Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Tullafgifterne’origtigt tillämpas eller så högt beräknss, att ali uträkning på laglig införsel upphprer, innefattar en sådan anstalt endast ett indirekt förbud', sora , långt ifrån att lägga band på Tullförsnillaren , endast uppmuntrar honom att äfven tillskansa sig den vinst,sora till en del kunnat hålla Staten skadeslös för varans införande Pet i ;:dje Punkten anförda Medel är Förbud firlot Utländska Yppighetgvctrors begagnande och för. brukning.
På ingen Tullbevakning kan vara så fullkomlig, att ej Utländska Öfverflödsvaror kunna till Riket införas af Rurendrägaren eller Tullförsnillayen, har äfven detta tvångsmedel blifvit begagnadt.
Rtt af hufyudyilkpren för én god lagstiftning är pstridigt, att den största möjliga likstämmighet dervid jakttages.
Pet är i stöd af denna regel, som Riksens Ständer hysa den tanka, att, då en vara är fill införsel förbuden, bör den äfven till bruk och nyttjande förbjudas.
Ett sådant förbrukningsförbud står, enligt Riksens Ständers tanka, i så nära sammanhang med Införselsförbudet, att det sednare blott i ringa mån kan uppfylla sitt ändamål utan i förening med det förra; helst i sjelfva den tillåtna förbrukningen ligger en indirekt uppmuntran till förbudets öfverträdelse.
Ständer anse derför ett sådant förbud så mycket nödvändigare och billigare, som Riksens Ständer, vid granskningen af nu gällande Tull-Taxa, funnit den innefatta dels sådane Artiklar, som i till-, 474 I Underdilniga Skrifvelse/.
xäcklig mängd kunna morn Riket tillverkas; dels eådane, för hvilka nödiga vederlag finnas, eller ock sådane, hvilka äro högst umbärliga för den, som för Fäderneslandets bästa vill göra den obetydligaste uppoffring.
På dessa grunder tillstyrka Riksens Ständer i underdånighet, att utländska varor, som äro lill införsel förbudne, äfven må, der kontroll å förbudets efterlefvande möjligen kan ega ruin, till försäljning samt bruk och nyttjande förbjudas.
Ständer hafva ganska väl erinrat sig svårigheten att i en för alla Medborgare-klasser lika förbindande författning emot yppighet och. öfverflöd vidtaga de Stadganderi, som kunna på en gång svara emot Allmänhetens Önskningar och tillika nöjaktigt uppfylla ändamålet; Men Riksens Ständer äro öfvertygade att, on härvid lägges den nyss anförda grund af förbud mot bruk och nyttjande utaf varor, sorn förbjudas till införsel, om för öfrigt Författningen undviker sådana foxerna!, der ej tillsyn mot öfverträdelser kan ega rum utan för Nationen motbjudande medel, om
Författningens föreskrift ej alltför långt utsträckes^' och sådana obetydliga föremål undvikas, som öka förbrytelsernas antal utan att medföra någon, hufvudsaklig nytta, samt om de för öfverträdelser stadgade straff lämpas efter sakens natur och stå 1 ett afpassadt förhållande till brottets storlek och beskaffenhet, tro Piiksens Ständer en Författning emot yppighet och öfverflöd kunna stadgas, som skall medföra allmän^ båtnad utan att såra den Allmänna Opinionen.
Det i 4:de punkten omnämnda medel till ypfighetens hämmande genom höga Taxor eller Af - Underdåniga Skrifvelseri 475 gifter har ofta med fördel blifvit anvandt; Men Riksens Ständer förbigå för närvarande denna punkt, som af Riksens Ständer serskildt behandlas i sammanhang med Allmänna Bevillningen.'
Den 5:te punkten angår medel, som verka på Allmänna Opinionen.
Enligt Riksens Stander» tanka skola alla tvångsmedel aldrig tillfyllest Jeunna befordra yppighetens hämmande, så snart de ej verka i förening med öfvertygelsen och viljan.
Att rigta och bestämma denna vilja är föremålet för de i 5:te punkten föreslagna medel.
Bland de verksammaste i detta afseende bör utan tvifvel räknas ert uppmaning af Landet»
Fader tillLandetsFolk.RiksensStänder kännaaf erfarenhet, att den anmaning Eder Kongl. Maj:t gifvit genom Nådiga Kungörelsen den 30 April 1817» på de flesta Orter och i flera afseenden medfört en ganska fördelaktig verkan ; Och de äro öfverlygade, att, om Eder Kongl. Maj:t i Nåder täckes densamma förnya, skola Rikets Inbyggare, som med hvarje dag röna nya prof af Eder Kongl. Majus outtröttliga omsorger, med ännu fa»? stare föresats ga Eder Kongl.
Majus hulda afsigter till möte, då de genom deras uppfyllande endast bereda sin egen välfärd.
Men, på det detta medel måtte beständigt, fortfara att sprida sina välgörande verkningar, få Riksens Ständer i underdånighet anhålla, att en sådan Nådig uppmaning må minst en gång om året på någon Större Högtidsdag ifrån Predikstolarne uppläsa®,' hvarvid Predikanten bör genom lämpliga föreställningar erinra sine åhörare om densammas vigt och uppmuntra dem till dess orubbliga efterlefnad.
470 Underdåniga Skrifve!ser.
En Författning mot yppighet och öfverflöd anse Riksens Sundet högst nödvändig.
De hafva nu uppgifvit de grunder, sorn de för sin del trott dertill vara lämpliga.
Till Eder .ICongl.
Majit, som med säker kännedom om Rikets ställning och behof bäst skall häruti kunna vidtaga ett med saken och omständigheterna öfverenstämmande beslut, öfverlemna Riksén?
Ständer i underdånighet 3t(, efter pröfning af dessa grunder, stadga de reglementariska åtgärder, sorn för ända* målet behöfvas.
Ständer må jemväl i underdåtighef tillägga, att de till de mest kraftiga medel, som verka på Allmänna Opinionen, äfv^n räkna t ett gagnande efterdöme af de Högre och Rikare Folkklasserna.
Om man går tillbaka till yppighetens och öfyerliödets upphof, skall man hnna, att de härleda 6ig ifrån dessa, som, dels af böjelse, dels af en viss nödvändighet att represenr tera , gynnade af större tillgångar att tillfredsställa yppighetens fordringar, småningom grundlagt vanor, hvilka äfven af de öfriga Samhälls* klasserne, genom begäret att likna de förre, snarf blifvit antagna.
Men samma begär att efterfölja de Högre och Rikare Samhällets Medlemmar, hvilket förorsakat de öfverklagade olägenheterna, skall säkert blifva deras botemedel, om dessa Medlemmar beflita sig att genom uppmun. trande efterdömen föra de lägre Folkklasserne tillbaka till deras första enkelhet i seder och lefnadssätt.
Det skulle dessutom, enligt Riksens Ständers tanka, medföra en väsentlig nytta om Eder Kongl. Majit i Nåder täcktes anmana Sirie Embetsman, att både föregå med goda efterdo - .JJndetdSnigä Skrivelser. 477 men, och att med allvar söka befordra alla frivilliga öfveretiskömmelser rörande medel till yp. pighetens inskränkning.
I sammanhang med detta ämne har Riksens Ständers uppmärksamhet blifvit vackt på den i Kongl. Brefvet den 26 Juli 1807 gifné tillåtelse till försäljning inom Riket af i beslag tagne utländska Varof, hvilken försäljning i ganska betydlig mån bidrager till yppighetens och öfv erflödets kringspridande* på samma gång sorn den. länder de inhdmske Fabriker till Stor skada och förfång.
Det skäl, sorn blifvit anfördi för nämnde Författnings nytta, är, att
Tullbetjeningen genom ett högre försäljningspris å de beslagna Varorna skall änntt mera uppmuntras till Lurendrägcriers hämmande; men detta skäl är i Riksens Ständers tanka ej nog vigtigt för att afses.
Ett ibland de förnämsta andamdlen med förbudet emot Utländska öfverflödsVaror är öfverflödets hämmande.
.Det medel, som dervid begagnas, är Tullbevakningen.
I händelse det uppgifna skälet för ifrågavarande Författning vore galjande, skulle således medlet vara mera hufvudsakligt än andatnålet, och det sednare
Stå tillbaka för det förra.
Origtigheten af en sådan slutkonst lärer icke närmare behöfva visas; Och Riksens Ständer våga alltså hos Eder Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla , att ifrågavarande Kongl.
Bref måtte helt och hållet till kraft och verkan upphäfva'» samt alla i beslag tagna utländska varor hädanefter endast till export försäljas, På det alla missbruk vid utförseln af de sålunda dertill försålda varor måtte förekommas, få Riksens Ständer i underdånighet föreslå:
At8 478 Underdåniga Skrifvelser, endast ifrån de större Stapelstäderne i Riket en sådan utförsel må tillätas, och utförseln ske till någon sådan utrikes ort, der Svensk Konsul.
Agent eller Kommissarie är förordnad, sedan godset, i vederbörandes närvaro, blifvit- noga besigtigadt, med den deröfver upprättade specifika förteckning jemfördt och inpackadt, -samt Packan , Kistan eller Fastaget med behöriga Ernbets-Verks
Si— gillförsegladt: Att Köparen derefter ålägges,,dåenligt
Auktions-vilkoren godsets utskeppning genom hans försorg skall verkställas, att inom en viss bestämd tid ifrån Auktions-dagen detta gods, som förblif. ver under Kronans vård tills det utföres, under bevakning inlasta samt för utförselns lagliga fullgörande ställa borgen; hvarförutan det'fartyg, som godset intagit, bör af Tullbetjent till öppen Sjö bevakas :
Att behörigen styrkt förteckning å godset genom Kommerse-Collegii försorg öfversändes till Svenske Handels-Agenten i den ort, der va-' torne skola lossas, och , sä snart Skepparen dit anländt, antingen Köparen sjelf eller genom Ombud genast derom gör änmälan hos nämnde Tjensteman, som då vid ansvar skall jemföra godset med förteckningen samt insända bevis öfver förhållandet till Kommerse-Collegium:
Samt att, i händelse köparen uraktlåter gifva tidig underrättelse om godsets ankomst till utländsk ort, eller något missbruk föröfvas under transporten eller lossningen, böra den eller de, som dertill gjort sig skyldige, för sådant ställas till strängt ansvar, hvarjemte den Handels-Agent, som vid sitt åliggande finnes hafva oredligen förfarit, må skiljas ifrån tjensten och dessutom beläggas med det ansvar, hvartill han kan pröfvas skyldig.
Rik^ Underdåniga Skrifvelser• 47§ sens Ständer anse likväl Tull-Direktionen, utan hinder af den nu föreslagne anstalt, böra ega frihet att vid förekommande serskilda omständigheter låta förbrutet dömdt gods å utrikes ort till den mästbjudande försälja.
För öfrigt, och på det Tullbetjeningens in« komster ej må igenom det nu föreslagna försälj-’ nings-sättet afkortas, få Riksens Ständer jemväl i underdånighet föreslå, att den förminskning L samma inkomster , som kan uppkomma genom en lägre försäljnings-summa, rnå genom en större andel i Försäljnings-Summan eller i Böterne eller ock på något annat lämpligt sätt godtgörasj Äfvensom Riksens Ständer lika underdånigt hemställa, om icke något förskott må af Tull-Direktionen tilläggas Beslagaren intill dess Auktionsxnedlen för de förbrutna varorna hunnit i ri fly fa.
Slutligen hafva Riksens Ständer, vid betraktande af Gårdfari-handelns betydliga medverkan till yppighetens kringspridande , serdeles bland Allmogen, och de flere derifrån härflytande skadliga följder , bort, i sammanhang med närvarande ämne, hos Eder Kongl. Maj:t förnya den underdåniga anhållan , som Riksens Ständer vid sist förflutne
Riksmöte i detta hänseende redan framfört.
Riksens Ständer framhärda N:r 204?
Uppl. och godk. hos Samtl. Riks-StSnden d, 13 Juni i8i8i Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om 48» Underdåniga Skrifvetser. förberedande åtgärd till befordran af Besparings - Banker för Arbets - och Tjenstfolk* Inseende värdet och vigten af det hos Riksens Ständer gjorda Förslag otrt inrättning här i Riket af sådana Besparings-Banker, som finnas i England för de fattigare arbetande Folk-klåsserne , der desse mot laglig
Santa få nedsätta det öfverskott af lön eller annan inkomst, sorn de möjligen kanna vinna* för att på detta sätt småningom samla ett Kapital , till understöd vid sin Bosättning eller början till någon egen Rörelse, hafva JikVäl Riksens Ständer, då sådane Inrättningar kunna anses såsom nya eller åtminstone föga kände i Fäderneslandet, trott det ännu vara för tidigt att om deras ordnande föreslå några reglementariska föreskrifter innan allmänna omdömet pm deras nytta och sättet till deras användande hunnit stadga en öfvertygelse.
Härtill anse Riksens Ständer mycket bidraga om Ed.
Nåder täckas låta uppdraga åt någon skicklig person, emot lämpeligt arfvode, att, genom öfversättning i sammandrag af tryckte skrifter öfver detta ämne, gifva Allmänheten fullständigt begrepp om ifrågavarande slags Inrättningars organisation Utrikes och den verkan, de visat på de lägre klassernes arbetsflit, sedlighet och trefnad; om hvilken förberedande åtgärd till det goda ändamålets befordran Riksens Ständer alltså få hos Eder Kongl. Majit i underdånighet anhålla.
Riksens Ständer framhärda &«. N:r TJnderdaniga Skrifvelse!'.
Uppl. oell godk, hos Samtliga Riks-StSnden cl. 11 Juni 1818.
Förslag till elen Adress, hvilken cle af Rikets Ständer utsedde
Deputerade bora till Norrige medföra.
Vid det högtidliga tillfälle, då Ed.
Majit emottager Norriges Rikes Krona och Brödra-folkets hyllning, hafva Vi, genom utsedde Deputerade, skyndat Oss, att inför Eder Kongl, Majit tolka våra tänkesätt.
Ofta hafva de blifvit yttrade, — alltid med förnyade anledningar till vördnad och tacksamhet.
Kallad genom ett lika så enhälligt som frivilligt val, att blifva Konung för ett sjelfständigt Folk, har Ed.
Majit, allt sedan den första dag Eder Kongl. Majit beträdde Svenska jorden, med faderlig ömhet vårdat detta Folks rättigheter och sjelfbestånd samt Ofta, med ädelmodiga uppoffringar, sökt upprätthålla vårt anseende och befordra vår vältnagt.
Vi erkänne det här, och Önska att, om möjligt vore, kunna göra det ännu offentligare.
Med stolthet veta vi, det Svenska folket egt ett högt rum bland folkslagen.
Derom vittna häfderna; och, om olyckor och felslagna beräkningar återfört våra landamären inom deras första trängare krets , hafva likväl aldrig vårt mod och våra vapens ära blifvit minskade.
I den stora kraftfulla svidén om Europas sjelfständighet har Eder Kongl.
Majit ledt Svenska Krigsmannen till nya segrar och visat verlden, att den ännu är lika varm för Konung och Fädernesland.
Majits höga bestämmelse blef det äfven , att, Bihang till Rikt-St.
Prot. 1317—-iStS- io:de Sami.
N',r 61, 6a. 48a Underdåniga Skrfitelsen gemensamt med den Konung, hvars förlust Vi begråte , skingra det missförstånd, som under tidernas längd egt rum emellan tvenne Kämpa-folk, dem Naturen förenat, och bland hvilka, lycklige att numera lyda under Eder Kongl. Majus Spira, ingen annan strid hädanefter kan uppstå, än den af broderlig täflan i kärlek och vördnad för deras Ädle Konung.
Med uttrycken af dessa känslor, bedja vi Eder Kongl.
Majit emottaga vår underdåniga lyckönskan, då Ed.
Im går att låta Kröna sig till Norriges Konung.
Den enda belöning, Ed.
Maj:t äskat, och den enda.värdiga gärd vi kunna gifva, är vår orubbliga kärlek för E. K. M. och Dess Höga afkomlingar.
Den är lika fast med de klippor, hvilka omge oss, och skall, som de, oförändrad gå till vå-' ra efterkommande.
Denna kärlek, vi äro öfvertygade derom , skall fullkomligen delas af Brödra-folket; och Svenskar och Norrmän skola, ännu i aflägsna tidehvarf, med samma djupa och heliga vördnad minnas Stamfadren för deras nya Konunga-ätt, som hvarje Svensk Man med förtjusning erinrar sig den Odödlige Konung, hvilken genom kraft och visdom , i stormiga tider , gaf Sverige friheten och det anseende som det sedermera under flere omväxlingar i 3:ne århundraden bibehållit.
Ständer utbedja sig att alltid i Eder Kongl. Maj:ts dyrbara
Nåd få vara inneslutne och framhärda &Cc - N:r 206.
Uppl, och gödkänd hos Ridd. och Ad. d. 20 Juni 1818, — Frs*t-Ståjadet d. 20 — —- Underduniga Skrifvelse!'.
483 ■— BorgaréStåudct cl.
So 1— Bonde-Ståndet d. 22 — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående Tabell-Verket under sednaste Qinnqvenniuni samt föres/agne ändringar och förbättringar i 'Tabellernes inrättning.
Jemte Nådig Skrifvelse den 7 nasti.
April liar Ed.
.Kongl. Maj:t. till Bikseris Ständer öfyerlemnat Dess öfver Tabell-Verket i Riket förordnade Kommissions underdåniga Utlåtande af deri 23 förutgårigne Januari rörande detta Tabell-Verk för sednaste qvinqvennium eller ifrån och med åc 1811 till och med ar 181 5 , samt Tabellernes t i yckning och föreslagne ändringar och förbättringar uti deras framtida inrättning.
Vid handläggningen af detta ämne , hafva Biksens Ständer funnit Tabell-Kottimissionens Utlåtande innefatta fullständig uppgift af hvad de bifogade Tabellerne vidlyftigt innehålla, samt vara i flera hänseenden Upplysande, hvarför ock Biksens Ständer beslutit, att detsamma bör till trye»- ket befordras för att ej mindre bland Biksens Ständer utdelas än ock hållas Allmänheten mot betalning tillhanda; Och anhålla Riksens Ständer i underdånighet, att Eder Kongl. Majit i Nåder, täcktes anbefalla vederbörande, som besörja Piiksdags-utgifterne , att af den dertill anslagne Summa utbetala för ifrågavarande Tryckningskostnads bestridande Sjuttifem R:dr Banko, hvartill deri skall belöpa sig för en Upplaga af 1000 Exemplar.
, Men, då Tabellernes tryckning, efter hvad Biksens Ständer inhämtat, skulle fordra en tid af \ 484 Underdåniga Skrifvelser. minst ett år, och medföra en kostnad omkring 3000 R:dr Banko, anse Riksens Ständer denna tryckning böra undvikas* Beträffande Tabell-Kommissionens hemställan om någon serskild fond för framtiden till Trycknings-kostnad för både Qvinqvennii- och årliga iMortalitets- och Nativitets- Tabell-Sammandragen, medgifva icke Statens tillgångar ett så betydligt Anslag, sorn härtill skulle behöfvas; Och, emedan på Stat nu bestås till Tryckningskostnad och Expenser i och för Kommissionens arbete en årlig Summa äf 480 B:dr Banko, förmoda Riksens Ständer denna Summa lemna erforderlig tillgång för tryckning af en sådan på uppgjorde Tabeller grundad Berättelse, som den Kommissionen nu afgifvit.
I afseende åtet på de för riästä qvin. qvenniutti och sedermera framgent af Kongl. Tabell-Kommissionen föreslagne ändringar och förbättringar uti Tabellernes inrättande, linnä Riksens Ständer dem hufvudsakligen uppgifne uti a:ne Förslag 1 1.
Att Eder Kongl* Maj:t i Nåder skulle täckas anbefalla Dess Befallningshafvande i Länen att igenom Kiono-Betjeningens åtgärd insamla och Tabell-Kommissionen meddela de årliga uppgifterne om utsädets och skördens förhållande, då Presterskapet , som nu har sig denna befattning uppdragen* kunde derifrån befrias utom hvart femte år: och 2 Att Presterskapet, emot en sådan befrielse, kunde i stället åläggas en vidstraktare och noggrannare klassifikation af Folkmängden efter Näringarne, samt mera detaljerade uppgifter i af. seende på hälsovården.
Underdåniga Skrifvelseri 485 Till det förra Förslaget lärer Tabell-Kom^ missionen hafva hemtat anledning af den Hand-1 Hogarne bifogade underdåniga inberätteise ifrån Eder Kongl, 3Vfaj:ts Befallningshafvande i Upsala Län rörande den åtgärd, han härutinnan för Länet vidtagit.
Meja, vid granskningen af denna åtgärd samt öfrige medföljande uppgifter, befinnes först, att icke blott genom Krono-Betjeningen, utan ock under hand, så småningom och i enskild väg, de summariske anteckningarna blifvit samlade, och för det andra, att han föreslagit ifrågavarande utväg icke med upphäfvanda af det nu anbefallda sätt till Tabellernes upprättande i denne del, utan endast såsom en kontroll för hvart tredje år å Riks-Tabellen, efter förra vanligheten författad.
Ständer kunna icke inse hvilken fördel denna förändring, i och för sig sjelf alltid vådlig, skulle medföra.
De af Kongl. Tabell-Kommissionen uPPgifna och allmänt kända lunder för uppgifternes säkerhet och fullständighet, liggande i Allmogens fördomar pch farhåga för ökad beskattning, skulle troligen icke häfvas,' må hända snarare tilltaga, genom Krono-Betjepingens direkta tjenståtgärd, hvilken kunde hos en icke fördomsfri allmänhet gifva saken ett ännu obehagligare anseende.
Ständer tro derför det vara med ändamålets möjliga vinnande mest förenligt, att Presterskapet hädanefter som hittills, med biträde af Sexman och Rotmästare, årligen besörjer desse uppgifters insamling och anteckning.
Det skulle likväl i Riksens Ständers tanka medföra en serdeles god verkan om Eder Kongl. Majit, på sätt Riksens Slän - 486 Underdåniga Skrlfvelseri der härmedelst i underdånighet anhålla J täcktes i Nåder till Allmänheten utfärda en Kungörelse, sam, jemte ytterligare upplysning om Ed.
Kongl, Majtts visa och Landsfaderliga afsigter med infordrandet af dylika uppgifter , tillika lemnar Presterskapet rättighet, att, vid tredskande nied deras afgifvande eller i deras påtagliga mindre fullständighet och säkerhet , anlita Krono-Betjeningens åtgärd till deras anskaffande.
Då Kongl, Tabell-Kommissionen icke omnämnt sättet för den i 2tdra Momentet yrkade vidsträktare och noggrannare Klassfördelning af Folkmängden efter Näringarne samt mera detaljerade uppgifter förande helsovården , kunna Riksens Ständer deröfver icke meddela något utlåtande.
De kunna icke antagas såsom ett slags motsvarighet å Presterskapets sida för befrielse ifrån antekningare af utsäde och skörd, enär Riksens Ständer en sådan befrielse icke tillstyrkt.
Om likväl dessa noggranna Klassfördelningar ock uppgifter bibringa i något hänseende redigare och fullständigare upplysningar än tillförene, äro Riksens Ständer öfvertygade, att Presterskapet i alla fall med sitt nit och sin oförtrutenhet för Fosterlandets kännedom icke undandrager sig deras verkställande, Inka med Tabell-Kommissionen anse Riksens Ständer både de Ärliga- och Qvinqvenit-TabelJerne kunna mycket förbättras, och må hända just derigenom till sin sammansättning förenklas, under undvikande af onödiga kontroller, hvilka mera motarbeta än befordra den sökta pålitligheten; Men, dä Kommissionen är i bästa tillfälle att dertill uppgifva Formuläret och utvägar, hvilka vid Underdåniga Skrifvelser. 487 nästa Qvinqvenni början år 1821 kunna sättas i verkställighet, få Biksens Ständer i underdånighet öfverlemna till Eder Kongl.
Majus eget Höga skärskådande de således inkommande Förslag, dock med lika underdånig anhållan, att Eder Kongl. Maj:t öfver dém täcktes infordra samtliga Dom-Kapitlens underdåniga Utlåtanden innan Eder Kongl. Maj‘t deröfver i Nåder fattar något afe görande Beslut.
Biksens Ständer framhärda &e. N:r 207.
, Uppläst och godkänd hos Ridd. och Ad. d. 20 Juni 1818.
Prest-Ståndet d. 20 — — Borgare-StSndet d. 20 — Bonde-Slåndet d, 22 — jRiksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående Skånska Roteringen.
Då hos Biksens Ständer vid innevarande Biksdag, fråga blifvit väckt om rättelse och ändring uti den Rotering, som år 1813 i Skåne för sig gått, hafva Riksens Ständer af Eder Kongl. Majus och Bikets Krigs- och Kammar-Collegieis deröfver till Eder Kongl. Maj:t ingifna underdåniga Utlåtanden, inhemtat, att vid nämnde Botering icke är följd den vid dylika förrättningar förut vanliga och föreskrifna grund, det hvarje hemman och lägenhet skulle åsättas Rotering efter dess mantal i Jordboken , sorn alltid bör vara grundadt på de till-' hörande egornes mer eller mindre förmånliga beskaffenhet eller bördighet samt Hemmanets eller Eägenhetens förmåner uti Fisken, Mjöl-och Såg, qvarnar samt ahjättningsullfällen m. m., och hvil - 488 Underdånig* Skrifvelser. ket äfven 1 Edr-r Kongl. Majus Nådiga Instrulu tion af d. 5 Februari 1811 till iakttagande för Skåne anbefalles , då i 3dje §. föreskrifves, att två Mantal i denna Landsort vore det högsta, som på en Bote bestås , hvaremot J£omrnitterade endast tagit till grund hvarje hemmans årliga och behållna afkastning-, hvilken dock blifvit pträknad icke alltid efter hvad Landtmätare-Kartor och Reskrifningar samt Storskiftes och Enskiftes- Handlingar kunnat upplysa , utan dels efter de hPp? lysningar, Rpterings-Kommjssionens i orten vistapde Ledamöter meddeh, och dels eft^r uppgifter, sorn tillstädes varande Allmoge lemnat om de Eoteskyldige hemmans ogIi lägenheters godhet, äring och behållnp inkomst, och hvilka uppgif?
ter icke alltid kunna antagas för så pålitelige, att icke misstag deruti äro möjeliga.
Af de vid Bo? terings-Komrnitterades Sammanträde hållna Protokoll, så väl sorn ock af det flere gånger ändrade och rättade samt på flera ställen i brist af Rubriker alldeles otydliga oell på åtskilliga nästan oläs* liga Roterings-Verket, samt de till Eder Kongl. Maj;t deröfver i underdånighet ingifna Besvär, Förklaringar och Utlåtanden, finna Riksens Stan* der ibland annat?
Att hemman blifvit ifrån Roterings-Verket uteslutne och andre förut Rotering dragande i stället upptagne:
Att egor, som vid Enskiftet tillhört ett Militie-Boställe, fått sig serskild Botering åsatt ehuru all Boställsjord bör vara af enahanda natur och vidkännas enahanda tunga eller förmåner:
Att, ehuru Eder Kongl. Maj:t i sitt Nådiga Bref af d. 23 Mars 1813, i allmänhet försäkrat hvar och en, som inginge i ständiga Roteringen, om en femtedels minskning i förut JJnderdaniga Skrifvelser. varande Roten'ngs-besvär, hemman likväl gifvas J dem Kommitterade ålagt er- större Rotering, än de förut i Extra Rotering haft: