Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Inbyggare vore en väseudtelig fordel oms på samma ort, dit de af sine Oeconomiske forhällatjdep aro nödsakade att sig begifva, de ^tillika egde tillfälle att anmäla och bevaka sine rätts angeli-, gonheier, i stället för att som nu behöfva vanda sig till den, i en motsatt rigtning, aflägset b (.lagné Jemtlands Läns Styrelse.
Men då för afgöranlet af en så vigtig fråga, sorn huruvida en provins må skiljas från en Länstyrelse för att ur derläggas en annan, — ep åtgärd hvarpå ortens förkofran eller aftagande till väsendtlig del beror; det är af högsta vigt att fallförliteligen känna Innebyggarnes allmänna önskan, den påföljd en sadan rubbning kan medföra, ej mindre för dan Läpestvrelse, hvars, verksamhet sålunda insfrankes, än för den, hvars omvårdnad skall ytterligare utsträckas m. 11. nödige upplysningar, dem Utskottet saknat eller icke kunnat med erforderlig vis.shet erhålla, så hem-, ställa Utskotten, örn icke Riksens Högloft* Stan - -&
Stat* - Ut sk ettets Be t aniand en. d°r skulle hos Kongl. Maj-t vilja i un lerdfn g3 et anhålla, det Kongl. Majit täcktes ofver den af Herjeådalens fullmägtige vid innevarande Riksdag, rn. fl. gjorde framställning, om Herjeådalens ater förläggande under Gefleborgs
Län, låta höra ej mindre detta Landskaps Innevånare än äfven L nestyrelsen i Östersund och Gefle, samt att Kongl.
Majit derefter, med Nådigt afseende a Innebyggarnes yttrande önskan, täcktes vidtaga dvt beslut, Kongl.
Maj;t i Nåder pröfvade bäst och nyttigast.
Dock varder detta till Riksens Högloft Ständers eget ompröfvande vördsamt öfa erlemn::dt.
Nio 4o6.j Ankom den 15 Aag. 18x3.
Ständers Stats samt Allmänna Besvärs - och Ekonomi- Utskotts Utlåtande, rörande de flere vid innevarande Riksdag väckte motioner, om nya Post-Contoirs inrättande.
Under yttrande af nästan enahanda allmänna a sigter, om den lättnad och liflighet i communt* Stats- Utskottats BMänkanden.
m ration, sorn medelst en ordentlig Postgång heredes samt med omnämnande af de fördelar, sorn. derigenom tillskyndas ej blott sjelfva orten der Postgång finnes, utan äfven hela Riket, hafva H:r C. G. Gylle n li eim, FTeir Prosten
Doctor For nander, Herr Prosten Herlitz, Herr Be ekman samt Riksdagsfullmägtigen Olof Olsson från Wermland uti särskildte, till Statssamt Allmäuna Besvärs- och Ekonomie - Utskotten remitterade Memorial, sökt ådagalägga behofvet af Post-Contoirs inrättande, nemi: 1:0 Vid Alltorps Gästgifvaregård å Norra Dahlsland af Elfsborgs Eän. 2:o På Östra kusten af Öland. 3:0
På Gothland der någon Poststation utom den i Wisby för det närvarande icke finnes. 4:0 I Fryxände Socken af Wermland; samt 5:0
Vid Arvika Köping uti nämnde Län.
Men då så väl Utskotten, som Riksens Hög loll.
Ständer sakna den speciela kännedom af al. la locala omständigheter, som är nödig för att kunna bestämma om och på hvad lämpligt sätt Postgång å förenämnde ställen må inrättas, anse Utskotten sig böra tillstyrka R, H.
Ständer, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla desse framställningar, med auhållan derjemte, det Kongl. Maj:t täcktes anbefalla en noggrann undersökning 4<> Stats - Uts kottet* Betänkande». om de uppgift! e Poststationernas lämplighet, sami i öfrigt låta vederbörande häröfver varda hördö; da det, på de sig deraf visande resultat, får ankomma, hvad afseende till bifall eller afslag, å désse motioner i Nåder kan lemnäs; Beträffande hvad Riksdags-Fuilmägtigeh Olof Olsson tillika föreslagit, nemi: att Arvika Köping mätte bl fva räknad bland lägsta Classens
Städers med åtnjutande af thy åtföljande förmåner, samt erhålla sin egén Styrelse; Så får Ekonomi-Utskottet särskildt vördsammeligen Jättra; döt Utskottet anser lämpligast vara; att då Arvika Köpings Innevånare finna sig vara i tillfälle att sjelfve aflöna en egen Stytelse, de då valida sig” till Kongl.
Maj -t med underdånig ahhållati om tillstånd till dess antagande, samt att, i sammanhang dermed Stads-Privilegier måtte Köpingen förutinas; Och får Utskottet, i afseende på hvad af öfta b eulal de- Eiksdagä-Fullrnäghg slut!igeh blifvit yttrat Orri flyttning till Arvika af den vid Sågrnoen hittills hålltie markbad, eri Sadan flyttning understödja, såsom varande fördelaktig ej mindre för Köpingens Innevånare; ari afvert för dea Orrigifvande orten; hvaremot och derest Hagon ytterligare marknad, efter hvad Olof Olsson jemväl begärt, skulle finnas nödig och lämplig 1 Afvika, hvilket på Kongl. Majlis
Nådiga bedoria itu: tide lärer få ankotnmä; densamma ej svré* Stais-Uisicottets Betänk a n d <! Q, 41 Synes bura ballas i Februarii månad, enär en Större och längre tid pågående marknad då i Carlstad inträffar,, Detta allt öfverlemnas Vördsamt till R.
H» Ständers eget bepröfvande.
Stockholm den 9 Augusti 1333, N:o 4b^' Ankom dén 15 Aug. 1S23-.
Ständers Stats» samt Allmänna Besvärs» och Ekonomi-Utskottets Utlåtande, öfver väckte Motioner, rörån» de nedsättning i Beklädnads» Bidraget vid Indeldta Infan» teriet, m. m.
Hos tledervärda Bohde - Ståndet har Riksdags* fullmägtigen Anders Danielssotij uti af> gifvit Memorial anfört, ätt genom de Vid sist* förflutne Riksdag för Indeldta Infartteri-Rege* tneniérnes beklädnad faststälde grunder, beklädnads bidraget gifvit så betydliga öfverskott, att, 4 Sami. 4 Baud. 5 * 4* Stats-Utskottet»
Betan leanden» enligt en fran Kongl.
Krigs-Collegium medJeldt uppgift hos Bekliidnids-Direcfionerna, i contanta mede! ock fordringar vid 1822 års slut fanns en behållning af tillsammans 3-23,107 R:dr g sk. 11 rst. oberäknad afskrifningen för vacante nummer.
Danielsson har ansett häraf tydligen följa, att dét vid sista Riksdag påräknade belopp eller leidel munderingsvärde för hvarje Sr, hvaraf Staten skulle vidkännas hälften och Rotarne andra hälften, varit större än behofvet erfodrat', och att minst 4 års slitningstid borde tagas till beräkningsgrund, så att Rotarne i stället för en sjettedel?, hädanefter endast komme att .årligen betala i-8:dels belclädnadsvärde, men som den nu befintliga behållningen borde komma de beklädnadsskyldige till godo, har Anders
Danielsson föreslagit, att de för minst ett eller ett och ett halft år måtte befrias från all utgift samt beklädnads-afgiften derefter nedsättas till 1 - 4:del munderings-värde om året, till lika fördelning emellan Statsverket och Rotehållare.
Uti hvad Anders Danielsson sålunda yttrat hafva de flesta af Hedervärda Bonde - Ståndets [Ledamöter instämt, hvaremot Johan Rongberg och öfrige Fullmägtige från Gefleborgs Rån, såsom Rotehållare under Helsinge Regimente, yrkat, att de nu och framgent matte orubbadt vara bibehållne vid 1681 års Kneckte-contracter samt Riksens Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånig - Stas-Utskottets Betan leanden. 43 Let anhållandet Rotehållarne hädanefter må m ed vadmal få bekläda Soldaten m. m.
TJtom desse till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens gemensamma handläggning remitterade Memorialer, har Ekonomiutskottet fått till sig särskildt remitterat ett memorial af Moses Johans,son från Vesterbottens l.än af enahanda syftning och innehåll, sorn det utaf Anders Danielsson afgifne.
Stats-Utskottet, som först behandlat detta ärende, får vördsamt tillkännagifva, det Utskottet, till följe af Kongl. Maj:ts Nådiga .Remiss ä KrigsCollegii underdåniga Berättelse, orri verkställigheten af de vid sednaste Riksdag fasstälde grunder för beklädnadssättet vid Indeldta Infanteri-Bege. menterna till RiksStånden afgifvit särskildt Betänkande N: o 253, samt deruti på anförde skäl tillstyrkt, att den, utaf Anders Danielssontill 223,107: 9: 11: rätteligen uppgifné behållningen af beklädnadsbidraget måtte få förblifva under Beklädnåds-Directipnernes ' fortsatta vård och redovisning, äfvensom att det nu gällande Beklädnads-bidraget, med andels Munderings värde zoin året, till jemn fördelning Kronan och Roten. emellan, måtte intill nästa Riksdag oförändradt få fortfara; Och som hvad Stats-Utskottet sålunda hemställt, enhgt ankomne Protocolls-Utdrag, utaf frenne Riksstånd blifvit bifallet, anser Utskottet Anders Danielssons och Moses Johans - 44 Stat» -Utskottets Betänkan den. sons, ofvanberiirde framstähningar derigenom va-, va besvarade.
— Då Stats - Utskottet derjemte i sammanhang med Kongl.
Krigs-CoUegii ofvannärnnde underdåniga berättelse, erhållit Nådig Remiss å Chefens för Helsinge Regimente ur. derdåniga anmälan om Regiinentets behof af förbättrade beklädnads-vilkor samt deröfver uti dess åberopade Betänkande jemväl sig ulåtit, finnér Utskottet Johan Dongbergs yrkande om brub, badt bibehållande af 1681 års Kneckte contracter för Rotehållarne under Helsinge Regemente alltså nu icke eller föranleda till något särskildt yttrande; och beträffande Uongbergs [tillika gjorda framställning om tillstånd för Rotehållarne, att med vadmal få bekläda Soldaten, får Stats-Uf skottet yttra, att som Kongl. Krigs-Collegium, uti dess, underd.
Berättelse, bland annat anfört, att det förändrade bekladnadssättet älven uppmuntra, de Allmogens och Soldatens arbetsbit, derigenom att Vadmal, Bov och mindre Munderings-persed, lar fages af Uandtmannens tillverkningar och deri 6 o
Me tillåtelsen sålunda redan är gifven, Stats, Utskottet icke kan tillstyrka R.
Ständer, att med förnvad hemställan i detta hänseende till Kongl- Maj :t ingå.
Till hvad Stats-Utskottet således P yttrat [får Ekonomi-Utskottet för dess del endast tillägga, att Utskottet i dess afgifne Betänkande N:o 99, 9® Directionev till Arméens bekläd - Stats-Utskottets Betänkande ti - na. d redan tillstyrkt: ”det heldst vadmal eller sådant kjäde, sorn i Provinsen blifvit tillverka dt linge vid [Soldatens beklädnad användas,” och art någon ytterligare åtgärd i detta afseende nu icke behöfver fd;eslås.
Till B. H.
Ständers bepröfvande hemstäl-. les detta vördsammeligen.
Stockholm dell 9 Augusti 4833- N:o 409.
Ankom den t8 Augusti iSiJ, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets yttrande angående den i Hufvudstaden anlagde Veterinair-Inråttning.
Sedan Stats-Utskottet afgifvit Utlåtande under Js:o 040, i anledning af Kongl- Maj:ts Nådiga Proposition, angående anslag, så val till åtskilige Byggnader vid Veterinair-Invättningen i Hufvudstaden, sorn till en årlig Stat för samma Inrättnings framtida underhåll uti dess fullkqm-- 46 Stats-Utskcttets
Be tänk anden. nide skick, så-hafva, inom Högled].
Ridderskap?t och Adeln, Vällofl.
Borgare-Ståndet samt Hedervärda BondeSiåndet anmärkningar blifvit deremot gjorde, som ansetts föranleda till ärendets återremitterande, mén af Högvördige,- Preste-Ståndet är Utskottets berörde yttrande bifallet elen 5
Het har blifvit anmärkt hufvudsakligen, att då Utskottet ansett sig icke kunna tillstyrka det till Byggnadens uppförande för V-eterinair - Inrättningen äskade anslags beviljande, utan deremot yttrat den förmodan, att något annat passande .Kronans
Hus kunde för Inrättningen upplåtas» hade de Lägenheter bordt uppgifvas, som ansetts dertill kunna användas; att det för Löneanslagens beviljande fästade villkor, att nemi gen undervisningen icke allenast skulle afse Häst-Läkare-Vettenskapen, utan Boskaps-Medicinen i allmänhet, blifva föremål för Lärår nes föreläsningar, såsom varande för landet af allmännaste och största nytta, vöre desto mera öfverflödigt, sorn handlingarne upplyste, att undervisning i Boskaps-Medicinen afven borde vid Inrättningen ineddelas; att Föreståndarens till 2,000 B:dr föreslagne
Lön borde, efter nuvarande Innehafvares afgång, nedsättas till 1,200 R:dr, Theoretices
Lärarens Lön ökas från 666
R:dr 52 sk. till det i den Kongl. Propositionen föreslagna beloppet 1,000 R:dr, anslag af 333 R:dr 16 gk. bestås för Stats-Utskottets Betänkanden. 47 en Pensionair, Flevernes antal blifva 16, i stallet för nu tillstyrkte B; och den gjorde förminskningen af Extra Utgifts-Summan fran 1,500 K:dr till .1,000 R:dr icke genast vid Inrättningens början ega rum; samt att de 500 R:dr.
Maj:t i Nåder äskat till resepenningar för VeterinairLäkare bordt anvisas; hvarjemte äfven blifvit yttradt, att hvad för Veterinair-Inrättningen erfordras icke borde uppföras på Stat, utan anvisas pä Besparingame och upphöra, då Inrättningen förmodades framdeles kunna underhålla sig sje f, samt att Stats-Utskottet torde infordra och till Riksens Ständer inkomma med fullständig uppgift å alla de anslag, sorn af Staten blifvit gjorde till Akademieme i Riket och andre slike Stiftelser, på det derefter underdånig framställning må hunna göras om deras framtida användande, m. m.
Hvad först beträffar frågan om anslag för uppförande af de Byggnader, som för Veterinair-Inrättningen ansetts nödige, så äro i Utskottets öfvertygelse de skäl, som verkat dertill, att någre medel för detta ändamål icke blifvit anviste, fullt gällande och hafva icke blifvit uti anmärkningarne vederlagde; förmodandes Utskottet sig framdeles blifva i tillfälle att uppgifva de Lägenheter, som kunna blifva disponible att för Inrättningen användas, men hvartill icke ännu något bestämdt kan föreslås. 48
St at s - tits kot tets Be iankander!»
Döt villkor lötskottfet för anslagets beviljäft» de ansett böra fästas* att undervisningen icke ena dast afser HäsvLa kare-Vetenskapen, utan [att Bo» skaps-Medicinen i allmänhet borde blifva ett hufvildförémåt för Lärafnes föreläsningar, såsom äfven bytta* liar|Varit föranledt deraf* att den af sär» Skildte Committérade för Inrättningen föreslagna plan synes hafva för ändamål att behandla
Bo» skaps-Mediciiien såsom en mindre vigtig *elléf underordnad del af Veterinair-kunskapen, hvilket åter icke instämt med Utskottets åsigfer, som an» Sett Boskaps-sjtilcdomafs botande utgöra en vä» sendtlig del af denna kunskap, jhvats spridande kunde förekomma större förluster och på Landt» mannens bestånd hafva icke finga inflytande.
Beträffande den, likväl af andre motsagde érindran, att det föf föreståndaren föfeslagne af» lönings-belopp 2,000 R.dr borde, vid nu Varande föreståndares afgång* minskas till 1,200 R:dr
Ris och således endast denna sednare summa på Stat Uppföras; så, enär den person, sorn vid denna Syssla varder anstäld, bör hafva förväffvat ailä de kunskaper, så Theoretiska sqm Practiska hvil» ka vid Veteriftair
Inrättningen, såsom én för ari» därtlålet fullständig undervisnings-anstallt* skola meddelas* och hans hela tid synes blifva Upptä» gen af de göromål, som denna befattning tillhu fa, Stats-Utskotfet* Bet änkan den. ra, hvarvid jemväl i betraktande torde böra komma, att Föreståndare-Sysslan vid Veterinair-Inrättningen i Stockholm är den förnämsta plats i denna väg och den högsta befordran en Ve' terinair-Läkare kan erhålla; har Utskottet ansett det nu ,föreslagne Lönebeloppet af 2000 R:dr äfven för framtiden böra bestås.
Någon tillökning uti det af Utskottet till 666
E:dr 32 sk. föreslagne Löne-anslag för Theoretices Läraren kan icke tillstyrkas, med afseende å dennes åligganden, som böra blifva mindre trägne och mödosamma, enär, såsom Utskottet i dess förra Utlåtande om Veterinair Inrättningen sig yttrat, Föreståndaren förmodas blifva i tillfälle att äfven i den Theoretiska delen af Veterinair-kunslcapen, lemna undervisning, hvarigenom synes göra tillfyllest, att till hans biträde förordna en Adjunct, för hvilken den af Ut skottet föreslagne
Lön visserligen bör finnas mera tillräcklig, än de Lönevilkor, som äro dess vederlikar i allmänhet anslagne, särdeles om tillfälle skulle gifvas att lemna honom fria husrum uti den Lägenhet, som möjligen kan varda för Inrättningen anvist.
Då Utskottet funnit sig icke kunna tillstyrka den projecterade aflöningen, 333 R;dr 16 sk. årli - •f Samt, f Cand, 4 r;o Stats-Utskottets Betänkanden. ligen för en så kallad pensionair, med hvilken egentligen åsyftades att tilldana en skicklig person, som kunde vid Inrättningens nu varande Föreståndares afgång, emottaga dennes befattning, har Utskottet grundat sådant derpå, att med säkerhet bör kunna förväntas, det någon af de öfrige vid Inrättningon anstälde personer skola ge" nom enskild omtanka söka vinna den kunskap, ii.s gt och erfarenhet, att, vid Föreståndare-tjenstens ledighet, han kan till denna befattning och dermed förenade betydliga inkomster vinna befordran.
Detta synes Utskottet vara så instämmande med det naturliga .förhållandet och den i alla andre tjenstevägar vanliga ordningen, att det ovanliga förhållandet, att pensionera en person, för att sätta honom i förbindelse att framdeles emottaga en tjenst, hvarvid äro förenade betydliga, fördelar och således otvifvelaktigt skall blifva föremål för mångas sträfvanden, skäligen bör finnas vara en öfverflödig omsorg.
Erfarenheten har redan vitsordat, hvad Utskottet förmodat, att enskildte, som åstunda inhemta kännedom af Veterinair-kunskapen, skola finnas beredvillige att erlägga den afgift, hvarfö. re Elever vid Inrättningen kunna underhållas; Och då undervisningen bibringas af skicklige Fara re, synes ej vara att befara, att antalet, som komme att begagna denna undervisning, icke Ståts-Utskottets Betan kan den.
51 blifver emot .Landets behof svarande, ehuru endast åtta Elever af Staten underhållas: Anseende Utskottet det Allmännas pligt egentligen upphora med det öppnade tillfallet till undervisningens erhållande och icke höra ovillkorligen utsträckas ända derhän, att
Staten äfven skall försörja dem, som emottaga undervisningen; Hvadan Utskottet förblifver vid dess förra förslag äfven i denna del; Likasom hvad angår anslaget af 1000 R:dr till extra utgifter, hvilket Utskottet tror böra blifva tillräckligt för en Inrättning, sådan som denna, der inkomster för arbete vid Smidjan derjemte icke kunna saknas.
Utskottet har vid frågan om Reglering af Medicinal-Staten och de derunder förslagsvis samt emot redovisning uppförde 8,000 R:dr tili kostnader vid farsoters och smittosamma sjukdomars botande, samt fria inedicamenter för fattige sjuke, hvarunder tillika begripes sjukhuset i Wadstena, samt hvad förut särskildt varit beStådt till Ambulatoriska C urhus i Provincerne* yttrat, att, emedan Wadstena Curhus bör kunna underhållas af den i Länet inflytande Curhusafgiften och behofvet af bidrag till Ambulatoriske.
Curhus i Provincerne jemväl upphöra genom de tillgångar, denna afgift lemnar, berörde anslag syntes böra med 2000 R:dr förminskas och hädanefter utgå med 6000 R:dr.
Vid detta anslags bestämmande för framtiden hade Utskottet S t a t s - U t s .k o 11 e ts B e tänk a ad'e h. för afsigt, att deraf äfven skulle bestridas rese* kostnader för Veterinair-Läkare, och något särskilt dertill icke behöfva anvisas, Och enär Utskottet vunnit öfvertygelse derom, att berörde anslag varder tillräckligt, äfven i detta afseende, anser Utskottet anmärkningen endast föranleda tillden hemställan,'att detta förklarande varder iagttaget uti den underdåniga skrifvelse om Veterinair - Inrättningen, sorn Riksens Ständer j till .Kungl: Maj:t aflåta.
Egenskapen af Veterinair-Inrättningen, såsom utgörande en dande och underhållande af Veterinair-kuriskapen, vederlägger den anmärkning, som blifvit gjord, att hvad sorn dertill erfordras, icke borde uppföras på Stat, utan anvisas på Besparingarne; De utgifter, som ansetts framdeles, då Inrättningen vunnit stadga, kunna bestridas af dess inkomster, hafva blifvit föresiagrié att beviljas, endast till nästa Riksdag; Och Utskottet tror sig således hafva med all möjlig ^noggrannhet urskiljdt behofvens beskaffenhet och derpå grundat förslaget.
Sluteligen hvad angår den inom BorgareStåndet yttrade önskan, att Stats-Utskottet, : .borde infordra och till Riksens Ständer inkomma med fullständig uppgift å alla de anslag, sorn af Staten blifvit gjorda till Akademierne i Riket och
Sta t * - Uts kotte ts Betänkanden. andre slike Stiftelser; så är detta en ny fråga, som med frågan om anslag för Veterinair-Inrättnin* geri icke har någon gemenskap och är derjemte af beskaffenhet att icke kunna af Utskottet åstad, kommas.
Detta öfverlemnas vdrdsamligen till Riksens Höglofl- Ständers profning, tillika med reservation af någre Utskottets Ledamöter.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Riksens Ständers Stats - Utskott den 12 April 1823. s. D. Då nu till justering upplästes Uttkottes Utlåtande i anledning af gjorde anmärkningar vid dess afgifne Yttrande angående anslaget till Veterinair-Inrättningen, förklarade Herr Majoren Friherre Hjerta, Herrar Öfverste-Dieutenanterne G.
Hjerta och von Heyne samt [Herr Biskopen Doctor Wallenberg, under åberopande af sine reservationer, då ärendet förra gången hos Utskottet förevar, sig icke kunna instämma uti detta Utskottets Utlåtande; hvilke särskilde tankar, i anledning af derom gjord begäran, skulle till 54 Stats - Utskottets Betänkanden. de Respective Riks-Stånden] åtfölja.
C. E o r i c h. N
Ankom den 18 Aug, 1823.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, om Pension vid afskeds-tagandet för Justitise- Rådet Blom. • 9 Ofver fötjande Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers Stafs-Utskott med lustitisjRådet Bloms underdåniga ansökning, om Pension vid afskedstagandet.
Gifven Stockholms Slott den lj Iulii 1833. ”Till Kongl. Maj:t har Justities -Rådet och Commendeuren af dess Nordstjerne-Orden, J. R.
Blom inkommit med underdånig ansökning, att då han, vid nu uppnådd nära 61 års ålder, efter 40 ars tjenstetid, i anseende till försvagad hälsa och märkligt aftagande_syn, med värk i ögonen, Stats-Utskottets Betänkanden. 55 enligt sine Läkares tillstyrkande, nödgas i underdånighet begära afsked ifrån Justita® -RådsEmbetet, Kongl.
Majit måtte täckas i
Nåder tillägga honorm för dess återstående lifstid, årlig pension till lika belopp med Justitiae-Råds
Lönen jemte åtföljande Taffelpenningar.
Maj:t. som låtit sig denna underdåniga ansökning föredragas, har dervid med Nådigt deltagande erfarit, att Justitiae-Rådet Blom icke vidare kan, utan fara för synens förlust, med Utöfningen af sitt vigtiga Ämbete fortfara och då Kongl. Majit fördenskull härjemte i Nåder öfverlemnar förevarande ansökning till Ri_ kets Ständers Stats-Utskotts vidare åtgärd, vill Kongl. Majit fästa Utskottets uppmärksamhet på de för bifall till densamma talande skäl af Sö. kandens beklagligen iråkade oförmögenhet till fortsatt tjenstgöring, hans i flere hänseenden utmärkta förtjenster samt hans behof af de sökte pensions-villkoren, till vinnande af en bekymmerlös bärgning på sin ålderdom.
Majit förblifver Rikets Ständers Statsutskott med Kongl.
Datum ut Supra. CARL JOHAN. C. D- Skogman.” Stats-Utskottet* Betänkande^ får Stats-Utskottet härmed afgifva dess yttrande till Riksens Höglofl.
Genom de handlingar, som blifvit den Nådiga skrifvelsen bilagde, och deribland ett i Laglig form utgifvet Läkarebetyg, är stvrkt, att Herr Justitiae-Rådet och Commendeuren Blom är nära 61 år gammal och varit i det Allmännas tjehst i fulla 40 år, men att han, under mångårigt stillasittande, nattvak och träget sinnesarbete, ådragit sig en försämrad hälsa och i synnerhet en märkligt aftagande syn med värk i ögonen, smärta vid stark dager och eldsken, samt ofta oförmögenhet att läsa, hvilket gifver föga hopp, att synen skall återkomma, men påkallar fullkorn, lig ledighet från Ämbetet, så vida den ännu återståencle synförmågan skall kunna bibehållas.
Het förekommer härvid, såsom Herr Justiriae-Rådet jemväl uti dess underdåniga ansökning anfört, att i det förhållande nan är, utan enskild förmögenhet, han antingen måste välja mellan alternativen att fortfara i tjensten och förlora det återstående af synen, eller att skiljas derifrån och söka bibehålla den lilla synförmåga han ännu äger: och då han valt det sednare, utgör detta i bredd med en naturlig omtanka för eget bästa, ett agtningsvärdt bevis för den för. tjenstfulle Ämbetsmannen, som inseende sin oförmåga - 8 ta ( s - Ut sio 11 ets Betänkande» gj måga, att med dess vanliga verksamhet utöfva det anförtrodde vigtiga Ämbetet, heldre derifrån afträder, än han begagnar den honom i författningarne förvarade rättighet att dervid bibehållas, ehuru saknande drift att Ämbetet tillbörligen utöfva, eller bragt ända till den ytterlighet att öfverlemna göromålen åt andre, utan att likväl kunna frånkännas inkomsterne.