Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ehuru den aflöning, som tillkommer den under innevarande riksdag, af riksstånden och utskotten antagna vaktbetjening redan, kort efter riksdagens början, blifvit af Rikets Ständer, genom bifallandet af Stats-utskottets memorial N:o 8, bestämd till ett belopp af 1 r:dr 16 sk. om dagen för hvarje vaktbetjent, har Utskottet dock ansett sig, med ledning af erhållna uppgifter, böra bär upptaga antalet af denna betjening tillerkända traktamenten samt de dagar, från och med hvilka desamma fått beräknas; utgörande nyssnämnda dagtraktamenten:
För vaktbetjeningen hos Ridderskapet och Adeln sex traktamenten, beräknade från den 11 sistlidne November; „ dito hos Presteståndet fem dito, hvaraf fyra beräknats från sistnämnda dag och 1 från den 8 nästlidne Januari; „ dito hos Borgareståndet fem dilo, beräknade från den 24 November sistli det år; „ dito hos Bondeståndet fem dito, hvaraf 1 beräknats från den 11 :te, 1 från den 13:de, 2 från den 15:de och 1 från den 20:de sistberörde månad; „ dito hos Konstitutions-utskottet två dito, hvaraf det ena beräknats från den 2:dra och det andra från den 6:te
December sistlidet år; „ dito hos Stats-utskottet fem dito, hvaraf 2:ne beräknats från den 2:dra och 3:ne från den öde i samma månad; „ dito hos Bevillnings-utskottet tre dito, beräknade från den 3:dje i samma månad; „ dito hos Banko-utskottet tre dito, dito från den 2:dra i samma månad; „ dito hos Lag-utskottet två dito, hvaraf ett beräknats från den 2:dra dito och ett från den Usta nästlidne Februari; „ dito hos Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottet fyra dito, hvaraf det ena från den 3:dje och de frenne ölriga från den 6
December sistlidet år; samt „ dito hos Expeditionsutskottet, tre dito, hvaraf 2:ne beräknats från den Usta December sistlidet och ett från den 3:dje Januari innevarande år.
Vid jemförelse emellan antalet af tjenstemän och vaktbetjeningen under inneva.- rande och sednast förflutna riksdag, befmnes, att den hos riksstånden och utskotten anställda personal nu är ökad med 5 kanslister, nemligen 2 hos Bondeståndet, 1 hos Konstitutions-utskottet, 1 hos Bevillnings-utskottet samt 1 hos Allmänna Besvärs och Ekonomi-utskottet; äfvensom med 3 vaktmästare, nemligen 1 hos Presteståndet, 1 hos Banko-utskotiet och en hos Expeditions-utskottet.
Deremot var under sednaste riksdag, jemte här ofvan uppgifne tjenstemän, äfven anställd en notarie, som tjenstgjorde Stats-Utsliottets Memorial, N:o 126. 7 vid Lag-utskottets sammanträden med andra Utskott; och fastän Rikets Ständer, genom bifallandet af nuvarande Lag-utskotts Memorial N:o 11 medgifvit, att ett dylikt notarie-arfvode äfven vid denna riksdag må för enahanda tjenstgöring utgå, har, enligt Stats-utskottet meddelad upplysning, denne tjensteman ännu icke antagits.
Uti ofvan omförmäldta skrifvelse hafva herr landtmarskalken och herrar talmän, i afseende på tiden för här uppräknade arfvodens och traktamentens upphörande, föreslagit, att allöningen för Utskottens tjenstemanna-personal och vaktbetjening må upphöra med samma dag, som hvars och ens tjenstgörings-skyldighet, men för riksståndens sekreterare, äfvensom de notarier, hvilka deltaga i uppsättningen af ståndsprotokollerna, fortfara en månad och för den öfriga kansli-personalen samt vaktbetjeningen hos stånden åtta dagar efter riksdagens afslutande, helst protokollernas uppsättande, i anseende till de närmare riksdagens slut ofta inträffande plena, svårligen kunde hinna fulländas inom kortare tid än en månad sedan riksdagen slutat, hvarförutan åtskilliga andra göromål, såsom återstående renskrifning, handlingarnes ordnande och inbindning m. m., jemväl fordrade derefter fortfarande biträde af de hos riksstånden anställde tjenstemän och vaktbetjenter.
I anledning af livad sålunda blifvit föreslaget, anser sig Utskottet böra upplysningsvis meddela, att sistlidne riksdags Stats-utskott, med afseende å enahanda då gjord framställning, yttrade, det Utskottet förmodade, att, derest protokollerna under riksdagens lopp med oafbruten ordentlighet och skyndsamhet uppsattes och justerades, borde en tid af 14 dagar vara tillräcklig för medhinnandet af den vid slutet af riksdagen återstående protokolls-uppsättningen, samt att de öfriga göromålen vid riksståndens kanslier skulle af den der anställda personal, Iikayäl som utskottsbetjeningens åligganden, hinna afslutas, innan Rikets Ständer åtskiljdes.
Då nuvarande Stats-utskott till alla delar instämmer uti detta yttrande, anser Utskottet följaktligen, att den i andra hänseenden tillstyrkta öfverensstämmelse med de vid sistförllutna riksdag angående nu ifrågavarande aflöning meddelade stadganden, jemväl bör iakttagas i afseende på bestämmandet af tiden för densammas upphörande.
I enlighet med dessa stadganden och under förutsättning, att antalet af den utaf riksstånden och utskotten antagna tjenstemanna-personal och vaktbetjening, i den mån de återstående riksdagsärendernas vederbörliga behandling medgifver, varder förminskadt, lar Utskottet alltså hemställa: att riksståndens sekreterare, jemte 4 notarier hos Ridderskapet och Adeln, i notarie och 1 kanslist hos Preste-ståndet, 2 notarier hos Borgare-ståndet samt likaledes 2 notarier hos Bonde-ståndet, äfvensom 2 vaktbetjente hos hvart och ett af riksstånden må fa beräkna och uppbära de för dem bestämda arfvoden och traktamenten för en tid af fjorton dagar efter riksdagens afslutande, samt att, med undantag af nu uppräknade tjenstemän 8 Stats-Utskottets Memorial, N:o 126. och vaktbetjenter, arfvodena och traktamentena för den öfriga hos riksstånden anställda betjening, likasom för Utskottens samtlige tjenstemän och vaktbetjenter, mä beräknas och utgå till och med den dag, då hvars och ens tjenstgörings-skyldighet hos vederbörande riksstånd eller utskott upphör.
I fråga om tiden för utbetalningen af de arfvodes- och traktamentsbelopp, som af Rikets Ständer varda tillerkända den under innevarande riksdag hos riksstånden och utskotten tjenstgörande personal, får Utskottet slutligen föreslå, att merberörda arfvoden och traktamenten, under iakttagande af förut meddelade föreskrifter och efter afdrag af hvad, som i afräkning härå redan blifvit till vederbörande förskottsvis utgifvet, må af Riksgälds-kontoret utbetalas för tiden till och med denna (April) månads utgång, så snart de beslut härom, Rikets Ständer komma att vidtaga, genom Utskottet hinna fullmäktige i Rikagälds-kontoret meddelas samt för nästkommande månad och den derpå följande tiden intill riksdagens slut, efter hvarje månads förlopp.
Reträflände de af herr Iandtmarskalken och herrar talmän tillika gjorda framställningar, med hänsigt till dels ersättningen för besörjandet af korrektur-läsningen vid den, då riksdagen slutas, återstående tryckning af riksståndens protokoller, och dels vedergällningen för upprättandet af registren öfver samma protokoller, så skall Utskottet härom meddela sitt yttrande i det serskilda memorial, Utskottet ämnar ofördröjligen afgifva rörande kostnaderna för sagde protokollers tryckning, jemte några andra dermed gemenskap egande ämnen.
Stockholm den 20 April 1848. STOCKHOLM 1848, hos J. A. Walldén.
SM*-Utskolte.t$ Utlåtande, N:o 127. % N:o 127.
Ank. till Exp. Utik. dea 21 April 1848, kl. 10 f. m.
Uflätande, i anledning af Kongl. Majus nådiga skrifvelse angående Majoren m. m. G.
Krooks ansökning om godtgörelse för mi~ stade löne-inkomster. (U. A.) Sedan hos Kong!.
Maj:t förre kommendanten å Ny Elfsborgs fästning, Majoren i armén m. m. G.
Krook i underdånighet anhållit att lian, sorn tillförene varit Major och Chef för andra bataljonen af regementet Royal Suédois samt i sådan egenskap skall hafva uppburit en årlig lön af 500 rdr^ hvilken han dock vid nämnde regementes upplösning år 1815 utan eget förvållande förlorat, och i hvars ställe han fått sig tilldeladt det expektansarfvode af 200 r:dr årligen, han ännu innehade, måtte i nåder varda förhjelpt till åtnjutande af skillnaden emellan berörde lön och arfvode, med beräkning från den 10 April 1844, då Majoren från kommendantsbefattningen å förenämnde, fästning entledigades; så har Kongl. Majit, medelst nådig skrifvelse af den 17 sistlidne Mars, förevarande ersättningsfråga till Stals-utskottet öfverlemnat i ändamål att Rikets Ständer måtte åt sökanden, Majoren Krook, medgifva den godtgörelse för förlorade löne-inkomster, som synes af billighet påkallad, och hvartill förefunnes tillgång å besparingarne på det å allmänna jndragningsstaten för exspektans-arl voden uppförda anslag af 10,000 r:dr åi ligen.
Af de, jemte högslberörda nådiga skrifvelse, Utskottet tillställde handlingar i målet inhemlas: att sökanden, sorn den 19 April 1814 befordrats till Major och Andre bataljonschef vid dåvarande regementet Royal Suédois, med åinjutande al de löneförmåner, som framdeles komme att bestämmas och hvilka sedermera blifvit fastställde till likhet med hvad en officer af samma grad vid Konungens f. d. Eget värfvade regemente innehade, mast, i följd af förstnämnde regementes år 1815 verkställde upplösning, frånträda samma löneförmåner, men i ersättning derför likväl under den 23 Januari 1816 fått sig i nåder tilldeladt ett årligt expektans-arfvodé af 200 i:dr, hvilket lian ännu innehar; att, i anledning af Majoren Krooks redan samma år väckta JM», lill R.
Pr. 1817 oeh 1848. 4 Sami. 1 Afd. 38 Bdfl. * 2 Staif-Uukottets Utlåtande, N:o 127. anspråk alt få behålla den honom såsom Major vid f. d, regementet Royal Suédois tillförsäkrade lön jemte kompagni-re venne, bemälde Major den 16 Juni 1816 blifvit tills vidare förordnad till kommendant å Ny Elfborgs fästning, i hvilken egenskap han först åtnjutit traktamente af En r:dr om dagen, men från 1830 års början ett årligt arfvode af 500 r:dr; att Majoren Krook, sedan han, efter iråkadt konkurstillstånd, den 10 April 1844 blifvit från nämnde kommendantsbefattning entledigad, ytterligare i underdånighet anmält sina anspråk på nu sökta löneskillnads-ersättning, samt att, efter af Statskontoret leornad upplysning, andre majors-lönen vid regementet Royal Suédois rätteligen utgjort endast 450 r:dr. IM, enligt hvad uti högst berörde nådiga skrifvelse jemväl finnes antydl, andre officerare, hvilka, lika med Majoren Krook, varit anställde vid f. d. regementet Royal Suédois, nemligen Öfverste-löjtnanten de Mottoni och Majoren friherre Koskull, genom Rikets Ständers vid 1828—1830 årens riksdag aflåtne underdåniga skrifvelse!- N:is 250 och 403, förklarats berättigade att tillgodonjuta ersättning för de löne-inkomster bemälde officerare vid samma regemente innehaft och utan eget förvållande förlorat, så och enär Majoren Krook genom sin år 1816 framställde och sedermera efter entledigandet från kommendantsbeställningen å Ny Elfsborgs fästning förnyade underdåniga ansökning om tiligodonjutande af den lön vid regementet Royal Suédois, hvarom han år 1814 blifvit försäkrad, måste anses hafva i behörig tid bevakat sina i detta hänseende egande anspråk, har Utskottet funnit sig ega skäl att hemställa, det Rikets Ständer måtte medgifva, att Majoren Krook må, utaf det å allmänna indragnings-staten för exspektans-arfvoden uppförde anslag af 10,000 r:dr, såsom ersättning för de af honom vid f. d. regementet Royal Suédois innehafde löne-förmåner, årligen uppbära, jemte förut beviljadt expektans-arfvode af 200 r;dr, ytterligare ett årligt belopp af 250 r:dr, att utgå från den 10 April 1844, på Krook från kommendanisbefattningen å Ny Elfsborgs fästning entledigades; dock under vilkor, ait berörde tillökta expektansarfvode minskas eller upphör i den mån Majo» sen Krook å Rikets Stat erhåller asman lön.
SMs-UtskotteU Utlatmåc, N:» '1X8.
Nio 128.
Ank. till Kip. UUk. dea 21 April, kl. 10 f. »au U t låtande, i anledning af Kongl Maj:ts nådiga Skrifvelse, angå• ende Krmobagaren S.
Strömbergs befrielse från ådömd återbäring af beräknad provision å brödbakning i Christianstads kronobageri.
O* ^0 Sedan allmänna magasins-kontoret, elter granskning af Christianstads krono-magazins-räkenskaper för tiden från och med 1832 täll och med 1842, anmärkt, att, enligt de vid samma räkenskaper fogade liqvider med kronobageriet, kronobagare» S.
Strömberg för sig och gesäll årligen tillgodoberäknat 72 lispund mjukt bröd, samt enär Kongl. Majrts för nämnde tid i nåder fastställde aflöningsstater för Christianstads krono-magazin och bageribetjening icke tilläde krono-bagaren eller hans gesäll sådan aflöning, yrkat, att omförmälda brödunderhåll, uppgående för sagde tid eller ellofva åt till 792 lispund mjukt bröd, måtte Kongl. Maj:t och Kronan ersättas efter länets för hvartdera af dessa år gällande markegång, så har Kongl.
Maj:ts och Rikets Stats-kontors Magazins-departement, genom resolution den 29 Juli 1844, sig utlåtit, att, då Kongl.
Majit i nådigt bref af den 10 Januari 1816 till Kongl. f. d. Allmänna Magazins-direktionen om åter inrättande af kronobageriet i Christianstad förordnat, det direktionen egde, såsom den i underdånighet föreslagit, att till Christianstad afsända en kunnig och pålitlig bagare med gesäll, som hvardera hade att undfå aflöning med 10 r:dr i månaden eller om året tillsammans 240 i:dr banko, utan att deruti blifvit omnämndt något brödunderhåll hvarken för bagaren eller gesällen, hvilken aflöning ock fortfarande utgått till och med 1832, då, enligt den af Kongl. Majit samma år i nåder fastställda stat, kronobagaren i Christianstad från och med 1833 års början tillädes 166 ndr 32 sk. banko årligen i ett för allt och bagerigesällen derstädes 10 ndr i månaden eller 120 ridr banko för året; samt Strömbergs förmenande, att brödunderhållet för kronobagaren och gesällen, lika väl som procenter och provisioner m. m., utan att finnas upptagne i stat, kunde vara tillåtet, saknade stöd i författningarne, och dervid jemväl förekommer att uti alla de aflönings-stater, sorn angingo kronobagerier, brödun - 4 Stalt-ll t skottets Utlåtande, N:o 128. derhållet, der sådant vöre kronobagare eller gesäll tillagdt, funnes utom den kontanta aflöningen serskildt upplördt, äfvensom Strömberga anförande, att det af Kongl.
Statskontoret utfärdade formulär för kronomagasins-räkenskapers upprättande, deruti brödunderhållet till kronobageriet affördes, skulle bevisa rättigheten, till åtnjutande af sådant brod, icke eller försenade afseende, då éit räkenskapsfonnulär, författadt endast till ledning och rättelse vid magasins- och bageriräkenskapens likstämmiga upprättande, blott uppgåfve den ordning, sorn för hvarje vid serskilda magaziner och bagerier förekommande uppbörd eller utgift borde följas, men alldeles icke bestämde beloppet, som skulle debiteras eiler krediteras: ansåge departementet, att kronobagaren Strömberg, som alltifrån 1832 till och med 1842 uti sina liqvider öfver förbakningen vid Christianstads kronobageri för sig och gesällen tillgodoberäknaf och Irån de förbakade qvantiteterne aldragit 72 lispund mjukt bröd årligen, icke kunde undgå att i (örsta rummet ersätta Kongl. Maj:t och Kronan de för ofvanberörde år emot stat och författningar orätt afförde sammanräknade 792 lispund mjukt bröd, med värde, efter Christianstads, läns för hvartdera af dessa år gällande markegång, af tillsammans 571 i:dr 32 sk banko; hvilket belopp borde uti länets ränteri lefvereras för Statsverkets räkning, under litel: »Allmänna iVJ agasins-kontorets ob-ervationsmedel “
Efter det Kongl. Kammar-rätten, hvarest Strömberg öfverklagat ifrågavarande resolution, jemlikt utslag den 4 Eebiuari 1846, icke funnit skäl att i densamma göra ändring, har Strömberq hos Kongl. Maj:( öfver detta utslag anfört underdåniga besvär, deruti han hufvudsakligen andragit: att, sedan år 1815 en förändring i brödbakningen vid Christianstads kronobageri inträffat och i fö jd deraf en föreståndare för bageriet blifvit antagen med lön på stat, hade påföljande år brödportion för bagaren och gesällen blifvit i räkenskaperna afförd med 72 lispund mjukt bröd, hvilket förhållande icke allenast fått ända till 1842 eller under 26 år fortfara utan någon anmärk« • * . mng al revisionen, utan jemväl blifvit, enligt klagandens förmenande, af Allmänna Magazinskontorel godkändt, alldenstund ui de vid 1835 års magazinsräkenskap under den 20 Mars 1837 algifne anmärknngar, föreskrift meddelats om förändring i det dittills öfliga sättet, att uti räkenskapen debitera och kreditera merberörde bröd portioner; att det skäl, som hämtats från den omständighet, alt den år 1841 för Christianstads kronomagazin och bageri fastställda aflöningsstat icke tilläde kronobagaren eller hans gesäll någon brödportion, ej vore giltigt, hvilket ådagalades deraf, att emellan berörde stat och de för föregående år gällande icke förefunnes annan olikhet Stafi-UitkoUel» Vflätande, N:o 128. 9 an i afseende på beloppet .af lönen, som från år 1833 ökats till 286 r:dr 32 sk. banko för bagaren och gesällen tillhopa; att, ehuru ifrågavarande aflöningsstater blott upptagit de indelda eller kontanta löneanslagen, men icke extra ordinarie löneinkomster, såsom anmärkningsprocenter, provisioner, remisslage, afskrifningar m. m., hade likväl slike löneinkomster utgått till vederbörande tjenstemän; att magazinsförvaltaren, oaktadt hans kontanta loa blifvit vid samina tid som kronobagarens förhöjd, fått äfven derefter oanmärkt tillgodonjuta afskrifningsprocent å spanmål, samt att sluteligen, i händelse 1833 års lönetillökning skulle varit förenad med förlust af brödportionerna, bade slikt bort klaganden tillkännagifvas förr än efter 10 års förlopp och Allmänna Magazinskontoret icke under tiden, med godkännande af klagandens rätt, endast lemna föreskrift om förändradt upp- och afföringssätt af brödportionerna i afgifvande räkenskaper; i anledning af hvilka underdåniga besvär Kongl. Maj:t, sedan Kongl. Kammar-rätten och Justitie-kanslersem betet dei öfver blifvit hörde samt utlåtanden afgifvit, täckts med förklarande,, att ofvamimförmäldte utslag vore på författningarne grundadt,
detsamma gilla^ men derjemte, på grund af Strömbergs, i sammanhang med besvären gjorda, af nyssnämnde embetsmyndigheter förordade, underdåniga anhållan, att af gunst och nåd befrias ifrån den honom ådömda återbäring, medelst nådig remiss tili Rikets nu församlade Ständers Stats-utskott, ölveleinnat handlingarna i målet, för det afseende, berörde på billighetsskäl och förekomna bevekande omständigheter grundade anhållan syntes förtjena.
Stals utskottet har tagit detta ärende i öfvervägande; och som af handlingarna inhämtas bland annat, att ej mindre Strömbergs företrädare i bagare-befattningen vid Christianstads kronobageri opåtaldt för sig och gesäll tillgodo beräknat och från de förbakade qvantiteterna afdragit 72 lispund mjukt bröd årligen, än äfven Strömberg under en tidrymd af 23 år fått vidtaga till sin förmån enahanda åtgärd, utan att någon anmärkning derå följt förr än år 1843, genom hvilken i så många år fortsatta uraktlåtenhet af den allmänna Magazinskontoret åliggande anmärkningsskyldighet, Strömberg tvifvelsutan, såsom han ock föreburit, blifvit styrkt i den förmodan, att hans först sistnämnde år anmärkte förfarande ej vore stridande emot författningarna, finner Utskottet, med hänsigt härtill och i betraktande af hvad i öfrigt till Strömbergs ursäkt förekommit, sig icke sakna skäl tillstyrka, det Rikets Ständer måtte forsill del medgifva, att, såsom Kongl. Majit i nåder föreslagit, kronobagaren Strömberg befrias från den honom ådömde återbäring € StaU-U(»kattel» Utlåtande, N:o 129. eller ersättning af beräknad provision å brödlbtakoing i Christianstads kronobageri.
Stockholn) den 20 April 1848.
Anie. till Exp. litsle, den 21 April, kl. 10 f. ca.
Utlåtande, i anledning af erhållne återremisser å betänkandet N:o of, angående indragning af Hofjaktvarfvet m. m. (I. A.) Stats-utskottets under N:o 57 afgifne utlåtande, i anledning af Kongl. MajUs nådiga proposition rörande indragning af hofjaktvarfvet ni. m., har af samtlige Riksstånden blifvit återreinitteradt af orsak, att Utskottet icke meddelat yttrande deröfver, huru förhållas borde med de medel, som komma att inflyta, vare sig såsom arrende för hofjaktvarfvet eller såsom köpeskilling vid en tilläfventyrs skeende försäljning af en del dertill hörande åbyggnader.
Borgare-ståndet har i detta afseende förklarat, det ståndet ansåge omförmälde arrende-medel böra ingå till statsverket, men köpeskillingen användas för Kongl, flottans behof.
Inom de öfriga Riksstånden är deremot af enskilde ledamöter föreslaget, hos Ridderskapet och Adeln samt Presteståndet, att så väl arrende- som försäljningsmedlen borde, på sätt Kongl. Maj:t äskat, användas för Stockholms stations af Kongl, flottan behof, och inom Bonde-ståndet, att arrende-medlen måtte ingå till statsverket eller riksgälds-kontoret.
Af en ledamot utaf Ridderskapet och Adeln är jemväl yrkadt, att den föreslagna utarrenderingen af hofjaktvarfvet måtte ega runi i enlighet med de för utarrenderande af kronans lägenheter i allmänhet gällande föreskrifter; och har slutligen hos Borgare-ståndet framstälts det förslag, *tt de å hofjaktvarfvets tomt befintliga trädbyggnader måtte försäljas och endast de, som äro uppförda af sten, bibehållas.
Af ifrågavarande anmärkningar, hvilka egentligen åsyfta, att utlåtandet måtte i vissa uppgifne omständigheter erhålla nödig fullständighet, har Utskottet icke hemtat anledning att frånträda hvad uti samma utlåtande blifvit t hufvudsaken yttradt och föreslaget.
Stats-Utsk.
Utlåtande,"
1 öfverensstämmelse med den af Borgare-ståndet uttryckte mening, anser Utskottet det vara med ordning förenligt och ledande till enkelhet i statens räkenskaper, att de i arrende för hofjakt varfvets tomt inflytande medel, lika med andra arrende-medel för kronans lägenheter, ingå till statsverket för att till statens allmänna behof användas; hvaremot, enär de å tomtenbefintliga byggnader torde kanna anses såsom tillhöriga flottans härvarande station, det synes Utskottet lämpligast att de belopp, sorn vid försäljning af någon del utaf dessa byggnader kan erhållas, må, enligt hemäldte Riksstånds yttrade åsigt och på sätt inom de öfrige Riksstånden jemväl blifvit föreslaget, tillgodokomma stationen och för dess räkning användas.
På grund häraf får Utskottet, med åberopande af hvad i utlåtandet N:o 57 blifvit anfördt, afstyrka bifall till den af Kongl. Maj:t i nåder föreslagna för säljning af hofjaktvarfvets tomt, samt hemställa, det Rikets Ständer måtte dels för sin del besluta, att berörde lägenhet må utarrenderas på sätt och under de vilkor, Kongl.
Maj:t kan pröfva för staten mest fördelaktiga, dels ock till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna, att låta försälja eller på annat sätt använda de å tomten befintliga byggnader, som möjligen kunna anses öfverflödig»; börande de i berörde afseende inflytande arrende-medel ingå till statsverket för att till statens allmänna behof användas, men köpeskillingen för den eller de åbyggnader, deraf försäljning kan komma att ega rum, användas för Kongl, flottans härvarande stations materiella behof.
Ant. till Exp. Utsk. den,21 April, kl. 10 C
Bt, Utlåtande, angående väckt motion om inlösen för Statens räkning af framlidne Kanslirådet m. rn.
O. Sundels manus kript-mmlingar, eller beviljande af pension ål kans enka.
CU.
A-) Uti en hos Preste-ståndet väckt och till Utskottet remitterad motion, bär Prosten Cnattingius, med afseende ej mindre å värdet af de samling® Sihls-Vuk.
Utlåtande, tf.o 130. till Svenska språkets och folkets historia*, som sekreteraren i Kongl, riksarkivet, Kanslirådet O.
Sundel efterlemnaf, än äfven å hans efterlefvande enkas behof af understöd, hemställt, huruvida icke dessa, af vederbörande med beröm vitsordade, samlingar kunde för statens räkning inlösas, samt till Kongl. Svenska och Vitterhets-akademierna, efter ämnenas serskilda beskaffenhet, öfveriemnas, antingen mot det pris, hvarom dessa Akademier kunde med vederbörande öfverenskomma, eller emot en till bemälda, numera 63-åriga, sjukliga och fattiga enka utgående årlig pension af 250 r:dr, lämpad efter den klass hennes aflidne man i civii-statens pensions-inrätlning skulle tillhört, om han deri varit delegare.