Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hagshults stom, måtte af allmänna medel få sig tillerkänd ersättning till så stort belopp, som motsvarade ifrågavarande roterings-skyldighet; och har motionären ansett denna framställning desto heldre böra bifallas, som det förut varande bostället
Mjöhult från rotering var befriadt och utbytet af ifrågavarande boställen endast medfört fördel för komministrarne och annex-församlingens innevånare, derigenom att vederbörande prestman nu finnes inom socknen boende. liih. till 11.
St. Prot. 1S53 & US54.
4 Sami 1 Afd. 3 Band. t i Haft. 1 2 Slats-Utskottels Memorial, N:o 349.
Då emellertid motionären icke företett några handlingar, som kunna gifva stöd åt de uppgifna förhållandena och Utskottet således icke är i tillfälle bedöma, huruvida desamma må kunna påkalla rättelse eller ej, får Utskottet, med afseende å ärendets outredda skick, hemställa, att den väckta motionen icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 14 Okt. 1854, kl. 1 e. m.
Memorial, angående gratifikation åt Herr Stats-kommissarien hock.
Till följd af Kongl. Maj:ts Nådiga förordnande af den 19 November nästlidet år, har Herr Stats-kommissarien och Riddaren A. F. Hock under loppet af innevarande Riksdag tillhandagått Stats-Utskottet med1 erforderliga upplysningar vid behandlingen af Stats-reglerings- och andra Stats-verket rörande ärenden; och enär Utskottet ansett, att, på sätt vid föregående Riksdagar egt runi, något lämpligt vedermäle af Rikets Ständers erkänsla borde gifvas för bemälde Stats-kommissarics nitiska och för Utskottet gagneliga biträde, har Utskottet, som inhemtat, att vid sednaste Riksmöten i sådant afseende ett gratifikations-belopp af 1,200 Rulr blifvit anvisadt, trott sig böra, med fästadt afseende å innevarande Riksdags långvarighet, hemställa, att Rikets Ständer måtte tilldela Herr Stats-kommissarien Slats-Ulskoltels Memorial, N:o 330.
3 Kock, för hans i omförmälda afseende leinnade biträde, en gratifikation af 1,333 R:dr 16 sk. banko, att af Eiksgäldskontorets medel utbetalas.
Ank. till Exp.-Utsk. den 14 Okt. 1854, kl. 1 e. m.
Memorial, angående slutligt bestämmande af' arfvode t för den hos Utskottet anställde kamererare, samt gratifikation åt en extra Kanslist.
Uti sitt under N:o 101 afgifna Utlåtande, rörande aflöningen för den hos Riks-Stånden och Utskotten anställda tjenstemanna-personal och vaktbetjening, har Stats-Utskottet, beträffande den hos Utskottet tjenstgörande Kamererare, hvilken under tiden uppburit i förskott 80 R:dr i månaden, förklarat sig vilja när mare Riksdagens slut föreslå det belopp, bemälde Kamererare skäligen borde tillerkännas; och som nämnde tidpunkt snart torde vara att emotse, får nu Utskottet, med hänsigt till beskaffenheten af de Kamereraren åliggande göromål, samt den omtanke, noggrannhet och möda, som derå blifvit nedlagd, hemställa, att aflöningen för bemälde Kamererare må, i likhet med hvad vid sistlidne Riksdag egde rum, bestämmas till Ett hundra Riksdaler Banko i månaden, att, räknadt från och med antagningsdagen samt efter afdrag af hvad Kamereraren redan förskottsvis uppburit och med iakttagande af de i af - 4 Slats-Utskotlcls Memorial, N.-o 320. soende på aflöningen för Riks-Ståndens och Utskottens Kanslier i allmänhet meddelade föreskrifter, från Riksgälds-kontoret utbetalas.
I sammanhang härmed har Utskottet, som vid Riksdagens början, med afseende å mängden af de Utskottet tillhörande ärenden, antog 2:ne extra Kanslister, dock utan rättighet för dem till arfvode, af hvilka den ene sedermera, enligt Rikets Ständers medgifvande, fått beräkna och uppbära enahanda aflöning, som Utskottets ordinarie Kanslister åtnjuta, funnit sig böra hemställa, att jemväl den andre extra Kanslisten, hvilken vid åtskillige tillfällen biträdt vid kansligöromålen och, bland annat, efter Utskottets särskilda uppdrag, besörjt utskrifningen och kollationeringen af de vidlyftiga tabeller, hörande till frågan om Landt-statens löne-reglering, hvilka i 4 exemplar blifvit Riks-Stånden tillställde, må för detta sitt arbets-biträde få tillgodonjuta någon vedergällning; och då Utskottet anser att denna skäligen kan bestämmas till ett belopp, motsvarande en månads Kanslist-arfvode, eller 00 R:dr, föreslår derföre Utskottet, att en gratifikation af 90
R:dr banko måtte bemälde extra Kanslist beviljas, att jemväl från Riksgälds-kontoret utbetalas.
Stockholm den 13 Oktober 1854. Slals-Utskollels Utlåtande, N:o 221. Hl:O 321.
Ånk. till Exp.-Utsk. d. 14 Okt. i854, kl. 1. e. m Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet N:o 270, i fråga om en fyr-anläggning å Gottska Sandön. (U. A.) Uti Stats-Utskottets under N:o 270 afgifna Utlåtande, i anledning af Kongl. Majits
Nådiga skrifvelse af den 7 sistlidne April, i fråga om anläggning af tvänne fyrar å Gottska Sandön, hemställde Utskottet, att Rikets Ständer måtte uti underdånig skrifvelse anhålla, att, så snart nödiga tillgångar för uppförande af dessa fyrar kunde utaf lots- och fyrings-medlen beredas, denna fyr-anläggning bringades till verkställighet.
Enligt till Utskottet ankomna Protokolls-utdrag, hafva, vid Utlåtandets föredragning hos Riks-Stånden, Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet bifallit samma Utlåtande, det förra Ståndet likväl med den förändring, att uti den föreslagna underdåniga skrifvelsen skulle, näst efter ordet »beredas» tilläggas orden »och Kongl. Majit finner behofvet sådant påkalla»; hvaremot Borgare-Ståndet återremitterat Utlåtandet, hufvudsakligen på den grund, att då behofvet af ifrågavarande fyr-anläggning blifvit fullständigt utredt och det tillika vore upplyst, att lots- och fyrings-medlen dertill för närvarande icke lemnade tillgång, annan utväg för medels anskaffande borde beredas, hvilket ansetts kunna ske, antingen, på sätt den vid Utskottets förra Utlåtande fogade reservation angåfve, genom anlitande af Handels- och Sjöfarts-fonden, eller ock medelst anvisande af ett särskildt direkt Stats-anslag, samt Bonde-Ståndet åter beslutat, att, i öfverensstämmelse med det uti nämnda reservation framställda förslag, underdånig skrifvelse skulle aflåta* med anhållan att, så snart nödiga tillgångar för 6 Slals-Utskotlets Utlåtande, N:o 322. uppförande af de ifrågaställda 2:ne fyrarne kunde af lots- oell fyrings-medlen eller af Handels- och Sjöfarts-fonden beredas, fyr-anläggningen måtte bringas till verkställighet.
Då, enligt hvad sålunda förekommit, Preste-Ståndet godkänt Utskottets Utlåtande i dess helhet samt Ridderskapet och Adeln äfven bifallit detsamma, blott med ett uti den föreslagna underdåniga skrifvelsen beslutadt tillägg om fyranläggningens verkställande, när Kongl. Majit funne behofvet sådant påkalla, har Utskottet, som för sin del anser detta tillägg icke vara af nöden, enär detsamma innefattas uti Utskottets redan afgifna Utlåtande, funnit sig sakna anledning att, i följd af den från BorgareStåndet erhållna återreinissen, sitt förra Utlåtande frånträda, Stockholm den 13 Oktober 1854.
N:o Ank. till Exp.-Utsk. d. 14 01<t. 1854, kl. 1 e. m.
Utlåtande, t anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående pension å Allmänna Indragnings-staten för t. f. Chefen vid Sfcogs-instilutet, Hof-jägmästarén m. m.
Ad. af Ström. (U. A.) 1 anledning deraf, att t. f. Chefen och Direktören vid Kongl. Skogs-institutet, Herr Hof-jägmästaren och Kommendören af Kongl. Wasa-Orden Israel Adolf af Ström, hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit, att vid nu mera uppnådd Slals-Utskoltels Ullålandc, N:o tSH.
7 76 års lefnadsålder och efter 60 års oafbruten tjenstgöring undfå Nådigt afsked från nämnde befattning, samt derjemte till Kongl. Maj:ts Nådiga behjertande hemställt, huruvida lian kunde anses hafva gjort sig förtjent att härvid varda med pension för sina återstående lefnadsdagar hugnad, har Kongl. Maj:t uti en den 13 nästlidne September till Rikets Ständer allåten Nådig Proposition (N:o 102), med åberopande af de mångfaldiga förtjcnster och det synnerligen utmärkta nit, hvarmed af Ström under sin långvariga tjenstcmannabana så väl genom sina embetsåtgärder, som sina skrifter rörande skogshushållningen, verkat till fäderneslandets gagn och bästa, behagat föreslå, att Rikets Ständer måtte förklara Hof-jägmästaren af Ström berättigad att, under de för civile embets- och tjenstemän i allmänhet stadgade vilkor, varda, vid afskeds erhållande från omförmälda befattning, uppförd å Rikets Allmänna Indragnings-stat till en pension af 800 R:dr B:ko årligen, motsvarande det arfvode, han för samma befattning från Skogs-planteringskassan nu åtnjuter.
Högstberörde Nådiga Proposition är af samtlige Riks-Stånden till Statsutskottets behandling remitterad; och får, i följd deraf, Utskottet, efter tagen kännedom af Kongl. Stats-kontorets i frågan afgifna underdåniga Utlåtande samt af öfrige ärendet rörande handlingar, anföra: att, jemlikt Kongl. Förordningen den 24 Januari 1778 samt Kongl. Brefvet den 25 Juni 1818 och Kongl. Kammarkollegii derpå grundade Cirkulär af den 11 Oktober 1819, den embetsman vid Civil-staten, som uppnått 70 års ålder och varit i oafbruten tjenst minst 30 år, är berättigad att vid afskedstagande undfå pension, motsvarande innehafd lön; att för t. f. Chefs- och Direktörs-befattningen vid Skogs-institutet någon lön icke finnes på Riks-staten uppförd, hvaremot ett årligt arfvode för samma befattning utgår af det anslag, som genom Kongl. Brefven den 15 Oktober 1828 och den 12 Februari 1846 för Skogs-institutets underhåll, med sammanlagdt 3,900 R:dr årligen, blifvit af Skogsplanterings-kassans tillgångar i Nåder anvisadt, samt att, vid sådant förhållande och då härtill kommer, att Hof-jägmästaren af Ström icke förr än år 1828, då Skogs-institutet inrättades med underhålls-anslag af allmänna medel, tillträdt omförmälda med sagde arfvode förenade beställning, nyssberörde författningar följaktligen icke äro i förevarande fall fullt tillämplige.
Då emellertid ostridigt är, att Hof-jägmästaren af Ström, som, enligt hvad handlingarne vidare utvisa, från år 1794 till år 1850 tjenstgjort såsom jägare och intendent vid Kongl. Djurgården och sedan år 1831 varit styresman för Statens eke-planteringar samt år 1823 på egen bekostnad inrättat ett Skogsinstitut, innan det nuvarande, efter af honom afgifvet underdånigt förslag, stiftades, under sin långa tjenstetid på ett utmärkt sätt gagnat fäderneslandet genom sin nitiska verksamhet för en förbättrad skogshushållning, särdeles med krono - 8 Stats-Utskottets Utlåtande, JY.-o J22. parkeme och allmänningarne i Riket, derom, utom hans embets-åtgärder, flere af honom tid efter annan utgifna värderika skrifter bära vittne, synes Hof-jägmästaren af Ström härigenom hafva gjort sig förtjent af det allmännas erkänsla och böra komma i åtnjutande af den pensions-förmån, som nu blifvit af Kongl. Maj:t föreslagen.
Hvad åter beträffar den fond, hvarifrån pensionen bör utgå, har Utskottet, i betraktande deraf, att den betydliga tillväxten i Skogsplanteringskassans tillgångar, hvilka, enligt sednast afslutade Rikshufvud-bok, uppgå till icke mindre än 218,222 R:dr 40 sk. 7 r:st., utan tvifvel måste i väsendtlig mån tillskrifvas Hof-jägmästaren af Ströms åtgärder, samt med tillika fästadt afseende derå, att, såsom Utskottet inhemtat, några Jägeri-staten förut tillhörande tjenstemän redan frän samma kassa åtnjuta pensions-understöd, ansett lämpligast, att, på sätt jemväl Stats-kontoret i sitt underdåniga Utlåtande alternativt föreslagit, den nu ifrågaställda pensionen ä berörde fond anvisas.
På grund af hvad sålunda är anfördt, tillstyrker derföre Utskottet, att Rikets Ständer måtte flir sin del medgifva, det Hof-jägmästareu af Ström, vid afskeds erhållande från t. f.
Chelsoch Direktörs-befattningen vid Skogs-institutet, må för hans återstående lifstid tilläggas en årlig pension af 800
R:dr, att från Skogsplanterings-kassan utgå.
Reservation: af Riksdags-fullmiiktigen Henrik Andersson frän Örejbro län.
STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, ii!S4.
Stafs- Utskottets Utlåtande, No 323. 1 N: o 323.
Åak. till Exp.-Utak.
<L 14 Okt 1854, kl- 1 o. nr.
Utlåtande, i anledning af Kongl Maj:ts Nådiga Proposition, angående särskilda anslag, dels för åtskilliga nödige befunne byggnads-arbeten uti Kongl.
Lust-slott, dels till uppförande af ett Ridhus för Kongl. Kof-stallets behof. {(U. A.)
Åf högstberorde frän samtlige Riks-stånden till Stats-Utskottcts handläggning- remitterade Nådiga Proposition, (N:o 101 i l:a sami. af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoller) inhemtas, att, sedan, i anledning af den vådeld, som höstetiden nästlidne år härjade en del af Tullgarns lust-slott, ochhvilken, enligt de upplysningar, som sedermera vunnits, lärer uppkommit genom det derstädes använda felaktiga byggnads-sätt, att, med förbiseende af dermed förenad eld-fara, ej allenast hvarjehanda trädvirke anbringats i närheten af skorstens-piporna, utan ock ändan af bjelkar i tak-laget uti desamma blifvit instuckne, Kongl. Maj:t anbefallt Riksmarskalks-embetet föranstalta, dels att. genom en officer af Kongl.
Ingeniör-korpsen, noggrann undersökning blefve- verkställd, huruvida enahanda förhållanden i afseende på byggnads-sättet, som vållat branden vid Tullgarn, äfven egde rum vid Kongl, residens-slottet samt det arf-furstliga palatset vid Gustaf Adolfs torg i hufvudstaden, äfvensom vid Haga, Drottningholms och Gripsholms Kongl, lust-slott, samt om skäl kunde förefinnas att befara dylik olyckshändelse vid något af nyssnämnda slott och palats, dels ock att, i sådant fall, uppgift blefve meddelad om de åtgärder, som till förekommande deraf kunde anses nödiga, äfvensom för - Äfi, m R.
St. ProL 1853 $ 1854.
4 Sand, 1 Afd. 3 Band. 12 Baft. 1 * SjaU-UtskotUta L (låtandr, -V.u 333. slag upprättad! å ilen derför erforderliga kostnad, hade bein alde embete, uti underdånigt memorial elen 19 April detta ar, , ailemnat ett, efter föregångna besigtningar af dertill beordrad ingeniör-officer författadt approximativt förslag ä. kostnaden för de arbeten, som ansetts nödiga för att åt ofvan omförinälda slott och palats bereda möjligaste säkerhet mot eld-fara, uppgående till ett sammanräknadt belopp af 28,000 r:dr, hvilken summa likväl, med hänsigt till de oförutsedda åtgärder, sorn under ifrågavarande arbetens utförande kunde befinnas oundgängliga för att emot eld-fara betrygga dessa dyrbara byggnader, särdeles hvad beträffade skorstens-pipors dragning i morarne och eld-städeis* anordning m. m. inom de Kongl, rummen i Stockholms slott, ansågs böra beräknas, med tillägg af ytterligare 2000 r:dr, till 30,000 r:dr bko; hvarjemte, och dä erfarenheten tillräckligt ådagalagt, till hvilket högt belopp kostnaden för iståndsättandet af större byggnader efter inträffad brand-skada i allmänhet uppginge, hvarå, ibland annat, jemväl den, enligt Kongl.
Ma.j:ts Nådiga befallning, på dess egen bekostnad1 verkställda reparation af det nedbrända taket å Tullgarns slott och dess genom elden skadade rum in. in., uppgående till icke mindre än 20,000 r:dr bko, lemnade ett varnande exempel. samt då dessutom ytterligare toges i betraktande det oskattbara värde, sorn i ofvan uppräknade slott förvarade konst-alster, böcker och ändra, saker af stor historisk märkvärdighet egde, och den oersättliga förlust, sorn skulle uppkomma, derest desamma vid en möjligen inträffande brand ginge förlorade eller klefve till större eller mindre del ohjelpligen förstörda, iliksmgrskalksembetet hemställt, att, enär de för merberörde slott bestämda årliga anslag, hvilka vöre afsedde ej allenast till nödvändigt underhåll af byggnader, samt skötsel oell vård af park och trädgårdar, utan ock till aflöning af erforderlig tjenstemanna-personal och betjening, samt arbets-folk, äfvensom till onera, fattigvård och förvaltning-kostnader, icke kunde till nu ifrågakomna utgift lemna tillgång, Kongl. Äiajrt måtte, i betraktande af angelägenheten att söka bevara meranämnda, staten tillhöriga, egendom, för olVanbcrörda ändamål, af Rikets Ständer äska ett anslag för en gång af 30.000 r:dr bko. Kongl.
Majit, sorn, hvad först beträffade Kongl, stöllet i Slockholm., funnit de i kostnads-förslaget derför upptagna byggnads-åtgärder, nemligen jern-dörrars anbringande i brand-murarne emellan de särskilda delarne af vinden och slotts-gångarne samt vid vinds-trapporna, beräknade till 1.255 r:dr, kostnaden för brand-bottnars inläggande i sJotts-flyglarne, 7,276 ridr 32 sk., samt de vid sistnämnde arbete förekommande oförutsedda utgifter, upptagne tili 485 ridr. eller tillsammans 9,016 ridr 32 sk., icke kunna räknas till sådant underhåll af Kongl, slottet, som af anslaget å riks-statens lia hufvndtitel till reparationer å Stockholms slott med flera för Kongl, hofven upplåtna byggnader borde bekostas, utan måste anses höra till sjelfva slotts-hygg - S/aft - l'tsk ettets Utlåtande, N:o 323. 3 11,nions fullbordande, liar. af sadan anledning uti den nu aflåtna Nådiga.
Proportionen. föreslagit, det Rikets Ständer måtte för ofvan nä milde, till denna dyrbara byggnads skyddande emot eld-fara erforderliga arbeten, anvisa ett, särskildt anslag för en gårig af nio tusen riksdaler banko. att. i män af behof, uppå skeende requisitum, Kiksmarskalks-embetet för ändamålet tillhandahållas.
Vidkommande derefter de vid Gripsholms slott, i följd af der begagnade eld-farliga bvggnads-siitt. nödjge befunne förändringar, för hvilka blifvit, i kostnads-förslaget utförd en summa af 7,500 r:dr, oberäknad möjligen oförutsedda mindre utgifter, så har Kongl. Majit, enär denna kostnad icke kunde bestridas af det till 1.700 ridr årligen inskränkta anslaget för samma slott å lliks-sta•ens lista Hufvudtitel. samt då detta dyrbara forntids-verk, för hvars återiståndsättande betydliga summor under de sednare åren blifvit af Kongl. Maj:ts egna medel använda, borde af Staten underhållas, för ofvanberörde behof äskat en summa af sju tusen fem hundra riksdaler banko, att, uppå skeende reqvisition, till Riksinarskalks-embetet utbetalas: varande* deremot något särskildt anslag icke af Kongl.
Majit begärdt till afhjelpande af öfrige vid undersökningen anmärkta felaktigheter och behöfliga förändringar uti det Kongl. Slottet i Stockholm, Arfpriiisens palats, Drottningholms och Haga lust-slott.
Slutligen har Kongl. Majit, i sammanhang med högstberörde
Nådiga framställning, jemväl meddelat Rikets Ständer, hurusom Riksinarskalks-embetet uti underdånigt memorial den 23 nästlidne Augusti, jemte förmälan, att det trädskjul. hvilket för omkring 50 år tillbaka uppfördes å gården vid Kongl. Hofstallet i Stockholm, för att tills vidare begagnas såsom ridhus, numera vore så förfallet både till tak och väggar, att detsamma icke längre ansågs brukbar!, hemställt, att' ett ändamålsenligt ridhus, sorn för Kongl.
Hofstallet vore oundgängligen nödigt och hvartill ritning blifvit uppgjord samt kostnaden beräknats lill 30.000 ridr, måtte så snart ske kunde varda uppfördt å inre stallgården bredvid och utmed quaien vid södra armen af Norrström; och enär, genom en sådan byggnads uppförande jemväl vunnes ett prydligare utseende för denna mest besökta del af hufvudstäden. men lista llufvudtitclns anslag för underhållet af Kongl, slottet och dertill hörande byggnader icke lemnade tillgång för nyssnämnda, af obestridligt behof påkallade byggnads-företags bekostande på en gång, har Kongl. Majit vid detta förhållande funnit
Sig föranlåten föreslå, det Rikets
Ständer matte för ifrågavarande ändamål anvisa en summa af tretio tusen riksdaler banko, att af Riksgälds-kontorets medel, på reqvisition af Riksmarskalks-embetet och till dess disposition, i mån af behofvet, utbetalas, emot förbehåll, att denna summa blefve, utan att ränta derå erlades, med 1,500 ridr årligen från och med nästinstundande år, under loppet af 20 år, till Riksgäldskontoret återgulden af ofvannämnda anslag å Riks-statens lista Hufvudtitel. 4 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 323.
Hvad Kongl. Maj:t sålunda behagat föreslå, har Utskottet tagit ^öfvervägande; och livad först angar de ifrågas tällda anslagen för åtskillige nödige befunne byggnads-arbeten vid Stockholms och Gripsholms Kongl, slott, så ali den stund vid den omförmälda undersökningen utrönt blifvit, att ifrågavarande arbeten äro högst nödvändiga och icke utan äfventyr kunna uppskjutas, samt de för Underhåll och reparation af nämnda Kongl, slott beviljade medel icke lemna tillgång till betäckande af de för berörda byggnads-företag erforderliga kostnader, anser Utskottet det vara angeläget att Rikets Ständer anvisa hvad Kongl.
Majit för sagde ändamål äskat och tillstyrker alltså att för utförande af nu nödige befunna byggnads-arbeten å Kongl, slottet i Stockholm måtte bevilja en summa af 9000 r:dr och för dylika arbetens verkställande vid Gripsholms Kongl.
Iust-slott ett belopp af 7500, att från Riksgälds-kontoret, i mån af behof, till vederbörande utbetalas.
Beträffande åter Kongl. Majrts
Nådiga framställning om anslag för uppförande af ett ridhus för Kongl. Hof-stallets behof, kan ej Utskottet densamma understödja.
Ty utom det att den till utgiftens godtgörande föreslagna utväg, att summan, räntefri, blefve under 20 år med ett visst belopp årligen återgulden af lasta Hufvudtitelns anslag till underhållet af Kongl, slottet och dertill hörande byggnader, synes Utskottet i flera hänseenden mindre lämplig, tinner Utskottet betänkligt, att, sedan Statens tillgångar blifvit så hårdt anlitade som vid innevarande Riksdag varit fallet, tillstyrka anvisandet af medel för uppförande af en byggnad, som, äfven om den må anses behöflig, likväl, enligt Utskottets åsigt, icke torde vara af den oumbärliga beskaffenhet att ett uppskof med densammas företagande bör kunna medföra särdeles olägenhet.
Af denna anledning och enär af de, vid den Kongl, propositionen fogade handlingar, det vill synas som det nu å Helgeands-holmen belägna ridhuset icke är mera bristfälligt, än att detsamma kan ännu någon tid begagnas, om reparation derå verkställes och hvartill Irsta Hufvudtitelns ofvannämnda anslag torde lemna tillgång, hemställer Utskottet, att Kongl. Majrts Nådiga Proposition i denna del icke må af Rikets Ständer bifallas.
Stais- Utskottets Utlåtande, N.d 394.
S Reservation:'
I afseende å det tillstyrkta anslaget till byggnads-arbeten å Kongl, slottet i Stockholm: af riksdagsfullmäktige Matts Pehrsson frän Stockholms, Måns Månsson frän Kalmar, Ola Månsson från Christianstads, Lars Magnus Knutsson från Östergöthlands, Henrik sindersson och Nils Nilsson från örebro, Elof Sindersson från Wermlands, Gabriel Sindersson från Elfsborgs samt Nils Svensson från Blekinge län..
Ånk. till Exp.-Utsb. den 14 Okf. 18ä4, kl. I & m„
Utlåtande,. i anledning af återremiss å Utskottets Betänkande N:o £77, angående ersättning till Wadstena Krigsmanshus- och Amiralitets-krigsmans-kassorna. (U. A.) Till Stats-Utskottet hafva Borgare- och Bonde-Stånden återremitterat Utskottets, under N:o 277 afgifna, utlåtande, innefattande tillstyrkan, att Rikets Ständer, med hufvudsakligt bifall till Kongl. Maj:ts Nådiga framställning i ämnet, måtte besluta, att Wadstena Krigsmanshus- och Amiralitets-krigsmans-kassorne finge för innevarande Stats-reglerings-period, eller åren 1852, 1853 och 1854, tillgodonjuta skillnaden mellan de till ersättning för kassornas förra inkomster af rusthålls- och en per-mille-afgifter anvisade anslag och de belopp, fi S/a/s-11/skuttets Utlåtande, N:o 324. hvartill samma inkomster, om de fortfarande till kassorne ingått, kunde vederbörligen styrkas hafva varit dem behållne, samt att de medel, hvilka sålunda komme att till kassorna utgå, borde från Riksgälds-kontoret utbetalas.
Till stöd för återremisserne är. i öfverensstämmelse med innehållet af den vid utlåtandet fogade, af hr Berger afgifna, reservation, erinradt., att Rikets.
Ständer vid sistlidne