Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Iterr Grefve Cronhjelm har ifrågaställa huruvida befrielse ifrån bevillning icke må ega rum för den del af lön, sorn åtgår till begrafningshjelp, samt till bidraget för framtida Militaire och Civile pensioner; och Utskottet anser, att väl någon bevillning icke bör erläggas för det lönebelopp, sorn användes till begrafningshjelp, förr än en afliden Tjensteman* sterbhus densamma återfår, då den härföre belöpande afgift serskildt bör debiteras och erläggas; men att deremot någon slags lindring icke bör lå lillgodonjutas förafdraget till Pensions-Cassan, då den betalande vanligen med större fördel återfår detsamma i framtiden; — och har Utskottet i den 165 på ett ställe upptagit alla de undantag, som Beviltnings-Utskottets Betänkande N.o 5j. få ega ruin för lön och dylik inkomst; hvarjemte uti 3;dje punkten , i stället för den der meddelade vilkorliga befrielsen för Utgifvare af sådana Dagblad och Månads-skrifter , som sprida allmänt nyttiga kunskaper, hvilket sällan torde varit tillämpadt, har, på gifven anledning från Kongl. Kammar-Rätten, blifvit införd en förklaring, att personer, som angifvit nyttiga uppfinningar, må åtnjuta befrielse från bevillning för den belöning, som i sådant afseende åtnjutes.
Sedan Herr Prosten Grape, uti ett till Utskottet remitteradt serskildt anförande, fästat uppmärksamheten derå , att det i ändra punkten intagna stadgande om befrielse för lagstadda drängar och pigor m. fl. från Bevillning efter Andra Artikeln kan leda till åtskilliga missbruk och olägenheter, sei’deles i de Norra Provincerna , hvarest serskilda förhållanden ega rum för der bosatta torpare med vidlyftiga jordegor, samt deras tjenstehjon m. m.; så har Utskottet ansett lämpligt, att, näst efter andra Bevillnings-Utskoltets Betänkande N.-o 5j. 53 punkten införa det undantag, som Förslaget utvisar; och hvilket härmed till Rikets Högloft.
Ständers pröfning och godkännande vördsamt framlägges. g. 7 5.
Deremot har Herr Grefvens anmärkning om den inskränkning, som det på 2i:sta raden förekommande uttrycket: ”Lärlingar i handtverk,” synes innebära, föranledt det af Förslaget synliga tillägg.
Pag. 7
En redactions-förändring egt rum, till följd af Herr Grefvens erinran om närmare bestämmelse af hvad som med publika hus bör förstås. an - Icig. 76. någon anhållan icke kommit om befrielse från Bevillning efter 2 Art. för Höganäs Stenkolsverk, och stadgandet härom, efter ordalydelsen, endast skulle gälla till denna Riksdag, är detsamma uteslutet och i stället Sparbanker, enligt 5:te Bevillningsgrunden, här upptagna.
Eevillnings-fJtskottets Betänkande N.o 5j.
Kammar-Rätten, i anledning af derom väckt fråga, meddeladt Utslag har föranledt
Utskottet till föreslående af det i Författningen på detta ställe intagna stadgande, att Schol-inrältningar må åtnjuta befrielse från sådan afkomst i Spannmål, som de, i följd af Gåfva eller Testamente, åtnjuta från jordegendomar på landet, så länge Bevillning för dessa egendomar efter värdet erlägges.
Då stadgandet om den lindring, som åtskillige af Allmogen m. fl., hvilka hafva fyra minderåriga barn, fått åtnjuta, i Utskottets tanka, behöft förtydligas och närmare bestämmas, har Utskottet deråt gifvit en sådan redaetion, som af Förslaget inhemtas, hvarvid Utskottet äfven får föreslå den förändring, att, i stället för den förut medgifna lindring i ett för allt af io sk., densamma nu skulle utgå med 3 sk. för hvarje barn: äfvensom Utskottet ansett lämpligt och till antagande vördsamt hemställer, att afkorlningen för de Torpare och Inhyseshjon, som hafva låtit vaccinera 4 barn, måtte Bevillnings-Utskottets Betänkande IV.-o Sy. 55 för de, som hädanefter dertill anmälas, på en gång få utgå med 4o sk:r, i stället för hvad de förut under 4 års tid fått åtnjuta.
Pag. 77. un ett från Hedervärda Bonde-Ståndet remitteradt Memorial har Carl Ericsson från Wermland anfört, alt, af flera uppgifna orsaker, invånarne i Öfra Elfdalen skola befinna sig i en ganska svår belägenhet, samt yttrat sin öfvertygelse, att de skulle förr eller senare alldeles gå under, så vida dem icke förunnas någon lindring i deras utskylder; och Riksdags-Fullmägtigen från Östersund, Herr Wallström, har, genom ett till Utskottet öfverlemnadt Memorial, äfven anhållit, att nämnde Stads Borgare måtte fortfarande få tillgodonjuta den lindring i Bevillningen, som de, enligt 5 Art. 3 §• af nu gällande Förordning, åt 1 njutit.
Vid pröfning af förevarande ämne har Utskottet, efter inhemtande af nödiga upplysningar, icke funnit anledning att föreslå någon förändring i de före-» 56 Bevillnings-Utskottets Betänkande N.o Sy. skrifter om lindring i Bevillningen, som i 1823 års Författning börjas med orden: ”All mogen i Herjeådalen” samt slutar med: ”af hvad Femte Classens Städer efter 2:dra Art. af denna Stadga utgöra ;” hvadan Utskottet tillstyrker deras bibehållande i den nya Författningen; men det Morn., som medger vissa Inhyseshjon i Kronobergs
Län att erhålla afdrag af Bevillningen till värdet af det dagsverke, som de årligen utgjort till Kronobergs Kungsgård, bar Utskottet deremot alldeles uteslutit, då denna postation nu mera upphört.
Ständers bifall till hvad Utskottet, i Betänkandet N:o 20, hemställt om lindring i Bevillningen för Staden Borås, bar Utskottet gifvit åt den 170 §. en efter samma Betänkande lämpad ordalydelse.
Utskottet får för öfrigt upplysa, att, ehuru, till undvikande af vidlyftighet, Utskottet nu endast i korthet yttrat sig om ankomna Motioner, så har, vid Författnin - Med stöd af Rikets Höglofl.
Bevillningsutskottets Betänkande N.o Sj. 57 gens redaction, lemnats all den uppmärksamhet och allt det afseende åt de deruti gjorda framställningar, som med Utskottets pligt och öfvertygelse instämt, hvarigenom Utskottet äfven nu anser sig hafva besvarat och handlagt alla till Utskottet, rörande allmänna Bevillningen, remitterade Motioner.
Slutligen torde Utskottet få anmärka, att, då Rikets Höglofl.
Siänders definitiva beslut ännu icke blifvit grundlagsenlig! fattadt i följande 3:ne frågor, nemi.: 1:0 angående sättet och vilkoren för Salu-accisens uppgörande; 2:0 om befrielse eller lindring i Bevillningen för Krono-Lotsar och Lotsdrängar; samt 3:o angående väckt motion, att Vaktare vid flygsands-fälten må befrias från Bevillning; så kan Utskottet för det närvarande, rörande dessa ämnen , icke vidtaga annan åtgärd, än att afvakta dessa beslut till behörigt iakttagande. 58 Til. lill Bevillning-Utskottets Bet. N.o Sy.
De Reservationer, som härvid förekommit, bifogas vördsamt.
Af Herr von Törne, M.: ”Jag reserverar mig emot Utskottets fattade beslut, att Gesäll, som är utan försvar, må erhålla vidsträcktare rättigheter i anseende till dess skattskrifning, än nu gällande Författningar stadga.
Så länge Skrå-Ordningen finnes , synes mig en förändring, på detta sätt tillkommen , origtig.
Jag anser icke Bevillnings-Ulskoltet ensamt ega rättighet att föreslå något i detta afseende, annorlunda än i förening med Lag- och Oeconomie-Utskotten.
Sjelfva Förslaget är dessutom skadligt, emedan det bidrager dertill, att Mästare blifva utan nödigt arbets-biträde; det uppmuntrar äften liderliga Gesäller, hvilka egentligen äro de, sorn tillfälligtvis sakna arbete och försvar, att kringstryka i landet, då en mängd oordningar och äfven brott af dem icke sällan föröfvas.”
"När till allt detta kommer, att Oeconomie-Utskottet redan uppgjort förslag, att CALCUL öfver den af R.
H. St:s Bevillnings-Utskott beräknade ärliga Allmänna Bcvillningen3 frän och med år 18 3 c ^ intill nästa Riksdag. ista A r t.
Personlig
Sky dds-a fg i f t.
Enligt 1828 års Bevillnings-Sammandrag voro, efter Mantals- och SkattskrifningsLängderna, Skattgifvande efter denna Artikel .... 1,382,231 Personer.
Deraf 659,129 Mans-personer '723,102 Qvins- d:o å 44 sk* 604,201: 23 å 22 „ 331,421:36 S:raa 1,382,231 Personer.
R:dr 935,023: 16
Då härifrån afgår Sådana minskningar, sorn medgifvas uti 4 Art, 3 §. förra, nu 163 och 164 §§•
Bevillnings-Förordningen ....
18,407:28 blef debiterad behållen återstod R:dr 917,215:36
Men som Personalen, sedan år 1823, betydligt stigit, och samma förhållande framdeles bör motses, kan denna afgift säkerligen antagas utgå, om året, med ett medeltal af minst , (Ira A r t.
Af gif t af Lön , Egendom och Rörelse, m. rri. 1828 års Bevillnings-Sammandrag upptager Bevillning af Ernbets- och Tjenstemäns Löner: öfver 1200 R:dr ä 3 proc. 70, i53: 7: 4 från 600 „ till 1200 R:dr . å 2 — 33,986: 43: 5 från 200 „ till 600 „ å 1 — 18,247: 7: — R:dr 122,387: 9: 9 Då dessutom, enligt R.
H. St:s, vid detta Riksmöte, fattade beslut, fler höjningar blifvit anslagna, för hvilka afgift med högre procent till kommer att erläggas, bör icke påräknas mindre än Hus j Tomter och Jord i Städerna voro, enligt 1828 års BevillningsSammandrag, värderade till 55,384.315
R:dr 22 sk. 1 r:st., hvaraf afgiften efter 2 R:dr per mille gjorde R:dr 110,773: 33]: 10.
Dock upptages i jemnt tal Hemman, som innehafvas under eganderätt, uppskattades år 1828 till 255,344*°°° B;dr, hvaraf afgiften af 2 R:dr för iooo:det utgjorde R:dr 5o5,825: 46: 1.
Men, sorn det uppskattade Hemmans-värdet i de flesta
Län öfverstiger den år i8a3 fastställda
Min imi-Tariff, och nedsättning under detta Riksmöte således är alt förmoda, påräknas blott Af Frä/se-Räntor beräknas hvad sorn årligen per medium sedan år i8a3 utgått, eller omkring Lägenheter utgjorde år 1828 Bevillning i7,585 R:dr32 sk. 9 r:st., men upptages här till Qvarnar beräknas till Bergverken , i anseende till föreslagen förökad controll, anses kunna gifva Manufacturier beräknas, af lika orsak till Fabriks-Inrättningar upptagas till bör Egendom, tillhörig Kongl. Maj:t och Kronan upptages: afgift för Arrendatorer och Lägenheter, sora betala 3o procent af Räntan .
För Egendom som disponeras af Akademi-Staterne: så väl eganderälts som Arrendatorers och Brukares afgift beräknas a Lönefören stor del ? 3o,ooo 110,000 48o,o 0o 5o oo 17.000 ié,5oo 50.000 15.000 i3oo i85o 33oo Banco.
R:dr 924,000 sk.
Transport 829,950 | 924.000!
Transport 829,950 För Egendomj tillhörig Allmänna Bolag, erlades 1828 Bevillnings-afgift för Arrendatorer och Brukare R:dr 208: 8: 6, men här upptages blott > .
. För Egendom, tillhörig Fromma Stiftelser, beräknas ”afgift af Arrendatorer och Brukare” Arrendatorers af andra Hemman, Frälse-Räntor, Lägenheter, Bergverk , Manufacturier, Qvarnar och Stads-Jord, afgift, som år 1828 utgick med 27,019: i5: 10, beräknas här till . . . Af Borgerlig Rörelse debiterades 1828, R:dr 244.837: 3i : 7, och beräknas bär till Stånds-Personer samt andre Invånare i Städerne, utom Burskap, Som år 1828 påfördes R:dr ii,o3i: 1: 8, upptages har blott till Af Gästgifverier , Värdshus och Krogar beräknas, med afseende å nu föreslagna Beviilnings-Stadgande, till Handlandes Betjening upptages till . . . .
Handtverks
Dito beräknas till För Gärds-, Bruks- och Fabriks-Betjente samt Mjölnare, som år 1828 påfördes R:dr 17,608: 42 sk., påräknas Afgifter af Advokater, Artister m.
Jl., samt för diverse Inkomster, upptogs år 1828 till R:dr 12,345: 6: 8, och utföres här med , . .
Af Arbets-Classen beräknas, med afseende på föreslagna förändringar, Af Ständs-Personers Betjente påräknas Af Bruks- och Fabriks-Arbetare beräknas Af Gårdfari-Handlande, Handtverkare m. fl., som äro sina egne, hvilka år 1828 debiterades med R:dr 64,157: 10: 10, beräknas bär .
Grundskatts-afgft för Fiälse-Egendomar upptages lika med år 1828, eller Post- och Lots-Hemmans-afgift, uppgår till . . .
Rotefrihets-afgift, sorn år 1828 uppfördes till R:dr 14,677 12 sk. 7 r:st., anses kunna utgå med . . .
För Kolnings-friket, uppgående år 1828 till R:dr 9718: t: 5 r:st., beräknas ........
För Kr •ut- och Svafvelbruk Patroni Ecclesiarum i Halland, Skåne och Bohus Län, samt Domkyrkor ne för åtnjutande Krono-Tionde, påförd es år 1828 R:dr 2335 47: 8, men här antages denna intrad lill
Af d'heater-Representationer anses, med fäsladt afseende på fÖreslagn förändringar, kunna gifva Af Testamenten beräknas i medeltal Af Fiskerier m. rn. bör inflyta ......
Af B /'Harder upptages , . _t. ..............
För Hus-Prester äfvenledes För Öfverflödig Betjening påräknas Af Angfartygs-Egare, som hittills icke erlagt någon Bevillning, men liu ansetts böra sådan erlägga, beräknas .......... het med år 1828 . . . .
Af Sjö-Assurance-CoUipagniet beräknas
Af Jern-Contoiret erlägges ............. Af Lotteri-Vinster beräknas lika med Calculen år 1823, eller För Spclkorts-Stämpling beräknas .
Tlidni?igs-Stämpel-afgift anses böra utgå med Af Skatterätts-Medel beräknas Af Observations-Medel likaledes : . . . . 200 1000 27.000 244,000 10.000 25.000 18.000 19.000 17.500 12.000 16.000 9000 15,5öo 64.000 47,800 900 14.500 9800 600 2000 1000 20.000 3200 1600 600 5oo 15oo q5o 65o 3ooo • 85oo 1000 g 1000 11,000 . 8000 • 5ooo Banco.
R:dr 924,000 sk. t,4* t,85o i5,100 24,000 Summa |2,374,9501—j— Hörer till Bevillnings-UtsioiteB Betänkande Njo 5y.)
JEMNEÖ emellan Calculen öfver Bevil/ningen vid 182% års Riksdag, Efter Calculen 1824, 182 5. ar 1o2o. ista Art.
Afgift för Personer Bevillning.
Brist. Bevillning,.
Brist. 809,000 894,931 35,93i ‘7 903,995 28 44.995 28 2 dra Art.
Bevillning af Löner: å 1 procent ....... å 2 procent ....... 17,900 33.000 62.000 99.370 466, 200 497° 17,100 17,226 3 i,838 56,845 104,046 5oo,5o2 4648 16.514 44 3o 26 '4 8 673 1161 a 4 17,076 32,734 88,029 106,425 5oo,oq4 4628 16,480 4 823 43 I 2 I I O 35 265 | å 3 procent Afgift för Hus och Jord i Städerna Bevillning af Hemman ....... „ af Frälse-Räntor ... 9 7 3 5.54 lv 21 I 0 3 3o 3970 17 I 4676 34>3o2 14 7 3 32 28 39 39 IO 2 7o55 33,894 3-?
IO 28 27 4d 10 2 321 585 34i 619 8 2 ,, af Lägenheter —. - 3 2 10 .— 9 „ för Qvarnar . ,, af Bergverken ....... 16,090 48,000 1 4,200 2050 1980 12 0 780 3o,ooo 228,000 i 2,000 17.300 17.300 14,670 17,590 1 1,900 13,420 979° i4>72° 56,750 47>45o 79° r7,23o 984° 620 156o — — 15,637 38,336 i3,258 i 589 1996 335o 161 771 27,942 233,6oo 8601 16,387 i6,831 18,529 16,245 1 o,465 13,782 8848 14,691 58,377 47,673 823 17,283 9216 1057 1187 362 13,o31 2424 985 8779 4ooo 3 22 37 45 44 >4 16 29 42 18 11 5 11 4 8 10 4 I —- — 4 52 966 3 94i • r • • • * * 53 45 25 — 15,699 41,708 13,544 1634 1887 3456 180 760 27,428 235,2.47 9^29 16,347 17,810 18,387 i6,831 11,282 14.219 8S99 i4,64'3 5.9-974 47,692 1388 17,343 874.2 42 1 1 r 36 10 11 6291 36 I I a I ,, af Manufacturier . . 1 i3 18 13 »7 43 3.9 26 655 34 34 I 1 „ af Fabriks-Inrättningar „ för Krono-Egendomar . .- Akademi-Stalernes Egendomar . . .
Allmänna Bolags D:o .• . .
Fromma Stiftelsers D:o . . , Afgifter af Arrendatorer ....... — — 1889 • • • . • • • 1370 4' 45 • 4 16 11 8 ro 3 7 8 11 6 4 1634 • •••••* 1476 60 18 '7 43 11 1 1 •*•••«. 162 6 8 18 5 8 '9 2571 2470 962 9 2 I 2057 3398 912 468 2 . 10 Af Borgerlig rörelse .........
Stånds-personer i Städerne .....
Gästgifverier, Värdshus etc. ....
Handlandes Betjening ... ... — — I I 5 000 18 1 r 4' 20 21 11 '9 35 I I 6647 '9 11 10 28 27 '9 12 2 9 38 36 18 16 32 '4 8 5io 3717 >4 8 Handtverks- dito 3859 >9 Bruks-Betjente etc» • , • •••••* 1344 .434 36 44 18 758 617 4 29 6 s? n 5 Arbels-Classen Stånds-personers Beliente ...... 362 38 I O 0 31 J 799 94' 28 I 2 29 .36 890 77 Bruks- och Fabriks-Arbelare .... 8 Gårdfari-Handlande m. fl., som äro sina egna Grundskatts-Afgift Post- och Lotshemmans-Afgift . . . Rotefrihets-Afgift Kolnings-friheter -t 6 1627 223 33 53 29 34 4 35 6 9 11 7 4r 33 35 6 3224 242 598 113 4' 33 35 29 6 2 9 34 4 35 23 4 24 9 1 1 • « • • • • • 7 j 5 7 5 623 24 j 0 I O i°97 198 455 ■ 37 37 8 2 Krut- och Svafvelbruk 437 7 10 5 7 11 Kyrkotionde . 4 • • 372 58 6968 1 io5 23 1104 43o 23,545 3o43 985 7807 4000 39 1 Tkenter-Representationer ....
. 4a° 2°,°oo 353o q85 8 34o 4000 64o 3 000 02 0
I 0 ____ 10 Af Testamenten ...........
För Fiske lier. m m 28 '9 38 11 7 15 1 3545 15 1 I 5 4? 6 486 6 9 Af Lotteri-Vinster 31 9 439 3i 9 8 5 532 39 7 Dykeri-Compagniet Sjö-Assurance- dito .
Jern-Contoiret . . 64o 640 • ••
• 3ooo 3ooo —— Af SpelUorts-Slämpling ....... 18 18 851 18 68 3n Af Billarder Hus-Prester 20 8 0 525 320 — — 1600 400 384 — - 98° 125 — 1 516 4oo 32 — • • • • • • • -— 1 o63 125 16 — Öfverflödig Betjening ....
.... — — — — 64 — - — —. 347 — — 27 — •
••••«• — —- Summa 2,209,550 — 2,259,295 27 90,219 7 8 40,473 28 8 2,291,559 42 1 108,554 11 10 26,544 •7 9 Härtill kommer: Tidnings-Stämpel-Afgift ....... Skalterätts-Medel ........... Observations-Medei .......... ro,4 '9 61 .3 3956 20 25 44 8 10,419 6113 395 G 20 25 44 8 4 8 1 r, 8 31 7081 5g34 34 8 11,831 34 8 4 8 8 3 7081 5934 8 3 47 3 47 3 • • , a r Summa Summarum 2,2°0,55o _ 2,279,785 21 8 110,700 2- 4 40,473 28 8 2,316,407 36 3 133,4o2 6 1 — 26,544 >7 9 Härifrån afgår: Afkortningar, Afskrifningar, Provi- sioner, Remisslage m. m.r enligt uppgift från R.
St:s Riksgälds- 97,527 3i 9 86,442 11 8 • ®- •'
Summa influtit 2,182,257 3i r 1 2,229,965 24 n -1 l 1 RELSE samt beloppet af hela Bevillningen för nedannämnda år.
I 826.
I 82 n ]■ 1828.
Brist. 909,372 l9 6 50,372 '9 6 9°9-"5 6 5o, 1 i5 2 6 917,2 15 36 58,215 36 17,315 33,3o4 61,894 108,1 13 8 5S4 47 4 i8,o56 34,65o 89,410 109,754 5d3,o67 6i43 17,112 16,359 20 •7 36 29 4' 26 33 47 11 9 2 156 i65o 27,4'0 io,384 36,867 1 178 I 2 20 '7 36 2.9 4> 26 33 47 18,247 33,986 70,i53 1 1 0,773 5o5,825 4584 17,585 16,412 7 43 347 986 8153 11,4o3 39,625 7 43 34 16 3o4 34 9 5 5 4 10 1 o5 31 p, 4 I 0 4 10 1 4< 18 2 8743 34,964 4' 18 I 0 33 46 29 32 37 7 33 46 5o 1,164 49°4 16,800 3 3 7 11 7 6 I 1 65 299 74 45 11 46 7 r 1 7 6 IO 9 1 385 18 2 36 I 3 9 9 485 322 32 37 9 1 16,015 3 — 269 _ — 47,224 14,349 1097 184 [ 3299 '97 771 27,392 240,892 9635 16.484 18.484 18,887 17,083 11,796 r 5,313 9°99 14,97° '9 38 9 3 '4.9 1097 38 42 3 775 28 3 45,153 14,608 I 2Ö2 1734 3256 2 14 io43 26,828 240,668 9744 16,520 17,846 18,990 17,054 1 1,339 15,670 8927 15,515 4' 20 3 7 9 1 10 6 4°8 1 232 4> 20 7 2846 47 9 49,882 1 4-95i .263 1744 3387 208 993 27>°'9 244.837 1 i,o3i 16,687 '7-79' 19,023 17,608 12,345 15,902 8762 15,393 13 3 3 1 7 9 1382 751 1263 i3 3 3 1 n 42 • 4 45 4 35 11 5 1 1 7 n 208 33 18 37 28 23 11 5 9 3 1 5 2.9 J J 3o5 3 ■319 77 45 4 7 I 276 94 263 37 28 33 «4°7 88 33 6 6 I O 6 8 6 8 6 ^ 8 2607 11 K 23 45 15 3i 213 45 7 45 3 3171 36 9 10 2980 32 2 6 12,292 6 2 4 12,068 5 4 16,237 31 43 .9 2fi 11 2364 815 4 39 I 2.9 34 12 24 8 4 18 2255 779 iS .3 5 7 8 7 968 612 46 37 4 7 3 1184 4217 9 546 43ao 1 2 16 1 2 42 6 49'
4353 18 445 2482 673 16 8 8 24 1 2 507 io3 535 56o 4o 43 42 6 44 44 16 32 6 6 8 8 2 1893 25o 2250 793 18 44 16 44 36 4 — 4 690 1 2 — 863 — — — — 1027 32 62,028 o7 3o _ 5278 34° 4 27 00 62,087 47,800 914 15,53 r 9595 3o6 3o43 494 14.835 3188 985 8872 4ooo '7 38 13 5337 35o 1 24 '7 38 64.157 47,802 7.94 14,677 97'8 871 2335 469 27,763 2697 960 io,45o 4ooo 10 9 10 12 1 10 47 10 6 7407 352 4 I 0 10 47-79° 794 17,583 9432 1 I 3 3 9 10 6 3o 11 3 o r i 11 11 9 7 1 i 3 11 11 7 5 11 ,3 .3 353 13 .3 18 15 1698 244 313 2 9 32 38 1 3 2552 I 2 I 35 46 38 5 22 1 407 25 1 I 7 894 33 1 274 • ••••.• 33 1 9 21 5 48 1390 .33 6 169 • 4 6 1483 74 21 1 8 775 49 7763 47 8 5o 2 _ 82 20,739 3537 985 10 I 739 7 10 1 27 29 3 5.64 341 20 .8 3o 36 3 3o 3 38 3 38 .3 1 9 i 10 832 35 11 2 8368 *7 3 28 •7 .3 - - 38 4 532 .38 4 15 I 2110 1 5 1 4000 — - 64o 640 640 3ooo ___ 3ooo 1294 . • • • • ••«•• 3ooo 853 1080. 3o — 160 3o — • • • • • • • — 6 — 374 6 — • •••••• — 36 , — — — 66 12 — I 40O 5oo 382 10 24 — 62 24 — 1171 25 32 1 — 1600 600 45o 4592 — — 75 13o — — 980 • •••••• — — 157 p 65o 426 1670 — — 125 106 1670 — — 1 oo5 — — — — ■ • • • • • • •— —• 2 4 4592 24 — • • • • • • • — — — — — — — — 2,322,123 23 3 124,199 6 4 11,625 31 1 2,353,23o 16 6 164,392 1 6 20,711 33 — 2,367,680 45 5 169,714 2 6 11,583 5 1 1 r,425 97 oo 48i 1 2 1 5 11,4^5 91°° 4811 21 5 9293 i o,5o5 •>3
3 9293 io,5o5 4542 23 18 36 3 9678 7401 58o6 3 6 9678 7401 58o 6 2 6 3 1 3 1 T 8 9 2 9 2 6 11 4 2 6 2 6 — 4542 36 — — 4 4 4 - — 2,348,060 6 3 i5o,,35 33 4 I 1,625 31 r 2,377,571 46 8 i88,733 31 8 20,7 T 1 • 33 . 2,390,566 12 3 192,599 '7 3 11,583 5 1 103,924 34 11 P P P 0 f • • • 109,755 18 11 110,000 Förslagsvis.
' 2,244,i35 '9 4 ., - - -I 2,267,816 27 Q 2,280,566 12 1 1 • »••••• •
(Hörer till Bevillnings-Utsloitet* Betänkande A:o 57). ^ - Ecmtiuu&a Boktryckeriet, 1829.
Bil. till Bevillnings-UtsK. Betänk.
N.o 57. 5y Gesäller må ställas under Legohjons-stadgan, hvilket förslag nu är under pröfning i Riks-Stånden , anser jag det fattade beslutet i alla afseenden olämpligt.” Herr af Billbergh, J. P.: ”Under erkännande deraf, att den af Stats-Utskottet uppgifna statsbrist, 124,000 R:dr, svarande emot den af Jord-egendomar nu utgående Salpeter-gärden , icke positivt bordt anvisas att utgå af de af Bevillnings-Utskottet föreslagna tillökningar å Tull- och Brännvins-Bevillningen , då åtskilliga bestämmelser i dessa frågor ännu bero af det förstärkta Stats-Utskottets afgörande, har jag likväl ansett icke endast obehöflig t, utan äfven otillbörligt, att intaga det stadgandet i Bevillnings-Förordningen , att dessa 124,000
R:dr skola utgå medelst en fyllnads-afgift på Andra Artikelns personela taxeringar, och att i Betänkandet framställa detta alternativ framför det, att ersättningen skulle utgå af den blifvande säkra , fast till sitt belopp ännu obestämda tillökningen å Tull- och Bränn vins-Bevillningen.
" ”Utom det för mig oformliga , att uti en Bevillnings-Författning föreslå något vilkorligt, hade Utskottet, efter min tanka, handlat mera consecjuent och, måhän - 60 Bil. till Bevillnings-Utsk.
IV.-o Sy. da, mera upplysande samt för Riks-Stånden tillfredsställande, om Utskottet härvid åberopat dess anförande uti Utlåtandet N:o 44» angående Tuli-JBevillningen , pag. g, att de föreslagna jå Tullförhöjningarna åsyftat ett billigt ökande af Consumtionsafgifter, endast för att i lika nion kunna minska de mera tryckande directa pålagorna , men icke för att bereda Regeringen stora och opåräknade öfverskott, och, i öfverensstämmelse härmed, uttryckt dess öfvertygelse, att den uppgifna statsbristen sannolikt må kunna anvisas alt utgå af de af Rikets Ständer dels beviljade , dels beviljande tillökningar å Tull - och Brännvins-Bevillningen, men att det endast vore för det fallet, att förstärkta StatsUts*kottet skulle afslå någon af de hufvudsakjigare tillöknings-summorna , sopi Utskottet ansett sig föranlåtet lill Rikets Ständers godkännande föreslå det alternativet, att, hvad som ickp kan utgå af ifrågavarande tillökningar å Tull- och BrännvinsBevillningen, må bestämmas att utgöras medelst en fyllnads-afgift på Andra Artikelns personela taxeringar.” ”Emot det af Utskottet föreslagna tillägg, pag. 76, vid befrielserna ifrån Bevillning efter 2:dra Art., så lydande: ”Schol-inrättningar för den afkomst i Span ?imål Bil. till Bcvillnings-Utskottets
IV:o Sy. 61 sorn de, i följd af Gåfva eller Testamente, åtnjuta från Jordegendomar på landet, så länge den för dessa Egendomars fulla värde belöpande
Bevillning af desammas egare betalashar jag äfven ansett mig böra göra den reservation , att detta tillägg slår i strid, dels med det af Utskottet jemväl föreslagna tillägg, pag. 6, af innehåll, alt Embets- och Tjenstemännens Löne-bevillning skall utgå, utan afseende derpå, att den fond, hvaraf anslaget skett, kunde, vara med Bevillnings-afgift träffad, dels med sitt egna innehåll.” ”Man har väl velat förklara dessa serskilda stadganden sålunda, att det, pag. 6, afser lön, som Utgår af contant Penningefond, och att det, pag. 76, angår lön medelst afkomst i Spannmål af Jordegendomar ; men, utom det att ingen antaglig grund finnes, hvarföre den, som har sin lön ifrån en bevillnings-dragande Penninge-fond, skall snarare betungas med Bevillning å samma lön, än den, som har sin lön i Spannmål, utgående af Jord egendom, som erlagt Bevillning, förekommer härvid det besynnerliga resultatet af ordalydelsen i tillägget, pag. 76, att, om afkomsten af Jordegendomen utgöres med contant, eller med andra persedlar, än spannmål, så skulle löntaganden komma 67 Bil. till Bevillnings-Vtskottets
IV.-o Sj. att erlägga Bevillning jemväl af denna afkomst.
" "Detta Tlndantags-stadgande står likväl uti ännu större motsägelse med Indelningshafvares förpligtande att erlägga Bevillning af indelta lönings-räntorna»” ”Dessa Räntor utgöra äfven afkomst af Jordegendomar, som erlägga enahanda Bevillning med de Jordegendomar, hvilkas afkomst kan vara gifven eller testamenterad till Schol-inrättningar,"