Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Som likväl låntagaren endast förskottsvis erlägger den bevillning, hvilken för utlånta medel belöper, vare det hans ovillkorliga rätt att detta förskott af långifvaren återfå, med fem procent af räntan för alla utlånta kapital, utan afseende derpå, om de äro intecknade eller icke, så framt nemligen räntan är till mer än fem procent bestämd.
Gitter ej långifvaren med sådant qvitto eller annat laga bevis styrka, att bevillningsafdrag vid hvarje ränteliqvid låntagaren verkligen tiligodokommit, ege då den sednare, vid slutliga liqviden för lånet, föra honom det till last, för alla de år, inom den för fordringars utsökande i lag stadgade tid, det icke förut fått åtnjutas; vare ock låntagaren i detta fall berättigad till laga ränta för beloppet af hvarje års afdrag ifrån den tid, då det rätteligen bordt honom tillgodoheräknas.
Domare och exsekulorer åligge att, då rättegång eller lagsökning uppstår, ställa sig stadgandet härom till noga efterrättelse; och skall i dom eller utslag, som utfärdas, föreskrift om iakttagande af föregående stadgande meddelas. 3:o Utsökes åter fordran i konkurs, åligge det borgenärer att behörigen styrka, det bevillningsafdragen af gäldenären fulleligen fått åtnjutas. 4:o
Vägrar långifvare detta afdrag eller blifver beträdd med sådane underslef eller tillställningar, som åsyfta gäldenärens betungande i detta afseen - 102 Bnvillnings-Utskottets Betänkande , N.-o g 55 ^4—^6. de, varde han då, enligt IX kap. 6 J Handelsbaden, ansedd lika med den, sorn tager högre ränta, än lag bjuder. § 34.
Ofvanberörde stadgande gäller ock för alla kassor, hvilka njuta mer än fern för hundrade af deras ullånte medel, så att enahanda afdrag å räntan, i anseende lill dem, ofelbart skall eea rum; dock undantagas härifrån sparbanker, fattigkassor , samt statens och riksbankens diskont-inrättningar. § 35. 1;o Bevillning utgöres vidare af enskilde banker med fem procent af den årliga behållning, sorn icke öfverstiger sex för hundradet, men med femton procent af det belopp, hvartill behållningen för året derutöfver uppgår, allt beräknadt efter hvad af teckningssumman eller grundfonden blifvit kontant tillskjutet. 2:o
Af alla öfriga aktiebolag, associationer, societeter, verk, hypoteksoch andra allmänna inrättningar med fem procent af utdelningen. 3:o
Af insatte kapital i Trollhätte gamla slussverksbygggnad, för hvilka tolf procent af Kongl. Maj:t och kronan årligen betalas, en fjerdedel af samma ränta.
4:o af jernkontoret, tre tusende riksdaler. 5:o
Skolande all sådan bevillning påföras och uppbäras i den ort, der afkastningen och vinsten utdelas, samt derefter i vanlig ordning redovisas; men hvad beträffar Stockholm, insättes denna direkte i Riksgälds-kontoret, hvarest beräkningens riktighet granskas. h~) Bevillning af Testamenten, Gåfvor, Fideikommisser, Arf och Fjrnd. § 36. l:o För testamente, gåfva och fideikommiss af lös och fast egendom, kapital och fordringar skall, då det gifna uppgår i värde till trehundrade r:dr b:ko och deröfver, bevillning erläggas med sex för hundradet; från hvilken afgift likväl befrias maka och skyldeman i rätt upp- och nedstigande led, syskon och deras afkomlingar, samt allmänna undervisnings- och skol-inrättningar, kyrkor, stipendiifonder, pensionsinrättningar, arbetshus, hospital och fattigförsörjningsanstdlter och i allmänhet fromma stiftelser, äfvensom konst- oeh vetenskapliga samlingar. Bevillnings-Utskoltets Betänkande, N.o g. 55 36—3j. 103 2:o Arfvingar i fjermare led, än ofvan sagdt är, betala lika bevillning af det testaroents- eller gåfvovärde, som öfverstiger deras egen arfsdel, så vida det öfverstigande beloppet uppgår till trehundrade riksdaler banko. 3:0
För testamente eller gåfva af årlig ränta eller afkomst, utan eganderä t till sjelfva egendomen, vare bevillning två procent af kapitalsumman, utan afseende på, till hvilken kapitalet anslaget är, med undantag, som 1 mora. af denna § omförmäler, samt för arfvingars laga arfslolter, äfvensom för en livar, då af kornsten icke svarar emot fem procents ränta af trehundrade riksdaler banko kapital. 4;o Af arfsmedel i lös eller fast egendom, kapital och fordringar, sorn tillfalla andra arfvingar, än i rätt upp- och nedstigande led, samt syskon och deras afkomlingar, tre procent, så vida arfsbeloppet uppgår till trehundrade riksdaler banko; efteriefvande makas rätt i boet likväl från afgift undantagen. 5:o
Af fidei-koramiss i fast eller lös egendom, som hädanefter stiftas till arfvinge, skyld eller oskyld person, erlägges af första emottagaren af fideikommisset, tio procent, och må domstolarne, efter stiftarens död, fidei-kommissbrefvet till bevakande i protokollet icke intaga förr, än styrkt blifvit, att afgiften är gulden eller säkerhet för densamma hos uppbördsmanuen ställd ; från hvilken afgift likväl befrias konst- och vetenskapliga samlingar.. 6:o Hvad i öfrigt, i anseende till kontrollen öfver ofvannämnde bevillning af testamente, gåfvor och arf, skall iakttagas, derom länder till efterrättelse Kongl. Majrts nådiga kungörelse den 11 December 1811, eller hvad i detta ämne ytterligare stadgas. 7:o BeviIlningen af fast egendom utgår efter det'derå sist satte taxeringsvärde, samt för lösören, efter bouppteckuings-värdet. 8:0
Af fynd erlägges bevillning med fem för hundradet af värdet; härifrån likväl undantagne fynd af antiqvarisk^ och historiskt värde, hvilka från ali bevillning fritagas.
Ar t. III.
Afgift för karaktersfullmakter. § 37. l:o
För fullmakter, öppna bref eller resolutioner, hvilka från och med år 1842 meddelats eller hädanefter meddelas på karakter eller namn, heder och värdighet af embete eller tjenst, eller å sådan beställning, med hvars innehafvande ej åtföljer lön på stat eller arfvode eller tjenstgör ingssky Idig het, skalk 104 Bevillnlngs-Vtskoltets Betankande, N:o g. $$ 3)—3g. i bevillning årligen erläggas tio procent af beloppet utaf allt det stämplade papper, hvarmed dylika fullmakter, öppna bref eller resolutioner, efter den i Koijgl.
Maj:ts nådiga kungörelse, angående stämplade pappersafgiften, stadgade grund, blifva belagde.
Dock må denna afgift ej understiga tre riksdaler banko. 2:o
För fullmakter, öppna bref eller resolutioner, af hvilka, enligt bevilfningsstadgan den 14 Maj 1835, i årlig bevillning erlägges sex procent af beloppet af det stämplade papper, hvarmed desamma äro belagde, skall enahanda afgift fortfarande utgöras. 3:o
Den, som erhållit högre karakter, än som åtföljer innehafvande tjenstegrad, och, efter behörigt förordnande, minst en månad förrättar den tjenst, som motsvarar den högre karakteren, samt sådant vederbörligen styrker, erlägger icke under löpande året någon karakters-bevillning. 4:o Undfår någon afsked utan högre karakter, än som åtföljt förut innehafd tjenst, påföres honom icke karakters-bevillning. § 38.
Vid den mantals- och skattskrifning eller taxerings-kommitte, som först inträffar efter det karaktersfullmakt erhållits, eller, i händelse en sådan karakteriserad person, för hvilken karaktersbevillning kan komma i fråga, skulle till annor ort afflytta, än den, hvarpå han förut varit skattskrifven, bör den karakteriserade personen, vid ansvar, såsom för felande uppgift i öfrigt finnes stadgadt, förete karakters-fullmakten, antingen i original eller vederbörligen styrkt afskrift, som tillika utvisar beloppet af allt det stämplade papper, hvarmed fullmakten är belagd.
IV. Föreskrifter , angående hvad vid Mantals- och Skattskrifning ar, Taxerings- samt Pröfnings-Kommitteer bör iakttagas, om ändrings sökande i Debiterings- och Taxeringsmål, samt om besvär öfver ådömde böter.
Om Mantals- och Skattskrifning. § 39.
I hela riket skola mantals- och skattskrifningar börjas i medlet af November månad, då alla, som inom den 31 December samma år, fylla 17 år, i man - Bevillnings-Vtskotlcts Betänkandej NtO g. 4°~43- 105 t mantal skattskrifvas och de, som vid lika tid fyllt 18 år, antecknas till personlig skyddsafgifts ei läggande.
Mantals- och skallskrifningen förrättas inom hvarje stad, pastorat eller socken, i närvaro af antingen Konungens befallningshafvande eller ett sådant dess ombud, som med nödiga kunskaper förenar anseende i orten.
Bland presterskapet må, till dylikt ombud, endast kunna förordnas ordinarie eller tjenstförrättande pastorer, hvilka dessutom alltid sjelfve böra dervid vara tillstädes, eller ock i sitt ställe hafva utsett någon af församlingens prester; men är pastor ensam prest i församlingen, och laga förfall hindrar honom från inställelse, må han foga den anstalt; att annan person tillstädeskommer, som, med pastors ansvar, ur den medförde husförhörsboken meddelar all den upplysning, som lagligen kan äskas. § 40.
Med mantals- och skattskrifningen i Stockholm och Götheborg förhålles efter hvad serskildt derom stadgas. § 41.
Konungens befallningshafvande skall om mantals- och skattskrifningarne tidigt utfärda sådane kungörelser, som för landet utsätta uti hvilken ordning desamma hvarje dag på för- eller eftermiddagen förrättas, samt att den, som, inom tredje timman från den tid, då förrättningen, enligt kungörelsen, är bestämd att börjas, sig icke inställer, är lill böter förfallen; hvarförutan kungörelsen bör innehålla tydliga föreskrifter för de skattskyldige om de uppgifter till mantals- och skattskrifning, som, enligt författningarne och denna bevillningsstadga, af dem skola aflemnas. § 42. l:o Alla husbönder, så i städerne sona på landet, skola, å den dag, som till mantals- och skattskrifning utsättes, sjelfve eller genom ombud sig infinna och till skaltski ifvaren aflemna de uppgifter, som i Konungens befallningshafvandes derom utfärdade kungörelse föreskrifvas. 2:o
Dessa uppgifter, som tväfallt författas, skola noga upptaga alla de personer, hvilka till hvars och ens hushåll höra, med utsättande af namn, ålder, mer eller mindre arbetsförmåga, bräcklighet o. s. v.; äfven skall bestämdt uttryckas personens embete, tjenst eller befattning, den rörelse, nä Bih. till R.
Prot. i8fö och 1848, 5 Sami. 1 A/d. 4 Hdft. 14 106 Bevillnings-Utskottels Te'.'änkande, No Q. § /j.3. ring, eller handtering han idkar, hans fastigheter, veik och inrättningar, äfvensom fartyg om fem svåra Jästers drägtighet och derutöfver, samt ändtligen. de sig och sitt folk, äro pligtige att enahanda förteckningar och uppgifter aflemna. 3:o Samma skyldighet åligger ock förmyndare, i afseende på sina myndlingar och dessas egendom, samt styresmän af bolag, verk och inrättningar, outredt sterbhus eller under konkurs varande bo, för den egendom, en hvar af dem förvaltar och vårdar. 4:0 Allmogen och mindre skrifkunnige invånare i städerne ega alt muntligen meddela dessa uppgifter. § 43. l:o Underlåter någon, utan anmäldt laga förfall, alt personligen, skriftligen eller genom ombud, vid mantals- och skattskrifningen sig inställa samt alla nödiga uppgifter meddela, bote En riksdaler banko, hvaraf två tredjedelar tillfalla socknens fattiga och en tredjedel åklagaren; och vare samma bot för den, som underlåter att anmäla de på egorna inhyses boende personer, skulle de än för afgift böra befrias, eller uti annat distrikt mantals- och shattskrijvas.
Hvaremot den, som antingen sjelf betiädes med oriktig uppgift, eller bidrager dertill, att någon ulan skäl från skatt uteslutes, skall bebetala den skattskyldiges afgift och böta dess dubbla belopp; skolande dessa bölet tillfalla fattigkassan i den stad eller socken, hvartill ilen pliktfällde hörer; med iakttagande likväl, alt nämnde böter icke utgå förr, än Konungen» befallningshafvande derom förordnat. 2:o
Före mantals- och skattskrifningens slut upprättas å hvarje ställe en förteckning öfver dessa böter, hvilken, till riktigheten styrkt af pastor eller den i hans ställe närvarande och tväune socknemän, till Konungens befallningshafvande öfversändes, som hos den föisumlige låter uttaga böterue, så vida giltiga skäl till hans befrielse ej företes. 3:o Mantals- och skattskrifvaren åligger att bevisligen underrätta den, som för uteblifvande är till böter fälld, så väl om deras belopp, som att honom åligger, inom fjorton dagar, vid fördubblad bot och förlust »f vidare talan, å ort, som utsältes, de bristande uppgifterne aflemna.
Uteblifva de ändock, anmäle han förhållandet hos Konungens befallningshafvande, i afseende pä bölerne, och varde mantals- och skattskrifningen veikställd, enliöt de upplysningar, som kuuna erhållas.
Bevillnings-Utskottels Betänkande, Nio Q ^ ^—^6. 107 § 44.
D T TT A at n STOCKHOLMS HÖGSKOLA O 1 ii A IN (j JUKIDISKA BIBLIOTEK TILL |É PROTOKOLL VID Lagtinra Eiksdagen i Stockholm åren 1862 och 1863.
ANDRA SAMLINGEN. Jf.1?
Rikets Ständers Revisorers samt JuslUie-ombudsmanå Berättelser.
Ml års Revisions-berätlelser. r * . •',dj VMkiCfr*.?. i ' '..'iiiiuiv JJIT ?u'M. Lauriz Mumu d.Nvjnn UY mloifåooJB i ne^abaiifl Baapi^aJ
Ml doo £831 nerå .KSflHIJlia AaaWA '"‘i ■ -> —.
, t. ....
I. . i ‘v ■<V •9Wyt‘.‘*W,H0'. wrt ■-1 ti \0<iV RIKETS HÖGLOFT.
STÄNDERS REVISORERS * BERÄTTELSE k om den år 1861 af dem verkställda granskning af STÅTS-VERKETS samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1859; jemte de, i anledning af samma berättelse, infordrade och till KONGL. MAJ:T afgifna underdåniga Utlåtanden.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS A. L. NORMAN, 1862.
1 följd af 7 § uti den för Rikets Ständers Revisorer den 17 April 1841 utfärdade instruktion, få undertecknade, till Stats-, Banko- och Biksgälds-verkens öfverseende i behörig ordning valde Revisorer, nu till Rikets Ständer afgifva berättelse om den granskning af stats-verkets tillstånd, styrelse och förvaltning för år 1859, hvilken, jemlikt 68 § riksdags-ordningen samt Kongl. Maj:ts nådiga kungörelse den 17 nästlidne Maj, bordt innevarande år verkställas.
Vid förrättningens början den 15 Augusti detta år, hafva Revisorerne, genom Kongl. Finans-departementet, fått från nedan omförmälda verk och inrättningar emottaga berättelser om tillståndet och förvaltningen under revisiönsåret af de till deras disposition ställda anslag, nemligen: från Kongl. Stats-kontoret, angående sjelfva stats-verket, det stämplade papperet, statens spanmålsförvaltniug samt undsättningsanstalterna, » » Krigs-kollegium, » » Förvaltningen af Sjöärendena, » » Sundhets-kollegium, » » General-tullstyrelsen, » » General-poststyrelsen, » Ofver-direktörs-embetet för Mynt- och Kontroll-verken, » Kongl.
Fångvårdsstyrelsen, ». Kanslers-embetet vid Kongl. Krigs-akademien, » Kongl.
Direktionen öfver allmänna Garnisonssjukhuset, » » Direktionen för Civilstatens pensions-inrättning, » » Direktionen öfver Arméens dito, » » Konvoy-kommissariatet, » » Styrelsen för allmänna våg- och vattenbyggnader, » » Skogsstyrelsen, » » Kommittéen för salpeter-ärendena, » » Ofver-intendents-embetet, » Stuteri-öfver styrelsen, » Kongl. Serafimer-ordens-gillet, 7) » Direktionen öfver Stockkolms allmänna barnhus, » » Direktionen Danviks hospital, » » Landtbruks-akad emien, från Direktionen för Kongl. Theatern, » » för Teknologiska institutet, » Chefs-embetet för Telegraf-verket, » Kongl. Direktionen öfver Amiralitets-krigsmans-kassan, » Chefen för Statens jernvägsbyggnadev, hvarjemte till Revisorerne blifvit öfverlemnade dels den berättelse, som särskildt i nåder förordnade Revisorer afgifvit rörande manufaktur- och ull-diskont-fondernas förvaltning år 1859, dels ock ett sammandrag af räkenskaperna för samma år öfver de under Kongl. Kommerse-kollegium ställda fonder och särskilda medel.
I likhet med hvad vid föregående stats-re vision er iakttagits, upptages det vid granskningen befunna förhållandet särskildt för hvarje verk.
Stats-kontoret. § i.
Detta embetsverks förvaltningsåtgärder bestå uti disposition af de till riksstaten hörande medel, generelt, enligt den af Rikets Ständer uppgjorda statsreglering och gällande författningar, samt specielt öfter Kongl. Maj:ts för särskilda fall meddelade nådiga föreskrifter.
Till dessa förvaltningsåtgärder komma vidare befattningen med stats-verkets ordinarie spanmålsrörelse, redovisningen för de till undsättning vid missväxtår anslagna medel, summariska kontrollen öfver indrifvandet och levereringen af kronouppbörden jemte restantierne derå, inseendet öfver Karta-sigillata-verket samt Krono inspektionen i Avesta, äfvensom öfverinseendet å Mynt- och Kontroll-verken.
Den speciella redovisningen sker genom verkets protokoller, registratur, special-stater och memorial-böcker, Kongl.
Ränte-kammarens hufvudbok jemte riks-hufvudboken, hvilken sednare utvisar förhållandet emellan stats-regleringen och det verkliga resultatet af inkomster och utgifter.
För det år denna revision omfattar är Kongl. Ränte-kammarens hufvudbok granskad i Kongl. Kammar-rätten, utan att någon anmärkning dervid förekommit.
Icke heller från Revisorernes sida har densamma.föranledt till någon erinran; börande Revisorerne tvärtom vitsorda, att såväl nämnda hufvudbok som Kongl.
Stats-kontorets öfriga räkenskaper fortfarande äro förda med synnerlig noggrannhet och ordning. § 2.
I afseende å fortgången med det utaf Kongl. Maj:t år 1855 nådigst anbefallda arbete med upprättande af formulär för de förvaltande verkens samt alla redovisande embets- och tjenstemäns räkenskaper, hvarmed, enligt nådigt uppdrag, Kamereraren i Kongl.
Stats-kontoret Jonas Theodor Spongberg, under bemälda embetsverks inseende, är sysselsatt, få, med hänvisning till hvad Rikets Ständers Revisorers berättelser för åren 1859 och 1860 i detta ämne innehålla, nu församlade Revisorer anmäla, att, sedan Kongl, Stats-kontoret och Kongl.
Kammar-rätten i Augusti månad förlidet år undfått Bil.
A. till 1861 års revisions-berättelse, angående stats-verket, sid. 5.
Sammandrag öfver samtlige i 1859 års riks-hufvudbok ingående medel.
Stats- och Riksgälds-medel.
Kontant behållning Inventariers värden Behållning af spanmål .....
Dito af bergseffekter
Levererad inom den 31 Augusti 1859 Resterande den 1 September samma år i Förskotter i Anmärkta poster j Proprie-balanser j Fordringar j S:r Krono-uppbörd för år 1859 Uppbörd för extra stats-regleringen Levereringar 8,740,34758 373,7021 6 90,442 70 860,400 70 19,306,689 25 9,072,143 84 374.208 60 4,616,699 25 5,545 77 214,556 59 9^614,804^91 J53,269,541 25 33,273,134 82 Utgående balans:
Ofverlevereringar Återstående utgifter.
Skulder S:r 4.376 59 8,015:79 342,755 3 36,804,08lj71 37,154,852 53 Summa 123,701,90519 349,673 39,488 4,011,470 10,070 229 2,042,255 23,231 2,288,945 8,765,364 8 1,257,62033 2,477 375,740 378,217 89 10,401,202 30 Medel, hvilka uti riks-hufvudboken endast upptagas i balanserna. 22 766,954 211,985 1,061,71042 13,80418 26 — 4,162 77 2,058,64259 2,143,253: 4 2,260,622 2 34 46 — 53 3499 6,462,552'64 Summa. 9,856,975 373,702 129,931 860,400 23,530,144 10,143,924 388,241 6,658,980 5,545 77 241,950,62 11,903,750-29 64,093,547 92 36,674,008:19 4,376159 2,260,622] 2 10,527 342,755 37,179,822 37,533,105 41 140,565,660|l3 Credit.
Ofverlevereringar Återstående utgifter Skulder Stats- och Riksgälds-medel.
Diverse medel. 4,441 680,428 33,993,168 S:r 34, 78,038 87 Af skrifning Afkortning 1,046.839155 Anordning:
Enligt riks-staten j 27,583,807 54 » extra stats-regleringen j 10,691,992 2,3 Utom stat ! 2,818,858;45 S:r Levereringar., Utgående balans:
Kontant behållning Inventariers värden Behållning af spanmål ... .
Dito af bergseffekter.
Utlånta medel 41,094,65822 Utestående krono-uppbörd:
Levererad inom den 31 Augusti 1860 Resterande den 1 September samma år Förskotter Anmärkta poster Proprie-balanser — Fordringar ~ Su - suanna 6,694.339 359^472 82,392 665,544 16,825,060 7,058,2 '4 70 381,91751 4,491,24799 3,653 96 215,550 47 10,104,92414 46,882,368 55 Medel, hvilka uti riks-hufvudboken endast upptagas i balanserna.
12,871 307,432 63 67 320,304 30 93^470 34 37 50 1,046,232 24 1,046,23224 245,939; 98 42,552 3,961,985 2,360,227 596 23,614 2,306,242 8,941,15792 123,701,905 19| 10,401,202]30 584 91 584 91 150 77.674 54,498 54,498 4,697,562 341,936 173,435 1,092,831 13,061 59 4,052 6,706 93 93 55 20 16 13 57 40 69 4 1,632,08219 6,462,552 64 Summa. 17,898 52 680,428 34,300,601 34,998,928 8 93,620;34 1,124,551 11 27,583,807 10,691,992 3,919,589 42,195,38939 4,697,562 55 7,282,215 63 359,472 64 124,944 665,544 20,960,480 8,151,095;83 394,979: 8 6,851,534,68 4,25078 243,21729 12,417,872:37 57,455,608|66 140,565,660]! .5 .tis ,.t“ alv'1--- i: a. öi ...u -*n .*,1 tfi 198i j ^ .Jirj .lii; ' ■c-If di lif.jlA ; -hf>.' - lir rirr ; £ö 868,7! 82,821,083 8S: 103,002 0! 8 h2e.36<..f8 18 023,80' reV-ö - o:r 69 ! t8;21 73 2St-, 706 os f-woss’ ts f.SO ■ 82 •.-.< -,'.3 H iöö.fSI.f 9 l-7:;."" <7c, 910,1 - ----- i-<T 708,882,72 £S;Seé, 169,01 29 089,010.;. 6£ 08£,cfei,2i.
Sfi £!/<;,703,f- 60-.Ot.k. 60 63 •". 769 f ts 262,910,1 ISSSsfel!!,! - 1>. 7 : 7.7S 62 £06;! 09.01 2£8c%i6-),Il 69 öi ,LV2.7 f9 STRÖÖK
ICbf 0,1-2. te ttö,899 10 oiof ,090.02 02 360,11-6 31 Jgf.gTl •6060, IS - 16 2(75.21 TI (780,196,6 cl * 93,9 13" 1,628 ffe;115,.;53 ST : -8,528,91 - 60 300,101,8 8 076,1-6! 89 f 69,1.18.9 87002,1- 02 712.2i-2 76 278,711.2i 99 8,09,:,31*,T 3 H! f£ ' 260,1 Tö: i 90,6 j Odjfiö* >.f T '307,9 : 28‘ 26 ,i 02 ... 198.2 23 96-7 sr.fi 0 i £12.308,2 £6 7(1 f , 116,8 \ (T i- £.8,70.7 i 7 7 10. i38' 66 7f£. !61,1 36 88 o; -10(7c,:.!S ■ ■ 5i :86,S88,3l il BfflfiJJ.i Of 093,<iöc.,o£J t-ö 2(7*7.29f,9 18 202,101,01 61 .06,107,821 Tlt-lv ]f: • . ■ u ■ ■■■ Viff \ ir; i-. ■.VtOA. 1* SftlllTI ..■ji-C-ili.’ '■_••<- i:;j- •: • ■ .. iy!. • v\ -A -■''/'i i-«•) <; ■ tso.esi • ’; oot,o i |i i‘ ffl,06c,fe£ ;OÖ:t2i;totl,0f 18(3 f 2,888 |0f 086,669,9 i I cfö.G feo.oée! ris 0cTt£0*.M i fei 800<ft9,9 feöfeTS.f ... i:!icSiiiif‘äd iiuiJHu/f. . i, ' 'liiv ynnell,- ,vul : ;* H; ^>0 :l!,;'i9ä ... i ... . Iji:.-'- ,:J) ! • ••■: , .; ■■■ : -: l ■" i, r. ' . " ■ ■ a:-' i-*o; |o, r.Xd&Ai '• ir. 881,6::
Ti- ,ot .777,ste -OSS-.- T!,".- I* OOi TIOÖ-Tt jsi- oi vt rao, i ! m i ; . . \i s:.2.6tl,£_ o 029,v,. 2, j fe 229.00^2 [01070,01 i 2>12,*;'0,S fe£ i KS,6 [82 (-.^O.rAf ;• tT *-38,c: fef.Tr; * Ti; f K f.9 771,2 :• 2 Oi T Ig • ; 19 207,KTC i ( it :07 cr-lf'! '' 2 063,908/i: 'HWB sif,2 >.w 09 8 2.4-TS ro M8,i ;;v‘ ■ ■ Ör.8 { v ••
:A å\ .A (£'.t\ £;iinll«if9<i TifiV «isilJp.ta9TCtf i : it.qa fe j^KpiiSjföfi . ’ T . >.y:$(j Ib ;'0 Obr : rute.
' :!■'(' teqq-oaoii :' J i»2!T§!; 18 . b iflOfli f'RX9T)’.'0.i 1 , ■ T3?,r:Bl>.(J-9j';.|i'('T «BS. ' -. i.
. , v---.- . ,\vr * 'A?. ’ ■. ■ i • .' >*s • «grh9>9V9: . ,7) • •
T9Jiigfu -rbnsjs;. mi A. ■■■■ ■ ■ tT . fe feKSoS.i l.vO ••
. fe 7 ftin lii 11 6 Bil.
B. till 1861 års revisions-berättelse, angående stats-verket, sid. 5. * Stats-verkets grund Debet.
Fondens behållning vid 1859 års början, bestående af:
Kontanta behållningar 7,188.405: 7. Inventariers värden 373,702: 6.
Behållning af spanmål och proviant < 90,442: *0.
Dito af bergseffekter 860,400: 70.
Utlånta medel 5,581,045: 32.
Utestående krono-uppbörd den 31 December 1858:
Levererad inom den 31 Augusti 1859, 6,865,857: 24.
Resterande den 1 September samma år 336,908: 18. 7,202,765: 42.
Förskotter 4,613.316: 52.
Anmärkta poster 5,545: 77. Proprie-balanser 187,938: 51.
Återstoden af 1842 års statsfyllnadssumma ... 675:
Brister i 1858 års statsreglering 794,903: 46. 795,578: 46.
I allmänhet 896,653: 17. 1,692,231: 63. 27,795,793: 70.
Öfverleveneringar 4,076: 60.
Återstående utgifter, enligt riks-stat ,428: 28.
Odisponibla uppbördsmedel:
Resterande den 1 September 1859 336,908: 18.
Proprie-balanser 182,983: 78. 519,891: 96. 10,463,051: 98.
Till extra statsregleringsfonden: * Reservationer å extra statsanslag 1,336,012: 90.
Till riksgälds-verkets fond: 1858 års bidrag till bestridande af de på Riksgälds-kontoret anvisade utgifter 966,200:
För år 1856 1,500,000: — » » 1857 4,489,983: TO. 5,9811983: 79. 6,956,183: 79.
I allmänhet 3,341,230:^70. 22,096,479: 37. 22,780,984: 25.
Utgörande netto ■ f Summa 5,014,809 45 5,014,809 45 fond för iir 1859.
Credit. % Utgående balans:
Fondens behållning vid 1859 års slut, bestående af:
Kontanta behållningar .". 6,077,655: 72.
Inventariers värden 359,472: 64.
Behållning af spanmål och proviant 82,392: 17.
Dito af bergseffekter 665,544: 94.
Utlånta medel 5,920,078: 58.
Utestående krono-uppbörd den 31 December 1859:
Levererad inom den 31 Augusti 1860 4,722,834: 2.
Resterande den 1 September samma år 340,795: 77. 5,063,629: 79.
Förskotter 4,483,039: 30.
Anmärkta, poster 3,653: 96.
Proprie-balanser 189,976: 91.
Återstoden af 1842 års statsfyllnadssumma 675: —■
Brister i statsregleringen:
För år 1858 794,903: 46. » » !859 822,951: 63. 1,617,855: 9. 1,618,530: 9.
I allmänhet 850,014: 56. 2,468,544: 65. 25,313,988: 66.
Öfvedevereringar 6,742: 97.