Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vidkommande frågan om tillökad personal, nemi, uti Svea Hofrätt i Assessor samt uti Götha ilof-Rjtt atne Hof-Rätts-Råd, 2 Assessorer, 1 Notarie, 1 Canzlist och 1 Hof-Rätts-post; så enär de u t i Riks-Stånden framställde anmärkningar utreda, att den ytterligare föreslagne Assessors-platsen i Svea Hof-Rätt är nödig af den orsak, att å 1 Division finnes I ordinarie Ledamot mindre än å de öfriga, samt att de ytterligare Ledamöterne uti Götha Hof-Rätt erfordras, så väl i följd af den tillvext, göromålen i senare tider erhållit, som på det att antalet af Ledamöter å hvarje Division i denna Hof-Rätt må blifva lika med hvad i de Öfrige IIof-Rätterne förefinnes och för göromålens oafbrutna gång är af behof påkalladt, hvadan ock 4 Adjungerade Ledamöter sedan år 1837 varit anställde; äfvensom att den, i öfrigt för Götha Hof-Rätt föreslagna tillökning af tjenstemän och 1 Hof-Rättspost påkallas för göromålens behöriga bestridande, då denna Hof-Rätt, på sätt här förut nämndt blifvit, numera är å 4 Divisioner fördelad, har Utskottet, med afseende å allt detta, och då den mening uti de fleste Riks-Stånden synes vara gällande, att, vid sådane förhållanden, en nödig tillökning uti personalen bör till vägabringas, utan afbidan af den reglering, hvartill ett nytt
Lagverks antagande möjligen kan komma att föranleda, trott sig böra i så måtto frångå sitt förra yttrande i ämnet, at Utskottet hemställer, att Rikets Ständer måtte för följande tillökade personal bevilja anvisandet af löner, i enlighet med hvad deras vederlikar, enligt nu gällande Star, åtnjuta, nemi.:
Uti Svea Hof-Rätt: för 1 Assessor ...... 1,200: -s
Uti Götha Hof-Rätt: för 2 IIof-Rätts-Råd . ... : 3,200: — —• 2 Assessorer . . . . v 2,400: * — 1 Notarie . . . . . , 44°- ■— 1 Canzlist 290: —- 1 Hof-Rätts-post * .
, . i3o: -—•— tillhopa 7,660: —- — under hvilka nya löner, i enlighet med Rikets Ständers vid sista Riksdagen fattade beslut, någon spanmålsberäkning icke synes böra ega rum; hemställande dock Utskottet, att, så framt Rikets Ständer bifalla Utskottets uti Utlåtandet N:o 92 gjorda förslag, att, på det vid alla löner spanmålsberäkning må kunna upphöra, en ersättning i medeltal af Stat» Utskottets Utlåtande, N:o r Q 3. 5 i
R:dr för hvarje tunna spanmål under lönerne måtte för hädanefter blifvande tjenstemän uppföras, lönerne för här förut föresl3gne nya tjenster bora utgå till det förhöjda belopp i contant, deras vederlikar derigenom komma att åtnjuta.
Hrad åter beträffar den ifrågaställde löne-tillökningen för Hof-Rätternes Presidenter, vice Presidenter och Ledamöter, så anser Utskottet sig, vid betragtande jemväl af angelägenheten, att Stats-utgiftcrne i möjligaste måtto inskränkas, böra vidblifva hvad i detta afseende i förra Utlåtandet är vordet y ttradt.
Liksom Utskottet i öfverensstämmelse dermed finner sig icke kunna tillstyrka afseende å Herrar Hallströms och Hjorts motioner om löneförbättring för Bof-Rättens betjening. 4:o. Justitice-Staterne i Orter lie.
Då Utskottets Utlåtande i denna del är af Ridderskapet och Adeln samt Presteståndet lemnadt utan anmärkning och bifallet af Borgare och Bonde-Stånden, erfordrar denna punkt icke vidare yttrande å Utskottets sida. 5:o Kongl.
Maj.ts Canzti. a) Riks-Archivet.
Emot Utskottets förra yttrande, som utaf Bonde-Ståndet är vordet gilladf, har, uti de öfriga Riks-Stånden hufvudsakligen blifvit anmärkt, att frågan om löneanslag för Riks-Archivets tjenstemän ingalunda borde, på sätt Utskottet förmenat, anses underordnad den om local eller behöfva i sammanhang dermed behandlas, enär behofvet af ökad tjenstemanna-personal icke förringades deraf, att tillräcklig local ej förefinnes, utan snarare derigenom blefve större, då det bristande utrymmet försvårade handlipgarnes ändamålsenliga ordnande ; att ett dylikt ordnande, det oagtadt 6 Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 193. betydligen fortgått, i följd af den nitiska omsorg, som deråt blifvit egnad af Riks* Archivets nuvarande utmärkte Clief, hvilken jemväl afstått den honom tillkommande lön, som deremot blifvit till aflöning för tjenstemanna-biträden använd; att det för ändamålets vinnande vore af högsta vigt, att ordnandet må kunna, så vidt möjligt är, fullbordas, medan nämnde
Chefs ledning ännu är att påräkna; att t jcnstemannapersonalen likväl dertill är otillräcklig, hvilket jemväl syntes ådagaläggas deraf, att den för närvarande är mindre, än hvad Riks-Ganzleren Axel Oxenstjerna för 2;ne secler tillbaka, ansåg nödigt, hvadan, om ändamålet skall uppnås och de vigtiga handlingarne räddas undan den förstörelse, hvarmed de till någon del hotas, en skyndsam tillökning uti arbetsbiträde är af högsta behof påkallad ; samt att af dessa skäl och då det icke för framtiden kan påräknas, att Verket erhåller en Chef, sorn är i tillfälle att till tjenstemäns aflönande afstå sin egen lön, nödvändigheten fordrar de äskade löne-anslagens anvisande.
Utskottet, som redan uti sitt förra Utlåtande medgifvit rigtigheten af den fördelning af Riks-Archivets tjenstemanna-personal, som legat till grund för Kongl. Majlts Nådiga Proposition om tillökning uti Riks-Archivets aflönings-slat, har af hvad sålunda blifvit anfördt så mycket mindre funnit anledning frånträda den förut yttrade åsigten, att denna fråga lämpligast bör behandlas, i sammanhang med väckt motion om anskaffandet af utvidgad local för Riks-Archivet, som det är bekant, att, i anledning af Rikets Ständers underdåniga anhållan, undersökning för utrönande af en dertill ifrågaställd byggnads användbarhet redan blifvit af Kongl. Majtt i Nåder anbefald samt Kongl. Majtts
Nådiga framställning i ämnet således snart torde vara att förvänta ; hvadan Utskottet vidblifver dess härutinnan förut afgifne yttrande. b) Kongl. Bibliolheket, föranleder icke något yttrande. c) Angående pensioner för öfvertalige Embets- och Tjenstemän uti Kongl. Majlts Canzli.
I afseende å yttrandet i denna punkt, som, uti Borgare-Ståndet leinnats utan anmärkning och uti Bonde-Ståndet blifvit bifallet, har, hos Ridderskapet oell Adeln S3mt Preste-Ståndet blifvit erinradt, att då Rikets Ständer vid senaste Riksdag bi folio anslag till lönc-reglering för Kongl.
Majtts Canzli, någre serskilda grunder för samma reglerings verkställighet icke bestämdes och att, då Ständerne icke anvisade de öfvertalige tjenstemännens uppförande på Indragnings-stat, hvaraf följt, att de löner, hvaraf desse varit i åtnjutande och icke kunde dera betagas, ledde till förminskning uti den tjenstgörande personalens aflöning, billigheten fordrade, att, genom bifall till de förras uppförande å Indragnings-Stat, på sätt begärdt blifvit, de tjenstgörande bereddes åtnjutandet af de emot deras tjenstebefattningar svarande 1Öne-förtnoner.
Stats-Utskottens Utlåtande, N:o rg3. 7 SeJan Kongl. Majtt, uti Dess här förut omförmälJa serskilda Proposition otti lönereglering för de nya Stats-Departementens Expeditioner, afgifvit förnyadt förslag till Indragnings-stat för samtlige Canzli-Expeditionerne, hvaröfver seskildt utlåtande af Utskottet afgifves, har Utskottet ansett sig, i anledning af förutnämnde anmärkningar, endast böra berörde Utlåtande åberopa. 6:0.
Minister-Staten.
Det i afseende härå afgifne yttrande är bifallet af Borgare-Ståndet, men af de öfriga Riks-Stånden återremitteradt.
Hos Ridderskapet och Adeln och Preste-Ståndet hafva väsendtligen de anmärkningar blifvit gjorde: att, då Utskottet yttrat den förmodan, att vid åtskillige Hof, Rikets angelägenheter skulle kunna bevakas af Gharge's d’affaires i stället för Ministrar , deremot förekomrne, alt, en gt så väl häfdvunnet bruk, som serskild öfverenskommelse å Wiener-Congressen, förutnämnde Diplomatiska Agenter icke, i likhet med de senare, ega direct tillträde till Monarkerne, utan skola med Utrikes Ministrarne, afhandla förekommande angelägenheter, hvadan de icke lika ändamålsenligt kunna Statcrnes intressen bevaka och utföra ; att reciprocitet emellan de olika Staterne, i afseende å ömsesidigt accrediterade Sändebud, mäste iagttagas ; att sådane Stater, med hvilka Sverige kunde jemnföras och hvarest anslag af National-rcprescntationernc sparsamt beviljades, icke underhölle ringare antal högre Diplomatiska Agenter, ari Sverige och ej heller för Ministeriella behof anvisat mindre, utan fastmera större anslag, såsom exempel hvarpå H. Exc. Utrikes Stats-Ministern Friherre Stjerneld anfört förhållandet uti Portugal, Holland och Belgien; att, då Svenska Sändebuden äfven representera Norrige, någre sådane åtgärder, som ledde till förändring uti hittills följde grunder icke, utan sistnämnde Rikes deltagande, lämpligen kan vidttagas; att, om anslaget, det oagtadt, skulle nedsättas, det Norrska bidraget, nu utgörande circa 77,000 R:dr, hvaraf 4>000 R^dr äro i Norrige anordnade, säkerligen klefve i samma proportion eller med jtdel förminskadt, hvarigenom dc ordinarie anslagen för Minister-Staten, som för närvarande utgöra 344.000
B;d 1-, komme att nedgå till a58,000 R:dr, samt att det icke klefve möjligt att dermed bestrida alla utgifter, af hvilka ensamt de ordinarie, som, af Kongl. Stats-Contoiret blifvit utbetalde, år 183y utgjort öfver 240,000
R:dr, hvartill komme de betydliga extra omkostnader, som; genom Cabinctts-Cassan besörja*. 8 Stats-Utskottets Utlåtande, N\o 193.
Af en Talare uti Preste-Ståndet och en stor del af Bonde-Ståndets ledamöter har åter blifvit yrkadt, att, i likhet med hvad Herr Schartaus Reservation vid Utskottets förra Utlåtande innehåller, anslaget för Minister-Staten mitte nedsättas till j5o,ooo R;dr Banco, sorn, med iagttagande af nödige besparingar och deribland användandet å Itskillige ställen af Diplomatiska Agenter af mindre rang, ansetts, i förening med Konangariket Norriges bidrag, böra vara för ändamålet tillräckligt.
Utskottet, som af hvad anfördt blifvit, icke funnit sig öfvertygadt derom, att, för besörjandet af Rikets Diplomatiska angelägenheter, på ett med dess värdighet instämmande sätt, högre anslag, än det förut tillstyrkte, är af verkligt behof påkalladt, men ej heller anser anledning att, på grund af det, egentligen blott inom ett Riks-Stånd, derom gjorda yrkande, någon ytterligare nedsättning föreslå, y vidhåller dess i ämnet förut afgifne yttrande. 7
Då Utskottets harvid afgifne Utlåtande, som, uti Preste-Ståndet blifvit lamnadt utan anmärkning, samt af Borgare- och Bonde-Stånden är vordet bifallet, hos Ridderskapet och Adeln endast föranledt de erinringar, att Utskottet ej yttrat sig om användande af öfverskotten å Postverkets inkomster; att Utgifts-Staten borde bestämmas till 4^0,000 Rtdr, i stallet för 35o,O0o Rtdr och att, antingen kostnaden för telegraferne måtte, enligt derom väckt motion, till annan titel förflyttas eller visst anslag dertill å nämnde Öfverskott anvisas; så har Utskottet, som redan uti Betänkandet N:o 64, angående beräknandet af Statsverkets inkomster föreslagit, att öfverskotten å Postverkets inkomster måtte till Verkets behof få användas, samt anser frågan om Tclegraf-inrättningarncs bekostande böra blifva föremål för serskild behandling, ansett sig endast böra åberopa, hvad uti förra Utlåtandet redan är vordet yttradt. 8:0.
Emot Utskottets 1 denna del afgifne Utlåtande, som Bonde-Ståndet bifallit, har, inom de öfrige Riks-Stånden blifvit anmärkt: att någon inskränkning uti Kammar - Stats-Utskotlets Utlåtande> $:o ig3. 9 tnar-Collegii cmbets- och tjenstemanna-personal, hvarigenom, utan ökade anslag, löne-förbättring för de qvarstående skulle kunna beredas, icke låter sig verkställa, utan fastmera, på sätt uti Herr Stuarts motion är vordet yrkadt, tillökning uti personalen erfordras; att, ehuru enligt hvad såsom skäl emot de begärde nya anslagen blifvit anfördt, åtskillige göromål blifvit ifrån Kammar-Collegium till andra auctoriteter öfverflyttade, den derigenom uppkomne minskning, som hufvudsakligen skall hafva drabbat de ringare målen, dock fullt motsvarades af den tillväxt, de qvarblifna ärendena inom detta Embetsverk de senare åren erhållit, hvarjemte i betragtande borde tagas, att deri ifrån äldre åren uppkomne balauce af oafgjorde mål, genom ansträngdt arbete småningom blifvit förminskad ; att för öfrigt något tillförlitligt omdöme icke kan grundas på målens ania!, helst de, som i Kammar-Collegium förekomma i allmänhet
Mro serdeles vidlyftiga; alt då, vid Öfrige Embets-verks organisation, lönerne vid indragne tjenstår fått till förbättring uti de qvarvarandcs aflöning användas, och således, exempelvis lönerne för Kongl.
Commerce-Collegii Justitiae—Di vision, hvars göromål till Hof-Rätterne äro öfverflyttade, för förstnämnde Embetsverks lönereglering disponeras, sådant likväl icke, i afseende å Kongl. Kammar-Collegium, iagttagits, enär ifrån dess Stat försvunnit lönerne för Afräknings-contoirets 10 tjenstemän, hvilka blifvit till Kongl. Stats-Contoirct öfverflyttade .... 3,6o4l 6 5.
Lönerne för Bytes-Contoirets 4 tjenstemän ..... 7^7" 12 -— ehuru göromålen inom Collegium qvarstannat samt lönerne för Redu ctious-Cantoiret, hvarmed förhållandet vore enahanda utgörande 681: 2, 8 eller ett sammanlagdt belopp af 5o42t ax, x. som, med tillägg af de, enligt äldre Kongl. Bref, för ärendenas behöriga gång anvisade 4000
R:dr, öfverstiger den för Kongl. Colegii löne-reglering äskade summa af 7,532 16 sk. 1 rst.; att, då Kongl. Kammar-Collegii Ledamöter aldrig utgjorts af Assessorer, och förut väckte frågor, att några Råds-Embetcn i detta Embetsverk skulle mot Assessors-tjenster utbytas, blifvit jemväl af Rikets Ständer afslagna, det så mycket mindre vöre lämpligt att en sådan förändring nu införa, helst, i senare tider, Assessors-platscrne, der de funnits, utom i Hof-Rätterne, blifvit indragne, samt då hvarje Collegii-Ledamot förestår sitt
Departement, och bar lika magtpåliggande göromål, det ej med billighet instämde, att några af dem erhölle ringare värdighet och löne-villkor, i hvilket fall svårighet äfven skulle möta att, till dessa vigtiga Ledamots-platser, som fordra serdeles vana och insigt i Kammerala ärender, erhålla skicklige personer; äfvensom slutligen att rättvisan syntes fordra, att embets- och Ijenstemännen uti detta med trägna och magtpåliggande göromål öfverhopade Embetsverk, hvilka nu äro sämre lönte än vederlikar i öfrige Embets-verken, undfå enahanda löne-förmoner med desse senare.
Prot. 1840, 4 Sami. 1 Afd. 55 Haft. 2 TO Stats-Vtsfiottets Utlåtande, N\o ig3.
Viri Öfvervägande af allt detta och då de sålunda raeddeldfe upplysningar synas ådagalägga, att någon större inskränkning uti Kongl. Kammar-Collegii personal1, än som redan egt rum, icke med ärendenas behöriga gång står tillsammans, samt både rättvisa och billighet fordra, att detta Embetsverks personal kommer i åtnjutande af enahanda lönevillkor, som blifvit tillerkände de Embetsverk, hvilkas lönestater redan äro fastställde; har Utskottet, som för denna åsigt jemväl funnit en ledning uti de inom trenne Riks-Stånd förefallne discussioner, som grundlagt frågans återremitterande, ansett sig böra tillstyrka Rikets Ständer att bifalla det af Kongl. Majit för nu ifrågavarande Embetsverks löne-reglering äskade ytterligare anslag af 7,582 Rldr 16 sk. I rst.; hvarvid likväl Utskottet, med afseende derå, att, i följd af Departemental-styrelsen, någon förändring uti Embetsverkens organisation kan ifrågakomma, hvarvid, i händelse de begärda tillökningarne såsom löner å stat blefve bestämde, ökade utgifter å Allmänna Indragnings-Staten kunde uppstå, finner sig böra föreslå de villkor, att löne-tillöknings-anslaget endast anvisas till nästa Riksdag, och att tillökningarne utöfver förra Staten såsom arfvoden utgå.
Ilvad deremot vidkommer det af Herr Stuart, F. begärde Iöne-anslag för r Vice Advocat-Fiscal och 3lne Kammarskrifvare; så enär, då Kongl. Majit, efter vederbörandes hörande, föreslagit ny Stat, hvarvid tjenstemanna-personalen naturligtvis blifvit lämpad efter hvad behofvet ansetts fordra och det, vid sådant förhållande, efter Utskottets tanka, icke är lämpligt att, på grund af enskild motion, tillökning deruti anvisa , finner Utskottet sig icke kunna frångå dess afstyrkande af bifall till berörde motion. 9:0.
Kongl. Stats-Contoiret. cd) Det af Utskottet afgifna yttrande, i fråga om föreslagen tillökning uti detta Embetsverks personal och förhöjning uti Ledaraöternes löner, har af Borgare- och Bonde-Stånden blifvit bifallet, men af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet återremitteradt, med följande anmärkningar! att, sedan den nya regleringen af detta Embetsverk, år 1824, då personalen inskränktes ifrån 3g till 24, hade åren 1826 och 1828 åtskilliga förvaltnings-åtgärder ifrån andra Embetsverk blifvit dit förflyttade, såsom Magazins-ärendena, Uppbörds-Verket, CkartiC-SigillaUe-Contoiret, Vågsta - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 193. terne i Fahlun och Avesta, samt elen förut af Kongl. Krigs-Collegium besÖrjde befattning med Passevolance- och Wadstena Krigsmanshus-medlens uppbörd och lefverering ; att sådant, uppå Stats-Contoirets underdåniga anmälan om omöjligheten att, utan tillökad personal, dessa göromål handhafva, föranledt Kongl. Maj:t att tiil Rikets Ständer, vid sistförflutne Riksdag, göra framställning, så väl om ökad personal för Kongl. Stats-Contoiret, som dess Ledamöters löners förhöjande till 2,000 R:dr, hvilken framställning af Stats-Utskottet tillstyrktes och af tvänne Stånd bifölls, men af de tvänne öfrige afslogs, hvilket senare ock, uti Förstärkta Stats-Utskottet inträffade; att i följd deraf, och på det göromålen icke måtte eftersättas, Kongl.
Maj:t varit föranlåten att dels å 2tdra Hufvud-Titelns besparingar, dels å extra utgifts-anslaget de erforderliga medlen anvisa, hvilket förhållande dock icke lämpligen kunde allt framgent fort fara; att erfarenheten sedermera ytterligare bekräftat bchofvet af den ökade personalen, som äfven ansåges'vitsordadt deraf, att, då antalet af de hos Stats-Contoiret handlagde mål år i8a5 utgjorde 4,487, hade de i medeltal för de 4 s>sta åren i836—i83g stigit till 5,829; att äfven om Mynt- och Controll-Verken, som nyligen blifvit ställde under Kongl. Stats-Contoirets öfverinseende, skulle varda till Kongl.
BergsCollegii förvaltning återförflyitade, någon så väsendtlig minskning i Stats-Contoirets göromål derigenom icke uppkomme, att, på sätt Stats-Utskottet förmenat, beliofvet af personal-tillökningen förringades; samt att, å Kongl. Stats-Contoirets Stat icke, i enlighet med hvad Utskottet antagit, finnas Expectanter, som till tjenstgöring kunna inkallas, utan tillhörde de personer, hvilka förmodades vara af Utskottet afsedde, f. d. Allmänna Magazins-Styrelsen och kunde icke åläggas annan tjenstgöring än uti Magazins-Contoiret, hvarest de äfven vore använde.
Genom hvad sålunda blifvit upplyst och Utskottet serskildt haft tillfälle in hemta, finner val Utskottet numera vara utredt, att någre personer å Verkets Expectance-Stat icke finnas att tillgå, hvilka skulle kunna till de föreslagne nya tjenstebefattningarne användas; men då, ehuru medgifvas bör, att göromålen uti detta Embetsverk sedan förra regleringen ej obetydligt ökats, det likväl är otvifvelagtigt, att minskning deruti uppkommer, derest Kongl. Stats-Contoirets nuvarande befattning vid Mynt- och Controll-Verkens ärenden kommer åter att af Kongl. Bergs-Collegium öfvertagas; samt ännu outredt är, huruvida icke, i följd af Stats-Rådets nya organisation, Kongl.
Stats-Contoiret kan komma att undergå sådan förändring , att nuvarande Stats-anslag blifver för ändamålet tillräckligt och hvad serskildt vidkommer förslaget, att
Ledamöternes löner måtte till 2,000 R;dr förhöjas, Utskottet likväl ej anser lämpligt att, då Ledamots-lönerne uti öfrige Embetsverk ännu icke blifvit af Rikets Ständer å Stat anvisade till högre belopp än 1,600 R:dr, utan sådane förhöj - Stats-UtsJiottets Utlåtande, N:o il - ningar, som derutöfver i vissa Verk utgå, blifvit utaf Kongl. Majtt af serskilde medel, såsom arfvoden, anslagne; finner Utskottet sig böra vidblifva det afstyrkande af bifall till Kongl. Majlts Nådiga Proposition, som, uti förra Utlåtandet är vordet meddeladt.
K) Hvad Utskottet anfört i anledning af förslaget, att Kronobageri-Gesällernes aflöning måtte ifrån Indragnings-Staten till ardra Hufvud-Titeln förflyttas, bar bos Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet blifvit leranadt utan anmärkning och af Borgare-Ståndet bifallet, hvaremot hos Bonde-Ståndet den erinran blifvit gjord att, genom brödbakningens ställande på entreprenad, den ifrågavarande utgiften skulle kunna upphöra.
Utskottet har dock så mycket mindre funnit anledning frångå sitt förra yttrande i ämnet, som det torde kunna anses af 3tne Riks-Stånd godkändt, hvadan samma yttrande åberopas. c) Angående Hushyres-ersättning till Magazins-förvaltaren i Wisby och d) om reglering af Vågstaterne i Fahlun och Avesta äro Utskottets yttranden lemnade utan anmärkning af Ridderskapet och Adeln och Preste-Ståndet, samt bifall— ne af Borgare- och Bonde Stånden, hvarföre Utskottet finner vidare Utlåtande härom icke erfordras. e) Utskottets tillstyrkan, att förslags-anslaget till utgifter för chartors förfärdigande m. m. måtte, i anseende till dessa utgifters de senare åren ökade belopp, med 4,öoo R:dr förhöjas, har, hos Bonde-Ståndet föranledt den anmärkning, att, då motion blifvit väckt om Chartae-Sigillatae-afgiftens försvinnande, det ökade anslaget icke borde anvisas förr, än samma motion blifvit afgjord.
Då berörde tillstyrkan i 3:ne Riks-Stånd blifvit lemnad utan anmärkning eller bifallen, och Utskottet, som med berörde motions behandling icke har befattning, ej anser sig förr, än Rikets Ständer om Chartso-Sigillatm-verket annorlunda förordnat, kunna underlåta att de för samma Vorks utgifter nödige medel föreslå, hvarförutan icke obemärkt bör lemnäs, att det jfrågakomne beloppet endast utgör ett förslagsanslag och tillökningen således endast skatt, på det att, å Stat må varda uppfördt hvad behofvet ungefärligen fordrar, vidblifver Utskottet dess förra yttrande i ämnet, io;oc Kongl. Kammar-Rätten.
Vid denna ponkt, som Borgare- och Bonde-Stånden bifallit, har hos Ridder*' skåpet och Adelö samt Preste-Ståndet blifvit anmärkt: att vid den reglering af detta Stats-UtsJcottets Utlåtande, N:o 19 3 •
Stat, som år x83i af Kongl.
Majit fastställdes och som, med uteslutande af vice Presidents-Embetet, legat till grund för Kongl. Majlis, till Rikets Ständer nu aflåtne Nådiga Proposition, personalen inskränktes emot hvad den år i8i4 utgjorde; att deremot med göromålen inträffat ett motsatt förhållande, enär till Kammar-Rätten blifvit öfverflyttad en mängd ärenden, såsom år 1823 pröfningen af besvär i Bevillnings-mål, som förut tillhörde Kammar-Collegium samt åren 1828 och j83o behandlingen af anmärknings- och af-skrifnings- m. fl. mål, som förut dels af andra Embetsverk handlades, dels directe hos Kongl. Majit fullföljdes, hvaraf handt, att göromålen erhållit den betydliga tillvext, att, då antalet af inkomne mål år 1819 uppgick till 622, hade det året 182g ökats till 1,165 och i83g till 2,487 eller fyrdubbelt, emot hvad det 20 år förut utgjorde; att då således anspråken på Kammar-Rättens embets- och tjenstemäns verksamhet beständigt och i högst betydlig grad ökats, billigheten jemväl fordrade, att de undfå enahanda löneförmoner, som deras vederlikar uti öfrige Embetsverk i allmänhet långt före detta åtnjutit, och som vid det här förut omförmälde förhållande med ärendenas tillvext, hufvudsakligen föran ledd af öfverflytining af sådane, som tillförne icke Kammar-Rätten tillhört, påtagligen icke kan beredas genom större förminskning uti personalen, än som, det oagtadt, redan skett, samt att organisationen af Kammar-Rätten, såsom UfverDorastol, icke kan blifva beroende af de förändringar uti administrativa Embetsver ken, som möjligen må blifva en följd af Departemental-styrelsens införande; hvarjemte det äfven syntes kunna tagas i betragtande att, utan den nytta, detta Embetsverk i öfrigt medför, genom dess åtgärder, inflyta ganska betydliga anmärkningsmedel, hvilka, utan dess tjenstemäns uppmärksamhet, helt och hållet gått förlorade och hvaraf beloppet under de sista 10 åren per medium utgjort i8,5oa Rldr 27 sk. 7 rst.