Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
39 tet för Amiralitets-krigsmans-kassan, Flottans afskedade gemenskap ständigt qvarstode vid den pension, som vid afskedet funnits böra en hvar tillkomma, och icke heller uti särskilda pensions-fonder hade utsigt till förbättring deri, samt således genom de
Arméens manskap särskildt beredda pensions-förmåner den omförmälda olikheten i pensions-beloppen utjemnades; hade
Departements-chefen funnit sig böra i underdånighet tillstyrka nådigt gillande af Direktionens öfver Amiralitets-krigsmans-kassan förevarande förslag till förbättrad pensionering för förhyrde
Under-officerare och sjömän samt all gemenskap vid Flottan, med uteslutande likväl af hvad i sammanhang dermed blifvit ifrågastäldt rörande nådegåfvor för deras enkor, i hvilket afseende
Departements-chefen ansett, att vid gällande pensions-reglementes bestämmelser derom destohellre borde för närvarande förblifva, som dels frågan icke egentligen tillhörde den af Rikets Ständer begärda utredning och dels Direktionen icke framlagt någon beräkning öfver den derigenom uppkommande ökade kostnad.
Departements-chefen föreslagit och då, hvad anginge det för ifrågavarande pensionerings tillvägabringande behölliga årliga anslag eller tillskott af 38,580 R:dr R:mt, Direktionen förmält sig icke kunna ansvara för dess tillräcklighet, i händelse inträffande krig skulle föranleda tillökning af antalet pensionärer i Usta och 2:dra klasserna med högsta pensions-beloppet, har Kongl. Majit för detta ändamål af Rikets Ständer för kommande statsreglerings-period, eller åren 1861, 1862 och 1863, i nåder äskat ett kreditiv å Riksgälds-Kontoret af jemna 40,000 R:dr R:mt årligen, med bemälda
Direktion medgifven rättighet, att derå under hvarje års lopp lyfta hvad sorn finnes för ändamålet vara behölligt, under förbehåll likväl, att af följande årets kreditiv icke något rcqvireras, innan styrkt blifvit i hvad mån föregående årets kreditiv till ifrågavarande pensionering åtgått; dock att hvad dertill under ett år af kreditivet icke erfordras, må under följande året användas.
Med afseende å här ofvan anförda förhållanden finner Utskottet väl den ifrågaställa pensions-förhöjningen för Flottans gemenskap vara af behofvct påkallad, men då utgifterna härför, i likhet med hvad vid pensioneringen af Arméens befäl egt rum och jemväl för Flottans befäl af Kongl Majit ansetts komma att inträffa, under den första tiden af den nya pensioneringens tillämpning icke torde uppgå till hela det beräknade beloppet, har Utskottet ansett det föreslagna kreditivet kunna för nästa statsreglerings-period inskränkas till en summa af 30,000 Ridr årligen, och tillstyrker således, att Rikets Ständer till ifrågavarande ändamål måtte för nästkommande statsreglerings-period anvisa ett årligt kreditiv af 30,000 Ridr, att från Riksgälds-Kontoret utbetalas på det sätt och under de vilkor Kongl. Majit nådigst föreslagit. 40 Stats-Ut skottets Utlåtande N:o 85.
För Femte Hufvudtiteln är under innevarande statsreglerings-period (1858—1860) anvisadt:
Ordinarie anslag enligt Riks-staten 3,241,530 R:dr, utgörande för tre år R:dr 9,724,590: — Extra anslag tillsammans för åren 1858—1860 ....
» 2,816,559: 54.
Summa R:dr 12,541,149: 34.
Utskottet i detta utlåtande föreslagit skulle för nästkommande statsreglerings-period (1861—1863) de ordinarie anslagen utgöra 3,344,000 R:dr årligen, eller för 3 år R:dr 10,032,000: — och de extra anslagen tillhopa ....
» 1,170,800: — således för hela stalsregleringsperioden tillsammans ....
R:dr 11,202,800: — eller R:dr 1,338,349: 34. mindre än hvad vid förra riksdagen anvisades för åren 1858—1860.
Maj:t i Hufvudtitelns ordinarie anslag äskat en tillökning af hvilken tillhopa med nuvarande Riks-stats anslag . . » 138,670 3,241,530 utgör för år .
R:dr 3,380,200 eller för hela statsreglerings-perioden samt i nåder föreslagit anvisandet af extra anslag för i 3;ne år till belopp af tillsammans .
. R:dr frågavarande .
R:dr 10,140,600 1,985 180 Summa visar sig således, att Utskottets förslag, uppgående till .
R:mt R:dr » 12,125,780 11,202,800 med .
R:dr 922,980 understiger hvad Kongl. Maj:t för Femte Hufvudtiteln äskadt.
Emot F.sta punkten (angående aflöningen för Expeditions-chefen och Expeditions-sekreteraren), af Friherre Åkerhjelm, Herrar Tornerhjelm, Bildt, Montgommerie-Cederhielm, Lilliehöök, Stjerngranat, Skogman, Fåhreeus och Thulstrup samt Biskop Annerstedt, Prosten Schram, Doktor Nordström, Prosten Wåhlander och Prosten Arrhenius.
Emot 2:dra punkten mom. litt. f. (angående anslag till 3:ne marinbataljoner), af Herr Stjerngranat, som yttrade följande: »Redan för mer än tio år sedan beslutades och verkställdes Beväringsmanskapets fördelande i Sjö- och Landtbeväring, och Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 85. 41 och bestämdes de Sjö- och Landtbevärings-områden, hvarifrån Beväringsmanskap skulle tilldelas särskildt Flottan och särskildt Arméen.
Antagligen skedde sådant med afseende å Beväringsmanskapets framtida användande i krig till förstärkande af dessa särskilda vapen.
Men vid denna bestämmelse och deraf föranledda särskilda mönstringar, med thy åtföljande tillökning i redovisnings-skyldighet, afstannade ock ali vidare organisation, likasom allt vidare samband emellan Beväringsmanskapet och Flottan uteblef.
Vid beväringsmönstringarne inom Sjöbevärings-distrikten är visserligen en Flottan tillhörande Officer närvarande, men i någon närmare beröring med sjöförsvaret kommer bevärings-ynglingen icke.
Flottans Beväringsmanskap, i saknad af allt befäl — med undantag för Blekinge läns beväring, som exerceras af Marin-regementet — öfvertages, såsom förut, af Landt-arméens befäl för att vapenöfvas och för att sedermera, då krig inträffar, öfvergå till en tjenstgöring, der bevärings-ynglingarne icke kunna påräkna att återfinna en enda af de personer, under hvars ledning de erhållit den första och ringa krigsbildning, dem blifvit meddelad.
Att sådant icke kan vara ändamålsenligt faller sig säkerligen klart för en och hvar.
— I det Statsråds-protokoll (Bil.
N:o 3), som är bilagdt Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, är dessutom ej allenast ådagalagdt, att Sjöbevärings-manskapets vapenöfvande ej kan af Flottans nuvarande befäl öfvertagas, utan äro för öfrigt de mest talande skäl anförde för bildandet af särskilda marinbataljoner.
Då härtill kommer, att bildandet af Hernösands, Calmar och Halmstads bataljoner endast skulle medföra en ökad årlig kostnad af 32,900 R:dr R:mt, — enär det öfriga beloppet skulle endast komma att öfverflyttas från 4:de Ilufvudtiteln, hvars utgifts-summa komme att i samma mån minskas, — anser jag, öfvertygad om angelägenheten af bevärings-inrättningens utbildande, denna uppoffring icke för stor för det dermed åsyftade ändamålet, hvarföre jag reserverar mig mot Utskottets beslut att afstyrka bifall till hvad af Kongl. Maj:t blifvit i detta hänseende i nåder föreslaget.»
I afseende på löneregleringen för
Departementets expedition åberopade Herrar Hierta, Cedergren, Björck, Berger och Hammar samt Riksdags-fullmägtige Anders Ericsson, G. Hultman, Per Nilsson och C. G.
Sköldberg den reservation, som blifvit afgifven vid 24:de punkten af utlåtandet angående 4:de Ilufvudtiteln.
Emot 14:te punkten (angående anslaget till lots- och fyringsväsendet):
Herrar Björck, Hierta, Cedergren, Hammar samt Riksdags-fullmägtige Anders Ericsson, G, Hultman, Per Nilsson och C. G.
Sköldberg förenade sig om följande reservation: »Ehuru det af Kongl.
Majit för Lotsverket äskade anslag synes böra beviljas, med afseende derå, att, efter hvad utredt blifvit, inkomsterna för år 1839 öfverstigit beloppet af samma anslag och det torde finnas lämpligt, att, åtminstone tillsvidare, liih, till R.
Prot. 1859 & 1860. 4 Sami. 1 Afd. 30 Häft. 6 42 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 85. hädanefter som hittills samma inkomster användas uteslutande till lotsväsendets förbättring; torde dock anslaget böra af samma grund inskränkas, så att icke andra statsmedel för detta ändamål tagas i anspråk.
Detta har ock Utskottet afsett med sitt i denna syftning framställda förslag; men då detsamma möjligen synes mindre tydligt uttrycka meningen, föreslås åt förslaget derom följande lydelse: »att andra inkomster, än båk- och lotsmedel, jemte anslagne indelta räntor, till belopp af 460 R:dr, icke må för lots- och fyringsväsendets behof användas, och att, om berörde medel för något år skulle understiga anslagets belopp, 280,000 R:dr R:mt, uppkommande brist bör genom de under påföljande år inflytande öfverskotter betäckas.» Af Herr Berger, som anförde: »Då det visat sig, att de under namn af Båkoch Lotsmedel till 240,000 R:dr R:mt för nästa statsreglerings-period beräknade inkomster äro i beständigt stigande, hvarpå såsom bevis må anföras, att de under år 4859 uppgått till ej mindre än 425,000 R:dr, och man således icke kan hafva ringaste anledning befara, det icke desse medel skola vara för lots- och fyringsväsendets behof icke allenast fullt tillräckliga, utan äfven lemna högst betydliga tillgångar öfver för bestridandet af nödiga förbättringar derutinnan, såvidt man medger att öfverskotterna på omnämnde inkomst-titel må få lots- och fyrings-staterna tillfalla, anser jag olämpligt att å Eiks-staten för ifrågavarande ändamål uppföra högre anslag än de sålunda, som det synes påtagligt, alltför lågt beräknade inkomsterna, utan hemställer att Rikets Ständer ville besluta: att till lots- och fyringsväsendet måtte, utom de dit hörande till belopp af 460
R:dr indelte räntor, beviljas ett reservations-anslag af 240,000 R:dr R:mt, samt att de öfverskotter, som å Statsverkets under titeln Båk- och Lotsmedel beräknade inkomster kunna uppstå, jemväl må få för lots- och fyrings-staterna användas.»
Emot 12:te punkten (angående Hufvudtitelns öfriga anslag):
I afseende på Departements-chefens aflöning åberopade Herrar Gråå, Cedergren, Hierta, Björck, Berger och Hammar samt Riksdags-fullmägtige Anders Ericsson, G. Hultman, Per Nässon och Carl G.
Sköldberg den vid 54:sta punkten af utlåtandet angående 4:de Hufvudtiteln afgifna reservation.
Emot i5:de punkten (angående anslaget till nybyggnad af en ångfregatt), af Herr Skogman, som anförde: »Utan att ingå i någon afhandling om beskaffenheten af de egentligen sjögående fartyg, som för Sveriges försvar erfordras, för hvilken afhandling utrymmet i en reservation ej lämpar sig, anser jag mig dock kunna säga att behofvet af sådane fartyg är alldeles oafvisligt.
Då Flottans obetydliga ordinarie nybyggnads-anslag under en hel statsreglerings-period ej lemnar tillgång till ett enda sådant, och således hvarje nybyggnad, om detta anslag ensamt anlitas, måste ställas på en längre tidrymd, hvilket nu mera än någonsin är i flera afseenden olämp - Stals-Ut skottets Utlåtande N:o 85.
43 ligt, anser jag att den af Kongl. Maj:t äskade summan af 737,800 R:dr R:mt bör af Rikets Ständer beviljas, utan att likväl genom några bestämmelser angående maskinkraft eller dylikt Regeringens bänder bindas i afseende på fregattens beskaffenhet.» Häruti instämde Friherre Åkerhjelm, Herrar Tornerhjelm, Bildt, MontgommerieCederhielm, Lilliehöök, Stjerngranat, Fåhreeus och Thulstrup samt Biskop Annerstedt, Prosten Schram, Doktor Nordström, Prosten Wåhlander och Prosten Arrhenius, Emot 20:de punkten (angående det begärda anslaget till anskaffande af tvänne lodnings-ångbåtar), af Prosten Söderberg, som anförde: »Jag får anmäla min reservation emot grunderna till det afslag, som till följd af beslutet af en ringa majoritet inom Utskottet träffat min motion om anslag till anskaffande af tvänne mindre ångbåtar för Kongl.
Sjökarle-kontorets behof.
Utskottet medgifver visserligen gagnet och fördelarne af det ändamål, som motionen åsyftar, men yttrar derjemte, att det »t betraktande af de ansenliga belopp, hvartill de å denna Hufvudtitel redan tillstyrkta anslag uppgå, funnit sig ej kunna till bifall hos Rikets Ständer förorda ifrågavarande motion. » Häraf vill det synas, som Högloll.
Utskottet hyser de åsigter, att vid uppgörandet af statsregleringen en viss rund summa bör anslås till hvarje Hufvudtitel, med hvilken summa man eger frihet att inom Hufvudtitelns område hushålla bäst man gitter samt disponera på de olika mer eller mindre vigtiga föremål, som på detta område anträffas.
Om ock tillämpningen af så beskaffade åsigter kan tänkas möjlig och innebära någon rättvisa, då frågan gäller Ilufvudtitlar, som omfatta antingen färre eller mera likartade föremål, såsom förhållandet kan vara med t. ex. 3:dje eller 4:de Hufvudtitlarne i vår budget, så blir, efter min tanke, användandet och tillämpningen af en dylik grundsats för statsregleringens uppgörande ganska svår, om ej omöjlig, då fråga är om en Hufvudtitel, som omfattar så många olikartade men derjemte vigtiga föremål, som den Femte.
Titelns rubrik, »Sjöförsvars-departementel», uttömmer icke titelns rika innehåll, häntyder ingalunda på tillvaron af de olika föremål, man här påträffar, af hvilka flera möjligen kunnat lika väl hafva sin plats under någon annan Hufvudtitel, som under den ifrågavarande.
Det är väl de inre verkliga egenskaperna hos det föremål, hvars vinnande genom det begärda anslaget åsyftas, som böra bestämma dess sanna vigt och värde; den tillfälliga omständigheten att detta föremål är intaget under den ena eller andra Hufvudtiteln bör väl ej kunna utöfva något inflytande på sakens bedömande och afgörande.
— Anskaffandet af säkra sjökort länder ej blott sjöförsvaret till gagn.
Hela den fredliga handels-sjöfartens ökade trygghet blir en naturlig frukt af ett dylikt arbete.
Säkra och lättade handels-kommunikationer kunna ej blifva utan inflytande på produktion och industri.
Utskottet har ock erkänt gagnet och fördelarne af det ändamåls vinnande, jag genom det begärda anslaget åsyftat.
Det har likväl icke, vid referatet af min motion, vidrört de ekonomiska fördelarne af den stora tidsbesparing vid sjömätnings-arbetet, hvilka jag anfört såsom en gifven följd af användandet af mindre ångbåtar i stället för tunga roddbåtar vid utförandet af nämnde arbete.
Jag skulle hafva öjiskat att Högloll, 44 Stats-Utskottcts Utlåtande N:o 85.
Stats-Utskottet hade bevisat någon liten välvilja och uppoffring på fortskyndandet af ett för handelns och sjöfartens trygghet såsom vigtigt erkändt arbete, anskaffandet af sahra sjökort, ett arbete, som en gång väl uträttadt, eger bestånd och ej, såsom förhållandet är med landtkarte-arbetet, efter någon tid behöfver omgöras; ett arbete, hvarpå andra nationer årligen hafva uppoffrat millioner, under det Svenska Staten under vissa år ej ens för detta ändamål från Handels- och Sjöfartsfonden, på hvilken fond kostnaderna för sjökarte-verket anvisas, kunnat anslå 10,000 R:dr.»
Emot 21:sta punkten (angående pensioneringen af Flottans Embets- och Tjenstemän): Herrar Björck, Gråå, Cedergren, Hierta, Berger och Hammar samt Riksdags-fullmägtige Anders Ericsson, G.
Hultman, Per Nilsson och C. G. Sköldberg förenade sig om följande reservation: »Pensioneringen af rikets embets- och tjenstemän har sedan längre tid tillbaka utgjort ett ämne, deråt Rikets Ständer välvilligt lemnat sin uppmärksamhet.
Särskildt hafva Rikets Ständer måst anslå medel till upprätthållande af den pensionering, som från Arméens pensions-kassa utgår, ehuru grunderna för pensioneringen icke blifvit Rikets Ständer underställda, p-tan fortfarande ankomma på bestämmande af Arméens befäl.
Dessa grunder äro dock så beskaffade, att då en allmän förhöjning i pensionsbeloppen vid sistlidne riksdag ifrågasattes, andre bestämmelser för rättigheten att åtnjuta den förhöjda pensionen funnos nödvändiga.
Olägenheterna af den så beskaffade dubbla pensioneringen voro ock så uppenbara, att Rikets Ständer vid beviljande af de erforderliga medlen begärde ett förslag till pensioneringens ändamålsenligare ordnande äfvensom till en förenklad förvaltning; men denna framställning mötte icke nådigt bifall.
Det visar sig sålunda, att då Ständerna bevilja medel för nya organisationer, och dervid inskränka sig att begära dessas ändamålsenliga ordnande, penningarne väl åtgå, men att i afseende på organisationen Ständernas mening lemnäs utan afseende.
Också har Stats-Utskottet nu vid tillstyrkan af fortfarandet af den förhöjda pensioneringen för Arméens befäl funnit sig nödsakadt förnya förslaget om den förra riksdagen gjorda framställningen, rörande en ändamålsenligare reglering af Arméens pensionsväsende och af dess förvaltning.
Frågan är nu om pensionsväsendet för Flottans stater skall bringas på samma punkt och om Ständerna åter böra försätta sig i den ställning, att en olämplig organisation skall fortfara och likasom erhålla ny bekräftelse, på samma gång betydliga statsmedel för dess upprätthållande anvisas.
Tvänne förslag om pensionsväsendets lämpliga ordnande hafva blifvit framlagda för delegarne i Amiralitets-krigsmans-kassan, men begge hafva blifvit förkastade och Herr Föredraganden uttalar öppet, att ingen säkerhet finnes derför, att hvilket annat förslag som helst skulle af delegarne antagas.
Likväl har det funnits lämpligt att föreslå Rikets Ständer icke allenast att tillskjuta de medel, som erfordras för fullgörande af den pensionering, som genom delegarnes beslut blifvit ålagd kassan, men hvilken den icke förmår uppfylla; utan ock att bevilja medel för pensionernas ökande.
Utan att delegarne skulle medgifva den ringaste ändring i de af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 85.
45 dem bestämda pensionsvilkoren, enligt hvilka afsked med pension, ehuru icke till fullt belopp, kan erhållas såväl af militära som civila delegare, vid 50 års ålder, skulle Staten öfvertaga ansvaret för fortfarandet af en sådan pensionsriitt och derjemte anvisa medel till ökade pensioner, då afsked tages vid en mera framskriden ålder, i allmänhet bestämd, för militären till 55 och för de civila till 60 år.
Den för Flottan särdeles tjenliga inrättningen af reserv-staten skulle försvinna, oaktadt Officerarne vid Flottan utan tvifvel i allmänhet kunna lämpligen qvarstadna i tjensten vida längre än föreslaget blifvit, och de civile tjenstemännen skulle åtnjuta rättighet, att vid 60 års ålder på Statens bekostnad erhålla full pension, ehuru pensions-åldern för embetsoch tjenstemännen i allmänhet inträder först vid fyllda 70 år.
Dessa och andra ojemnheter, som äro en följd af förslaget, böra väl icke bedömas annorlunda än de olägenheter, som Rikets Ständer funnit uppkomma af den dubbla pensioneringen för Arméens befäl; och om någon anledning till en fördröjd reglering af den sistnämnde pensioneringen finnes deri, att svårighet möter att sammankalla befälet, som öfver en ny organisation bör höras; så förefinnes alldeles icke något hinder att när som helst inhemta delegarnes i Amiralitets-krigsmans-kassans yttrande om de vilja ingå på de vilkor, som för en förbättrad pensionering kunna finnas lämpliga; och som enahanda grunder måste gälla för pensioneringen af statsmedel och af kassans medel, helst den sednare utan bidrag från Staten ej förmår att fullgöra de kassan ålagde förbindelser, bör frågan om pensionering af Flottans stater på Statsverkets bekostnad anstå, till dess delegarne inse och medgifva nödvändigheten deraf, att vilkoren för pensioneringen bestämmas till likhet med de allmänna grunderna för pensioneringen af Statens embets- och tjenstemän; ehuru dervid naturligtvis måste komma i betraktande, att afskedstagande vid en tidigare ålder bör medgifvas militären.
Olägenheterna af ett uppskof med frågans afgörande minskas väsendtligt derigenom, att de mindre tjenst bar af Flottans Officerare kunna öfvergå till reserv-staten.» Riksdags-fullmägtigen Nils Larsson anmälde, att han inom Utskottet ej deltagit i behandlingen af 5:te Hufvudtiteln. r Tab. Litt. 4.
Femte Hufvud-Titeln. 1858 års Riks-Stat anslår.
R:dr 15,000 18,900 4,100 1,076,325 16,000 98 Indelta Räntor, enligt marke . 8ång på förslag.
Oindelt Span mål.
Summ a. Förslag till blifvande Riks-Stat.
R:r!r 81,050 kub. fot 40,446 k:i R:dr 80,892 R:dr 15,000 18,900 4,100 1,157,217 98 81,050 16,000 S:gr 1,130,325 98 81,050— 40,446— 80,892 — 1,292,267 98 581,201 162,000 13,500 63,000 103,339 20 94 18,900 37,800 619,001 20 162,000 13,500 63,000 103,339 Sjöförsvars-Departementet.
A fltfiiings-Statei*: Departements-Chefen Departementets Kansli-Expedition:
Nuvarande anslaget 18,900: — Afgår: nedsättning i Expeditions-Chefens aflöning 500: — dito i Expeditions-Sekreterarens d:o 500: — j qqq.
Departementets Kommando-Expedition (Förvaltningen af Sjö-Ärendena (Aflönings-Staterne vid Flottans Stationer i Carlskrona och Stockholm samt depot i Göteborg: Penningar:
Nuvarande anslaget 1,041,125: 98.
Afgår: å anslaget för Flottans Offi cers-Korps odisponerade 300: — samt en å Aflönings-Staterne i allmänhet odisponerad tillgång af. . . 2,515: 83. 2,815- 83 Återstå 1,038,310: 15.
Förhöjning, till förbättrad aflöning vid Flottans Matros-Korps . 6,843: 75. i anslaget för Skeppsgosse Korpsen 2,850: — till fyllnad i anslaget för Flottans Civil-Stat . . . 909:
SO. till lönefyllnad åt en Vaktdräng vid Kanonier Korpsen, 1 öre om dagen 3: 65. 4q g99: gg Tillsammans 1,048,910: 5.
Oindelt Spanmål; nuvarande anslaget bibehålies.
Båtsmans-Indelningen O * Tillskott i de till Båtsmans-Indelningen uti Blekinge län anslagna räntor, Förslags-anslag Penningar.
R:dr 15,000 17,900 4,100 35,200 1,048,910 16,000 — Indelta Räntor, enligt markeo Rång på förslag.
R:dr 81,050 Oindelt Spanmål.
Summ a. kub.fot 40,446 k:r R:dr 80,892 R:dr 15,000 17,900 4,100 35,200 1,129,802 81,050 — 16,000 — S:gr 1,137,110 5 81,050— 40,446— 80,892 — 1,299,052 5 94 S:gr 923,041 14 18,900— 37,800 960,841 14 Transport 2,053,367 12 81,050 59,346 118,692 2,253,109 12 materielen:
Flottans underhåll. Penningar:
Nuvarande beloppet .... 581,201: 20.
För Maskinist-Staten 11,687: 10. g92 888; go Oindelt Spanmål:
Nuvarande anslaget, 18,900 kub.fot å 2 R:dr 37,800: — Tillkommer: för Maskinist-Staten 277 kub.fot 2 k:r å 2 R:dr S34: 40. g8 g54: 40 Flottans nybyggnad
Båtsmäns förseende med kojer och täcken Båtsmännens beklädnad, Förslags-anslag, högst:
Nuvarande anslaget 63,000:
Förhöjning 11,505:
Beklädnad åt Mariner, Kanonierer, Matroser och Skeppsgossar 592,888 162,000 13,500 74,505 103,339 30 19,177 38,354 40 631,242 162,000 13,500 74,505 103,339 70 S:gr 946,233 24 19,177 38,354 40 984,587 64 Transport 2,083,343 29 81,050 59,623 119,246 40 2,283,639 69 Bör till Stats-Utskottets Utlåtande, 1859—1860, N:o 85. 1858 års Riks-Stat anslår.
Summa 3,041,328 Transport Penningar.
R:dr 2,033,367 360,000 248,583 30.000 18.000 Indelta Räntor, enligt niarke ^ fiång på förslag. 81,510 Oindelt Spanmål.
Kalr 2,253,109 248,583 30.000 18.000 39,150 19,025 5,000 5,000 1,302 27.000 15.000 768,060 88 Transport Diverse Anslag: Exercis af Flottans bemanning , . . Gemenskapens vid Flottans Korpser natura-underhåll (nu Förslags-anslag), lieservations-anslag:
Nuvarande beloppet 248,583: 75.
Tillkommer; Ofverflyttning från förslags-anslaget till skrifmaterialier och expenser m. m. för Sjöförsvars—Departementets Kansli-Expedition . . 16: 25.
Spanmåls-upphandlings- och Bageri-kostnader
Durchmarche-kostnader, lieservations-anslag:
Nuvarande beloppet 18,000: — Tillkommer:
Förhöjning 12,000: — För Sjukvård:
Nuvarande beloppet 39,150:
— Afgå och tilläggas anslaget för diverse behof . . . 150 — För diverse behof:
Nuvarande beloppet 19,025: — Tillkommer:
Ofverflyttning från anslaget för Sjukvård 150: — Rese- och Traktaments-penningar, Förslags-anslag Skrifmaterialier och Expenser, Ved m. m. för Förvaltningen af Sjö Ärendena och Departementets Kommando-Expedition Skrifmaterialier och Expenser, Ved m. m. för Departementets KansliExpedition, Förslags-anslag:
Nuvarande beloppet 1,302: 13.
Ofverflyttning till anslaget för Gemenskapens natura underhåll, 16: 25. samt vidare, för jemnande af Hufvud Titelns slut-summa .... ■ 60: 57. jq. g2.
Skrifmaterialier och Expenser, Ved m. m. för Flottans stationer och depot, Förslags-anslag
Extra utgifter S:gr Penningar.
Kalr 2,083,343 360,000 248,600 30,000 30,000 39,000 19,175 5.000 5.000 1,225 27,00 1 780,000 31 60 Indelta Räntor, enligt marke på föislag, R:dr 81,050 81,510 Oindelt 59,623 Spanmål.
R:dr 119,246 119,246 40
Summa 280,360 3,344,000 S:gr 768,060 88 219,900 Mått.
Värde förslagsvis å 2 R:dr kubikfoten. kub.fot S u m m a 3,143,243 R:dr 2,283,639 248,600 Föl* Handeln:
Lotseri- och Fyrings-Staterne, Resei-vations-anslag:
Penningar: I 1858 års
Stat beräknade inkomsten af Båk och Lotsmedel 180,000:
— Ersättning för de upphörda Danska Fyringsmedlen .... 39,900: — 219,900: — Tillkommer: