Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det synes ock vara utan tvifvel att en betydlig lättnad skulle ernås för skattdragande hemman, som äro indelade till aflöning för Stater och Corpser, om desse hemman kunde få utgöra sine ständige räntor till Kronan directe, och aflöningarne utgå från Kronans Gassa, då likhet åtminstone härutinnan vunnes emellan alla hemman af lika natur; ty onekeligen äro indelte Skatte-hemman för närvarande mera betungade, synnerligen i afseende på Afrads- och Kronotionde-spanmålen, än de Skatte-hemman hvilkas räntor förblifvit Kronan belial Ine.
Öfrige Stats-bidragen äro antingen tillkomne eller jemkade under sednare tider och passa således, i de fleste fall, närmare efter närvarande förhållanden, samt anses, i allmännhet, icke vara till hinder i någon näring genom den tyngd, de directe medföra, så länge de icke synbart inskränka närings-idkarens förmåga att, med utvidgande af sin verksamhet, öka näringen och förkofra sig i välstånd.
För den egenteligen jordbrukande hemmans-innehafvaren, skulle väl de skatte-bidrag synas vara minst betungande, som få utgöras i persedlar och med arbete:
Merendels föredrager dock äfven denne att utgöra sine skatter till Kronan eller Räntetagaren med penningar, när sådant kan ske på skäliga vilkor; Men samma anmärkning gäller icke om visse prestationer som åtfölja hemmansbruket, och äro af beskaffenhet alt nästan oundvikeligen böra fullgöras in natura, nemligen: med arbete, såsom väghållning och skjutsning, med flere; och huru mycket lidens förändrade skick bidrager i förening med tjenlige författningar att förändra begreppet om tyngden af sådane prestationer, kan bäst slutas af förhållandet med Gästgifveri-skjutsen, deraf endast hållskjutsningen nu, af Bonden åtminstone, i allmänhet anses såsom betungande, under det han gerna begagnar reserv-skjutsnings-skyldigheten för att åt sig inbringa någon contant inkomst, genom den i sakernas närvarande ställning tillräckeliga skjutslega».
Krono-brefhäringen ater, som vanligen beräknas lika med skjnlsnings-prestationen, är ett vida drygare onus, sedan ali Embets-brefvaxling blifvit i sednare tider mångdubbelt ökad, emot förr; och ehuru brefbärings-touren tidtals ombytes emellan de hemman inom hvarje ort, som äro så belägne att de härvid kunna användas, och fastän den nogaste tillsyn äger rum emot Krono-brefbäringens missbrukande, förspörjes likväl ofta klagan öfver det tryckande i brefbärings-skyldigheten; men detta är oskiljaktigt från sjelfva saken och kan således icke annorledes afhjelpas, än genom serskildte förmåners beviljande åt brefbärings-liemman.
Efter missväxtåren 1826 och 1800 hafva Krono-Utskylderne i visse trakter onekeligen utgått med större svårighet, än tillförne; och gäller delta synnerligast om de invid Norrska gränsen belägne Socknarne, äfvensom om visse Socknar på Slättbyggden, af Dahlsland.
Inom desse orter har det således hittills icke varit möjligt att utbekomma något betydligt af Lånespanmåls-skylderne efter 1826 års missväxt, hvartill dock andre medverkande orsaker än penningebrist jemväl förefunnits; men för öfrigt äro desse undsätlningsskulder till det mesta af Länets Invånare godtgjorde med omkring ig5,ooo Pi:dr Banco, utan att, hufvudsakeligen, utmätningstvång dervid, eller vid Krono-utskyidernas indrifvande, behöft till ytterlighet användas.
Härförutan hafva 42,000 R:dr Banco redan ingått till Kronans Cassa i betalning för de undsättningslån, Pastorater och Socknar erhållit efter i83o års missväxt, på gemensam ansvarighet af Pastoratets eller Socknens Invånare, samt omkring 60,000 R:dr troligen blifvit af Länets Invånare godtgjorde åt de Entrepreneurer som, med förskott af Créditiv-fonden, tillhandahållit spanmål på eget äfventyr.
Såsom bihang, till upplysande af grunderne för persedle-värdels beräkning i Tabellerne, medföljer sluteligen vidfogade sammandrag öfver 1827 lill och med i83i årens Markegångar. c) Politie.
Öfver Lagarnes verkställighet, samt ordningen och säkerheten uti Länet, vakar Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande med oafbruten omsorg, dervid biträdd af underlydande Tjenstemän och Betjente, hvilkas antal synes vara snarare för litet, än för stort, och torde vid folkmängdens ytterligare tillväxt blifva otillräckeligt.
I afseende på allmänna policen begagnar Konungens Befallningshaf - 42 vande ganska sällan, oell endast vid högsta nödvändighet, rättigheten att utfärda nya stadgande!! och vitesförbud.
Ordning och sedlighet inora Församlingärne, med hvad mera som tillhör
Kyrk o-disciplinen, eller dermed står i ett närmare sammanhang, vårdas af Kyrko-Råden och Församlingarne sjelfva, hvarvid de
Byordningar och andre öfverenskommelser som för hvarje ort äro antagne, vinna tillämpning efter omständigheterne.
-Mängden af föreskrifter i desse hänseenden ökas dessutom beständigt genom nya Socknestämmobeslut; och det synes nästan som ville lättheten för Församlingarne att, på sådant sätt och för tillfället, inom sig göra författningar uti ämnen som ofta icke äro tillräckeligen begränsade, i visse fall, urarta till en egen mera nitfull än rättsenlig lagstiftning.
I det hela innefattar detta slags lagsliftnings-arbele en oformlig massa af ideer och förslager, synbart framkomne mest genom intrycket af enskilte eller tillfällige förhållanden, och besluten, ehuru utmärkande nitälskan för ordning och godt skick, förråda nog otta en frånvarande bekantskap med allmän
Lag, likasom saknad-beräkning på möjeligheten att verkställas.
Så har, till exempel, förekommit Söcknestämmo-beslut: att icke någon hemmans-ägare skulle få antaga utsocknes Brukare, torpare eller tjenstehjon öfver 4o år gamla, vid äfventyr att sjelf underhålla dem när de blifva fattighjon, för hvilket ansvar hemmanet skulle anses intecknadt; att de sorn olofligen sälja bränvin skola plikta mera än, och ända lill dubbelt cmot, hvad allmänna författningar för slik förbrytelse stadga; att icke någon fattig må gifvas meia än han kan förtära på stället vid En K:drs vite; att ransakning efter tjufgods må verkställas hvarest och af hvilken som helst, utan iakttagande af den ordning lag bjuder, med m}'cket mera dylikt, tillräckeligen vittnande att denna Communal-Lagstiftning hvarken slädnät inom behörige gränsor, eller kan vara gagnelig såsom den nu utöfvas.
Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande har väl, vid alla tillfällen då sådane lagstridige beslut kommit till dess kännedom, skyndat att undanrödja desamma; men emedlertid har det icke kunnat annat än förvilla mängdens begrepp om lag och laglydnad, att ordningar vid Socknestämmor föreskrifvas, som antingen icke äro rältsenlige, eller icke kunna göras gällande.
Ordningsmanna-Inrättningcn, för omkring
Tio år sedan tillkommen och nu mera antagen i Länets fleste delar, synes vara äm - 43 nåd att utgöra det första studium på nnmicipalitets-banan och Ordningsmannen bestämde att vara Police-maktens medhjelpare, i hvilket afseende de äro berättigade att med sin uppmärksamhet intränga i samhäilslifvets flere förhållanden, saint äro i utöfningen af sin tjenst ställde under det skydd, Lagen tillägger dem som Konungens Befall ningsha['vandes bud och ärender lora, äfvensom medgifne handräckning af Ivrono-Betjeningen.
Befattningen såsom Ordningsman uppdrages vanligen åt de bättre och förståndigare ibland
Allmogen och anses innebära ett heders- eller förtroende-uppdrag, som någon gång ganska väl motsvaras; men Ordningsmannaskapet kan dock icke hafva betydligt inflytande på samhällsskicket så länge det saknar den stödjepunkt inom hvarje ort, en ordentelig Municipal-Styrelse skulle lemna.
Kyrko-Råden kunna väl i visse fall fylla denna lucka, då till deras omvårdnad hörer vidmaglhållande af ordning och sedlighet inom Församlingarne och de äfven, med Kyrkoherden till Ordförande, utgöra ett slags
Domstolar, berättigade att med offenteliga varningar och föreställningar, samt äfven med åläggande af böter, näpsa och bestraffa mindre förbrytelser emot Kyrko-Disciplinen och andre dermed gemenskap ägande ordningar.
Desse myndigheter, som i allmänhet gjort sig aktade, synas derföre uppfylla sitt föresätta ändamål; men deras verkningskrets är mycket begränsad, och torde ej eller lämpeligen kunna utvidgas till alla police-ärender inom Församlingen, oberäknadt de economiska, ehuru de å en del ställen hafva på sin lott Sundhets-policen och Fattig-policen, de der åter på andre ställen äro splittrade i serskilde afdelningar, merendels under Kyrkoherdens Ordförandeskap.
Vid sådane förhållanden med police-makten, och då, såsom bär i Länet, nu hysande öfver 200,000 Invånare, spridde på w\
Qvadratmil, dess anseende och verksamhet liufvudsakeligen mäste upprätthållas på Landsbygden af de Konungens Befallningshafvande directe underlydande Sex Kronofogdar och Tjugufem Länsmän, hvilka dessutom hafva -en mängd andre, till en del mera vidsträck le åligganden, och hvarförutan endast Tre Lands-Fiscaler äro att tillgå i egenskap af Allmänna Åklagare, — må det anföras såsom ett stort och talande bevis på Folkets böjelse för ordning oell laglydnad, att desse vigtige Samhällselementer äro öfvervägande och allmänna säkerheten större än i flere andra Länder, om icke full - 44 komlig; och den oväldige torde deraf göra slutsatsen: att Läns-Styrelsen och dess underordnade söka uppfylla sin bestämmelse äfven i desse hänseenden.
För att lemna ett ungefärligt begrepp om mängden och omfattningen af de ärender och göromål, som åligga Läns-Styrelsen, torde böra nämnas, att, då för Tio år tillbaka de vid Lands-Cantzlioch Lands-Contors-Expedilionerne årligen incaminerade och anmälte målens antal uppgick till omkring 9,000; så har deremot antalet på sådane mål, genom ärendernes tilltagande både i mängd och omfattning, i sednare åren ökat sig derhän, att de utgjorde: 1S27, 12,066, 1828, i2,i33, — 1829, 11,690, — i83o, i3,235, och i83i, i4>973 stycken, deribland en stor del varit serdeles viglige eller ganska vidlyftige, samt således erfordrat flerfaldig handläggning och beredning samt mycket arbete, innan de kunnat sluteligen afgöras.
Oberäknad t alla dessa ärender och göromål, tillhörande Läns-Administrationen i det hela, hör Landshöfdingen personligen deltaga uti Pröfnings-Comilé och Markegångssättning, Roterings- och Recruterings-Cornmissioner, Mönstringsförrättningar, Tvänne Beklädnads-Directioner, Trenne Boställs-Directioner, Tvänne Lazaretts- och Curlius-Directioner och Tvänne Hushållnings-Sällskapsförvaltningar, förutan andre mera tillfällige förrättningar.
Af Uppfostrings- och Undervisnings-anstalter, för Folket, äro följande befintelige på Länets Landsbygd: Östads Barnhus i Östad Socken af Ahle Härad, inrättadt 1774 af frami.
Commerce-Rådet och Commendeuren JN".
Sahlgren, medelst donation af Östad Säteri 7 mantal med £-del afhyst Rå och Rör, i2-|J mantal Frälse och Frälse-ränta dessutom af 1 mantal, samt en i Rikets Ständers Bank insatt Capital-fond af 16,666 R:dr Specie.
Antalet på de Barn, som af Barnhus-Inrättningen underhållas, uppgår nu till 106, hvilka njuta vård och uppfostran af Åboerne å de Barnhuset underlydande hemman, samt undervisning uti en på Säteriet uppförd och efter Yexel-undervisnings-method inrättad Schola, som efter hvad jag, närvarande vid sist hällne Examen, haft tillfälle erfara, är i godt skick och synes svarande emot ändamålet; Varande Friherre Alströmer på Hanström, såsom Stiftarens närmaste lefvande Skyldeman, Disponent öfver Inrättningen.
— Vexel-UndervisningsScholor finnas dessutom:
En Yid Trollhättan, för 60 till 70 Barn, 45 inrättad och underhållen på Trollhätte Sluss-verks Bolags bekostnad; En uti Mellby Pastorat för 200 Barn, grundad på betydligt anslag af ägaren till Kobergs Säteri Friherre N. A.
Silfverschiöld, och nyligen färdigbyggd samt för ändamålet inrättad; En uti Skallsjö.
Socken af Wedtle Härad, för i5o Barn, med husrum för en del af Barnen, grundlaggd och i allo bekostad af Ägaren till Näs Säteri, P. U. Berg, som äfven aflönar Läraren; En vid Upperuds Bruk, i Norda lils Härad, hvilken underhålles, i godt stånd och till betydlig omfattning, på Bruks-Bolagets bekostnad; En vid Billingsfors Bruk, i Wedbo Härad, inrättad och underhållen af samma BruksBolag samt
En vid Beckeforss Bruk äfven i Wedbo Härad, hvilken är inrättad och underhålles af Bruksägaren C. F. Waern på Däldenäs.
För öfrigt äro serskildte Scholor inrättade: uti Sätila Pastorat af Marks Härad, den genom Donation tillkomne så kallade Sethelinska Scholan, som kan jemföras med Apologist-Scholor, och der 5o till 60 Barn undervisas af T vänne Lärare, samt njuta till en del understöd under schölae-gången; Uti Frendeforss Pastorat af Sunclalils Härad, en Catheches-Schola med ordinarie Lärare, som lönas af Församlingen; uti Gerdhem och Björke Socknar af Wäne Härad, Lerum Socken af Wedtle Härad, Forss Socken af Flundre Härad samt Örbjr och Kinnaromma Socknar af Marks Härad, vanliga Barn-Scholor, med Lärare som blifva lönade af Församlingarne.
Om Barnaundervisningen inom andre orter af Länet gäller eljest hvad 2 §. af denne underdånige Berättelse, i sådant ämne innehåller, hvarförutan om Scholse-väsendet i Städerne åberopas §. 5 och beskrifningen för hvarje Stad.
Hälsovården uti Länet, till så vidt den innebär omsorgen att vara uppmärksam på Folkets hälsotillstånd samt undersöka om, eller bota och hämma, smittosamma sjukdomar, bestrides, under Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes uppsigt, af de för Sundhetspolisen inrättade Local-Styrelser, med biträde af Trenne ProvipcialLäkare, stationerade uti Wenersborg, Borås och Alingsås:
På förstnämnde bägge ställen befinna sig äfven Länets bägge Lazaretts- och Curhus-Inrättningar, som under sednare åren blifvit upprättbållne allenast genom de medel, Länets Invånare dertill sammanskjutit.
Examinerade Barnmorskor äro väl på någre ställen till finnandes, och Städerne sakna icke deraf nödigt antal; Men på Landsbygden 46 äro sådane ännu icke allmänt antagna:
Vaccinateurer finnes deremot inom alla Orter.
Med afseende på Husdjuren, har någon stadgad hälsovård hittills icke kunnat åstadkommas, fastän lön å Stat är anslagen för en Djur-Läkare och Länets Hushållnings-Sällskap dels inköpt tjenlige Hus och Byggnader härstädes för Veterinair-Inrättning, dels redan beredt utväg till ökade Löningsinkomster för Läkaren dervid; ty, efter flere kungöranden om denne Djur-Läkare-tjenst, har icke någon competent Sökande sig ännu anmält:
Emedlertid begagnas vid inträffande Boskapssjukdomar en tillförordnad DjurLäkare, som ej undergått examen.
Fattigförsörjnings-Anstalter äro öfverallt vidtagne, med anledning af derom gällande författningar, så att tiggeri just icke behöfver tålas vid vanlige förhållanden med årsväxt och närings-tillfälle, fastän det äfven då ej alltid kan förekom mas; Men efter svårare missväxter bjuder nödvändigheten alt medgifva sådane utfattige personer och hushåll, som icke njuta allmän Fattigvård, att för lifs*- bergning begära allmosor, åtminstone inom egne Församlingar.
Sättet för antagne fattighjons underhållande är skiljaktigt emellan Församlingarne, och vanligast äro, på Landet, alla hemmans-innehafvare indelade rotevis, att föda ett eller flere fattighjon, hvaremot på andra ställen åt fattighjonen utdelas understöd i spanmål eller penningar, eller ock bäggedera, hvartill fond samlas genom öfverenskomne bidrag.
I allmännhet hafya öfverenskommelserne om fattigförsörjningen det fel, att afvika från primitiva beskattuingsgrunden, stadgande: att en hvar sorn icke sjelf är i behof af andras hjelp bör bidraga till Församlingens gemensamma fattigvård, oell att deremot hafva tillämpat beskattningen endast på hemman och näringar samt synlige tillgångar och ofta allenast på hemman, hvarigenom liändt, att den talrika classen af Torpare, fördels- och förpantnings-innehafvare, Backstugusittare, Bruksarbetare, Inhyseshjon och Daglönare, med flere, hvilken dass de individer oftast tillhöra som belasta allmänna fattigvården, — merendels undgå att bibraga till fattigförsörjningen under deras ungdoms-, hälso- och välmagts-tid.
Det är, ty värr! en erfarenhets-regel, närmare bekräftad efter missväxtåren 1826 och i83o, att fattighopen, och med den anspråken på fattigunderstöd, blifvit i sednare tider ökade, såsom följd cgenteligen af de. här förut i 1 och 4 §• §:ne angifne orsaker, hvilka 47 befordrat den obesutne folkmängdens hastiga tillväxt; Och det visar sig äfven af denne tillökning i futtigpersonalen att Fattig-lagarne och visse andre författningar,: som dermed äga oskiljaktigt sammanhang, behöfva undergå revision och förbättring, derpå Eders Kongl.
Majit ock i Nåder lärer vara betänkt och i hvilket afseende Landshöfding garnes och Consistoriernes Utlåtanden blifvit infordrade; Varande för Elfsborgs
Län detta underdåniga utlåtande gifvet under den 8:de sistl.
Ett för detta Län stiftadt Hushållnings-Sällskap, försedt med af Eders. Kongl.
Majit i Nåder fastställde Stadgar och nu mera arbetande på T vänne Aldelningar, som hafva sammankomster i Wenersborg och Borås, bemödar sig att, med tillhjelp af de någorlunda hetydlige Fonder, som äro ställde till Sällskapets disposition, understödja och uppmuntra odlings- och närings-flit, ordningssinne och medborgerlighet.
Föremålet för Sällskapets verksamhet är vidsträckt, och äfven af natur att icke medgifva någon hastig eller starkt i ögonen fallande framgång; Dock är det synbart att
Sällskapets omsorger redan framkallat försök uti ett eiler annat af de ämnen, som blifvit till täflan framstäldte.
Hvad Afdelningen i Wenersborg tillgjordt, för att der organisera en Vetjerinair-Inrättning, är förut nämnd t; Och nyligen har jemväl
Afdelningen i Borås vidtagit åtgärder, för att derstädes åstadkomma en slik Inrättning.
Hushållnings-Sällskapets behållne Capital utgör omkring i5,ooo R:dr Banco, deraf p,ooo Bidr tillhöra Afdelningen i Wenersborg och 6,000 R:dr Afdelningen i Borås.
Sockne-Magaziner finnas inrättade endast uti Tjugnsju Socknar; och de ärö således ganska få, jemförelsevis emot.
Sock 11 arnes i Länöt storå antal.
De befintelige Sockne-Magazinernes
Fonder äyo dessutom obetydlige, relativt tili Soeknarnes folkmängd och utsäde, med afseende på spanmåls-behofvet efter missväxter; så att de knappast kunnat ingå i någon beräkning vid sädane tillfällen, helst som grunderne för förrättningen merendels förutsätta Spanmålslagrets ttllänaode årligen, vid vårtiden,, för att efter påföljande,skörd återlefvtereras in natura, med viss uppgäld, men hvilket icke gerna kan ske- dåusvårare missväxt inträffar och det skulle vara mest af nöden att återbekomma
Lånen, tili understöd för utsädes-behöfvande delägare. 48 Föreningar om ersättning till Jordbrukare sorn lidit skada på Grödan, af Frost, Hagel, Storm och Vattu-flöde, äro träffade endast inom några Pastorater eller Socknar och sådant på mindre bestämda grunder.
I öfrigt har denne angelägenhet blifvit lemnad tili behandling för tillfället, då allmänna välviljan skulle behöfva att i öfvannämnde ändamål påkallas; Dock har, mig veterligen, någon så beskaffad ersättningsfråga icke hittills blifvit väckt hvarken på grund af ingångne öfverenskommelse!’ eller eljest; Och vid allmänna missväxter har Staten städse nödgats träda emellan med undsättning.
Angående omfattningen och beskaffenheten af de allmänna Undsättnings-anstalter, som på Eders Kongl. Maj:ts nådigste befallning blifvit här i Länet vidtagne efter 1826 och i83o års missväxter, och hvilka egenteligen ägt rum under detta qvinqvennium, åren 1827 och 1831 , åberopas i underdånighet mine den 3i December 1827 och 3[
December 183 r till Eders Kongl. Maj:t afgifne utförliga Berättelser, af hvilka det inhämtas, att samma undsättningsanstalter blifvit på skiljaktige
Sätt utförde och hafva af Allmänna medel och tillgångar medtagit, första gången: 199,071 R:dr 42 Skill.
Banco, jemte 5,58i Tunnor Spanmål in natura, beräknade i värde till 69,644 R:ch’ L9 Skill. 1 r:st Banco och sednare gången tillhopa 172,718 R:dr 16 Skill.
Banco, allenast i penningar.
En Sparbank är för några år tillbaka inrättad uti Wenersborg och fortfar, med ökadt förtroende: så att insättningarne blifvit allt mer och mer betydliga och utgöra nu tillhopa 6,100 R:dr.
Nyligen är äfven Sparbank inrättad i Borås; hvarförutan en sådan är under inrättande i Alingsås Stad.
Brandstods-Föreningar äro på Landet nästan allmänt ingångne, dels Häradsvis, dels Pastorats- och Socknevis, samt uppfylla liUfvudsakeligen det dermed åsyftade ändamålet.
Anstalterne till
Rofdjurs utödande bestå nu mera nästan ensamt uti de öfverenskominelser, som • dels förut, dels ock i följd af Kongl.
Brefvet den 19 Junii i83o, blifvit ingångne Häradsvis, eller Pastoratvis, om förhöjde Skott-löners utgifvande, dertill så väl Hemmans-innehafvare som andre på Landet boende Kreatursägare förbundit sig sammanskjuta nödige medel; Och för öfrigt anställas Skallgångar, när omständigheterne göra sådane nödvändige och de af någon orts Invånare begäras.
I af - 49 I afseende på ordningen vid Gästgifverierne äro erforderlige föreskrifter, i öfverenstsäramelse med allmänna Författningarne, gifne och kungjorde, samt i Dagböckerna intagne.
Oberäknadt Gästgifvaregårdarne, som i allmänhet åtnjuta näringsfrihet och betala algifter derför, finnes på Landsbjrgden allenast 35 och i Städerné 38 tillåtne Krogar och Näringsställen.
För Fångvården, till så vidt den af Stats-Verkct bekostas, äro Läns-Fängelser inrättade uti Wenersborg och Alingsås, hvilka likväl egentligen begagnas såsom förvarings- och bysättnings-häkten.
I öfrigt hålla Härader och Städer enskilte fängelserum, till Fångars förvarande medan ransakning om dem vid Under-Rätterne förehafves.
Vid Fångars transporterande och bevakande under transporter, hvilket allt nu mera sker på Statens bekostnad, med Gästgifveri-skjuts och genom tillsatte Fång-Gevaldigrar, iakttages derom gällande föreskrifter; Och bör anmärkas, att
Fångspillning under transporter blifvit mindre allmän sedan nyssnämnde bevaknings-anstalt vidtogs.
Förutan Sjutton marknader om året uti Länets Städer, äro på Landsbygden serskilte Marknadsplatser utsedde, der tillhopa Sjutton Marknader årligen hållas, eller numera, sedan Svenljunga ena marknad nyligen blifvit indragen på ortens Invånares begäran, allenast Sexton.
Dessa af ålder brukeliga sammankomster för handel och köpenskap, anses vara nödvändige, såsom medförande lättnad vid utbyte eller afsättning af Stads- och Landtmanna-produeter; Och de smärre oordningar, som någon gång kunna förefalla, utgöra, i och för sig sjelfve, således icke något skäl till Marknaders afskaflfande, så länge erfarenheten vitsordar att
Marknads-ställets läge och öfrige omständigheter befordra ofvanförmälte allmänt nyttiga trafik.
— Marknadernes antal här i Länet synes, för öfrigt, icke vara stort, jemförelsevis emot Länets areal-vidd och folkmängd, samt med afseende på tillvarande local-förhållanden. §. 5. Städer. a).
Grundlagd under Drottning Christinas- Regering, på Hufvudnäs då varande Säteris ägor, vid södra ändan af Wenern, som här genom den lilla Sjön Wassbotten och Carlsgraf 7 5o förenar sig med Götha Elf samt förmedelst Slussarne vid Brinkebergs-kulle, Trollhättan och Lilla-Edet, eller nu mera Ström, vid Elfvens utlopp och Hafvet.
— Staden, till en början befolkad frun den urgamla Staden Brätte, som varit belägen mil längre söder ut vid slutet af sistnämnde lilla Sjö, har ett för handel och sjöfart ganska gynnande läge samt omgifves af en bördig och väl bebodd Landsort, tillhörande Sundahls Härad pä Dahlsland och Wäne härad af Westergöthland.
Jemte de genom Konung Gustaf Adolph den Stores stadfästelse-bref, af den 4;de Januarii 1620, gamla Staden Brätte försäkrade jordägor och lägenheter, blefvo, genom Drottning Christinas privilegier af den 12 November 1646, för Wenersborgs anläggande donerade Hufvudnäs Säteri med derunder lydande hemman och herrligheter, hvarförutan Staden sedermera inköpt till mulbete
Tvänne mindre hemmansdelar pä Dahlsland; sä att Stadens hela område, svarande emot liela mantal, utgöres af vid pass 3,ooo Tunneland jord, deraf omkring tvä tredjedelar äro till åker oell äng uppodlade samt innehafves och brukas lill ungefärligen halfva arealen af Stadens Invånare och andre, som derå förvärfvat besittningsrätt, hvaremot andra hälften, bestående för det mesta af Gammelstadsjorden ännu är bibehållen Staden, till gemensam disposition, och utarrenderas för Stadens räkning* tillika med Hufvudnäsön och Sågverket derstädes.
Sjelfva Staden är indelad uti 344 hela Tomter, hvaraf 2g för publika Hus och Byggnader; Och dessutom 38 projecterade och ännu obegagnade Stadstomter.