Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att i 40 § l:sta mom. orden: ”dock ej under en ankare” skulle helt och hållet utgå; samt sista mom. i samma § erhålla följande förändrade lydelse: ”till samma ansvar vare ock den förfallen, som genom gårdfarihandel med bränvin söker att denna vara till större eller mindre (juantitet å landsbygden utprångla”.
S. D. Föredrogos Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Vtskottens följande utlåtanden: N:o 2, i anledning af vackt fråga, att Calmar
Län måtte i 2:ne Landshöfdinge-dömen fördelas.
Bifölls; Pro’.-Utdrag, den 16 November iSjf- 333 N:o 3, i anledning af väckt motion om rättighet för rust- och rotehållare i Barne, Wiste m. fl. härader i Skaraborgs Län, att erhålla utsyning å närmast belägne krono-skog för knekte-stugors uppbyggande:
Bifölls; N:o 4, angående inköp och utdelning af ett antal exemplar utaf Svenska Fornskrifts-sällskapets handlingar:
Af slogs; N:o 5, i anledning af väckt motion om rättighet för vissa hem man i Färentuna härad af Stockholms
Län att erhålla utsyning å en kronopark:
Bifölls ; N:o 6, i anledning af väckt motion om uppmuddring al sundet vid södra Stäket: Bifölls; N:o 7, i fråga om en lånefond till jordbrukets förkofrande:
Bijölls; N;o 8, 1 anledning af väckt motion om en extra Provincial-läkares anställande för Södertörn; Bifölls; N:o 9, i anledning af väckt motion om uppförande af en brygga vid Blocklmsudds-tull m. m.:
Bifölls; och N:o 10, i anledning af väckt motion om inköp för Statens räkning af framlidne Amiralen Gustaf af Klints Sjö-chartae-verk: Bifölls. S. D. Föredrogos följande Lag-Utskottets betänkanden:
N.o 23, i anledning af väckt motion, angående förhöjning af ansvaret för åverkan och ohägn nr. m.:
Bifölls; N:o 23, i anledning af väckt fråga, angående förändring i 7 § och upphäfvande af 8 § uti Jorda-Balkens 16 Gap.:
Bifölls; N:o 25, i anledning af väckt motion, angående stiftande af en Lag i afseende på Gode Män eller Compromissarier: Bifölls; N:o 26, i anledning af väckt motion, angående bestämmelse af viss tid, hvarinom vigsel elter slutad lysning lill äglenskap bör ega rum:
Bijölls; N:o 29, i anledning af väckt motion om upphäfvande al 3, 5 och 6 §§ i 2 Cap. Giftermåls-Balken och förändring af 9 § i samma Cap. och Balk: Bifölls; N:o 30, i anledning af väckt motion om förklaring af Kongl. Kun - 334 Prot.-Utdrag, den eo November 1844• görelsen den 1 October 1812, rörande vissa iagltagelser vid besvärs-skrifters och ansökningars inlemnande:
Ståndet afslog detta betänkande och gillade i stället Herr Grefve Mörners i ämnet afgifne reservation. S. D. Föredrogos följande Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets betänkanden:
N:o 74, i anledning af väckt motion om stadgandet af viss afgift för öfverfarten öfver Långebro i Christianstads
Bifölls; N-‘o 75, i anledning af väckt motion, om åliggande för CornmerceCollegium att kungöra hvilka handlingar, som för bestyrkande af utländska, hit ankommande fartygs nationalitet erfordras:
Bifölls. S. D. Föredrogs ett från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln aflå-let protocolls-utdrag med inbjudning till Bonde-Ståndet att sig förena i Ridderskapet och Adelns fattade beslut, beträffande Bevi/lnings-, Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens betänkande, N:o 1, angående grunderna och vilkoren för tillverkning och försäljning af bränvin:
Ståndet, som redan i frågan fattat beslut, ansåg någon annan åtgärd, i anledning af denna inbjudning, icke vara erforderlig, än alt lägga förenämnde protocolls-utdrag till handlingarne.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Lag*-Utskottets den 13 och lti dennes på bordet lagda betänkande, N:o 29, i anledning af väckt motion 0111 upphäfvande af 3, 5 och 6 §§ i 2 Cap. Gifter måls-Balken och förändring af 9 § i samma Capitel och Balk, afslog Ridderskapet och Adeln berörde betänkande, i hvad angick upphäfvande af det vilkorliga förbudet för syskonebarn att taga hvarannan till ägta; men blef Utskottets betänkande i öfrigt bifallet.
S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets den 13 och 16 dennes på bordet lagda betänkande, N:o 77, Prot.-Utdrag, den 20
November i844‘ i anledning at’ väckte motioner om bestämmande af aflöning för fjerdingsman; om säLeri-egares m. fl. skyldighet att deltaga i fjerdingsmanna-bestyret; om ordningen för denna tjensts bestridande af sockenboerne; samt om utfärdande af ett reglemente för fjerdingsman; stannade Ridderskapet och Adeln i följande beslut:
Irsta punkten, angående den i förra delen af Riksdags-fullmägtigen Gustaf Petterssons, motion väckta fråga, att ett lämpligt anslag till aflöning åt fjerdingsmännen måtte varda beviljadt, blef, till följd af gjorda anmärkningar, af Ridderskapet och Adeln återremitterad; Hvad Utskottet i 2:dra punkten, angående sednare delen af Gustaf Petterssons motion, att säteri-egare och ståndspersoner å landet icke mer än andra hemmansegare må vara befriade från skyldigheten att åtaga sig fjerdingsmanna-tjensten, tillstyrkt, blef af Ridderskapet och Adeln a fs la get; Den i 3:dje punkten, angående Riksdags-fullmägtigen Jöns Jönssons väckta motion om bestämmande af en viss ordning för fjerdingsmanuatjenstens tillträdande och bestridande, af Utskottet gjorda hemställan, bifölls; Vidkommande slutligen 4:de punkten, angående den af Riksdagsfullmägtige Jöns Jönsson och Petter Mårtensson väckta fråga, alt ett reglemente för fjerdingsman måtle varda ulfärdadt, så blef samma punkt, till följd af gjorda anmärkningar återremitterad.
Remitterades till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet en af Friherre Palmstjerna, Nils Fredric, uti ett den 16 dennes i*, m., i afseende på Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens betänkande, N:o 1, afgifvet anförande, väckt och samma dageftermiddagen till någon del förändrad motion, att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:t ingå med en underdånig skrifvelse, i fråga om förändring af Lagstifuingen, rörande tillverkning och försäljning af bränvin; tillika med de i anledning af denna motion nu afgifna yttranden.
Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 16 dennes e. m. på bordet lagda memorial, N:o 61, med uppgift å de vid innevarande Riksdag för tillfälliga stats-ulgifler disponibla tillgångar, blef detta memorial lagdt lill handlingarne, med förklaring, att Ridderskapet och Adeln icke ville ingå i pröfning af frågan, hvilka tillgångar böra användas till i - 336 Prot.-Utdrag, den 20 November 1844' frågasatle låne-understöd och anslag, förr än Stats-Utskotlct inkom mil med utlåtande, angående samma låne-undörstöds och anslags behöflighet, samt Rikets Ständer deröfver beslutat. S. D. Remitterades lill Stats- samt Banco-Utskolten en denna dag, vid pröfningen af Stats-Utskottets memorial, N:o 61, med uppgift å de vid innevarande
Riksdag för tillfällige statsutgifter disponibla tillgångar af Herr Hosenbladj Bernhard, väckt motion, angående disposition af Bankens behali11a vinst å dess rörelse för åren 1845, 1846 och 1847. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet en denne dag, i anledning af nämnde Utskotts memorial, N:o 61, med uppgift å de vid innevarande
Riksdag för tillfälliga stats-utgifter disponibla tillgångar af Friherre Cederström, Jacob> väckt motion, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Stats-Verkets samtlige räkenskaper må komma att omfatta samma tid, som uppbördsåret eller från och med den 1
Maj det erta året till och med den sista April det påföljande; tillika med de 1 atseende på denna motion nu afgifne yttranden.
S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Banco-Utskoltets den 16 dennes e. m. på bordet lagda memorial, N:o 24, med hemställan att fyra från.
Banken utgifne odlingslån måtte få afskrifvas, samt ett dylikt lån, såsom osäkert, inom linien föras.
Preste-Ståndet. s; D. Af inkommet protocolls-utdrag, af den 16 dennes, inhemlade Ståndet, att, vid föredragning af Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Besvärsoeh Ekonomi-Utskottens betänkande, JN:o 1, angående grunderna och villkoren för tillverkning och försäljning af bränvin, Ridderskapet oell Adeln lunnit för godt, med afslag å betänkandet, besluta, att, i öfverensstämmelse med hvad i Riksdagsmannen Nils Strindlunds motion blifvit föraslaget, nu gällande Förordning, angående viikoren för tillverkning och försäljning af bränvin, må intill nästa Riksdag oförändrad bibehållas, och hade Ridderskapet och Adeln inbjudit de öfriga Riks-Stånden att i detta beslut sig förena.
Vid Prot.-Utdra", den 20 November iSf4- 337
Vid nu skedd föredragning af denna inbjudning, förklarade PresteStåndet, alt det icke ansåg sig kunna densamma antaga, utan lade protocoliet derom till handlingarne.
Af inkommet protocolls-utdrag af den 16 dennes från Vällofl. Borgare-Ståndet inhemtades, att Vällofl.
Ståndet, vid föredragning af Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Besvlirs- och Ekonomi-Utskottens betänkande, N:o 1, angående grunderna för tillverkning och försäljning af bränvin, beslutat, att Kongl. Majts Nådiga Förordning, angående berörde ämne, af den 6 Augusti 1841, må fortfarande intill nästa Riksdag gälla till efterlefnad, med den förändring, alt Ståndet godkänt nedannämnde bestämmelser i Utskottens förslag till ny Författning i ämnet, nemligen: 26 § 1 inom. med åtföljande tariff a pannerymds-afgift, samma § 2 morn., så lydande: ”för enida pannor under 10 kannor skattas efter 12 sk. kannerummet,’’ samt 40 och 41 §§; hvarjemte Vallofl.
Ståndet i besagde protocolls-uldrag it»bjudit Preste-Ståndet att med Borgare-Ståndet sig förena i beslutet om antagande af 41 § uti det af Utskottet uppgjorda förfaltni ngs-förslag.
Vid nu skedd föredragning af denna inbjudning, fann Preste-Sländet för godt att densamma antaga.
S. D. Till Lag-Utskottet remitterades en af Professor Knös, med stöd af Riksdags-Ordningens 56 §, väckt motion, angående eli tillägg lill nu gällande stadganden för lysning och vigsel. S. D.
Föredrogs ånyo Stats- samt Allmänna Besvärs- ocb Ekonomiutskottens utlåtande, N:o 10, i anledning af väckt motion om inköp för Statens räkning af framlidne Amiralen Gastaf af Klints Sjö-chartse-verk:
Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Lag-Utskottets betänkande, N:o 26, i anledning al vackt motion, angående bestämmelse af viss tid, hvarinom vigsel, efter slutad lysning till äktenskap, bör ega runi:
Af slogs. S. D. Föredrogs ånyo Slats-Utskoltets memorial, N:o 61, med uppgift å de vid innevarande Riksdag för tillfälliga statsutgifter disponibla tillgångar.
Hvad först beträffar den i memorialets förra del förekommande, af Utskottet uppgjorda, beräkning för bestämmande af Riksgälds-Contorels, för Bih. till R.
9 Sami 43 338 Prot-Utdrag, den 20 November i844- Rikets nu församlade Ständer, till ifrågaställa, tillfälliga stats-ulgifter di sponibla behållning, så ansågs densamma endast innefatta ett lillkännagifvande till Rikets Ständer, i afseende hvarpå Ståndet icke fann någon åtgärd erforderlig.
Vidkommande dernäst Utskottets, i slutet af detta memorial lemnade, tillstyrkande, blef memorialet i denna del ålerremitteradt, med det förklarande, att Ståndet, utan att binda sig i afseende på frågan om Riksgälds-Contorets skuldsättning, ansåg ingen annan åtgärd i anledning af nämnde tillstyrkande nödig, än att anmoda Stats-Utskottet till pröfning företaga de till detsamma aflemnade, ännu oafgjorda, Kongl.
Propositioner och enskilda motioner, samt med utlåtanden deröfver lill Rikets Ständer i vederbörlig ordning inkomma.
S. D. Föredrogs ånyo Banco-Utskoltets utlåtande, N:o 23, i anledning af de inom samtlige Riks-Stånden framställde anmärkningar vid Utskottets, under Nm 15, afgifna betänkande, med förslag till ett förändradt mynt-system.
Vid Utskottets framställning å första sidan af detta utlåtande lät Ståndet bero; äfvensom Ståndet biföll Utskottets å sid. 5 gjorda hemställan, att frågan om decimal-systemets antagande i Rikets mynt- och penningeförhållande måtte förfalla.
Utskottets tillstyrkande, att nu varande Riksdaler silfver specie ina, under den i mynlbestämnings-lagen förekommande benämning af Riksdaler silfver, fortfarande bibehållas, samt Utskottets förslag, sid. 6, att räkne-enheten må bestämmas till ett värde, som motsvarar en Riksdaler Riksgäld, blefvo de samma af Ståndet gillade; hvaremot Ståndet, i afseende på Utskottets å sistnämnde sida gjorda hemställan, alt den nya räkne-enheten må benämnas endast Riksdaler, med ogillande deraf, beslöt, att samma räknc-enhet må kallas Riksdaler Riksgäld.
Vidkommande dernäst Utskottets tillstyrkande, sidan 6, att Riksdalern må indelas i 48 skillingar, och hvarje skilling i 4 styfver, samt att skillingens indelning i runstycken, i följd deraf, måtte upphöra, fann Ståndet för godt alt detsamma bifalla; äfvensom Ståndet, under förutsättning af de rättelser, som af föregående beslut blifva en följd, godkände hvad Utskottet i öfrigt å 7, 8 och 9 sidorna föreslagit, rörande l:o Allmänna P rot.-Utdrag, den 20 November 1844■ 339 räkuingssältel; 2:o Silfver-myntet; och 3:o kopparmyntet, samt slutligen Utskollets hemställan om en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t af det innehåll, som i slutet af Utskottets utlåtande förekommer.
Föredrogs ånyo Banco-Utskottets memorial, N:o 24, med hemställan, alt fyra från Banken utgifna odlingslån måtte få afskrifvas samt ett dylikt lån, såsom osäkert, inom linien föras: bifölls.
S. D. Föredrogs mcddeladt utdrag af Högloll.
Ridderskapet och Adelns protocoll, den 16 dennes, innefattande dels hemälda Riks-Stånds beslut, alt, med afslag å Bevillnings-, Lag-, samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Ulskoltens betänkande, N:o 1, bibehålla, oförändrad, nu gällande Förordning, angående vilkoren för tillverkning och försäljning af bränvin, dels inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att sig i detta beslut förena; men, enär Borgare-Ståndet redan afgjort denna fråga, på sätt meddeladt prolocolls-utdrag den 16 dennes utvisar, fann Ståndet oinförmälda inbjudning icke föranleda till någon åtgärd, å dess sida, och lades Ridderskapet och Adelns förrberörde protocolls-utdrag till haudlingarne.
Ridderskapet och Adelns protocoll, den 9 dennes, hvaraf inhemtades, ej mindre att nämnde Riks-Slånd till Siats-Utskottet remitterat en af Herr Cedershiöld, Roberl Theofron, väckt motion om beviljande af ett årligt understöd för General-Directeuren Claes Livijns efterlemnade enka och oförsörjda barn, än äfven all berörde motion blifvit med de öfriga Riks-Stånden communicerad; och sedan, i anledning häraf, åtskilliga yttranden blifvit inom Borgare-Ståndet afgifne, beslöt Borgare-Ståndet att, äfven för sin del, till SlalsUtskoltet remittera motionen, med de i ämnet härstädes lemnade yttranden, hufvudsakligen innefattande förord för bifall till motionärens framställning.
S. D. Beslöt Borgare-Ståndet alt, genom serskildt protocolls-utdrag, vördsamt och vänligen inbjuda Höglofl.
Ridderskapet och Adeln att sig förena uti Borgare-Ståndets den 16 dennes |fattade beslut att antaga 4t § af det utaf Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi - 340 Prot.-Utdrag, den 20 November i844- Utskotten, i betänkandet, N:o 1, uppgjorda förslag till ny Författning, angående vilkoren för tillverkning och försäljning af bränvin. S. D. Föredrogos å 113m och biföllos Stats- samt Allmänna Besvärs ocb Ekonomi-Utskottens utlåtanden:
N:o 2, i anledning af väckt fråga, att Calmar Län malte i tvänne Landshöfdingedöme!! fördelas; N:o 3, i anledning af väckt motion om rättighet för rust- och rote hållarne i Barne, Wiste, Åse och Kållands m. 11. härader i Skaraborgs Län, att erhålla utsyning å närmast belägne kronoskog, för knekte-stugors uppbyggande; N:o 4, angående inköp och utdelning af ett antal exemplar utaf Svenska Fornskrift-Sällskapets handlingar; N:o 5, i anledning af väckt motion om rättighet för vissa hemman i Färentuna härad af Stockholms Län, att erhålla årlig utsyning å en kro nans park; N:o 6, i anledning af väckt motion 0111 uppmuddring af sundet vid södra Stäket; N:o 7, i fråga om en lånefond till jordbrukets förkofrande; N:o. 8, i anledning af väckt motion om en extra Pro v in ci a 1- liek a res anställande för Södertörn; N;o 9, i anledning af väckt motion om uppförande af en brygga vid Blockhusudds tull, eller om rättighet för mindre farkoster att vid tullkammaren i Stockholm erlägga hamn-umgälder; och N:o 10, i anledning af väckt motion om inköp för statens räkning af framlidne Amiralen Gustaf af Klints Sjö-Charlae-Verk. S. D. Föredrogs å nyo Lag-Utskottets betänkanden och memorial: N:o 23, i anledning af väckt motion, angående förhöjning af ansvaret för åverkan och ohägn. m. m.: bifölls; N:o 24, i anledning af väckt fråga, angående förändring i 7 § och upphäfvande af 8 § uti Jorda-Balkens 16 Gap: Bifölls; N:o- 25, i anledning af väckt motion, angående stiftande af en lag, i afseende på Gode Män eller Coropromissarier: Bifölls; p/ •ot.-Utdrag, deli 20 November 1844- 341 N:o 26, i anledning af väckt motion,, angående bestämmelse af viss lid, h varinom vigsel, efter slutad lysning lill äktenskap, bor ega runi : Bifölls; N
Lades lill handlingarne; N:o 28, i anledning af ålerremiss af hetänkandena, N:ris 2 och 12:
Lades till handlingarne; N:o 29, i anledning af väckt motion om upphäfvande af 3, 5 och 6 §§ i 2 Gap. Giftermåls-Balken och förändring af 9 § i samma capilei och Balk: Bifölls; och i\:o 30, i anledning af väckt motion om förklaring af Kongl.
Kungörelsen den 1 October 1812, rörande vissa iagtlagelser vid besvärs-skriflers och ansökningars iulemnande.
Med ogillande af betänkandet, N:o 30, beslöt Ståndet en allmän Författning, hvarigenom skall förklaras, att hvad genom Kongl.
Kungörelsen den 1 October 1812 är vordet stadgadt derom, alt, då sakegaren .sjelf ej kan skrifva, och således icke egenhändigt undertecknat besvärs-skrift eller ansökning, som till Kongl. Maj:t samt till Dess och Rikets Coilegier och embetsman ingifvas» behörig fullmagt dertill skall vara bifogad, bör så förslås, att, då sakegaren egenhändigt undertecknat besvären eller ansökningen, utgör den omständighet, att fullmagt saknas, icke hinder för besvärens eller ansökningens upptagande lill pröfning. S. D. Föredrogos å nyo och biföilos Allmänna Besvärs- och Ekcuiomi~Utskot!ets betänkanden:
N:o 73, i anledning af väckt motion om upphörande af rättigheten för Calmar Stad och Domkyrka att uppbära bropenningar för underhållet af 2:ne, inom stadens område belägne, bryggor ; N:o 74, i anledning af väckt motion om stadgande af viss afgift för öfverfarten öfver Långebro i Christianstads Län; N:o 75, i anledning af vackt motion örn åliggande för Commeree Collegium att kungöra, hvilka handlingar, som, för bestyrkande af utländska/hit ankommande, fartygs nationalitet, erfordras; Prot.-Utdrag, den 20 November 1844- N:o 76, i anledning af väckt motion om upphörande af den, genom Handels-tractaten med Ryssland, sladgade nedsatta tull å från Finland inkommande varor; och ]N:o 77, i anledning af väckta motioner om bestämmande af aflöning för Fjerdingsman; om säteriegares, m. fl. skyldighet alt deltaga i fjerdingsmannabestyret; om ordningen för denna tjensts bestridande af sockneboerne; samt om utfärdande af ett Reglemente för Fjerdingsman.
S. D. Till Stats-Utskottet remitterades en af Herr Akesson, med anledning af 56 § Riksdags-Ordningen, väckt motion, alt, i händelse Rikets Ständer ej anse sig kunna bevilja det genom föregående motion begärdta, Stats-anslag, till understöd för Ystads hamns iståndsättande, lån i berörde afseende må beviljas. S. D.
Till Bevillnings-Utsköttet remitterades en af Herr Eric Daniel Grape, med anledning af 56 § Riksdags-Ordningen, väckt motion der om, att Rikets Ständer må öfverlemna åt H. M. Konungen att, efter godtfinnande, partielt öka eller indraga den, enligt 30 § af underrättelserna till 1841 års Tull-taxa, till Svenska sjöfartens uppmuntran på de transatlantiska länderna, medgifna tull-lindring, om den Svenska handelns och sjöfartens interessen sådant skulle påkalla, uti hvilken motion Herrar Brinck, Norin, Valley, MaechelAnders Berg, m. fl. instämt.
Från Hederv. Boxde-StÅnbet. S. D.
Föredrogos ånyo och biföllos Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottets följande betänkanden, nemligen: N:o 73, i anledning af väckt motion om upphörande af rättigheten för Calmar stad och Domkyrka att uppbära bropenningar för underhållet af 2 ne inom stadens område belägne bryggor; N:o 76, i anledning af väckt motion om upphörande af den, genom Ilandelstractaten med Ryssland stadgade, tull å från Finland inkommande varor; och N:o 77, i anledning af väckte motioner om bestämmande af aflöning för Fjerdingsman; om säteri-egares m. fl. skyldighet att deltaga i fjerdings - Prot.-Utdrag, den s3 November i844' 343 mannabeslyret; om ordningen för denna tjensts bestridande af sockenboerne; samt 0111 utfärdande af eli Reglemente för fjerdingsman.
S. D. Föredrogs å nyo och lades till handlingarne Ilen' Ccdershiöhls, B.
T.y hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln väckta och Med-Slånden communicerade motion om ett årligt understöd för General-Directören Claes hivijnt enka och oförsörjda barn.
S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Banco-Ulskottels memorial, N:o ‘24, med hemställan, att fyra från Ranken utgifna odlingslån måtte få af skrifvas samt eli dylikt lån, såsom osäkert, inom linien föras.
Vid förn vad föredragning af Banco-Ut skottets den 16 och 20 dennes på bordet lagda utlåtande, N:o 23, i anledning af de inom samtlige Riks-Stånden framställda anmärkningar vid Utskottets, under N:o 15, afgifna betänkande, med förslag till ett förändradt mynt-system, stannade Ridderskapet och Adeln i följande beslut: l:o Den af Utskottet förnyade framställning om införande af elt ordnadt och bestämdt mynt-system, ansågs icke erfordra någon åtgärd; 2:o Utskottets gjorda hemställan, att frågan om decimal-systemels antagande i Rikets mynt- och penningeförhållanden måtte få förfalla, blef af Ridderskapet och Adeln afslagen; 3:o det af Utskottet, rörande benämningen af nuvarande Riksdaler Silfver specie, gjorda tillstyrkande blef icke bifallet, utan beslöts, att nuvarande
Riksdaler silfver-specie må under denna benämning fortfarande bibehållas; 4:0, i fråga om Utskottets förnyade förslag, angående räkne-enhetens värde, beslöts, att räkne-enheten må bestämmas till ett värde, som motsvarar t Riksdaler silfver-specie eller 24 skillingar Riksgäld; 5:o Utskottets förnyade hemställan, rörande den nya räkne-enhetens 344 Prot.-Utdrag, den aJ November i844- ben ii liming, blef af Ridderskapet och Adeln afslagen, hvaremot beslöls, alt denna räkne-enhet må kallas krona; 6:0 afslogs jemväl hvad Utskottet i afseende på räkne-enhetens indelning tillstyrkt; och beslöls deremot, att den nya räkne-enhetcn skulle indelas i 100 lika delar och hvarje sådan del kallas styfver; 7:o beträffande Utskottets, i afseende på allmänna räkningssättet i handel och vandel samt vid bokföring, afgifne förslag, fann Ridderskapet och Adeln, att, i följd af dess ofvanstående förut fattade beslut, momenten Litt. a.), b.) och c.), såsom redan afgjorda, icke erfordrade vidare pröfning samt mom.
Litt. d.) hade förfallit; 8:0 i fråga om utmyntningen af silfver, afslogs Utskottets förslag och beslöts, att de serskilda siifvermynten må blifva följande: a.), Ett om 1 Riksdaler silfver-specie, eller 8 kronor
Alla förestående silfvermynt, med undantag al det minsta eller 25 styl verstycket, skola, på sätt i nu gällande myntordning finnes stadgadt, innehålla 3 delar fint silfver emot en del koppar och sålunda vara tolflödiga, under förbehåll likväl af de, jemnlikt samma myntordning, tillåtna remedia, nemligen: på i R-dr sill verstycket, deraf 25
Födr silfverstycket, deraf 200
Det Prot.-Utdra", den 23 November 1844- * 345
Det minsta silfvermyntet eller 25 styfvers
Lyck et skall innehålla 2 delar fint silfver mot 2 delar koppar och således vara åttaiödigt; såsom remedium på dessa myntstycken, deraf 800
Den af Utskottet, slutligen, i afseende derpå att Kronans och öfriga Verks, äfvensom Bankens och Riksgälds-Contorets räkenskaper må komma alt, så fort sig göra låter, föras efter den räkne-enhet, sorn nu af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer antages, gjorda hemställan, blef af Ridderskåpet och Adeln bifallen, S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets den 20 dennes e. m. på bordet lagda utlåtanden: ]\T:o 55, i anledning af väckt fråga om afskrifning af Majoren C. Wenus’s skuld till den fordna spinn- oell corrections-inrättningen i Stockholm; N:o 56, i anledning af Kongl.
MajAs Nådiga Skrifvelse, angående ersättning till Elfkarleby gästgifverihemman i Upsala Län för förlorad mark i följd af en väganlägguing; Rih. till R.