Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr årligen, bör likaledes intill innevarande års slut qvartalsvis utbetalas af Riksgälds-kontorets medel. § 174.
Såsom arfvode åtnjuter hvarje
Ett tusen sexhundra R:dr årligen; hvarförutom Fullmäg ig, som ej är i Stockholm bosatt, eger att för en resa årligen till och från hemorten uppbära kostnadsersättning, beräknad efter skjuts för två hästar. § 175.
Mflåning en för Riksgälds-kontorets tjenstemanna-personal och vaklbetjening utgår enligt den af Rikets Ständer för nämnda verk fastställda aflöningsstat, I Stats-LJtskottets Memorial N:o i5S.
15 hvilken icke får öfverskridas; varande nedanstående vilkor och förbehåll stadgade för tillgodonjutande af den för bemälda tjenstemanna-personal och vaktbetjening dels under föregående riksdagar, dels under den nuvarande, beviljade löneförhöjning: l:o Innehafvarne af de ökade lönerna inom Riksgälds-kontoret äro underkastade den vidsträcktare tjenstgöringsskyldighet eller den jemkning i åligganden, som antingen vid en blifvande förändrad organisation af detta verk eller eljest kan varda i allmänhet stadgad; och höra de fullmagter, som för Riksgälds-kontorets tjenstemän utfärdas, innefatta förbehåll om vederbörandes skyldighet att åtaga sig de nya eller förändrade göromål, hvilka kunna dem åläggas. 2:o Sådana uppdrag och bestyr, som, till följd af Rikets Ständers förfoganden, böra af tjenstemännen vid Riksgälds-kontoret förrättas, skola, oaktadt särskilda arfvoden för enahanda uppdrag och göromål tillförene utgått, hädanefter inbegripas under vederbörandes bestämda tjensteåligganden; hvadan alltså don framtida vedergällningen för sagda uppdrag och bestyr kommer att innefattas i den aflöning gällande stat upptager. 3:o
De tjenstemän och vaktbetjente, som, till följd af Rikets Ständers under innevarande och sednast förflutna riksdag fattade beslut, kommit i åtnjutande af löneförbättring, äro icke berättigade att vidare uppbära s. k. ljuspenningar. 4:o
De å aflöningsstaten, i egenskap af tjenstgöringspenningar, upptagna arfvoden skola åtfölja utöfvandet af sjelfva tjenstebefattningarne; dock med rättighet för Fullmägtige att medgifva den tjensteman eller vaktbetjent, sorn af sjukdom hindras från bestridande af sin tjenst, att uppbära det för samma tjenst bestämda arfvode. 5:o
Ombudsmannen samt kontorsskrifvare-graden tillhörande tjenstemän må mottaga och bibehålla andra ordinarie tjenster, så vida Fullmägtige icke finna desamma för tjenstgöringen inom Riksgälds-kontoret hinderliga; men de öf, rige tjenstemännen vid detta verk få ej innehafva annan ordinarie tjenstebefattning; dock må den ordinarie tjensteman derstädes, som för närvarande innehar befattning utom verket, och, enligt förut gällande stadganden, icke varit skyldig denna befattning frånträda, densamma äfven efter tillträdandet af den på nya staten uppförda lön bibehålla, under vilkor dels att, derest hans utom
Rik sgälds-kontoret innehafvande syssla skulle vara för tjenstgöringen derstädes hinderlig, från endera tjensten afgå, när Fullmägtige sådant äska, och dels att, vid befordran inom detta verk, frånträda ordinarie tjenstebefattning utom detsamma. § 176.
Till belöning
Jör extra arbeten och till uppmuntran för exlra-ortlinarier, som ådagalagt synnerlig flit och skicklighet, ega Fullmägtige att för innevarande år använda
Ett tusen femhundra R:dr samt från och med nästa års början
Två tusen femhundra R:dr årligen; dock får hvad häraf under årets lopp icke behöft utgifvas, under ett påföljande år ej för samma ändamål auvändas.
För öfrigt ega Fullmägtige icke att tilldela betjeningen vid Riksgälds-kontoret hvarken ljuspenningar eller andra arfvoden än de i aflöningsstaterna och detta reglemente särskildt bestämda eller medgifna. 16 Stais- Utskotta Is Memorial N:n 158. § 177.
Såsom begrafningshjelp eller understöd för sterb husen efter aflidne obemedlade tjenstemän och vaktbetjenter vid Riksgälds-kontoret och f. d.
Gencral-assistans-kontoret, ega Fullmägtige att, under loppet af hvarje år, disponera en summa al högst Tvåhundratjugufem R:dr. § 178.
Derest Enke- och pupill-kassans vial Riksgälds-kontoret afslutade och vederbörligen granskade räkenskaper för tiden till och med det år, då nästa riksdag slutar, skulle visa, att kassans inkomster under året understigit de utbetalningar som derunder kassan ålegat, må den sålunda uppkomna bristen, inom elt belopp af högst Tvåtusen Tvåhundrafemtio R:dr för året, af Riksgälds-kontorets medel godtgöras, under förbehåll likväl att hvad utaf denna anslagssumma för ett år ej behöft användas, icke får för ett annat af kassan tillgodonjutas, och under vilkor, att delegarnes bidrag under tiden utgå utan förändring af deras uti det för kassan nu gällande reglemente bestämda belopp, samt att pensionerna för enkor och barn efter embets- och tjenstemän samt vaktbetjente vid Riksgälds-kontoret icke få höjas utöfver en femtedel af den ordinarie lön, hvilken den aflidne delegaren sednast vid detta verk innehaft, och för tjenstemäns samt vaktbetjentes vid f. d.
General-assistans-kontoret efterlemnade enkor och barn icke utöfver en fjerdedel af det lönebelopp, efter hvilket den för sistnämnda Kontors tjenstemannapersonal stadgade årliga afgift till samma kassa blifvit beräknad och vederbörligen inbetald. / Angående Riksgälds-kontorets inkomster och de till detta verk särskildt anslagna tillgångar. § !79.
De till Riksgälds-kontoret hörande, och dit anslagna medel må icke, under någon förevändning eller med hvad vilkor som helst, derifrån ryckas eller användas till andra behof, än dem Rikets Ständer bestämt.
Ålit förordnande, som deremot strider, vare kraftlöst (68 § Regeringsformen).
Och må, vid liqviderande af Riksgälds-kontorets fordringar, ackord, utan Riksdagens särskilda samtycke, icke medgifvas. § 180.
Återstoden af den bevillning, som, enligt Rikets Ständers, genom Kongl. Maj:ts nådiga Kungörelse af den 8 Januari 1864, till allmän efterrättelse utfärdade B evilla ings-stadga, skall utgöras, bör, likasom den allmänna bevillning, hvilken Rikets Ständer vid innevarande riksdag sig åtagit, till Riksgälds-kontoret levereras i den ordning och på det sätt, iörfattningarne föreskrifva; hvarjemte ännu utestående restantier å de förflutna årens bevillningsmedel böra, i den mån de varda indrifna, komma detta verk till godo. § 181. Stats-Utskottets Memorial N:o 138. 17 § 181.
De för stämpling af spelkort och tidningar stadgade afgifter ingå likaledes till Riksgälds-kontoret, genom hvars försorg för spelkorten föreskrifna konvoluter och manufaktur-stämpelpapper anskaffas samt i stadgad ordning tillhandahållas, och hvarest stämplingen af papperet för de här i hufvudstaden utkommande tidningar jemte andra, stämpelafgift underkastade, skrifter verkställes; börande Riksgälds-kontoret till Allmänna Barnhuset i Stockholm samt öfriga fromma stiftelser utbetala dem tillerkända andelar utaf kortstämpel-afgiften. § 182.
Till Riksgälds-kontoret aflemnas hädanefter, likasom hittills, de köpeskillingar, hvilka vid Kronan behållna hemmans samt rekognitions- och Kronans öfriga disponibla skogars försäljande till skatte varda erlagda. § 183.
Äfvenledes eger Riksgälds-kontoret att mottaga de aulclionsmedel, hvilka kunna inflyta för Kronan tillhöriga och för Kongl. Flottans i Carlskrona behof eller för Allmänna Magasins-inrättningens räkning icke inköpta hus i städerna, så vida ej dessa medel blifvit af Rikets Ständer för särskildt ändamål anvisade, § 184- Vidare skola till Riksgälds-kontorets disposition öfverlemnas de medel, hvilka, till följd af anmärkningar vid räkenskaperna öfver alla till detta verk ingående allmänna utskylder, äro eller blifva levererade. § 185.
Återstoden af det, till bestridande af Riksgälds-kontorets utgifter, vid sistförflutna riksdag anvisade bidrag af Statsverkets i den då fastställda Riks-staten beräknade årliga inkomster, bör i stadgad ordning
Riksgälds-kontoret tillgodokomma. § 186.
Såsom bidrag till bestridande af de utaf Rikets nu församlade Ständer beviljade och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade, statsutgifter vid innevarande riksdags ‘statsreglering, har, på sätt den af Rikets Ständer nu utfärdade Riks-stat innehåller, anslagits ett belopp af Två millioner tvåhundraniotusen sjuhundra fyratio
R:dr för år 1867.
Statskontoret utbekomma succesive i den mån detta sednare verks tillgångar det medgifva.
Prot. 1865 Lj 1866.
4 Sami 1 Afd. 2 Band. 37 Håff. 3 18 Stats -Utskottets Memorial N:o 138. § 187.
Från Kongl. Statskontoret bör Riksgälds-kontoret erhålla dels redan uppkomna, men ännu icke aflemnade, dels hädanefter uppkommande öfverskott å Statsverkets inkomster, äfvensom behållna och till framtida behof icke reserverade besparingar å detta verks utgifter; börande, sedan rikshufvudboken för år 1864 och hvarje påföljande år blifvit afslutad, en derpå grundad liqvid mellan Statsoch Riksgälds-kontoren uppgöras öfver de sistnämnda verk tillkommande öfverskottsmedel. § 188.
Till följd af den under 1859 och 1860 års riksdag uppgjorda statsreglering och de beslut Rikets Ständer i sammanhang dermed meddelat, bör från Kongl. Statskontoret till Riksgälds-kontoret aflemnas återstoden, Tre tusen fyrahundra tjugusju R:dr 50 öre, utaf en Femte Hufvud-titeln tillhörande och till aflöning åt de på indragninijsst.al ännu qvarstående civile tjenstemän vid i lottän afsedd anslagssumma af 5,877 R:dr 50 öre; hvilken återstod, i den mån densamma genom afgång blifver obehöflig, kommer att såsom besparing
Riksgälds-kontoret tillställas. § 189.
I stället för det årliga bidrag till Teknologiska Institutet, som af Manufaktur-diskontens vinstmedel tillförene utgått, men numera är å Riks-statens Sjette Huivudtitel uppfördt, kommer ett detta bidrag motsvarande belopp af Tjuguett tusen R:dr att utaf nämnda vinstmedel, genom Kongl. Kommers-kollegium, till
Riksgälds-kontoret före hvarje års slut inbetalas. § 190.
Under det i § 26 af detta reglemente stadgade vilkor eger Riksgälds-kontoret att, under hvarje år, från Kongl. Statskontoret emottaga den vid samma års början befintliga behållning utaf de depositionsrnedel, som från Landtränteri erna samt (Il/ver ståthållarn-em b e/els kansli blifvit till Kongl. Statskontoret inlevererade. § 191.
Jemlikt de beslut, Rikets Ständer under föregående riksdagar fattat i afseende på den erhållna och till kostnader för Myntverkets nuvarande lokal begagnade köpeskillingen för den af Kronan försålda, vid Regeringsgatan här i hufvudstaden belägna, så kallade HnJbageri-egendomen, — bör, sedan Myntverkets ställning framdeles så förbättrats, att samma köpeskillings belopp, Tjugufem tusen R:dr, kan af nämnda verb, utan olägenhet eller men för dess obehindrado verksamhet, återbetalas, detta belopp, i den mån det varder disponibelt, genom Kongl. Statskontoret till Riksgälds-kontoret öfverlemnas. Stats-Utskottets Memorial N:o 138 19 § 192.
I öfverensstämmelse med Rikets Ständers beslut i fråga om begagnandet af de för undsättningar vid missv exter eller felslagna skördar af sedd a medel, intilldess desamma behöfva för sagda ändamål användas, skola dessa medel, till den del de icke äro för anvisade utbetalningar erforderliga, under det förbehåll som i § 28 omförmäles, öfverlemnas till Riksgälds-kontoret. § 193.
Jemte det Rikets Ständer beslutat, att den uppkommande behållningen å trafikinkomsterna från Statens jernvägar skall till Riksgälds-kontoret ingå, hafva Rikets Ständer föreskrifvit, att, så snart räkenskaperna öfver trafiken för hvarje ingnad hunnit så afslutas, att behållningen för månaden kan uppgifvas, skall nämnda behållning ofördröjligen till Riksgälds-kontoret levereras, dock under förbehåll, att, i händelse utgifterna för rörelsen å Statens jernvägar och desammas underhåll någon månad icke af inkomsterna betäckas, den uppkommande bristen må, uppå vederbörlig reqvisition af Riksgälds-kontorets tillgångar ersättas. § 194.
Till följd af Rikets Ständers under denna riksdag fattade beslut och den i bankoreglementet derom meddelade föreskrift, skall utaf llikets Ständers Banks behållna vinst för åren 1863 och 1864 en summa af
Tre millioner fyrahundratusen R:dr under åren 1866 och 1867, med 1,700,000 R:dr hvartdera året, från Banken till Riksgälds-kontoret aflcmnas. § 195- De till
Riksgälds-kontoret influtna uppbördsmedel eller aflemuade behållningar. äfvensom de för jernvägsbyggnaderna upplånta medel samt detta verks öfriga kontanta tillgångar skola, såvidt och så länge de icke behöfva användas för samma verk åliggando utbetalningar, hållas allmänna rörelsen tillhanda och göras räntebärande genom desammas utlåning emot skuldförbindelser, som Rullin ägt ige anse innefatta full säkerhet och hvilka antingen äro afgifna af städer och menigheter eller inom riket befintliga, af Kongl Majit oktrojerade, penningeförvaltande verk och inrättningar, eller ock försedda med hypothek af räntebärande obligationer eller förbindelser, utfärdade af sådana verk och inrättningar samt andra större bolag och föreningar, sorn, efter erhållna, af Kongl.
Majit meddelade, oktrojer eller fastställda reglementen, trädt i verksamhet.
Utlåningstiden må af Fullmägtige bestämmas, dock får densamma icke öfverskrida Sex månader efter nästa riksdags början.
Lånesummans förhållande till derför hypothiserade obligationers kapital-belopp, äfvensom den ränta, hvilken för ifrågavarande lån skall till Riksgälds-kontoret erläggas, må likaledes, med afseende å dessa obligationers afsättlighet och den vanliga penningeräntans belopp, af Fullmägtige bestämmas; egande Fullmägtige jemväl att för sådana medel uppköpa antagliga obligationer, som förfalla inom viss bestämd tid eller som utan svårighet och kapitalförlust kunna vid inträffande behof föryttras. t 20 Stats- Utskottets Memorial N:o 15 8. § 196.
För bestridande af Riksgälds-kontoret åliggande utbetalningar eger detta verk att. begagna ett kreditiv (i lii kels Ständer* Bank till belopp af högst
En million fembundratusen R:dr, mot
Fyra procent årlig ränta å hvad som af kredit-ivet lyftas; börande i afseende på kreditivets begagnande de uti bankoreglemente derom meddelade föreskrifter lända till efterrättelse. § 197.
Derest sådant, för verkställigheten af Riksgälds-kontoret åliggande utbetalningar, finnes oundgängligen nödvändigt, ega Fullmägtige att upplåna dertill erforderligu medel mot detta verks räntebärande obligationer, ställda till inlösen autinge'u efter viss förfallotid eller efter föregången uppsägning, eller ock efter utlottning, på sätt Fullmägtige linna lämpligast och ändamålsenligast samt med det ^11 männas fördel mest öfverensstämmande. § 198.
De medel, som inflyta å den s. k.
Slatslåne-/ondens utestående fordringar, skola, efter afdrag af nödiga förvaltningsutgifter, till Riksgälds-kontoret aflemnas. § 199.
Likaledes bör salpeter-fonden, sådan den vid 1866 års utgång efter afslutad hufvudbok befinnes, till Riksgälds-kontoret öfverlemnas.
A ngående uppbörden och redovisningen af de till Riksgälds-kontoret ingående bevillning»- m. fl. medel. § 200.
Allmänna bevitlningen uppburés och redovisas på sätt i gällande författningar är stadgadt; och åtnjuta de tjenstemän samt öfrige vederbörande, som med uttaxeringen och uppbörden af bevillningen ega befattning, de uti Beviilningsstadgan dem tillerkända arfvoden och traktamenten.
Likaså ega Kronofogdarne och Landskontoren att för uppbörden och redovisningen af arfs- och testaments-bevillningen tillgodonjuta de särskilda arfvoden, som uti derom gällande lörfattningar finnas bestämda. § 201.
I afseende på uppbörden, levereringen och redovisningen af de stämpelnfg i/i er, som för tidningar och spelkort skola erläggas, komma derom gällande författningar - Stats-Tjtskottets Memorial N:o lo 8. fattningar att tjena till efterrättelse; börande kostnaden för den i Riksgäldskontoret skeende tidningsstämplingen af detta verks medel bestridas; och må vedergällningen för sagda stämplings verkställande ocb kontrollerande hädanefter utgå efter samma beräkningsgrund som hittills.
Likaledes böra de stampar, som vid den i orterna förefallande tidningsstämpling måste begagnas, på Riksgäldskontorets bekostnad anskaffas.
Men för öfrigt skall kostnaden för denna stämpling, med det i författningarne bestämda belopp, utaf de influtna stämpelmedlen godtgöras. § 202. öfver hvarje års uppbörd af allmänna bevillningen samt Riksgälds-kontorets öfriga inkomster, hvilka uti landsorterna levereras, författas vid Landskontoren summarisk/i räkningar, som alslutas och insändas till
Riksgälds-kontoret inom den tid författningarne stadga; skolande uti dessa räkningar restantier och balanser från de förra åren jemväl till redovisning upptagas.
Sådana summariska räkningar aflemnas äfven från Stockholms stad inom den tid, som särskildt är bestämd. § 203.
I början af hvarje månad insändas från Landtränterierna till Riksgäldskontoret förslag öfver de, under nästföregående månad, för nämnda Kontors räkning influtna medel; hvilka förslag ovilkorligen böra vara af Landskontoren till rigtigheten bestyrkta. § 204.
De till Riksgälds-kontorets disposition uti Landtränterierna influtna uppbörds- och anmärknings- m. fl. medel öfversändas och levereras derifrån omedelbarligen till Riksgälds-kontoret; egande Landträntmästarne att, under de vilkor och förbehåll författningarne stadga, sig till godo beräkna och i räkenskaperna afföra dem tillkommande remisslage för de penningeremisser, som från Ränterierna till Riksgälds-kontoret expedieras.
■ § 205.
Kammarrättens.
Öfverrevisionsdepartements anmärkningar eller vederbörande Advokatfiskals-embetens åtgärder, för Riksgälds-kontorets räkning inflyta, godtgör Riksgälds-kontoret, efter behöriga reqvisitioner, de i författningarne stadgade observations- och indrifnings-arfvoden. § 206.
Öfver Riksgälds-kontorets samtliga tillgångar och skulder samt inkomster och utgifter, med undantag af de för jernvägsbyggnaderna upplånta och utgifna medel, hvilka uti en särskild räkenskap redovisas, uppgöres och afslutas för hvarje Bih. till B.
Prot. 1865 § 1866. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 31 Tläft. 4 22 Stats- Utslcottets Memorial N:o l3 8. år en fullständig hufvudbok, hvilken äfven skall upptaga och redovisa Riksgäldskontorets alla fordringar för de till enskilda jern vägsanläggningar utbetalda lån.
Såväl hufvudboken sora den särskilda redovisningen för jernvägs-låuemedlen skola inom den 1 Juli året näst efter det, hvilket dessa räkenskaper omfatta, vara afslutade och renskrifna samt före den 1 derpå följande September behörigen granskade.
Riksgälds-kontorets hufvudböcker böra vid lämpliga tider hållas Kongl. Statskontoret tillhanda, på det att den Riksgälds-kontoret tillkommande förvaltning af allmänna medel jemväl må kunna i rikshufvudboken intagas.
Under loppet af Juli månad hvarje år, böra, till upplysning för allmänheten om Riksgälds-kontorets ställning, särskilda, efter det dermed afsedda ändamål lämpade, ut dr a % af delta verks räkenskaper för det nästföregående året genom trycket offentliggöras och jemte allmänna tidningarne utdelas.
I April månad hvarje år upprättas uti Riksgälds-kontoret en ordentlig liqvid med Statsverket för det sistförflutna året.
Af denna liqvid meddelas Kongl. Statskontoret tvänne exemplar, hvaraf det ena, derå Pullmägtige tecknat sitt godkännande, bör derstädes qvarstadna, samt det andra, sedan det blifvit försedt med anteckning om liqvidens godkännande af Kongl. Statskontoret, bör till Riksgäldskontoret återställas, för att såsom verifikation dess hufvudbok biläggas. § 207. 208.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS ISAAC MARCUS, 1866. Stats-Ulskottets Memorial N:o 139. 1 N:o 139.
Ank. till Exp.-Utsk. den 16 Juni 1866, kl. 11 f. m.
Memorial, med förslag till de sista afdelningarne af det nya reglementet för Riksgalds-kontoret.
(B. A.) Stats-Utskottet får härjemte lill Rikets Ständers fastställelse öfverlemna förslag till de sista afdelningarne af det reglemente för Riksgalds-kontoret, som vid innevarande riksdag kommer att utfärdas, innefattande stadgandena angående styrelsen öfver Riksgalds-kontoret; angående Fullmägtiges sammankomster; angående
Fullmägtige tillhörande särskilda åligganden och uppdrag; angående betjeningen vid Riksgalds-kontoret; angående lediga tjensters bestridande och tillsättande; angående behandlingen af frågor rörande tjensteförsummelser m. m.; samt slutligen angående pensioneringen af Riksgälds-kontorets betjening. § 209, angående antalet af de Fullmägtige, åt hvilka Styrelsen öfver Riksgäldskontoret är uppdragen; § 210, angående uppkomna ledigheter bland Fullmägtige; § 211, angående suppleanters inkallande; § 212, angående för Fullmägtige gällande föreskrifter vid Riksgälds-kontorets förvaltning ; § 213, angående upphörande af Fullmägtigs befattning; och § 214, angående Fullmägtiges åligganden i allmänhet; äro hufvudsakligen lika lydande med §§ 227, 228, 229, 230, 231 och 232 i 1863 års reglemente, med iakttagande att orden »Rikets Ständer» och derpå häntydande uttryck på åtskilliga ställen blifvit uteslutna eller förändrade. § 215, angående utväljande af deputerade för låneärendena samt deras åligganden, m. m., innefattar hufvudsakligen samma föreskrifter, som meddelas genom Bill- lill B.
Prat. 1865 4 1866. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 38 Häft. 1 2 Ståls-Utskottets Memorial N:o 159. morn. 8 i 171 § äfvensom sednare mom. af § 172 i nuvarande reglemente. § 216, angående
Fullmägtiges redovisnings- och ansvarsskyldighet; § 217, angående inhemtande af Revisorernes råd och yttranden; och § 218, angående målens föredragning och afgörande; öfverensstämma med §§ 233, 234 och 235 i nu gällande reglemente. § 219, an gående den ort, der Fullmägtiges sammankomster böra hållas, har lika lydelse med § 236 i sednast utfärdade reglemente, endast att det i första punkten förekommande ordet »Åtta» blifvit ändradt till »två tredjedelar af hela antalet.» § 220, angående tiden för sammankomsterna och protokollsförande dervid; § 221, angående särskilda sammanträden; § 222, angående tjenstledighet för Fullmägtige; och § 223, angående anmälande af inträffadt förfall; äro lika lydande med §§ 237, 238, 239 och 240 i 1863 års reglemente. § 224, angående det antal Fullmägtige, som vid besluts fattande bör vara tillstädes, öfverensstämmer med § 241 i nuvarande reglemente med enahanda ändring, som i § 219 är gjord. § 225, angående rösternas afgifvande och beräknande vid skiljaktighet i meningar; § 226, angående infordrande af Kommissariatets yttranden m. m.; § 227, angående föreskrifters meddelande; § 228, an gående sättet för öfverklagande af Fullmägtiges beslut; § 229, angående granskning af Kommissariatets anteckningsböcker och Ombudsmannens diarium samt inventering af de under Kommissariatets vård befintliga låne- och säkerhetshandlingar; § 230, angående årliga besigtningar å Riksdagens och Riksgälds-kontorets hus; och § 231, angående upplåtande af rum inom Riksdagens hus mellan riksdagarne; motsvara §§ 242, 243, 244, 245, 246, 247 och 248 i nu gällande reglemente.
Då det i 249 §:n al nämnda reglemente åt Riksgälds-kontorets Fullmägtige gifna uppdraget att vidtaga åtgärder för inlösen af Hebbeska egendomen numera blifvit utfördt, har samma stadgande ur förslaget till nytt reglemente blifvit uteslutet. § 232, angående berättelsers afgifvande till Riksdagen och Revisorerne; § 233, angående tryckning och utdelning af Revisorernes berättelser; § 234, angående upphandling af papper oeh skrifmaterialier till begagnande under uästa riksdag; äro hufvudsakligen lika lydande med §§ 250, 251 och 252 i sednast utfärdade reglemente. § 235, angående utseende af ombud vid revisionerna af Strömsholms kanalbolags, Dalslands kanal-aktiebolags och Kinda kanal-aktiebolags räkenskaper och Stats-Utskottets Memorial N:o 139. 3 förvaltning, grundar sig på föreskrifterna i § 134 mom.