdåniga anmalan, meddela den åtgärd, i afseende på den Dannemora Bergslag påförda Bevillning, sorn, i jemförelse med livad af andra Brukstillverkningar erlägges, Kongl.
Majit i Nåder pröfvar billig.
Stockholm den 26 Maj 1815.
P.idderskapets På Högvörd.
Bonde* Ståndets Ledam. vägnar Änders Sandstén. C. Sylvan. llpplSst hos Högloft. RiMers!:. och'Adelil den 29-Maj.
Stunders Stats-Ut skotts Betänkande , i anledning af Friherre And.
Ceder ströms hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln ingifna och derifrån till Stais- samt Bevillnings utskottet sr emitterade
Diet amen, in* nehullande Förslag till cit forbättradt sätt till Bevillningcns utgörande.
BorgareStåndels Ledam. vägnar » C. F.
Landberg. / 49o Den a g Maj.
Ridderskapet och Adeln har, medelst Protocolls-Utdrag af den 11 dennes, till Statssamt Bevillnings-Utskotten remitterat ett af Friherre Anders Cederström samma dag ingifvet Memorial, innehållande förslag till ett förbättradt sätt till Bevillnings utgörande; uti hvilket För, slag Friherre Henning Wrangel , genom särskildt yttrande den 22 derpå följande, sorn till dessa tvänne Utskott blifvit förvist. äfven instämt.
— Och som detta ämne endast rörer grunderna för Bevill ningens utgörande, samt följaktligen icke tillhör Stats.Utskottets befattning; så får Utskottet vördsammeligen hemställa, om icke Friherre Cederströrns ofvannämnde Dictamen. tillika mpd Friherre Wrangels yttrande, må till Bevilinings Utskottet öfverlemnas, för att af detta Utskott allena handhafvas.
Prest? och Adelns Uedam.
Ståndets Uedam. vägnar vägnar Carl de Géer.
Ståndets Ledam, vägnar vägnar C. F. Landberg.
Sandstén. C. Sylvan.
Den 2 9 Maj. 491 Uppläst hos tfamteliga Riks-Stånden den 29 Maj.
Ständers Stats-Ut skotts Betänkande, i anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Riksens Hoglofl.
Ständer af d. 5 April, angående det åt Wester-samt Norrbottens Läns Invånare meddelade Lån.
Ständer hafva behagat till deras Sfats-Utskott remittera Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition af den 5 sistlidne April, hvaruti Kongl. Majit i nåder täcks yttra, hurusom till Kongl. Majit Riksdags-Fuli mägtige ifrån Wester- och Norrbottens
Län inkommit med underdånig anhållan otn Kongl.
Majits nådiga förord och bemedling hos Riksens Ständer till erhållande af någon eftergift uti det Lån af 50,000 Ridr, hvilket af Riksens Ständer vid I809 års Riksdag blef bemälte Läns innevånare beviljadt.
Sedan Kongl. Majit deröfver inhämtat vederbörande La.ndshöfdingars utlåtande och deruti fun. nit en ökad anledning att gifva uppmärksamhet åt hvad Riksdags-Fullmägtige anfort, har Kongl.
Majit icke tvekat, att till Rikets Ständers prof. ning och behjertande framställa den frågan:
Huruvida och till hvad belopp någon eftergift j hulle hunna äga nan af det Län, Rikets Ständer bernalt e Läns Innevånare beviljat.
Majit tror
Sig icke böra eller behöfva erinra Riksens Stan - Den 59
Ständer om anledningarna lill det lemnade Låni biträdet, eller att afsigten dermed var, att un. derstödja de mest nödlidande.
De olyckor, Sorn då öfvergingo/ dessa Landskap, voro följder af ett krig, hvars liugkomst länge och djupt lär blifva uti Svenska lijertan för varad; och Kongl. Maj:t är skyldig, så väl Riksens Ständer, som enskildta Medborgare, den rättvisa, att de alla med lofvärd beredvillighet sökt att lindra Gränseorternas lidanden.
Majrt tror sig böra erinra Riksens Ständer, att innan ännu krigets olyckor hunnit utplånas, träffade de Norra Landskaperna, igenom 1812 års misslyckade skörd, nya svårigheter, hvilka blefvo så inycket kännbarare, som destea Orters hela uppehälle hvilade på de Sädesslag, hvars afkastning frosten då i det närmaste tillintetgjorde.