Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jemte förmälan att, enligt Kongl. Brefven den 8 September 1854 och den 2 Augusti 1855, afl5j-|- mantal arbetshemman under Alnarps Kungsgård skola, emot upphörande af arbets-skyldighelen, erläggas, efter dem emellan uppgjord fördelning, saminanlagdt 388 tunnor 8 kappar korn; alt delta belopp korn skall med penningar efter blifvande markegångspris, titan förhöjning af försel-lön, till Statsverket betalas; att indelningshafvaren deremot skall bekomma ett motsvarande, å stat uppfördt anslag af oindelt spanmål, hälften råg och hälften korn; samt att förvandling härtill skall efter medeltal af markegåiigsprisen under de 20 åren 1834—1853 verkställas och böljan härmed ske vid utgången af nuvarande arrende år 1862, hade Kollegium derjemte i underdånighet förklarat, det Kollegium icke funnit något vara att anmärka deremot, att, berörda spanmålsbelopp, motsvarande, enligt uppgifna föryandliugs-grunden, 158 tunnor 2 kappar råg och 158 tunnor 2 kappar korn, finge från Statsverket af Institutets styrelse uppbäras, för alt till Institutets fördel användas, men hemställde tillika, dels att denna uppbörd icke matte ske in natura, utan med penningar efter faststäldt tioårigt medelpris, och dels att spanmåls-värdet måtte, till undvikande af dubbla licjvider, blifva inräknadl i det års-anslag, som kunde komma alt Institutet i öfrigt af Statsverket beviljas; varande emot det af E. K. M;ts Befallningshafvande föreslagna sätt för liqviderande, dels in natura, dels i kontant, af del arrende, 1,600 tunnor, sorn, enligt Kollegii tanke, endast till nuvarande Lands höfding borde ulga, icke något från Kollegii sida erinradt.
Efter hvad den Nådiga Propositionen vidare innehåller, komme koslnaderne för ifrågavarande läroverk att utgöras af 2 slag: organisations-kostnader, eller sådana, som ifrågakomma vid läroverkets första ordnande och hvilka för en gång borde utgå, samt. underhålls-kostnader, eller de, som lill årliga aflöningar m. m. erfordrades; och skulle, i enlighet med ett af E. K. M:ts Befallningshafvande, i samråd med edarne personer, uppgjordt kostnads-lörslag, följande anslag för en gång för ändamålet behöfva anvisas, nemligen: afträdes-summa till nuvarande arrendator, deruti inberäknad ersättning för öfverbyggnad, höst-utsäde och vårfoder . .* .
. R:dr R:mt 45,000: •— -— Till byggnad af boningshus, mejeri och ladugård, stall, smedja, verkstäder och laboratorium, sädesmagasin och tegelbruk „ „ 145,000: — — Till inventarier: för gårdsbruket, kreatur m. m R:dr R:mt 45,000: — — husgeråd och inre inventarier „ „ 20,000: — — utsäde och förlag „ „ 10,000: 75,000: — - Summa B:dr R:mt 265,000: — — Transport R:dr R:mt 265,000: — — Expeditions- Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 115. 259 Transport R:dr R:mt 265,000: — — Om härifrån afdroges för befintliga hus samt för beräknad minskning i byggnadskoSt naden genom leglets brännande på stället R:dr R:mt 20,000: — — samt 2| års underhålls-anslag, som beräknats kunna få till organisationen användas „ , 45,000: — — 65,000: skulle återstoden, eller R:dr R:mt 200,000: — — blifva det belopp, som för Institutets första ordnande erfordrades och hvilken summa E. K. M:ts Befallningshafvande ansett biira utgå med ena hälften år 1858 oell med den andra hälften år 1859.
Det årliga anslaget till löner för föreståndare och lärare, till underhåll för elever och lärlingar samt till b i b I i o t h e k och samlingar hade E. K. M:ts Befallningshafvande föreslagit till enahanda belopp, som i dessa hänseenden användes vid Ultuna, eller 18,000 R:dr Riksmynt, emot erhållande af hvilket anslag läroverket skulle tillförbindas alt emot taga 24 fri-lärlingar och 28 elever, hvaribland 4 icke betalande.
På grund af hvad sålunda förekommit och då behofvet af ännu ett högre Landlbruks-läroverks inrättande både blifvit af Landtbruks-akademien vitsordadl och äfven syntes vara allmänt crkändt, har E. K. M:t, med godkännande af ofvanberörda framställning, i Nåder föreslagit, att Alnarps Kungsgård med underlydande måtte från midfastan 1862, då nuvarande arrende af Kungsgården upphör, upplåtas till begagnande för ett högre landtbruks-läroverk, hvarest till undervisning borde emottagas 24 fri-lärlingar och minst 28 elever, hvaribland 4 icke betalande, samt att så väl organisationen som styrelsen af della läroverk måtte få uppdragas åt en Direktion, beslående af Landshöfdingen i Malmöhus län, såsom Ordförande, samt af fem fastighets-iunehafvare inom nämnda län, eller äfven, om så ske kan, från närmast angränsande län, såsom Ledamöter; hvarjemte E. K. M:l, i aFseende härå, ansett följande vilkor och bestämmelser böra stadgas: l:o att läroverkets styrelse i årligt arrende för Kungsgården skall erlägga 1,600 tunnor spanmål, råg, korn och 's hafra, deraf 100 tunnor af hvardera sädesslaget skola lill Landshöfdingen i Malmöhus län årligen levereras i Malmö stad på de lider, som af honom bestämmas, samt återstoden, 1,300 tunnor, hvarje år lösas efter de 10 förutgångna årens, af Kammar-kollegium för Kronans räkning fastställda medelpris, af hvilken lösen Landshöfdingen, som för närvarande har sig på lön anslagne 1,400 tunnor, skulle ega att uppbära hvad som motsvarar 1,100 tunnor, med en fjerdedel i slutet af hvarje qvartal, men återstoden, eller lösen för 200 tunnor, £ råg, J- korn och f hafra, borde ingå lill Statsverket och reserveras till E. K.
M:ts disposition, dels til! godtgörelsé åt nuvarande Landshöfdingen af den minskning i inkomst, sorn tilläfventyrs kunde för honom uppkomma i följd af det sålunda föreslagna förändrade sättet för den honom tillkommande arrende-spanmålens utgörande, och dels till förbättring i allmänhet af Landshöfdinge-aflöningarne, der sådan förbättring kunde finnas erforderlig; 2:o att läroverks-styrelsen deremot skulle egä att af Statsverket efter 10 års me delpris uppbära samt disponera den afgäld, som för befrielse från den fordna arbetsskvldighetens utgörande åligger de förr under Kungsgården hofveri-skyldige hemmanen, enligt Kongl. Brefven den 8 September 1854 och den 2 Augusti 1855; samt 3:o alt, då det ifrågaställa undanlaget af mark å Kungsgårdens område till Lands höfdingens i Malmöhus län disposition icke syntes vara af väsentligt inflytande på beloppet af den arrende-afgift, som kunde för Kungsgården erhållas, och det å andra sidan kunde vara af vigt, att Landshöfdingen, som förmält sig ämna å nämnda mark åt sig uppföra sommarbostad, sålunda egde tillfälle alt på stället utöfva en närmare tillsyn öfver 260 Expeditions-Utskottets förslag till underd.
Skrifvelse N:o II5. läroverkets gång och förvaltning, lill Landshöfdingens i Malmö disposition afgiflsfritt må till begagnande upplåtas 40 tunnland af den sfi kallade Alnarps-skogen.
Ehuru något anslag af statsmedel för läroverkets inrättande eller bedrifvande icke komme att under nästkommande statsreglerings-period blifva behöflig!, derest Kungsgården först vid nuvarande arrendetids slut, eller midfastan 1862, till ändamålet upplåles. — i hvilket fall läroverket borde vara ordnadt och bringadt i verksamhet hösten 1864, så framt Rikets näst sammanträdande Ständer dertill anvisade medel, — har E. K.
M:t likväl ansett
Sig nu böra göra Nådig framställning i ämnet till Rikets Ständer, på det alt erforderliga förberedande åtgärder måtte hinna vidtagas, sedan Rikets Ständer i ämnet fätlat. beslut, samt på det all Rikets Ständer, derest de, för sin del, skulle finna läroverkets bringande till stånd före nyssnämnda tid vara af vigt, jemväl måtte blifva i tillfälle att. taga under öfvervägande, huruvida medel nu kunna beredas, dels lill inlösande af Kungsgårdens nuvarande innehafvares arrenderätt för liden från den 14 Mars 1858, med i sådant afseende fordrade 45,000 R:dr, dels lill byggnader och inventarier för läroverkets räkning, enligt uppgjordt förslag, 155,000 R:dr, och dels till det från och med ar 1858 för läroverket erforderliga årliga anslag 18,000 R:dr, hvilket likväl, i den mån Kungsgården kunde till högre afkastning uppdrifvas, framdeles måhända kunde till beloppet nedsättas; och skulle, i lall förstnämnda t.vänne anslag med tillsammans 200,000 R:dr nu af Rikets Ständer beviljades, att. utgå till hälften under år 1858 och till andra hälften 1859, läroverket vara bringadt i verksamhet sednast hösten år 1860.
Vid öfvervägande af denna angelägenhet hafva Rikets Ständer, efter hvad utredt blifvit rörande beskaffenheten af Kungsgården Alnarp, lika med E. K.
M:t funnit lämpligt att denna Kungsgård till Landtbruks-institut användes, i följd hvaraf Rikets Ständer ock ingått i pröfning af frågorne om liden och de vilkor, hvarunder en sådan öfverlåtelse må ega rum.
Hvad först angår tiden för egendomens upplåtande till Institut, så har både af Landtbruks-akademien samt vid Landlbruks-möten och under ärendets behandling hos Ri kets Ständer erinrats om bristen på nödiga Landtbruks-läroverk, om omöjligheten lör de i landet, redan befintliga undervisniugs-anstaiter för jordbruket att. emottaga alla sökande, sorn der önskat inträde, samt om angelägenheten deraf att denna brist så skyndsamt som möjligt måtte afhjelpas.
Att derföre åtgärder i sådan syftning ofördröjligen vidtagas, synes vara af vigt, och således endast böra komma i betraktande, huruvida det kan vara skäl för Staten att underkasta sig de uppoffringar, som äro nödvändiga för att genast erhålla dispositionen öfver den till Landtbruks-institut föreslagna, nu utarrenderade egendomen och om fördelarne deraf någorlunda motsvara utgifterne.
Den af nuvarande arrendatorn, för Kungsgårdens afträdande midfastan 1858, fordrade summa utgör, pä sätt af E. K, Mits Nådiga Proposition inhemtats, 45,000 Ridr; men dä, enligt Rikets Ständers Stats-Ulskott meddelad uppgift, största delen deraf är beräknad såsom ersättning för arrendatorn tillhöriga byggnader, för jordens böst-körning, för utsäde, samt för ett betydligt parti föder, och endast omkring 6,000 R:dr utgöra egentlig aflrädessumma, blifver detta belopp obetydligt, i jemförelse med den stora fördelen att
Institutet derigenom lyra år förr kan träda i verksamhet, samt att Institutets styrelse får emottaga en väl häfdad jord, i stället för en utsugen, hvilket möjligen skulle kunna inträffa, i fall egendomen först vid arrendetidens slut år 1862 skulle till Landtbruks-institut öfverlåtas; — vid hvilka förhållanden Rikets Ständer ausell att Kungsgården Alnarp redan år 1858 må till Landtbruks-inslilul upplåtas, samt följaktligen att. de medel, som erfordras till inlösande af Kungsgårdens nuvarande innehafvares arrende-rätt för tiden frän den 14 Mars nämnda år, böra anvisas.
Expeditions- Utskottets Förslag till. underd.
Skrifvelse N:o 115. 261 Vidkommande derefter det ifrågaställa utbrytandet och öfverlemnande! lill Landshöfdingen. » begagnande af 40 tunnland utaf s. k.
Alnarps-skogen, hafva Rikets Ständer fäslat uppmärksamhet derå, alt egendomen är utarrenderad i följd af derom meddelad föreskrift, och alt Landshöfdingen icke vid nuvarande arrendets utgång eger anspråk att densamma tillträda, hvarken till det hela eller till någon del: hvadan Rikets Ständer, lika med Kammar-kollegium och på de af Kollegium anförda skäl, funnit berörda undantag icke böra medgifvas, utan Kungsgården ostyckad till Institutet öfverlemna.», helst eljest vid nuvarande
Landshöfdingen» afgång invecklade förhållanden kunna uppslå, beträffande den honom eller hans rätls-innehafvare tillkommande ersättning för de kostnader, som å jorden blifvit nedlagda.
Enligt det om arrende af nämnda Kungsgård den 28 November 1831 afslutade kontrakt skall arrendatorn för åtnjutande af arbels-skvldighelen utaf vissa uppgifna hemman till indelningshafvare!! årligen i Februari månad erlägga 400 tunnor korn, efter årlig markegång, samt dessutom för sjelfva Kungsgården 1,000 tunnor spanmäl, på sätt derom af Kaminar-kollegium blifvit närmare upplyst.
Då någon rubbning i den nuvarande Landshöfdingen», i fråga om löne-förmåner, genom berörda arrende-kontrakt tillförsäkrade rätt icke ulan dennes medgifvande kan ega rum, hafva endast några föga väsentliga förändringar härutinnan kunnat hos Rikets Ständer ifrågakomma.
J sådant afseende har det synts Rikets Ständer mindre lämpligt, att
Institutets styrelse erhåller befallning med uppbörden af den från de under Kungsgården lydande hemman, emot arbetsskyldighetens upphörande, utgående spanmål, och denna i stället böra till Statsverket inflyta; dock att, som, i följd af åtskilliga emellan arrendatorn och de hofveri-sk viri ige hemmans-intiehafvarne träffade öfverenskommelse!!, sådan indragning ej kan verkställas löre nuvarande arrendetidens utgång, Statsverket först från och med år 1862 må ega uppbära den härför belöpande afgäiden.
För öfrigt och enär Rikets Ständer inhemta!, att den del af arrendet, sorn ej in natura erlägges, redan för närvarande, på grund af derom emellan vederbörande särskildt träffadt aftal, utgår efter medelmarkegåug, i stället för årsmarkegång, såsom Kammar-kollegii kontrakt innehåller, och detta sätt dessutom numera lärer vara antaget för de flesta arrenden, förekommer icke hinder deremot alt äfven för kommande åren denna del af Landshöfdingen» aflöning må efter medclmarkegång utgå.
Beträffande sedermera de för Institutets forsta ordnande erforderliga kostnader samt den anslags-summa, sorn för Institutets framtida underhåll må vara behöflig, innehåller visserligen E. K. M:ls Nådiga Proposition alt. i enlighet med uppgjordl kostnadsförslag, för förstnämnda ändamål elt belopp af 200,000 R:dr skulle för en gång behöfva af Rikels Ständer anvisas.
Men då en at Skånska Hushålls-IÖreningeus Ledamöter, som biträdt vid nämnda förslags uppgörande och i denna fråga således bör ega sak-kännedom, hos Rikets Ständers Stals-Utskott förmält, alt denna summa, pä grund af sedermera uppgjorda kalkyler, skulle kunna minskas med 25,000 R:dr, och således endast 175,000 R:dr erfordrades för Institutets organisation, hafva Rikets Ständer, under antagande af riktigheten utaf nu sednast uppgjorda beräkning, ansett högre anslag än till sistnämnda belopp icke böra såsom organisalions-kostnader beviljas.
I afseende åter å det årliga anslag af 18,000 R:dr, sorn blifvit Nådigst ifrågasläldt till aflöning åt Institutets föreståndare och lärare, till underhåll för elever och lärlingar samt till bibliothek och samlingar, och hvilket anslag blifvit upptaget till enahanda belopp, som Styrelsen för Ultuna Landlbruks-inslitut för samma ändamål uppbär; så synes, med afseende å nuvarande höga pris å så väl födoämnen sorn arbets-löner, denna summa icke vara för högt beräknad, — och kunde det dessutom måhända menligt inverka på Lisli - 262 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N;o Ilo. tutets organisation och pä deraf förväntade fördelar för den vigtigaste af landets modernäringar, jordbruket, om någon nedsättning i det äskade anslaget skulle ega rum.
I öfverensstämmelse härmed hafva Rikets Ständer, i fråga om Kungsgården Alnarps användande till Landtbruks-instilut, fattat följande beslut: l:o Under förutsättning att den emellan Skånska Hushålls-föreningen och nuvarande arrendatorn af Alnarp träffade öfverenskommelse om arrendets öfverlåtande träder i verkställighet, öfverlämnäs Kungsgården Alnarp med utjordar och tillhörigheter, utan någon jord-afsöndring, till användande lör Landtbruks-institut, på nedanstående vilkor: a) Institutets organisation och inseendet öfver detsamma ombesörjes af en Styrelse, sorn af E. K.
M:t tillsättes, och enligt de föreskrifter, som af E. K. M:t bestämmas. b) Kungsgården emottages midfasta)) år 1858 af Institutets Styrelse, så vida In stitutet kan bringas i verksamhet med den anslags-summa, Rikets Ständer här nedan för detta ändamål anvisa. c) För Aren 1858—1862 inträder Institutet i nuvarande arrendatorns rättigheter och skyldigheter; uppbär alltså afkomsteti af de hofveri-skyldiga hemmanen, 400 tunnor korn, och utbetalar till Landshöfdingen i Malmöhus län 1,400 tunnor spanmål (333 J tunnor råg, 733 £ tunnor korn och 3331, tunnor bafra) med de förändringar i afseende på 1 iqvida tio ns-sä 11 et. i Kongl. Kammar-kollegii kontrakt, hvarom öfverenskommelse blifvit träffad emellan Landshöfdingen och arrendatorn.
Från och med år 1862, då Statsverket kommer att uppbära afkaslningen af de hofveri-skyldiga hemmanen, erlägger Institutet till Landshöfdingen i Malmöhus län i årligt arrende Étt Tusen Två Hundra (1,200) tunnor spanmål, j råg, j korn och £ bafra, hvaraf Fern Hundra (500) tunnor, -j- råg, | korn och bafra, in natura levereras i Malmö, å de tider, som al Landshöfdingen bestämmas, och Sju Hundra (700) tunnor lösas efter näslförulgångna tio årens medélmarkegångspris, sådant det af Kammar-kollegium för E. K.
M:ls och Kronans räkning fastsliilies, med en fjerdedel vid slutet af hvarje qvartal under arrende-året. d) Till inlösen af arrendet, byggnader, inventarier, husgeråd m. m. bevilja Rikets Ständer en summa af Ett Hundra Sjutiofem Tusen (175,000) Riksdaler Riksmynt, alf. utgå, 100,000 R:dr under loppet af år 1858 och 75,000 R:dr år 1859 å de tider, som af Styrelsen bestämmas. e) I årligt stats-anslag erhåller Institutet^ Aderton Tusen (18,000) Riksdaler Riksmynt, att utgå från och med början af Ar 1858, emot förbindelse att från och med slutet af år 1860 emottaga och underhålla 24 fri-lärliiigar och minst 28 elever, bland hvilka 4 fri-elever. 2:o Statsverket uppbär från och med år 1862 den afgäld, som för befrielse från den fordna arbels-skyldighelens utgörande åligger de förr under Kungsgården Alnarp hofveri-skyldiga hemmanen, uppgående efter denna tid lill 388 tunnor 8 kappar korn, förvandlade efter 20-årig medelmarkegång till hälften råg och hälften korn. 3:o
Landshöfdingen i Malmöhus län erhåller i lön för åren 1858—1862 afkomsten af Alnarp, enligt nu gällande kontrakt, 1,400 tunnor spanmål, samt, efter år 1862: a) arrendet af Alnarps Kungsgård, utgörande, enligt 1:sta punkten mom. c, 1,200 tunnor spanmål, £ råg, j korn och J- hafra ; b) från Statsverket utaf afkomsten från de hofveri-skyldiga hemmanen 200 tunnor, | råg och 4- korn, alt lösas efter tio års medelmarkegångspris, eller tillsammans 1,400 tunnor spanmål; c) de här ofvan intagna bestämmelser, rörande
Landshöfdingens löne-förmåner afse endast den tid nuvarande Landshöfdingen fortfarande innehar embetet. 4:o Återstoden af den i 2:dra punkten omnämnda inkomst från hofveri-skyldiga hemman under Alnarps Kungsgård ställes till E. K.
M:ts disposition, för att använ - Expeditions-Utskottets
Förs tag till under d. Skrifvelse Nio 446.
263 das lill förbättring af sådana landshöfdinge-löner, sorn E. K.
M:t finner deraf vara i behof.
Hvilket, lill besvarande af högslberörda Nådiga Proposition, Rikets Ständer få bos E. Ii.
M:t i underdånighet anmäla ; framhärdande Pikets Ständer &c. Stockholm den 12 September 1857. nr»o ite.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den ä Sept. 1837.
Presle-Ståridet den 9 — — Rorgare-Ståndet den 9 — — Ronde-Slåndet den 12 — — Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse\ angående ersättning åt jordegare inom 2:ne byar af Leksands socken för skada genom vatten- ofv er sv ä m n ing. (Stats-Utskottets Utlåtande N:o 105). S. A. K.
Under anhållan, att Rikets nu församlade
Ständer mätte behjerta den nödställda belägenhet, hvaruti åtta redan förut fattige jordegare i Gärde och Mjellgens byar inom Leksands socken af Stora Kopparbergs län äro försatte derigenom, att vårflöd-vattnet i den s. k.
Långlokan, på förstnämnda bys egor, under
Maj månad 1851 genombrutit en af naturen bildad och af byamännen omsorgsfullt vidmakthållen fördämning samt öfversvämma! och förstört en del af deras jord jemte dervarande hägnader, har, i afseende härå, blifvit hos Rikets Ständer framstäldt och genom företedda handlingar ådagalagdt, bland annat, att, enligt det af Kronofogden och en annan i orten bosatt tjensteman, jemte 2:ne nämndemän, upprättade besigtnings- och värderings-instrument, arealen af den skattlagda jord och slog, som vid ifrågavarande tillfälle öfversvämmades och bortsköljdes eller 264 Expeditions-
(Ils ko t tels Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 116. förstördes, utgjorde 1 tunnland 8,ira kappland, eller 28,235 kappland reducerad åker neli 11 ,879 kappland reducerad slog; att förlusten genom den skadade eller förderfvade jorden och hägnaden värderats till 604 R:dr 20 sk., hvartill borde läggas kostnaden för den förstörda dammens återuppbyggande, hvilken kostnad uppgick lill 676 Ridr 31 sk. 6 rist., allt Riksgälds; att, enär ofvanbemälde jordegare, i anseende till de knappa omständigheter, deruti de befunne sig, vore i stort behof af ersättning lör deras lidna förlust, helst de, utan afseende deiå, mäste fortfarande utgöra de lör den förlorade jorden belöpande krouo-utskylder, hvarigenom således beloppet af deras förlust, i fall den icke blefve ersatt, koinme att årligen ökas, E. K. Mits Befallningshafvande i länet funnit sig föranlåten ingå till R.
Mit med underdånig anhållan, att, derest icke en visserligen behöflig ersättning för de med dammbyggnadens islåndsättande förenade kostnader skulle jemväl i Nåder beviljas, åtminstone ett understöd, motsvarande förlusten af den genom vattuflödet förlorade skalllagda jorden jemte hägnader m. m., matte dem tillerkännas medelst ett anslag af 400 Ridr banko, hvilken anslags-summa, då i närheten icke funnes någon till uppodling tjenlig jord, genom hvars odlande ersättning kunde beredas, E. K. Mits Befallningshafvande ausäge böia såsom gåfva tilldelas merbemälde ålla jordegare, i förhållande till den skada en hvar af dem lidit; samt att, sedan Stats-kontoret blifvit häröfver hördt och sig underdånigst utlåtit, E. K.
Mit genom Nådigt Bref den 15 Juli 1852 förklarat något understöd eller bidrag af allmänna medel i så beskaffadt fall som delta icke kunna ega rum.
Då den för Rikets Ständer nu anmälda olyckshändelse, hvarigenom en ej blott för tillfället utan äfven framgent kännbar skada och förlust förorsakats några obemedlade jordegare, synts Rikets Ständer, med afseende å det vid besigtning») utredda samt afE. K. M.'ls Befallningshafvande vitsordade förhållandet att desse jordegare, oaktadt de förlorat en del af sin skattskyldiga jord, måste fortfarande med oförminskadt belopp utgöra de samma jord påförda utskvlder, påkalla deltagande från del allmännas sida till någon lindring i följderna af denna olyckshändelse, hafva Rikets Ständer funnit skäligt tillerkänna oftabemälde åtta jordegare eli understöd af det belopp, E. Ii.
Mits Befallningshafvande föreslagit, eller Sex Hundra Riksdaler Riksmynt, för alt dem emellan fördelas i förhållande till den skada hvar och en af dem genom ifrågavarande vatluflöde lidit, och hvilket belopp alltså i vanlig ordning varder från Riksgälds-konloret utbetaldt.
Med underdånig anmälan härom, framhärda Rikets Ständer &c. Stockholm den 12 September 1857.
Nio Expedilions-Ulskntlets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 447. 265 i\:0 II7.
Uppläst och godkäntil hos Ridd. och Adeln den 5 Sept. 1857.
Presle-Ståndet den 9 — — Borgare-Ståndet den 9 — — Bonde-Ståndet den 12 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i fråga om ändring uti Kongl. Brefven den 9 Februari 4802 och den 47 Augusti 4804, rörande besutenhet å hemman i Dalarne.
(Lag- och Ekon.-Utskottets Bet. N:o 28). S. A. K.