Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nådig Skrifvelse den 27 Februarii 1821, angående flottornes utgifts-behof, förordnat att, då, utom de för året anslagna 500,000 R dr, jemte 50,000 R:dr af mindre Creditivet, ytterligare tarfvades 97,783 R:dr 6 sk. 2 rst., Förvaltningen af Sjö-Ärendena skulle ega att för leveranserne betinga sådane betalnings-vilkor, att en motsvarande summa ej behöfde liquideras förr än året derpå, samt likaledes, genom Nådigt Bref af den 26 Februarii 1822, rörande Militaire utgifternas reglering för året, anbefallt Krigs.Collegium att, lör hvad utöfver den beviljade summan erfordrades, så ställa betalnings terminerne, att det återstående beloppet, 6o,493R:dr g rst., Icomme att först vid detta års början förfalla, hvarförutan Kongl. Maj:t tillåtit Förvaltningen af Sjö.ärenderna att, för betalandet af 1821 års leveranser, använda de medel, som för år 1822 anslagits till flottornas nybyggnad och underhåll, och på det Sätt inrätta upphandlings vilkoren, att
Utgifterna för sistnämnda år kunde under det innevarande bestridas; så har, uti meddeladt Protocolls Utdrag af den 6 sistlidne Martil, föremål för samtelige RiksStåndens Remiss under den 11 i samma månad, Stats Utskottet, enär det med de för Stats-Werkets förvaltning faststälda grunder ingalunda står att förena att detsatn - Constitutions-Vtskoltcts Betänkanden.
119 ma, mot uttryckliga föreskrifter i 76 $. Regerings-formen, skuldsättes, samt anticipationer på ett kommande års anslagssumma, till betäckande af det löpandes större utgifter, icke bör annorlunda betraktas än såsom ett öfverskridande af bestämda Stats-anslag, pröfvat sig befogadt att göra anmärkning mot föredragande af Krigs-Ärenden, hvilken contrasigneradt de Nådiga skrifvelser, hvarigenom Administrerande verken förständigats, att vidtaga ofvan omförmälta åtgärder.
Under rättvisande af Stats-Utskottets omtanka och nit för stadgade föreskrifters noggranna efterlefnad, finner, jemväl för sin "del, Constitutions-Utskottet, att anticipationer på kommande årens Stats-anslag kunna i längden blifva högst vådliga, och att de fördenskull böra framdeles på det sorgfälligaste undvikas; men då en anticipation, hvilken, såsom i förevarande fall är att förmoda, godtgöres af följande årets anslag, utan deri uppkommande brist, icke innebär verklig skuldsättning, och då för öfrigt flera bland utgifterna, till exempel de för nybyggnad och materialiers inköp, varit af den beskaffenhet, att de måst på flera år fördelas, anser Utskottet någon egentlig, till ansvar ledande anmärkning här icke ega rum.
Stockholm den 31 Maji 1823. 120 Constitutions-ZJtskottets Bctänkanden.
Ankom flen 2Q Junii 1C23.
Memorial till Riksens Ständer, angående Herr C. G. Trekenbergs anledning till Anmärkning mot föredraganden af Krigs
Är enden.
Ridderskapet och Adeln behagat till ConstitutionsUiskottet remittera en anledning till anmärkning mot föredraganden af KrigsÄrenden och dervid låtit, i förseglat Convulut, foga ett af Herr Curry Gabriel Treffenberg undertecknadt Memorial, hvaruti han med förmälan om den af föredraganden begångna förmenta olagliglighet, att hafva 2:ne särskildta gånger, vid föredragning till bortgifvande af lediga Lieutenantslönen på Kongl. Södra Skånska InfanteriRegeinentets Stat, försummat infordrandet af den närmast till
Lön berättigades skriftliga afsägelse och contrasignerat Fullmakter å Lön för Personer utan behörigt anspråk dertill, yrkat att föredraganden, hvilken härigenom skall tillskyndat Herr Treffenberg, såsom vid begge förrberörde tillfällen utesluten, betydligt lidande, måtte ställas under tilltal inför Rika - ConstitutionsUtskottets Betänkanden. 121 RiksRätt och förpligtas till det ersättningsansvar 2 mom, 5 jf.
Ansvarighets-Lagen, med hänvisning till i2 jf. 1 Cap. Rättegångs Balken, stadgar.
Protocollen i de delar, som utgöra ämnet för anmärkningen, inhemtas endast att Regementschefens, af vederbörande Brigad Chef insända underdåniga förslag till återbesättande af åtskilliga, äfven i Lieutenantsgraden, lediga OfRcers-beställningar, vid Södra Skånska Infanteriet, blifvit i vanlig ordning anmälda och bifallna.
Då således StatsSecrsteraren föredragit och tillstyrkt ett ej klandradt eller öfverklagadt Förslag; då den prejudice Herr Treffenberg tilläfventyrs må hafva lidit, måste tillräknas Regements- och BrigadChefen, och då ändtligen StatsRådets
Pro tocoll, sjelfva föremålet för Utskottets granskning och väsendtliga ledningen för dess omdöme, vid intetdera tillfället ens upptager Herr Treffenbergs namn, än mindre utsvisar att han blifvit olagligen förbigången, Unner Utskottet icke heller något ansvar kunna Föredraganden, i och för Bihang; till R, S- Proh 3rdje Sami. 16 122 Constitutions-Utskottets Betänkanden. den underlåtna åtgärden och den lemna» de Contrasignationen, åläggas.
Stockholm den 31 Maji 18^3.
Ankom den 28 Juni 1823.
Memorial till Riksens Ständer, rörande Grefve C F.
Genom Protocolls-Utdrag, under den 26 sistlidne Februarii, har Höglofl.
Riksdags Ordningen föreskrifver, anmälda anledningar till anmärkning mot Konungens StatsRåd och samtelige föredragande StatsSecreterare.
Denna Remiss var beledsagad af ett försegladt Couvolut, som, vid öppnandet, fanns innehålla ett så lydande:
Vördsamt Memorial. ”Med stöd af 29 §.
Riksdagsordningen, går jag till utöfningen af min Riksdags - 123 Constitutions-Utskottets Betänkanden. manna-pligt, då jag, ledd af en rättskänsla, som hvarken bör eller kan tvingas, framlägger till Höglofl.
De Regeringens åtgärder, som härvid äro föremål för den granskningsrätt Grundlagen tillägger hvarje Svensk Medborgare, torde de fleste redan väckt Constitutions-Utskottets uppmärksamhet och denna Remis» skulle således kunna anses öfverflödig, om ej Grundlagen stadgade, som ett vilkor för
Ehuru Grundlagens bokstaf endast synes ålägga StatsRådet den passiva skyldigheten att råda, fordrar Statsinrättningens bestånd att dessa rådslag blifva gällande och den StatsRådets Ledamot, som fortfar i sitt Rådgifvare-kall, sedan han förlorat sin Konungs förtroende, bör äfven vara i mistning af Nationens , då han icke sjelfmant frånträder en plats, der han icke 124 Constitutions-Utskottets Eetänhanden. längre kan vara verksam utan uppoffring af sin öfvertygelse.
Skulle således Constitutions-Utskottet, af StatsRådets Ptotocoller, inhemta den bedröfliga upplysning, att blotta reservationer vid beslutens fattande deruti blifvit antecknade, i stället för kraftiga yrkanden på Grundlagens orubbliga helgd och upplysande framställningar af Landets sanna behof 5 så torde Constitutions-Utskottet anse som ett nödigt correctif emot dettbristande i Grundlagens föreskrift, att anmärka, s$ väl de stumme som ohörde Rådgifvares förhållande.
Anledning till anmärkning mot StatsRådet finnes i dess tillstyrkta Regeringens vägrade bifall till Ständernas beslut af Ar 1818, att genom sina Revisorer granska vissa under StatsVerkets förvaltning stående Fonder, såsom Arméens PassevolanceCassa m. fl., hvilken vägran , stödd på en origtig tolkning af 68 §.
Riksdagsordningen, utvisar ett tydligt misskännande af de obestridliga rättigheter Svenska Folket sig förbehåilit.
Rättigheten att granska StatsVerkets tillstånd i alla des3 delar, till irt - Constitutions-Utshottets Betänkanden.
125 komster och utgifter, fordringar och skulder — se 58 §•
Regerings formen uttryckligen stadgar, att StatsSecreterare skola vara fyra, och 8, 9, 10, 58 bestämma de ras ansvarsfulla åligganden, synes det oförklarligt, att trenne af dessa StatsSecreterare-platser längre tid varit ledige.
Skulle ej StatsRådet hafva påyrkat ett mera lagenligt förhållande i denna del, så måste det synas för många, som hade StatsRådet derigenom velat eludera Grundlagen, velat så tyda Ordalydelsen uti 8, 9, 10 §.§. i RegeringsFormen, der det står:
StatsSecreterare eller de som deras tjenst förrätta, och i 38 §• der det står: den föredragande, som skulle vicarierande
Persöner vid dessa tjenster vara tillåtne oftare, än då verklige Stats - Secreterarena, genom laga förfall , vore hindrade att deras tjenslbefattning utöfva; då likväl den sist åberopade §. äfvensom 42> och 107 §.§. tydligt förutsätta de Ordinarie Stats-Secreterarnes ständiga tillvaro, hvarföre äfven de tjenstförrättande icke finnas i Ansvarighets-Lagen nämnde.
Likaledes anmärkes , att Justitiae - Canceller, som enligt 27 §.
Regerings-Formen skall 126 Cons titutions-Ut skottets Betänkanden. af Konungen nämnas, i flere år icke varit till.
Anledning till anmärkning finnes i de flerfaldiga exempel af Tr\ckfrihets Lagens origtiga tolkning , då StatsRådet, med bifall till de af Hof-Cancelleren, tid efter annan, mot yttranderätten rigtade Ämhetsåtgärder, ingifvit Nationen den vådliga tankan på en hotande fara för friheten.
Då hvarje misstydning, hvarje kränkning af den Constitutionela rättigheten, som finnes hvarje Medborgare förvarad i Lagen, att genom tryck kungöra sina tankar öfver Regeringens åtgärder, att offentligen klaga sin och sina likars nöd, att klaga öfver förtryck och orättvisa, nödvändigt måste verka ofördelaktigt på samhälls byggnaden och undergräfva dess bestånd; kan ett sådant förhållande icke undgå ConstitutionsUtskottets uppmärksamhet.
Anledning till anmärkningar mot StatsRådet jemte föredragande StatsSecreterare inhemtas vidare af nedanstående Citationer af Regeringens utfärdade beslut: l/o Genom Krigs-Expeditionen.
Under den 7 Martii 1820 Kongl. Maj:t Nådiga Skrifvelse, med antydan till Krigs - Constitutions•
Utskottets Betänkanden. 127 Collegium, Förvaltningen af Sjöärenderna, Cancellier och Contoir samt General-Adjutans-Expeditionerna, att vägra åtkomst till vissa FörsvarsVerket rörande Handlingar, hvilket förbud tydligen strider mot 2 §. 4 mom.
Under den 28 Martii 1821 Circulaire till Vederbörande, hvari yttras en önskan om förhöjning i det stadgade målet för Recriiter vid Indelda Cavalleriet, och då i Circulaire-Brefvet förekommer, att en sådan förändring i Författningarna väl icke kan anbefallas, men vederbörande Ämbetsmän likväl deri åläggas att densamma under godvillig öfverenskommelse befordra ; har jag trott mig häri finna en åtgärd stridande mot RegeringsFormens 57 och 80 §.§. samt Allmänna Lagens stadgande i 44 Cap. Missgärnings-Balken.
Under den 15 Maji 1821, CirculairBref till Landshöfdingarne om de ExtraRoterings-skyldiges hörande vid en föreslagen ändring uti de Rustnings-skyldigheter, som genom Konungs och Ständers beslut blifvit faststälde; hvilket Extra Roteringsskyldiges hörande tydligen strider mot nyss åberopade Lagrum, heldst det åsyftade en betydlig Stats - Medlens besparing, på bekostnad af Extra Rothållare, och 128 Constitutions-XJtskoltets Betänkanden.
Under den 50 April 1822, har Kongl. Majit, uppå LandshöfdingeÄmbetets i Örebro
Län gjorda underdåniga hemställan, om ändring i förestående Regeringens proposition, till förmån för vissa Extra Rothållare inom nämnde Län, i Nåder förklarat den sålunda föreslagna nedsättning i målet på Trosshästar med flere ändringar, vara antaglige Härvid förekommer icke allenast olagligheten af den först föreslagna ändring af gällande Författningar, utan äfven den väld, hvarmed en partiell eftergift i Roteringsskyldigheten, genom det sednare medgifvandet, blifvit enskilde tilldelad.
Som en betydlig anledning till anmärkning mot StatsSecreteraren för KrigsArenderna anföres: den, i olaglig fotm, till Regements-Chefer utfärdade befallning, att på förslag till lägsta öfficers-graden utesluta dem, som icke kunna förete säkerhet för en viss årlig inkomst af enskiId förmögenhet, och då denna olaglighet blifvit beifrad, har StatsSecreteraren Quiding, i skrifvelse till Riksens Ständers JustitiaeOmbudsmnn; den 17 April 1821, ådagalagt ett så uppenbart förakt för Grundlagens Stadgande och ett så meningslöst förklarande af sin Ämbetsmanna-åtgärd, att man med Constitutions-Utskottets betänkanden.
129 med full visshet nödgas bestrida ifrå^ava O D rande StatsSecreterares oväld och skicklighet. 2:0 Genom Kammar-Expeditionen.
Under den 30 November 1820 Till Öfver Ståthållare-Ämbetet i Stockholm utfärdadt förbud för ett Patriotiskt Sälskaps sammanträdande.
Regeringsformen stadgade personliga friheten.
Under den 17 April 1821, Kongl.
Majrts Nådiga Skrifvelse till HofCancelleren, hvari gillas den skedda indragningen af Periodiska Skriften Courieren samt förbjudes dess Redaction att vidare utgifva någon Tidning.
Denna åtgärd, rigtad mot författare, som utan ringaste brott mot Tryckfrihets-lagen, endast med frimodighet beBihan* till R. S. Fröt. frdje Sami. 17, 130 Constitutions-Vtskottets betänkanden, gagna yttrande rätten till Medborgerlig upplysning, har icke utseende af den oväld, hvarmed föredragande bör tillämpa Grundlagen.
Under den 4 September 1822, Förbud för enskildt man att i Hufvudstaden inrätta en Theater. gifver vid handen, att föredragande åsidosatt den rättighet honom lemnäs i RegeringsFormen 38 §., hvarigenom ett Regeringens beslut tillkommit, som, tvärtemot 60 §. samma RegeringsForm, förklarar en Theater-inrättning i Stockholm för Kronans Monopolium. 3:0 Genom Handels- och FinanceExpeditionen.
Under den 19 April idig, Kongl. Maj'ts Nådiga Skrifvelse, som förbjuder export af Skogsproducter från Bohus Län, och Under den 6 December 1820, Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, som tillåter samma producters utförande fran Westergöthland genom Bohus Län; hvilka mot hvarandra stridande Regeringens beslut synas förutsätta ett vacklande system, alltid mot - Constitutions-TJ stkottets betänkanden.
Under den 23 Januarii 1819, Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Allmänna Magazins-Directionen, som gillar dess åtgärd med transporten af 500 tunnor Hafre från Stockholm till Sundsvall, hvilket deremot i en sednare Skrifvelse, af den 13 Julii 1821, ogillas, hvilket ogillande ytterligare upprepas i Skrifvelsen , af den 13 September 1822, med tillkännagifvande att desse af Kongl. Majit begagnade 500 tunnor Hafre längesedan blifvit Magazins - Directionen ersatte, som åter bestrides af samma Direction.
Ett förhållande af så trasslig natur och ärendets orediga behandling torde förtjena uppmärksamhet; äfven torde denna för Allmänheten obehagliga transaction ej i ringa mån ådagalägga följderna af obeständiga föredragande och deraf följande osammanhängande åtgärder.
Under den 21 November I82T, Kongl. Maj:t Nådiga Skrifvelse, hvari ersättning för lagligen ådömde böter anvisas af Extra utgifts-medel.
Ett sådant användande af Statsmedlen är till det minsta misshushållning. 132 Constitutions-lUtskottets belänkanden.
Under den Junii 1822.
Majus Nådiga Skrifvelse till Riksgälds-Contoiret, hvari den förklaring lemnäs, stridande mot Brefvet af den 22 Maji 1819, och de gjorda reqvisitioner å lilla Creditivet skulle påföras de två tredjedelar, som aro anslagne till utomordentliga försvars-anstalter, hvarjemte Kongl.
Maj t befaller, att ytterligare Medel skola tillhandahållas af den öfriga tredjedelen till oförulsedde behof.
Under den 50 Maji 1821 och den 11 Julli samma år, Kongl. Majus Nådiga Skrifvelser, hvari förbjudes att exportera djurs hen, men tillåtes att utskeppa aska, och då förbudet mot exporten af djurs ben grundar sig på dess användbarhet som gödningsämne, synes tillåtelsen att utskeppa aska stå i motsats dermed.
Under den 16 September 1822, Konungens Nådiga Skrifvelse till JustitiaeCancelleren , som ogillar dess Ämbetsåtgärd vid åtal mot KrigsCollegium i frågan om en försäljning af gjutgods, hvilken Justitias-Cancellerens beifran grundat
Constitutions-ZJtskottets betänkanden.
155 sig icke allenast på föreskriften i RegeringsFormens 27 §., utan äfven på Kongl. Majus förut i Nåder utfärdade anmaning, så väl rörande detta mål enskildt, som åtal i allmänhet mot missbruk af Ämbetsmannamyndigheten. 4'o Genom Ecclesiastik-Expedition.
Då Grundlagen, så väl som Allmänna Lagen, vid strängt ansvar, förbjuda Ämbetsmän att betunga Landets Invånare med någon Skatt eller afgift, som icke grundas på Riksens Ständers Bevillning, har jag trott denna anmaning till Landshöfdingarne vara Lagstridig.
Den har ock föranledt till åtgärder, hvaribland exempelvis anföres: Konungens Befallningshafvandes i Orebro
Län utfärdade kungörelse, hvari Socknarna anmanas att, som löneanslag för Djurläkare, åtaga sig en viss årlig sädesskatt, och är det bedröfligt att anmärka, huruledes den betryckta och mindre upplyste Jordbrukaren, utan kännedom af den Lagstiftande Magtens beslut, blindt underkastar sig den verkställande Maktens godtyckliga påbud om en Ständig tillök - *34 Constitutions- XJtshottets Betänkanden. ning i de indirecta Statsbidragen.
Anföres såsom en vigtig anmärkning mot föredraganden, det allmänt kunniga Regeringens beslut rörande Ebersteinska Testamentet.
Uti Riksens Ständers valde Revisorers Berättelser år 1820 förekommer anmärkningsvärdt: 1:0 Stats-Ministerns den 30 Augustii 1818 afgifne Note till Magazins-Directionen, om utleverering af 500 tunn.
Maj ts enskildta disposition, hvarigenom det iifven mot föredragande för Finance* och Handels-Ärenderna anmärkte Origtiga förhållandet uppkommit, som föranledt Revisorerne, att ogilla så väl Regeringens som Magazins •
Directionens åtgärder. 2:0 Kongl. Maj:ts i bref af den 24 No - Constitutions-Utskottets betänkanden.
13$ vember 1818 och den <2 Martii 18x9, till MagazinsDirectionen utfärdade befallning, att, till reparation af Lyckeby Qvarnar, förskjuta 11,000 R:dr, hvilket förskott skulle anses som Lån till Förvaltningon af SjöÄrenderna. 3:0 Kongl. Maj:ts, under den 29 Maji 1819 och den 11 Januarii 1820, till Allmänna Magazins-Directionen utfärdade Nådiga befallning, att till Öfver-lntendentsÄm betets Disposition tillhandahålla 90 skeppund koppar. 4:0 Sedan Kongl. Maj:t i flere Skrifvelser, ålagt Magazins-Directionen, att till Öfver-Ståthållare-Ämbetet förskjuta 1000
Tunnor Råg i Månaden, för att utlemna till BagareAmbetet i Hufvudstaden mot nedsatt pris till nära 50 procent, med rättighet för MagazinsDirectionen att de sålunda förskjutna 6000 tunnor
Råg in natura återbekomma, hade sådant oaktadt flera påminnelser, uteblifvit. 5:0 Till följe af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse den 12 November 1816 till KrigsCollegium, hafva 986 centner krut blifvit till export försålde, utan att de derför erhållne medel kommit Statsverket tillgodo i den ordning Grundlagen före - 136 Constitutions-ZJtskottets betänkanden. skrifver.
Vidare har Kongl. Majit, i Nådigt bref till Krigs Collegium den 9 Februarii 1819, förordnat att betalning för häraf exporterade 660 centner skulle såsom en tillfällig inkomst afsättas. 6:0
Sedan, i följd af 181 7 års Handels tractat med Ryssland, Spannmål derifrån blifvit tullfritt afhemtad och, med Kongl. Maj:ts Nådiga tillstånd, i Sverige, införd, mot erläggande af half tullafgift härstädes, har behållne inkomsten häraf, enligt Kongl.
Maj.ts bref, den 18 November 1818, till StatsContoiret, blifvit allmänna Magaz.insDirectionen anslagen till omkostnaders bestridande vid verkställigheten af Kongl. Maj:ts gifne befallning, om Hufvudstadens behöfvande
Invånares förseende med bröd till billigt pris. 7:0 Åren 1817 och T818 hafva, tvärtemot Riksens Ständers beslut, Enkor blifvit bibehållne vid sine aflidne Manners innehafde pensioner på Indragnings-Staten. 8:0 Riksens Ständers beslut år 1818, att Deras Revisorers Berättelser skola tryckas, hade ej blifvit Kongl. Maj:t af vederbörande i underdånighet föredraget.
Slut» Constitutions-Ustkottets betänkan den. 138 Slutligen hem ställes vördsamligen till Höglofl.
Constitutions-Utskottet, huru och på hvad sätt Riksens Ständer skola vinna underrättelse om orsaken till ett så väsendtligt förändradt förhållande, att den Svenska Postföringen öfver de Danska Staterne, hvilken före den sednaste Fredstractaten i Kiel, till följe af alla föregående freder med Konungariket Dannemark, icke belastade Svenska kronan till högre belopp än högst 4.000 R:dr Svenskt Banco årligen, deremot, efter freden i Kiel, något år skal hafva uppgått ända till den högst betydliga summan af 90,000 R dr Banco.
Då Sverige vid detta tillfälle var segrande och följaktligen Lagstiftare vid Fredsslutet, så synes det för Svenska Medborgare besynnerligt, att en sådan oeconomisk fördel, sorn vid förra Fredsslut alltid blifvit Svenska Kronan betingad, nu vid detta tillfälle icke blifvit tillgodonjuten.
Constitutions-Utskottet, som nu går att vördsamligen utlåta sig öfver alla dessa anmärknings-anledningar, efter den ordning hvari memorialet deni upptager, får Bihang till R. S. Prof. tydje Sami. iQ. 138 Constitutions-V tskottets Betänkanclen. således, nied hänsigt till irsta puncten, eller den, rörande begärd men afslagen granskning af vissa till Statsverket hörande Fonder, anmäla att, vid de särskilda, i följd af meningarnas olikhet, med slutna sedlar anstälda voteringar, i fråga om tillämpning af 107 § Regerings Formen, dels mot StatsRådet samfäldt, dels emot Föredraganden af Handels- och FinansÄrenderna, för åtgärden till vägrad Revision af Tullverkets räkenskaper och förvaltning, något bestämdt resultat ej kunnat ernås, emedan i förra omröstningen Två Stånd stadnat mot Två, samt, i den sednare, Två Stånd yttrat motsatta tankar, och de Två öfriga,hvartdera medelst paria vota inom sig, blifvit inactiva; men att, hvad åter beträffar åtgärden till vägrad revision af Krigsmanshus - Militiae - Boställs- samt Mötes-Passevolance - Cassorne och Hospitals fonderna, hvilka ej äro af fullt enahanda beskaffenhet med verkliga Statsmedel, och hvilkas brist i tillgång icke heller genom bevillning fylles, Utskottet ansett något härutinnan icke falla StatsRådets
Andra puncten, angående den längre tid fortfarande ledigheten af Tre Stats-Secreterare Beställningar och af Justitiae - Constitutions- Utskottets -betänkanclen. 155 Cancellers-Ämbetet, har ytterligare föranlåtit Utskottet till er. särskildt anmälan, hvarom Utskottet får hänvisa till dess Allmänna betänkande i följd af StatsRådsProtocollens fulländade granskning.
Vid pröfningen af de sammanstälda 3*.dje och g:de Puncterna, som åsyfta en förment origtig tillämpning af TryckfrihetsFörordningen, samt förnämligast indragningen af Dagblad, med förbud mot deras vidare fortsättning, har Utskottet, med stöd af 107 §.
Enär, jemlikt hvad Protocollet öfver KrigsÄrender för den 29 Februarii 1820 utvisar, Kongl.
Maj;t för Statens interesse 140 Constilutior.sr Utskottets betänkanden. ansett nödigt förordna att sådana Försvars.
Verket rörande Handlingar, som finnas i KrigsCollegii eller Förvaltningens af SjöÄrendernas Archiv, Cancellier och Contoir samt General-Adjutans-Expedition för Arméen och Flottorna, och hvilkas offentliggörande kunde medföra våda för Rikets säkerhet skola af Presidenten i KrigsCollegium, Chefen för Förvaltningen och Kgl. Maj:ts General Adjutant särskildt vårdas, samt intet bland dessa document få utlemnas till någon, eho som hälst, innan Kongl. Maj:t på skeende underdånig anmälan, dertill meddelat Nådigt tillstånd, Vederbörande Föredragande hos Kongl. Maj:t dock obetagit att begära och erhålla de för
Ärendenas handläggning erforderliga upplysningar, tror Utskottet, genom blotta framställningen af beslutet och motiven, den /j.:de puncten vara tillräckligen både utredd och vederlagd.
Enligt Proiocollet öfver KrigsÄrenden för den 20 Martii 1821, afstyrkte föredraganden och StatsRådet en då projecterad förändring i längdmåttet för recriiter vid indeldta Cavalleriet och tillstyrkte ej annat än avertissement till vederbörande Inspecteurer, Brigad-Chef och Landshöfdingar, om Kongl. Maj:ts Nådiga önskan, att Rusthållarne, vid framdeles infallande remon - Constitutions-Utskottets betänkanden, 141 teringar, aflemnade karlar af minst fem fots åtta tums längd, ehuru de mönstrande ej egde cassera Recriiter, som innehade, väl icke detta, men dock det i Författningarna bestämda längdmått.
Då sålunda de rustande ej betungats med någon ny skyldighet, men på deras fria val berott, att efterkomma Konungens Nådiga önskan eller ej, finner Utskottet den 5:te anmärkningspuncten böra förfalla.
För ett rätt bedömmande af 6 te punctens föremål torde den upplysning göra tillfyllest, att StatsSecreteraren och StatsRådet d$n 8 Maji 1821, då beslut fattades om Extra Rothållares hörande öfver prestationen af Mönstergill
Häst i Stället för munderad karl, tillstyrkt, på andragna skäl, att denna fråga måtte få hvila intill nästföljande Riksdag, samt att deras tillstyrkan, den 27 April 1822, af de från vissa Län erbjudna, å ömse sidor förmånliga villkors antagande, endast lemnats åt en partiel förfogning , hvarmed vederbörande redan förklarat sig nöjde.