Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med 3a Ja och 87 Nej besvarades dessa propositioner; i följd hvaraf och när Nej vunnit, införseltullen för ofärgadt, otvinnadt och odubbleradt Camelgarn är bestämd till 4 sk. per Skålp. id:o Den som, jemlikt BevillningsUtskottets för - 3iS Stats -Utskottets slag, vill, att införselTnllen a i skålp. ofärgadl Linnegarn skall bestämmas till 6 sk., röstar Ja.
Och som Nej vunnit, är InförselTnllen å ifrågavarande varå utsatt till 8 sk. per skålpund. i6:o
Den sorn, enligt BevillningsUtskottets förslag, vill, att inkommande Tullen å i skålpund Gummi skall bestämmas till 4 s^-i löstalja.
Den det ej vill, röstar ' v Nej.
Dessa propositioner hafva blifvit besvarade med 8i Ja och 38 Nej; och då Ja vunnit, är inkommande Tullen å i skålp.
Gummi bestämd till 4 s^* 17:0
Nej; kommer införselTnllen att bestämmas, för ren Hampa, till 3 Tkldr, samt för passIJampa, till 5 R:dr per Sk&- Betänkandet), N:o 371. 3iq
Ja således vunnit, är för införseln af ali slags Hampa bestämd en MedelTulI af 5 R:dr per Sk®. )8:de Voterings-Propositionen :
Härvid inträffade samma förhållande som vid den i2:te Propositionen är antecknadt; hvadan ej eller af denna Propositionen Lief något resultat. 19:0
Den som vill, att, enligt Bevillningsutskottets förslag, In- och Utförsel-Tullen å Tack- samt BallastJern skall bestämmas till 4 B-'dr per Sk®, röstar Ja.
Nej; kommer genom Votering attafgöras, om Tullen å Tackjern skall utsättas antingen efter H. R. o. A. eller Vällofl. BorgareStåndets elier Hederv.
Voteringen har utslagit med 71 Ja och 48 Nej/ hvadan och när Ja vunnit, In- och Utförsel-Tullen å Tack- samt Ballast-Jern är bestämd till 4 R:dr per Sk®- 20 och 21 Voteringspropositionerne förföllo således. 22 och 23 Voteringspropositionerne hafva förfallit derigenom att Vällofl.
BorgareStåndet frånträdt de beslut som dem föranledt. 24*0 Den som bifaller BevillningsUtskottets hemställan, att Tullen å gamla casserade Canoner och Bomber samt Jernskrot skall bestämmas för införseln 320 Stats-Utskottets till 4 Rtdr samt för utförsel till 2 R:dr 24 sk. per Sk®, röstar Ja.
Nej; kommer In- och UtförselTullen å nyssnämnde varuartiklar att utsättas till 8 R:dr per Sk®.
Voteringen härom har utfallit med 47 Ja och 70 Nej; hvarjemte 2 sedlar befunnits dubbla och derföre icke antagits.
Då Nej således vunnit, är In- och Utförsel-Tullen å gamla casserade Canoner och Bomber samt Jernskrot utsatt till 8 R:dr per SL®. 2Ö:o Den som bifaller BevillningsUtskottets förslag, att In- eller Utförsel-Tullen å Osmunds Jern skall bestämmas till 5 R:dr per Sk®, röstar Ja.
Betänkanden, N:o 37 r. 3a 1 Ja.
Nej; kommer InförselTullen ä nämnde
Artiklar att utsättas till 5 R:dr per SkS.
Denna Votering utföll med 7g Ja oell 4° -Ve/.
Och sorn Ja vunnit, är InförselTullen å Ankare, Ankarflyn och Dragga!-, Armbultar, Rodderjern och SmedjeStäd, större eller mindre, bestämd till 12 R:dr 24 sk. per Skäf. 2 7‘de Voterings-proposition här, i följd af RiksStandens bifall till Bevillningsutskottets jemnkningsförslag, förfallit. 28:0
Den sorn vill, att, enligt BevillningsUtskottets förslag, för Kopparstick, Estamper och Lithographiska Arbeten, oinbundna, skall bestämmas en Tull, vid införsel, till 5 R:dr, samt vid utförsel till i R:dr Utaf 100 R:dr värde, löstalja.
Nej; komma ofvannämnda Artiklar att befrias från både in- och utförsel-TuII.
Dessa propositioner besvarades med 74 Ja och 4^> Neji hvadan och då Ja vunnit, för Kopparstick, Estamper och Lithographiska Arbeten, oinbundna, är bestämd en Tull, vid införsel till.
Rtdr samt vid utförsel till t R:dr utaf 100 Rtdrs värde.
Den sorn bifaller BeyillningsUtskottets förslag att InförselTulle* å Talgljus skall bestämmas till t Rtdr 3a sk. per LU, röstar Ja.
Nej; kommer Införsel-Tullen å denna vara att utsättas till samma hj&lopp, som i *826 års Taxa eller 2 R:dr 24 sk. per LS Omröstningen härom har utfallit med 3i Ja och 88 Nej.
Den som bifaller BevillningsUtskottets förslag, att Målningar, Ilandteekningar och Ritningar, infattade eller oinfattade, af Svenska konstnärer, skola tullfritt in- och utföras, me» att för Målningar Otc., af andra än Svenska konstnärer, skal! bestämmas en införselTull af 5 Rjdr samt utförselTull af 1 R:dr å 100 R:drs värde, röstar Ja.
Vi nner Nej; komma Målningar, Ilandteekningar och Ritningar, ehvad de Öro af Svenska eller andra konstnärer, att befrias från både in- och utförselTull.
Voteringen utföll med 73 Ja och 43 Nej; hvarjemte 3 dubbla sedlar casserats och när Ja således vunnit, är det bifallet, att Målningar, Handteckningar Betiinkanden, N:o 371. 3j23 och Ritningar, infattade eller oinfattade, af Svenska konstnärer, skola få tullfritt in- och utföras, men att för Målningar &c. af andra än Svenska konstnärer hör erläggas en införselTulI af 5 R:dr samt utförselTulI af 1 Rcdr å 100 R:drs värde. 3i:o^Den, som enligt BevillningsUtskottets mening, vill, att, för införandet af alla slag Born-eller OliveOlja skall bestämmas en MedelTull af 16 sk. per kanna, röstar Ja.
Vinner 'Nejs skall Tullen för införseln af ett Ris dylikt Papper utsättas till 24 sk.
Voteringen härom utföll med 86 Ja ^,ch 3,3 Nej. 3a4 Stats- U t skottets Och då Ja vunnit, är InförselTullen för ett Ris Korteller CartiePapper bestämd till 32 sk. 33:o
Den som biträder BevillningsUtskottets förslag, att InförselTullen å en Tunna KokSalt skall ber stämmas till 36 sk., röstar Ja Den det ej vill, röstar Nej- ■ .
Nej; kommer JnförselTulIen å En Tunna JJokSalt alt utsättas till 32 sk.
Och då Ja vunnit, är InförselTullen å en Tunna KokSafit bestämd till 36 sk. 34to Den sorn vill, att, jemlikt BevillningsUtskottets förslag, för införandet af ÖfverskärareSaxar, skall bestämmas en Tull af 10 R:dr- å ioo R;drs varde, vös talja, • •
Nej; kommer denna Tull å nämnde Artikel att utsättas till 5 R:dr Med 5j Ja och 62 Nej afgjördes denna fråga.
Och sorn Nej vunnit; är InförselTullen å ÖfverskärareSaxar utsatt till 5 R:dr. 35 Voteringsproposition5 Härvid inträffade samma förhållande som vid 12 och 18 voterings-propositionerne finnes antecknadt. Betänkandet?, N:o 371. 3a5 36:o
Den sorn, jemnlikt Bevillningsutskottets förslag, vill, att inlörselTullen å Smör skall bestämmas till 1 Rtdr 16 sk per LU , röstar Ja.
Nej; kommer denna Tull för nämnde vara att utsättas till det i 1826 års Taxa stadgade belopp eller 1 R:dr 24 sk.
Ffter slutad Votering, hafva befunnits 41 Ja oell 78 Nej.; hvadan och när Nej vunnit, införselTulleu å Smör kommer att förblifva vid det i 1826 års Taxa stadgade belopp af t R:dr 24 sk. 37, 38 och '3c) Voterings-propositionerne:
Härvid inträffade samma förhållande som i afseende på 12, 18 och 35 Voterings-propositionerne blifvit anmäldt. 4o:o Den som bifaller BevillningsUtskottets förslag alt Införsel Rullen för 1 U ToppConfect och CandiSocker skall bestämmas till 6 sk., röstar Ja.
Vinner Nejs kommer InförselTullen å dylikt Socker att utsättas sill 5 sk. per U.
Ja vunnit, är InförselTullen för 1 U ToppConfect och CandiSocker bestämd till 6 sk. 3^6 StatsUtskottets 4i Voterings-propositionen förfallen, sedan H. PrestcStändet frånträdt det beslut, som densamma föranleda 42:0
Den sorn vill, att jemnlikt BevillningsUtskottets förslag utförselTullen å 1 Tunna Tjära, med ett Tullvärde af 5
R:dr 16 sk. skall bestämmas till losk., röstar Ja.
Nej; kommer UtförselTullen för 1 Tunna Tjära med ett Tullvärde af 4 R:dr 16 sk. att utsättas till 6 sk. 8 r:st.
Omröstningen utföll med 58 Ja och 6i IVe/.
Och som Nej vunnit, är UtförselTullen a 1 lunna Tjära med ett Tullvärde af 4 IDdr 16 sk. utsatt till 6 sk. 8 r:st. 43 Voterings-proposition:
Härvid tillkännagafs enahanda förhållande som ofvan är anmäldt vid I2,‘i8, 35, 37, 38 och 3g VoteringsPropositionerne. 44 Voterings-Proposition har förfallit, i följd af V. BorgareStåndets frånträdande af Ståndets beslut om Tull å KalkUll. 45:o
Grofva till ett värde af 3 R:dr alnen, Medolfina till ett värde af 6 R:dr alnen, och Fina till ett värde af 9 R:dr alnen samt InförselTulIen derå bestämmas till TrettioTre och en Tredjedels procent af berörde Tullvärde.
Hvadan och då Ja vunnit, InförselTulIen för Kläde och Dråp är, efter ett medelvärde af 6 R:dr per Aln, bestämd till 2 R:dr.
Den i4 Januarii i83o.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Vällofl. BorgareStåndet vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den i3 Januarii i83o. S. D. Beslöts, att genom Utdrag af Protocollet till Förstärkta StatsUtskottets Ordförande meddela, att BorgareStåndets ledamöter af Utskottet icke deltaga uti omröstning, på grund af de Voteringsproposition ner, som äro af BevillningsUtskottet uppgjorda, i anledning af skri jagtiga beslut, i afseende på de Varu - 3a8 S t a t s - U tskottcts artiklar, hvarå Utskottet tillstyrkt tolags upphörande, oell hvilka VoteringsPropositioner Ståndet, enligt till BevillningsUtskoltet meddeladt ProtocolIsUtdrag för d. 17 December 182g, icke annorledes godkännt, än under åberopande af dess fattade beslut, att Ståndet, med ogillande af BevillningsUtskottets yttrande, att frågan om Tolags upphörande på de i sådant afseende uti BevillningsUtskottets Memorial, N:o 54> uppräknade Varu-artiklar, kan genom tre Stånds sammanstämmande beslut afgöras, funnit denna fråga ickeafStåndet underkastas omröstning i Förstärkt Statsutskott, utan, såsom varande af Privilegiimåls egenskap, böra i öfverensstämmelse med ii4§- RegeringsFormen behandlas; Varandes de VoteringsPropositioner
Uti omröstningen, hvaröfver Ståndets ledamöter icke deltaga, af dem, sorn uti BevillningsUtskottets Memorial, N:o 54, förekomma’, följande: den i2:tej, angående färgträd, den i8:de, angående hudar och skinn, den 35:te, angående silke, den 37:de, 38:de och 3g:de, angående socker, och den 43:e> angående ull; Och skulle vid detta ProtocolIsUtdrag bifogas de tvänne förut meddelade Utdrag af Ståndets Protocoll i förevarande amlie, Ut supra.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Vällofl.
S. D. Efter å nyo skedd föredragning af BevillningsUtskottets Memorial, K:o 54> med förslag till Betänkande n, N:o 37 r. 32g sammanjemnkning af RiksStåndens beslut, angående Stora SjötulIsBe vill ningen, samt till VoteringsPropositioner derom, fattade Ståndet följande beslut: 1:0
RegeringsFormen, behandlas, om hvilket beslut de öfrige RiksStånden samt BevillningsUtskottet skulle genom särskildt Utdrag af Protoeollet underrättas. 4:o Hvad Utskottet, pag. 20 och 21, sig utlåtit, i anledning deraf, att Högvördige PresteStåndet, vid uppräknande af de varor, som, enligt förslaget, skulle från tolag befrias, uteslutit artikeln Ull, fann BorgareStåndet, i följd af dess nästföregående beslut, förfalla, och hvad angående PresteStåndets beslut om en 5 B.
Med frånträdande af de särskilta beslut, som föranledt den 22, 23 och 44 > ibland de uppgjorde VoteriugsPropositionerne, ansåg Ståndet desse trenne Propositioner förfalla, äfvensom Ståndet antog dels jemnkningsförslaget, angående artikeln g amia kläder, i följd hvaraf den 27 YoteringsPropositionen förfaller, dels Utskottets yttranden, pag. 62 och 63 af Memorialet öfver artikeln: Segel, och pag. 72—75 öfver artikeln: Trädvaror. 6:0
Med förblifvande vid besluten, godkände Ståndet de öfrige YoteringsPropositionerne, dock, 1:0, hvad angår den 24:de, med iagttagande deraf, att artikeln: jernskrotj hvarå Ståndet, på sätt ProtocollsUtdraget af d. 8 sisth October utvisar, beslutat 8 R.:dr pr
Skffi i införsel-tull och lika mycket i utförsel-tull, bör i VoteringsPropositionen införas, och 2:0, hvad de VoteringsPropositioner, som omfatta varuartiklar, hvarå tolags upphörande är af Utskottet föreslaget, beträffar, under åberopande af Ståndets härom vidtagne beslut. 7:0 Öfverlemnades till BevillningsUtskottet att iagttaga det tillägg, som Ståndet, i likhet med hvad om artikeln:
Betänkande!), N:o 371, 33r Utdrag af Protocolfet, hållet hos "Vallöf!.
Borgare-Ståndet vid Lagtima lliksdagen i Stockholm den 17 December 1829. S. D. Vid förnyad föredragning af Bevillningsutskottets Memorial N:o54, med förslag till sammanjemnkning af RiksStåndens beslut, angående Stora SjöTulls-Bevillningen, samt till Voterings-gropositioner derom, fann Ståndet, med ogillande af Utskottets yttrande, att frågan om Tolags upphörande på de i sådant afseende i Memorialet uppräknade varu-artiklar kan, genom tre Stånds sammanstämmande beslut afgöras, denna fråga icke af Ståndet underkastas omröstning i Förstärkt Statsutskott, utan, såsom varande af Privilegii-måls egenskap, böra, i öfverensstämmelse med 114 §.
In fidem E, G. Runeberg. % •! O -i >• . :: • 1 »* * i »• ftilv ij ■: A i ti StatsUtsk.
Betänkanden, N:o 372. 333 N:o 572.
Utlåtande, i anledning af väckt molion, att alla frågor om återbetalnings- och ersättnings-skyldighet emellan K. M:t och Kronan, å ena, samt enskilde Personer, å andra sidan, ovilkorligen böra vid laga Domstol upptagas och afdömas, eller ock, i annat fall, det EmbetsVerk, som underlåtit att sådan åtgärd vidtaga, ansvara all förlust för Staten.
A. har Hr Hjerta, Guslaf, framställt nämnde motion, med anledning af det förhållande sorn under öfverläggningeti, angtde ConstitutionsUt-- skottets Betänkande 0111 den såkallade Skeppshandeln blifvit ådagalaggdt, att nemi. ersättningsfrågan emellan Kronan och enskilde blifvit af Compromissrätt afdömd, och Hr Hjerta har derjemte ansett, att det Beslut, R.
St:r i öfverensstämmelse med ofvanherörde Förslag fattade, borde vid Statsregleringens aflemnande till K. M:t, såsom ett dervid fästadt vilkor meddelas.
Utskottet, till hvars handläggning förevarande motion blifvit remitterad, har för sin del ansett möjligheten af att fullständigt kunna besvara förra delen deraf, eller sjelfva hufvudfrågan, rörande Domstolspröfningen af alla återbetalnings- och ersätlnings-frå 5 B. 23 334 Stats-Utskottets gor emellan Kronan och euskilde, påkalla nödvändigheten af en undersökning, huruvida någon brist i Allmänna Lagens eller Författningarnes föreskrifter, rörande iakttagandet af K.
Lag eller förklaring af den redan gällande, och Utskottet har, i följd deraf, med begagnande af den rätt 4^ §■ Riksd.Ordn. lemnar, öfverleranat de remitterade handlingarne tili R. iSttrs Lagutskott, med anhållan att dess yttrande i ämnet Utskottet meddela.
December, bar Lagutskottet anfört: ”att, ”då den väckta motionen icke innehölle Förslog till ”Stiftande af ny, eller förklaring af redan gällande ”Allmän Civil,- Criminal- eller KyrkoLag, utan frå”gan endast anginge K.
M:ts rätt att till gode mäns ”afgörande låta hänskjuta uppkommande ersättningstvister emellan K. M:t och Kronan samt enskilde; ”Lagutskottet, med stöd af 33 §.
Riksd.Ordn. ansåg ”någon handläggning af ifrågavarande motion icke till— ”höra dess befattning.” Ifrån detta Beslut har dock 2:ne af LagUtskottetsi Ledamöter varit af skiljaktig mening, hvilken de anhållit mätte få komma till R.
Innehållet deraf finnes upptaget uti det härjemte bifogade Transumt af LagUtskottets nyssnämnde ProtocollsUtdrag.
Da Utskottet således nu hör sitt utlåtande öfver motionen till R.
M:t ett beslut af det innehåll, Hr Hjerta föreslagit, vördsamt anmäla, att Utskoltel ansett ämnet för motionen vara utan allt sammanhang med Statsregleringen , hvars uppgörande, enligt GrundLagen, tillkomme Utskottet såsom ett ovilkorlig! åliggande, och att förthy Utskottet icke funnit lämpligt föreslå R.
Strrs bifall till ITr Hjertås förslag i denna del.
Vidkommande åter det hufvudsakliga innehållet af motionen, eller framställningen ,' alt alla återbetala nirigs- och ersättnings-frågor emellan Kronan och enskilde ovilkorligen böra vid Laga Domstol upptagas och afdöminas, tror Utskottet tydligare sladganden, än dem som redan finnas, vara i detta hänseende beböfliga, och följakteligen böra af vederbörligt Utskott föreslås; hvilket Utskottet ansett sig böra hos R.
Uti hvilken reservation Hr Riben, C. IV., instämt, 336 Stats-Utskottets Emot
Hartmansdorff, -dug., Heijkensköld, D., Noréus, Lundgren, Ekerman, Santesson, Langenberg och Ståhle sig reserverat.
Ytterligare Utlåtande, ang:de LåneAnslag lill en Brobyggnad öfver Tranarps Å. (U.-A.) Utskottets uti berörde ämne under N:o 53 afgifne samt af II. R. o. A. och H. PrcsteStåndet bifallne Betänkande liar till förnyad handläggning blifvit återförvist från V. BorgareStändct af den anledning, att i Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet ett mål lika beskaffadt med detta vore anliängigt, samt från H.
Brobyggnad håde för det allmänna och för enskilte vore af mycken vigt, enär, utom de olyckshändelser som vid Färjans begagnande ofta inträffade, nästan hvarje vinter och vår, Courirer och andre emellan Stockholm och Helsingborg vägfarande finge taga i -J- mils omväg, för att icke 3 till 4 dygn vänta på möjligheten alt komma öfver Tranarps Å. Hvarföre och då de tillgränsande 2tne Häraderne icke på något vilkor kunde enskildt åstadkomma nödiga medel för Brobyggnaden, hvartill Betänkan den, N:o 373. 337 minst erfordras 5o,ooo R:dr B:co, samt för öfrigt både Anslag och Lån-biträden af Statsmedlen blifvit lemnade till flere Hamnbyggnader och Canalers gräfvande, nu ifrågastäldte LåneAnslaget för anläggandet af den föreslagne Brobyggnaden ock syntes böra 111 edde I as, och hvilket, när Brobyggnaden vore färdig, genom beläggandet af en viss afgift af hvarje vägfarande eller gående, utan stor svårighet snart skulle kunna återbetalas.
St:r måtte bos K. M:t i underdthet anhålla, det Bropenningars upp - 338 Stats -Utskottets Lärande under längre eller kortare tid må, vid sådana tillfällen och uppå vederbörandes derom tillgörande Ansökningar, i Nåder medgifvas; och nu ifrågastäldte Brobyggnad deribland lärer kunna räknas; har ock Utskottet ansett förevarande fråga icke erfordra någon vidare R.
Alt öka deras antal, sorn vill bereda nya Utgifter för det allmänna, är visserligen icke min mening; men jag skall deremot alltid anse, som en helig pligt att påkalla rättvisans uppfyllande emot hvarje Medborgare.
— Af denna sednare anledning har jag funnit mig uppmanad att väcka den motion: att då Högtsalig Konung Gustaf den III, glorvördig! i åminnelse, ovilkorligt ocli utan något^undantag i sitt Testamente förordnat och befallt, att de personer, hvilka vid Konungens död befunnos i H.
M:ts enskildta Tjenst skulle äga och behålla de Löner, som de då innehade, och Ilr Majoren Gustaf Grönhagen då såsom Page åtnjöt en lön af i5o R:dr, hvilken han aldrig förverkat och aldrig blifvit honom fråndömd, fastän samma lön sedermera icke utgått, så yrkar jag, att Page - Betänk an den, N:o 374- 33cj Lönen ifrån oell med 1829 och allt framgent rnå Hr Grönhagen tillgodokomma.
Denna motion har icke i ordentlig motionsväg Förut inkommit; ty Hr Grönhagen har blott vilkorligt, vid åt^Vremissen hf Betänkandet N:o i52 örn IndragningsStaten, begärt, att, i händelse han icke skulle få uppbära sin PageLön för den tid utbetalningen deraf upphört, honom åtminstone mätte tilläggas samma
Att Ilr Grönhagen icke bestämt årtalet 1828 eller 1829, anser jag vara den enda orsak hvarföre Utskottet afstyrkt hans begäran; ty Utskottet älskar och bör älska bestämdhet.
Denna Hr Grönhagens lagliga rättighet grundar sig emedlertid på Högstsalig Konungens Testamente, hvilket, då det i allt annat blifvit gällande, följakteligen bör vara det äfven, då fråga är örn en gammal Officer, sorn både i krig och fred troget tjent sitt Fädernerland.
M:ts enskildta Tjenare skola hafva deras lön endast lill dess de fingo hågra andra motsvarande; nej! det innehåller tvärtom ganska bestämdt, att de, utan något sådant eller annat förbehåll, ovillkorligt i deras lifstid skola bibehålla de löner, som deras HofTjenster medförde.
Det är således efter min öfvertygelse ett våld och ett bevis på a11för litet deltagande uti deri vördnad och erkänsla, som efterverlden är skyldig denna store Konungs minne, alt beröfva Ilr Grönhagen sin 34» Stats-Utskottets PageLön för liela den tiel han deraf varit i saknad* och såsom den oförklarligaste och yttersta orättvisa måste det anses, om honom ej tillägges densamma från och med 1829, och allt framgent.
St:r lika mycket älska rättvisa, som att de icke på bekostnad af den oförgätligeKonungens yttersta vilja skola kunna undanrödja verkaa af hvad Konungen förordnat, gör jag mig förvissad, att denna min motion ej skall afslås.
.Landshöfdingen Hans Järta, en årlig pension af 2000 R:dr, tvärtemot PensionsFörfattningarnas föreskrift; så har äfven Hr ÖfversteLieutenant de Motto-» ni, med afvikelse från gällande författningar, fått sig tillagt en Pension af 600 R:dr, och är det då icke billigt; alt när man låter ädla och upphöjda täakesätt göra undantag från författningar, man icke bör hysa samma tankar, då fråga är att göra rätt, och låta en Landsman komma i åtnjutande af sine lagliga rättigheter?
Sttr på RiksStaten oafkortad^ Betänkanden, jY:o 374.
341 uppfört alla de personer, hvilka Högtsalig Hennes Kongl.
II:s enskildta Tjenare, åtnjuta de löner, hvilka de vid H. K. lits frånfälle uppburit, samt Pi.
Ätt i sina sista stunder förordnat, kunna öfverlemnas åt glömskan ,och anses icke förtjena ringaste afseende, blott för alt få lumpna i5o R:dr Btco besparade i några få år stid.
Sttr i anledning deraf äfven fattat deras beslut i denna fråga samt uti berörde Betänkanden lika yrkande med det Hr Rosenqvist uti ofvan intagne motion framställt, eller om meranämnde PageLöns utgående ifrån år 182g blifvit behandladt; anser Utskottet Hr Rosenqvists förrberörde motion böra förfalla.
Den 19 Januarii r83o. 342 Stats-Utskottets N:b 375- Utlåtande, i fråga om förändring i sättet för K.
"De medel, hvilka till Stats-Contoiret inflyta, skola, såsom bekant är insättas i Banken; och uppgå ofta till behållningar af 1 million, och derutöfver.
Assignerandet skulle väl i StatsContoiret föregås af anordningar, som StatsCommissarierne underskrifva, mende synas icke i Banken, hvarest contanta penningar utlémrias på förberörde tväriné underordnade tjenstemäns namn utan att man i Banken vet huruvida anordning föregått assigneringen, samt om den sednare fol jag tel igen är behörig eller icke.
Samma förhållande är det med de medel, StatsContoiret insätter på räkning i RiksgäldsContoiret.
Ehuru utmärkt pålitliga och aktningsvärda de ifrågavarande tjenstemännen i Kongl. StatsContoiret för Ögonblicket äro: så kan dock ett Be tänka n den, N:o 37a.
343 annat förhållande med deras efterträdare inträda och i alla fall synes det vara oförenligt med vården om allmänna medels säkerhet, att icke bättre förvara den.
Nilson rättelse i StatsContoirels assignering pä Banken och RiksgäldsContoiret synes mig fo
I ja g t e ligen vala nödig, genom assignationernas underskrifvande af en eller flere bland StatsCommissarierna, jemte Kongl. Räntmästare!!, eller genom någon annan starkare controll än den närvarandehvilken med StatsGontoirets organisation kan vara förenlig.” Om Remiss till H. StatsUtskottet, anhåller jag ödmjukeligen.
StatsContoiret har, ehuruväl ingen olägenhet af en sådan vidtagen förändring hittils försports under den sedermera framflutne tiden, eller i närvarande förhållanden vore att befara, men indragningen af denna controll emedlertid föra nied t till åtskillige ej mindre vid senaste Revision af StatsVerkets förvaltning än vid innevarande Riksdag gjorda erinringar, likväl funnit lämpligt, att förändra formen af K.
StatsContoiret beslutadt: att hvarje assignation hädanefter komrae att, utom den 344 Stats-Utskottets dittills vanliga underskriften af Räntmästaren och con^- trasignation af Bokhållaren, förses med underskrift af en bland de tillstädesvarande K. StatsContoirets Ledamöter, med iakttagande deraf, att de assignationer, som å Räkningarne för Magazins- och CreditivFonderne utfärdas, af Föredragande Ledamoten för MagazinsÄrenderne underskrifvas; hvarjemte, enligt K.
StatsContoirets förordnande, denna förändring med innevarande års början vidtagit, samt serskildta skrifvelser med underrättelse derom och öfverlemnande af vederbörlige namnteckningar till Hrr Fullmägtige i Rikets Ständers Bank och RiksgäldsContoir blifvit expedierade.
Vid så beskaffadt förhållande och enär den ytterligare controll på Kongl.
Hus för en blifvande Lontbard-Lunerörelse i Hufvudsta den.
(R:gs-A.) JTill Utskottet har ankommit följande Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskotl, angående hyresfritt begagnande af GeneralAssistauceContoireis Betänk anden, N:o 376.
545 hus för en blifvande Lombard-Låne-rörelse i Hufvudstaden; Gifven Stockholms Slott den 5 December 182g.