Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För bifall till sådant förslag erfodras lika beskaffad röstöfvervigt, som i 75 § sagdt är; och vare, på lika sätt, beslutet understäldt Konungens Befallningshafvandes pröfning.
IV. KAPITLET.
Om sammansatta Hommunatsamhälten. 85 §.
Der flere borgerliga kommuner eller delar deraf utgöra en kyrkoförsamling, eller hafva skola, fattigvård eller annan kommunal-inrättning gemensamma, efter hvad i 2 § af denna lag derom sagdt är, egen de medlemmar af sålunda sammansatt kommunalsamhälle. hvilka talan i sockenstämma tillkommer, att till sådan stämma tillhopa komma, för att öfverlägga och besluta uti alla till sockenstämma hörande mål, hvilka kyrkan och församlingsvården, skolväsendet, fattigförsörjningen eller annan gemensam inrättning angå.
I den stämma före kyrkoherden eller annan vederbörande prestman ordet, jemväl i mål som, enligt 16 §, till borgerlig sockenstämma höra. 86 §.
Består sammansatt kommun af stad eller stadsdel och landsbygd, och är, angående grunden för hvardera delens skyldighet, att till fyllande af allmänna behof bidraga, eller för rösträtt i sockenstämma, gällande öfverenskommelse träffad, då bör dervid förblifva intill dess annorlunda varder i laga ordning stadgadt, Finnes ej sådan öfverenskommelse, förfares i nämnda delar i öfverensstämmelse med hvad i 1 kapitlet sagdt är.
Uppstår fråga om stiftande af gemensam kommunalinrättning för flera till ett och samma gäll hörande borgerliga kommuner, eller tarfvas gemensam öfverläggning om annat ärende, som dessa kommuner rörer, då må samtliga kommunernas röstegande medlemmar kunna till gemensam sockenstämma kallas.
Förekommer der omröstning, varde den särskildt inom hvar kommun verkställd, der ej de röstande i sådan ordning öfverenskomma, att samfälld omröstning ske må.
Borgerliga kommuner, som till hvarandra gränsa, men ej höra till samma gäll, må ock kunna till sådan gemensam sockenstämma kallas, när Konungens Befallningshafvande elier Domkapitlet det förordnar.
Kallelsen utfärdas utaf den af församlingarnes tjenstförrättande kyrkoherdar, som i det embete äldst är, och hvilken det jemväl tillkommer, att i stämman föra ordet.
Vid omröstning gånge som nyss sagdt är, 181» Fråga, som vid kommunvis anställd omröstning, ej af samtlige deri deltagande kommuner bifalles, anses förfallen. 88 §.
Sockenstämma i sammansatt kommun ege att, enligt de i 2 kapitlet stadgade grunder, utse särskild socken- eller församlingsnämnd för handhafvande af sådana, sockennämnd i allmänhet åliggande göromål, hvilka kommunen angå och ej lagligen tillhöra annan myndighets handläggning.
Detta uppdrag kan, der så lämpligt pröfvas, åt kyrkorådet öfveriåtas.
Är kommunen af stad och landsbygd sammansatt, då skola desse hvar för sig och i förhållande till hvarderas folkmängd, ledamöter i församlingsnämnden utse. 89 § Församlingsnämnd upprätte skattelängd öfver kommunalafgifter, hvilka skola till den sammansatta kommunen utgöras, och öfverlemne utdrag deraf till sockennämnderne i de socknar eller magistraten i den stad, till hvilka särskilda delar af kommunen lyda, hvarefter det åligger vederbörande, att i stadgad lid och ordning medlen debitera och uppbära samt till församlingsnämnden aflemna. 90 §.
Vilja medlemmar af sammansatt kommun åt fullmäktige öfverlåta att, med sockenstämmas rätt, handlägga och afgöra de till stämmans behandling hörande mål, då må sockenstämmonämnd kunna i den kommunen inrättas, på sätt och med de vilkor, sorn i 3 kapitlet sägs; kunnande dock, der kommunen består af två eller flera hela socknar, som hvardera hafva sockenstämmonämnd, fullmäktigskapet öfveriåtas åt desse nämnder samfäldt, ändå alt antalet af fullmäktige öfverskjuter det i 76 § bestämda.
Utgöres den sammansatta kommunen af både stad och landsbygd, då skola af hvardera delen fullmäktige särskildt utses till det antal, som öfverensstämmer med de i nyss åberopade § stadgade grunder. 91 §•
Hvad i föregående 1, 2 och 3 kapitlen af denna lag finnes i öfrigt föreskrifvet, och icke är genom de i detta kapitel intagna särskilda stadganden ändradt, gälle, i afseende på menighetsstyrelse i sammansatt kommun, till efterrättelse i alla de delar, der tillämpning deraf kan ega rum. 187 Utlaga Litt. IS.
Särskild!
Förslag' till
Lag örn städernes styrelse och förvaltning.
Om toladskommun och medlemmar deraf \ 1 § (§ 1 i komiterades förslag).
Hvarje stad med derunder lydande område utgör för sig ett särskildt kommunalsamliälle för vårdande af gemensamma ordnings- och hushållnings-angelägenheter, efter hvad derom i denna lag närmare bestämmes.
Cm handläggning af ärenden, som angå församlingsvården och särskilda delar afstadskommunen, skils i 8 kapitlet. 2 § (§ 3).
Medlem af stadskommun, med skyldighet att till dess gemensamma utgifter bidraga samt rättighet, att i behandlingen af kommunens angelägenheter deltaga, efter hvad derom i denna lag vidare sägs, är en hvar i staden eller på dess område bosatt, som der är för inkomst af fastighet, näring, lön eller pension, till allmän bevillning taxerad, äfvensom hvar och cn sorn, utan att vara i kommunen bosatt, derstädes är för fastighet eller näring till bevillning lagd. 3 § (S 4 Borgarerätt i stad tillkomme hädanefter, utom dem som särskildt förvärfvat burskap å handel, handtverk eller annan näring, jemväl hvar och en i staden bosatt välfrejdad mansperson, som, enligt de i 26 § stadgade grunder, har rösträtt i allmän rådstuga. 188 4 § (§§ 4, 5).
I såväl de kommunala rättigheter, hvilka hittills uteslutande tillkommit burskapsegande borgare, som de särskilda skyldigheter af nämnde art, hvilka sådane borgare ålegat, ega jemväl de, hvilka, på grund af 3 § borgarerätt i stad innehafva, att hädanefter tega del.
Den egendom, som tillhör särskilda afdeluingar af det burskapsegande borgerskapet, skall, till dess annorlunda varder förordnadt, förvaltas och användas i eldighet med de föreskrifter, hvilka härutinnan gällande äro. 5 § (§ 5).
Räcker ej stadens inkomst af fastighet, kapitaler, umgälder å rörelsen, anslag eller annat dylikt, till bestridande af de utgifter, som för stadens gemensamma gagn, eller fullgörande af någon staden åliggande skyldighet, anses nödige, ege staden, till bristens fyllande, att om upptagande af bidrag i penningar, persedlar eller tjenstbarheter besluta, på sätt och i enlighet med de grunder denna lag stadgar.
Hvad särskildt föreskrifvet är om vissa inkomsters användning till bestridande af bestämda kommunalbehof, förblifver gällande till dess annorlunda varder derom förordnadt.
Om stadens styrelse. 6 § (SS 59, CO, 67).
Stadens styrelse utöfvas af Magistraten, hvilken det tillhör att hafva öfverinseende och vård om stadens allmänna egendom, inkomster, förmåner och rättigheter, samt att pröfva och till verkställighet befordra alla, angående stadens allmänna hushållning, styrelse och förvaltning, af allmänna rådstugan, stadens äldste eller stadsnämnden fattade beslut, hvilkas utförande icke, på grund af lag och författning eller särskild stadga, annan myndighet åligger.
Angående Magistratens göromål i egenskap af offentlig embetsmyndighet samt domstol i hushållnings- och ordningsmål, galle hvad derom särskildt stadgadt är. 7 §■ Fråga, sorn rörer användande af stadens allmänna egendom, inkomster och utgifter, eller eljest på stadens rätt inverkar, må ej af Magistraten till omedelbar pröfning upptagas; 1S<> utan skall, efter ärendets beskaffenhet, Magistraten först deröfver höra allmänna rådstugan, stadens äldste eller stadsnämnden. 8 §.
Iler så lämpligt finnes och stadens tillgångar det medgifva, må Rådstufvurätt kunna ifrån Magistrat skiljas och hvarderas göromål åt särskilda personer öfverlåtas.
Förslag härom skall Konungens pröfning underställas. 9 § (§ 63).
Framställningar och utlåtanden, som ifrån stadens äldste, stadsnämnd eller för särskildt ändamål tillsatt styrelse, till högre myndighet afgifvas, skola genom Magistraten insändas. 10 § (§ 64).
Magistraten eger att hos stadens äldste, eller, der sådane icke finnas, hos allmänna rådstugan, äfvensom hos stadsnämnden, framlägga förslag i alla ämnen, som stadens gemensamma angelägenheter röra.
H S (S 65).
Magistraten eger, der den så nödigt finner, att till gemensam öfverläggning kalla stadsnämnden att med sig sammanträda. 12 §.
Magistraten utgöres af Borgmästare och så många Rådmän, som för hvarje stad särskildt förordnadt är. 13 §•
Till Borgmästare utnämner Konungen en af tre förtjente män, hvilka stadens valberättigade borgare, genom val i stadgad ordning, på förslag uppfört. 14 §.
Rådmän väljas af borgerskapet och förses med fullmakt af Konungens befallningshafvande. 15 §■ Rådmän äro lagfarne eller borgerlige.
Till rådmanssyssla af lagfarna klassen väljes bland sökande, hvilka examen till rättegångsverken undergått, utan afseende å deras hem - 100 vist.
Till Rådman af borgerliga klassen kan endast den väljas, som i staden åtnjuter borgarerätt och icke innehar offentligt embete eller tjenst. 16 §.
Lagfarne
Rådmän tillsättas för lifstid och ega att uppbära lön.
Borgerliga Rådmän väljas för fyra år och njuta ej lön, endast en af allmänna rådstugan eller stadens äldste bestämd skälig ersättning för skrifmaterialier och annan kostnad i och för tjenstens utöfning.
I deras tjenstetid och förmåner, hvilka i städernes Magistrat nu innehafva rådmanssysslor af borgerliga klassen, är dock härigenom ej ändring gjord. 17 §•
Ben som uppnått sextio års ålder må ej, emot sin vilja, till Rådman af borgerliga klassen väljas.
Uppnår han under tjenstetiden nämnde ålder, och vill han då ifrån tjensten afgå, ege Konungens befallningshafvande att honom entlediga.
Anse en stads innevånare nödigt, att viss ordning bestämmes angående tiden för borgerliga rådmäns väljande och afgång, eller visst förhållande mellan lagfarna och borgerliga rådmäns antal, ega de att derom hos Konungen göra framställning. 18 §.
Tjenstemän och betjente, hvilka hafva till åliggande att tillhandagå Magistraten i dess egenskap af allmänt embetsverk, såsom protokollsförande hos Magistraten och dess särskilda afdelningar, verkställare af kronoutskylders debitering och indrifning, skeppsmätare, stads-och polisbetjening, betjente vid exsecutions- och auktionsverket samt andra dylika, tillsättas och förordnas af Magistraten.
Angående tillsättande af Magistrats-sekreterare förblifve vid hvad derom särskildt stadgadt är. 19 §•
Tjenstemän och betjente, som vid den kommunala förvaltningen och vården om stadens offentliga egendom biträda, såsom aktuarie, stadsbokhållare, verkställare af debitering och indrifning af stadsutskylder och afgifter å rörelsen, ingeniör, byggmästare, läkare med flere, tillsättas och förordnas jemväl af Magistraten, efter stadsnämndens hörande. 20 §.
Protokollsförande och betjente hos stadens äldste och stadsnämnden tillsättas och förordnas af de äldste, eller, der sådane ej finnas, af stadsnämnden. 21 §• 191 21 §■
De särskilda styrelser, åt hvilka vissa grenar af den kommunala förvaltningen äro uppdragne, ega att sjelfve antaga de biträden och betjente, sorn för göromålens skötande ansetts behöflige, och hvilke handla på vederbörande styrelses ansvar. 22 §.
Uppbördsman och vaktbetjening kunna, när som helst och utan uppgifven anledning, skiljas från sina befattningar, af den myndighet, som dem tillsatt. 23 §.
Af tjensteman eller betjent, som har uppbörd om händer, må borgen eller annan säkerhet kunna fordras, dock ej till högre belopp, än för kronans uppbördsmän föreskrifvet är. 24 §.
Genom hvad här ofvan är stadgadt angående antagande och entledigande af städernes tjenstemän och betjente, göres ej någon ändring uti hvad som för vissa städer kan i detta ämne vara, genom privilegier eller Kongl, resolutionen, särskildt förordnadt.
IH. KAPITLET.
Oin allmän rådstuua. - 25 § (S§ 6, 78).
Stadsmenighetens makt att fatta för alla stadens medlemmar förbindande beslut, ut öfvas i allmän rådstuga, eller af valde fullmäktige, kallade stadens äldste.
Uti stad med mer än 2,000 innevånare skall den i kommunala angelägenheter staden tillkommande beslutanderätt uppdragas åt äldste.
I stad med ringare folkmängd må sådant ankomma på de å allmän rådstuga röstberättigade; och erfordras till beslut härom mer än hälften af stadens hela röstetal efter röstvärdet.
Fråga om afskaflande af de äldstes församling må ej väckas förr, än fem år efter införandet förflutit.
För beslut härom fordras lika beskaffad röstöfvervigt som nyss sagdt är.
Besluten i dessa mål skola till Konungens befallningshafvande hemställas.
?5 192 26 § (§ 10).
Hvar och en Svensk undersåte, eller samfällighet, som för något eller några af de i 2 § omförmälta slag af inkomster är i staden påförd bevillning till kronan af tillhopa minst
En riksdaler riksmynt och icke är på restlängd öfver oguldne stadsutskylder uppförd, ege att i alla kommunen rörande frågor, som icke angå val till sysslor och till ledamöter bland stadens äldste, å allmän rådstuga talan föra.
De särskilda afgifter, som utgå för tillverkning eller försäljning af bränvin och andra brända eller destillerade drycker, äfvensom bevillning, hvilken pålagts utan hänsigt till motsvarig inkomst, berättiga ej till talan å allmän rådstuga. 27 § (§ 11).
Vid omröstning å allmän rådstuga tillkomme den röstande en röst för hvarje honom påförd hel riksdalers bevillning.
Ej må en person eller samfällighet rösta för mer än en tjugondedel af stadens hela röstetal efter röstlängden. 28 §.
, Uppstår fråga om uttaxering af bidrag som, enligt särskild författning eller för staden gällande beslut, bör utaf en eller flera af de i 78 § omförmälta olika beskattningsföremål utgå, då skola de, hvilka frågan ej rörer, från deltagande deri sig afhålla; och vare de deltagandes röster räknade efter den bevillning, som är lagd å den egendom eller inkomst, hvaraf bidraget utgöras bör. 29 § (§ 12).
Enka, frånskiljd hustru eller ogift qvinna, som myndig är, ege att talan och rösträtt å allmän rådstuga utföra.
Sådan rättighet utöfvas eljest: för omyndig af förmyndare, för aktiebolag af dess styrelse, för annat bolag af närvarande bolagsman samt för oskiftadt bo af delegarne eller den, som i boet sitter.
Ej må för samfäld egendom mer än en person vid samma tillfälle föra talan.
För egendom eller näring och rörelse, som under borgenärers förvaltning står, må ej röstas. 30 § (§ 13).
Röstegande vare berättigad, att sin talan och rösträtt i allmän rådstuga genom fullmakt på annan röstegande öfverlåta.
Fullmakten skall vara skrifven och underskrifven af utstäl - 193 laren oell med dennes sigill försedd, eller ock af utställaren underskrifven och med vittnens underskrift bestyrkt.
Vid val må ej för frånvarande röstas. 31 §•
Vid val galle, der ej annorlunda förordnadt är, den för allmänna rådstugan stadgade röstgrund; dock ega ej andra att deri deltaga, än sådane, som, enligt hvad i 3 § sägs, i staden innehafva borgarerätt.
Den som ej råder öfver sig och sitt gods, som står under annans husbondevälde, som sin egendom till borgenärer afträdt och ej visat sig vara från deras kraf lagligen fri, som är för nesligt brott tilltalad, dömd eller under framtiden ställd, eller som genom domstols beslut förklarats medborgerligt förtroende förlustig, eller ovärdig att inför rätta föra annans talan, må ej valrätt utöfva, eller vid val som utmärka medborgerligt förtroende under omröstning komma. 32 §.
Sedan taxeringslängd för allmänna bevillningen afslutad blifvit, upprätte Magistraten, på grund deraf röstlängd öfver stadens i allmän rådstuga röstberättigade innevånare, upp' tagande, i samma ordning som taxeringslängden, de röstegandes namn och bostad, samt i särskilda kolumner det röstetal som tillkommer hvar och en: a) för hus och tomt, b) för jord, c) för näring, d) för lön och pension, samt e) för den röstandes sammanlagda bevillning; skolande tillika i röstlängden anmärkas om den röstegande innehar borgarerätt i staden och om något af de i 31 § omförmälta hinder för valrätts utöfvande förefinnes.
Är stadens skattelängd, hvarom i 82 § förmäles, så inrättad, att ofvanuppräknade, på rösträtten inverkande omständigheter, finnas deruti anmärkte, då må samma längd kunna såsom röstlängd begagnas. 33 § (§ 15).
Allmän rådstuga hålles å rådhuset inför Magistraten; och skola dess förhandlingar vara offentliga. 34 §(§16). 1 stad, der äldste ej finnas, skall allmän rådstuga hållas två gånger om året, i Maj eller Juni samt i Oktober eller November, och deremellan när Konungens befallningshafvande derom förordnar, eller Magistraten så nödigt finner, eller ock stadsnämnden det begär.
Vid vårstämman skall beslut fattas så väl i anledning af gjorda revisionsanmärkningar vid föregående årets räkenskaper, som öfver det af Magistraten och stadsnämnden upprättade förslag till utgifts- och inkomststat, hvilket då bör allmänna rådstugan föreläggas. 194 Då skal! ock Magistraten afgifva berättelse luiru med verkställigheten af allmänna rådstugans och stadsnämndens under det förllutna året fattade beslut fortgått, med livad mera af allmän vigt, som under sagde år i stadens styrelse och förvaltning sig tilldragit.
Vid liöststämman anställes val till återbesättande af de uppdrag inom staden, som vid årets slut blifva ledige. 35 §.
I stad, der stadsmenighetens beslutanderätt är åt stadens äldste öfverlåten, ege ej allmän rådstuga rum för annat ändamål, än för förrättande af val till sysslor, efter hvad derom särskildt stadgadt är, samt till stadens äldste, landstingsman eller stadens ombud vid sammanträden med orter i länet, enligt hvad i lagen om landsting sägs.
Öfriga kommunala förtroendeuppdrag varde af de äldste genom val tillsatte.
Finna magistraten och stadens äldste nödigt att i visst ärende, som stadens hushållning rörer, höra en eller flere af de i 78 § omförmälte skatteklasser, må dock stadens till desse klasser hörande röstberättigade innevånare kunna till sammanträde inför Magistraten kallas; och gälle då vid omröstning den röstgrund, hvarom i 28 § sägs. 36 § (§ 18).
Kallelse till allmän rådstuga utfärdas af Magistraten samt kungöres 14 dagar förut genom offentligt anslag och pålysning från predikstolen.
Utgifves tidning i staden, vare ock kallelsen der införd.
Kallelsen bör innehålla förteckning på de ärenden, som vid sammanträdet skola til! öfverläggning förekomma. 37 § (§ 14).
Under tiden för kungörandet af allmän rådstuga skall röstlängden vara å det ställe, som i kungörelsen tillkännagifves, för granskning tillgänglig; och vare, innan omröstning företages, tillfälle lemnadt åt de röstegande. att emot röstlängden framställa anmärkning.
Ofver sådan anmärkning meddele
Magistraten genast beslut och före i längden in den rättelse som deraf föranledes.
Inträffa, under den tid röstlängden är till efterrättelse gällande, sådana omständigheter, som på rösträtten inverka, gore ock Magistraten antekning derom i röstlängden.
Magistratens beslut öfver anmärkning mot röstlängd må i sammanhang med dess beslut i sjelfva saken öfverklagas, men ej må sådan anmärkning, som icke förut varit å'allmänna rådstugan väckt, af den pröfvande myndigheten upptagas. 38 § (§ 19).
Förslag, hvilket skall å allmän rådstuga föredragas, bör till Magistraten inlemmas så tidigt, att stadsnämndens yttrande deröfver må hinna af Magistraten infordras.
Vid allmänna 195 rådstugan må ock förslag kunna väckas och genast till afgörande företagas, så framt ej minst tre af rådstugans medlemmar förena sig om att begära förslagets öfverlemnande till utredning af stadsnämnden, eller Magistraten eljest finnér en sådan åtgärd nödig. 39 § (§ 20).
Kan ärende, som i allmän rådstuga handlägges, å den utsatte dagen icke till slut bringas, bestämme
Magistraten annan dag för rådstugans fortsättning.
Särskild kungörelse härom erfordras ej. 40 § (§ 21).
För hvarje fråga, som till behandling förekommer, skall ordföranden, sedan öfverläggningen är slutad, framställa proposition, så affattad, att den må kunna med ja eller nej besvaras.
Ordföranden tillkännagifva derefter huru, enligt hans uppfattning, beslutet utfallit, och befäste detsamma, der omröstning ej begäres, med klubbslag.
Äskas omröstning, verkställes den öppet och efter upprop. 41 § (§ 22).
Till beslut erfordras, utom i det fall, hvarom i 25 § sägs, mer än hälften af de afgifna rösterna, enligt den vid omröstningen följda röstgrund.
Äro, äfven efter sådan beräkning, rösterna lika delade, vare den mening beslut, som ordföranden biträder. 42 § (§ 23).
Innan allmän rådstuga upplöses, gifve Magistraten tillkänna å hvilken dag det dervid förda protokoll kommer att inför Magistraten offentligen justeras.
Annan kallelse att protokollets justering öfvervara erfordras ej. 43 § (§ 24).
Den som i afgörande af ett vid allmän rådstuga handlagdt ärende deltagit, kan genast, eller sist vid justeringen af protokollet, reservation emot det fattade beslutet afgifva. 190 IV.
Om stadens äldste. 44 § (§ 25).
Antalet af stadens äldste bestämmes i förhållande till folkmängden sålunda, att: stad med 2,000 innevånare eller derunder utser 20. stad med öfver 2,000 till och med 5,000 innevånare 21 till 25. » » » 5,000 » » » 10,000 » 26 » 30. » » » 10,000 » » » 20,000 » 31 » 40. » » » 20,000 » » » 40,000 » 41 » 50. » » » 40,000 » » » 80,000 » 51 » 60. och stad med öfver 80,000 » 61 » 70.
Stadens vid allmän rådstuga röstberättigade innevånare bestämma, inom nu stadgad begränsning, det antal äldste, som bör för staden utses. ' 45 § (§ 26).
För val af äldste må stad kunna indelas i valkretsar, hvilka, efter derom af Magistraten uppgjordt förslag, bestämmas af de äldste, der sådana finnas, men eljest af stadens röstberättigade innevånare vid allmän rådstuga.
Valbarhet är ej inskränkt inom valkrets. 46 § (S§ 27, 28).
Stadens äldste väljas af och ibland stadens valberättigade borgare, enligt den röstgrund, som i denna lag är stadgad.
Der valen ske samfäldt, verkställas de vid allmän rådstuga, men, der staden är indelad i valkretsar, enligt förut uppgjord, vederbörligan fastställd ordning.
För att ibland stadens äldste inväljas, erfordras att hafva uppnått 25 års ålder. 47 § (S 29).
Till ledamot bland stadens äldste må ej väljas Landshöfding, Landssekreterare, Landskamrerare, Magistratsperson, allmän åklagare, tjensteman och betjent vid Magistraten, icke heller tjensteman eller betjent, sorn vid stadens drätsel- eller andra dess förvaltande verk är anställd.
Den som uppnått 60 års ålder kan ej mot sin vilja förpligtas att ifrågavarande uppdrag emottaga.
Uppnår han denna ålder under det uppdraget varar, må han kunna det samma sig afsäga. 197 48 § (§§ 30, 31).
Ledamot bland de äldste tjenstgöre i fyra år.
Halfva antalet ledamöter utträde hvart annat år.
Är antalet ej jemnt, utträde första gången den del, som är närmast under hälften, och derefter skiftesvis.
Afgår ledamot under den för honom bestämda tjenstgöringstid, må fyllnadsval anställas, och tjenstgöre den sålunda valde under den tid, som för den afgångne återstått.
49 § (§ 32).
De äldste välja bland sig en ordförande och en vice ordförande.
Underrättelse om dessa val skall genom Magistraten till Konungens befallningshafvande insändas. 50 § (§ 33).
Två ordinarie sammanträden skola af stadens äldste årligen hållas å de tider och för de ändamål, som i 34 § äro bestämda för allmän rådstuga i stad der äldste ej Annas.
Då skall ock föredragas den berättelse angående stadens förvaltning, som i nämnde § omförinäles, och hvilken Magistraten dessförinnan har att till Stadsriämnden aflemna. 51 § (§ 34).
De äldste sammanträda ock så ofta Konungens befallningshafvande, Magistrat eller Stadsnämnd det askar. 52 § (§ 35).
Kallelse till sammanträde skall af ordföranden skriftligen utfärdas och minst två dagar förut en hvar fullmäktig delgifvas.
Kallelsen bör, så vidt möjligt är, upptaga de ärenden, som till öfverläggning skola förekomma.
Magistraten skall särskildt skriftligen derom underrättas. 53 § (§ 36).
Förslag, som hos stadens äldste föredrages, skall förut vara af Stadsnämnden beredt; dock må förslag kunna under pågående sammanträde väckas och jemväl till omedelbart afgörande företagas, så framt ej minst tre af ledamöterne förena sig om att begära förslagets förvisande till utredning af Stadsnämnden. 54 § (§ 37).
Stadens äldste vare skyldige att afgifva yttrande i frågor, hvilka blifvit af högre myndighet eller af Magistraten eller Stadsnämnden till dem hänskjutna.
198 55 § (§ 38).
Vid sammanträdena ege Borgmästaren, eller den Magistraten ibland sina ledamöter utser, vara tillstädes och i öfverläggningarne, men ej i besluten deltaga. 56 § (§ 39).