Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Biskopen i C ar Krono-Tionde från enligt Special-Räk Istad: Norrsysslets Fögderi, ning 31S 2 '5 2,464 28 8 Biskops- och Pastors - Bostället i Carl- stady efter egen, vid taxeringen god- känd, uppgift 300 Boställs-Jordens värde, hvaraf 4 procent gör 99 41 7 Pastoralier af Carlstads Stads- och Lands- Församlingar, enligt Taxeririgs-Uppgif- ten samt Taxerings-Committéens beslut 953 35 4 Vederlag, enligt Special-Räkningen . . — 4 16 23 12 Kihls Prcebende-Pastorat:
Pastorsbostället Ekenäs Säteri, 4 procent af Taxerings-värdet 1 600 Räntan af Prestgården i Nedre Ulleruds Socken, enligt Taxerings-Uppgiflen . . 71 35 6 Pastora I-Tionde, en ligt Dito .... —.
_ 1,487 38 9 Qvick-Tionde, enligt Dito och Taxerings- Commilteens beslut 556 32 Vederlag, efter egen uppgift, 12 T:r 20 kp;r R:dr 42: 13. — •afföres i Special-Räkning, med . . . 12 62 Extra Inkomster, enligt Taxerings-Upp- giften — 200 _____ Summa lj 334| 16| 6,819)31110 Biskopen i Hernösand: Krono-Tionde, enligt Special-Räkning .
. derå värdet efter egen uppgift —•
189 5~9- 20 1,276 42 6 Krono-Lön i Contant *linS enligt Special-Räk- 237 16 Utanö-Räntan . . . • • • o • • • 30 32 Boställsrum i Hernösands Stad , fördelen deraf enligt Taxerings-Commite'ens beslut 200 Embetsjord i Staden Taxerings-Uppgiften och å Hernön, enligt • •••••• 115 Arrende för Prestänget å Hernön, enligt d:o — — 273 4 — 1 Stais- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Vtskollens Utlåtande j N:o 83.
Tionde från — — Dito, enligt d:o —. 170 Säbrå Prcebende-Pastorat: Pastors-Bostället, 4 procent af Taxerings- värdet .
Pastoralier, enligt ofvannämnde, vid taxe- ringen godkände, uppgift ....
Vederlag, enligt Special-Räkning 1 18 28| 340 1,300 103 42 8 Nora Pratbende Pastorat Prestgården i Nora, 4 procent af taxe- rings-värdet Dito i Bjertrå, dito dito .....
Pastoralier, enligt Taxerings-Uppgiften Vederlag, enligt Special-Räkningen . 3 5 11 101 360 112 2,000 62 16 — Summa 2l9|l2i|i 6,581 9 2 Afräknadt för Löne-Spanmål åt Gommi- nistrarne, tillsammans 46 Tunnor . . _ 260 32 — Återstår -1 - 6,320125 2 Biskopen i Wisby: ludeld
Lön med förvandling, enligt Rän- teri-Räkningen Biskops- och Pastors Bostället i Wisby „ fördelen deraf, enligt Taxerings-Längd Löningsjord, 19^ Tuni, Stadsjord, 4 pro- cent af Taxerings-värdet Pastoral-Tionde af Staden, enligt Taxe- rings-Längden N:o 2. ..... .
Extra Inkomster, enligt Dito ....
Lärbro Prcebende-Pastorat:
Prestgården och Annex, 4 procent af taxerings-värdet enligt egen , vid taxe- ringen godkänd, uppgift ....
Pastoralier, enligt
Dito — 2,143 300 98 955 200 320 1,831 24 24 16 4 Summa 2*1 ~ 5,848(16| 4 Stockholm af Öfver-Revisions-Departemenlets Province-Räkenskaps-Contor den 24 Januari 1845. J. Alm. 14 Siats- samt Ailm. Besv.- och Ekon.-Utskottens
Ul ätandej IV.o 83.
Sorn inkomsten af Boställen m. m., beräknad till 4 procent af taxeringsvärdet, blifverslörre, än värdet af hemmans-räntorne, hafva dessa sistnämnde icke kunnat komma i fråga, enär, så vidt Contoret veterligt är, ingen af Herrar Biskopar njuter indeldte löner, utom på Gottland, der den likväl uppbäres från Ränteriet; — Äfvensom Herrar Biskopars inkomster, med afseende på det låga uppskattnings-värdet å hemmanen i allmänhet och med afseende på de arrenden, som erhållas för Boställena, om de utarrenderas, torde vara något högre än hvad här ofvan kunnat uppgifvas.”
Af berörde u ppgift inhemtas, att Biskoparnes löneförmoner utgöra: för Erkebiskop jn i Upsala . . 12,550: 31. 9. »> Biskopen i Linköping . . 8,178: 15.11 99 Biskopen i Skara 19 Biskopen i Strengnäs . . . . 7,864: 25. 1. 99 Biskopen i Westerås . • • • • • . . 9,349: 39. 9. 99 Biskopen i Wexiö • • • • • . . 5,247: 16. 3. >» Biskopen i Götheborg • • • • • . . 8,139: 30. 4. )» Biskopen i Lund . . 10,727: — 7. 99 Biskopen i Ca 1 m a r . . 10,168: 31. 6. 99 Biskopen j Carlstad . • • • • • . . 6,819: 31. 10. 9 9 Biskopen i Hernösand • • • • • . . 6,320: 25. 2. för Biskopen i Wisby • • • • • . . 5,848: 16.
4. äfvensom alt, med afseende å det låga uppskattningsvärdet å Boställen i allmänhet de verkliga inkomsterne af den jordegendom, Biskoparne, såsom löntagare innehafva, torde vara något högre, än som blifvit uti nyssberörde uppgift antecknadt och således Biskoparnes löneförmoner uppgå jemväl till högre belopp, än här ofvan blifvit nämndt.
Det kan icke bestridas, att ju icke Biskoparne i allmänhet åtnjuta ansenliga löneförmoner i jemförelse med dem, som åtfölja Rikets högsta Embeten, äfvensom att dessa förmoner äro synnerligen ojemnt fördelade, så alt en del Biskopar hafva betydligen större inkomster, än de öfrige.
Efter min tanka är en reglering af samma inkomster af behofvet påkallad, icke allenast för att bereda en för hvarje
Biskop ungefärligen lika lön, utan äfven för att, örn möjligt, tillvägabringa en besparing i kostnaden för Biskoparnes aflönande.
I anseende härtill hade, enligt min tanke, Utskotten bordt föreslå, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, Stat i- samt Allm* Besv.- och Ekon,-Utskottens Utlåtande, N.o 83. »5 att, sedan en fullständig undersökning egt rum, till utrönande af Biskoparnes löneförmoner, Kongl. Maj:t täcktes låta upprätta och till Rikets Ständer vid nästinstundande Riksdag framlägga ett förslag, hvilket, jemte en deri upptagen tillräcklig och jemnare fördelad aflöning för Rikets Biskopar, äfven utvisar den tillgång, som genom en sådan reglering kan blifva att påräkna.
Vid kona mande härefter sättet för användandet af nämnde möjligen blifvande tillgång, så hade Utskotten, med hänsigt dertill, att berörde lönereglering icke borde komma i fråga att verkställas förr, än i mon af nuvarande Biskopars afgång, bordt tillstyrka att den tillgång, som genom berörde reglering må uppkomma, varder använd till löneförbättring for svagare aflönade Prester och Skollärare/’ Uti denna Reservation hade sig förenat Herr v. Troil, Herr Celsing, Herr Friherre Cederström, Herr af Harmens, Herr Grel ve Hamilton, Herr B.
Munck, Herr von Axelsson, Herr Lagerborg, Herr Friherre De Geer, Herr Friherre Reuterskjöld, Herr Mannerskantz, Herr af Ekströmmer, Herr Berg von Linde, Herr Råfelt, Herr Prosten Helén, Herr Doctor Hallbeck, Herr Comminister Hardin, Herr Bergsten, Herr Langenberg och Herr Nordvall.
Af Herr Rosensvärd.
Af Herr Contracts-Prosten Doctor Gumcelius: ”Jag reserverar mig mot det nu fattade beslutet såsom grundlagsvidrigt, och beklagar, att
Utskotten icke i stället velat tillstyrka en undersökning, huruvida Biskopslönerne böra på annat sätt regleras, hvarigenom det vigligaste skälet för denna frågas återkommande å nyo vid hvarje Rikdag kunnat undanrödjas.” Af Herr Norin: ”1 det outredda skick, hvaruti frågan sig för närvarande befinner, har jag föreställt mig, att Rikets Ständer ej skulle vara i tillfälle bedöma, huruvida indragning af ett elter flere Bi s k apse m be te n kunde, utan öfvervägande olägenheter, verkställas, hvaremot det förefallit mig uppenbart, att en reglering af Biskopslönerne, efter deras nuvarande inne halvares afgång, är af behof ve t påkallad.
Jag har således ansett Utskottet böra tillstyrka Rikets Ständer att i underdånig Skrifvelse anhålla, det Kongl. Maj:t, efter vederbörlig utredning af ämnet, täcktes vid nästa Riksdag till Rikets Ständer göra framställning, dels om och i hvad mon indragning af Biskopsembeten må kunna verkställas, dels oek huruledes en förändrad disposition af ifrågavarande tillgångar må kunna for framtiden be - b 6 Stats- samt Mim.
Besv. och Ekon.-Utskottens Utlåtandej N.-o S3. stämmas, dervid, i den moa minskning af Biskoparnes inkomsts» kan ega rum, företrädesvis trode böra afses undvikandet af det missförhållande, som förefinnes deri, att Biskoparne tillika äro Pastorer, hvardera i ett eller flera Praebenden, der följaktligen Pastoralvården måste skötas af tillfällige vicarier, merendels till rida mindre båtnad för socknarnes invånare, än som kunde rara att påräkna, i händelse sådane angelägenheter vårdades afen på ordinarie fot varande Pastor.
Då emedlertid, genom den nej-proposition, som vid voteringen antogs, nain åsigt af saken blef undertryckt, måste jag densamma sålunda reservera.” STOCKHOLM, e c k s t e i n s ic a. boktryckeriet. 1845.
Siats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N.o 84■ * N:o 84.
Ank. till Exp.-Utsk. den 10 Mars, kl. 8 e. m.
Utlåtande i anledning af väckt fråga om förändrad reglering af tjenstgörings-tourén för Blekinge Läns Båtsmän.
Utskotten hafva från Hederv.
Bonde-Ståndet fatt till gemensam behandling emottaga en af Riksdags-fullmägtigen Lars Pettersson från Blekinge Län väckt motion, hvaruti anföres, att, vid uppfordrandet af Länets indelningsbåtsmän till tjenstgöring under fredstid, af ålder iagttagits, att af de 3 derstädes förlagde Båtsmans-Compagnierne, utgörande tillsammans 1,500 raan, endast en tredjedel af hvarje Compagnien blifvit på en gång uppbådade, hvarigenom de öfrige två tredjedelarne af detta manskap varit under alla årstider alt vid arbetet i hemorten påräkna; men att, i’sednare tider, genom Kongl. Reglementet för Styrelsen och ekonomien vid Stationerne af Kongl. Maj:ts Flotta den 28 September 1836, jemte en annan Författning af den 24 Februari 1837, stadgadt blifvit, att, så vidt ske kunde, alltid ett Compagnie i sender, så väl af indelningen som roteringen, och icke delar af flere Compagnie!' på en gång skulle uppkallas till tjenstgöring.
Då denna förändring medförde förlust för rotehållare af en mängd dagsverken samt för Båtsmannen af arbetsförtjenst under en lid af året, då den säkrast vore att påräkna, har motionären, med hvilken Riksdagsfullmägtige Ola Jeppson och G. B. äppelqvist sig förena', föreslaget, att Rikets Ständer måtte underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl.
Maj:t täcktes, med upphäfvande af omförmälde stadgande i 1836 års Reglemente, i Nåder föroidna, att med BåtsmanS-commenderingarne inom Blekinge Län skulle så tillgå, som förut öfligt varit.
Då den, medelst förevarande motion, åsyftade förändring i tjénstgörings-touren för Blekinge Läns Båtsmän utgör en fråga, hvars afgörande allenast tillkommer Kongl.
Ma:jt, i Dess egenskap af Högste Befälhafvare öfver Rikets Krigsinagt, anse Utskotten, att Rikets Ständer icke böra med samma fråga taga någon befattning, hvadan UtskoLten hemställa; alt motionen icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stockoholm den 20 Mars 1845.
Prot. 1845- 4 Saoil.j 1 Afd. ig Haft, 1 Stats samt Alm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtandej N'.o 85.
Ank. till Exp.-Utsk. den. 20 Mars kl. 8 e. m.
Utlåtandet i anledning af väckt fråga om förnyad reglering af Städernas Båtsmanshåll. Till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utsottet har Yällofl.
Borgare-Ståndet remitterat en af vice Talmannen Herr A. M. Brinck väckt motion, deruti, med afseende å den, efter motionärens fömenande, icke rättvisa grund, hvarå fördelningen af Städernas skyldighet att underhålla Båtsmän blifvit uppgjord, motionären ville fästa Rikets Ständers uppmärksamhet uppå behof vet att vinna en mera ändamålsenlig fördelning
Städerna emellan af detta skattebesvär.
Sedan Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet för handläggning af denna motion med Stats-Utskottet sarnmanträdt, få Utskotten vördsamt förklara, att Städernas Båtsmanshåll och fördelningen deraf, städerna emellan, blifvit, i hufvudsaklig öfverenstämmelse med Rikets Ständers i ämnet fattade beslut, genom Kongl. Brefvet till Förvaltningen af Sjöärendena samt Kammar- och Commerce-Collegierne af den 21 September 1839, definitivt reglerade, med städerna lemnad öppen rätt att vid hvarje Riksdag hos Rikets Ständer göra anhållan om den förändring i denna reglering, hvartill städernas stigande eller sjunkande välstånd eller andra omständigheter kunde föranleda; samt att, då motionären icke uppgifvit, i hvad hänseende den sålunda stadgade fördelningen af Städernas Båtsmanshåll vore orättvis eller huru en mera ändamålsenlig fördelning skulle uppgöras, Utskotte® sakna ali grund för alt kunna behofvet af förändring härutinnan bedöma»
Vid sådant förhållande hemställa Utskotten, att motionen måtte förfalla.
Stats- samt Allm Besv.- och Ekon-Utskottens Utlåtande, IV.0 86. 3 N:o 86.
Ank. lill Exp.-Utsk. den ao MarSj kl. 8 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga, om nedsättning i Båtsmans-roteringen för Fahlu stad.
Inom Vallöf]. Borgare-Ståndet liar Riksdags-Fullmägtigen för Fahlu stad, Herr M. N- Collen, uti ingifvet memorial, anfört: att, uti den af Kongl. Majit den 21 September 1839 fastställde fördelning af Städernas Båtsmanshåll, nämnde stads bidrag blifvit bestämdt efter ett bevillnings-belopp af 1,270 R:dr 29 sk. 7 r:st för Hus och Tomter samt af 1,842 R:dr 16 sk. för borgerlig rörelse; att, då sedermera visat sig, att åtskilliga hus, tomter, verk oell inrättningar, hvilka icke vore underkastade Båtsmanshåll, genom misstag blifvit intagne i förstnämnde bevillnings-summa, stadens invånare hos Kongl. Majit i underdånighet sökt rättelse och nedsättning i den påförde båtsmans-roteringen, men att Kongl. Majit, genom Nådig Resolution af d. 29 September 1841, hänvisat staden att väcka fråga derom vid Rikets Ständers nästa sammanträde; att det bevillningsbelopp, hvarför stadens hus och tomter bordt upptagas till deltagande i Båtsmanshållet, rätteligen utgjort 675 Ridr 44 sk. 4 rist, hvilket dock så ändrats, att det, enligt 1844 års Taxeringslängd, uppgick till 798 Ridr 1 sk. 10 rist; att, hvad anginge bevillningen för borgerlig rörelse, densamma småningom sjunkit så, att beloppet deraf för sistlidet år utgjorde 948 Ridr 24 sk.; att, i följd häraf och efter hvad vid jemförelse af de vid fördelningen af båtsmanshållet åsatte bevillningsbelopp med de, sora för år 1844 blifvit upptagne, visade sig, Fahlun utgjorde båtsmanshåll för hus och tomter till en summa af 472 Ridr 18 sk. 9 rist utöfver hvad staden egt och egde i sådan bevillning, och för borgerlig rörelse med 893 Ridr 40 sk. utöfver nuvarande bevillning för samma rörelse, eller tillsammans för ett belopp af 1,366 Ridr 10 sk. 9 rist; samt att således, efter beräkning af 429 Ridr 39 sk. 9 rist på hvarje Båtsman, Fahlu stad vore belastad med något mer än 3:ne Båtsmän utöfver det antal, som rätteligen bordt detta samhälle åläggas.
I anseende härtill hade motionären begärt, att staden Fahlun måtte erhålla den nedsättning i båtsmännens antal, H vartill "den rättade bevillningen för hus och tomter och den nedsatta för borgerlig rörelse må föranleda.
” Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, som erhållit remiss å berör - 4 Stats- samt Allm.
Besvoch Ekoru-Utskoliens Utlåtande, N.o 86. de Memorial, har, för behandlingen deraf, med Stats-Utskottet sammanträdt; och få Utskotten till en början upplysa, att, enligt Kongl. Brefvet till Förvaltningen af Sjöärendena samt Kammar- och Commerce-Collegierne af den 21 September 1839, angående regleringen af städernes båtsmanshåll, samt Kongl. Maj:ts under samma dag i Nåder fastställde fördelning mellan städerne och köpingarne i Riket af de ordinarie båtsmansnumer, sorn de vore skyldige att gemensamt underhålla, Fahlu stad, som endast för hus och tomter samt borgerlig rörelse, men ej för innebafvande jord, blifvit till deltagande i båtsmanshållet uppförd, skulle för en bevillningssumma a f 3,112 R:dr 43 sk. 7 r;st B:co, utgörande medelbeloppet af stadens bevillning under de fern åren från 1828 till 1832, och hvaraf 1,842 R:dr 16 sk. beräknats för borgerlig rörelse och återstående 1,270 R:dr 29 sk. 7 r:st. för hus och tomter, vidkännas ett antal
Sju afbålsmän, efter stadgadberäkningsgrund af 429 R:dr 39 sk. 9 r:st. på hvarje båtsman; samt att Kongl. Maj:t i högstberörde Nådiga Bref förklarat, att, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers förut fattade beslut, det på städerne sjelfva berodde att vid hvarje Riksdag hos Rikets Ständer göra anhållan om den förändring i regleringen af städernes båtsmanshåll, hvartill städernes stigande eller sjunkande välstånd eller andra omständigheter kunde föranleda.
Till bestyrkande af de i motionen uppgifne förhållanden, att Fahlu stad blifvit ålagd högre rotering än vederbordt, och att sådant härrört afen origtigt upptagen bevillningssumma för hus och tomter, har motionären företet vidimerade afskrifter af åtskillige vid stadens invånares till Kongl. Maj:t i ämnet ingifne underdåniga ansökning fogade handlingar.
Enligt hvad samma afskrifter innehålla, synes: att, af den för Fahlu stad för åren 1828—1832 beräknade medelbevillning af hus och tomter, eller 1,282 R:dr 20 sk., hvartill, efter en upptäckt missräkning af 11 R:dr 38 sk. 5 r:st., det först uppgifna beloppet 1,270
R:dr 29 sk. 7 r:st. blifvit rättadt, endast 675 R:dr 44 sk. 4 r:st. rätteligen vöre medium af dessa fem årens bevillning; att återstående 606 R:dr 23 sk. 8 r:st. vore bevillning af rörelsevinsten för 1 Boktryckeri, 1 Pipbruk, Elfsborgs och Ingarfs rödfärgsverk, victriolverket och Konung Gustaf III:s silfververk, hvilken summa blifvit inblandad med och inbegripen i bevillningen af hus och tomter; samt att, utom den origtiga förvandlingen af berörde verks och inrättningars rörelsevinst till fastighetsvärde, några af dem, såsom tillhörande Fahlu Bergslag och andra, såsom belägne utom stadens vall eller staket, på jord af bergfrälse natur, dragande extra rotering, vore från deltagande i ordinarie båtsmansrotering befriade.
Då, i följd af hvad sålunda förekommit, det är sannolikt, att ett miss - Stats- samt Mim.
Besv.- och Ekoti.-Uskottens Utlåtande j N.-o 87. 5 tag blifvit begånget vid uträknandet af Fahlu slads medelbevillning af hus och tomter för åren 1828—1832, hvarigenom staden fått sig påfördt ett högre båtsmanshåll, än som, enligt de af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer stadgade grunder, bordt staden åläggas; men härvid tillika förekommer att den nedsättning i det på staden fördeide antal båtsmän, hvartill staden tilläfventyrs vore berättigad, skulle, enär numerstyrkan för städernes båtsmanshåll är enligt äldre Författningar bestämd, medföra en rubbning i den allmänna fördelningen af ifrågavarande besvär mellan alla städer och köpingar i Riket; alltså och då den utredning, som skulle erfordras för bestämmande af såväl den minskning i båtsmanshållet, Fahlu stad må böra tillerkännas, som tillökning i mon häraf i båtmansroteringen för andra städer, är af dea invecklade beskaffenhet, att Utskotten icke dermed lära kunna taga befattning, få Utskotten hemställa, att Rikets Ständer ville i underdånig skrifvelse begära, det Kongl. Maj:t, efter undersökning om förhållandet med båtsmansroteringen för Fahlu stad, och derest staden skulle befinnas hårdare roterad, än som med de af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer stadgade grunder finnes öfverensstämmande, täcktes meddela Rikets näst sammanträdande Ständer förslag till nedsättning i båtsmansroteringen för nämnde stad samt en iämplig fördelning af den dymedelst uppkommande brist i städernes båtsmanshåll genom motsvarande tillökning deruti för andra städer eller köpingar.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 10 Mars kl. 8 e. m.
Utlåtande t angående vackt fråga om lindring för egarne af ön Hanö i utgifterne till lotsars underhåll.
Riksdagsfullmägtigen af Hederv. Bonde-Ståudet Ola Jeppsson från Blekinge
Län har, uti ett till bemälde Riks-Ståud ingifvet, och tili Utskottens behandling öfverlemnadt, memorial, hemställt, att, då egarne af ön Hanö, i mantal Kronoskatte i Listers härad af nämnde Län, funnes betungade med alltför stora kostnader för underhållet af 2:ne lotsar, i förhållande till den frihet från Tingshus-, väg- och bro-byggnad, hemmansegarne, såsom vederlag för dessa kostnader, finge åtnjuta, Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att, efter företagen undersökning i 6 Stais■ samt Allm. Besv.- och Ekonomi-Ul kollens XJlåtande, N.-o 88. ämnet, Hanö hemmansegare varda i Nåder tillerkände någon billig ersättning lör så stor del af berörde utgifter, som icke motsvarades af de dem förunnade friheter, hvilken ersättning, i motionärens tanka, kunde af lotsmedlen utgå; och har motionären, till närmare upplysning om det anförde förhållandet, bifogat en af 3:ne personer, såsom egare till Hanö, undertecknad skrift, hvaruti hufvudsakligen anföres, att, oansedt de, enligt indelningsverket för Blekinge, deltoge i båtsmanshållet, de ändock i sednare tider måste bestå 2:ne kronolotsar husplan med fiskeplats och kåltäppa, föda föi en ko och vedbränsle, samt att sådant medförde en årlig kostnad af 98 R:dr 16 sk.
B:co, för hvilken hemmansegarne ej erhållit annat vederlag, än den till högst 3 R:dr B;co uppsskattade friheten från tingshus-, väg- och brobyggnad.
Enär motionären hvarken uppgifvit än mindre styrkt, att egarne af Hanö blifvit med utgifter till lotsars underhåll obehörigen och till högre belopp an vederbordt betungade, eller visat, att rättelse härutinnan blifvit i laga ordning sökt; alltså och då en så beskaffad enskild rättsfråga, i sitt närvarande outredda skick, icke synes lämpligen kunna af Rikets Ständer behandlas, få Utskotten tillstyrka,, att motionen icke ma till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda.
Ank. till Exp.-Ulsk. den 2o Mars, kl. 8 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om reorganisation af Gottlands National-Beväring.
Uti en hos Ilederv.
Bonde-Ståndet väckt, lill Utskotten remitterad, motion, har Riksdaesfullmägtigen Conrad Romin från Gottlands Län, med hvilken sig förenat Lars Norrby från samma Län, jemte en framställning om Gottlands National-Beväring, dess uppkomst och organisation samt kostnaden för dess underhållande, äfvensom den tunga, som skulle orsakas
Gottlands invånare genom denna bevärings utgörande, och hvilken ingalunda Siats- samt Allm.
Besv, och Ekon.Utskottens Utlåtande, N;t> 88. 7 skulle motsvaras af den beväringsskyldighet, som Sveriges öfrige provincer linge vidkännas, hemställt, om icke ’en laiti a l i de bördor, hvilka för närvarande tryckte excercis-skyldige Gottländske medborgare", borde till väga— bringas, jemte ”en mera passande och tidsförhållanden mera motsvarande atlöningsslat lör de vid Gottlands National-Beväiing anställde Öfver- och Under-officerare samt öfrige till Corpsen hörande embets- och tjenstemän; hvarjemte motionären för ändamålet medelat följande förslag: "l:o Exercis-skyldigheten vidtager hädanefter från och med 19 och upphörer med 24:de årets ålder, då förflyttning sker till Infanteriet.
Infanteristen förflyttas vid 40 års ålder till Pikfoiare-Corpsen, hvarifrån han utskrifves vid sitt 45:te år. 2:o Landets Beväring indelas i 2 Bataillioner, hvarje Bataillion i 5 Compagnier. 3:o Hvarje Compagnie behåller samma antal af ordinarie Öfver- och Under-Befäl, som hitintills; men för hvarje tilläggas på Extra stal, i anseende till möjligen inträffande behof af Infanteriets och Pikforarnes exercis, tre Uuder-Olficerare och sex Corporaler. 4:o
Compagniernes vanliga exercisplatser bibehållas och begagnas sålunda, alt på hvardera exerceras serskildt de jägare, som för samma ändamål dem förut begagnat. 5:o Exercis-tiden, som hittills varit midsommarsveckan, tillbakaflyttas så, att derpå användes de första veckorna af Juni månad. 6:0
Då så väl Öfver- som Under-Befäl härigenom erhåller ökad tjenstgörings-skyldighet, föreslås, såsom i alla fall högst behöflig löneförbättring, en tillökning icke blott för dem, utan för hela Statens personal af 50 procent, emot hvad de hitintills åtnjutit.
Dock alt det Extra-Ordinarie Under-Befälet åtnjuter endast daglraetamenten, beräknade för Sergeanten till 36 sk. och för Corporalen 24 sk.
Banco för hvarje tjenstgörings- samt in- och utrycknings-dag. 7:o Vid nuvarande Befälhafvarnes afgång blifver
Mi Ii taire-Befälhaf varén skiljd från Landshöfdingens Em bets-befa Ilning.'”
Och har slutligen motionären uttryckt den förhoppning, att. då den föreslagna reorganisationen af Gottlands National-Beväring åsyftade att, med den vapenföra styrkans användbarhet till landets försvar, förena en mot tidens kraf bättre svarande aflöning för Befäl och Under-Befäl, samt att derjemte bespara årligen minst 8,000 R:dr Banco, äfvensom att bereda en för invånarne högst betydlig lindring, Rikets Ständer måtte för sin del bifalla den föreslagna reorganisationen och bes Kongb Maj:! i underdånighet föreslå den till Nådig stadfästelse. 8 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsh. Utlåtande, N.o 8g, Ofvanberördé motion hafva Utskotten tagit i öfvervägande; och få sitt utlåtande i anledning deraf nu afgifva.
Gottlands försvarsverk är organiseradt efter helt andra grunder, än det öfriga landets.
Der finnas icke rustning och knecktehåll, och 1812 års
Be värings-Lag är icke heller der gällande.