Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Juridiska fakulteterna vid de håda universiteten; och b) af Friherre Hermelin, Fred., som (i motion N:o 92), jemte det han fästat uppmärksamheten å huru oundgängligt
National-ekonomiens studium vore för juristen och embetsmannen, såvida han skall kunna göra sig reda för grunden till de lagar, hvilka af honom skola tillämpas, erinrat derom, att vid de flesta utländska universiteter alltid någon föreläste i detta ämne och vid ganska många funnos in rättad en särskild profession för denna vetenskap, men att vid våra universiteter undervisningen härutinnan vore förenad med den i och för sig vidlyftiga Ekonomiska och Kamerala eller så kallade Administrativa rällen, till stort mehn för undervisningen, särdeles vid Upsala universitet, der ett vexande antal lärjungar äfven på annat sätt — genom tentamina och examina — upptager allt mera af lärarnes tid och krafter.
Motionären har derföre föreslagit, att Rikets Ständer mätte för sin del besluta delning af professionen i National-ekonomi och Finans-rätt vid Upsala universitet samt anslå 4,500 R:dr såsom årlig lön till en ny profession i Nationalekonomi, med hvilken möjligen Statistik kunde föienas.
Då de af ofvanbemälde motionärer framställda förslag äro af den vigt och omfattning alt desamma svårligen kunna, utan föregången närmare utredning, af Rikets Ständer tillförlitligt bedömas, har, i saknad af sådan utredning och då Kongl. Majit icke heller funnit skäl att vid innevarande riksdag göra någon framställning i detta ämne, Utskottet, som jemväl af enahanda skäl finner sig förhindradt understödja Herr von Kocks under diskussionen på Riddarhuset gjorda hemställan att ett särskildt anslag borde beviljas för upprättande af en juridisk högskola i hufvudstaden, ansett sig böra hemställa, att ofvanberörda motioner ej må till någon åtgärd föranleda. Stats-UtsJcottets Utlåtande N:o 139. 19 20:o.
Uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt och till Utskottet remitterad motion, N:o 44, har Grefve Hamilton, G. Å. K., anlört, hurusom den akademiska undervisningen utan doeenter saknade vederbörlig fullständighet, enär docenterne just utgjorde den nödvändiga iöreningslänken emellan de ordinarie lärarne och den studerande ungdomen och det egentligen vore ur sagde klass, som man kunde hoppas att på lämpligt sätt kunna fylla de ledigheter, sorn tid efter annan inträffade inom den öfriga lärare-korpsen.
De Juridiska fakulteterna voro dock oftast i saknad af dylika yngre lärare, hufvudsakligen derföre att andra vägar, mera lönade och mera hedrade, droge lill sig de yngre jurister, som eljest vore användbara vid universitetet.
Detta beklagliga förhållande skulle, enligt motionärens åsigt, kunna afhjelpas om docenter inom nämnda fakultet egde utsigt till en aflöning, något så när motsvarande hvad de pä andra håll kunde påräkna; och har motionären på grund häraf föreslagit, alt Rikets Ständer måtte anvisa 2,000 R.dr årligen, att med halfva beloppet vid hvartdera af rikets universiteter utgå såsom stipendium åt en docent inom Juridiska fakulteten derstädes, hvilken fakultet jemväl skulle ega att efter sig företeende omständigheter hos universitetets
Kansler göra hemställan såväl om stipendiets fördelning i tvänne, som äfven om inneliafvares bibehållande dervid under någon tids praktisk tjenstgöring utom universitetet.
Utskottet vill ej bestrida, att den af motionären här föreslagna åtgärd skulle kunna bidraga till den juridiska bildningens utveckling, men i betraktande af de många och betydliga anslag, som vid innevarande riksdag blifvit af Utskottet tillstyrkta, och då ett belopp af 5,000 R.dr till docent-stipendier redan finnes i Riks— staten afsedt, anser Ulskottet sig förhindradt att berörda motion understödja och hemställer derföre, att förevarande framställning ej må till någon åtgärd föranleda. 21:o.
Från Preste-Ståndet har Utskottet erhållit remiss å en inom bemälda Riks-Stånd väckt motion, N:o 25, deruti Domprosten Björling, bland annat, erinrat att, då religionen, till följd af sin natur, vore samhällsbildande, och då det religiösa intresset icke kunde skiljas från det kyrkliga, hvarje stat, som ville underhålla och befordra det religiösa lifvet såsom det högsta och vigtigaste, måste beskydda och befordra kyrkan och dess institutioner.
För detta ändamål vore, utom annat, nödigt, att
Staten lillsåge alt män funnos, som kunde rätt förkunna Ordet och förvalta Sakramenten.
Folket finge ej lida brist på presterligt biträde, och, der sådan brist uppstode, vore det Statens oafvisliga pligt att söka afhjelpa densamma.
På sednaste tider hade denna brist blifvit mycket stor i vårt land.
Anledningarne dertill voro visserligen flera; men en af de förnämsta vore, enligt motionärens åsigt, att man numera på de flesta andra vägar komme till ett nödtorftigt välstånd långt förr än på den presterliga.
Vådan af denna olägenhet kunde dock till någon del undanrödjas genom beviljande af ändamålsenliga understöd åt dem, som ville beträda den 20 Stats- Utskottets Utlåtande N:o 139. presterliga banan, så att den förberedande prestbildningen måtte för dem blifva så litet kostsam som möjligt, och derigenom den sena befordran till en berglig lägenhet mindre kännbar.
1 anledning häraf har motionären, som ansett tilldelande af dylikt understöd vara en bland de tjenligaste utvägar
Staten kunde vidtaga för alt afhjelpa den öfverhandtagande preslbristen, föreslagit, att ett reservations-anslag af 56.000
R:dr måtte under nu ingående statsregleringsperiod ställas till Kongl. Maj:ts disposition att, i mån af behof, för prestbiidningens befordran utgå med omkring 12.000
Utskottet bar tagit denna fråga i noggrannt öfvervägande; oell ehuru Utskottet ingalunda kan dela den åsigt, som hufvudsakligen synes ligga till grund för motionärens förslag, eller att statsmedel särskildt böra anvisas lör al hjelpande af den inom riket nu rådande prestbrist, bar Utskottet likväl funnit motionärens förslag ur en annan synpunkt vara förtjent af uppmärksamhet.
Det torde nemligen icke kunna bestridas att i närvarande lid det är al synnerlig vigt att de män, sorn egna sig åt kyrkans tjenst ega goda vetenskapliga studier, så vida de, efter inträde i det allmännas tjenst, skola kunna åstadkomma någon fruktbringande presterlig verksamhet.
Förvärfvande! af denna högre vetenskapliga bildning är likväl icke möjlig med mindre tilitälle bernias dem, som vid akademien förbereda sig för det presterliga kallet, att för delta ändamål göra grundliga och verkligen vetenskapliga studier.
Desse studerande äro i allmänhet obemedlade ynglingar och oltast utgör bristen på medel för deras uuderbåll det egentliga och största hindret för ett längre vistande vid universitetet samt nödgar mången fastän med goda anlag utrustad yngling, att afbryta sina akademiska studier, innan han hunnit djupare intränga i de vetenskaper, om hvilka han vinnlagt sig.
Sådant kan icke annat än menligt inverka på samhällets allmänna förhållanden.
Skall församlingsläraren kunna uträtta något inom sin verkningskrets, måste han i främsta rummet ega de insigter, som erfordras för att på ett fullt tillfredsställande sätt uppehålla religionsvården och för egen del anser Utskottet det vara vida angelägnare att kyrkan erhåller vetenskapligt bildade och för sitt kall fullt duglige lärare, äfven om deras antal är mindre, än alt ett större antal der vinner inträde, men saknar de för denna tjenstgöring nödvändiga egenskaper.
För sådant ändamål synas lämpliga åtgärder med skäl böra vidtagas och Utskottet har derföre föreställt sig alt detta mål i någon mån skulle kunna ernås i fall någon tillökning beviljades i det anslag, som redan linnes anvisadt till stipendier åt Theologie studiosis.
Derigenom blefve det möjligt för akademiens Styrelse att utdela stipendier till högre belopp, än hittills och alt lemna ett understöd åt de studerande, hvilket för dem kan blifva en verklig hjelp.
På grund af hvad sålunda blifvit anfördt, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer, uti det till stipendier åt studerande inom Theologiska fakulteterna vid rikets universiteter utgående anslag, 5,000 R:dr, må bevilja en förhöjning af 5,000 R:dr årligen, Stats- Utskottets Utlåtande N:o 139. 21 samt att nu anvisade belopp må fördelas emellan universiteten i Upsala och Lund, på sätt Kongl. Majit efter förslag, som af Theologiska fakulteterna uppgöras och Kongl.
Majits nådiga pröfning underställas, kan finna lämpligt.
Carolinska Medico-Kirurgiska Institutet. 22:o.
I afseende å detta läroverk har, uti en särskild den 13 sistlidne Februari till Rikets Ständer allåten, af samtliga Riks-Stånden till Stats-Ulskotlet remitterad nådig Proposition (införd under N:o 79 i 1 :sta Samlingen af Bihanget till Rikets Ständers Protokoll) Kongl. Majit föreslagit att Rikets Ständer, dels till uppförande å institutets tomt af en ny byggnad för den pathologiskt-anatomiska institutionen och i sammanhang dermed likbod, obduktionssal och begrafningskapell för Seralimer-ordens-lasareltets behof, måtte bevilja ett belopp af R:dr 84,000, dels medgifva att vid institutet anslälles en Adjunkt i Palhologisk anatomi, en Kamererare och fem Amanuenser, nemligen en vid Medicinska, en vid Kirurgiska och en vid Obstetriska kliniken, en vid Pathologiskt-anatomiska institutionen och en i Rätts- och Stats-medicin samt att dessutom, i händelse anslag till omförmälda byggnad anvisades, när denna byggnad Liefve till begagnande upplåten, ytterligare en vaktmästare måtte antagas, dels att den för institutet nu gällande stat måtte i nedanupplagna delar på det sätt förändras att aflöningsvilkoren för följande befattningar bestämdes sålunda: för Professorn i Materia-medica lön „ 4,500, med förklarande att vid nuvarande innehafvarens afgång tillses måtte, huruvida icke denna profession borde få andra läroämnen sig tillagda; för Professorn i Obstetrik lön Ridr 4,500, „
Professorn i Palhologisk anatomi „ „ 4,500, „ Professorn i Anatomi, hvilken är i åtnjutande af boställs— ,, lägenhet „ „ 4,200, „ Professorn i Kemi, hvilken äfven fått boställe sig anvisadt „ „ 4,200, „
Professorn i Medicin . . , „ „ 4,000, „
Professorn i Kirurgi „ ,, 4,000, „
Professorn i Pediatrik „ „ 4,000, dock alt, enär Professorn i Anatomi, Friherre von
Duben, utöfver sin nuvarande lön, 4,000
R:dr, uppbure ett särskildt arfvode af 500
Ridr, hvilket för framtiden skulle 22 Stats-UtsJcottets Utlåtande N:o 139. upphöra, de 300 R:dr, hvarmed dessa belopp öfversköte den föreslagna nya lönen, måtte för Professorn von Duben på allmänna indragningsstaten varda uppförda: en extra-ordinarie Professor lön R:dr 2,500, två d:o d:o j> 5,000, en Adjunkt . . . y) 2,000, fyra d:o n 8,000, en Adjunkt }> 1,500, två d.o )) 3,000, en Amanuens vid Medicinska kliniken arfvode M 600, en Amanuens vid Kirurgiska kliniken 600, en Amanuens vid Obstetriska kliniken >> )) 400, för en Amanuens vid Palhologiskt-anatomiska institutionen . >> 400, „ en Amanuens i Rätts- och Stats-medicin .... )) >1 400, ,, en Bibliothekarie )) 1,000, „ en Sekreterare >> )i 1,000, ,, en Kamererare 5) )) 500, ,, en Vaktmästarei V 600, ,, en d:o v 500, „ en d:o ); 500, dels ock slutligen alt anslaget lill vård, underhåll och förökande af samlingar m. m., måtte varda förhöjdt med 800 R:dr; hvarjemte Kongl. Maj:t i Dess nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof föreslagit att den åt Barnmorskeläraren i Stockholm bestämda lön, 3,000 R:dr, måtte från institutets stat afföras och i stället uppföras under rubriken: ”Barnmorskeundervisningen och barnbördshusen”.
I sammanhang härmed har Utskottet till behandling förehaft en inom Borgareståndet af Herr G.
Lallerstedt väckt motion (N:o 310), uti hvilken motionären fästat uppmärksamheten derå alt uti Kongl.
Maj:ts nådiga Bref af den 26 April 1861 till Sundhels-kollegium, angående Medicinska undervisningens ordnande, vore bestämt: ”att de af Kongl. Maj:t lör universiteten i Upsala och Lund utfärdade statuter skulle gälla äfven för Carolinska institutet i de delar, som på detsamma kunde tillämpas”, hvilket stadgande ytterligare återfunnes i 5 § af Kongl.
Maj:ls samma dag utfärdade nådiga Stadgar för institutet.
Då det nu, enligt universiletsstatuterna, ålåge Adjunkterne vid universiteterna offentlig föreläsningsskyldighet, ansåg motionären af ofvanåberopade Kongl. Bref och Stadgar klart framgå att en sådan föreläsningsskyldighet äfven ålåge Adjunkterna vid Carolinska institutet, enär i denna del universitetsstalulerna kunde och borde på institutet tillämpas.
Det syntes ock af ett motionen bifogadt undervisningsschema för Carolinska institutet under läseåret 1862—1863, att Lärare-kollegium så uppfattat och bestämt
Adjunkternes skyldigheter i enlighet med hvad 36 § i nämnda stadgar föreskrefve.
I likhet med motsvarande Adjunkter vid Stats-Utshottets Utlåtande N:o 139. 23 universitets-fakulteterna höllö icke Adjunklerne i Anatomi och Kemi offentliga föreläsningar, men desse vore deremot flera timmar dagligen upptagna af att biträda och handleda de studerande vid dissektions- och laborations-öfningarne.
Med Adjunkterne i Pediatrik och Obstelrik vore åter förhållandet, att desse, utom den, enligt ofvanberörda schema dem ålagda undervisningsskyldighet, derjemte under sommarferierna upprätlhöllo den kliniska undervisningen hvar i sitt ämne, hvarigenom desse Adjunkter vore långt mera upptagna af undervisningsåligganden, än någon Adjunkt vid universitelerna.
Med anledning hära! och då, enligt motionärens åsigt, å ena sidan alltid måste bliiva ganska svårt att för den ringa lönen af 1,500 R:dr erhålla skicklige lärare på adjunktsplatserna och således den lägsta lönekategorien billigtvis icke borde vara mindre än 2,000
R:dr, men å den andra sidan så väl läroverket i Stockholm, som universiteternas fakulteter borde draga samma nytta af de vid dem anställda lärare, har motionären föreslagit att adjunktslönerna vid Carolinska Medicokirurgiska institutet målle höjas lill likhet med motsvarande löner vid universiteterna och alt således 5 Adjunkter måtte komma i åtnjutande af 2,500 R:dr och 3 af 2,000 R:dr, men med samma åligganden, som gälla för Adjunkterne vid universiteterna.
Af det den särskilda nådiga Propositionen hilagda Slatsråds-protokoil inhemtas i afseende på de af Kongl. Majit nu ifrågaställda förändringar vid nämnda institut, hurusom institutets Lärare-kollegium uti en till Kanslers-embetet ingifven skrift anfört, att i främsta rummet syntes nödvändigt att den praktiska undervisningen i läkarevetenskapens alla grenar, som institutet hade sig anförtrodd, blefve så fullständigt som möjligt och på ett med tidens fordringar öfverensstämmande sätt ordnad, i hvilket hänseende den mest kännbara bristen utan tvifvel vore saknaden af lämplig lokal och nödig utredning för att tillgodogöra det befintliga rika materialet för studiet och undervisningen i Pathologisk anatomi.
Den obduklionssal, som för det närvarande begagnades på Serafimer-ordens-lasarettet, vore dels till utrymmet alltför inskränkt, dels för ändamålet olämplig både genom sin inredning och sitt läge på lasarettets tomt, hvilken icke medgåfve erforderlig plats för en nödvändig utvidgning; och då fråga vore väckt alt inom kort tid borttaga och till annan plats förlägga lasarettets likbod och obduktionssal, hade det synts Kollegium lämpligt, att i sammanhang dermed tillvägabragtes en sådan förändring, som på en gång kunde komma lasarettet och institutet till godo med hänsyn till den undervisning i praktisk medicin, som dessa inrättningar ålåge, för hvilket ändamål det utan tvifvel vore mest tjenligt, alt den blifvande nya likboden med tillhörande obduktionssal och jord fäst— ningskapell förlädes till institutets tomt och i sammanhang dermed tillbyggnad på nämnda tomt skedde för anskaffande af behöfliga lokaler till föreläsningssal, arbetsrum för lärare och studerande samt dessutom några rum dels till förvarande af pathologiska preparater, för hvilka utrymmet i det närvarande museet visat sig otillräckligt, och dels till anställande af experimentala pathologiska undersökningar; va - 24 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 139. rande kostnaden för en sådan byggnad, enligt uppgjord ritning, beräknad till 78,000
IV.dr hvaraf 20,000 R:dr belöpte sig för den del af byggnaden, som för lasarettet erfordrades, och om beviljandet af hvilket belopp Direktionen öfver Serafimer-lasarettet gjort särskild framställning.
Vidare bade Lärare-kollegium hemställt, att då Professorn i Pathologisk anatomi till sitt biträde endast hade att påräkna en tillförordnad Amanuens, men den ambulatoriska naturen af denna befattning, i förening med den ringa aflöning densamma erbjöde, omöjliggjorde utsigten att vid detta studium lästa någon person, som mera uteslutande egnade sig åt nämnde för läkarebildningen så väsendtliga forskningsgren, en Adjunkt i denna vetenskap måtte blifva anställd; hvarjemte och då, derest hela den Pathologiskt anatomiska institutionen komme alt från lasarettet till Carolinska institutet förläggas, samt medel lill erforderlig nybyggnad beviljades, nödvändigt blefve att för städning och öfriga bestyr med likhus, begrafningskapell, obduktionssal m. m., hafva en på stället boende person, Lärare-kollegium föreslagit, att en särskild vaktmästare för den palhologiska institutionen måtte varda på institutets stat uppförd och erhålla, jemte lön, fri bostad och ved.
I afseende på aflöningsvilkoren för lärarepersonalen vid institutet hade Lärarekollegium andragit att då det af särskildt utsedde koiniterade afgifna interimsförslag angående den medicinska undervisningens ordnande i allmänhet afselt likställighet mellan lärarne vid de tre Medicinska läroverken hvad anginge så väl qvalifikationer, som undervisnings- och examens-åligganden, och till följd deraf äfven aflöning, samt då genom Kongl. Maj-.ts på detta förslag hufvudsakligen grundade beslut i ämnet, likheten i förstnämnda hänseenden blifvit iakttagen billigheten, äfven fordrade att Professorerne oell Adjunkterne vid Carolinska institutet finge uppbära löner, motsvarande deras vederlikars vid universiteten.
Till följd häraf hade Lärare-kollegium föreslagit, att proTessors-lönerna vid institutet måtte bestämmas till 4,500 R:dr, med undantag för Professorerne i Medicin, Kirurgi och Pediatrik, hvilkas löner kunde blifva 4,000
R:dr, och att adjunktslönerna i Medicin, Kirurgi, Pediatrik och 3fateria medica måtte bestämmas till 2,000 R:dr, men de öfriga adjunktslönerna till 2,500 R:dr; varande såsom anledning till de olika lönebelopp, som blifvit lör lärare i samma embetsgrad föreslagna, anfördt, att de särskildt nämnda professionernas och adjunkturernas innehafvare kunde, och möjligen med undantag af Adjunkten i Materia medica, för sin vetenskapliga utbildning äfven borde hafva enskild praktik, deraf de ock droge inkomst, hvilket i allmänhet icke vore fallet med öfrige Professorer och Adjunkter.
Vidare hade Lärare-kollegium hemställt, att de exlra-ordinarie Professorerne, såsom egande lika skyldigheter med de ordinarie, måtte erhålla sina löner ökade till åtminstone 2,500 R:dr; att utom den vid kliniken för barnsjukdomar anställde Amanuens, hvilken på institutets stat åtnjöte ett arfvode af 600 R:dr, måtte på samma stat uppföras lika stora arfvodesbelopp för ytterligare 5 Amanuenser, nemligen en Stats-UtsTcottets Utlåtande N:o 139. 25 en vid Medicinska, en vid Kirurgiska och en vid Obstetriska kliniken, en vid Palbologiskt-anatomiska institutionen oell en i Rätts- och Stals-medicin; att i lön måtte beviljas Bibliothekarien 2,000 R:dr jemte fri bostad, samt arfvoden anvisas åt en Sekreterare med 1,000 Il:dr och åt en Kamererare med 500 Ridr, hvilka befallningar borde vid institutet, enligt de för detsamma utfärdade nya stadgar, finnas; samt att lönerna för de två Vaktmästare, som viii institutet för närvarande vore anställda, mätte förhöjas lill 600 R:dr; lill hvilket belopp den för ytterligare en Vaktmästare begärda lön ansetts böra bestämmas; och hade Lärarekollegium slutligen omlörmält, att utsträckningen af undervisningen i vissa delar, bland hvilka ansetts böra särskildt nämnas den Pathologiska anatomien, medfört ökadt behof af instrumenter, glaskärl, sprit m. m., hvarföre det nuvarande anslaget till dessa behof, dit äfven bibliothekets underhåll och förökande räknades, fordrade en tillökning af 800 R:dr.
Uti det underdåniga memorial, som Kanslers-embelet med anledning häraf till Kongl. Majit aflälit, hade Embetet förordat den gjorda framställningen om anslag till ny byggnad för den Pathologiska institutionen, om inrättandet af en adjunktur i Patholngisk anatomi och om anställande vid förenämnda institution af en Vaktmästare.
Beträffande frågan om förhöjning af de på institutets stat upprörda anslag, hade Kanslers-embetet anmält, att den nuvarande staten upploge åtta Professorer, hvilka i lön åtnjöle, de fyra äldre 4,000 och de fyra yngre 5,500
R:dr, tre extraordinarie Professorer hvardera med lön af 1,500 R:dr, sju Adjunkter, af hvilka fyra med 1,500 R:dr och tre med 1,000 R:dr i årlig lön, en Amanuens i Pediatrik med 600 R:dr i arfvode, för den person, som förvaltade bibliothekarie-, sekreterareoch arkivarie-befatlningarne, 600 R:dr såsom arfvode, för två Vaktmästare 450 Ridr årlig lön för hvardera, samt för vård, underhåll och förökande af bibhothek, samlingar, inventarier in. m., äfvensom för husets underhåll, eldning, lysning m. m.
4,812 Ridr 58 öre; och hade Kanslers-embetet, under hemställan, huruvida professionen i Materia-medica för framtiden borde qvarstå vid institutet eller efter nuvarande innehafvarens afgång indragas, till Kongl.
Majils pröfning öfverlemnat, om tillräckliga skäl förelunnes för bifall lill den sökta tillökningen i prolessorslönerna samt i öfrigt tillstyrkt, att lönebeloppen måtte höjas för de extra-ordinarie Professorerne till 2,500
Ridr och för fem Adjunkter till 2,000 samt för tre Adjunkter förblifva vid nuvarande högre beloppet 1,500 Ridr; att arfvodena för Amanuenserne kunde bestämmas sålunda, alt de tre, som voro anställda vid kliniken för barnsjukdomar samt vid Medicinska oell Kirurgiska klinikerna, erhölle 600 Ridr och de tre öfrige 550 Ridr hvardera eller lika med universiteternas Amanuenser; alt
Bibliothe kariens lön eller arfvode ökades till 1,000 Ridr, men den honom nu åliggande skyldighet att föreläsa i Medicinens historia, såsom icke i institutets stadgar föreskrif ven, finge förfalla; varande bifall till hvad Lärare-kollegium i öfrigt hemställt af Kanslers-embetet förordadt.
Brot. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 1 Haft. 4 26 Stats-UtsJcottets Utlåtande N:o 139.
Sedan vid granskning af den utaf Lärare-kollegium öfverlemnade ritning jemte kostnadsförslag till den för Pathologiska institulioncn afsedda byggnad, Öfverintendentsembetet funnit dessa förslag gifva anledning till åtskilliga anmärkningar och derföre låtit uppgöra och Lärare-kollegium delgifva två särskilda ritningar dertill med dithörande kostnadsförslag, uppgående det ena lill 102,165
R:dr 96 öre och det andra till 84,000 R:dr, hade Ölverintendents-embelet till Kongl. Majit öfverlemnat dessa förslag med anmälan, att Lärare-kollegium förklarat sin belåtenhet med byggnadens utförande efter den ritning, som afsetts i det lägre kostnadsförslag^; och hade
Departements-chefen, som ansett behöfligheten af ifrågavarande byggnad fullt ådagalagd, i underdånighet hemställt det Kongl. Majit täcktes för della ändamål af Rikets Ständer äska det belopp, hvartill kostnaden enligt det lägre, af Öfverintendents-embetet upprättade förslaget skulle uppgå, eller 84,000 Ridr.
I afseende åter å den föreslagna tillökningen i allöningen för Professorerne, hade Departements-chefen ansett aflöningen böra i allmänhet bestämmas till likhet med hvad Professorerne vid Upsala universitet åtnjöte eller till 4,500 R:dr, med afdrag för dem, som innehade bostadslägenhet, af 300 Ridr; hvaremot Departements-chefen förmält sig icke kunna biträda, den af Lärare-kollegium till stöd för en nedsättning derunder yttrade mening, att vissa bland Professorerne kunde eller borde derjemte utöfva enskild praktik, dermed inkomster följde.