Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Undertecknade, af Dräktreformföreningen utsedda revisorer, f&amp; härmed efter företagen granskning af riikemkaperna fraii 1: sta jan.
1892 till.
och med 31: stn dec.
snmnin år afgifva följande revisionsberatt~else: Af böckerna fraingAr, att följande koiiti under året lenmat vinst: Medlemsafgifters konto ............................................ kronor 22 1.: o o &amp; Iodellers konto ......................................................... &gt;,.
207: 6 a &amp; $Önsters konto ........................................................ &gt;&gt; 32: 6 9 Intresse konto ............................................................ &gt;&gt; 1 8: 4 9 Allnianna omkostnaders konto .............................. » 176: 2 n ~ L m m a lrroiior 655: 9 8 följande koiiti förlust: Annonsers och trycksakers kont-o ........................ kronor 74: I I Summa kronor 74: 11 För att na.rn~are förklara det märkvärdiga förhcS.llande, att Allniännn ~mkost~naclers konto har kulniat lenma eu vinst af 176,2 ö kronor, vilja undertecknade meddela, att inkomsten för ett under året h Allet föredrag blifvit upptagen sisom en tillgAng i detta konto, hvnrigenom onikostnaderna blifvit betäckta och viiisto uppkonmit.
Föreningens tillghgnr, hvilka vid arets början utgjorde kro- nor 176: 6 2, belöpte sig vid.
Arets slut till kronor 755, 4 9 och bestå af: Inventarier och modeller ........................................ kronor 331: 90 Ett till fröken Ohlsson utf3rdadt 1Rn A ................ &gt;&gt; 200: 0 0 Lager af mönster .................................................... &gt;&gt; 17: s ö Insatt i Handelsbanken ............................................ &gt;&gt; 205: n r I&lt;assabel-iillning ........................................................ &gt;&gt; 3: 0 9 Dock får föreningen icke till fullo glädja sig åt detta, som det synes, lysande resultat, enar i Modellers konto i år blifvit upptagna tviinne poster, som förut icke varit bokförda, men Eivilkn böra i räkenskaperna upptagas, då de utgöra en tillgång, som föreningen eger, nämligen ett till fröken Ohlsson 1889 ritfärdadt lån A 200 kronor samt de H Hggieiniska Museet förrar: de niodel- lerna till ett varde af kronor 53: 36.
' fil1 sist fH underteckna.de, som befunnit riikenskaperna i godt skick och behörigen verificerade, uttrycka sitt tack till Bassaför- valtaren för det enkla och öfverskådliga satt, hvarp % dessa i %r blifvit förda, och tillstyrka vi, att full ansvarsfrihet m&amp; beviljas styrelsen.
St~ockholm i mars 1893., 4n ?za Kruse.
Bertlzn Salin, född Kempe.
, ' Opiniqnsyttring i sedlighetsfrågan .. ~ s c ~ B i &amp; a &amp; @ - ~ o Z m b m Den ~, hiinliga folkhögskolan (Forts.) M.
D., ' ~Titaniay, E?!
kärlekssaga a f Axel.
Lundegård.
CedZe Gom, Ett.
damhotell l NewYork.
C., Samskolan .och ' lararinnornas aflöning.
Arma ~ ~ e e t l w o o d - ~ e ~ r n b ~ ~ e, l s k &amp; h a irländska spetsar för Chicago- * utställningen.
Bref: från London.
Svenska kvinnans deltagande i ~ärldsutställningen i ' Chicago,.
2: Go.
pr årgång: {För icke medlemmar 4: 00.,
, - ...
Doktor Karolina Widerstr~m,!
Bryggaregatan 6, 2 tr. Allm.
Tel. 83 OU.
Mottagningstid: alla hvardagar 1-3.
TaridläXare- Alma Hard af Sqerstad, G.
G: son Hird af Segerstad.
f. RJBrklaud.
KUdfriigningstid 1-5.
Rädfn %pningRt.id 1-2.
Plombering och artificiela thnder.
Drotlizimf [gatnn 19, 2 tr. StockWlm.
M m.
I 1 Bomullskl3dningstygen, I Perkaler, Satiner, Bomiills- &amp; Ylle-Hnsdher~.
samt 5 I l s ~lyscb-~atister.
NUU mwlemrc w,ö#.ufer ock i stdhwtn utmmZ, n u iukomns i K.
M. LUNDBERCS Bosättniogsxmgasio, 7 SforZ
O d e r friirt I ~ o ~ l.
~ i t f r e ~ a; i.
t i s) triyprrnt ock lerereras frimro vid t&amp;.rmmte j h w u g s - ellrr ihgh~t.u.utfitioi1.
om &amp; doppet a i p ~ &amp; till minst 25 kronor,.
?ned am ?mtcrg 30t, o i i w i / w.
sii,i !,l; (ud~~ or.71 m m skrymmatide gods.
l+o,o !et.
sändas fritt!
auldsmed ESTHER MEYER, född 1 Yon~becli, (Firma Karl Meyerj reparerar alla slags Giild-, 8ilfver-, Nysilfver-, Graiiat- och Steukols- arbeten samt Britanuia- och a n h finare metallarbeten.
Best8llringar i nya arbeteii otiku.
Förgyllning, föraitfring O ~ fiirsiekliig.
I Bi / / igt och godt arbete.
Stort lager af äkta &amp; atarkten.
Y Brucnke&amp;ergegatam 7 (f. d. Oda2sgafao2).
ModeniPtir f i r Damkappor, Stookholm, i2 X u ~ g 8 # v a d g &amp; r d s g d a n i %,?
_ rekommenderar sitt stora och rikhartiga lager af d a Nouveauteer far rHrongpn.
Särskildt far rekoinmendera mitt stors 18ger af w Pelsverk for ~dskappr~r med diirtill passaiide öfvertyger.
Stort lager af Balrnklider för alla iiidrar,.
till och nied 16 Hr.
Godc6 t? / q@q!
Wycc, ~ ~ i ~ 6 7 i f ~ model- Z 2 ~ 6 ik ?Y!
.Bittiyc6: r,waisev!
Tel efou 68 40.
2 Stora Vattugatan 2; Iiiirnliusct vid Briinkcbergstorg.
10 Bazaren A Nor~bro 10.
Elin Ericksons Drottninggatan 17, l tr. Best&amp;lli~ingar t % elegantare kliihingar och k nppor emottagas.
Clasons Privat-Hotell-Pensionat EZCGVGC Veetm * cc E ~ J ~ * ~ 5, ~ Stockholm.
o~Gc~Gc ORS.
I Niim Ceiitrslstatioii.
Vackra och val inölslerade rum efter niitidens fordringar till olika priser.
P O S ~ ~ ~ I - C S S: OBS.!
Första lrlnss.
T C.
~ C ~ V f U c ~.
~ w?
s s: Clasons Pensionat.
Tel. 7 40.
Sniummbindiiiiig, med rikstelefon.
Uno Clason.
Magnusson (etablerad 1860) ' Försäljningslokaler: n e d r a Ootten, en, tv&amp; och t r e tr. upp STOCKHOLM.
Största lager i Norden Kulörta o, Svar ta Yllekladningstyger Kulörta och Svarta Sidentyger Bomulls-Tvättklädningstyger Schalar och Resfiltar m, m, Obser~era!
Genom direkta förbindelser ined in- ocli utlandets förnämsta fabrikanter kan jag erbjuda ofvannamda artiklar bättre ocli billigare an nggoii an- nan och torde en livar genoni besök i mina lokaler eller genom reqvisitioii af profver och varor lätt blifva öfver- tygad on1 fördeleii att hos niig fylla sina behof af dessa artiklar.
Opinionsyttring i sedlighetsfrågan.
H ~ a r j e tiinkancle mannislra i våra dagar, ja, ö f w hufvud taget hvm och en, soni pi, clen brusande, rastlösa färden genom lifvet ger sig tid a t t - om än blott för ett ögonblick - stanna ocli begr~~iicle tidens tecken: det öfverhancltng.anc1e njutnings- begäret, den förslappade moralen, clen förvridna rättskänslan, j asningen inom de lägre samfundslagren, måste ge~loml~äfvap, af ' en känsla af oro ocli beldamning och fråga ' sig: » hvmt sl; alL det väl bär8 hän? » A t t denna kä~lslg af ett kommande ova- .der g k som en iinclerström genom den, af clet yttre a t t clöma,.
sh sorglösa tiden, a t t clen &amp; g i r som ett störande element i hvmje feststämning och verkar som en 11ainsko på den all- männa lifsglacljen lim val ingen niecl eftertanke utr~istacl nian eller kvinna lriiiinat iiidgå a t t erfara.
J a, det behöf3 blott,.
a t t en kraftigare stitmma höjes, som öppet ställer det nianande.
spörsmålet till sin samtid: » hvad k m göras för a t t liäjcla clet.
öfvei-lznncltngnnde förcliirfvet 3 s - och clarj amte en möjlighet till frkgens tillfreclsst&amp;llande] .ösning - för a t t denna stamma skall v %clzt genldaiig i tusei~des bröst.
Det a r detta vi i dessa dagar Ila erfarit af den - vi]: unna va1 sage - exempellösa iilipmarksainhet, soin brukspatron .Hugo Tamms till iiuievarancle riksclag framlagcla motion on2 7) ekii11q1cle ctj oseclli9iieten liar väclit.
Fäder, madrar, uppfost- rare, män och kvinnor, som på skilda vagni.
och inom olika omrhden gjort san~liällets och mä~kli-lighetens intressen till sina egna, liafva rest sig och bragt en opinionsyttring till fijrniån för clen Tanimska motionen till stånd af så liraftig och bestämd mt, a t t man val cläraf kan sliita till a t t de sanningar, som af motionäreri öppet och oförskraclrt blottats inför nllmanhetens ögon, af densamma erkannas s&amp;som shdana, och a t t det svenska folket hinner sig genomträngclt af öfvertygelsen, a t t äfafren på lagstiftningens väg iiPtgot maste göras för a t t råda bot för det onda.
Hr Tmnms motion ä r till sin innebörd följande: satt e, m @ t tlic1de.s Zdta zttrecla och cZii~~efter taga i ~ ~ e r v i $ c c ~ z d htwuvida '
ic7ce dels finin stciims sick.
sli~s7,i-lc7a &amp; Qii~c7cr s7culle 7&amp;ma vic7tagn.s, för att X: mftic / cc~e iiqz wu s7; w 7hiw7~c~ clet znzc7w olika, f 0 r w ~ qfent- tiga f i ~ m ~ z t i a n c af e t lockelsa- till osecZlig7~etj c7e7s ock den ollmlilzm secïligcb zqpfattqzi~zgen inont sanc7&amp;et s7~tille 7 ~ u ~ z 7t,ojc1.~ ~ h genonz lin- d~iqzg af ock tillay,g till glillhnc~e hgar och fÖ~wdninc / ar, som afse f ördionzm ancie c$ osec711 ' g7&amp;.
» Den motivering, som ligger till griilid för motionen, är affattad i lugna, klara, vaclzmde ordalag.
Motionareii inleder densamma med att phisa, att vår tidsålder företer en de skarpa inotsatseïnas tid, att brytningnr p&amp; det religiösa, sociala och politiska omrádet spörjes öfver allt och att, om nian än ej be- llöfver se med misströstm p&amp; framtiden, då jnst den strid som p k g h iir framliallad af en realition mot det onda och således i och för sig är ett godt, som bös leda till förbättring, sh liar dock iiiäniiisko~rän~ie~-~ tillräcklig anledning ' till oro, enledail p&amp; det viktigaste området af alla - det nzoraHis7~a - ett j ämförelse- vis ringa arbete iipp&amp;t spörjes.
Mer ocli mer %r vår tid stadd på nedghng i detta afseende.
Värst är, att den moralislrakän- slan geiioni alldagliglieten $ i brott sidana som själfrnord, föï-, affarsskmclaler af alla slag, blir så förslappad, att falslining~lr till slut ingen - 1111pskalias häraf, allliu mindre reser sig folket inecl kraft ocli - ihärdighet diixemot, j e, de bäste sam11 allseleineii- ten taga saken likgiltigt - och däri ligger den största farm. Ocli detta ager lika fullt sia tillämpning p h t t specielt område, sedlighetsonirådet: förhållandet.
mellan de begge könen.
i~ det ckss Stuten 7mn 0c7h bör ej st&amp; likgiltig k f ö ~ detta!
ty 7 ~ i giller s&amp;kraste ysr~~zdccclcr / r *:, fimiljem - 7dgc och clet komnzcc~zile sliiktets 21333- fostrcm, 7~.~1rpi statms ficmtid Beror.
Motionären gör härefter en mörk skildring af sedlighets-.
förliållandem i v&amp;rt land, franidrax exempel hemtade nr det dagliga lifvet omkring oss - exempel, hvilka s dock endast äro synliga ' tecken af ' en dold osedlighets lavaström, som genom- flyter hela samhället och alla dess lager ocli förbränner statens och folkets lifsliraft D.
För sin personliga del hyser motionären den ' åsikten, att verklig bot inot det onda endast kan vinnas på moralisk väg, därigenom att den sedliga opinionen reser sig och kraftigt sö- ker motarbeta detsamma.
Men lika s a m t som det torde vara, att ett moraliskt ondt endast]; an utrotas på moralisk väg, och inorallagen och den borgerliga lagen ej Iiunna helt samman-
falla, lika visst kan cloclc lagen sättas upp som värn mot eggel-.
serna till osedlighet, och den kan, såsom af ny1: terhetskainpens historia frarngar, vara af största betydelse för iitveclilingen af ' en moralisk opinion.
D ~ r p å genoing&amp;r niotionären de paragrafer i var svenska sedlighetslagstiftning, som liräfva åtskilliga näimme förtydli- ganclen och tillggg för a t t kmpa sig efter nutidens rättsnpp- fattning och hvillias omarbetning torde vara af nöden.
Dessa punkter beröra bl.
a. skydd för så väl den unge gossen som den unga flickan, d. v. k. utmönstring ur lagen af alla iittryck och bestämmelser som strida mo t den 9zahcriiga 9~zorccZis7in lil~stiil- lighetm mellan 7cölzei Vidare förhållanden rörande de utom d-tenskapet födda.
barnen, om den legaliserade osedligheten, inskränkning af de lägre teatrarnes och variktkernas verksamhet, förbiid mot spridning af tryckalster och målningar, som s t a sedlighetslränslan o. s. v. Detta i d l r a största korthet en sammnnfattixing af ' den.
till vår riksdag inlämnade niotionen '! ').
A t t clensainma p&amp; det likiigaste skulle Beröra kvinnaii, med Ilvars vara eller icke vara i moraliskt hänseende den sh iiiira sammanfaller, är naturligt.
&amp; en följdes det af h~~fvudstadens framsthende man p&amp; slUlcla oniraden anordnade, af en sällsynt anslutning präglade opinions- mötet den 12 mars till förmån för den Tammska motionen, dagen därpå af ett lilcnande möte: till hvilket frainstående kvin- nor inom vårt samhälle utfärdat kallelse.
Hdtel Continentals stora festsal var till trängsel fylld af åhörarinnor - ja, hundra- ' den nlåste &amp; tervända med oförrättadt ärende, emedan lokalen ej kunde rymma alla - och den allvarliga, man lian säga andaktsfulla stämning, som var rådande vittnacle bäst för, att.
värnandet om vårt sedliga lif var en sak, där kvinnan Iiäride det vara hennes rätt och plikt a t t ingripa.
Sammankomsten öppnades me$ några inl ' edningsorcl af ordföranden för mötet, hvarefter lir Tamms motion, stf hvil- ken blott få af de närvarande.
förut, torde haft tillfälle att taga ' *) Under rubrik mot osedligheteu~ 5s herr Tonims motion utgifveii.
i broschyrform pb Stockholms Kristna Secllighetsföreniiigs föranstoltande ss8soin sadm tillgiiuglig i alla boklhlor.
käniiedom, upplästes.
Det föredrag, som därefter hölls, gjorde genom sin flariifria enkla innerlighet ett djupt intryck på de liiirvaiancle.
Talariiiilaii började med a t t fra~nliå~lla, a t t det uteslutande vax liei~nes egenskap af maka och moder och den djupa ansvarskänsla ho11 såsom sådan kände sig &amp; ga gent emot deii föreliggaiide frbgaii, som föra~iledt henne a t t efterkomma de komiterades önskan a t t tala på detta möte ocli a t t öfver- viiina.
den motvilja ocli blyghet, som medfölja en fullkomlig ovana vid allt offentligt uppträdande.
T y hvilken mor kan undgå a t t gripas af de förfärliga sanningar, som den upplista.
motionen upprullat för våra ögon, uiidgh a t t kanna, att har ar ett ansvar.
som blifvit lagdt i kvinuans liand, d % det ej gäller nå.got mindre an att värna on1 våra hem och skydda vara barn!
Hvilken ä r den första plikt vi har 17id lag böra ha för ögonen, fortfor talarinnan?
Är det ej den, att i hemmet bar- nens iiatnrliga blygsamhet aktas som en ömtålig blomma, bil- kel1 första kalla eller orena pust kan komma a t t förblekna?
Men om vi äii göra a1l.t för a t t, ingjuta en ren anda i vara hem, söka odla våra barns siiine för det sköiia, och ratta, öfvervaka deras umgänge och nöjen, hvad förmå vi för bevarandet af denna blygsamhet, som ar den unga kvinnans sliönkste prydnad, den unge inaiiilens kraftigaste stöd iiar passioneriia vaclats, di % vid första trädaidet ut i lifvet ungdomeii mijtes af taflor, bilder, ord ocli scener som stöta blygsamhetskai~slaii?
Det är har staten kan och bör ingripa, det ar Iiär ~i st&amp; vanmäktige om ej lagens arm larriiiax oss sitt stöd.
I fyamsta riimmet gäller det, a t t g&amp; i härnad mot den dåliga litterat~~reii, mot de böcker, som uiidergrafva.
blygsam- lietskäilslail ocli iippjaga en osniid fantasi.
Och detta så väl livad deii tolererade smutslitteratureii beträffar so111 den bräiin- märkta, hvilken ej öppet får säljas, men som lätt faller i gos- sens och ynglingens liä~lcler och af lionom läses i smyg.
F ö r a t t ej tala om dessa skälldliga fotografier, so111 iiiiieliållas i cigarr- och cigarettlådor och säljas i sådana massor, att det lär löna sig a t t i nilnonskostnader liarför iitgifva flera tusen kronor Ailigeii!
Äfven på m h g a andra omr&amp;den är ett reiisningsarbete i sedliglieteiis namn af nöden.
Och liar måste vi uttala ett skarpt klander mot ett bruk, ' som eiidast 18r förekomma i vårt land och som äfveii väcker ntlandingens förundran och förar- '
' gelse, clet a t t i badlmsen kvinlig betjäning ar anställd på den manliga afdeln.ingen.
- Lika litet torde det vara till befräm- jande af sedligheten, a t t pi % kafker ' och hoteller unga vackra uppasserskor betj ana allmä~iheten, som a t t cigarrbodarna, hvilka förestås af unga hinnor, li&amp;llas öppna till långt in på natten.
Och det i en tid, då det talas s&amp; mycket om normalarbetsdag!
Och så vari,riéteerna, dessa plantskolor för osedlighet, mot hvilka man qj kan uttala en nog kraftig förkastelsedom.
Lik- väl lär det finnqs fäder ocli mödrar, som till dylika stallen föra sina barn!
Veta dessa föräldrar livad de @; öral ' Besinna de för hvilka faror ocli frestelser de på detta sätt lättsinnigt ut- sätta ungdomen?
Ty hur lätt öfverviiines ej vid åsynen af hur far och mor, hur andra unga män och unga liviiuior utan blygsel skratta &amp; t ocli applhdera fula sånger ocli åtbörder den unga gossens naturliga blygsamhetskänsla, och hur fort lär han sig ej a t t so111 bariislighet brännmärka densamma och finner det 111anligt och präktigt att instämnia i den allmänna bifallsstor- men!
Föröfrigt förtar smaken för Gariét&amp;tillställningar och Iiafklifvet snart nog hos ynglingen 1~1sten för vistandet i hem- met och familj en.
Härvidlag Ilar wngängeslifvet, sådant det f. n. bedrifves i v&amp;r hufvndstad, sin dryga anpart af skuld.
Öppnade famil- jerna sina hem, ej blott till stora bjudningar en eller par glinger p&amp; vintern, utan enligt den gamla goda gästfrihetens lagar s&amp; a t t livar och en utan tvekan visste sig vara välkommen hos den andra, nar helst man i ett gladt och bildande iimgange önskade hvila.
och vederliviclielse efter dagens arbete och mödor, skulle deil unge inaiinen ej s&amp; ofta som iiin sker se sig liäiivisad till a t t söka förströelse pi % variktktillstallningar och i andra offentliga forlustelselokaler.
Det är h k kvinnan, husmodern; bär ett stort ansvar, t y det ä r ho11 som ovedersägligt anger tonen i hemmet, i salongen, i umgängslifvet.
Det gäller att modigt strida mot.
lyx och öfverflöd, dessa fiender ' till al1 sann hemtrefnad, till al1 oskyldig, anspråkslös imgdomsglädje.
L å t ungdomen gärna se sina vänner hos sig, men i umgänget sh11 glädj e11 och nö,j et af sammanvaroii vara det förnämsta, icke filrandet efter a t t öfverbj iida hvarandra i aiiordniiigar och toi- letter.
Men för att kunna uträtta nkgot godt fordras det, a t t vi tya p&amp; clet goda, a@ vi käiina oss genomti.a.ngda af en brinnande
ansvarskänsla, att vi inse, att det galler för oss kvinnor att aftj ana, var värnplikt till v h t älskade fädernesland genom att söka skydda detsamma mot dess farligaste fiende: osedligheten.
J a, m&amp; våra röster nå till vår riksdag och säga dess re- presentanter, att vi vilja sätta in v %ra bästa krafter för att höja sedligheten i v&amp;rt land, och att vi vänta att de - män-.
nen, som makten hafva - skola stödja oss häruti.
, På det varmhjärtade tal, hvars wigefärliga innehåll vi här htergifvit, följde ett föredrag om kvinlig renhet, hidket med innerlighet skilclracle den unga oskuldsfulla kvinnan, som själf ren, höjer den sedliga kraften hos sin on~gifhing.
- Vi lämna här en kort .öfversikt af det gripande talets innehåll: Liksom hvarje människa - så började talarinnan - har sin särskilda.
~~ppgift, sin speciella kallelse i världen, så har ock livarje liön i olika ålclersgracler ett visst, kännetecken, som är för detsamma iitmärkancle, ocli då detta, kännemärke saknas hos den enskilcle, blir ocksh denne ur stå,ncl att soni sig bör fylla sin nppgift.
Hvillia äro t. ex. cle egenskaper som främst böra ntmärka den zmga 7cvinnan och iitan, Iivilka hon.
icke - kan &amp; fylla den kallelse hon af Gud fått sig anvisad?
Det är en clygd, som i vhr k~~nslrapssökande, sträfsamma, kämpande, handlingsifriga tid kanske icke är tillräckligt påaktad.
Kanhäncla finnas de som vilje kalla den en sgammalmoclig)) dygd, ty.
röster före- komma ju som proklamera den åsikten, att modet skulle ha en best&amp;tnmande rätt, äfven inom moralens område.
Denna clygd förefaller kanske clessntom för negativ, .för passiv för att väcka hänförelse, ocli dock är det ht dem som äga den dygden det saliga löftet blifvit gifvet: satt de skola se Gncb.
Det är ren- hten vi mena, det är om 7giirtnts ~ m 7 ~ M e t vilj a y t t r n några ordi Hjärtats renhet kallas äfveii med det sköna namnet osknld.
Det är ingen positiv dygd, soin t. ex. godheten, medlidandet o. s. v. men den genomtränger hela varelsen.
Dess natur ä r att reagera mdt allt okyskt, hvarhelst eller hur det än fram-.
träder.
Den är en lehande, en ständig protest mot andens slafveri linder sinnlighetens välde.
Hos clen unga flickan röjer clen sig i hennes öppna blick, i hennes okonstlade väsen, i den
tillitsfulla tryggheten, den jungfrnliga värdigheten, i clen san- ning som präglar hela hennes ~~ppträdande, och vid något äldre år i hennes förmága af sedlig indignation.
J a, sá passiv ren- heten an förefaller, är den .en makt och en kraft, den har något af saltets egenskap att afhålla från förruttnelse.
Därpå framdrog td.
några gripande exempel om hnr ren- heten ej blott utvecklar sig hos de unga livinnor, som lefva inom det goda hemmets trånga krets, iitan afven kan frodas som en härdig kalljordsväxt med starka lifsrötter i de fattigas, den arbetande klassens boningar, där frestilser och mödor af tusen slag lägga ut sina snaror för clen kvinliga osknlden.
Dessa exempel voro hemtade från de erfarenheter tal.
varit i tillfälle a t t ' göra vid de undersökningar om sömmerskors för- hållanden i hufvudstaden, bon på uppdrag företagit.
Ja, fortfor talarinnan, renheten ä r stark: Den kan vara seg nog att härda u t i armodets och råhetens öfverfyllda kyf- fen.
Den I; aii, hvad lianslre mer är, också ofta nog härda iit i v~rlclsvasenclets hvirfvel, i dess kvafva, förslränlda l~ift.
Men skola vi anse det för ett ondt, a t t, den okunniga, orefiekterande os1; inlden allt nier försvinner?
Om vi hade större aktning f ör natnrens dolda nnder sknlle icke den intbreclda k~inslrepeii om dem .skrämma oss s %.
Och Iiur skall i vhr tic1 den omedvetna oskulden bevaras, då skolan, lifvet, litterattuen draga iiiidaii slöjan och visa den iinlsna verkligheten?
Det ar d&amp; oskulden uppliör att vara omedveten den unga flickan måste göra ett val, då oskulden frål1 att vara en passiv dygd måste bölja sin kamp, e11 allvarsani kamp .för sitt vara eller icke vara.
Fåfänga och beliagsj~ilra äro dess värsta fiender.
För det sj alfviska nöj et att aga mäns hyllning tvekar mången ung flicka +j a t t ntveckla ett hjärtlöst koketteri, att lättsinnigt leka, med lifvets allvarligaste känslor.
Men renheten måste vårdas.
Man får icke besinclla sitt sinne och sin fantasi, trotsande på att man ändå icke tax skada, man måste höja sin ande till det lryslm och adla genom alla medel, framför allt ett godt val af litteratur och försiktighet vid ing&amp;ende af vänskapsförbinclelser.
Låtom oss icke tro, att en ren ung kvinna skulle vara något sorts tilllionstladt helgon, f~11lt af sippt pryderi.
Tvärt- om, en ren kvinna känner sig trygg och modig; hon tror på.
det goda ocli ar därför glad och lefnadsfrisk.
Och hon har ett välde öfi~er mannen, som livilar på e11 säkrare griilid an kokettens flyktiga segrar.
Det hm varit för mig en glädje - fortsatte talarinnm - a t t få vanda ögonen bort från de dystra och förfärande ting, som bedrifkas i mörkret, och livaroin en och annan hemsk hviskning då och då når oss, för att har under några ögonblick tala om hjärtats renhet.
Det förefaller oss ibland som om tillstaiidet, särdeles i de stora staderna, vore liopplöst.
Så mycket större glädje vacker det, att i en tid, då i både tal och skrift den fria kärleken proklameras som ungdomens rätt, höra uttalanden från iuiga män, att de i s&amp; val principer som lif liylla sedliglietens strängaste grundsatser.
(Tal.
framdrog exem- pel p&amp; ett dylikt uttalande.)
Det varnihj ärtade föredraget slutade med följ ande ord: &amp; enhet finns dock icke annat an relativt i en syndbesmittad värld.
Men skola vi uppge våra ideal darför, att vi icke kunna nå dem i frillkomlighet?
Skola vi icke tro, att lwad vi har viima endels, det få vi .där helt? » r0ch för att &amp; e t &amp; $ till detta möte - skola vi tveka att deltaga i det rnkngt~isenstämmiga rop, som i dessa dagar inom vårt land höjes för Battre va.rii om rar ungdom? »: i:) Ordföranden uppläste därefter nedanstående resolution, till hvilkeii de närvaraiicle enhälligt anslöto sig: wEnlr lir brukspatron Higo Tainin till riksdagen iiillmnat en niotioii, so111 &amp; syftar att frainkalla ktglrder till bekämpande af ett sainliallsondt, hvars yttringar sprida fördarf och, elände i vida kretsar och iindergriifva den allmiiiina nioralen, ena sig niötets deltagare i uttalandet af sin lifliga glädje öfver, att denna behjärtansvärda ange- lägenhet koinmit under riksdagens onipröfning, ocli i littryck af varm erkänsla för alla, som söka att befriinija den.