Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rosenblad, Stjerneld, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, von Schulzenheim, Hård, Gyllenhaal och von Hartmansdorff. 46 Bilagor lill Constitutions-Ulskollets Memorial, N.-o i3. klarade sig inse nödvändigheten, att andra medel, än Tredje Hufvud-Titelns, i Nåder anvisades, så väl till bestridande af de utgifter, hvilka för Garnizonsförstärkningen redan egt och komme att ega rum utöfver de anvisade 24,000 R:dr, som ock till de öfrige af Föredraganden nämnda kostnader; och, med bifall härtill, förklarade Kongl. Maj:t, att Han, enär ifrågavarande kostnader varit föranledda af vidtagne militäriska anstalter, hvilka omständigheterna oundgängligen påkallat för lugnets och ordningens återställande i Hufvudstaden, och hvilka anstalter till någon del ännu måste fortfara, ville, sedan Stats-Secreteraren för Krigsärender afträdt, uti dagens Stats-Råd öfver Kammar-ärender, fatta Nådigt beslut om anvisande af de serskilda medel, som dertill erfordrades.
Uti nämnde Stats-råd öfver Kammar-ärender tillkännagaf Kongl. Maj:t, att, sedan Han, i anseende till de från den 19 förutgångne Juni inom Hufvudstaden inträffade, lika oväntade som allmänna lugnet störande, uppträdens stillande, nödgats låta förstärka dess Garnizon, så hade, till de deraf föranledda kostnaders betäckande, de å Tredje Hufvud-Titeln disponible tillgångar blifvit använde; men då de icke motsvarat behofvet, hade Kongl. Maj:t för ifrågavarande högst vigtiga och angelägna ändamål ansett oundgängligen nödigt att tillita den delen af det i Riksgälds-Contoret för sådane ändamål nedsatta mindre creditivet, hvaröfver Hans Maj:t nu äskade Stats-Rådels tankar.
Föredraganden f) förklarade, att oroligheterna i Hufvudstaden under en sednare tid varit hotande både för enskild och allmän säkerhet, samt att den af denna orsak anbefallda Garnizonsförstärkningen inom Hufvudstaden utgjorde ett lika vigtigt som angeläget ändamål, hvarför kostnaderna af Tredje Hufvud-Titeln icke till högre belopp, än som skett, kunde bestridas, och tillstyrkte derföre, att en summa af 69,000 R:dr B:co måtte i Nåder anvisas, att utgå af det å Riksgälds-Contoret för «andra högst vigtiga och angelägna ändamål, än Rikets försvar» anvisade mindre creditivet, i hvilket yttrande Stats-Rådets Ledamöter sig förenat, bland dem en g) med den förklaring, att då han den 1 Augusti tillstyrkte utbetalning af ofvannämnde 24,000 R:dr, han grundat detta tillstyrkande på den förutsättning, att den i commandoväg beslutna Garnizonsförstärkning, hvartill anledningen icke blifvit Stats-Rådet meddelad, eller då tillhörde hans bedömande, vore tillfällig och snart skulle upphöra, men att han, då Kongl. Maj:t nu täckts tillkännagifva, att denna Garnizonsförstärkning föranledts af de i Hufvudstaden förefallna våldsamma uppträden, och således haft tillföremål ordningens upprätthållande och personliga säkerhetens skydd, ansäge deraf följa, det utgiften rätteligen tillhörde Andra Hufvud-Titeln; då likväl denna Titel saknade tillgång och ut - J) Tit.
Ulfsparre. g) Tit Hård, Bilagor till Conslitutions-Utskottels Memorialt N.o lii. 47 > giften afsett elt högst vigtigt och angeläget ändamål, instämde beraälde Stats-RådsLedamot i hyad Föredraganden anfört.
Af de inför Konungen uti Commandomål förde protocoll, hvilka Utskottet på begäran erhållit, inhemtas följande:
Den 24 Juni 1838 beslöt Kongl.
Maj:t, af förekommen anledning, att den eljest tillåtna permitteringeu vid Lif-Gardes-Regementena skulle, tills annorlunda förordnades, inställas och tills vidare hvarken seinestre eller permission utom staden på längre tid meddelas Befälet vid dessa Regementen.
Maj:ts Nådiga beslut om utbetalning af hvad till gage och bröd för det sålunda, utöfver det vanliga antalet till tjenstgöring qvarhållna manskapet erfordrades, skulle genom IvrigsExpeditionen vederbörande meddelas.
Den 21 Juni samma år anmälde General-Adjutanten för Arméen, att Lif— Regementets Dragon-Corps och Lif-Bevärings-Regementet, jemlikt General-Ordres af den 11 i samma månad, skulle efter slutadt möte den 22 uppbryta, för att till hemorten återgå.
Majit befallde, att mötet skulle tills vidare fortfara.
Den 22 Juni anmälde General-Adjutanten, att Södermanlands och Westmanlands Bataiiloner, enligt General-Ordres af den 8 Juni, skulle uppbryta den 23.
Den 29 Juni bifölls General-Adjutantens begäran att Lif-Bevärings-Regementets möte finge slutas.
Den 2 Juli hemställde General-Adjutanten, att Lif-Regementets Dragon-Corps måtte den 7 få uppbryta.
Majit beslöt att Corpsen, med undantag af en sqvadron, skulle få uppbryta nämnde dag.
Den 12 Juli biföll Kongl. Majit General-Adjutantens hemställan, att Södermanlands bataillon den 16 och Westmanlands den 24 finge uppbryta; men befallde, i sammanhang härmed, att Lif-Regementets Grenadier-Corps skulle den 23 i Stockholm inträffa, för att der göra Garnizons-tjenst.
Majit befallt, alt Uplands Regemente skulle, så fort ske kunde, uppbryta Compagnievis och afmarchera till Stockholm, för att der tills vidare bestrida Garnizons-tjenst, så biföll Kongl. Majit General-Adjutantens hemställan om inqvartering etc.
Den 24 Juli.
General-Adjutanten föreslog ombyte af sqvadron af Lif-Regementets Dragon-Corps, så framt Kongl. Majit icke lunne för godt att commenderingen fick upphöra.
Majit biföll ombytet. 48 Bilagor lill Constitutions-Uiskottets Memorial, N.o i3.
Dea 10 Augusti hemställde General-Adjutanten, att Uplands Regemente måtte få uppbryta och den 13 återgå.
Maj:t biföll blott, att en bataillon finge återvända.
Den andra skulle qvarstadna och bestå af 430 man.
Den 24 Augusti bifölls ombyte af sqvadron.
Den 31 Augusti befallde Kongl. Maj:t, att en Bataillon indeldt Infanteri skulle till Stockholm beordras, för att förstärka dervarande Garnizon.
General-Adjutanten hemställde, att, enär Lif-RegementsGrenadier-Corpsen, genom ett detachement till Långholmen, minskades, återstoden måtte fördelas på två Compagnicr.
Majit biföll detta, och skulleden genom denna organisation öfverflödig blifna personal hemförlofvas.
Den 3 September biföll Kongl. Majit General-Adjutantens hemställan, att de två Compagnierne fingo, så fort ske kunde, efter den 12 till hemorten återgå.
Den 24 September förordnade Kongl. Majit, att en Bataillon af Uplands Re gemente den 29 skulle återvända.
Den 1 October.
Sedan Kongl. Majit befallt, att den härvarande sqvadronen af Lif-Regementets Dragon-Corps skulle återvända, bifölls General-Adjutantens hemställan, att uppbrottet fick ske den 3.
Uppå hemställan befallde Kongl. Majit, att en Bataillon af Södermanlands Regemente den 19 och 20 skulle återvända.
I Skrifvelse den 8 April 1840 har tillförordnade Hof-Canzleren upplyst, det han från Hans Excellens General-Adjutanten för Arméen erhållit den upplysning, att samtlige så indeldte som värfvade trupper, hvilka under sommaren 1838 varit förlagde i Hufvudstaden och jemväl till en ringa del å Ladugårdsgärdet, efter vanligheten, stått under Öfver-Commendantens för Stockholms Garnizon directa befäl; att inga serskildta General-Ordres, om hvad af dessa trupper vid de då förefallne utomordentliga uppträden bordt iakttagas, blifvit utfärdade, och att således inga i commandomål förda protocoll finnas, rörande detta ämne.
N.o 51.
Den 3 Juli 1834 föredrogs inför Kongl. Majit Svenska Academiens begäran att, emot en årlig ersättning af 3200 Ridr Bico, få till Styrelsen öfverlemna sitt på utgifningen af Post- och Inrikes Tidningar erhållna privilegium, af hvars begagnande Academien, på anförde skäl, ansåg sig numera icke kunna erhålla säker och stadgad inkomst.
Ehuru Föredraganden och Statsrådets ledamöter ä) ansågo olämp - h) Tit. v.
Hartmansdorff, Rosenblad, Adelsvärd, Åkerhjelm» fpppiusoch v, Schulzenheim Bilagor till Conslitutions-Ulskotttls Memorial, N.o 13. 49 ligt att för Statens räkning inlösa Acaderaiens privilegium, tillät Kongl. Maj:t likväl, utan någon anmärkning af sina rådgifvare, Academien att från början af år 1835 under loppet af 5 hvarandra påföljande år få emot ett årligt vederlag af 5200 lt:dr, som Kongl. Maj:t ville Academien försäkra, öfverlåta omförmälde privilegium uppå den, som af HofCansleren antoges att till fortsättning af Post- och Inrikes Tidningar utgifva en Svensk Stats-Tidning, och förklarade sig vilja, uppå Hof-Canzlerens anmälan, genom Handels- och Finans-Expeditionen förordna, huru förhållas borde med vederlagsmedlens utbetalning, samt gillade och fastställde derjemte ett för den blifvande nya Statstidnings-Redactionens tjenstemannapersonal m. m. uppgjordt förslag.
Derefter finnes Kongl. Majit den 11 November 1834, på Föredragandens och Stats-Rådets t) tillstyrkan, hafva anbefallt Stats-Contoret att af under händer hafvande medel lemna Sveriges Stats-Tidning ett förskott af 3000 R:dr, som under loppet af följande årets första qvartal borde, i den mon inflytande medel lemnadc tillgång, återgäldas; och den 19 Juni 1835, likaledes enligt Föredragandens och Stats-Rådets ledamöters k) tillstyrkan, hafva anbefallt Stats-Contoret att af under händer hafvande medel, till anskaffande af en snällpress för StatsTidningen, åt Hof-Canzleren utbetala ett förskott af 4500
R:dr, som genom behöriga räkningar skulle redovisas och om hvars godtgörande Kongl.
Maj:t framdeles ville förordna; likasom Kongl. Regeringen den 29 September 1835 l), för anskaffande af ett eget Tryckeri åt Statstidningen, befallt Stats-Contoret att af under hän - der hafvande medel till IIof-Canzlers-Embetet utbetala 5000 R:dr, emot ersättning, på sätt framdeles kunde komma att i Nåder fastställas.
Den 21 November 1835 biföll Kongl. Maj:t Stats-Rådets och Föredragandens m) tillstyrkan att anbefalla de Embetsverk, som icke betalt sina i Siats-Tidningen införda annoncer, att af om händer hafvande expence-medel godtgöra de räkningar, som af Stats-Tidningens
Redaction nu blifvit meddelade eller framdeles meddelades å deras i berörde Tidning införde annoncer.
Då Stats-Contoret derefter anhållit om föreskrift, rörande betalningen för de kungörelsers eller annoncers införande i Ståts-Tidningen, som vore af den beskaffenhet, att denna betalning skulle af Statsmedlen utgå, och dervid i underdånighet anfört, hurusom Circulair-Brefvet den 22 December 1791, hvarigenom i) Tit.
Rosenblad, af Wetterstedt, G. Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, Poppius, Åkerhjelm, v. Schulzenheim och Skogman. k) Tit. af Wetterstedt, Mörner, G. Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm och Skogman. „ /) Närvarande Tit.
Rosenblad, Åkerhjelm, Poppius, von Schulzenheim och Skogman. m) Tit.
Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, Poppius, v. Schulzenheim och Skogman.
Prot. 1840. 3 Sami. 11 TIii/t. 7 50 Bilagor lill ConstiliUions-Ulskottels MemorialN.-o l3. på Svenska Academien öfverläts rättigheten att utgifva Post- och Inrikes Tidningarna, anbefallt, i afseende på dessa Tidningars förbättrande och fullständighet, att vederbörande auetoriteter borde fullfölja meddelandet af sådana underrättelser, hvilka uti Inrikes Tidningarnes text vanligen infördes, hvarjemte föreskrifvits, att för kungörelser eller så kallade notificationer, hvilka ansågos icke medföra laglig verkan, så framt de icke intogos i dessa Tidningar, men hvarom Academien icke kunde förbindas besörja med sin bekostnad, borde af dem, som icke genom serskilda Kongl. Resolutioner derifrån voro frikallade, erläggas betalning efter den taxa, Academien i Tidningarne meddelade; och sedan Stats-Contoret, i sammanhang härmed, upplyst, att detta Nådiga förordnande, så vidt Stats-Contoret erfarit, blifvit så förstådt och tillämpadt, att Publika Verks kungörelser eller annoncer, angående statens angelägenheter, hänförts till de meddelanden, som i Tidningarnes text infördes, för hvilka någon betalning icke egde rum, hvarföre ock Stats-Contoret, på tvenne Landshöfdingars förfrågan, icke kunnat för sådant ändamål bevilja någon utgift af Statsmedlen, så förklarade Kongl.
Majit, på Föredragandens och Stats-Rådets n) tillstyrkan, den 23 Januari 1836, att Kongl. Majits den 21 November föregående året lättade beslut borde tjena till efterrättelse, hvarjemte Kongl. Majit ville i Nåder meddela den föreskrift, att för sådane Publika Embetsverk, åt hvilka serskilda expencemedel ej voro på stat anslagne, Stats-Contoret egde af Statsanslaget till expenser för publika Verken utbetala dessa kostnader.
Innan sistnämnde beslut fattades, hade Kongl.
Majit den 19 December 1835, på Föredragandens och Stats-Rådets o) tillstyrkan, bifallit Hof-Canzlerens hemställan, att prisena för de i Stats-Tidningen införda annonser, hvilka hittills utgjort för 40 bokstäfver 2 sk. för legala och 3 sk. för enskilda annoncer, från och med 1836 års början skulle be stämmas till 3 sk.
Banko öfverhufvud för alla slags annoncer.
Den 10 Augusti 1836 bifölls, efter anmälan, att Statstidningens utgifter för åren 1854 och 1835 med 16,156
Ridr 29 sk. 7 rst. öfverstigit inkomsterna, på Stats-Rådets p) tillstyrkan, Föredragandens q) förslag, dels att 5,200
Ridr årligen från och med 1836 af extra utgiftsmedlen skulle såsom understöd för den ofliciela Tidningen anslås, hvilket anslag skulle minskas, i den mon tidningens inkomster framdeles kunde medgifva, dels att berörde anslag måtte förvaltas genom serskilde committerade, dels ändtligen att Kongl. Majit framdeles ville taga i öfvervägande, huruvida framställning n) Tit.
Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, Poppius, v. Schulzenheim och Skogman. o) Tit.
Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, Äkerhjelm, Poppius, von Schulzenheim och Skogman. p) Tit. G. Lagerbjelke, Löwenhielm och von Schulzenheim^ q) Tit.
Bilagor till Constilutions-U Iskollets Memorial, IV.-O >3- 51 skulle till Rikets Ständer, vid nu inträffade Riksdag, göras om ett anslag för Svenska Academien, svarande emot det ärliga arrende, Statstidningen till Acadcmien erlade.
Slutligen och sedan Hof-Canzlers-Embetet, i anledning af Nådig befallning att yttra sig, huruvida, när tiden för det emellan Svenska Academien och Stats-Tidningens förvaltning ingångna contract gick till ända, lämpligt vore att åt Svenska Academien återlemna nämnde Tidnings utgifvande, anfört, att, då samma omständigheter, som föranledt Kongl. Maj:ts beslut om den officiela Tidningens öfvertagande för Statens räkning, enligt IIof-Canzlers-Embetets åsigt, ännu vore för handen, ITof-Canzlers-Embetet trodde sig icke lämpligen kunna tillstyrka det ifrågasatta återlcmnandet, utan, då kostnaden för Tidningens fortsättning i vissa fall syntes kunna förminskas, hemställde, att Kongl. Maj:t måtte åt bemälde
Embete uppdraga att med vederbörande betinga de blifvande vilkoren och, förr än uppsägningstiden inträffade, med fullständigt förslag i ämnet inkomma, — finnes Kongl. Maj:t den 26 October 1858, på Föredragandens och Stats-Rådets r) tillstyrkande, till Hof-Canzlers-Embetets berörde förslag hafva lemnat Nådigt bifall.
I sammanhang härmed bör slutligen upplysas, att af de den 11 November 1834, den 19 Juni och den 29 September 1835 Stats-Tidningen, till ett sammanberäknadt belopp af 12,500
R:dr, förskjutna medel, 5000 R:dr, enligt Rikets Ständers år 1837 församlade Revisorers berättelse, den 50 Januari 1836, och 2000 R:dr, enligt Stats-Contorcts i anledning af nämnde Revisionsberättelse gifna förklaring, sedermera blifvit guldna.
N:o 52. Stats-Rådets Protocoller under den tid, som tillhört detta Utskotts granskning, innehålla liera bevis på de betydliga utgifter, Kongl. Theatern orsakat Staten.
Den 22 Februari 1834 måste 3000 R:dir af extra utgiftsmedlen beviljas s) till en afbetalning å en Friherre Åkerhjelms hos Theater-Cassan egande fordran; den 4 October 1834 tillstyrkte Konungens Rådgifvare t) Kongl. Maj:ts befallning till StatsContoret att lemna Theater-Directionen ett förskott af 10,000 R:dlr; den 13 De - r) Tit.
Rosenblad, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, von Schulzenheim, Hård, Gyllenhaal, v. Hartmansdorff och Munthe, t) Närvarande: Tit.
Rosenbkd, af Wetterstedt, Mörner, G. Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, Poppius och Skogman. j t) Tit.
Rosenblad, af Wetterstedt, G.
Lagerb elke, G. Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, Poppius, v. Schulzenheim, och Skogman. 52 Bilagor till Constitutions-Utskottcls Memorial, N.-o i3. cember 1857 u) beslöt Kongl. Maj:t, att nyssnämnde förskott skulle godtgöras på det sätt, att dertill af extra utgilts-medlen användes år 1838 5000 R:dlr och år 1839 en lika summa, samt att det till amortering af Theater-Cassans äldre skulder förut å extra utgifts-medlen anviste anslag af 5000 R:dlr om året finge fortfara, intill dess hela skulden, den 30 Juni 1837 utgörande, efter afdrag af ofvannämnde 10,000 R:dlr, 91,991 R:dlr 38 sk. 7 r:st.
Banco, blifvit till fullo betald, eller serskildt reglerad.
Den 10 Augusti 1838 «) beslöt Kongl. Maj:t, dels att 2000 R:dlr finge genast till Theater-Directionens disposition af extra utgifts-medlen anordnas, dels ock att, för liqviderandet af ett lån på 15,000 R:dlr, som Directionen då bemyndigades att upptaga, 3000 R:dlr årligen, från och med år 1839 och intilldess lånet, med derå upplöpande räntor, blifvit till fullo återbetaldt, af extra utgifts-medlen skulle utgå och till Theater-Directionen utbetalas.
Den 28 September 1859 tillstyrkte Föredraganden och Stats-Rådet x), att Kongl. Majit täcktes i Nåder tillåta, att, till räntans godtgörande å Theaterns skuld samt Capitalets successiva förminskning, de genom Kongl. Brefven d. 18 Maj 1831, d. 8 Dec. 1852, d. 15 Dec. 1837, och d. 17 Aug. 1838 till betalning af Theaterns äldre skulder Nådigst anvisade och af extra utgifts-medlen anordnade serskildta anslag, af hvilka till 1845 års slut skulle utgå Ridlr 2000, till 1842 års 3000, till 1839 års 5000, och till 1844 års 3000 måtte oafkortadt, till och med 1848, fortfarande till Directionens disposition få utbetalas, och att, i följd deraf, Stats-Contoret måtte undfå Nådig befallning att, oberoende af de anvisningar, hvilka i ofvan åberopade fyra Kongl. Bref innefattades, och som redan voro inom viss tid begränsade, ytterligare, för det uppgifna ändamålet, tillhandahålla Directionen: den 1 Juli 1840 .
R:dlr 5000.
„ „ „ 1841 — 5000.
„ „ „ 1842 — 5000.
„ „ „ 1843 — 8000. „ ., „ 1844 — 8000. u) Närvarande:
Rosenblad, Mörner, Löwenhjelm, Adelsvärd, Åkerhjelm, Hård, von Schultzenheim, Gyllenhaal, och oSkogman. v) Närvarande: Tit.
Adelsvärd, Åkerhjelm, v. Schulzenheim, Hård, Gyllenhaal och Munthe. x) Tit.
Lagerbjelke, r. Schulzenheim, Hård, Gyllenhaal, Ihre och Munthe.
Bilagor lill Constilulions-Utskoltels Memorial, N:o i3.
53 den 1 Juli 1845 R:dlr 11,000.
„ „ „ 1846 — [13,000.
„ „ „ 1847 — 13,000.
„ „ „ 1848 . “ 12,450.
Sedan Kongl. Maj:t den 13 Augusti 1835 till Stats-Rådet öfverlemnat ett förslag, rörande den Kongl. Theaterns förvandlande till en National-Theater; sa hafva Stats-Rådets Ledamöter y) den 20 Juni 1857 yttrat sig för Kongl. Theaterns bibehållande i sitt dåvarande skick, hvarefter Kongl. Maj:t den 4 Maj 1839 i Christiania i Nåder förklarat sig vilja, till befordrande af Theaterns framdeles bestånd, från och med den 1 Juli 1839, af Hans Maj:ts egna medel i Nåder lemna Kongl.
Theatern ett årligt understöd af 36,000 R:dlr.
Den 28 October 1835 hemställde Stats-Rådets Ledamöter z) och Föredraganden a) till Kongl. Majit, att till undanrödjande eller minskning för framtiden af de många olägenheter, som Krono-Utskyldernes fördröjda inbetalning förorsakade, äfvensom af de förluster, som Statsverket genom afskrifningar fick vidkännas, det sannolikt i väsendtlig mon skulle bidraga, om föreningar kunde socknevis, eller åtminstone byavis bildas, med åtagen gemensam ansvarighet för Krono-Utskyldernes betalning inom en bestämd tid; hvarvid, till uppmuntran för dylika föreningars åstadkommande, lämpligt skulle vara att åt de socknar eller byar, hvilka en sådan skyldighet sig iklädde, medgifva så väl frikallelse ifrån skyldigheten att vid andra uppbördsstämman tillstädeskomma, som ock ett till slutet af
Mars månad hvart år förlängdt anstånd med utskyldernes inbetalning, äfvensom dylika föreningar skulle njuta laga handräckning emot dem, som icke behörigen inbetala sina Krono-Utskylder, och föreslogs, att delta medgifvande borde, jemte föreskriften om stämmoböternes utgörande, kungöras.
Majit anbefallte vederbörande menigheters hörande å allmänna sockenstämmor, huruvida och i hvad mon de skattskyldige voro hugade att ingå föreningar om gemensam ansvarighet för Krono-Utskyldernes årliga betalning, med undantag af hvad lagligen afkortades, emot förlängdt anstånd med inbetalningen till slutet af Mars månad det påföljande året samt befrielse från stämmoböter tills vidare. »/) Tit.
Rosenblad, Mörner, Åkerhjelm, oell Skogman. z) Tit.
Rosenblad, Mörner, G. Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, och Poppius. a) Tit.
Skogman. 54 Bilagor till Conslilutions-Utskoltels Memorial, N.o i3.
Sedan Rikets Ständer den 28.
September 1829 hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anhållit att, före pröfningen af sig yppande frågor om skatteköp å Kyrkohemman i Halland, vid vederbörlig
Domstol måtte varda i laglig ordning undersökt och utredt, huiuvida Kronan eller Kyrkan hade jordegande-rätten, och att, såsom följd deraf, jemväl måtte förklaras, att de uti administratif väg redan vidtagne beslut icke voro hinderlige för eganderättsfrågans upptagande och afgörande i tvisteväg, och, efter det denna begäran, genom Kongl. Resolutionen den 9 Juli 1830, blifvit afslagen, uti ny underdånig skrifvelse den 10 November 1834 anhållit, att en allmän undersökning, rörande de så kallade Halländske Kyrkohemmanen, måtte verkställas, hvarigenom på en gång kunde utredas och urskiljas, om och hvilka af dessa hemman tillhörde Kongl. Majit och Kronan samt borde med åboer af Kronan förses, eller voro af den beskaffenhet, att kyrkorne till dem hade eganderätt och lagligen kunde dem bortstädja, samt utbedt sig, att om utgången af denna undersökning vid nu innevarande Riksdag få af Kongl. Majit emottaga underrättelse; sedan vidare Prestc-Ståndet, som i sistnämnde skrifvelse icke deltagit, i serskild underdånig skrifvelse den 13 November 1834, på anförde skäl, den ifrågasatta undersökningen i underdånighet afstyrkt, men förre Riksdagmannen från Halland, Anders Svensson, den 1 Juni 1833, till följd af gifvet uppdrag, i underdånighet anhållit, det måtte Riksens Ständers skrifvelse vinna Nådigt afseende; förklarade Kongl. Majit den 14 Nov. 1833, på Stats-Rådets och Föredragandens b) tillstyrkan, att vid den redan den 9 Juli 1850 gifna Resolution skulle förblifva.
Den 5 Februari 1859 föredrogs inför Kongl. Regeringen Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 17 Maj 1853, i hvad den angick frågan om skattläggningsförfattningarnes öfverseende, jemte KammarCollegii deröfver den 8 December 1838 afgifne utlåtande.
Rikets Ständer anhöllo, att, för vinnande af förenkling af räntepersedlarne, vid blifvande skattläggningar å nya hemman, Kongl.
Majit täcktes låta öfverse författningarne rörande skattläggningar, samt för Rikets Ständer vid nästa Riksdag framlägga förslag till de rättelser derutinnan, hvartill förenklingen i räntepersedlarne jemte öfriga omständigheter kunde föranleda.
Uti underdånigt Utlåtande häröfver hade Kammar-Collegium yttrat den åsigt, att vid räntepersed - 6) Tit.
Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, v. Schulzenheim och v.
Bilagor till Constitulions-Utskotlets Memorial^ N.-o i3.
55 larnes förenkling och förvandling till ett fiirre antal, sadan förändring uti skattläggningsväsendet icke borde ske, som föranledde till derom gällande författningars, egentligen sjelfva methodernas öfverseende och jemkning, emedan en förändring i dessa methoder, med tillhörande undervisningar för hvarje ort, skulle vid skattläggningar å nya hemman medföra, att dessa hemman fingo dels högre, dels lägre ränta sig äsatt, än efter de gamla methoderne samt derigenom förorsaka ojemnhet i beskattningsförhållandet emellan äldre förut skattlagde hemman samt de i senare tider tillkomna, eller åtminstone uppväcka farhåga derför; och hade Kongl.
Regeringen c) funnit någon åtgärd i afseende pä Rikets Ständers ofvanberörde framställning icke erforderlig.
Den 9 Maj 1835 föredrogs Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 21 Februari samma år, med förslag till Lag om Stämplade Pappers-afgiften, jemte begäran, att Kongl.
Maj:t måtte i Nåder låta samma förslag, sedan detsamma, i afseende på de deri förekommande administrativa föreskrifter, blifvit af Kongl. Maj:t i Nåder granskadt, till allmän efterrättelse kungöra.