Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksgii IdsContoret godt gores Öfverskotter å StatsVerkets Inkomster för år 1827 Förre årens Restantier 508,187: 8. hvaraf äro afkortade 17,676: 33.
7. anordnade utom Stat 8,972: i3. 1, resterande den 1 Sept. 1828, . . 99,255: 4- 3. * ■ —■ 120,0U2: 2. 11. hafva lemnat en återstod, RiksStaten behållen , . . .
Besparingar å Stats-Anslagen: å 5:te HufvudTiteln 5C2: 8. 9.
„ Allmänna IndragningsStaten ............ . 1,945: 5. 8. 771,720 180,285 2,505 r4 Summa j 054,5101271—•
Stockholm aP Riks-Boksluts-Contoret Credit.
RiksgäldsContoret pdfores : Hvad af motstående Öfverskotter är anslaget för FörsvarsVerket till Lands . % . . 135,555: 16.— till Sjös 100,000.
Utgifter, som å Öfverskotten blifvit anviste . ... .
Brister i Stats-Anslagen: å 2:dra HufvudTiteln 67,158: 33. 11. „ 4;de Dito 2,592: 23. 11. ,, 6:te Dito 619: 23. — 8:de Dito 218,166: 24. 9.
Spanmåls-ersättningen för hvad Riks-markegången för året varit öfver 6 R:dr Tunnan, nemligen å 4o632 T;r 3i k:pr Spanmål för skilnaden mellan 6 R:dr och 1827 års Riks-markegångspris 9 R:dr 19 sk, pr T:a, eller å 3 R:dr 19 sk........... 157,982: 37. 11. hvarifrån afgår 1827 års Stats-anslag dertill, k 1 R:dr Tunnan 40,652: 46• 6, samt 1826 års enahanda Anslag, som vid förra årets liqvid reserverades . 40,652: 46. 6. g| ^5 Saldo till RiksgäldsContorets disposition den 3o September 182g.
Isr, Tauvon.
233,555 140,701 288,517 56,716 235.041 fO Summa j 954,510127] Bil.
N:o 6. Liqvid mellan Statsv erket och Rikets Ständers Riksgälds-Contor öfver Öfverskotter och Besparingar för år 1828 Debet.
RihsgäldsContoret godt göres .- Öfverskotter å StatsVerkets Inkomster för år 1828 .• . . .
Förre årens Restantier ............... 288,656: 4^* hvaraf aro afkortade ........ 21,674: 34* 2. anordnade utom Stat .... 8,757: — 8. resterande den t Sept. 1829 . . 109,378: 10. 10. 439806: 45. hafva lemnat en återstod, RiksStaten behållen ..........
Besparingar å Stats-Anslagen: på i:sla HufvudTiteln ............... 96: 10. „ 5:te Dito ............... 688: 17. ,, Allmänna IndragningsStaten . '.
. . . . . . . . • 22,532: 37. S:a 23,117: 17. Afgår: besparingen på Usta HufvudTiteln, hvilken motsvarar den brist, som å samma Titel uppkom i 1827 års Riks-HufvudBok 1 ............... i .... . 96: 10. 8. 654,627 143,829 Tillkommer:
Af den utaf Rikets Ständer anslagne tillökning i Spanmåls-värdet, då Riks-inarkegången öfverstiger 6 R:dr Tunnan ...... 40,632: 46. har endast för år 1828, då Riks-markegången utgjorde 6 R:dr 18 sk. pr T:a, erfordrats å 406^2 T:r 3i k:pr ä 18 sk. . . . 15,237: 17. och blifver återstoden bespard med ............... 23,021 25,393 47 29 Credit.
RihsgäldsContoret pä/öres.- Hvad af de årliga Öfverskotten är anslaget för FörsvarsVerket till Lands 153,333: 16. — till Sjös 100,000. — — Utgifter, som å Öfverskotten blifvit anviste Brister i Stats-Anslagen: å 2:dra HufvudTiteln 61,403: i4* 3. 2,295: i3. 8. . . . .. . 619: a3.— 182,932: 29.10, 4:de Dito 6: te Dito 8:de Dito Saldo^ till RiksgäldsContorets. disposition 233,333 83,449 247,270 264,820 10 Summa | .828,874] — |.
Slockholm af Riks-Boksluts-Cöntoret den 10 Juli i83o.
Summa | 828,874] — | 6 Af Revisorerne upprättad Tableau öfver det hittills kända Resultatet af (le för Undsättningar i anledning af 1826 års Missväxt afgifne Redovisningar.
Kopparbergs Län .
Jönköpings D:o • . Skaraborgs D:o . .
Hallands D:o . . . Kronobergs D:o . .
Götheborgs D:o .
Södermanlands D:o .
Elfsborgs D:o. . . Calmare D:o . Wermelands D:o Uplands i):o . . .
D:o , Blekinge D:o . . Nerikes D:o . . Westernorrlands D:o Westerbottens ]):o .
Christianstads D:o . Wanäs Fästning . .
Kronobergs Regemente Skaraborgs Läns Fatti Debet.
Undsättning af CreditivFonden. att contant återgäldas.
24,000 22,003 Summa 130,000 18 till Spanmålsanskaffandc. 71,698 80,833 203,190 30,344 79,108 21,639 1,322 198,103 23,000 10, OCX) 8,000 3,733 243,336 44 Undsättning af MagasiusFonden.
50,708 30,841 100,839 24,374 4,009 4,092 27,307 09,921 34,234 95,418 0,217 14,055 34,793 2,033 3,000 51,300 5 712,742 V — N/- —1 I « S:r 8)0,098: 28. 4.
Af CreditivFonden ej användt... 45,901: 19. 8.
Oj, 11 523,029 _ y 24 26 29 J2 32 24 29 4° 47 2 4 27 5'J i6
Skillnad mellan upphandlings- och utborgnings-pris.
Vinst genom försäljning, Öfvermål, m.m. 74 0,099 2,330 1,241 088 5,237 Öfverlefve reringar. 88 17 Summa. 108,481 4 4 141,097 23 539,332 31 5 77,649 27 4 84,419 5 8 27,040 8 — 29,179 1 5 271.500 3 5 54,234 20 —.
245,418 47 5 14.055 27 0 34,793 52 2,033 tö — 5,000 — — 51.300 — — 10.000 — 8,000 — — Ö, /1>) ! j r e 1 t.
Influten betalning för Undsättning i contant.
24,000 130,000 23 000 10,000 Influten betalning för uthorgad Undsättnings-Spanmål. 70,210 113,140 139,041 48,097 70,214 3,244 12,720 154,445 28,117 9,851 Försåld Spaninäl för contant. 5,110 747 2,013 100 11,933 • 7,302 1,322 13,430 59 8,192 012 14,033 54,793 1,157 520 428 Obegagnad oell återlemnad Spanmäl till Magasinsfonden, värde. 15,172 6,070 515 7,701 839 2,012 58,017 5,303 403 2,663 28,756 dels med penningar, dels in natura. in natura 4,720 20 8 f in nät. 25,043 16 1 m. p:gr 22,005 (8 5 in natura 23,979 5 11 dito 1,541 53 4 dito lo,186 4 10 dito 115,639 •7 9 dito l,2oo 32 10 med p:gr 8,000 dito 5,733 8|l4,492|-| 4| 100| 3j öjl,493,723|34| 9j 209,000j — j— | 034,27s|34[ 6| 101,817| 34| 7 j 105,9731 4| »| Förlust.
Transport- brister och Ma- gasins-afskrif- ning.
Pris-skilnad, bristande till- gång hos gälde- närer ra. ra. 2,010 55 7 11,255 1 9 108,481 4 4 1,138 4 i 2 (B0 8 1 141,097 23 8,084 B 11 117,893 3 3 539,352 31 5 1,910 28 10 382 ?.4 3 77,049 27 4 727 2 6 — — 84,419 5 8 274 B 8 1,032 ta 3 27,040 8 403 47 10 6,702 20 4 29,179 1 5 7,789 *9 5 1,111 •7 — 271,300 3 5 74 4 6 2,137 18 2 54.254 20 1,807 3q 10 53,309 0 5 243,418 4? 5 — 2,242 — — 0,217 24 — — — — 14,033 2 7 9 — — — — 54,793 32 — — 515 2 — 2,035 iG — 013 — — 5,000 _ — — — 2,555 6 6 51,300 — — — — — — 10,000 — — — — — — 8,000 — — — — — — 5,735 3 — 24,510 21 3 1 27 1,493,723 i / ->4 9 S:r 200,933: — 3.
Summa 1000,000. ——■ Anni.
Den större afskrifningen för Skaraborgs
Län liar uppkommit på grund af Kongl. Brefvet den 18 Septprnlier 1829, som ti skuld minskades med 1 12,645 R:dr 1 sk. 9 rs:t.
De saknade redovisningarne från Hallands och Elfsborgs
Län kunna möjligen verka förändring tili de här uppgifnc resultat.
1 later att den då återstående betalningen skulle få utgå efter 1828 års Markeg hvarigenom Länets Enligt denna uppsta synes förlusten blifva 911: 5. 11. större än Redovisningen för Undsättuingsmedlen upptager. ( i53 ) Utdrag af Protocollet, hållet hos Rikets Högloft.
Ständers till granskning af Stats- Banco- och Riksgälds-Vcrkens Förvaltning och Räkenskaper förordnade Revisorer, vid Sammanträde i Kongl. StatsContoret den 26 October 1650.
S. D. I anledning af det utaf Herrar Revisorerne beslutna omdöme, rörande den, genom Kongl. Brefvet den 10 April 1828, Herr Förste ExpeditionsSecreteraren Askelöf i Nåder beviljade Gratifikation, 1,000 R:dr B:co, för biträde vid det Presidenten och Commendeuren m. m.
Herr Grefve Adelsvärd år 1826 gifne Uppdrag, att ifrån utrikes ort införskrifva Spannmål för allmän räkning, anförde Herr Lectorn Doctor Berlin: att, i betraktande deraf, alt berörde gratification icke var egentlig Nådegåfva, utan beviljats såsom arfvode för verkligt biträde vid införskrifvandet af Spannmål ifrån Utrikes ort, till undsättning efter den i flere delar af Riket år 1826 inträffade missvext, hvilket biträde icke kunde anses hafva ålegat ExpeditionsSecreteraren Askelöf, såsom tjenstgörande vid den tili Kongl.
StatsContoret öfverflyttade förvaltningen af Allmänna MagazinsÄrenderne, enär till den icke hörde anskaffande af nämnde undsättningsSpannmål, som för medel af det lyflade Creditivet upphandlades, Herr Doctoim icke kunde dela Plurali tetens åsigt af Gratificationen såsom anmärkningsvärd, eller biträda anmälandet af densamma hos Rikets Ständer.
Uti denna mening hafva instämt Herr Grefve Hamilton, Herr Friherre Liljehorn, Herr Amiral Coijet, Herr ÖfversteLieutenant Heykensköld, Herr Domprosten Lidman, Herr Kongl.
HofPredikanten Winter samt Herr von Aken.
Och skulle, enligt derom fattadt Beslut, berörde Reservation Rikets Ständers Revisorers Berättelse till Rikets Ständer åtfölja Ut supra Ex Protocollo Tli.
Nyström. C 155 ) K.
StatsConlrs lind.
Uti., i anledning af R.
St:rs Revisorers Berättelse år i83o.
Sto rm äg tig s te Alle må dig st e Konung! G enom Nådig Remiss, af den 3o sistlidne December, liar Eders Kongl. Nia j:t anbefalt Dess och Rikets SlatsContor, att inkomma med underdånigt Utlåtande öfver bvad Rikets Ständers sist församlade Revisorers Berättelse innehåller i de delar, som egentligen röra Statsverket, Allmänna MagazinsFonden, de till Spanmåls-uppliandling anvisade Medel, ChartfeSigillataeVerket samt Avesta Bruks Directions Redogörelse; och, jemte det StatsContoret serskildt afgifver underdånigt utlåtande i bvad som angår Allmänna Magazinslnrättningen och Spanmåls-upphandlingen, får, till åtlydnad af den Nådiga Remissen, StatsContoret nu i underdånighet anföra följande.-
Vid de af Revisorerne gjorde uppgifter och Beräkningar af StatsVcrkets tillstånd: huru, för åren 1827 och 1828, Statslnkomsterne ingått med Öfverskotter eller Brister, Ulgifternc, i jemnförelse till den upprättade Statsregleringen, utfallit med Brister eller Besparingar, Liqviden med IiiksgäldsContoret om Öfverskotter och Besparingar blifvit verkställd m. m., har StatsContoret så mycket mindre något att erinra, som desse uppgifter blifvit dels hemtade utur StatsVerkels Räkenskaper och StatsContorets före Revisions-förrättningen i underdånighet afgifne Berättelse, dels uppgjorde med biträde af StatsContorets egne Tjenstemän.
StatsContoret får dock vid uppgiften 0111 de från och med år 1821 till och med år 1829 af LandtRänterierne ulbetaldte, vid sistlidne Augusti månads utgång oliqviderade, Förskotter eller så kallade Anticipationer, hvilka, sedan ifrån deras Summa . . .
R:dr 225,dol: 9.
5. algått förskjutne Salpeter-kostnader „ 1(>(>,195: 16. 8. utgöra det, i jemnförelse mot äldre tiders förhållanden, mindre betydliga beloppet af R:dr 57,257: 4o. 9. i underdånighet tillägga den upplysning, att, på grund af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Reglemente för Uppbörden af den årliga SålpeterSkatten C 156 ) af den 26 November 1816, och efter gjord begäran af Connnitterade för SalpeterÄrenderna, som, i anseende till svårigheten att indrifva de af SalpeterFonden utestående
Lån, ej alltid kunnat i LandtRänterierne bålla nödige Medel till förefallande Salpeter-utgifter i beredskap, StatsContoret tillåtit sådane Utgifters anticiperande å Statsmedlen; varande å ofvanstående Förskottsbelopp redan ifrån SalpeterFonden afbetalningar gjorde; och hafva Committerade för SalpeterÄrenderna å de vid sista Riksdagen för Salpeter Verket beviljade anslag, utgörande för sistlidet år 70,000 R:dr samt för innevarande år och framgent ig4>000 årligen, ännu ej erhållit någon anordning, så alt Statsverket är i tillfälle att af denna tillgång godtgöra sig för de ifrågavarande Förskotterne, hvilka, såsom i Räkenskaperne fullständigt redoviste, ej fordra någon serskild, utredning.
Bland Afskrifningar och Utgifter å Statsmedlen hafva väl Revisorerne ej funnit andre anmärkningsvärde, än någre, som blifvit verkställde enligt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Beslut, fattade före den 4 November 1828, intill hvilken tid StatsRådsProtocollerne blifvit granskade af Rikets Ständers ConstitutionsUtskolt; men, ehuru Revisorerne medgifvit, att i följd af den genom Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse af den 17 Mars i83o, med stöd af 76 §.
Riksdagsordningen, meddelade decharge, någre anmälanden om dessa Nådiga Beslut, i grundlagsenlig väg ledande till ansvarspåföljd för Eders Kongl. Majrts Rådgifvare och Föredragande, ej kunna äga rum, hafva dock Revisorerne af detta förhållande ansett sig icke vara förhindrade, att undersöka ifrågavarande Styrelse-åtgärder, för så vidt deraf kunnat hemtas anledning till framställning af någre så beskaffade omständigheter, som, enligt Revisorernes tanka, i administrativt hänseende förtjena uppmärksamhet.
StatsContoret hade visserligen trott, att, då Rikets Ständer redan tagit kännedom af dessa åtgärder, genom Deras ConstitutionsUtskott, sorn på Deras vägnar desamma godkänt, alla slags speciela anmälanden derom, äfven i lindrigaste anmärkningsväg, skulle, i följd af nyss citerade Grundlagsparagraf, uteblifva, samt att Revisorerne kunnat till Rikets Ständer afgifva förslag lill vissa Principer för allmänna medlens förvaltning, utan att dertill hana sig väg genom upptagande af någre redan på förhand förfallne Anmärkningspuncter; men då Revisorerne, det oaktadt, mera i vanlig Anmärkningsform framställt sjelfva händelserne, än närmare utvecklat de Förvaltningsgrunder, som deraf velat härledas, torde det äfven vara StatsContoret tillsländigt, att i detail vid - ( i57 ) röra hvarje Anmärkningspunct, ehuru hvad StatsContoret dervid har att anföra ej nu mera kan för någon pröfning såsom upplysning erfordras, enär sådan pröfning redan är försiggången.
Revisorerne hafva anmärkt: 1:0 och 2:0 att, genom Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 11 Januari och 5 Juli 1827 Majoren Uggla och ÖfversteLieutenanten Norlin af Gunst och
Nåd blifvit frikallade från dem, genom Eders Kongl. Majrts och Rikets KammarRätts Utslag af den 29 Mars 1825 och 6 October 1826, ådömde ersättningar, samt att Statens tillgångar härigenom blifvit minskade.
Då anmärknings-måls afgörande i Högsta Instancen tillhörer Eders Kongl. Maj:t, och då vid dessa, så väl som vid alla andra Domslut, dervid enskild mans rätt ej är i fråga, Nådevägen till vinnande af mildring uti, eller eftergift af ådömdt ansvar, efter förekommande omständigheter, för ingen bör vara tillsluten, torde vara lämpligast, att sådan mildring eller eftergift, äfven i afseende på ersättning af allmänna mejel, som ej omedelbart stå under Rikets Ständers disposition, likaledes af Eders Kongl. Maj:t i Nåder beviljas, hälst sådant i Grundlagarne ej är förbudet. 3:o att, genom Eders Kongl.
Majrts Nådiga Bref af den 9 Februarii 1827, ÖfverLäkaren, Doctor Ekelund, som under den tid ÖfverFältLäkaren
Doctor v. Döbeln varit beordrad att åtfölja En af Rikets Ilerrar, Fältmarskalken Herr Grefve v. Stedingk vid beskickningen till Ryssland år 1826, bestridt ÖfverFällLäkare-göromålen vid Allmänna GarnizonsSjukliuset, fått sig i Nåder tillagdt ett Arfvode, svarande emot ett halft års ÖfverFältLäkare-lön på GarnizonsSjukhusets Stat, samt alt dubbel Löne-utgift för ett halft år, emot hvad Staten består, härigenom för en och samma befattning, kommit att belasta Anslaget för Allmänna GarnizonsSjukhuset.
Härmed synas Revisorerne hafva velat antyda, att någon af Ordinarie Tjenst ej förhindrad Läkare kunnat till Beskickningens åtföljande förordnas, eller att den vicarierande bort erhålla ersättning antingen genom uppbärande af Ordinarie Lönen eller utbetalning af Fonden för Beskickningskostnaderne.
Men, utom det att härvid afseende å Chefens för Beskickningen val af åtföljande Läkare bort göras, äger hvar och en Ordinarie Tjensteman rätt alt, intill afgång genom afsked eller befordran, bibehålla den Lön han på Stat innehar, oaktadt han under C l58 ) tiden skulle till annan extra tjenstgöring förordnas; och det har hittills alltid varit vanligt, att en till Vicarius Förordnad Tjensteman, då han för gjord tjenstgöring ansetts berättigad till aflöning, erhållit densamma af den HufvudTitel, hvarå Ordinarie Lönen för den förrättade Tjensten varit uppförd. 4-'o att, sedan Eders Kongl. Maj:t, i anledning af derom gjord underdånig ansökning, medelst Nådigt Bref af den i5 November 1826, bifallit, att Carlbergs Kungsgård finge efter mantalet deltaga med Solna Församling uti kostnaden för en då förestående byggnad och reparation å Församlingens Prestgård och Klockareboställe, samt beloppet deraf ifrån Statsverket af Åttonde Huf vudTitelns Anslag för Byggnader och Reparationer i Landsorterne ersättas, Eders Kongl. Majit den 3 Februarii 1827 i Nåder anbefallt, att det för berörde ändamål erforderlige kostnadsLelopp, på sätt förordnadt blifvit, skulle af sistnämnde Anslag anordnas och utbetalas; men då Carlbergs Kungsgård, för sine derunder afhyste l\ mantal, njuter Säterifrihet, och på sådan grund icke är skyldig att deltaga i Prestegårdsbyggnad med flere sådane Onera, samt vid tvenne serskildte tillfällen förut, då dylike bidrag af samma Kungsgårdshemman i fråga kommit, den dertill erforderliga kostnaden af Kongl. Majit funnits böra bestridas, år 1817 af Extra UtgiftsMedlen och år 1820 af de Medel, hvarmed dylika Utgifter förut blifvit bestridde, hafva Revisorerne ansett ofVanberörde kostnad desto häldre bort godtgöras af Extra UlgiftsFonden, sorn, i fall sådane Utbetalningar äfven för de öfriga Kungsgårdarne ifrågakommo, Anslaget för underhållet af Kronans Hus och Byggnader i Landsorterne skulle allt för mycket af för detsamma främmande Utgifter medtagas.
På Solna Församlings år 1817 gjorde underdåniga framställning, att, i fall Eders Kongl. Majit ej täcktes i Nåder tillåta, det Carlbergs Kungsgårds
Hemman finge deltaga lika med den öfriga Församlingen i de densamma åliggande Onera, alla privilegierade Hemman likaledes skulle sig undandraga deras utgörande, i följd hvaraf, och då af Socknens 17^ mantal, 12^ voro privilegierade, endast 5 mantal återstodo, hvilka, i sådant fall, ensamt skulle vidkännas hela tyngden, hvartill Församlingen, i anseende till sin ringhet och fattigdom, saknade förmåga, har Eders Kongl. Majit, genom Nådigt Bref af den 16 Julii s. å. tillåtit, att, så väl i anseende till de för Solna Församling förekomne omständigheter, som ock i afseende på det för Kungsgårdshemmanen belöpande ringa belopp, de då ifrågavarande Onera, nemligen Skjuts - ( i5g ) lega för Förslärkningsmanskapet, Iståndsättandet af KyrkolierdeBostället, Köpeskilling för Klockarehusen och Arfvoden för derå hållen syn, lingö af Publika Medel för den gången utgå och af Extra UtgiftsFonden godtgöras.
På enahanda serskildt för Solna Församling förekomne skäl, har Fders Kongl. Maj:t äfven åren 1820 och 182-7 af Allmänna Medel låtit Carlbergs Kungsgårds Hemmans andel i Prestegårdens och Klockare-Boställets Reparation ersättas.
Att sisla gången denna ersättning af anslaget för Byggnader och Reparationer i Landsorterne utgått, dertill har StatsContoret genom dess infordrade underdåniga Utlåtande gifvit anledning, hvarvid StatsContoret, efter Riks-Statens ordalydelse och förra vanligheten, ansett sistberörde anslag, icke uteslutande vara allvist till underhåll af Kronans Hus och Byggnader, utan tili Byggnader och Reparationer i allmänhet, då sådant bör ske på Statens bekostnad, deribland flere gånger förekommit Broar, Färjor, Stakett m. m.
Vid Carlbergs Kungsgårds
Hemmans utarrenderande har dessutom det undantag ifrån allmänna grunden blifvit gjordt, att
Arrend a torerne ej äro ålagde att ansvara för Hemmanens onera, hvadan serskildt anslag af Rikets Ständer blifvit anvist för dessa Hemmans andel i Presterskapets aflöning; kommande, enligt hvad redan förordnadt är, vid ombyte af Arrendatorer ocb nya Contracters upprättande, ändring häruti att ske, och derefter all fråga om serskildte kostnader för Statsverket i detta afseende att förfalla, ehuru sådant möjligen verkar till nedsättning i arrende-afgiften. 5:o Att, i anseende till inträffad hastig uppstegring i varuprisen, och i synnerhet på sådana varor, som vid allmänna Garnizons-Sjukhuset mäst consumerades, Eders Kongl. Maj:t, den 17 Januarii 1827, i Nåder tillåtit, att Entrepreneuren för Garnizons-Sjukliusets Mathållning, Lieutenanten Lindberg, finge understödjas med en oafkortad Gratificaiion af 4°° R:dr, alt med 100 R:dr qvartaliter från den 1 October 1826 utgå af de för Allmänna Gamizons-Sjukhuset anslagne medel; och enär, vid pröfningen af bemälte Lieutenants underdåniga ansökning att, af ofvannämnde orsak, i Nåder undfå förhöjning i priset på matportionerne, Eders Kongl.
Maj:t i Nåder funnit någon ändring uti det med Lindberg om mathållningen för Garnizons-Sjukhuset afslutade Contract af den 27 November 1821 icke kunna göras, hafva Revisorerne ansett, att icke eller någon större utgift af anslaget för Sjukhusets underhåll Lort för mathållningen ofvanberörde år äga rum, samt att ofvan omförmälte
Gratification bort utgå af annan fond, såsom af de på Åttonde IIufvud-Titeln afsatte medel till Extra utgifter.
Varande i Revisorernes ( i6o ) öfvertygelse, sistberörde Stats-anslag jemväl att betrakta såsom rätta fonden, hvaraf de utgifter af enahanda beskaffenhet, som nyssnämnde Gratification, bort bestridas, som Eders Kongl. Maj:t den 3 Febmarii och 32 Augusti 1827 af Gunst och Nåd beviljat Bagaren Hjolmanson med 100 R:dr samt Bagarne Hammarlin och Schönberg med tillsammans 5o R:dr, för år 1826 lidna förluster på de om Brödlefverering till Linköpings och Jönköpings Kronohäckten med Eders Kongl. Maj:t och Kronan ingångna Contracter, men hvilka serskildta summor, ehuru Eders Kongl. Maj:t i Nåder funnit, att uti de å Brödet för fångarne i nämnde häckten genom Auctions anbud bestämde priser någon förhöjning icke kunnat beviljas, dock blifvit anvista att betalas af anslaget på Åttonde Hufvud-Titeln till Fångars underhåll; och som detta anslag, oaktadt den vid 1820 års
Riksdag beviljade betydliga förhöjning, årligen utfallit med betydlig brist, hvilken af öfverskotterne å StatsVerkets Inkomster måst fyllas, äro de till Hjolmanson, Hammarlin och Schönberg beviljade Gratificationerne att anse såsom i sjelfva verket utgångne af berörde öfverskotter.
Mathållnings-kostnader för allmän räkning, hafva alltid utfallit lindringare, då de på Entreprenade blifvit bestridde; och hafva säkerligen de, efter strängaste billighets-grund, under det svåra året 1826, ifrågavarande
Entrepreneurer beviljade understöd dels afhållit dem ifrån att för framliden uppsäga ingångne Contracter, och dels uppmuntrat andre, atti dylika öfverenskommelser med Kronan på billiga vilkor ingå, hvarigenom ersättning vunnits för de af tillfället föranledde mindre betydliga utgifterne, hvilka, då de i sjelfva verket utgjort tillökning i kostnaden för vissa Staters underhåll, naturligtvis bort utgå af de för samma underhåll anslagne fonder. 6:0
Att följande Gratificationer blifvit beviljade af Tredje Hufvud-Titelns Besparingar. a) At f. d.
Capitainen vid Helsinge Regemente, Majoren i Armeen C. J. Hästesko, enligt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 22 Augusti 1827, 25o R:dr. b) Åt Auditeuren vid Andra LifGardet, Öfver-ikuditeuren J. Wåhlin, enligt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 26 Septemb. 1827, en Gratification till lika belopp med hvad, efter Rese-Reglementet, Tractamente skulle hafva utgjort för en af Wåhlin förrättad tjenstgöring vid blandad KrigsRätt, i en fråga rörande Allmänna Garnizons-Sjukhuset ( 101 ) i Stockholm; till hvilket.
Tractamente Wahlin ej funnits berättigad, enär Ordföranden i Krigs-Rätten en Regements-Ollicer vid Andra LifGardet, enligt 2 Mom. 5 §. 14 Cap. Krigs-Artiklarne, ägt att härtill commendera Auditeuren vid Regementet, och KrigsRätten sammanträdt inom Regementets stånd. c) Åt aflidne Bokhållaren och Krono-Auctionisten Pousett? gäldbundna Bo, enligt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 23 Januari 1828, 67 R:dr; hvilka af Gunst och Nåd blifvit Pousette tillagde, såsom motsvarande en procents provision på försäljningssumman för en af honom år 1823 förrättad Auction å 80 stycken Svea Artillerie Regementes hästar.
Af de till oföratsedde Milit aire Utgifter pä Tredje Hufvud-Titeln af satte medel. dl) åt Krigs-Fiscalen för Armeens Ärender, KrigsRådet G. A. von Schéele, likasom föregångne åren ifrån och med år 1820, enligt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 6 Febr. 1828, 266 R:dr 02 skill. é) Åt General-Lieutenanten Friherre von Schulzenheim, enligt Eders Kongl. Majrts Nådiga Bref af den 20 Februarii 1828, 3o3 R:dr 33 skill, g r:st., såsom tillökning för år 1827 i dess arfvode såsom Ordförande i KrigsHofRätten. f) Åt Extraordinarie Bataillons-Predikanten Sefvelin, enligt Eders Kongl, Maj:ts Nådiga Bref af den 27 Februarii 1828, 100 R:dr, för lönlös tjenstgöring vid Smålands Grenadier-Bataillon år 1827.