Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I det Utlåtande som Kammar-Collegii 3:ne Province-Contoir derefter afgåfvo, och Stats-Cpntoiret den 17 September 1818 inhåndigade öfver de, såsom ofvanbeiördt år, våckte ftågbr, i anledning af Förslaget till förändring i Råkenskaps-methoden , hade bemåldte Contoir anfört, Revisorers Berättelse. <) i huruledes en af de väsentlige omständigheter , sorn föranledt till den nya methodens utarbetande, skall varit, att åstadkomma en Räkenskap, sorn vore tjenlig att med lätthet och säkerhet derefter kunde författas ett tydligt och fullständigt Hufvud - Bokslut öfver Rikets allmänna skatter och utskylder, ej mindre till rättelse vid de årlige Riks-Stateines upprättande, än till upplysning för Riksens Ständer vid beräknandet af Statens tillgångar och utgifter; når fråga om brist eller öfverskott i Stats-Intraderne kunde förekomma.
Då det alltså fordrades ett fullkomligt sammanhang och den nogaste öfverensstämmelse emellan Riks-Staten och RiksIdufvud-Boken, borde äfven de Räkenskaper, hvarpå denne senare grundades, hafva med RiksStaten ett lika nära sammanhang och alltså visa Stats-Intradernes förhållande och verkliga belopp, samt om öfverskott eller brist derå emot beräkningen i Riks-Staten uppstått.
Och sorn i Riks-Staten upptagas inkomst och utgift till det belopp, de för året kunna utgöra, men icke efter hvad som inflyter och utbetalas, så följde deraf, att i Råkenskaperne äfven måste debiteras hvad för året bör inflyta, och crediteras hvad som för detsamma utgår, och sådant icke bero af Uppbörds- eller Utgiftstiden, hvilken stundom efter tillfållige omständigheter kunde böra lämpas.
Vid framställningen af den föreslagne ändring af Råkenskaperne hade val blifvit antaget, r)2 Riksens Ständers att Uppbörd s-året, efter nu gällande method för Lands- och Militias-Räkenskapernes afslutande, räknades från den l
Maji det ena till samma tid det andra året, hvaremot, såsom en hufvudprincip för den nya methoden förekommer att Uppbörds- och Redovisnings-året skulle beräknas lika med Calender-året eller från den i Januarii till årets slut, hvilket skulle medföra den fordel, att Inkomst och Utgift under året Sammanfogades och redovisades samt LandtRåkenskapeme vunno enhet med öfrige KronoRåkenskaperne; men det vore ett origtigt fattadt begrepp, att Landt-Råkenskaperne, efter nu bruklige method, saknade denna enhet med andre Räkenskaper, eller att Uppbörds-året räknades från den l
Maji det ena till samma dag påföljande åren, utan innefattade Uppbördsåret afven nu verkligen, tiden från Januarii månads början ena året till det andra, ehuru Uppbörden ej bör vara indrifven förr ån till den i Maji påföljande året, eller redovisad innan någon vidare befattning med ny Uppbörd inträffade; och skola alltså nu varande Special-Räkningar, utan sammanblandning af andre års medel, endast upptaga och redovisa Uppbörden för ett år, sådan densamma för det året bordt utgöras och ingått, samt alltså ega öfverensstämmelse med både Riks-Staten och öfrige KronoRåkenskaper; hvarföre ock för Riks-Hufvud-Bokens författande , med bibehållande af enhet deremellan och Riks-Staten, Special-Råkningarne Revisorers Berättelse. 93 Icke behöfde undergå någon förändring i afseende på den redovisningstid de omfattat samt i följd deraf icke eller Lands- och Militiae-Böckerne, hvilka icke saknade tydlighet, utan vore bland de enklaste och låttast fattlige Bokslut.
Enar sålunda nu varande Land?- och Militiae -Råkenskaperne, med en eller annan mindre rättelse, borde och kunde begagnas för en på Riks-Staten grundad Riks-Hufvud-Boks afslutande, förekommer icke någon anledning för Province-Contoiren att tillstyrka den nya Räkenskaps-methodens antagande, utan vore deremot fast heller att anmärka: 1) Att densamma icke kunde sågas medföra någon förkortning och tydlighet i Räkenskapen, emedan hvad som utur Råkningarne, till vinnande af en större korthet, uteslutes, såsom Hemantal och Lågenheter efter Hufvudsumman i Jordeboken, afkortade och anordnade Hemmans-Räntor, samt förvandlings-uträkningen öfver Kronans behållne Persedle-råntor, måste genom flerfalldige Calculer, Förteckningar och Utredningar förklaras, så att Redogörarnes och Revisorernes arbete icke blefve mindre ån förut, fastän något mindre antal ziffror funnes i Special-Råkningarne. 2) Att, hvad anginge sättet hvarpå Räntor och Utskylder i de föreslagne Ars-råknin - g4 Riksens Ständers garne skulle benåmnas och redovisas, förekom O # ' me, att då, i den projecterade Uppbörds- eller Special-Rakningen, som innefattade en Uppbördsoch Redovisningstid från den i Januarii till den i Maji, debiterades Räntor och Utskylder för det föregående året, under benämning af löpande årets Uppbörd, men icke undvikas kunde, att en elei af föregående årets medel under loppet deraf inflyta och derföre blifvit föreslaget, att denne leverering skulle balanceras iden så kallade Restantie-Råkningen Uppbördsnrånnen till godo, på det att löpande årets Uppbörd måtte uti det årets
Råk enskaper debiteras, hvarefter utaf berörde 2:ne, nemligen:
Special- och Restantie-Råkningarne, borde lormerås en summarisk General-Rakning öfver Uppbörden under hela året; så och enar häraf följde, att, af de föreslagne Råkningarne, General-Rakningen ensam svarade mot förre Special- och RestantieRåkningarne , och att de nye Special- och Restantie-Råkningarne blott blefve detaillerade ut O redningar till upplysande af General-Råkningen , skulle Riks-Bokslutet alltså grundas på Calcul öfver Calcul, som icke syntes vara någon genvåg eller att tillstyrka; åfvensom
Uppbördens benämning för det löpande årets, icke eller vore lämplig, emedan, då en betydlig del af Krono-Intraderne i allmänhet, under loppet af det år, för hvilket de utgöras, inflyter, en del af desse Intrader för det år Riks-Staten innefattar, kornme att upptagas i det ena och det öfriga i ett Revisorers Berättelse. g 5 annat års Hufvnd-Bok, som nödvändigt skalle afbryta det erforderlige sammanhanget emellan Riks-Staten och Hufvud-Boken och utom hvilket den senare torde vara af ringa nytta och användbarhet. 3)
Att säkerhet och controll genom den föreslagne methodens antagande icke beredas, utan syntes snarare blifva försvårade derigenom, att tiden för Balance-Råkningens afgifvande utstråckes ofver tiden för forsta Uppbörds-ståmman, samt att deremot båttre utvägar till förekommande af underslef icke kunde vidtagas, ån de som redan existera, men, vid antagande af berörde förslag, borde tiden för Uppbörds-relationens insändande förlångas till samma tid, som för Balance-Råkningens ingifvande år föreslagen eller den 15 Januarii, som vore iq| månad efter det år, för hvilket Uppbörden skedt och hvarigenom kännedom af förhållandet med Uppbörden fördröjdes minst omkring fyra månader, emot tillförene. 4)
Att till undanrödjande af tillfället för Uppbördsmannen, att, genom en senare Uppbörd, betacka balance för ett föregående år, första Uppbördsståmmau skulle flyttas eller uppskjutas till Januarii månad året efter, vore icke eller tjenligt, då sådant medförde att förråttningarne sammanhopades, till svårighet för Redögörarne och tillskyndade Håradsskrifvarne ännu Riksens Ständers en tidspillande resa, enär de vid UppbördsStåmmorne måste vara närvarande och nu kunna vid den forsta af dem förrätta Mantalsskrifningen; hvarförutan terminen, som nu år fastställd för denna Uppbördsstämma, borde bibehållas i afseende på formånen för de Skattdragande, att då få afbörda sig en del af årets Utskylder, samt äfven derföre att Stats-Verkets behof af medel denne tid sådant fordrade. 5)
Att förskotternes skiljande från Rånteriernes contante medel, vål kunde medföra sin nytta, men att desamma endast skulle redovisas af Lands-Contoiret och försvinna utur Ränteri-Råk ningen, vore ej lämpligt, utan borde Anticipationerne deruti redovisas, åtminstone Summariter, med hänvisning till Lands-Contoirets räkning deröfver, på det att vid tillfällen af återbetalning eller afskrifning, desamma måga kunna debiteras och sedan under AnordningsTittel afföras, når afskrifning tillätes, samt 6) Att, hvad för öfrigt beträffade det för projectet till förändring i Råkenskaps-methoden nyttjade skål, att Lands- och Militise-Böckerne, i deras nu varande skick, icke öfverensståmde med Kongl.
Rånte-Kammarens Bok och flere Verks Räkenskaper, deremot förekomme, att Lands- och Militia-Böckerne icke utgjorde någon grund för Ränt-Kammare-Bokens upp - Revisorers Berättelse. 91 upprättande, och att så vål denna, som flere andre Räkenskaper, livilka till Riks-HufvudBokslutet bora lenina Materialier, med detsamma icke kunde ega annat sammanhang, ån i hvad de innefattade en direct Uppbörd eller Utgift för det året, för hvilket Riks-HufvudBoken upprättades, samt att någon vidare öfverensstämmelse emellan desse Räkenskaper icke vore oundgångeligen nödig, hvarförutan, då den nye methoden syntes hufvudsakligen gå derpå ut, att visa hvad Stats-Verkets inkomster och utgifter under loppet af ett Calenderår utgjort, men icke hvad för året borde inflyta och utbetalas i öfverensstämmelse med RiksStaten, ett efter sådane grunder uppgjordt RiksBokslut häldre borde kallas Calcul, ån Bokslut, och till erhållande hvaraf det vore lämpligast, att taga afskrifter utaf Kronans Cassa-Råkningar, hvarefter mot Riks-Staten kunde göras hvilka Calculer som håldst, som dock blefve af föga värde, utom det, att visa hvad under loppet af ett Calender-år för Stats-Verkets räkning influtit och blifvit utbetaldt.
Eders Kongl. Majit förordnade derefter, i anledning af Riksens Ständers ofvannämnde underdåniga skrifvelse, af den 25 Junii 1818, genom nådigt Bref till Stats-Contoiret af den 10 Februarii 1819, om verkställigheten af de redan började 2:ne särskildte Boksluten, hvar3 Samt.
7 Riksens Ständers uppå det sårskildte Contoir sorn, efter den af Stats-Commissarien Widegren föreslagne planen, skulle författa Riks-Hufvud-Böckerne för 1810 till och med 1814, i Memorial den 26 Augusti 1820, anmälte såsom hinder för en skyndesammare fortgång af arbetet, det Contoiret varit föranlåtet skriftvexla med Lands-Contoiren till upplysningars vinnande i de insände LandsBoks-Omsluten, samt totalt omarbeta de fleste derutaf.
Sedan Böcker efter begge Methoderne hunnit fullbordas, blefvo desamma i följd al Eders Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse, den 8 sistledne September, öfverlemnade till Riksens Stånders senast samlade Revisorer, i afseende på den åt dem uppdragne granskningen deraf samt yttrande om Methodernes företräde, och hvilke Revisorer, som jemväl erhöllo del af ProvinceContoirens ofvan upptagne utlåtande, uti deras berättelse af den 14 December föilidet år, angående Revisionen af Stats-Verkets Räkenskaper m. m. i förevarande fråga sig yttrade: ’’att ”ehuru Kammar-Collegii och Kauimar-Råttens ■”utlåtanden häröfver ännu icke blifvit infordrande, af orsak, att enligt erhållen upplysning, ”den efter senare planen författade Riks-Hufvud”Boken icke förr, ån vid nåstlidne September ”månads början hunnit blifva färdig, Revisorer”ne likväl ansågo sig desto häldre böra, i ”följd af Riksens Ständers förklarande, nu ingå Revisorers Berättelse. gg }'i den gransknings-åtgärd harvid, Revisorernes ''inskränkta tid för handläggningen af detta vig”tiga och grannlaga ämne kunnat medgifva* ”sorn sådant kunde lända till besparande af dert ”tid ^ hvilken eljest skulle forloras i och för den ”sluteliga profningen och antagandet af endera ”Boksluts-Methoden *, dock under förutsättande ”deraf, att Revisorernes * af berörde skäl* på ”förhand, vidtagne åtgärd icke måtte kunna ”anses innebära något upphäfvande eller leda ”till någon förändring af Riksens Ständers underdåniga hemställan* om infordrande af Katö”mar-Collegii och Kammar-Rättens utlåtande ''ofver desse Riks-Boksluts-Methoder, innan äm’’net till afgörande hos Riksens Ständer fore”komme;” i följd hvaraf Revisorerne, jemte det de upplysningsvis anfort hvardera Boksluts-methödens beskaffenhet och skiljaktigheterne dem emellan, i Hufvtidfrågan sig utlåtit* att ”Reviso”rerne, vid jemförelse af de, efter desse sär"skildte methoder siutade Bocker* sådane de ”nu blifvit upprättade och utan afseende å de ''tillägg eller ändringar till methöderUes förbättrande, sorn måga kunna gifvas den ena eller "andra , funnit efter det Stats-Commissarien Wide”grens förslag författade Bokslut vara en Cassa"Bok, som upptager netto inkomsten af blott "Stats-Verkets medel för det föregående* i for* ”ening med én del af det löpande årets, såsom ”Tull-, Post- och Chartae-Sigillattf-medel, hvarutaf Uppbörden visar sig endast sådan den vid IOO Riksens Ständers ”Calender-årets utgång varit; att genom berör’’de blandning af 2:ne års Räkenskaper oell den”ne Hufvud-Boks afslutande under den 3 1 December å den verklige netto inkomsten, som ”då år ingången, måste Boken författas på grund ”af Omslut utaf Lands-Béckerne,
hvilka icke ”böra vara upprättade förr, ån år efter det, ”för hvilket Skatterne utgöras, hvarföre ock detta ”Riks-Bokslut först q5 år efter det, för hvilket, ”intraderne debiteras, kan företagas till upprättande, ehuru genom den vidtagne framflytt”ningen af års-beråkningen, skulle synas, som ”sådant kunde ske efter ^ | års förlopp ; att då ’’denne Riks-Hufvud-Bok endast utvisar verklige inkomsten eller behållningen, men icke de ”disponerade eller afkortade indeldte Råntorne ”och Krono-Tionden, hvilke i en särskild del ”af Boken utan egentligt sammanhang med de ”förre upptagas, samt för öfrigt icke innefattar ”större del af Uppbörden, ån Stats-Verkets, så ”saknas härutinnan den fullständigare upplysning om skatternes beskaffenhet och belopp ”på det hela, som i Statistiskt hänseende, eller ”för öfversigten af Nationens allmänna bidrag år ”af väsentlig vigt; äfvensom att detta Riks-Bok”slut , så vida en total och för Uppbördssåker”heten ganska vådlig förändring af Lands- och ”Militiae-Boks-Råkenskaperne skall undvikas, år ”förenadt med det vidlyftiga och kostsamma arbe”tet af förberörde Råkenskaps-Omslut, som dertill erfordras, och icke skäligen kunnat åläggas Revisorers Berättelse.
IOI ”Redogörarne i Landsorterne utan serskild vedergällning; hvaremot det, genom Stats-Contoirets ”forsorg upprättade Riks-Bokslutet, befunnits i ett ”sammanhang fullständigt upptaga och redovisa he”la Krono-Uppbörden, så val Stats-Verkets, som ”den, hvilken till andre Verk, ingår, jemte "'afkortningar och dispositioner både utom och ”efter Stat, och hvarutaf Stats-Verkets ställning, ”ej mindre vid Calender-årets utgång, ån ock ”vid Uppbörds-året och Råkenskapstidens slut ’’kan inhemtas; derförutan denna Bok, såsom ”grundad på sjelfva Räkenskapen , medförer sä”kerhet i Resultaterne, samt kan företagas till ”upprättande åtta månader efter det år, för hvilket medlen utgå, samt sålunda på ett enkelt ”och klart sått visa all Uppbords-beskaffenhet ”och belopp, jemte Stats-Verkets alla utgifter "'och den behållning eller brist, som derå upp”koinmer och alltså meddelar Statistisk upplysning i alla de ämnen, hvilka med Uppbörd ”och Utgift i Riket hafva gemenskap, så att den ”med Räkenskaper mindre bevandrade Granska’’ren, med mera lätthet kan genomgå denne ”Hufvud-Bok, än den förutnämnde, hvilken, då ’’den i uppställningen år mork och icke eller ”gifver en med korrthet förenlig öfversigt af ”hvad den innefattar, således, åtminstone för ”den ovane, forsvårar utvecklingen af dess resultat; af hvilka skål Revisorerne, under erkännande af den förtjenst framlidne Stats-Com”rnissarien Widegren, härvid borde tilläggas, 102 Riksens Ständers "att medelst uppgiften af dess förslag, hafva föranledt uppfinnandet och utvecklingen af ’’den senare planen, ansett den inom Stats-Confoiret uppråttade Riks-Hufvud-Boken ega ett "utmärkt företräde framfor den efter Stats-* "Commissarien Widegrens method författade; "och då den forre, eller Stats-Contojrets, så "vidt som nu varande förhållanden med Uppförds och Redogörelse-Verket medgifva, uppfyller det af Eders Kongl. Maj:t samt Riksens "Ständer, med inrättningen af en sådan Gene-* fal-Råkenskap åsyftade hufvudsakljge föremål:
"en säker kännedom och beräkning af Nation ’'nens utskylder, samt Statens behoj efter livar'je cirs slut, såsom ock lemnar tillfälle att i "desse vigtiga grenar af Statshushållningen uppräcka möjlige missbruk och dem råtta, hade ®5Revisorerne, med tillfridsstållelse häröfver, skojat tillstyrka antagandet af den plan, Stats-** "Contoiret följt, vid detta Riks-Boksluts författande.
" för Öfrigt hade Revisqrerne vid handläggningen af detta ärende samt med anledning af hvad Stats-Contoiret i dess berättelse anfort, funnit: "huruledes genom visse ändringar i sår"skildte delar af Rikets Uppbörds- och Redo-* "görelse-Verk, Riks-Hulvud-Bokens omfattning *’skuile sträckas äfven derhän, att genom detta "arbete må vinnas ån närmare upplysning, ej "mindre om beloppet i penningar af Nationell?
Revisorers Berättelse. io3 •'utgifter, ån ock i afseende på en mera enkel, ”men säkrare, Controll å Statens hela pennin”ge-förvaltning, samt jemförelse emellan sår”skildte beskattningssått och kostnaderne der”vid m. m., hvarföre Revisorerne trott sig bo”ra, i sammanhang med föregående yttrande, ”hos Riksens Stander föreslå de åtgärder, hvilka synas nödige för ernående af en sådan större ''fullständighet i Riks-Hufvud-Boken, nemligen: i) ’*Att alla Intrader böra i Landt-Råken’’skaperne utföras i penningar efter Markegångs”pris, derigenom utrönas skulle, hvad de skatt”skyldige verkligen erlägga, samt berörde Bokslut , äfven i denna del bringas i ett med san"ning och verkliga förhållandet öfverensståm"mande skick.’’ q) ”Att då i Råkenskaperne nu finnas upptagne åtskilliga gamla Balancer, hvilkas qvarstående kan vara utan ändamål, men belastar ”Råkenskaperne, alla de Balancer, hvilkas afskrifning blifvit i laglig ordning pröfvad och ”afgjord, eller utaf Riksens Ständer medgifven, •'måtte från Råkenskaperne uteslutas.” 3) ”Att som Riks-Hufvud-Bokens författande varit försvåradt deraf, att Redogörarne "samt Lands-Contoiren icke följa de gifne formutairen och föreskrifter för Råkenskapernes upp - Riksens Ständers ”rättande, det måtte i allmänhet varda dem ”forståndigadt, att noggrannt följa de Formu”lairer, som nu åro eller blifva foreskrifna till ”efterrättelse vid Landt -Råkenskapernes uppförande. ” 4) ”Att, utom de beståndsdelar den, af ”Stats-Contoiret författade Riks-Hufvud-Bok be”funnits innehålla, ett särskildt registreradt Cas”sa-conto tillägges den blifvande Riks-Hufvud”Boken, till vinnande af ån mera utförlighet.” 5) ”Att, utom Allmänna Bevillningen, hvil”ken bor inflyta till Riksens Ständers Riks”gälds-Contoir, så långe detta Verk, i afseende ”på de för öfrigt till dess befattning nu hörande ärenden kommer att bibehållas, all Kronouppbörd, Skatt eller Afgift, under hvad namn ”den vara må, borde, till vinnande af enhet i ”forvaltnings-systemet, ordning och enkelhet i ”Råkenskaperne, ingå till Stats-Verkets Cassör, ’’for att sedan, med bibehållande af benåmnin”gar och bestämda belopp, af Stats-Contoiret ”disponeras, dels till Stats-Verkets directa utgifter och dels till de förvaltande Verkens for”mån, sådan den hittills dem till godo kom’’mit, hvilket allt i Riks-Hnfvudboken bor upptagas och redovisas-, hvarvid Revisorerne anse, ”att dispositions- och granskningssåttet ofver alta desse medel af Eders Kongl. Majit och ”Riksens Ständer härigenom icke rubbas.” Revisorers Berättelse. i o5 6) ”Att, i följd häraf Riks-Hufvud-Boken Mbår i Stats-Contoiret uppgöras.’’ 7) ”Att alla de Räkenskaper ofver Kronans intrader,
hvilka nu ingå till Kammarkollegium, bora insändas till Stats-Contoiret, „som, genom Riks-Hufvud-Boks-inråttningen, „kommer i tillfälle att förr och säkrare con„trollera Uppbördens behöriga levererande.” 8) ”Att alla Kronans Intrader, med undantag endast af Effective Militise-Indelnings„hafvares Löner, bora uppbäras och redovisas „af de Uppbördsmän, hvilka hafva executiv „rättighet, såsom Krono- och Bergsfogder, samt ,,de influtne contante medlen till Ränterierne „genast levereras, till Stats-Contoirets disposi, ,tion; börandes Regementsskrifvarne likväl äf„ven till Stats-Contoiret årligen afgifva Specifi„cerad Räkning öfver ofvannämnde af dem „uppburne Indeldte Löner, till deras belopp ef„ter Markegång upptagne; och 9) ”Att som Uppbördsmännen i Riket nu „hafva Uppbörd för flere ändamål och afgifva „specielle redovisningar till särskildte af hvarannan oberoende Verk, ofta på olika terminer, „samt härigenom kunna vara i tillfälle, att med „medel, hörande till en Uppbörd, betäcka bri„ster på en annan och äfven längre tid dölja „verkeliga balancer, det matte stadgas, att ali i o6 Riksens Ständers „i penningar inflytande Krono-Uppbörd, af hvad „namn den vara må, bor indrifvas endast vid _,,de för Allmänna Bevillningens uppbarande bestående 2:ne Uppbörds- och Rest-stämmorne, „samt in) ”Att genast efter fullbordad årlig ,,Uppbördsbefattning, redovisningen på en och ,,samma tid för alla sårskildte slags medel bör ;,verkstållas,” Kammar-Collegium och Stats-Contoiret, som anse tiden nu vara inne, då detta vigtiga funne af erfarenhetens besvining upplyst, kan erhålla sin råtta utveckling, få, i följd af hvad hår ofvan blifvit anfordt och utredt, i underdånighet yttra följande; Angelågenheten att få en beståmdare, mera sammandragen och låttare uppfattad utredning öfver beskattningsverket och Statens utgifter, med ordningen vid det ena och andra, ån den, som efter förut gållande former, kunde för Riksens Ständer eller deras Revisorer framläggas, insågs och uppgafs, enligt hvad handlingarne upplysa, reda år 18 to, och såsom en följd deraf uppstod frågan örn författandet af en Riks-idufvud-Bok, Stats-Contoiret, sorn under den 31 December 1810 algaf underdånigt utlåtande, i anlcd - Revisorers Berättelse, 107 ning af Eders Kongl. Maj:ts nådiga Remiss Uppå Riksens Stånders, den 10 förutgående April, derom aflåtne underdåniga skrifvelse, erkände denna angelägenhet; åtgärder togos;
Bokslut-Contoir inrättades, och Riks-Hufvud-Boksarbetet sattes i verket, allt innan den speciella frågan i detta ämne af nu mera framlidne StatsCommissarien och Riddaren Widegren blef yåckt.
Sättet till verkställigheten, eller huru den O 7 na angelägenhet skulle vinna sin fullbordan, så att ändamålet fullkomligast uppfyldes, det blef den andra frågan i ordningen.
En Riks-Hufvud-Bok för år 1810 författades, grundad på General-Stats-Förslager, som i orterne upprättades, och på andre, från de administrerande Verken, infordrade uppgifter; men den ansågs ej tillfyllestgörande; man ville erhålla en med verificationer styrkt Räkenskap i stället för Tableauer, grundade på Förslag, och nu uppstod olika tankar om medlen och utvågarne för detta ändamål.
Sjelfva ändamålet blef ej föråndradt, det var städse detsamma, nemligen, att från hundradetals volumer af spridde Special-Räkenskaper, dem tiden ej medgaf att genomgå, få de stora Resultaterne sammanfattade och klart uppställde; så att erfarenhetens vägledning om det Riksens Ständers förflutna, kunde användas till beräkningarne och dispositionerne för det följande.
Den emellanåt aflupne tiden, hvarunder nödvändigheten af saken blifvit ytterligare uppdagad och bekräftad, utan vunnet resultat, gaf en ny fart åt yrkandet af dess verksamma fortgång, och dermed blandade sig den oro, som dels af det uteblifna arbetet vardt en naturlig följd, dels ock hos mången torde okats af misstro om någonsin ändamålet upprigtigt ville befordras af dem, som, efter den administrativa ordningen, ansågos skyldige, att sig dermed i detaillen befatta.
I en sådan sakens ställning omfattades, med ifver och välvilja, framlidne Stats-Commissarien Widegrens förslag till en Riks-Hufvud-Bok; den väg, hvarpå han med sitt arbete ville framgå, blef en bisak; do medel han erfordrade, för att vinna ändamålet, blefvo,» för ändamålets skull, erkände och antagne, ehuru verkan oell inflytandet af desse medel på andre vigtige omständigheter, i sammahang dermed omöjligen kunde inses och pröfvas, emedan hans plan var framkastad, men ej utredd, och ingalunda då ens af honom sjelf i detaillerne uppfattad, som hår nedanföre skall blifva fullständigt ådagalagdf.
Frågan som från början var blott en. nemligen att få den gällande ordningen i desse vig - Revisorers Berättelse.
109 tige ämnen uppställd och bevisad, delade sig nu, genom de föreslagne medlen att vinna den, uti 2:ne, nemligen denne första, som hittills var hufvudsaken, och en ny, att få andre ordningar införde i stallet för de som gållde.