Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Gladstone har med anledning htiraf, vid ett tal i en flick- skola pipekat den ordttfdrdighet, som h n u p&amp; s&amp; rninga hB11 sisas kvinnan.
Fröken Fawcett ar 21 &amp; r gammal.
Hennes fader var den fram- stsende nationalekonomen och " postmtestergenelral " i Gladstones ministar, Henry Fawcett och hennes mor a r fru N. Gjrarrete Fawcett, en af den engelsks kvinnorörelsens ledare.
Vid britiska Trade-unions ' (yrkesföreningarnes) hrskongress, som hölls d.
1-6 sept.
i Liverpool, voro öfver 40 kvinligs delegerade narvarande.
Internationella kvinnokongressen i London.
Women ' s Franchise League, hvilken har till uppgift att bereda kvinnorna samma politiska och sociala rattigheter som männen, har sammonkallat en allm8n kvinnokongress i Westminster T o m Hall.
$Asom ordförande funge- rade parlamentsledamoten Jakob Bright, en broder till den aflidne statsmannen John ' Bright.
Mr Bright öppnade fUrhrandlingarns med ett kort tal, deri han framhöll, att flere sällskap för framjande af kvinnornas rattigheter funnos i England, men han hyste de största sympatierna för Women ' s Franchise League, enar denna fullst&amp;ndigt hyllade principen om allas likhet inför lagen.
Om det var frilga om en plats eller position, un- der hvil-Iia förhAllanden som hllst, sb borde friigan vara icke " ar ni man eller kvinna? "
utan " ar ni kompetent? "
Han ranfUrde till sist, att der vor0 narvarande representanter frln Förenta staterna, Frsnk- rike, Tyskland, Danmark, Sverige, Armenien och Indien, hvilka skulle redogöra för kvinnans stiillning i dessa länder.
Tal höllos derefter af fru Stanton, Amerikas bekanta kvinno- saksifrerska, fru L0~72w00dj afven frain Amerika, samt representanter f r h Frankrike och Tyskland.
Redaktör Borg höll htirefter p&amp; svenska ett tal, som Ofverssttes af litteratören G. F. Steffen p i engelska.
Derefter antogos flere resolutioner, alla giiende ut pil, att f&amp; h i n - nans likstallighet med mannen erkand.
E n kv-inlig juris doltor.
Juris- doktorsgraden af- lades i torsdags i Paris af en ung rurniiniskz, fröken gelcesco.
Bon intog hedersrummet bland samtliga juris licentiater.
Amnet för hen- nes doktorsafhandling var: Moderns stallning inför romerske och fran- ska lagarno.
Fröken Belcesco, som a r 23 &amp; r gammal, har i sex Ar studerat juridik i Paris.
Som fröken Belcesco lefver under lyckliga ekonomisks förhBllanderi kommer hon ej vid Bterkomsten till sin ftidernestad Bukarest att der- stades utöfva advokatyrket, hvartill hennes i Paris med sik mycken he-
der förvarfvade jurisdoktors diplom berättigar henne, utan lar afsigten med det steg hon tagit varit den, att öppna en ny bana för andra.
mindre lyckligt lottade af hennas kön.
Fröken Belcesca är den första kvinna som i Frankrike aflrigt juri- disk examen.
Som bekant har dock Belgien i mlle Popelin en kvin- lig advokat, hvars ratt att i Bryssel offentligeu utöfva sitt yrke likval blifvit henne bestriden.
Evinlig kikare ar far första ghngen anställd vid ett sjukhus i Brussel.
Kvinliga fabriksinspektö~er.
I Berlin har i dessa dagar hsllits ett större möte af omkring tv8 tusen arbeterskor.
Der antogs en resolution, i hvilken man begär anstallande af kvinliga fa- briksinspektörer.
Man iimnar hMla dylika möten i andra tyska stader, hvarefter en petition i detta syfte skall ingifvas till regering och riksdag.
De tyska kvinnorna och universitetet.
Den tyska kvinnoföre- ningen - Allgemeine deutsche Frauenverein - hvilken har sitt huf- vudsäte i Leipzig, har siindt den preussiska riksdagen en ansökan, undertecknad af mAnga tusen kvinnor.
Kvinnorna kräfva deri tillträde till universitetet, sarskildt till den medicinska fakulteten.
Riksdagen har tills vidare tillbakavisat skrifvclsen, " emedan den ej var utsand af en preussisk kvinnoförening. "
MotstAndarnes sk81 stadja sig ej längre som förit, p&amp; kvimans bristande förmhga, utan ph den konkurrens, som skall blifva följden.
Den medicinska akademien för kvinnor i S: t Pe- tersburg kommer Ater att öppnas.
Petersburgs municipalrid har nem- ligen beviljat ett ilrligt anslag af 15,000 rubel till detta andamAl samt stallt en af sina egna byggningar till de kvinliga medicine studeran- denas förfogande, hvarjamte det förklarat sig villigt att för dem öppna stadens sjukhus och kliniker.
Den medicinska akademien för kvinnor i Petersburg stangdes pk regeringens befallning Ar 1887.
Sh snart denna atgärd f r h regerin- gens sida blifvit vidtagen, satte de ryska damerna, (hvilka bragt aka- demien till s t h d och som alltsedan 1878 uteslutande genom enskilda bidrag hhllit densamma vid makt) en liflig agitation i gang för akade- miens Aterupprattande.
De öppnade en subskription, och d&amp; s&amp; vtil universitet som municipalrhdet voro gynnsamt stamda för agitationen, har detta haft till följd, att regeringen upphäft förbudet.
Den vidt- omfattande verksamhet, som de kvinliga doktorerna i Ryssland utöfva bide som lakare och sundhetsinspektriser, och det anseende de htnjuta af den ryska allmanheten, har mer an nhgot annat verkat för m8lets vinnande.
Ryssland raknade Ar 1888 695 utexaminerade kvinliga lakare.
I Petersburg iiro af kommunen 7 kvinnor anstälda som sundhetsin- spektriser i folkskolorna och fattigkvarteren, och vid tider, d s den ryska hufvudstaden hemsökts af svhare epidemier, ha alltid Atskillige kvinliga läkare med utmärkt frarnghg varit verksamma.
Akademisk utmarkelse.
Det s. k. Sargent-Prize p8 100 dollars, den enda utmarkelse, som inom Harvard universitet till- delas s&amp; val manliga som kvinliga studerande, har i Ar tillfallit fröken Helen Lesh Reed för den basta metriska öfversiittningen af Horatii 29: de Ode tredje boken.
Ilitivdig skeppskapten.
Fru Delia Cross fr %n Brooklyn har ny- ligen blifvit utnarnnd till kapten p % skonaren nOregon *.
D&amp; fru Cross upptriidde i sjömanshuset for att ut&amp; certefikat som redare och förare af sitt fartyg befans lagen ej innehiilla nalgon paragraf, som lade hin- der i vagen för en kvinnas utöfvande af kaptensyrket, ehuru detta rar första gAngen ett dylikt fall intriiffat, hvarföre sjömanshuset ej kunde förneka fru Cross den begiirda fullmakten.
Förenta staterna ega f ö r narv.
48 koinliga advokater, deraf 4 gro notarier i New-York och 3 medlemmar af sundhetsradet i Bhi- ladelp hia.
Af Amerikas sjukhus för kvinnor st % 7 under ledning af kvin- liga lakare med uteslutande kvinlig personal.
450 kvinliga labare praktisera i staten New-York.
KvinZiga läkare pd darhus.
I Amerika bar det genom !eg förordnats, att pii hvarje hospital för svagsinta, der det finnes kvinliga patienter, skall en kvinlig hkare vara snstald.
Tre hundra kzzizliga predikanter liir det finnas i Förenta staterna.
Wyoming, det hittilis varande territorit vesterut frsin de stora sjöarna, har under sistlidne Juli manad blifvit som stat upptaget i det nordamerikanske förbundet.
För kvinnosaken &amp; r detta en marblig tilldragelse, emedan i Wyoming kvinnan alltsedan 1869 eller under 21 &amp; r, haft full politisk rösträtt, hvaraf följer att nu kvinnor fr %n denna stat aro s %vll valberättigade som valbara till kongressen.
Stri- den var skarp emellan de olika politiska partierna och den slutligs?
utgarngen helsades med stor biinf6relse af de kvinliga r6striittsförenin- garna.
Mu först, heter det i Womaris Journd, tillampas den princip, som förklarar att rattvis %r blott den styrelse som livilar p i de s t p das samtycke.
Wyoming &amp; r ett ganska vidstrackt omride, större I n hela Storbrittanien och ungefär lika stort som Xeu Zealand.
Sedan detta häfte lagts under pressen, har i BtockPlolm samlats den brittiska kontiflentala och allmiinna, federationens c5.i.s- konferens.
Mötet &amp; r annu ej afslutadt, hvarfore ec ngrmare redogö- relse miste uppskjutas.
Förhandlingarna lofva att blifva af intresse, helst som flera framstaende utlandska deltagare infunnit sig.
Blanc!
dessa m i namnas: Professor fltuart frin England, Idre Leavitt frilra Boston den kiinda nykterhetstalarinnan, Advokaten Xr Bunting, D: r Nevins, lakare, Fröken Welhnven fran Kristiania, Professor Forel frin Ziiricli, Pastor Rochat, Professor Böhmert m. fl.
Norrköping, M. W. Wallberg &amp; t 2 0 Boktryokeri, 1880.
Brunkebergstorg 18, S t o ck ho lm.
, Forening for den svenska kvinliga hemslöjdens föridling i konstntirligt och fosterlhdskt syfte.
Utställning och försäljning af ' Vafnader, Broderier och Spetsar.
Undervisning i gammalsvensk konstväfnad och konst- sömnad meddelas 15 Januari till 16 Juni samt 1 September till 15 December.
Vidare underrättelser ii Föreningens Byrå.
Stockholms Musik-Institut.
Undorvisning inoddelas uti: Pianospelning, liarinon ?l&amp;ra och tontriiffriin&amp; Af- giften per manad är: ftir iiybtirjareklassen, 2 timmars undervisiiing i veckaii, 6 kr.
I: a kl. nedrc, S tim. i v., 10 kr.
I: a kl. öfre, 2 tim. i v., 10 kr.
1I: a kl. nedro och afre, 2 time i v., 15 kr.
I I I 3 kl., utbildningsklassen, 1 timmes enskild lek- tion i v., 20 kr.
Nya anmälningar mottagas alla dagar kl. 1-2 uti Institutets lokal, Rcge- ringsgatm 61, 1 tr.
Sigrid Carlheim-Gyllensköld, f. d. elev af Kongl.
Musik-Konclervatorium i Stockholm,.
af Mary Krobs i Dresden samt Theodor Leschetizky och Annette Essipoff i Wien.
Al L. Syenssons Snörmakeriaffar rekommenderar sitt stora lager af alla slags moderna Gar- neringsartiklar för Kladningar &amp; Kappor, Fran- sar, Tofsar, Galler &amp; Kordonger för Möbler och Gar- diner samt Tömmar och Vagns-Snörmakerier.
Beställningar ii allt hvad till yrket hörer mottagas och utföras skyndsammast och till billigaste pris.
5 Malmtorgsgatan, Stockholm.
Almedahls Fabriks Försäljnings-Magasin ' (ETABLERADT 18621 Stocholm, ~runkebergsiorg, tillhaiidah&amp;ller efter samma redbara principer, som allt hittills tillvunnit sig erkännande o. förtroende, fullstiindig sorteriiig af Xellinnevaror, Bomnllsvrsror, Broderier, m. m. som till (starka, val&amp;-ia) finare och enklare UTSTYRSLAR hörer O för Hushall, Restaurationer, Sjukhus, Badhus, Angbåtar tiU bestamda verkligt billige priser.
Giftfkitt!
B o l s t e r v a r, Tacktyger, F i l t a r, Rullgardinstyger, Flaneller Extra goda och billi a Irländska Larfts- och Batistniisdukar.
fiofier sändas pk begäran gratis.
M. Lundbergs Bosättningsmagasin 7 Storkyrkobrinken 7, Stockholm.
Allmanhetens uppmarksamhet fastes vid den omstllndi heten a t t hela mitt nya och stora la er af M66eltyga Chtoilme Täcictyqer %attor m. m. är haritiid&amp; hvti,röf; er intyg.
fö; .evises och hvm- undersokt af af bland annat den fördelen 8tqjutes &amp; tt iifven vid de minsta ipköp man utan vidnne kostned kan vara förvissab om ett vman ar tillaten.
Priskurailzter d Säncjar Sä~~gRZuder, lVi7cåva?
' o~, Hvita varov, Gavdin- 0127 ' Piltar sii~dos pd 6eg&amp;a?;.
Bestiilinin m, uppgllende till minst 50 kr., siindas fraktfritt till niirma- ste &amp; ngl&gt;Pts- elL jërnvligsstation, ondantsgandes tyn re eller mera skrym- mande gods, s8som: Mattor, Möbler, Sangar och ~kngl %&amp;der.
andelsf fem ister I A Nordisk Konst- och Slöjdutstallning, 9 Kungsgatan 9 erbjuder ett rikt urv.
Stockholm, N:r 25 (288) Prenumerationspris Fredagen den 23 juni 1893. pr år: l d u n m e d Modetidning och kolorerade planscher l d u n m.
ldun ensam k r.
9: — » 7: 50 » fl: — ll.vra: K l a r a v.
K y r k o g a t a 7, 2 t r (Aftonbladets h u s.)
P r e n u m e r a t i o n s k e r ä a l l a post- a n s t a l t e r i riket.
Träffas 4 b y r å n k l.
Telef 61 4 7 Tryckeri Aktiebolag 6:te årg.
Annonspris: Utglfningstld: hvarje Iduns h e l g fr i fredag.
Lösnummerspris I 5 öre (lösnrr e n d a s t f ö r k o m p l e t t e r i n g a r) 35 ö r e p r n o n p a r e i l l e r a d.
För » Platssökande » o. » Lediga platser » 25 ö r e f ö r h v a r j e p å b ö r j a d t t i o t a l stafv.
Erkehertiginnan Stephanie af Österrike.
f dessa dagar gästas vårt land och vår hufvudstad af en högättad främling, vid hvars namn Ur förenadt minnet af en bland de smärtsammaste katastro- fer, som i våra dagar uppskakat världen.
Det vore lika litet finkänsligt att nu i detalj upplifva de dystra episoderna från sorgespelet vid Mayerling, som det vore meningslöst att låtsa hafva glömt dem, då kronprins Rudolfs än- ka är Sveriges gäst.
En djup och oförskylld olycka måste ingifva alla mänskliga hjärtan med- känsla.
Men när den bä- res så, som Stephanie af Österrike burit sin — med förtröstansfull under- gifvenhet och med- en pliktkänsla, som icke sviktat vid något offer — då har den en underbar förmåga att höja henne, som icke lät sig nedslås.
Inför en maka och en moder sådan som erke- hertiginnan Stephanie må- ste hvarje kvinna känna en oförställd vördnad.
1 maj 1881 förenades den då knappast sjutton- åriga dottern till Belgiens konungapar med den öster- rikiske tronföljaren.
Efter makens bortgång i janu- ari 1889 tillbakavisade hon storsinnadt hvarje anbud att lämna det nya hemmet, och sedan dess har hela hennes lif varit ägnadt ät den nu tioåri- ga dottern Elisabeths upp- fostran samt fullföljandet af den bortgångnes älsk- lingsidé, det litterära praktverket » Österrike — Ungarn i ord och bild?, hvartill hon själf lämnar bidrag både med penna och ritstift.
Ty erkehertiginnan Ste- phanie är rikt begåfvad, mycket musikalisk och god artist.
Också älskar hon resor, vid hvilka hen- nes för allt skönt öpp- na konstnärssinne finner tillfällen att mottaga in- tryck och göra studier.
Den för sin fägring be- ryktade norden har länge lockat henne — och nu är hon här!
På måndags morgon anlände hon till hufvud- staden och emottogs vid stationen af Österrikes och Belgiens här ackre- diterade sändebud.
Sin bostad har hon tagit på Grand Hotel.
Vårt ko- nungahus har med vanlig gästfrihet välkomnat den höga gästen.
Helt visst skall besöket i Sverige bli ett angenämt minne för erkehertiginnan.
IDUN 104 O, sommarhem!
Gif ros pa kind.
Åt mattad håg gif nya krafter Med skogens doft, med solvarm vind, Med dina dolda läkdomssafter.
Midsommarvaka.
J3n kring midsommarstången ^ * dansen hvirflar och yr.
Än är ej spelman gången, hör, hur fiolen gnyr!
Re ' ix det mot morgon skrider, öfver ångar och lider dagrar ne mjuka stå: Margit, kom låt oss gå!
Knarren sladdrar och surrar inne i gärdets korn.
Nere i dalen man hurrar, lyssna, där klang ett horn!
Läderlapparne jäkta, kring våra öron fläkta.
Porlande flyter ån fram mellan vassens strån, Känn, hvilka dofter strömma ut ifrån snår och kr att!
Kalkar och skidor tömma ångande välluktskatt.
Syner i natten ljumma, drömmar halfdagerskumma fånga, Margit, mitt sinn, smyga- sig djupt därin.
Allt detta sus och myller, lif v ande skog och mark, hela mitt väsen fyller, Margit, med trånad stark.
Knappt mina läppar andas ... Innan morgonen randas, skall jag ha biktat mig.
Margit, jag älskar dig!
Se, dina tårar rinna, Margit, ack hvilken gråt!
Älskande, fagra kvinna, tänk, att jag gläds däråt: ordlös du så mig gifver löftet, att min du blifver, min uti natt och glöd, min genom lif och död ... Lyssna, nejderna tiga, dansen ej längre går!
Visor och skratt ej stiga: gryningens tystnad rår.
Skyar i arla timma skära i öster simma.
Skarpt mot fält violett står en grans silhuett.
Solen väntas.
När mäktigt lyfts hennes röda ' klot, jublande och andäktigt blicka vi det emot.
Fåglar med sånger fylla luften att solen hylla.
hur hon stiger där !.
Kärlekens dag är när.
Grafsiröm.
är det här för en liten söt unge?
Hvad skall du hafva den till?
En börs e l l e r.
Men jag tror du läst, så att du blifvit stum.
Dn säger ju inte ett ord.
» » Hur vill du, att jag skall kunna säga nå- got, när du inte tiger en sekund?
Hvad den här lilla mössan beträffar, skall jag begagna den som hårrosett i morgon.
Eftersom jag ju icke kan vara med om herrarnes student- fest, har pappa lofvat mig att få bjuda hit Fredrik Nyoander.
mina skolkamrater på en » zwyck », som bror Erik sade.
Och härmed inviterar jag dig hög tidligt på kaffe och bål, ty det skall blifva riktigt i stil, förstår du. » » Förtjusande!
Fä vi röka också? » » Naturligtvis ... den som kan. » » Jo, jag kan draga några drag på en cigarrett, och då luktar det herre så trefligt. » » Jo, du är bra! » » Men låt oss nu sätta oss och tala för- E n s t u d i e f ö r I d u n af H.
G. stånd, som det anstår kvinnor af vår mognade et var en vacker flicka om aderton år.
Nå, hvad tänker du nu taga dig till? » Ramen ett större rum, sof-, studer- och » Kära Hildur.
» mottagningsrum i förening; enkelt, men elegant » Ja, du har ju alltid sagt, att du aldrig möbleradt och fyldt af allt det där, som till- ämnar stanna i hemmet och vänta på en man, kännagiver närvaron af en bildad kvinnas som är vår enkla bestämmelse, vi stackars smakfullt ordnande hand.
Ett bokskåp med, olärda och osjälfständiga kräk. » som det tycktes, flitigt begagnade böcker intog » Nej, det ämnar jag visst inte, det har du ett framstående rum.
I fönstren blommor och rätt i.
det skulle allt bli långväntan för en fåglar, ett skrifbord här, ett sybord där, bric- fattig flicka, som jag är och blir.
En ämbets- å-brac och broderier, taflor och draperier, allt man som pappa kan ju aldrig lägga ihop nå- bidrog att göra.detta flickrum till en den an- got att tala om, då han är tvungen att repre- genämaste tillflyktsort.
Den lyckliga ägarin- sentera, och dessutom har han gifvit oss sy- nan till all denna härlighet satt vid sybordet skon en god och dyrbar uppfostran, just för och betraktade tankfullt och med en viss öm att vi sedan skulle kunna reda oss själfva. » stolthet ett litet föremål, som hon höll i handen.
» Nå, än en gång, hvad tänker du bli? » » Aha, » tänker min unga läsarinna, » ett » Ja, det har jag naturligtvis ännu ej be- porträtt ... » Misstag, det var en liten, hvit stämt mig för.
Jag vet blott ett kall, som mössa af diminutiva former.
» Hm.
» jag endast i allra yttersta nödfall vill egna mig Misstag återigen.
Mössan var af hvit sammet åt, och det är en guvernants.
Själf har jag med svart rand och gul kokard samt endast icke haft någon, men jag har sett tillräckligt, en tum bred öfver kullen.
Det var med ett huru de hafva det hos andra, hos er inte ord en studentmössa en miniature, och origi- minst. » nalet i naturlig storlek låg på bordet bredvid.
» Ja, de må nog inte för väl, och de söta Dörren öppnades hastigt och en ung ele- barnen bruka just inte förljufva deras lif. » gant dam flög in.
Hon hejdade sig likväl ge- Nu öppnades dörren åter, och en tredje flicka, nast, nalkades den sittande med gravitetiska jämnårig med de andra, kom in.
Stilla och steg, gjorde en djup hofnigning och yttrade: med ett något blygt uppträdande utgjorde hon » Jag har den äran att frambära min vörd- en slående kontrast mot såväl den yra, prat- samma Hildur som den mera allvarliga och nadsfulla lyckönskan till ers höglärdhet. » Därpå fattade hon väninnan om lifvet och själfmedvetna Ingrid.
Hon mottogs med ett snurrade rundt om, släppte henne och föll ned jubelrop.
i en stol.
» Visste jag inte det! » utropade Hildur skrat- » Käraste Ingrid, så roligt det var! » utro- tande, » mildheten kunde inte uteblifva, då fli- pade hon, sedan hon hämtat sig en smula.
ten och munterheten voro tillsamman.
Hvil- » Jag läste din seger i går afton och kunde ken skada, att vi tre icke äro en enda person.
icke vänta till middagsbåten, utan steg upp så det skulle blifva kvinnan i sin fullkomning. » tidigt, så du kan aldrig tro det, bara för att Under tiden hade den nykomna omfamnat förr få kunna gratulera dig.
Student!
Joo, värdinnan och hviskat sin lyckönskan i hen- det låter något.
Och där ligger trofén från nes öra.
striden.
Hör nu, ni ska ' väl ned till Mar- » Men sätt dig nu, » pratade Hildur vidare.
strand i sommar igen?
Tänk då att få ha en » Vi voro just inbegripna i ett obegripligt all- sådan förtjusande mössa på utfärder och när varligt resonnemang om Ingrids framtid.
Nu som helst.
Jag har fått en hatt, som är så kan Elin också draga ett strå till stacken.
vacker, att de begärde få låna den kvar några Jag är ordförande. » dagar i magasinet för att sätta den i fönstret.
Flickorna sågo skrattande på hvarandra; de Tänk du!
Men i alla fall gåfve jag gärna tio kände nog till, att där Hildur fanns, förde sådana hattar för en enda sådan där mössa, hon också ordet.
ja, rättigheten att bära den, förstås.
Hvad » Du vill således inte bli guvernant, » fort- den skall klä ' dig !- Får jag se.
så där for hon, » det är afgjordt.
Tänker du kanske litet på sned.
förtjusande, isynnerhet om ta graden som din bror? » du alltid rodnar sä vackert som nu.
Men hvad » Ja, det vore nog intressant att fortsätt » Valet af yrke.
195 1893 med studierna, men jag vet ej, hvad jag sedan skulle göra.
Att hålla föreläsningar eller skrifva böcker eller sådant där tror jag mig inte om. » » Nå, läkare då? » «Ja, det skulle vara en härlig sak, om det icke vore för den svåra kursen.
Tänk på anatomisalen! » » Hu då! » utropade Elin.
» Ja, inte tror jag heller, att det är något behagligt göromål att dissekera, » fortsatte Hildur.
» Om du skulle bli tjänsteman i po- sten eller telegrafen? » » Det lär inte vara någon framtid för kvin- nan, ty ett postkontor får man aldrig, och om man slutligen far en telegrafstation, är man gammal och nervös och kan inte njuta någon trefnad. » » Jo, du är minsann inte lätt att göra i lag.
Låt mig se, hvad hafva vi vidare?
Militär kan du inte bli och inte jurist heller, efter hvad jag tror.
och inte handtverkare eller handlande.
och inte präst.
j o, » återtog hon lifligt, » präst ».
» Präst! » utropade de båda andra förbluffade » Ja, det förstås, inte vanlig kyrkpräst, men.
Hör ni, flickor, lofva mig att inte tala om det för någon, ska ' ni få böra.
När vi i julas voro nere hos farfars, klädde Hilma och jag en kväll ut oss i kammarjungfrurnas klä- der och följde med hushållerskan för att höra på frälsningsarmen.
Ja, tag inte så illa vid er, det var inte det ringaste farligt.
Allt gick mycket hyggligt till.
Men ser ni, där var det en ung, riktigt vacker flicka, fast hon hade en hatt, som missklädde henne rysligt, och hon var den som ledde alltsammans.
An talade hon långa stunder, än spelade hon gitarr och sjöng, och så föll hon på knä, och när hon blef trött, gaf hon tecken åt någon annan att tala eller också åt musiken, ty de hade riktig regementsmusik, som spelade glada stycken.
Jag kunde i fjorton dagar inte tänka på an- nat än huru förtjusande det skulle varit att få uppträda så där.
Tänk att få spela och sjunga och tala så mycket man vill och hafva en sådan massa människor att befalla öfver.
och hvad man kunde göra det vackert med de där promenaderna på platformen och knä- fall och.
Skulle det inte passa dig, Ingrid, du som nu kan rå dig själf? » säga, ty du tänkte inte på sjuksköterska från början? » » Jo, » sade Elin, och en lindrig rodnad fär- gade hennes kinder, » har du inte tänkt på att gifta dig? » Ingrid kastade en forskande blick på vänin- nan.
» Just nyss sade jag åt Hildur, att en fattig och obetydlig flicka som jag gör bäst i att afsäga sig alla tankar på giftermål. » » Hur kan du tala på det sättet, » invände Elin ifrigt.
» Det finns nog många, många, som skulle anse sig lyckliga, om de finge dig.
» fortsatte hon något tvekan- de, men tycktes därpå fatta mod och bifogade med stadig ton: » men jag vet ej, hvarför jag icke skulle tala rent ut.
De äro ju vänner från barndomen, båda våra familjer, och i Mar- strand förvandlades åtminstone hos en af de mina denna barndomsvänskap till en varmare känsla.
Sedan dess har du ej sett bror Folke, emedan han varit sysselsatt vid regementet och med den stora egendom pappa köpte åt ho- nom, men han skref häromdagen till mig och bad mig utforska dina känslor för honom, ty så löjtnant han än är, finns dock familjeblyg- heten i hög grad hos honom.
Och nu frågar jag dig öppet: vill du göra honom lycklig för hela lifvet?
Penningar behöfver han icke, och allt annat har du ju i rikaste mått.
Nå, du svarar icke? » » Käraste Elin, » sade den djupt upprörda flickan sakta, » detta kom ju så oförmodadt öfver mig.
jag måste sansa mig och tänka, innan jag svarar. » » Nå, då är allt bra, » log Elin genom tå- rarne, som hon alltid hade nära till hands.
» Mera begär jag icke.
Och se här, » hon framtog ett bref, » lägger jag detta bref på bordet framför dig.
Det är från honom.
Bry- ter du det, så träffas vi alla lyckliga i Mar- strand om några veckor.
Återsänder du det oöppnadt, så är där åtminstone en ung löjt- nant mindre bland dansörerna. » Hon omfamnade varmt sin vän och lämnade rummet.
Den kvarvarande satt en stund med den tankfulla blicken fästad på brefvet.