Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sig, under åberopande af hvad Kongl. Maj:ts förut i ämnet aflåtne Nådiga Proposition innehåller, böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derå, att den af Trippiska Arfvingar na nu fordrade lösnings-summa 86,625 R:dr, utgör omkring 7000 R:dr mera, än hvartill samma summa, beräknad efter de i Köpebrefvet lagda grunder, finnes uppgå, eller till omkring 79,500 R:dr; att, om Hemmanen tili Kronan återlösas, Kronan emot Kongl. Majrts den 13 April 17,96, i en tvist emellan Åboerne och Trippiska Arfving arna , meddelda Nådiga Dom, samt de Allmänna Författningarna rörande besittnings-rättcn å KronoHemman, icke kan erhålla någon annan rätt till de af dessa Hemman, som i653 voro Krono, än den Kronan eger i afseende på vanliga Krono-Hemman, till hvilken natur samma Hemman vid deras inlösande körn - ao Kongl. Maj. ts Nådiga Prapos. N.o 31. ina att återgå, i följd hvaraf äfven Åboer* ne då höra blifva berättigade att, när de det begära, Hemmanen till Skatte köpa; och att, om än med afseende derå, att Åboerne en sådan dem nu icke tillkommande rätt finge åtnjuta, en högre Skatteskilling, än den i allmänhet till Tio års Krono-värderings-räntor fastställda, '.kulle derföre bestämmas, antingen i följd af Skatte-värdering eller andra grunder, hvilket, utan inskränkning i Åboernes rätt, synes kunna ske , skulle likväl Kronan, derest, såsom det vill synas, löseskillingen för Hemmanen kommer att i Silfver utgå, af den inflytande
Skatte-köpesld lii o gen vinna mindre betydlig ersättning för berörda löseskilling, helst, om Åboerne med någon förmon i Hemmanens Skatteköpande skola kunna ingå, köpeskillingen på det hela i det högsta till Trettio års Kronovärderings-räntor, eller inalles till omkring 25,ooq R:dr, kan beräknas.
I anseende härtill har ook Kongl. Majit icke funnit Sig, innan Rikets Ständer vidare sådant begärt, böra anbefalla Hemmanens ordentliga Skattevärderande, hvilken åtgärd, i afseende på så många Hemman, icke eller utan kostnad aflöper, då vederbörande icke kunna anses vara skyldiga att densamma för intet verkställa.
De till detta Mål hörande Handlingar varda härhos bifogade; och Kongl.
Majit för - Bil. till K. M. Nådiga.
Propot. N. o 3i. a t blifver Rikets Ständers Stats-Utskott med all Kongl. Nåd och Ynnest välbevågen.
Utdrag af Protocollet*öfver Kammar•- Ärenden 3 hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rädet pä Stockholms Slott den ig November 1828.
Nä rvarande: Justitiae Ståts-Ministern H. E. Hr Grefve Gyllenborg. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena II. E. Hr Grefve af Wetterstedt. Stats-Råden: H. E. Hr Grefve Rosenblad. II. E. Hr Grefve Mörner.
H. E. Hr Grefve Löwenhjelm, Friherre af Nordin. Schwan. %% Bil• till K. M. Nådiga Propos. N.o 3i.
Hof-Cancelleren anni Schulzenheim. Stats-Secreterarea Danckwardt.
Enligt Stats-Secreterarens och Stats-Rådets enhälliga underdåniga tillstyrkande, täcktes Kongl. Maj;t i Nåder befalla, alt Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskott, angående de så kallade Trippiska Köpegodsen i Halland, skulle, sådan den vid Protocollet finnes bilagd, under denna dags dato till Stats-Utskottet expedieras.
# Ex Protocollo N. F. Wallensteen, STOCKHOLM, tjockt i Ecktteinska Tryckeriet 1829.
Majds Nådiga Propos. N.o 3a. t N:o 3a.
MAJ.TS Nådiga Proposition till Rikets Ständers Stats-Utskott j rörande anslag åfjord till ökadt utrymme för Eskilstuna Fristad; Gifven Stockholms Slott den ig November 1828.
IJti en af Kongl. Maj:ts Befallnings* hafvande i Nyköpings
Län öfverlemnad och med dess förord beledsagad skrift, hafva Borgerskapets Äldste i Eskilstuna i underdånighet framställt nödvändigheten af ökadt utrymme till bjrggnads-tomter, ej mindre för Fristaden än den numera så kallade Gamla staden, och i sådant afseende anfört, att genom inrättandet i Eskilstuna af en Manufactur för Metallers förädling och de serskilda förmoner, som blifvit tillverkarne förunnade, folkmängden ökat sig till omkring 2000 personer utöfver det antal invånare, som vid Fristadens anläggning år 1771 varit till finnandes uti den gamla staden, att i samma nion, som Manufactur-tillverkarnes antal tilltagit, för hvilkas bosättande byggnads-tomter af Statsverket blifvit inköpta, gamla stadens folk Bih. till R.
Fröt. 1828 och 182g. 1 Sami, 2 Band. 4 :de Haft. 1 a Kongl.
Maj.ts Nådiga Propos. N.o 32. mängd och rörélse äfven vunnit till vext j att gamla staden, som fordom skall tillkommit genom tillåtna byggnads-tomter å Eskilstuna Kungs-ladugårds ägor, och år i658 först erhållit stads-privilegier,. icke nu egde utrymme utöfver de 86 af ålder bebyggda gårdar, så att staden i dess nuvarande skick icke kunde genom nya byggnads-tomter utvidgas, hvaraf redan sådan trängsel skall inträffat, att en del fattigare handtverkare måst söka sig rum i nära omkring staden belägna byar; och slutligen, alt den af Stats-Verket, endast för Manufaclur-tillverkares bosättning inköpta trakt nu jemväl vöre så fullbyggd , att deraf icke funnes mer än högst sju till åtta tomter oupptagne, otillräckliga för behofvet af ett dagligen tilltagande antal byggnads-behöfvande, hvilket nogsamt bestyrktes deraf, att under år 1826 icke mindre än i4 nya gårdar i Fristaden tillkommit; och hafva Stadens och Fristadens Äldste låtit genom Landtmätare affatta och i Charta lägga den trakt af Eskilstuna Kungs-ladugård uti så kallade Noa c lis- och Ruddams-gärdena, samt Stallbanan och Slotts-trädgärden , som de trott vara lämpligast till gamla stadens fortsättning och utvidgande med något utrymme å den så kallade Slottsbacken för* ladu - byggnaders uppsättande , hvartill Kongl. Maj:t genom den för Staden Nådigst Kongl. Ma.j.ts Nådiga Propos.
N.-o 3a. 3 fastställda byggnads-ordning redan lemnat tillstånd: innehållande ifråga varande trakt, oberäknad!
Slottsbacken, enligt upprättad Chartae-beskrifning, i5 tunnland 29 kappland; hvarjemte Sökanderne föreslagit, att Fristaden inåtte med de redan anlagda tjensteverken förenas genom utrymme å Norrhags- och Noachs-gärdena till en areal af 37 tunnland 4 kappland, i följd hvaraf den jordrymd, som ifrån Kungs-laJugårdens egor skulle åt ganda och nya staden till tomtemål upplåtas, komffle att Utgöra 53 tunnland 1 kappland.
Sedan Kammar-Collegii underdåniga Utlåtande häröfver blifvit infordradt, har Collegium, till ledning för Kongl. Maj:ts Nådiga beslut i ämnet, i underdånighet upplyst: att Eskilstuna gamla Stad blifvit på i65o:talet af Konung Carl X med stads-* privilegier försedd, och sannolikt blifvit anlagd på Eskilstuna Kungs-ladugårds område, ehuru numera, sedan stadens Privilegier och angelägna Handlingar gått vid eldsvåda förlorade, närmare besked rörande upplåtelsen af Kungs-ladugårdens mark till nämnde behof icke stod att vinna: att Staden, sorn intill slutet af iöooitalet, icke baft någon synnerlig uppkomst, sedermera och under loppet al i7oo:talet så aftyiiat, att folkmängden år 1771 utgjort endast 4 Kongl. Majds Nådiga Propås.
N.-o 3d.
348 mantalsskrifna personer: att, under ett sådant den gamla stadens tillstånd, Kongl.
Majrt, genom Nådig Kungörelse den 16 April sistnämnda år, förordnat om inrättningen af en Fristad för arbetare i jern och stål samt metall-förädlingen i Eskilstuna, hvarvid, till serskilda bostäder och nödigt utrymme för de Manufactur-arbetare, som ville sig nedsätta, utsetts en viss trakt invid staden på vestra sidan, hvilken, tillika med der befintliga verkstäder och tillhörigheter, blef för publika medel inköpt af Carl Gustafs stads Manufacturverks-egare, samt lagd till staden Eskilstuna och med densamma införlifvad , hvarförutan Flackersta Skattehemman , 1 mantal, på allmän bekostnad inlöstes lill mulbete för Manufacturisternes kreatur; att i Kongl.
Reglementet för Fristads-inrättningen af den 22 Februarii 1784, hvarigenom gamla staden Eskilstuna blifvit inbegripen i alla de förmoner och rättighetar, som dittills varit Fristaden i Nåder förunnade, ibland annat stadgades, att den, som ville intaga och bebygga en eller flera obebyggda tomter uppå Fristadens till köpta trakt , skulle för hvarje 1000 q vadrat-alnar erlägga åtta skil lingar i tomtören, samt proportionaliter för större och mindre areal för alla sådana gårdar, som i 10 år varit bebyggda och bebodda, hvilken afgift, efter 10 Kongl. Maj.ts Nådiga Propos. N.o 32. 5 års förlopp, skulle utgöras jemväl för de tomter, som sedermera bebyggdes: att redan 1781 gamla stadens folkmängd från 348 ökt sig till 406 mantalsskrifne personer, hvarförutan i Fristaden funnits 299 mantalsskrifne, och att hela folkmängden då utgjort en personal afio52: att den sedermera varit i jemnt tilltagande och år i8a5 uppgått till 2284 personer, hvaraf 15q4 mantalsskrifne; och alt, på samma sätt, Kronans inkomster af staden, som år 1780 utgjort blott 277 R:dr 17 sk., deremot för år 1825 bestigit sig till 5oo6 R:dr 33 sk. 9 r:st.
I betraktande af allt detta och enär Eskilstuna stads behof af ökadt utrymme blifvit tillförlitligen styrkt, har
Ka mina rCollegium för sin del trott, alt
Staten icke kunde, på ett för det allmänna mera gagneligt sätt använda den nämnde stad omgifvande mark af Eskilstuna Kungs-ladugårds egor , än till stadens utvidgande med nya tomtemål, i den nion nu tilltagande folkmängd inom staden successivt föranledde till behof af ett vidsträcktare utrymme; i hvilket ändamål Collegium i underdånighet föreslagit, att för gamla stadens tillökande i fortsättning med dess gamla läge, först må användas den trakt af Stallbanan, Noachs- och Ruddams-gärdena, Kålgården och 6 Kongl.
Muj.ts Nådiga P ropos.
N-o 32.
Slotts-trädgården, Ruddammen, Tullindskst tomten samt backar
OGh impedimenter, sorn till en vidd af i5 tunne- och 2Qi| kappland blifvit å den affattade Chartan upptagen och indelad i ra nya qvarter med.
4 tomter i hvardera, af hvilka tomter större delen komme att innehålla J tunnland, samt att sedan denna trakt blifvit åt enskilde afstådd och bebyggd, men icke förr, vidare må upplåtas erforderligt utrymme af Kungsgårdens, Norrhags- och Noachsgärden» efter det behörig tomtemåls-utstakning och indelning i qvarter för sig gått, inom den rymd af Zrj tunnland, om hvars upplåtande ansökning blifvit gjord, antingen i fortsättning med den år r814 Fristadens otvidgande anordnade byggnadsplats i Norrhags-gärdet af 4 tunnland, eller ock utmed den gräns i Noachs-gärdet, der det nu föreslagna nya utmålet för gamla staden sig slutar, allt efter som bäst funnes passande, hvilket borde på Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes pröfning få ankomma, sedan behörig planritning förstadens utvidgade område på ena och andra sidan blifvit genom Kongl, Maj:ts Befallningshafvandes försorg på stadens bekostnad upprättad, ocb af Kongl, Maj:t i Nåder gillad: förmodande Kammar-Collegium, att denna upplåtelse af jord från Kungsgårdens egor nu, på samma sätt sorn Kongl. Maj.ts Nådiga Propos. N.-o 32. både vid gamla stadens och vid Fristadens grundläggning tillgått, borde från Statens sida ega rum, utan allt anspråk på ersättning, hvarken under egenskap af löse» eller köpeskilling för tomterne, eller genom någon förbehållen årlig afgift till Kronan , såsom grundränta, äfvensom att stadens bidrag för den upplåtna jorden, i följd häraf, borde inskränkas lill ansvar för de extra ordinarie utskyldeg och besvär, som af jorden, enligt gällande Författningar, skola utgå; hvaremot det ankommer på Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning, huruvida staden må ega att för de nya tomterne, likasom år 1771 blifvit beviljadt, af gårds-egareu. uppbära tomtören..
1 öfrigt har Kammar-Collegium gifvife tillkänna, att, i följd afKongl. Brefvetden 22 Maji i8o5 och jemlikt derpå grundadt C011 Irael, den ena hälften af Kungs-ladugården innehafves under arrende på 25 års tid af Eskilstuna stad, som i årligt arrende skall erlägga 100 tunnor Spannmål, hälften Råg och hälften Korn, hvaraf 20 tunnor tillfalla Fristads-Cassan, såsom hjelp till räntans utgörande för Flackersta hemman, samt att
Kungs-ladugårdens andra hälft åter är indelad i 11 serskilda lotter, som till enskilde personer blifvit utarrenderade för io4 tunnor Spannmål och 1640 8 Kongl.
Maj.ts Nådiga Fropos.
N.-o 32, lffdr i penningar : efter hvilka serskildta arrende-belopp beräkning kunde uppgöras af den förlust för Kronan, sora genom öfverlåtelse!’ af större eller mindre del af Kungs-ladugårdens egor för hvarje tunnland jord uppkorame, Som Arrendatorerne, enligt deras gjorde förbehåll, egde obestridlig rätt alt lill arrende-årens slut, sorn inträffade vid Midfastan år i83i, för ena hälften af Kungsladugården, och vid samma tid följande året för den andra, deras arrende tillgodonjuta, har Collegium funnit någon öfverlåtelse af jord från Kungs-ladugården icke förr än vid nämnda tid kunna komma i fråga, och minskning i Kronans nuvarande Arrende-inkomst följaktligen ej eller dessförinnan ega rum; och om, såsom vid den efter arrende-årens slut skeende successiva upplåtelsen, stadgades, att frivilligt åtagen byggnads-skyldighet borde inom viss tid fullgöras, vid påföljd för underlåtandet deraf utan gällande förhinder, att den öfvergifna tomten komme att till annan man öfverlemnas, så att verklig egande-rätt till tomtemålet först vid fullgjord byggnadsskyldighet, enligt fastställd hyggnads-ordjiing, vidtog; har Collegium föreställt sig, att de nya indirecta inkomster, som af en ökad folkmängd och tilltagande Fabriks - Kongl. Maj.lé Nådiga Propos.
No 32. 9 rörelse inom staden inflöto, skulle i det närmaste gå i bredd med den småningom, aftagande arrende-inkomsten af Kungsgårdens egor, hvilka endast för kortare tid af ett eller några få år i sender borde utarrenderas, efter den anvisning stadens lillvext lemnade, Då likväl all anledning sig företedde, att behofvet af utvidgadt tomtemål redan vore för hand, och uppskof med utstakningen deraf, till dess Arrende-Contracten gått till ända, syntes i flera afseenden blifva hinderligt för stadens tillvext, har Karnmar-Collegium slutligen i underdånighet hemställt, att, sedan beslut om den sökta upplåtelsen af Kungs-ladugårdens egor blifvit faltadt, det kunde tillåtas stadens invånare, att med vederbörande Arrendatorer godvilligt öfverenskomma om arrendenas afträdande förr än arrende-tiden löper till ända, så att, under fortfarande ansvarighet från stadens sida till nämnde tid för arrendets utgörande, tomter kunde emedlertid blifva till bebyggande upplåtna inom den till Noachs- och Ruddams-gärdena hörande trakt, som redan blifvit i qvarter indelad.
Vid öfvervägande af delta mål har Kongl- Maj:t, med afseende på hvad der - io Kongl, Maj.ts Nådiga.
Propos. N:o 32. utinnan blifvit i underdånighet upplyst och yttradt, samt i betraktande af de skäl, Karnniar-Collegium till stöd för den underdåniga ansökningen anfort, funnit det vara med både allmän och enskild nytta öfverensstämmande, att af Eskilstuna Kungsladugårds intill
Eskilstuna stad gränsande egor må, i nion af behofvet utaf ökadt utrymme i den ordning, som för stadens och Fristadens utvidgande biifver faststäldt, utan ersättning till Staten upplålas, icke allenast den areal, som jemnlikt nu i underdånighet insända förslag, anses till byggnadstomter och för ladors uppsättande erforderlig, utan äfven den ytterligare jordsträcka, som möjligen i en framtid kan för samma ändamål varda behöflig; och Kongl. Majit föreslår Rikets
Ständer att till en dylik upplåtelse lemna bifall, under uttryckligt vilkor, att den upplåtna jordrymden endast till tomter, gator och allmänna, platser användes.
Kongl. Majit förblifver Rikets Ständers Stats-Utskolt med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
CARL JOHAN, C. D. Skogman.
IV.-o 32. i i Utdrag af Protocollet öfver Handels- och Finans-ärenden j hållet inför Hans Maj:t Konungen, uti Stats-Rådet pä Stockholms Slott den ig November 1828.
Närvarande: Justitiae Stats-Ministern H. E. Hr Grefve Gyllenborg. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena H, E. Hr Grefve af Wetterstedt. Stats-Råden: H. E. Hr Grefve Rosenblad. H. E. Ilr Grefve Mörner.
Hr Grefve Löwenhjelm, Friherre af Nordin. Schwan.
Hof-Caneelleren von Schulzenheim.
Sta ts-Secre lera ren Skogman. Stats-Secreteraren Skogman uppläste i underdånighet till justering ett, jemnlikt Kongl. Maj:ts förut meddeldte Nådiga beslut, förfatladt Förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständers Stats-Utskott, rörande anslag af jord till ökadt utrymme för Eskilstuna Fristad.
Kongl. Maj:t täcktes, uppå Stats-R»ådets enhälliga underdåniga tillstyrkande, i2 Kongl.' Majds Nådiga Propos.
IV.o 33. jberörda Förslag, sådant det vid Protocollet finnes bilägdt, i Nåder gilla, och befallte, att Dess Nådiga Proposition skulle, i enlighet dermed, till Rikets Ständers Statsutskott öfverlemnas.
MAKTS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskott j med handlingar i frågan om anstalter för Bergshandteringens upphjélpände i Norrbottens Län ; Gifven Stockholms Slott den 26 November 1828.
Sedan, till följd af Kongl. Majrts Nådigabefallning, undersökning redan år 1817 blifvit hållen, i afseende å anstalter till Bergshandteringens upphjelpande i Norrbottens Län, och Förslag dervid blifvit Kongl. Maj.ts Nådiga Propos. ]\i-o1 33. i3 framställdt om inrättandet af en Bergslag i Nord-Östra trakten af Länet, grundad på Malm-transport från Gellivare Malmberg å de derifrån löpande Lina- och ÄngesåElfvarne, hvilka för sådant ändamål skulle göras farbara; men detta Förslag, på sätt vid en, i följd af Rikets Ständers vid 1818 års Riksdag gjorda begäran, året derefter, genom förra Strömrensnings-Comiterades försorg anställd undersökning, blifvit utrönt, befunnits vara förenadt med större kostnader, än sorn svarade mot de deraf förväntade fördelar, i anledning hvaraf ock Kongl. Majrts och Rikets Bergs-Collegium, uti sedermera afgifvet underdånigt Utlåtande, ansett samma förslag böra öfvergifvas, och i stället, såsom till ändamålet närfnast ledande, framställt, att på tjenligt ställe en Masugn blefve på det allmännas bekostnad anlagd; så hade Rikets Ständer vid 1823 års Riksdag, med fästad uppmärksamhet å de vigtiga fördelar, som Bergslags-näringen i Norrbottens
Län skulle medföra, både för Orten och det Allmänna, om, genom Statens biträde, anstalter vidtogos till öppnande af en communication med Gellivare vidsträckta och rika Jernmalms-berg, uti Skrifvelse den 12 December samma år, i underdånighet anmält, att, enär hos Rikets Ständer uppgifvet blifvit, att en communications-led från Gellivare söderut åt Luleå « 14 Kongl.
Elf skulle vara mera farbar än den förstnämnda, och i Öfrigt förete förmonligare lägenheter till nya anläggningar, Rikets Ständer ansett nödigt att en fullständig undersökning å denna communications-linea blefve anställd af några i hvarje till ämnet hörande Vetenskapsgren Utmärkt kunnige personer, hvilka hufvudsakligen skulle ega alt: 1:0 utse den tjenligaste plats för en Masugns anläggning, samt föreslå den dervid erforderliga kostnad, jemte vilkoren för Masugnens drift och bestånd ; 2:0 med hänseende till belägenheten af den ifrågavarande Masugnen eller ock andra, som i framtiden kunna påtänkas, utvälja och utstaka de tjenligaste rigtningarna för transportvägarna, samt bestämma sättet för transporternas förrättande, antingen stations-vis eller för hela vägens längd; 3:o utsyna'-sä många Nybyggen, invid transport-linien, som lägenheter möjligen kunna gifvas, och föreslå huru desamma må kunna snarast bebyggas och med Åboer förSes; 4:o Vn" hemta en i möjligaste måtto fullständig kännedom om vidden och beskaffenheten af de oafvittrade och odisponerade Skogar, som kunna anslås till Jern-handteringens drifvande; och 5:o bestämma sältet, huru båtfarten genom eller förbi Hedensforss i Lul eå Elf må kunna beqvämligast inrättas} hvarförutan Rikets Ständer funnit ena lian» Kongl. Majna Nådiga Propos. N.o 33. i5 da undersökning böra ega rum i afseende å communicationen emellan hafvet och det afven i Luleå Lappmark vid Qvickjock samt utmed Lilla Luleå Elf belägna Routivaare Jernmalms-berg; och hade Rikets Ständer, i anledning häraf, i underdånighet anhållit, att ofvanberörda åtgärder kunde varda vidtagna, på det Rikets Ständer derefter och sedan en allmän plan för ifrågavarande .Ternveiks-anläggningar blifvit uppgjord , vid nuvarande Riksdag måtte komma i tillfälle att besluta om och huru stor fond af Stats-medlen borde för verkställigheten anvisas.
I följd af hvad Rikets Ständer sålunda i underdånighet begärt, förordnade, Kongl. Maj:t Landshöfdingen i Länet samt Majoren och Riddaren af Kongl. Maj:ts WasaOrden C. P. Hällström och Bergshauptmannen J. H. af Forsselles„ att verkställa en undersökning i detta ämne, hvarvid de egde att, efter å stället vunnen kännedom, samt inhemtade nödiga underrättelser och upplysningar om alla de förhållanden, som på frågan hade inflytande, i allmänhet taga i, öfvervägande och sig yttra om de anstalter, som för Bergshandteringens upplijelpande i Norrbottens
Län, med hänsigt förnämligast å Luleå Lappmark, för närvarande lämpligen borde förordnas, samt så - 16 Kongl. Maj;ls Nådiga Propos.
K.-o 33. ledes jemväl iagttaga och fullgöra allt hvad Rikets Ständer i ofvan intagna puncter, såsom hufvudsakligt föremål för undersökningen framställt.
Sedan denna förrättning, hvarvid äfven Bergmästaren i orten hiträdt, under loppet af Julii och Augusti månader 1825 för sig gått, hafva Comiterade med deras underdåniga Betänkande och Förslag i anledning deraf till Kongl. Maj:t inkommit; hvarefter Bergs-Collegium, på Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, underdånigt Utlåtande deröfver afgifvit; och varda nu, på grund af hvad Rikets Ständer i ofvanberörda måtto i underdånighet yttrat, dessa handlingar härmed genom Stats-Utskottet till Rikets Ständer öfvcrlemnade.
Maj:t förblifver Rikets Ständers Stals-Utskott med all Kongl. Nåd och Ynnest välbevågen.
CARL johan; M. G. Danckwardt.
Utdrag Bil. till /€ M. Nådiga Propos. jy.-o 33.
Utdrag af Prolocollet öfver KammarÄrenden , hållet inför Hans Maj:t Konungen, uti Stats-Rådet på Stockholms Slott den 26 November 1828.
Närvarande: Stats-Råden: H. E. Hr Grefve Rosenblad» H. E. Ilr Grefve Mörner.
Friherre af Nordin. v Schwan.
Hof-Cancelleren von Schulzenheim< Stats-SeCreteraren Danckwardt.
Enligt Stats-Secreterarens och StntsRådets underdåniga tillstyrkande befallte Kongl. Maj:t, att en Nådig Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskott med handlingar i frågan om anstalter för Bergshandteringens upphjelpande i Norrbottens Län, sådan den finnes Prolocollet bilagd, skulle under denna dags dato expedieras.
Ex Profocollo A. G. JVestberg.
Prof. 1S28 och 1823. 1 Sunil., 2 Band. 4'de Haft. st ,8 Kongl. Maj.t Nådiga Propos.
No 3f.
N:o 34- KONGL. MAJ.TS Nådiga Proposition till Rikets Ställö ders Stals-Ulskott, angående fortfarande Löne-ersättning till En af Rikets Herrar j Stats-Rådet Herr Grefve Rosenblad , samt vice Presidenten af Wåhlberg såsom Ledamöter uti f d. General-Tull-Directionen; Gifven Stockholms Slott den 10 December 1828.
Då, vid den, sedan sista Riksdag, 1 hufvudsaklig öfverenssstämmelse med Rikets Ständers underdåniga förslag, verkställda nya organisation af Tullverket, detta Verks Styrelse anförtröddeé åt en General-TullDirecteur, biträdd af 2:ne
Departementschefer, och den förra General-Tull-Direetionen, i följd häraf indrogs, förekom bland annat till Nådig pröfning frågan om Löneersätlning till nämnda Direclions afgående Ledamöter, i hvilket ämne Rikets Ständer icke meddelat något serskildt yttrande, utan endast förklarat, att samma regel syn^ tes böra iakttagas vid Löne-ersättning åt dessa, som åt andra Tjenstemän vid TullStaten, eller vid öfriga grenar af Statsförvaltningen, hvilkas förbättrade inrättning äfven blifvit ifrågaställd.
Maj ds Nådiga Propos. N.o 34• »9 Vid General-Tull-Directionens upplösning utgjordes densamma af Ordföranden, En af Rikets Herrar, Herr Grefve Rosenblad j och af Ledamöterne: Vice-Presidenterne
Billberg och af Wåhlberg samt Commerce-Rådet Wegelin, Bländ dessa Embetsman fanns endast den sistnämnde eller CommercerRådet Wegelin, enligt de af Rikets Ständer uppgifna grunder , berättigad att framgent såsom pension tillgodonjuta dess på General-TullDirectionens