Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Emot J:a punkten mom. litt. 1* (angående Expeditions-sekreterarnes aflöning) af Friherre Åkerhielm, Herrar Bildt, Montgommerie-Cederhjelm, Lilliehöök, Stjerngranat, Gripensvärd, Skogman, Fåhraus, samt Biskop Annerstedt, Prosten Schram, Doctor Nordström och Prosten Wåhlander.
Emot Salje punkten (angående löne-tillökning för Statistiska Central-byråns Chef) af Prosten Wåhlander.
Emot 4:de punkten (angående bestämmandet af aflöningen för Statistiska Central-byråns trenne tjenstemän).
Herrar Björck, Hjerta, Berger och Wahlström samt Riksdags-fullmägtigc Jan Andersson, Gustaf Hultman, Anders Ericsson, Erik E>'sson, Per Nilsson och C. J. Svensén, förenade sig om följande reservation: “Sedan Rikets Ständer vid 1854 års riksdag begärt, att ett förslag till ett fullständigt
Statistiskt embetsverk måtte utarbetas och till Rikets Ständers pröfning framläggas, blef af Kongl. Maj:t för nämnde ändamål tillsatt en Kommitté, hvars utlåtande i alla väsendtliga delar af Kongl. Maj:t gillades och sedermera vid sistlidne riksdag af Ständerne godkändes, till följd hvaraf ock den så kallade Statistiska tabell-kommissionen nu är anordnad på det sätt, att den utgöres af en Statistisk Beredning och en Statistisk Central-byrå, Denna sistnämnde blef, i enlighet med Kommittéens förslag, försedd med en Föreståndare, en Sekreterare och två ordinarie Tjenstemän, och anslogos för dessa sistnämnde Stats-Utskottets Utlåtande No 93. 61 löner, nemligen för Sekreteraren 4,000 Riksdaler oell för hvardera af de öfriga 2,500.
Grunden för denna anordning af embetsverkets Tjensteman och deras aflöning, igenfinnes i Kommittéens förslag, som, i afseende på fördelningen af göromålen, innehåller, bland annat, att Sekreteraren skulle biträda Föreståndaren med uppsättningen af berättelser och utlåtanden, men att han så väl som de öfriga tjenstemän nen, utom deras särskildt bestämda åligganden jemväl skulle hafva till pligt att deltaga i sådant arbete, som kräfde en större personal.
Anledningen för en sådan fördelning af göromålen är i Kommittéens Betänkande, hvad beträffar det gemensamma arbetet, fullständigt utredd; men om i afseende på de Sekreteraren särskildt anvisade sysselsättningar, någon särskild motivering icke förefinnes, lider det likväl icke tvifvel, att Kommittéen för sitt förslag ansett sig hafva framställt tillräckliga skäl.
Dessa måste ock i främsta rummet sökas i de åligganden, som tillkomma Byrån; och då till dessa höra att bearbeta icke allenast befolknings-statistiken, utan jemväl flora andra grenar af statistiken, hvilka icke utgöra föremål för bearbetningen inom andra embetsverk, så och enär befolknings-statistiken, såsom den vigtigaste och mest utvecklade, naturligen måste blifva det föremål, som företrädesvis tog i anspråk
Byråns och dess föreståndares verksamhet, förekom full anledning för det antagande, att det biträde, som af Sekreteraren påräknades, afsåg bearbetningen af nyssnämnde grenar af statistiken; hvarföre ock det villigt medgafs af Rikets Ständer, att jemte Föreståndaren, anställdes, i egenskap af Sekreterare, ännu en i statistiken hemmastadd Tjensteman samt lönen i enlighet dermed bestämdes.
Anordningen afdon statistiska Byrån blef dock af Regeringen verkställd på helt annat sätt, än det af Regeringen framlagda och af Ständerna godkända förslag bestämde, enär, i stället att 2:ne, göromålen fullt vuxne, personer skulle vara att tillgå i Föreståndarens och Sekreterarens personer, vid Byrån anställdes utom Föreståndaren tre personer, hvilka i alla hänseenden och således ej mindre i afseende på göromålen än beträffande lönerna, ställdes bredvid hvarandra.
Anledningen till denna förändring, hvartill ^Regeringens befogenhet skäligen kan vara tvist underkastad, måste vara antingen att icke mera än en person med statistiska insigter är för verket erforderlig, eller ock att fyra sådane anses behöflige.
Det sednare alternativet synes vara det sannolika, emedan bland skälen för den så beskaffade anordningen jemväl förekommer, att dessa tre personer skulle vara Afdelnings-chefer; äfvensom att de, vid Föreståndarens frånvaro, skulle skiftesvis förestå hans befattning.
Men hvilketdera af dessa alternativer, som må utgöra grunden för anordningen, synes denna vara föga ändamålsenlig, med afseende så väl å göromålen, som å kostnaderna.
Göromålen fördela sig naturligen i 2:ne arter, sådane som fordra insigt i statistiken och dess hjelpvetenskaper, och andra, som äro rent mekaniska, såsom räkna, skrifva* mottaga handlingar och böcker, registrera och catalogisera dessa m. m.
Om nu endast
Föreståndaren skulle vara hemmastadd i de egentliga göromålen och om all forskning skulle bero af honom och han ensam skulle anordna bearbetning af materialierne, är det mera än sannolikt, att åtminstone vissa grenar af arbetet skulle blifva eftersatte, såsom de obestridligen redan blifvit det; men dessutom skulle insigterna i och kännedomen om göromålen icke kunna blifva särdeles utvecklade inom embets-verket, hvilket ock vid Föreståndarens bortgång skulle befinnas redlöst.
Om det derföre är af vigt att minst tvänne insigtsfull statistici uppehålla Byråns verksamhet, så äro materialierna för en, på verklig insigt grundad, bearbetning af do grenar utaf statistiken, som icke afse befolkningen, 62 Stats-Utslcottets Utlåtande N:o 93. för närvarande och under en måhända lång framtid alltför ringa att de kunna taga i anspråk mera än en person, förutsatt att
Chefen äfven uteslutande egnade sig åt befolknings-statistiken; och om på ena sidan icke endast denna sednare bör utgöra föremål för Byråns verksamhet, så är å den andra denna i hela sin omfattning uppenbarligen icke i behof af en större personal än 2 personer.
Men i den mån materialierne ökas torde ock dessas arbetskrafter tagas i anspråk, om Byrån skall uppfylla de densamma ålagde förbindelser.
Under tiden möter icke det ringaste hinder att anordna det gemensamma arbetet på enahanda sätt, som hittills, emedan Sekreteraren är skyldig att deri deltaga och arbetsprodukten kan således blifva lika stor, hvaremot den otvifvelaktig! skulle blifva mera mångsidig om man återgår till Kommittéens förslag och Statsmakternas en gång fattade beslut.
Att afvikelsen från detta icke, såsom Utskottet sökt göra, låter försvara sig med åberopande af lösryckta ställen ur Kommittéens egen framställning, som ledde till ett motsatt resultat, behöfver icke visas; hvarföre ock det icke må vara nödigt att, vidare än som skett, till vederläggning upptaga de af Utskottet anförda skäl.
I afseende på kostnaderna inser en hvar, att tre likstälde personer, af hvilka alla fordras vetenskaplig bildning och särskild insigt i mindre allmänna grenar af vetandet, skola fordra en större aflöning, än som är behöflig för en sådan person och för tvänne Kanslister eller med dem jemförliga tjenstemän; och att kostnaden nu kunnat inskränkas till enahanda belopp, som vid sista riksdagen anslogos, härrör deraf, att anslaget i verkligheten var vida högre, än som vederborde.
De framtida anspråken skola dock snart visa att den nu gjorda anordningen af embetsverket medför en vida betydligare kostnad, än om Rikets Ständers beslut blifvit i verket satt.
Det är vidhållandet af detta, med ogillande af den Kongl. Propositionen, som afses genom donna reservation.” Emot I9:t!e punkten (angående löneregleringen för Landtstatens ombets- och tjenstemän) af Friherre Åkerhielm, Herrar Bildt.
Stjerngranat, von Printzencreutz, Gripensvärd, Fåhreeus och Prosten Tellbom.
Emot 28:dc punkten (angående anslag till agrikultur-kemiska försöksanstalter).
Herrar Björck, Berger och Wahlström sand Riksdags-fullmägtige Jan Andersson, Anders Fricsson, Gustaf Hultman och C. J. Svensén förenade sig om följande reservation: ”Om jordbruket i vårt land verkligen skulle befinna sig på den låga ståndpunkt, att idkarne deraf icke förmå att sjelfve utfinna de methoder, som bäst egna sig för tillämpning af vetenskapens allmänt kända läror, torde det ej heller kunna antagas, att de allmänna iakttagelser, som vid några få agrikultur-kemiska försöks-stationer kunna göras, skola erhålla någon allmännare tillämpning vid de oändligt vexlande förhållanden, som vid de särskilde jordbruken förekomma.
Det vill derföre synas, att en mera allmänt spridd insigt erfordras, innan någon nytta kan uppstå af sådane anstalter och att desse, i den mån en sådan insigt förefinnes, skola till erforderligt, betydligt antal framträda utan någon åtgärd å Statens sida eller fasthellre, att de blifva öfverflödiga i samma stund de blifva användbare.
I ingen händelse torde en enda sådan anstalt vara lämplig, enär derigenom icke vinnes någon den ringaste säkerhet för riktigheten af de gjorde iakttagelserne eller ens någon kontroll på vetenskaplighet uti föreståndarens anordningar och förfaringssätt. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. 63
Om af dessa skäl betänkligheter möta att anslå medel för inrättande af agrikultur-kemiska försöks-stationer, vare sig en eller tre, så måste förslaget att för detta ändamål gifva anslag för kostbara byggnader å experimental-fältet och för uppsättning af en ladugård derstädes, visa sig så mycket mera olämpligt, som, derest sådane anstalter ovilkorligen skola tillskapas, de kunna med en jemförelsevis obetydlig kostnad tillvägabringas å Landtbruks-instituten vid Ultuna och Alnarp, der åtminstone den dyrbaraste apparaten redan finnes, äfvensom lärare i jordbruks-chemien der äro eller blifva anställde.
De hittills vunna resultaten af experimentalfältet gifva icke heller någon särskild anledning att derå nedlägga ytterligare skattemedel.
Den antagna agrikultur-kemistens insigter och skicklighet kunna lättare tillgodogöras derigenom, att han förflyttas till ett af Instituten, än att en särskild kostsam apparat för hans verksamhet här anskaffas och underhålles.
Mot Stats-Utskottets beslut i denna punkt, anmäles således reservation.” Af Riksdags-fullmägtigen Per Nilsson som yttrade: ”Mot Utskottets beslut vid 28:de punkten, angående inrättande vid Experimentalfältet af en agrikulturkemisk försöksanstalt, får jag reservera mig.
Ehuru jag fullkomligt inser den stora nytta dylika anstalter kunna medföra för jordbruket, är jag (lock af den öfvertygelsen att Experimentalfältet med sitt inskränkta område dertill ej är tjenligt, för såvidt man med anstalten åsyftar, utom annat, äfven den kemiska undersökningen af en mängd olika jordarter.
Experimentalfältet kan påtagligen icke i sådant hänseende erbjuda den mångfald, som vid en större och vidsträcktare egendom anträffas.
Jag har derföre ansett
Ultuna landtbruks-institut vara härtill långt mera ändamålsenligt, just emedan denna vidsträckta egendom måste antagas lemna långt bättre tillfälle till dylika undersökningar, hvarförutan de många på detta ställe studerande Landtbrukselever och lärlingar böra af undersökningarne kunna hemta ganska nyttiga kunskaper.” Häruti instämde Riksdags-fullmägtigen Jonas Andersson.
Af Riksdags-fullmägtige Måns Månsson och Per Persson.
Emot 34nle punkten (angående fårskötselns befrämjande) reserverade sig Herr von Printzencreutz, ”enär Utskottet, som i nästföregående punkt på goda skäl tillstyrkt ett årligt anslag af 10,000 R:dr ”till underhållande och förädling af Kronans redan inrättade Stamholländerier,” samt, i en efterföljande punkt jemväl förordar det vid förra riksdagen förgäfves äskade anslaget af 50,000 R:dr till hästafvelns förkättrande genom inköp af utländska racekiugstar, — destomindre synes hafva hox-t ”åt den enskilda omtanken” helt och hållet öfverlemna fårskötseln, som, i reservantens tanke, enahanda skäl, hvilka blifvit begagnade såsom motiver för tillstyrkande af anslag till förädling af de båda förstnämnda slagen af husdjur, äfven torde gälla för det sednare slaget.”
Emot 36:te punkten mom. litt. a (angående anslag till inköp af race-hingstar):
Herrar Björck, Berger och Wahlström samt Riksdags-fullmägtige Anders Ericsson, Gustaf Hultman, Errik Ersson, Per Nilsson, Jonas Andersson och Jan Andersson afgåfvo följande gemensamma reservation: ”Det af Utskottet tillstyrkta anslag för inköp af hingstar från utrikes ort, torde höra af Rikets Ständer afslås.
Oaktadt stuterierna nu fortgått en följd af år, hafva de icke kunnat åstadkomma någon konstant inhemsk race, och det är mera än sannolikt, att vid en närmare undersökning, det skall visa sig, att de betydliga kostnaderne för stuterierna varit vida 64 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 93. bättre använde, om hästafveln öfverlemnats åt den enskilda företagsamheten och denna blifvit väckt och underhållen genom lämplige premier.”
Emot ställan till Kongl. Maj:t angående Teknologiska institutet, reserverade sig Friherre Åkerhielm, Herr Stjerngranat och Herr von Printzencreutz.
Emot »0:de punkten (angående 6:te Hufvud-titelns öfriga anslag).
Herrar Björck, Berger och Wahlström samt Riksdags-fullmägtige Anders Ericsson, dustaf Hultman, Eric Ersson, Pehr Nilsson, Jonas Andersson och Jan An dersson reserverade sig mot Utskottets förslag, att bibehålla
Departements-chefens lön vid det sista riksdagen provisoriskt beviljade beloppet 15,000 R:dr, och yrkade i sammanhang härmed, att lönerne för de konsultative Stats-råden måtte nedsättas till 10,500 R:dr för dem hvardera.
Emot 5l:sta punkten (angående löneregleringen).
I afseende på Landsstatens lönereglering åberopade Friherre Åkerhielm m. fl. ledamöter sin här ofvan vid 19:de punkten antecknade reservation.
Emot Utskottets tillstyrkande, att anslaget för Statistiska Tabellkommissionen ej skulle uppföras på ordinarie stat, reserverade sig Herr Fåhreeus.
Herrar Björck, Berger och Wahlström samt Riksdags-fullmägtige Anders Ericsson, Gustaf Hultman, Eric Ersson, Per Nilsson, Jonas Andersson och Jan Andersson anmälde, i likhet med hvad som yrkats vid de förut behandlade Hufvud-titlarne, reservation deremot att Utskottet tillstyrkt definitiv lönereglering för Departementets Expedition.
Hör lill Stais-Uts/e. Utlåt., år 1859—1860, N:o 93. 1 Civil-Departementets Expedition.
Nuvarande Kgl. Majit Stats-Ut- skottet fö- reslår lö- ner m. m. aflöning m. m. föreslagit löner m,m.
Et:mt R:dr. 5,500 5.500 Expeditions-Chefen arfvode 5,000 4,500 4,500 1 Éxpedilions-Sekreterare 4,000 9,000 9,000 2
Dito 8,000 3,500 3,500 1 Protokolls-sekreterare 3,500 7,000 7,000 2
Dito 7,000 3,500 3,500 1 Registrator 3,500 1,200 1,800 1 Kanslist 1,800 2,400 3,600 2 Kanslister 3,600 600 1,000 1 Kopist 1,000 600 1,000 t
Dito 1,000 1,000 600 1,000 1
Dito indrages och lönebeloppet ställes till
Depar- tements-chefens disposition, för att använ- das till befrämjande af ärendenas gång in- om Expeditionen 3,000 Till befrämjande af göromålens gång inom Kanslist- och Kopist-graderne 600 600 1 Vaktmästare 600 500 500 1 Dito 500 600 600 1 Statsråds-vaklmäslare 600 500 1 Dito 500 1,000 1,000 Till gratifikationer åt e. o. tjenstemän och vaktbe- tjente 1,000 S:a 44,100 | 44,600 Summa | 42,600 Anm.
Minskningen i Expeditionens anslag blifver således 1,500 R:dr R:mt.
Hor till Stats-Utsk. Utlåt., år 1859—i860, N:o 93.
Tab. Utt. B. Statistiska Tabell-Kommissionen.
S:a Nuvarande löner m. m. Kgl. Maj:t föreslagit löner m. m. lt:mt It:dr. 4.500 4,000 2.500 2.500 E:mt R:dr. 5,000 J 9,000 750 500 700 1,000 1,000 1,000 1,000 5.000 5.000 4,250 5,000 1,000 f
Att utgå •jafannat [ anslag. | 27,000 26,700 Chefen . . .
Byråns 3:ne ordinarie tjenstemän, å 3,000 R:dr . . Arfvode åt en tjensteman vid f. d. Tabell-kommissionen Vaktbetjeningen Särskilda Reservations-anslag:
Till bibliothekets underhållande och litterärt utbyte .
Till betäckande af en del af kostnaderne för en statistisk tidskrift
Till arfvoden åt tillfälliga biträden Till det officiela, statistiska trycket (■Till
Ij us, ved, skrifmaterialier m. m Nuvarande beloppet öfverflyltas till Hufvud-titelns allmänna förslags-anslag för Skrifmaterialier och Expenser, Eed in. m.
Summa Stats-Utskottet föreslår löner m. m.
R:mt ft:dr. 4,500 9,000 750 700 1,000 1,000 4,250 5,000 26,200 Anin.
Minskningen i Kommissionens anslag blifver således 800 R:dr R:mt.
Höi• till Stats- Tal».
C. Lands-Staterne i Länen.
R:mt R:dr. ö. Ny anvisning.
Löneförhöjning- åt Landshöfdingen : i Jemtlands Län 1,250: i Norrbottens dito ‘ 1,250:
För en (ny) Länsman i Långhundra härad af Stockholms
Lön 450:
— Löntillökning 250: — Ilushyres-ersällning 150: — 850: — Lönefyllnad åt Länsmän, i stället för den dem nu anslagna ersättning af rotefrihets-medlen, nemligen: åt 4 Länsmän i Westerbottens Län, tillsammans . 74: — „ 6 Länsmän i Norrbottens d:o d:o . 105: — 179: — Hushyres-ersättning m. rn. åt Länsmän, som afslått från sina boslälls-lägenheter, jemlikt Stats-Utskoltets Utlåtanden N:is 24 och 82, nemligen; åt Länsmannen i Sydöstra distriktet af Sunnerbo härad inom Kronobergs Län : Lönefyllnad, motsvarande boställets ränta och afkastning 50: — Hushyres-ersättning 150: — 2Q0: — åt
Länsmännen i Frosta härads östra distrikt samt i Färs härads norra och södra distrikt, allt inom Malmöhus Län, hvardera ersättning för räntan å boställs-lägenheten (s. k. Krono-gatehus) — 38.
Hushyres-ersättning 150: — tillhopa 150: 38. och således för alla tre ett belopp af 451: 14. 2,500 1,680|14 Summa | 4,180| 14 4 Hör till Stats-Utsk. Utlåt., år 1859—1860, N:o 93.
Tab. liitt. ». Jordbruket, Handeln och Näringarne.
Stals-Utskottet tillstyrker förhöjning i nedannämnde anslag, nemligen: l:o.
Undervisnings-anstalter för Jordbruk och Län dtmann a-näringar.
För inrättande af ytterligare 3 lägre Landtbruksskolor ä 4,000 R:dr 12,000:
— Till reseunderstöd åt personer, sorn egna sig åt landtbrukels vetenskapliga eller praktiska studium; ett ytterligare belopp af 3,000; — 15,000 2:o.
Agronomer och deras Elever.
Till arfvoden åt ytterligare 3 Agronomer, å 1,500 R:dr för hvardera 4,500: ,, resekostnads-ersätlning och dagtraktamente åt bemälde Agronomer 2,400' 6,900 3:o.
Befrämjande i allmänhet af Jordbruk och Landlmanna-n äring ar.
Löntillökning ål Landtbruks-akademiens Agrikulturkemist . 2,000: — Arfvode åt Agrikultur-kemistens Assistent 1,000: — Löntillökning åt Föreståndaren vid Landtbruks-akademiens experimentalfält 1 500- Till reagentier, apparater, kol m. m . 1 500- 6,000 4:o.
Undervisnings-anstalter för SlÖjderne.
Tillökning i anslaget för Chalmerska Slöjdskolan uti Göteborg .... 3,000 _ 5:o.
Undervisnings-anstalter för Handel och Sjöfart.
Till förbättrad aflöning ål Lärarne i ångmaskin-lära vid Navigationsskolorne i Stockholm, Göteborg, Gefle och Carlshamn, tillsammans 1,612: 50.
Förhöjning i anslagen för Navigationsskolorna i Wisby 976: 25.
Carlshamn 950: 3,538 75 Summa 34,438 75 1858 års Riks-Stat anslår: Penningar.
R:dr. 1,396,502 125,500 ore. 54 19,650 27,600 49,545 128,150 18,000 30,100 22,500 — 7,500 — 3,700 — 9,600 — 516,845 69,000 4,500 2,700 26,588 9.000 9.000 66 R:dr. 153,230 öre. 97 1,450 23,929 25,379 3,689 80 80 23 S p a n m å 1.
Värde å 2 K:dr kub.-foten.
Kub.-f. 8,581 k. | R:dr. 17,162 Oindelt.
Kub.-f. 3,868 330 252 S:gr 120,788|66| 3,689 23 252 504 504 Värde förslagsvis å 2 K:dr kub.-foten.
R:dr. 7,736 ore. 40 661 40 330 7 661 40 542,886 Summa.
R:dr. 1,574,631 125,500 öre. 91 19,650 27,600 50,206 128,150 19,450 30,100 22,500 7,500 27,629 40 80 9,600 — 69,000 4,500 6,893 23 26,588 9.000 9.000 124,981 20 66 89 S:ma 11,959,136|20| 182,300|—| 8,833|—j 17,666|—| 4,198[ 9( 8,397180[2,167,5Ö0|I Förslag till blifvande Riks-Slat: Transport Undervisnings-anstaller för Jordbruk och Landtmanna-näringar:
Nuvarande anslaget 125,500: — Tillkommer: Förhöjning, se Tab.
D 15,000: — Agronomer och deras Elever:
Nuvarande anslaget 19,650:
D 6,900: — Befrämjande i allmänhet af Jordbruk oell Landtmanna-näringar:
Nuvarande anslaget 27,600: — Tillkommer: Förhöjning, se Tab. Litt. D 6,000: — Hästafvelns förbättrande Undervisnings-anstaller för Slöjderne:
Nuvarande anslaget 128,150: — Tillkommer: Förhöjning, se Tab. Litt.
I) 3,000:
— Befrämjande i allmänhet af Slöjderne Undervisnings-anstaller för Handel och Sjöfart: Nuvarande anslaget 30,100: — Tillkommer: Förhöjning, se Tab. Litt.
I) 3,538: 75.
Befrämjande i allmänhet af Handel och Sjöfart Undervisnings-anstaller för Bergsbruket ' Befrämjande i allmänhet af Bergsbruket Fiskeri-näringens understöd S:gr Penningar.
Värde å 2 K: dr ' Mått. kub.-foten.
R:dr. 1,415,789 140,500 26,550 33,600 49,545 131,150 18,000 33,638 22,500 7,500 3,700 9,600 551,283 Diverse Anslag: Utllyttningshjelp efter laga Skiften, Förslags-anslag ....
Odliugshjelp m. m. för Krono-nybyggare, Förslags-anslag . . Jordförluster genom Kanal- och Väg-anläggningar, Förslags-anslag:
Penningar: såsom i 1858 års Riks-stat Indelta Räntor: d:o d:o d:o Indelta Spanmålen uteslutes och samma qvantum uppföres såsom Oindelt Spanmål, 252 kub.-fot å 2 R:dr . 2,700: _ 3,689: 23. 504: — Skrifmaterialier och Expenser, Ved m. m., Förslags-anslag:
Nuvarande beloppet Tillkommer: Öfverflyttning från Statistiska Tabell-Kommissionens anslag 1,000: — och Afgå:
För jetnnande af Hufvud-litelns slutsumma 22: 75. 26,588: 66. 977: 25.
Rese- och Traklamenls-penningar, Förslags-anslag Extra Utgifter, Reservations-anslag 69,000 4,500 ore. 78 75 75 2,700 27,565 9.000 9.000 91 R:dr. 137,127 1,450 23,929 25,379 3,689 S:gr | 12I,765|9I| 3,689 ore. 73 80 80 Kub.-f. 8,581 23 23| — S u m m a Anm.
Tillökningen å Hufvud-titeln utgör således 38,600 R:dr R:mt. |2,013,839j44| 166,196]76| 8,581 Summ a. k. R:dr. 17,162 Kub.-f. 3,868 330 R:dr. 7,736 ore. 40 330 7 252 l 252 661 40 661140 504 —| 504]- 17,162|—j 4,450| 9| 8,901 ]80 R:dr. 1,577,815 140,500 26,550 33,600 50,206 131,150 19,450 33,638 22,500 7,500 27,629 9,600 ore. 91 40 75 80 577,324 69,000 4,500 6,893 27,565 9.000 9.000 125,959 95 23 91 14 2,206,100|- Ilör till Stats-Utskottelu Utlåtande 1850—1860, N:o 93.
Litt. E. Sjette Hufvud-Titeln. 1858 års Riks-Stat anslår: Penningar.
It: dr. öre. 3(5,000 15.000 44,100 88,600 27.000 71,537 6,000 70,049 062,176 91 Indelta Räntor, enligt markegång på förslag.
Mått. 1,039 1,321,502 63.000 12.000 54 1,396,502|54 B:dr. öre.
Kub.-f. k. 17,387 118,159 153,230 19 69 97 153,230 8,559 Värde å 2 R:dr kub.-foten. B: dr. löre. 17,118 40 Oindelt.
Värde förslagsvis å 2 It:dr kub.-foten.
Su m m a. Kub.-f. k. lt:dr. öre. 3,868 K: dr. öre 36.000 15.000 44,100 88,600 27.000 88,925 7,736 40 6,000 70,049 1,105,190 18,547 220 8,581[— 17,1621—1 3,868] 2j 7,736140 1,499,631 971 8,5811-—j 17,162|—| 3,868) 2| 7,736 40 24 91 63.000 12.000 1,574,631 Civil-Wepnrtementet i Stats-Råden ulan Departeraenter: 3 å 12,000 Deparlements-Chefen Deparlementcts Expedition:
Nuvarande anslaget 44,100: — Afgår: Minskning, se Tab. Lill. A 1,500: — Kommerse-Kollegium Statistiska Tabell-Kommissionen:
Nuvarande anslaget 27,000: — Afgår: Minskning, se Tab. Litt.
B 800: — Landtmäteri-Slaten:
Nuvarande beloppet 71,537:91.
Förhöjningar i anslagen till: skrifvarebiträde vid General-Landlmäleri Kontoret 400: — gratifikationer åt e. o. tjenstemän och vaklbetjente vid d:o 925: — samt i stället för de åt Förste Landtmätare anslagna, numera lill Kronan indragna, Indelta Räntor .... . 16,082: 10. 17,407: 10. 88,945: 1.
Indelta Räntor:
Nuvarande beloppet .... 17,387: 9.
Afgå: indragne som ofvan 16,082: 10. 1,304: 99.
För Rikets Ekonomiska Karte-verk, Reservatiotis-anslag .
Öfverslåthållare-Embetet Lands-Staterne i Länen:
Nuvarande beloppet 962,176: 14.
Ny anvisning, se Tab. Litt. C . 4,180: 14. 966,356: 28.
Indelta Räntor: Nuvarande beloppet . . . .118,159: 19.
Afgå och indrages till Kronan: Räntorne af Läns mans-boställena Bökhult i Kronobergs
Län samt Norton, Frenninge och Ramsåsa i Malmöhus Län, utgörande tillsammans. 21: 1^-118,138: 5.
Indelt Spanmål såsom i 1858 års Riks-stat 17,118: 40.
Oindelt Spanmål d:o d:o d:o 7,736: 40, Gästgifvars Friheter Färjor och Färjekarlar S-gr"
Jordbruket, Handeln och INäringarne:
Skiften och Afvitlringar Vägar och Kommunikationer 91 Transport Förslag till blifvande Riks-Stat: Penningar.
Indelta Räntor, enligt markegång på förslag. B: dr. öre. 36.000 15.000 42.600 88.600 26,200 88,945 6,000 70,049 45 966,356 1,039 1,340,789 63.000 12.000 1,415,789 B: dr. öre, 1,304 78) 137,127 78 99 Spanmål.
Värde å 2 lt:dr kub.-foten.
Kub.-f. 69 73 8,581 137,127|73 k.
K:dr. öre — 17,162 Oindelt.
Värde förslagsvis å 2 R:dr kub.-foten. Kub.-f. k. B:dr. öre, 3,868 3,868 2 8,5811—1 17,1621—j 3,868 7,736 7,736 7,736 40 Su m ma. B: dr. 36.000 15.000 42.600 88.600 26,200 90,250 6,000 70,049 1,109,349 18,547 220 45 4011,502,815 91 63.000 12.000 4011,577,815 91 Hör till Stats-Utsk.
Utlåt., år 1859—1860, N:o 93. 5 Tal». Titt.
Extra Statsreglering s-anslag, till föremål, beroende på Oivil-Departementets handläggning.
A) Anslay för åren 1861, 1862 och 1863, att utgå med ^ årligen.