Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskopet och Adeln samt Borgare-Ståndet hafva deremot beslutat, alt Rikets Ständer skola uti underd. skrifvelse lill Kongl. Majit förklara, det Rikets Ständer för sin del medgifva, alt det emellan regementsskrifvaren Erasmi samt Kongh Maj :t och Kronan ingångna kontrakt om arrende af indragna körnetlbostället Boda må, så framt arrendatorn sådant åstundar, upphöra att vara gällande vid midfaslan 1849, samt med boställets utarrenderiog under de återstående arrende-åren förfaras,r i enlighet med bestämmelserna uti Kongl. Kungörelsen angående åtskilliga förändrade föreskrifter lill iakttagande vid utärrendering af kungs- och kungsladugårdar samt andra kronolägenheter, hvaraf arrenden till statsverket ingå, af den 17 Juli 1847, hvaruti stadgas, bland annat, att ett minimum, hvarunder, och ett maximum, hvaröfver arrendet ej får gå, skall bestämmas, äfvensom att lägenhetens föne innehafvare, så vidt han densamma väl brukat, eger att emot erläggande af den fastställde maximisamman och öfriga vilkor, enligt förfatlniugarne, arrende-rätten bibehålla, m till II St, Prat. 184? oeh i848. 4 Sami. t A/ä. 2 Band, 26 Bd/t. l > * Siats-Utskottets
Ut tätande, l\':o 235.
Då förevarande fråga, deruti sålunda två Riks-slånd slädnät emot två, inverkar på beloppet af statsverkets inkomster, har Utskottet ffer den händelse, att icke Ridderskspet och Adrin eller Borgare-sjåndet skulle behaga instämma i de öfriga l vänne Riks-Ståndens beslut, skolat, med stöd af stadgandet i 6q § Regeringsformen, för samma frågas afgörande medelst omröstning i förstärkt Stats-ulskott, föreslå följande volerings-proposition:
Den, som bifaller Slats-utskottets, af Preste- och Roude-stånden gillade, förslag (intaget här ofvan), voterar Ja ; den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer antagit Ridderskapet och Adelns samt Borgare-ståndets beslut (intaget bär ofvan).
Stockholm den 4 Jul* 1848.
Auk. tili lip.-Ulsk. d. 5 Juli, kl. 10 f. m.
Utlåtande, i anledning af erhållna ätterremisser å Betänkandet N:o iy4, angående dels alla Bevillningsmedels inlevererande till Riksgalds-kontoret och dels allmänna B&villningeus ingående till Stats-kontoret.
Första punkten af nämnde Betänkande, deruti Stats-utskottet a (styrk t det vid denna riksdag ånyo väckta förslag, angående extra statsinkomsternas eller tull-, post-, karta-sigillala-, saluaccis- och bränvinshtännings- medlens ingående till Riksgälds-kontoret, har af Borgare-ståndet blifvit till Utskottet återremitterad, ”på den grund, att Borgare-ståndet, i enlighet med dess vid föregående riksdag fattade beslut, ansåge ifrågavarande bevillningsmedel böra Siats-Utskottets Utlåtande, No 236. 3 i stället löi till Stats-konloret, inpå till Riksgälds-kontoret.”
Likaså och tued anledning af motionärernes jemte flera andra ledamöters af Bondeståndet derom framställda yrkanden, hvarvid de åberopat dels förut afgifoa anföranden, dels ock den af Borgare-ståndet beslutade ålerremiss, har jemväl Bondeståndet samma punkt återremitterat.
Men som Ridderskapet och Adeln samt.
Preste ståndet godkänt
Utskottets angående omförmälde förslag meddelade yttrande, så och enär hvarken de erhållna återremisserna eller de beslut och anföranden, hvilka dervid blifvit åberopade, gifvit Utskottet någon anledning att ändra eller frånträda sina uti det återremitterade betänkandet uttalade åsigter i afseende på delta förslag och dess verkställighet under nuvarande förhållanden, anser sig Utskottet böra samma yttrande vidblifva.
Utskottets i 2alra punkten af meranämnde Betänkande gjorda hemställan, att det om allmänna bevillningens inlevererande till Stas-kontoret väck» ta serskilda förslag måtte förfalla, är af samtliga Riks-stånden bifallen.
Ull Exp. Uttk. <1 3 Juli, k!. 10 f. a», tit!ätande, i anledning af väckt motions om upphörande aj afgijten till underhåll och reparation af Götha Hofrätts-hus. (I. A.)
Uti en inom Bonde-ståndet väckt och till Stats-utskottet remitterad motion, har l ars Rasmusson från Götheborgs och Bohus län anfört, hurusom, till uppbörds-verkets förenkling, ålskillige mindre afgifter, såsom lagmansoch häradshöfdinge-t äntå, samt sterbhus-afgift, blifvit i sednare tider afskaffade; men att de s, k. Götha Hofrättshus-reparations-medel ännu debiterade och »tginge årligen med 2 | r:dr af hvarje domsaga och med 1 r:dr af 4 Stals Ut skol tels VHålan de, N:o 236. hvarje stad; och sora denna afgift vore otillräcklig för det dermed afsedda ändamålet, och ej heller syntes böra än vidare påkalla en mängd serskilda redogörelser, har motionären föreslagit, att den hittills erlagda afgiften till reparation af Götha hofi ätts hus, mätte för framtiden upphöra, emot det att i riks-staten uppfördes ett mot berörde afgift svarande anslag för underhållande af omförmäldta byggnad.
Beträffande tillkomsten af denna afgift, får Utskottet upplysa, att, för vidmakthållandet af hofrättslniset i Jönköping, Rikets Ständer, vid 1730 års riksdag, anslogo en lill vissa daler silfvermynt bestämd årlig afgift af sakören och tingsgästnings-penningar uti alla härads-kislor och städer inom de län, sorn hörde under Götha hofrätts jurisdiktion; oell skulle, enligt en af nämnde hofrätt vid slutet af 1770-talet, meddelad förteckning, ifrågavarande bidrag utgå med följande årliga belopp, nemligen: i Jönköpings län med tillsammans 22 daler eller å ” Kronobergs d:o i3 daler — Östergöthlands dito. 55 duler — ” Skaraborgs dito 3<) daler — v Elfsborgs dito 4° daler — Götheborgs och Bohus dito 44 daler 16 öre ’J Kalmare dito 3i daler — Wermlands dito 3i daler —- Hallands dito 26 daler -— Malmöhus dito 37 daler — "
Christianstads dito 28 daler — och i Blekinge dito 16 daler Råt *k. daler pr r:dr 7: 16. — 4- 16. — — *8: 16. -—* i or — 10: 16, — — i*4: 40. — — ro: if>. — — 10: 16; — — 8: 32. — — 12: 16. — Q: 16. — — 5: 16. — — 127: 24, tillhopa 382 daler 16 öre — Öfver dessa- medel, sorn direkte inflöto i hofi ättens enskilda kassor, fördes derstädes en serskild redogörelse lill och* med år 1777; hvarefter samma medel öfverletnnades lill Stats-kontorets disposition, hvilket embetsverk, medelst cirkulär-bref den *7:de November 1780, meddelade närmare föreskrifter om deras upptagande uti rönteri-förslagen under serskild titel, samt insändande till Kongl, ränte-kammaren..
Föreskrifterne om debitering och uppbörd af dessa medel synas likväl icke hafva blifvit i sednare tider iakttagna af vederbörande redogörare ino*» StoU-UtskolUts Utlåtande, It:t 834. aågra bland ofvan uppräknade län; hvadan ock det ursprungligen fastställda beloppet af denna ringa intrad ytterligare förminskats.
Efter hvad 1844 ocb >845 årens riks-hufvudböcker samt krono-uppbörds-speciabräkenskaper utvisa, uppbäras och redovisas Gotha hofrättshus’ y.eparalionsmedcl, hvilka i riks-hufvudboken äro upptagne bland; bölesmedlen, , numera endast inom nedannämnde län nemligen: inom Jönköpings län med . . . r:dr i: 24. ” Kronobergs dito . . .. .. 4: >6.
M Götheborgs och Bohus dito - .. " 3: 24. ” Kalmare dito ... .... * 7: 16, "
Hallands dilo ... . .. . ... ” 3: —- ” Malmöhus dito . . . . ” 12: —- och inom Christianstads dito .. . . ” 9:
— Summa r:dr 4°: 32.
Med undanlag af de bägge Skånska länen samt Kronobergs och Kalmarlän, . förekommer uppbörd häraf allenast i städernes räkenskaper.
Då således oflaberörde afgift för närvarande utgår af endast ett mindre antal kommuner, hvilka icke synas ega något serskildt åliggande att underhålla det statens hus, som af Götha hofi ätt begagnas, heldst en betydlig del af dessa kommuner numera icke höra under bemälde hofrätts jurisdiktion; då underhållskostnaderna för samma hus, ulan afseende å ifrågavarande afgifts belopp, bestridas af det för byggnader och reparationer i landsorterna anvisade statsanslaget å riks-statens sjunde bufvudtitel, och då härtill kommer, att uppbörden och redovisningen af denna lill beloppet serdeles obetydliga intrad årligen påkalla ett icke ringa antal redogörelser» finner Utskottet sig ega anledning tillstyrka, det ville Bikets Ständer» för sin del, besluta, att den un^er benämning af Götha hofrättshus, reparationsmedcl i åtskilliga län hitintills debiterade och uppburne afgift, må för fiåmliden upphöra ; och torde, så framt Bikets Ständer gilla hvad Utskottet sålunda föieslagit, skrifvelse härom böra till Kongl. Majit aflåtas, med underdånig anhållan, det täcktes Kongl. Majit, för den händelse Bikets Ständers beslut vinner nådigt bifall, låta detsam?
ma till verkställighet befordras.
Stockholm den 4 Julii 1848. , aoid-lHskotteU Utlåtande, It: o SST.
Ank, till Exp.-Utsk. den 5 Juli, kl. % e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga angående f.rändrad disposition af inom
Skåne anvisad kronolionde-sparirnäl för Stora Barnhuset i Stockholm. (I. A.) Från Bonde-ståndet liar Stats-Utskottet erhållit remiss å en inom detta stånd af Christen Andersson från Malmöhus län, väckt motion, deruti anföres, att bland de många oformligheter, som ännu qvarstode från de tider, då till allmänna inrättningar i hufvudstaden anslogos hemmansräntor och kronotionde-spanmål, att utgå från aflägse landsorter, äfven måste räk nas det förhållande, att inom provinsen Skåne utginge omkring i,doo t:r tionde-spanmål till Stora Barnhuset i Stockholm, under det att i staden Malmö funnes en ganska betydlig och nyttig barnhus-inrättning, som snarare syntes böra få åtnjuta detta från provinsen uigående spanmålsbelopp; och har motionären föreslagit, att, sedan utredt blifvit huru stort bidrag allmänna barnhus-inrättningen lemnade till den i Malmö, och för den händelse sig visat, att detta bidrag 1 betydligare mohn underslege värdet af ofvaunämnde inom Skåne anslagna tionde-spanmål för stora barnhuset i Stockholm, det kontanta anslaget till barnhus-inrättningen i Malmö mätte indragas, emot det att sistberörde inrättning erhölle hela det från sagde provins utgående tionde anslaget för Stora Barnhuset i Stoekholm.
Utskottet får i anledning häraf upplysa, att, enligt hvad 1846 års kroraouppbörds-special-räkenskaper utvisa, till Stora barnhuset i Slockholm utgår från Christianstads och Malmöhus län, kronotionde-spanmål till sammanräknndt belopp af 474 t:r f kpr råg, i,o5r t;r u6 4 kpr korn, samt 402 t:r. 10 kpr hafre eller tillhopa 1,928 t:r 3i 4 kpr spanmål; äfvensom att Stora barnhuset i Stockholm jemväl har sig anvisad tionde-spaamål inom »3 andra län.
Beträffande åter f. d. barnhus-inrättningen i Malmö, så har Utskottet inhemta t, alt denna stiftelse, soie den 8 Juni i683 blifvit i nåder stadfästad Stats-Ulskoltets Utlåtande, iY:o 237. 7 ©eli utaf kronobonden inom Skäne fält sig anvisade 1,887 t:r 14 kpr span mål årligen, fortfarit intill dess, i anledning af herrar Seraphimer-riddares” nnderdåniga anmälan om de dryga kostnader, som voro förenade med barnens underhåll och uppfostran inom hus, och den förvaltning, som för sådant ändamål borde på stället finnas, Kongl. Maj:t, den 9 Juni 1789, i nåder förord nät, att barnhus-barnen skulle uttingas lill passande fosterföräldrar å landet, emot en viss årlig uppfostringshjelp.
Sedan, i följd häi>af, barnhus-inrättningen i Malmö blifvit upplöst, har den för samma anstalt anvisade tiondespanmålen ingått till den s. k. allmänna Hospitals-och Barnhus-fonden, som i det stället meddelat i torftige omständigheter stadde föräldrar kontanta understöd till deras barns underhåll och uppfostran; och uppgiek, enligt 1846 års Fögderi-special-räkenskaper, det på ofvannämnde fond sålunda öfverflyttade tionde-spanmåls-anslagel till i,836 t:r 29 » kpr, hvaraf 421 lr- 2^ i kpr hafre.
Allmänna Hospitals- och Barnhus-fonden utbetalar deremot, såsom barnauppfostringshjelp, årligen 12,000 r:dr, deraf eri tredjedel eller 4>°00 r;dr tilldelas i Skåne bosatte föräldrar.
Från Stora Barnhuset i Stockholm, hvars tillgångar äro från allmänna hospitals- och barnhusfonden helt och hållet skiljda, lärer icke hafva utgått något bidrag till Malmö f. d. barnhus-inrättning.
På grund häraf, och då den föreslagna öfverflytt ningen af Stora Barnhusets i Stockholm från
Skåne utgående kronotionde spanmå) på en anstalt, den der långt före detta upphört, icke lärer böra ifiågakomma, hemställer Utskottet, att den väckta motionen måtte få förfall».
Stockholm den 4 Juli r 84ö* f.A n fsbasiJJlv hmmM Ä« shnA sba JsqnJrsgMKÄ A snAinäSttii 'is laäoj» «fo» t»?r«ois!i «I?toJooJ s b 'is -febi sid nsJsraB' saaafc « STOCKÉMÄ,», f. d Schultze’* Boktryckeri, 1848, M lioja Jbsxaat V f T '.s 1 f iViÉ aåi1'!
, . % 88f*»' A; , ;«'■■■. ;^!Vch2i?!i<3 W ItsV 091*3! -bl ClfeS 1*9011 IIU) | 13 ‘ Ti^t 000«0<f i: .-.vv-b b:. ibba 'iti ^(inJiSd: 0 a i i?
' : :::^: f.l i S 3 iif ;v«'a CE & É ,} > Jl ^
Ig gil v l; . : ! -va-Tl ä 3 m Ståls-Utskottets Utlåtande, No 238. 1 N:o 238.
Anb. till Kxp.-Utik. den 6 Juli, kl. 12 midd.
Utlåtande, i anledning af erhål/ne återremisser &
Betänkandet N:o ig4, angående ifrågaställde extra stats-anslag till föremål, tillhörande Civil-departementets handläggning. (U. A.) Ridderskapet och Adeln lior till Utskottet återremitterat de i början och slutet af Betänkandet N:o iq4 intagne beräkningar, angående Riksgäldskontorets ställning, inkomster och utgifter; men som Utskottets yttranden i dessa ämnen blifvit af de trenne öfrige Riks-stånden dels bifallne, dels lemnade utan anmärkning, dels lagde lill handlingarne, anser Utskottet, med stöd af ^5 § Riksdags-ordningen, ålerremissen icke påkalla vidare ålgärd.
Från Ridderskapet och Adeln har Utskottet jemväl erhållit återre miss å:
Andra punkten, angående ifrågaställdt statsanslag för iståndsätlande af fefverbyggnaden å hamn-armarne vid Cimbritshamn, och Tredje punkten, rörande äskad t statsanslag till förstärkning af vågbry taren vid Wisby hamn och grundläggning af 2:ne landtarmar derstädes; men som dessa begge punkter blifvit af de trenne öfrige Riks-stånden godkände, har Utskottet, jemlikt ^5 § Riksdags-ordningen, funnit återremisserna icke kunna till vidare åtgärd föranleda.
Sjunde punkten, Litt. a., deruti Utskottet tillstyrkt ett lånebidrag af ao.ooo r:dr till Westerås stad för dervarande hamns utvidgande och förbättring, är bifallen af Preste- och Borgare-stånden, men återremitterad af Ridderskapet och Adeln, inom hvilket Riks-stånd blifvit erinradt, att, då Utskottet, i anseende till bristande tillgångar, funnit sig icke kunna tillstyrka begärde stats-bidrag för vissa redan påbörjade hamn-arbeten, hvilkas Sitt. litt &
<8*7 ock 1848. i Sami. i Afd. 2 Band. 27 häftet. 2 Slats-Ulskottets Utlåtande, N:o 23S. uppskjutande vore nied våda och olägenhet förenadt, såsom t. ex. förbättringen af hamnen vid Cimbritshamn, Utskottet icke bort föreslå dylik förmåns beviljande för hamnbyggnaden vid Westerås, i afseende hvarå nyssnämnde förhållande icke inträffade, och att ifrågavarande lånebidrag, derest detsamma blefve medgifvet, icke borde utsträckas utöfver beloppet af den för arbetets verkställande beräknade kostnad, it),g3o r:dr, hvarjemte af en ledamot blifvit föreslaget, att lånet måtte utgå med 10,200 r:dr, motsvarande det direkta statsanslag, som för berörde föremål blifvit af Kongl. Maj:t äskadt; äfvensom från Bonde-ständet, inom hvilket de flesta ledamöter, som i ämnet sig yttrat, under åberopande af mängden och vigten utaf de öfriga föremål, hvar till slals-verkets disponibla tillgångar tagits i anspråk, ansett det begärda lånet för Westerås hamn-bvggnad icke böra anvisas.
Utskottet får i anledning häraf erinra, att, med undantag för hamnbyggnaderne vid Lidköping och Linköping, hvartill, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers vid föregångne riksdagar meddelle beslut, fortfarande statsanslag blifvit tillstyrkte, Utskottet i Betänkandet N:o ic)4 icke föreslagit beviljandet af direkt anslag, utan återbetalnings-skyldighel, för någon af de harnn-anläggningar, för hvilka sådant blifvit vid innevarande riksdag af Kongl.
Majit- äskadt elier af enskild motionär begärdt, samt att, hvad Cimbritshamn beträffar, något låne-understöd icke varit ifrågastäldt och således icke kunnat af Utskottet tillstyrkas.
Enligt hvad ofvannämndt är, hafva tvenne Riks-stånd godkänt Utskottets yttrande i förevarande ^ide punkt litt. a, vid hvilket förhållande Utskottet funnit sig böra detsamma vidblifva.
Följande punkter af betänkandet N:o ig4 äro vidare lill Utskottet återremitterade, nemligen: från Ridder skåpet och yl de In:
Trettonde punkten, i fråga om äskadt stats-anslag för befrämjande af uldikningar och aflappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odliligsföretag; från Borgareståndet:
Elfte punkten, rörande tillstyrkt anslag för anläggning af nya och förbättrande eller omläggning af backiga eliel- eljest mindre goda vägar; Tolfte punkten, litt. h., angående väckt motion om ett fortfarande vägförbättrings-anslag af 133,333 r:dr 16 sk. årligen intill nästa riksdags från Bondeståndet: Slals-UUkotleti Utlåtande, N:o 238.
3 Sjunde punkten, litt. rörande föreslaget lönebidrag af 66,666 rtdr 3a sk. för anläggning af en jernväg från Christinehamn till Sjöändans lastageplats ; Sjunde punkten, litt. m., i fråga om tillstyrkt lån af 24,000 r:dr för upprnuddring af hamn- och segelrännan vid Christinehamn; Åttonde punkten, litt. m., angående föreslaget lån af 3a,000 r:dr för hamn-anläggning vid Wadstena, och Sjuttonde punkten, litt. c., rörande anvisandet af 3,000 r:dr till utdelning vid landtbruksmöten af premier åt egare af kreatur utaf utmärktare slag; men som samtlige ofvanuppräknade punkter blifvit af Irenne Riksstånd bilallne och frågorna således, enligt ^5 § Riksdags-ordningen, äro af Rikets Ständer afgjorde, linner Utskottet ålerremisserna icke påkalla vidare åtgärd.
Öfriga punkter af ifrågavarande betänkande N:o ip4 öro af samtlige Riks-stånden godkände, dock med förklarande af Ridderskapet och Adeln, det
Ståndet förbeliölle sig rätt att framdeles pröfva de af Utskottet i serskildt utlåtande föreslagne vilkor för låne-bidragens beviljande.
STOCKHOLM, f. i gehtllze'i Boktrycken, 1848. Ståts-Utskottets Memorial, N\o 23g. X N:o 239.
Ank. till Exp. Utsk. den 8 Juli, kl. io f. m.
Memorialj med förslag till samman jemkning eller rvoter in gspr opositioner, i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, rörande åtskilliga till regleringen af åttonde och nionde hufvudtitlarne hörande frågor.
_ (U- A.) -tofter erhållen del af Riks-ståndens definitiva beslut i anledning af Stats-utskottets utlåtande N:ris 124, 125, 207 och 208, angående reglering af utgifterna under riksstatens åttonde och nionde hufvudtitiar, får utskottet härmedelst afgifva de förslag till sammanjemkning eller voterings-propositioner, hvilka af skiljaktigheterna i dessa beslut funnits påkallade.
Åttonde Hufvudtiteln. (enligt utlåtandena N:ris 124 och 207). l:o
Utskottets i fjerde punkten af det förra utlåtandet gjorde och i det sednare förnyade afstyrkande af bifall till Kongl.
Maj:ts nådiga proposition om uppförande å stat af årliga löner, hvardera tfll belopp af 400 r:dr, eller tillsammans 800 r:dr, för predikanterne i tvänne nja kapellförsamlingar inom Wermlands Finnmarker, har af Borgare- och Bonde-stånden blifvit godkändt; hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet förklarat sig bifalla Kongl. Maj:ts nådiga proposition i denna del.
Vid sådant förhållande torde votering i förstärkt
Stats-utskott få ega rum öfver följande proposition:
Den, som anser Kongl. Maj:ts nådiga proposition, om uppförande å stat af årliga löner för predikanterna inom tvänne nya kapellförsamlingar i Wermlands Finnmarker, hvardera å 400 r:dr, eller tillsamnians 800 r:dr, icke böra bifallas, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej ; Tinner nej, hafva Rikets Ständer beslutat, alt, på sätt Kongl. Maj:t i (JqO nådiga propositionen föreslagit, ett årligt löneanslag af 400 r:dr må åstat Prih. till R- St. ProU 1S47 och ^43, 4 Sunil. 1 Afd. 1 Band. 28 Haft. 1 2 Stats-l tskollels Memorial, N.o 23g, uppföras för hvardera af de tvänne predikanterna uti de nybildade kapellförsamlingarna i Wermlands Finnmarker, den ena i norra delen af Gunnarskogs socken och den andra i nordvestra delen af Frycksände socken. 2:o
Uti sjunde punkten af utlåtandet N:o 124 hade Utskottet afslyrkt bifall till Kongl. Maj:ts nådiga framställning om anvisandet af en summa stor 2,160 r:dr, att, fördelad i tolf löner, hvardera af 180 rjdr, tilldelas konsistorii-amanuenserna i rikets tolf stift.
Detta yttrande, vidhållet i utlåtandet N:o 207, är af Borgare- och Bonde-stånden gilladt; hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet bifallit hvad Kongl. Maj:t i förevarande afseende begärt.
Till afgörande af denna skiljaktighet, får Utskottet föreslå följande votegtngs-proposition:
Den, som vill, att det af Kongl. Maj:t äskade anslag 2,160 r:dr, till aflöning af konsistorii-amanuenserna i rikets tolf stift, icke må beviljas, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Yinner nej, hafva Rikets Ständer bifallit, att en summa af 2,160 ndr må anvisas, all fördelas i tolf löner, hvardera af 180 r:dr, och tilldelas k ensis ori i-amanuenserna i rikets tolf slift. 3:o Adertonde punkleii af utlåtandet N:o 124, deruti Utskottet afstyrkt det af Kongl. Maj:t äskade anvisandet å stat af ett serskildt anslag, stort 1.500 r:dr, för hvartdera af universiteten i Upsala och Lund, att disponeras till docentstipendier, och hvilket afstyrkande förnyats i utlåtandet N:o 207, är godkänd af Borgare- och Bonde-slånden.
Ridderskapet och Ådeln samt
Presteståndet hafva deremot lemnat bifall till hvad Kongl. Maj:t i detta afseende begärt.
Förevarande fråga torde alltså få afgöras genom omröstning enligt följande proposition:
Den, som anser det äskade årliga statsanslaget, till docent-stipendier, till belopp af 1,500 r:dr för hvartdera af universiteten i Upsala och Lund, icke böra beviljas, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Yinner nej , hafva Rikets Ständer beslutat, att, för hvartdera af universiteten i Upsala och Lund, må på stat anvisas ett serskildt årligt anslag af 1.500 r:dr, eller tillsammans 3,000 r:dr, för alt användas till docent-stipendier. Stals-Utskoltels Memorial, IV.-o 23g. 3 4:o
Uti tjugondeförsta punkten af utlåtandet N:o 124 hade Utskottet dels föreslagit, att Rikets Stander måtte för sin del besluta: 1) att, emot upphörande af alla sådana till skollärarne ingående afgifter, hvilka Kongl. Maj:t pröfvar kunna af läroverket undvaras, hvarje lärjunge må åläggas för hvarje läsetermin en afgift af högst 10 r:dr banko, hvilken dock efter omständigheterna må kunna af vederbörande till större eller mindre del, eller ock alldeles eftergifvas; samt 2) att, derest sammanräknade beloppet af de afgifter, som i så måtto till ett läroverk ingått, skulle vid läseterminens utgång finnas hafva öfverstigit en summa, beräknad efter 5 r:dr banko för hvarje lärjunge, som under terminen undervisning derstädes åtnjutit, öfverskottet må tillkomma det läroverk, der uppbörden skett, och till dess materiella behof användas; dels ock } jemte öfverlemnande af ett utaf Utskottet uppgjordt förslag till öfvergångsstat för elementar-läroverken i riket, hemställt, a) att det å riksstatens åttonde hufvudtitel uppförda anslaget till elementar-läroverken måtte ökas med 90,000 r:dr, och b) att elementar-läroverkels å stat uppförda tillgångar, tillsammantagna med den statsinkomst, som genom ofvanförmälda skolafgifter bildas, måtte användas till elementar-läroverkets slutliga reglering på vissa, uti 11 serskilda punkter upptagna, grunder och vilkor.
Berörde förslag har Utskottet jemväl, enligt utlåtandet N:o 207, i allo vid blifvit, endast med de förändringar, att 1 och 2 momenten bland ofvannämnde vilkor ansetts böra utbytas emot en så lydande bestämmelse: ”skolafgiflernas erläggande begynner samtidigt med tillämpningen al öfvergångsstaten, hvilken sistnämnde bör så fort ske kan, träda i verkställighet,” äfvensom att slutet af 3:dje momentet bland samma vilkor funnits böra erhålla följande lydelse: ”emot det vilkor, att han afsäger sig all högre än enkel presterlig tjenstårsberäkning ifrån och med den dag lönetillökningen tillträdes”; hvarförutan i afseende på den föreslagna öfvergångsstaten, i hvad den rörer Clara högre lärdomsskola i Stockholm, en mindre rättelse blifvit i det sednare utlåtandet af Utskottet tillstyrkt.
Vid behandling af dessa ärenden hafva Riks-stånden fattat nedannämnde beslut: