Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Som En vanlig gjuten panna smörjes väl, klappträd och sen med händerna, så dryck.
gifves dessutom ljumt socker- och smeten slås deri.
Bör stå i ugnen att man väl tager reda, på utrymmet.
vatten, som beredes: en timma.
Man bör vispa såpan för sig uti ett 1 ägg slås i en halfstopsflaska till litet kärl, fyldt med det tillredda vatt- 1 bit kandisocker af ett dufäggs stor- Mandelkubb.
1 9 socker och 4 hela net, eljes blir den svår att få sönder lek, flaskan fylles med vatten, korkas, ägg arbetas tillsammans mycket väl då den kommer i karet.
Tvätten lägges ristas hårdt.
Serveras ljumt.
För detta till dess att sockret är väl smält; då uti om aftonen.
Nu öfvertäckes karet enkla medel försvinner strypsjukan iröres 5 " ffi hela, skållade sötmandlar; inom 2, högst 3 dagar.
till sist inarbetas 1 ffi hvetemjöl och ett väl; kl. 3 på morgonen ställes tvätten upp i det samma karet och man ser Olga von K. par knifsuddar hjorthornssalt.
Man noga till, att inga fläckar få sitta qvar.
spar så mycket af mjölet, att det räcker Osvikligt medel mot magsyra, magka- Nu har man rent varmt vatten utan till degens kafling på bordet.
Degen tarr och dålig matsmältning.
Tag mor- såpa i ordning, hvari kläderna omstötas.
delas nu i 4 delar, hvilka formas som gon, middag och qväll 1 rågad mat- limpor och gräddas i mycket svag ugns- Första lagen värmes upp på nytt och sked linfrö, nedsvälj det med | glas värme.
Sedan de äro gräddade, skäras det grofva af tvätten nedlägges i den Linfröen samma; lagen kan tillökas med den mjukt, helst kokt vatten.
de som man behagar och torkas litet, andra lagen, som dessutom kan be- böra vara af årets skörd, väl rensade, ty eljes blifva de sega.
gagnas till randkläder.
Dessa kunna fria från dam och andra frön, få ej äfven nedläggas i samma lag, om så kokas eller söndertuggas utan sväljas Goda kringlor, i S urvattnadt smör hela och råa.
Efter högst 4 veckors lämpar sig.
Kläderna behandlas sedan röres, tills det hvitnar, 8 kokta äggulor sönderkramas väl, en rå äggula, 8 lod som vanlig byk med pålakning af lut, dagligt bruk af detta medel är den en- visaste magsyra borta.
Man måste un- men ej så länge som vanligt.
V i d skalad och stött mandel, hälften söt detta förfaringssätt behöfs ej mer än der tiden af hålla sig från kaffe och och hälften bitter, \ " ffi finsiktadt soc- Olga von K. ker, | " ffi hvetemjöl, en thesked hjort- hälften så många tvätterskor som vanligt.
spirituösa dryrker.
hornssalt tillsättes.
Uttrillas i form af Reformar.
Man får nu på förvintern A. W. kringlor och öfverströs med mandel och ofta reformar, som ibland kunna vara socker.
Bakas genast.
A. O. K. ganska ettriga.
Bästa sättet att snart Inläggning-.
Mandel-Ess.
g ® urvattnadt smör, 12 löd strösocker, 3 ägg, 3 lod bitter- mandel, 1 " 8 hvetemjöl, 2 theskedar hjorthornssalt.
Göras i form af ess och trillas i groft socker.
K. Drickbröd till smörgåsbordet.
| stop ljummadt dricka, 2 skedblad smält smör samt hvetebröd knådas till en stadig deg.
Kaflas i mycket tunna kakor och läggas pä plåtar.
Stoppas väl.
K. Apelsintårta.
J ' ffi socker, 8 hela ägg, det gula skalet af två apelsiner blandas och slås i en syltkittel; sättes på spiseln, der värmen ej är för stark, och vispas med en stålvisp tills det börjar höja sig och blifver så tjockt, att det ringlar sig för vispen, då J © hvetemjöl sakta nedröres.
Massan slås i en form och gräddas i bra varm ugn.
Surbrödskaka.
Koka äpplen med soc- ker till mos.
Sält deraf hvarftals med brynt, rifven limpa.
Vispade ägg slås öfver.
Stekes i ugn.
Ates med va- niljsås.
Angående handarbeten torde en er- inran till våra qvinnor i hemmen vara lämplig: månne den tid är väl och rätt använd, som nu upptages af dyr- bara broderier, virkningar etc. Alla dessa » öfverkast », konsolatörer, dukar och hvad allt de heta, som föga pryda oeh intet gagna — hur kan deras till- verkande skänka tillfredsställelse med användningen af Eder dag?
I betalen för kläd- och linnesöm och glömmen sällan att klaga öfver, hur dyrt det faller sig; men hvarföre då icke hellre sy sådant sjelfva i stället för bjefset med perlor, silke m. m. d.
Edra vackra ögon öfveransträngas dessutom.
Eller hvarföre icke snarare tillverka ett nyt- tigt, varmt plagg åt någon stackare, som fryser, och köpa broderier hos en fattig brodös?
Mot envis katarr med hosta rekom- menderas som förträffligt medel att långsamt koka 500 gram skalade, hela lökar, i hvilka man gjort inskärningar, till samman med 80 gram honung och 400 gram sönderstött melissocker i en liter vatten tre till fyra timmar.
Bland- få dem läkta är alt bestryka dem ett par gånger dagligen med smörlake.
Ett godt medel att borttaga fett-, vin- och punschfläckar är följande: Man köper på apoteket för 10 öre qvilaia- bark, häller derpå en eller två koppar kokande vatten, låter det stå öfver glöd i fem minuter och låter sedan vätskan stå en dag.
Man doppar sedan en yllelapp eller mjuk borste i afkoket och gnider tyget med lätt hand.
Fläc- kar af frukt och rödvin aflägsnas, om man, innan tyget tvättas, håller det öfver glöd, på hvilka man strör litet sönderstött svafvel.
Bläckfläckar borttagas ur linne på följande sätt: Det fläckade lägges i sur mjölk och utvrides väl ett par gån- ger om dagen.
Det bör ligga qvar i åtta dygn och lägges sedan på byken.
Genom nötning uppstår ofta på svart tyg en obehaglig glansighet, hvilken dock kan borttagas med följande medel: Man köper på apoteket för 25 öre gaspariarot, som kokas i 1 kanna vat- ten.
Tyget blötes dermed, får ej vri- das utan lägges att torka mellan linne.
Strykes på afvigsidan innan det är torrt, G —.
» Vägen till mannens hjerta går öfver middagsbor- det » — läste jag häromdagen någon- städes.
Derför, unga fruar, vinnläggen Eder städse om att göra Er denna väg så gen och lätt, som möjligt.
v. s. servera Eder man alltid en god mid- dag.
Med god mat menar jag visst icke öfverdådigt kräslig, utan endast god, väl lagad, mat, ty denna kan gerna vara enkel i och för sig sjelf.
Haf för det första alltid en god, kraftig kött- rätt (fast naturligtvis stundom fisk).
Låt alla såser härtill vara bruna och lagom simmiga.
Soppan bör aldrig fattas.
Men sliskiga och oftast dyra efterrätter kunnen I deremot gerna spara in på, då de flesta män sällan älska dylikt.
Haf i stället en kopp riktigt godt kaffe efter maten — om Ni bruka kaffe vid denna tid.
Hvad som för öfrigt tillhör är, att maten upplägges och serveras smakfullt, att duktyget är bländande hvitt, silfret blankt och finputsadt, samt slutligen — att I sjelfva aren snyggt och nätt klädda, oaktadt alla köksbestyr.
På denna väg skolen I säkert nå målet — Er mans hjerta!
t) tf~ Pä, g r u n d af m e l l a n k o m m a n d e n e l g d a g a r framflyttas u t g i f v a n d e t a f n ä s t a v e c k a s n u m m e r från f r e d a g e n till lördagen.
Ramlajh, En half timme före frukost 2 glas arteficiel Vichy 45° varm samt till frukost och middag ett spetsglas Ronneby vatten.
Diet: uppkokt mjölk, tunna vällingar, svag buljong, löskokta ägg, kokt fisk, hvetbröd.
Lavemang minst hvarannan dag (inga laxer- medel!!).
Fortsätt med kuren flera veckor.
B Slag-t.
5 S oxkött, 5 © svin- kött males fint, 5 " 8 späckfläsk skares i tärningar, knapt 1 stop halfkokt, kallnad och rifven potatis, 3 stop upp- kokt och alldeles kall mjölk.
Sådan rökt korf rekommenderas, isyn- nerhet som bräckt till smörgåsbordet.
Hvarj efianda.
Ett medel att borttaga fläckar ur siden finner man i potatismjölet, förutsatt att fläckarne ej äro allt för » feta ».
Man gnider först fläcken med en ylle- eller linnelapp, doppad i mjölet, och sedan med en ren linnelapp.
Thalia.
Se svaren till.
2) i ntr 47 och till Karin i n:r 9.
Se svar till Finska 2) i n:r 9.
Vi kunna ej lemna er någOD upp- lysning utan att hafva undersökt ert hjerta.
Iiöker ni mycket, är det möjligt, att det a kan vara orsaken.
Davida B.
Utan betydelse, om det ej in- träffar oftare.
Wanda von K.
Drick hvarje morgon ett glas kallt Marienbadervatten (arteficielt) samt följ den diet, som föreskrifvits Ramlajh här ofvan.
Två timmar efter måltiderna bör ni taga en half tesked natriumbiearbonat.
Hon bör använda en salva af 1 del salioyl-!
syra, 10 delar zinkoxid, 10 delar stärkelse och 20 delar vasdin.
Ida O. 1).
Troligen äro edra tänder dåliga eller] illa skötta.
Eljes torde felet ligga hos magen.
Temligen vanligt och utan all betydelse.
Ja — äfven möjligen med an- ledning af frågan 1).
Genomläs läkareråden i n:r 44, så skall ni finna, att ni beskyller oss orättvist.
Ni har lika litet blifvit glömd under signaturen Elsa, som under de andra, ni begagnat vid edra många förfrågningar.
Ebba K — g hänvisas till svaret till Lisa 21 år i n:r 7.
TTndvik dess utom kaffe, thé, öl,
\ / i vilja sarskildt fästa uppmärksamheten på Iduns mplighet for plats- sökande och platsutbjudande annonsörer, äfvensom for alla Öfriga slags S A N D G R E N, Regeringsgatan 6, L a g e r a f d e b ä s t a U R N:r 126.
Håll kärlen väl rena, skölj dem dagligen med friskt vattrn och torka dem såväl inuti som utanpå; begagna ej lavoirerna till medikamentsskåp.
Iakttages detta, före- kommer aldrig någon lukt.
K:na.
— _ Det lyckades mig att ur ett Nybrogatan.
Nybrogatan gammalt skåp, som länge stått obegagnadt, I Tvätt utföres äfven af härvarande ordentliga tvätterakor, fordrifva den unkna lukten genom att ditlägga några ituskuma rödlökar.
Medlet torde ju • hemtas och hemsändes, då adress uppgifves pr telefon 43 90 vara verksamt äfven uti ifrågavarande möbel.
eller pr post.
[74] Ett godt medel lär äfven vara, att derinne dagligen under 4 å 5 dagar ställa en skål med 1 — 2 liter kokhet söt mjölk och sedan tillslula dörrarne och lata mjölken stå till Svesack.
Vänd er till närmaste lasaretts- följande morgon.
Derefter skuras lavoiren läkare i och för operation.
En sådan torde omsorgsfullt med såpa och soda.
Den kall- härvidlag vara enda verksamma medlet.
Laga nade mjölken kan naturl.
ej användas.
att ni har jemn och lös atlöring.
— Svedan Folkare — bo.
kommer sannolikt af någon tillfällig hudlöshet.
Stryk på en salva af lika delar vaselin, citrin- N:r I 24.
Man tager ett qvarter salt till en sctwz och ccaosmör.
kanna kokande vatten; hiiruti nedlägges tyget, medan vattnet är varmt, och i denna saltlag 18-årig flicka.
Specialister i öronsjukdomar får det ligga 8 å 4 dagar.
Innan det tages finnas, så vidt vi veta, blott i Stockholm, upp, gnuggas det något och sköljes mycket Göteborg och Lund.
Skäl Sr natulligtvis att Filial: väl i kallt vatten.
Urvrides och inklappas i fortast möjligt rådföra er med en sådan.
lakan, samt strykes medan det är fuktigt.
rekommenderar sitt stora och välsorterade bok-, musik- och Blott derigenom kan ni få visshet om för- Efter denna behandling blir tyget alldeles hållandet.
som nytt.
pappershandelslager m. m. Sorgbarn.
Oskadligt är det åtminstone så Denna affär, som etablerades år 1876, har allt sedan dess, år til!
vida, att det ej innehåller några giftiga från år, gått framåt under samma egares ledning, o c h är nu, som beståndsdelar, och torde ej heller i öfrigt vara farligt att använda.
— Ä r ni fullt säker pä, kändt är, den största och fullständigaste i sitt slag på Södermalm.
att er svulst ej kan opereras?
— Den nämnda Lokalerna äro väl och centralt belägna i n o m Katarina och Hanna W. Eder uppsats har råkat fö ligga sysselsättningen torde ej synnerligt inverka, öfver ganska länge, men användes nu, sora Ni Maria församlingar.
om den ej förekommer för ofta och för länge.
ser, med tacksamhet.
Vi hoppas Ni snart Allm.
Telefon 3 1 5 8.
[606] Dir - cl.
kommer åter med husliga råd och rön.
Närmare efter julbrådskan!
Hvarför ge den himlastormande Ett 28 års fruntimmer önskar på N:r 131.
Huru brygges enbärsdricka?
pegasen sä lösa tyglar?
Försök med kapson, nyåret plats i Stockholm eller lands- 1. kanske den artar sig.
orten som sällskap, lektris, skrifbiträde, N:r 132.
Vill någon af Iduns mera upp- Många insändare fa vänta på svar till i lysta läsarinnor underrätta mig om, hur lång att biträda i hushållet eller för barn.
början af det nya året.
Nu vid jultid ha Stor värmeförmåga.
den s. k. sorgtiden är efter maka, föräldrar, göromålen och de inflytande manuskripten Svar märkt » Nyåret 1889 » torde god- Brinna luktfritt.
barn, o.
s. v. Okunnig på landet.
hopat sig så, att vi ej med bästa vilja hinna hetsfullt iniemnas å denna tidnings Briljant belysning.
H vann ed rengör man bast olje- med mer än ett fåtal.
Detta gäller äfven Pris: enkla med veke målade köksväggar och tak, så att icke färgen, byrå, Klarabergsgatan 54.: &gt;frågande » och &gt;svarande ».
4 — 6 kr., extra so- som är ljus, blir ful eller gar för mycket bort?
Vi tacka för uppsatsen, som vi skola lida 7 — 8 kr., med Husmoder använda med det första.
Bed- 2 yekar 12 kr.
N:r I 34.
Hvad fordras i kunskaper o. s. v. Fullkomlig belåtenhet för att ingå vid postverket.
Hur lång Ur garanteras hvarje hvarje dagtjenstgöring och efter hur lång tid köpare.
ungefär kan man hoppas på lön.
Qvinnor J.
H A M M A R, kunna ju ock få anställning der?
3 0 Malmskilnadsgatan Göteborgska, » Låt upp, », det hviskar.
Dikt af Johan \ Nordling.
— Ärade läsarionor!
— Elsas dröm.]
N:r 135.
Fins något medel att taga lapis- Julstämning af P.
— Qvinnan och lifs-: öäekar ur golf utan att hyfla dem.
glädjen.
— Några drag af Ernst Ahl- Mim.
gren (slut).
— O vintertid, o juletid.
Dikt N:r 136.
Hvad skall man göra med ljusa Företrädesvis mag- och hudsjukdo- Min nya priskurant öfver rikhaltiga efter Otto Carins af Halvor Grip.
— Om jul- bandskar, som blifvit smutsiga, när man vill klappar.
— Om Ibsens senaste bok.
Ur en mar.
Verkställer elektrolytisk behand- förråd a f alla slag plantskoleartiklar hafva dem flna och snygga igen?
skalds qvinnogalleri.
A f Alvar Arfwidsson.
— ling af abnormt växande hår, skägg, Blekings flicka.
Fröken Gustafvas julklapp.
Efter en främ- är nu utkommen och tillsändes franko.
[505] N:r 137.
Kan någon upplysa mig om, hur mande idé af Mathilda Langlet.
— I qvinno- vårtor o. d. frågan.
Af Karin.
— Julens hygieniska be- Helsingborg i september 1888. det tillgår när man vill färga ljusa silkesvantar.
tydelse.
— Julfröjd.
— Blekings flicka.
[522] 3T.
» Hvita liljan ».
— Lite- N:r 138.
Frågas vänligen om någon af ratur.
Berättelse för Iduns läsarinnor känner, hvad en resa till Idun af Johan Nordling.
Paris kan kosta, om man färdas på lista eller 2:dra klass.
En ung fru.
— Hvardagar ' / z3 — - ' IA.
Huru skall man bäst kunna färga Hushållet.
— en hvit filt, som tycks till största delen vara Efterrätter.
— Behandlar företrädesvis Barnsjuk- bom ill, af ungefärligen samma slags väfnad Handarbeten.
Stockholm, Iduns N:r 27 (498).
T&gt; 5 Iduns Modet., månadsuppl » 3 Bamgarderoben » 3 Fredagen den 9 juli 1897.
16, 1 tr. Öppen kl. 1 0 - 5.
Redaktör och utgivare: FRITHI0F HELLBERG.
E m i l i e B j ö r n b e r g.
» W varför nämnde du icke poesien strax? » frågar Ehrensvärd i * sig själf, då han vid första uppräknandet af de fria kon- sterna hade utelämnat den.
Hvarför nämnde du icke dansen alls?
är en fråga, som han med ännu större skäl hade bort göra sig, emedan dansen såsom en sammanfattning och fullständig utveckling af alla de andra konsterna onekligen bland dem in- tager första rummet.
Så- lunda är musikens ändamål att sätta människan i harmo- ni med sig själf och sin om- gifning.
Men emedan män- niskan består af både kropp och själ, och de flesta män- niskorna tyckas bestå af vida mera kropp än själ, så är det icke nog att själen sväfvar omkring på tonernas vågor, utan musiken måste äfven finna ett uttryck och gensvar i kroppen — och detta är dans, tänkt såsom verkan af en idealisk musik.
Oberons flöjt, vid hvars ljud alla måste dansa, innehöll ganska säkert ingen annan trolldom än den att vara mäktig af fullkomligt sköna toner.
Och hvar finnes något värdigare ämne för målaren och bild- huggaren än i dansen?
Hvar ser man människan mera till sin fördel än där, hvarest hon framträder i skönaste blomman af sin ålder, när hon i en lätt och graciös rörlig- het nästan tyckes sväfva fram i luften.
Så vådligt vackert, riktigt sjangtilt det här låteri — tycks mig höras från läsarin- norna, ja främst från henne själf, som ses här bredvid med sitt humoristiska leende.
Pardon, mes dames!
det är verkligen ej jag, som skrifvit det här eleganta, utan det är hämtadt från den store stats- mannen Louis de Geers snillrika ungdomsaforismer.
Men jag tyckte det kunna utgöra en passande inledning till denna upp- sats, liksom en vacker, om ock lånad uvertyr aldrig skadar en torftig text.
Och här gäller det j u en lärarinna i den konst, som den blifvande excellensen så hänryckt lofprisade i sina kunglig-sektersda ' r.
Emilie Fredrika Adolfine Björnberg, tillhörande den å svenska riddarhuset introdu- cerade ätten n:r 359, föddes den 22 mars 1844 å Marie- holms bruk, några mil söder om Jönköping.
Föräldrarne voro hofrättskommissarie Fre- drik Björnberg och dennes maka i första giftet Karolina Wiberg.
Familjen flyttade se- dermera till Jönköping, den stad Emilie Björnberg själf beskrifvit: Ur böljans djup du kastats upp på glittersandad strandi oeh skiner ren, en pärla lik, vid vattnets silfverrand.
Och rundt omkring dig stiger fram en mäktig riddarvakt, som adlar och odödliggör din trolska tjusningsmakt.
Se där i fjärran Visingsö, en lägrande relik, ett stycke forntid, genomträngd af sago-romantik.
IDUN 210 Låt lifvet komma med strid och larm Och höja ditt mod och vidga din barm Och låta dig vaken glad och varm Din handlings bågsträng spänna!
Och där vid horisontens bryn, högt öfver stoft och grus, sig reser Dunkehallars höjd i solens klara ljus.
Och där vid Munksjöns blåa våg, långt ifrån larm och flard, står Ljungarums besjungna skog, Linnea-blommans härd.
I ett godt hem hade Emilie Björnberg den lyckligaste barndom.
Hennes första ledning på knnskapernas bana skedde i den småbarnsskola, som i Jönköping för ett halft sekel sedan hölls af fröken Marie-Louise Stjernhoff, en nobel, älskvärd gammal dam, Bellmanska anor — hennes moder var nämligen syster till den store skalden.
Efter fröken Stjernhoffs död 1853 kom lilla Emilie i Dalska pensionen och fick där undervis- ning till sitt 15:de år, hvarefter hon under ett par års tid erhöll privat undervisning af doktor H.
Regnell.
Denne lärare står för Emilie Björnberg i den ljusaste dager: » Det bokvett jag äger » — säger hon själf — » har jag denne lärare att tacka för, ty det var han som egentligen väckte min håg för studier, den jag allt sedan, så vidt ett träget arbete på andra fält det tillåtit, fortsatt och ännu fortsätter, och han redde mina begrepp i mångt och mycket. » Den lifliga och intelligenta flickans håg stod åt teatern redan tämligen tidigt och då hon kommit på sitt sjuttonde år var hon färdig beträda » de bräder som föreställa världen. » Denna håg mötte visser- ligen motstånd inom familjekretsen, men det öfvervanns, och i april 1862 debuterade hon å Jönköpings teater som Gilberte i » Ett lyckans barn » och erhöll omedelbart därpå anställning vid Roos ' teatersällskap, och i direktörens egen aktningsvärda familj upptogs hon under konstresorna hit och dit i Sverige och Finland.
Öfverallt väckte hon uppmärksamhet och lifligt bifall för sitt på en gång näpna och friska spel.
Äldre teatervänner bevara i sina teater- minnens album från den tiden säkert bilderna af fröken Björnberg såsom Cupido i » Or- fevs i underjorden », Nisse i » Mer än pär- lor och g u l d », Hilma i Onni Wetterhoffs täcka interiör » Amor i barnkammaren » samt Anna i » Min ros i skogen ».
Emilie Björnberg som skådespelerska var i ej ringa grad sin tids Ellen Hartmann.
Hos direktör Roos var hon anställd till 1869 och därefter, under åren 1870 och 71, vid teatern i Göteborg där hon, oaktadt ännu helt ung, började öfvergå till de komiska gummornas fack, hvarinom hon helt enkelt var dråplig.
Hösten sistnämnda år lämnade hon emeller- tid teatern för alltid och ägnade sig åt danslärarinnans kall.
Som danslärarinna har fröken Björnberg nu i tjugufem år verkat i landsorten och utan all jämförelse varit under detta tids- skede den främsta inom sin branche.
Den hoppfulla ungdom, hon handledt i Terp- sichores vackra konst, har uppgått till öfver ett tusen flickor och gossar — fröken Björnberg har i ett särskildt album med sin hofkalligrafiska piktur » bokfört » dem alla.
1897 Låt lyckans solglans göra dig blind Och pröfningens friska, stärkande vind Få kylande susa omkring din kind Och smärtans eldström dig bränna.
Det är ej endast fröken Björnbergs skick- lighet som lärarinna samt hennes fina smak, som beredt henne den aktning och den vänskap, hvarmed hon öfverallt i de svenska landsortsstädernas bildade och goda hem under årens lopp hälsats, detta har ock grundats på hennes i allo respektabla per- sonlighet, hennes okonstlade väsen samt, ej minst, hennes friska humoristiska, ofta ej så litet originella syn på tingen.
Emilie Björnberg är en personlighet i vår eljes allt och alla i samma former stöpande tid.
Denna aktning och vänskap togo sig ett för Emilie Björnberg hedrande uttryck, då hon helt nyligen i Gefle firade 25:te års- dagen af sin lärarinneverksamhet.
En platstidning berättar h ä r o m: » Sedan uppvisningen å slutbalen af slutats med dalpolskan, ljödo de kraftigare applå- der, som icke slutade förrän fröken Björn- berg framträdde, då bankdirektör Carlson till henne riktade några ord, hembärande hennes elevers och föräldrars tack och er- känsla för det utmärkta sätt, hvarpå hon alltid ledde sin undervisning.
Om dessa känslor hos nuvarande och forna elever samt deras föräldrar hade hon, som nu kun- de fira kvartseklet af sin verksamhet som danslärarinna, förut under dagens lopp fått mottaga bevis, som han nu ytterligare ville bekräfta, hvarpå höjdes ett af fanfarer åt- följdt trefaldigt lefve för fröken Björnberg.
Förut på dagen hade nämligen fröken Björn- berg, med anledning af sitt 25-års jubileum som danslärarinna, af forna och nuvarande elever i sin bostad förärats som minnesgåfva en stor vacker salongsmatta, ett dussin skedar samt en toalettask med inneliggande penningsumma i guldmynt samt vid balen en bukett med band i de svenska färgerna, å ett af hvilka var anbragt en inskription o m dagens betydelse. » Äfven med sin penna har Emilie Björn- berg under de senaste tjugufem åren gan- ska flitigt uppträdt, lämnande bidrag på, såväl vers som prosa i tidningar och tid- skrifter, *) men städse under växlande sig- naturer, vanligast Björn.
Härom året ut- gaf hon ett litet fint utstyrdt dikthäfte: » Rimmade tankar af B j ö r n », hvartill Sigurd skref ett hjärtligt och roligt förord, och hvilket hälsades med bifall af den offent- liga kritiken, ej minst Stoekholmskritiken, som här fann varmhjärtade, känsliga fina poem, ofta med humorns skimmer däröfver.
papporna till tant Björnberg anförtro sina tultors och pysar förvandling till damer och kavaljerer, göra de det med trygghet och förtroende.
* - J sinnesförvirringens natt.
&gt; C \ ol går ned.
tyst, tyst hvad rör sig där, v- ' invid skogens bryn?
Ah, kanhända Silvio det är från sin luftfärd genom skyn.
Ser du, han har jagat solens spann öfver himlen blå; stridt med molnen, slungats af och an; stackars Silvio!
Har du drömt dig sagan, min och hans, en oktoberkväll, då förlåtna gastar trådde dans, öfver ber g fruns häll?
Eller klang den genom griftehvalf höljdt af spindelväf, att hvar halfförmultnad kota skalf, såsom vindrörd säf?
Nej, vi dröjde aldrig, vill du tro, ibland natt och graf.
Uti li f och ljus vi byggde bo, öfver jord och haf.
Minns, att jag har lefvai sagans lif ifrån A till Ö; men du har den blott som tidsfördrif, delad frö för frö.
Solen skred som nu till nedergång, liten vaktel slog, när vi bytte tro vid källans språng uti furuskog.
Vet du, hvad det är att gifva så fullt och helt sig själf?
Ila bort och stanna kvar ändå, lik naturens älf.
Ingen tanke, huru ringa än, låg för honom gömd.
Världen såg jag blott uti min vän; tiden var förglömd.
Hoppet lyste skimrande och blott rika löften gaf.
Intet lod har ännu djupet natt uti lyckans haf.
Djärft Emilie Björnberg har själf ej alltid dan- sat på rosor, äfven för henne skymtar ålder- domen fram m e d krämpor af besvärligheter; men ännu, hoppas vi, skall ett nytt tusen- tal bland våra småttingar af henne bibringas skick och polityr, och då mammorna och vi lånade all vårens glans åt vår framtidssyn.
Sänkte öfver vägen, min och hans, dagrarna i skyn.
Därför stal naturen afundsam bort min ljusa fröjd, Bar min älskling ofvan molnens kam emot solens höjd.