Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Telegraf-inrättningens ställning och verksamhet under det då sistförflutna året.
Uti den i följd häraf den 29 Oktober 1861 .afgifna underdåniga berättelse liar Telegraf-styrelsen fortfarande påyrkat återinförande af graderadt porto för den inländska telegrambefordringen, i hvilket afseende Styrelsen, då dess förra framställning icke vunnit nådigt bifall, till Kongl. Majits pröfning framlagt ett inodifieradt förslag, enligt hvilket portoafgiften för första zonen skulle bestämmas till 1 R:dr och sedan för hvarje onz ökas med endast hälften, eller 50 öre, sålunda:
Enkelt porto.
Inom ett afstånd af 10 geografiska mil 1 R:dr. » » » » från 10 till och med 25 geografiska mil 1 » 50 öre. )) )) )) » 25 » )) )) 45 » » .... 2 » — » » )) )) » 45 » » )) 70 » » .. . 2 » 50 » » » » )) )) 70 » )) 100 » » 3 » — » )) » )) )) » 100 » » 135 ii » 3 » 50 » )) )) )) » 135 » » )) 175 » » 4 » — » Såsom hufvudsakligt skäl för återgången till användande af graderadt porto åberopar Telegraf-styrelsen den omständigheten, att den inländska telegrambefordringen jemväl under året Juli 1860-Juli 1861 visat högst ofördelaktiga resultater i jemförelse med förhållandet under den tid, då zonberäkning i afseende å portoafgifterna jemväl inom riket tillämpades; till upplysning hvarom meddelas bifogade tabell.
Beträffande den sålunda föreslagna förändringen har Kongl.
Majit, uti nådigt bref till Telegraf-styrelsen den 15 November 1861, bland annat, yttrat, att det uppkomna resultatet af telegraf-korrespondensens minskning ingalunda borde tillskrifvas ensamt det nya medelportots införande, utan tili stor del äfven de dervid i öfrigt gjorda inskränkningar, t. ex. ordantalets nedsättande för enkelt telegram från 30 till 20, jemte andra af portoförändringen oberoende omständigheter; att emot det af Telegraf-styrelsen framställda förslag till återinförande af en graderad portotaxa, bland annat, förekomme, dels att samma förslag, i anseende till det deri upptagna stora antalet zoner och olika portosatser, medförde en inveckling i taxering och räkenskapsföring, som hvarken för allmänheten eller Telegraf-verket vore önskvärd, dels ock, att den mer eller mindre betydliga förhöjning i nuvarande taxa, hvilken alla zonerna utanför den tredje blefve underkastade och som egentligen komme att träffa det slags korrespondens, hvars lättnad dock i främsta rummet torde böra afses, troligen skulle verka missnöje hos dem, hvilka deraf betungades; och slutligen, att ifrågavarande förslag vore till sin bufvudgrund stridande mot de åsigter, hvilka förut blifvit af såväl Kongl. Maj:t som Rikets Ständer i ämnet uttalade.
Pa grund häraf har Kongl. Majit funnit
Sig icke kunna samma förslag antaga, likasom Kongl. Majit ej heller ansett lämpligt, att till Telegraf-styrelsens alternativt gjorda hemställan om återinförande af 1857 års portotariff lemna bifall; hvaremot, jemlikt samma dag utfärdad nådig kungörelse, medelportot för enkelt inländskt telegram från och med början af innevarande är blifvit nedsatt till 1 Ridr 50 öre, med 50 öres förhöjning för hvarje nytt päbörjadt tiotal af ord utöfver det för enkelt telegram bestämda ordantalet.
Tabell, tillhörande sid. 84.
Inländsk telegramvexling.
Utländsk telegramvexling.
Antal afsända, betalta tele- grammer.
Portoinkomst i Riksmynt.
Portoinkomst i Riksmynt Antal afsända,] betalta tele- grammer.
Portoinkomat i Riksmynt.
Graderadt porto.
Graderadt porto Året 1 Juli 1858—1859 147,962. 230,459 60 39,147. 132,965 — 187,109. 363,424 60 Likformigt porto. » » » 1859—-1860 100,548. 223,440 — 45,107. 217,064 145,655.
440,504 — » » » 1860 1861 102,274. 223,495 55l 58,400. 1 240,911 70 160,674. 464,407 52 — 85 — § 3.
Sedan, i anledning af Rikets Ständers år 1860 församlade Revisorers anmärkning derom, att i åtskilliga städer Telegraf-verket nödgades för de till stationer erforderliga lokaler erlägga hyra, Kongl.
Telegraf-styrelsen, uti särskilda skrifvelser anmodat Kongl. Maj:ts vederbörande Befallningshafvande, att uti de städer, förutom Stockholm och Götheborg, der ett sådant förhållande egde rum, låta höra innevånarne, huruvida de kunde finnas villige, att antingen sjelfve för Telegraf-verket kostnadsfritt upplåta och underhålla ändamålsenliga telegraflokaler, eller ock med hela beloppet eller till en del ersätta Telegraf-verket kostnaden för berörde ändamål; så hade innevånarne i Malmö och Helsingborg medgifvit, att med ett årligt belopp af 300
R:dr för hvardera staden godtgöra Telegraf-verket dess hyreskostnader, hvaremot de öfrige ifrågavarande städerna undandragit sig att någon dylik utgift vidkännas; och har Kongl. Majit, vid underdånig föredragning af Kongl. Telegraf-styrelsens den 3 Juni 1861 härom afgifne memorial, funnit godt vid Styrelsens sålunda vidtagna åtgärder låta tills vidare bero.
Då, enligt Revisorernes åsigt, det ej är tued billighet öfverensstämmande att, uuder det de fleste städer, der telegrafstationer finnas anbragte, dertill kostnadsfritt upplåta lokaler eller åtminstone i hyreskostnaderna deltaga, några få, af Telegraf-verket lika gynnade, städer fortfarande äro från dylikt bidrag befriade, hafva Revisorerno ansett sig böra på detta förhållande fästa Rikets Ständers uppmärksamhet. § 4.
Vid räkenskapen har någon anmärkning ej förekommit hos Revisorerne.
Räkenskapen, som utan anmärkning undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten, utvisar följande förhållande:
Tillgångar 849: 9T.
Anslag af Konvoj-kommissariatets medel 25,200: — Transport: 25,200: — 849: 97. — 86 — Transport: 25,200: — 849: 97, Grosshandels-.societetens i Stockholm bidra», enligt Kongl, brefvet den 8 April 1859, 1,000: — Portomedel 484: 50. llyresmedel 710: — Aumärkningsmedel 2: 84. 27,397: 34.
Balans till år 1861'.
Skuld 121: 38.
Summa 28,368: 69.
Credit. gijter:
Brist vid årets början 45: 47.
Aflöning 21,171: 50, Underhåll 4,183: 23.
Resekostnader 1,496: 56.
Lifränta till förre egaren af telegrafhuset i Stockholm 1,000: — Leverering till Konvoj-kommissariatet 465: 50.
Anmärkningsprocent 43.
Afföring af portoinkomsten på telegraflinjen å rikets vestra kust 6: — Summa 28,368: 69. § 1- Emot hufvudräkningen, hvilken utgör ett sammandrag af de särskilda räkenskaperna för telegraferna i Stockholms skärgård och de å rikets vestra kust, hafva Revisorerne anmärkt, att deruti finnas obehörigen afförde dels, under rubrik brist från år 1859, 45 R:dr 47 öre, oaktadt för detta belopp afdrag egt rum vid upptagande af den i sistnämnda års räkning utbalanserade kontanta behållning, och dels, under rubrik telegraferna på rikets vestra kust, 6 rdr, utgörande från kassan i Götheborg till kassan i Stockholm levererade portomedel, hvilka, i hufvudräkningen uppdebiterade, icke bort derstädes crediteras; samt att följaktligen den till år 1861 utbalanserade skuld, i räkningen upptagen till 121 R:dr 38 öre, rätteligen utgör endast 69 R:dr 91 öre. ~ 87 - Kongl. Förvaltningen af sjöärendena med Lots- och Fyrinrättningen samt Sjökarte-kontoret, äfvensom Kongl.
Sjöforsvars-departementets Kansli- och Kommandoexpeditioner och Kongl. Flottans stationer i Carlskrona och Stockholm samt depot i Götheborg.
Af dessa räkenskaper, hvilka ännu icke blifvit i Kongl.
Kammar-rätten fullständigt granskade, inhemtas följande förhållande i afseende på inkomster och utgifter; Debet.
Balans från år 1859*.
Femte hufvudtitelns anslag för året 1856—1858 årens extra statsanslag
Öfverskott å båk- och lotsmedlen Influtne ersättnings- och försäijningsmedel m. m. 3,241.530: — 538,246; 34. 97,663: 17. 608,069: 95. 2,266,501: 47. 4,485,509: 46.
Summa 6,752,010: 93.
Credit. t.gifter Aflöning:
Till Departements-chefen » Departementets Kansli-expedition » Dito Kommando- dito » Förvaltningen af sjöärendena samt Flottans stationer och depot Indelta räntor och spanmål Tillskott i de till båtsmansindelningen i Blekinge län anslagna räntor Materieien .•
Dito nybyggnad Båtsmannens förseende med kojer och täcken....
Båtsmännens beklädnad 15,000: — 18,900: — 4,100: — 960,934: 12. 161,942: — 17,799: 25. 496,582: 9. 81,358: 74. 12,867: 31. 62,402: 53.
Transport: 1,831,886: 4. r Transport: 1,831,866: 4.
Beklädnad åt mariner, kanonierer, matroser och skeppsgossar 120,526: 49.
Spaumål 37,800: -— Diverse anslag: Exercis af Flottans bemanning - 275,624: 35.
Gemenskapens vid Flottans kårer natura-un derhåll 190,892: 53.
Spanmålsupphandlings- och bagerikostnader 29,370: 68.
Durchmarsch-kostnader 18,000:
— För sjukvården 50,588: 65. » diverse behof 20,913: 79.
Rese- och traktainentspenningar 17,933: 59.
Skrifmaterialier och expenser m. in. för Förvaltningen af sjöärendena samt Departementets ; Kommando-expedition 5,352: 97’.
Skr fmaterialier och expenser m. m. för Departementets Kansli-expedition 926: 89.
Skrifmaterialier och expenser m. m. för Flottans stationer och depot 24,437: 37. Extra utgifter 15,298: 73.
För handeln, lotseri- och fyringsstaterna samt sjö karteverket - 465,365: 73.
Af behållna aflönings-medel 126,231: 95. dito underhälls- dito 70,237: 64. dito nybyggnads- dito 89,583: 16. influtna medel till uppköp af spanmål 39,336: 21. båtsmansbcklädnads-medel 130,503: 42. 1853 — 1854 årens extra statsanslag för sjöförsvaret 13,075: 15. 1856—1858 årens dito dito 545,877: 9. 225,195: 23.
Diverse utgifter 4,344,957: 66.
Kontant behållning Förskott Fordringar .... 846,084: 45. 904,989: 68. 655,979: 14. 2,407,053: 27. Summa 6,732,010: 93. i. från ofvannämnde stationer och depot till Kongl.
Förvaltningen af ina förslag öfver fartygens tillstånd för innevarande års 2:dra qvartal, Enligt de sjöärendena inkomna består Kongl. Flottan för närvarande af följande fartyg.
Ångfartyg-. 2 skrufliuieskepp i tjenstgöringsståqd, om tillhopa 144 kanoner; — 89 — 1 ångfregatt, ny, om 22 st. 6i tums bombkanoner; 2 ångkorvetter i tjenstbart skick; 1 ångkorvett ur tjenstgöringsstånd; * 2 chefsfartyg i tjenstbart stånd; 1 ångskonert i tjenstbart skick; 8 kanonångslupar i godt stånd, hvardera förande 2 st.
72-pundiga bombkanoner och 8 relingspistoler.
Segelfartyg: 1 linieskepp i tjenstbart skick, med 66 kanoner; 1 dito i användbart skick, inredt till sjukskepp; 6 dito ur tjenstgöringsstånd; 2 fregatter, hvardera om 36 kanoner . . 1 fregatt med 32 kanoner i 1 tjenstgöringsstand; 1 dito i användbart skick, om 50 kanoner; 1 dito ur tjenstgöringsstånd, om 44 dito; 2 korvetter i tjenstgöringsstånd, om 18 kanoner hvardera; 1 korvett i dito, med 36 kanoner; 1 dito af jern och i godt stånd, om 8 kanoner; 1 dito af trä ur tjenstgöringsstånd; * 3 briggar, om tillsammans 24 kanoner och i godt skick; 1 brigg i användbart skick; 4 chefsfartyg i godt stånd; 10 kanonskonertar i tjenstbart skick; 1 kanonskonert i användbart dito 1 dito, till tjenstgöring oduglige.
Roddfartyg: 40 bombkanonslupar, deraf 30 äro i godt och 4 i användbart stånd samt 6 erfordra reparation; 12 landstignings-bombkanonslupar, af hvilka 8 äro i godt och 1 i användbart skick samt 3 tarfva reparation; 2 rodd-bombkanonbåtar i godt skick; 8 mörsarefartyg, deraf 6 i godt och 2 i användbart skick; 12 kanonslupar, hvaraf 6 äro i godt stånd, men de öfriga befinnas oanvändbara.
185 kanonjollar, deraf 80 äro i godt stånd, 13 i användbart skick samt 12 odugliga.
Utom här ofvan upptagna fartyg, finnas vid Kongl. Flottans båda stationer och depöten 5 mindre ångslupar, åtskilliga rekognoscerings- och avisofartyg, artilleripråmar, lastdragare och roddfartyg m. fl. af smärre certer. § 2.
Efter tagen kännedom om hvad såväl Kongl.
Förvaltningen af sjöärendena som Befälhafvande Amiralen i Carlskrona uti afgifna utlåtanden anfört, beträffande det utaf 12 — 90 — sistlidet års Revisorer, i 2 § af deras berättelse öfver då verkställd granskning af Förvaltningens och stationernas räkenskaper, framställda förslag, att hvarje fartyg af större cert måtte erhålla särskildt konto, anse nu församlade Revisorer sig böra hemställa, det erforderliga åtgärder må vidtagas, hvarigenom vederbörande sättas i tillfälle att uppfylla den vid flera föregående revisioner uttryckta önskan om sådan ändring i bokföringssättet, som lättast leder till det dermed åsyftade ändamål, eller möjligheten att erhålla en klar öfversigt af hvarje större fartygs nybyggnads- och underhållskostnad. § 3.
Revisorerue, som jemväl biträda den åsigt, som af de 2:ne nästförutgångna årens Revisorer uttalats, om nödvändigheten deraf, att anslagen till Flottans nybyggnad och underhåll, hvilka för närvarande äro skiljda, måtte, på sätt före 1850—1851 årens riksmöte egt rum, under en titel sammanföras, förnya alltså denna, äfven af de embetsmyndigheter, hvilkas yttrande i ämnet infordrats, understödda och, enligt Revisorernes förmenande, på goda skäl grundade framställning. § 4.
I likhet med hvad vid flera förutgångna statsrevisioner iakttagits, hafva äfven nu församlade Revisorer besökt Flottans härvarande etablissement å Kongl. Skeppsholmen och dervid funnit samtliga dervarande förråd i god ordning och väl vårdade.
Deremot befanns utrymmet i båtsmanskasernen för den till tjenstgöring vid Stockholms station vanligen uppfordrade styrka vara, med hänsyn till manskapets helsa och trefnad, otillräckligt. § 5.
Emot sjelfva räkenskaperna hafva Revisorerne icke funnit något annat att erinra, än att redogörelsen för den vid revisionsårets slut i Carlskrona stations kassa befintliga, högst betydliga, kontanta behållningen endast är af Kassören unrierskrifven.
Revisorerne anse nemligen denna stations kassabehållning böra, såsom förhållandet är med Kongl. Förvaltningens af sjöärendena och Stockholms stations kassarapporter, af vederbörande till riktigheten bestyrkas. § 6.
Lotsdirektörens till Kongl.
Maj t afgifna underdåniga berättelse om de nybyggnader och reparationer, som under revisionsåret utförts för Lots- och Fyrinrättningens i riket behof, innehåller hufvudsakligen följande:
På Agön utanför Hudiksvall uppfördes dels ett fyrtorn af sten, hvari anbragtes en fyrapparat, bestående af trenne försilfrade speglar, dels ock 4 boställsbyggnader för fyrbetjeningen.
Förberedande arbeten hade blifvit vidtagne på den utanför Hernösand belägna Lungön, för fullbordande af fyran läggningen derstädes.
Till förstärkande af fyrarnes å Malörn och Stora Fjederägg
Jysningskraft hafva dessa blifvit under berörda är försedde med försilfrade reflektorer.
A Morups, Tånges, Kullens, Falsterbo, Gottlands södra uddes, Östergarns, Fåröns samt de begge Gottska Sandöns fyrtorn anbringades åskledare.
I öfrigt hafva till sjöfartens gagn och säkerhet åtskilliga fasta sjömärken, — 91 — dels af sten och dels af trä, blifvit på rikets kuster uppbyggda, nya bergringar, dykdalber och båtbryggor iordningställda äfvensom flera af de för sjöfarten farligaste grunden utmärkta med större bojar och konprickar af jern.
Åt sju Lotsfördelningschefer tilldelades nya och ändamålsenliga tjenstebåtar, hvarigenom desse Chefer blifvit satte i tillfälle att lättare än tillförene utöfva behörig tillsyn inom sina fördelningar. g 7.
Sjökarte-kontorets ställning, inhemtas af nedanstående tabell: l:o Debet.
Yärdet af försålda sjökartor och beskrifningar Anmärkningsmedel Skillnaden mellan utgifter och inkomster har godtgjorts och sjöfartsfonden med af handels- 5,882: 97. 50: — 34,671: 99.
Summa 40,604: 96.
Utgifter; Aflöning, ljuspenningar och gratifikationer Sjömätningsexpeditions-kostnader Skrifmaterialier och expenser m. m 6.867: 33. 22,654: 93. 11,082: 70.
Summa 40,604: 96. 2:0 Debet.
Balans från år 1859; Lager hos försäljare Dito i Sjökarte-kontoret Antal kartor.
Antal beskrifningar. 2,223. 5,138.
S:gr 8,890. 7,361.
Uppbörd; Under året tillkomna 3,450.
Summa 12,340. 8.361. Credi t. Utgift; Under året försålda
Utan ersättning utlemnade, förbrukade och kasserade ... 3,013. 209. 1,173. 34.
S:gt 3.222. ' 1,207. — 92 — Balans till år 1861:
Dito i Sjökarte-kontoret Utur den af Chefen för Sjökarte-kontoret den 12 Februari 1861 afgifna underdåniga berättelse, angående dels de hydrografiska förrättningar, hvilka för Svenska Sjökarteverkets förbättrande blifvit under revisionsåret utförda, dels de inom Sjökartekontoret verkställda arbeten, få Eevisorerne meddela följande) Sjömätningar å Bohuslänska kusten hade, från den 4 Maj till den 6 Oktober nyssnämnda år, utförts af 5 Officerare, under hvilken tid dels vidsträckta landningsundersökningar till sjös egde rum i Wäderöarnes skärgård, dels kuststräckan från Fjellbacka nordvart upp till Strömstad fullständigt uppmättes, så att för sjömätningarnes fulländning å rikets vestra kust vid revisionsårets slut endast återstod att undersöka kuststräckan från Strömstad till Fredrikshall jemte Kosters skärgård, äfvensom att verkställa lodningsundersökningar derutanför till sjös.
Under samma år verkställdes magnetiska observationer å 40 särskilda punkter på Sveriges kust från Norska gränsen, och utfördes derjemte jemförelse-observationer å såväl de inom riket varande magnetiska observatorier som i Köpenhamn och Christiania.
Inom Sjökarte-kontoret hade, utom ritning och kopiering af sjökort samt författandet af kustbeskrifningar, nedanuämnda arbeten blifvit verkställda:
Konstruering af: en kustkarta från Bornholm till och med Öresund, en dito öfver Balterna, en dito » Meklenburgska bugten, en dito » Kattegatt från Oroust till ön Hven i Öresund, en dito » Skagerack, en specialkarta öfver Bohusbugten från Strömstad till Nidingen, en passkarta öfver
Finska viken och en specialkarta öfver norra delen af Dalbosjön (i Wenern); varierande dessa sjökort emellan 35^055;del oc^ sukufdel af naturliga storleken.
Gravering af följande nya sjökort, nemligen: en kustkarta öfver Bottniska vikens kust från Hudiksvall till Örnsköldsvik, en dito » norra Qvarken, en dito » södra delen af Bottenviken från Stora Fjederäggs fyr till Byskefjerd och motsvarande del af Finska kusten; hvarjemte tvenne äldre kartplåtar omarbetades.
Under gravering voro en ny kustkarta öfver Bottenviken, en generalkarta öfver sjön Wenern samt en specialkarta öfver Ekens och Lurö skärgårdar i nämnde sjö.
Från boktryckpressen hade utgifvits åtskilliga häften af »Underrättelser för sjöfarande» om nyupptäckta grund,, tillkomne eller förändrade fyr- och känuingsbåkar samt andra säkerhetsanstalter. 6,792, 2,475. 2,326. 4,679. sigr 9,118. 7,154.
Summa 12,340. Hb^36L Bil.
Litt. 0. till 1862 ars revisious-berättelse, augående stats-verket, sid. 93.
Götheborg. Gefle. j Malmö.
I Westerell j Wisby. Carlsham 1. 1 Kalmar.
| Hernösand.
Debet. [ i I Balans från år 1859: ä i Tillgångar 166 42 345 27 364 69 608 I'21 325 I48 1 102 28 1,067 lt 1 1,344 89 Uppbörd: 1 1 t j 1 1 Anslaget till aflöning 5.537 50 3,6751 ! 3,178.75 ! 2,495 2,500 1,618 75 1,750 2,495 i 2,495 I !
Dito till underhåll 90C j— 900[ — * 450 - 1 450 i — 450 — 355 250 450 , 450 Diverse inkomster i | 1 p 63 30 25 22 — j — 41 75 — S:r 6,437150 •4,575- 1 3,629 ! 9 i38j 2,975 1 25 2,972 — i 1,973:75 2,000 i 2,986|75 2.945 — Summa Credit 6,603|*j2 1 4,920 2.7 3,994 7 3,583 46 3,297 48 . 1,973 75 2,102 28 4,053:91 4,289 89 Utgifter:
Aflöning 5,537 50 1 3,675 3,178 75 2,495 2,500 1,618 75 1,750 2,495 _ 2,495 913 96 1,164 1 417 54 450 741 29 354 42 330 46 409 30 371 74 S:r 6,451 46 4,839 3,596 29 2,945 — 3,241 29 1,973 17 2,080 46 2,90430 2,866 74 Balans till år 1861:
Kontant behållning 152 46 81 21 397 78 638 46 56 19 58 21 82 1,149 61 1,423 15 Summa 6,603 92 4,920 27 3,994 7 3,583 46 3,297 48 1,973 75 i 2,102|28 4,053 91 l 4,289! 89 Inventariers vården: 1 I ! 1 i Behållning vid årets början 18,209 61 9,257 99 7,68883 6,531 44 3,545 66 2,936 52 3,855 5 7,002 37 3,875 6 Tillkomna under året 154 15 748 30 83128 33 — 548 81 28 38 7 75 42, 17 25 Afgångna dito 346 25 32 50 82,34 — — 53 2 — — Behållua till påföljande år 18,017 51 9,973 79 7,68977 6,504 44 4,094 ! 47 2,911 88 3,862' 80 7,044 37 3,892j 31 — 93 — Under revisionsåret trycktes 3,450 exemplar sjökort, och uppgick nettobehållningen af försålda sjökort, och böcker till 5,882 R:dr 97 öre.
Från främmande nationers hydrografiska departementer hade Sjökarte-kontoret fått emottaga värderika gåfvor, bestående i 102 stycken sjökort och 24 seglingsbeskrifningar och afhandlingar i nautiska ämnen.
Dessa räkenskaper hafva i Kongl. Kammar-rätten undergått granskning, med anmärkning för skolorna i Westervik, Wisby, Kalmar och Hernösand, men utan anmärkning för Stockholms, Gefle, Götheborgs, Malmö och Carlshamns skolor.
Litt. O.) § I Kongl. Kommerse-kollegii till Kongl. Majit afgifna underdåniga berättelse om undervisningen vid Navigations-skolorna under läsåret 1860—1861 innehåller följande uppgifter angående antalet elever samt de under samma tid utexaminerade Kaptener och Styrmän.
Examinerade, utan att Utexaminerade hafva genomgått skolan, -— sr cc pr co 05 c+- •§* Xfl p" CO | 3 « i.
O: 03 1 ?. 2i Vid Navigations-skolorna uti: 5* co 2. rmän a klasse SJ » tlit p. “
P -c P 3 co a> CO t-j rmän a klasse P P^ iO>^ p ET 2 co 3 co rp <TD ft> a> * ö. p SJ * re IT jf w 4 3 P • *-*»
M- CO 3 is?
Q- P Sj 05 p p rt) CO ^ ? p Hs h-* co (T> 9 ä?. r ?:
P rc 3 O: p Stockholm 72. 33. 15. 17. 1. 4.
Götheborg .... 52. 16. 8. 24. 27. 1. 1.
Gefle 39. 16. 13. 7. — 1. 8.
Kalmar 40. 18. 9. 4. — — Malmö 15. 31. 7. 1. — Hernösand .... 44. 22. 9. 3. — — Westervik 30. 18. 1. 10. 1. 2. — Wisby 27. 9. 6. 3. — — — Carlshamn 8. 10. 11. — 2. — Summa 397. 155. 102. 86. 30. 6. 13. - 94 — § 2.
Examina, aflagda af personer, som icke begagnat, skolan.
Af elever aflagda examina. 3 3 co* a> p M rj1 05 % 3 ? 3' 95 : c * O: P°TC)' 3 3r CfQ cd tO w-. pu g* p El? 05 X CO p CO a Ct ö 3 -• pojq 3 3- CfO CD I Stockholm 61. 20. 2. » Götheborg 41. 12. 1. » Gefle i.. 9. — — » Carlshamn 6. — — Summa 117. 32. 3. 76. 8. 36. 26. 8. 6. 2. 2. 23. 4. 2. 4. 33. § 3.
Uti de vid räkenskaperne för Navigations-skolorna i Stockholm, Götheborg, Gefle, Wisby och Hernösand fogade inventarieförteckningar finnas, såsom förslitne och oduglige, afförda åtskilliga förtecknade effekter; men, då flere af dessa effekter skäligen ej kunna, så framt sådant ej behörigen styrkes, antagas vara utan allt värde, har detta förfaringssätt fästat Revisorernes uppmärksamhet. § 4.
Enligt hvad redan hos Kongl. Kammar-rätten blifvit anmärkt, finnes uti den vid räkenskapen för Hernösands skola fogade inventarieförteckning värdet af skolans från föregående året behållna inventarier upptaget till endast 3,851 R:dr 6 öre, i stället för det i sistnämnde års räkning utförda belopp 3,875 R:dr 6 öre; i följd hvaraf inventarievärdet vid årets slut, hvilket med tillägg af värdet å under året inköpta inventarier, 17 R:dr 25 öre, rätteligen utgör 3,892 R:dr 31 öre, i räkningen upptages till endast 3,868 R:dr 31 öre.
P. till 1862 års revisions-benlttelse, angående stats-verket, sid. 95.
Tjensteman^-
Allmänna enke fonden. od' PJP»11- londén. och pupill- ! gammal tjen- Bensionsfond; fonden. steman.
Langska pen- Elfstedtska pen-J Presidenten sions-fonden. sions-fonden.
Isbergs fond.
Tillgångar Uppbörd: Statsbidrag
Observatiopsmedel Besparade pensioner ; Tjenstemanna-fondens bidrag till enskilda enke- och pupillkassan 2,851,009 92 21,357 31 282,300,48 45,000 14,286 85 53,271 — 39,861 97 154,213; 2j 1,155 272 95 500 — 337 50! 5501 2,78675' 41.615 10 23 15,59436 3,62054 6,287 9 4,53278: # 30,787 814 35 206 37 24656 3,887 50 ■!—| 70,82696 358 36 Sa [ 248,118 94 49,284 98 132,170,48! 814 35' 206 37 358 36 258137 Cretlit.
Pensioner och begrafningshjelp Förvaltningskostnader Afskrifningar och restitutioner 36,68668 20,803 92 512135 70,826196 39,843j34 12 50 131,843 327 35 13 137 50 300 36 258 37 1,75488 1,754 88 Summa i 3,099,128186 70,642 29 414,470 96 15,lOl|20! 3,826 91 6,645 45! 4,791 15 32,542 24 | I !
I I 1 I I I II J 289 28 1,354 16 100 ■ S:r 128,829 91 99,855 84 132,170 48 — 137;50 300 — 289;28 1,45416 Balans till år 1861:
Summa 2,970,298 95 30,7S6 45 282,300 48 15,101 20 3,689 41 6,345 45 4,501 87 31,0S8 8 3,099,128 86 70,642 29 414,470 96 15,101 20 3,826,91 6,645;45 4,791 15 32,54224 * Civilstatens pensionsinrättning.
Denna inrättnings räkenskaper, hvilka i sin helhet granskas af Civilstatens dertill utsedde Revisorer, hafva derjemte för revisionsåret utan anmärkning undergått granskning i Kongl.
Kammar-rätten med allseende å redogörelsen för allmänna enke- och pupillfonden, uti hvilken fond ingår statsanslaget för pensionering af civile embets- och tjenstemäns enkor och omyndige barn.
Förhållandet med inkomster och utgifter framställe* sålunda: (Bil.
Litt. P.) Till någon erinran från Revisorernes sida hafva dessa räkenskaper icke föranledt.
Ai •méens pensionskassa.
Räkenskaperne, hvilka granskas af delegarues egne Revisorer, utvisa följande förhållande:
Ersättning för andel i Wadstena krigsmanshus-kassas inkomster 103,434: 40.