Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rättegångar och dels af blifvande redovisningar för ännu outredde Concotirser, Banco-Utskottet har, vid betraktande häraf, Banco, som hvardera af de i Banco- DiscontVerkets
Direciion deltagande 2:ne Banco Com - Banco-Vtskotlets Betnnkanden. 717 missarier vid 1815 års
Riksdag fått sig tillagdt i och för deras särskilda befattning reed RiksDiscontens angelägenheter, bör ifrån och reed nästa år upphöra ; hvaremot det rea öfvelemnas till Herrar Banco-Fullmägtiges pröfning, att vid hvarje ars slut tilldela bernälde Cornmissarier någon skälig discretion, lämpad efter inflytande tillgångar, och desse Embetsmäns under året för utredningen hafde göromål.
För öfrigt och till vinnande af ett möjligast skyndsamt och fördelaktigt slut med indrifvare det af fordringarnes återstod, har Banco-Utskottet ansett lämpligt uppdraga åt Herrar BancoFullreägtige, att nu mera låta inställa alla särskilda bevaknings-åtgärder i och för Banquens enskilda andel, såsom förenade reed både omgång oell kostnad, samt i dess ställe ingå öfverenskommelse, helst med Disponenten af de private Actie-egarnes tredjedel, det han under vanlig redovisnings-skyldighet hädanefter må besörja utredningen ecb bevakandet af Banquens i Verket egande ^:delar, i sammanhang nied den derifrån oskiljaktiga bevakningen af dess enskilda rätt, och sådant emot åtnjutande af vissa procent på hvad genom hans åtgärd för Banquens räkning inflyter.
Hvilken provision Utskottet, reed afseende å fordringarnes ådagalagile verkliga osäkerhet, och, unn tvifvel ej betydliga provenue, ansett kunna bestämmas till högst v 5 procent.
Så väl den ofvannärnnde afskrifningen, sorn desse af Utskottet lämplige ansedde arrangemenier, anmälas härigenom vördsamt till 7i8 Banco-Vtskottets Betänk anden» Rikets HÖglofl.
Ständers bifa!! och sanction.
Och får Utskottet slutligen tillkännagifva, att utredningen, hvilken på det hela utfallit vi« da fördelaktigare för Banquen än som kunnat påräknas, och från och med år 1817 till närvarande tid inbringat i ett för ålit 686,000 R:dr, äfven under det nu granskade året befunnits vara besörjd med nit, drift och omtan. ka för Verkets säkerhet och bästa; i följd hvaraf Utskottet, med afseende å Ranquens andel i Verket, låtit meddela Directionen en i vanliga ordalag författad fullständig Decharge.
Rörande Banco Discontens jemväl fulländade Revision, och någre med samma Veik gemenskap egande Reglementariske Stadganden för framtiden, inkommer Banco Utskottet oförtöfvadt till Rikets Böglofl, Ständer med särskild anmälan.
Stockholm den 16 Äng. 1823.
Ankcm den 2 Sept.
I82J.
Ständer, med generelt Förslag till Reglementariska Stadganden för de särskilta Afdelningar af Banco- D iscönten, sorn Stats- och Banco-Utskotten tillstyrkt böra inrättas för Rikets Västra och Södra Rands/iaper.
C Bredan Stats och Banco - Utskotten uti deras till Rikets Ständer afgifne Utlåtande, In:o s>6 Bitt.
Banco Utskottets Betänkan den. 719 latt.
F. 5 föreslagit, att särskilde Afdelningar af RancoDisconten tua inrättas uti Staden Götheborg, samt inom Rikets södra Landskaper; hvilka särskilde LåneContoir skulle komma att förvaltas under RancoStyrelsens öfverinseende och ansvar, efter samma grunder, sorn. för BancoDiscontens Lånerörelse i öfrigt äro eller blifva föreskrifne, enligt särskilda Reglementen, som, i händelse Rikets Ständer till denna framställning lemnade deras bifall, borde af BancoUtskottet föreslås; har del ej kunnat "undfalla BancoUtskottets uppmärksamhet, att de contro-l 1 ef ande anstalter och reglementarisk a stadganden, hvilka för desse LåneContoir komma att fastställas, utgöra ett så hufvudsakligt vilkor för deras nytta och lämplighet tili ändamålet, att sjelfva hufvudfrågan, huruvida sadane Contoir böra inrättas eller icke, kan anses till ej obetydlig del deraf beroende, och svårligen, utan derå tillika fästadt afseende, kan med den sorgfällighet sakens vigt kräfver, inom RiksStånden behandlas.
Utskottet tror sig derföre hafva gatt Rikets Ständers önskningar till mötes, då Utskottet på förhand, och utan att afvakta ett slutligt afgörande i hufvudsaken, inherntat Herrar BancoFullrnägtiges och BancoDiscontDirectionens yttranden öfver de framställningar, som, i afseende på desse föreslagne LäneContoirs organisation och styrelse, blifvit af en och annan bland Utskottets Ledamöter gjorde; samt derefter under sorgfälligt öfvervägande af de mer och minliiharig lill liiks.
«S7* Brot. tSrj. oue N;o 40, 720 Banco Utskottets Betänkanden. dre skiljaktige meningarne, sammanfattat det generella Förslag för bada FåneContohens organisation och förvaltning, som barbos till Bikets Ständers närmare granskning vördsamt öfverlemnas.
Vid uppkommen fråga, hvilken Stad in» om de södra Fandskaperne företrädesvis borde väljas vid inrättningen af ett FåneContoir för denna del af Riket, har Utskottet funnit Staden Malmö, i anseende till dess vidsträcktare handel och rörelse, blifva dertill lämpligast; men härutinnan har en Fedamot varit af särskild tanka, sorn uti hosföljande ProtocollsUtdrag bifogas.
BancoUtskottet har ansett sig böra föreslå, att en summa af tre millioner Riksdaler utaf BancoDiscontens Fånefond rriå få användas för båda FåneContoirens samfälda rörelse; hvaraf FåneContoiret i Götheborg, för provincerne Götheborgs och Bohus Län.
Halland, Westergöthland och Dalsland, skulle ega att begagna Två millioner Riksdaler, och FåneContoiret i Malmö, för provincerne Skane och Blekinge, En million Riksdaler.
Och anser Utskottet denna fördelning af -|:delar för de vestra och julel för de södra provincerne böra iakttagas och bibehållas, äfven om Rikets
Ständer skulle finna skäligt nedsätta eller förändra förenämnde totala anslag, Öfver en och annan punct af det reglementariska, hafva olika meningar mot pluralitetens beslut, af någre Fedamöter blifvit yttrade, hvilka, enligt gjordt förbehåll, jemväl Banco-Utskottets Betänkanden. 721 åtfölja.
Och underställes det ena och andra Rikets Högloft.
Ständers närmare upplysta om» pröfning.
Generelt Förslag till reglementariska Föreskrift er för Organisationen af de tillstyrkte LäneCon• toiren uti städerne Götheborg och Malmö. §. 1.
Uti den summa, som Rikets Högloft.
Sta'nder fastställa för hvart och ett Contoir till utlåning, inberäknas alla af Innevånarne i de under Contoiren ställde provincer hos Banco
DiscontVerket redan upptagne obetalte
Uån, hvilka derföre öfverflyttas till redovisning af desse Contoir, med rättighet för dem att det överskjutande be. loppet, såsom fyllnad i hvart och ett Contoirs anslags.summa, ifrån Banquen reqvirera, med 1. akttagande af hvad för Contoirens ständiga Cassa» behållning här nedan i 7 §. är föreskrifvet. t}.
I afseende på räntan för de ifrån Contoiren utgående lyån och afbetalnings-vilkoren åberopas, utan undantag, det derom redan gifna förslag för Banco DiscontVerket i Stockholm; och galle äfven för Contoiren Rikets Högloft.
Ständers beslut i dessa ämnen. §• 3* Di rectionen af hvart och ett UåneContoir utgöres af fyra, inom Conioiren9 district boende, ^3 g i$atico~TJtsboitets Bet&nlånderu Ledamöter, en af hvarje RiksStånd, tillika med ett BancoOmbud; tillsättningen af de förra jemte en Suppleant fbr hvardera, sker af Rikets Ständer på lika sätt som valen af Fullmägtige i Banquen och RiksgäldsContoiret; BancoOmbudet utses och förordnas af BancoFullmägtige ; och inträffa emellan Riksdagarne flere ledigheter ibland de förstnämnde 4 Ledamöter eller Directeurer, än som kunna fyllas med de utsedde Suppleanter, tillsattes den ledige platsen genom val af Fullmägtige i Banquen och RiksgäldsContoiret af det Stånd, uti hvilket ledigheten inträffat; egandes jemväl Fullmägtige i Banquen och RiksgäldsContoiret samfällt att, om anledning dertill förekommer, dess emellan endtlediga en eller flere af Directeurerne från deras befattning, hvarvid, i händelse af olika meningar, Fullmägtiges pluralitet bestämmer om en sådan Ledamot genast skall afgå, eller hans befattning till näst inträffande Riksdag fortfara. §• 4- Såsom nödige Tjenstemän och Betjening vid hvart och ett Contoir antages : 2 Kamererare, 1 Bokhållare. 1 Ombudsman.
1 Registrator.
1 Vaktmästare.
Denna Tjenstemanna-personal blir lika vid bägge Contoiren; och skulle, på Directionens derom gjorde framställning, BancoFullmägtige finna detta antal för alla göromåls behöriga gång Bancö-Utskottets Betänk anden. 723 otillräckligt, må BancoFullmägtige då ega att öka Contoirens Betjening med en person.
På samma sätt, som vid Banco Discont - Verket i Stockholm tillgår, tillsätta BancoFullmägtige, sedan Directionen uppgjort förslag, Contoirens Tjenstemän och Betjening, och varder dertill någon af Banquens Tjensteman förordnad, bibehålle han den tour i Banquen, som tillkommer hans derstädes innehafvande lönegrad, så vida icke han beträdes med sådane fel, för hvilka han, enligt Författningarne, kan ifrån BancoVerket skiljas.
För Contoirens Tjenstemän bestämma BancoF^ullmägtige, sedan Directionens förslag blifvit infordradt, göromålens fördelning.
Till hvar och en af de utaf Rikets StänJ ider förordnade 4 Directeurer: 333 R:dr 16 sk. Äflönings-Staten föreslås för Cöntöiret i Götheborg.
B:co för hvardera Banco-Ombudet i,333: l6- — *,333: i6- — Kamereraren Ombudsman .
Regist ratorn Bokhållaren Vaktmästaren 800: — —i 500: — — 66C: 32. —- 6C6: 32. — 133: 16. — R;dr 5,433: 16. 724 Banco'Utskottets Betänkanden.
Contoiret i Malmö.
Hvar och en af de arra Directeurerne 333 B:dr 16 sk , U3 3 3: 16. —.
Banco-Ombudet . , 2 > 3 3 3 •' 16. —.
Katnereraren , 666: 32. — Ombudsman , , 3 3 3: 16.
— Registratorn 500: — — Bokhållaren . 5 oo: — .
Vaktmästaren 100: _ —.
B:dr 4,766: 3 a. — Erhåller någon af Banquens Ordinarie Tjensremän befattning vid Pro vinceContairen „ ega BancoFuUmägtige, att låta en sadan person bibehålla hvad af dess vid BancoVerket innehafvande lön kan öfverblifva, sedan skä* lig tillökning blifvit lemnad de personer, som derigenom komma att bestrida en annan tjenst, än de på Banquens Stat innehafva ; och gäller samma stadgande i afseende på den person, som till Banco-Ombud utses; egande BancoFullmägtige, att hvarje år härmed företaga ny reglering.
Uti den för BancoOmbudet bestämda aflöning, innebegripas äfven rese- och equiperings-penningar; men varder eljest någon per. son vald till Directeur, hvars bostad är belägen mer än 2 mil ifrån DiscontContoiret, erhålle han 66^
R:dr i respenningar om året.
Inga särskilda arfvoden må af Direciionen beviljas, utan BancoStyrelsens minne och tillåtelse. Banco-Utskottets Betänka uden. 725 §. 6.
Enligt nu föreslagne organisation af Di* rectionen, blir Ledamoten af Ridderskapet och Adeln Ordförande, och Banco-Ombudet skall , såsom Referent, föredraga ärenderna, bestrida Protocol lsföringen och besörja brefvexlingen emellan Directionen och BancoFuIlrnägiige, i öfverensstämmelse med Directionens beslut.
Vid uppkommande olika meningar i fråga orri Låns beviljande, galle den för BancoDiscontVerket i Stockholm gifna föreskrift, så att dervid fordras pluralitet af närvarande Ledamöter: inträffa paria vota, får Lånet i sådant fall ej utgå, men örn i andra ärenders afgörande, rösterne äro lika, eger Ordföranden votum decisivutn.
Minst 3 Ledamöter böra hvarje Sessionsdag tillstädes vara, och skulle Banco-Otnbudet, såsom föreslagen Referent, någon gång vara frånvarande, må måten då af annan Ledamot föredragas.
BancoOmlmdet får dock ej , utan laga förfall eller af Directionen erhållet tillstånd, från dess sammankomster uteblifva; äfvensom icke någon Ledamot längre lid än 3:ne veckor bör af sjukdom eller annat förfall vara från Directionens sammanträde frånvarande, utan att den utsedde suppleanten för honom i Directionen inkallas och emot arfvode efter tiden, af den ordinarie Ledamotens anslagne lön, under enahanda ansvar, fortsätter haris befattning, intilldess lian i Directionen åter inträder. 726 Banco-Utskottets Betänkandenl ' §• 7- Directionen eger icke rättighet, att på Banquen utfärda Assignationer, utan kommer utlåningen att verkställas dels af de genom skeende inbetalningar influtne medel, och dels af från Banquen nedsände Baneo-Sedlar; dock ina contanta Cassa-behållningen icke öfverstiga hos Contoiret i Götheborg 150,000 R:dr och uti Malmö 75,000 R:dr, så att hvad derutöfver inflyter, genast bör till insättning i Banquen öfversändas till
Discont * Directionen i Stockholm, derest icke Directionen i dess afgifvande vecko-rapporter, under behörigt ansvar, såsom för dess öfriga förvaltning, försäkrar, att öfverskottet består af smärre förslitna och för rörelsen obrukbare sedlar, för hvilkas insändande särskild lägenhet mäste afbidas.
Nyssnämnde behållning fördelas på arne Cassör, nemligen en General-Cassa med 5 lås, hvartill hvar och en af Directeurerne samt BancoOmbudet eger en nyckel, och en mindre Gassa af högst 10,000 R:dr på en gång hos hvardera Contoiret, för inbetaide eller omsatte lån samt nyås utbetalande, till hvilken mindre Gassa Kamereraren och Banco-Ombudet hafva en nyckel hvardera. §. 8.
Directionen får icke emottaga insättningar i Contoiren af enskildes penningar emot ränta, ej heller utgifva särskilde sedlar eller Assignationer; samt i betalningar af Contoi - Banco-Utsftottets Eelänlanden.
727 rens
Ian och räntor icke antaga annat än det i Biket faststälda gångbara mynt. §• 9- Contoirens utlånings-befattning börjar den 1 Januarii nästkommande år 1824, hvarefter Directionen alltid bör sammanträda å en viss dag i hvar vecka, för att granska inkomne lånehandlingar, emottaga af skedde inbetalningar det belopp, sorn öfverstiger summan för den i sista momentet af 1 §. omnämnde mindre Cassan, samt i öfrigt afgöra förekommande ärender.
Infaller Helgedag å den vanliga Sessionsdagen, sker sammanträdet å nästa söknedag derefter.
Låne-ansökningar oell inbetalningar af lån böra derföre senast å 2:dra söknedagen före
Directionens sammanträde inlemnas till ICamereraren, som deröfver upprättar behörig lista och biträder Banco-Ombudet med ärendernas beredning till utlåningsdagens expedition, §• 10.
Directionerne, så här i Stockholm, sam i Götheborg och Malmö, meddele hvarandra, genast efter hvar och en Discontdag, advis om de samma dag hos Verken antagne Låntagare och Cautionister, samt de beviljade lånens belopp. §• n. Varder till Ledamot i Directionen någon person vald, som sjelf i Låne-Contoiret för 728 Banco-Utskottets Betaiikanden. skuld häftar., godtgöre han genast samma skuld till fulla beloppet, innan han uti förvaltningen af Contoiret intrader; och må icke hvarken Directionens ledamöter eller Contoirens Tjensteman och Betjente skuldsätta sig hos något af Discont Verken , genom egne lån eller andra förbindelser till betal nings - a nsvar ; härifrån dock undantaget lån på godkände Actier eller gällande publike papper ; derjemte D irectionen?
.Ledamöter förbjudas, att i någon egenskap vara commistionairer för lånsökande* §• 12.
Hvarken såsom Låntagare eller Cautionist får någon häfta för skuld uti något annat Discont-Contoir, äu det, inom hvars district han är boende och mantalsskrifven, hvilket förhållande med vtderbörandes Ambets-.Bevis å Lånehandlingarne styrkas skall; de lån dock härifrån undantagno, som nu vid inrättningarnes början ifrån BancoDiscontVerket på Contoiren öfverflytlas, med Cautioner af personer, boende utom districten, hvilka lån, med vanlig omsättnings-rättighet, må med samma Löftesmän bibehållas, till dess de varda fulleligen inbetaide; varder någon ny Låntagare beträdd att hafva sökt och undfått larl i flere än ett af Lane-Contoiren , bör det till honom från hvardera Contoiret utgifne lån, ovilkorligen indrifvas vid förfallodagen , utan att omsättning beviljas, samt en sådan låntagare på ett års tid icke få upptaga något Discont Lån eller såsom Borgesman derföre antagas.
Banco-Utskottets Betänkandeti. 7J9 §• 13- Till rättelse för beläning på Actier och publike Papper, böra Directionerne i LåneContoiren, utan afvikelse, följa den i sådant afseende för EancoDiscont Verket faststälde och gällande Tariff, som bestämmer dels huru många procent af sådane pappers numeraira belopp får såsom säkerhet antagas i mån af förändringar i desse hypothekers värden, och dels hvilka Documenter, som från belänings-rätt äro undantagne. i 14- Såsom ett oeftergifligt vilkor för nya låns erhållande och omsättnirigs-rätt af redan bekomne lån, skola alla Reversaler, så vidt icke Låntagarne och Cautionisterne äro af
Directionen kände, vara försedde med officielle betyg af antingen Landshöfdingen, Domaren eller Magistraten i den landsort eller stad, der läntagare och Löftesmän äro boende, om Låntagares och Cautionisters vederhäftighet; äfvensom för personer, hvilkas namnteckning icke kan vara
Directionerne känd, eller som sjelfve ej kunna skrifva; underskrifternes egenhändighet eller erkännande inåste vara bestyrkt af ?:ne välkände personer , eller en u* tom Domaren , samt i afseende på säkerheten för lånen, då den lånsökande eller hans löftesmän förut finnas häfta för lån eller cautioner hos Discont.
Contoiret, lånet ej beviljas, så framt ej vederhäftighets-beviset innehåller, att lånsökanden och hans löftesmän hvar för 73» Banco-Vtskottets
Betänhanden - sig ega fullkomlig säkerhet både för det lån; sorn sökes, och för deras förut hos Contoiret ingångne förbindelser. §• 15* Ej må något LåneHocument emottagas3 utan att den person, som detsamma företer, är af Contoiret känd, samt påtecknat sin ansvarighet för liandlingarnes rigtighet. §. 16.
Ingen person, af hvad förmögenhet sorni heldst, får såsom Låntagare på sitt blotta namn häfta för större summa än 6ooo B:dr Banco , ej heller dess borgen dessutom särskildt antagas, utöfver ett lika stort belopp, eller booo B:dr» §• 17- Likasom för BancoDiscontVerket är föreslaget, skall, å lån, hvilka icke inom 14 dagar efter förfallo-dagen inbetalas eller omsättas, Straffränta, hvars belopp nu är på Eikets Högloft.
St a t s-rU t sko t tets B e t ä n k andt' n, agff se Anmärkningar lins Kongl, Maj;t i yn^ derdånighet anmäla, §’ t1’ Revisorprne böra icke allenast sträcka sin åtgärd till eftppspende, huruvida uU giftprne med Stat och Författningar instämma, utan äfven lemna en noga opp» Tnärksamhet deruppå, luiru vida Statens samtelige Inkomster på rätta tider och till behörigt belopp i Statens Cassör influtit och af Uppbordsmänlien blifvit le
Titel för sig, jemte beloppet af uppkomne Besparingar; Och bör denna Berättelse med tillhörande Tabeller, sedan ett ex-r pmplar deraf blifvit utskrifvit och till Riddarhus-Cancplliets ArelliV aflemnadt, för att der till nästa Riksdag förvaras, genast genast genom Fuilmägtiges i Riksgälds-.
Coiitoiret försorg lill trycket befordras pch jemte Allmänna Tidningarne utdelas, £/tdrag af Protöeollet, hållet hos Riksens Höglofl.
Ständers Statsutskott den 14 October 1823, S' O. \hd nu verkstäld justering af Förslaget till förnyad Instruction för Riksens Höglofl, Stäuders Revisorer, i hvad som rörer deras befattning med Stats-Verket, yttrade Herr Lagman Noraeus: ”1 följd af min anmäldte Reservation emot Jiöglofl.
Utskottets Jieslut j 5:te, Stats-Utsko tte ts Bela n k anden. 3oi io:de oell i:>: te punctcrne af Förslaget till förnyad luslruetion för Riksens Ständers Revisorer, får jag 1111 närmare ntutveckla skälen för min särskilde mening härutinnan.
Man har etter min öfvertygelse origtigt dragit den slutföljd af Stadrgandet i 68 §.
Riksdagsordningen, om Jnstructions utfärdande för Revisorerne, gtt Riksens Ständer skulle ega, med tolkning af Grundlagarnes Ordalydelse, fastställa en Instruction af annat och vidsträcktare innehåll, än som instämmer med det tydligt uttryckte ändamålet af JSlats-Verkets uppvisande och den derföre Riksens Sternier förbehåilne granskningen.
Ragar härom innefatta och förmå utgör i och för sig sjelf, den enda och rätta Instructionen, Och hvad sorn sig derifrån skiljer rubbar mera eller mindre de Constitulionelle förhållanden, hvilkas bevarande i en fullkomlig helgd i alla hänseenden är af så mycken vigt och utgör National Representationens första pligt.
Instructionen kan sålunda ej äga annat föremål, än att utstaka sättet hvaruppå Revisorerne skola verka inom de i Grundlagarne bestämde gränsor, och i en ofelbar öfverensstämmelse med de grunder hvilka uti dem föreskrifvas, 3oa S tats-Utskottets Betänkanden.
Det föreslagne stadgandet uti 5:te puncten, att'
Rpvisorerng skulle ega tillgång till KopgL Stats-Contoirets alla Räkenskaper, Protocoller och Handlingar, intill den dag, då Revisorerne sammanträd da, anser jag stridande emot dessa grunder oell ledande' derhän, att Revisionen af Förvaltning peli Räkenskaper åtskiljes, peli att den förra sträckes till annan och längre tid, än de sednare omfatta.
Revisorenies i Grundlagen utstakade åtgärd att öfverse Stats-Verket och utrö-, na huruvida Anslngs^snmmorne äro öfver-? skridna, kan likväl så mycket mindre ega runi för någon annan tid, än den för hvilken afslutade Räkenskaper finnas, sorn desse allena innefatta och fullkomligen re-? dovisa förvaltningens Resultater, hvilka sedd Hare åter äro de enda föremålen för Revisorernes bedömande; Hvartill kommer att ett sådant åtskiljande af förvaltning och Räkenskap medförer den oformlighet i granskningen, att hvad af den förre vore utaf föregående Revisorer godkänt eller anmärkt, och i följd deraf anmäldt till Riksens Ständers åtgärd, kunde af kommande Revisorer, som emoltogo
Räkenskaperiie för samma tid klandras eller åtminstone ifråga ställas och å nyo underkastas Riksens Ständers bepröfvande, Stat s-XJ tskottets Betan kandell. 3o3 Sammanhang i syftning och utförande af Revisions-Arbétet skulle derigenom förloras, och detta förtidiga utöfvande af den förbehållne granskiiings-rätlen, skulle ofta leda till omogiia och origliga omdömen då deremot delina rättighet icke styckad och stympad titan på eli gång uti fullkomiiadt skick utöfvad, sammanhåller kraften ef RevisorerheS befattning; Stadgandet i 58 §.•
Riksdags-Ördningen uppfyller delta ändamål, och då det utan ali fremmande tolkning, tages till efterrättelse, bör lydelsen ef deli ifrågavarande §. i Instructioiieli efter hiiii tanka blifva följande; ”Revisörerne Sammanträde Så ofta* att hvarje Revision må kunna omfatta aine års afslutade Räkenskaper, nästföljande i oafbruten ordning från den lid Statsverket Sist vid Riksdag eller af Revisorer blifvit öfversedl.”
Hvarjemte i särskild § torde böra inflyta hvad §.
Riksdagsordningen förmår, att nemligen ReviSorerné äga af Kongl. Stats-Cönloiret undfå de handlingar och upplysningar, soln de i öfrigt finna nödige till närmare utveckling af de ämnen, som vid granskningen förekomma, utan att likväl så beskaffade upplysningar och handlingar må kuuna af Revisörerne användas till Anmärkningar utöfver den tid, för hvilken 3o4 S t a t s-U t sk o 11 e t s R e i ä ht a ii dé ib äfslutad Räkenskap då är dem till granskning öfverlemnad; Uti iö § af deri projectérade Instructioneri förekommer bland annat det stadgande: ätt
Revisorerne i den händelse de finna nåtrot att anmärka* e«a alt sådant i det afseende 3ö § R i k s d a gs-0 r driingeri innehåller* hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla* Åbéropäde § af Riksdags-Ördningeri ängar likväl ej Révisorernes befattning,/ utan Riksens Ständer och deras Stats-Utskott, som ega att upptaga och närmare utreda samt gilla eller ogilla .hvad Revisorerne under deras .förrättning funnit förtjena uppmärksamhet, Samt derefter hos Kongl. Maj:t anmäla dé anledningar, sorn förekommit, att emot någori tjensteman i Laglig Ordning ansvar yrka; Jag kail derföre icke finna ätt
Revisorernes anmärkningar kunna medföra sådana följder sorn den åberopade § af Riksdags-Ördningeri åsyftar, meri deraf utesiiites icke deras rättighet, att hofi Konungen i underdånighet anmäla hvad de anse sig åligga att i deras til!
Riksens Ständer afgifvande Berättelse upptaga och deras åtgärd under - ställa, 5 ta ts-U ts k ot te ts Betänkanden. 3o5 ställa,på det
Konungen må kunna deröfver i Kader infordra vederbörandes förklaring och det är af dessa skäl som Citalionen af 3o §.
Riksdags-Ordningen synes böra uteslutas.