Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 275. i 45 nade Stämplade Pappers-beloppet svarar emot samtliga Lysningssedlarnes fastställda Charteringsbelopp. 4:o Allt underslef med Stämpladt Papper, genom uppbärande af högre betalning, än utsatt är, förfalskning eller annan grof förbrytelse, åtalas vid Laga Domstol och straffas efter allmän Lag. 5:o Underlåter Utgifvare af Tidningar eller sådana Periodiska Skrifter och Brochurer, Som på ofvannämnda sätt få åtnjuta Portofrihet, eller Boktryckare, hvad om Stämplingen stadgadt är, bote Femtio Riksdaler; karn ej skiljas, hvilkendera dertill vållande varit, dele då ansvaret. 6:0 Bokhandlare, eller annan enskild utdelare af Tidning, Brochure eller Periodisk Skrift, som, enligt 9 §., bordt vara stämplad, men likväl blifvit undandragen denna beskattning, vare förfallen, hvarje gång han om en sådan förbrytelse öfvertygas, till Tretton Rd. 16 sk. böter.
Varder Postförvaltare förvunnen lill dylik öfverträdelse af Författningen, bote dubbelt.
Utom dessa böter åligge det tillika förbrytaren, eller, om de äro flera, dem gemensamt, én för alla och alla för en, ersätta Oss och Kronan den undansnillade Stämpelafgiftcn. n;o Underslef, förfalskning och annan grof förbrytelse, i afseende på Tidningsstämpling, åtalas och straffas, enligt ofvanstående 4;de moment.
Bihang i.
B. S:s Fröt. 146 Exp. Vtsk.
J$:o J75. • ' - §. 14.
Fördelning af Böter och Åklagares rätt.
Den, som åtalar underslef emot denna Författning, erhåller Två tredjedelar af bötesbeloppet, samt hälften af den undansnillade Chartae Sigillatae- eller Stämplingsafgiften; den andra hälften, tillika med den återstående tredjedelen af böterna, tillfaller Oss och Kronan. §. i5/ Anskaffning och försändning af Stämpladt Papper. 1:0
Charta:
SigillataeContoiret skall alltid hafva i beredskap godt och tillräckligt Stämpladt Papper, af så väl hela, som ett Sjeltedels ark, af alla de serskilda värden, hvilka efter denna Författning erfordras, på det att försändningen deraf må genast kunna expedieras på requisitioner af Försäljningsmännen och Cofttoiren.
Äfvensom Collegier, Consistoriel’, Embetsverk och Embetsman erhålla i föreskrifven ordning, efter requisitum, hos Vårt och Rikets StatsContoir i Stockholm och Landshöfdingarne i Landsorter ne, det för utöfningen af deras Embeten erforderliga Stämplade Papper; och på det Stämpladt Papper, till erforderlig myckenhet, ej må saknas i Landsorterne, skola LandsContoiren anmäla och Landshöfdingarne så tidigt hos StatsContoiret requirera ytterligare förråd deraf, att Exp. Vtsk.
N:o Ilo. 14/ tjenligt tillfälle till Papperets afsändande, helst sjöledes, må kunna begagnas, eller med fora verkställas; men i brist af annan lägenhet böra med Kronoskjuts afsändningar, utan uppehåll, verkställas genom Chartae Sigillatas-Contoirets försorg, hvilket dervid författar Två Reversal, hvaruti Stämplade Papperssorterne specificeras.
Af dessa Reversal förblifver det ena i Landtränteriet till verification af Årsräkningen, mendet andra, qvitteradt och i LandsContoiret annoteradt, insändes till StatsContoir et, för att tillställas Chartae Sigillatae-Contoiret.
I Landsorterne och i hvarje Läns Ränteri kommer Stämpladt Papper, under lika tillsyn och eontrol, som för Kronans uppbörd i allmänhet föreskrifyes, samt under vård emot all skada, att hållas i beredskap och till den ändan af Chartae SigillataeContoiret ditsändas.
Yi skulle i Nåder förunna något Handelshus rättighet att låta stämpla egna Yexel-Blanketter, iakttages dervid: dels att Blanketterne inlemnas på FörsäljningsContoiret i Stockholm, hvarest de annoteras och förteckning upprättas, utvisande ej mindre antalet af hvarje olika värde, än ock det belopp, hvartill Summan uppgår; dels ock att Förteckningen jemte Blanketterne aflemnas till Contoiren, der Hvitoeh Svart-Stämplingen sker, hvarifrån de, efter likaledes föregången annotation, återställas FörsäljningsContoiret, hvarest de af egaren utlösas. a:o TidningsRedacteur och Utgifvare af Periodiska Skrifter och Brochurer, för hvilka vill åtnjutas Porto-frihet, skola i Hufvudstaden in - 148 Exp. XJtsk.
Skrif v. iV.-o 275. lemna till det serskilda Contoir inom Rikets Ständers Riksgäl ds Verk, som Chartae SigillataeMyitstämplingen besörjer, jemte qvitto ä den i samma Verk nedsatta Stämpel-afgiften, det till dylika Tidningar, Periodiska Skrifter eller Brophurer bestämda Papper, hvarefter Redacteulerne ega, att, i den mon Papperet hinner stämplas, detsamma, men senast efter fjorton dagar, återfå.
Dessa Reversal biläggas sedermera de af förstnämnda Contoir uppgjorda Räkenskaperne.
När Tidningar eller Periodiska Skrifter och Brochurer, för hvilka vill begagnas Porto-frihet, utgifvas i Landsorterne i de Städer, der Läne-residencer äro, iniemnas Papperet lill LandsContoiret, under hvars inseende och ansvar stämplingen verkställes,- hvarföre Contoiret, såsom ersättning för besvär, tryckbållar, färg och arbetslön till stämplar, godtgöra sig af inllutna medel ett arfvode af 16 sk. för hvarje ris papper; hvarest åter LandshöfdingeResideneer icke äro, besörjes Stämplingen af Magistraterne emot enahanda arfvode; meni bägge fallen bör Stämpelafgiften i LandlRänteliet nedsättas och, innan Stämplingen får företagas, qvitteradt Reversal till vederbörande aflemnas.
Begär Boktryckare eller Redacteur, att en redan tryckt Tidning, Periodisk Skrift eller Brochure må med Stämpel förses, sker sådant ’ ofvanskrifna ordning.
Förslag till und. §. 16.
Försäljning af Stämplaclt Papper, Collegier, Consistoriel’, Embetsverk och Embetsman erhålla det för utöfningen af deras Embete erforderliga Stämplade Papper; åliggande det Domare, att vid Ting och andra förrättningsställen, samt Häradsskrifvare, eRer den mantalsskrifningen förrättar, att vid nämnde tillfälle, under samma redovisningsskyldighet och rättigheter, sorn andra Charta; SigillataeFörsäljningsmän, vara försedde med tillräckligt Stämpladi Papper till erforderligt behof. 1 Stockholm eger Vårt och Rikets StalsContoir alt bestämma behofvet af och förordna om ett eller llere Chartae Sigillatce-FörsäljningsContoir, hvilka alla Sökuedagar böra vara öppna ifrån klockan
Nio förmiddagen till klockan
Ett eftermiddagen, och vidare ifrån klockan Fyra till Sex eftermiddagen.
I alla öfriga Städer antager Landshöfdingen nödiga Försäljningsman med enahanda förbindelse.
Landshöfdingen, eller den i hans ställe närvarande yid allmänna Taxeringen, bör, innan Comiteen åtskiljes, efter föregången pröfning af nödvändigheten, utse och förordna erforderlige Försäljningsman i hvarje Taxerings-district, efter Ortens behof.
Hvar och en, som på Credit emottager Slämpladt Papper till försäljning, Ordinarie
Domare härifrån undautague, bör, för det sålun - 150 Exp. Utsk.
N:o 275. da undfångna Chartae-beloppét, ställa behörigen pröfvad och gillad borgen.
På reqvisition hos LandsContoiret skola Försäljningsmännen, genom Våra Befallningshafvandes försorg, kostnadsfritt och skyndsamt få sig tillsändt erforderligt Stämpladt Papper, för hvilket dem åligger, att i Ränleriet insätta eller till Häradsfogden i Orten afleverera den inflytande betalningen.
Den 3i December hvarje år bör allt osåldt Stämpladt Papper hos dessa Försäljningsman inventeras; Yåre Befallningshafvande likväl obetaget, att, när som helst, af förekommande skäl och omständigheter, inventering anställa och redovisning affordra.
En eller tvänne Inventeringsmän, som i Orten äro boende, kunna erhålla uppdrag att denna förrättning verkställa, och böra då uppräkna och bestyrka, huru mycket papper är i behåll.
Invenlarii-Instrumentet bör, såsom verifikation, bifogas Försäljningsmannens årsräkning, hvilken, jemte qvittencen å gjorda penningelevereringar, insändas till LandsContoiret innan den i5 derpå följande Januarii, till hvilken tid all återstod för sålda Chartor ofelbart skall vara i Ränteriet eller hos Häradsfogden i Orten levererad.
Försäljningsmannen fullgörandet häraf, eller att till utsatt tid insända årsräkningarne, skall sådant anses, som hade han försålt allt det Stämplade Papper, ban emottagit, samt i följd deraf han, såsom tredskande med penningarnes aflemnande, genast af Våre Befallningshafvande tillhållas, att Exp.
Ustk.
151 betalningen derföre erlägga; och bör annan Försäljningsman i stället förordnas.
Domare, som för de dem lemnade Chartor icke ställa borgen, skola afgifva redogörelse för uppbörden, tillika med de influtna medlen 2:ne gånger om året, eller innan den i5 Januarii och den l5 Julii; och åligger Vår Befallningshafvande, att vid hvarje halft års slut, på förut stadgadt sätt, i och för denna redogörelse, låta hålla inventering; men för Domare, som ställa borgen, gälla samma bär ofvan intagna Stadganden, som för andra Försäljningsman.
Uti hvarje afgifvande redogörelse bör det vid inventeringen befunna Chartaebeloppet balanceras till upptagande i näst afgifvande Räk-. ning.
Hvar och en Försäljningsman, som erhållit förordnande, eller, i kraft af sitt Embete, är skyldig att hålla Allmänheten tillhanda Charlor, bör tillställas ett Exemplar af Chartae Sigillatae-Förordningen, till egen och andras efterrättelse i och då en Köpare fordrar upplysning om det Chartsebelopp, som erfordras för en viss handling, skall den, som Chartan försäljer, åligga, att en sådan upplysning meddela, utan att derföre ega, att någon serskild vedergällning fordra eller emottaga. §•
I7*
För säljningsm äris Provision.
Enär Allmänheten icke bör belastas med 452 Exp. Utsk.
N:o 275- någon serskild betalning utöfver Chartans belopp, skall den eller de, som, till följd af antingen Embete och Tjenst eller behörigt Förordnande, hafva befattning med Chartors försäljning, ega att, af beloppet för hvad de försålt, sig vid redogörelsens upprättande till godo beräkna, i Stockholm
Fyra och i Landsorterne Fem procent, såsom ersättning för möda,- skrifmaterialier, postporto, m. m.
Utbyte af maculeraclt Stämpladt Papper.
Utbyte af maculeradt Stämpladt Papper tillätes, enär det är synbart, att misskrifning eller annan orsak vållat Chartans obrukbarhet, samt det blad, hvarpå Stämpeln är satt, finnes ostympadt; härvid skall likväl för Papperet betalas Nio Runstycken Banco.
Samma Stadgande gälle äfven rörande Chartor, hvarmed Skuldsedlar vid inteckningar till låns erhållande ur Banken eller Publika Cassör varit belagde, då med Vederbörandes Betyg styrkes, att desamma icke blifvit dertill begagnade, utan ansökningarne derom afslagne. §• l9- Uppbörd och Redovisning af Chartce Sigillatcemedlen. 1:0 LandsContoiren i Riket skall det å - Exp. Utsk.
Skrif v. N:o 275•
153 ligga, att hålla en noga och uppmärksam tillsyn öfver hvad i 16 , angående Chartors för säljning, stadgadt är, samt till den ändan föra ordentlig Anteckningsbok, ej mindre Öfver inoch ntleverering af Stämpladt Papper i LandtRänterien, än med Räntmästare och hvarje Försäljningsman inom Länet, öfver hvad hatt undfått och betalt, samt emottaga och i Ränteriet förvara Borgensskrifter af dem, som till försäljning emottaga Stämpladt Papper; och skall LandsKamereraren ansvara för det lidande, Oss och Kronan tillskyndas kan, derest hall, vid vederbörandes underlåtenhet att penningarne i vattan tid leverera, ej genast hos Vår Befallningshafvande skriftligen sökt handräckning till deras utbekommande, eller försummat att om Invenleringarnes förrättande och Redogörelsernes infordrande i rättan lid draga försorg.
2:0 J afseende på Lvsningssedlar iakttages, först: att alla Lysningssedel’ till ägtenskap, jemte de såsom bevis dervid afiernnade Debetsedlar, eller bestyrkta afskrifter deraf, böra af vederbörande Kvrkoherdar och Presterskap noga förvaras och Chartaebeloppel sammanslås i cn eller flere C har tor, utgörande samfällda Summan af alla de serskilda I^sningssedlame, på hvilka i sådant fall hvars och ens belopp antecknas, samt i 11 gifvas inom Januarii månads slut drt påföljande året, i Stockholm till Conststoriertte, men i de öfriga Slätterne och på Landet till ContractsProstarne; alt dernäst dessa Lysnirtgssedlar böra dervid vara åtföljde åfcftindupplo Bihang t, Jt.
S;s Pral. 10ide Saini, 'laira Bänd. 2Ö« i-54 Exp. Utsi.
Nio 275* upprättad och af Pastor, eller dea hans Tjenst förrättar, underskrifven Förteckning, utvisande ej allenast alla under det förflutna året inom Församlingen förefallna ÄgtenskapsLysningar, utan ock tydligen den Bevillning, Brudgummen under det förflutna året, efter a Art., erlagt; att vidare de till Consistorierne eller ContractsProstarne inlemnade Förteckningarne höra af dem, med de åtföljande
Debelsedlarne, noga jemföras och med underskrift besannas, hvarefter det ena Exemplaret af Förteckningen, jemte Debetsedlarne, återställes Pastor för att förvaras, men det andra insändes, jemte t vänne af Consistorierne eller ContractsProstarne upprättade Förteckningar, i Stockholm till Vårt och Rikets StatsContoir, inom Martu Månads slut, och i Landsorterne till LandsContoiren, före påföljande Maji månads utgång, vid vite af Tre Riksdaler 16 sk. för den sådant försummar, och emot Recipisse å Dupplet-förteckningen, som genast återställes; och att ytterligare LandsContoiren författa ett sammandrag öfver sistnämnde Förteckningar, med bifogande af alla ifrån Prosterien inkomne Förteckningar samt Lysningssedlar, och insände dessa Handlingar med möjligaste skyndsamhet till Vårt och Rikets StatsContoir, som remitterar dem till ChartasSigillatae-Contoiret, att upprätta behörig HufvudBok, hvilken, med tillhörande verificationer, slutligen till Vår och Rikets KanxmarRätts granskning öfverlemnas. 3:o
För hvarje halft år skola LandsContoiren, inom slutet af Julii månad af det löpande, Exp. Utsi.
N:o 275* 155 och Januarii månad af dét påföljande året, till StatsContoiret insända Förslag öfver uppbörd och försäljning af Stämpladt Papper uti hvarje
Län, samt årligen, inom Martii månads slut, verificerad Räkning för det föregående årets, vid Åtta Skillingars pligt för hvarje dag, som derutöfver, under En månads tid, med dessa Förslags och Hufvudräkningars afgifvande fördröjes, hvarefter Vederbörande ega att, likmätigt påföljande moment, genom utsatta vitén derom besörja.
Deremot hafva LandsContoiren, då, hvad här anbefalles blifvit fullgjordt, samt Vår och Kronans rätt såmedelst bevakad, att undfå Två procent af hvad inom året i Kronans Cassa uti Stämpladt Pappers afgift influtit, samt Oss och Kronan tillkommer, äfvensom LandtRäntmästarne dessutom En procent» 4:o
Vårt och Rikets StatsContoir tillhör att besörja om Chartae
Sigillataemedlens rigtiga indrifvande och redogörelsen derföre, samt att genom vitén och andra lämpliga utvägar förmå försumliga Redogörare till sina skyldigheters fullgörande. 5:o Inflytande medel för Tidningars, Periodiska Skrifters och Brochurers stämpling levereras till Rikets Ständers RiksgäldsContoir, dit Redogörelsen i behörig ordning insändes.
Det alle, som vederbör etc. 156 Exp, Utsk, förslag till und.
SkriJv.Nio 275, Tabell, utvisande Städernas nuvarande Classificalion: ÖfverClass, i.
Stockholm. 2.
Första Classen. 3. Norrköping. !\. Gefle.
Andra Classen. 5.
Carlscrona. 6.
Upsala. 7, Malmö. 8.
Calmar. 9. Wisby. 10. Westerås.
M» Westervik. 13.
Uddevalla. i3. Landscrona. 14.
Nyköping. i5.
Fahlun. 16.
Christianstad. 17. Carlshamn. 18.
Ystad. 19.
Örebro. 20.
Jönköping. 21.
Linköping. 22.
Lund. a3.
Carlstad. 24.
Fjerde Classen. 25. Warberg- 26.
Arboga. 27.
Christinehamn. 28.
Halmstad. 39.
Helsingborg. 3o. Köping. 3i. Wexiö. 32.
Söderköping. 33.
Hudiksvall. 34- Mariestad. 35.
Hernösand. 36. Wenersborg. 37. Sala. *38. Wadstena. 3g. Hedemora.
4°* Sundsvall. 4>* Söderhamn. 42* Umeå. 43- Piteå. 44* Luleå.
Exp. Cist.
Skrifv. 2V:o 275, 276- 157 Femte Classen. 45, Marstrand, 4^* Skara, 47- Skenninge. 48.
Nora. 49- Askersund. 5o. Philipstad. 5i. Wimmerby. 5a.
Kongelf. 53.
Engelholm.
54- Strengnäs. 55.
Thorshälla, 56.
Eskilstuna. 57.
Enköping. 58.
Sigtuna. 5g.
Lidköping. 60.
Öregrund. 6r.
Södertelje. 62.
Norrtelje. 63.
Lindesberg. 64.
Eksjö. 65.
Ulricehamn. 66.
Hjo. 67. Sköfde. 68, Mariefred. 69.
Fahlköping. 70.
Alingsås. 71.
Sölvitsborg. 72.
Laholm. 73.
Trosa. 74.
Östhammar. j5.
Säter. 76.
Åmål. 77.
Skanör med Falsterbo. 78.
Falkenberg. 79.
Kongsbacka. 80.
Cimbritshamn. 81.
Strömstad. 82.
Grenna. 83, Östersund.
JV.-o 2~6, Uppl. o, godk. hos Ridd. och Adeln d. 8 Jan. 1830.
Preste-Ståndet d. 8 — — Borgare-Ståndet d. 8 — — Bonde-Ståndet d. 11 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse, med Förslag till förändring af 4 §■ *7 Cap. ArjdaBalken ^ och upphof vande af samma Capitels 5 $. ~S. A. K.
I anledning af gjord framställning om den mindre lämpligheten derutinnan, att 4;de och 5:te 158 Exp. Vtsk. förslag lill und.
N:o 276- it §§. af iycde Capitlet ÄrfdaBalken, i fråga om Testamentsrätt, icke medgifva enahanda dispositionsfrihet för Städernes som för Landets invånare vid de fall, då bröstarfvingar efterlefva, hafva R.
St. tagit detta ämne i öfvervägande och dervid inhemtat: huruledes, sedan Stiftarne af 1734 års
Lag, i stället att till enhet bringa de till anda och ursprung skiljaktiga grundsatlser för Testamentsrätt, som förut egde rum, utur de serskilda Lagstiftningarne för Land och Stad upptagit och i det närmaste bibehållit de olika * föreskrifter, som ditintills varit gällande, olägenheterna af denna skilnad och orättvisan deraf, att den ene Medborgaren, efter Landsrätt, egde bortgifva och testamentera all aflinge-jord samt ärfda eller förvärfda lösören till skyld eller oskyld, men den andra deremot, efter Stadsrätt, icke mer än dels hvar sjette penning och dels hälften af ärfdt eller förvärfdt, rörligt eller orörligt, efter hand blifvit allt mer och mer synliga och känbara.
Af sådant föranledande, och enär det fanns vara med naturlig billighet och en fri Medborgares rätt öfverensstämmande, att ega en ovilkorlig förvaltning öfver det gods, man sig lofligen förvärfvat, meddelade K. M., uppå Rikets Ständers underdåniga tillstyrkande, genom Kongl. Förordningen, den 19 Augusti 1762, den förklaring öfver 5:te §. i 1 y:de Capitlet ÄrfdaBalken, om Testamenten i Städerne, att det, efter Stadsrätt, skulle vara Lag samma, som i 4^de §. af nämnde Gapitel sagdt är, så att man kunde bortgifva all äflinge-jord och ärfda eller förvärfda lösören till hvem man Exp. Utsi.
Slrijv.
N:o 276. 159 vill, skyld eller oskyld; dock, sorn både Guds och naturlig
Lag fordrade, att Föräldrar höra draga all möjlig försorg för sina barn och bröstarfvingar och lemna dem i allt det välstånd, de kunna åstadkomma, så borde de händelser härvid undantagas, då den aflidne har lifs-och bröstarfvingar, i hvilket fall det vid Allmänna Lagen förblefve; såsom ock ingen ändring härmed åsyftades i hvad Lagen om Giftorätt i allmänhet stadgat cch förordnat.
Nu, ehuru erfarenheten någon gång visat, hvad dock i allmänhet icke bör befaras, att Föräldrar uteslutit sina barn från delaktighet i sin qvarlåtenskap, eller utan skäl gynnat det e11a barnet framför det andra, så, enär dock den i 4:de §. af i^ide Gap. ÄrfdaBalken åt
Domaren uppdragna magt, att för barns föda och uppfostran afsätta hvad han pröfvar nödigt, funnits tillräcklig att förekomma menliga följder af den större testarnentsfrihet, som efter Landsrätt är tillåten, synes enahanda Stadgande, i afseende på testarnentsfrihet efter Stadsrätt, kunna trygga för all våda af denna frihets utsträckande till likhet med den efter Landsrätt; och som enhet i Lagstiftningen är ett af hufvudvilkoren för densammas fullkomlighet, samt ett ständigt närmande lill detta mål, utan våldsamt öfverän. dakastande af de i folklynnet rotfästade rättsåsigter eller lefnads vanor, är den uppgift Lagstiftaren har att lösa; så, emedan den olikhet i testamentsrätt, hvilken för serskilda Classer af medborgare blifvit i nu gällande
Lag antagen, ej är förenlig med förnuftets fordran af jemlik - 160 Exp. Utsi.
Férslag till und.
Aho 276. liet inför Lagen, eller liar någon annan än en tillfällig historisk grund, hvars betydelse för närvarande år ingen, kunna R.
St. ej tveka, att i underdånighet föreslå: att den genom Kongl. Förordningen, den 19' Augusti 1762, efter Stadsrätt stadgade testamentsfrihet, i följd hvaraf man eger till skyld eller oskyld bortgifva och testamentera all aflinge-jord samt ärfda och förvarfda lösören, må utsträckas äfven till det fall, då barn eller bröstarfvingar efterlefva, under förbehåll likväl, alt (i enlighet med hvad i 4^de §. af in;de Cap. ÄrfdaBalken är föreskrifvet) örn testamentsgifvare lemnar efter sig omyndigt barn, sorn 0- ger ingen eller otillräcklig tillgång till bergning och uppfostran, så mycket af den testamenterade egendomen afsältes, som Domaren pröfvar barnet efter stånd och vilkor behöfva, tilldess det kan sig sjelf nära; samt att således 5:te §. i nyssnämnde Capitel och Balk, tillika med ofvanberörde Kongl.
Förordning, må helt och hållet upphäfvas, och 4^de §, i samma Capitel ändras till följande lydelse: $. 4’ sill aflinge-jord och ärfda eller förvärf da lösören ä Landet, så ock allt gods i Staden, ärfdt eller förvärf dt, rörligt eller orörligt, må man bortgifva eller testamentera till hvem man vill, skyld eller oskyld, barn eller andra arfvingar.
Dock, ther omyndige barn äro, som icke ega något till föda och uppfostran , tå skall them först, efter stånd och värde, så mycket lemnäs, sorn Domaren skäligt Exp. Utsi.
Forsing till Und.
Skrif v. N:o 276,277- 161 skäligt prof var, till thess the sj elfve sig nära kunnä.
N:o 2.jj.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 11 DeC. 1829; Preste-Ståndet d. 11 — — Borgare-Ståndet d. 11 — — Bonde-Ståndet d. 11 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Utskylder till Staden Nyköping af Lands hofdinge - Residencehuset derstädes , äfvensom några af gifter till Städerne t allmänhet för Kronärts egendomar. S. A. K.
St. har dels anmälan derom blifvit gjord, alt Nyköpings Stad, allt sedan år 1815» då Landshöfdinge-Residence-huset derstädes af K. M. och Kronan inköptes, varit i saknad af de utskylder till StadsCassan, sorn, jemlikt Ed.
Maj:ls Nådiga Skrifvelse!- till Ed.
Majlis Befallningshafvande i Länet, af den 26 Maji 1818 och t 2 September 1S22, bordt utgöras, dels ock yrkadt blifvit, alt för Kronans uti Städerne i allmänhet egande hus och fastigheter borde deltagas i kostnaden för sådana anstalter, hvilka åsyftade säkerhet, ordning Bihang t. R.
S:s Erot. t Oa A Sand. 2 ulra Band. 21. 162 Exp. ZJtsk.
Skrif o. N:o 277. och police, t. ex. Eldsläcknings-redskap, Sprutors underhåll, Brand vakts-aflöning.in. m.
Under pröfningen af de sålunda anmälda Städernas anspråk, hafva R.
St. inhemtat, huruledes, uppå E. K. M:tS Nådiga framställning vid senaste Riksdag, att då för de i senare tider, i följd af Rikets Ständers beslut , till Residencehus i åtskilliga
Län inköpta enskilda egendomar, fastställda Stadsafgifter borde af Kronan utgöras för så stor del af samma egendomar, som icke af Boställsinnehafvarne för deras enskilda räkning begagnas, och alltså nödigt vore, att medel härtill blefve å RiksStatens Åttonde HufvudTitel uppförde, R. St., uti deras underdåniga Skrifvelse, angående regleringen af nämnde Titel, förklarat, att som några sådana afgifter för de Slott och Residencehus , sorn af ålder tillhört Staten, icke erläggas samt icke eller skäligen kunna ega rum för de i senare åren till Residencehus i några Län inköpta egendomar, enär desamma genom detta inköp förvandlats till publika hus, för hvilka alltså böra åtnjutas de friheter och förmoner, sådana i allmänhet åtfölja, R.
St. ej eller funno något anslag ä
Stat för så beskaffade afgifter kunna beviljas; i anledning hvaraf E. K. M., icke allenast uti Nådig Skrifvelse till KammarCollegium och StatsContoiret af den 29 Januarii 1824, förordnat, att fordrade afgifter tili Stad för de inköpta Residencehusen i Carlstad, Carlscrona och Nyköping icke böra hvarken för Kronan eller Boställshafvaren ega ruin annorlunda, än för Landshöfdinge-Residence-husen i Exp. Utsk.
163 allmänhet blifvit utgjordt, utan äfven med tilllämpning af samma Stadganden, under den i3 December 1826, afslagit Förvaltningens af SjöÄrendena gjorda underdåniga hemställan om erläggande af Brandvaktsafgift till Carlscrona Stad för Kronans dervarande hus och tomter.