Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rikets Ständer, som anse förändrade förhållanden möjligen kunna framdeles medgifva, att Öfverståthållare-embetets kansli inrymmes i något Kronan tillhörigt hus i hufvudstaden; hafva såvida bifallit ifrågavarande förslag, att på Öfverståthållare-embetets 6 Expeditions-Utskottets Förslag till Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, N:o 76. stat såsom h yresersättning för Öfverståthållare-embetets kanslis cmbetslokal blifvit tills vidare uppför dt ett belopp af 1,500 R:dr.
Landtstaterna i länen. 13:o.
Sedan, i afseende å det af Eders Kongl. Majit, uti den nådiga Propositionen angående Statsverkets tillstånd och behof, framställda förslag om afsättande af 190,000 R:dr i och för reglering af Landtstatens löneförmåner, Rikets Ständer sedermera erhållit det meddelande, att den för frågans afgörande erforderliga utredning icke hunne verkställas så skyndsamt, att någon framställning i ämnet vid innevarande riksdag derefter kunde ega rum, och att således det belopp, som Eders Kongl. Majit äskat, skulle för landtstaterna i länen afsättas, icke för detta ändamål blefve vid innevarande riksdag erforderligt; så har i följd häraf berörda nådiga framställning icke föranledt till någon Rikets Ständers åtgärd.
Till följd af Rikets Ständers beslut vid innevarande riksdag, i fråga om beräkning af inkomsterna under titlarne: ordinarie ränta och tiondespanmål, blir emellertid nödigt, att, på sätt
Statskontoret uti sin före riksdagen afgifna berättelse, angående Statsverkets tillstånd och förvaltning, föreslagit, de indelta räntor och den indelta spanmål, som under anslaget till Landtstaterna i länen finnas upptagna för Landshöfdingen i Wester-Norrlands län, de förra med ett förslagsvärde af 3,197 Ridr 81 öre, och den sednare med 2,672,ii kubikfot spanmål, tillika med de för honom i kontant der uppförda Räfstetingspenningar, 480 Ridr, från staten uteslutas, samt i stället den nya landshöfdmgelönen, bestående, enligt Kongl. Brefvet den 21 September 1860, utaf följande räntepersedlar, nemligen: 535,5 kubikfot råg, 2,142 kubikfot korn, 50 centner smör, 50 centner kött och 320 centner hö, att, efter tio års medelmarkegångspris, från Landtränteriet till Landshöfdingen kontant utbetalas, i staten upptagas på det sätt, att nämnda spanmålsqvantiteter, tillsammans 2,677,5 kubikfot, införas i kolumnen för oindelt spanmål samt att, till bestridande af lösen för de öfriga i lönen ingående räntepersedlarne, ett förslagsanslag, i likhet med hvad under enahanda förhållande förut skett för Biskopen i Wisby stift, beviljas och å stat uppföres; och som värdet å sistnämnda räntepersedlar, beräknadt efter de tre sista årens medelmarkegångspris, i medeltal uppgått till följande belopp, nemligen: å 50 centner smör till Ridr 2,777: — » 50 » kött » » 1,198:50.
» 320 » hö » » 969:60, tillhopa R:dr 4,945: 10. synes det erforderliga förslagsanslaget lämpligen kunna bestämmas till 5,000 R:dr; med anledning hvaraf Rikets Ständer beslutat dels att de indelta räntor och den indelta spanmål, som under ofvannämnda anslag uti nu gällande Riks-stat finnas för Landshöfdingen i Wester-Norrlands län upptagna, de förra med ett förslagsvärde af 3,197 R:dr 81 öre och den sednare med 2,672,(> kubikfot spanmål, skola tillika med de under samma län i kontant uppförda s. k.
Räfstetingspenningar, 480 R:dr, från den blifvande Riks-staten uteslutas, dels att de uti omförmälda landshöfdingelön nu ingående spanmålsqvantiteter, utgörande tillhopa 2,677,5 kubikfot, böra uti samma Riks-stat i kolumnen för oindelt spanmål upptagas, dels ock att till bestridande af lösen för de öfriga i lönen ingående räntepersedlarne må förslagsvis anvisas ett årligt belopp af 5,000 R:dr, att under rubrik: Expeditions-Utskottets Förslag till Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, N:o 76. 7 Särskildt förslagsanslag för Landtstaterna i länen, Landshöfdingens i Wester-Norrlands län lön, å stat uppföras.
Färjor och Färjekarlar. 14:o.
Jemte omförmälande af de svårigheter, hvarmed färjningen öfver Fårösund, beläget emellan nordöstra ändan af Gotland och den något öfver 2,000 alnar derifrån belägna Fårön, vanligen vore förenad, har hos Rikets Ständer blifvit föreslaget, att, då de derstädes anställde färjemännen, som för sin ofta med lifsfara förenade möda blott uppbure en ringa afgift, uppgående till 25 öre för ensam person, hvilken färdades öfver sundet, men endast 12 öre för person, då tvänne eller flera samtidigt fortskaffades, dessutom hade sig ålagdt att utan vedergällning öfver sundet föra i tjensteärenden stadda personer samt Kronans folk, Rikets Ständer, till ersättning för nämnda åliggande, ville bevilja ett årligt anslag af 50 R:dr, att emellan färjemännen vid Fårösund och Fårön fördelas efter den grund Edets Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i orten kunde finna lämpligt.
Rikets Ständer hafva, med bifall till denna framställning, för berörda ändamål anvisat ett årligt anslag af 50
R:dr, att emellan färjemännen vid Fårösund och Fårön fördelas efter den grund Eders Kongl. Majits
Befallningshafvande i orten kan finna lämpligt bestämma.
Jordbruket, Handeln och Ffäringarne.
Skiften och Afvittringar. 15:o.
Jemte meddelande huruledes de vid förlidna riksdag till Storskiftesoch Afvittring sförrättning arne i rikets norra län beviljade medel, utgörande, utom ordinarie anslag, 63,000
Ridr, ett å extra stat anvisadt belopp af 87,000 R:dr, eller tillhopa 150,000 ll:dr årligen, blifvit, jemlikt nådigt Bref den 13 November 1863, emellan de särskilda länen fördeladt, har Eders Kongl. Majit, efter vederbörandes hörande, uti särskild nådig Proposition den 29 December sistlidet år, på anförda skäl, föreslagit, att Rikets Ständer, till fortsättande af storskiftes- och afvittringsförrättningarne i rikets norra län, måtte för år 1867 utöfver det å Riks-staten uppförda anslag till skiften och afvittringar, 63,000 R:dr, anvisa å extra stat ett belopp af 97,000 R:dr.
I likhet med hvad uti Eders Kongl. Majits nådiga Proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof, blifvit begärdt för öfrige landtmätare i länen, har Eders Kongl. Majit af Rikets Ständer äskat, att, äfven om pensionsväsendet i sin helhet icke hinner ordnas vid innevarande riksdag, förhöjda pensioner likväl må beviljas jemväl styresmännen och landtmätarne vid storskiftes- och afvittrings verket; i hvilket afseende Eders Kongl. Majit föreslagit att pensionen för styresmännen må utgå till det i nämnda Proposition för förste Landtmätarne föreslagna belopp, 2,500 Ridr, under vilkor, att, om styresman tillika är förste Landtmätare, särskild pension i sådan egenskap icke må honom tillkomma; att, enär de vid storskiftes- och afvittringsverket anställde landtmätarne äro af Staten antagna tjenstemän, hvilka för sitt arbete helt och hållet af Staten aflönas, och följaktligen någon giltig grund för beräknande af deras pensioner efter annan måttstock, än för tjenstemän i allmänhet, icke förefinnes, storskiftes- och afvittrings-landtmätarnes pensioner måtte 8 Expeditions-Utskottets Förslag till Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, N:o 76. bestämmas efter aflöningen i den lönegrad, till hvilken de vid afskedstagandet höra; samt att så väl styresmännen, som storskiftes- och afvittrings-landtmätarne måtte komma i åtnjutande af pension vid sextio lefnads- och trettio tjensteår.
Rikets Ständer, som, på sätt i 5:te punkten härofvan rörande öfriga landtmätares pensionerande blifvit yttradt, icke anse lämpligt att frågan om de vid storskiftes- och afvittringsverket anställde tjenstemäns pensionering till slutlig pröfning företages annorledes än i sammanhang med reglering af pensionsväsendet i sin helhet, hafva vid granskning af öfriga delar utaf den nådiga framställningen icke funnit något att dervid erinra; hvadan, med bifall till Eders Kongl. Maj:ts derom gjorda nådiga framställning, Rikets Ständer, till fortsättande af storskiftes- och afvittrings-förrättningarne i rikets norra län, för år 1867, utöfver det å Riks-staten uppförda anslag till skiften och afvittringar, 63,000 R:dr, anvisat å extra stat ett belopp af 97,000 R:dr, att till Eders Kongl. Maj:ts nådiga disposition ifrån Riksgälds-kontoret utgå; hvaremot Rikets Ständer ej funnit skäl att för närvarande bifalla hvad Eders Kongl. Maj:t i afseende å Styresmännens samt
Landtmätarnes vid storskiftes- och afvittringsverket pensionerande föreslagit.
Undervisningsanstalter för jordbrak och landtmannanäringar. 16:o.
För betäckande af den Alnarps Landtbruksinstitut hos enskilda personer ådragna skuld, som, enligt Styrelsens för Institutet uti underdånigt memorial af den 28 Juni 1865 gjorda utredning, skulle, såvida då gällande priser å landtmannaprodukter komme att fortfara samt institutet och åkerbruket lemnade enahanda förlust, som under nästförutgångna räkenskapsår eller 5,964 R:dr 16 öre, vid midfastan innevarande år uppgå till 50,861 R:dr 70 öre, har Eders Kongl. Maj:t äskat ett tillfälligt eller extra statsanslag af 50,000 R:dr; och hafva Rikets Ständer, utan att derigenom godkänna Styrelsens förfarande, att öfverskrida de efter behofvens pröfning fastställda anslagen, till gäldande af ifrågavarande skuld för en gång anvisat ett belopp af 50,000 R:dr att från Riksgälds-kontoret utgå. l7:o.
I afseende å nya ekonomibyggnader vid Alnarps Landtbruksinstitut, hvarför kostnaderna, enligt en af institutets styrelse till Eders Kongl. Maj:t ingifven och till Rikets Ständer sedermera öfverlemnad plan, uppgå till 100,000 R:dr, har Eders Kongl. Maj:t föreslagit att Rikets Ständer måtte bevilja berörda, för byggnadernas uppförande, hufvudsakligen efter den af styrelsen framlagda plan beräknade kostnadssumma, 100,000 R:dr, deraf dock under år 1867 icke borde utgå mera än 50,000 R:dr; Och hafva Rikets Ständer, för ifrågavarande byggnaders uppförande, hufvudsakligen efter den af institutets styrelse framlagda plan, beviljat det derför äskade anslag, 100,000
R:dr, samt deraf å Riksgälds-kontoret anvisat ett belopp af 50,000 R:dr, att, enligt Eders Kongl. Maj:t nådiga disposition, under år 1867 utgå. 18:o.
Sedan Rikets Ständer vid förlidna riksdag, såsom bidrag till en af Lomnpa församling, inom hvilken Alnarp är beläget, i behörig ordning beslutad kyrkotillbyggnad, anvisat ett belopp af 7,500 R:dr, att, enligt Eders Kongl. Maj:ts nådiga disposition, från Riksgälds-kontoret utgå, men detta anslag ej ännu blifvit disponeradt, har Eders Kongl. Maj:t nu föreslagit, att samma anslag måtte få bibehållas; Expeditions-Utskottets Förslag till Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, N:o 76.
9 Och hafva Rikets Ständer bifallit Eders Kongl.
Maj:ts nådiga framställning i detta hänseende. 19:o.
Uti det Alnarps Landtbruhs-institut nu beviljade ordinarie år sanslag, 18,000 Ridr, har Eders Kongl.
Maj:t äskat en förhöjning af 14,000 Ridr, hvaruti likväl inginge det belopp, 6,000
R:dr årligen, som Rikets Ständer vid sistlidna riksdag för institutets behof å extra stat anvisat.
För att ådagalägga behofvet af tillökning i årsanslaget, hade institutets styrelse före förlidna riksdag till Eders Kongl. Majit inkommit med fullständigt förslag till Stat för institutet, slutande sig å ett belopp af 32,675 R:dr.
Sig emellertid vid nänpida riksdag icke böra ifrågasätta berörda anslagstillökning, men i anledning af särskild hos Rikets Ständer gjord framställning blef likväl ett extra anslag af 6,000 Ridr ärligen beviljadt.
Enligt Statsråds-protokollet hade styrelsen uti underdånigt memorial den 28 Juni nästlidna år förnyat sin framställning om höjande af det ordinarie årsanslaget från 18,000 Ridr till 32,675 Ridr samt i afseende å behofvet deraf åberopat icke blott sitt förut afgifna detaljerade förslag till stat, utan äfven den sedandess under tre år vunna erfarenhet, som i allo skulle hafva bekräftat nödvändigheten af anslagstillökningen.
Vid granskning af nämnda förslag hafva Rikets Ständer väl funnit tillökning i det förut varande årsanslaget vara af behof påkalladt, men ansett inskränkning böra ega rum uti vissa af de föreslagna utgiftsposterna.
Sålunda synas de i förslaget upptagna lönerna för föreståndaren 4,500 Ridr och för läraren i agrikulturkemi, geologi och fysik 3,000
Ridr, böra minskas, den förra med 1,000
Ridr och den sednare med 500 Ridr, samt de underrubriken betjening och renhållning uppförda poster för lön och kost åt en betjent och tre betjentgossar, 1,600 Ridr, icke vara af beskaffenhet att statsmedel dertill böra tagas i anspråk.
Någon inskränkning äfven uti de poster, som under sistnämnda rubrik upptagas för handtlangning, såsom vedhuggning, vattenpumpning, eldning af värmapparater m. m., 400 Ridr, samt renhållning af alla elevrum, salar, korridorer, samlingsrum m. m., 300 Ridr, torde icke vara omöjlig; men äfven om så icke kan ske, synas i allt fall ifrågavarande utgifter i allmänhet ej böra å institutets stat uppföras, enär den afgift af 750 Ridr om året, som af betalande elever erlägges, mäste vara afsedd att betäcka icke blott kostnaden för mathållningen, utan äfven utgifterna för uppassning, eldning, renhållning och dylikt, samt synes äfven dertill förslå, då mathållningen ej belöper sig till mera än 456
Ridr 25 öre för år.
Likaså synas samtliga de under rubriken institutets mathållning uppförda poster, underhåll af en häst för entreprenörens räkning, 250
Ridr, hushållsinventariers slitning och underhåll, 200 Ridr och fyra frielevers kosthåll, 1,825 Ridr, tillhopa 2,275 Ridr, icke böra å institutets stat upptagas, såsom dels egentligen icke tillhörande institutet, dels ock, hvad kosthållningen för frielever beträffar, innefattande blott Uppfyllandet af det vilkor, som vid anslags beviljande till institutet förut blifvit fästadt.
Afdragas samtliga anmärkta poster, utgörande tillsammans 6,075 Ridr, från det af styrelsen äskade årsanslag 32,675 Ridr, återstå 26,600 Ridr, hvilka Rikets Ständer anse vara behöfliga, derest institutet fortfarande skall kunna uppfylla dermed afsedda ändamålet; vid sådant förhållande, och enär af sistberörda belopp redan 18,000
Ridr äro å ordinarie stat uppförda, hafva Rikets Ständer funnit skäligt på det sätt bifalla den nådiga framställningen, att nuvarande anslaget förhöjes med 8,600 Ridr. 20:o. Afven uti det till Ultuna Landtbruhs-institut utgående årsanslag, 12,000 Ridr, har Eders Kongl. Majit äskat förhöjning med 6,000 Ridr.
Fröt. 1865 & 1866. 10 Sami. 1 A/d. 9 Haft. 2 10 Expeditions-Utskoltets Förslag till Rikets Ständers underd.
Då, enligt hvad af Statsråds-protokollet inhemtas, det hittills varande årsanslaget till nämnda institut visat sig vara otillräckligt, så att under de sednare fem åren en brist, i medeltal uppgående till 12,249 Ridr 25 öre, för år uppstått, hafva Rikets Ständer väl ansett oundgängligt att årsanslaget äfven för detta institut något höjes; dock som de icke obetydliga kostnader, hvilka nedlagts å förbättrande af jordbruket vid den åt institutet utan arrende upplåtna Ultuna kungsladugård, numera böra genom ökad afkastning åtminstone till någon del återgäldas, och den stigande afkastningen bör förbättra institutets ekonomiska ställning, hafva Rikets Ständer funnit sig sakna giltig anledning i vidsträcktare mån bifalla den nådiga framställningen i förevarande hänseepde, än att uti det till Ultuna landtbruks-institut nu utgående årsanslag, 12,000 Ridr, beviljas en förhöjning af 4,000 R:dr. 21:o.
Såsom bidrag till underhåll af två lägre landtbruks skolo r på de orter och enligt de grunder, Eders Kongl. Majit kan finna skäligt bestämma, har Eders Kongl. Majit äskat att å ordinarie stat må uppföras ett belopp af 4,000 Ridr; Och hafva Rikets Ständer bifallit hvad Eders Kongl. Majit i detta hänseende behagat föreslå. 22:o. Eders Kongl. Majit har vidare äskat att, till löneförhöjning åt Agronomen Alfred Nathorst, såsom resande undervisare i boskapsskötseln och mejerihushållningen, måtte å ordinarie stat anvisas ett belopp af 1,500 Ridr; Och hafva Rikets Ständer, med tillämpning af här nedan omförmälda grunder i fråga om gradvis skeende förbättring af landtbruksingeniörers aflöning, för Nathorst, hvars nuvarande lön å stat endast utgör 1,500 Ridr, beviljat den äskade löneförhöjningen, 1,500 Ridr, att å ordinarie stat uppföras. 23:o.
Såsom arfvode jemte resepenningar åt en ytterligare undervisare i boskapsskötseln och mejerihushållningen har Eders Kongl.
Majit äskat ett belopp af 2,500 Ridr, att äfvenledes å ordinarie stat uppföras; Och hafva Rikets Ständer bifallit hvad Eders Kongl.
Majit i förevarande hänseende behagat föreslå. 24:o.
Dessutom har Eders Kongl. Majit äskat Rikets Ständers medgifvande dertill, att resande undervisare i boskapsskötseln och mejerihushållningen tillförsäkras samma rätt till gradvis skeende förbättring i löneförmånerna, som för landtfcruksingeniörerne kan varda bestämd; Och hafva Rikets Ständer till Eders Kongl.
Majits nådiga framställning i detta hänseende lernnat bifall.
Agronomer och deras elever. 25:o.
Under denna rubrik, hvilken, på sätt Eders Kongl. Majit föreslagit, kommer att utbytas mot Landtbruks-ingeniörer och deras biträden, har Eders Kongl. Majit, i afseende å landtbruks-ingeniörernes aflöning äskat Rikets Ständers godkännande att, jemte det den första aflöningen fortfarande bibehålles vid 1,500 Ridr, densamma sedermera efter tio års verksamhet och berömvärd tjenstgöring måtte höjas med 1,000 Ridr till 2,500 Ridr och efter ytterligare tio års lika beskaffad tjenstgöring utgå med 3,500 Ridr, hvilket belopp skulle utgöra högsta lönegraden.
I afseende å denna fråga har, på sätt af Statsråds-protokollet inhemtas, Landtbruks-akademien yttrat, att akademien ansåge en efter hand med hvart femte år fortgående lönetillölming vara lämpligare, än det hittills följdå systemet, att Expeditions- Utskottets Förslag till Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, N:o 76. 11 landtbruks-ingeniörerne efter tio års tjenstgöring erhöllo lönen fördubblad, men sedermera icke någon vidare tillökning, hvadan akademien hemställt, att landtbruksingeniörernes årsarfvoden måtte regleras i öfverensstämmelse med hvad stadgadt blifvit för lärarne vid elementarläroverken, eller med 500 Ridrs förhöjning för hvart femte år intill det tjugonde tjensteåret, hvarigenom således en högre aflöning skulle komma landtbruks-ingeniörerne till del, allt efter som de användt en längre tid i tjensten och med större erfarenhet kunde mera gagna det allmänna; Och då landtbruks-ingeniörerifes tjenstebefattningar vore ganska magtpåliggande för modernäringens fortgående utveckling samt derjemte ytterst mödosamma och ansträngande, äfvensom då, med nutidens stegrade fordringar för kompetens till dessa tjenster, landtbruks-ingeniörerne, innan de såsom sådana vinna anställning, måste genomgå en flerårig och kostsam lärokurs, fullt jemförlig med den, som erfordras för vinnande af akademisk grad eller anställning vid Statens högre verk, samt då landtbruks-ingeniörerne icke kunde vänta någon ytterligare befordran, ansåge akademien en sådan löneförhöjning högeligen påkallad.
Vid underdånig föredragning af ärendet ansåg val
Departements-chefen billigheten fordra att, efter vissa års tjenstgöring, löneförhöjning kunde landtbruksingeniörerne tillgodokomma, men hyste deremot den åsigt, att de olika löneklasserna icke borde vara så många, eller uppflyttning ske efter så korta mellantider, som akademien föreslagit.
En så hastig förhöjning i löneinkomster, fastän medgifven lärarne vid elementarläroverken, förekomme dock icke i allmänhet för tjenstemän inom andra klasser och betingades, enligt Departements-chefens tanke, icke heller i allmänhet af1 inträffade förändringar i de verkliga behofven.
Då, enligt hvad kändt är, behofven i allmänhet småningom tillvexa, hafva Rikets Ständer deremot ansett det af Landtbruks-äkademien framställda förslag om landtbruks-ingeniörernes uppflyttning i högre lönegrad hvart femte år med en löneförhöjning af 500
R:dr förtjena företräde framför hvad Eders Kongl. Majit i detta hänseende behagat föreslå; men om löneförhöjning, samtidigt med de stigande behofven, efter så korta mellantider beviljas, synes det ej vara erforderligt att löneförhöjningen fortgår till så högt belopp, som det af Eders Kongl. Majit föreslagna, eller så att lönen komme att uppgå till 3,500 Ridr, utan torde böra stadna vid 3,000 Ridr, som skulle utgöra den högsta lönegraden.
I öfverensstämmelse härmed hafva Rikets Ständer i så måtto bifallit den nådiga framställningen i ämnet, att, jemte det den första aflöningen för landtbruks-ingeniörerne fortfarande bibehålles vid 1,500 Ridr, densamma sedermera må höjas, efter fem års väl vitsordad tjenstgöring till 2,000 Ridr, efter vidare fem års sådan tjenstgöring till 2,500 Ridr och slutligen efter ytterligare fem års enahanda tjenstgöring till 3,000 Ridr årligen. 26:o.
Vidare har Eders Kongl. Majit äskat att å ordinarie stat måtte anvisas ett belopp af 1,500 Ridr, på det att den löneförhöjning af enahanda belopp, som hittills af tillgängliga medel tilldelats Landtbruhs-ingeniören A. V.
Uddman, må, på sätt-vid förlidna riksdag beviljades, i afseende å de två öfrige äldste landtbruks-ingeniörerne, kunna honom fortfarande tillgodokomma.
Af Statsråds-protokollet upplyses, att Eders Kongl. Majit den 15 Januari 1864, uppå anmälan af Landtbruks-akademiens förvaltnings-komité, i nåder beviljat Landtbruks-ingeniören Uddman, efter tio års tjenstgöring, en lönetillökning af 1,500
Ridr, att under innevarande statsregleringsperiod utgå af tillgängliga besparingar å anslaget till jordbruket, handeln och näringarne, hvarigenom hans årliga aflöning utginge med 3,000 Ridr, eller samma belopp, som efter vitsordad tioårig 12 Expeditions- U(skottets Förslag till Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, N:o 76. berömlig tjenstgöring hittills tilldelats Statens äldre landtbruks-ingeniörer; men då Uddman, enligt den af Rikets Ständer i nästföregående punkt antagna grund för landtbruks-ingeniörernes uppflyttning i högre lönegrad, icke skulle blifva berättigad till högre lönetillökning än 1,000 R:dr, anse Rikets Ständer sig icke böra medgifva att större belopp än detta varder å ordinarie stat till löneförhöjning åt Uddman uppfördt, helst Eders Kongl.
Maj:t är oförhindrad att af tillgängliga medel tilldela honom fyllnaden i den lönetillökning, han hittills åtnjutit; I följd hvaraf Rikets Ständer, till förhöjning uti den för Landtbruksingeniören Uddman å stat uppförda lön, 1,500 R:dr, anvisat ett belopp af 1,000 R:dr, att äfvenledes å stat uppföras. 27:o.
Till aflöning åt ytterligare två landtbruks-ingeniörer har Eders Kongl. Maj:t, äskat 3,000 R:dr, jemte vanligt belopp till rese- och traktaments-ersättning åt dem, sammanlagdt för båda 2,000 R:dr, hvarförutom Eders Kongl.
Maj:t begärt att för anställande inom Westerbottens län af en kringresande undervisare i landthushållning ens särskilda delar ett anslag å extra stat till belopp af 2,500 R:dr måtte anvisas, för att på de vilkor, Landtbruks-akademiens förvaltnings-koinité föreslagit, till länet utgå, med skyldighet för hushållningssällskap, landsting eller annan förening inom länet att tillskjuta det ytterligare belopp, som, för anställande af fullt lämplig person vid befattningen, må, finnas erforderligt.
I sammanhang härmed hafva Rikets Ständer till behandling förehaft en inom Riks-Stånden gjord framställning att, jemte den af Eders Kongl. Maj:t begärda aflöning för tvänne nya landtbruks-ingeniörer, aflöning till ytterligare en tredje, landtbruks-ingeniör måtte anvisas att utgå med 1,500 R:dr utom rese- och traktaments-ersättning 1,000 R:dr.
Vid granskning af hvad uti denna fråga förekommit, hafva Rikets Ständer funnit skäl för anställande af ytterligare trenne landtbruks-ingeniörer, hvarigenom deras antal skulle uppgå till tolf, af hvilka, enligt Rikets Ständers tanke, icke någon uteslutande bör fästas vid något visst län; men enär behofvet af sådant biträde, som af landtbruks-ingeniörerne meddelas, för närvarande synes vara ganska stort inom Westerbottens län, samt anställandet derstädes på Statens bekostnad af en särskild undervisare i landthushållningen, hvars åliggande skulle i det närmaste vara detsamma som landtbruks-ingeniörernes, icke kan Vara lämpligt, torde en af de nya landtbruks-ingeniörerne böra tillsvidare uti detta län företrädesvis användas.
Aflöningen för desse landtbruks-ingeniörer anse Rikets Ständer böra, utan afseende å tjenstgöringsort, bestämmas till lika belopp för dem hvardera och utgå, på sätt Eders Kongl. Maj:t föreslagit, med 1,500
R:dr, jemte rese- och traktaments-ersättning, beräknad till 1,000