Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti Upsala stad torde dock folkmängdens tillväxt till en del böra tillskrifvas den inflyttning, som företages af personer, hvilka för sina barns undervisning vid akademien och öfrige läroanstalter, åtminstone under tiden o derför, bo i staden.
Årsväxten har icke heller slagit så illa ut, att utflyttning, till följd deraf, kunnat ifrågakomma, utan har tvertom, på sätt här nedan uti en senare afdelning om jordbruket närmare redogöres, sädesproduktionen lemnat betydligt till afsalu utöfver det för länets behof erforderliga.
Den under senare hälften af år 1857 och början af år 1858 i Upsala och å åtskilliga andra orter inom länet rådande kolerafarsoten, äfvensom den samma år, synnerligast i länets södra del, gängse febersjukdom torde dock i sin mån bidragit till den minskning i folkmängden, som från några orter anmärkts hafva inträffat under åren 1857 och 1858; och har dödligheten, synnerligast i de delar der koleran härjat, varit ganska stor, då farsoten i Upsala stad skördade icke mindre än 514 offer.
Några egendomligheter i afseende å giftermålens talrikhet, mortalitets- och nativitets-förhållanden hafva uti de till Länsstyrelsen ingångna uppgifter icke anmärkts, likasom icke heller under den tiderymd, denna berättelse omfattar, några schismatiska rörelser bland länets innevånare försports; dock har uti några församlingar förmärkts ett lifligt sträfvande efter kunskap i andligt afseende, hvilket åter föranledt särskilda sammankomster för bibelläsning och andaktsöfningar af andra slag, hvilka sammankomster dock icke förorsakat vådor eller oredor af anmärkningsvärd beskaffenhet.
I byggnadssätt och klädedrägt hafva under femårsperioden några märkbarare förändringar icke inträffat.
Byggnaderne på landet uppföras likväl numera, särdeles af de förmögnare, med större utrymme och beqvämlighet, men fortfarande af trävirke, ehuru tillgången derpå, synnerligast i mellersta och södra delen af länet, är ganska knapp, hvarföre byggnadsämnen af sådant slag, äfvensom bränsle, måste hemtas på långa afstånd.
I städerne, egentligen dock Upsala, verkställas nybyggnader af boningshus temligen allmänt utaf sten, och efter de eldsvådor, hvaraf staden under åren 1859 och 1860 varit hemsökt, hafva prydliga stenhus af tre och fyra våningars höjd blifvit uppförda.
Såsom ganska sannolikt kan ock antagas, att äfven till nybyggnader af uthus skulle användas sten, derest tillgången på tegel i orten vore tillräcklig för de byggnadsarbeten, sorn årligen pågå, och icke priserne derpå vore så uppjagade, som nu är fallet.
I klädedrägt följer allmogen gerna den form, som begagnas af ståndspersonerne, och att materialet icke alltid tillverkas med egna händer föranleder till utgifter, hvilka med husflit och enkelhet i seder synas oförenliga.
Väl förekommer ännu bland allmogen missbruk af starka drycker, ehuru numera ganska sällan och vanligen icke vid andra tillfällen än besök i städerna, då lättheten att varan erhålla föder begäret.
Orsaken till denna helsosamma och glädjande förändring i folkets lefnadssätt bör otvifvelaktigt sökas, dels uti den nyare lagstiftningen för tillverkning och försäljning af bränvin, hvilken dryck derigenom så fördyrats, att dess umbärande blifvit för den obemedlade nära nog en nödvändighet, dels ock i den år från år stigande bildningen bland folket, dertill folkskolorne, om ej alltid skötte med det nit och den omtanka för upplysningens utbredande, som vore önskligt, likväl väsendtligen bidragit genom det begär efter vetande och kunskaper, som de otvifvelaktigt hos allmogen framkallat.
Att inom länet under femårsperioden högst få gröfre brott blifvit begångna torde hafva sin grund dels i nyss antydda förhållanden och dels i folkets eget skaplynne.
Afven förbrytelser emot äganderätten hafva varit fåtaliga, ett förhållande visserligen glädjande, men hvilket dock icke i och för sig ådagalägger, att känslan för det rätta gjort sig gällande; utan torde närmaste anledningen dertill vara att finna i de tillfällen till arbetsförtjenst, hvarpå under perioden varit riklig tillgång, och i de höga dagspenningar, som för lemnadt arbetsbiträde varit att påräkna och för hvilkas belopp på annat ställe i denna berättelse finnes redogjordt.
I samma mån begagnandet af bränvin aftagit, har deremot bruket af kaffe tilltagit, och synnerligast bland qvinnorna mångenstädes öfvergått till missbruk.
Om än ej så skadligt inverkande på befolkningens fysiska och psykiska förmögenheter, som bränvinet, medförer likväl bruket af kaffe till öfvermått obestridligen skadliga följder och för välståndet känbara utgifter.
Öl, äfven så kalladt bajerskt, begagnas jemväl af allmogen, dock till dagligt behof endast af dem sjelf beredda maltdrycker.
Omtanka för renlighet och beqvämlighet synes väl äfven vara något i tilltagande, ehuru ofta spåras en ytterlig liknöjdhet och tröghet för åstadkommande af förbättring derutinnan.
Upplänningen är trög, och obe - 4 Upsala län.
Förströelser.
Jordbruk. nägenheten för förändringar, äfven om de påtagligen medföra förbättringar, har hos allmogen varit ganska allmän, ehuru det traditionela bevarandet af förfädrens seder och bruk allt mer och mer gifver med sig.
Allmogens vanliga förströelser bestå i dansnöjen, hvilka, anställde nattetid, gifva anledning och tillfälle till osedlighet emellan könen, ett ondt, hvaruti för närvarande icke synes hafva inträdt den förbättring, som spåras uti andra rigtningar.
Till väsendtlig del genom bidrag i böcker från Hushållnings-Sällskapet hafva Sockenbibliotheker blifvit bildade i ganska många församlingar inom länet, hvilka bibliotheker underhållas, dels genom årliga bidrag från hvarje hemman, dels ock genom afgift af dem, som af bibliothekets böcker begagna sig och hvilkas antal lärer vara ganska stort.
Ehuru egentligen icke tillhörande tiden för denna berättelse, förtjenar anmärkas, att föreningar till öfning i vapnens bruk blifvit bildade endast i Upsala stad samt inom blåbo, Lagunda, Hagunda och Ulleråkers härader, hvarförutom de - Studerande vid universitetet inom sig bildat en särskild förening för berörde ändamål.
I sammanhang med Skarpskytte-Korpsens bildande i Upsala inrättades ett sockenbibliothek och en borgareskola. 3.
Tab. N:o 2. A) Jordbruk.
Beträffande först det geometriska tunnlandtalet af den odlade jorden och den naturliga ängen, så ligger det i sakens natur, att någon fullt tillförlitlig uppgift derom under närvarande förhållanden icke kunnat eller kan vinnas.
Afven under förutsättning, att vederbörande skulle vilja med ali möjlig noggrannhet afgifva de begärda upplysningarna, låter detta sig dock icke göra, emedan de för sådant ändamål nödiga data ej sällan äro dem sjelfva obekanta.
Enda utvägen att i detta hänseende komma till någon visshet vore naturligtvis att genomgå kartorna öfver samtliga hemmanen i länet, derest sådana, angifvande det närvarande förhållandet, funnes.
Men dels har ett ganska stort antal hemman endast gamla kartor, efter hvilkas uppgörande betydliga förändringar i ägofördelningen ägt rum, dels saknas dylika kartor helt och hållet för hemman, som icke ännu blifvit skiftade.
Häraf följer, att de uppgifter, som i förevarande hänseende kunnat erhållas, äro att anse endast såsom mer eller mindre approximativt angifvande verkliga förhållandet *).
Emellertid hafva, med stöd af de upplysningar, som genom Ibushållnings-Nämnderne erhållits, de ifrågavarande arealerna af odlad jord och naturlig äng beräknats enligt hvad tab.
A. å motstående sida utvisar.
Då dessa uppgifter emellertid, såsom nämndt blifvit, äro af beskaffenhet att blott kunna anses såsom ungefärligen angifvande dels den odlade jordens vidd inom olika trakter af länet, dels förhållandet emellan denna vidd och ängens areal, har äfven en annan väg blifvit beträdd för att, såvidt möjligt är, kontrollera dessa uppgifter och komma till ett åtminstone någorlunda nöjaktigt resultat.
För sådant ändamål har från härvarande Provins-landtmäterikontor infordrats ett sammandrag öfver alla de ägorymder, som inom länet undergått laga skifte.
Enligt detta sammandrag hafva från och med 1828 till och med 1860 inom länet blifvit skiftade i rundt tal 1,585 förmedlade mantal, eller 44,52 procent af lä nets hela hemmantal, med en sammanlagd areal af 77,835, eller i medeltal per mantal 49,11, tunnland åker, 64,580, » » » » » 40,74, » äng, 6,615, » » » » » 4,17, » odlingsmark, 165,677, » » » » » 104,53, » afrösningsjord, 4,789, » » » » » 3,02, » impedimenter, tillsammans 319,496, eller i medeltal per mantal 201,57 tunnland, *)
Af synnerligt intresse skulle det hafva varit, om tillgång kunnat erhållas till de delar af det under arbete varande Ekonomiska karte verket öfver länet, hvilka äro afslutade, så att åtminstone i afseende å de trakter, dessa delar omfatta, fullt exakta uppgifter kunnat vinnas såväl i nu ifrågavarande som åtskillige andra hänseenden; men då bemälda karteverk ännu icke är för allmänheten tillgängligt, hafva de deri förekommande meddelanden icke kunnat tillgodogöras.
Odlade jordens areal och beskaffenhet. 5 hvadan åkern eller elen odlade jorden skulle utgöra 24,36 procent och ängen 20,21 procent af dessa hemmans hela jordrymd.
Tager man dessa uppgifter, som omfatta hemman inom länets alla delar, till utgångspunkt för beräkningen, skulle den odlade jorden inom länet, med dess 3,560 hemman, uppgå i rundt tal till 175,000 tunnland samt ängen till 145,000 tunnland, hvilka summor öfverskjuta de i nedanstående tabell gifna, för den odlade jorden med omkring 3,000 tunnland, och för ängen med 32,000 å 33,000 tunnland, eller 0,7 tunnland odlad jord och 9 tunnland äng per mantal.
Denna senare olikhet är visserligen i och för sig ganska betydlig, men kan dock hafva sin förklaringsgrund deri, att arealbeloppen flerestädes torde blifvit för lågt beräknade och icke heller kunnat allestädes bestämdt uppgifvas, vid hvilket förhållande det ligger nära för hand att hellre gifva en något för låg än en för hög summa.
Möjligen hafva ock vissa arealer kärrmark af Landtmätare blifvit upptagna såsom äng, under det ägarne uti ifrågavarande hänseende ej beräknat dem såsom sådan.
Beträffande förhållandet emellan den odlade jordens och den naturliga ängens areal för olika trakter, så torde tabellen angifva ett på det hela temligen riktigt resultat.
Den upplyser då, att i länets sydligare och mellersta delar den odlade jorden upptager ett större område i förhållande till ängen, än i den nordligare.
I Bro och Håbo härader, som i detta hänseende stå främst, är den förras areal mer än tre gånger så stor o som den senares; i Vaksala och Rasbo samt Asunda omkring två och en half gång; i Trögds, Lagunda och Hagunda samt Ulleråkers mer än dubbelt så stor; hvarefter den aftager mot norr till dess den blir i Elfkarleby något mer än hälften och i Olands norra distrikt något mindre än hälften deraf.
Jordens beskaffenhet inom länet är i allmänhet dels god, dels medelmåttig och endast undantagsvis, samt detta egentligen blott i den nordligaste delen, svag.
I Bro och Håbo härader är den i allmänhet god och o ingenstädes till någon anmärkningsvärd omfattning svag.
I Trögds fullt medelmåttig; i Asunda till öfvervägande delen god, i öfrigt medelmåttig; i Lagunda och Hagunda till A god, till A medelmåttig och till A svag; i Ulleråkers, i afseende på åkerjorden, i allmänhet god, hvaremot ängsmarken delvis lider af vatten; i Vaksala och Rasbo i allmänhet god, utom i Rasbokils socken, der den till en del är medelmåttig, men till större delen svag, hvilket senare är förhållandet äfven i J af Funbo socken; i Bälinge och Norunda delvis god, delvis medelmåttig, öfverhufvud fullt medelmåttig; i Olands södra distrikt i allmänhet fullt medelmåttig, utom i en del af Öster Löfsta socken, der den är svag; i Olands norra distrikt, äfvensom i Tierps medelmåttig; Elfkar - Tab. Litt.
A. Arealen af odlad jord och naturlig äng. Hushållnings-Nämnds distrikter *).
Odlad jord.
Naturlig äng.
Bro och Håbo Hushållnings-Nämnds distrikt. » Trögds » » » » Asunda » » » » Lagunda och Hagunda » » » >» Ulleråkers » » » >» Waksala och Rasbo » » » » Bälinge och Norunda » » » » Olands södra » » Olands norra » » Tierps » » Elfkarleby » Tillsammans för hela länet 18,208 5,857 22,104 9,511 15,271 6,323 24,490 10,789 8,854 3,890 17,392 6,957 24,391 12,601 10,253 9,622 9,532 19,814 14,040 14,350 7,471 12,964 172,006 112,678
De sju första af dessa distrikter omfatta hvart för sig häraderne af samma namn.
Olands södra distrikt omfattar Skepthammars, Alunda, Morkarla, Ekeby, Tuna och Stafby socknar.
Olands norra:
Hållnäs, Oster Löfsta, Tegelsmora, Films och Dannemora socknar; Tierps:
Tierps, Wendels och Söderfors socknar; Elfkarleby: Elfkarleby, Wesslands och Tolfta socknar. 6 Upsala län.
Utsäde på tunnland. leby dels medelmåttig, dels svag.
Bäst är denna beskaffenhet sålunda i allmänhet i södra och mellersta delarne af länet, samt jemförelsevis mindre god i den norra delen.
Brukning ssättet är allmännast tvåskiftesbruk, hvarvid dock nästan allestädes, der detta användes, en del af trädesjorden, somligstädes ända till hälften deraf, besås med ärter, vicker, klöfver och rotfrukter.
Vexelbruk till någon större omfattning finnes endast i de sydligare och mellersta delarne af länet.
I Bro och Håbo härader, som i detta hänseende stå främst, uppgifves omkring 43 procent af åkerjorden vara förlagda i vexel o bruk, omkring 7 procent i treskiftesbruk och omkring 50 procent i tvåskiftesbruk; i Asunda härad 29 proc. i vexelbruk, återstoden i tvåskiftesbruk; i Lagunda och Hagunda härader omkring 8 proc. i vexelbruk, något öfver 1 proc. i treskiftesbruk, återstoden i tvåskiftesbruk; i Ulleråkers härad 25 proc. i vexelbruk, 2 proc. i treskiftesbruk och 73 proc. i tvåskiftesbruk; i Trögds härad 12 proc. i vexelbruk, återstoden i tvåskiftesbruk; i Waksala och Rasbo omkring 14 proc. i vexelbruk, någon del i koppelbruk och återstoden i tvåskiftesbruk; i Bälinge och Norunda omkring 3 proc. i vexelbruk, återstoden i tvåskiftesbruk; i Olands södra distrikt om kring 6 proc. i vexelbruk, återstoden i tvåskiftesbruk, med begagnande af en fjerdedel af trädesjorden (
Från Elfkarleby distrikt uppgifves endast tvåskiftesbruk, med någon del af trädesjorden använd för rotfrukter och ärter.
Sammanlagda arealen af all i länet under vexelbruk varande jord upptages till 23,000 k 24,000 tunnland samt af den i treskiftesbruk till 1,900 å 2,000 tunnland.
Antages då hela åkerarealen inom länet i rundt tal till 172,000 tunnland, skulle af den odlade jorden vara förlagda i vexelbruk 14 procent, treskiftesbruk 1 procent och tvåskiftesbruk 85 procent. o Arliga utsädet på tunnland utgör i medium, beräknadt efter uppgifterna till Finans-Komitén: af hvete 23,50, råg 27, korn 32,50, hafre 39,25, blandsäd 36,25, ärter 26,50 kappar, potatis 7,25 tunnor.
Såsom blandsäd begagnas allmännast och inom hela länet korn och hafre i olika proportioner, samt derjemte i de flesta trakter äfven vicker och hafre.
Litt. b. Rörande tunnlandtalet af den åkerjord, som 1860 blifvit använd för odling af de särskilda sädesslagen, lemnäs i nedanstående tabell Litt.
B. detaljerad uppgift, dervid äfven, till lättande af öfversigten, procentför - Tab. Litt. B.
Tunnlandstal åker användt till hvarje sädesslag år 1860.
Hushållnings-Nämnds distrikter.
Lin och hampa.
Summa be- sådd jord.
Summa odlad jord.
Proc. af od- lade jorden.
P 3 p" 3 pj Proc. af od- lade jorden.
Proc. af od- lade jorden. 3* 3 3^ P* 3 P-.
| Tunnland.
!Proc. af od- 1 lade jorden.
Bro och Habo 970 5,3 2,941 16,i 1,572 8,6 1,425 7,8 643 3,5 306 1,7 681 3,7 53 0,3 8,591 47 18,208 Trögds 699 3,2 3,811 17,2 2,947 13,3 1,394 6,3 1,032 4,7 323 1,5 563 2,5 10,769 48,7 22,104 Asunda 581 3,8 3,008 19,7 1,234 8,1 1,038 6,8 871 5,7 170 1,1 511 3,3 60 0,4 7,473 48,9 15,271 Lagunda och Hagunda 720 3 4,898 20 3,061 12,5 1,224 5 816 3,3 490 2 765 3,1 82 0,3 12,056 49,2 24,490 Ulleråkers 442 5 1,770 20 1,505 17 221 2,5 442 5 177 2 177 2 4,734 53,5 8,854 Waksala och Rasbo 362 2,i 3,261 18,7 3,261 18,7 587 3,3 500 3 362 2,1 363 2,1 8,696 50 17,392 1 Bälinge och Norunda 975 4 4,878 20 4,878 20 487 2 975 4 487 2 975 4 13,655 56 24,391 : Olands södra 481 4,7 2,081 20,3 2,050 20 205 2 307 3 317 3,1 645 6,3 3 17 3;i 6,403 62,5 10,253 Olands norra 155 1,6 2,126 22,3 1,902 20 85 0,9 100 1 157 1.5 754 8 75 0,8 50 0,5 5,404 56,6 9,532 !
Tierps 351 2,5 3,510 25 3,510 25 1,165 8,3 280 2 351 2,5 421 3 9,588 68,3 14,040 t Elfkarleby 62 0.8 1.079 14 4 908 12.2 281 3.8 114 1.5 65 0.9 394 5,8 26 0,3 2,929 39.2 7.471 Hela länet 5,798 3,4 33,363 19,4 26,823 15,e| 8,112 4,7 6,0S0 3,5! 3,205 1,9 6,249 3,6 663 0,4 90,298 52,5 172,006 Upsala län.
Areal för odling af särskilde sädesslag.
Årliga behofvet till utsäde. 7 hållandena, så för de särskilda hushållningsdistrikterne, som för länet i dess helhet, blifvit angifna.
Enligt denna tabell äro af den odlade jordens areal, 172,006 tunnland, tillsammans 90,298 tunnland, eller 52,5 procent, besådda dels med säd, dels med potatis, samt med säd ensamt 83,386 tunnland, eller 48,5 procent af den odlade jorden.
Af de särskilda sädesslagen odlas:
Hvete å 5,798 tunnland eller å 3,4 procent af den odlade jorden, Råg å 33,363 » » » 19,4 » » » » » Korn å 26,828 » » » 15,6 » » » » » Hafre å 8,112 » » » 4,7 » » » » » Blandsäd å 6,080 » » » 3,5 » » » » » Arter å 3,205 » » » 1,9 » » » » » 83,836 tunnland eller 48,5 procent af den odlade jorden.
I procentförhållande af den odlade jorden inom de särskilda distrikterne sås:
Hvete, mest i Bro och Håbo distrikt med 5,3 proc., minst i Elfkarleby distrikt med 0,8 proc., samt deremellan: öfver medium (3,4 proc.) i Ulleråkers, Olands södra, Bälinge och Norunda samt Åsunda; under medium i Trögds, Lagunda och Hagunda, Tierps, Waksala och Rasbo samt Olands norra; Råg, mest i Tierps distrikt med 25 proc., minst i Elfkarleby distrikt med 14,4 proc., samt deremellan: öfver medium (19,4 proc.) i Olands norra, Olands södra, Lagunda och Hagunda, Ulleråkers, Bälinge och Norunda samt Asunda; under medium i Waksala och Rasbo, Trögds samt Bro och Håbo; Korn, mest i Tierps distrikt med 25 proc., minst i Åsunda distrikt med 8,1 proc., samt deremellan: öfver medium (15,6 proc.) i Bälinge och Norunda, Olands norra, Olands södra, Waksala och Rasbo samt Ulleråkers; under medium i Trögds, Lagunda och Hagunda, Elfkarleby samt Bro och Håbo; Hafre, mest i Tierps distrikt med 8,3 proc., minst i Olands norra med 0,9 proc., samt deremellan: öfver medium (4,7 proc.) i Bro och Håbo, Åsunda, Trögds samt Lagunda och Hagunda; under medium i Elfkarleby, Waksala och Rasbo, Ulleråkers, Bälinge och Norunda samt Olands södra; o Blandsäd, mest i Asunda distrikt med 5,7 proc., minst i Olands norra med 1 proc., samt deremellan: öfver medium (3,5 proc.) i Ulleråkers, Trögds, Bälinge och Norunda; vid medium i Bro och Håbo; under medium i Lagunda och Hagunda, Waksala och Rasbo, Olands södra, Tierps och Elfkarleby; Ärter, mest i Olands södra distrikt med 3,1 proc., minst i Elfkarleby distrikt med 0,9 proc., samt deremellan: öfver medium (1,9 proc.) i Tierps, Waksala och Rasbo, Lagunda och Hagunda, Ulleråkers, Bälinge och Norunda; under medium i Bro och Håbo, Trögds, Olands norra och Åsunda.
Af potatis odlas mest i Olands norra distrikt med 8 proc., minst i Ulleråkers distrikt med 2 proc., samt deremellan: öfver medium (3,6 proc.) i Olands södra, Elfkarleby, Bälinge och Norunda samt Bro och Håbo; under medium i Asunda, Lagunda och Hagunda, Tierps, Trögds samt Waksala och Rasbo. I afseende på förhållandet med »andra rotfrukter» samt »lin och hampa», hvilka samtlige föga odlas inom länet, hänvisas till tabellen.
Vidkommande det årliga behofvet till utsäde inom länet uppgår detta, med antagande å ena sidan af de i tabellen förekommande besådda arealer och å den andra af det förut angifna medelutsädet per tunnland: af hvete, å 23,50 kappar per tunnland, till 4,258 tunnor, » råg, å 27 » » » , » 28,150 » » korn, å 32,50 » » » , » 27,247 » » hafre, ä 39,25 » » » , » 9,950 » » blandsäd, å 36,25 » » » , » 6,888 » » ärter, å 26,50 » » » , » 2,654 M 79,147 tunnor, samt af potatis, å 7,25 tunnor, 45,305 » 8 Upsala län.
Spanmålsförbrukning.
Skörden, uppskattad i korntal af utsädet och med afdrag af detta under åren 1856—1860, har utfallit på sätt tab. N:o 2 utvisar.
Den årliga förbrukningen af spanmål och potatis uppgifves i vissa hänseenden temligen olika från olika trakter af länet: af. hvete från 8 till 2 kappar på person; af råg från 2 tunnor till 11 tunna; af korn från 2 tunnor till 8 kappar; af ärter från 8 kappar till 2 kappar; af potatis från 4 tunnor till 2 tunnor, allt på person.
De olikheter, som härutinnan i verkligheten ock tvifvelsutan förefinnas, i synnerhet hvad potatisförbrukningen angår, torde hufvudsakligen härleda sig derifrån, att i olika trakter i kosthållet ingå olika belopp sofvel, så att der detta belopp är mindre, den ifrågavarande förbrukningen blir större och tvertom.
I span målsförbrukningen upptages blandsäd uti förevarande hänseende endast från Lagunda och Hagunda distrikt, med 8 kappar på person, samt från Ulleråkers distrikt med 4 kappar på person.
I medeltal för hela länet torde förbrukningen af spanmål kunna uppskattas: af hvete till 4 kappar på person, af råg till 1 tunna 16 kappar, af korn till 1 tunna 4 kappar, af ärter till 3 kappar samt af potatis till 2$ tunnor på person.
Efter denna uppskattning skulle, med beräkning af länets folkmängd till 92,536 personer, hvartill den vid 1860 års slut uppgick, förbrukningen inom länet uppgå: af hvete till 11,567 tunnor, af råg till 138,804, af korn till 104,103, och af ärter till 8,675 tunnor, hvartill komme af blandsäd särskildt uppgifna 2,922 tunnor, eller tillsammans 266,071 tunnor, samt af potatis till 254,475 tunnor; hvadan skulle återstå: af hvete 19,516 tunnor, af råg 52,616, af korn 73,901, af hafre 62,685, af blandsäd 41,850 och af trindsäd 6,983 tun nor, tillsammans 257,551 tunnor, samt af potatis 44,538 tunnor.
Häraf synes, att, på det hela, sädesproduktionen ej blott är fullt tillräcklig för länets behof, utan ock lemnar ett ej obetydligt belopp till afsalu.
Mest bördiga äro de södra och mellersta delarne af länet; och öfverhufvud torde kunna antagas, att ingenstädes i dessa trakter ifrågavarande produktion understiger hvad som erfordras för eget behof.
I norra delarne deremot är förhållandet ej allestädes sådant.
I synnerhet i Olands norra distrikt, der bergshandteringen utgör en hufvudnäring, måste spanmålsbehofvet i ej ringa mån fyllas genom inköp från andra trakter.
På jordbruket i allmänhet förmäles ock nämnda handtering derstädes i flere hänseenden utöfva ett menligt inflytande, enär allmogen, hvars förnämsta biförtjenst vinnes af malmforsling och körslor för brukens räkning, derigenom drages från modernäringen samt sålunda försummar att åt denna egna behörig uppmärksamhet och omtanka; hvartill kommer att en myckenhet jord blifvit, genom betydliga uppdämningar till åstadkommande af driftvatten för brukens behof, antingen helt och hållet vattendränkt eller ock så besvärad af syra, att den endast förmår frambringa starrarter och andra föga närande grässlag, till följd hvaraf fodertillgången blir knapp och ladugårdsskötsel sålunda måste mer eller mindre lida.
Inom Söderfors socken af Tierps distrikt äfvensom i Elfkarleby socken af Elfkarleby distrikt är likaledes spanmålsproduktionen otillräcklig för eget behof.
Tab. Litt. c. Handelspris erne å de särskilda sädesslagen under den ifrågavarande femårsperioden är Länsstyrelsen ej, i afseende på länet i dess helhet, i tillfälle att uppgifva; men, hvad angår förhållandet i Upsala stad, hafva i detta hänseende enligt nedanstående tab. Litt.
C. uppgifter erhållits.
Tab. -Litt.
C. Handelspriser för en tunna i Upsala stad.
Vårpris.
Höstpris.
Vårp ris.
Åt 1856 34 29 — 16 50 16 50 12 50 12 — 8 9 — 9 — 9 — » 1857 )» )) 20 — 20 — 16 — 13 50 12 — 11 50 7 — 6 50 8 50 9 — » 1858 » » 20 — 17 — 10 50 10 50 10 — 9 75 6 50 7 75 8 25 8 25 » 1859 » 18 — 18 — 12 — 11 50 11 — 10 60 7 50 8 50 9 25 9 25 » 1860 )> » 18 — 17 — 11 50 13 50 9 75 11 50 8 — 7 50 9 50 9 50 Upsala län.
Trädgårds- och boskapsskötsel.
Rörande offentliga understöd för missväxter och andra skador å grödan, hafva dylika icke blifvit under nämnde period begärda eller anvisade.
Nya sädesslag hafva ingenstädes inom länet till något anmärkningsvärdare omfång blifvit odlade, om man undantager, att bruket af vicker och vickerhafre i en och annan trakt äfven bland allmogen på de se nare åren blifvit allmännare än förr.
Trädgårdsskötseln och fruktträd sodlingen står hos allmogen i allmänhet på en låg ståndpunkt.