Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M. finner leda till Styrelsens förenkling och till, inskränkning i Embeismännens antal; hvarförutan, och då i detta Förslag förekomma några i högst åberopade Nådiga Skrifvelse omförmälda ändringar i Rikets Grundlagar, äfvensom i AU - 318 Underdåniga manna Lagens Stadganden, få Riksens Ständer i underdånighet tillkännagifva, att de förra, enligt Grund-Lagens föreskrift blifvit behandlade, och att, hvad de senare eller Lagförändringarne angår, Riksens Ständer, för deras del, beslutit, att nedannäinnde Lagrum borde erhålla sådan lydelse: 27 Cap. 9 §.•
Byggninga.Balken: '
Nu nöjes man ej åt Härads-Rättens slut I desse mål, fullfölje hos Domaren sin klagan, som i Rättegångs-Balken om Laga Vad sägs”: 35 Cap. 8 §. samma Bälk i * ”Menar någon, att vid förrättad Vägdelning honom för när skedt; söke då ändring deri genom instämning till behörig
Domstol, som i JEtät^ tegångs-Balken sagdt är.” 10 Cap. 16 §.
Riittegangs-Balktn: '”Tvista Kronohemman, ett eller-flerai ära jord eller Bya-skiilnad; lagge dem Härads-Rätt e» mellan.
Gränsar till desse Allmänning, vare
Lag samma; och förordne Konungens Befallningshafvande någon, som, å Embetets vägnar, när är, då Kronan del i saken häfver.
Döme ock HäradsRätt om åverkan a krono-jord.
Underdåniga Skrifvelser, 339 N:o 459.'
Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 31 Deci 1823.
Preste-Ståndet d. ai — —.
Borgare-Ståndet d. 31 — — Bonde-Ståndet d. 33 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ny organisation af Tull-Verket. 3; Ai Ki Då flere Motioner hös Riksens Ständer blifvit väckte, angående ny organisation af Tull-Verket, hafva Riksens Ständer deraf fått anledning, att, närmare skärskåda sammansättningen af detta Verks nu varande Styrelse, och att deröfver i underd. framställa sina tankar och önskningar till Eder Kongl. Maj:ts Kådiga, pröfning.
Ständer hafva funnit sammansatt-, ningen af nu varande General-Tull-Direction vara mindre svarande mot ändamålet, emedan den hvarken synes medföra den controll å vederbö-i rande, som erfordras, eller medgifva, att densamma sjelf varder behörigen controllerad.
A£ de handlande, mot hvilka Tullförfattningarne skola tillämpas, finnas i Directionen tvänne medlemmar, och för öfrigt består den af en Ledamot från Stats-Contoiret, som skall controllera lefvereringen af Tullverkets uppbörd; a£ Presidenten i Kammar .-Ratten, der Räkenskaperna skola gram; 33«> Underdåniga Skrifvelser. skås; af Stats-Secreteraren för Finance-Ärender,' hvilken skall föredraga
Directionens framställnin. gar hos Kongl. Maj:t och till henne utfärda
Dess befallningar, samt af en Konungens Rådgifvare, som skall deltaga i öfverläggningarne om Tullmål, dem han, äfvensom Stats-Secreteraren, förut öfvervari t, eller sedan kommer att öfvervara i Tull-Directionen.
Dessutom tro Riksens Ständer, att Central-Styrelsen af Tullverket är för talrik} ty ehuru Kronan återträdt i omedelbar förvaltning deraf, qvarstår likväl, sedan General Tull-Arrende-Societeien upphört, ännu en särskild Öfver-Directeur under Tull-Directionen.
Enär den förra meddelar Tull-betjeningen föreskrifter och emottager dess framställningar, coinmunicerar
Directionen med aila andra Embetsverk och med Kongl. Maj:t, hvarigenom denna Central-Styrelse inom sig är fördubblad, samt tvåfalldiga Cancellier för Directionen och för Ofver-Directeuren behöfliga med flere eljest förmodligen urabärlige tjenstemän.
På dessa grunder få Riksens Ständer i underd. hemställa, om icke General Tull- Directionen må upplösas} och hafva Riksens Ständer icke ansett lämpligt, att meddela något särskildt yttrande om pensioner för Directionens afgående Ledamöter, derest detta Förslag skulle vinna Eder Kongl. Majus Nådiga bifall, helst samma regel lärer böra iakttagas för löneersättning åt dessa, sorn åt andra tjenstemän vid Tull-staten, eller vid öfrige grenar af Siats-förvaltningen, hvilkas förbättrade inrättning äfven blifvit ifrågaställd.
Vidkommande Tullstyrelsens nya organisation; så och när denna Styrelses befattning med Underdåniga Skrifvelser. 331 handhafvandet af Förfatiningarne om seglationen, om hindrandet af vissa varors ut- och införsel, samt uppbörden, lefvereringen och redovisningen af de genom Tullverket ingående medel, blott innebegriper verkställighets-åtgärder, hvartill någon Collegial-Styrelse icke lärer vara behöflig; få Riksens Ständer i underd. föreslå:
Att fullverkets
Styrelse och inseendet öfver seglationen måtte uppdragas ät en General.Directeur, biträdd af Secreteraren vid Tullverket och Kamereraren vid Boksluts-Contoiret, den ena för Cancelliet och den andra för Contoirs-göromålen, efter samma grunder och inbördes förhållandent som ega rum mellan Landshöfding, Lands-Secfeterare och Lands-Kamererare i Läns-styrelserne.
Ehuru Tullverkets tjenstemän, enligt de underd. framställningar, som Riksens Ständer redan under loppet af detta Riksmöte, hos E. K. M, ingifvit, blifvit ansedde icke böra ega Domarebefattning i Tull-ärender, så skulle likväl, likasom Öfver-Directeuren hittills, äfven GeneralJJirecteuren hädanefter, vid uppkommande frågor om Tull- och Skepps-umgälders rigtiga beräkning, enligt Förfatiningarne, ega deröfver meddela ordentlig uträkning till vederbörand^s efterrättelse, så vida ändring deruti ej i vederbörlig ordning begäres.
Till vinnande af möjligaste reda och enkelhet i dessa afseenden, samt till förminskning i göromål och personal, skulle i Riksens Ständers underd. tanka, bidraga, om Tilli-Uppbördstitlarne sammanslogos och bringades till ett i möjligaste matto inskränkt antal-, hvadan ock Riksens Ständer härom hos E. K, M. i underdånighet anhålla. 33* Underdåniga Skrifvelser'.
Viii en sidan organisation af Tullverket^ Riksens Ständer ansett lämpelig, lärer det ej blif-va beböfligt, att några resande General-Inspecteurer tillsättas.
Om pålitlige Tullkammare förei ståndare icke varda anställde; så skola de stundom ankommande Inspecteurernes besök utan tvifvel blifva otillräcklige, att ersätta en städse vaksam och ärlig tillsyn.
Föranstaltar man deremot, genom tillsättande af goda Tullkammar-föreståndare, att gn sådan finnes, så blifva de resande Oppsyningsmännen desto mera umbärlig©,' som genom den föreslagne nya inrättningen af Tullverkets Centralstyrelse, General-Directeuren kommer i tillfälle, att, under det Secreterare och Kamererare gemensamt förestå de löpande förrättningarne, sjelf företaga resor i orterna, likasom en Landshöfding inom sitt
Län, Genom denna personliga, ömsom rättande och Uppmun-' trande, tillsyn af den högsta förmannen, tro Riksens Ständer större båtnad uppkomma, än af andra utskickades besök, hvilka ofta hafva den me, ra förhatliga, än gagnande egenskapen af fiscaliska visitationer.
Likväl anse Riksens Ständer förmäns tillsyn öfver Tullkamrarne i Landaor-; terna, i sitt närvarande skick, icke vara tillräcklig, och att den ej eller behörigen lärer kunna vinnas förmedelst Tull-Districts-Chefer, hvilka; antingen genom höga, ifrån Tullverket väsendtligen skilda, embeten, hindras att nedstiga i dess detailer, eller genom föregående alldeles olika befattningar, äro främmande i Tullväsendet, och följaktligen sakna den sakkännedom, som erfordras, för att hålla uppsigt öfver underordnade, hurti de fullgöra sina skyldigheter; hvarföre Rikj tJnderdåmga Skrifvelse/. 555 sens Ständer jemväl 1 underdånighet tillstyrka, att nuvarande Tull-Districts-Chefer må indragas.
För att, utan ökad kostnad för Staten, i stallet åstadkomma den tillsyn, sorn fattas; anse Riksens Ständer, i likhet med den inrättning, Eder Kongl. Maj:t nyligen i Rrödra-riket lärer hafva vidtagit, ett Hafskusten hör indelas i vissa Tull-District, öfver hvilka Tullförvaltaren på Imfvudorten i hvardera skulle hafva uppsigt, och för bevakningen inom detsamma vara General Tull-Diretteuren närmast ansvarig.
Genom en sådan anstalt tro Riksens Ständer, att en sakkunnig och tillfredsställande uppsigt skulle vinnas äfven i de smärre och aflägsnare orter, dit den nu svårligen kan sträckas; ty det synes säkrare, att finna färre pålitliga märi till District-Chefer, än att, såsom nu, hålla sig directe till alla Tullförvaltare.
Central-styrelsens göromål skulle ock förminskas, om den, rörande hvarjehanda tjenste-förhållanden, ej längre behöfde omedelbart brefväxla med hvarje särskild Tullkammare.
District-indelningen beträffar, som egenteligen hörer till detailerna, hafva Riksens Ständer allenast ansett sig böra i underdånighet yttra, att de större Tullkamrarne naturligtvis måste, i anseende till mängden af der förekommande göromål och svårigheten för Tullförvaltaren, att derutöfver sträcka sin tillsyn, utgöra särskilda Inspections-district för sig.
Vidare anse Riksens Ständer, att den beväpnade Kustbevakningen genom flottans fartyg borde upphöra, och ersättas genom en bättre organiserad egentelig Tullbevakning, emedan blott je« viss kust, 334 Underdåniga Skrifvelser eller vissa delar af hela sträckningen kunna) genom fartygen, en viss tid om året bevakas; hvaremot en rigtigt fördelad Tull-personals närvaro och biträde alltid och allestädes kan påräknas.
Svårigheten, att controllera Tull-uppbörden, emedan inkomsterna äro tillfälliga och Tullförsnillning måste inför Domstol bevisas, innan den kan antagas hafva egt rum’, synes göra det mera än eljest nödvändigt, att löna Tultbetjeningen så, att den eger sin utkomst af den lön, Kronan består.
I annat fall kan det befaras, att Tull-inkomsten blifver så mycket mindre, hvarföre jemväl den otillräckeliga aflöning, hvarmed Tullpersonalen är försedd, redan hos oss torde hafva verkat till skada, både för de näringar, som af Tullbevakningen skola skyddas, och för Stats-Werket, som af Tullen skall hemta en af sina betydligaste inkomster; af hvilken grund och för att på det närmaste förena Tullbetjening gens förmån med Stats-Werkets, Riksens Ständer i underdånighet föreslå, att, i likhet med hvad fordom egt rum här i Riket, och med hvad Eder Kongl. Maj:t förordnat i Norrige, Tullpersonalen, utom en viss ständig lön pä Stat, hvarå ef drag för möjligen minskade Tullinträder ej borde ega rum, mätte erhålla bättre och sin hufvudsakeliga aflöning genom vissa procent af uppbörden, färre, der den vore stor, ock tvärtom i motsatt händelse, sä att beloppet allestädes blefve ungefär lika, samt att en proportionerad andel af sådane procent jemväl mätte tillkomma den lägre Tullbetjeningen, på hvars vaksamhet i första hand uppbördens belopp ej ringa beror.
Underdåniga Skrifvel ser. 335 I afseende på tillsättandet af Tjenstemän och Betjente vid Tullverket synes lampel igast, att sådant endast efter vederbörandes förslag af 3.ne personer mä ega rum, och att de högre beställningarns af Eder Kongl, Maj.-t i Nåder tillsättas, likväl utan att Riksens Ständer tro sig böra utmärka gränsen för de beställningar, som under rubriquen högre lätteligen böra innefattas.
Hvad de lägre beträffar, som hittills af General-Tull-Directionen blifvit tillsatte, så anse Riksens Ständer vederbörandes utnämnande Hertill böra ske af General-Tull-Direttionen.
Rediga tjensters kungörande i Tidningarne lärer vara en reglementarisk föreskrift, sorn, utan särskildt omförmälande, synes böra följa af stadgandet om förslags upprättande å flere personer.
Ständer tro ej eller särskilda stadganden vara lämpeliga derom, att Tullverkets tjenstemän, högre och lägre, skola baft vårdad uppfostran, ega betyg öfver oklanderlig lefnad och undergångna examina i Theologie, Moral, Geografi rn. 111., emedan det förstås af sig sjelft, att embetsman, i hvilken väg som helst, skola hafva en oförvitlig vandel och ega de till tjensten erforderliga kunskaper. —■
Om ej Styrelsen vakar öfver bägge délarne, så skola föreskrift*-rna derom ändock blifva fruktlösa; och i alla fall hörer frågan om Tullbetjeningens examina till det, Eder Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning umlerställdte, Särskildta Utskottets betänkande , angående Styrelseverkens organisation i allmänhet, der frågan om embetsmanna-bildningen äfven blifvit afhandlad.
Att ingen af Konungen förordnad TullOfficiant borde kunna från sin innehafvande be - 536 Underdåniga Skrifvelseri ställning förflyttas af nlgon annan,’ än af Ko2 nungen Sjelf, anse Biksens Ständer naturligen böra följa af det erhållna Kongl. Förordnandets äfvensom Biksens Ständer hnna förslaget, att ingen tjensteman vid Tullverket skulle kunna skiljas från sin tjenstgöring utan ransakning och dom,’ icke vara lämpeligt, emedan Tulltjenstemännen icke en gång kunna jemföras med andra uppbördsman, hvilkas intägt förut är till beloppet känd, och hvilka ändock merändels tjena på blotta förordnanden; hvarföre Biksens Ständer, ian. seende till de ifrågavarande, anse den utväg, Tullstyrelsen hittills egt, att, utan omgång, kunna skilja sig vid en mindre ordentelig och påli— telig förvaltare, åtminstone tillsvidare, eller intilldess säkrare Controller kunna vinnas, icke böra Styrelsen betagas.
N:o Underdåniga Skrif velter. 337 N:o 4 6 o. Uppl.o.godk. hos Ridd. o.
Ad. d. al Dec. 1823.’ Preste-Ståndet d. a* —•
— Borgare-Ståndet d. al — — Bonde-Ståndet d. 8 2 — Riksens Ständers underdåniga Skrifyelse, angående den tid, inom hvilken betalnings-skyldigheten af anmärkte Bevillnings-medel upphorer. S. A. K. Sorn,’ med anledning af hvad 1 IV Art. 4 §. af den till efterlefnad nu gillade och fastställ, de Bevillnings-stadgan förekommer, angående uppbörd och redogörelse af denna beskattning, Riksens Ständer beslutit, att det uttryckliga vilkor skulle vid Bevillningens åtagande fästas, att, i händelse af anmärkningar öfver debitering af sådane medel, som genom Bevillning utgå, ingen betalningsskyldighet må efter en tid af Fern år ega rum} så få Riksens Ständer hos .Eder Kongl. Majtt i underdånighet anhålla, det täcktes Eder Kongl. Maj:t till Bess och Rikets Kammar-Rätt låta härom utfärda Nådig befallning.
Bikt»t till Bikt.
St. freu 182)1 t»: te 31 ml. a B. 1, A. 89 3 3» Underdåniga Skrif veisel'.
Uppl. o. godk. hos samtl. Riks-St. d. aj Dec. 1823» Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af K.
M-.ts Nådiga Remiss d LandtRäntmästaren P. J. Rönstråms underdåniga ansökning om återfående af försäten tid till betalning för 2:ne f. d Malmo Discont- RPerks Obligationer. S. A. K. Grenom Nådig Remiss af den i sisth Februari!,1 har E. K. M. till Riksens Ständer öfverlemnat en af Landt.Räntmäsiaren i Elekinge Län P. T.
Rönström, uti underdånig skrift af den 4 förutgångne Januarii, gjord anhållan, att, på andragne förmente skäl, återfå försuten tid till åtnjutande af betalning för s.ne st. utaf Malmö f. d. Discont-Werk, emot 3 procents ränta, utgifne obligationer, den ena å 250 och den andra å loo Rtdr Banco; och fa Riksens Ständer, i anledning häraf, hos E. K. M:t i underdånighet anmäla, att sorn under innevarande Riksmöte Riksens Ständer vidtagit det beslut, att ali tätt tilLbetalning för f. di Filial-Disconternes samtlige ännu utelöpande Skuldförbindelser är såsom försuten att anses, så har något afseende icke eller kunnat af Riksens Ständer å forrberörde anhållan fästas.
Ständer framhärda etc. XJnderduniga Skrifvelstr. 339 N:o 46*.
Uppl, o- godk. hos Samil. Riks-St. d. 22 Dec. 18 23.
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af K. Mits Rådiga Remiss uppå. öfverste-Lieulenanieri G.
Hjertås underdåniga ansökning om återfående af försäten tid till betalning för åtskilliga Gotha-Canal-Bolags samt Götheborgs f. d:
DistontVerks Assignationer. S. A. K. Sedan E. K. M., genom Nådig Remiss af den 1 sist!.
Februarii, behagat till Riksens Ständer öfverlemna en af Öfverste-Lieutenanten och Riddaren af E. K. M:ts Svärds-Orden Gustaf Hjerta, å dess Moders, Hedvig Charlotta Hjertås vägnar, till E. K.
M. ingifven underdånig ansöfc• ning otn återvinnande af försuten tid till betalnings-rätt för åtskillige af Götha-Canal-Bolags samt Götheborgs f. d. Discont-Werks på Riksens Ständers Banque ställde Assignationer, till en sammanräknad summa af 4,4^8 R:dr 16 sk.
B:co; eå få Riksens Ständer, i anledning häraf, hos E. K. M. i underdånighet anmäla, att Riksens Ständer, under innevarande Riksmöte, i anledning af särskilde derom väckte frågor, vidtagit det beslut, att ali rätt till betalning för f. d. Filial'
Disconternes ännu utelöpande
Skuld-förbindelse-t är såsom försuten att anses* hvadan Riksens 340 Underdåniga Skrivelser.
Ständer icke eller kunnat fästa något afseende å hvad OFvetste-Lieutenanten Hjerta i förrberörd® måtto anhållit.
Riksens Ständer framhärda etc, N:o 463, Uppl. o, godk. hos Saratl, Riks.St. d, ä2 Dec, 1823, Förordnande för de till
Fry cl:frihet ens vård utsedde Committerade, i afseende pa Grundlagarnes och Riksdags-Beslutens fel-» fria tryckning, "Vi efterskrifne Svea Rikes Ständer, Grefvar, Friherrar, Biskopar, Ridderskap och Adel, Presterskap, Borgerskap och Menige Allmoge, som härstädes å Allmän Lagtima Riksdag församlade äro, göre vetterligt:
Det håfve Vi härmed åt de af Oss, under denna Riksdag, till Tryckfrihetens vård förordnade Committerade velat uppdraga, att tillse det, så väl Samtlige Grundlagarne, som ock
Vårt förafskedade Riksdagsbeslut må varda till felfri tryckning befordrade.
Underdåniga Skrifvelser. 341 N:o 464* Uppl- o. godk. hos Samtl. Riks-St, d. 23 Dec, 1823.
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, med anhållan om undersökning i en fråga om ersättning får uppburne Trycknings-medel, S. A. K, TJnder öfverläggningarne i en vid denna Riksdag väckt fråga, att Ridderskapets och Adelns Protocoll för sistlidne Riksmöte mätte bland detta Riks-Stånds nu närvarande Ledamöter utdelas, har det förhållande yppats, att, oansedt 5,248 R:d. 36 sk.
Banco blifvit af f. d.
Expeditions-Secreteraren C, F.
Rothlieb lyftade, för tryckningen af dessa Protocoll, Boktryckarne Gadelii och Grans för denna tryckning ingifne räkningar, till ett sammanlagdt belopp af 881 R:d. 12 sk.
B:co, icke destomindre befinnas vara obetalde; och som förstnämnde summa, hvaraf allenast en del utgått till ifrågavarande tryckning, hade för dess fullbordande oförryckt bordt begagnas; alltså och på det, å ena sidan, behörig redovisning både för trycknings-kostnads-medlen och Protocolls-Exemplaren må tillvägabringas, och, å den andra, enskildes rätt till utbekommande af en i contract grundad fordran icke längre varda uppehållen, få hos E. K. M. Riksens Ständer härigenom i underdånighet begära, att E. K. M. i Nåder täcktes, f 34S Undxrdäniga S&rifvelser* icke allenast anbefalla skyndsam undersökning, till utrönande hvilken kan finnas skyldig, att de från Riksdagskostnads-Summan utgifne, men icke till behörigt ändamål använde medel ersätta, utan också derefter Nåc!ig$t föranstalta, att ersättningen varder infordrad och Riddarhus-Direc t torten till» stahl.
Ständer framhärda etc. N:o 465.’ Uppbo. godk. hos Saratl. Riks-St. d. 22 Dec. i8?3. Riksens Ständers underd.
Skrifvelse, angående Tractamente för 2 :ne Vaktmästare.
Uppå väckta frågor om behofvet af förstärkning i Vaktbetjeningens personal vid Constitutionsoch Bevillnings-Utskotten, hafva Riksens Ständer funnit skäligt, att, till förstnämnde Utskotts disposition, y tterligare bevilja ett Vaktmästare tra-’ ctamente, eller En Riksdaler, Sexton skillingär Banco om dagen, räknadt från och med den 1 Februarii till oell med den 30 Junii innevarande år, samt att till aflöning för en af sistnämnde Utskott och till uppvaktning på Underdånige Sirifvelser,' 343 en särskild afdelning deraf antagen person, likaledes anslå ett tractamente af En Riksdaler, Sexton Skillingar Banco om dagen, räknadt från den 6 sistlidne Martii intill den dag, då hans tjenst-* göring upphörde; Och få hos E. K. M. Riksens Stander nu härigenom i underdånighet anhålla, att vederbörande, som besörjer Riksdags-utgifterne, måtte varda förständigad, att, utaf Riksdagskostnads-summan, förenämnde Tractamenten, uppå tillgörande behörig Reqvisition, anordna och utbetala.
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående tiden fur de sd kallade Summariska Räkningarnes af slutande, och insändandet deraf till Riksgälds-Ccntoiret. S. A. K.
I anseende dertill att erforderlig likstämmighet emellan de så kallade Summariska Räkningarna öfver Riksgälds-Gontoirets Fonder och EandsContoirees Hufvud-Räkenskaper icke torde kunna vinnas annorledes, än medelst enhet i tiden för dessa Räkenskapers afslutande, hafva Riksens Ständer ansett nödigt, att afslutningstiden för de Summarisks Räkningarne framflyttas från den 344 Underdåniga Skrifvelser. sista April till Augusti månads slut, eller sam* ma tid, sorn för afslutandet af Hufvud-Räkenskaperne är stadgad, samt att, då förstnämnde Räkenskapef således komma att grunda sig på de till Augusti månads slut till Lands-Contoiren inkommande Special-Räkningar, tiden för insändandet af Summariska Räkningarne till RiksgäldsContoiret, hvilken förut, när Räkenskaperne afslutades med April månad, varit utsatt till tvänne månader derefter, eller den i Julii, nu mera bestämmes likaledes till tvänne månader efter afslutningsdagen eller den ltsta November.
Och har i sammanhang härmed jemväl 'förekommit, att af de till Riksgälds-Contoiret ingående Räkenskaper icke kan utrönas, huruvida Krono-Fogdar och Magistraternes Uppbördsman i rätter tid aflefverera de Bevillnings-medel, som vid Uppbörds-stämmorne till dem inbetalas j men då, enligt Uppbörds-Reglementet af ar 1739 §. 2, det åligger Härads-Skrifvarne, att, efter hvarje Uppbörds-stämma, till Eands-Contoiret inrapportera den influtne Summans belopp, samt Krono* Fogdarne, att månatligen afgifva Extracter öfver Uppbörden, äfvensom Städernes Uppbördsman böra författa dylika Uppbörds-Extracter, hvilka af Magistraten verificeras och till Lands-Contoiren insändas; så hafva Riksens Ständer ansett den upplysning, som i nyssnämnde måtto saknas, kunna, utan serdeles besvär för Lands-Contoiren, derifrån meddelas, och Uands-Contoiren i detta afseende åläggas, att, i enlighet med ofvanberörde dit inkommande uppgifter, uppgöra, och då Summariska Räkningen till Riksgälds-Contoiret in -* Underdåniga Skrifvelse InsSnäesj alltid dervid bifoga en sådan Förteckning, som utvisar Terminerne för Ordinarieoch Rest-stammorne i hvarje Stad och Fögderi, samt huru stort belopp i penningar, som vid hvardera af dessa Stämmor hos hvarje Uppbördsman influtit.
Hvaremot och då de så kallade Restantie-Förslagen, hvilka, enligt nu gällande stadganden, skola vid Lands-Contoiren författas och årligen till Riksgälds-Contoiret inskickas, innefatta enahanda Summor, som Summariska Räkningarne, och blott tjena att utvisa Restantiernes belopp vid hvarje års slut, hvarom upplysning både säkrare och skyndsammare vinnes genom, den Commissarierne i 'Riksgälds-Contoiret till författande ålagde uppgift Öfver Restantierne, s§- dane de befinnas, enligt Summariska Räkningarne, samt med afdrag af hvad som, efter samm» Räkningars afslutande intill årets slut derpå, influtit, och hvilken uppgift vid hvarje års slut till Riksens Ständers Fullmägtige i RiksgäldsContoiret af Commissarierne derstädes insändes; så hafva Riksens Ständer funnit de förut bruklige Restantie-Förslagen kunna, såsom ett onyt-l tigt och Lands-Contoiren blott betungande arbete, alldeles umbäras och afskaffas.
Hvad Riksens Ständer sålunda beslutit få. de hos E. K.
Mit nu i underdånighet anmäla, med underdånig anhållan derjemte, att, i afseende på verkställigheten deraf, E. K.
M:t täcktes Hess Nådiga förordnande vederbörande meddela.
Stockholm den as.
Dec. 1823.
Slut pä lo.de Samlingens sista Afdelning, X Uppläst och godkändt: hos Ridderskapet och Adeln, den 37.
Nov. d. i?; 15. 19. 3i, och 22.
Dec, 1823. — Preste-Ståndet, den 5o Sept. den 5 Oct. den 29.
Nov. den 12.
x5. ig. 21. och 82.
Dec. 1823. — Borgare-Ståndet, den 3oi Sept. den 4.’ Oct. den 29 Nov. den 12. iö. 19. och 22.
Dec. 1823. — Bonde-Ståndet, den 3o. Sept. den 7.
Oct. den 1. x4. 16. 20. och 22.
Sveriges Rikes Ständers Beslut, gjordt, samtyckt och joraf skedadt pd allmänna Lagtima Riksdagen i Stockholm, som slutades den 22.
December 1823. i efterskrifne Sveriges Rikes Ständer, Grefvar, Friherrar, Biskopar, Ridderskap och Adel, Presterskap, Borgerskap och Menige Allmoge, som lör Oss sjelfve, eller af hemmavarande Medbroder lagligen valde och befullinägtigade, ,å allmänt nu till ända skridet Lagtima Riksmöte i Stockholm församlade varit, gore veterligt: att, sedan, uti 46. §. af Beslutet vid sednaste Urtima Riksdag, de, hvilka, yid nästföljande Lagtima Riksmöte, i grund af deras lagliga rätt, eller efter föregånget ordenteligt val borde i rådslagen och besluten deltaga, blifvit, i öfverensstämmelse med 4 g. §. af Re - gerings-Formen, kallade, att, i Hufvudstaden, den 1.5.