Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Denna utväg skulle visserligen kunna görs tillfvllert, derest f, äga icke vore omsnöra, än kände ock, till beloppen bestämde forclringsr; men enär de fordringsanspråk, i akseencle pä Iivilka, ärs-slämningar egentligen skulle vara beköllige, äro af eventuel beskalkenliet, såsom beroende a5 Rättegångar ock, 8iut-lic^vider, Iivilka icke skulle kunna Iliona, att, inom inslags tillen, akclömas ocl, uppgöras; samt sörli,)' icke kunna annorluncla, än reservations-vis anmälas ock bevakas, sä skulle rict med Lrs-stämningai ne Zs^ftade ändamål, nemi. fullkomlig tr^ggket för sila framlida anspråk — icke kunna vinnas.
Oenom fordringsrnes försäljning skulle således icke kunna erna» ett delrnitift ocl, bestämdt slut pä Dis-, cont-utredningen.
Det förekommer äfven föga sannolikt, att för de ifrägavarande, osäkre fordringar skulle kunna erkällas någon betydlig summa, enär köparen nödvändigt mäste beräkna, jemte ersättning för sitt besvär ocb ds L e t ä n k a n d e n, lV:o H3. §23 Kostnader, som pä indrifningen st foi di ingarne mäste användas, någon ansenlig vinst, i särkällands till den förlust, som pä en sä beskaffad äfventyrlig speculatjon kunde inträffa. förenade Utskotten kafva dessutom ansett det icke beller vara förenligt med 8tatens värdigbet ocl, ömbet för gäldenäierne, att för en i det liels bögst obetydlig summa öfverlemna DisconlOZIdenärerne, kvilia; sntsl uppgär till minst 2oo, till godtycklig ock ytterst sträng bebsndling ak en obeveklig speculant, som endast söker penningevinst. l?ä alla dessa nu anförde grunder, kafva förenade litskotten ansett sig böra afstyrka ali försäljning ak OLlka 6analLolags samt älalmö f, d. DiscontVerks utestäende, osäkre fordringar.
Hvad ater angär det andra alternativa förslaget, rörande ^ccorders antagande, sä kar, i afseende pä f, d. LiksDiscontsVerkets utestående fordringar, ensäden anstalt, i anledning af Lancolitskottets tillstyrkande, (Vl 8aml.
Let. ^l:o 72 sid 5g) redan blifvit ak L.
D. 8l:r bifallen.
Ock dä, genom lkcco,ders beviljande, utredningen af 60'tka 6snaILulags samt älalmö f. d. Disconter kan fortsk^iidas pä ett sätt, som bade för 8tateo ock vederbörande Oäldenärer bör. kunna blifva mera lörmäflligt, än genom bord,jugarnes försäljning, sä kafva Utskotten ansett sig bära tillstyrka: att
Drr kullwäktige i L:gs6ontoiret berättigas, a) att till pröfning ock slutligt afgörande upptaga inkommande ikccoi ds-anbud, i afseende pä Oötka §24 Stats- ocb Lanco-IIt,kottens (ianalLolags samt ltialmö k. <i.
OiscontVerks sterstaenöe, osäkra korli, ingar, körmeöelst erlägganöe »k något visst belopp, mot frisägelse krän villars krak. -) att likaledes lill betr^gganlie ak ali förlust pä inörikningen, antaga någon skicklig ocb pålitlig person inom eller utom L:gsLontoiret till cle aterskäenöe korliringarnes utsökanlie, emot ätnjutancle »k viss» procent, som akiirr Vullwäktige bestämmas, ä 6s meöel, bvilka ak bonow lefverera; ocb reriovisas, unrisr vilgor, att i ocb för korliringarnes ialirikning, Discontbltreriningen icke besväras meli vägra snöra kostnaöer ocb utgifter, än n)ssberörcle inörikningsprocent; iirr Vullwaktige liock körbebället, att, utsa binlier ak klen till Ombuöet utkästario incirikvingspioett, läta för längre eller kortare tiö inställa executiva åtgärder samt meri veöerbörancle Oälöenärer -kccorösbi^viöer uppgöra ocb »ksluta, Oeo Doc:. r8^g.
I^I:o 44.
Memorial, till svar L inom H. Lonäe8tLnclek ^jor6o aitmärkitiiiZar vick liet rik Utskotts» vn6sr I^:o 21 akgilna ^smorisl i »uke<inin§ sk Kiks8täncken8 beslut ökver <1s st'
Utskotten nti VstÄllksn6et l^:o rH ^>^6 tillst^rKsnäen i kräA» om IVl^ntbestämninZe» ocb 6ermecl §emensksj) szsncks smneo.
H, LonlieStanriet bär unöer lien 7 vecembsr- till Stats- ocb LavcoUtskotlens utrecisnrle återremitterat
L e t ä n k a n ri e n, lV:o 44- öe »uller puocterne >o ocb i3 ak körenSmnlie älemorial, X:o ar, gikne tillst^rkancien:
I akseenije pä lorrie puucten, eller öen sä kallalie OepositLäkningen, bar inom Stänliet blifvit anni ärbt: att, 6ä lien blifvit ak arne Stanli afslagen, kraga om <less afgörande meclelst Xämnci ej kuvlie uppsta; att <len ulgjorris en ren Lancokräga, bvarken söranleöä ak X. äl:ts proposition elier ak nölivänliigbeten eller ak gammal bälö; att öerkäre ak Utskotten bittaäv pä en n^bet, Stsnlien ej beböklie rösta i lVSmnö; att <la 2 Stanli stä emot 2, borrie kragan förfalla ocb lietta, sä mycket kälcire ^rkas, rom saken blott vore till enskilci speculations-käröel ocb skulle motverka Länkens Lilkverköp; att om Stanriet skulle lierökver rösta, borrie åtminstone först afgöra; om LancoSlvrelsens rätt att inställa lienna lieposit-rörelse, innan man röstacie om ries; inrättanrie; emeöan eljest ingen ärlig man skulle kunna rösta för en särlan anstalt.
I akseenciet pä i3:cie puncten eller reve,seranriet ak StatsVerkets skulri till Lanken, liar blifvit ankörlit: att LonlieStäniiets bikali till sjelfva bukvuilkrsgan var ovilkorligt körenalit meri körkastanliet ak l3:lie puncten angirie körvanlilanciet ak StatsVerkets skull! i obligationer; att LorgareStanriet i bestämria vrrialag skslagit cienya punct j liUkottens Lc.täokanäe ocb beslutat: att §26, 8tats- ocb Lanco-Iltskoltens en enda förskrifning !ttan /känta skulle »5 R:gsLontoiret 5vr detta skuldbelopp erfordras; att derföre Otskotten icke bordt kunna säga: alt Lre 8tänd beslutst att skulden skulle reversera» ocb ej eller bordt derifrån draga ilen slutsålts, att den germm röstning i Nämnd skulle kunna förvandlas i Obligationer; att sädant vöre stridande emot Lagar ocb emot billigbet;, att da 2 8tänd i flögan om Obligationer beslutat alldeles olika med 2 8tänd, funnes ingen anledning att icke löta saken förfalla; t^ da körblefve allt såsom förut ocb den ar i8io gifne samt sedan till be1/dlig del, afbetaldte färskrifoingeu funnes redan i Lanken; Ocb fordrads derföre ^nmärkaren, pö det ej vid en annan Riksdag 3:ne 8tand skulle kunna tvinga Londe8tandet att betala Bevillning för Obligationernes infriande, att 8tandet mätte med bonom instämma i det yrkande, '^att ///skotten matte /rärr c/eras o/ag/rga ^emrr^vrmgs^ro/iosttron oc/r ^/ores/ä /k. -H.r att fata Fors/ager /ö>/a//a."
I anledning gf dessa anmärkninger, bvaruti 12 bledlemmar af kl. 8tsndet, deribland alla Rullmäktige fran ^Vermland, instämt, bade 8ecreteraren erinrat, att dö efter bvad Utskotten i färsta puncten förklarat ocb äfven syntes alldeles ostridigt, flögan om bl^ntbestämningen ocb Realisationen borde bebandlas efter 69 j. R.R., sa följde ock af samina Orundlags
Let än konden, N:o A. §27 Stadgande att de dertill börande ämnen i bvilka 2 8tönd stannat emot 2 icke Loge förfalla, utan skulle delinitift afgöra», genom votering i Rörstärkt 8tatskltskott; att detta gällde i anseende till bade io:de ocb >3:de punkterne, sä vida neinligen i bvad angeck den i3:de, för afgjordt kunde tagas, att, likasom lärande io:ds puncten, 2 8tänd bade stannat emot 2; att likväl, i anseende till den >3:de, förekomme, säsom Utskotten anmärkt, att 3:ne 8tänd bade beslutit reverserandet af 8tatsVe>kets skuld till Lanken eburu skiljaktige i afseende pä sättet ock vilkoren för reverseringen; i denna del vore säledes bufvudlrägan afgjord ocb detaillerne allena kunde blifva färemäl för afgörande genom, votering; att, om också, det ämne, rom rörde rotde puncten icke kunde anses ägg ett sä oskiljaktigt sammanbayg med frägan om lkl^ntbestämningen ocb realisationen att icke den, kunde derifrån skiljas ocb fö förfalla, sä inträllads södant dock icke ined >3:de puncten, bvilkens färemäl vore att bilda ocb bereda möjligbet att använda en reservfond eller Orundlond för Realisationens fortgång i bändelsv deraf uppkommande bebof; 8ecreteiaien ansäg emedlertid något binder icke vara för ätei remiss af de ifrågavarande >o:de ocb i3:de puncterne, i fall 8tändet ville det besluta, pä det Utskotten mätte komma i tillfälle att närmare utreda ocb meddela 8tändet sina ssigter ulao att likväl detta 528 8tats- oell banco-Otskottens kunrle verks pä lalemannens rätt, att, när rje föreslagne
Voteringsbropositionerne etter äterremissens besvaranrke körekommo till slutelig pröfning, tä förklara vet» i bebo,ig orrlning gära gällanrle sin egen åsigt, anglrls trägornes grundlagsenlig» bebanrlling.
Utskotten anse sig böra närmare utrerla naturen at clen täreslagne rleposit-räkningen, bvilken at anmärkaren blifvit frawställrl såsom "en af Utskotten päbittarl n^bet, tjensnrle enöast till enskilc! speculationsförrlel ocb motverkanöe bankens siltverköp."
Oa Utskotten, af sä manga lorbällanrlen uppmanarle, att föreslå b. 8t:r, rlet seclelm^ntets silfvervärde matte clebnitivt bestämmas, likväl ieke tilltrorlrls sig kunna tillstyrka b. 8t:r, att mecl rle metalliska fourier banken reclan egris, öppna clensamma till allmän vexling, funno rle sig sä mycket bögre körpligtaöe att påtänka ocb till b. 8t:rs gillanrle föreslä cle ätgärrler, bvilka syntes riem säkrast förebygga ilen värla, som åtföljer rlröjsmälet.
Denna värla bestor! nemligen rleri, att sä länge enrjast löfte fanns att efter öfverenskommen bestämningsgrunrl meri silfver inlösa serleln, kunrie möjligen lietta löfte rubbas, vare sig till förtryck för klen gälöbunrlne eller tili mebn för forrlringsägsren, bvarigenom äler m yntbestämnings-ätgärrlen, säsoiu flere mert fog anmärkt, bärle kunnat blifva snarare skarlelig an gagnelig. betänkanrlen, lV:o 829 Visserligen bärle Utskotten beräknat vexlingeu kunna begynna meri ar >832, efter bvilken till rlenna värla i särlan bänrlelse varit äkverstänclen, men nförutserlrle omstänrligbeter bärle möjligen bärntinnan kunnat verka änrlring; gurlia tirler bärle kunnat framkalla anrlra tänkesätt ocb anrlra banrllingar; rle nu till förlikning böjrla sinnena bääs möjligen kunnat varola sig till fiendskap mot bvaranrlra — rleposit-räkningen syntes bitskotteo tjenlig att afböja rlenna värla.
I sina förr afgifna betänkanrlen balva bitskotten enrlast uppgifvit särlane af öenna rleposit-ini kittning förväntarle lörwäner, som äga sin grunrl i allmänna banrlels- ocb närings-lorbällanrlen, ocb i rleras af),ttre bänclelser beroenrle skikten.
De balva icke velat nämna att rle rleruti jemväl sett ett värn mot rle mer inrliviöuella frestelser till motveikanrle ak en önskar! staclga, som ligga uti vära olyckliga wuollo, bällanöen.
Oe allmänna förmänerne äro nemligen att, i rlen mvbn börelseLapitalet pä rletta sätt ökes, en lilligare rörelse i olla iuclustriens grenar skola uppkomma; att län i främmancle länrler skola meri större lättbet kunna upptagas till minöre ränta, än inom lanrlet kan betingas; att sälunöa utlänrlska (iapitaler skola kunna begagnas till inbewska näringars utvirlganrle; att genom en pä cletta sätt rlisponible silkverlonö, unrler rlet bankens egen silfverton^ fortfar att icke vara rlisponible, öen cou, s-förböjning, somen förban - 23o 8tats- »eli Lanco-kltskottens öeln oköröelaklig eonjunelur kan förorsaka, skall till nägon clel motverkas; att cleo aksaknaö som allmänna rörelsen genom körcliöjancle sk utvexlingstiöen mäste viökännas, sl^sll till en clel goötgöras; att öet silkver som vill utvexlingstiöen bekinnes unöer cleposition, mäste, i likbet meri ali annan mot n;'» sedlar skeclä in vexling, i sin molm kö, bättra kärbällanclet emellan öet bela ak silkverkonclen oeb «let liela sk seilelstocksn. klen cleri lizzei- bukvullsakkga kö, öelen ak lien föreslagna öeposit-räkningen, att öenna inte,-ims-vexlinzsLank, i sjelkvs verket, om man glömmer nsmnet oell blott ser pä sallen, icke snnst sr än en vbebinörail in- oel» utvexling, körsäkrall clem, bvilka, i tron pä alkvarligbeten ak L. §t:rs läkten, ur sina gömmor oel» krän krsmmanlle länöer klämta sitt silkver oell lägga öet bretlvicl
Bankens älöre, tills viclate oröilizt lizganöe, körrärler; »leii ligger bukvuclsakliga köröelen ak Lenna anstalt, stt kolket unöer tillen binner sä vänja sig vill <le n^a körbällaiillen, binner sä öfvertaga sig om körclelen att äga lilla m^nt mell anilia läncler, stt ingen mer Ilan väga kiawträcla mell körslaget, altrubba elen träkfacle ökverenskommelsen.
Denna öeposit-räkning, »äger lknmärkareo vidare, vöre en ak Utskotten päbittall n^bet!
Iltskotten kä till svar lisra nämna, att ekiuru silfver ielle linnés i allmänna rörelsen klan Lock bvilken 4om bälst i Lanken pä ilevosit-räkning insätta silkver
Let änkanöen, kl:o 44- 531 oell erballa tlerköre en attest, berättizacle bonom ^//rsLtt-rnen^ att sitt silkver Zterbekomma. klan sllulle, om Ilan <let ville, för Lvarje serskilll L:ör i silkver kunna ka en Insättnings-attest, l^clancle pä en L:ör i silkver; körmänen, som, enligt kö, slaget, kö,unnas Len, I,vilken, bemtanöe silkret ur sina gömmor eller krän krämmanlle lanö, öeponerar clet i Lanken, består Leri, att kan kör sin L:ör, i stället kör en attest pä Dn L:clr i silfver, erbäller 2 ^
L:ör i transportseölar, kör nsrvaranile, ocb intilllless att verkligen blir allmän, mera använllbara i rörelsen; en körmän, kvilken, såsom okvankore blifvit 'visarlt, Lanken oeb
Let allmänna mell bonom'ileiär.
Dvaö ater angar karbagan att 3en köreslagne ileposit-räkningen kunöe körö^ra ciet kör Lanken ännu bebölliga silkverköpet, sä kan ilen icke öelss sk nägon, som känner banöelns natur; ett stegraöt pris äk 2 sk. per L:clr kör lie 600,000 L:6r i silkver, som ännu kela, om sällant wöjeligen knalle inträffa, skulls ilock icke gör» mera än 2ä,voo ktrclr i secllar — en obet^öligbet mot cle stora körclelar, som sköl» tillll^t!» Danllet, llerigenom att bittills unclaNzömcle eller kräk snöra Läniler bämlaöe Lapitaler inga uti kruktgikvan<le kläringar, <len väsenclteliga korman oberäknaö, stt bärmeö Uzmtbestämningen är kötsäkrall mot bvarje anfall ak sina egenteliga tienöer.
I akseenöe pä
Lea omnämnöe oeb bekaraöe specirlations-körclslen, kä Utskotten nämna, att ingen veekeligen rik man, ingen, som bar Lapitaler, egna oeb LZs Stats- ocl» Lanco-Dtskottens upplänta, fästade uti varu-production oell varu-kandel, Ilai- interesse uti att speculei-a pä det gängbara mvntets relativa värde; lian är sjelk för wreket i beliof gf stadga i N^ntet, för att kunos tilläts sig att verka förstörande för den tr^ggliet, som man ansett för pligt att tiereda.
Nen frestelse i den vägen kan uppsta
Iios den som liar penningar, men ingen rörelse, eller skuldsedlar i rörelse oell inga penningar oell det är denna frestelse, som Utskotten trott kunna motverkas genom den serskildta silkver-depositräkningen, eller interims-anstslten, till dess vexlingen blikver allman.
Utskotten kroppås sig kafva liärigenow Zdagalazt, att den föreslagoe deposit-räkniogen, elruru provisorisk, likväl utgör en lrögst väsendtlig del af de åtgärder, som erfordras, att i sakernas närvarande skick bereda stadga i mintet, livilket är ock körblikver bukvudfrägan; I öfverensstämmelse med denna åsigt, uti kvilken Utskotten linna sig desto mer styrkte, som -rine Itiks8tänd redan gillat den ak Utskotten i denna punct fvreslagne proposition, kä Utskotten Iiärmedelst samma proposition ä n^o framställa.
Oell klämta Utskotten ak de utaf öfrige RiksLtänden, ! afseende pä i3:de puneten fattade oell Dtskotten, genom k?rotocollslltdrag, meddelade beslut, visskret derom, att de, vid framställande ak de i denna punct upptagne propositioner, sig icke misstagit uti deras tolkning ak grundlagens föreskrift. 8 e t ä n k a n d e n, K:o 45. Zzz N:o 46. ^örätärlita 8tat8- ock LgneoI7t8li0tten8 Nemorial, angående rm8täI14 omrÖ8tniliA ökver ät8liiIIiZs kruAvr rörande N^ntI)68tämninAelr noir dermed Aemen8kaj) eAande ämnen.
8edan, till följd af respeetive 8iks8tandens 8tats- oell 8ancoDlskotlen, genom DrotocollsIItdrag, meddelade beslut, i anledning ak Utskottens under lV:is sr scb 44 afgikne Nemorial, i afseende pä 8iks8tandens skiljaktige beslut i ätskillige puncter ak N^ntbestämningsfrägan ockr dermed gemenskap egande ämnen, Utskotten blifvit förstärkte till det antal bedamöter 6g §.
Regeringsformen utstakar, kafva Utskotten i den ordning samma § köreskrikver berörde puncter till slutligt afgörande företagit ock öfver dem anställt omröstning efter följande sk 8iks8tänden godkände fVo/losrtro/rer. - r.-sks /^oter/nge».
Ilen som bifaller 8tats- ock Lancolltskottens köslag i io:de puneten mom. e., att 8anco8l^relsen, om den kinner den köreslagne
Deposit-räkningens begagnande i ett eller annat bänseende binderligt för bankens egne operationer, mä ega rättigbet att inställa alla vidare depositioner, ekler derom 4 mänader förut utfärdad Kungörelse, röstar la.
Den det ej vill, röstar Kej. -4 öam/. 5 Z8 534 Litats- oel» Lanco-Vtrkottenr
Vinner Hej; körkailer detta I^Iom.
Venna proposition /anns, ester voterings-sedlarnes öppnande, besvarad med io4 oell >5 Hej. 8om la således vunnit är bärigenom antaget det uti io:de puncten sk 8tats-ocb LancoVtsköltens, under H:o >4 akgikne Letänkande förekommande mom. e.
:stt Lank8t^relsen om den tinner den köreslagne deposit-räkningens begagnande i ett eller onnst bäoseende binderligt kör Lanken» egne operationer, mä äga rättigbet inställa sils vidare depositioner, ekler derom 4 ms »ader körut utkärdad Xungörelse.
Ilen som bifaller 8lats- ocb LancoVtskollens i :3:de puncten sk Betänkandet H:o r4 gikna tillstyrkan: att kor 8tatsVerkets Lapitalskuld kör 1808 ärs krigskostnader sipola sk L:zsLontoiret utlardas körskrikningar, ä k. 8t:rs vägnar, ställds till Lanken eiler Ordres, 3 minst ro,ooo L:dr L:co kvardera till ett samwanlagdt belopp ak 4,4oo,ooo L:dr L:co, ocb dessa förbindelser ställas pä betalning ak allenast 4 proc:ts ränta krän oeb med >83o ocb pä betalning dessutom ak 2 proc:t ärligen i afräkning
L primitivs capitalet kran ocb med >835; under körbebäll derjemte kör L:gsLontoiret, att göra större eller mindre afbetalning pä Ospitalet, röstar la.
Ven det ej vill, röstar Nej.
Betänkande», H-c» 46.
535 Vinner Hej; anses det vara ak k. 8l:r beslutadl: att för Lanken» fordran bos 8taten, 4,4oo,ooo L:dr, L.gsLontoiret skall utfärda en förskrifning till Lanken utan ränta kör närvarande; men med förbindelse a L:gs6ontoirets sida, att ekler ak Lancofullmäktige irenne inanader körut gjord uppsägning, till Lanken afbetala sä stor del derak, som Lanken för sine operationer kai, bebökva, Iivarmed skall kölja k. 8t:rs anclorisation för L:gsLontoi,ets fullmäktige, att i detta ändamål ombesörja läns upptagande p» lindrigaste vilkor.
Voteringen bärom utköll med 6l la ocb 56
Hej, livai jemte en märkt ocb en dubbel sedel casserats. fmedan la således vunnit, Sr bikallet 8tats- ocb LancoVtskottens i >4 gikna tillstyrkan: att kör 8latsVerkets klapitalskuld kör 1808 ärs krigskostnader »kola akL:gsLontoiret utfärdas kärskrikningar, ä L. 8t:rs vägnar, ställde till Lanken eller Ordres, ä minst >0,000 L:dr L.co bvardera till ett sammanlagdt belopp sk 4,4oo,ooo L:dr L:co, ocb dessa förbindelser ställas pä betalning ak allenast 4 proc:ts ränta krän oeb med >83o, ocb pä betalning dessutom sk 2 proc:t järligen, > afräkning 3 primitiva capitalet krän ocb med >835, under körbebäll derjemte kör L:gs6ontoiret att göra större eiler mindre afbetalning ak Lapitalet.
A.tk/e /^otcr/ngen.
Ven som bifaller, att förbindelserna ä beloppet 4>4"v,ooo L:dr sk 8tatsVerket, skuld till Lanken kör 886 8ats-oebLaneo-Dtskottens 1808 ars krigskostnader, innan Landen tillätes desamma ä annan man öfverlåta, skola LrgsLontoiret till inlösen bembjudas, röstar 5a.
Den det ej vill, röstar lVej.
Vinner l^lej; förfaller 8tats- oell LancoDtskottens i i^töe planeten af Letänkandst lV:o >4 gikne tillstyrkan.
Dessa Propositioner besvarades med 117 5a oell t ?lej; bvarjemte 1 märkt sedel blifvit casserad.
Oela som 5a således vunnit, är bärigenom beslutadt: att förbindelserna ä beloppet 4>4oo,ooo L:dr, af 8tats Verkets skuld till Lanken för 1808 ars krigskostnader, innan Lanken tillätes desamma a annan man öfverlåta, skola L:gsLontoirst till inlösen bembjudas.
Hvilka resultater
Dörstärkta 8tats- ocb LaneoDtskotten bärmedelst skolat för L. 8t:r vördsamt anmäla.
Oen 28 5anuarii 1880.
K:o 46.
Dllulanäe, i anIeclninF sk cle inom H. k. oelt-4.. samt V.
DorAnro8länäet Zjorcio gnrnärkninFar vicl 8L3L8- ooli LanooI7t8lcoll6N8 unclor 28 asZikno
Illlätancls i kräga örn unäerZtöll sk allmänna meclel till 8öäerteljs Lanal- 00I1 8Iu88Vel!t8 LolaA.
I^örenämnde Dtlätande 2?, är af 55.
5Verte>5t<itrrket bifallet, af 55.
Fo?rr/e.5k-iurfet akslaget, men af 55.
Letänkanden, lX':o 46. 887 L. 0. samt V.
Aorgare^aucket Zterremitteradt pä grund ak följande bulvudsaklige anmärkningar, nemi.: att ak
Dtskotten 5>ordt upplysas buruvida det vid 1828 ars Liksdag LanalLolaget beviljade anslag blifvit oförryckt användt till Lanalens fullkomnande eller om ej emot afsigten med nämnde anslag utdelning till llerrar ^ketieegare deraf skett; att 010 en sadan communieations-snstalt, som den ifrågavarande, sedan densamma en gang blifvit anlagd ej sä m^eket begagnades att den sjelf kunds bära sitt underbäll, vore derigenom bevist att anläggningen ätminstone varit alltför tidig; att om L. 8t:r nu beslutade att jemväl bekosta underbället af denna Lanal-anläggning skulle det leda till allt för kostsamma åtgärder oeb vid nästa Liksdag tjena till ett farligt prejudicat, derest Dötba Lana! da skulle vara bringad till fullbordan; samt sluteligen att om den ak Dtskotten föreslagne summa ak 80000
L:dr skall tjena till sond kör Lanalsns underbäll vore det lämpligast att berörde summa blek, emot ränta uti L:gsLontoiret innestaende, intill dess bebokvet fordrade dess användande.
55vad beträffar förstnämnde anmärkning eller trägan, buruvida det at Lolaget vid sednaste
Liksdag beviljade anslag blifvit till det dermed askkläde ändamäl bebörigen användt, sa enär, vid jemförelse ak
Direetionens till L.
N:t ingikne underd. ansökning, intagen uti det förut akgikne
Dtlätande i ämnet, det 5Z8 8lal«- ocli Laneo-Dtskottenr re6an kane, upplvst att bolaget meö nit ocb omtanka fullgjort »let vili berörclv anslags bev!Ijan,Ic lastakle vilkor, "att meö är >828 kafva drägt Lanalen i fullkomligt käröigt skick," samt to, källänget i bvaö rörer »len ikrsgakomne utöelningen unöer tiöen till ^ctie-egarne, blifvit inom <let 8tan(l 6er klenna aninärkning framställts, meö noggrsnnliet utreöt ocb körklaraclt, anse Utskotten något ytterligare svar bärä ej ertorrlras.
Alen 6ä riktigbeten as »len sats, alt bvarje Lana!, efter »less fullboröancle, dör, utan 8tatens vidare betungande, kunna unclerdällas, är obestridlig, dafva Dtskolten, seöan inom biks8tan<len blifvit ^rkaöt tillämpning af öenna allmänna regel till oärvaranlls fall, funnit lie af
Dtskolten i förut afgifne ntlätaorle kramlaglls skäl för beviljancle af uvllerstöcl kill »lenna Lanals un8erbäll, eburu inäktigt takancle, klock böra vika för vigten sk omförwälckte princips bibebällaokle; Ocb är 6et pä grun6 däraf Dtskottcn, mecl kränträilankle ak »leras förut i ämnet afgifne förslag, nu la tillstyrka k. 8t:r: att vägra bifall till »len af 8ööertelje Lanal- ocb LlussVerks
Direction fiawstsllkle unbullan om forlfaranöe unäerstöli ak allmänna melle! för Lanalbolaget, Alagra Leklamöterr reservationer bikogss.
Den 28 lavuarii »83o. b«tänkan8«n, lV:o lj6.
AZg k e, e r v a t i 0 n e r: ^f Dr kkosenö/a-/, L.. lag får reservera mig mot »let köränöralle beslut, Dtskotten nu i afseende pä un»lerbälls-biträcle ät Löklsrtelje Lana! fattat pä grum! af anmärkningar, som reöan till pröfning i Utskotten förevarit, ocb tillstyrker bifall till Dtskottens första förslag: emellan looalförballanrlen ännu för ett decennium gör unöerballet ak 8öklertelge Kanal mer än vanligt kostsamt, emellan »letta uoöerball är för »let allmänna akbögsta vigt, »lä Kanalen utgör ett vigtigt köreningsweöel emellan bikets sööra ocb »less inre provincer, tor säker kustfart umler stormiga böstar ak yttersta vigt, emeöan Lolaget, som utgifvit mer än femdubbla beloppet ak 8et först tecknade ^ctieKapitalet, som bekostat mer än ^ ak bela Kanalens k^ggnaklskortnaö, ocb som — bva<l i värt lanö lär sakna exempel — till ock mell äterbetalt 5o,ooo L:clr af cic länebiörag, 8taten lemnat, ak — sina stora uppoikringar »träger sä ringa afkastning, att ingen kebällning kan uppkomma till aksättanöe ak nägon »nllerbällskoncl.
Därmecl förenade sig Herr Langenberg.
Drr Aep^ens^öV»/, <r/ <7/ terste»/r ocb /fanrmarli/e//», biskopen Doctor prosten Osköerg^ Doctor /könäecä^ prosten 6lreDoctor Äaggä/a»/^ prosten Z7/Äröm^ samt klerrar /porens^ ocli emot samma beslut sig reserverat.
54« 8tats- ocb baoeo-Iitskottens r<:Q 47.