Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stadens inflytande på kringliggande landsorts kultur och näringar kan således icke vara betydligt och faller åtminstone icke starkt i ögonen.
I staden hållas ärligen fyra marknader, som äro temligen besökte af trafikerande.
Inom staden är en lärdomsskola, som befinnes i godt skick, under tillsyn af rektor och tvenne kolleger, hvilka njuta lön af allmänna medel och enskilda donationer samt husrum af staden.
Äfven finnes der en vexelundervisningsskola, som rymmer 150 barn, gemensam för staden och landsförsamlingarne samt grundlagd genom Eders Kongl. Maj:ts frikostighet och några enskilda bidrag.
För läraren har Alingsås socken anslagit räntorna af trenne små jord - 36 lägenheter, som blifvit från Kronan återvunne; men dessutom saknas hvarje annan lönetillgång, än den pastor kan årligen insamla genom frivilliga bidrag af församl i ngarnes invånare.
Fattigförsörjningen, hvartill stadens invånare sammanskjuta medel, vårdas sorgfälligt af en derför inrättad komité och har ådragit staden betydliga kostnader.
För helsovården lönar staden en särskild läkare, hvarförutan extra provincial-läkaren uti det efter 1828—30 årens riksdag inrättade tredje provinciailäkaredistriktet här är stationerad.
Stadens drätselverk förvaltas af en särskild kommission i öfverensstämmelse med derom af Eders Kongl.
Maj:t faststählt reglemente; och hafva flera nyttiga förbättringar å stadens gator, broar och allmänna platser i sednare åren skett genom denna kommissions försorg. c) Borås.
Staden är anlagd under Konung Gustaf II Adolfs regeringstid år 1622, förnämligast med afseende på den rese- och gårdfarihandelsrörelse, som derstädes än i dag idkas och hvaraf stadens bestånd hufvudsakligen beror.
För öfrigt grundar sig detta på vanlig bod- och minuthandel, fabriker oell handtverkerier samt endast i mindre mån på jordbruksskötsel.
För rese- och gårdfarihandel!), som med drill sträckes till alla delar a! riket och äfven till Norrige, uppköpa stadens handlande högst betydliga partier af inhemska linne- och i synnerhet ylle-väfnader från Skåne, Halland och Småland samt äfven frän andra orter, af hvilka vlle-väfnaderne till stor del stampas, färgas och beredas inom staden och i dess granskap till tjenlig handelsvara; hvarförutan stadens handlande äro förläggare till elier uppköpare af betydliga andelar i de boraullsväfnads-artiklar, som tillverkas i staden och egentligen uti den landsort deromkring, hvarest väfnadsindustrien har sittsäte.
Bod- och minuthandeln med vanliga köpmanna varor är deremot inom staden föga vigtig, i anseende till stapel-orten Götheborgs nära belägenhet; men omsättningen på stadens torg med landt manna-produkter och i synnerhet spanmål är ganska liflig, så att en stor del af Skaraborgs
Län, som vanligen afföra deras öfversko!ts-spanmål till Borås, finna derstädes säker och merendels förmånlig afsättning dels till stadens inbyggare och handlande samt dels för det mesta till allmoge och uppköpare från de staden omgifvande folkrika trakter, som räknas till gårdlarihandelsdislriktet och i hvilka jorden icke framalstra!' nog spanmål för folkmängdens behof.
Goda handtverkerier af alla nödiga slag, deribland garfverier med vidsträckt rörelse, saknas icke inom staden; och föröfrigt 37 bedrifvas både fabriks- och handtverks-näringarne med ordning och omtanka.
Stadens jord användes för det mesta till frambringande af foderväxter och potates, men föga för spanmåls producerande; och synes, vid jemförelse af alla dessa förhållanden, slutföljden blifva: alt Borås stad, betraktad såsom afsättnings. stälie, utöfvar i flera afseenden el t nyttigt och betydligt inflytande på kultur och näringar inom så väl Elfsborgs sorn flera angränsande Län.
I staden hållas årligen fyra mycket besökta marknader, som verksamt bidraga till varu-omsättning och trafik.
Uti staden befinner sig en allmän skola, som förestås af rektor och kollega, och till hvars bestånd staden något bidrager.
Nära derintill finnes en på stadens bekostnad väl ordnad och underhållen gymnastik-inrättning; och är jemväl i sammanhang med fattigvårdsanstalterna en vexelundervisningsskola inrättad, der 70 till 90 fattiga barn njuta fri undervisning äfven på stadens bekostnad; hvarförutan stadens invånare genom fri villiga bidrag underhålla en särskild söndagsskola för handtveikslärlingar och andra ynglingar af de industriella och arbetande klasserna; hvilket allt vittnar om den upplysta och nitiska omsorg för medborgerlig bildning, som råder i denna stad.
Faltigförsörjnings-anstalterna, i och för sig sjelfva, äro äfven på ganska god fot och med omtanka vårdade; åtnjutande fattighjonen dels underhåll på fattighuset, som är rymligt och tillika hyser vexelundervisningsskolan, dels månadtligt understöd i penningar, beräknadt efter större eller mindre behof.
Sjukvården bestrides af stadsläkare och stadskirurg och dessutom har ena provincialläkaren sin station i staden, med kringliggande härader till distrikt.
Den förhärjande eldsvådan 1827, som medtog allt hvad 1822 års brand skonade samt det derefter nybyggda till största delen, hade i allmänhet försatt stadens invånare från ett välmående och bergadt i ett skuldsatt och fattigare tillstånd; men stadens under sednare åren jemna och lifliga rörelse har, i förening med invånarnes omtanka och industri, betydligen förbättrat ställningen, oaktadt husägarne ännu häfta för betydlig del af erhållna byggnadslånen och invånarne gemensamt likaledes för lånel till uppförande af stadens publika byggnader.
Emellertid är staden näslan helt och hållet åter bebyggd med vackra och väl underhållna hus, för det mesta af träd, äfvensom planeringen af torg, gator och allmänna platser, i öfverensstämmelse med nya regleringen, fortgått med oafbruten drift, så att staden nu företer ett ganska prydligt yttre. d) Ulricehamn, har vackert läge vid sjön Asunden, ej långt från stället, hvarest den gamla staden Bogesund varit belägen.
I anseende till donationens uråldrighet saknas all upplysning om hemmantalet på den jord, staden nu 38 innehar; varande den dock i sednare tider ansedd svara emot 5 mantal, och utgöres den af 64 tunnland 14 kappland öppen åkerjord, 410 tunnland 8 kappland ängsmark och 1,115 tunnland 8 kappland skogs- och betesmark.
Lika med Borås idkar Ulricehamn rese- och gårdfarihandel, som äfven utgör egentliga grunden för stadens bestånd, i öfrigt beroende af vanlig stadsmannahandel samt fabriker och handtverkerier jemte något jordbruk.
Stadens folkmängd är sedan sista berättelsen afgafs minskad med 155 personer.
Detta härleder sig deraf, att större delen af den handelsbetjening, som varit af stadens handlande använd vid rese-handels bedrifvande, utflyttat från staden för att idka den hemmansbrukande allmoge på landet tillkommande gårdfarihandel för egen räkning.
I någon mån äger samma förhållande rum i Borås, allt i följd af Eders Kongl.
Majrts nådiga Förordning den 19 Januari 1847, hvarigenom, på sätt ofvan är antydt, åt den gårdfarihandlande allmogen blifvit förunnade icke till fullo, men nära nog enahanda förmåner, som städernes resehandlande enligt förra författningar ägt.
Då de sednares betjening sällan varit, såsom desse författningar föreskrifva, boende och effektivt i tjenst hos sine husbönder, utan endast der skattskrifne, har nämnde Kongl. Förordning, långt ifrån att leda till någon minskning för ifrågavarande handelsnäring i det hela, endast reglerat densamma till ett naturligare förhållande.
Stadens öfriga handel är mindre betydlig och handtverksrörelsen ringa samt jordbruket, som annars med omsorg skotes, ej heller af särdeles mycken betydenhet.
Tillförseln af spanmål, egentligen frän Skaraborgs Län, och af viktualier från den staden kringliggande landsort är mer än tillräckligt svarande emot behofvet för staden; dock tryter det oaktadt icke afnämare, emedan stor del af invånarne inom de tillgränsande häraderne, som hafva rättighet till gårdfarihandel och den utöfva, årligen köpa spanmål.
Staden är således icke utan fördelaktigt inflytande på kultur och näringar uti de landsorter, som derstädes söka och finna afsättning för öfverskolts-produkterne af deras jordbruk och industri.
Tre marknader hållas årligen inom staden, hvilka anses bidraga lill trafikens lifvande.
Af de i staden befintlige 3 fabriker är endast den under sednare åren anlagda tapet-fabriken af någon betydenhet.
Dess verksamhet är i stigande och tillverkningsvärdet för 1850 uppgifvet till 34,980 R:dr.
En i staden befintlig allmän skola, lil! hvars underhållande stadens invånare bidraga, skötes af rektor eller skollärare, som tillika är komminister.
Dessutom är en folkskola, förenad med söndags- och handtverksskrå, i staden inrättad för omkring 70 barn och underhålles ensamt på stadens invånares 39 bekostnad.
För helsovården lönar staden egen läkare och den fjerde efter 184-4—45 årens riksdag i Länet tillsatte provincial-läkaren är dessutom stationerad uti staden, med kringliggande härader lill distrikt.
Majit lemnad gåfva och för öfrigt genom nödiga sammanskott af stadens invånare. a O O O e) Amål.
Efter 1846 års brand hafva de afbrände 31 gårdarne åter blifvit bebyggde med lill en del prydliga stenhus.
Utom 10,000 R:dr, af Kongl. Majit i särskildt nådigt bref den 22 Januari 1846 anslagne till lån åt sådane näringsidkare, som genom branden råkat i ögonblicklig förlägenhet, beviljade Kongl. Maj:t genom särskilda nådiga bref den 6
Maj 1846 dels 30,000 R:dr till lån åt branskadade fastighetsägare och dels 5,000 R:dr till verkställighet af ny tomtreglering, genom hvilka medel de branskadade invånarne blifvit sälte i tillfälle ånyo uppbygga den afbrända delen och återtaga sin verksamhet, så att olägenheterna af branden icke för framtiden kunna verka allt för djupt och stötande.
Amål har, liksom Wenersborg, fördelen af ett godt läge för trafik med hamn vid Wenern; och grundar den sitt bestånd hufvudsakligen på bandel och sjöfart samt i öfrigt på handtverkerier och jordbruksskötsel.
Handeln består uti minu Irörelse med vanliga köpmannavaror, deraf förlaget tages från Götheborg, och sjöfarten har till föremål dels detta förlags transporterande samt dels fraktresor med jern och trävaror för Dahlsland och Wermlands bruksägares räkning.
Örn handelns och sjöfartens tillstånd samt orsaken lill dess förmenta aftagande gäller hvad som är anmärkt i lika ämne för Wenersborg.
Handtverkerierna äro icke särdeles betydliga, men förse likväl staden och kringliggande landsbygd till en del med handtverksarbeten.
Jordbruket går endast ut på att framalstra säd och foderväxter till husbehof samt skötes med omsorg.
På stadens torg och tre årliga marknader är tillförseln af spanmål och viktualier från angränsande delar af Dahlsland och Wermland liflig samt mer än tillräckligt motsvarande konsumtionen inom staden; för hvad som öfverskjuta infinna sig dock gemenligen afnämare från tillstötande skogs- och brukstrakter.
Stadens tillvarelse är således icke utan vigt för landsbygden deromkring genom befordrande afsättning på produkterna af dess kultur och näringar.
I stället för den förut befintliga enda pedagogien med stadens komminister till lärare, har år 1836 öppnats dels en lärdomsskola, hvars två första klasser, som intagit vid deras öppnande omkring 40 lärjungar, till en början 40 blifvit försedde med lärare, dels ock en folkskola, deri 80 ä 90 barn efter vexelundervisnings-method bandledas.
Lärdomsskolan underhålles genom statsanslag med vanligt biträde af staden och folkskolan hufvudsakligen genom afkastning af donationer.
För sjukvården lönar staden, gemensamt med ägarne af närliggande bruk, en speciminerad läkare.
Fattigvården handhafves af magistraten och utsedde komiterade samt är för stadens invånare ganska kännbar, intilldess uppkommen tvist om en till förbättrade fatligvårds-anstalter donerad fond kan hinna slutligen afgöras.
Stadens drätselverk, som förvaltas af en särskild komité, njuter i årlig inkomst af sjöfarten, såsom hamn- och vågpenningar, per medium omkring 400 R:dr. Wenersborg, i Landskansliet, den 31 December 1851. B. C. BERGMAN. C. 0. Almqvist.
S a »i ni a ii drag öfver Elfsborgs Läns Markegångs-Taxor för nedanskrifna år.
0 Ar 1847.
| År 1848.
R:dr sk. 1 r. R:dr sk. r.
R:dr sk. r. R:dr sk.1 r. En lunna Hvete 14 — 12 — — 12 32 12 En dito Arter 10 32 — 8 32 — 9 — 1 — 10 En dito Bohvete 10 32 — 9 16 — 9 16 — 9 16
En dito Vicker . . . 7 16 — 5 32 — G — — 6 — — En dito Håg 10 32 — 7 32 — 8 32 — 9 — — En dito Korn 7 16 — 5 32 — 5 16 — 5 24 — En dito Afrads och Kronotionde Spanmål . 8 21 4 6 16 — G 21 4 6 32 — En dito Malt 7 16 — 5 32 — 5 16 — 5 24 — En dito Hafra 4 — — 3 16 — 3 24 — 3 24 — En dito Blandsäd, \
Råg och | Hafra . . G 10 8 4 37 4 5 10 8 5 16 — En dito Blandsäd, \
Korn och | Hafra . . 5 5 4 4 5 4 4 5 4 4 8 — Ett lispund Smör 0 5 4 G 5 4 6 16 — 5 26 8 Ett dito torr Ost o 2 8 3 2 8 3 8 — 2 40 — Ett dito ' färsk Ost 1 25 4 1 25 4 1 28 — 1 20 — Ett dito Fläsk — — 3 — — 2 40 — 2 40 — Ett dito Talg 6 5 4 G 5 4 6 5 4 5 26 8 1 Ett dito Humla G — — 5 — — 5 4 — 5 — — En laggild Oxe 40 — — 43 16 — 40 — — 37 16 — En stadie dito 20 — — 21 32 — 20 — — 18 32 — En foder dito 11 — — 10 — — 10 32 — 10 32 — En Ko 22 10 8 23 16 — 21 16 — 21 — — En foderko 8 32 — 8 — — 8 32 — 8 32 — Ett fodersvin .... 3 16 — 3 16 — 3 24 — 3 24 — Ett Får 2 32 — 2 32 — 2 24 — 2 36 — Ett Fårlår — 18 — — 18 — — 17 4 — IS 8 En ogödd Gås — 40 — — 40 — — 42 8 — 42 8
En gödd dito 1 16 — 1 16 — 1 24 — 1 24 — Ett Höns — 12 — — 12 — — 12 — — 12 — Ett tjog Agg — 16 — — 16 — — 17 4 — 17 4 Ett lispund torra Gäddor 3 24 — 3 24 — 3 24 — 3 24 — Ett dito
Al 3 — 3 — — 3 — — 3 — — En fjerding d:o 9 — — 9 — — 9 — 9 — — En Al — 8 — — 8 — — b — — 8 — En famn Ved 4 4 4 — 4 — En Stock 1 - 24 24 — 24 — 24 — En tolft å finbladig
Såg skurne halfbottenbrä- der om tums tjocklek 1 t 32 G 32 6 32 G 32 — Till Berättelsen öfver Elfsborgs län för åren 1847—1850.
En tolft grofskurne, samtagne bräder af Furu
En dito af Gran En mark Ljusgarn En dito Lingarn En aln Lärft En aln Vadmal En Säck
Ett skeppund Näfver . .
En klöfva dito om två lispund . . .
En ask eller åtting Honung Ett lispund Stångjern Ett Jordeboks-Dagsverke Ett dagsverke af Orby och Tornaby Rättarelag Ett Drängedagsverke . . Ett Plog- eller Ökedagsverke | Ett dagsverke af Örby och Tornsbo Rättarelag
Ett lispund Talgljus Ett skålpund gula Vaxljus En kanna Rofolja .
En famn Björkved En dito Bokved
En dito Alved En dito Tal! ved En tolft Timmer Ett lass Gärdsle Ett hundrade Stör Ett lass Ved En Vapenrock j En Kask med tillbehör | En svart Läderhalsduk Ett par Klädeslångbyxor med gul passpoil
Ett par Stibletter af svart halfkläde . . . ; Ett par Linnebyxor (tältduks-, utan Stibletter) | Ett par Skor j
Ett par Ullstrumpor En Skjorta En Kapprock af blått vadmal En Kappsäck af segelduk, skinn eller väf En Tröja af blått vadmal 1 En Väst med ärmar af dito . . . . . .
| Ett par Långbyxor af dito En Halsduk af mörkt lärft År 1847.
Ar 1848.
R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. 1 24 — 1 32 — 1 32 — 1 42 8 1 4 — 1 12 — 1 12 — 1 26 8 — 12 — — 12 — — 12 — — 12 — — 32 — — 32 — — 32 — — 32 — — (2 — — 12 — — 12 — — 12 — — 32 — — 32 — — 32 — — 32 — — 40 — — 40 — _ 40 — — 40 — 6 32 — G .32 — 6 32 — 6 32 — — 32 — 32 — — 32 , — 32 — 4 ■— 4 — — 4 24 4 24 — 1 — 1 — — 1 — 1 — — 18 — 18 .—. 18 — — 18 — .— 18 — 18 — 18 — — 18 — — 18 — 18 — — IS — 18 — 1 16 1 16 — 1 16 1 16 — 1 16 ] 16 —- 1 16 — 1 16 — G 1 1 29 4 G 1 1 29 4 6 1 1 29 4 6 2 8 32 32 32 . 1 1 32 5 16 — 5 16 — 6 32 — G 32 — 4 16 — 4 16 — 5 16 — 5 16 — 4 16 — 4 16 — 5 K 16 — • 5 16 — 4 6 32 4 G 32 — O 7 — O 7 — — 32 — — 32 — — 36 — — 36 — — 44 — — 44 — 1 — — 1 — 1 16 — 1 16 — 1 16 — 1 16 10 2 — 10 12 — 10 12 — 10 12 — 6 18 — 6 18 — 6 18 — G 18 — — 17 5 — 16 — — 16 — — 16 6 14 — 6 22 — 6 22 — c 22 — 38 1 — 33 — — 33 — 33 3 7 — 2 22 11 2 22 11 2 22 11 2 — — 2 12 — 2 16 — 2 8 — 29 — 29 — — 32 — — 32 1 16 — 1 12 8 1 12 8 1 12 8 9 16 — 9 16 — 9 16 — 9 16 — 2 24 — 2 24 — 2 24 — 2 24 — 4 32 — 4 32 — 4 32 — 4 32 — 3 40 — 3 40 — 3 40 — 3 40 —
3 40 — 3 40 — 3 40 _ 3 40 — — 18 — 18 — — 18 — — 18 — ' År C© O Ar 1848.
O År 1849.
En Hatt Ett par Läderskor Ett par Ullstrumpor En Skjorta En tunna Råg .
' En dito Korn Ett lispund Hö Ett dito Halm
Ett lass Torf eller Ved En mark mjukt Rågbröd för fångar . . .
R:dr 1 1 1 10 7 sk. 24 40 32 16 32 16 10 6 40 2 r. 8 H R:dr 1 1 1 7 5 sk. 24 40 32 16 32 32 9 5 40 1 r. 4 4 n R:dr 1 1 1 8 5 sk. 24 40 32 16 32 16 12 6 40 1 r.
R:dr 1 1 1 9 5 sk. 24 40 32 16 24 12 6 40 1 r. 8 10 En mans dagspor tion:
Ett och ett fjerdedels qvarter Korngryn . .
En half mark torrt eller fem åttondedels mark salt Kött Tvenne marker mjukt eller en och en tredje- dels mark torrt Rågbröd — 2 4 4 1 2 22 — 1 4 3 10 6 02 — 1 4 3 7 4 61 — 1 4 3 8 8
En hästs dygnration:
Tre och en half kannor Hafra Fem marker Hö Tolf kannor Hackelse . — 10 2 2 8 8 — 8 2 1 10 4 10 — 9 3 2 4 — 9 3 4 2 Rotevakans-afgift:
För hel Soldatrote efter 25 Dalers taxation .
För helt hemman, tillhörande Båtsmansrotering 38 13 13 D l 38 11 32 10 38 12 36 *1 38 13 2 n Elfsborgs Läns Landskontor den 31 December 1851.
Ceirl A nif. SB geling.
& a BB t SBB il 11 <1 1* a öfver Mantals-Längderne uti Elfsborgs
Län för åren 1848, 1849, 1850 och 1851, utvisande folkmängden vid slutet af hvarje nästföregående år, eller År 1847.
J tr 1848.
Summa Folkmängd.
Summa Folkmängd. QS 3 TT O: 3 Qvinkön.
Mankön. 1 Qvinkön.
Summa Folkmängd. Wenersborgs Stad . . . 1,446 1,723 3,169 1,501 1,783 3,284 1,550 1,834 3,384 1,482 1,805 3,287 ltoräs dito . . . 1,279 1,402 2,081 1,244 1,414 2,658 1,238 1,444 2,682 1,318 1,447 2,765 Alingsas dito . . . 568 760 1,328 584 770 1,354 612 791 1,403 602 793 1,395 Ulricehamns dito . . . 974 564 1,538 966 603 1,569 881 576 1,457 878 616 1,494 Åmåls dito . . . 659 783 1,442 620 715 1,335 592 705 1,297 623 711 1,334 Wäne, Djerke,Flundre, Ahle och Wedtle Härader . . 19,694 20,544 40,238 20,054 20,897 40,951 20,298 21,128 41,426 20,396 21,138 41,534 Kullings, Gäseneds och Alis dito 17,871 19,091 30,962 18,205 19,325 37,530 18,483 19,562 38,045 18,760 19,771 38,531 Marks, liollebygds och We- dens dito 19,902 21,953 41,915 20,210 22,238 42,448 20,646 22,864 43,510 20,786 23,066 43,852 Redvägs oell
Kinds dito 18,540 20,864 39,404 18,732 20,709 39,441 19,137 21,106 40,243 19,263 21,333 40,596 Sundahls, Nordahls och Wahlbo dito .... 17,378 17,765 35,143 17,704 18,052 35,756 18,109 18,249 36,358 18,346 18,522 36,868 Wedbo och Tossbo dito . 15,570 10,226 31,796 10,020 16,472 3,2,492 16,478 17,117 33,595 16,558 17,189 33,747 Summa 113,941 121,675 235,610 115,8401122,978 238,818 118,021 125,376 243,400 119,012 126,391 245,403 Elfsborgs Läns Landskontor den 31 December 1851.
Carl Sutf. Mfjiléity.
KALKYL till utrönandet af ungefärliga medelvärdet på tillverkningarne vid de i Elfsborgs Fän belägna Jernbruk och Förädlings-Verk.
Stångjerns- och Ämncs- Frälsesmide.
Hela årliga Nuvarande Hammar- skatt.
Afvcrkningens
Här- dar. nam- rar. smittet.
Ämnes- smidc.
Stångjerns- smide. penningar. 3 3 — — 1,600 16 — — R:dr 24,000 s. r. i 6 4 - — — 3,600 — — 3 — — 33 — — 54,900 — -1 3 3 — — — 900 — — 3 18 5 1 5-t 5 14,400 — -!
1 1 - — — 400 — — 4 — — — — 6,800 — — 2 2 — — — 1,133 6 — — — — 11 6 13 17,099 24 -{ 2 1 — 850 — _ 8 10 12,750 _ 0 1 — — — 850 — — — — — 8 10 — 12,750 — — 3 3 — — — 1,533 0 — 3 — — 12 6 13 23,599 24 -i 2 2 — — — 1,066 13 — — — — 10 13 7 16,399 36 -| — — — — — — — — — — — — — 6,120 — -j 2 2 900 _ 9 13,500 ■— — — — 2 1 — — — 700 — 5 5 — 1 15 — 10,500 — — 4 3 — — — 2,000 — — 7 — — 13 — — 30,800 — -t — — - — - — — — — — — — — 3,400 — — 5 5 — — — 2,800 — — 6 — — 22 — — 42,600 — -{ 1 1 — — — 600 — — — — 6 — — 28,550 — -5 — — — — — — — — — — — — — 20,350 — — — — — - — — — — — — — — — — 1 1 7 10 — 350 — — 3 10 — — — — 6,077 24 — 850 — — “ — — — — — 3,400 — — — — — — — 3,400 — — — — — — — — — — — — — — — 5,100 — — — — — — — — — — — — — — 1,020 — ni — — — — — — — — — — — — — — - ! 39 33 7 10 — 19,283 5 — 35 13 157 2118;J 364,366 12 — — — — — — — — 102. 16. i a. I 15,000 — — — — — 12,300 — — — — — — — — - — — — 27,300 — Härad.
Wedbo Tössbo. Wahlbo . Nordahl . » Wäne . .
Flundre , Wedtle Wäne . . Bjerke.
. Mark . . Socken.
Steneby Bäcke Torrskog .
Töftedahls Steneby . . Moo . . . . » ....
Tössö . . . Fröskog . . » . . » . .
Ödeborg. . Högsäter .
Ryr ....
Skållerud .
Bollebygd . Wedens Åhs . . Kind .
Bollebygd. Mark . . . Björketorp Kinnaroma Bruks och Manufakturiers namn.
Ryr . . Forss .
Skallsjö Gerdhem . . Wassända. . Erska Kinnaroma . . Bollebygd . . Sandhult . .
Fenneslunda Gällstad . . . Sjötofta . . .
Billingsfors Bruk 1 Stålugn. 1 Knipphammare. 1 Masugn.
Bäckefors Bruk 3 Knipphamrar.
(i Spikhamrar. 1 Stjelp- eller Kupol-ugn.
1 Stålugn. 1 Gasväflugn.
Gustafsfors Bruk 2 Stålugnar. 3 Knipphamrar. 2 Spikhamrar.
1 Vällugn.
Bruk 1 Plåthammare med härd.
Knipphamrar.
Cathrincholms
Bruk 1 Spikhammare.
Forsbacka Bruk Pärsby Bruk Hanefors Bruk 1 Stålugn.
Hvitlanda Bruk . 1 Knipphammare.
1 Spikhammare. 1 Stålugn. 1 Ässja.
Lisefors Manufakturi 2 Stålugnar. 2 Spikhamrar.
1 Vals- och Skärverk.
Christinedahls Bruk Knarreby en Vattenslägga med Ässja . Rådanefors Bruk Öxnäs Bruk 1 Knipphammare.
Liljenbergsfors Manufakturi 1 Knipphammare. 1 Spikhammare.
Upperuds Bruk Hofreströms Bruk och Manufakturi-vcrk 2 Knipphamrar. 12 Spikhamrar. 1 Vals- och Skär-verk. 1 Stålugn.
Kållerö Manufakturi 2 Stålugnar.
4 Spikhamrar. 1 Valsverk.
Cathrinefors Manufakturi 1 Knipphammare.
Floda Bruk 1 Stålugn. 2 Knipphamrar.
4 Spikhamrar. 1 Vals- och Skär-verk.
Trollhätte Manufakturverk Önafors dito dito 1 Knipphammare.
3 Spikhamrar.
Thurefors Manufakturi 1 Knipphammare.
Grafvenfors Manufakturi 1 Plåthammare med 1 Knipphammare. 3 Spikhamrar.
Hultafors 1 Räckhammare. 2 Spikhamrar. 1 Klippsax. Wolffenfors Bruk och Manufakturiverk Strömshofs Manufakturi Möllefors dito Ekefors- Ekedahl dito Sui Cathrinefors Kopparhammare med 1 Plåthammare och 1 Härd.
Bålån 1 Kopparhammare . . . . ■ Summa 'För 1,300 Sk®.Smide tillverkas Stångjern mot 13 Sk® Hammarskatt.
I För 300 Sk® Ämnessmide får äfven tillverkas Stångjern mot 3 Sk® Hammarskatt.
| Tackjernstillverkningen vid Masugnen fri på 6 år från och med år 1846, enligt Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 25 Maj 1848.
I afräkning på 300 Sk® Ämnessmide får tillverkas Stångjern 450 Sk® å 17 R:dr. 3,150 Sk® å 15 R:dr. f450 Sk® å 17 R:dr. 1450 Sk® å 15 R:dr. 400 Sk® å 17 R:dr.
850 Sk® å 15 R:dr. 850 Sk® å 15 R:dr.
I Sk® 6 L® a 15 R:dr. sk® å 17 R:dr.
[ 866 Sk® 13 L® å 15 R:dr. |200 Sk® å 17 R:dr.
— Enligt Bergs- Collegii tillåtelse den 15 Maj 1849 får härifrån till Lisefors flyttas en Stångjernshärd, hvilket, enligt Taxeringshandlingarne, synes ej vara verkstäldt. 360 Sk® å 17 R:dr.
— Enligt Bergs-Collegii tillåtelse den 15 Maj 1849 får från Hvitlanda Bruk hitflyttas en Stångjernshärd, som dock ej ännu lärer skett, samt uppföras ett Manufakturverk af trenne Spikhamrar för en Stock; hvarförutan en Vattenslägga får flyttas härifrån till Christinedahls Bruk. ä 15 R:dr.
Om 7 L®s tyngd, beviljad till svartsmiden för husbehof, men ej för afsalu. 700 Sk® å 15 R:dr. 5400 Sk® å 17 R:dr. (.1,600 Sk® å 15 R:dr.
200 Sk® smide å 17 R:dr. ä 17 R:dr. sk® smide å 15 R:dr. 1,550 Sk® a 17 R:dr.
Enligt upplysning vid 1851 års Jordransakning är detta Manufakturi nedlagdt. 350 Sk® 10 L® å 17 R:dr. 50 Sk® å 17 R:dr. 200 Sk® å 17 R:dr. 200 Sk® å 17 R:dr. 300 Sk® årlig jernförädling å 17 R:dr.
Enligt Bergs-Collegii den 11 Februari 1846 utfärdade Privilegium far här begagnas en Stångjernshärd och Hammare för 600 Sk® årligt smide mot 6 Sk® Hammarskatt från år 1850.
— Enligt Bergs-Collegii Utslag den 16
December 1850 får Hammaren nedläggas och skatten afskrifvas.
Enligt Bergs-Collegii Utslag den 29 December 1846 får här anläggas ett Manufakturverk, med 1 Räckhammare, 2 Spikhammare och 1 Klippsax för svartsmide.
— Enär verket ej ännu kommit i behörig gång, kan afverkningen ej upptagas högre än till 60 Sk® ä 17 R:dr.
Nedlagdt samt befriadt från skatt, enligt Bergs-Collegii Utslag den 2 Nov. 1840.
| Smedjor lill husbehof. 100 Sk® årligt Smide å 150 R:dr. 82 Sk® å 150 R:dr.
Elfsborgs Läns Landskontor den 31 December 1851.
Carl Äng.
Kyding.
ÖFVERDRAG.
Ämnes- Slång- Hamrar. jerns- Hamrar.
Billingsfors Bruk 3 Anmärkning:
Bäckefors dito 1 3 Gustafsfors 1 2
Der smidet icke finnes i Jordeboken utsatt, har afverkningsbelop- Loviseholms 1 — pet blifvit beräknadt för hvarje Spikhammare till 50 Sk® å Cathrineholms dito 2 17 R:dr.
Forsbacka 1 En Knipphammare, jemte Pärsby 1 Ett Vals- och Skärverk, samt Hanefors 1 2 En Plåthammare, hvardera till 150 Sk®.