Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid sistlidne riksdag förevar jemväl motion om rättighet för kontrakts-prostarne att erhålla proste-tuunan efter markegångspris, men denna motion afslogs under åberopande hufvudsakligen af den allmogen medgifna rätt att lösa kyrkotionde inom länet med 3 daler silfvermvnt för tunnan.
Utskotten hafva dock fästat uppmärksamheten vid den omständighet, att här icke är fråga om upphäfvande af denna allmogens rätt, utan om åläggande för hvarje kyrka inom kontrakts-prostens distrikt, att ersätta denne prost-tunnan efter markegångspris.
Om man betraktar, att kontrakts-prosten har att fullgöra flera vigtiga och ansvarsfulla göromål, som äro förenade med icke obetydliga kostnader, så lärer man ock finna billigt att ersättningen för dessa, hans kyrkoherde-befattning ej tillhörande göromål "bör åtminstone betäcka de kostnader, som han till följd deraf måtte vidkännas, och då denna ersättning icke utgör mera än 3 daler silfvermynt af hvarje kyrka inom distriktet, så faller sig jemväl klart, att densamma måste vara otillräcklig.
I anseende härtill vill det väl synas Utskotten, som borde kontrakts-prostarne i Bohus län för deras befattning såsom sådana erhålla tillökning i den till dem nu utgående ersättning, men som denna fråga dels är beroende på åtskilliga förhållanden i afseende å kyrkornas i Bohus län tillgångar, äfvensom andra omständigheter, hvarom Utskotten ej ega den kännedom, att de kunna afgifva ett fullständigt yttrande i ämnet, samt dels synes vara af beskaffenhet att böra bero på ecklesiastik-styrelsens inom stiftet förberedande åtgärder, anse Utskotten sig icke böra ingå i någon vidare pröfning af motionen, och tillstyrka alltså, att samma motion ej må för närvarande föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd.
Hvad sedermera angår det i motionen alternativt framställda förslag, att kontrakts-prostarne måtte erhålla portofrihet för deras brefvexling i embetets ärender med Konsistorierna, så enär Rikets Ständer redan bifallit Stats- och Bevillnings-utskottens utlåtande N:o 20, deruti Utskotten, af anförde skäl afstyrkt herr doktor Grafströms motion om enahanda förmån för kontrakts-prostarne, anse Utskotten ifrågavarande, af herr prosten Tranceus väckta förslag ej böra till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Af herr friherre Cederström, Jacob: ”Ehuruväl jag instämmer i de sammansatta Utskottens tillstyrkande, att ifrågavarande motion ej må föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd, kan jag dock ej gilla de motiver, som Utskotten till stöd för sitt yttrande åberopat.
3 Genom flera äldre författningar är det afgjordt och bestämdt, att prostetunnan, som af krono-tionden uti hvarje inom kontraktet varande kyrkoherberge afkortas, skall utgå i rågadt mål; till bevis härför åberopar jag dels bifogade afskrift af Kongl, brefvet den 19 Januari 1683 (bil. litt. A), dels häradsfogde-instruktionen af 1688, samt dels ock närlagde afskrift af Kongl, resolutionen den 7 Februari 1822 (bil. litt.
B), hvaraf inhemtas, att Kongl. Maj:t förklarat proste-tunnan böra in natura utgå och forslas.
Då således föreskrift redan är gifven om huru proste-tunnan skall utgå, anser jag det böra på vederbörande sjelfva ankomma, att efter dessa föreskrifter göra sina rättigheter gällande; i anseende hvartill, och då, enligt 90 § regerings-formen, frågor af sådan beskaffenhet, som den förevarande, ej må under Riksens Ständers eller deras Utskotts öfverläggningar och pröfning komma, jag tillstyrker, att omförmälde motion icke må af Rikets Ständer till pröfning upptagas.” Bil. litt. A. Af Jönköpings läns copie-bok fol. 1,279. 1683 den 19 Januari.
Förordning om råkat måhl på alla kyrkiors
Spanmåhl och struket måhl ålh Prästers Wederlag sampl Militie spanmåhlen.
CARL med Guds Nåde etc.
Yår ynnest och nådiga benägenhet med Gud altzmechtigh Troo Man och Landshöfding, såsom det är heelt billigt, att alla afkortningar, som uthtagas af Kyrckiotionde-spanmåhlen, såsom Kyrkiors Wijn och bvggningssädh, Dombkyrkio-, ProbsteBibeltrycke-tunnan, Barnhuus 40:de dehlén samt
Dambspan uthmätas med rågat måhl effter valmlighecten, så finne WI åther både skiäligt och nödigt, att presternes Vederlag!; och officerarnes löhningsspanmåhl bör uthmätas med strukit måhl, och när något brister, så måste hvar och een proportionaliter mista, hvarföre befalle WI eder hermed Nådeligen, det i uthi edert Höfdingedöme sådant vid uthmätandet öfver alt behörigen observera låthen, så dhen ene som dhen andra till entelig efterrättelse, hvarmedh förrättas dhet oss till Nådigt behagh länder.
Och WI befalle etc.
Stockholm den 19 Januari A:o 1683.
Rätteligen afskrifvet, och att stadgandet derom, att proste-tunnorna böra levereras i rågadt mål, äfven är intaget i 1688 års Häradsfogde-instruktion, betygar Carl Sandberg.
Kamererare i Kongl. kam.-koll. arkif-kontor. i Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 79.
Litt. B. Afskrift: CARL JOHAN etc. W år ynnest ete.
Hos Oss hafva underdåniga besvär blifvit anlörda af Kongl, räntmästaren Cronsioe samt bönderne Johan Åkasson, Michel Pehrsson och Åke Andersson deröfver, att J, i anledning af deras hos
Eder förda klagan öfver Wår Befallningshafvandes i Malmöhus Län meddeldta Resolution unders den 9 Mars 1820, hvarmedelst dem uppå andragne skäl blifvit ålagdt, att, i enlighet med en af Kontrakls-prosten 11.
Schartau utgifven forselsedel, till Landskrona stad forsla den honom i egenskap af proste-tuuna för år 1819 tillkommande En tunna Råg från Hardeberga socken, medelst Utslag af den 7 derpåföljande December, nämnde Wår Befallningshafvandes beslut fastställt samt derjemte, i förmågo af 14 Kap. 7 &
Rättegångs-Balken, ådömt klaganderne för missfirmligt skrifsätt mot deras vederdeloman
Tio riksdaler banko i böter; derutinnan klaganderne uppå flere i den underdåniga besvärsskrilten upptagna skäl om ändring i underdånighet anhållit samt af såväl Kongl. Förordningen den 22 Juli 1803 som Kongl. Instruktionen af den 12 April 1815 förment sig ega anledning till den underdåniga begäran, att dem mätte tillåtas ifrågavarande proste-tunna efter markegångspris med stadgad förhöjning lösa; anhållande* derjemte underdånigst att återbekomma de af dem, till följd af Edert Utslag, er1 agde böter; öfver hvilka underdåniga besvär så väl kontrakts-prosten Schartau som J, enligt Nådig befallning, med underdåniga förklaringar inkommit.
WI håfve nu detta besvärsmål i behörigt öfvervägande tagit samt i Nåder pröl\at skäligt Edert öfverklagade Utslag, såsom i Författningarna grundadt, gilla och fastställa; velandes WI icke hafva bifallit klagandernes underdåniga anhållan om återfåendet af de dem af Eder för nyttjadt missfirmligt skrifsätt mot deras vederpart rätteligen ådömda böter.
Detta gifve WI Eder härmed till svar och vederbörandes förständigande i nåder tillkänna.
Befallandes etc.
Slott den 7 Februari 1822.
CARL JOHA N. G. von Schantz.
Till Kammar-kollegium ang. räntmästaren Cronsioés m. fl:s besvär öfver dem ålagd forselskyldighct af proste-tunnan från Hardeberga socken.
Vidimeras ex officio.
Albin Johansson. t f. Aktuarie i Kgl.
Stats- samt Allm. Bese.- och Ekon.-Ut skott ens Utlåtande, N:o 79. j
Af herr prosten Tranalus: ”Proste-tunnan har sin upprinnelse frän tider långt före reformationen.
Då Gustaf Wasa indrog lill kronan två tredjedelar af församlingens tionde, och kallade den kronotionde, men lät församlingen behålla en tredjedel, under namn af kyrkotionde, för kyrkans många behof, fick prosten, till ersättning för sitt besvär i detta embete, äfven behålla proste-tunnan, att utgå in natura från hvarje kyrkoherberge, det alden kornbod, som borde finnas vid hvar kyrka till förvar af tiondesäden, oftast kro nobonden, så väl som kyrkotionden.
På detta kyrkoherberge gaf kronan många iuvisningar att undfå spanmål till olika behof; men som tionden gafs efter årsvexten, var årliga tillgången olika och svarade stundom ej mot invisningarne, mellan hvilkas innehafvare då uppstod tvist om förmånsrätt, hvilken tvist, länge förd, ändtligen slutades genom Kongl, resolutionen den 19 December 1664, som bestämde, att spanmålen borde, utan afkortning, ur kyrkoherberget lefvereras i följande ordning: vinoch byggnadssäd, domkyrko-tunna, proste-tunua, bibeltrycks-tunna och barnhusets 40:de del, ailt med rågadt mål; men vederlag m. m. utan råga.
Denna föreskrift intogs sedan uti Preste-ståndets privilegier den 16 Oktober 1723 (se ock Kongl, resolu tionen den 19 Januari 1683).
Under följande tid infördes ordentlig tiondesättning, så att ett visst mått säd årligen betaides till kyrkoherberget, hvarigenom anordningarne utgingo säkrare.
Den ofvannämnde anordnade säden betalas af tiondegifvare nu på olika sätt.
På en del ställen inbetalas den ännu in natura, och förvaras då af pastor eller kyrkovärdar m. m., tills den hunnit antingen forslas till vederbörande, eller på auktion säljas.
På andra ställen har man anordnat vinsäden att utgå af vissa hemman, proste-tunnan af andra, bibeltrycks-tunnan åter af andra.
Allmännast torde vara att den en gång för alla numera bestämda kyrkotionden betalas till kyrkan efter markegång med forlön, hvarefter kyrkan godtgör alla de ofvannämnda anordningarne, som utan afkortning böra af kyrkotionden utgå, nemi. domkyrko-, prosteech bibeltrycks-tunnorna.
Kontrakts-prostarnes rätt till denna lön är således urgammal och genom en mängd Kongl, resolutioner samt privilegier försäkrad, med uttryckligt vilkor, att den skall utgå in natura och oafkortad, hvarföre den betalas än efter gångbart pris, än efter markegång.
Alla författningar visa, att proste-tunnan icke är anslag af kronotionde utan af den kyrko-tionde, Gustaf Wasa medgaf kyrkorna att behålla för sina behof.
Undantag finnas endast der nybildade församlingar uppstått, hvilkas kyrkor ej hafva kyrkotionde, af hvilken orsak staten dä beviljat proste-tunna af sin behållna tionde.
Men i Bohus län upptages väl proste-tunnan bland kyrkans utgifter, men betalas blott efter kronovärdi.
Det är rättelse häruti,» som motionen åsyftar, så att denna säd måtte betalas efter markegång med forlön.
Sammansatta Utskotten synas erkänna rättvisan och billigheten häraf, men våga dock ej uttala sin öfvertygelse full - 6 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 80, ständigt, utan hänskjuta tili noggrannare undersökning af förhållandet och ansökning af Konsistorium hos Kongl. Maj:t om lönefyllnad för kontrakts-prostarne.
Men som kontraktsprostarnes lagliga lön i sådant fall svårligen lärer kunna bekommas utan genom statsanslag, fruktar jag att ändamålet ej vinnes, emedan sådant anslag ej torde beviljas, då kyrkorna i Bohus län i allmänhet äro försedde med tillräcklig kyrko-tionde, likaväl som de i gamla Sverige.
Orättvisan ligger deri, att kyrkorna betala proste-tunnan blott efter kronovärdi, hvilket är orätt, då den allmogen beviljade förmån, att lösa sin kyrko-tionde efter kronovärdi, ej bör förnärma tredje mans laga rätt.
På dessa skäl anhåller jag att få reservera mig emot sammansatta Utskottens betänkande.” N:o 80.
Ank. till Exp.-utsk. den 89 Awg., kl. i e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga, alt jordegarne inom hvarje härad och tingslag mätte tilläggas förmånsrätt till skattelösen af fjerdingsmans-hoställen ni. m.
Uti en inom hederv.
Bonde-ståndet väckt samt till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskotten remitterad motion, har riksdagsfullmäktigen Anders Gustafsson från Östergöthlands län föreslagit, att jordegarne inom hvarje härad eller tingslag måtte dels tilläggas bestämd och ovilkorlig förmånsrätt ätt till skatte inlösa sådana fjerdingsmans-boställen, som, till följe af Rikets Ständers vid 1840 och 1841 årens riksdag fattade beslut, blifvit eller efter innehafvarnes afgång blefve till kronan indragne, samt dels medgifvas rättighet, att å sålunda inlösta fjerdingsmans-bostållen såsom åboer insätta pålitlige personer, åt hvilka det kunde befinnas lämpligt, att uppdraga förrättandet af fjerdingsmans-tjensten inom distriktet, emot åtnjutande af boställets afkastning såsom lön.
Till stöd för delta förslag har motionären anfört, att, utom det påtagliga gagn, en så beskaffad rättighet skulle bereda åt jordegarne inom hvarje landsort, der gamla fjerdingsmans-boställen finnas, derigenom att allmogen befriades från det för den så betungande fjerdingsmanna-bestyret, hvars åtföljande skyldigheter dessutom sällan på kortare tid kunde inläras af den, som detta bestyr ålåge, hade staten den stora fördelen att dessa tjenster komme att bestridas af fullt dugliga personer, hvarigenom kronobetjeningen icke blefve i saknad af det säkra stöd och biträde, som för ordningens vidmakthållande vöre af stor vigt och utan hvilket det blefve nödvändigt att Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 81. 7 öka länsmännens antal, samt i följd deraf stats-utgifterne; och ansåg motionären' statens fördel så mycket mindre kunna genom den föreslagna åtgärden vara förbisedd, som staten genom den ingående skatteköpeskillingen samt hemmanens beläggande med skattejords vanliga onera skulle erhålla en icke ringa inkomst.
Sedan Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottet ansett nödigt att gemensamt med Stats-utskottet behandla denna fråga, hafva Utskotten sammanträdt och tagit densamma i öfvervägande.
Och som de boställen, hvilka efter fjerdingsmäns afgång blifvit eller framdeles blifva till staten indragne, äro att anse såsom andra kronolägenheter, hvilka, enligt gifna föreskrifter, böra i vanlig ordning utarrenderas; och fjerdingsmanna-tjensten numera är att anse såsom en municipal-befattning, till följd hvaraf det måste i allmänhet åligga kommunerne sjelfva att om fjerdingsmännens aflönande draga försorg, antingen genom anskaffande af boställen eller på annat sätt; alltså och då bifall till motionärens förslag skulle förminska den inkomst, som kronan af de indragne fjerdingsmansboställena kunde hemta, enär den skatte-köpesumma, som för dessa boställen skulle erhållas, icke motsvarar den fördel, som af deras utarrenderande vore att erhålla; anse Utskotten sig böra tillstyrka, att ifrågavarande motion ej må föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd.
An/c. till Exp.-utsk. den 29 Äng., kl. 1 e. rn.
Utlåtande, i anledning af väckta frågor dels om inrättande af ett serskildt styrelseverk för vården och tillsynen öfver de offentliga undervisnings* verken samt dels om tillsättande af ständiga revisorer öfver rikets elementar-läroverk.
Inom högv.
Borgare-ståndet har, uti serskilda till Stats-utskottet remitterade motioner, blifvit anfördt: af herr prosten Arrhenius, att eliuru Kongl. Maj:t uti sin till Rikets
Ständer vid innevarande riksdag afgifna nådiga proposition, angående statsverkets tillstånd och behof, föreslagit, att, ”då de åtgärder, hvilka för skolväsendets ordnande komme att vidtagas, blefve af det omfång, att de icke kunde inom ecklesiastik-departementet medhinnas, utan serskildt biträde 8 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 81. af personer, sorn i ämnet egde speciel kännedom och erfarenhet, Rikets Ständer mätte på stat uppföra ett årligt anslag af 3,000 r:dr banko, alt i nämnde afseende användas,” så vore likväl de åligganden, som skulle tillkomma de sakkunnige män, hvilkas biträde borde i berörde hänseende anlitas, icke i den Kongl, propositionen närmare bestämde; och då det åsyftade vigtiga ändamålet icke syntes på det af Kongl.
Majit i nåder föreslagna sätt kunna med någon fullständighet, jemnhet och säkerhet vinnas, har motionären föreslagit, dels att Rikets Ständer måtte hos Kongl.
Majit i underdånighet anhålla, att, i stället för det obestämda biträde af sakkunnige män vid skolväsendets ordnande, som med det begärda anslaget åsyftades, Kongl.
Majit täcktes i nåder utse tvenne eller trenne för insigt och erfarenhet i skolväsendet utmärkta män, hvilkas åliggande,det skulle vara: l:o att, i egenskap af revisorer öfver rikets elementar-läroverk och såsom regeringens ombud, årligen under läse-terminerna besöka rikets samtlige elementarläroverk, för att om deras tillstånd och behof inhemta fullständig kännedom; att för sådant ändamål bevista lektionerna och i samråd med ephorus och lärarne öfverenskomma om de methoder, som borde följas, de läroböcker, som vid undervisningen skulle begagnas, och de åtgärder, som till läroverkets förbättring borde vidtagas; 2:o att under ferierna, och efter inhemtad fullständig kännedom af elementarläroverkets tillstånd i riket, under ledning och ordförandeskap af chefen för ecklesiastik-departementet, uppgöra underdånigt förslag till förbättring af elementar-läroverken i ett sammanhang, men med fästadt afseende å hvarje orts serskildta behof, och till de åtgärder, som för hvarje läroverk serskildt kunde pröfvas nödiga; samt 3:o att årligen afgifva berättelse om elementar-läroverkets tillstånd i riket; och dels att, så framt Rikets Ständer skulle lemna bifall till denna framställning, ett årligt anslag måtte å stat uppföras till bestridande af revisorernas löner, de der syntes böra bestämmas till 2,000 ridr för hvardera jemte ersättning för resekostnader ; af herr 7horn, som, på anförda skäl, hemställt, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit täcktes inrätta ett serskildt styrelseverk för vården och tillsynen af ej mindre universiteterna, elementar-läroverken och folkskolorna, än äfven tecknologiska institutet och slöjdskolorna samt öfriga tillämpningsskolor eller högre undervisningsverk, med undantag blott af de militära, hvilka sistnämnde borde fortfarande stå under de militära autoriteternas inseende och ledning; att, till ledamöter uti denna öfver-styrelse för läroverken, endast personer med speciel kännedom och erfarenhet uti undervisnings-väsendet borde utnämnas, samt slutligen, att Rikets Ständer måtte för ändamålet bevilja ett årligt anslag af 8,000 ridr banko, att på ordinarie stat uppföras.
Sedan Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o Så.
9 Sedan Stats-utskottet ansett nödigt att gemensamt med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottet behandla dessa frågor, hafva Utskotten sammanträdt och tagit desamma i öfvervägande.
Vid afgifvandet af sitt utlåtande i frågan få Utskotten först erinra, att sedan chefen för ccklesiastik-departementet, enligt hvad protokollet för ecklesiastik-ärendena af den 9 sistlidne November innehåller, hos Kongl. Majit angilvit behofvet af en öfver-styrelse för undervisningsverken, Kongl.
Maj:t uti sin nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof gifvit Rikets Ständer tillkänna, det Kongl. Maj:t icke funnit skäl att rörande detta behof för närvarande göra någon framställning till Rikets Ständer, hvaremot Kongl. Maj:t, på sätt här ofvan är nämndt, äskat ett serskildt årligt anslag al 3,000 r:dr för bekostandet af det biträde, som för skolväsendets ordnande komme att lemnäs af personer, som i ämnet egde speciel kännedom och erfarenhet.
Då nu Rikets Ständer redan bifallit Stats-utskottets uti betänkandet N:o 124 gjorda tillstyrkan, att såväl det öfverskott, sorn kunde uppkomma å den med skolafgifterna afsedda statstillgång, som ock besparingarne å elementar-läroverkens anslag, mätte användas till arbetsbiträde, till resekostnader, äfvensom till öfriga för den nya organisationens verkställande nödiga utgifter; så och enär Kongl. Majit eger att så, som Kongl. Majit anser lämpligast, ordna tillsynen öfver rikets läroverk, finna Utskotten sig böra hemställa, att dessa motioner icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Nio 82.
Anie. till Eocp.-utsk. den å9 Aug., kl. t e. in.
Utlåtande, t anledning af väckt fråga om ändring i nu gällande föreskrifter för stämmo-böters fördelning.
Uti serskilda, inom hederv.
Bonde-ståndet väckta motioner, som blifvit till Statsutskottet remitterade, har blifvit föreslaget i af riksdagsfullmägtigen Magnus Månsson från Östergöthlands län, att då de böter, hvilka debiterades för uraktlåtenhet att erlägga krono-utskylder vid första krono-uppbördsstämman och hvilka, enligt nu gällande föreskrifter, fördeltcs emellan kronofogden och församlingarnes fattigvård, finge indrifvas af Ijerdingsmännen, biträdde af nämndemän, dessa stämmoböter, i stället att Bih. till B.
IS47 Sf IS4S. 4 S ani. å Afd. åt) Hti/t. 2 10 Stats- samt Allm. lies v.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N‘.o SH. såsom hittills fördelas mellan kronofogden och församlingarnes fattigvård, hädanefter måtte uteslutande tillfalla denna sednare, helst församlingarne numera ålåge att sjelfva löna sina fjerdingsman; samt af riksdagsfullmägtigen Ola Pehrsson från Blekinge län, på grund af hufvudsakligen samma skäl, att den andel af stämmo-böterna, som enligt författningarna tillfaller uppbördsmännen, hvarmed man hittills förstått kronofogden, måtte framgent tillfalla fjerdingsmännen, som med uppbörden af dessa böter egde den hufvudsakliga befattningen.
Sedan Stats-utskottet ansett nödigt att för behandling af dessa motioner sammanträda med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottet, hafva Utskotten sammanträdt och tagit frågan i öfvervägande.
Vid afgifvande af sitt yttrande öfver förenämnde motioner, få Utskotten erinra, att Rikets Ständer redan i underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t af den 23 September 1840 uttalat den åsigt, att Ijerdingsmanna-befattningen utgjorde ett municipalbestyr, och att fjerdingsmännen således borde befrias ifrån sådana göromål, som rätteligen tillkomme krono-betjeningen att besörja; och som fjerdingsmännen således icke rätteligen tillkommer, att befatta sig med indrifning af ofvanberörde stämmoböter, hvadan de icke heller böra genom någon lag tilläggas ersättning derföre, anse Utskotten sig böra afstyrka förslaget, att den del af stämmo-böterne, som, enligt författningarnp, kronofogden erhåller, må fjerdingsmännen tillkomma.
Beträffande derefter det i Magnus Månssons motion gjorda förslag, att stämmoböterna må tillfalla endast församlingarnes fattigvård, så enär de skattskyldiges uraktlåtenhet att i tid erlägga sina utskylder obestridligen orsakar vederbörande kronofogdar både besvär och kostnad, alltså och då verkställigheten af och ansvaret för utmätningar för stämmoböter, liksom för andra medel, åligger kronofogdarne, samt den enligt Kongl, kungörelsen den 15 Juli 1841 bestämda fördelning af två tredjedelar till de fattiga och en tredjedel till kronofogden öfverensstämmer med billighet, fa Utskotten vördsamt tillstyrka, att omförmälda förslag ej må föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd.
Stockholm den 25 Augusti 1848. STOCKHOLM 1848, hos J. A. Walldén.
Stals- samt Allm. Besv.- och Ekon.
Ulskoltcns Utlåtande, N:o 83. 1 N:o 83.
Ank. till Exp. Utsk. den 3 Sept., kl. 1 e. m.
Ut låt and<>, i anledning af väckt fråga, att ett eller två kro nohemman måtte åt hvarje församling upplåtas till beredande af bostad ät Skollärare samt uppförande af fattig hus-byggnader.