Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdags-Ordningen, frågan om den tillstyrkte underdåniga Skrifvelsen i ämnet kommer att förfalla; så återstår för Utskottet icke någon annan åtgärd, än att sådant hos Vällofl. Borgare-Ståndet vördsamt anmäla, Stockholm den 7 Maj i835.
PS Höglofl.
Ridd. och Adelns På Högvördige Presle-Ståndcts Ledamöters vägnar.
H. v. FERSEN, PEHR P.
SVEDELIUS På Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar.
OLOF WIJR. G. M, Gyllenhoff\
På Hedervärda Bonde-Slåndcts Ledamöters vägnar.
GUSTAF LARSSON. STOCKHOLM, 183 5.
Söner, Kongl. Boktryckare. öfver Bevillnings-CItskottets afgifne Betänkanden, Utlåtanden och Memorial under urtima Riksdagen i Stockholm åren 1834—i835.
Äccis-afgift: om fastställande af en dylik å bränvin, som till Stockholm och Rikets större städer införes — — Memorial, i anledning af anmärkningar dervid — — ytterligare Memorial i ämnet ....
Accis Salu-, angående städernes ...... — — Utlåtande, i anledning af anmärkningar dervid Adier, Trollhätte Canals- och Sluss-Verks Bolags-, angående bevillning å utdelningen deraf ......
Numer å Betänkandet, m. m. 4- 24. 33. 3q. 5o. 12. B.
Bevillning, allmän, om grunderne derför ....
— Utlåtande, i anledning af anmärkningar — Memoria], i anledning af Rikets Ständers olika beslut — å utdelningen af Trollhätte Canal- och Sluss-Verks •
Bolags actier ....... om lindring deri för staden Borås — Utlåtande, i anledning af anmärkningar dervid . — om lindring deri för staden Wenersborg — å Caracters-Fullmagier . . . . — Utlåtande, i anledning af anmärkningar Bevillnings-Förordning: förslag till förändringar i 1 och 2 Art — Utlåtande, i anledning af anmärkningar — Memorial, i anledning af olika beslut med voterings propositioner ....... — förslag till 3 och 4 Art. (4 och 5 i nya Bev.-Förordn.) — Utlåtande, i anledning af anmärkningar — Memoria], med voterings-propositioner . — angående tiden, då den nya Förordningen skall börja tillämpas .........
Bih, till R, St, Vrot. i834 och i835, 5 Sami. 1 Afd. 1 5. i5. 27. 12. 25. 3i. 41. 34. 44. b7' 6f. 62. 38. 5i. 53. 55.
B evillnings-summan, angående fördelning deraf . i . 56.
Memorial, i anledning af återremiss derå . . . . 63.
Dito, i anledning af Riks-Slåndens olika beslut angående Utskottets Betänkande N:o 63 . . 65.
Borås: om lindring i bevillningen för denna stad 25.
Utlåtande, i anledning af anmärkningar dervid . . . 3i.
Brefvexlingen: i anledning af verkställd granskning af Post-Taxorne för inrikes . . . . . . . .21. — Utlåtande i anledning af anmärkningar .
. 3o. — angående utrikes samt om postföringen inrikes or ter emellan m. m. . . . . 22.
Bränvin: om bränvins-bränningens inställande vid Maji eller Junii månads början år i834 ....... 3. — Utlåtande, i anledning af anmärkningar ....
6. om fastställande af en accis-afgift å bränvin, som införes till Stockholm och Rikets större städer ... 4* — Memorial, i anledning af anmärkningar .... 24. ytterligare Memorial i samma ämne .... 33- Bränvins-Förordningj nj, angående liden då den skall börja tillämpas ........ . 55.
Böter: om stadgande deraf, för uteblifvande från s:dra Krono Uppbörds-Stämman ....... 7. .— Memorial, i anledning af anmärkningar . . . . 19. C. » • Cancellie-Betjening, om ytterligare antagande deraf . . . 1. — — om anslag af ett serskildt Cancellist-arfvode . 3a. — — angående minskning i Cancellie - personalen och Vakt-betjeningen 54* — — om ytterligare minskning i Utskottets Cancel lie-personal ....... 64.
Maj:ts: om sportlarnes derstädes utgående till Kronan i Chartae-Sigiilatae-afgift . . 36. — — — Memorial, i anledning af återremiss derå 4^- — — — Jemknings-Memorial i ämnet . • 47* Caractérs-Fullmagter; om årlig bevillning derå . — — Utlåtande, i anledning af anmärkningar Centonal: om dess öfverflyttning på allmänna JBeviliningen .
— Utlåtande, i anledning af anmärkningar dervid .
Charta Sigillata, se stämpladt papper.
Contracts-Prostar: angående porto-frihet för deras skrifvelser i £m bets-ärenden ....... — — Utlåtande, i anledning af anmärkningar.
Credit-upplag, angående förändradt stadgande derför .
Curhus-afgift: angående dess fortfarande . . . — Utlåtande, i anledning af anmärkningar . — Memorial, i anledning af olika beslut . D. Debets-Secllar: förslag till formulaire derföre .
Diligcnce: om inrättande af en dylik communicalion emellan Stockholm och Götheborg . . . . . K
Finland: angående tull å derifrån inkommande varor .
Fullmagter, Caracters-, om årlig bevillning derå — — Utlåtande, i anledning af anmärkningar .
Fyllnads-afgift: angående uppdrag åt Riksgäldskontoret att upptaga en dylik å 2:dra Art. af allmänna Bevillningen ....... K. Kort, Spel-, om stämpling deraf , . . t — —* Utlåtande, i anledning af anmärkningar M. Mjölkvarnar: angående beskattning derå . — Utlåtande, i anmärkningar dervid . 34. 44> 48. 20. 5g. 8.
I7* 28. ' 58. 22. 34. 44- 60. 23. 40. 18.
Papperj stämpladt: angående afgiften derå ..... — — Utlåtande, i anledning af anmärkningar — — Memorial, i anledning af Rikets Ständers oli ka beslut, med voterings-propositioner — — Förordning derom, då den nja skall börja tillämpas .......
Portofrihet: för Contracts-Prostarnes skrifvelser i Embets-ärenden.
— Utlåtande i anledning af anmärkningar Post-Taxor: granskning deraf för inrikes bref-vexlingen . • — Utlåtande^ i anledning af anmärkningar . — angående tiden, då de nja Post-Taxorne skola börja tillämpas ....••••
Post-vagn: om inrättandet deraf emellan städerne Stockholm och Götheborg ........
Qvarnar, Tull-j Mjöl- och Såg-: angående beskattning å djlika, för andras betjenande å städers områden ....
— Memorial, i anledning af an märkningar ....
Riksgälds-Contoret: angående uppdrag åt Fullmägtige derstädes, att, vid jppad Statsbrist, upptaga en fjllnadsafgift på 2 Art. af allmänna Bevillningen . S. Salu-accis: angående städernas . . . . . — Utlåtande, i anledning af anmärkningar dervid .
Sjö.Tulls-Bevillningen} stora: om grunderne derför — — Utlåtande, i anledning af anmärk ningar ......
Memorial, med förslag till voteringspropositioner .
Sjö-Tulls- Bevill ningen j stora:
Utlåtande, sned rättelser i näst föregående Memorial och förslag till ytterligare voterings-proposition Spelkort: angående stämpling deraf ......
— Utlåtande, i anledning af anmärkningar .
Sportlar: inom Kongl. Maj:ts Cancellie, om deras utgående hädanefter i Chartse-Sigillalae-afgift . — Memorial, i anledning af erhållen återremiss . — Jernknings-Memorial i ämnet ......
Stämpladt papper: angående afgiftén derå . — — Utlåtande, i anledning af anmärkningar . — — Memorial, i anledning af Fikets Ständers olika beslut ........
— — Förordning derom, då den nya skall börja til lämpas ....... Såg-qvarnar: angående beskattning derå . . . . . — Memorial, i anledning af anmärkningar . T. Taxeringsman: i släderne, om enahanda ansvar å dem för uteblifvande från Taxerings-förrättningar, som i afseende på Tax.
Corn. för landet finnes stadgadt Tolag: angående återremitterande af en motion, rörande dess reglering ..........
— Memorial, om handlingarnes i målet öfverlemnande lill Constilulions-Utskoltet ....... — Memorial, i anledning af sistnämnde Utskotts derå afgif na svar .......... — ytterligare Memorial, om handlingarnes öfverlemnande till Constitutions-Utskollet .......
Tull: angående tullen å från Finlanel inkommande varor — angående stora Sjötulls-BeviiJningen ..... .— Utlåtande, i anledning af anmärkningar ....
— Memorial, med voterings-proposilioner ..... — ytterligare Utlåtande, med förslag lill ny volerings-propo silion ..........
Prat. 1834 ock *635. 5 Sami. 1 Afd.
Tull-Taxa, ny: angående tiden då den skall börja tillämpas . 55.
CJppbörds-Stcunma’. om stadgande af böter för uteblifvande fran den andra ........ 7 — —r Memorial, i anledning af anmärkningar . . 19 v. Talk- och Stamp-Verk: angående beskattning derå . . . 1 r — — — Memorial, i anledning af anmärkningar . 18 Wenersborgs stad: om lindring i bevillningen för invånarne derstädes * .
• . . • * * ^ ^ STOCKHOLM, i835; hos J. A. Wali. ne w. BIHANG TILL uituk aisa*®1®»»®»*® Pil Ö'J’ Ot!
DLi VID Urtima Riksdagen i Stockholm År 1834. 3a FEMTE SAMLINGEN. 2?^ Afdelningen:
Bes v. och O coon. med flere Utskotts gemensamma Memorial, Utlåtanden och Bettin handen.
BevillnLag- samt Allm.
Besv. och Oecon.-Utskoltens Betänkande JY.-o 1. t N:o 1.
Ankom till Exped.-Utsk. d. 3 April, kl. 6 c. m.
Betänkande } i anledning af Herr Guslaf Montgomerys motion, angående bränvins-bränningens inställande.
Kråu Höglofl.
Ridderskapet och Adeln har, lill Bevillnings- Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten blifvit remitterad en af Herr Gustaf Montgomery , i sammanhang med Herr Friherre Ludvig Boijes förslag lill förändrade stadganden om husbehofs-bränvins-bränningen, väckt motion, om angelägenheten, att hos Kongl. Majit Rikets Höglofl.
Ständer ofördröjligen framställde den underdåniga önskan, att all bränvins-bränning genast måtte varda inställd, intilldess den hos Rikets Höglofl.
Ständer förekomne fråga om en ny författning i ämnet blifvit afgjord, genom hvilken åtgärd, utom det nyttiga deraf både i Stats-oeconomiskt och moraliskt afseende vore att förvänta, Motionairen ansett kunna förekommas en under tiden af vinningslystnad och osäkerhet om den författning, sorn framdeles kunde blifva gällande, till ytterlighet uppdrifven bränvins-lillverkning, sorn möjligen under flere påföljande år skulle omintetgöra en åsyftad inskränkning i förbrukning af bränvin.
Sedan, hvad sålunda blifvit föreslaget, tagits i behörigt öfvervägande af Utskotten, bland hvilka Lag-Utskottet funnit frågan om bränvins-bränningens inställande nu genast vara af den beskaffenhet, att Lag-Utskottets yttrande deröfver icke erfordrades, anse Bevillnings- samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten sig böra vördsam ligen anföra: att, som den ännu gällande Förordningen af den 25 Junii i83o, angående bränvins-bränningen, uttryckligen medgifver tillverkning af bränvin hela året igenom, så framt icke högst vigtiga omständigheter skulle föranleda densammas inställande, för hvilken händelse Utskotten äro fullkomligt öfvertygade, att, om ett sådant förhållande under sommaren skulle visa sig, Kongl.
Majit Nådigst derå fäster afseende; men Utskotten icke hafva sig bekant, att några så beskaffade omständigheter för närvarande förefinnas; hvarunder Utskotten anse de vid denna Riksdag väckte mångfaldige förslag om förändrade stadganden för bränvins-bränningens utöfning, eller en tilläfventyrs på andre än hittills antagne grunder blifvande författning i ämnet, icke kunna hänföras; vid hvilket förhållande bränvins-bränningens inställande, utan att vara af någon allmän spanmålsbrist påkalladt, endast skulle betaga landtmannen tillfälle, alt sine producler för ett redan påräknadt ändamål använda och sätta honom i Bihang, till R.
Brot. 1834, $ Sami.
2 Afd. i:sta Häftet, 2 Bevilln.- Lag- samt Allm.
Besv. och Occon.-Viskottens Betänkande N;o 1. förlägenhet att desamma afyttra; alltså, och då det dessutom är alt förmoda, att endast en framställning om bränvins-brännings-förbud, hvarom underrättelsen snart kringspriddes, ofelbart skulle föranleda en större ansträngning i bränvinstillverkningen, så att, om också ett förbud af Kongl. Majit bifölles, sedan Rikets Höglofl.
Ständer, måhända icke utan tidsutdrägt, ventilerat och afgjort ämnet, de fleste bränvins-tillverkare, innan detsamma blifvit utfärdadt, i allt fall skulle medhinna den tillämnade tillverkningen för året, hvarigenom således den med ett förbud i berörde afseende åsyftade verkan i det närmaste skulle alldeles förfelas, finna Utskotten sig icke kunna tillstyrka någon framställning hos .Kongl. Majit, att bränvins-bränningen genast må varda inställd.
Under bifogande af flera Ledamöters inom Allmänna Besvärs- oell Oeconomie-Utskottet afgifne serskilda mening i ämnet, varder sådant allt till Rikets Höglofl.
Ständers närmare pröfning vördsamt öfverlemnadt.
Stockholm den 25
Mars i834- På Bevillnings Utskottets vägnar På Höglofl.
Piidderskapets och Adelns Leda- På Högvördige Preste-Ståndets Ledamöters vägnar möters vägnar G. E. Frölich.
Pehr P.
På Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters På Hedervärda Bonde-Ståndets Ledavägnar möters vägnar 31.
Grapengiesser.
På La g-U t s k o 11 e t s vägnar
Ridderskapets och Adelns Leda- På Högvördige Preste-Ståndets Ledamöters vägnar möters vägnar O. IF.
Stael von Holstein. L. G. Mittag.
Ledamöters På Hedervärda Bonde-Ståndets
Leda vägnar moters vägnar G. Holm.
Jöns Persson.
På Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets vägnar
Ridderskapets och Adelns Leda- På Högvördige Preste-Ståndets Ledamöters vägnar möters vägnar Arv.
Arvtson Posse. F. M. Franzén.
På Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters På Hedervärda Bonde-Standets Ledavägnar möters vägnar P- Winbladh. Nils Mänsson. G. M. Gyllenhoff'. Sevillu.- Lag- samt Allm.
Besv. och Oecon.-Utshottens Betänkande N-o 1. 3 Reservation af Herr Leffler: ”Sorn jag, inom Vällofl. Borgare-Ståndet, väckt en motion af nära lika innehåll med den af Herr Montgomery , hvilken senare nu utgör ämnet för Högloft.
Utskottens Betänkande, men Utskotten icke funnit lämpligt att uti densamma tillstyrka Rikets Högloft.
Ständer att vidtaga den åtgärd, Herr Montgomerie föreslagit; får jag mig deremot reservera.
Skillnaden emellan min och Herr Montgomerys motioner är den, att jag föreslagit att bränvins-bi änningen måtte med den förste nästinstundande Maji elier Junii månader upphora.
Jag hade helst omfattat Herr Montgomerys ide'e, att inställelsen borde ske genast; men jag befarade, att det icke kunde låta sig göra ej eller vunne bifall.
Jag hade emedlertid förmodat att, ehuru Högloft.
Utskotten på de uti Dess Betänkande anförde skäl icke ville tillstyrka bifall till bränvins-bränningens upphörande genast, skulle Utskotten dock baft full anledning att göra det, för upphörandet inom bestämd kortare tid.
Skälen derföre äro, enligt min öfvertygelse, så talande att de icke lära kunna jäfvas.
Den som känner Riksdags-ärendenas vanliga gång, finner lätt att den nya Bränvins-Förordningen, med de helsosam ma förändringar, som vi deruti hoppas, icke konnae att till allmän efterlefnad blifva utgifven förr än nästkommande år.
Således skall, om krig eller missväxt icke mellankommer, bränvins-productionen inom landet fortgå hela det innevarande året på det hittills förderftiga sättet.
De redan varande ofantliga bränvins-lagren skola, särdeles genom de större Fabrikernes ansträngning, fördubblas, och den lika allmänt uttalade sorn gillade grundsattsen, att enda sättet till hämmande af det olyckliga fylleriet är att minska bränvins-qvantiteten och bringa det uti tillräckligt högt pris, ännu längre tid icke komma uti verksamhet, om ock den nya Författningen blifver än så god och till ändamålet ledande.
De skäl, man anför emot bränvins-bränningens snara upphörande, torde vid närmare betraktande finnas mindre gällande, Man anser, att derigenom skulle de personer, som, under hopp om dess fortfarande hela året, dertill beredt sig, blifva för mycket lidande; men då man eftersinnar, att, om brän vinsbränningen upphörer den i Junii, hafva de likväl redan, under innevarande år, idkat denna näring 5 månader med hittills tillåten pannerymd, och att, i den händelse landet äfven detta år får hugna sig af en god skörd, det är troligt, alt bränvins-bränningen, vid slutet deraf, någon månad blifver frigifven, kommer densamma på della sätt att blifva öfverflödigare än behofve t påkallar, och lemna sine idkare tillfälle nog, att uppdrifva productionen öfvermåttan.
Få af dem lär det dessutom vara, sorn icke redan anal en 4 Sevillu.- Lag- samt Allm.
Besv. och Oecon.-Ulskottens Betänkande JV.-o 1. sadan inställelse, sora den nu föreslagne, då uti alla landsorter en gemensam klagan höres öfver bränvins-bränningen och fylleriet.
Man anförer ytterligare sora skäl emot deu snara inställelsen af oftanämude bränvins-bränning, att vi hafva förråd af spanraål i landet, hvilka, i händelse deraf,’ icke lika lätt kunna afsättas.
Men utom det att senare tiders erfarenhet ådagalagt, att spanraålen kan på förmonligare sätt och till varaktigare nytta för jordbruket användas, än till bränvin, lärer det derjemte tillhöra en klok hushållning, alt af denna lifvets första nödvändighetsvara hafva ett tillräckligt förråd uti beredskap, på det, när ett hårdt år inträffar, hvilket erfarenheten lärt oss icke sällan sker, och kan vara oss närmare än vi förmoda, landet, efter flere på hvarandra följande goda skördar, icke genast må tryckas af hungersnöd, eller man, för att undvika denna svåra landsplåga, må se sig nödsakad, att till stort mehn för vårt myntväsende, införskrifva utländsk spanmål.
Till följd af nu anförde skäl, och då det utan tvifvel utgör en blatid Svenska folkets varmaste förhoppningar, att dess representanter vidtaga skyndsamma och kraftiga åtgärder till hämmande af det olyckliga fylleriet inom landet, anhåller jag, att Rikets Höglofl.
Ständer täckas besluta en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, med anhållan derom, att bränvins-bränningen måtte med den irsta instundande Junii varda inställd, och att, till följd deraf, alla bräuvinspannor, med tillhörande apparater, vid samma tid må varda förseglade,” Häruti instämde Herrar von Wahrendorff; Peyron och af Forsell Herr Biskopen Franzen och Herr Winbladh. STOCKHOLM, 1834.
Tryckt hos P. A.
Söker, Kongl. Boktryckare.
Bevillnings- ock Oecon.-XJtskottets Bet, A':o a, i Nro i.
Ankom till Exp,-TJtsk. den a3 April kl. a e. m.
Betänkande j i anledning af väckte motioner om Jagt-bevillning till pr cemie r för r of djurs dödande.
Under den irsla sistl.
Mars har Hedervärda Bonde-Ståndet till Utskottens handläggning remitterat memorial af i:o Johan Eric Jansson från Wermlands Län, som, för beredande af tillgång till praemier för rofdjurs dödande, föreslagit: alt en hvar, som vill idka jagt, borde derföre erlägga årlig afgift eller bevillning, den Motionairen ansett böra bestämmas för ståndspersoner lill i Rrdr, och allmogen lill 24 sk.
Banco; att denna bevillning, som till Riksgälds-Contoret skulle ingå och i serskild räkning af Uppbördsmännen uttagas och redovisas, ej under någon förevändning borde få användas till annat ändamål än premier för rofdjurs dödande; att rätt till piaemier borde anmälas och styrkas i öfverensstämmelse med hvad derom i 1808 års Jagt-stadga funnes föreskrifvet; att reqvisitioner af prasmier borde, inom viss tid, årligen af Kongl. Majrts Befallningshafvande i hvarje Län, efter granskning, insändas lill Riksgälds-Contoret, som derefter skulle uträkna huru höga skottpenningarne, beräknade i jemna Riksdalertal, kunde blifva, och de erforderlige medlen till Kongl. Majrts
Befallningshafvande öfversända; att till hvarje Kyrka årligen skulle aflemnas förteckning på alla de personer, som vid mantalsskrifningen uppgifvit sig lill erläggande af bevillning för jagt, hyilken förteckning borde från predikstolen uppläsas och vid Kyrkan vara alt tillgå; att den, som funnes utöfva jagt eller djurfångst, eller utom rätter farväg eller farled medförde laddadt eller oladdadt skjutgevär, utan att till erläggande af bevillning för jagt hafva sig behörigen anmält, borde hafva förverkat jagtredskap och gevär, samt vara förfallen till Tio Riksd. böter, lili lika fördelning emellan angifvaren och praemiefonden, oberäkundt ansvar enligt nu gällande Jagt-lagar; att enahanda påföljd borde drabba den, som utom den Sockens eller Stads område, der han hade sitt rätta hemvist, , funnes i utöfning af villebrådsjagt och ej genast vid anfordran kunde förete vederbörande Uppbördsmans bevis att lian bevillning för året erlagt, eller till erläggande deraf sig anteckna låtit, hvadan sådane bevis Bihang till R, St.
Fröt. i834. 5 Sami. 3 A fdel. ± 2:dra Häftet. 2 Bevillning!- aci Oecon.-XJ c skottet!
N:o 2, borde af Uppbördsmännen, åt dertill berättigade, som det begärde, emot någon ringa lösen utgifvas: att böterne för Öfvermaga, eller sådana personer, som i mantal ej uppfördes, borde af föräldrar eller målsmän erläggas; alt åtal i dessa mål borde af en hvar få anställas; och slutligen att den, som ej erlade bevillning för jagt, borde anses oberättigad till premium för rofdjurs dödande; hvarjemte Motionairen, med åberopande af sin vid förra Riksdagen i ämnet väckte motion och Friherre Sprengtportens emot Utskottens Utlåtande afgifna reservation, anfört, att, då värdet af kreatur, som af rofdjur under loppet af ett är dödas, funnits uppgå till 200,000 R:dr .Banco, vore det af största vigt, att ändamålsenliga och mera verksamma åtgärder, än de hittills påbjudne visat sig vara, vidtogos, för att skydda landtmannen, serdeles den minst bemedlade, frän kännbara förluster, bland hvilka åtgärder, efter Motionairens tanka, ingen vore lämpligare, än den föreslagne. 2:0 JohaiiTies Olsson ifrån Wermlands Län, hvilken, äfven i afseende på rofdjurens utödande, yrkat bevillning å jagt, beräknad till högst 24 sk. och minst 12 sk. personen, af hvad stånd han än vore.
Motionairernes förslag har blifvit bestridt uti anföranden af Nils Strindlund från Wester-Norrlands
Län och Nils Insulin ifrån Stockholms Län, hvilka framställt obilligheten af ifrågavarande bevillningsafgift, sorn i- Norra Länen, der jagt utgör en nödig binäring och nästan allmänt idkas, skulle uppgå till ett så betydligt skattebidrag, att den blefve tryckande; oeh hafva med bemälde Riksdagsfullmägtige sig förenat Johan Bengtsson ifrån Wester-Norrlands
Län, Anders Johansson ifrån Upsala Län, Erie Hansson ifrån Örebro Län, Peter Persson ifrån Calmar Län, Olof Jeppsson ifrån Blekinge, Nils Månsson ifrån Malmöhus Län m. fl.
Vid behandlingen af detta mål hafva förenade Utskotten inhemtat, att Jan Eric Janssons vid nästförflutne Riksdagen yäckte motion, af enahanda syftning, blifvit af Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieU Iskotten afstyrkt i Utlåtande, N:o 7, (5 Sami. 2 Afdeln.
4 Häftet af Bihang till Riks-Ståndens ProtocolF) som af samtlige Riks-Stånden bifölls.
Efter behörigt öfvervägande af hvad sålunda blifvit föreslaget, anse sig Utskotten böra anföra, att Utskotten väl erkänna vigten deraf, att lämplige åtgärder vidtagas till rofdjurs utödande, hvarigenom de förluster förelommas, eller åtminstone minskas, som af dem tillfogas landtmannen ; mea att
Utskotten icke tro detta ändamål kunna ernås på det af Motionairerne föreslagna sätt.
I Utskottens tanka skall ändamålet snarare befordras genom Sevillnitigs- och Occon.-Vtskottets
N:o j. 3 sersknde öfverenskommelse!’)' inom hvarje Län eller mindre district, angående förhöjning i praemier för rofdjurs utödande och medelst lämplige förändringar i Jagt-lagårne, samt derigenom att, vid fördelning af höter för oloflig jagt, åklagare erhölle en betydlig andel, i hvilket afseende Utskotten anse sig böra upplysa, att Kongl. Maj:t, på anledning af .Rikets Ständers, i underdånig Skrifvelse N:o ny, härom gjorda framställning, dels genom Nådig Kungörelse den 19 Junii i83o, med förändring i vissa delar af 1808 års Jagt-stadga, bland annat förordnit, att böter, som, enligt berörde Författning, ådömas, böra lika mellan åklagare och jagt-cassan fördelas, dels ock; i Nådigt Circulaire-bref af samma dag, anbefallt Landshöfdingarne, utom dem i Malmöhus och Gottlands Län, att uppmana invånarne i Länen, att ingå öfverenskommelse!’ om bidrag till förhöjning i skottpraemierne, hvarefter och sedan dylika öfverenskommelse!' från de fleste
Län till Nådig pröfning inkommit, desamma blifvit under den 28 December 1883 fastställda.
Vid sådant förhållande, och då härtill kommer, att fördelarne af den föreslagna beskattningen hvarken kunna beredas utan intrång i egandeoch dispositions-rätten till jorden, eller uppväga de olägenheter, sorn vid afgiftens erläggande och controlers handhafvande skulle uppkomma, samt det dessutom med principen för en utvidgad allmän nationalbeväring ej synes fullt öfverensstämmande, om, medelst beskattning, rättigheten att begagna skjutgevär inskränkes; så finna Utskotten sig icke böra tillstyrka Rikets Höglofl.
Ständer alt bifalla Motionairernes framställning, det bevillning, för utöfvande af jagt- och djurfångst, må erläggas.
Hvilket dock, jemte 3:ne Ledamöters serskilda meningar i ämnet, vördsamt underställes Rikets Höglofl.
Stockholm den 1 g April 1804.
Herr von Wahrendorff anförde: det han reserverade sig mot det fattade beslutet på den grund, att lian egde mångfaldig erfarenhet af de olägenheter, som åtfölja närvarande frihet för en hvar att begagna jagtbössa, och hvarföre han med fägnad hade bemärkt
Motionairernes försök att tillvägabringa någon bättre reglering i anseende till jagträttighetens utöfvande.