Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Räntemedel 28,501: 54.
Fraktmedel 73,523: 6.
Extra inkomster 1,109: 99.
Bötesmedel 424: 19.
Observationsmedel 8,171: 74.
Pensionsafgifter 7,429: 45. 1,535,966: 96.
Ofverlevereringar och skulder 22,366: 97. Summa 2,288,506: 51.
Ofverlevereringar och skulder 16,712: 73.
Af kor trång ar:
Provision för försålda frimärken •••.- 12,869: 56.
Porto för outlösta bref 4,640: 21.
Portoandelar för ångbåts- och diligensbref 15,845: 14.
IJestituerade medel 283: 95.
Aklagareandel af böter 277: 16.
Observationsprocent — 2,111: 26. 36,027: 28.
Aflönings-staten 332,962: 15.
Indragnings-dito 18,823: 16.
Pensions-dito 11,046: — Kontorshyror och expenser m. m 70,670: 48.
Uppbördsprovision 21,657: 24.
Postiljoner^ resetraktamenten, beklädnad och beväring .. 92,026: 39.
Brefdragares beklädnad 2,043: 38.
Hyresérsättning för stallrum 1,350: 45.
Postföringskostnader inom riket 370,285: 84.
Transport: 920,865: 9. 52,740: 1. — 39 — Transport: 920,865: 9. 52,740: 1.
Roteringsersättningar 5,451: 26.
Gratifikationer 4,812:
Gästgifverihållningen vid Grisslehamn 300: — Sjöpostfarten 221,190: 38.
Utrikesbrefvexlingen 193,913: 2.
Posthusens underhåll och onera ... : 3,030: 19.
Skrifmaterialier, ved, ljus in. m 14,929: 45.
Ersättning till Beskickningar och Konsuler för utbetaldt postporto 675: 32.
Förlust på paketposten 19,766: 36.
Understöd för deligensbolaget N:o 1 11,500: — Postångfartygens underhåll och reparationer 75,000: — Extra utgifter * 49,040: 57. 1,520,473: 64.
Till Civil-statens pensionsinrättning 7,429: 45.
Kontant behållning 13,116: 71.
Behållning af stenkol 84: 60.
Utlånta medel ■ 665,578: 50.
Förskott 19,041: 33.
Fordringar - 10,042: 27. 707,863: 41.
Summa 2,288,506: 51. § 1.
Uti den af Kongl. General-poststyrelsen afgifna underdåniga berättelse, angående
Post-verkets förvaltning under förevarande revisionsår, lemnäs redogörelse för de af Styrelsen under samma tid vidtagna förvaltningsåtgärder.
Bevisorerne, som trott sig böra omförmäla hvad som hufvudsakligen blifvit vidgjordt för befrämjande af postkommunikationerna, få ur denna berättelse meddela följande: l:o.
Jemlikt nådig befallning, hafva på olika tider under loppet af år 1859 postexpeditioner blifvit öppnade i Höör af Malmöhus län, vid Slättängs gästgifvaregård i Skaraborgs län, å Fjellbacka fiskläge i Götheborgs och Bohus län samt vid Töreboda jernvägsstation invid Götha kanal inom Skaraborgs län.
I sammanhang med o postexpeditionen i Höör inrättade* ock en ny postgång två gånger i veckan emellan Aby och Hörby postkontor öfver Höör, och samtidigt med postexpeditionen i Fjellbacka ordnades dubbel postgång emellan sistnämnde ort och Uddevalla. 2:o.
Efter det postexpeditionen i Töreboda trädt i verksamhet, inrättades en på jernvägen emellan Götheborg och Töreboda dagligen fram- och återgående så kallad ambulatorisk postexpedition, genom hvilken dels besörjes postutvexlingen emellan de vid denna jernvägssträckning belägna postanstalter i Götheborg, Alingsås, Jönköping, Sköfde och Töreboda, dels expedieras samtliga i postkupén och jernvägsstationernas breflådor inlagda orekommenderade bref. - 40 — Samtidigt härmed ordnades jemväl för den tid af året, då postforsling med ångfartygslägenhet ej eger rum, passagerare-, post- och paketbefordring två gånger i veckan emellan Töreboda och Orebro öfver Ramundeboda samt å linierne Götheborg—Kongsbacka—Warberg—Falkenberg—Halmstad—Laholm—Engelholm—Helsingborg, hvilkas turer blifvit förbundna med jernbanstågen emellan Götheborg och Töreboda samt Örebro och Arboga äfvensom med den af enskildt bolag underhållna diligensinrättning emellan Stockholm och sistnämnda stad; hvarförutan emellan#Ramundeboda och Töreboda föranstaltats en ny postgång fram och åter två gånger i veckan. 3:o.
Utom här ofvan uppräknade kommunikationer, hafva följande, i sednast afgifna revisionsberättelse omnämnda och, jemlikt Kongl, brefvet den 3 December 1858, anbefallda nya postförbindelser blifvit under år 1859 organiserade, nemligen: för postgång emellan städerna Stockholm och Strengnäs samt gästgifvaregården Malmby, städerna Eskilstuna, Thorshälla och Mariefred samt gästgifvaregården Läggsta; för post, ytterligare en gång i veckan, emellan Söderhamn och Bollnäs i Gefleborgs län; för post, två gånger i veckan fram och åter, emellan Jönköping och Boxholm; för post, en gång i veckan fram och åter, emellan Carlskrona och Wexiö, hvilken vid Broaryds gästgifvaregård blifvit satt i förbindelse med Ronneby—Wexiö-posten; för post, en gång i veckan fram och åter, emellan Skellefteå samt Norsjö och Jörns socknar i Westerbottens län; för post, en gång i veckan fram och åter, emellan Nordmaling och Bjurholms kyrkoby i Wester-norrlands län; för post, en gång i veckan fram och åter, emellan Lysekihl och hemmanet Håby i Götheborgs och Bohus län, att emellan sistnämnda hemman och Uddevalla befordras i förening med den emellan Helsingborg och Svinesund gående så kallade norska utrikes-posten; för post emellan Gefleborgs och Jemtlands län, att i samband med förutvarande Kårböle—Ytter Hogdahls-posten, hvar fjortonde dag fortskaffas från sistnämnda ort till Westeråsen och derifrån åter till Ytter Hogdahl och Kårböle; för post emellan Björnbyns gästgifvaregård och Munstads hemman i Wermlands län, hvilken post befordras emellan förstnämnde ort och Amål med förutvarande Arvika-posten; för dubbel postgång emellan Arvika och Sunne; samt för ny post en gång i veckan emellan Carlstad och Mariestad.
Hvarjemte med den förutvarande postgången emellan Umeå och Lycksele vidtagits sådan förändring, att samma post, med en tillökning i väglängden af tre fjerdedels mil, fortskaffas öfver Wännäs. 4:o.
Slutligen har, i öfverensstämmelse med föreskrifterna i Kongl, brefvet den 1 Februari 1859, den post, som två gånger i veckan öfver Åtvidaberg och Gammelby fortskaffas emellan Linköping och Westervik, ena gången i veckan vintertiden gått så - — 41 — som paketpost och, i Linköping förbunden med öfriga paketposter, lemnat tillfälle för paketsändning till och från Gottland medelst postångfartyget »Polhem», hvilket fartyg under vintermånaderna uppehåller postförbindelsen emellan Gottland och fasta landet. § 2.
Sedan Cheferne för svenska och norska postverken uppgjort underdånigt förslag till förändrade bestämmelser rörande postförhållandena emellan Sverige och Norge, har Kongl. Majit under den 15 November 1859 funnit godt i nåder utfärda en författning, hvarigenom dels frankeringsfrihet vid brefvexling emellan orter inom de förenade rikena blifvit införd, dels stadgats, att emellan Helsingborg och Svinesund borde hvarje vecka vintertiden fram och åter sändas en tredje post, hvilken post likväl först under år 1860 kunnat träda i verksamhet.
Till följd af sistnämnda anordning samt den i 28 § af åberopade nådiga förordning meddelade föreskrift, att Norges utrikes brefvexling vintertiden borde i allmänhet minst 41 månader af året fortskaffas öfver Sverige, har svenska Postverket af norska transitobrefvexlingen också tillskyndats en väsentligt ökad inkomst, hvilken år 1858 utgjorde 41,011 Ridr 72 öre, men år 1859, derunder Norge största delen af vintren underhöll direkt postångfartygsförbindelse med Danmark, nedgick till 20,501 R:dr 44 öre.
Post-verkets inkomst häraf för år 1860 belöpte, enligt räkenskaperna, till 36,847 R:dr 89 öre. § 3.
1 ändamål att befrämja ett lifligare utbyte af litterära produkter emellan Sverige och andra länder, förordnade Kongl. Majit i särskilda nådiga bref den 6 Augusti och den 11 November 1859, att tillfälle skulle beredas för bokpaketers afsändning med de ångfartyg, hvilka, med bidrag af svenska Post-verket, årligen underhålla förbindelse emellan Götheborg och Hull, och under samma år täcktes Kongl. Majit äfven, jemlikt nådigt bref af den 16 September, föreskrifva hvad som iakttagas bör vid postbefordring på statens jernvägar. § 4.
Under revisionsåret har Kongl. Majit, jemlikt nådigt bref den 14 Januari samma år, tillåtit Direktionerne för hospitalen å de orter, der landshöfdingeresidens finnas, att, tillsvidare och intilldess genom förnyad fribrefsförfattning kan varda annorlunda förordnadt, afsända berörda hospital tillhörande bref och handlingar med vederbörande länsstyrelses fribrefspost.
Någon fribrefsrätt derutöfver har under årets lopp icke beviljats. .§ 5.
Post-verkets befattning med optiska telegrafernas vård och underhåll har, till följd af Kongl. Majits den 8 April 1859 meddelade nådiga beslut, från och med samma års början upphört.
Härigenom har
Post-verket jemväl för framtiden besparats en årlig extra utgift af omkring 13,000 Ridr. 6 — 42 — § 6.
Sammandraget öfver postuppbörden för åren 1857, 1858 och 1859 företer följande förhållande; För utrikes- och För inrikes bref- transito-bref- Summa, vexlingen. vexlingen. år 1857 793,027: 95. 448,531: 90. 1,241,559: 85. år 1858.... 802,299:98. 411,346:57.
1,213,646:55. år 1859 802,583: 37. 404,555: 37. 1,207,138: 74.
Häraf visar sig, att inkomsten för inrikes brefvexlingen under revisionsåret med endast 283 R:dr 39 öre öfverskjuter den nästföregängna år influtna, till hvilken ringa tillväxt i uppbörd orsaken får sökas i den omständigheten, att portot för sistnämnda brefvexling, hvilket under första hälften af år 1858 utgick med 12i öre för enkelt bref, blifvit, på grund af Kongl, kungörelsen den 23 Februari samma år, nedsatt till 12 öre, med hvilket sistnämnda belopp enkelt porto under hela året 1859 utgjordes.
Deremot har postuppbörden för utrikes- och transito-brefvexlingen minskats med 6,791 R:dr 20 öre, hvilken inkomst-skillnad härflutit af det här ofvan omförmäldta förhållande, att större delen af Norges utrikes brefvexling befordrats direkte öfver Danmark.
Vid jemförelse emellan räkenskaperna öfver Post-verkets hela bruttouppbörd för åren 1857, 1858 och 1859 visar sig, att då densamma utgjort: år 1857 1,609,961: 46.
» 1858 1,491,065: 34. och » 1859 1,535,966: 96, uppbörden för revisionsåret väl öfverskjuta den för det nästförutgångna med 44,901 R:dr 62 öre, men att den deremot understigit 1857 års uppbörd med 73,994 R:dr 50 öre, hvilket förhållande likväl icke ensamt föranledts af större intrader under sistberörda år utaf utrikes- och transito-brefvexlingen samt passagerare-afgifter och räntemedel, utan jemväl uppkommit deraf, att under året postkassan erhållit en större extra inkomst af 14,202 R:dr för försålda postångfartyget »Svenska Lejonet».
Aflöningar och andra omkostnader, till hvilkas bestridande år 1858 erfordrades 1,635,038: 68. men år 1859 endast 1,520,473: 64. hafva således sistnämnda år minskats med R:dr 114,565: 4.
Anledningen härtill är den, att då för nybyggnad af ångfartyg m. m. år 1858 utgick utöfver stat 221,979 R:dr 15 öre, utbetaldes i enahanda afseende under revisionsåret endast ett belopp af 81,579 R;dr 87 öre. § 7. Antalet af med posterna afsända bref utgjorde år 1857: portobref 5,646,444: och fribref 409,500: 6,055,944. - 43 — samt ar 1858: portobref 5,723,572: — och fribref 441,355:
Under år 1859 har försändningen ökats till: i portobref 6,007,573: — och fribref 449,654: — hvadan tillväxten under dessa år uppgår af portobref till 361,129: — och af fribref till 40,154: — eller tillsammans K:dr § 8.
För den af Post-verket underhållna paketpostinrättningen hafva Utgifterna, År 185S. bestående dels i aflöning, skjutskostnad, postiljonstraktamenten, hushyror, anskaffning och underhåll af åkdon samt åtskilliga andra utgifter 37,078: 82. dels i restitution af fraktafgifter, uppburna i Sverige, men främmande postverk tillkommande 6,466: 17. sammanlagdt uppgått till 43,544: 99. hvartill bör läggas understöd till diligensbolaget N:o 1 16,500: — Summa R:dr 60,044: 99. och Inkomsterna, År 185S. utgörande i fraktafgifter, observationer m. m 34,083: 37: så att
Post-verket för paketpostinrättningen fått vidkännas en förlust af 25,961: 62. hvilken förlust godtgjorts af nämnda verks öfverskottsmedel. 6,164,927: — 6,457,227: — 401,283: — År 1859. 54,329: 55. 8,286: 17. 62,615: 72. 11,500: — 74,115: 72.
År 1S59. 42,849: 36. 31,266: 36. § 9.
I Kongl. Kammar-rätten granskad utan anmärkning, redovisar denna räkenskap för inkomster och utgifter på sätt bilagda tabell utvisar:
Tillgångar 512,078: 22.
För inkommande varor 12,530,648: 6. » utgående dito 344,692: 16.
Nederlagsrekognition 13,953: 88.
Transitoafgift 3,514: 99.
Konfiskationer 65,133: 11.
Böter 33,266: 29.
Strafftull 720: 53.
Strandvraksmedel 1,029: 18.
Natt och år ståndne varor 746: 56.
Extra inkomst 11,411: 67.
Observationsmedel 2,226: 78. 13,007,343: 21.
Fyr- och båkmedel 428,328: 33.
Dito: omföring från sjö tullsmedlen 13,883: 73. 442,212: 6.
Handels- och sjöfartsfondens medel 750,045: 78.
Diverse verks medel • 898: 27. 14,200,499: 32.
Skuld 5,242: 56.
Summa 14,717,820: 10. Credit.
Skuld —668: 1.
Restitutioner, beslagsandelar m. m. af: Sjötullsmedel 120,918: 11.
Fyr- och båkmedel 508: 39.
Handels- och sjöfartsfondens medel 336: 76.
Diverse verks medel • 157: — 121,920: 26.
Transport: 122,588: 27. — 45 — Utgifter:
Konvoy-kommissariatets andel i tulluppbörden, enligt Kongl, brefvet den 18 December Transport: 122,588: 17.
Ersättning till städerna för tolags - 750,000: — 964,458: 72. 1,441,778: 89. 72,594: 89. 117,762: 98. 5,207: 50. 9,458: 25. 39,398: 59. 29,515: 64. 14,017: 83. 31,142: 52. 8,266: 16. 82: 18,676: 30. 9,000: 13,883: 73.
Indragningsstaten Pensionsstaten Begrafningshjelp Arfvoden Rese- och traktamentspenningar ....
Byggnader och reparationer, hushyror och tomtören Postporto .'
Skrifmaterialier, ved och ljus m. m.
Diverse utgifter Gratifikationer Extra utgifter Hemliga utgifter Omföring till fyr- och båkmedlen:
Lotsverkets andel af inkomsten vid Landsorts fyrbåk 13,883: 73. 3,525,244:
Fyr- och båkmedel: uppbördsprovision 13,098: 36. 3,538,342: 36.
Sjötullsmedel 9,439,509 Fyr- och båkmedel 429,178 Handels- och sjöfartsfondens medel 750,000 Diverse verks medel 513 25. 1. 9- 10,619,200: 35.
Balans till ar 1860:
Sjötullsmedel 421,496: 83.
Fyr- och båkmedel 2,146: — Handels-och sjöfartsfondens medel . 13,415: 44.
Diverse verks medel 630: 85. 437,689: 12.
Summa 14,717,820: 10. § 1- Bruttouppbörden af sjötullsmedel har, såsom af nämnda tabell inhemtas, under revisionsåret uppgått till 13,007,343: 21.
Transport: 13,007,343: 21. - 46 — Transport: 13,007,343: 21. med afdrag af afkortningarne 120,918: 11. samt utgifterna 3,525,244: — och proprie-balanser, hvilka rätteligen bort uti sistlidet års kalkyl från behållningen afdragas till ett belopp af 2,372: 56. 3,648,534: 67. uppkommer en nettovinst af 9,358,808: 54. hvilket belopp med 1,458,808: 54. öfverskjuter den i riks-staten af tullmedlen påräknade inkomst 7,900,000: — Uppbörden af sjötullsmedel uppgick: år 1855 till 12,004,542: 51. » 1856 » 13,800,567: 84.
» 1857 » 11,199,971: 81. » 1858 » 10,125,012: 28. och » 1859 » 13,007,343: 21.
De å nämnda medel under afkortnings- och utgiftstitlar afförda belopp utgjorde: år 1855 1,805,946: 62.
» 1856 1,993.870: 88.
» 1857 1,999,649: 70.
» 1858 3,478,238: 73. » 1859 3,648,534: 67.
Häraf visar sig, att 1858 års uppbörd af stats-verkets medel var den lägsta och den för år 1856 den högsta samt att 1859 kom den för sistnämnda år närmast, understigande dock densamma med 793,224 It;dr 63 öre.
Orsaken till utgifternas stora ökande åren 1858—1859 är den, att
Konvoy-kominissariatets andel af tulluppbörden och ersättningen till städerna för tolagsafgiften blifvit i utgiftssumman inlagda; och lärer, efter hvad Revisorerne inhemtat, riks-staten framdeles komma att uppställas så, att å inkomstsidan hela tulluppbörden upptages, hvaremot å 7:de hufvudtiteln uppföras berörda 2:ne anslag, på sätt nu tillgår med anslaget för Tull-verkets omkostnader. § 2.
Enligt Kongl. Maj:ts den 18 December 1857 i nåder gillade och fastställda tulltaxa, hafva »spanmål, malen och omalen, alla slag» samt »stångjern» varit från tullafgifter befriade, hvadan någon tullinkomst under revisionsåret härför ej influtit. § 3.
Vid granskning af räkenskaperna har förekommit, atc aflöningsanslaget blifvit vid några Tullkamrar med ringa belopp öfverskridet derigenom, att månadsaflöningarne, då beloppen slutats på halfva öretal, under alla månaderna af året utbetalts med hela ören. — 47 — § 4.
Beträffande aflidne Tullförvaltaren Finérs balans, som vid 1858 års utgång utgjorde 160,503 R:dr 77 öre, få Revisorerne meddela, att densamma icke genom afbetalning minskats, utan upptages nämnda balans till ziffran oförändrad i 1859 års räkenskap. § 5.
Under revisionsåret har den stapelstäderna i riket tillkommande tolagsersättning uppgått till 964,458 riksdaler 72 öm § 6.
Ehuruväl Revisorerne funnit Kongl, Tull-verkets räkenskaper i allmänhet väl och redigt förda, kunna Revisorerne likväl icke lemna oanmärkt en oegentlighet i bokföringssättet, hvilken lätteligen torde kunna undvikas, om deråt egnas någon uppmärksamhet.
Räkenskapen visar nemligen, att under levereringstitel afföras definitift, i stället för att under balanstitel upptagas, äfven sådana medel, som blifvit levererade ej endast efter slutet af det kalenderår, som räkenskapen omfattar, utan jemväl efter den tid, då hufvudräkningen är daterad; hvilket förfarande medför, bland andra, den olägenhet, att Tullverkets levereringar till Kongl. Stats-kontoret i förstnämnde verks hufvudbok vanligen upptagas till helt andra belopp, än Kongl. Räntekammarens hufvudbok utvisar. § 7.
Det vöre jemväl önskvärdt, att ett förändradt sätt för bokföring af lastpenningarne kunde åvägabringas.
Hvad af dessa medel utgör Kongl. Förvaltningens af Sjöärendena andel uppdebiteras och redovisas nu såsom »sjötullsmedel», i stället att bokföras under den mera riktiga titeln: fyr- och håkmedel.
En dylik förändring bör, enligt Revisorernes tanke, destomindre möta svårighet, som berörda andel är till summan känd långt innan hufvudräkningen uppgöres.
Sundhets-kollegii räkenskaper, hvilka blifvit utan anmärkning granskade i Kongl.
Kammar-rätten, redogöra för inkomster och utgifter sålunda:
Tillgångar 193,393: 73.
Uppbörd: Statsanslag 330,427: 58.
Transport: 330,427:^58. 193,393: 73. — 48 - Transport:
Återdebiterade medel å anslaget till mediko-legala besigt ningar
För anslaget till farsoters och smittosamma sjukdomars botande innehållna löneandelar Räntemedel Hyresmedel Apothekare-societetens bidrag till Pharmaceutiska Institutets underhåll
Af studerande vid sistnämnde Institut erlagda, afgifter....
Yärdet af tillkomne inventarier 330,427: 58. 21: 40. 920: 84. 307: 50. 725: — 3,750: 330: _— 4. OO 18. 193,393: 73.
Skuld Skuld 339,969: 54. 11: 13.
Summa 533,374: 40. 165: 58.
Stats-kontoret anordnat 232,527: — Kqngl. Krigs-kollegium redovisat 4,000: — Kongl.
Sundhets-kollegium dito:
Mediko-legala besigtningar 11,458: 77.
Pensioner och stipendier i Fältläkare-korpsen 9,258: 32.
Pharmaceutiska Institutet 10,301: 20.
Inrättningen för sjukes behandling med elektricitet och galvanism 870:
Barnbördshusen 5,221 Carolinska Mediko-kirurgiska Institutet 3,671 Vaccinationens befrämjande 3,227 Farsoters och smittosamma sjukdomars botande .... 50,192 Svenska Läkaresällskapet 2,250 Reseunderstöd till läkare 3,000 Arfvode till Provincialkirurgen i Stockholms län ....
225 Gratifikationer till e. o. tjenstemän och vaktbetjente 300 9. 80. 56. 31.
Till Kongl. Stats-kontoret Balans till år 1860:
Kontant behållning Fastigheters och inventariers värde Utlåuta medel Förskott Fordringar 336,503: 5. 2,021: 31. 7,959: 74. 168,676: 34. 6,150: — 11,839: 5. 59: 33. 194,684: 46.
Summa 533,374: 40.
— 49 — § I Af räkenskaperna inhemtas, att utgifterna å anslaget till smittosamma sjukdo - mars botande uppgå för den vanliga sjukvården till 39,239: 17. samt för kolerasjukvård till 10,953: 14. tillhopa R:dr 50,192: 31, hvilken summa, jemförd med det i riksstaten uppförda anslaget 40,000: — visar en brist af 10,192: 31.
Genom innehållna andelar af provincialläkare-löner under åtnjuten tjenstledighet hafva häraf blifvit godtgjorda 920: 84. så att bristen i anslaget egentligen uppgår till : 9,271: 47, för betäckande hvaraf från Kongl.
Stats-kontoret levererats 10,000 R:dr. § 2.
För under revisionsåret verkställda mediko-legala besigtningar hafva omkostnaderna utgjort 1 11,458: 77.
Då härifrån afräknas auslagne 10,000: — och återdebiterade ' 21: 40. 10,021: 40. uppkommer en brist af 1,437: 37, hvaraf från Kongl. Stats-kontoret reqvirerats 1,000 R:dr och af de vid årets början hos Kollegium befintliga tillgångar förskjutits återstoden, 437 R:dr 37 öre. § 3.
Af de särskilta anslag, som blifvit anvisade för svenska Läkaresällskapet, allmänna Barnbördsinrättningen, Barnbördshuset
Pro patria, Provincialkirurgen i Stockholms län, vaccinationens befrämjande och till pensioner och stipendier i Fältläkarekorpsen, hafva de fyra förstnämnda anslagen till fullo utgått, hvaremot å. de öfriga besparingar uppkommit till följande belopp, nemligen: på anslaget till vaccinationens befrämjande, med beräkning äf året tillhörande, men i 1860 års räkenskap afförda utgifter 2,467
R:dr 69 öre, ett belopp af*369 R:dr 43 öre, sorn reserverats för framtida behof, samt å anslagen till pensioner och stipendier i Fältläkarekorpsen tillsammans 391 R:dr 68 öre, som efter 1859 års utgång blifvit till Kongl. Räntekammaren inlevererade. § 4.
Den i Götheborg anordnade undervisningsanstalten för barnmorskor har i statsanslag under revisionsåret åtnjutit 3,441 R:dr och från nästförutgångna året ägt en behållning af 1,457 R:dr 27 öre, hvadan anstalten, som således haft en tillgång af 4,898 R:dr 27 öre till bestridande af de för aflöning, underhåll åt frielever samt materiela behof under året till 2,949 JR:dr 9 öre uppgående utgifter, alltså vid 1859 års slut ägde ett öfverskott af 1,949 R:dr 18 öre, som för framtida behof reserverats. 7 — 50 - § 5.
De, enligt Kongl, brefvet den 23 Augusti 1845, anslagna 750 R:dr, för användande af elektricitet och galvanism vid sjukes behandling, äro behörigen disponerade tillika med 120 E:dr, utgörande ränta för ett år å ett af enskilde personer till förenämnde ändamål skänkt kapital af 2,400
R:dr, hvilket belopp jemväl blifvit i öfverensstämmelse med gifvarnes föreskrift användt. § 6.
Redogörelsen för Carolinska Mediko-kirurgiska institutets underhållsmedel under revisionsåret visar, att Institutets fordran från år 1858 utgjorde 455 R:dr 76 öre samt att
Institutet uppburit af statsmedel 3,662 R:dr 58 öre och hyresmedel till belopp af 725 R:dr, eller tillsammans 4,843 R:dr 34 öre; hvadan, när härifrån afräknasutgifterna för år 1859, 3,671 R:dr 80 öre, Institutet vid detta års utgång ägde en tillgång af 1,171 R;dr 54 öre. § 7.
Till underhållskostnadernas bestridande under revisionsåret har Pharmaceutiska institutet haft att tillgå i statsanslag 3,750 R:dr, bidrag af Apothekare-societeten till enahanda belopp samt af studerande vid Institutet erlagda lektionsafgifter 330
R:dr, eller tillhopa 7,830 R:dr; och enär
Institutet från nästförutgångna året haft ett öfverskott af 4,036
R:dr 8 öre samt utgifterna medtagit endast 10,301 R:dr 20 öre, har ifrågavarande inrättning vid 1859 års slut påförts en kontant behållning af 1,564 R:dr 88 öre. § 8.
Under nu afslutade granskning af Kongl. Sundhets-kollegii räkenskaper och förvaltning hafva Revisorerne icke kunnat undgå att erfara de olägenheter, som uppkommit af det sätt, hvarpå bemälda Kollegii räkenskap är uppställd, hvilket både förorsakat tidsutdrägt och i betydlig mån försvårat revisionen; men då, efter hvad här ofvan i berättelsen angående Kongl. Stats-kontoret omförmäles, en särskild tjensteman sedan längre tid tillbaka är, efter vederbörligt förordnande, sysselsatt med uppgörande af förslag till förändradt sätt för de förvaltande verkens räkenskaper, torde man äga förhoppning, att snart nog få se dessa olägenheter afhulpne.
K 9- I öfrigt har någon erinran mot räkenskapen icke förekommit, och vid inventering befunnos säkerhetshandlingarne i god ordning. — 51 — Veterinärinrättningen i Stockholm.
Denna räkenskap, som blifvit med anmärkningar granskad i Kongl. Kammarrätten, redovisar inkomster och utgifter på följande sätt: a) Ordinarie statsanslag.
Tillgångar 48: 87.
Från Kongl. Stats-kontoret 8,784: — Inkomster af stallet 3,852: 78.
Dito » apotheket 772: 82.
Dito » smedjan 7,662: 62.
Diverse inkomster 3,134: 40. 24,206: 62.
Summa 24,255: 49.
För gasinledning 2,001: 35. » stallet 5,415: 15. » apotheket 295: 33. » smedjan 5,027: 48.
Löner och arfvoden 2.370: — Stipendier 2,820: — Medikamenter 138:
— Inköp af instrumenter 317: 25.
Dito af£böcker 992: 20.
Bokbindare-arbete 249: 36.
Reparationer 1,162: 83.
Ved och ljus 475: 15.
Diverse utgifter 2,542: 32: 23,806: 42.