Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
.så snart banan mellan Örebro och Arboga blifvit öppnad för allmän trafik, och att. om Slaten skulle begagna sin i § 11 af bolagets privilegium stadgade lösningsrätt, bela beloppet af då återstående oguldna lånesumman finge \id inlösningen afräknas; --- all föreskrifterna lör lånets återbetalande måtte blifva ovilkorlig», dock att. derest Kongl. Maj:! förbehölles rätt, att, om bolagets årliga bebålluiug skulle uppgå till åtta procent pä aktie-egarnes tillskott, i Nåder bestämma om och med hvad belopp den stadgade åmol leringen borde ökas, bolaget ville ett sådant vilkor sig underkasta; — att bolaget mätte komma i åtnjutande af de förmåner med hänsyn lill tullfri införsel af vissa för jernvägen behöfliga varor, sorn blifvit GefleDala-bolaget beviljade, samt i öfrigt fortfarande bibehållas vid alla de rättigheter oell förmåner, som genom mom. a—-g i § 13 af bolagets privilegium blifvit bolaget tillerkände; — alt sorn ny tid för jernvägens fullbordande nu mäste bestämmas, denna lid måtte, med hänsigt till svårigheten ali erhålla arbetsfolk, då flera jern vägs-anläggningar sältas i verket, utsträckas till 3 är eller till 1859 års slut, med förbindelse likväl för bidaget alt, om vestra stambanan till
Svarta blefve fullbordad före nämnde års utgång, samtidigt dermed hafva banan mellan Köping och Svarta färdig för allmän trafik, — samt all bolaget målto tillerkännas fortfarande äganderätt till do i Slats-kontoret af bolaget nedsalta, nu förverkade medel, med rättighet alt lyfta en tredjedel al beloppet, dä jernbanan mellan Örebro och Köping blifvit för allmän trafik öppnad, samt de återstående två Iredjedelarne, när hela sträckan från Köping till Svartå för trafiken öppnats.
Öfver denna underdåniga framställning har Kongl. Maj:t infordrat yttrande al den för jernvägs-uudersökningar i Nåder förordnade komiléen, hvilken deri hufvudsakligen anfört, alt sedan den grundsats numera blifvit antagen, att jern-slambanorna i riket böra af Staten och icke af enskilda bolag utföras, förvaltas och underhållas, eli undanlag frän denna grundsats icke syntes böra ega rum för banan mellan Köping och Svartå, såvida en stambana komme att anläggas norr om Mälaren, i hvilket fåll deri förstnämnda komme att deraf utgöra en betydlig del.
Det vore derföre, i komitéens tanke, af största vigt och nytta, all Slaten inlöste sagda bana, till undvikande af de förvecklingar, som komme att uppstå emellan Staten och bolaget, såsom egare af särskilda delar utaf stambanan, och hvilka skulle dels föranleda vidlyftiga reglementariska föreskrifter, ökade och invecklade kontroller samt deraf uppkommande olägenheter för trafiken, dels ock hindra de jemkningar i taxor och reglementen, som kunde efter sig företeende omständigheter och för beredande af större lättnad för rörelsen finnas behöfliga.
Då Köping-Hull-bolaget förverkat den detsamma beviljade ränte-garantien, men Staten derigenom icke kunde hafva förlorat sin rätt, att, pä sätt § 11 i bolagets privilegium innehåller, inlösa den färdiga delen af banan, ansåg komiléen en sådan inlösen lämpligast böra ske nu, då Statens medverkan för banans fullbordande blifvit begärd, och bolaget alltså förklarat sig ur stånd att af egna tillgångar densamma färdigbygga.
Om äter inlösen af jernbanan för närvarande funnes icke böra ega rum, men understöd för densammas fullbordande böra beviljas, hemställde komiléen, att bolaget måtte åläggas, innan sådant understöd på ett eller annat sätt ifrågakomme, noggrann! uppgifva och utreda sin ekonomiska ställning, lör att visa möjligheten för detsamma att sina förbindelser fullständigt uppfylla.
Beträffande vidare de föreslagna olika sälten för Statens understöd, ansåg komiléen sig böra afstyrka bifall till den ifrågasatta ständiga eller till 99 år inskränkta besittnings- och eganderätten till jernvägen och den dermed förknippade begäran om lillgodonjutande af förändrad ränte-garanti eller låneunderstöd, enär dymedelst Staten skulle förhindras alt, då lämpligt funnes, jernvägen till sig lösa; hvaremot komitéen i underdånighet föreslog, att stats-garanti, i likhet med 4 Kongl.
Majlis yådig a Skri/veko 38. den förverkade, måtte bolaget åter beviljas, och detsamma således anjo insättas i de rättigheter, hvilka det före sistlidne års utgång innehaft, likväl med följande dervid fästade ytterligare vilkor: a) att anläggnings-kostnadeu beräknas endast för vägsträckningen emellan Köping och Svartå, och således minskas i samma förhållande som miltalet, eller såsom 14 till 11, hvarigenom den återstående ränte-garantien, i stället för 250,000 R:dr blefvé 200,000 R:dr B;ko, och hvilken summa icke linge ökas äfven om anläggnings-kostnaderi för denna vägsträcka skulle öfverstiga beräknade 4,000,000 R:dr B:ko; b) att jernvägen emellan Köping och Örebro med allt tillbehör fullbordas och för trafik upplätes inom nästkommande års utgång, och hanan emellan Örebro och Svartå inom 1850 års slut; c) att bolaget underkastar sig samma bestämmelser i afseende å trafiken och taxa derför, som lör Statens jernbanor varda fastställde; och d) att om bolaget brister i uppfyllandet, ej mindre af förenämuda vilkor än af de i bolagets privilegium upptagne öfriga bestämmelser, Staten skall ega att öfvertaga' banan mot den lösnings-summa, soto, enligt § II i samma privilegium, bestämmes för densamma i då befintligt skick, äfvensom återstående beloppet af den i Slals-kontoret till säkerhet för uppfyllandet af bolagets förbindelser deponerade snmman tillfaller Slaten.
Vid pröfning af detta ärende har Kongl. Maj:t, enär, såsom jernvägs-komitén erinrat, Köping-Hultbolaget förverkat den ränte-garanti, som Rikets Ständer detsamma beviljat, men Staten derigenom icke förlorat sin rätt alt enligt § II i det för bolaget utfärdade privilegium inlösa den färdiga delen af banan, hvilken inlösnings-rätt ock numera är af desto större vigt, som Rikets Ständer å sistlidne riksdag bifallit Kongl. Maj:ts förslag, att jern-slambanorna böra af Staten ntlöras, förvaltas och underhållas, funnit sig icke böra för medgifvande af hvad bolaget alternativt begärt, vare sig i fråga om nv garanti under 25 dr lör 4 procents ränta utan amortering, eller om enahanda lån, som Gefle-Dala-jernvägsbolaget af Slaten erhållit, vidtaga någon åtgärd, då begge dessa alternativer å bolagets sida äro förknippade med förbehåll om oinskränkt besittningsrätt till jernbanan.
Vidkommande åter bolagets alternativa anhållan om den förverkade ränte-garautiens återfående under samma bestämmelser, som från början blifvit meddelade, jemte lämplig utsträckning af liden för jernvägsarbetets fullbordan, förekommer härvid, att riklningarne af de stambanor, som i en del af Westmanland och möjligen äfven i östra delen af Nerike komma alt för Statens räkning anläggas, ännu icke blifvit bestämda, och att så väl det allmännas som bolagets intressen kunna blifva beroende af den plan, som för dessa banors utläggning framdeles varder antagen, hvadan Kongl. Ma i: t för närvarande linner sig icke heller böra lius Rikets Ständer förorda bolagets berörde anhållan.
Dock sorn den ränte-garanti, hvilken bolaget förut innehaft, varit omedelbart al Rikets Ständer beviljad, vill Kongl. Maj:!, som anser frågan om eganderätten till de al bolaget i Stats-kontorel deponerade medel icke kunna före hufvudfrågans afgörande till pröfning upptagas, härmed lill Rikets Ständers pröfning öfverlemna, huruvida Rikets Ständer finna ärendet i dess nu befintliga skick böra till något deras beslut föranleda; och blifva handlingarna i målet, för att dervid tjena till upplysning, Rikets Ständers Stats-Utskott tillställde.
Maj.-t förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
OSCAR. I.
Kongl, Maj:fs Nådiga Skrifvelse Nto 38.
Utdrag aj Protokollet öfver Civil-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i. Stats-Rådet å Stockholms Slott den 28 November 1856, dervid jenie lil Hons Kongl.
Nai va ran d e: Hans Excellens, Justitie-Slats-Miuistern, Herr Gunther.
Hans Excellens, Statsministern för Utrikes ärenden, Herr Friherre Lagerheim, Stats-Råden : Herr Fåhreeus, IVollens teea, Gripenstedt, Ulner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou och Ahnqvist. Stats-Rådet Grefve
Mörner anmäldes vara af sjukdom förhindrad att tillstädes komma.
Vidare föredrog Departements-Chefen Herr Stats-Rådet Fåhreeus: 1:0.
Eu af Direktionen för "Kongl. Svenska Aktie-bolaget för jernväg mellan Köping och Hult“ den 2H sisliidne September till Kongl. Maj:l ingifven skrift, deruti Direktionen — — — j underdånighet anfört — — — — —- — — — — —— — Pä grund af dessa förhållanden och enar bolaget, långt ifrån alt lättsinnigt eller till egen fördel pä Statens bekostnad hafva begagnat de detsamma medgifna förmåner, efter yttersta förmåga ströfva! att uppfylla sina förbindelser, samt det, eniigt Direktionens åsigt, icke skulle vara med billighet öfverensstämmande att bolaget, utöfver redan lidna förluster, jemväl linge vidkännas den ytterligare förlusten utaf den medverkan Staten en gång tillförsäkrat ifrågavarande allmännyttiga förelag, eller af bolagets, lill säkerhet för dess förbindelsers fullgörande, i Slats-kontoret deponerade egendom, hade Direktionen, med åberopande jemväl deraf, att den genom
Staleus omedelbara försorg påbörjade anläggningen af den närmast Götheborg befintliga delen al stambanan mellan denna stad och hufvudsladeu gjorde ett skyndsamt fullbordande af bolagets jernbaneanläggning lill en sak af högsta vigt, i underdånighet anhållit, det Kongl. Maj:l mätte läckas till Rikets Ständer aflåta nådig framställning om Statens fortfarande medverkan för fullbordande af jernvägs-anläggningen mellan Köping och Hult, samt derjemte för - 6 Kongl Maj: te Kådiga Skrifvelse A.o 58. nya det bolaget i nåder gilna privilegium med de förändringar deruti sorn omständigheterna kunde påkalla; varande i afseende härå af Direktionen i underdånighet föreslaget, antingen att fortfarandet af den förverkade ränte-garanlien med de derför förut gjorda bestämmelser måtte varda bolaget medgilvet, och bolaget, beträffande duss förhållande till Staten, återinsättas i de rättigheter, hvaraf det före sistlidet års utgång var i besittning, endast med förlängning i tiden för arbetets fullbordande, eller — att, jemte oinskränkt besittningsrätt till jernbanan, åt bolaget mätte beviljas tiv garanti under 25 är för fvra procents årlig ränta å anläggningskostnaden, utan amortering; — eller ock alt, med upphörande af allt slags ränte-garanti å Statens sida, men tillerkännande deremot ät bolaget af evärdelig, eller åtminstone till 99 år utsträckt besittningsrätt lill jernbanan, bolaget mätte undin eli lån af 1,600,000 R:dr B:ko, med samma ränta och amortering, sorn blifvit förcskrifna för det (relle-Dala-jernvägsbolaget vid sista riksdag
För öfrigt hade Direktionen i underdånighet begärt dels att — — — — dels ock att bolaget mätte tillerkännas fortfarande äganderätt till de i Stals-kontorel af bolaget nedsatta, nu förverkade medel, med rättighet att lyfta en tredjedel af beloppet så snart jernbanan mellan Orebro och Köping blifvit för allmän trafik öppnad, samt de återstående två tredjedelarue när liela sträckan från Köping till Svartå för trafiken öppnats.
Sedan den för jernvägs-undersökniagars företagande af Kongl.
Majit förordnade komité erhållit nådig befallning att öfver förevarande framställning inkomma med underdånigt utlåtande, hade bemälde komité, uti underdånig skrifvelse den 20 nästlidne månad, hufvudsakligen yttrat: — — — Enär, såsom jernvägs-komilén erinrat, Köping-Hult-bolaget förverkat den ränlegarauti, sora Rikets Ständer detsamma beviljat, men Staten derigenom icke förlorat sin rätt att, enligt II § i det lör bolaget utfärdade privilegium, inlösa den färdiga delen af banan, hvilken inlösningsrätt oek numera vöre af desto större vigt, som Rikets Ständer å sisliidne riksdag bifallit Kongl. Maj:ts förslag att jern-stambanorua böra af Staten utföras, förvaltas och underhållas, länn Statsrådet sig icke böra för medgifvande af hvad bolaget alternativt begärt, vare sig i fråga om ny garanti under 25 är för fyra procents ränta utan amortering, idler om enahanda län, sorn Gefle-Dala-bolaget af Staten erhållit, i underdånighet tillstyrka någon åtgärd, dä begge dessa alternativer ä bolagets sida vore förknippade med förbehåll om oinskränkt besittningsrätt till jernbanan.
Vidkommande äter bolagets alternativa anhållan om den förverkade ränte-garantiens återfående under samma bestämmelser, sorn från början blifvit meddelade, jemte lämplig utsträckning af liden för jernvägs-arbetets fullbordan, ansåg Statsrådet denna begäran, vid de af bolaget anförda förhållanden, visserligen icke vara obillig; men då riktningarne af de stambanor, sorn i en del af Westmanland och möjligen äfven i östra delen af Nerike komma att för Statens räkning anläggas, ännu icke blifvit bestämda, och så väl det allmännas som bolagets intressen kunde blifva beroende af den plan, som för dessa banors utläggning framdeles varder antagen, trodde Statsrådet sig icke heller för närvarande böra tillstyrka Kongl. Majit att bos Rikets Ständer förorda bolagets berörda anhållan.
Dock som den rån te-garanti, hvilken bolaget förut innehaft, varit omedelbart af Rikets Ständer beviljad, hemställde Statsrådet, sorn ansåg frågan om eganderäiten till de af bolaget i Stats-kontoret deponerade medel icke kunna före hufvudfrågans afgörande till pröfning upptagas, alt Kongl. Majit mätte täckas låta till Stats-Ul - honifl.
Mnj:ts Nndiya Proposition N:o 50. skottet öfverlemna handlingarna i målet lör all tjena till upplysning derest Rikets Ständer finna ärendet nu böra till något deras beslut föranleda.
Maj:t täcktes i Nåder bilalla hvad sålunda blifvit af Statsrådet i underdånighet vt t rädt och tillstyrkt, samt befallde att Nådig Skrifvelse i ämnet, sådan den finnes detta protokoll bilagd, skulle till Rikets Ständer expedieras.
Ex protocollo Carl Ekström. Xo 3».
,\nk. till Exp.-lJlsk. ilen 8-i Jan. iSST. kl. S ax ro> KONGL. MAJ:TS SMiga Proposition till Pikets Stander, i anledning aj f. d.
Landshöfdingen i Götheborgs och Bohus län, General-Löjtnanten Herr Grej re Carl Gustaf Löwenhjelm, J. d. tillförordnade
Lan ds-kamerer aren, Kronofogden rinder s Samuel Peterssons och Landssekreteraren, Lagmannen Carl Eirgelbloms underdåniga ansökningar att erhålla eftergift af dem ådömdl - ersättning s-ansvar för Kronans förlust, t följd af Länshokhållaren Caspar Langlet s bedrägliga förhållande; G ifren Stockholms Slott den IG December 1856.
I Kongl. Maj;ts Nådiga kungörelse den 25 Juni 1830, angående understöd af allmänna medel till utflyttningar i följd af laga skiften, är ibland annat förordnad!, att utflyttnings-understöden, till summan bestämde, böra af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i den mån utflyttningarna ske, eller ock förskottsvis emot borgen eller intecknings - 8 kongl. Maj.-Is Nådiga Proposition N:o 59. säkerhet, i Landl-ränterierne
I v flas, sami alt Kongl. .Majus Befallningshafvande skola häröfver hålla noggrann kontroll och inom den 15 Januari påföljande år till Kongl..
Maj:ts och Rikets Slats-kontor insända verificeradt reqvisitions-förslag å den ersättning, sorn tillkommer Landl-ränterierne för de under föregående året förskjutne utflvttuings-tmdorslöd, hvarefter StaU-konloret meddelar ersättning af dertill i Riks-stalen anslagna medel emot redovisning i Landsboken.
I Götheborgs och Bohus.län hade en vid dervarande Lands-kontor år 1834 anställd extra ordinarie tjensteman, Caspar Langlet, fått sig från början af år 1836 utaf dåvarande Lands-kamererarcn O. II.
Holmgren anförlrodl att utskrifva anordningar å dylika understöd för utflyttningar och innehade för sådant ändamål den från Kongl.
Genera l-La n dtmiiteri-k oii tore t hvarje år ankomna förteckning å de anslagna beloppen, men beredde sig från och med Augusti månad 1837 tillfälle att åtkomma medel nr Landtränteriet sålunda, alf lian utskrcf anordningar å understöd, dels flera gånger, tid efter annan, för en och samina utflyttning, och dels ställda till personer, åt hvilka understöd icke varit anslaget: hvarefter och sedan dessa anordningar blifvit af Läns-styrelsen underskrifna, Langlet, emot falska qvittenrer, dem han antingen sjelf skrifvil eller låtit andra teckna, uppbar slika anordningars belopp och använde dessa sig till godo.
Med detta brottsliga tilltag fortfor
Langlet lill och med Juni månad 1848 och lyckades derunder icke blott undgå misstankar för oredlighet, ulan äfven förvärfva sig sådant förtroende, alt han tid efter annan befordrades lill ordinarie Lands-kontorist och Länsbokhållare samt förordnades alt någon lid bestrida Lands-kamererareljonsten.
Det belopp, som Langlet på ofvannämnda sätt genom oriktiga anordningar tillegnade sig, utgjorde tillhopa sjutton tusen åttahundra fy ra tioen riksdaler II sk. 10 rst.
B:ko; och anordniugarne voro från Lands-konloret expedierade: under Lands-kamererarcn Holmgrens tjenstetid till ett belopp af 7,980: 15. 8. under t. f. Lands-kamererarcn, Läns-bokhällareu Arnoldssons dito . . 1,787: 32. — under den lid Kronofogden Anders Samuel Petersson var, lill följd af Kongl. Maj:ts Nådiga förordnanden den 16 Januari och den 27 Mars 1844, tjenstförrättande Lands-kamererare, i hvilken egenskap han fortfor till Oktober månad 1848 6,163. 3. 6. och under Langlet’* egen tjenstetid såsom I, f.
Lands-kamererare . . 1,910: 8. 8.
B:ko R:d7!7.84l7 11. 10; varande bemäldc Holmgren, Arnoldsson och Langlet med döden afgångne.
Arnoldsson förrän bedrägeriet upptäcktes, och de håda öfriga i eessionslillslånd.
Ofvannämnda anordningar voro derjemte underskrifne: af I. d.
Landshöfdingen, General-majoren G.
Kdenhjelm för belopp under Holmgrens tjenstetid af . . . . . 3.332* 13. 4. och Arnoldsson dito af 809:
Summa B:ko R:dr 4,141: 13. 4. af General-löjtnanten, Herr Grefve Carl Guslaf Löwenhjelm, sorn varit Landshöfding i Götheborgs och Bohus län från den 19 Juni 1843 till den 27 April 1847, för belopp under Holmgrens tjenstetid af 450; under Peterssons dito 3.149: 4. och under Langleth dito 250:
Summa B:kn R:dr 3,849: 4; — af nu Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition N:o 39. 9 af nuvarande Landshöfdingen f. d. Stals-rådet 0. I.
Fåhraeus till belopp under Peterssons tjenstetid af 300: — — och under Långlots af 965: 32. — Summa B:ko Il:dr 1,206: 32. — af Lagmannen Carl Engelblom, hvilken under hela ifrågavarande tid varit Landssekreterare i länet, lill belopp under Holmgrens tjenstelid af ... 4,198: 2. 4. under Arnoldssons af 887: 32. —•
» Peterssons af 2,630: 31. 6. och under Langlets 693: 24. 8.
Summa B:ko R:dr 8,409: 42. 6. samt af vice Häradshöfdingen J.
Bundssen i egenskap af tjenstförrättande Landssekreterare till belopp under Arnoldssons tjenstetid af • 91: och under Peterssons af 83: 16. —* Summa B:ko R:dr 174: 16. — Sedan Langlet i lifstiden blifvit genom utslag af Götha Hof-rätt den 12 April 1849 samt af Kammar-rätten de 7 September samma är, dömd, att, bland annat, godtgöra Kronan ifrågavarande förlust med ränta, men det visat sig, alt till gäldande af hvad sålunda blifvit ådömdt, ringa tillgäng förefunnes i Langlets lill borgenärer afträdda egendom, blef bos Kammar-rätten, af dess Advokalfiskals-embete, åtal år 1850 anstäldt ej mindre mot Lands-kamereraren Holmgren, Kronofogden Pelersson, General-majoren Edenhjelm, General-löjtnanten Herr Grefve Löwenhjelm, Landshöfdingen f. d. Statsrådet Fåhraeus, Lagmannen Engelblom och vice Häradshöfdingen "Bundssen, än ock emot Landt-ränlmästaren Lars Arfvidsson, som låtit Langlet uppbära utflyttningsmedlen, samt emot åtskilliga tjenstemän i Stats-kontoret och i Kammar-rättens Ofver-revisions-departement, såsom hvar i sin män, genom åsidosatta tjenslepligler vållande till den förlust, som genom Langlets bedrägliga förfarande Kronan tillskyndats.
Beträffande Stats-kontorets President och ledamöter hemställde Advokatfiskalsembelel, att, med afseende å hvad dem i målet till last läge, förhållandet måtte af Kammar-rätten anmälas hos Justitie-kanslers-embetet, till den åtgärd, samma embete kunde linna sig belogadt att vidtaga.
Och sådan anmälan har under den 25 Februari 1850 egt rum.
1 fråga åter om de af Advokalfiskals-embetet tilltalade, meddelade Kammarrätten, efter deras hörande, under den 2 Maj 1853 utslag, innehållande, bland annat, följande: l:o.
Enär tillförordnade Lands-kamereraren, Kronofogden Pelersson, hvilken, i sin egenskap af föreståndare för Lands-kontoret, det i första hand ålegat alt granska de handlingar, på hvilka anordningar af ulflyltnings-understöd sig grundade, och att ansvara derför, att de härtill anslagna medel till anvisade ändamål användes, genom åsidosättande eller felaktigt fullgörande af den Petersson sålunda åliggande granskningsskyldighet och underlåtenhet alt hafva tillsyn öfver riktigheten af anordningarne, hufvudsakligen vållat den förlust, som lill följd af Langlets ofvan anmärkta bedrägliga förfarande, Kronan tillskyndats; hvarförutan Petersson, som jemväl hade att uppgöra de förslag till ersättande af från Landt-ränteriet förskottsvis utbetald utffyttningsbjelp, hvilka årligen borde, jemte behöriga verifikationer, från Kongl. Maj:ts Befallningshafvande till Stats-kontoret insändas, åt samma göromål egnat så ringa omvårdnad, att Bill. till R.
Prot. 1856 & '1857.
I Sami. i Afd. 19 Haft. 2 10 Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition N:o 39. äfven dervid förhållandet nied de oriktiga anordningarne och deraf föranledda utbefalningar af utflyttnings-medel, utöfver det för hvarje år af Kongl. Majit anslagna belopp, helt och hållet undfallit bemälde tjenstemans uppmärksamhet, hvarigenom upptäckten af Langlets svekfulla handlingssätt än vidare kommit att fördröjas, finner Kammarrätten Pelersson vara lagligen förvunnen om uppenbar vårdslöshet vid utöfningen af sin ifrågaställa tjenstebefattning, och pröfvar derföre, i förmågo af !
Kap. 12 § RättegångsBaiken samt Lands-kamererare-Instruktionen af den 28 Maj 1688, rättvist döma Kronofogden Petersson att böta ett belopp, motsvarande ett års lön af Lands-kamereraretjensten i Götheborgs och Bohus län; hvarförutan Pelersson förpliglas att i Jriimsta rummet ersätta hvad under hans tjenstetid Langlet af Kronans medel bedrägligen sig lillegnat och i sådant afseende till Kongl. Maj:t och Kronan betala Sex Tusen Etthundrasextiotre
R:dr tre skillingar sex runstycken banko, efter afdrag dock af hvad, till godtgörelse för detta belopp, utaf Langlets efleriemnade tillgångar må hafva influtit eller vidare kan inflyta. 2:o. Emedan, enligt den för Landshöfdingarne i riket den 4 November 1734 utfärdade instruktion, bemälde embetsman hafva sig anförtrodd förvaltningen af alla till Landt-ränterierne inflytande, Kronan tillhöriga medel, hvartill följaktligen äfven hörer att vaka deröfver, alt utbetalning af sådane medel ej annorledes än i författningsenlig ordning må ega rum, samt i afseende på utanordnande af utfljllningsmedel, genom Kongl. Kungörelsen den 25 Juni 1830 är särskildt, föreskrifvet, att Kongl. Majds Befallningshafvande skola hålla noga hand och kontroll deröfver, att de för erhållandet af slikt understöd stadgade vilkor och förbindelser fullgöras, med hvilket åliggande ock mäste i främsta rummet vara förenad skyldigheten att tillse, det icke någon lill n(flyttningshjelp oberättigad eller den der sådan lill stadgadt belopp redan uppburit, må deraf komma i åtnjutande; thy och som särskilda, bland handlingarne befintliga, af vederbörande Lands-kamererare verkställda utredningar öfver de frän och med år 1837 till och med år 1848 af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Götheborgs och Bohus län samt Landshöfdinge-embetet derstädes utfärdade anordningar och utflytfnings-underslöd utvisa, att af de utflyttnings-medel, som Läns-bokhållaren Langlet berndt sig tillfälle att åtkomma, Tre Tusen Åttahundra fyralionio R:dr fyra sk. blifvit anordnade af f. d.