Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. BorgareStåndet, som, vid föredragning af Högloft.
Ridderskapets och Adelns protocolls utdrag af den 2 i denna månad, rörande 28 §.
Regerings formen, väl icke fann, såsom Högloft.
Ridderskapet och Adeln, att förkastandet af förslag till ändring i det ena momentet af någon § uti Grundlagarne, hindrar antagande af förslag till ändring i ett annat moment af samma §, enär det sednare momentet icke af det förra är en följd, eller att olika men hos alla Stånden enstämmiga Beslut öfver sådana olika momenter böra betaga verkan af den i någotdera momentet utaf alla.
Stånden beslutade förändring, ville likväl, i avseende till Riksdagens snart förestående slut och på det stridighet i denna fråga icke måtte lägga hinder för den öfver Grundlags förändringarne uprättade redactions skyndsamma öfverlemnande till Kongl. Maj :st för denna gång begifva sig dertill, att, enligt hvad Högloft.
Ridderskapet och Adeln för sin del ansett [,] 28 § :n af Regeringsformen må vid sin förra lydelse oförändrad förblifva; Och i alt öfrigt blef Constitutions Utskottets förutnämnda redaction af BorgareStåndet gilladt och godkändt.
Ex Protocollo Carl Magn:
Den 8 .Tuli 1815 701 108.
Den 8 Juli 1815.
J usterat Rudolf Cederström. 1815. den 8 Julii.
Plenum, då endast Riksdagsmännen Ericsson och Anders Danielsson voro frånvarande.
Sedan Protocollerne för den 3. och 6. i denna Månad blifvit justerade, företogs 1 Beredningens Betänkande af d: 4: och 6. innev :de, angående följande dit remitterade och af Beredningen väckta frågor.
Angående Herr Rådmannen Kjellanders förslag om införande af ett stadgande i Grundlagen om Judarnes uteslutande utur Sverige likasom i Norrige.2
Efter någon öfverläggning upsattes följande voterings-proposition:
Bifaller Utskottet Beredningens Betänkande att frågan om Judarnes inflyttning i landet icke kan i Grundlagen införas?
Den det ej vill skrifver Nej. Winner
Nej kommer ett stadgade emot Judarnes inflyttning att i Grund Lagen införas. hvilken, då den i anseende till Contra Propositionen, af en del Ledamöter icke godkändes, sålunda förändrad framställdes.
Bifaller Utskottet Beredningens betänkande att frågan om Judarnes inflyttning i landet icke kan i Grundlagen införas?
Den det ej vill skrifver Nej. _1 Stycket fr. o. m. orden ... företogs Beredningens Betänkande t. o. m. meningen
Af enahanda skäl som vid förra voteringen, blef frågan hvilande är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 1096 ff. 2 Man torde observera, att Kjellanders förslag rörande judarna icke beröres i beredningsprotokollen för vare sig den 4 eller 6 juli, vilka ju äro de protokoll, som i texten härovan angivas.
Kjellanders förslag i detta ämne behandlas redan i beredningsprotokollet för den 3 juli, som ligger såsom bilaga till pleniprotokollet för den 6 (jfr ovan sid. 697).
I ovan återgivna pleniprotokoll för den 8 juli torde därför en anteckning hava bortfallit av innehåll, att plenum fortsatte behandlingen av de delar av beredningsprotokollet för den 3 juli som ej medhunnos i plenum den 6 juli; såsom framgår av det följande återstodo flera ärenden än Kjellanders motion om judarnes ställning. 702 Den 8 Juli 1815 Winner Nej anser Utskottet ett stadgande om Judars inkommande kunna uti Grund Lagen införas.
Åtskillige antogo den först framställde, men andre förklarade sig för den sednare Propositionen, hvarföre på begäran votering anställdes angående Contra Propositionen, med Ja för den första och Nej för den sista.
Rösterne utföllo:
Ridderskapet och Adeln 3.
Ja 3.
Präst Ståndet 5.
Ja Borgare Ståndet 6.
Ja Bonde Ståndet 4.
Ja Propositionen uplästes ånyo och vid voteringen deröfver voro rösterne så delade: Ridderskapet och Adeln 6.
Ja Präst Ståndet 3.
Ja. 2.
Nej Borgare Ståndet 6.
Nej Bonde Ståndet 4.
Nej En del af Ledamöterne förmente att, då 2 :ne Stånd stadnat emot 2, frågan borde som alternativ ingå till Riksens Ständer, hvilket de öfrige ansågo icke förenligt med Grundlagen.
Herr Kammar herren Silverstolpe begärte frågan härom på bordet och att Ledamöterne, för att derom stadga sitt omdöme, emedlertid behagade taga kännedom om discussionen i samma, vid förra Riksdagen i Constitutions Utskottet afgjorda ämne, hvilket bifölls.
Herr Rådmannen Kjellanders motion angående införande af en §. i Regerings formen näst efter den 37. i öfverensstämmelse med 23. §. i Norriges Grundlag.1 Första puncten af Beredningens Betänkande innehållande af styrkande angående kungörande af de förtjenster hvarföre
Rid dare värdighet meddelas, bifölls.
Angående den sednare delen åter, om inskränkning af Titlar utom verkliga Embeten, upstodo särskildta meningar, i anledning hvaraf voterades öfver följande antagne Proposition.
Utskottet att förbud emot tilldelande af Rang, Titel eller Befordringsrätt införas i Regeringsformen?
Den det vill skrifver Ja; Den det ej vill skrifver Nej. 1 Icke heller denna Kjellanders motion behandlades i beredningen vare sig den 4 eller 6 juli utan den 3 juli (jfr ovan sid. 697).
Den 8 .Tuli 1815 703 Winner Nej förfaller den af Rådman Kjellander gjorde motion.
Rösterne innehöllo:
Ridderskapet och Adeln, 4.
Borgare Ståndet 2.
Ja 4.
Bonde Ståndet 2.
Af enahanda skäl som vid förra voteringen, blef frågan hvilande.
Hvad Beredningen sig utlåtit angående förändringar och tillägg i 28, 37, 38: och 56. §.§.
Regeringsformen samt 29. och 38. §.§.
Ordningen blef af Utskottet gilladt.1 Beredningens yttrande2 angående det af Herr Rådmannen Kjellander gjorde förslag, att alla de hinder som enligt Tryckfrihets Lagen äro lagde för skrifters utgifvande af trycket, i synnerhet för dagblad och Periodiska skrifter måtte uphäfvas,3 och Tryckfriheten, i enlighet med 100. § :n Norriges Grundlag, blifva lika liberal öfver hela Scandinavien, blef af Utskottets Pluralitet bifallit; men Herr Professoren Munk af Rosensköld yttrade:4
Om ock tiden icke vore inne för verkställigheten af Herr Rådmannen Kjellanders förslag, så är det åtminstone icke för tidigt att bereda förslaget, och derigenom äfven bereda tillfälle för Ständerna vid nästa Riksdag att afgöra förslaget, då tiden torde för dess antagande vara lämplig.
Skulle äfven då Nationens odling och uplysning samt Rikets yttre förhållanden ej medgifva förslagets antagande, så hafva Ständerne ju sig öppet lemnadt att förkasta det.
Om erfarenhet om verkan af den nu inrättade Jury skulle behöfva först afvagtas, innan detta förslag kan antagas, så hindrar det dock icke att nu bereda förslaget, som vid nästa Riksdag kan, om så är nödigt förkastas, men äfven, om omständigheterne det medgifva, antagas.
I annat fall kunna vi ännu i Tio år få vänta på en nog utsträckt Tryckfrihet.
Herr Kammar herren Silverstolpe yttrade sig i anseende till principen vara af lika tanka som Herr Professoren Munk af Rosensköld, men att Herr Kammarherren ansåg för Tryckfriheten mindre 1 Denna mening återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 887.
— Beredningens yttrande om §§ 28, 37 och 38 i Regeringsformen samt om § 38 i Riksdagsordningen återfinnes i dess protokoll för den 3 juli (se ovan sid. 697 ff.).
Beredningens betänkande om § 56 R.
F. påträffas i dess protokoll för den 4 juli (se nedan sid. 705) och vttrandet om § 29 R.
O. är att söka i protokollet för den 6 juli (se nedan sid. 706).
2 Stycket fr. o. m. orden Beredningens yttrande t. o. m. orden nu skulle uppgöras är tryckt i C. V. M. 1810—1815, sid. 1080 ff. 3 Detta förslag av
Kjellander är behandlat vid beredningens samman träde den 6 juli (jfr nedan sid. 706).
4 Rosenschölds yttrande ingår i den av sekreteraren författade löpande protokollstexten. 704 Den 8 Juli 1815 våda genom dröjsmålet, än om det ifrågavarande förslaget nu skulle upgöras.
Uplästes Utskottets öfver Representations frågan nedsatte Berednings Betänkande i detta ämne, hvilket till dess grunder godkändes, och kommer Expeditionen som till Riksens Ständer skall afgå, att justeras.1 Sluteligen lästes Protocollet angående Alliance Tractaten med Konunga Riket Stora Britanien, hållit inför Kgl: Maj :t i Stats Rådet den 2 April 1813, hvarvid, uppå framställd Proposition, icke någon anmärkning gjordes, och skulle detta, jemte de 3 :ne öfrige från Ren' Baron och Hof Canzlern reqvirerade Protocoll öfver Ministeriella Ärenden, återlemnas.
Kock. 1 Detta betänkande avtryckes såsom bilaga 3 efter föreliggande protokoll.
Bilagor till protokollet den 8 Juli 1815 705 1.
Beredningsprotokollet den 4 Juli 1815.
Pleni Prof: d: 8 Julii N;o 11 Justeradt •J. Cederström. 1815 den 4.
Julii. sammanträdde Constitutions Utskottets Beredning hvari alla dess Ledamöter voro närvarande.
Sedan Protocollet för gårdagen blifvit justeradt, föreslog Herr Baron Cederström, att då erfarenheten visat att 56. §.
Regerings formen blifvit olika förklarad borde de i 1. mom. förekommande uttryck vara bestämdare, och som Beredningen äfven insåg nyttan deraf föreslås att 1. morn. i denna §. erhåller följande förändrade redaction.
Allmänna frågor, som uti Riksens Ständers Plena väckas, må ej till ett omedelbarligt afgörande der uptagas, utan skola öfverlemnas till behörigt Utskott, som ovillkorligen bör samma frågor utreda och deröfver sig yttra.
De öfriga frågorna skulle hvila, till inhämtande af närmare uplysningar.
Kock. 1 Genom denna anteckning angives handlingen såsom bilaga till pleniprotokollet av den 8 juli 1815. 45 706 Bilagor till protokollet den 8 Juli 1815 2.
Beredningsprotokollet den 6 Juli 1815.
Pleni Prot: d: 8.
Julii N,-r 2.
Justeradt J.
1815. den 6.
Julii sammanträdde Constitutions Utskottets Beredning, hvaruti alla Ledamöterne voro närvarande, utom Herr
B :n och Ordföranden.
Protoeollet för gårdagen justerades.
I anseende till det nu mera antagna sätt för Grundlagsfrågors behandlande, och på det Constitutions frågor ej måtte så sent inkomma, att Constitutions Utskottet blifver utur stånd satt att dem före Riksdagens slut bereda, fann Beredningen nödigt föreslå en viss Praescriptions tid för sådane frågors inlemnande, och tillstyrkte derföre att följande tillägg göres i 29. §.
Riksdags Ordningen, 1. mom: efter ordet besluta:
Frågor sorn sednare än 3:ne veckor före den till Riksdags fulländande bestämda tid, antingen den blifver 3. eller 4. månader, af Riksdags män, i Constitutions Utskottet väckas, vare Utskottet ej pligtigt att under samma Riksdag uptaga och bereda.
Beredningen företog derpå Herr Rådmannen Kjellanders förslag att alla de hinder som enligt Tryckfrihets Lagen äro lagde för Skrifters utgifvande af trycket, i synnerhet för Dagblad och Periodiska Skrifter, måtte uphäfvas, och Tryckfriheten, i enlighet med 100. §. i Norriges Grundlag, blifva lika öfver hela Scandinavien.
Så länge Sverige och Norrige styras efter olika Lagar insåg Beredningen ej nödvändigheten af enahanda stadganden angående Tryckfriheten, och fann derjemte ej tiden ännu vara inne att föreslå den af Herr Rådmannen Kjellander åsyftade förändring.
Bilagor till protokollet den 8 Juli 1815 707 3.
Betänkande från Beredningen rörande representationsfrågan.
1 Justerat.
Rudolf Cederström. 3 2 Den 3 Julii 1815.
Sammanträdde 3 den Beredning af Constitutions Utskottet, som fått sig updraget at föreslå de åtgärder Utskottet borde vidtaga i afseende på Representations frågan.
Ledamöter förklarade sig alla hafva inhemtat kännedom af de förslag, som rörande denna fråga förut varit til Riksens Ständer ingifna.
De trodde LTtskottet ännu vara i samma belägenhet, som deras företrädare vid 1809 och 1810 års Riksdag, at med den bästa vilja, at i en så vigtig fråga kunna upgifva et förslag, hvilket, på en gång bvggdt på giltiga grundsatser, tillika vore så fullständigt och väl utarbetadt, at möjligheten inträffade til den förmodan, at detsamma kunde antagas, ägde de ännu icke nog säkra kunskaper i afseende på landets statistik, at de kunde tiltro sig något föreslå.
Beredningen trodde sig derföre böra tilstvrka, at Utskottets åtgärd 1 I pleniprotokollet för den 8 juli säges i den näst sista punkten, att »Utskottets över representationsfrågan nedsatte Berednings betänkande i detta ämne» upplästes (se ovan sid. 704).
Denna formulering synes giva vid handen, att en särskild beredning — vid sidan av den, som, bestående av åtta medlemmar, någon tid förut (den 30 maj) blivit tillsatt för grundlagsfrågornas behandling och som den 3 juli (se ovan sid. 679) förstärkts med fyra ledamöter — vid något tillfälle blivit förordnad för handläggning av representationsfrågan.
När detta skett och av vilka ledamöter denna särskilda beredning bestått, framgår emellertid ej av protokollen.
Då Lagman af Stenhoffs memorial den 14 juni föredrogs i utskottets plenum, heter det allenast i pleniprotokollet, att det »överlämnades till Beredningen».
Då, som sagt, den 30 maj en beredning för grundlagsfrågor tillsatts, låg det ju närmast till hands att tolka detta så, att memorialet gick till sistberörda beredning.
Emellertid bör man observera, att beredningsprotokollet härovan är justerat av Rudolf Cederström.
Dennes namn förekommer dock icke vare sig bland dem, som den 30 maj valdes in i grundlagsberedningen, eller bland dem, som den 3 juli ryckte in såsom förstärkning däri.
Härav synes framgå, att det här icke är fråga om beredningen för grundlagsfrågor.
Stenhoffs memorial omnämnes icke heller i något beredningsprotokoll efter utskottsplenum den 14 juni.
2 Signum 3 är rättat från ett 11/s eller möjligen 2 V», som ursprungligen nedskrivits. 3 Stycket fr. o. m. orden Sammanträdde den Beredning t. o. m. orden om en representations förbättring är tryckt i C. U. M. 1810—1813, sid. 880. 708 Bilagor till protokollet den 8 Juli 1815 vid detta tilfälle måtte inskränkas til en anmälan til Riksens Ständer af detta förhållande, en upgift af några allmänna grunder, hvilka Utskottet ansåge böra utgöra, ledningen vid förslags uprättande, i följe deraf en upgift på de uplysningar
Utskottet kunde anse sig behöfva innan detsamma tror sig alfvarligen kunna ingå i upfattande af något förslag til en ny representation, och et tilstyrkande at Riksens Ständer, jämte förnyande af deras redan under flera Riksdagar gjorda underdånig [a] anhållan hos Kgl. Maj :t, om fogande af någon anstalt, at öfver liela Riket samla statistiska uplysningar, tillika i synnerhet begära sådana, som til begreppens redande i afseende på et representations förslags uprättande kunde vara nödvändigast.
Förslagsvis och i allmänhet ansåg beredningen dervid följande ämnen böra upgifvas til eftersinnande:
Til hvad grad tarfvar vårt representations sätt någon reform?
— Beredningen har ansett i högsta grad vigtigt at undersöka och pröfva, huruvida de fördelar som åtfölja en ny organisation af Svenska Folkets representation, motväga de olägenheter som upkomma genom uphäfvande af en inrättning, hvilken grundad i häfd, til en stor del har medhåll af allmänna opinionen, agtning af sin åldrighet och styrka af vanan.
Det är nödvändigt at dessa fördelar skulle vara så betydliga, at de öfver vägde det motstånd som gjordes af egna interessen, af fördomar, vanor och misstänksamhet til det nya, så at den nya inrättningen genast kunde få full kraft, och sålunda åtmindstone underhålla Stats föreningen lika fast som förut, och om möjligt vore sammanknyta henne närmare.
Dessa fördelar skulle bestå deri, at det nya representations sättet kunde, bättre än det närvarande, fylla allmänhetens fordringar.
Det skulle öfvertyga hvar medborgare inom hvad dass som häldst, at hans rätt vore bevakad, det skulle förena alla interessen, så at deras inbördes brytning uphörde, utan at något quäfdes och förolämpades; det skulle framkalla -den högsta dugligheten til tolk af Nationens tankesätt; det skulle bereda representanter lifvade af en sann national anda, med agtning för landets lagar, med kraft at hålla dem i helgd, med vidgade begrep, at se stort, ädelt och rätt; det skulle sätta styrelsen och nationens fullmägtige i et sådant förhållande til hvarandra, at de vägde jämnt, utan at den verkställande magten förlamades, eller å en annan sida vore frestad at göra den lagstiftande overksam: det skulle bereda utväg dertil, at i mål deri styrelsens åtgärder af den lagstiftande corpsen bestämmas, dessa bestämningar kunde lagligen rättas och lämpas efter tidernas, aldrig för en längre tids rymd bestämbara, förändringar; det vill säga. at utan landets betungande, utan föranledande til oredor, Ständers verksamhet ständigt kunde påkallas, åtmindstone så ofta styrelsen, i dess nödvändiga åtgärder, insåge behofvet at i de stadganden Ständer nu ofta fastställa för en rund tid, under hvilken landets Bilagor till protokollet den 8 Juli 1815 709 yttre omständigheter kunna undergå många förändringar, som när stadgandet gjordes aldrig kunnat förutses, utverka några hastiga förbättringar: det skulle undanröja de brister som ifrån våra nuvarande former äro oskiljagtiga, utan at rubba den stadga, som gammal häfd ännu åt dem försäkradt: det skulle bereda för Sverige möjligheten af den ökning i nationalstyrka, hvartil blidare politiska omständigheter en dag torde kunna föranleda, om Scandinavien bildad til en kropp kunde erhålla förenade interessen och enformighet i hufvudgrunderna för dess Statsförening.
Beredningen har äfven trott at et sådant representations sätt, med all mensklig omsorg utarbetadt, ändå alltid skulle behöfva tidens mognad för at upnå et sådant värde, at det, allmänt gilladt af Nationens tankesätt, kunde vinna dess odelade bifall, ja, til och med, at dess införande alltid komme at behöfva anledning af sådana antingen förut beredda eller tilfälligt sammanstötande omständigheter, som undanröjde all tvekan at detsamma antagas.
Under detta förutsättande, och då det naturligtvis, efter den af Riksens Ständer erhållna befallning, är Utskottets pligt at efter dess förmåga, enligt dessa grundsattser företaga utarbetningen af det äskade förslaget, och det vore med Utskottets värdighet föga förenligt, at inkomma, med förslag, hvilka stödde sig på förmodade beräkningar, och då säkra grunder til åtskilliga af de beräkningar som härtill fordras alldeles saknas, lärer
Utskottet för det närvarande nödgas afstå ifrån allt försök at nu upgöra något förslag.
Men då denna omsorg måste lemnäs åt efterkommande, torde Utskottet böra vara betänkt på medel at förbereda deras arbete.
Dess hemställan til Riksens Ständer synes derföre böra innehålla at Riksens Ständer måtte hos Kgl. Maj :t förnya deras hos H.
M. redan vid tvänne Riksdagar förut yttrade underdåniga önskan, om fogande af en anstalt til samlande af allmänna statistiska kunskaper öfver Sverige; och at dervid, i synnerhet och för detta ändamål, noggranna undersökningar måtte anställas, om Rikets befolkning, dess förhållande i afseende på stånd och näringsclasser, dess förhållande til orternas vidd, til förmögenhet och til lefnadssätt.
Dessa upgifter skulle åtmindstone länsvis behöfva vara utarbetade, och stödja sig på detailler öfver hvarje härad.
De borde kunna leda til utredande af det rätte förhållandet i afseende på de jordägare, som hittills ansetts orepresenterade; de borde tillika på ett tilförlitligt sätt kunna uplysa beskattningens, så väl den beständigas som den tilfälligas, fördelning.
De borde kunna meddela en historisk öfversigt öfver alla slags privilegier, huru vida de tilhöra en viss dass, vissa personer, eller vissa yrken och näringar, huruvida de äro politiska eller blott oeconomiska, på hvilka contract de grunda sig o. s. v. Derigenom skulle erhållas kännedom af antalet på personer, hvilka såsom manufacturister af hvad slag som häldst, utan at vara Stads Borgare, eller jordägare, likväl sjelfständige 710 Bilagor till protokollet den 8 Juli 1815 genom sin näring kunde äga rätt til delaktighet i representationen, samt i allmänhet vinnas en säker kännedom, så til antal som beskaffenhet, af den personal, hvilken såsom väljande och väljbar borde komma i beräkning.
Dessa statistiska uplysningar borde äfven innehålla en upgift af näringarnas inbördes förhållanden inom hvart district, en undersökning om de anledningar som i orterna finnas til högre cultur, i afseende på alla näringsgrenar, vare sig jordbruk, boskapsskötsel, skogs eller andra producters förädling, manufacturers anläggande o. s. v.
Sluteligen äro i afseende på denna fråga alla möjliga uplysningar högst vigtiga, i afseende på de nya förhållanden, som genom Sveriges förening med vårt brödrafolk upkommit.
Beredningen föreslår således, at Utskottet måtte anmäla til Riksens Ständer, at för detta tilfälle låta dervid bero, at genom en förnyad underdånig önskan begära verkställigheten af alfvarliga anstalter til alla statistiska oell i synnerhet sådana uplysningars samlande, som leda til begreppens utredande och bestämmande i frågan om en representations förbättring.
Den 10 Juli 1815 711 109.
Den 10 Juli 1815.
Den 10 Iulii 1815 Då alla Utskottets Ledamöter voro närvarande.
Iusterades Utskottets Memorial i anledning af remissen rörande representations frågan. (bilägges)1 Företogs ånyo2 förslaget til skrifvelse til Riksens Ständer rörande décharge för Stats
Rådet och föredragande hos Konungen.
Vid detta tilfälle uplästes dels det förslag, som ifrån Beredningen blifvit inlemnadt, dels Utskottets egna protocoll rörande anmärkningen om införda bomullsväfnader i Götheborg.
Herr Biskopen D:r Faxe förklarade sin öfvertygelse vara at .
Utskottet endast efter 106 och 107 §.§.
Reg. formen kunde göra någon anmärkning, och at när det ej på sådan grund dertill funne skäl, borde all anmälan af klander til Riksens Ständer förfalla.
Herr Commerce Rådet Egge åberopade sig hvad han förut i ämnet yttradt och tilläde, at efter de uplysningar Stats Seereterarne Gr:
Mörner och Baron Wirsén, genom sina yttranden til R. och Ad. protocoll i afseende på förevarande ämne afgifvit, skulle en anmärkning derom anmäld af Utskottet, icke af Riksens Ständer böra väl uptagas.3 Herr Silverstolpe erindrade at den beslutna anmärkningen ej anginge hufvudfrågan om bomullsväfnadernas införsel, utan endast den omständigheten, at tillåtelsen dertil varit gifven, utan behörige ämbetsverks föregångna hörande.
Herr Biskopen D:r Faxe önskade fa veta, hvilken § i grundlagarne som tillät en anmälan af sådan egenskap.
Vid betragtande af 10 §.
Reg. formen, syntes honom vederbörande ämbetsverks hörande bero deraf, huruvida Konungen hade några uplysningar af nöden.
Deröfver vore Constitutions Utskottet för ingen del domare, och der Konungen sjelf inga uplysningar äskat, kunde ej Stats rådet och föredragande beskyllas derföre, at et sådant hörande vore underlätet.
1 I marginalen: N:o 1. — Se C. U. M. 1810—1815, sid. 873.
2 Stycket fr. o. m. orden Företogs ånyo t. o. m. orden Utskottets fattade beslut (se nedan sid. 713) återfinnes i C. U. M. 1810—1815 sid 953 ff. 3 Se Riddersk. och Adelns protokoll den 28 juni och 2 juli 1815. 712 Den 10 Juli 1815 Efter någon ytterligare öfverläggning gjorde Herr Baron och Ordföranden proposition til bifall på det förslag Beredningen inlemnat såsom grund til Utskottets tilkommande betänkande öfver detta ämne, hvilket ogillades; hvarefter likväl af några ledamöter anfördes at skrifvelsen til Riksens Ständer väl derefter kunde upsättas, allenast derur uteslötes, at Utskottet kunnat hafva skäl at anmärka enl.
106 el. 107. §.: andre yrkade at så snart ingen anmärkning enl. dessa §.§. ägde rum, äfven allsingen til Riksens Ständer formligen kunde anmälas, anseende Utskottet til någon sådan anmälan icke berättigad!: vidare föreslogs at en anmälan til Riksens Ständer så skulle ställas, at ingen särskild casus måtte nämnas, men allenast i allmänna termer at då man funnit det, vid flera tilfällen, vederbörande ämbetsverk ej blifvit hörde, ville Utskottet tilstyrka Riksens Ständer, at jämte meddelande af décharge åt Statsrådet och de föredragande, man hos Kgl. M: borde anhålla det täcktes H. M. anbefalla, at de i grundlagen föreskrefne formaliteter noga måtte varda iagttagne.
Häremot invändes at det genom et formligt
Utskottets beslut redan förut vore faststäldt at frågan om bomullsväfnadernas införsel skulle til Riksens Ständer anmälas: at det vore föredragandes bestämda skyldighet at låta höra ämbetsverk och derigenom bereda målen, til hvilken åtgärd ej Konungens särskilda befallning erfordrades m. m.
Då ändteligen de flesta syntes förena sig om gillande af beredningens förslag, med uttagande af de ställen der 106 och 107 §.§. voro åberopade, och votering äskades, blef densamma anstäld öfver följande proposition :
Den som antager Beredningens förslag med de föreslagne undantagen skrifver Ja.
Nej öfverlägges om et nytt förslag.
Vid voteringens öpnande befunnos rösteme så hafva utfallit: Ridd. och Ad. 3 Ia.
3 Nej.
PresteStåndet 1 — 5.