Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
VXXV I-.-NS darsson frän Ealmare Län, hwilken anhäller, att anflag mätte bcwiljas af allmänna medel till upprensning af Enim-än i Ealmare Län, och utwecklar med mycken fullständighet bcwekande stälen härtill.
Motionären anför: att detta företag warit ämne för allman uppmärksamhet allt sedan är 1778, dä förhällandet med denna äns stadliga öfwerfwämningar af Landtmätare undersöktes och intygades: att 1785 Nädig befallning blifwit »vederbörande gifven att »vidtaga medel till undanrödjonde af de olägenheter desta flöden medförde: att är 1786 ytterligare undersökningar blifwit anställde och till följe deraf föreningar ingängne om gemensamt bemödande att undanrödja olägenheterna, men att de ätgärder, som dä widlogos, befunnits otillräckliga, samt slutligen är »794 blifvit motarbetade af fruktan för stadlig inwcrkan pä andras ägor och anläggningar: att Mörlunda Socken sedermera ärcn 1821 och 1822 pä egen bekostnad öppnat en Canal, som particlt afhjelpt en del af olägenhctcrnc: och art f. d. Strömrensnings-Comiten, med anledning af »vid förra Riksdagen »väckt fräga om Emm-änS upprensning, lätit »verkställa en allmän besigtning, som fullständigt bcstrifwcr äns öfwerswämningar och utwccklar den stora nödwändighetcn för de kringboende af äns upprensning: men att frägan har dock sedermera blifwit hwilande, pä grund af R.
St:rs »vid nämnde Riksdag fattade beslut, att de till Strömrensningar anslagne medel endast borde till comnnmicationers öppnande anwändas.
Häruti har Olok ksnsson frän samma Län instämt.
Utskotten hafva, efter inhämtande af ätstilligc nödiga upplysningar, tagit detta, sä »väl för det allmänna som de enstilda »vigtiga ämne i behörigt öfwerwägande, och derwid funnit detsamma böra behandlas under twcnne särskilde hufwudafdelningar, LXXVl Stats-, B:co- samt A. B c siv. o. Ekon. af hwilka den första innefattar frågan: huru wida företag af den beskaffenhet, hmartill Strömrensnings-anslagcn hittills warit afsedde/mäge fortfarande understödjas med allmänna medel? samt den andra upptager frägan: pä hwad sätt och under hwilka wilkor desse bidrag, i händelse de anses böra fortfara, skola disponeras, sä att det med dem äsyftade Sndamäl säkrast mä ernäs?
Ekonomi-Utskottet har, wid bcswarandet af den förra frägan, funnit en bestämd ledning uti de stäk, hwarpä N. St:r, linder de twänne nästförcgäendc Niksdagarnc grundat deras bifall till de, för ifrägawarande ändamål, dä begärde anslag, och ansett samina skäl sorn dä androgos för Statens medwcrkan till connnunicationers och transporters befrämjande fortfara att göra sig gällande, sä länge allmänt »vigtiga ämnen för sädane ätgärder ännu förefinnas.
Att, i mohn af en ökad erfarenhet om wigtcn af dylika företag, samt till följd deraf utsträckta forskningar och undersökningar.
Swerige, i anseende till mängden af de sjöar och wattendrag det innesluter, ej mindre »ned afseende pä de hinder och omwägar desse stundom förorsaka i transportcrnc till lands, än ock i synnerhet med hänseende till de flerfaldiga utwägar desse till transportcrnes lättande erbjuda, stall ännu länge gifwa rika ämnen till Åtgärder för communicationernes förbättrande, hafwa Utskottet elfwen trott kunna med »visshet förutses.
Obestridligt har det jemwäl synts Utskottet »vara, att inom de allmänna ätgärderncs omräde fä äro af »nera allmän beskaffenhet, eller hafwa ett mera direct och i högre grad »varaktigt inflytande pä näringsflitens alla grenar, U t sk. Betänkande»», N:o 25.
L.XXVII än den» sou» äsyfta att lätta och öka cominunicationcrne desse industrie-grcnar emellan, och såmedelst sätta deni i tillfälle att deltaga uti, eller sielfwc bidraga till en mer allmänt fördelad wälmäga.
Pa desse med flere allmänt erkände stal, och dä, enligt de upplysningar Utskottet efter derom gjord begäran Ineddelats, utom de redan päbörjade företag, hwilka af StrömrcnsningsMcdelen Njuta understöd, och oberäknade de företag, till hwilka ytterligare bidrag deraf blifwit af de ofwanuppgifne Motionairerne bcgärdt, undersökningar genom »vederbörande auctoritetcrs försorg »verkställts, samt förslag upprättats till en stor mängd dylikc företag, af hwilka nägre synts Utskottet »vara af synnerlig »vigt för det allmänna, har Ekonomi-Utskottet, för dess del, med lemnad tillstyrkan till fortfarande af anslag till Ströinrensningars och lättade wattcncommunicationers befrämjande, ansett stäk icke »vara för handen att tillstyrka förminskandet af det ärliga anslag R.
St:r hittills funnit nödigt att för befordrandet af sädanc arbeten meddela. » « « Stats- och Vanco-Utstottcn, hwilka trott den» icke egenteligen tillhöra, att ingä uti nägon detaillerad granskning af medlens nyttigaste fördelning för ifrägawarande ändamål, såsom utgörande föremal för Ekonomie-Utstottets särskilda befattning, hafwa, i afseende pä förra frägan, trott sig endast behöfva meddela »Mande om och till hwad belopp Statens tillgängar för det närwarande nicdgifwa nägre ytterligare anslag i och för befrämjandet af sä beskas^ .
Resultatet af den undersökning
Utskotten sälunda anställt angäende Statens ännu »disponerade tillgängar, jern - L.XXVIII Stats-, B:co- saint A. Besw. o. Ekon. förde nied de extra Statsanflag, sorn af dcsie tillgångar mäste utgä, har redan uti Betänkandet N:o 22 blifwit af Utffotten framlagdt.
Och fä Utskotten här åberopa innehället af sannna Betänkande, till stöd för den ä deras sida hysta öfwertygclse och härmedelst gifna tillstyrkan, att anstagen till Strömrensningars och lättade wattcneonimunieationers befrämjande mätte för denna gängen inskränkas till en summa af 260,000 R:dr, att utgä under fem är, räknade frän nästa ärs början till och med är -834. « » »
Den senare frägan eller den, svin rörcr wilkoren för medlens amvändande, hafma förenade Utffotten till gemensam pröfning upptagit; derwid Utffotten ej kunnat undgä finna, huru de olika omdömen.
Ledamöter inom BondcStändet framställt i afseende pä anwändandet af de hittils gifne anstagen och de fordringar pä framtida bidrag som derpä blifwit grundade, härleda sig, i betydlig mohn, frän den mindre bestämdheten uti de af Rikets sist församlade
Ständer i detta ämne gifne föreskrifter:
"att medlen skola anwändas dels till Ströuirensningars befrämjande och lättade sjötransporters öppnande, synnerligen i Rikets Norra Provincer, dels till Strömrensningar i andra Rikets landskap; och i allmänhet till undanrödjande af de naturhinder, som möta transporten i Rikets sjöar, strömmar och äar, och genom öppnande af farleder befordra en listigare afsättning till odlingens och näringsflitens uppmuntrande, " af hwilket Ständernas yttrande nägre
Niksdagsfullinagtige synas hafwa welat draga den slutsats, att de Norra Provinserne uteslutande bort komma i ätnjutande af de pä förenämnde satt bcwiljade anstagen, äfwensom andra af benämningen Strömrensnings - medel synas haf - Utsk.
Betänkan den, N:o 26.
I,XXIX wa hämtat anledning till den af dem yttrade förmodan, att icke annat än strömmars upprensning warit med anslaget äsyftadt.
I betraktande häraf, och dä ett origtigt uppfattadt begrepp om det werkliga förhällandet mäste cga ett bestämdt inflytande pa bedömandet af frägan, tro Utffotten, med anledning af de framställde anmärkningarne, sig böra, till en början, erinra, att frän och med är 18,8, till och med är >827, under hwilken tid 900,000 R:dr blifwit af Strömrensnings-fonden utbetalde, har, enligt de afflutade och allmänheten genom trycket meddelade räkenffapcrne, endast ett belopp af 35,38, R:dr 19 st. 3 r., eller wid paff 4 procent, af besia medel utgätt till de söder om Stockholm belägna provineer; hwilket synes Utffotten tillräckligen ädagalägga det ogrundade i den anmärkningen, att de lietydligaste smnmorne skulle hafwa blifwit dragnc frän sitt rätta ändamäl, och anwande till nya Canal-gräfningar i de södra Provincerne.
Ä den af nägre Ledamöter inom H.
Bonde-Skändct gjorde anhällan, att, genom nya willor för begagnande af medlen till Ströuirensningars samt watten - comiminicationers befrämjande, mätte förekommas disposition af desse medel till förbättrande af segelfarten pä Götha Elf, kunna Utffotten destomindre fästa afseende, som, enligt Utskottens öfwertygclse, undanrödjande af hindren i denna för Riket wigtiga communication hwarken är stridande emot R.
St:rs ofwannäinnde beslut, eller i ringare grad, än nägot af de öfrige med desie medel utförde arbeten, bidragande till den lättnad i transporterne, samt deraf följande listigare afsättning, sou, R.
St:r nied samina beslut äfyftat. l,xxx Stats-, B:co- samt A. Besw. o. Ekon.
Utffotten anse för deras del ej heller lämpeligt, att, pä satt af flere Riksdagsfullmägtigc yrkats, nu mä föreffrifwas, inom hwilka delar af Riket Strömrensnings-medlen hädanefter böra anwändas, eller en wist lane-gräns i förwäg bestämmas, inom hwilken ett anslag, äsystande att understödja allmänt gagneliga företag, dä desamma öfwerffrida enflilda förmägan, owilkorligen bör instränkas, hwilket bestämmande skulle ej allenast minsta utwägarne att winna de fördelar man welat med desta uppoffringar frän Statens sida bereda, utan jemwäl leda derhän, att
Statens medel pä mindre wigtige förcmäl skulle anwändas, under det andra af wida större nytta förblefwo antingen lcmnade utan understöd eller ock alldeles okände.
Utskotten trott det förbehäll böra göras, att Medlen icke mäge anwändas hwarken till fädana företag, ät hwilka R.
St:r redan bcwiljat eller nu kunna bewilja särskilde anslag eller läne-biträden, eller till de företag, som redan blifwit fullbordade, hwilka, efter Utskottens öfwertygclse, böra för framtiden af dem, som deste biträden bekommit, underhällas.
Förenade Utskotten hafwa dernäst funnit det willor böra fästas i afseende pä medlens anwändande, att desamma inäga förcträdeswis utgä till fullbordande af de redan päbörjade arbeten, ä hwilka Utskotten härhos under Drtt. ^ fä bifoga fullständig förteckning.
Bctsnkanden, Rrv ,6.
Förteckning a de arbeten, som med större eller mindre bidrag af de till StrömrenSningar och lätllvde Lommunicationer anflagne medel äro päbegyudte, iven ännu ej fullbordade, ,:o Wäddö Canal i Roslagen, har blifwit bekostad ensamt af Ströinrcnsningsmedlen. 2:0 Gräda Canal , har till en del bekostats af private; men det som ännu äterstär, bekosllrs af Strömrcnsningsmedlcu. 3;o Upprensning af Sik- och Fällforfarnc i Pitcä Elf: har hittills bekostats ensamt af allmänna medel. /s:n Hedenforfen i Lirlcä Elf. 5:» Arbeten till undwikande af Stallbacka Ström, samt strömdragen dcrimvid, bekostas af allmäima nicdel till hälften, och till andra hälften af Private. 6:0 Arbeten till undwikande af Strömdragen wid Holur och Hankkon i Götha Elf, bekostas till hälften af Private. 7:0 Arbeten till transportens lättande förbi Dejefors och Fvrshagafallcn i Clara Elf, bekostas till en del af Private. tdo M-beten till undwikande af Strömdragen wid Säffle a By- Elfwen, bekostas till en del af Private, ge.o Upprensning af farleden emellan Säffle och Sulwiken ä By-Elfwcn, ämnad att till en del bekostas af Private. ru-.o Dragwägars anläggning emellan Skoghall och Carlstad ä Clara Elf, bekostas ensamt af Staten.
I,xxxn Stats-, B:co- samt A. Besw. o. Ekon. ii:o Muddringar och öfrige arbeten till afhjelpande af de hastigt tilltagande uppgrundningarne i Götha Elf/ bekostas till hälften af Private.
Stockholm, den 2, Ocrobcr 1829.
Oiistak I,agei Iwim.
Dä den i allmänhet inom H. Bondc-Ständet yttrade önskan, att de, som draga förnämsta fördelen af ett företag, Lftven böra ä läggas deltaga »ti den kostnad, forn för utförandet deraf erfordras, finnes grundad pä fullkomlig billighet, och en föreskrift härom synes cs allenast lemna tillfälle att med lika bidrag af allmänna medel understödja flere företag och sämedelst åstadkomma större rcfultater, utan ock medföra den wäfendcliga fördel, att ansökningnrne om allmänt understöd stola inskränka sig till sadane, som tillskynda hela orten en bestämd fördel, hafva ock Utstotten, under förutsättning derjemte, att allmänna understöd icke stola lemnäs ät andra företag än sadane, hwilka orterncs innebyggare ej äro nog förmögnc att med egna krafter allena utföra, trott böra uttryckas i de wilkor, Utstotten bär nedan wilja till N.
St:rs pröfning öfverlemna; i enlighet med hwad äfwen redan blifvit af Kongl. Majit i Nadcr förordnadt.
I anledning äter af den anmärkning, nägrc Ledamöter inom H- Vondc-Ständet framställt, att LänSstyrelserne wore all den Öfverstyrelse, som till de se arbetens werkställandc erfordrades, anse Utstotten sig böra erinra, att desse styrelser, werkande inom bestämda delar af det hela, icke kunna gifva sina åtgärder den allmännare omfattning, som erfordras för att utgöra en samfäld öfverstyrelse och såsom sadan bedömma det ena arbctetS wigt och nytta fram - Utfk.
Bet än ka uden, Nw 26.
I.XXXIH för det andra; att det biträde af deruti öfvade och skicklige personer, som wid arbetenas bcdönnnande och utförande oundwikligcn erfordras, icke kunna allestädes träffas eller wara att med säkerhet påräkna, och att dessutom förcmälct är för Länsstyrelsernas öfrige befattningar sä främmande, att, enligt Utskottens öfvertygelse, någon framgång och sammanhang genom denna utwäg att leda arbetena icke lär kunna päräknas.
Dä för Utstotten det synes gifvet, att desse arbeten, i deli mohn de utwidgas, mängfaldigas och till särstilde orter spridas, stola fordra, uti inseendet och wärdén af det hela, en enhet, hwilkcn ej kan winnås utan under ledning asen för ändamälct enkom beräknad styrelse, som bör wara fortfarande, pä det ej frugterne af en wunnen erfarenhet mä gä förlorade, eller, genom olikhet i äsigter, stadliga afbrott mä ästadkommas; dä endast genom en sädan Lfwcrstyrelsc det synes blifva möjligt, att företagens wigt och allmänna nytta kunna efter samma mättstock pröfvas, deras företräde sinsemellan bestämmas och de i en allmän plan werkställas; dä det är lika wigtigt, att Nationen eger säkerhet för framtida bcsiändet och fortfarande nyttan af de företag den bekostar eller understödjer, och dä, med hänseende härtill, en öfverstyrelse, om än den ej kan aflöpa utan särskild kostnad, synes för Utstotten oundwiklig, hafwa Utstotten, sä wäl för ett ändamålsenligt anwändande af medlen, som till säkerhet för Nationen, att icke en genom uppoffringar wäckt Industrie mä, genom liknöjdhet och försummelse, inom en kort tid gä förlorad, funnit sig böra tillstyrka kostnaden till en sä bcstaffad styrelse, pä hwars answar det borde ankomma, att för hwarjc särskildt fall pröfva, undersöka och uppgifva alla omständigheter, innan nägot förslag till Högsta Magten framlägges och som i I,XXXIV Stats-, B:co- samt A. Besw. o. Ekon. öfrigt borde ordnas med all den sparsamhet möjligen kunde ästadkommas.
Till följd ak dest» äfigtcr fa Utskotten härmedelst förestå: no
Att till befrämjande af strömrcnsningar samt lättade wattcnconlmunicarioner, ett anstag af 260,000 R:dr, mä bewiljas att utgä efter lika fördelning för de fem arén 1860 till och nied 1864, samt derwid till Kongl.
Majit öfwcrlemnas, att, efter Eget Nädigt godtfinnande, något föregående är under denna tid förskottswis anwända en del af det näsipäföljande årets anflagsfumma, fa widt Kongl. Majit finner detsamma kunna werkställas utan medförande af nägon instränkning i arbetsplanen för förfwarsansialtcrnes iständsättande med all den drift, wigten af deste sednare arbeten päkallar, under willor derjemte: rr- att de anstagnc medlen icke ma anwändas till annat än communicationers förbättrande, öppnande eller lättande ä de ställen, ber de pröfwas wara afbehofwet synnerligen pakalladc, och för den allmänna rörelsen medföra största nytta; dock icke till fädane företag, ät hwilka R.
St:r redan bewiljat eller nu bewilja färffildte anstag eller lanebiträden» eller till fädane, four redan blifwit ficklbordadc; att de med förra anslagen pabörjade arbeten, sä widt de äro af beffaffenhet att ensamt af det allmänna bekostas, eller, i händelse af enskildes skyldighet att dertill bidraga, i den mohn som destc skyldigheter fullgöras, mä framför andra crhälla de bidrag, som till deras ändamälsenliga fullbordande erfordras, och.
Utsk. Betänkande,,, N:o 26. lllXXXV > att wid förekommande frägor om nya arbeten till beredande af lättade connmmicationer inom särskilde orter af Riket, innewänarne i den ort, som af det föreslagna arbetet hcmtar dirccta fördelar, böra, efter erhällcn del af undersökningar, arbetsplaner och kostnadsförslag, höras, huruwida de wilja dertill lemna större eller mindre bidrag, och samfäldt, eller genom upprättade Bolag, ätaga sig utförandet, emot den bestämda summa., som Kongl. Maj:t, i förhållande till arbetets wigt och fwärighct, pröftvar skäligt, att af deste medel pä en gäng eller fuccestive ansta, med skyldighet att »verkställa arbetet efter gillad plan och under offentlig tillsyn; att gifwa säkerhet för det allmänna anslagets behöriga anwändande, samt att answar» för alla uppkommande ersättningsanspråk ä wattenwcrks eller jordägares sida, sedan liquidationernc derom blifwit uppgjorde efter de grunder.
Brcfwcn af den i5:de Just i8o'6, 27:dc November i8,l och 4:de
Maj 1827 bestämma; samt 2:0 att en allmän Lfmcrstyrclfc mä komma att, pä föreskrifwct sätt, answar» för medlens ändamälsenliga anwändandc; men att N.
St:r derjemte rnägc tillkännagifwa deras undcrdäniga önffan, att Kongl. Majit, med afseende äfwcn ä det mindre belopp, som tillgängarne för det närwarandc mcdgifwit att till dylik» företag anstä, täcktes i möjligaste mätto inskränka förwaltningskostnadcrne.
Och anse Utskotten, dä det stälund» blifwit till Kongl. Majit
Egen höga pröfning öfwerlcmnadt att bestämma, hwilka företag komma att af dcste medel understödjas, stg ej heller kunna ingä i nägon spceiel granskning af de mer eller mindre bewekandc skäl, som lff motionairernc blifwit I,XXXVl Stats-, V:co- samt A. Bcsw. o. Ekon. anförde för erhällandet af anflag till de af dem uppgifne företag, utan fä allenast hänwisa deni, hwar för sig, att hos Kongl.
Majit i underdånighet derom anmälan göra, samt sine skäl der andraga.
Den i December 1829.
Af Grefwe von LeUeverin, k'. 6.:
Med minnet af det egentliga syftemälet för strömrcnsningsanflaget, dä det är ,8,8 först kom i fräga, kan jag icke lemna mitt bifall till de af förenade Utskotten framlagde förslag.
Mä än det wara sanning, att, rinder de förflutna
,o ären, man nägon gäng misstagit sig i walet af medlen alt komma till mälet, att de nya förwaltningsgrnndcrne tillfredsställa wetenskapens fordringar bättre än de förra, sa blir dock mer än sannolikt, att hwad som förr utgjorde hufwudföremälct för anslaget, blir hädanefter bisak; att Rikets södra provinser komina att draga huswudsakligaste nyttan af anslaget, samt att de norra förblifwa glömda.
Är 1818 sades, att de bewiljade 100,000 R:dr ärligen "skulle ntgä, för att anwändas till strömrcnsningar ock) lättade transporters öppnande, med hwad mera som kan leda till nppimlntran och befrämjande af en ökad produktion och afsättning af sädana landtmannawaror, som nn, till landets känbara förlust', mäste hemtas frän Finland och andra främmande länder."
Wid bewiljandet af enahanda anflag är 182Z, fästade R.
St:r dcrwid det förbchäll, att detsamma, med wissa Utsk.
Betänkande», N:o 26. l^XXXVll uppgifna undantag, icke singe anwändas till annat än strömrcnsningars befrämjande och lättade sjötransporters öppnande, synnerligen i Rikets »orra provinser.
Denna gäng sagcs icke ett ord om de norra provinserne, och fastän allmänna titeln för anslaget, mi som förr, lyder:
"lill befrämjande af strömrenSningar samt lättade wattenconmmnicationer", uppställes dock under Lött. wilkoret "att medlen icke skola anwändas till annat än communicalioners förbättrande, eller öpnande eller lättande ä de ställen, der de pröswas wara af bchoswct synnerligen pakalladc, och för den allmänna rörelsen medföra största nytta."
Efter denna ät anflagets anwändande gifna rigtning, är föga tröst för Motionärerne att hemta af der i flutet af Betänkandet gifna förklarande, att, "dä det salunda blifwit till Kongl. Majtts
Egen höga pröfning öfwcrlemnadt att bestämma, hwilke företag komma att af desse medel understödjas, sä finner Utskottet icke nödigt att inga i speciel granskninZ af de iner eller mindre bewekände skäl, som blifwit af Motionärerne anförde till crhällandc af anslag.''
Det hade mä hända också warit mindre nödigt att i re r iten utförligt upptaga Molionärernes önskningar, dä de hufwudsastigast äsyftat strömrcnsningar.
Ej heller ligger för norra provinscrnes gagn nägot särdeles tryggande deri, att, genom den nya förwaltningcns organisation, 24 §. af Kongl. Mains privilegium för Götha Canal-Bolag, synes hafwa sätt sin tillämpning.
Den lyder sälunda: "i anseende lill den nytta Canalanläggningar i allmänhet medföra, samt da Götha Canal alltid förblifvcr en Hufwud-Canal för Swerige, will Kongl. Maj:t med denna inrättning förbinda ett allmänt CanalbyggnadsComoir, under styrels, af Ordföranden i Gotha Canal - UXXXVkll Stats-, B:co- samt A. Besw. o. Ekon. Byggnads-Dir, etioncn, sch under medwerkair af Bolagets förste Mcchanicus fauit 4 Elever."
Af desto stal finner jag mig böra hoS N- St:r »vördsamt anhalla, att »vid anstagcts bcwilfirnde, denna gang likasom förr, bestämdt matte uttryckas att en del deraf bör tillgodokonuna de norra provinferne, för att fncccssive göra ströliiniarne derstädes slottbara och undanrödja sadana hinder för wattncts lopp, forn walla stadliga öfwcrfwämningar.
Uti demina Reservation har Hr Helsingi,n instämt.
Af Hr Contracts-Prosten Xgeell:
Jag reserverar mig i fä mätto, alt jag anser en wist andel af anslagssumman hafwa bordt förbchälllrs för strönvrensningar i de norra orterne.
Af Hr Lagman Xoillus: Emot H. Utstottcns bestrit, att anflaget till ströntrens ningSsöretagen stall inskränkas till allenast 60,000 R:dr ärligen, fär jag desto heldre ung reservera, four jag ej kan inse nägon fara deraf att, medelst uppläningar, genom Riksgälds-Contoirct anskaffa hwad af Statens tillgångar kan brista uti det förut bcwiljadc anslag af 100,000 N:dr om aret.
Af Hr Commcrce-Rädct Zantesson:
Jag nödgas reservera mig emot Stats- och Danco-Utstottens tillstyrkande uti deras, gemensamt med allmänna Besvärs och Ekönomie-Utstottet afgifnc Betänkande, angäende anflag till Strömrensningarne och lättade »vattencommunieationer, samt anföra följande skäl dertill:
Ur sk.
Betan kand en, R:o 26.
LXXXIX »:o Detta anslags wigt för Landet k allmänhet.
Utskotten hafva, efter noggranna öfwcrläggningar i Lninct, witsordat icke allenast att desamma skälen, hwarpä Rikets Högt.
Ständer wid föregående
Riksdagarnc grundat denes bcwiljande af allrnänt bidrag för detta ändamål, ännu fortfara att wara gällande, utan äfwcn, att, i nion forn kännedomen om Landets behof i denna »väg blifwit igcnom de redan widtagne ätgärder mera ntwecklad, har äfwen den allnränna nyttan och angelägenheten af anstagcts fortfarande blifwit »rera påtaglig.
I följd deraf har jag ansett, att Utskotten bordt ga Kongl. Maj:ts Nådiga önskan närmare till mötes, än deras nu afgifne Betänkande innehåller. 2:0 Otillräckligheten af det anslag.
Utskotten tillstyrkt.
Utskotten haswa fästat det wilker för det tillstyrkta anslaget, att de redan pabörjade arbetena böra framför andra erhälla andel deraf, och bringas till fullbordan, fsm wiil ock blir nödwändigt, om den i deste arbeten redan nedlagda kostnad ej stall wara förfelad, och fullbordandet en annan tid blifva ytterst kostsamt; enligt dc af Utskotten infordrade beräkningar, uppgär den ätcrstäende kostnaden ä dem till3i6,6oo Rll?r, eller 66,600 R:dr mera än sammanlagda beloppet af alla 5 ärcns anslagSbclopp, förwaltnings-kostnaderne deruti icke inräknade, och hwilka blifva nära lika store wid ett mindre forn wid ett större anslags anwändaudc.
Desse päbörjäde arbeten knnna alltså ej allenast intet härmed slutas, utan att anflag skulle äfwcn komma att saknas till den mängd öfrige arbeten, för hwilka långt söre detta i »vederbörlig ordning ansökning om Statsbidrag inkommit, samt undersökning och utredning af deras större XL Stats-, B:co- saint A. Bcsw. o.
Ekon. och mindre wigt jemte kostnadSbclopp blifvit uppgiorde; och öfwer hwilka arbeten en särskild förteckning har bifogas.