Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med ändring af io Cap. 21 §. kommer att genom Allmän Författning stadgas, som följer: ”Yppar sig antingen, genom egen bekännelse, eller annorlunda, att person, som för mord, rån, stöld, eller annat groft brott blifvit insatt å Fästning eller å Allmän Arbets-Inrättning på längre eller kortare tid, begått, innan han dömd blef, annat brott, för hvilket han ännu ej undergått ransakning, må han ej till sådan ransaknings undergående utlemnas i annor händelse, än så vida, efter i vanlig ordning inhemtad underrättelse om brottets Verklighet, Målseganden det fordrar, eller ock det befinnes, att den brottsliges fällande för samma brott skulle för honom medföra ökadt ansvar , eller troligt är, att ransakningen skulle leda till upptäckt af andre i brottet möjligen invecklade personer; hvilket allt, med undantag af den händelse, då Målseganden fordrar ransakning, och då den således ovillkorligen bör ega rum, må bero på bepröfvande af Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i den ort, der brottet är begånget.” ”Är någon af Domstol till högsta kroppsplikt saker ansedd, och yppar sig, under ran-r 99 6akningefi, ått han utom Domsagan eller Länet begått annat brott, hvarföre han ännu ej blifvit ställd under tilltal, skola upplysningar om brottets verklighet och beskaffenhet, jemte Målsegandens yttrande, i vanlig ordning infordras; och åligger det Domaren, som Sednast dömt, att derefter bestämma, huruvida ytterligare ransakning må företagas, eller om den brottslige bör till det straff, hvartill han redan blifvit dömd, genast befordras.
Ej må ransakning om det yppade brottet företagas, utan så är, att Målseganden det fordrar, eller högre ansvar derå skulle följa, än det, hvartill redan dömdt blifvit, eller annan Domstol yrkar den brottsliges inställande, eller ock anledning är, att medbrottslingar finnas, som genom ransakningen kunna upptäckas.
Öfver förnekad ransakning må ej den brottslige sjelf anföra besvär.”
De uti 24 Capitlet 5 och 7 §. §. utsatte böter för Parter, hvilka vid Hof-Rätter och Under-Domstolar icke inställa sig till Utslags eller Doms afhörande eller emottagande, eller ock försumma, att sådane Expeditioner, ehvad de blifvit begärda eller eljest uttagas bordt, i rätter tid utlösa, skola ej vidare ega rum.
Genom förklaring öfver 2 5 Cap. 5 §. Rättegångs-Balken och 5 Cap. 4 §.
MissgerningsBalken blifver stadgadt, dels att mål, rörande den förbrytelse, att någon kommer drucken i Kyrka, eller gör der oljud oell förargelse, icke böra Idof Rätts pröfning underställas, dels ock, att, för dylika förbrytelser å Helgedag, skola, utom det i Lag derföre stadgade ansvar, Sabbatsbrott böter jämväl tillämpas. lOO Den, enligt a5 Gap. 5 §.
Rättegångs-Dalken, Under-Domstolarne hittills åliggande skyldighet, att underställa deras Utslag, uti Fångspillnings- och Hustjufnadsmål, Öfver-Domarens pröfning, innan Utslagen få gå i fullbordan, skall hädanefter upphöra. a5 Cap, 9 §. kommer att blifva lydande, som följer: ”1 de saker, som genom laga Vad gå till Svea Hof-Rätt från Lagmans-Rätt i Uppland, Södermanland, Westmanland, Kopparbergs-Län, Nerike och Gestrikland, ingifve Käranden sin inlaga, inom klockan Tolf, å den Fyrationde dagen, den oräknad då Lagmans-Domen föll, eller håfve sitt Wad förlorat., Från LagmansRätt i Wermeland, Jemtland, Herjeådalen, Medelpad och Ångermanland, på den Sextionde dagen; från Lagmans-Rätt i Westerbotten och å Gottland på den Nittionde dagen.
I Götha Hof-Rätt; från Lagmans-Rätt i Östergöthland, Calmar Län, Småland, Skaraborgs och Elfsborgs Län, på den Fyrationde dagen; från LagmansRätt i Halland, Dahl och Bohus Län på Sextionde dagen.
I Hof-Rätten öfver Skåne och Blekinge; från derunder lydande Lagmans-Rätter, å Fyrationde dagen.
I Wexel- och Sjö— Rätts-Saker vare tid hälften korrtare, att fullfölja Wad, från Härads-Rätt i hvarje Ort till Hof-Rätten.” 3o Gap. g §. förändras sålunda: ”1 de saker, som i Svea FIof-Rätt dömde äro, skola Parterne ställa sig hos Konungen in, före klockan 12 Två månader derefter.
Från Götha Hof-Rätt samt Hof-Rätten öfver Skåne lOl och blekinge, Tre månader; hvarje månad till 3o dagar räknad och ej den dag då Domen föll.
Faller den tid å Helgedag, gånge derom sorn i a5 Cap. 25 §. sagdt är.
I Wexel och Sjö-RättsSaker vare tid hälften korrtare.” §• 29.
Sedan Kongl. Majit, helt och hållet eller med vissa inskränkningar, i Nåder bifallit de af Oss uti nedan oinförmäldte ämnen framsläldte underdåniga Förslag; Så komma följande Allmänna Författningar att utlärdas: 1:0
Om upphäfvande af de uti Kyrko-Lagen eller särskilda Författningar gifne föreskrifter mot kostsamma begrafningar. 2:0 Angående Häradshöfdingarnes åliggande, att visa redo för Häradets andel af Saköresmedel. 3:o
Om närmare bestämmande i hvad fall Provincial Medici-besigtningar äro nödvändige, vid uppkommande tvifvelsmål, huruvida död person vådeligen omkommit eller icke. 4:0
Angående hvad ytterligare iakttagas bör, då, på hittills påbjudet och brukligt sätt, I utmätt Fast Egendom varder å Auction, genom Upp- och Afslag, försåld. 5;o Om vidtagande af åtskilliga åtgärder, till betryggande af Enskildes rätt i afseende på sådane medel, som af Under-Executorer genom utmätning uttagas. tito Rörande ytterligare föreskrifter i afseende på verkställigheten af Auctioner å utmätt Fast Egendom, samt om tiden, inom hvilken Auction å utmätt Lös Egendom utsättas bör. 102 7:0 Angående utmätnings verkställighet å Utslag i mål, der Gäldenär, utan allt jäf eller invändning hos Konungens Befallningshafvande skriftligen eller mundtligen erkänt skulden. 8:0 Rörande den ändring uti 6$ §. af Kgl. Förordningen den 1 Augusti i8o5, angående Skogarne i Riket, att de uti samma §. omförniäldte särskildte slag af åverkan å allmänning, eller annans enskilda egor, hädanefter måtte beläggas med lika böter, som 62 §. af högstberörde Förordning utsätter, för dylik åverkan å Kronans Parker, Gehäg och Djurgårdar; samt 9:0
Angående undersökningars i Brott-mål uteslutande från det exemplar af Under-Rätts Allmänna Sak-Protocoll och Dombok, hvilket tili vederbörande Hof-Rätt renskrifvet insändes.
Äfvensom Kongl. Maj:t, med bifall till Vår underdåniga hemställan, genom Kungörelse af den 15 sistlidne Augusti i Nåder förordnat, att den vanliga Kyrko-musiken i Kyrkorne inom Riket kommer att hädanefter under Fastelagstiden fortfara. $. 5o. Gemensamt med Kongl. Majit, håfve Vi beslutit en sådan förklaring af 1 Mom. i 12 §. af Kongl. Förordningen den i5 Julii 1818, angående Inteckning uti Fast Egendom, att det deruti meddeldte förbud emot Inteckning i Hus, annan Byggnad eller Vatten-Verk , hvarmed ständig rätt till grunden ej ar förenad, icke må lämpas på sådane å ofri grund i Städerne belägne Hus och Byggnader, hvilkas innehafvare to5 för besittningen af tomten erlägga en viss årlig Tomtöre-afgift, och i följd deraf icke kanna från Lägenheten skiljas, med mindre att lösen för Husen till dem betalas. Äfven bafve Vi, lika med Kongl. Maj:t funnit, att vid 24 §. af nyssnämnde Förordning, följande måtte tilläggas; ”Köpare af Fastighet, hvilken, antingen å Utmätnings-Auction eller under Concours af Borgenärer, genom offentligt utrop såld är, och hvaruti Inteckningar finnas, till hvilkas gäldande köpesumman icke förslår, ege att, så snart Auclions-förrättningen vunnit laga kraft, eller, i händelse af klander, fastställd blifvit, samt köpesumman är inbetald, derom a£ vederbörande Executor eller Syssloman erhålla bevis.
Köparen anmäle sig med detta, jemte Gravations-bevis, hos Domstolens Ordförande i den Ort, der Fastigheten är belägen, och Ordföranden ege, att, genom anslag å Rättens dörr och Kungörelse, hvilken, genom Köparens försorg, bör 3:ne gånger införas i Allmänna Tidningarne, , kalla och förelägga de Inteckningshafvare, som antingen alldeles icke, eller endast till någon del, fått sina inteckningar utur köpeskillingen guldne, att i Stad, inom en månad från den dag Kungörelsen i Tidningarne sista gången finnes införd, och på Landet, vid det Ting, som först infaller, sedan en månad från sista Kungörelsedagen förflutit, hos Domstolen anmäla, huruvida emot deras Inteckningars dödande kan vara något att påminna; åliggande io4 Domaren, ehvad Inteckningshafvarne då begagna rättigheten att varda hörde eller icke , och jemväl utan hinder deraf, att Original-Intecknings-handlingarne icke uppvisas, angående Inteckningarnes dödande, sig utlåta. $. 5i.
I afseende på sättet för Liqvid i de fall, då en å Banco-Auction försåld Egendom af förre egaren inropas, håfve Vi, gemensamt med Kongl. Majit, funnit skäligt att stadga, det Gäldenär, som å Banco-Auction inropar en honom förut tillhörig Egendom, må vara berättigad, att vid liqviden använda sine Egande-rätts handling gar, sålunda, att de företes hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, att Liqvidationen pröfva och. verkställa, på sätt Förordningen den 19 Augusti 1789 medgifver för köpare, som förut varit innehafvare af Inteckning i Egendomen; då följaktligen Gäldenär, sedan han erlagt hvad ej mindre Banquen, än öfrige Inteckningshafvare tillkommer, må ifrån nedsättning utaf det öfriga af Auctions-Skillingen varda befriad.
Likaledes har, med Kongl. Maj:ts Nådiga bifall, och till förekommande af förluster för Banquen, det Beslut af Oss blifvit vidtaget, att Banquen må, i afseende på dem af sine egne Embets- och Tjenstemän, som hafva Werkets medel under uppbörd, ega att, vid inträffande uppbörds-brist, för densamma njuta, uti upp - io5 bördsmannens tillgångar, lika formonsrätt med den, som Kronan i allmänhet, hos Dess uppbördsman, är eller kan blifva tillagd.
Uti enahanda ordning, är det Stadgande af Oss beslutet, att de kallelser, hvilka böra af Concours-Domaren i Gäldbundet Bo utfärdas, skola, i händelse Banquen eger uti den afstådde Fastigheten Inteckning, innehålla, jemte uppgift om densammas primitiva belopp, underrättelse om den intecknade Fastighetens namn, Länet, Häradet och Socknen, der Fastigheten är belägen, sarnt, vid alla Sessions-tillfällen, så tidigt utfärdas, att, minst en månad före inställelsedagen, vetterlige Borgenärer må deraf kunna få del. §. 02.
Det uti Kongl.
Förordningen den 10
December 1741 faststäldta ansvar för utprångling al efterapade eller förfalskade Banco-Sedlar, håfve Vi, med Kongl. Maj:ts Nådiga samtycke, förklarat äfven böra tillämpas å utprångling af Riksgälds-Contöirets eftergjorda eller förfalskade Sedlar. §. 35.
Med Kongl. Maj:ts Nådiga bifall, håfve Vi, emot efterapning, förfalskning och utprångling af de Assignationer på Banquen, hvilka afWe - io6 strå och Södra Låne-Contoiren komina att ut gifvas, stadgat det ansvar, att den, som efterapar eller förfalskar dylik på Banquen utgifven Assignation, eller till efterapning eller förfalskning råder eller hjelper, eller ock beträdes med utprångling af sådan Assignation, den han vet falsk vara, bör straffas lika med hvad för efterapning, förfalskning och utprångling af Bancooch Riksgälds-Sedlar stadgadt är; äfvensom Vi beslutit, att den, som upptäcker efterapare, förfalskare eller utprånglare af Assignation, utgifven på Banquen af Dess Vestra eller Södra Låne-Contoir, eller i iner eller mindre tnån binder den angifne till gerningen, må'njuta belöning efter de grunder, hvilka, angående dylik upptäckt, i afseende på Banco- och Riksgälds- ^ Sedlar, genom Kongl. Kungörelsen den 8 Julii 18x8, utstakade ära. §. 34.
Det så kallade mindre Creditivet har blifvit anvisadt att utgå från Riksgälds-Contoiretj och håfve Vi, med Kongl. Majrls
Nådiga samtycke, i afseende på utbetalningen deraf, stadgat för Fullmägtigé i Vårt Riksgälds-Contoir, enahanda Ansvarighets-Lag, som 2 §. 1 Morn. af Ansvarighets-Lagen för Fullmägtigé i Banquen innehåller, att vara gällande, så länge utbetalningen af detta Creditiv är uppå RiksgäldsContoiret anvisad. $. 35.
Efter det Riksens Ständer, under den 21 Junii 1818, antagit, såsom gällande Lag, ett af 107 Kongl. Maj:t, uti Nådig Proposition, den 21 förutgängne Maji, afgifvet Förslag till en för Sverige och Norrige gemensam
Lag, innefattande föreskrifter, huru i afseende på sådane Personer, hvilka, efter begånget brott i ett af dessa Riken, begifvit sig till det andra, förhållas borde; samt derefter, uti underdånig Skrifvelse, den 18 Julii samma år, i anledning af Kongl. Majtts
Nådiga framställning, öfverlemnat till Kongl. Maj:t, att, i händelse det i Norrige då församlade Stor-Thing skulle, emot en eller annan del af berörde Lag-Förslag, hafva något att erinra, i Nåder meddela de rättelser, hvilka funnos lämplige för ändamålet och ledande till gemensam förmån för båda Rikenas Innevånare, under vilkor likväl, att Författningen blefve, vid nästa Riksdag, Riksens Ständer till ytterligare granskning och fastställelse förelagd; så har Kongl. Majit, under den x Junii 1819, i öfverensstämmelse med den för Norrige den n September 1818 fastställde Lag, låtit Nådig
Förordning uti detta ämne här i Riket utfärda, hvilken Förordning uti några omständigheter afviker från det vid 1818 års Riksdag gillade Förslag; hvarefter Kongl. Majit samma Förordning
Oss i Nåder behagat tillställa; och håfve "Vi, efter anställd noga jemnförelse emellan det vid senaste Riksmöte antagne Förslag och Högstberörde Kongl. Förordning af den x Junii 1819, samt, efter granskning af de derutinnan förekommande skiljaktigheler emot Förslaget, icke funnit anledning, att vid ifrågavarande Nådiga Författning något anmärka; hvadan Vi alltså densamma, såsom ständig ]Ljag, gillat och godkänt. ioB $. 56.
Sedan, i anledning af Riksens, år 1812 församlade Ständers hos Kongl. Majit gjorda framställning, om den väsendtliga nytta, som skulle tillskyndas Landet, genom en Författning, hvilken för egare af sådane Watten-Werk, de der genom uppdämning satte under vatten odlingsbara Lands-sträckor och såmedelst hindrade möjlig förbättring derå, stadgade skyldigheten, att, emot skälig ersättning, låta förändra eller utrifva dylika Werk, Kongl.- Maj:t till
Oss öfverlemnat ett,, efter ämnets behöriga beredning, upp^- rättadt Förslag till en sådan Författning; så bafve Yi, med godkännande af de hufvudgrunder, hvaruppå Förslaget sig stödjer, likväl, för Vår del, beslutit åtskilliga ändringar oeh tillägg derutinnan, hvilka Yi, uti omarbetadt Förslag till ifrågavarande Författning, jemte Skrifvelse af dea 12 i denne månad, till Kongl. Majjts
Nådiga ompröfvande i underdånighet ingifvit. §• 37. Kongl. Majit har, vid innevarande Riksdag, till Vår pröfning i Nåder aflåtit frågan om en vidsträcktare Närings-friheL till följd hvaraf och efter öfvervägande af åtskilliga i ämnet väckta motioner, Vi deröfver fattat de beslut, som i Vår underdåniga Skrifvelse den 12 innevarande månad, samt uti dervid fogade Förslag till Förordning om Handtverkerierne, till Författning om Gerningsmäns antagande på Landet, och till Handels-Ordning, finnas närmare upptagne. iog §. 58.
Efter erhållen del af Kongl.
Majks, under deli 5 Mars innevarande år, till Vårt Stats-Utskott aflåtne Nådiga Remiss, å ett af vissa Committerade utarbetadt Förslag till en allmän Pensions-Cassae-Inrättning för Civile Embets- och Tjenstemän, hvilken Inrättnings fond skulle, i likhet med Årméens Pensions-Cassa, sam manbringas genom bidrag både af Staten och af vederbörande Löntagare, håfve Vi, med erkännande af Statens förbindelse, att besörja sine Löntagares underhåll, samt med öfvertygelse om f-ördelarne af ifrågavarande Inrättning, funnit skäligt, att, till befrämjande af ändamålet, bevilja åtskilliga anslag, på sätt och med de villkor, Våra underdåniga Skrifvelser af den 2 September och 17 October närmare upplysa. §•
Vår åtgärd har Kongl. Majit i Nåder öfverlemnat den, redan vid 1812 års Urtima Riksmöte väckta, och vid de följande Riksdagarne under pröfning förehafda frågan, huru ersättning måtte kunna beredas för sådane förluster, sorn, under en loflig Handel och Sjöfart, blifvit Svenske undersåter tillfogade af Magter, med hvilka Riket varit i fredligt förhållande; och håfve Vi, efter öfverläggning i detta grannlaga ärende, deröfver beslutit, på sätt Vår till Kongl.
Majit aflåtna underdåniga Skrifvelse af den 20 i denna månad omförmäler. a 10 §. 4o.
Sedan större Eldsvådor, nästförflutet år, öfvergått Städerne Norrköping och Borås, håfve Vi bevilljat, till understöd för berörde Städers brandskadade innevånare, följande Lånebelopp, nemligen: för Norrköping, 200,000 R:dr, och för Borås 100,000 R:dr; varande uti Vår underdåniga Skrifvelse af den 17 sistlidne November upptagne de föreskrifter, hvilka Vi, med afseende å sältet och villkoren för utgifvandet af desse
Lån, funnit för godt att meddela. §. 4i* På sätt och med de villkor Vår underdåniga Skrifvelse af sistnämnde dag innehåller, håfve Vi bifallit, att Consistorium Academicum i Upsala må, i mån af beliofvet, för fortsättningen af den år 1817 derstädes började nya Bibliotheks- och Academie-byggnaden , uppbära 5o,ooo R:dr, såsom lån af de uti Vårt Riksgälds-Contoir till dylika ändamål anvisade Medel. §. 42.
Uti Skrifvelse af den 17 sistlidne OctoberJ har Kongl. Majit i Nåder underrättat Oss, huru som, å f. d. Kongl.
Famillens sida, är yrkadt vordet, att icke allenast
Dess enskilda förmögenhet inom Sverige, hvilken, vid 1809 och 18to årens Riksdag, beräknades i Fastigheter och frugtbara Capital till ett yärde af 681,419 R:dr lil i5 sk. il rst, i Svenska Banco-Sedlar, utan också f. d.
Drottningens Morgongåfva och Brudskatt 4o,doo R:dr, måtte, efter ett Cours-förhållande af 60 skillingar Svenskt för 1 R:dr Hamburger Banco, med tillsammans 577,700 R:dr 20 sk. sistnämnde myntsort, antingen på en gång, eller i 5:ne Terminer, inom Sex månader, utbetalas, emot det att f. d. Kongl, Familjen afsade
Sig allt vidare åtnjutande af den fastställda Lifräntebetalningen ; hvarjemte Kongl.
Majit, med öfverlemnande till Oss, att underdånigt yttrande aflåta öfver antagligheten af de föreslagne betalnings-vilkören, i Nåder uppgifvit, på hvad sätt Kongl. Majit ansett ifrågavarande liqvidation lämpligast kunna tillvägabringas.
Med underdånig tacksamhet bafve Vi emottagit detta vedermäle af Kongl.
Majits bemödanden, att påskynda ett slut i liqviden med f. d. Kongl.
Famillen; och Vi bafve bifallit, att hvad, som af Dess förmögenhet inom Riket ännu återstår, må utbetaldt varda, i öfverensstämmelse med innehållet af Vår till Kongl. Majit den 12 i denna månad ingångna Skrifvelse, derutinnan Vi tillika i underdånighet anhållit, att Kongl. Majit täcktes i Nåder låta öppna underhandling med den eller dem, som finnas behörigen befullmägtigade, att denna angelägenhet lagligen afsluta, på ett sätt, att Svenska Kronan, för all framtid, må ifrån vidare pretentioner, å f. d. Kongl. Famillens sida, befrias. §. 43.
Vitnen till den sällhet, Hennes Majit Drottningens återkomst inom Konungahuset fullkorn - 112 nät, och lifligt erkännande de anspråk, Hennes Maj:t eger på
Vår underdåniga vördnad och tacksamhet, håfve Vi, till betygande deraf, hos Kgl. Maj:t i underdånighet anhållit, att Hennes Maj;ts höga Kröning matte, efter uråldrigt bruk, för sig gå; och Kongl. Maj.t har, med bifall till Vår underdåniga anhållan, i
Sig vilja framdeles bestämma tiden för denna stora högtidlighet» §. 44, I öfverensstämmelse med 89 §.
RegeringsFormen och 60 Riksdags-Ordningen, håfve Vi, så väl uti förekomne frågor om Rikets Allmänna hushållning samt dermed gemenskap egande Inrättningar och Författningar, som ock uti åtskilliga andra ämnen, hos Kongl. Maj:t anmält Våra Hemställanden, Önskningar och Förslag, genom följande underdåniga Skrifvelser: 1:0
Den 12 Maji; om upphörande af den anstalt, att i officiella Tidningen införa Kungörelser om lediga kyrkovaktare-tjenster.
2:0 - - - angående prestanda till
Bru ken af åboerne å de hemman, somBruks-idkare till Skatte inlöst. 5:o - - - angående skyldigheten för Postmästare, att, emot ersättning, hålla Postbok med Landtboer, och för Postförare, att medtaga Landtboernes lösväskor.
4:o - - - i anledning af vackt fråga örn en frimarknad vid Svanesund. 5:o hi3 5:o
Den 12 Maji; angående ersättning för Hästar, som stupat eller blifvit skadade under så kallad Kungsskjuts.
P:o - - - om utgörande af den Kro no-Tionde-Spannmål, sorn genom Tionde-sättningar hitintills icke blifvit till beloppet bestämd. 7:0 t - - angående Arrenden å Kyr ko-hemman i Skåne. 8:0 Den il Junii; angående öiverklagade olägenheter vid Krono-skjuts. g:o - - - angående tillökte Frimark nader i Skenninge och Grenna Städer. 10:0 - - - rörande vackt fråga, om närmare bestämmande af Fjerdingsinäns skyldigheter.
11:0 - - - angående transporter af Undsättnings-Spannmål. 12:0 Den 2 Julii; angående förändrade grunder vid bestämmandet af marknadstider. i3:o
Den 12 - - - angående Häradshöfdingarnes skyldighet, att visa redo för Häradets andel af Saköres-Medel. 14:0 - - - rörande
Nämndemäns arf vode för biträde vid afvittrings- och skattläggnings- förrättningar.
i5:o - - - om upprättande af en ny Landtmäteri-Taxa.
16:0 - - - angående ordningen för kyrkovaktares antagande.
17:0 - - rörande inskränkning af Guld- och Silfver-broderier å Mililaire och Civile Uniformer. 8 114 18:0
Den 12 Julii; angående fasställandet af särskilda öfverenskommelse^ som uti någon ort kunna träffas, i afseende på Rofdjurs utödande.
19:0 - - - i anledning af väckta frå gor om årliga Frimarknaders Sållande uti Wrigstad, Rydaholm och å Strandplatsen Stenungesund, samt om en Stads anläggning i Kronobergs-Län. ao;o - - — angående väckt fråga om fasställandet af en viss Byggnads-ordning för Städerne, till förekommande al Eldsvådor. 21:0 - - - angående en förbättrad re glering af Postgången.
22:0 - - - angående ändring i före skrifterne om hvarjehanda Kungörelsers påtecknande af Kronobetjent, innan de från Predikstolarne uppläsas» 25:0 - - ^ om Upphäfvande af Kongl. Gommerce-Collegii Kungörelse, angående husväfnaders stämpling.
2^:0 - - - angående de så kallade Planpenningars utgörande.
s5:o - - rörande Gårdfarihandel upphörande.
26:0 - - - om upprättande af allmän na grunder för ett Statshushållnings-Systeme. 27:0 - - - med anhållan, att de Oe conomiska Författningar, som hädanefter blifva utfärdade, först efter en viss tid måtte sättas i verkställighet. 28:0
Den 29 - - - rörande en Fyr båks anläggning vid Söderarm. 115 529:0
Den ag Julii; angående upphäfvande af Lumpsamlings-skyldigheten. 3o:o - - - angående indragning af Lands-Fiscals-tjensterne i vissa Län. 51:0
Den 52 Augusti; rörande Oeconomiska besigtningar å Kyrkoherde-Boställen. 32:0 - - - angående lindring uti Kro no-brefbärings-skyldigheten, 35:o - - - i anledning af väckt fråga om tillåtelse för de uti så kallade Finnskogarne, på gränsen emellan Sverige och Norrige, bosatte Finnar, att iå upprätta särskilde Kyrkor och Församlingar. 3*:o - - - om ändring i Kongl.
Kun görelsen den 4 Maji 1778, angående Wadstena Krigsmanshus-afgifternes erläggande, 55:o - - - i anledning af föreslagne hiedel till befordrande af Gymnastiska öfningar. 36:0
Den 22 - - - i anledning af Väckta frågor, angående de i Riket vistande Judar. 3y:o - - <- rörande förhöjning i betal ningen för tågande Trouppers underhåll m. m. 38:o
Den 25 - - - rörande ändring af Kongl. Förordningen den 22 Julii i8o3, om Tionde- samt
Ränte-gifvares och tagares ömsesidiga rättigheter och skyldigheter. 39:0
Den 27 Augusti; angående särskilde Provincial-Läkares tillsättande i åtskillige Län. 4o:o Den 10 September; rörande vissa föreskrifter, i afseende på meddelande af Pass åt lösa Personer. 116 4i:o Den 22 September; angående BergsSexmans befrielse ifrån deltagande i Skjutsningsbesväret.
42:0 - - - angående en förändrad ordning i afseende på förseglade anbuds öppnande vid Entreprenade-Auctioner. 43 :o Den 3 o - - - om åtskilliga nya Post-Contoirs inrättande m. m. 44:o - - - rörande grunderne för organisationen af Rikets Landt- och Sjö-Försvar. 45:o
Den 4 October; angående Militaira Undervisnings-V erket. 46:o Den i5 October; angående upphörandet af det så kallade Klampare-laget i Götheborg. 4y;o - - - angående egares af Skatt lagde Husbehofs- eller Lego-Sågqvarnar sågnings-rätt.
48:o - - - med anhållan om tillåtel se för Norrländska Allmogen, att, i bodar vid allmänna ställen inom Stockholm, försälja väfnader m. m. sora denna Allmoge dit införer.
49:0 - - - angående förändring i ti den för Mönstringars förrättande.
5o:o - - - med öfverlemnande af ett Förslag, i fråga om inrättande af FörlikningsNämnder. 51:0
Den 17 - - - angående upphäf vandet af Föreskriften uti 3 Mom. 46 §. af Kgl.
Förordningen den 1 Augusti i8o5, om Skogarne i Riket. 5a:o
Den a3 - - - angående biträde af Stats-Medlen, till Måssodlingar i SkaraborgsLän, > ii7 53:o