Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Domares pröfning, på hvilka tilläfventyrs en icke ringa del af den framtida Allmänna Välfärden, just i detta ögonblick beror, som jemte tillgift åt min svaga framställning, allena kunna genom sin samvetsgranna vishet gifva säkerhet åt besluten, och sorn visserligen icke derföre skola underlåta en nyttig och helsosam författning, att den kan i liindom öfverträdas; utbedjande jag Rfsv. och Ekon.
Betänkariden. mig tillika ödmjukast att detta anförande måtte få Höglofl.
Utskottets Betänkande till RiksStånden vördnadsfullt åtfölja.
Med Herr Prosten Säve förenade sig Herr Comministern Bergegren, Herr Doctor Hultin, Herr Prosten Grandelius, samt Her Prosten Kolmodin, under tillägg, att, efter Herr Prostens tanka, Gästgifvare ejma tillåtas annan Bränvinsminutering än till vägfarande, och det endast då mat gifves, emedan annars all skillnad upphäfves emellan Gästgifvare och Krögare.
•— -— — — Slutligen uppläste Herr
Doctor Hultin ett så lydande anförande: ”Antingen måste alla band lossas för en fri och oinskränkt bränvinsbränning, eller ock böra vissa bommar sättas för den omåttliga och sädesförstörande utöfningen af densamma, så att en åt åkerbruket och ladugårdsskötseln egnad rättighet återföres till en klok och omtänksam hushållshandtering.
Hvarje nittio kannors bränvinspanna blir i sednare afseendet en fabrikspanna.
Den större förödelse af spannemål, som, genom ett natt och dag idkadt bränvinstillverkande, med en 90 kannors panna, uppkommer, kan ej annat än förorsaka en öfver höfvan stigande dyrhet på alla sädesslag, och en tilltagande brödbrist.
Måtte heldre den mägtigare possesionaten använda sina större spannemål sförråd till landets inbyggares undsättning, uti lifvets första och angelägnaste behof.
Han gifver på ett sådant sätt en ädlare och mera båtande vinst åt Staten, som tilläfventyrs då *6(5 Besv. och Elkon*, Utsk.
Betänkan elen, skall undgå, att utifrån köpa spannemål, än ali den bevillning han erlägger för sin tillåtna BränvinsFabrik, med 90 kannors panna.
En» da och tillförlitligaste utvägen, att förekom» ma den öfver husbehof drifna spannemålsförvandlingen till bränvin, är, efter min tanka den, att flere än ett, högst tvänne, tillmäsk* ningskar icke få begagnas vid pannor under 50 kannors rymd, samt att blott ett enda biandkar tillätes vid pannor öfver 50 kannors.
Controllen på biandkaren är lika så möjlig och säker genom stämpling, som på sjelfva bränvinspar.norna.
På landet, der flera egendommar af 15,000 Rdrs värde, eller derutöfver, inom en gnil af samma ägare in» nehafvas, må ägaren, eller dess rätts innehafvare, icke utöfva bränvinstillverkning för alla egendomarne tillhopa, eller serskildt, utan endast med en 90 kannors panna, vid den af gårdarne, som honom beqvämligast synes.
Vid hvar och en af de öfriga egendömarne, som tillhöra samma ägare, eller af dess rätts innehafvare brukas, må ingen större panna begagnas än af 50 kannors rymd.
S^annemålens besparing eller afsättning tili brödföda är den hufvudsakliga förmon, som härigenom åsyftas och vinnes.
Då rättigheten till husbehofsbränningen på landet icke ar fästad vid personalen, utan vid verklig egendomsbesittning, Anner jag strida emot sanna och rätta principer för bränvinstillverkningens tillåtelse, att städerna i Riket, Stockholm, Götheborg och Carlskrqna undantagne, hvilkas förhållande är mycket Ti t sv, och Ehoh.
Betänfianden, 267 skiljaktigt ifrån de öfriga, utöfva Branvins bränning efter personalen — De flesta Städer i Riket äga Jordbruk.
Jag letnnar derhän, om icke deras jord är mer ämnad till plantering af jordfrugter, färgvexter, tobak, Lin och Hampa m. tn, än Sädesproduction, Atminsone är väl ingen stad i Riket med så vidsträckta jordägor begåfvad, att den kan öfver och utom egna behof till afsalu föryttra Spannemål, eller SkogsefFecter; Städerne utgöra nu, i likhet med landet, efter en viss hemmantals beräkning, i nion af deras ägande jord, både Salpetergärd och Extra Rotering.
Hemman på landet af ett mantal äga ungefärligen rättighet, att begagna en 50, af Två mantal en 75, och af
M, s* •
V' _____ ■ BIHANG TILL • « • » . ■ . • ■ . \1 . - .
SAKfucs »i»s-sfåaosas IPIR 0'i’ D £1 ÖLIj VID Urtima Riksdagen i Stockholm År 1834. -* -%» *——-— ANDRA SAHLIN GEN. 1^ Etti elit tu gen:
Rikets Ständers Revisorers samt Justitlce-Ombudsmans m. flis till Rikets Ständer afgifne Berättelser. «l
General Tull-Styrelsen; CommerceCollegium (angående Controll-Verket); Styrelsen öfver Fängelser och Arbets inrättningar i Riket; Öfver-Styrelsen för Mynt-Verket; Öfver-Post
Directionen; Chefen för Svea Artillerie Regemente; Dir ectionen af Civil-Slatens Pensions-Inr ätt ning; Förvaltningen af Sjö-Ärendena; Directionen af Allmänna Garnisons-Sjuk huset samt Directionen af InvalidInrättningen pä Ulricsdahl. 3:o UTLÅTANDEN, i anledning af den i förenämnde berättelse, pag. 43— 56, omförmälde granskning af redoxisningen för det till spanmålsundsättningar, efter 1826 års missväxt, lyftade creditiv, jemte allmänna Alagasins Inrättningens försträckningar i samma afseende, till Kongl. Majit särskildt i underdånighet afgifne af Slats-Contoret samt af Konungens Befallningshafvande i Upsala-, Hernösands- Umeå- Wenersborgs- Maricestads- Carlstads- Wexiöflalmstads och Fahlu-hän 0 4:o UTLATANDEN, i anledning af meranämnde Berättt :e, till Kongl. Majit 1 underdånighet afgifne af: Krigs-Collegium; Seraphimer Ordens Gillet; Cancellie-Styreisen; Sundhets-Collegium, samt Nummer-Lot t er i-Dir ectionen. 5:o BERÄTTELSE, angående år 1830 verkställd granskning af de under Commerce-Collegium stående Fonder och medel, jemte det, i anledning deraf, från Commerce Collegium till Kongl. Majit underdånigst afgifne utlåtande. 6:o BERÄTTELSE, år 1830, angående Banco-Verket. 7:o BERÄTTELSE, år 1830, angående Riksgäldskontoret, det derunder lydande General-Assistance Conior samt Götha Canal-Bolags och Malmö f. d.
Discont-verk. 8:o KAI BETS-BERÄTTELSE, afgifven af Rikets Ständers Justitioe Ombudsman för åren 1829 och 1830.
Ständers Revisorers ar 1830 afgifnc Berättelse, angående samma år verkställd granskning af Stats-Verkets samt andre af allmänna medel bestående Fonders tillstånd, styrelse och förvaltning, jemte deraf föranledde till Kongl. Majit afgifne underdåniga Utlåtanden.
Tryckt hos J o h a n Hörberg, 1850.
Inledning sid. 3.
Hvad som förekommit under granskningen af 4.
Stats Contoirets Räkenskaper och Handlingar, rörande Stats-Verket — 7.
Allmänna Magazins-Fonden — 34.
Creditivet till Spannemåls-Undsättningar, lyf tadt efter 1826 års missväxt — 43.
Chartoe-Sigillatce-Verket —-06.
Våg-Staterne i Fahlun och Avesta .... — 08. 2.
Krigs-Collegii redogörelser för dess Artilleri-Departement — 61.
Fortifications-Departement — 68. Utrednings-Departement ........ — 72.
Underhälls-Departement — 76.
Militice-Boställs-Cassan — 78. Wadstena Krigsmanshus-Cassa — 81. o. Kongl.
Förvaltningen af Sj 4.
Tull-Ferket ii. Kongl.
Post-Ferkel Ö-Arendcrne .... — 80. — 92. 0. Kongl. Nummer-Lotteriet med Brudgäjh)c- Fonden 7.
Kongl. Mgnt-Ferket . (i. Kongl.
Sundhets-Collcgium t).
Kongl. Conlroll-Ferket . 40.
Kongl. Seraplumcr-Ordcns-Gillet — 123. II.
Invalid-Inrättningen å Ulricsdal. ... — 130. 100. 109. 113. 114. 117. 121. 12, Civi!-Sia iens Pensions- C as sa sid. 133. lo. Armvens Pensions-Cassa — 157. 14.
Lappmarks Ecclesiastique-Fondcn — 142. lii.
Stafs-Anslagen för Garnizons-Regementerncs i Stockholm underhåll . — 143. 16. Stats-Anslaget för Underhållet af Allmänna Gar- nisonssjukhuset i Stockholm — 143. 17.
D:o för Fängelseme och Arbets-Inrätln in g arne i Riket — 145. 18.
D:o D:o Allmänna G a mizonsSjukhus-Byggn aden' i Stockholm . ^ ... 10.
D:o D:o Cassem-Byggnadcn för Kongl.
Andra Lif-Gardet , . - > — 151. samt 20.
D:o D:o Strömrensningar och lättade Transporter m. m Reservation — 135.
Underdåniga Utlåtanden af Kongl. Stats-Contoret. — 133.
(De underdåniga Utlåtanden, som af öfrige EinbetsVerken och Authoriteterne afgifvas, komma, så snart tryckning af desamma hinner Terkstiillas, att serskildt Allmänna Tidningarne åtfölja.)
.Likmätigt 98 §.
i Riksdagsbeslutet den 19 sistlidne Martil och lill följd af Kongl.
Maj:ts Nådiga kallelse den a5 derpåföljde Junii, hafva undertecknade, dertill valde och förordnade, den i5 nästlidne September sammanträdt och företagit den revision af StatsYerkets, jemte tillhörande Fonders, tillstånd, styrelse och förvaltning, som, då 1826 års Räkenskaper voro de sista, hvilka af Rikets Ständers Statsutskott granskades, för åren 1827 och 1828 bordt, jemlikt Rikets Höglofl.
Ständers Beslut, innevarande år verkställas.
I afseende på denna befattning har Rikets Höglofl.
Ständers vid sistliållne Riksdag beslutade, genom Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse den 27 sistlidne Februarii utfärdade, förnyade Instruction för Rikets Ständers Revisorer t jent till efterrättelse.
Maj:t har, enligt berörde Instructions 9 §. till Revisorerne, vid förrättningens början, öfverlemnat af Kongl. Maj:t förut infordrade underdåniga Berättelser, för sistnämnde tvänne år, ifrån nedan uppräknade EmbetsYerk, om tillståndet och Styrelsen af de under hvarderas förvaltning stående allmänna medel och Fonder, och vid hvilka Berättelser blifvit bifogade föreskrifne GeneralSammandrag af de till granskning öfverlemnade Räkenskaperne, nemligen: Kongl. StatsContoret.
Förvaltningen af SjöÄrenderne.
SundhetsCollegium.
GeneralTullStyrelsen.
ÖfverPostDirectionen.
Directionen öfver Armeens PensionsCassa, angående StatsAnslaget på Riks-Statens ^:de HufvudTitel till Militaire Embets- och Tjenstemäns i fattigdom efterlemnade Enkors och Barns pensionerande.
Directionen öfver CivilStatens Pensionslnrättning.
ÖfverStyreisen af MyntVerket. ( 4 ) Kongl.
NumerLotteriDirectionen.
Directionen öfver Invalidlnrättningen.
Committeen för Andra LifGardets Cassernbyggnad.
Committeen för GarnizonsSjukhusByggnaden.
Styrelsen öfver Fängelser och Arbetsinrättningar i Riket Kongl. SeraphimerOrdens Gillet.
Kongl. Committeen för SalpeterÄrenderne.
Den förnyade Revisionslnstructionen stadgar i i §:
J’För alla roebel, af hvad beskaffenhet som helst, Ordinarie eller Extraordinarie, "som genom Allmänna bidrag tillkommit, eller genom Tractater med ”främmande Magter Riket tillflutit, aflägges Räkenskap utaf vederböran"de, på hvilka sådant beror, inom föreskrifne tider och vid det ansvar, "Författningarne för underlåtenhet deraf stadga.” 2alra §. innehåller, ”att alla dessa Räkenskaper med dertill hörarde Kongl.
Bref, Protocoller ”och Handlingar, utan undantag, innefatta den allmänna redovisningen ”för StatsVerkets tillstånd, styrelse och förvaltning;” och enligt 4'de §. ”utgör denna allmänna redovisning för StatsVerkets tillstånd, styrelse ”och förvaltning, föremålet För Rikets Ständers Revisorers granskning, ”i den ordning Grundlagarne, och i öfverensstämmelse dermed, denna ”Instruction stadga och förmå.” Kongl.
Majrts, angående Instructionens utfärdande gifna, ofvanberörde Nådiga Kungörelse förmår derjemte: att samma Instruction dädanefter skall tjena till efterrättelse, i stället för den af den 10 Juni 1812.
Och enär Revisorerne, i följd deraf, ansett den nya Instructionen vara äfven för närvarande tid gällande, hafva Revisorerne funnit sig åligga granskning jemväl af de redogörelser, för allmänna bidrag, som förut ej blifvit af Rikets Ständers Revisorer öfvers edde.
I den ordning Revisions-Instructionens i4 §• föreskrifver, hafva således Revisorerne äskat del af räkenskaperne, Kongl. Maj:ts Nådiga Bref, Protocoller, Registratur och öfrige handlingar, angående MötesPassevolanceCassans tillstånd och förvaltning åren 1827 och 1828, samt enahanda redogörelser ifrån Kongl.
Convoy-Commissariatet och Kongl.
Directionen af Arme'ens PensionsCassaj denne sistnämnde för öfrige anslag än Stats-auslaget till Militaire Enkors och Barns pensionerande; i anledning hvaraf det blifvit Revisorerne meddeladt, från Kongl.
KrlgsCollegium: ”att, emot stadgandet, i 3 §. af Revisions”Instructionen, att först ifrån och med 1829 Räkenskaperne för de ”Allmänna Cassör och Fonder, som hittills ej blifvit af Rikets Ständers C 5 ) ”Revisorer, utan endast i KammarRätten granskade, skola uti Riks"HufvudBoken ingå, Kongl.
Collegium icke kunde, utan Kongl.
Maj:ts ”serskildta Nådiga befallning de begärda Räkenskaperne för MötesPas”sevolanceFonden utlemna;” af Kongl. ConvojCommissariatet: ”att, ”enligt 9 §• i Kongl. Maj:ts Nådiga Instruction för ConvoyCommissa”riatet den 3i December 1829 tillika med förenämnde 3 §. i Revi”sionslnstructionen, Revisorernes önskan ej kunde efterkommas;” samt af Direclion öfver Annéens PensionsCassa: ”att, utaf de föreskrifter, dem Direction närmast hade att ställa sig till efterrättelse och hvilka innefattades i Kongl. Majrts förnyade Nådiga förordning och Reglemente af den 11 Julii 1827, angående Styrelsen och förvaltningen af Armeens PensionsCassa, Direction icke kunnat finna, att berörde Cassa, såsom varande en Inrättning, hufvudsakligen bestående genom Arméens egna bidrag, vore att anse såsom underkastad Revision af Rikets Ständers Revisorer: att tvärtom 1, 8, i4 och 19 §§. i åberopade Reglemente, ibland annat, uttryckte, att Arméens PensionsCassa stodo under Styrelse af Arméen, genom KrigsBefäl eller Fullmägtige, sorn under Kongl. Maj:ts Nådiga Stadfästelse förordna om Cassans förvaltning, hvilken vid föreskrifven hvart Tionde år inträffande Ordinarie eller derförinnan skeende extra sammankomst granskas af Kongl. Krigs-Befälet eller Arméens Fullmägtige, samt en gång, och ej oftare, emellan Ordinarie sammankomsterne, af utsedde Revisorer från Arméen; samt att, i följd af desse bestämda stadganden, så angående Styrelsen af Arméens Pensionslnrättning som angående revision af densammas förvaltande, Direction funnit sig icke äga, att till Rikets Ständers Revisorers granskning utlemna de för sådant ändamål reqviverade Räkenskaper m. fl. handlingar.”
Sistbemäldte
Direction har tillika, såsom upplysning, att Statsbidragen tili Arméens PensionsCassa för pensioneringen utaf afskedade Pensions berättigade Militaire- och Civile Embets- och Tjenstemän från Arméen blifvit till fullt belopp för ändamålet använde; äfvensom i afseende på otillräckligheten af dessa bidrag, meddelat Revisorerne det på Räkenskaperne grundade förhållande: ”att.
Statsanslagen tillhopa för år 1827 utgjort blott 66,83i R:dr 29 sk. 9 rist. och för år 1828 60,799 R:dr 28 sk. 3 r:st., då deremot utbetalde pensioner, oberäknadt förvaltningskostnad och andre oundgänglige utgifter, uppgått för år 1827 till 125,167
R:dr 8 sk, och för år 1S28 till en Summa af 127,557 R:dr 24 sk., hvarigenom och då pensionerne ändock voro så C 6 ) små, att t. ex. en Capitaine, efter 3o års tjenstetid och uppnådde 5o lefnadsår ännu icke kunde undfå mer än 200 R:dr i årlig pension, den betydliga brist i hittills varande Statsanslag ådagalades, hvilken måst fyllas genom tillskott och afgifter utaf Armeens Befäls enskilda tillgångar.
” Revisorerne, som derefter genom Herr
Ho fCa neeli eren sökt utverka Kongl. Majrts Nådiga befallning till vederbörande, att de ifrågakomne Räkenskaperne, jemte 1827 och 1828 årens redogörelser för Amiralitets KrigsmansCassa7ij hvars inkomster till en del bestå af Stats-medel, till Revisorerne afgifva, hafva ifrån Herr HofCancelleren emottagit det på Kongl. Maj:ts Nådiga befallning under den 5 October meddelade svar: ”att Kongl. Maj:t i Nåder täckts förklara, att Kongl. Maj:t ansåg ”1,2, 3 och 4 §§• uti nu gällande Instruction för Rikets Ständers ”Revisorer, i afseende på deras befattning med StatsVerkets granskning, "jemförde med hvarandra, ådagalägga, det Kongl. Maj:ts och Rikets ”Ständers gemensamma mening varit, att
Räkenskaperne för de genom ”Allmänna bidrag tillkomna Cassör och Fonder, som förut ej blifvit ”af Piikets Ständers Revisorer, utan endast i KammarRätten granskade, "ej böra underkastas revision af Rikets Ständers Revisorer förr, än ”ifrån och med dem för år 1829, samt att Kongl. Maj:t följakteligen "icke kunde i Nåder bifalla den, å Rikets Ständers Revisorers vägnar, "gjorda framställning, utom hvad beträffande det af Directionen för "Arméens PensionsCassa förvaltade 1828 års Statsanslag till pensioner "åt Militaire Embets- och Tjenstemäns Enkor och Barn, för hvilket "anslag, såsom utgörande en del af Sjunde HufvudTiteln för nämnde "år, redogörelse redan blifvit till granskning af Rikets Ständers Revisorer aflemnad.”
Och få Revisorerne detta förhållande för Rikets Ständer inberätta.
Vid undersökningen af Stals-Verkets tillstånd och förvaltning för åren 1827 och 1828 hafva Revisorerne granskat icke allenast de för desse tvänne år afslutade RiksIIufvudBöcker, hvilka för nämnde år visa förhållandet emellan den af Rikets Ständer år 1823 uppgjorda Statsberäkning och det verkliga utslaget, utan ock så väl Kongl. StatsContorets egne som andre för allmänna medel redovisande Verks och Inrättningars räkenskaper, af hvilka RiksHufvudBöckerne utgöra en sammanfattande redogörelse.
( 7 ) Kongl.
StatsContorets förvaltningsåtgärder redovisas specielt genom dess Protocoller, Registratur, SpecialStater och MemorialBöcker, genom Kongl. Maj:ts dit aflåtne Nådiga Bref, de faststälda årliga RiksStaterne, samt genom Kongl.
Hufvudböcker med dertill hörande verificationer.
Och hafva desse handlingar, jemte hvad ytterligare under Revisionens fortgång till upplysnings vinnande för Revisorerne kunnat erfordras, blifvit i behörig ordning af Kongl.
Mot Räkenskapen, i afseende på ziffran, har, äfven denna gång, icke någon anledning till anmärkning förekommit, utan fortfar den, att, uti ett oafbrutet sammanhang, föras med den, af förre Revisorer vitsordade, utmärkta ordning och redighet, som synas uppfylla det dermed åsyftade ändamål; hvarjemte i allt öfrigt de ifrån Kongl. StatsContoret
Revisorerne meddelade handlingar och upplysningar ådagalaggt den verksamhet och sak-kännedom, som städse utmärkt detta Embetsverk; varande Kongl. Räntekammarens Hufvudböcker granskade i Kongl.
Af förhållanderne, som RiksBoksluten utvisat, hafva Revisorerne trott sig böra för Rikets Höglofl.
Ständer framställa: dels Cassa-tillståndet vid början och slutet af hvartdera utaf åren 1827 och 1828: den debiterade KronoUppbörden desse tvänne år: huru och till hvad belopp Stals Inkomster ne för samma tid ingått:
Öfverskotten och bristerne på StatsMedelsUppbörden, samt Restantierne derå; — dels Utgifterne enligt RiksStaten: huru desamma utfallit, 1 jemförelse till den upprättade Statsregleringen, med Brister eller Besparingar; huru liqviden med RiksgäldsContoret om Öfverskotter och Besparingar blifvit verkställd; hvilka utgifter blifvit anvista på Öfverskotten å StatsVerkets Inkomster; huru mycket anordnats utom Stat; samt sluteligen huru till 1828 års slut förhållandet med de emot framdeles ersättning eller redovisning af StatsMedlen utbetalde förskolter, dels för äldre åren, dels och sedermera, sig visat.
År 182 7.
Balance från år 1826, tillgångar 8,1>06,374: i4* >• 1827 års Kronouppbörd 12,838,076: 17. 6.
RiksgäldsContorets bidrag, till fyllande af StatsVerkets behof 1,803,800:
Transport 22,867,930: 3i. 7. ( 8 ) Transport 22,867,950:13. 7. Influten ränta å lånet till Bruks- och Sågverks ägarne i Wermland 7,245: 14.10.
Depositioner 652,089: 6. 9.
Lefvereringar från Diverse Verk till StatsVerkets Cassor 64,614:25.
— Besparingar och Reservationer å Stats-anslagen . . 184,555: 37. 1.
Balance till 1828, skulder 5,055,944:32. 5.
Summa R:dr 28,787,596: 3. 8.
Balance från År 1826, skulder ...... 4,974,452: 7. 4* Afkortningar 776,407:24. 2.
Anordning utom Stat 586,076: 26. 6.
Anordning för 1809 och förre åren 2,052: 3. — D:o efter 1827 års RiksStat 10,194,452:38. 8.
Utgifter utom RiksStaten:
Återbetaldt
Lån för Bruks- och Sågverks-ägare i Wermland 250,000.
Utbetalningen af influten ränta å samma Ian ....... 8,740:29. r. 258,740:29. 1.
RiksgäldsContorets andel i Öfverskotter och Besparingar för år 1825 450,557:32. 5.
Återlyftade depositioner 555,454: 4-l0* Lefvereringar till Diverse Verks disposition . . . 2,995,950: 18. 3.
Balance tili år 1828, tillgängcu' 8,195,472: 11. 5.
För ur 182 8.
Balance från 1827, tillgångar 8,195,472: 11. 5. 1828 års Kronouppbörd 11,917,057:34. 7. RiksgäldsContorets bidrag 1,805,500.
Asf mindre Creditivet lyftadt . 564,015: 2.
— Influten ränta 281: io.— Depositioner 467,550:47. i.
Lefvereringar 14,455: 17. 4- Besparingar och reservationer 155,742: i5. 5.
Balance till 1829, skulder 4,788,265:47- — Summa R:dr 27,704,547: 4o. 10. C 9 ) Balance från år 1827, skulder Afkorrtning Anordning utom Stat Anordning för 1809 och förre åren D:o efter 1828 års RiksStat Utgifter utom RiksStaten: af influtne räntemedel å lånet till Bruks- och Sågverks-ägare i Wermland .
RiksgäldsContorets andel i Öfverskotter och Besparingar för år 1826 Återlyftade Depositioner Lefvereringar Balance till år 1829, tillgångar . . . . . 3,035,944: 676,507: 552,236: 50: 9,368,358: 32. 5. 1. 2. 4i. 4. 17.11. 45. 4. 450. 609,653: 527,037: 3,124,537: 85011,732: 26. 6. 9. 8. 10. 3. — 3.
Summa R:dr 27,704,347: 40.10. hvilka i Bilagorne N:is 1 och 2 närmare utredas, så väl i afseende å balancernes serskildta Titlar, som fördelningen af Stats-Riksgälds- och Diverse Verks medel.
Af bifogade sammandrag
N:is 3 och 4 synes, huru den för åren 1827 och 1828 uti Kongl.
Räntekammaren och Länen samt hos de serskildta Verken, debiterade och den från föregående åren resterande Kronouppbörd blifvit redovist, dock hafva uti desse sammandrag icke blifvit upptagne de i Cassorne gjorda afföringar för de föregående åren, enär de utgått af de inbalancerade Behållningarne och således tillhört förut redovista medel.
StatsVcrkets Inkomster hafva utgjort.. ..
Ordinarie Inkomster Ordinarie Ränta . . .
AfradsSpanmål .... åren 1827. 2,217,561: 21.11. ..... 213,304: 3a. 9.
Tionde D:o 725,710: 47. 3.
D:o lösen efter bestämda priser 4,556: 8. 2.
ArrendeMedel 84,096: 23. 1.
Stubbören 1,312: 36. 1.
SilfverTionde, Myntare-lön och . . . . . 9,462: 29. 7. Slagskatt 1828. 2,072,320: 41. 4. 184,781: 32. 3. 627,954: 38. n. 4,606: i3.10. 71,922: 44. 4. 1,935: 4.11. 7,893: 3i. 9.
Transport 3,256,185: 6.10, 2,971,415: i5.
4* ( 1° ) Transport 5,256,185:
KopparRänta och Slagskatt Avesta Koppar- och Manufactur T ull • • • • * • • • •
Tionde- och Hammarska ttsjern AlunTionde SvafvelBruks D:o .....
Kalkugnsafgift på Gottland . .
Mantalspenningar Lagmans- och HäradshöfdingeRänta Gerningsörcn .
Sterbhus-afgift BötesMedel .......
Indragne och hesparde MililiosLö nings- och Boställs-Räntor .
Cavallen canceSpanmål Ständige Role-vacance-afgift vid Skånska InfanteriRegementerne Tillfällige Rotevacance och Mötes afgifter KneckteRotefrihetsMedel BåtsmansVacance-afgift Krut- och Salpeter-försäljningsMedel Controll-StämpelMedel NumerLotteriMedel Båk- och LotsMedel , Danska FyringsMedel ObservationsMedel . Ersättningar . . .
InteresseMedel . . • Regementernes Iläste-va 50,685: 5,272: 205,950: 4,042: 1,548: 145: 505,495: 82,805: 1,841: 16,579: 40,109: 6. io. 2,971,415: i9- 7- 56,220: 39- 9- 33. 3. 3g. 7. 24.10. 6. 6. 36. 9. 21. 2. 2.4. — 16. 5. 33.— 5,906: 197,506: 5,564: 1,525: 92: 507,056: 85,472: 1,854: 15,220: 56,149: 15. 4- 47* 9- 10. 3. 9- 9* 12. 8. 2. 6. 16.11. — 3. 12.11. 16. — 26. 7. 11.11. 84,818: 12. 1. 77,608: 18. 2. 116,694: 3.11. 15,155: 3i. 4. 10,941: 22. 4. 127,516: 47. 4. 6,266: 1,554: 28,507: 97,991: 4,578: 104,227: 49,886: 4,994: 8,895: 22,622: 928: 4o. 1. 25. 1. 26.
IO. 27. 3. 33. 3. 12. 7. 3o. 7. Sa ig. 10. 32. IO. 6. 5. 6,018: 1,515: 25,404: 87,425: 8,985: 104,901: 61,427: 9,442: 7,896: 21,546: 754: 43. 9. 1 o. 11. 7. 5. — 11. 7. 8. 22. 7. 3g- 9- 34.- 6. 5. 4- 9- 25. it.
Summa 4,521,757: i3. 2. 4,219,875: 47. 4» Extraordinarie Inkomster enligt 60 §.
Regeringsformen, inflytande såsom Bevillning: SjöTullsMedel 2,505,756: 7.10. 2,204,705: 35. 8.
Saluaccis af Städerne 11,791: 26. 7. 11,674: 17. Transport 2,515,52L 34. 5. 2,216,578: 5. — ( 11 ) Transport 2,515,527: 34- 5. 2,216,578: 5.— PostMedel 574,276: 4.— 585,897: 18. 9.
ChartaeSigillataeMedel 521,444: 4°* 5. 510,528: 33. 2.
BränvinsAfgift 440,745: 7. — 448,567: 4» Summa 5,651,991: 37. iö. 5,559,172: 3. 3.
Tillsammans 8,175,729: 3. — 7,579,048: 2. 7. Tillkommer:
IIufvudTitlarnes BesparingsMedel . 41,880: 18. 4* 55,154: 19. 7. Inkomster, i RiksStaten ej påräk nade:
Bytes- och ReductionsMedel HittegodsMedel Krigsfonds d:o ......
DanaÅrf ■ . . Bom-penningar vid Södra Stäket Extra Medel och Upphörder . 996: 12. 2. 25,470: 27. 1. 58: 43. 9. 12. 15,276: i3. 8. 105: 44. 8. 17: 40.— 1,515: 28. 5. 12. 8,075: 4. 1.
S:r 41,814: — 8. 9,722: 21. 2.