Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Pä de af Kongl. Maj:t sålunda anförde skäl, tillstyrker Utskottet, att berörde summa, 1,600 R:dr, måtte varda å Stat uppförd.
Uti en från Preste-Slåndet remitterad motion, har Professoren Fries begärt: att de 15 Professorer vid Upsala Universitet, hvilka för närvarande ej åtnjuta högre lön, än 1,600 R:dr, efter medelpris för 225 tunnor spanmål, måtte, för att beredas en emot lefnadsbehofven någorlunda svarande inkomst, erhålla en lönetillökning af 300
R:dr hvardera, eller lika mycket, som vid sistlidne Riksdag för de 6 äldste Professorerne beviljades; varande, till stöd för motionen, åberopadt: att, vid jemförelse emellan Universitets-lärare och andre Statens embetsman af samma grad, desse sednare befunnos blott stå i midten af den tjenstemannabana, hvilken de. tillhörde, då de förre deremot, med intagande af en ordentlig lärostol i sin vetenskap, hunnit spetsen af sin bana, hvarinom icke funnes någon högre grad, någon befordran, som icke tillika vore ett afbrott derifrån och en öfvergång till en annan; att ingen annan bana fordrade längre lärotid, ingen annan vanligen större ansträngningar och uppoffringar, innan målet vunnes, och svårligen många funnos.uppå hvilka man hade större anspråk på beträdaren; att om från en Professors-lön, som för närvarande i Upsala utgjorde 1,600 R:dr efter medelpris för 225 tunnor spanmål, afdroges hushyra minst 300
R:dr, oundgängliga extra utgifter för bibliothek, litterära föreningar, correspondans, m. m., 200 R:dr, Krono- och communal - afgifter Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 41. 9 afgifter 120—140 R:dr, rn. ni., återstodo icke 1,000 R:dr för honom sjelf och familj på en af de dyraste orter i Riket, hvilken summas otillräcklighet vore lätt insedd, helst då man besinnade, att en student derstädes beräknade sitt vivre för 8 månader till 400—500 R:dr; att Professorerne i Lund väl äfven voro knappt allönade, dock lyckligare lottade, då de egde i lön 300 tunnor, utom två fixa och två personella pnebende-pastorat, hvarigenom den åt båda Universiteten sista Riksdag beviljade tillökning i Lund komme 10 af 20, men i Upsala, der Bibliothekarien hade Professors lön-tur, blott 6 af 21 till godo; samt att grunden, hvarföre Professors-lönerne i Upsala nu voro mera otillräckliga än förr, låg icke blott i de stegrade vetenskaplige anspråken och den ökade lefnadskostnaden, utan hufvudsakligen deruti, att
Professorerne såsom offentlige examinatorer icke nu ansågo sig böra lemna enskilda collegier emot betalning, hvaraf de förr beräknat 1,000 R:dr, utan lemnade denna förtjenst åt yngre lärare, utan att derföre undandraga sig enskild undervisning, och en Professor, som af pligt och böjelse kände sig uppmanad att verka för sin vetenskap , måste ställa sig i beröring med den studerande ungdomen, öppna för den sitt hus, understödja yngre lefvande anlag m. m., uppoffringar, som af mången gjordes öfver hans tillgångar.
Vid öfvervägande häraf har Utskottet, erkännande giltigheten af de utaf motionären anförde skäl, funnit lönetillökning för de Professorer vid Upsala Universitet, som ej innehafva prsebenden eller annan inkomst utöfver den anslagna lönen, vara af billighet och rättvisa påkallad.
Men med afseende å Stats-verkets nuvarande ställning och då, i likhet med hvad vid Elementarläroverken äfven är förhållandet, de yngre lärarne, om än till en början knappt lönade, likväl ega hopp att, efter någon tids tjenstgöring, erhålla befordran till högre lön, har
Utskottet icke ansett sig böra föreslå en sådan tillökning för samtlige Professorerne; och får Utskottet följaktligen tillstyrka, att Rikets Ständer måtte å Stat anvisa ett belopp af 3,000 R:dr, att såsom lönefyllnad med 300 R:dr utgå till hvardera af de tio till de verldsliga Faculteterne hörande, å Upsala Universitets Stat uppförde, Professorer, hvilka äro närmast i ordningen efter de sex, som redan en sådan erhållit, men med uteslutande, af dem, som innehafva prabenden eller åtnjuta andre deras tjenst åtföljande löneförmoner, som motsvara den ifrågavarande tillökningen. ej) Då det af Rikets Ständer vid sistlidne Riksdag beviljade anslag för Universitetens materiella behof 12,000 R:dr, att emellan dem i lika lotter förBih: till B.
Fröt. 1844. 4 Sami. 1 Afd. 15 Raft. 2 Stafs Utskottets Utlåtande, iV;a 41. delas och utgå intill närvarande Riksdag, visat sig vara fortfarande erforderligt, oni icke
Universiteten skulle nödsakas att stå efter sin tid och , i brist på materiella hjelpmedel, inskränka sin verksamhet, har Kongl. Majit föreslagit, att samma anslag äfven hädanefter måtte få utgå på samma sätt, sont hittills, med 12,000 Rldr, eller tillsammans för tre år 36,000 Rrdr.
Uti en från Preste-Ståndet remitterad motion, har Professoren Fries, i afseende å detta anslag, yttrat, att detsamma icke vore afsedt för sådane tillfällige behof, sorn efter någon viss tids förlopp kunde upphöra, utan för sådane fortfarande utgifter , såsom inköp af böcker för Bibliotheken, complefferände af de practiska lnstitutionernes samlingar, experimenter vid undervisningen, botaniska trädgårdens utvidgande och underhåll, med flere dylika föremål, i följd hvaraf, och då det medförde flere svårigheter att med en tillgång, hvars fortfarande ej vore bestämdt, ändamålsenligt ordna utgifterne, motionären föreslog, att detta för Universitetens materiella behof afsedde anslag måtte varda ä ordinarie stat Uppfördt.
På grund af hvad i denna fråga blifvit utredt, forde det för Universiteten förut beviljade anslag således kunna för närvarande anses fortfarande behöfligt, men då detsamma af Rikets Ständer vid sistlidne
Riksdag anvisadt för bestämd tid, äfven nu af Kongl. Majit icke ansetts bora å stat uppföras, tillstyrker Utskottet, att ett anslag af 12,000 Rldr till Universitetens materiella behof mätte af Rikets Ständer beviljas, att med hälften till hvartdera Universitetet Utgå intill flästa Riksdag, d*)
Uti en från Preste-Ståndet remitterad motion, har Biskopen m. m.
Agardh omförmält behofvet af åtskilige anslag för de Botaniska Jnstitutionerne vid Lunds Universitet; men enär Utskottet hvarken finner vederbörligen utredt behofvet af högre anslag för Universitetens materiel, än som, i enlighet med Kongl. Majtts Nådiga Proposition, redan blifvit af Utskottet tillstyrkt att fortfarande utgå, eller anser lämpligt, att Rtkefs.Ständer må ingå i någon granskning af den fördelning deraf, som vid Universiteten emellan de serskilde Institutionerne blifvit verkställd, hemställer Utskottet, att motionen icke må till någon åtgärd föranleda, 7 :o Elem en ta r-Lär ov er ken.
I afseende å dessa har Kongl. Majit, i Dess Nådiga Proposition om Stats-verkets tillstånd och behof, omförmält: att, utom den af Rikets Ständer Stats-Utskottets Utlåtande, N;o ti - li vid sistlidne Riksdag gjorde underdåniga hemställan om en sådan förändring af Frösö Skoja i Jemtland, att ynglingar skulle derifrån kunna utexamineras för att afgå directe till Universitetet, jemväl från flere Stift, Städer och Läroverk inkommit underdåniga ansökningar om stiftandet af nya Skolor, om utvidgning af redan befintliga och om löneförbättringar; att den förlidet år samlade Revision öfver Elementar-Läroverken likaledes i sin underdåniga berättelse föreslagit åtskilliga förändringar i Läroverkens organisation i allmänhet, indragning af vissa och utvidgning af andra Skolor, serskilda anstalter till bildande af Skollärare, en allmän löneförhöjning för lärarne, samt flere andra dels anslag, dels åtgärder för Skolornas bringande i ett fullkomligare skick; att under sådana förhållanden , och då en omfattande föredragning af denna berättelse hvarken ännu kunnat eller under Riksdagens lopp kunde, i anseende lill de yttranden och upplysningar, som af vederbörande måste infordras, inför Kongl. Majit ega rum , det vore i allmänhet stridande emot rigtiga grunder alt till afgörande företaga serskilda löneförhöjnings- och organisations-frugor och dem till Rikets Ständer framställa, men att, då likväl dels en eller annan fråga vöre af de öfriga alldeles oberoende, dels vissa förbättringar kunde finnas vara af (ten art, att deras uppskjutande icke allenast skulle förnärma de billigaste anspråk, utan ock verka skadligt för framtiden, Kongl.
Sig böra göra framställning om beviljande af dertill erforderliga anslag. «) På grund af Revisionens öfver Elementar-Läroverken afgifne yttrande, att, ehuru Lärdoms- och Apologist-Skolan borde förblifva från hvarandra skiljda, och Revisionen således antagit en annan grundsatts, än den, som gällde för Nya EJernentar-Skolan i Stockholm, det likväl vöre nyttigt, att denna Skola, hurudan än Svenska Läroverkets framtid blefve, måtte fortfara i åt njutande af offentligt understöd och uppmuntran, samt då det i alla händelser af Kongl. Majit ansågs vigtigt, att, isynnerhet i hufvudstaden, funnes en bild— nings-anstalt, motsvarande denna Skola, har Kongl, Majtt äskat, att anslaget för densamma mätte å stat uppföras med 0,800 R;dr; och då anslaget för Nya Elementar-Skolan hittills alltid utgått af de 42,000 R:dr, hvilka vid 1828—1830 årens Riksdag för Elementar-Läroverkens behof beviljades, men vid den calcul, som, enligt Läroverks-Comitéens år 1828 afgifna betänkande, uppgjordes, denna Skola icke var tagen i beräkning, hade alltid sedermera större eller mindre svårigheter uppstått att fylla de för Elementar-Läroverken befintliga behof, hvilka dessutom betydligt stigit genom allmänhetens ökade förtroende för den offentliga undervisningen, af hvilken an - 12 Statt-TJtskotte,ts Utlåtande, N:o 4i. ledning oell för afböjande af de missförhållanden, som uppstått derigenom, att den dass af Läroverk, för hvilka den beviljade summan från början var beräknad, icke oafkortadt kommit deraf i åtnjutande, Kongl.
Majit äskat, att de ofvanberörde 6,800 11:dr uppföras, såsom förökning i anslaget utöfver de hittills för Elementar-Läroverken beviljade 42,000 Rrdr.
Det anslag, som nu finnes å Riks-Staten uppfordt, utgör, utom nyssnämnde vid 1828—1830 årens Riksdag beviljade 42,000
R:dr af ersättning för de i följd af Rikets Ständer beslut vid 1834—1835 årens Riksdag upphörde djeknepenningarne 5,968 R:dr 14 sk., samt serskilda af Rikets sednast församlade Ständer anvisade tillökningar för Lunds Catliedral-Skola 3,856 R:dr 45 sk. 4 rst., Stockholms Gymnasium 2,000 Ridr, Uddevalla Skola 6 Rrdr 32 sk., Halmstads Skola 25 Ridr, Strömstads Skola 500 Ridr, Calmar Gymnasium 100 Rrdr och Gefle Gymnasium 450 Rrdr; och har detta anslag, tillsammans utgörande 54,906
Rrdr 43 sk. 4 rst., blifvit ansedt såsom ett reservations-anslag, så att de besparingar, hvilka något år derå uppkommit, icke blifvit använde till andra föremål inom titeln, utan af Kongl. Majrt ett kommande år disponerats endast för Elementar-Läroverken.
Utgående från den åsigt, att anslaget för Nya Elementar-Skolan bör fortfarande anvisas, har Utskottet likväl, innan ännu den vid samma Skola antagne undervisnings-methods fördelar, i jemnförelse med den, som följes vid Stifts-Läroverken, hunnit närmare utrönas och pröfvas, icke ansett lämpligt, att något serskildt anslag för nämnde Skola å Stat uppföres.
1 följd häraf och då, i afbidan på den slutliga regleringen med Elementar-Läroverkens aflönings-stater, hvarom Kongl.
Majit förmält
Sig vilja i pröfning ingå och förslag till Rikets Ständer framställa, angeläget är, att nödiga tillgångar må finnas till Kongl.
Maj:ts disposition för sådane partiella behof, sora hittils af bristande medel niåst eftersättas, har Utskottet funnit sig böra tillstyrka Rikets Ständer, att det vid 1828—1830 årens Riksdag för Elementar-Läroverken beviljade anslag 42,000 Rrdr ökas till 48,800 Rrdr, med underdånig anhållan hos Kongl. Majit, att Nya Elementar-Skolan må häraf tills vidare erhålla, hvad för densamma pröfvas erforderligt, äfvensom att Rikets Ständer måtte besluta, att hela det belopp, som sålunda skulle komma att, för Elementar-Läroverken, i RiksStaten uppföras, utgörande 61,706 Rrdr 43 sk. 4 rst., såsom reservations-anslag anvisas. Slats-UUkottets Utlåtande, N:o 41. 13 c) Sedan, med afseende derå, att få saker voro af den vigt för både Skolan och Kyrkan, som beredandet af lifsbergning för föråldrade skollärare, utan att de må behöfva söka sin tillflykt till presterliga lägenheter, så väl den 1828 församlade Läroverks-Comitéen, som 1832 års Skol-Revision tillstyrkt, att afskedade Lärare skulle på Rikets Allmänna Indragningsstat få uppföras, icke vunnit framgång, så hade 1843 års Revision hemställt, om icke ett statsanslag skulle kunna äskas, så tillräckligt, att åtminstone en emeriti-lön i högsta läraregraden vid Gymnasier och Skolor måtte för hvarje Stift, när behof deraf gjordes, eller egna emeriti-fonder antingen alldeles saknades eller voro otillräcklige, kunna deraf erhållas, samt att detta anslag, om det något år eller i något Stift blifvit odisponeradt, måtte till ett följande år reserveras och lemna bidrag till någon gång saknade, alltid otillräckliga, vicarii-arfvoden, när till afsked med full pension ännu icke berättigade lärare måste af giltiga skäl permitteras och ofta icke förmådde utgöra, aldrig kunde åläggas, större arfvode till silia vicarier, än en fjerdedel af den förut nog otillräckliga lönen ; och har Kongl. Majit, helst ett sådant anslag, ehvad system för, eller förändring af Elementar-Läroverken, som komme att bestämmas, blefve af högsta vigt, föreslagit Rikets Ständers bifall till hvad 1843 års
Skol-revision i detta afseende föreslagit, endast med den förändring, hufvudsakligen påkallad af den stora olikheten Stiften emellan i antalet af der befintlige lärare, att icke beloppet af en emeriti-lön ovillkorligen tilldelas hvarje Stift, utan att en summa, motsvarande en sådan lön i lingsta läraregraden vid hvarje Stift och i Stockholms stad, anslås, således ett belopp af 12,480 R:dr årligen att för behofvet af Kongl. Majit disponeras. Utskottet, som till alla delar instämmer uti den af Kongl. Majit rörande detta ämne i Nåder yttrade åsigt, tillstyrker följaktligen, att 12,480 R:dr måtte å Elementar-Läroverkens stat uppföras till Kongl. Majits
Nådiga disposition till emeritilöner för Gymnasii- och Skollärare inom Rikets Stift och Stockholms stad. d)
Uti en från Preste-Ståndet remitterad motion, har Contracts-Prosten Ödmann yrkat: att då, enligt Kongl. Brefvet den 22 December 1831,Rectorer vid Rikets Gymnasier skulle, emot upphörande af de så kallade terminspenningarne, erhålla ett deremot svarande årligt arfvode, men Rector Gymnasii i Gefle icke kommit häraf i åtnjutande, på den grund, att de för löneregleringen vid Elementar-Läroverken disponible medel icke dertill lemnade nödig tillgång, Rikets Ständer måtte för bemälde Rector, såsom ersättning, motsvarande ter - u Stats-Ulskottets Utlåtande, N:o 4-1, minspenningarne vid andr» Gymnasier, bevilja eli ärligt anslag af 120 R:dr, att beräknas och utgå från den 1
Maj innevarande år; och hafva, i sammanhang med denna motion, äfven blifvit behandlade dels en från Preste-Ståndet, remitterad motion af Biskopen m. m.
Nibelius, sorn yrkat: att då, genom Kongl. Brefven den 21 September 1833 och den 1 November 1839, hvilka bestämma nu gällande löningsstat för lärarne vid Rikets Elementar-Läroverk, lönen för den andre läraren vid Apologist-SkoJa blifvit fastställd till 40 tunnor spanmål eller 240 R:dr, men andre Apologisten vid Westerås Skola, oaktadt lian ej hade i lön mera än 25 tunnor, på sin underdåniga ansökning om lönefyllnad erhållit den resolution, att tillgångarne icke medgåfvo bifall dertill.
Rikets Ständer måtte för bemälde Apologist bevilja ett anslag af 15 tunnor span mål, hvarigenom lian, i likhet med andre sådane lärare, skulle komma att ärligen åtnjuta 40 tunnor, dels en af Herr Winge inom Borgare-Ståndet väckt motion, att till löneförbättring för Rector vid Nyköpings Högre Lärdoms- och Apologistskola måtte beviljas ett anslag af 25 tunnor spanmål, hvarigenom hans lön komme att mera närma sig, om ock ej fullt uppgå, till likhet med hvad Rectorer vid andra Skolor af enahanda slag åtnjuta.
Då, i följd af hvad Utskottet tillstyrkt, i afseende å tillökning af 6,800 R:dr uti det för EJernentar-Läroverken anvisade anslag, Kongl.
Maj;t, i fall Hector Gymnasii i Gefle, Rector vid Nyköpings Högre Lärdoms- och Apologistskola, eller andre Apologisten vid Westerås Skola skulle finnas hafva grundade anspråk på den för dem ifrågaställde ersättning och lönetillökning, är i tillfälle att låta bemälde Lärare deraf komma i åtnjutande, hemställer Utskottet, att något serskildt anslag för sådant ändamål icke må af Rikets Ständer beviljas. é) Ifrån Preste-Ståndet har likaledes blifvit till Utskottet remitterad en af Biskopen m. m.
Agardh väckt motion om ett anslag af 2,000 R:dr lill förstärkning af Bibliotheks-fonden vid Carlstads Gymnasium; men då bidrag af Statsmedlen till vidmagthållande eller utvidgning af Stifts-Läroverkens samlingar tillförene icke utgått, och Udskottet tror sig kunna förutse, att, om något i sådant afseende för Ett Läroverk beviljades, enahanda anspråk från de öfriga skulle derigenom framkallas, afstyrker Utskottet bifall till motionen.
O Uti serskilde från Preste-Ståndet till Utskottet remitterade motioner hafva förslag blifvit väckte; Stats*Utsiottets Utlåtande, N:o 4t. 15 af Professoren Knös, med hvilken H. H.
Erke-Biskopen instämt ! att, på det Upsala Cathedral-skola, sorn både till läroämnen, lärotid och lärjungars antal fullt motsvarade Gymnasium och dermed förenad högre Lärdoms-skola, skulle äfven till lärames antal och aflöning komma att motsvara förenämnde (Vänne med Cathedral-skolan likartade Läroverk, Skolans stat, som för närvarande utgjorde 700 tunnor, måtte ökas till 1,570 tunnor spanmål, eller med 810 tunnor, motsvarande, å 6 R:dr, 4,860 R:dr.; af Professoren Doctor Reuterdahl: att för det fall Rikets Ständer för Upsala Cathedral-skola bevilja, hvad af Professor Knös blifvit begärdt, samma förmoner måtte tilldelas Cathedral-skolan i Lund, hvilken befunne sig i alldeles lika ställning med den i Upsala; samt < af Biskopen m, m.
Hallstrom, om löneanslag för en Con-Rector vid Wisby högre Lärdoms-skola.
I anledning af dessa motioner, får Utskottet anföra! att, dä KongL Majit, enligt hvad den Nådiga Propositionen gifver vid handen, icke funnit
Sig böra, innan erforderliga upplysningar och yttranden hunnit från vederbörande infordras, f anledning af till Kongl. Maj:t så väl från flere stift, städer och läroverk inkomne underdåniga ansökningar, sorn ock af sednaste Skol-Revisiofl afgifne förslag, åsyftande förändringar i Läroverkens organisation i allmänhet m. m., till afgörande företaga serskilda ltine*förhöjnings- och organisations-frågor och dem till Rikets Ständer framställa, Utskottet icke eller anser lämpligt, att, vid detta förhållande, Rikets Ständer nu må ingå i pröfning af sådane förslag, i följd hvaraf Utskottet hemställer, att motionerna icke må till någon åtgärd föranleda. 8:o Folk- Sko tor n ä< Kongl. Majit har i den Nådiga Propositionen gifvit Rikets Ständer tillkänna, att, sorn redan vunna upplysningar icke tillräckligen visat, huruvida de vid sista Riksdagen äskade och af Rikets Ständer beviljade anslag för folkundervisningen kunde blifva under kommande år för ändamålet tillräckliga, hade ytterligare Upplysningar i ämnet blifvit infordrade att afgifvas innan den Uste sistlidne Augusti, samt att Kongl.
Maj:t sedei mera under Riksdagens lopp, sedan dessa upplysningar inkommit, ville till Rikets Ständer aflåta Nådig Proposition i ämnet.
Då Utskottet emedlertid icke anser, att förändring bör ega rum uti det redan från längre tid tillbaka å Riks-Staten uppförde anslag för Folk - 16 Stats-TJtåTcottctS Utlåtande, N:o 41.
Skolorna, hvilket icke står i sammanhang med det vid sednaste
Riksdag för folkundervisningen i allmänhet uppförde anslag, hvarom Utskottet framdeles kommer att utlåtande afgifva, hemställer Utskottet, att det förstnämnde anslaget, utgörande, utom indelda räntor och spanmål in natura, 3,062 R:dr 40 sk, måtte oförändradt bibehållas. .9:o Gymnastiska Gentral-institutet.
För detta föremål har Kongl. Maj:t äskat ett ökadt anslag af 500
R:dr, hvaraf 200 R:dr skulle användas till förbättring af lönevillkoren för ÖfverLäraren vid detta Undervisnings-verk, på det att någon person med full skicklighet må vid Inrättningen vara att påräkna till fyllande af Föreståndarens plats, dels vid möjligen för honom inträffande laga hinder, dels vid hans afgång, och de återstående 300
R:dr för en ny practisk lärare, på det att undervisningen för skolungdomen måtte kunna ytterligare utsträckas.
Då ny aflöningsstat för Gymnastiska Central-Institutet vid sistlidne Riksdag fastställdes, hvarigenom det för Institutet förut beviljade anslag mer än fördubblades, har Utskottet icke ansett sig böra tillstyrka beviljandet af någon ytterligare tillökning uti detsamma. 10:o Sundhets-Collegium med Medicinal-Slaten. a) Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof innehåller: att, i sammanhang med fördelningen af det vid sistlidne Riksdag beviljade anslag till Extra Provincial-läkares aflönande, Kongl.
Majit befallt Sundhets-Collegium att inkomma med underdånigt förslag till en allmän och fullt ändamålsenlig reglering af Provincial-läkare-vården i Riket; att det, enligt detta förslag, erfordrades för ändamålet en tillökning i nuvarande års anslag af tillsammans 12,086 R:dr 32 sk.; men att, då deruti likväl inbegreps löneförhöjning till 700 R:dr för 24 Provincial-Läkare, eller en inom hvarje län, hvilken tillökning, utgörande inalles 6,420 R:dr, Kongl. Maj:t fann vara, ehuru visserligen i hög grad gagnelig, dock icke för det närvarande af strängaste behof påkallad, Kongl. Majit således af Rikets Ständer äskade endast åter - Stati-Utskoltets Utlåtande, iN-.o 41.' 17 återstoden, eller 5,666 R:dr 32 sk., hvilka medel, enligt hvad det i StatsRådet öfver Ecclesiastik-ärenden den 10 .Juni 1844 förde Protocoll gifver vid handen, skulle användas dels till aflöning ät några få nya Provincial-läkare, dels till en sådan reglering af lönerna för redan befintlige extra Provincialläkare oell arfvodena för såsom extra Provincialläkare tjenstgörande Bataljonsläkare, att en ändamålsenlig Provincial-läkarevård för hela Riket kunde vinnas.
I sammanhang med denna fråga har Utskottet till pröfning förehaft ej mindre en från Borgare-Ståndet till Utskottet remitterad motion äf Herr Didriksson . som begärt ett lämpligt anslag till årlig lön eller arfvode för en extra P. ovincial-läkare för norra delen af Norrtelje läkare-district iinom Stockholms
Län, med station i Osthammar eller dess granskap, än ock serskilde från Bonde-Ståndet till Utskottet remitterade motioner.: af Matts Persson från Stockholms
Län, om ett årligt anslag af 400 R:dr till en extra Provincial-läkare för norra delen af nämnde Län, med station i Östhammar; af Anders Johan Sandstedt från Jönköpings
Län, om anställande af en Provincial-läkare med lön på stat inom Vestra Härad af nämnde
Län; af Lars Gezelius från Stora Kopparbergs
Län, att lön på Stat, af 500 R:dr årligen, mätte anslås åt den extra Provincial-läkaren i Vester-Dalarne; af Ola Svensson trän Malmöhus
Län, om anställande af en extra Provincial-läkare för Färs och Frosta Härader -inom nämnde Län; a i Jöns Palmqvist från Skaraborgs Län, att extra Provincial-läkaren i Falköpings
District måtte uppföras på ordinarie Stat; af Sven Isacsson från Calmar Län, om anslag för en Pronvincial-läkare inom Ölands Norra Mot, samt af Johannes Johansson från Götheborgs och Bohus Län, att ett anslag, motsvarande ordinarie Provincial-läkarelön, måtte anvisas för en serskild Läkare inom Oiousts och Tjörns Härader af nämnde Län.
Af Sundhets-Cöllegii till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga utlåtande i denna sak inhemtas: att för den allmänna helsovården inom Riket för närvarande finnas att påräkna ordinarie Provincial-läkare till ett antal af 47, med 432 Rulr 24 sk. lön för hvardera, 25 extra Provincial-läkare, hvardera med ett arfvode af 250 R:dr, af hvilka läkare likväl 11. tillika äro Bataljons-läkare och 2 Stadsläkare, hvilka således förut varit för läkarevården i orterne att påräkna, 48 Bataljons-läkare vid Indelta Arméen, hvilka, under den tid då de ej äro till tjenstgöring vid Regementena commenderade, borde och kunde biträda vid Provincial-läkarevårdens bestridande å landet, i fall för dem, enligt HBih. till R.