Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lindh, »Lis» Uppläst hos Ridd. och Adelen d. 2Z April. » - - - Preste-Ständet den 2Z - - ------ Borgare-Ständet d. 25 - - - - - - Vonde-Standet den 2Z - - Longi.
Majlis Mädiga Skrifwelse till Riksens Ständer angående Bewillningen; Gifwen Drebro Slott den »8 April 1812. hinder den rq Januarii innewarande ar, hafwa Tullmägtige uti Riksens Ständers Banko- och Riksgäldswerk, till Kongl. Maj:t i underdånighet öfwerlemnat den Kungörelse om tillökning i BewillningsTarifferne, som, i det fall 18 §. af RiksdaqsBestutet den 2 Maji 1310 upptager, borde till allmän efterrättelse och werkställighet utgå.
Majit, som af denna Kungörelse inhemtade att Fullmägtige, j förhällande till bristen, j som i den bewiljade Summan uppstått, hade fast^ ställt tillökningen z6 procent, a Tariffernes inne. häll, och tillika erfor, att sädane ssiljaktigheter k ; uppffattningarne förefallit, som ssulle göra weckstäl. ligheten af ifrägawarande Kungörelse mindre billig, 1 samt för öfrigt föresäg, att de följande ärens Be' willnings-Summor, ej heller härigenom till sitt stadgade belopp med nödig witzhet kunde päräknas, fann i anledning häraf sä mycket tjenligare att inställa Kungörelsens ukfärdande, som Kongl. Maut för andra Rikswärdande mender, redan dä war betänkt att sammankalla Riksens Ständer, och Fullmäktil ge i Riksgälds-Contoiret uppä dem gjord tillfrågan - förklarade, att någon tids uppskof med ett sadant ut - 4 Den i8 April. utfärdande icke kunde werka någon rubbning i dG dispositioner, fern, i följd af Riksens Ständers FiHoi nance-plan, och den för Fullmäktige gifne JnstrucAj tion, borde äga ruin.
Maj:t för alltså nu till Riksens Stän, der vswerlemna detta ärende, pa det Riksens Stän, der ma sielswe kunna pröfwa och afgöra, om den as förenämnde Fullmäktige widtagoe åtgärd bör komma till werkställighet, eller andre ukwägar lill bristens fyllande utfinnas.
I sammanhang härmed, will Kongl. Maj:t gifwa Riksens Ständer i Nader tillkänna att, sedan Kongl. Majit genom Dest och Rikets Kammar,Collegium lemnat werkställighet at Riksens Ständers under nästlidne Urtima Riksdag fattade, och uti underdånig ssrifwelse af den i6Oc, kober i8io anmälde beslut om allmänt kungörande, det serssilde större och mindre belöningar kcmme att tilldelas den eller dem, som till nästföljande
Riksdag utarbetat och da inlemnat ett fullständigt eller »väsendtligen upplysande forsing till Bewillvingens utgörande, hafwa i sadant afseende ätssillige project bilfwit insände, hwilka samtlige Kongl. Mast nu lärer omedelbarligen tillställa Riksens Ständers Bewillnings-Utssott, hwars börande deröswer bör föregå deras ät Riksens Ständer förbehållna pröfning.
Derjemte, och da till Kongl. Majit lid efter annan inkommit flera underdåniga Rapporter och förfrågningar rörande tillämpningen i wista delar af nu gällande Bewillnings-stadga, hwaruti äfwen finnas upptagne sadane händelser, der ett och samma ämne blifwit af serssilde Smpromist-Rätter aldeles olika afgjordt; har Kongl. Majit som funnit lämpeligast att allt detta till Riksens Ständers pröfning
- Den i8 April. 5 ing öfwerlcmna, i Nader anbefallt att alla härtill örande handlingar ssola till Riksens Ständers Be illnings-Utssott afgifwas.
Majit med anledning af de > derörde matto yppade ssiljaktigheter wid BewilllingSgrundernes amvandande, och i tolkningen af örsatmingens ordalydelse, warit i Nader betänkt litt förskaffa Riksens Ständer alla möjliga och för dcstämda föreskrifters meddelande erforderliga upplysningar, later Kongl.
Majit jemwäl communiceva Utskottet de i sadant ändamål, t anledning af derom under den »8-de December sistledit ar afläten Nådig Befallning fran Provineerne inkomna uppgifter, jemte bifogade Extract och anmärkningar.
Majit gör sig imedlertid förwitzad att de salunda dels i följd af Riksens Ständers egen åtgärd, dels genom Kongl. Majits höga omsorg erhallne bidrag till en närmare granskning och till ett tillförlitligare behandlande af hwad med Bewillningen äger sammanhang, ssola af Riksens Ständer och deras Bewillnings-Utssott begagnas, för fastställandet af sadane Bewillningsgrunder, som med en jemn och rattwis fördelning, förena den för dispositionen nödwändiga wisthet i beräkningen, och såmedelst leda till den möjliga fullkomlighet i Bessattningswerket, som pakallas af Kongl- Maj-t och Svenssn Folkets gemensamma önskan och det allmänna behoswet.
Majit förblifwer RiksénStänder med all Kongl.
Nåd och ynnest wälbewagen.
Ostuin ut iuxrg. 6. k. Wirsen. uxv - Den rz April.
Uppläst hos Ridd. och Adeln d. 2r Avnl ----- Prcste-Ständel den 2; ^ - - Borgare-Stander d. 25 - » - - - - - Bonde,Ständer den 27 - , - Rongl.
Maj.ts Nådiga Proposition till Riksens Ständer, angående bestämmandet af wilkoren och afgifterne för Brännwins-tillwerkning, samt anfwaret för Brännwins och andra starka drpckers omättlig-» bruk, Alfwén Orebro Slott den i8:de April 1812. ^ongl.
Majit, som i Nader funnit den försatt, ning angående Brännwinsbränningen i Riket, hwilken, j enlighet med Riksens Ständers derom aflaine underdåniga strifwelse af den 28 April i8»o blifwit under den iz Juni! samma ar utfärdad, dels leda till betänkliga fölgder i bade economistt och moralist afseende, dels ock wara underkastad stridiga tolkningar, will af sadane anledningar hafwa cist Riksens StänderS förnyade uppmärksamhet framställ detta ärende, der fraga om sjelswa hushallsanstalcen äger sa nära oemenstap med den om afgilternas bestämmande, alt Kongl. Mast, i betragtande sa wäl häraf som af ämnets allmänna wigt för öfrigt, icke i annan ordning an med Riksens Sländers förenade åtgärd deråt welat lemna rättelse.
Sedan wanan nu mera gjort Brännwinets mattliga bruk till ett ma hända inbilladt, men dock oumbärligt behof, och da det jcmwäl bör medgifwas, att Brännwlns-tillweckningen, inrättad med egentelig hänsigt till Landtbrukets upphjclpande genom en utwidgad boskapsskötsel, är för landet gagnande och förmonllg, har Kongl. Masil i Nader insett, att det Den »8 April.
? ket endast är i den mon desa föremål öfwerskridaS, som Brännwinsbränningen förfelar den dermed åsyftade nytta och i stället urartar till de för hela sam hältet förderfligastc werkningar.
Uti Förordningen om Brännvinsbränningen, der wid denna icke fästes något förhastande, hwarken till personalen ester hemmantalet, synes alltså bägge ofwannämnde föremål, gränsorne för en lämplig tillwerkning, wara asidosatte, och deremot, för utöfwandet af Bränningsrättigheten, de allmänna grunder antagne, som manligen för Fabriks-yrken äga rum.
Erfarenheten har äfwen, ehuru kort, redan hunnit intyga, huruledes den tillfälliga enskildta winning, som af denna tillkomna oinskränkta Fabriks-rörelse statt att hämta, föranledt till widsträckta anläggningar, utan all sjelfständig Fond af rudimaterien, och att pa sadant sätt, oaktadt en stigande Landtcultur, Sädens sa kallade förädling, an, tingen uppsiukat öfwerskottct af en rikare skörd, eller wid sparsammare arswäxt, betydligen ökat Sädesbristen.
Maj:t hyser wiscrligen den öfwertygelse, att den nu sa uppdrisna Brännwinstillwerkningen, skulle, lika med all annan af särskilta omständigheter utöfwer sin naturliga gräns bringad näring, under tidens lopp, och sedan den befunnits i längden förstörande för dem sjelswa, som idka den i annan ordning och större widd än des förknippande med ett wäl ställdr jordbruk fordrar, återtaga ett till öfriga handteringar och det werkliga behofwet afpatzadt stick; men da, under ett hardt luftstrek och omwäplande wintrar, Swerges Spannemals-tillgangar aldrig med tillförlitlig wishct och med det angelägna wilkoret af ett utaf främmande biträden oberoende till - 8 Den i8 April. tillständ kunna beräknas, och säkerheten att brödfödan, såsom den första nödtorften, icke kommer att saknas, nödwändigt mäste utgöra den första äsigten i allmänna hushallsmäl, anser Kongl. Maj:t det närwarande för wigtigt alt hänstjucas till den rättelse, som wore att förbida as framtiden och af den bedröstrga klokhet man genom stadan winner.
Det ar ej allenast i desi egenskap af hushällsanstalt som detta ärende krafwer en förändrad och bättre rigtning; äswen med afseende pä den för Stats-Casian af Brännwinsbrännings-afgisten päräknade inkomst, företer sig samma behof.
Maj:t förutser det Riksens Ständer lära med förundran erfara, hwad af Rakenstaperne upplyfeS att, under det Brännwinsbränningen förwandlaks fean en husbehofsnäring till en Fabtiksrörelse och afwerkningen till sa hög grad tilltagit, Stats-Jntraderna lirwäl icke erhållit en jemförelfewis ffälig tillökning, att twertom, den enligt förra betalningsgrunden till z62,OSO R:dr calculerade och af Riksens Ständer till enahanda belopp i Riks-Staten uppförda inkomstafBrannwinsbränningen för ehuru den nu gällande Förordningen endast under senare hälften af aret tillämpades icke uppgått till högre Summa än omkring zzs,OOO Riksdaler; Hwilket allt närmare adagaläager att, i den man hwem som hälst, utan att besitta jord, och således uran att deltaga i den pä Hemman lagde Brännwinsstatt, kunnat uköfwa Brännwinsbränning med sä mänga smärre pannor han ästundat, emot den för dem bestämda ringa afgift, en öfwerdrifwen afwerkning hastigt blifwit införd, hwarigenom den påräknade progressionen förfwunnit och jordbrukaren förfördelats, medan tillwerkaren undgätt den del af Stats - Den i8 April.
9 Statsbördan som mot den större winsten bordt äga rum:
En winst tillkommen pä den fattigares bekostnad, och än mer, pä bekostnad af Samhällets mo, ralite.
I en tid dä mer an någonsin, Swensta Folkets fordna enkelhet i seder och ordning i lefnadssätt mäste äterföras, sä wida Swerge längre stall nämnas bland sjelfständiga Stater, utgör det ett af Kongl. Majus listigaste bekymmer, an böjelsen för starka drycker hos Nationen icke mera allmänt hämmats, hwarken af gisna föreskrifter och warningar, eller af omsorgen för bibehållandet af egit warde och beständ.
Maut nu ser omkring sig församlade
Sitt trogna Folks Fullmäktige, är det emedlertid för Kongl. Maj:t en stor tillfridsstalleise att göra rättwisa ät de Landsorter, som insett angelägenheten att sätta ett mäi för denna Riksfördersiiga osed, och, genom friwilliga öfwerenskommelser samt werksam inbördes uppsigt, hos sig inrymt och fästat ordningen och måttligheten; Och Kongl.
Maj:t njuter äswen den tröstande förhoppning, att den omedelbart werkande nyttan, af besia ädla bemödanden, hwilka tillwunnit sig Medborgares uppmärksamhet och förtjenade aktning, stall med öfwertygclsens och patriotismens wärma erkännas och emottagas öfwer hela Kongl.
Majus Nike, och befästa den samdrägtiga Nationala kraft som upprätthåller Staten- — Men om bland Swenste Män gifwes någon, som uti samfundets rättmätiga fordran ost) sin egen fördel och hederskänsla icke funne tillräckligt bewekande anledningar till sedlighet och mättlig lefnad, sä böra de mot utswafningar och liderlighet redan förut stadgade författningar efter tidens omständigheter ro Den 18 April. skärpas och med alfwarsamhet tillämpas för sädana vfwerträdelfels bestraffande.
Det ar med hänsigt till besia hufwudsakliga föremal som Kongl. Majit will hafwa till Riksens Ständers öfwerwägande och yttrande framställ följande försiag. i:o Vrännwinsbranningen ma äterföraS till det förhållande mot personalen och jordbruket den, såsom en huöbehofsnäring af alder ägt och framgent bör äga.
2:do Att Brännwinsstatten ma sattas i afmätt proportion till näringens lönande beskaffenhet, samt utgå i den man tillwerkningen utöfwas och waran förbrukas; Och z:o Att Förordningen mot swalg och dryckenskap af den i?
April lyzz samt andra sedermera utkomne stadganden och förbud, som med detta ämne hafwa gemenskap, ma sammanfattas och lämpas till näcwarande tid och omständigheter, för alt tjena wederbörande till fullständig och uttrycklig efterrättelse, enär, i följd af den stränga tillsyn Kongl. Maj:t, genom
Desi Befallningshafwande i hwarje Provins, skall lata halla öfwer ordningen och sederna, de, som deremot bryta, warda till behörigt answar stälde.
Smtligen will Kongl.
Mast i sammanhang härmed, lata communicera wederbörande Utstött de till Kongl. Mant inkomne anm stånden och förfrågningar rörande werkstalligheten af i wisia delar, af nu gällande Författningar om Brannwinsvränningen samt de af Landshöfdingarne och Consistorierne i Riket pä
Nådig befallning afgifna underdåniga raporter och betänkanden om de anstalter, som till hämmande af fylleri och oordningar, dels widtagits, dels an - Den i8 April. n annu wore att widtaga.
Kongl- Majst förblifwer Riksens Ständer med all Kongl.
Nåd och Anncst wälbewagen. ut supra. 6. k. XVirsen.
Uppläst hos Ridd. och Adeln d. 2Z April. - - - , Preste-Ständet den 2; - , - - - - - Borgare-Ständet d. 25 - - - - - - - Bonde-Ständet den 25 - - - Longi.
Majits tAädiga Proposition till Riksens Ständer, ongstende en särskild LZrfattning med Swensta Ultramarinska Besittningens Styrelse och Dretsel; gifwen (örebro Slott den 18 April »812. ^en St.
Barthelemy som, enligt afsiuten konvention med Fransta Regeringen, den i:sta Julii 1784, underlades Sweriges Krona i utbyte mot den dä ensamt för Franste waror bewiljade, men sedermera genom Kongl. Förordningen den 22 Maji 1794, till öfriga Länders producter, utsträckta Nederlags rättighet, i Götheborg, och derefter under omwäxlande förhållanden, dock med Swensta StatsCasians ärliga gravation, utgjort en allmän Handelsplats, förmedelst sin den yide September 178? grundade porto tranoo inrättning, har under de sednast förfiutne ären, i följd af Krigen, Europas politista ställning, och Coloniens afständ frän Moderlandet, warit underkastad siendtliga invasioner och inwerles stakningar.
Kongl. rr Den i8 April. Kongl.
Mast har wal sa widt Krigstillståndet med England det kunnat medgifwa, widkagit tjenliga anstalter till tryggande af denna aflägsna besittning samt till återförande af laglydnad, säkerhet och lugn bland dest inwänare, och Kongl. Masts bemödanden hafwa ock ägt den framgång att
On undsiuppit främmande Herrawälde och någon tid fatt åtnjuta en fredad handel, hwarioenom dest intrader lemnat ett icke obetydligt öfwerstott, som koinmit Swensta Stats-Castan tillgodo; men Kongl. Mast har tillika i nader funnit oundgangeliga sadana hufwudsakeliga förändringar i Öns administration, hwilka med bibehållande af dest flyttning till befrämjandet af Swensta Handelsföretag i Westindista farwattnen, för öfrigt stilja den fran allt mera egentligt sammanhang med Swerigcs Statsförfattning och förwaltningsgrunder.
Rikets egna häfder och sednare händelser erbjuda, äfwensom andra Magtcrs Statistigve och Exempel wittna och öfwertyga om angelägenheten deraf att desta gränsor wifligen iagttagas, och att moderjorden endast warsamt inlcdes i speciellare förbindelser med styrelsen af besittningar, som formera en del af samma stat, men icke af samma land.
Mast ämnar omfatta hwarje medel och hafwa ali omsorg ospard för sine trogne undersåkers pä St.
Barthelemy wälgäng och förkofran, kan likwäl Kongl. Mast icke erkänna Moderlandets fördel af denna Ultramarinsta besittnig wara sa beskaffad, att nagra kostnader för dest bibehållande böra Swensta undersäter päföras.
I den stund Colonien ej längre kunde, pa ett för Swerige-Krona wärdigt sätt, administreras genom tillgångar hämtade fran sjelfwa besittningen, skulle hela ända - Den >8 April- rz malet med dest acqvisition förfela-, och Kongl. Mast weta att häldre wäsa andra utwägar an att bygga Cvloniens fortfarande bestånd pa Moderlandets uppoffringar.
Deremot anser Kongl. Mast en mer afstild och mindre beroende Styrelse af denna Ö, i fullkomlig öfwerensstämmelse med Swerige- politik, wäsenkeligen bidraga till Swerige- och Coloniens förenade båtnad; Och det är med hänsigt härtill som Kongl. Mast i Nader finner lämpligast att li ka med Hertigdöme!
Pomern, ej mindre Qn St.
Barthelemy än de Ultramarinsta besittningar, hwilka i framtiden kunna förwärfwas under Sweriges Krona, undantagas fran Moderlandets Statsförfattning, administration och drätsel för att förwaltas ester de särskilta grunder som antingen wid acqvisitionen blifwit eller blifwa lagde, eller sedermera i behörig ordning tillkommit eller tillkomma, dä alla dertill hörande ärender borde behandlas och inför Kongl. Mast k underdånighet föredragas af ett särskilt
Departement, utan att detsamma- underhäll finge betunga Swensta Statswerket.
Mast som afwcn härigenom blefwe t tillfälle att, under närwarande ställning i Swensta Pomern, hwarwid Pomersta Stats-Expedilionens Embets- och Tjenstemän äro utan systelsättning och sina löner och lagliga inkomster beröfwade, genast organisera ofwannämde Departement och afbesparda Fonder frän St.
Barthelemy godtgöra deste Embets- och Tjensteman för hwad de nu mäste sakna, framställer alltsä, till Riksens Ständers öfwerwägande, att allt hwad som rörer Swensta Ultramarinsta besittningars styrelse och drätsel mä afsöndra- frän gemenskapen med Swensta Grundlagarne, Administrations-författningarne och Financer ne, -4 Den i8 April. ne, samt till Kongl. Majus egen omedelbara hoga åtgärd öfwerlännäs; dä likwäl Kongl. Maj:t will, genom Sitt för beha ärender inrättade särskilta Departement, läka wid hwarje Riksdag komma til!
Ständers kunskap hwad i denna del af Styrelsen sig tilldragit, hwad fördel för Moderlan, det deraf wunnits och i hwad män öfwerff,utande intrader frän Besittningarne kunnat till allmänt nyttiaa anstalter inom Riket anwäodas.
Maj:t förblifwer Riksens Ständer med ali Kongl. Nåd och ynnest wälbewägen.
O-uum m supra. 6. ?. ^Virsen.
Utdrag af Protocollet öfwer Handels- och Financeärender, hållet inför Hans Majit Konungen pä Orebro Slott den i8:de April 1812.
Deras Excellencer, Justitis- Stats-Ministern Herr Grefwe Gyllenborg och Stats-Ministern för Utrikes ärenderne Herr Friherre von Engeström, Stats-Raden HanS Excellence H:r Grelwe Wrede, Hans Ercell. H r Frih. Rosenblad, Herr Friherre Adlercreutz, Friherre von Platen, Friherre Adlerbeth, Tillförordnade Stats-Secreterare», Stats-Commissaren Wirsen. - - , - Tillförordnade Slats-Secrcteraren tillkännagaf i underdänighet, att han författat underdåniga förstag till Kongl. Majus Nädiga Propo sitio - Den r8 April. rz sitioner i nedan anförde ämnen, som i följd af förut ragna beslut borde wid denna Urtima Riksdag till Riksens Ständers pröfning framställas, nemligen: s r:o Angäende Bewillningen; 2:0
Angående bestämI mandet af wilkoren och afgifterne för BränwinstillI werkning, samt answar för Brännvins- och andre starke dryckers omättlige bruk, och z.-o angäende en s särskild författning med Swenske ultramarinssa be ! siitninaars styrelse och drätzel.
Med Kongl. Maj ts
Nädiga tillstånd upplästes j, besia, wid Protocollet bilagda, underdäniga förstag
I nu till justering.
k Och Hans Kongl. Maj:t behagade, uppå I Stats-Rädets närwarande Ledamöters enhälliga 8 underdäniga tillstyrkande, dem i Näder gilla, samt » befallte, att Dest i enlighet dermed utffrifne NaI diga Propositioner skulle pä wanligt sätt genom Hof1 Cancelleren till hwarje Riks-Ständ expedieras.
Lx protocollo Larl O.
Lkogman.
Berättelse om hwad sig i Rikets Styrelse tilldragit sedan sista Riksdag. Gifwen (örebro ä Rikssalen d. 20 April 1802. ^ä Kongl. Masit nu gar att för Riksens Ständer framlägga ett korrt sammandrag af hwad sig i Rikets Styrelse tilldragit sedan sista Riksdag, är det för Kongl. Maj-.t i dubbelt afseende tillfredsställande, att wid uppfyllande af denna Desi Konungsliga pligt, i synnerhet kunna åberopa den berättelse Hans Kongl.
Höghet Kron,Prinsen ben 7 Januari! inne - r6
Den so April. innewarande ar afglfwit, öfwer den tid denne Furste, under Kongl.
Maj:ts sjuklighet, wardal Fäderneslandets allmänna angelägenheter.
Swensta Folket har, af denna berättelse, kunnat inhämta det oftaida nit Hans Kongl. Höghet anwändt för Dcfl och Rikets wäl; den framgång som krönt
Dest adla bemödanden och ben ökade lätthet, som derigenom för Kongl. Magt blifwit beredd, att upprätthålla och fullända de anstalter, som af Hans Kmal- Höghet Kron-Prinsen sa lyckligt blifwit grundlagde.
De författningar som tid efter annan aro utfärdade, hafwa dels bringat de af Riksens Stander widtagne beslut i wcrkställighet, delö at flere af Riksens Ständers, i economista ämnen, gjorde underdåniga önskningar gifwit den handläggning, hwartill bade nödige förberedande upplysningar och Rikets interefle kunnat föranleda.
Magt har i synnerhet latkt stg angelägit wara, att bibehålla och uppmuntra den aktning för Religionen, utom hwilken ett Folk snart stall sakna bade ett stöd för sine förhoppningar och den säkraste borgen för sin narwarande sällhet.
Den nya Kyrkohandboken har, sedan första Advents-Söndagen förledet ar, blifwit till allmänt nyttjande antagen.
Fattigförsörgnirigsanstalterne hafwa undergått flere förbättringar, som, i mon af tillgangarne, stola winna en ytterligare utweckling.
Den af Riksens Stander asyftade allmännare Läkareward, har redan erhållit den förberedande handläggning, som med de af Rikets Ständer, i detta ändamål, anflagne medel, är öfwerensstämmande; och en särskild Commire har af Kongl. Magt blifwit förordna - Den 22 April. 17 ad att undersöka de närwarande Lärowerkens och ppsostrings-anstalternes tillstånd och beskaffenhet.
Sweriges handel har ej allenast warit den insänkning underkastad, som ingangne Politiska föriodelser medfört; den har äfwen mäst widkännas e mäst känbara förluster genom ett betydeligk antal oopvardie Fartygs uppbringande af wänstapelige lagters Kapare.
Magt har ej underlåtit tt göra de kraftigaste föreställningar emot Vefla ofta förnyade waldsamheter, som, under förewändning att wara riktade emot en v'oflig och med Continen»alffystemets föreskrifter ei öfwerensstämmande han, del, iikwäl, utan något sten af billighet, blifwit ut-Mäckte till Rikets egne exporter, och siuteligen twunWit Kongl. Maj:t, da alla föreställningar wors sruktMösa, att widtaga kraftiga anstalter till Swensta R Flaggans rättmätiga stydd.
Trogen de grundsatser Kongl. Mast lsfwat att ' biträda, och förgätande de dagliga förluster de medsj förde för Rikets Drätselwerk och intrader, har Kongl. Mast med oafbruten stränghet wakat deröfwer, att all införsel af waror fran platser utom Östersjön, med undantag asSaltladdningar, som under de första mänaderne af förledil ar inkomma, helt och hällit warit inställd.
I den mon Lurendräjarens winst af oloflig införsel och Tullförsnillning i en sadan ställning blifwst ökad, hafwa äfwen försöken i denna wag blifwit djerfware; och Kongl. Mast har med bekymmer erfarit, att den inskränkning af Visitationsförfattningarne, sorn Kongl.
Mast; till följe af Riksens Ständers underdåniga önskan och med förtroende till Medborgares laglydnad medgifwit, i betydelig mon ökat swarigheterne att upptäcka Veste LagBihgng.
N:o 2. bry - 18 Den so April. brytare, svin oförsynt begagnat Rikets widsträckl och öfwer allt tillgängliga kuster.
Den fördel fti Rikets handelsförhållande och myntwäsende kunm hämta af en minstad import, om den warit ätfölj af en motsvarande minskning i Consumtionen, ha af förenämnde anledning ej allenast gatt förlorad utan ock den brist i Stats-Caflan, som uppkom mit genom uteblifne Tuilafgister för Jmportwaror, den mon blifwit känbarare, som Lurendräjeriets sta deliga inflytande pä penningewärdet, ökat alla waru priser.
Att efter möjligheten afwända de wädliga föl der som af ett sadant förhållande kunna wäntaö har Kongl. Mast anwändt allt sitt bemödande a befordra Rikets Export-Handel, och att göra inför sein af nödiga Östersjö-producter, och deribland synnerhet af Spannemal, sa litet känbar för han delswagen som möjligt, medelst utbyte af andre här befintlige utländske artiklar, som, i anseende till nederlagens betydlighet, kunnat undwaras, och i öfwerensstammelfe med de antagne Politiske förbindelser, ne till utförsel tillätas.
Majit har i synnerhet trott
Sig böra uppmuntra utförseln af Jern, svin under detza senare ar, i sa hög grad warit inskränkt, och om detta Kongl. Masts ändamål, i synnerhet i anseende till Toska östersjöhamnarne, till större delen blifwit förfeladt, bör sadant endast tillskriswas Europas allmänna stallning, och de för handeln mindre gynsamma grundsatser som inga i de stora Magkernes strid.
För att i någon mon gifwa Stats-Caflan ersättning för den minstade Tullinkomsten, har Kongl. Mast, sä widt billighet och de Handlandes utkomst det kunnat medgifwa, fästat wilkoret af föregående sök - Den 22 A peil.
IS örtullnkng wid den tillätne Exporten af upplagde itländste waror.