Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Män, som genom trohet, tapperhet och dygd, lärdom och nitiska tjensler, gjort sig af Konungen och Riket synnerligen förtjenta.
Konungen må jernv äl, såsom belöning för stora och utmärkta fört jenster, t i 1 d e 1 a Adelsmän F riherrlig och F ri - Bil. t.
Constitutians TJtsk, Betänk.
N:o 3. /[5 dertill värdige anses.
Ej må Adelskap, eller Greflig, eller Friherrlig värdighet, sorn hädanefter förlänas, tillfalla llere än den, hvilken adlad, eller upphöjd blifvit, samt, efter honom, hairs äldste manlige Bröstarfvinge i rätt nedstigande , led efter led, samt, efter denna grens utgång, Stara fadrens närmaste manliga afkomling, och så vidare. herrar G reflig värdighet.
Ej må Adelskap eller Fr i h e r r1ig elle r Greflig värdighet, som hädanefter förlänas, tillfalla flera, än den, hvilken adlad eller upphöjd blifvit, och, e fter hans dö d, i rätt nedstigande, led efter led, hans äldsta manliga bröstarfving af äldsta grenen, samt, efter dennas utgång, Stam fadrens närmaste manliga afkomling af då lefvande ä 1 d s ta s 1 ä gt-g r en, och så vidare.
Om, genom Ari,'
Adeli g t S t and t i i Ifall er den, som redan blifvit deruti sjelf upphöjd, eller genom närmare arf insatt, upphöre hans eget Adelskap, så framt detta icke är af högre värdighet, i hvilken hän - 46 Bil, t, Constitntiont XJesk.
N:o 3. del se Stam fadrens Adelskap ^öfvergå r till närmaste Slag t-g r e 11: F i 11 n e s ingen sådan, utslockneätten.
F ö rkla ras någon sitt Adelskap förlustig, ti 1 lfa lie r detsamma den, som dertill, enligt här stadgade grunder, närmast berättigad är.
Se Bihanget, 3 Samlingen , sid. 173.
Ridd. och Adelns Protocoll d. 5 Juli e. 01. p. 204; d. 5 Augusti e. m. p. l58 och 20a.
Preste-Ståndets Tito 4 B. p. m4. Borgare-Ståndets 3 B. p. i54g, lååa, 1623 — 1684.
Bonde-Ståndets D:o 4 B. p. 7. 56 och 81 §§. 56 §.
Allmänna frå- 56. §.
Allmänna frågor, som uti Riksens gor, som uti Riksens Bil. t. Constitutions
Ut sk. Betänk. JV;o 3. 47 Ständers Plena — antaga eller ock alldeles förkasta.
Frågor om förändringar af stadganden i Grundlagarne varda på följande sätt behandlade ; Tillstyrker Constitutions-Utskottet hvad en Riksdagsman hos detsamma i sådant afseexrde föreslagit, eller utlåter sig Utskottet med till- eller afstyrkande å en af Konungen i lika ändamål gjord proposition; varde Utskottets yttrande vid samma Riksdag öfverlemnadt till Riksens Ständer, hvilka vid densamma må kulina derom öfverlägga; men icke vid densamma besluta.
Göras i Riksens Ständers Plena icke några anmärkningar emot Constitu tions-U tsko tlets yttrande; hvile detsam - Stä nders Plena — .— —- antaga eller ock alldeles förkasta.
(Hela motstående moment uteslutes, men de i ämnet nödiga föreskrifter tilläggas vid 81 §„) 48 Bil. t.
Utsk, Betänk, Nto 3» ma såsom elt Riksens Ständers Utlåtande, hvaröfver först vid nästa Riksdag, och då endast med
Ja eiler Nej skall kunna beslutas, och galle då föreskriften i 75 §. Riksdags-Ordningen.
Göras åter i Riks-Slandens Plena emot Utskottets yttrande anmärkningar; blifve de, hvilka hvarje Riksstånd särskildt förklarar utgöra dess gemensamma tankar, till Constitutions-Utskottet hänvisade.
Utskottet åligge då, att samtelige Riks-Slåndens tankar till ett i helt utlåtande i möjligaste måtto sammanjemka, och, om oförenliga skiljaktigheter finnas, dem derjemte lill samtelige Riks-Ståndens behandlande anmäla.
Förena sig derefter samtelige Riks-Stån - Bil. I.
Conslitutions Utsk.
Betänk. iV;« 3* 4$ den om elt enahanda Utlåtande, hvile det till slutligt antagande eller förkastande , på tid och sätt , som ofvan föreskrifne äro.
Blifva åter något Stånds tankar i någon eller någre delar skiljaktige från de öfrigas, oell samma
Stånd sig icke efter de öfrige fogar; varde C011- stitutions-Utskottet, genom val af Riks-Ståndens Plena, till slutlig jemkning, förstärkt till ett antal af Tjugo personer af hvarje Stund, hvilke genom samfäld, icke efter Stånd anställd, omröstninsr, skiljaktigheterne förena, och det dymedelst fullständigt beredde utlåtande hvile sedair till Riksens Ständers afgörande, som ofvan sagdt är. 81 §.
Denna Rege- 81 §.
Denna Rege Bih, till R. $. Pr et, 1828, 1829, 4.‘äje Sami7 2.
Haft. 5ö Bil /.
Conjtitiuion»
Betänk. 1V:o 3; riags-Form samt Rikets — — — och möjlige att verkställa.
Riksens Ständer må icke å den Riksdag, då Utskottet någon sådan andi ing foieslår, titan feist å den nästföljande, deyam besluta.
Blifva då alla Riks-Stånden 0111 änd; ingen ense, öfverlejrnne de forslaget derom till Konungen, genom deras Talmän, med begäran, att Konungen ville SiLt bifall dertill gifva.
Konungen inliämte hela Stats-Rådets tankar deröfver, tage sedan Sitt beslut och meddele Riksens Ständer å Rikssalen Sitt samtycke, eller ock de orsaker, för hvilka
Vill konungen hos Riksens Ständer — — — till Konungen ringsform samt Rikets _ — — och möjliga att verkställa.
- Inkommer till Riksens Ständer C 011 st i t u t i o 11 s - U t - skottet med något förslag till Grundlags ändring, må Riksens Ständer kunna derom vid samma Rik s d a g ö fveriägga. men icke besluta.
Göras i Plenaicke anmärkn ingar mot U
Is k ottets förslag, livi le det, såsom ett Riksens Ständers Utlåta lide, till näs ta Riksdag.
G ö r a s å - ler emot fors laget a 11 m ä 1- k 11 i 11 g a r, f ö rvises d e, s 0 m h v a rj e R i k s s t å 11 d s ä rskilt förklarar utgöra dess gemensamma tankar, till C o 11 s t i l u t i o 11 s - U t - skottet, hvilket åligge att menia Bil. t. Conslitmions
N:o J. 5t genom deras Talmän.
Om vid Riksdag, då Grundlagsfrågor lagligen kunna afgöras, ytterligare uppskof föreslås, må det ej äga rum, utan Konungens och alla Fyra Riks-Slåndens samma i is tä m ma nde beslu t. garna i möjligaste måtto lill ett helt uti åta 11 d e s a m m a ujemka, och, om oförenliga skiljak t i g h e t e r yppats, dem till behandling hos Riks-Stån den d er jemte anrnä 1 a.
S arn m ansta m ma nu desse i e 11 u 11 å ta lide, h vile det till n ä s t k o m m an de Ständers pröfning.
F i n nas å ter n å got Stånds tankar i en eller fl e r e delar stiidande mot de öfiigas, och fogar sig ej samma Stånd efter dem, varde, för slutlig jemkning, C o n s t i t utions- Utskottet förstärkt till ett antal af T ju gu perso n e r från hvarje Stånd, h v i 1 k e, genom samfälld o mröstning, med iakttagande af hvad Jki Bil, t.
Constitulions lits A.
BelanA.
N:o 3. 53 §.
Riksdags-Ord— ningen, till undvikande afparict votm, stadgar,bestäm ine Riksens Ständers Utlåtande, fö r a 11, dymedelst, f u 11- siändigt beredt, hvila på sätt ofvan sagd t är.
Öfver de sålanda till afgörande vid nästa Riksdag hänskjutna förslag, skall då endast kunna med Ja och Nej beslutas; och öfverle ra 11 e R i k s - S t å 11- den de af dem enhälligt antagna förslagen, genom sina Talmän, till Konungen, med begäran att
Han ville sitt bifall dertill gi f v a. K o 111111 ge 11 i lili e mt eheiaSta ts-Rådets tankar deröfver, tage sedan sitt beslut, och meddele Riksens St-änder 4 Rikssalen Bil- C Constitutions JJtsh Betunk.
N;a 3. 03 Sitt samtycke, eller ock de orsaker, för hvilka II a 11 icke samtycker till deras åstundan.
Vill Konungen hos Riksens Ständer —.
•— — tili Konungen genom deras Talmän.
Om vid Riksdag, då Grundlagsfrågor lagligen kunna afgöras, ytterligare uppskof föreslås, må det ej äga rum, utan Konungens och alla Fyra Riks-Ståndens sammanstämmande beslut.
(I fall närvarande förslag af Riksens Stander gillas, kommer den i Memorial N:o 27 föreslagna citation i ?5 §■ Riksdagsordningen, at RegeringsFormehs 56 $. att försvinna, och Si §. att i stället åberopas).
Se Hillänget, 3 Samlingen, sid. 220.
Ridd. och Adelns Protocoll d. 11 Sept. e. m. 2 Afd. p. 260 och 270.
Preste-Ståndets J):o 6 B. p. 3oi. , ^4 Bil. till Constitutions Utsi.
N:o 3. Borgare-Slåndets D:o 5 B. p. 361, 4 »4> Bonde-Ståndets D:o 5 B. p. 291. 60 §. a pu — — — Ej må några allmänna afgifter , af hvad namn och beskaffenhet, sorn lielst, ulan Riksens Ständers samtycke kunna förhöjas, Stora Sjö-Tullen å inkommande och utgående Spannemål allena undantagen.
O nuen.
— — — Ej må några allmänna afgifter, af hvad namn och beskaffenhet som helst, utan Riksens Ständeis samtycke, kunna förhöjas, m e d u 11 d a 11- t a g a f Stora Sjötullen a inkommande och utgående spannemål, hvilken m å af K o n u agen efter omständigheterna bes t ä nina a s. Se Bilianget, 3 Sirriliuseri , sid. 99.
Ridd, och Å Seins P10. tocoll d. ) 5 Maii e m. p. 334; d. 21 Ma,i c. ra. p. 423 och 454.
Prcsle-Ståndetä Dlo 3 B. p. 282. Borgare-Ståndets D:i 2 B, p. 937—938, 1026 — 1027.
Bonde-Ståndets D:o 3 B. p, 4i5, /?{'/. till Conttiluciont Dtsk. llelänk.
N:o 3. 53 63
Dessn tom bora för oförsedde händelser tvenne särskildte tillräck lige summor afsättas och anslås; den ena att vara tillgänglig då Konungen till Rikets forsvar, eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål, sedan liela Sfats-Rådets tankar deröfver blifvit inhemtade, linner den vara oundvikeligen nödig; den andra att ur Riksens Ständers Bank, vid infallande krig, af Konungen lyftas, sedan Han Stats-Radel in pleno hört och Riksens Ständer sammankallat.
Ständers förseglade anordning å sistnämnde summa må ej förr brytas, eller summan af BancoFulhnägtige utbetalas än sedan Riksdags - §•
Dessutom böra för oförsedda händelser tvänne särskilta tillräckliga summor afsättas och anslås; den ena alt vara tillgänglig då Konungen, till Rikets försvar, eller andra högst vigliga och angelägna ändamål , sedan hela StatsRådels tankar dei öfver blifvit inhemtade, finnér den vara oundvikligen nödig; den andra att, vid infallande krig, af Konungen lyftas, sedan Han Stats-Rådet in pleno hört och Riksens Ständer sammankallat.
Riksens Ständers förseglade och i Banqven deponerad e anordning å sistnämnde summa må ej förr brvtas eller summan utbe talas, än sedan Riks - 56 Bil. till Constitutions Utsk, Betänk.
N.'o 5. kallelsen blifvit i Huf- dags-kallelsep blifvit i vudstadens kyrkor ve- Hufvudstadens kyrkor derbörligen kungjord, vederbörligen kungjord.
Se Bihnnget, 3 Samlingen, sid. a3g.
Ridd. och Adelns protocol! d. 25 Sept. e. m. i Åfd p. 338, d. 27 Sept. f. ro. p. 351 och 402. Presle-Slåndets D:o, 6 B. p. 56o. Borgare-Ståndets D:0 5 B, p. 568-56g, 612. Bonde-Ståndets B:o 5 B. p. 416, 68 §, (Tillägg af «tt nytt moment, ) De till särskilta Milga Verk o c h I nrättningar hörande Medel förvaltes enligt de grunder och Reglementen, som Delägarne sj elfve derom föreskrifva, Bil. till Conttimions Utsi.
Betänb N:o 3. 57 Se.
Bibanget, 3 Sam» lingen p. 181.
Ridd. och Adelns Protocoll d. 10 Julii p. 477, <1, 12 Julii f. m. p. 637, d. i4 Julii f. m. p. 681.
Preste - Ståndets D:o 4 B. p. 307.
Borgare-Ståndets D:o 3 B. p. 1860—1861, iga3.
Bonde-Ståndets D:o 4 B. p. 172.
S8 (Tillagg vid slutet).
I händelse J u - stitice-Ombudsm a 11 n e n vid samma Riksdag, under hvilken han blifvit vald, a fsäg e r sig d e t e r h å lili a förtroendet, elle r med döden afgår, skola Riksens Ständer i Embete! genast insätta den Man, sorn de till hans Efter träda r e utsett, S k u 1- B ih. till R- S.
Pro t. 1828, 1829, 3 :dje Sami 8 2:dra Haft.
Bil. till Conslitutions Utsi.
Bettini.
N:o 3. le Justitias-Omtudsmannens utsedde Efterträdave, under påstående Riksdag, afsäga sig det erhållna förtroendet, eller i Justit i as-0 mLudsmansEmbetet insättas, eller med döden afgå, utväljes, på ofvan stadgade sätt, en annan behörig man i hans ställe.
' (Ytterligare tillägg.)
Inträffar något af dessa fall emella n Riksdagarna, skall R i k s e n S
S t ä nders rätt härutinnan genom Deras Ful L-maglige i Ban v e n och B i k s - g ä 1 d s-C o n t o iret utöfvas, Se Bihamget, 3 Samlin-' gen sid, 258, 3o6.
Kidd, och Adelns Pro - Bil. till Constitutions IIt sk.
N:o 3. 5g tocoll d. 17 Oct. e. m. j Afd. p. io3 ; d. 23 Oct. f. ra. p. 185 ; d. 6 Dec. f. m. p. 36a och t\xi.
Preste - Ståndets D:o 7 B. p. 7.32. 8 B. p. 366.
Borgai e-Ståndets D:o 6 B. p. 280, 281, 3oo. .7 K. p. 90—91, iSy. Bonde-Ståndets D:o 5 B. p. ‘63a. 6 B. p. a44> 102 §. 7 punkten.
.— __ — Denna Domstol iige , sedan ransakningen fulländad är, och Domen efter Lag fälld , att densamma för öppna dörrar afkunna. — —- — — ■— Denna Domstol, hvars sammanträden/hålln a å ett de r t i 11 t jeni ig t offentligt ställe, allmänheten må kunna, i mån af utrymmet och under behörig uppsigt å ord11 ingen , bivista, med förbindelse likväl att afträda när 0 m besluten öfverlägges, äge, 6o lill. till Conjtitutions Utsh.
N;o 3. sedan ransakpingen fulländad är och
Domen efter Lag fälld, alt densamma för öpna dörrar afkunna.
— Se Bihänget, 3 Samlingen, sid. 268.
Ridd. och Adelns Protocoll d. 20 Oct, e. m. 2 Aid. p, 171, d. a3 Oct. e. m. p, 249 och 260. Preste-Ståndets D:o 7 B. p. 275. Borgare-Ståndets D:o 6 B. p. 297—298. 027.
Bonih -Ståndets D;o 5 B, p. 676. 2:0 Riksdags-Ordningen. i3 §. 2 morn.
Universiteten i Up- Universiteten i Upsala och Lund åge sala och Lund vare att till Riksdagsmän berättigade att, till i Preste-Ståndet utse Riksdagsmän i Prell vartdera tvänne Pro- ste-Slåndet, utse hvartfessorer från de dera tvenne Profes - Bil. till Constitutions Lttk.
N:o 3. 61 verldshge
Faculteter- sorer från de verldsne — liga Facultelerna.
— Se Bihanget, 3 Samlingen , sid. 3.43. Ridd. och Adelns Protocoll d. 3 Oct. e. m. p. i io, d. 7 Ocf. f. m. p. i3o. Preste Ståndets D:o ^ B. p. 31.
Borgare-Ståndets D:o 6 B. p. &2. Bonde-Ståndets D:o 5 B. p. 433. l4 §. 4 mom.
Götheborg åge rätt Götheborg sande alt sända Tre, Stä- Tre egit e F u 11 ni ägderna af Första och tig e; Städerna af fö rAndra Classerne hvar- sta Classen livardedera Två samt alla ra Två; De af anöfriga Städer äfven- dra Classen, med som Fahlu Bergslag rätt att ställa Två, hvardera en Fullmäg- hvardera minst En, tig.
Alla Städer afde samt Städerna af tvenne högsta Glassér- tredje Classen, äfne vare förbundne att vensom Fahlu Bergssända minst En Full- lag, hvardera en Fullniugtig, men af de öf- mäglig.
Städerna af 6a Bil. till Constilutions Ut sk.
N:o 3. rige kunna Två, högst Tre förena sig om en person, hvilken dock måste vara till Riksdagsman vald för en af desse- Städer, der han sjelf Magistratsperson, eiler Borgare är. de öfriga Classern a ä g e att sända hvardera EnFulImägtig; dock med rättighet att förena sig Två högst Tre, om
En person, hvilken dock måste vara till Riksdagsman vald för en al dessa Städer, der han sjelf Magistratsperson , eller Borgare är.
Riksd a g s-Ful 1- mägtig för
Stad af t r e d j e Glasse n nr å jemväl kunna tillika em o t ta g a Fu Ilma g t för enannan Stad aflägre Class. morn Ingen må för Städerna till Riksdagsman utses, som ej minst Tre år varit Magistrats-person eller Borgare i Staden, ej eller någon för Tahlu Bergslag, som icke lika tid varit derstädes Ingen må för Städerna lill Riksdagsman utses, som icke minst Tre år före den dag, hvartill Riksdagen blifvit pålyst, varit Magistratsperson eller Borgare i Staden , ej hel - Bil. till Constitutions Vtsk.
N:o 3. 63 brukande Bergsman.
Riksdagsman för Stockholm och Götheborg samt Städerna af Första och Andra Classerna vare ej berättigade att taga Fullmagt från annan Stad. ler förFahluBergslag någon, som icke lika tid varit derstädes brukande Bergsman; och beräknes denna tid, för Magistrats-per so n och Borgare, från Tjenste- eller Borgare -Eden sa fläggande, samt för Bergsman, från den dag, då han, genomGrufv e-R ättens beslut, blifvit till Bergsbruks idkande berättigad.
Se Bihang, 3 Sami. sid, *99'.
Ridd. och Adelns Protocoll d. 29 Julii e, m. p. ja36; d. 5 Augusti e, m. p. i5g och 202.
Preste-Ståndets D:o 5 B. p. 8.
Dto 3 B. p. 2178 — 2182; 4 B. p, 70-72.
Bonde Slåndets D;o 4 B. p. 419. 64 Bil. till Constitulions Utsi;, Betänk.
N:o 3. 21 Riksdagsman af alla
Stånd skola dagen efter den , hvartill Riksdagen pålyst blifvit, sine Fullmagter uppvisa; Ridderskapets och Adelns Ledamöter legitimera sig på det sätt, Riddarhus Ordningen föreskritver.
P'- ste-, Borgare- och Bonde-Ståndens Ledamöter angifve sig och styrke sin behörighet inför Justitias Stats - Ministern — — — §•
Riksdagsmän af alla Stånd skola behörigen sig legitimera, Ridderskapets och Adelns Ledamöter, på det sätt, Riddarhus-0 rdningen föreskrifver, samt Preste- Borgare- och Bonde-Ståndets Ledamöter sålunda, att de, dagen efter den, hvartill Riksdagen pålyst blifvit, uppvisa deras Fullmagter inför Justitias- Stats - Ministern Se Bihanget, 3 Samlingen , sid. 8o. Ridd. och Adelns Protocoll d. 12 Maji e. rn. p. 260; d. i5 Maji f. m. p. 270 och 337.
Preste-Ståndets leo 3 B. p. 155. Borgare-Ståndets 3 B. p. 914, ioi3. Bonde-Ståndets D:o 3 B, p. 4o5.
Bil. till Constitutions Utsi.
Betänh JN:o 3. 65 i mora.
3 Enar Landtmarskalk ■— — •— den efter Matrikeln förste närvarande Grefven och i de öfrige — •—> —• §• punkten.
Enär Landtmarskalk •— •— •—den främste närvarande , Ledamoten e n 1 i gt
Riddar hu s-0 r d - ningen, och i de öfriga _ ~ — Se Bihanget, 3 Samlingen, sid. »88.
Ridd. och Adelns Pro tocoll d. io Juli e. m. p. 478; d. 12 Juli f. m. p. 638; d, »4 Juli f. ra. p. 681.
Preste-Ståndets D;o 4 B. p. 3o8. Borgare-Ståndets D:o 3 B. p. »860—1861, 1923.
Bonde-Ståndels D:o 4 B. p. 172. 2.8 och 79 §§. 28 §•
(Tillägg af en ny punkt vid slutet.) — — — sådant äBih. till R. S.
Pr. 1828, 182g. 3:dje Sami. 9 2:dia Haft. 66 Bil. till Constilutions Vith.
Betil nh.
Nto 3. skar.
För hvarje Riksens Ständers Utskott, det sistnämnda undantaget, böra jern väl utses af hvarje S t å n d minst
Två Suppleanter, med det åliggande, s o m i 7 g §. y i d are stadgas. 79 §•
3. punkten. s_ —.
Är han — •— —-Är han Ledamot — — — Ledamot — — sitt Stånds Plenum sitt Stånds Plenum tillkänna, hvarest, om tillkänna, då, i hänledigheten beviljas, delse ledigheten benytt val till Utskotts- viljas, den främst Ledamot genast för- i or dningen varanrättas.
Sådant må äf- de Suppleanten even för sig gå, då medlertid intage Ledamot flere än tre hans rum.
Sådant gånger å råd från Ut- må äfven ske när Leskottets sammanträ- damot befinnes af den utan laga förfall laga förfall hins ig afhållit, hvilket dradj Men harhat» Bil. t.
Ut sk. Betänk.
J\’:o 3. 67 flen främste derstädes varande Ledamoten af hvarje Stånd ege att i vederbörande Stånds Plenum gifva tillkänna.
Utan gällande skäl. må ej — flera, än Tre gånger å råd, från Utskottets sammanträden, utan laga' förfall, sig afflå llit , hvilket den främste derstädes varande Ledamoten af hvarje Stånd hör i vederbörande Stånds Plenum anmäla, vare den sålunda uteblifne från Utskottet skild.
Utan gällande skäl må ej Se Bihanget, 3 Sam. lingen, sid. a65 och 3rg.
Ridd. och Adelns protoccll d. 17 Oct. e. m. 3 Afd. p. io3; d. a3 Oct. f. m. p. aoi och e. m. p. 358; d. 3 Dec. e. tn. p. 364; d. 4 Dec. e. ra. p. 336 och 358.
Preste-Ståndets D:o, 7 B. p. a3s , 8 B. p. 545.
Borgare-Ståndets D:o f B, p. 311, -j25—3s6.
Bonde-Ståndets D.'o Ä B. p, 381, 68 Bil. t. Constitntions TJtsA.
BetänJt.
N:o 3. 29 §•' 3 mom.
Då hos Riks-Stån- Då hos Riks-Stånden — *—■ —• till hvil- den — till hvilket Utskott uppkom- ket Utskott uppkomna frågor och äm- na frågor och ämnen höra remitteras, nen böra remitteras, och Stånden ej eller huruvida de slutligens k olatili förstärkt Utskott hän sk jutås, och Stånden ej •— —- —- Se Bihanget. 3 Samlingen , sid. 348.
Ridd. och Adelns Protocoll d. 16 Dec. e. m. 3 Afd, p. 28; d. 17 Dec. . p 3,5; d, 18 Dec. p. 49- Prcste-Ståndets D;o 8 B. p. 722.
Borgare-Ståndets D:o 7 B. p. 496, 5o3 5o6. Bonde-Ståndets D:o 6 B. p. 517. 33 §. % morn.
Justitia^-Ombuds-
Lag- Utskottet mannens vid hvarje tillkom me ock att Bil. t. Constitutions Utsi:. Bettini.
A'.
'o 3. 6g Riksdag afgifvande berättelse , rörande de ifrån Konungen genom Högsta Domstolen , sedan nästföregående Riksdag, utgångne förklaringar af Lagens rätta mening, höra ock lill Lag-Utskottets befattning, dit denna Berättelse för vises. granska .1 as ti lia;- Ombudsmannens vid hvarje Riksdag afgifvande a 11 m ä n n a R ed o g ö r e 1 s e samtårliga Berättelser , ä f v e n s om bans Embets - Di a melodi Registratur , samt med u 11 a t a nde deröfver till Riksens Ständer inko m m a. Se Bihanget, 3 Samlingen , sid. 236 och 203.
Ridd. och Adelns Protoeoll d. 18 Sept. e. m. 2 Afd. p. 188; d. 3o Sept. f. m. p. 45° och e. m. p. 523; d. 17 Oct. e. m. 2 Afd. p. io3; d. 28 Oct. f. m. p. 182 och e. m. p. 25/. Preste-Ståndets D:o 6 B. p. 403 i 7 p. 232. Borgare-Ståndets D:o 6 B. p, 280—281 , 3oo. Bonde-Ståndets D:o 5 B. p. 633. 7° Bil. till Constitutions Utsi.
Betänk, JV/o 3, 37 §» i moni. — •— till Ståndens (Tillägg af en ny punkt Plena inkomma. vid slutet.)
Till Ståndens Plena inkomma.
För Riksdagsärenders behandling inom TJtsk ott, skall tilllämpas hvad §• 0 m m å 1 e n s b o r d 1 ä g g n i n g, och hvad i ö fr i g t 5 o, 53, 54 och 38 innehålla.
Se Bihanget, 3 Samlingen, sid. 225 och 25y.
Ridd. och Adelns Protocoll d. 11 Sept. e. m, p. 492; d. 19 Sept, 2 Afd. p. 260 och 270; d. 17 Oct. e. m. 2 Afd. p. io3; d. 20 Oct, f. na. p. 182 och e- m. p. 257.
Preste-Ståndets D;o 6 B. p. 3ot; 7 B. p, 232. Borgare-Ståndets D; » 5 B. p. 361, 434—435, 620 — 621. 6 B. p. 280— 281, 3oo. Bonde-Ståndcls D:a £ B. p. 2gi och 63a.
Bil. t. Constitutions Utsi;.
N:o 3. y* i mom.
Intet Utskott, *— —- — från Plena remitterade; såvida ej, hvad Stats-Utskottet särskilt angar, Konungens Proposition , enligt 37 till detsamma omedelbarligen öfyerlemnas.
Intet Utskott, —•
•— •— från Plena remitterade, utom i sådana fa 11, hvarom för Utskott i allmänhet, eller något bestämdt Utskott finnes särskilt stadgadt.
Se Bihanget, 3 Samlingen. sid. 97. Ridd. och Adelns Protocoll d. i5 Maji e. no, p. 334, samt d. 21 Maji c. m. p. 423 och 454. Preste-Ståndets D:o 3 B. p. 282. Borgare-Ståndels D:o a B, p. 937—938, 1026— 1027.
Bonde-Ståndets D:o 3 B. p. 4*5. 43 $.
Skulle ett Utskott anse nödigt att, till öfverläggning om något ärende af särde - Skulle ett Utskott anse nödigt att, till öfverläggning om något ärende af särde - 72 Bil. t. Gonstilutions Utsk.
Betänk, N:o 3. les vigt, med annat eller andra Utskott sammanträda, vare det tillåtet, på sätt Utskotten öfverenskomma, antingen in Plenis, eller fast häldre genom Deputerade.
Finner BancoUtskottet — —• — les vigt, med annat eller andra Utskott sammanträda, vare sådant tillåtet på det sätt, hvarom Utskotten öfverenskomma, dock a 11 tid genom Deputerade f r å n det eller d e Utskott, som t i 11-f kallas.
Finner Banco-Utskottet ■—« 44 §. i morn.
Konungens Propositioner, äfvensom allmänna frågor, hvarmed förstås sådane, som kunna eller böra komma under samtliga Riks-Slåndens öfverläggning och pröfning, må ej i Riksens Ständers Plena till omedelbarligt afgörande upptagas, utan skola öfverlemnas till utredande af veder - Konungens Propositioner, äfvensom allmänna frågor, hvarmed förstås sådana, som kunna elle)- höra komma under samtliga Riks - Ståndens öfverläggning och pröfning, må ej i Riksens Ständers Plena till omedelbarligt afgörande upptagas, utan skola öfverlemnas till utredande 41 'Bil. till Conatitutions XJtslc. Betclnli.
N:o 3. 73 hörliga Utskott, hvilkas yttranden, hvaraf alltid ett exemplar må hvarje Stånd tilldelas, höra, enligt hvad här ofvanföre samt vidare i Regerings-Formens 56 §. stadgas, föregå Riksens Ständers heslut; och kunna Riksens Ständer genom Ståndens pluralitet, när så nödigt pröfvas, förelägga Utskotten tid till deras Betänkandens afgifvande. åt behörigt Utskott, hvars yttrande deraf alltid ett exemplar må hvarje Stånd meddelas, hör, enligt hvad här ofvanföre samt vidare i Regerings-Formens 56 §. stadgas, föregå Riksens Ständers heslut; och kunna, när så nödigt pröfvas, Riksens Ständer, genom Ståndens pluralitet, förelägga Utskottet vriss tid lill Betänkandets afgifvande, Se Bihanget, 3 Samlin* gen, sid. 824.
Ridd. och Adelns Pro* totalt d. iö Dec. e. m. p: 520, samt d. i5 Dec. e; in. p. 794 och 3i6. Preste-Ståndets D:o 8 B. p. 668. Borgare-Ståndets D:o 7 E. p. 383, 431 -432. Bonde-Ståndets D:o 6 B. p. 427- Bih. till R. S. Pröt. 1828; 1829, 3:dje Sami. ta :>:dra Häfta 74 Bil, till Consiilutions Viik.
N:o 3, Alla hos Riks-Ståndea hållna Protocoll skola, så tidigt ske kan, genom trycket utgifvas till deras fullständiga innehåll, med undantag blott af sådant, som Ståndens enskildta eeonora ie beträffar.
De handlingar likväl, hvilka till samtliga Riks-Stånden aflemnas, såsom Konungens Propositioner, Riksens Ständers Utskotts Betänkanden och Förklaringar, samt de Protocolls - Utdrag, hvarigenom Stånden meddela hvarandra sina beslut, skola icke i Protocollen intagas, utan endast till sitt innehåll kortligen deruti anföras.