Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då nu likväl MagazinsDirectionen icke ansett Högbemäldte Kongl Författning gällande till efterföljd för den Kronan immediate behållna RänteSäd, utan af sådan orsak, vid Räntornas utfordrande in Natura, hittills följt den förra ordningen, finna Revisorerne sig böra detta för - gg Riks.
B er att elser. förhållande inför Riksens Ständer uppgifva, på det, genom underdånig anmälan hos Kongl. Maj:t, den förklaring måtte i Nåder emanera, att ifrågavarande Kongl. Författning, såsom dess ordalydelse äfven synes utmärka, är att anse lika gällande för ali Räntesäds utgörande, den vare sig Kronan förbehållen eller till andra behof disponerad.
Häraf vinnes, åtminstone till en början-, en nödvändig och rättvis likhet i alla Räntegifvares Forse 1-sky Idig het.
När den ständiga Regleringen hinner fullbordas, om verkställigheten hvaraf äfvenledes underdånig anhållan torde af Riksens Ständer blifva gjord, synes den välgörande anstalt kunna omsider vidtagas, att, sedan Magazinslnrätfpin» gens SpannmålsFörråder allt mer och mer blifva så förökade, att de behof, hvartill Räntesäden tillförne och hittills varit påräknad, kunna af andra tillgångar fyllas, skall infordrandet af Kronans Rä ntor in Natura, till stor lättnad för F,andtmannen, i det närmaste, om icke helt och hållet, möjligen kunna undvikas.
Om Uppbördsmäiis rättighet, att tillgodonjuta så kallade besparde Ajskrifnings Procenter eller öfverskotter.
Med hämtad anledning af åtskilliga inom
Directionen förehafda frågor rörande detta ärende, och då det äger sammanhang med Ma» gazinslnrättningens Förvaltning, samt härtill kom» mer, att Kongl. Maj:t och Kronan redan fått vidkännas ganska betydliga utgifter för inlösandet af besparde AfskrifningsProcenter, uppkomne vid FältMagaztnen under sednaste krig, hafva Revisorerne,_enär Magazinslnrattningens utvid-i gade Sikt.
Revisorers Berättelser: 97 gatle
Spannmåls-rörelse afven möjligen kan föranleda till sådane procenters eller Öfverskotters betydligare förökande, hädanefter än hittills, ingått i en närmare pröfning, ej mindre om möjligheten af Ofverskotters eller Öfverbehållningar* tillkomst, än ock huruvida de kunna inträffa genom sädane orsaker, att en Redogörare derföre bör af Kronan njuta ersättning. 1812 års Kongl.
AfskrifningsReglementé stadgar i 1. §. 8 Morn. att: ”då den bestådda Afskrifningen blifvit
Uppbördsmannen till godo ”beräknad, svar® han derefter för all å uppbörden ”uppkommande brista sedan likväl Persedlar, ”hvilka vid Räkenskapsslutet utfallit med Öfver”skott, blifvit qvittade efter värdet emot deni, ”hvarå brist uppstått.
Skulle Uppbördsmannen* ”Redogörelse utfalla med Öfverskott, som af Ve”derbörande Oeconomi®Administration godkän”nas och fastställas, inlösas de till Kongl, Maj:C ”och Kronan efter medelpriset af upphandlingen, ”hvaremot det skall vara en Uppbördsman oville ”korligen förbudit, att om Öfverskotten af sin ”Uppbörd in Natura disponera.”
Af hvad Kongl» Majit sålunda i Nåder förordnat, vill det väl vid en hastigare öfversigt synas, som alla uppkommande Öfverskott borde Redogörarne godtgö» ras; men enär dermed blifvit fästad! det villkor, att samma Öfverskott böra af Vederbrand O:co~ nomiceAdministration godkännas och fastställas; ty följer ock deraf, att Öfverskotten skola till sina. egenskaper undersökas, och endast de till ersättning medgifvas, som möjligen kunna anses vara ersättningsgillde.
Revisorerne anse , att ÖfverBihang till Riks-St. jProt. 1817 ceh Igl8. 2:dra Sdml. Nlr 13, 14, Riks. St.
Revisorers Berättelser. skotter å Magazins-uppbörd i allmänhet kunna härflyta af Fyra särskildta orsaker.
Först i den händelse, att reqvisition göres | en Vara, som ej finnes i ett Magazin, och en annan deremot svarande artikel utlemnas, men Reqvisitionens belopp likväl i Räkenskapen afföres, såsom till exempel: om ett gifvet behof af 100 Lissp. Rågmjöl från ett Magazin utreqvireras, men Mjöl der ej finnes, utan Råg i det ställe aflemnas, och Reqvirenten icke dess mindre qvitterar Rågmjöl, och Uppbördsman nen detsamma i Räkenskapen affär; mäste naturligtvis Rågmjölet uppkomma såsom Öfverskott, reen brist deremot blifva å Rågen.
Denna casus gäller dock egentligen vid de så kallade FältMagazinen , der ett slikt utbyte af Proviant-persedlar understundom inträffar, såsom äfven medgifvet i 1774 års FältförvaltningsReglernente.
Dernäst kunna Öfverskott äfvenledes inträffa, i den händelse Redogörarens bestådda afskrifning icke utgjort en verkelig afgång å Persedeln, utan att besparing derå inträffat, och att utlefverering deraf till Kronans behof verkställts.
Vidare uppkomma Öfverskott, om Spannmål, Mjöl och Rröd förvaras i fugtiga och otjenliga Rum, deraf Varorna genom rånad öka sig i både vigt och mått; och Andtligen om en tJppbördsman vid intägt mäter och väger rundt, men deremot vid utlefvereringen, i synnerhet i mindre partier, följer «tt annat förhållande.
Riks* St.
Revisorers Berättelser i g c)
Enär således skälen och örsakerne till Öfverskotter å Kronans Uppbörd, i de tvenne förstnämnda fallen, äro af den beskaffenhet, ätt de, efter å Uppbördstnannens sida föregången bevisning, böra medföra rättighet för honom till ersättnings åtnjutande efter skeende rescontering$ meri åter i de tvenne sistnämnde af den egenskap, att de deraf härflytande Öfverskotter eU ler Öfverbehållningar tillhöra Kongh Majit och Kronan, och kunna, efter Revisorernes tanka, pä intet villkor en Uppbördsman gödtgöräs; ty och då gränsen emellan Orsakerna till Öfverskotter, sorn böra godtgöras och icke godtgöraSj är Svår om icke omöjlig att i sjelfva verkställigheten bestämma, då bevisningen deraf alltid hufvudsakligen måste bero på Magazinsförvaltaren, Bom sjelf är Målsman, och härtill kommer, att vederbörande OeconomiteVerk, med ett mindre noggrannt öfvervägande af sjelfva grunderna fötf dylika frågors behandling, lätteligen kunna tillerkänna Uppbördsmannen en ersättning, koni icke, vid förhållandets närmare skärskådande från dess rätta synpunkt, bordt äga rum; fördenskull anse Revisorerne, att förekommandet af dylika utgifter säkrast och lämpligast vinnes, örn Kongl.
AfskrifningsReglerrientets ofvannämde stadgande något närmare bestämde sättet och villkoren för Öfverskotters godtgörande, i hvilket afseende Revisorerne, till Riksens Ständers bepröfvande och Kongl. Majus derefter underställande Nådiga godtfinnande, föreslå följande förändring!
”Då den här bestådda afskrifning blifvit Upp”bördsmannen till godo beräknad, svare han derefter för ali å Uppbörden uppkommande brist; Riks. St.
Revisorers Berättelser ”Uppbördsmannen vare vid ansvar pligtig, att ej "i Räkenskapen affora annan Persedel, än som ”reqvirerad blifvit^ och åligger det äfven Reqvi”renten, att icke meddela qvittence å annan Va”ra, än den han fran Magazinet utbekommit.
I ”den händelse någon så stor reqvisition skulle ”från ett Magazin göras, att den befintelige behållningen, sedan Afskrifningen blifvit beräk”nad, icke finnes tillräcklig, är Uppbördsman ”skyldig att derom genast göra anmälan hos när”maste Förman elier Autorité, och får Uppbörds”mannen icke af den möjeligen i behåll varande ”Afskrifnings-procenten fylla Reqvisitions-belop”pet, innan den Embetsman, hos hvilken anrnä”Ian är gjord, pröfvat nödigt att antaga Upp-< ”bördsmannens erbjudande, i hvilket fall honom ”åligger att deruppå aflemna UpphandlingsRäk-! ”ning, som liqvideras, endera efter Magazins ”medelvärde eller gångbart pris, hvilket sorn för ”Kronan är lindrigast.
Ager Uppbördsman vid ”årets slut något Öfverskott af dess Afskrifriings”procenter, inlösas de af Kronan efter enahanda .”grund, som nyssnämnd är”.
Af den från MagazinsDirectionen meddelade underrättelse, om hvad i afseende på indelningen af Magazinslnrättningens Fordringar i Finland, utgörande 507,294 Rtdr 7 sk. 10 r;st., tillgjordt blifvit, inhämtas, att sedan Directionen, enligt hvad dess till StatsUtskottet den 11 Maji 1815 afgifne utlåtande utvisar, då i nära tvenne år saknat all vidare underrättelse, om någon ersättning för dessa fordringar skulle blifva MagazinsFonden tillerkänd, har Generalconsul Brunkrona, sorn genom Konungens Nådiga Rikt.
Revisorers Berättelser. loi Instruction fått sig bevakandet af Svenska Kronans fordringar i Finland uppdragit, uti Memorial den 2o Januarii innevarande år, hos Di— retuiorien anmält, att Finska RegeringsConseillen långt förut hos Ryska Kejsaren hemställt, huru med Allmänna Magazinslnrättningens fordringar i Finland förhållas borde, men oaktadt flere på.3 minnelser , skall något svar och beslut derom icke erhållits; hvarföre GeneraiConsuln till Directionens pröfning öfveriernnat, om han icke borde värida sig till GeneralGouverneuren öfver Finland, med anhållan, alt vederbörande Embetsman derstädes måtte af Kejserliga Finska Senaten få befallning, att berörde fordringar indrifva.
Directionen, som under den 8 sisth Maji till GeneralConsuln Bruncrona öfversändt de af honom för ändamålet begärde handlingar, med anmodan att, likmätigt den för honom utfärdade Nådiga Instruction, vidtaga sådana mått och steg, hvarJ igenom ändamålet snarast och säkrast kunde vinnas, har sedermera af GeneraiConsuln erhållit den underrättelse, att alla Fordringsbevisen och Handlingarne blifvit till vederbörande Fandshöfdingar i Finland öfverlemnade , med befallning, att om fordringarnes bevakande och utsökande i laga ordning föranstalta, samt att GeneralConsuln förmält sig sinnad, att till Kongl. Muj:t insända underdånig berättelse om förhållandet med hvad han i följd deraf trodde sig i underdånighet böra föreslå.
Hvad vidare i detta ärende förelupit och tillgjordt blifvit, är Directionen icke bekant.
Som, efter denna lemnade upplysning, en längre tid redan gatt förlorad, innan någon anj foa Riks. St.
Stalt till vederbörande Gäldenärers Gräfvande ena blifvit bprjad , och någon verkställighet ej elRr anmälts hafva följt i anledning af de åtgärder, sorn först detta år vidtagits; fördenskull anse Revisorerne sig böra förhållandet till Riksens Stan* der anmäla, på det att, efter underdånig hemställan härom, ifrågavarande indrifningar hädan, efter måtte med mera verksamhet blifva handlagde och fullföljde , än hittills skett.
Äfvenledes kunna Revisprerne icke undgå anmärka, att genom fördröjde liqvidationer MagazirgDirectionen och CommerceRådet Björnberg emellan, har bemäldte CommerceRåd, tid efter annan, i Arrende-afgift för Brännvinsbrännings-rättigheten i Staden Götheborg, åsamkat sigen skuld, somför närvarande i Capital och Ränta utgör omkring (>6,ocq Riksdaler Banco.
Rfps Allmänna MagazinsDirectionen har Be* fälhafvande Amiralen i Carlskrona, uti Skrifvelse den 28 Mars j 81 6, med öfverlemnande af Förslag öfver erforderlig Spannmål till OrlogsFlottans behof från 1816. års början till och med Maji månads utgång år 1817, anmält, att emedan Kongl. Maj:ts och Kronans i Carlskrona då-i varande betydliga Förråd af SuccarieRröd vida Öfversteg ett conservabelt lager, vöre det nödvändigt och med Kronans sanna gagn mest förenligt, att öfverskottet minskas i möjligaste måtto genom användande till Kronans Manskap , hvadan det förordnande vidtagits, att torrt
Bröd till gemenskapen , Allmänna A,rbetskarlar och -Ar* beisfångar skulle utdelas från och med Maji måtaad i8>i6, och vidare, likväl med undantag af § Riks. St.
Vintermånader. ___
Uti häruppå aflåtet svar den II April 1816, har MagazinsDirectionen meddelat, att i anseende till betydenheten af det torra Brödlager, som då fanns i Carlskrona, vore det högst nödvändigt, att alla Corpser och Stater samt Arbetsmanskap och andre, som till erhållande af Bröd voro berättigade , utan åtskillnad af årstid, i stället för mjukt, undfick torrt Bröd, intilldess hela dugliga Brödförrådet blef användt.
Efter hvad sålunda var förordnadt, upplysa handlingarne, det Konungens General Adjutant för Flottorna, genom Skrifvelse den 12 Junii 1816, underrättat Allmänna MagazinsDirectionen , att Kongl. Majit i Nåder befallt, att proviantering med torrt
Bröd skulle upphöra vid derpå följande Julii månads slut, och att utdelning af mjukt
Bröd derefter borde vidtaga, uppå hvilken anmälan MagazinsDirection* n förklarat sig. innan.
Nådiga befallning i ämnet ankom-i me, icke kunna i någon förändrad åtgärd ingå, hvadan Kongl Majit geron» Nådigt Bref af den 23 Julii 1816, behagat i Nåder anbefalla Directionen att foga sådane anstalter, det den befallning Kongl. Majit, genom GeneralAdjutanten för Flottorna, meddelat Befälhafvande Amiralen i Carlskrona, om mjuka Brödets utdelande till Garnizonen derstädes, måtte, uti hvad på Directionen kunde ankomma, blifva till verkställighet befordrad, och hvarvid för öfrigt Kongl.
Majit täcktes förklara Dess Nådiga vilja vara, det Dixectionen borde med upplysning i underdånighet inkomma, enligt hvilken .Författning eller Föreskrift
Directionen bifallit Befälhafvande Amirat 104 Riks. St.
Revisorers Berättelser. lens hemställan om torrt Bröds utspisande til! ifrågavarande Garnizon.
Till underdånig åtlydnad af denna Kongl. Majtts Nådiga Befallning, har MagazinsDirectionen, uti underdånigt utlåtande af den 29 Augusti 1816, omständeligen utredt, på hvad skäl och grunder Provianteringert af torrt
Bröd blifvit medgifven, och tillika i underdånighet uppgifvit ©rsakerne, hvarföre
Directionen icke trodde dess Emhetspligt vara, att till efterrättelse iakttaga en från Befälhafvande GeneraiAdjutanten för Flottorna aflåten Skrifvelse, sorn ej mindre i anseende till Embetssiället, hvarifrån denna Expedition utgått, gaf Kongl.
Directionen anledning, att anse densamma såsom ett avertissement, hvilket icke tillintetgjorde
Directionens skyldighet, alt afvakta Kongl. Maj:ts eget höga Förordnande i ämnet, till underdånig efterrättelse för Directionens åtgärd, utås ock, att 38- §• i Grundlagen, jemte det begrepp, soia vid ordet commandornål af sig sjelf naturligen fästes, syntes göra det för Directionen tydligt, att Kongl. Maj:ts Nådiga beslut i en Oeconomisk fråga till ett Civilt Verks underdåniga efterrättelse skulle annorledes! i Nåder emanera, än genom ifrågavarande avertissement, och det så mycket hellre, som dervid ej heller var nyttjadt det expeditions-sätt, hvilket, efter hvad DLrectionen förnummit, skall vara brukligt, då Kongl. Majrts Nådiga Beslut i commando-ärender, utan Kongl.
Majrts egen höga underskrift, tillkänna-! gifves dem som vederbör, nemligen teckningen af orden:
På Nådigste Befallning.
I anledning af denna underdåniga förklaring, har Kongl» Riks. St.
Majt, genom Nådigt Bref den 17 Sept. 1816,’ förordnat, att då Directionens befattning med Truppernes proviantering vore att anse af lika beskaffenhet med ett GeneralKrigsCommissariats, åläg det
Directionen iakttaga och efterlefva de Nådiga Bud och Befallningar, sorn genom Kongl. Majus General Adjutanter för Arméen och Flottorna kunna blifva
Directionen meddeldte.
Sammanhanget och beskaffenheten af denna sak hafva Revisorerne ansett sig böra utförligen ådagalägga, och få i öfrigt fästa Riksens Ständers synnerliga uppmärksamhet å förhållandet, som äfven påkallar nödvändigheten af en för Magazinslrirättningen bestämd Instruction; och då, enligt Revisorernes öfvertygelse , begreppet om Cornxnandomål icke kan sträckas till Oeconomiska be. slut, utan egentligen inskränkas till hvad angår Truppers rörelse , hemställa Revisorerne, om icke Riksens Ständer skulle finna nödvändigt infordra dess ConstitutionsUtskotts utlåtande öfver ofvananmäldte ärendes behandling.
Stockholm den 20 November 1817.
Ridderskapets och Adelns vägnar: ffoh.
Gyllenborg. F. B.
Schverin. C. L.
Staél v.
Hollstein. O. F. Påhlman. A. M. Berghman.
PrestStåndets vägnar: Elias Henrlin. Carl Adolph Agardh. Joh. Ulr.
Johan P. von Sydow. P. Kölmark.
C. Genberg. io6 Sikt.
På Vallöf!. BorgareStåndets vägnar:
Nils Setterwall. H. W. Eckhoff. A. L. Schwan.
Sv. Planck.
På Hederv< BondeStåndets vägnar: A. Pson Hyckert.
Jon Jonsson, Pehr Jansson.
Jacob Erikson.
Petter Jansson.
Bengt Pehrsson. P. G. W11 i n, N:r 6.
Uppläst hos Ridd. och Ad. d. 57 och a8 Nov. l8r/.
PrestStåndet d.
4 Dec* BorgareSiåndet d. 6 _. BondeSiandet d. 8 __ _ Riksens Högloft.
Ständers till Stats-, Bancooch Riksgälds gerkens öfverseende valde Revisorers Berättelse, angående den af Statsverket s Förvaltning och Räkenskaper verkställde granskning dr 1817.
Till Riksens Höglofl, Ständer få undertecknade, till Stats-, Banco- och RiksgäldsVerken* öfverseende valde Revisorer af RiksStånden , likmätigt 5. §. uti den af Kongl. Maj:t för Revi gorerne den lo Junii 1812 i Nåder utfärdade Instruction, härmed afgifva deras vördsamma Berättelse, angående den öfversigt af StatsVerkets
Räkenskaper och förvaltning de senare åren, Riks. St.
Revisorers Berättelser. joy jorn, efter Riksens Ständers Beslut vid sista Ur, tima Riksdagen och på grund af 68. §. i Riks, dagsOrdningen den 10 Februarii 18 lo samt i följd af Kongl, Majus Nådiga kallelse lill Revisoreme af den 14 nästlidne Jnlii, bordt innevarande år förrättas.
Revisorerne hafva vid förrättningens början fått emottaga Kongl. Majus och Rikets StatsContoirs Berättelse och särskildt författade redovisning uti uppgjorde Table'auer , med tillhörande räkenskap per och handlingar, öfver förvaltningen af Statsverket åren 1814 och r S 15, såsom varande den tid, för hvilken denne förvaltning och desse räJcenskaper nu kommo att öfverses, sedan StatsVerkets tillstånd, för de 2:ne näst föregående åren 1812 och 1813, blifvit vid sista Urtima Riksdag uppvisadt och Räkenskaperne för samma år framlagde till granskning af Riksens Ständers Statsutskott.
Och då utaf detta Utskotts häröfver den 14 Julii 1815 till Riksens Ständer afgifne yttrande, tillika med Utskottets Protocoller, Reyisorerne inhämtat, att Utskottet, i anseende till den tid, som för andra göromål erfordrats, icke kunnat i hela dess vidd, utan blott till en del, företaga och medhinna granskningen af Kongl. RänteKammarens Räkenskaper för nämnde år, samt derföre, under yttrande, att hvad uti Räkenskaperne, till den del de samma hunnit genomgås, innefattades, funnits ordentligen redavisadt och med hehörige Verificationer försedt, hemställt, att Kongl.
RänteKammarens Räkenska. per, efter undergången revision i Kongl. Majus och Rikets KammarRätt, skulle till nästa Revi. ?orer öfver Stats-, Banco, och RtksgäldsVerken io8 Rikt.
Revisorers Berättelser. cifverlemnas , för att, i sammanhang med öfversigten af StatsVerkets förvaltning, tagas under fullständig granskning; sa hafva Revisorerne nu funnit sig böra sträcka sin åtgärd äfven till I 8 i 2 och l8tj årens räkenskapers genomseende, och dem i sådant afseende från Kongl.
StatsContoiret begärt och erhållit.
Sedan tiden, för hvilken Revisorerne nu ålåge att granska StatsVerkets förvaltning, sålunda blifvit determinerad, hafva Revisorerne, i afseende å verkställigheten deraf, gjort sig underrättade om beskaffenheten af de Räkenskaper, som härvid förekomma, och dervid af Kongl. StatsContoirets Berättelse inhämtat, att den Rikshufvudbok, som, likmätigt Riksens; Siänders underdåniga skrifvelse den a Augusti 1815, skulle, efter en af Herr StatsCommissarien och Riddaren af Kongl. Nordstjerne Orden Widegren uppgifven och utaf Riksens Ständer gillad method, från och med år 1810 författas samt till och med för år 1815 vara färdig vid slutet af Junii månad detta år, ännu icke af bemälte Herr StatsCommissarie, som fått sig särskildt uppdraget, att utföra detta arbete, kunnat för något år upprättas, i anseende till de för verkställigheten deraf uppstådde hinder, till upplysning hvarom, jemte det, som härutinnan tillgjorts, åtskillige handlingar blifvit Revisorerne meddeldte, och i anledning hvaraf Revisorerne, som vid sådant förhållande nu vidtagit de åtgärder för berörde Rikshufvudboks fullbordande, hvilka Revisorerne funnit sig tillhöra, få här nedan detta ämne vidare omförmäla ; varande af Kongl. StatsContoiret för Öf-j rigt i denna del tillkännagifvet, att, med Kongl. Riks. St.
Revisorers Berättelsen xog Maj:ts Nådiga bifall, ett annat Rikshufvudbok-' slut blifvit af Kongl.
StatsContoiret för år 1 8 15 företaget, hvilket, såsom nyligen och med en ringa personal börjadt, likväl icke heller ännu hunnit fullbordas, men hvarmed dock så vida vore avanceradt, att grunderne och verkan till det åsyftade ändamålets befrämjande kunde
Re* visorernes pröfning under loppet af deras förrättning föreläggas.
Då sålunda någon Rikshufvudbok ofver StatsVerkets inkomster och utgifter på det hela, nu icke varit författad, hafva Revisorerne vid detta tillfälle, lika som år t 8 >3 , funnit sig icke k unna verkställa någon egentlig granskning deraf, huru StatsVerkets alla intrader ingått för de ifrågavarande fyra åren och ännu mindre fullgöra det af Riksens Ständer, uti ofvanberörde Skrifvelse af den 2 Augusti i 8 i 5, upptagne åliggande för Revisorerne, att undersöka StatsVerkets tillstånd allt ifrån 18 l o års början, på grund af den beslutade Rikshufvudbok, som från samma tid skulle tillvägabringas*
Till ådagaläggande deraf, att någon fullständig granskning af StatsVerkets förvaltning i sin vidd, i saknad af Rikshufvudbok, icke är möjlig, få Revisorerne , jemte åberopande af hvad i8l3ars Revisorer i deras Berättelse af d. i % Dec. samma år ariförde, upplysa, att redovisningen för StatsVerkets medel nu, såsom allt tillförene, sker dels uti Landsböckerne för StatsVerkets Ordinarie Inkomster, RandtRäntorne m. m., dels uti särskildte
Bokslut eller redogörelser vid de flera Verk, der Statens Estra Ordinarie intraderr no Siks. St.
Revisorers Berättelser. såsom Tull-, Post- och Charta^ Sigillatas medlen m. fl- uppbäras.
SiatsContoirets nu varande räkenskap per innefatta väi en generel beräkning af både Inkomsterne och tftgifterne, men hufvudsaklig gen grundad på förslag.
RiksStatert, som i början af åiet författas, Upptager allt hvad för det löpande året påräknas, sn uti Ordinarie, som extra Ordinäre inkomst, tillika med det öfverskott på intraderne, som från föregående år, efter räkenskapernes afslutande, sig visar, och öfver hvad af Statsinkomsten på det hela i contant till Kongl. RänteKammaren ingår, föres derstädes vanlig CassaBok, till controll hvarå i denna del ett sammandrag uti Kongl.
StatsContoiret upp* rättas.
Likaledes beräknas i RiksStaten utgifterne förslagsvis under Nio HufvudTitlar jemte Allmänna IndragningsStaten; och föres i Kongl* StatsContoiret öfver dispositionerne af medlen under berörde Titlar och Stat, särskildte Memo* rialBöcker, deruti ock upptages, men, Utan förvandling efter Markegång, afskrifves, hvad som i Landsorterne utgår af LandtRäntorne, såsom till största delen för Militaire och LandtStäternes aflönande indeldte; men de öfrige utgifterne, som bestridas och anordnas till utbetalning antingen af Kongl.
RänteKammaren eller ur LandtRänterierne, visa sig till beloppet x dessa M emorial Böcker , hvilka alltså upplysa dispositionen af Statsmedlen och huruvida utgifterne inskränkas till de för Titlarne bestämda Hufvudsumm o r.
Revisorerne hafva nu, för att, så vidt på grund af dessa Räkenskaper ske kunnat, iakttaga Rikt, St.
Revisorerf Berättelser. m deras åliggande att granska huru StatsVerkets Inkomster och Uigifier för ofvannnämnde fyra år sig förhållit, genomgått och jemfört de meddeldte Böcker och Handlingar, samt dervid sökt utröna, å ena sidan hvad intraderna utgjort jemre öfverskottet å den förslagsvis skedde beräkningen deraf, och på den andra, huru Utgifterna blifvit bestridde under hvarje Hufvud.
Titul och hvad besparing derå ägt rom; vid verkställigheten hvaraf Revisorerne funnit förhållandet sådant, som de, till följd af 5. §. ull Instructionen . författade och härjemte fogadp Taheller, så väl för åren 1812 och .'813, sorn för åren 1814 och i 815, utvisa, hvilka till allmän underrättelse ofördröjligen af trycket uigifvassamt Revisorerne härvid få åberopa, såsom lemnande den öfversigt af StatsVerkets tillstånd på det hela för dessa fyra år , som Revisorerne nu kunnat taga, och hafva Revisorerne härvid trott sig böra, genom den å Tabellen för år 1815 gjorda anmärkning, åstadkomma den uti Financielt och Statistiskt hänseende vigtiga upplysning, hvad de indeldte och uti Räkenskaperne endast efter Statspris uppförda räntor i penningar eller persedlar samt Spannmål, efter en på sannolika grunder antagen förvandling deraf efter Markegångspris, skulle bestiga, men hvilken uppgift endast stödjer sig på en ungefärlig beräkning.