Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Såvida sistbemälda begge Stånd, hvilka af Utskottet inbjudas att med de begge andra sig förena, icke vilja sitt beslut frånträda, måste om tullsatsen å Yekar, röstas sålunda: 104:o.
Den som, med bifall till Utskottets förslag samt Borgare- och BondeStåndens beslut, vill att införselstuilen å “Yekar, lamp- och ljus-/1 skall utgöra 30 öre skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Yinner Nej, kommer den å nämnda artikel nu stadgade införselsafgift, 70 öre per skålpund, att, i enlighet med Ridderskapet och Adelns samt PresteStåndens mening, bibehållas. °2.
Utförselst ari fen.
Utskottet har hemställt att nuvarande tnllafgifter måtte afskaffas vid utförsel af de artiklar, som innefattas uti de i tarifen för utförselstullen förekommande rubrikerna:
Ben; Jern, gjutet, tack- och barlast etc.; Koppar, rå och garad etc.; Lumpor; Malm etc.; samt af trävaror:
Virke, oarbetadt etc., furu- och grantimmer, otillhugget etc.; läkter, huggne eller täljde etc. samt årträd eller ämnen till åror.
Borgare- och Bonde-Stånden hafva bifallit en sådan allmän afgiftsfrihet.
Af Ridderskapet och Adeln är tullfri utförsel medgifven för Ben, Jern, Koppar, Lumpor, Malm, samt, af artikeln trävaror, för Virke, oarbetadt etc., men icke för öfrige nu tullpligtige slag af trävaror, utan de för dem nu stadgade tullbestämmelser bibehållne med de förändringar, som af Kommers-kollegium och Generaltullstyrelsen blifvit föreslagna.
Preste-Ståndet åter har bibehållit utförselstarifen, sådan den lyder i nu gällande tulltaxa, likväl mod de tillägg och förändringar i afseende på hela rubriken “Trävaror", hvilka de nyssnämnda Embetsverken föreslagit.
Jemte det Utskottet inbjuder Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet att afstå hvartdera från de af dem fattade med Borgare- och Bonde-Ståndens mening olika beslut, får Utskottet, för den händelse att de begge förstnämnda Stånden utan afseende härå samma beslut vidblifva, föreslå, att skiljaktigheterna må afgöras genom omröstning i följande ordning: Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 13. 45 105:o.
Den sorn godkänner Utskottets af Ridderskapet ock Adeln samt Borgareoch Bonde-Stånden antagna förslag, att “Ben, andra slag än elfen- ock kvalfisk-, oarbetade," skola tullfritt få utföras, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kifalles Preste-Ståndets beslut, enligt kvilket denna artikel skall vid utförsel fortfarande vidkännas derå nu stadgad afgift af 50 öre per centner.
Ben. 106:o.
Den som, lika med Utskottet, Ilvars mening blifvit af tre Stånd gillad, Jern. anser tullfrihet köra medgifvas vid utförsel af “Jern, gjutet: tack- ock karlast-, kanoner etc., röstar Ja; Den det ej vill, röstar Ney, Vinner Nej, kommer, i enlighet med Preste-Ståndets beslut, den torra utförselsafgiften af 25 öre per centner att bibehållas tor denna artikel med den af Embetsverken föreslagna lydelse, nemligen: “Jern, gjutet: tack- och barlast-, kanoner, stycken, nickkakar ock mörsare, ostämplade och oborrade, källar öfver 0,8 tums tjocklek, jemte vigter ock lödjor af större tyngd än 1 centner.“ 107:0.
Den som instämmer i Utskottets af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- Koppar, ra. och Bonde-Stånden godkända tillstyrkande, att tullfrihet bör ega rum vid utförsel af “rå Koppar11, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, förblifver, jemlikt Preste-Ståndets beslut, den derå nu stadgade utförselstull, 2 Riksdaler 50 öre per centner, äfven framgent gällande. 108:o.
Den som bifaller den af Utskottet föreslagna samt af tre Stånd medgifna Koppar, gaafgiftstriket vid utförsel af “garad Koppar, samt Kopparskrot, alla slag, äfvensom råd etc. Kopparaska", röstar Ja; 46 Bevillnmgs-Utskotiets Memorial N:o 13.
Den det ej vill, röstar Nej; Tinner Nej. är beslutadt i enlighet med Preste-Ståndets mening, att för denna artikel skall bibehållas nuvarande utförselstull, 30 öre centnern. 109:o. lumpor.
Den som vill att, på sätt Utskottet hemställt samt Ridderskapet och Adeln, äfvensom Borgare- och Bonde-Stånden beslutat, tullfrihet skall medgifvas för utförsel af “Lumpor", röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Yinner Nej, blir Preste-Ståndets beslut gällande, att nu å denna artikel stadgad utförselstull, 1 Riksdaler centnern, bör fortfarande tillämpas. 110:o. Malm.
Den som godkänner Utskottets af tre Stånd gillade förslag om afgiftsfri het vid utförsel af “Malm, rå och osmält, i iuförselstarifen ej specificerad", röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Yinner Nej, bibehålles, enligt Preste-Ståndets beslut, nuvarande utförselstull derå, 25 öre pr centner. lilio.
Virke, o arbe- Den som biträder Utskottets jemtö Ridderskapet och Adelns samt Borgare tadt, sågadt ocb Bonde-Ståndens sammanstämmande mening, att tullfrihet vid utförsel bör ega elkr '*^1)111 för den under rubriken “Trävaror" förekommande artikeln: “Yirke, oarbetadt, sågadt eller tillhugget etc.“, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Yinner Nej, antages Preste-Ståndets beslut, att, enligt Embetsverkens förslag, lydelsen skall, för vinnande af mera tydlighet, blifva: “Yirke, oarbetadt, sågadt eller tillhugget, af annat träslag än furu och gran", och att den för artikeln nu gällande utförselstull, 5 procent å värdet, skall bibehållas.
Bevillning s- Utskottets Memorial N:o 13. 47 112:o.
Den sorn, lika med Borgare- och Bonde-Stånden, anser, att af Trävaror Timmer, furu“furu- och grantimmer, otillhugget, af mindre än 8,3 tums diameter i \\\\&nåa,n°ch 9ran~,otiU~ master, bogspröt, spiror och telegrafstolpar samt pumpträd, oborrade; älvensom ku99et etc. sparrar af furu och gran af mindre tjocklek än 6,6 tum midtpå, höra tullfritt iå utföras, röstar Ja; Den det ej vill, röstar
Nej; Vinner Nej, komma, i enlighet med Ridderskapet och Adelns samt PresteStåndets beslut, Embetsverkens i afseende härå föreslagna redaktion och tullbestämmelser att blifva gällande, nemligen:
Furu- och Grantimmer, otillhugget, af mindre än 8,3 tums diameter i lilländan 1 stycke 20 öre.
Master 1 „ 20 „ Bogspröt 1 „ 20 „ Spiror och telegrafstolpar: af 14 fots längd och deröfver 1 „ 20 „ af ringare längd, s. k. grufstolpar derunder inbegripne .1 „ 5 „
Pumpträd, oborrade 1 „ 20 „ Sparrar af furu och gran, af mindre tjocklek än 6,6 tum midtpå: af 12 fots längd eller deröfver 1 stycke 20 „ af ringare längd, derunder inbegripne s. k. sleepers och staketstolpar 1 „ 5 „ Anm.
Sparrar af furu och gran etc. 113:o.
Den som instämmer i Utskottets af Borgare- och Bonde-Stånden godkända Lukter,huggne förslag, att tullfrihet bör medgifvas för utförsel af trävaruartikeln “Läkter, huggne1^ täljde etc. eller täljde; äfvensom bandstakar af furu och gran, samt båtshakeskaft och bärlingar om 15 å 20 fots längd och 1,2 å 1,6 tums diameter i lilländan11, röstar Ja, Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bör, enligt Embetsverkens, utaf Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet gillade, tillstyrkande, för denna artikel antagas följande lydelse och tullsatser:
Läkter, huggne eller täljde 1 tolft 50 öre.
Bandstakar af högst 1,6 tums diameter i lilländan 1 „ 50 „ af större dimensioner hänföras till spiror.
Båtshakeskaft och bärlingar 1 „ 50 „ 48 Bevillnings- Utskottets Memorial N:o 13. 114:o.
Årträd eller Den som bifaller att, på sätt Utskottet hemställt samt Borgare- och Bonde ämnen au årorStånden beslutat, den bland Trävaror sist upptagna artikeln “Årträd eller ämnen till åror“ skall afgiftsfritt vara till utförsel tillåten, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Tinner
Nej, kommer, i enlighet med Ridderskapet och Adelns samt PresteStåndets mening, den nu derå stadgade utförselstull, 15 öre paret, att bibehållas.
Fartyg må till skeppsbehof tullfritt etc.
Samtliga de af Utskottet uti Underrättelserna vid Tulltaxan föreslagna förändringar hafva blifvit godkända af Borgare-Ståndet
Deremot har Bonde-Ståndet, i öfverensstämmelse med dess angående införselstullen å färgad! eller ofärgadt bomullsgarn fattade beslut, hvarigenom Ståndet ogillat den af Utskottet derå tillstyrkta nedsättning, afslagit dess hemställan, att den i nuvarande I0:de, men i Utskottets författningsförslag såsom den 9:de förekommande paragrafen, till 12 öre för ett skålpund bomullsväfnad medgifna restitution vid utförsel måtte bestämmas till allenast 10 öre, men i öfrigt förmält sig hafva bifallit hvad Utskottet angående förändring uti eller uteslutande af §§ 1, 3, 7, 11 och 12 föreslagit; och slutligen hafva Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, med tillkännagifvande att de bifallit hvad Utskottet hemställt i afseende på §§ 1 och 12 äfvensom 13, återremitterat §§ 3, 7, 11 och 10.
Till en början bör Utskottet erinra att, genom ett tryckfel i dess förra be tänkande, jemväl skriffel synes blifvit föranledda i samtliga från de 3 sistnämnda Stånden meddelade protokollsutdrag, sålunda, att de upptaga § 1 i stället för § 4, hvilket torde iå rättas.
Vidare och då den, på sätt nyss är omförmäldt, uti 10:de, men, enligt Utskottets förslag, 9:de § ifrågaställa nedsättning i restitutionsbeloppct vid utförsel af bomullsväfuad af garn, i finhet af N:o 32 eller deröfver efter Engelsk beräkning, från 12 till 10 öre skålpundet, blifvit tillstyrkt under förutsättning af bifall till den nedsättning i införselstullen å bomullsgarn Utskottet förut föreslagit; och då likaledes Utskottets hemställan, att såväl hela 7 §, innehållande, att “inkomna och till inrikes förbrukning, disponerade utländska varor kunna till utrikes ort tullfritt åter utföras11, borde utgå, som ock i 3 och 11 §§ uteslutas föreskrifterna, i den förra, att “varor, som med främmande fartyg utföras, icke äro underkastade andra eller högre afgifter än om de med Svenska fartyg utföras“, samt i 11:te, eller, enligt Utskottets förslag, den 10:de §, att “på hvart och ett inlastningsställo erlägges tull för hvad lastadt blifvit", varit beroende deraf, att alla utförselsafgifter komme att upphöra; men både denna fråga och den om tullen å bomullsgarn - Bevillnings- Utskottets Memorial N:o 13.
49 garn ännu i följd af Ståndens skiljaktiga beslut befinnas oafgjorda, hemställer Utskottet, huruvida icke Rikets Ständer skulle finna lämpligt stadga, att, i mån som Utskottets förslag rörande iuförselstullen å bomullsgarn samt om upphörande af alla utförselsafgifter komma att genom antagna inbjudningar eller skeende omröstningar i förstärkt Bevillnings-Utskott bifallas eller afslås, skola dess tillstyrkanden i afseende på nuvarande 10, 3, 7 och 11 §§ i taxeunderrättelserna anses jemväl vara godkända eller ogillade.
Utskottet har aislutat sitt Betänkande angående Tullbevillningen med den hemställan, “att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:t ingå med underdånig anhållan, att Kongl. Maj:t behagade åt sakkunnige män uppdraga utarbetandet af fullständigt förslag tili ny tulltaxa, att Rikets härnäst sammanträdande Ständer föreläggas, dervid, under fortsatt tillämpning af handelsfrihetens grundsatser, torde böra iakttagas, icke blott att författningen må vinna erforderlig formel enkelhet och tydlighet, till lättnad och säkerhet vid tillämpningen, utan jemväl att införselstullarna för fabriks- och handtverksvaror, hvilka utgöra föremål för tillverkninginom landet, må, i de fall der det finnes erforderligt, med aktgifvande på hithörande förhållanden, så nedjemkas, att dessa förbrukningsartiklar icke varda öfver höfvau fördyrade.“
Detta förslag har Borgare-Ståndet gillat, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde-Stånden, ined afslag derå, antagit det skrifvelseförslag Herr Åkerman, F., uti sin vid betänkandet fogade reservation framställt, nemligen att Rikets Ständer borde hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla “att, efter föregången utredning af sakkunnige män, Kongl. Maj:t må i nåder till Rikets näst sammanträdande Ständer aflemna förslag till ny tulltaxa, deruti, med iakttagande af erforderlig enkelhet och konseqvens i afseende å uppställningen, införselstullarne för de fabrikater, som utgöra föremål för inhemsk industri, må föreslås till sådana belopp, att de å ena sidan icke kunna lemna den Svenske producenten tillfälle att skörda oskälig vinst på öfriga medborgares bekostnad, men å den andra göra det för honom möjligt, att, med användande af omtanke och flit, fördelaktigt bestå i konkurrensen med främmande, i afseende å klimat, läge och kapitaltillgång mera lyckligt lottade länders industriidkare."
Nu är visserligen ostridigt, att begge de ifrågavarande förslagen till underdånig skrifvelse afse grunderna för den bevillning, som genom tull bör utgöras, och i afseende å sättet för sådana frågors behandling innehåller 71 § Regeringsformen uttryckligen, att om “samtliga Riks-Stånden icke kunna sig om grunderna för någon bevillning förena, saken skall öfverlemnas till afgörande, på det sätt 73 § Riksdagsordningen föreskrifver, åt Bevillnings-Utskottet, förökadt till ett sådant antal ledamöter, som der bestämmes"; men då emellertid fråga här icke är om några grunder för den tullbevillning, som skall utgå under den statsregleringsperiod, för hvilken Rikets nu församlade Ständer ega att derom förordna, och den af samtliga Riks-Stånden beslutade underdåniga skrifvelseu, ehvad den blofve af den ena eller andra lydelsen, följaktligen icke kan vara att annorlunda betrakta än såsom ett mål, hvaruti Rikets Ständer, jemlikt 89 § Regeringsformen, icke kunna “annat eller mera besluta, än föreställningar och önskningar, att hos KotiunBih. till R.
Prot. 1862 §• 1863. 3 Sami. 1 A/d. 11 Ildft. 7 5(1 Bevillnings- Utskottets Memorial N:o 13. gen anmälas, och hvarå Konungen, sedan Stats-Rådet deröfver blifvit hördt, gör det afseende
Han för riket nyttigt finnér11; så och enär i dessa frågor tre Stånds mening skola, enligt 75 § Riksdags-ordningen, uttrycka hvad Rikets Ständer för deras del beslutat, lärer Herr Åkermans berörda förslag till underdånig skrifvelse böra anses vara al Rikets Ständer antaget.
Fosfor och Slutligen har, vid derefter företagen ytterligare pröfning af införselstarifen, Metaller.
Preste-Ståudet återremitterat artikeln “Fosfor11, äfvensom artiklarna “Messing1* och “Metaller, sammansätta'1, till den del de omfatta rubriken: “Marinmetall eller annan komposition i form af bleck och spik till förhydning af fartyg11 samt. af rubriken: “andra slag11, de “oarbetade, latun och trådband derunder inbegripna11; och har i dessa hänseenden blifvit yrkadt, i fråga om “Fosfor11, att då detta vore ett starkt gitt, samma anmärkning borde göras i afseende på denna artikel som vid “Arseuik11, eller att den endast är medgifven till införsel af Apotekare och, efter erhållet tillstånd af Kommers-kollegium, för fabriksinrättningar, samt, beträffande “Messing11 och “Sammansätta metaller", att en lämplig skyddstull borde de nyssnämnda nu tullfria slagen deraf åsättas.
Enligt 70 § Regeringsformen, jemförd med 31 § Riksdags-ordningen, åligger det Bevillnings-Utskottet att bereda alla från Stånden remitterade frågor, som angå förändring uti föreskrifterna om bevillningens utgörande, hvarjemte
Utskottet må uti bevillningsfrågor föreslå hvad det anser billigt och nyttigt; och alldenstund motioner icke blifvit väckta och till Utskottet remitterade, hvarken om den nu yrkade inskränkningen i iuförselsrättcu för Fosfor, hvilken fråga i öfrigt må kunna anses sakna inverkan på bevillningens belopp, eller om införselsafgifter för tullfria slag messing eller sammansatta metaller, samt icke heller Utskottet för dessa artiklar föreslagit någon förändring i hvad om dem förut varit stadgadt, lära återremisserna från Preste-Ståudet af Utskottets tull taxeförslag i dessa delar, hvilka Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden lemnat utan anmärkning, finnas icke böra till någon Rikets Ständers vidare åtgärd föranleda.
Rättels t sid. 20 rad. 15 nedifr. ,, ,, » 10 ,, 25 26 29 32 33 3 6 4 13 uppi fr. nedifr. uppifr. står: i en nu läs: i nu „ tunna „ vigt „ bör „ böra „ kommer „ kömma „ skålpundet „ skålpund „ som „ samt kommer „ komma STOCKHOLM, TltYCKT HOS ISAAC MALCUS, 18(53.
JBevillnings-U(skottets Utlåtande JW 14. 1 JW 14.
Ank. till Exp.-Utsk. den 21 Juli 1863, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af återremiss i vissa delar af Betänkandet N:o 9, angående allmänna bevillningen.
Sedan detta Betänkande, vid skedd föredragning hos Riks-Stånden, blifvit i nedannämnda hänseenden till Utskottets förnyade öfvervägande återförvisad t, får Utskottet nu i anledning deraf sig yttra, med tillkännagifvande derjemte, att, sedan samtliga Riks-Stånden i de återremitterade delarne fattat definitiva beslut, Utskottet kommer att i ett sammanhang framställa förslag dels till sammanjemkning af Riks-Ständens skiljaktiga beslut i frågan, dels ock till de voteringspropositioner, enligt hvilka, i händelse sammanjemkning icke kan tillvägabringas, omröstning i förstärkt Bevillnings-Utskott bör ega rum. §§ 2 och 7.
Vällofliga Borgare-Ståndet, som bestämt bevillningen för all slags fast egendom till 3 öre för hvarje fulla 100
R;dr af egendomens uppskattningsvärde, har till Utskottet återremitterat sista punkten af § 2 i Bevillnings-stadgan, hvilken punkt har följande lydelse:
Frälseränta räknas till sådan fastighet, som upptages i mom. 2:o af denna §.
Då, efter hvad upplyst blifvit, Ståndets nyssnämnda beslut i afseende ä Beviliningens belopp är anledning till återremissen, har Utskottet skolat anföra, att den återremitterade punkten naturligtvis bör i öfverensstämmelse med berörda beslut, derest detsamma skulle blifva Rikets Ständers, erhålla en i så måtto förändrad redaktion, att den komme att lyda: ”Frälseränta räknas till fastighetmen då Borgare-Ståndet, utan föranledande af någon motion eller Utskottets framställning i ämnet, fattat beslut i afseende å fastighets-bevillningens belopp, hvilken fråga deremot af de öfriga Stånden lemnats ovidrörd, hemställer Utskottet, att Borgare-Ståndet, med frånträdande af sitt berörda beslut, måtte låta fastighets-bevillningen oförändradt få förblifva vid nu stadgade belopp, nemligen för jordbruksfastighet tre öre och Bih. till B.
Brot. 1862 & 1863. 5 Sami. 1 Afd. 12 Haft. 1 Bevillnings-Vtskottets Utlåtande JS/S 14. för all annan fastighet fern öre för hvarje fulla ett hundra Riksdaler af uppskattningsvärdet: i hvilket fall någon särskild åtgärd i anledning af den återremitterade punkten icke erfordras.
Utskottets afstyrkande yttrande öfver Herr Olivecronas motion om akademiers, vetenskapliga samfunds, allmänna undervisningsverks och barmhertighetsinrättningars befrielse fidin bevillning för dem tillhöriga fastigheter på landet, har af Preste-Ståndet blifvit återremitteradt i sammanhang med den af Utskottet under § 7 gjorda framställning att uti den inkomst, för hvilken bevillning skall utgöras af löntagare, icke må inberäknas löntagares inkomst af boställe, hvarför fastighetsbevillning redan blifvit innehafvaren påförd, likasom ej heller den del af indelta arméens löner, som utgör afkomsten frän de genom vederbörande boställsdirektioner utarrenderade boställen, för hvilka fastighetsbevillning erlägges.
Väl har billigheten af det föreslagna tillägget i afseende ä bevillningens beräkning för indelta arméens löner icke blifvit bestridd, utan yrkanden hafva å ena sidan framställts derom ätt äfven de universitetslärare, hvilkas löner utgå af akademiernas hemman och lägenheter, måtte komma i åtnjutande af samma förmån som indelta arméen, och tillägg i denna syftning i § 7 införas.
A andra sidan har man ansett lämpligare att sjelfva institutionerna befriades från bevillningen, än att en hel samhällsklass frikallades från bördor, som andra fortfarande måste bära.
Utskottets yttrande angående Herr Olivecronas motion är emellertid godkändt af de tre öfriga Riks-Stånden.
På grund häraf och då det i §7 ifrågaställda tillägget i afseende å universitetslärarnes löner skulle förvissa af dessa lärare, medföra en förmån, pä hvars tillgodonjutande de hittills, i likhet med andra löntagare, icke kunnat hafva anspråk och hvilken förmän dessutom icke skulle tillfalla de andre universitetslärarne, hvilka genom statsanslag aflönas, har Utskottet, med erinran att förhållandet emellan indelta arméens och universitetslärarnes aflöningssätt lör öfrigt icke i grunden är detsamma, och i betraktande jemväl deraf, att tjenstemän vid skolor, barmhertighets- in. fl. inrättningar, hvilkas inkomster för allöningars bestridande äfven härflyta från egande fastigheter på landet, skulle, om den yrkade befrielsen eller lindringen för universitetslärarne medgåfves, kunna med stöd af det gilna prejudikatet framställa enahanda anspråk, som då vore svåra att afvisa, ansett sig, med vidblifvande af sitt yttrande, angående Herr Olivecronas motion, icke ega skäl att i § 7 föreslå något tillägg i den syftning, Preste-Ständets återremiss innefattar.
Det af Utskottet framställda förslag till förändrad lydelse af första och andra momenten i § 8, enligt hvilket förslag, vid tillämpning af stadgandet om befrielse frän och lindring i bevillningen för inkomstbelopp, som understiger 400 R:dr eller icke uppgår till mer än 1,800 P:dr, skattskyldigs alla årsinkomster, således äfven de, som härflyta från fastighet eller aktier, skulle sammanräknas, har af Ridderskapet och Adeln blifvit återremitteradt.
De yrkanden, som föranledt till äterrcmissen, hafva gått derpå ut, att man icke borde inveckla sig i de svårigheter, som äro oskiljaktiga från en uppskattning af den behållna inkomst, hvar och en kunde hafva af egande fastighet.
Då den nu gällande Bevillnings-förordningen uppgjordes, hade man skyggat tillbaka för en sådan uppskattning och derföre helt och Bevillning s-Utskottets Utlåtande ,J\/?
14. 3 hållet skiljt bevillningen af fastighet från bevillningen för inkomst af kapital eller arbete, och man borde icke heller nu frångå denna distinktion, synnerligast då frågan endast gällde sä ringa inkomstbelopp som 400 och 1,800 Kalr.
Förslaget skulle också, i stället för att uppmuntra, hindra kapitalsainlandet, och ur denna synpunkt borde en förändring i hvad nu är stadgadt i afseende å det bevillningsfria beloppet icke ega rum.
Väl vore det billigt att lindring i bevillningen för inkomstbelopp understigande 1,800 R:dr, icke borde tillgodonjutas af den, som dessutom egde fastighet eller hade sådan till boställe sig anvisad, men då borde dock föreskrilvas att fastigheten skulle vara uppskattad till minst 10,000 E:dr, samt inkomsten af bostället till minst 300 R:dr, och stadgandena derom lämpligare inrymmas i § 10.
Dessutom här förslaget, sådant det blifvit af Utskottet framstäldt, ansetts åstadkomma orättvisa vid beskattningen af särskilda, i inkomstförhållanden för öfrigt likställda löntagare i så måtto, att den löntagare, sorn innehade boställe tillika med kontant lön, blelve beskattad lägre än den, som uppbure lönen endast i penningar.
Utskottet åsyftade att genom sitt ifrågavarande förslag förekomma det oegentliga förhållande, hvartill stadgandets nuvarande lydelse gilver anledning, eller att skattskyldige, som innehafva huru stor förmögenhet som helst, nedlagd i fastighet eller aktiebolag eller i rörelse, som drifves på annat häll än den skattskyldiges mantalsskrifningsort, detta oaktadt skola ega åtnjuta den i § 8 stadgade befrielse eller lindring, en oegentlighet, som blifver en orättvisa, dä man tager i betraktande att berörda undantagsstadganden endast äro afsedda för dem, som icke ega mer än som fordras till fyllande af de oundgängligaste lefnadsbehofven.
Utskottet erkänner visserligen de svårigheter, som i allmänhet äro förknippade med uppskattning af fastigheters årliga behållna afkastning och har derföre icke föreslagit någon förändring i sättet för deras taxering, men den uppskattning, sorn för nu ifrågavarande stadgandes tillämpning erfordras icke blott af inkomst från fastighet utan ock från aktiebolag och sådan rörelse, som beskattas särskildt eller på annat häll än den skattskyldiges mantalsskrifningsort, torde dock jemförelsevis tcmligen lätt låta verkställa sig; och just med hänsigt dertill att stadgandets tillämpning bör bero af taxeringsmännens billighetskänsla och egande kännedom om den skattskyldiges ekonomiska ställning, har det varit nödigt att, med uteslutande af alla detaljerade föreskrifter, göra det så allmänneligt sorn möjligt, Det är väl sannt att, pä sätt anmärkt blifvit, full jemlikhet i beskattning icke kan åstadkommas mellan sådane löntagare, som innehafva boställe tillika med kontant lön och sådane, som uppbära sin aflöning endast i penningar, men denna olikhet härleder sig likväl icke från nu ifrågavarande stadganden, utan frän de särskilda grunder, som ansetts nödvändiga för fastigheters uppskattning.