Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Regerlngs-Formeil: ”Uteslutande Privilegier å tip högst fern» ton år, för nyä Uppfinningar* eller nya eller betydligen förbättrade Methoder i Konst eller Näringsfång, vare likväl ^Konungen obetaget* att efter véderbörandes hörande bevilja.
Hvilket förslag hös Riksens Ständer vördsamt abmälés * för ätt enligt 56 §.
RegeringsFormen behandlas*
Stockholm deri 13 Juli 1815.
På Höglöfi.
Riddersln På Högv, Frest-Ståndetå och Ad.
Ledamöters Ledamöters hägnar vägnar Rudolf Ciderström. C. v. Röséiisieiri.
På Vällofl. Borgare- På Hedérv.
Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar Vägnar J. Wegelin* And.
Json Hyckert, G. A. Silverstolpe* Upplåst hos Samtliga "Riks.Stinden den 14 Juli* Vördsamt
I anledning äf indm Utskottet väckt md* tiörtj hat Constitutiöhs-Utsköttet tillstyrkt följande tillägg . JL 1348 Den 14 Juli, tillägg till 46 och 56 §. §.
Jliksdags-Ordningen.
Den 46 § föreslås att begynnas med en så lydande ny mening: ”Under motions-tiden böra mindst tvänne Plena i veckan hällas , sä vida ej Ståndet derom annorlunda beslutar.”
För öfrigt skulle denn j. förblifva oförändrad, men i sammanhang närmed i 56 §.
Biksdags-Ordningen tilläggas vid slutet: ”Frågor rörande ämnen , hvaröfver Riksens Ständer ensamme äga. beslutande rätt, fä under loppet af hela Riksdagen väckas, och skola till vederbörande Utskott remitteras; men dä sådana frågor, efter den ofvannämde mations-mänadens utgång väckas, upptagas de’ej förr till beredande af Utskotten, än vid nästföljande Riksdag.”
Hvilka förslag till Biksens Ständer skulle anmälas, för att, enligt 56 §.
Begerings-Formen behandlas.
Stockholm den 13 Juli 181.5.
På’Högh Biddersk.
På Högv. Prest-Stån och Ad. l edamoters "dets ledamöters vägnar vägnar Rudolf Cederström, C. v. Rosenstein, På Vällofl.
Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar J. Wegelin. A, J.son Hyckert, • ' * G. A. Silverstolpe. yord.
Den 14 Juli* *34» Uppläst hos Samteliga Riks-Stånden dea 14 Juli.
I anledning af inom Constitutions - Utskottet väckt motion får Utskottet härmed till Rikssens Ständer anmäla ett förslag till en ny §., hvilken borde införas mellan den 37 och 38 §.
Regerings Formen, så lydande: ”Norrman som till Sverige inflytta njute Svensk medborgarerätt ifrån den tid de sig dertill hos Konungen anmäla.
Utlänningar sorn bekänna sig till den Christna Läran, hvilka 6 ar innehaft Ordinarie Embete, Burskaps rätt eller varit fastighets ägare, vare berättigade att såsom Svenske Medborgare anses.
Andra utlänningar måge efter 6 års vistande i landet sig hos Konungen anmäla, som äge att pröfva huruvida medborgare-rätt dem må förunnas.”
Hvilket förslag anrnäles till behandling, enligt 56 §.
Stockholm den 13 Juli 1815* På Höglofl.
På Högv. Prest-Ståndets och Ad.
Ledamöters Ledamöters vägnar Rudolf Cederström. vägnar C. v. Rosenstein, På Vällofl. BorgareStåndets Ledamöters vägnar J. Wegelin.
BondeStåndets Ledamöters vägnar A. J:son Hyckert, G. A.
Silverstolpe. yörd - Den 14 Juli. yppläst hos Samtliga Riks-S,t5nden dea 14 Juli.
Lag- samt Allmänna Besvärs* ocfy Oecofiprme-Utskotten hafva till handläggning förehaft de särskildt* till dessa Utskott’ gemensamt från Höglpfl Bidderskapet pch Adeln samt Hedery.
Bonde Ståndet remitterade Memorial af Herr Lagmannen Mannerstam samt Riksdags Fullmägtiga Anders Danielsson från Elfsborgs Län , Jon Jonsson fran Blekinge och Nils Mansson från Malmohus Län, äfvensom Herr Öfversten , . 3 Conrad Akerhjelms till Höglofl.
Ridderskapets Pch Adelns Protocqll den 19 sistl.
April gjorde rnundtfiga anförande, såsom tillägg till Herr Lagman Mapnerstams da ingifna nyss oinförptäldta Memorial.
Af dessa Memorial hafva Utskotten inhämtat, att deruti på anförda skäl föreslås: af Hére Lagmannen Mannerstam: l:o att en allmän nå* ringsfrihet må införas, så att hvar Svensk man 1 Stad och på Landet skall äga att idka hvilket lofligt näringsfång som heldst, emot fullgörande af dP allmänna skyldigheter och de afgifter till Staten, ao,m dermed är o förenade, samt att
Alltnogen må utan särskild afgift idka handtverk pph slöjder; 2:p att handel och sjöfart, så val jnom Riket sorn till Utrikes orter, må af hvilken sorn heldst obehindradt idkas, samt Stapelfrihet lemnäs åt alla de hamnar i Riket, derifrån fartyg kunna till in- pch utrikes orter afsändas, pch der Tullbevakning finnes eller kan med säker controll inrättas; samt att alla Svenska män tpaå aga rätt att reda i skepp ; 3:0 att utländska skepp Den 14 Juli. 135» skepp och handlande må med lika frihet, lika tull och öfriga utgifter som inländske, uppköpa och utföra Eikets exportvaror samt hitföra och sälja de importvaror, som till förbrukning i Eilet äro tillåtna och icke med allmän fördel kunna till erforderligt belopp inom Eiket tillverkas; 4:0 att såsom en följd häraf alla stadgan, den uti a, 3, 4, 5, 6 och 7 Cap. af HandelsBalken, hvilka såsom innefattande Oeconomiska stadganden böra utur den under utarbetning varande nya Civil-Lagen försvinna, genast ändras i likhet med förenämnda grunder; och 5:0 att Product-Placatet upphäfves, samt att SeglationsOrdningen , Sjötulls-Taxorna med flera i dessa ämnen utkomna Författningar efter samma grundsatser rättas
Samt alla de stadgar och inrättningar försvinna, som på något sätt gynna den utrikes handeln, så framt dessa inrättningar äro för Jordbruket och den nyttiga National-industrien skadliga; af Anders Danielsson likaledes t att alla föreskrifter i ofvannämnde Capitel af Handels-Balken, som angå Handtverkerier saint Eikets in- och utrikes handel må upphäfvas och endast den allmänna grundsats stadgas, att hvarje Svensk man får idka hvilken handel, handtverk, näring och rörelse som beldst och att den inrikes handeln bör vara fri och obehindrad: att Product-Placatet ,. med alla särskilta Författningar , som strida emot denna således lagda grund, må genast upphöra samt utförseln af Svenska varor och inföiseln af tillåtna utländska varor med lika tull och friheter få verkställas af in- och utländska skepp och handlande: att den vissa ^352 Den 14 Juli. vissa Städer lemnade Nederlagsfrihet afskaffäs och rättigheten att upplägga främmande varor blifver, så vidt den bör tillåtas, lika för alla Stapelstäder ; och att Tull-Taxorna sålunda ändras, att alla de utländska varor, hvilkas bruk ej kan förekommas , varda till införsel emot tull tillåtna, men deremot alla onödiga öfverilodsvaror både till införsel och bruk varda förbjudna; af Jon Jonsson: att förbudet emot landsköp må upphöra, och således Allmogen och hvarje .Landtman anses berättigad, att sig imellan handla och till hvad ort som heldst inom
Riket få transportera och afsätta alla landtbruksafkastningar, handaslöjder och trädvaror, af hvad beskaffenhet de vara må; och af Nils Månsson: att rättigheten till utförande utom
Riket af alla latidtmanna-producter utan erläggande af tull må blifva alla provinsers invånare och åtmindstone dem i Skåne beviljad; hvarjemte Utskotten funnit att ofvanornförcnäldte af Herr Öfversten Åkerhjelm gjorda anförande i synnerhet haft till föremål, att fästa uppmärksamhet dervid, att i händelse Product-Placatets upphäfvande af Kgl. Maj:t icke i Nåder bifölls, förutsåg Herr Öfversten svåra följder för Rikets Norra Provinser i allmänhet, hvilkas behofver af flera nödvändighetsvaror, jemte spannmål, fordrade den mest gynnande afsättning af trädvaror, som icke skulle kunna vinnas om invånarne voro skyldiga att endast till inländska köpmän föryttra berörda prod ucter.
Vid det omförmäldta, till deras gemensamma utlåtande hänskjutna ämnen , hos Utskotten blif - Den 14 Juli. *353 blifvit föredragna, hafva väl Ledamöterna af Vällofl. Borgare-Ståndet tillkännagifvit, att sora de ansågo de uti förenämnda Memorial väckta frågor röra de Ståndet i Nåder förundta Privilegier, funno bemälie T.edarnöter sig icke kunna 1 öfverläggning till beslut derom deltaga; men ela Ledamöterna af de öfriga Piks-Stånden ansett denna af Borgerskapets Ledamöter vidtagna åtgärd icke böra vara för dem hinderlig, att, i likhet med hvad Riksdags ordningen foreskrifver, låta till beredning förekomma livad till Utskottens handläggning är vordet öfverlemnadt, samt att Betänkande deröfver afgifva , hafva berörde ämnen i sådant ändamål till öfvervägande blifvit företagna.
Under öfverläggningen härom har dock imellan Ledamöterna af sistnämnda trenne Riksstånd skiljaktiga meningar i vissa af de framställa frågor sig yppat, hvarföre ock votering blifvit anstäld; och få Utskotten således nu framlägga det af pluraiiteten beslutade Betänkande.
Hvad först beträffar den derom väckta motion, att en allmän näringsfrihet ina beviljas, så att hvar och en Svensk man i Stad och på Landet må blifva fritt att idka hvilket lofligt handtverk och näringsfång som heldst, emot fullgörande af tie allmänna skyldigheter och de afgifter till Staten, sorn dermed äro förenade, samt att Allmogen må utan särskilt afgift idka handtverk och slöjder; så, enär detta ämne redan hos Utskotten till behandling förevarit, anse Utskotten någon ytterligare åtgärd dervid icke kiinna tacas.
Vid - i35i Den 14 Juli.
Vidkommande dernäst frågan, om upphäfvande af hvad 6 Cap. Handels
Balken i afseen* de å förbud emot^landsköp stadgar; så emedan dels allmän frihet i spannmålshandel förut är beviljad, dels enahanda frihet i afseende å handel med victualie-varor, i anledning af derom gjord underdånig ansökning, lärer af Kongl. Maj:t, efter hvad Utskotten hafva fullt skäl att förmoda, innan kort genom utfärdad Nådig Författning fastställas, enär Kongl. Majit under nu påstående Riksmöte täckts i Nåder inhämta Riksens Högloft.
Ständers underdåniga yttrande öfver hvad vid en sådan fri handel bör iakttagas, och hvarom dessa Utskott, efter erhållen Remiss, afgifvit vördsamt utlåtande; ty, och då genom särskilta författningar
Allmogen jemväl erhållit rättighet, att till Städerna få införa och försälja åtskilliga af dem tillverkade handaslöjd der, anse Utskotten, att förbudet emot landsköp i de hufvudsakligaste delar redan upphört, så att något hinder icke bor vara , att inrikes handeln med alla sådana varor, hvilka såsom landets producter äro att anse, må , utan undantag lemnäs fri och obehindrad; hvarföre Utskotten ock tro sig äga fullt skäl tillstyrka, det Riksens Högh Ständer må hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit i Nåder ville till en slik frihet i inrikes handeln bifalla och derigenom förenämde Capitel till ali kraft och verkan upphöra.
Hvad åter angår det derom gjorda yrkande, att handel på utrikes Orter må af hvem som heldst från alla hamnar i Riket, derifrån fartyg kunna pen 14 Juti. 1355 Jeunna till berörde orter afsändas, fl obehindrad utöfyas, och stapel-frihet varda tilldelt alla sådana af dessa hamnar, der
Tullbevakning och nödig controll kan inrättas , samt att alla Svenske män ma aga rättighet att reda i skepp; så, utom den omständighet , att uti Bikers vidsträckta skärgårdar, der en mängd si beskaffade hamnar finnas, hvarifrån skepp till utrikes fart kunna utredas och utgå, det blefve svårt och i det närmaste omöjligt, att kunna föranstalta om en tillräcklig Tullbevakning och tillsyn, förete sig ock, efter hvad fJtskotten tro sig inse, många andra betydliga hinder emot antagandet af omförmäldta förslag.
Ibland dessa bör räknas att den sökta omförmälta frihet icke skulle kunna af landtbrukare i allmänhet, utan till det mesta endast af dem, sorn äro boende närmare intill hafskusten begagnas, samt att den afven hos dessa sistnämnda skulle blifva inskränkt till f tt ganska ringa antal, då de öfriga sakna både den förmögenhet och de kunskaper, sorn till en. slik handels idkande oundgängligen behofyas, hvadan ock denna handelsrättighet icke kan anses bidraga till Jordbrukets förkofran: att Jordbrukaren, som, då han ined erforderlig drift skall sköta sitt yrke, miste dertill använda all sin tid odelad, icke skulle kunna derjemte med allmän oph egen fördel drifva en utrikes handel, förenad med flerfaldiga qmsprger och besvär af brefvexling, räkenskapers förande m. m : att om än Landtrnannen genom denna handel skulle vinna någon förmånligare afsättning af egna och från andra Landtbrukare uppköpta sådana pro dugter, Dm 14 Juli. ducter, som till export äro tillåtna, det likväl icke kunde blifva, med bibehållandet af en för det allmännas val nödig ordning imellan näringarna öfverensstämmande, att hvarje Uandtrnan tillika skulle äga rätt idka handel med de utländska varor, som i retourlaster blefvo hämtade: att samma handel, tillåten för,alla folkclasser, oundvikligen skulle föranleda till Lurendrägerier och Tullförsnillningar och befordra tillfällen till dylika foretag , hvilka icke genom de kostsammaste bevaknings-anstal?er kunde förekommas, äfvensom att detta synes motverka det föremål, hvarå allmänna uppmärksamheten nu är fästad , att, till befordran af allt, som kan bidraga till national vinst genom öfvervigt mellan Rikets export- och import-handel, förhindra införande af otillåtna utländska öfverflöds-varor: att genom en vidt utsträckt utrikes sjöfart, än mera arbetande händer skulle dragas från Uandtbruket. till Sjö-tjensten , hvilken sednare lemnar ynglingarne flera lockande anledningar att öfvergifva det mödosamma arbete, det förra, som utgör Rikets hufvudnäring, medför; och att'dä de, hvilka såsom skeppare föra till utrikes orter afgående skepp, nu, enligt Författningarna, skola vara edsvurne Borgare i Stad, samt äro förbundne att ansvara för de Svenska sjömäns återkomst till Riket, af hvilka de under sjöresan sig betjena, denna nödiga controll komme att genom den ifrågasatte oinskränktare handelsrättigheten försvinna eller åtmindstone till det mesta försvagas.
På alla dessa skäl jemte de flera, sorn vidare voro att åberopa, finna Utskotten sig •> sa Den 14 Juli. 1357 sa mycket mindre äga anledning föreslå bifall , till hvad, i afseende å fri utöfning af utrikes handel, blifvit, på sätt förenärndt är, påstått, som all den nytla, Jordbrukaren synes kunna af sådan handel draga , derigenom varder honom beredd, oin, enligt hvad förut är tillstyrkt, det blifver för denna öppet, att, då export till utrikes orter af victualie-varor kan i Nåder tillåtas, få de samma i Stapelstad upplägga och derifrån låta utföra, hvilket icke eller nu, hvad spannmål beträffar, är betaget; varandes det, med undantag af några vissa personer, i Städerna, hvar Svensk man icke betagit att reda i skepp.
Den ändring som blifvit sökt uti hvad 5. sJ ^ Cap. Handels-Balken stadgar om utländsk inans rätt att drifva köpenskap, anse Utskotten sig icke eller kunna tillstyrka, heldst densamma synes icke vara hvarken med tillbörlig ordning eller det allmännas nytta förenlig; men hvad rörer den väckta frågan om Product-Placatets upphäfvande, hafva Utskotten funnit, att som Kongl.
Maj:t i Nåder, i afseende å berörde Författning stadgat, att densamma så väl i krigstider, som ock då andra särskilta orsaker sådant fordrade, skulle blifva hvilande, hvilket jemväl för närvarande, enär Kongl. ]Vlaj:t detta år i Nåder tillåtit afhämtning med utländska fartyg från Rikets Stapel-Städer af trädvaror, bräder, bjelkar, spafrar och tjära, blifvit förordnad!; alltså och då Riket nu finnér sig uti en tryckande underbalance , hvilken endast genom utvidgande af inhemska pvoductioner och en fri afsatt - Den 14 Juli. afsättning af Landets tillverkningar kan skyndsamt undanrödjas, samt flera Städer i Riket icke drifva någon särdeles actif utrikes sjöfart, hvilken icke eller deraf lider mehn, om utländsk man från Stapel-Stad får afföra effecter af stångjern och förenämndä skogs-pröducter 4 hvarigenom Lar.dttnännen ofelbart tillskyndas en vidi högre betalning, än örn Städernas handlande lemnäs tillfälle att sjelfve bestämma effecternas värde och den derföre erläggande betalning, tro Utskotten sig böra hemställa, om icke den underdåniga anhållan må hos Kongl. Majit af Riksens Höglofl.
Ständer framföras , det ntå Omförrnälte Product - Placat blifva till sitt innehåll hvilande intilldess landets ökade production kan medföra en för Riket mera fördelaktig utrikes handel»
I öfrigt och hvad rörer nederlags-frihetert i vissa Städer, öfverseende af Seglationsordningen, ändring i Tull-taxorna, med det mera ofvanberörde Memorial innehålla, anse
Utskotten sig deröfver icke kunna utlåtande meddela* enär dessa ämnen dels äro öfverletnnade till andra Riksens Ständers Utskott, dels ock bero på en särskild handläggning, hvarmed dessa Utskott trott sig icke böra taga befattning.
De härifrån skiljaktiga yttranden söm så väl i tvänne af ofvanberörde ämnen, som i öfrigt äro af Prest - Ståndets Ledamöter afgifne * innefattas uti hosfogade ProtoCoIls-Utdrag.
Detta allt varder till Riksens Höglofl.
Ständers vidare pröfning vördsamt öfverlemnadt.
Stockholm den 4 Juli 18I5» På Den 14 Juli. »359 På Riksens Höglofl.
Ständers Lag- saint Allmänna Besvärs- och Oeconomie - Utskotts vägnar.
Ridd. och Adelns Ledamöters vägnar 11. F.
A. Lantingshausen.
På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar C. M.
Livin. 1. L.
På Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar F. G.
På Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar Petter Jernström.
A. J. Wahlsijerna.
Träns siw it af Vrotocollet, hållet i Riksens Höglofl.
Ständers Lag- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotts Plenum d. 4 Juli 1815- S. D. Företogs till pröfning ett af Utskottets sammansatta Beredning afgifvet Betänkande, i anledning af väckt fråga, om en mera utvidgad Handelsfrihet m. m.
.mm mi •* .3 Herr Borgmästaren Holm anförde* att Hr Borgmästaren, i anledning af Borgare-Ståndets genom ProtoColls-TJtdrag meddelade föreskrift, i frågan om en utvidgad Näringsfrihet, ansåg Bor - Den 14 Juli.
Borgare-Ståndets ledamöter icke eller kunna deltaga i några öfverläggningar eller beslut närvarande ämne, som rörer Borgare-Ståndets privilegier; hvaruti Borgare-Ståndets öfrige Ledamöter instämde.
Herr Grefven oell Ordföranden föreslog, att, till vinnande af mera redighet vid beslutens fattande, Beredningens Betänkande punktevis skulle till afgörande företagas, hvilket af d>e frenne i öfverläggningarna deltagande Ståndens Ledamöter bifölls.
Proposition framställdes i anledning häraf, å bifall till, Första punkten af Beredningens Betänkande om en fri inrikes Handel med Landets produeter.
Herr Prosten Fellenius anmärkte, att orden Landets produeter i Betänkandet borde för mera tydlighet till Landtmanna produeter förändras, emedan Landtrnannen annars kunde taga sig anledning , att utsträcka denna rättighet äfven till Stadens Handelsvaror.
Herr Grefven och Ordföranden förnyade åter Propositionen å ofvannämnde punkt, sådan den i Betänkandet finnes upptagen; hvilken Proposition med Ja och Nej besvarades; och sedan votering härom blifvit yrkad; framställde Herr Grefven och Ordföranden följande justerade Voteiings-Proposition :
Den som bifaller /or sta punkten af lieredningens Betänkande skrifver:
Ja; den det ej vill, skrifver Nej.
Nej, införes i Redactioneil orden Landtmanna- varor och produeter, i stället för Landets produeter.
Den 14 Julié Votering företogs härefter med slutna Sedlar, men hvaruti Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöter, enligt deras förut fattade beslut, ej deltogo.
Efter Voterings sedlarnas öppnande befanns voteringen hafva utfallit på följande sätt: Af Högloft.
Ridderskapet och Adeln Elfva Ja och Ett Nej. Af Högvördiga Prest-Stärtdet Tio Nej och Ett Ja* Af Hedervärda Bonde-Ståndet.
Elfva II Ja.
Härefter gjordes Proposition till bifall I 3 punkten af Beredningens Betänkande, rörande en fri utrikes Handel, hvilken Proposition af t de 3:ne Ståndens Pluralitet med Ja besvarades.
Proposition framställdes nu i ordningen å första alternativet , uti Beredningens Betänkande, rörande Product-Placatets upphäfvande , hvilken af Högloft. Ridd. och Adeln samt Hedervärda Bonde Ståndets Ledamöters Pluralitet med Ja besvarades, men Högvördiga Prest-Sfändets Medlemmar förenade sig med det uti Beredningen afgifna a:dra alternatif angående sistnämnda fråga.
I öfrigt bifölls Beredningens Betänkande, rörande de öfriga omständigheter ,' som i sammanhang härmed blifvit af Beredningen upptagna och besvarade.
I anledning af hvad nu förevarit, ansag.
Prest-Ståndets Ledamöter den fria inrikes Handeln böra inskränkas aili Landtmanna-producter , och att redaction uti Betänkandet i likhet hära 5.c Bundet. 171. 173, med 1362 Den 14 Juli. med borde förändras; hvarjemte Prest-Ståndet, som förenat sig uti de öfriga delar af Betänkandet , afgaf följande yttrande, i hagan om Product-Placatet : ’’Det ifråga satte Product Placat har tillkommit, i ändamål att underhjelpa inhemska Skepps rederierna, och den vinst sorn tillkommit Piket, genom egen sjöfart samt Fragt-handel, är genom flera bevis ådagalagd; äfvensom erfarenheten vinnar, att Pikets nu varande förlägenhet blifvit i betydlig män genom den noder de sistförflutna är utländske
Man t i 11 åt ne friare Seglation och Handel på Sverige förorsakad.
Vid ett sådant förhållande och då Kgl. Majrt genom Nådig försäkran för Pikets Borgerskap och Städer dtn 23 Februari 178g under Privilegii-skydd förklarat, att Product-Placatet alltid skall i sin helgd och till efterrättelse tje* na, då Riket af Krig icke är oroadt, eller då andra särskilta orsaker till dess livi lande ej föranleda, och att, i sådant fall, det likväl genast, sedan orsaken upphört , bör återställas i full verkan , anser Prest-Ståndets Ledamöter ingen önskan eller framställning i detta afseende kunna äga rum , emedan Kongl. Majrt t«hy förutan ej lärer underlåta, att i detta, likasom andra fall, iakttaga hvad med Pikets fördel är förenligt, och hvilken allmänna önskan ej behöfver förnyas. ” Herr Prosten Almqvist yttrade: ’Herr Grefven och Ordförandens beräkning af Pluralitet, vid afgörande af frågan om Product-Placatet och en fri Landthandel, kan jag ife Den 14 Juli. jag för frun del icke erkänna.
När ett Siland förklarat sig icke kunna ingå i öfverläggning om ämnet, såsom stridahde emot dess privilegier; så anser jag
Utskottet vara desorganisera^ så ätt ingeri öfverläggning kan företagas ; ingeri proposition göras och intet best ht fattas.” ”Att tretine
Stånd företaga sig afgörande! af en fråga, sorn det fjerde
Ståndet förklarar stridande mot dess Privilegier, är en oformlighet, stridande rnct Riksdags Ordningen.
Miridst kan i så beskaffade omständigheter tv. nne Stånd öfverrösta det tredje.’’ ”Denna min särskilta tänka anhåller jag ina få åtfölja Expeditionen till Respectivä RiksSfåndert. ” Härmed förenade sig Herr Prosten fek.
Herr Prosten .Levin anförde: att Prest-Ståndets Ledamöter, redan ifrån början af öfverläggning garns förenat sig med Borgare Ståndets Med» lemmar.
Herr Kammar - Junkaten Lagerheim ytiiade i ”Jag anser mig icke kunna undgå att anmärka j det Prest-Ståndet alldeles icke < på sätt Herr Prosten Livin nu först uppgifvit, fråri första början förenat sig med Börgäré Staridét, som éj velat ingå i pröfning äf förevarande ämne, emedan de förmehtes angå Ståndets privilegier, utan hai Prest-Ståndet deremot, i öfver" läggning om förevarande frågor, Ordentligen ingått i samt i Vöteriögeh örti första punkten jemväl deltagit, utart att vid början af öfverläggningen hafva gjort mindsta förbehåll, Och utaii att 3364 Den 14 Juli. att hafva undandragit sig att i öfverläggning och beslut deltaga.
Jag får till bestyrkande af denna omständighet åberopa Protocollets vitsord.’’ ”Att nu efteråt, sedan frågorna blifvit behörigen åtgjorde, genom beslut, deruti man sjelf deltagit, framställa den mening, att då ett
Stånd förklarar sig icke kunna ingå i öfverläggning om ämnet såsom stridande mot dess Privilegier, Utskottet borde anses desorganiseradt, sä att ingen öfverläggning kunde företagas, och intet beslut fattas, förekommer mig högst oväntadi och besynnerligt, samt äfven stridande mot den öfvertygelse man först ådagalaggf, genom det man ordentligen ingått i pröfning af ämnet.
Jag tror således att Prest-Ståndet, genom dess eget handlingssätt, gifvit styrka, ehuru, må hända mot sin vilja, åt det resultat, som inom Utskottet uppkommit.” ’’Att för öfrigt af trenne
Stånd tvänne utgöra pluralitet e.mot ett, är hvarken någon oformlighet eller mot Riksdags-Ordningen stridande.” ”Då Prostarne Almqvists och Levins yttranden åtfölja Betänkandet till Biks-Stånden, torde ofvannämnde af mig framställda vördsamma anmärkningar äfven få medfölja.” Och skulle Utdrag af Protocollet, innefattande Prest-Ståndets J.edamöters särskilta me- v ning, rörande ofvannämnde tvänne omständigheter, Betänkandet till Biks-Stånden åtfölja.
Ex Protocollo A. J. Wahlstjerna.
Vörd - Den 14 Ju/i.
Uppläst hos Samtliga Riks-Ständen d. 14 Juli.