Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
” Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Utlåtande, N:o HG. 31 Uti ofvanberörde memorial har Konstitutions-Utskottet, rörande detta ämne, anfört: att uti protokollen för Justitie-departemenlsärenden förekommo en betydlig mängd ansökningar af utländske män om Svensk medborgarerätt, hvilka, uppå Rådgifvarnes tillstyrkande, blifvit i nåder bifallne, dels med, dels utan förbehåll af skyldighet för sökanderne, att, innan de i behörig ordning, såsom Svenske medborgare, kunde upptagas, ådagalägga, att de från sina förra nationalitets- och undersåtligliets-förhållanden blifvit behörigen frikalla de.
Ehuru det olika förfarandet härvid förklarades af de serskilda omständigheter, som bestämde beskaffenheten af hvarje enskildt fall, hade det dock fästat Konstitutions-Utskottets uppmärksamhet i anseende dertill, att närmare bestämmelser om vilkoren för naturalisation i lagarne saknades, så behöflige de än i ganska många afseenden voro.
Rättigheten att utflytta vore väl numera af den nyare statsrätten i de flesta länder erkänd såsom en allmän medborgerlig rätt,- men den vore dock likaledes i de flesta bunden, dels vid vissa förbehåll, som förpligta utvandraren att dessförinnan ådagalägga sig hafva uppfyllt vissa serskilda skyldigheter mot moderlandet, dels vid vissa andra iakttagelser, som hade till ändamål att göra utflyttningen såsom ett factum bestyrkt.
För det land, der utländsk man sökte medborgarerätt, vore det således redan på dessa grunder af vigt att, innan den beviljades, fordra bevis, att han från sitt förra undersåtlighets-förhållande vore ‘fri.
Men för en sådan fordran gifvas derjemte flera andra skäl, utgående från landets egna interessen.
Det ömsesidiga band af skydd och trohet, som förenar undersåten med sitt moderland och dess regent, kunde, derest ej detsamma uttryckligt och formligt blifvit löst, lätteligen leda till svåra förvecklingar, om den förre, bosatt i främmande laud, af en eller annan anledning funne det för sig nyttigt att åberopa sitt moderlands skydd, och den sednare, på grund af politiska eller andra interessen, ansåge det lämpligt att med skäl eller oskäl uppträda till hans försvar.
Exempel på förvecklingar af denna beskaffenhet mellan nationerna funnes från alla tider och icke minst från den nyaste.
Politisk klokhet hade fördenskull i de flesta länder gjort frågorna om utländsk mans naturalisation till föremål för en ordnad lagstiftning; men i Sverige voro bestämda reglor i detta afseende icke ännu i lag fastställde.
Vid öfvervägande af hvad sålunda är vordet anfördt, har Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet icke kunnat undgå att finna det vara af mycken vigt, att, då svensk medborgarerätt af utländsk man sökes, vilkor, i ofvan antydda syftning, för sådan rätts beviljande blifva fästade samt äfven i lag stadgade; och då motionärens förslag i detta afseende synes Ut - 32 Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskoltels Utlåtande, N.&
{17. skottet vara serdeles lämpligt, får Utskottet, på de af Konstitutions-Utskottet andragne skäl, vördsamt tillstyrka Rikets Ständer alt hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det svensk medborgarerätt hädanefter icke mätte utländsk man beviljas förr, än han visat sig vara från sitt förra undersåtiighets-förhållande fri ka ilad, eller ock, uti afgifven skriftlig förbindelse, afsagt sig alla sin förra nationalitets politiska förmåner och rättigheter.
Ank. till Exp. Utsk. den 7 Juni 1851, kl. 2 e. in.
Utlåtande, i anledning af vuckt motion, om ny prägel u silfvermynt, sorn understiga 32 sk. banco.
Med anledning af den mindre noggranna prägling, som blifvit iakttagen i afseende å bankens nuvarande nya silfvermynt, och den otydlighet, hvarmed valören utvisades, hvilket gjorde det för äldre personer med svag syn omöjligt att af annat än storleken urskilja myntets verkliga och rätta värde, har Riksdagsfullmäktigen Per Hansson från Wermlands län uti en inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckt motion föreslagit, ”att vid präglingen ”af de mindre myntsorterne, eller deni, som understiga 32 sk. banko, valö”ren hädanefter måtte tydligt utsättas i skillingar oell således icke, såsom ”hittills, i bråk af riksdaler, utan i likstämmighet med präglingen af det ”mindre silfvermyntet i Norrige.”
Efter erhållen remiss af omförmälda motion, får Utskottet yttra, att Utskottet väl delar motionärens åsigt om ifrågavarande olägenhet, men icke anser det af honom föreslagna sätt för densammas afhjelpande lämpligt.
Vårt nuvarande silfvermynt har nemligen till enhet 1 riksdaler specie, som uti sig innehåller de mindre mynten af serskilda valörer, och utpräglas sålunda efter ett bestämdt system.
Beräkningsgrunden för bankomyntet är derifrån skiljaktig och skulle derföre en sådan förändring, som motionären Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Ulskotlels Utlåtande, N;o 117. 33 föreslagit, eller att utsätta valören i banko å det mindre specie-myntet, skilja delta från sin enhet och derigenom rubba berörde i afseende å silfvermyntet antagna system.
Utskottet anser sig af denna anledning böra afstyrka bifall till motionärens förslag om valörens å mindre silfvermyntet utsättande i skillingar banko.
Den öfverklagade olägenheten torde deremot kunna afhjelpas derigenom, att det bråk, som å frånsidan af myntet utvisar dess valör, blefve ulstämpladt i stora siffror, i stället för de nuvarande små och otvdliga, hvilket lätteligen lät sig göra, om det derå anbragta riksvapnet uteslötes 5 och hemställer Utskottet alltså, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att vid präglingen af silfvermynt utaf lägre valör, än i riksdaler specie, iakttagas mätte, det bråktalet varder, med uteslutande af riksvapnet, i stora och tydliga siffror utsatt.
Bilt. lill St.
Vrot. 1850 & 1851. 8 Sami. 26 lliift. 5 STOCKHOLM, Ecksteisnska Boktryckeriet, 1851.
Allni, Besvärs- och Elean.•Lisli.
Utlåtande, A':o //<y. i i\:« ä m.
Alik. till Exp.-Ulsk. il. 10 Juli 1851, kl. I e. m Utlåtande, i anledning af vackla motioner om förändring af mått, mål och vigt samt mynt.
Uti dessa ämnen liar Utskoltet att yttra sig med anledning af tre motioner, af hvilka två afse förändring af såväl mått, mål och vigt, som mynt, men den tredje endast angår myntväsendet.
Iva förstnämnde motionerne äro afgifne, dels af ledamoten utaf Vällofliga Borgareståndet Herr A. A. Berger, och dels af Riksdagsfullmäktigen inom Hedervärda Bonde ståndet David Andersson från Hallands län, samt åsyfta decimal-systemets införande.
Till stöd för sina framställningar hafva motionärerne erinrat om den oreda och den svårighet, som äro förenade med de nuvarande flerfaldiga beräkningssätten uti ifrågavarande hänseenden, äfvensom att dessa olägenheter genom användande af det föreslagna systemet lämpligast skulle kunna undanrödjas, helst all s. k. räkning i sorter äfvensom egentlig bråk-räkning derigenom komme att upphöra; dock hafva motionärerne för ändamålets fullständiga vinnande ansett nödigt, att vid bestämmande af nya enheterna för mynt, mått, mål och vigt tillses måtte, det dessa komma att hvila på vetenskaplig grund samt blifva i öfverensstämmelse med hvad andre nationer på sådan grund antagit; hvarjemte David Andersson serskildt yttrat den åsigt, att gamla svenska benämningar, så vidt ske kan, böra begagnas.
I afseende på decimal-systemets tillämpning på rikets mått, mål, vigt och mynt, hafva båda nu ifrågavarande motionärer afgifvit detaljerade förslag, hvilka till hufvudgrun Biit. till R.
Prot. 1850 $ 1851.
8 Sami. 27 Häft. 1 I 2 Allm.
Besvärs- och Ekon.-Utsk. Utlåtande, N:o 118. derne Öfverensstämma; blifvande samma förslag här efteråt upptagne på det sätt, att Herr Bergers förslag i hvarje serskild punkt först anföres och att, der olikheter i detaljerne uti David Anderssons förefinnas, sådane vid hvarje punkt serskildt anmärkas: l:o.
Längdmåttet.
Enheten för detta mått skulle utgöras af trr,Wästra jördens qvartmeridian samt benämnas aln, indelad i 10 grepp; greppet indelas i 10 turn och tummel i 10 limér.
Uti David Anderssons förslag förekommer benämningen hand i stället för grepp; och finnes deruti upptaget ett mått benämndt stång, utgörande 10 alnar. 2:o.
Ytmåttets enhet skulle utgöras af qvadraten på 100 alnar och benämnas tunnland.
Tunnlandet skulle indelas i 10 slcäppland och skäpplandet i 10 hannland. 3:o.
Målets enhet skulle utgöras af kuben på tiondedelen af en aln och benämnas krus, indeladt i 10 jumfrur.
Öfverafdelningar skulle vara kappe, innehållande 10 krus, och lunna, innehållande 10 kappar.
Uti David Anderssons förslag upptages benämningen ort i stället för jumfru och spann i stället för tunna; hvarjemte i samma förslag förekommer en öfverafdelning benämnd oxhufvud, utgörande 10 spann. 4:o.
Vigtens enhet skulle bestå utaf tyngden af ett krus rent vatten vid dess största täthet och kallas skålpund.
Skålpundet skulle indelas i 10 uns, unset i 10 lod och lodet i 10 gramm.
Öfverafdelningar skulle blifva pund, bestående af 10 skålpund, och skeppund, bestående af 10 pund.
David Anderssons förslag har benämningen centner i stället för skeppund samt en öfverafdelning, benämnd läst och btstående af 10 skeppund. 5:o.
Myntets enhet skulle utgöras af ett stycke präglad metall, benämndt riksdaler och bestående af 80 procent gedieget silfver och 20 procent koppar, tillsammans vägande skålpund.
Riksdalern skulle indelas i 10 daler och dalem i 10 öre.
Uti David Anderssons förslag förekommer benämningen daler i stället för riksdaler och benämningen mark i stället för dalem om 10 öre.
Besvärs- och Ekon.-disk.
Utlåtande, N:o i 18.
3 I öfrigt
Sr, i afseende på verkställigheten, föreslaget: dels af båda molionärerne: att, som den nya mynt-enheten i det närmaste skulle motsvara 40 skill ingar banko (rätteligen 40 sk. 1,J rst.), de utelöpande banko-sedlarne skulle efter nya systemets införande inlösas med 1 r:dr efter Herr Bergers (eller 1 daler efter David Anderssons') förslag mot 40 sk. banko; samt att i alla handlingar skulle, vid nya systemets begagnande, upptagas orden: “nya systemet^, och vid användande af del gamla, orden: “gamla systemet dels af David Andersson ensam: a) att det nya systemet måtte, så fort sig göra låter, i statens räkenskaper begagnas; b) att krönta måttstockar, målkärl och vigter skulle intill 1860 års slut tillhandahållas allmänheten, både efLer gamla och efter nya systemet, men sedermera endast efter nya systemet; hvar och en likväl obetaget, att efter nämnde tid få gamla mått, målkärl och vigter omjusterade så länge de skäligen kunde begagnas; c) att, sedan nu befintliga sedlar blifvit förslitne, Rikets Ständers Bank skulle utgifvt: sedlar endast å 500, 100, 50, 10 och 5 daler; d) att mynt skulle präglas, af silfver å en-daler-stycken, fem-marks-stycken och tvåmarks-stycken, och af kopparå en-marks-stycken, fem-öres-stycken och ett-öres-stycken; e) att allt silfvermvnt skulle blifva af enahanda korn samt i vigt och förhållande till mynt-enhetens på det sätt, att två fem-marks-stycken likasåväl som fem två-marks-stycken,. skulle väga lika med ett dalerstycke; f) att, enär kopparmyntet icke innebure motsvarande valuta, utan måste anses såsomskiljemynt, ingen skulle vara pligtig att i liqvid mottaga mera, än 1 daler kopparmynt; g) att det i rörelsen befintliga silfver- och kopparmyntet skulle fortfarande emottagas. i kronans uppbörd på det sätt, att af det förra 1 specie-riksdaler skulle motsvara 32 mark (efter David Anderssons system) och af det sednare 2 sk. banko motsvara 5 öre, 1 sk — 3 öre, f sk. — 2 öre och § sk. — 1 öre; h) att det befintliga silfvermyntet skulle af Banken fortfarande utlemnas i rörelsen,, för att begagnas till dess det blifvit förslitet.
Slutligen har David Andersson fästat uppmärksamheten derpå, att det föreslagna nya systemet i så måtto passade in med det befintliga mått-, mål-, vigt- och mynt-väses-, det, alt Allm.
Utlåtande, N:o 118. enligt David Anderssons förslag 1 alu vöre lika med 1 hand „ ,, eller 1 tunnland „ ,, 1 krus 1 spann
I skålpund 1 daler t mark 1 öre enligt nuvarande system . 40 verktum.
. . . 4 d:o. 2 tunnland.
J kanna. | tunna.
U. vikt. vigt. 40 sk. 4 sk. > banko. 4 rst.
Ben tredje motionen är väckt inom Vällofliga Borgareståndet af Herr C. C.
Under åberopande deraf, att Rikets Ständer vid 1844 och 1845 Stens riksdag hos Kongl. Majit i underdånighet anmält deras beslut, att svenska myntets räkne-enhet skulle fastställas till \ r:dr silfver samt benämnas riksdaler, indelad i 48 sk., hvarje skilling indelad i 4 styfver, äfvensom att Kongl. Majit, i nådig skrifvelse till Rikets Ständer af den 8 Maj 1845, härå meddelat nådig sanktion, med förklarande, att Kongl. Majit ville, sedan de, för det nya mynt-systemets fullständiga ordnande och tillämpning nödige upplysningar hunnit inhemtas, i nåder förordna om tiden och sättet för samma systems bringande i verkställighet; — har Herr Halling föreslagit, att Rikets Ständer skulle i önskningsväg hos Kongl. Majit underdånigst anhålla, “att en slik verkställighet måtte tillvägabringas att inträda samtidigt med den nya statsregleringens tillämpning eller med ingången af år 1852”.
Innan Utskottet, i anledning af dessa motioner, går att afgifva yttrande i sjelfva saken, anser Utskottet sig böra meddela upplysningar om hvad af Kongl. Majit och Rikets Sländer tillförene blifvit i afseende å förevarande ämnen bes luta dt och afgjordt.
Hvad först mått, mål och vigt angår, så har Utskottet inhemtat: att Rikets Stander redan vid 1823 års riksdag beslutat, att decimal-systemet skulle i afseende derå tillämpas; Allm.
Utlåtande, N:o 118 5 att Kongl. Maj:t sedermera, medelst nådig proposition den 10 December 1828, till Rikets Ständer öfverlemna! ett, med anledning af nämnde, utaf Kongl. Maj:t i nåder godkände, beslut, uppgjordt förslag lill Författning, med tillkännagivande, att utfärdandet deraf uppskjutits, till dess allmän kännedom blifvit spridd om det uppgjorda systemet, hvilket, sedan det blifvit slutligen fastställdt, i alla fall borde, innan tillämpningen deraf toge sin början, under en föregående tid af minst tio år hafva utgjort föremål för folk-undervisningen; — att Rikets Ständer, instämmande häruti, antagit den i Kongl.
Maj:ts nådiga proposition omförmälde tid af tio år såsom den bestämda gräns, inom hvilken nödiga förberedelser kunde vara fullbordade och tillräcklig kännedom om systemets inrättning den uppväxande generationen bibringad, samt tillstyrkt den nya stadgans utfärdande till efterlefnad år 1839 ; — att Rikets Ständer sedermera, uti underdånig skrifvelse den 5 Juni 1841, hos Kongl. Maj:t anhållit att, för påskyndande i möjligaste måtto af det nya systemets införande, Kongl. Maj:t måtte täckas låta dels genom Dess Vetenskaps-akademi utarbeta en kort handledning i ämnet med komparativa tabeller och anbefalla vederbörande, att undervisning skulle i folkskolorna ifrån år 1842 om meranämnde system meddelas, dels ock, så snart någon allmännare kännedom derom kunde anses vara spridd, sednast inom tio år utfärda nådig författning om systemets antagande till efterlefnad; — att, sedan vid riksdagen åren 1844 och 1845 upplyst blifvit, det Kongl. Maj:t i nåder uppdragit åt Vetenskaps-akademien att utarbeta en handbok i förberörde afseende, för att i folkskolorne vara tillgänglig, samt att detta arbete vore under handläggning, ehuru ännu icke färdigt, Rikets Ständer, uti skrifvelse den 22 Februari 1845, hos Kongl. Maj:t ånyo underdånigst anhållit, att, sedan omförmälde handbok blifvit färdig, vederbörande måtte i nåder anbefallas, att undervisning i folkskolorna skulle meddelas uti det nya på decimal-räkningen grundade systemet, samt att, så snart någon allmännare kännedom derom kunde anses vara spridd, nådig författning om samma systems antagande till efterlefnad från den tid, Kongl. Maj:t kunde finna lämplig, måtte varda utfärdad; — och slutligen att, efter det den utaf Vetenskaps-akademien, på nådig befallning, utarbetade afhandling rörande ifrågavarande nya system den 8 Juli 1845 till Kongl. Maj:t inkommit, akademien, under den 1 Augusti samma år, blifvit i nåder anbefalld, att låta densamma från trycket utgifva och till folkskolorne utdela.
I afseende åter å myntväsendet förekommer: att Rikets Ständer vid 1834 och 1835 årens riksdag för deras del beslutat, att svenska myntets räkne-enhet skulle fastställas till jemt l r:dr silfver, i enlighet med det skrot och korn, som mvntordningen af är 1830 be - 6 Allm.
Besvärs- och Elton.-Lits fe.
Utlåtande, N:o 118. stämde, samt att denna mynt-enhet skulle benämnas riksdaler kurant och indelas i 48 skil— lingar; att Kongl. Maj:t, som ansett tiden ej vara inne, att afgöra en så många intressen rörande Iråga, förklarat sig då ej kunna i nåder bifalla Rikets Ständers omförmälde hemställan; att en dylik underdånig hemställan derefter blifvit förnyad uti underdånig skrifvelse den 8 Augusti 1840, nien icke eller då bifallits af Kongl. Majit, som uti nådig skrifvelse den 24 Maj 1841 sådant tillkännagifvit, jemte förklarande, att Kongl. Majit ansåg er» förändring af mynt-enheten lämpligast ega rum liktidigt med förnyade enkla, bestämda och lätt verkställbara stadgar i afseende på uppbörden af allmänna skatterna samt hvad dermed egde gemenskap; att, på sätt af herr Halling blifvit förmäldt, Rikets Ständer ytterligare, uti underdånig skrifvelse den 15 Februari 1845, anmält deras då fattade beslut om myntenhetens bestämmande till ^ r:dr silfver med benämningen Riksdaler och dennas indelande i 48 sk. samt skillingens indelning i 4 styfver; och att Kongl. Majit, under den 8 Maj, samma år, täckts samma beslut i nåder godkänna, men derjemte, af de anledningar herr Halling jemväl uppgifvit, uppskjutit verkställigheten deraf; men att Kongl. Majit derefter, uti nådig proposition den 20 December 1847, täckts förklara: att vid de öfverläggningar, som föregått Kongl. Majits nyssomförmälde nådiga beslut, det icke undfallit Kongl.
Majits nådiga uppmärksamket, hurusom ibland de flera förslag till ett ordnadt myntsystem, hvilka tid efter annan blifvit framställda, de, som afsett decimalläkningens införande, rättvisligen tillvunnit sig många anhängare och att, bland åtskilliga härvid uppgifna alternativer, räkneenhetens indelning i 100:de-delar erbjöd väsendtliga fördelar, så väl med hänseende till enkelhet och lättnad vid räkenskapsföring, enär i all räkning skulle erfordras endast två kolumnier och vid serskilda summors sammanräknande blott behöfde användas enkel addition med de två sista siffrornas frånskiljande, för att finna det i slutsumman ingående belopp af hvardera myntsorten, som ock i anseende till detta systems öfverensstämmelse med bruket i de flesta civiliserade länder; men att Kongl.
Majit trott sig, det oaktadt, böra lemna företräde åt Rikets Ständers ofvanberörde förslag, enär detsamma, i afseende på verkställigheten, syntes vara förenadt med ett, jemförelsevis lill fördelarne af förändringen, ringare mått af kostnader och besvär, än införandet af den från förra räknesättet mera afvikande tio- och hundradelals-räkningen.
Då likväl de utlåtanden angående sättet för det antagna myntsystemets tillämpning i afseende på allmänna räkenskapers förändring m. m., hvilka sedermera till Kongl. Majit inkommit, utveeklade förhållanden, på grund hvaraf det kunde antagas, att decimal-räkningens införande hvarken åstadkomme betydligare kostnader eller.
Besvärs- och Ekon.-lif sk.
Utlåtande, N:o 1/8. 7 företedde andra och större svårigheter, än som skulle uppkomma vid tillämpningeD af förstnämnde myntsystem, helst om samtida verkställighet komme att beredas åt det förslag i afseende på hemmansräntornas förenkling och nya jordeböckers upprättande, som Kongl. Maj:t vore betänkt att till Rikets Ständer öfverlemna; samt enär mynt-enhetens indelning i 100-delar äfven stöde i samband med det på 100-tals-räkningen grundade nya systemet för mått, mål och vigt, hvilket Rikets Ständer redan år 1823 lör sin del antagit; och Kongl. Maj:t vore sinnad att inom en icke så aflägsen tidpunkt bringa detta i verkställighet, ansåg Kongl. Maj:t det jemväl af delina anledning vara lämpligare, att förändringen af Rikets mynt verkställdes efter decimal-systemet; hvadan Kongl. Maj:t i nåder föreslog, att, med bibehållande såsom räkne-enhet af den redan antagna eller | r:dr silfver, men. till åtskillnad från de flera nu gångbara slag af riksdaler, benämnd "riksdaler kurant” samma enhet skulle .indelas i 100 delar, benämnda penning; och har sedan ifrågavarande nådiga framställning bifallits af två riksstånd, men de två öfriga beslutat aflåtande af underdånig skrifvelse med anhållan om förslags utarbetande till decimal-systemets användande å så väl mynt, som mått, mål och vigt, frågan om decimal-systemets begagnande i afseende å myntet vid sednaste riksdag sålunda förfallit.
Genom hvad sålunda anfördt blifvit är upplyst, dels att fullständigt förslag till decimalräkningens användande i afseende å mått, mål och vigt redan för längre tid sedan blifvit af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer antaget, fastän icke till verkställighet befordradt, dels att Konung och Ständer jemväl beslutat införande af ett nytt system i afseende på rikets mynt; men att Kongl. Maj:t sedermera i nåder föreslagit förändring i samma beslut och att decimalräkningen skulle äfven i afseende på myntet tillämpas, samt dels att Rikets Ständer väl delat Kongl. Maj:ts åsigt om samma räknesätts företräde i myntväsendet, framför det redan antagna, men att skiljaktiga meningar om decimal-räkningens tillämpning uti detaljerne hindrat antagande af Kongl.
Utskottet har tagit förevarande motioner i öfvervägande; men då, på sätt Utskottet upplyst, frågan om tiotals-räkningens tillämpning i afseende på mått, mål och vigt redan är afgjord och åtgärder för verkställighet af besluten härom, tid efter annan, af Kongl. Maj:t vidtagits, så S Allm.
Utlåtande, N:o 118. att någon underdånig framställning från Rikets Ständer i afseende härå för närvarande icke torde vara erforderlig eller lämplig; då derjemte, hvad myntet beträffar, frågan om tiotalsindelningens tillämpning derå, hvilken fråga vid sednaste riksdag behandlats af Banko-utskottet och jemväl synes rättast böra der beredas, jemväl nu är, i följd af väckt motion, på nämnde Utskotts handläggning beroende, till följd hvaraf Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottet undgår att öfver nämnde fråga afgifva yttrande ; samt då Kongl. Maj:ts ornförmälda nådiga proposition utvisar, att Kongl. Maj:t, för sin del, anser decimal-indelningen äfven i afseende på myntet böra införas och att, af sådan anledning, verkställighet af det i herr Hadings motion omförmälde beslut icke kommit att ega rum, kan Utskottet icke tillstyrka de af herr Berger, David Andersson och herr Halling föreslagna åtgärder ; men enär Utskottet anser serdeles behöfligt, att, innan de svårigheter hinna öfvervinnas, som synas möta för införande af decimal-indelningen i mått, mål och vigt, åtgärder vidtagas till afhjelpande af den oreda, som förorsakas genom de flera olika slag af mått och vigt, som inom rikets serskilda orter begagnas, föreslår Utskottet vördsamligen, att Rikets Ständer må hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t måtte täckas genom nådig Förordning anbefalla bruket af samma slags tunnemått och vigtenhet öfver hela riket.
Reservation: af herr Leijonancker, F. W. “Emot Utskottets nu fattade beslut får jag härmed mig reservera.
De motioner, som uti ifrågavarande betänkande behandlas, kan jag dock ej i större mån biträda, än i hvad som rör den princip, att deeimalsystemet bör tillämpas på indelningen af mått, mål, vigt och mynt; men att dervid lägga fransyska systemet för de tre förstnämnde till grund, anser jag i stor grad olämpligt.
Skälen dertill äro i korthet: att den så mycket omordade vetenskapligheten i detta system är af ingen vigt i hvad bestämmandet af enheten för längdemåttet angår, emedan det är alldeles likgilltigt, hvad del denna enhet är af qvartmeridianen, utan endast i relationen emellan enheterna för längd-, vt-och rymdmått - Allm.
Utlåtande, N:o 118. 9 mått har en vetenskaplig fördel, som lika lätt vinnes med antagande af hvilken längd-enhet sorn helst; att franska systemet är inkommensurabelt med de i Sverige_begagnade enheterna, hvarigenom de allra största svårigheter skulle uppkomma vid dess praktiska införande och att det för mycket afviker från alla länders mått, mål och vigt, med undantag af de få, der det med maktspråk blifvit infördt, och äfven i flera fall är behäftadt med för stora olägenheter för att, såsom man förespeglat, blifva ett allmänt antaget system.