Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr. öre R:dr. öre Kubikfot. k. R:dr. öre K: dr. öre 73,350 1 73,350 |. . ... 1,051,154 25 40,446 80,892 1,132,046 25 — 81,050 — —— — —— — 81,050 - 16,000 — — — 16,000 1,140,504 25 81,050 — 40,446 — 80,892 — 1,302,446;25 592,888 30 19,177 2 38,354 40 631,242 70 162,000 — — — 162,000 — 13,500 — _ 13,500 88,200 — — 88,200 — 118,400 . __ ___ 118,400 974,988|30 19,177 2 38,354 40 1,013,342 70 480,000 . 480,000 248,600 — — — — 248.600 — 2,844,092 55 81,050 — 59,623 2 119,246|40 3,044,388|95 44 Expeditions- Utskottets Förslog till underd.
Transport Till Stipendier för officerare af Flottans korpser under anställelse i utländsk tjenst eller kommendering utrikes (nytt anslag) Spanmåls-upphandlings- och Bageri-kostnader Durchmarche- kostnader, Eeservations-anslag
För sjukvård i.
För Diverse behof ' Rese- och Traktaments-penningar, Förslags-anslag Skrifmaterialier och expenser, ved m. m. för Förvaltningen af Sjöärendena och Departementets Kommando-expedition Skrifmaterialier och expenser, ved m. m. för Departementets Ivansli-expedition, Förslags-anslag:
Nuvarande beloppet 1,225: 31.
Tillkommer: för jemnande af Hufvudtitelns slutsumma 10: 74.
Skrifmaterialier och expenser, ved m. m. för Flottans stationer och depot.
Förslags-anslag
Extra utgifter S:gr För Handeln.
Lots- och Fyrinrättningen med dertill hörande personal.
Eeservations-anslag:
Nuvarande beloppet 240,000: - Tillkommer: a) Förhöjning, motsvarande den vid beräkning af Statsverkets inkomster antagna blifvande tillökningen uti inflytande Båk- och Lotsmedel 110,000: — bj Vederlag för Förvaltningens af Sjöärendena andel i uppbörden vid Landsorts fyrbåk 12,440: — jg2 440- S:gr 362,440:
Indelta Räntor, såsom i 1861 års Riks-stat 460:
Summa Ex)><‘dilions-UtsJiOllPls Förslag lill lindard.
Skrifvelse, /V.-o 144. 45 Oindelt Spanmål.
Penningar. enligt: markegång på förslag.
Värde t förslagsvis å 2 R:dr ! kubikfoten.
R:dr (öre 2,844,092-55 15.000 - 30,000j— 30.000 _ 39,000!— 19,175;— 5,000 - 5,000— 1,236 27,000- 15,000 R:dr. öre 81,050—!
Kubikfot.
I k. 59,623 2 R:dr. jöre 119,246 40 R:dr.
3,044,388 95 15.000 — 30.000 - 30,0001— 39.000 — 19,175 5.000 5.000 1,236 27.000 15.000 915,011 5 362,440 460! 915.011 5 362.900 3,392,94360! 81,5101- 71(7,. lill Ii.
Prat. 1862 59,623| 2| 119,246 40 3,593,7001- 1863. 10 Sami. 1 Afd. 11 Höft. 7 liccprdilions-Utakolteh Fiirs/ng lill unden!.
Skri frelse.
,\:o 144 Tab. Litt. B. Extra Slaisrpfflerings-anslag för Försvarsverket lill Sjös. 1:0.
Anslag för åren 1864, 1865 och 1866, att utgå med årligen.
Till Flottans nybyggnad elior anskaffande al ny riel, 600,000 R:dr årligen Till angelägna byggnadsarbeten och anskaffningar tioner, 50,000 R:dr årligen .
. Åt Amiralitets-krigsnians-kassan: krigsfartygsmatevid Flottans sta - Ri k smynt.
R:dr. 1,800,000 150,000 a) För att fortfarande sätta kassan i stånd att till Flottans pensionsberättigade embcts- och tjenstemän, sorn söka afsked, genast utgifva pensioner, enligt de för kassan nu gällande pensionerings-grunder, samt äfven för att bereda tillgång till de deni tillförsäkrade fyllnads-pensioners utbetalande; ett kreditiv på Riksgälds-konföret af 30,000 R:dr årligen 90,000: — b) Föi' upprätthållande af den Flottans gemenskap förunnade förbättrade pensionering, likaledes på Riksgälds-kontoret ett kreditiv af 40,000
R:dr om året 120,000: — 210,000 Tillhopa j 2,160,000 2:o.
Till försök för utrönande dels af s. k. pansarplåtars af svenskt jern förmåga att motstå skott, dels lämpligaste konstruktionen af refflade, gjutna jernkanoner till bestyckning å fartyg, dels ock till anställande af skjutförsök med artilleripjeser Summa 160,000 2,320,000 STOCKHOLM, TRYCKT HOS ISAAC MARCUS, 1863.
Utskottets Förslag till anderd.
Skrifvelse, N:o 14-5. 1 1V0 145.
Uppläsl och godkändt hos Ridd. och Adeln den £8 Okt. 1865.
Preste-Ståndel den 28 — — Borgare-Ståndet den 28 — — Bonde-Ståndet den 50 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i ättledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om full dispositionsrätt för Stockkolms stad och lön till den åt stadens och länets gemensamma kurhusinrättning dr i 815 upplåtna egendom å Kungsholmen.
(Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 157.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer vid sistlidne riksdag, i öfverensstämmelse med då gjord nådig framställning, medgifvit, alt den genom Rikets Ständers skrifvelse den 27 Juli 1815, till begagnande för den gemensamma kurhusinrättningen för Stockholms stad och län, upplåtna tomt med åbyggnader å Kungsholmen finge af Kurhus-inrättningen, såsom hade densamma blifvit tillerkänd full eganderält till berörda tomt och åbyggnader, ölverlåtas åt allmänna Barnhus-inrättningen i Slockholm emot den ersättning, som kunde bestämmas af de för Barnhus-inrättningen samt Stockholms stad och län för ändamålet utsedde deputerade och derefter af Kongl. Majit i nåder gillas; men frågan härom sedermera förfallit på den grund, alt någon öfverenskommelse om vilkoren för egendomens öfverlåtande till Barnhus-inrättningen icke kunnat åvägabringas; så har, enligt hvad E. K.
Majit uti nådig Proposition af den 3 sistlidne Juli gifvit Rikets Ständer tillkänna, E. K. Majits Befallningshafvande i Stockholms län, som redan år 1850 framställt angelägenheten deraf, att länets sjukvårdsanstaiter i hufvudstaden ordnades på ett sätt, sorn vore mera ändamålsenligt, än nu är förhållandet, uti skrifvelse den 15 September sistlidet år, enär bchofvet för länet af en oafhängig sjukvårdsanstalt inom hufvudstaden för såväl lasaretts- som kurhuspatienter ännu qvarstode och årligen alitBih. till R.
Prot. 1862—1863. 10 Sami. 1 Afl. 12 Haft. 1 2 Exp c dilio n s - Uis kottet); Filrs/ag lill anderd.
Skrifvelse, N:o 145. mera oafvislig! gåfve sig tillkänna, i enlighet med deputerades från länet vid sammanträde den 29 Juli sistnämnda år fattade beslut, i underdånighet anhållit om ailålande af nådig Proposition till Rikets Ständer derom, att ofvan omförmälda af Rikets Ständer är 1815 lill kurhus-inrättning för Stockholms stad och län öfverlålna egendom å Kungsholmen måtte, med derå vid öfverlåtelsen befintliga åbyggnader, få af staden eller länet inlösas, eller ock, vare sig hel och hållen eller delvis, till annan allmän inrättning eller enskild person förvtlras, under förbindelse för den parl, som sin andel deri sig afhänder, att anskaffa och inrätta en beholvet motsvarande, ändamålsenlig sjukvårdsanstalt för kurhuspatienter.
Sedan ej mindre Kurhus-direktionen, än äfven Ofver-Ståthållare-embelet, uti algi Ina, infordrade yttranden, förordat E. K. Majits Belällningshafvandes berörda framställning, under förutsättning och med vilkor, alt den gemensamma nyttjanderätt till ifrågavarande faslighet, som genom Rikets Sländers beslut år 1815 blifvit
Stockholms stad och län tillerkänd, icke målte upphöra utan ömsesidig öfverenskommelse, och försäljning eller fördelning af fastigheten således icke kunna ega rum, såvida icke de, som i förevarande fråga utöfva slädens och länets räll, derom blifvit ense; så har E. K.
Majit, eller öfvervägande af hvad sålunda förekommit, lill Rikets Sländers antagande hänskjutit förenämnda af E. K. Majlis Befallningshafvande afgifua förslag, sådant det blifvit af E. K. Maj:ts Befallningshafvande framstäldl.
Ständer hafva till pröfning förehåll detta ärende och tagit del af dertill hörande handlingar; men dervid icke funnit tillfyllestgörande skäl vara för handen, alt det framställda förslaget bifalla.
Slockholm den 30 Oktober 1863.
Earpedilions-Utskotfets Forsla<j lill anderd.
Skrifvelse, S:o 146.
3 Mto 146.
Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 28 Ok!. 1863.
Preste-Ståndet den 28 — — Borgare-Ståndet den 28 — — Bonde-Slåndel den 30 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående afsöndring af jord från Major s-bostället Hammar vid Wermlands regemente till begrafningsplats åt Hammarö församling i Wermlands län.
(Stats-Utskottels Utlåtande N:o 158.) S. A. K. Enligt hvad E. K. Maj:t uti Proposition till Rikets Ständer af den 7 sistlidne Augusti i nåder meddelat, har Hammarö församling i Wermlands län hos E. K. Maj:t i underdånighet anhållit, att af egorna till tredje-majors-bostället vid Wermlands inlänteri-regemenle, Hammar, en jordrymd af 2 tunnland eller 11,20 qvadratrefvar, som, jemlikt en af vice Kommissions-landtmätaren E. A.
Hård deröfver upprättad karta och beskrifning, vöre nära intill kyrkan belägen, måtte frän bostället få afsöndras ocb emot afgäld åt församlingen upplåtas för alt användas till begrafningsplats, hvaraf församlingen, enär dess nuvarande kyrkogård vore otillräcklig, hade behof, äfvensom till annat, församlingens gagn, i händelse nämnda jordafsöndring till bela sitt omfång icke funnes nödig för dess uppgifna ändamål.
Sedan ej mindre då varande och tillträdande boställshavare, än Lönings-direklionen och Chels-embetet vid Wermlands regemente samt
Landsböfdinge-embelet i länet öfver denna ansökning hörde, densamma förordat; så hade Krigs- och Kammarkollegierna, jemte upplysning att tredje majors-bostället Hammar
N:o 1 utgjorde 2 mantal krono-säteri med 19 R:dr 40 sk. 10 r:st. anordnad och afkorlad ränta, med hänsigt till församlingens behof af ifrågavarande plats, hvilken vore för del afsedda ända - 4 Expcditions-Utskottets Förstay till underd.
Skrifvelse, A:o •/47. målet lämplig och ulan sjnnerligt värde för bostället, jemväl tillstyrkt bifall till ansökningen, med förbehåll att behörig afgäld för den afsöndrade jorden i den ordning Kongl.
Förordningen den 19 December 1827 angående grunderna och vilkoren för hemmansklyfning och jordafsöndring stadgar, blefve bestämd att af församlingen till boslällshafvaren årligen utgöras; och har E. K. Maj:t i öfverenstämmelse härmed i nåder föreslagit, att omförmälda jordrymd af 11,20 qvadratrefvar må från majors-bostället
Hammar afsöndras och för ofvanberörda ändamål till Hammarö församling upplåtas, dock med förbehåll alt behörig afgäld derför, i enlighet med hvad Kollegierna föreslagit, varder bestämd.
Efter lagen kännedom af de till detta ärende hörande handlingar jemte karta, hafva Rikets Ständer på grund af de i den nådiga Propositionen anförda skäl och med det vilkor, som deri blifvit nämndt, till förevarande nådiga framställning lemnat bifall.
Hvilket Rikets Ständer härmed få i underdånighet tillkännagifva.
Stockholm den 30 Oktober 1863. i\*o 147.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 28 Okt. 1865.
Preste-Ståndel den 28 — — Borgare-Ståndet den 28 — — Bonde-Ståndet den 30 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:t nådiga proposition angående upplåtande af en del utaf kronoängen Tyskhagen i Westmanlands län till byggnadsplats för Kungs-Barkarö församlings folkskolebyggnad.
(Stats-Utskoltels Utlåtande N:o 159.) S. A. K. Uti Proposition till Rikets Ständer af den 3 sistlidne Juli har E. K. Maj:t behagat i nåder meddela, hurusom Folskolestyrelsen i Kungsbarkarö församling af Westmanlands län hos E. K. Maj:t i underdånighet anhållit att, till byggnadsplats och gårdstomt för ett skolhus samt till planteringsland för lärarens behof och skolbarnens öfning i trädgårdsskötsel, måtte få lill församlingen upplåtas 2 tunnland jord, invid lands - Exp editions- Tils k o lids Förslug lill underd.
Skri frelse, l\:o i4 7. 5 vägen emellan Kungsbarkarö by och Kungsör, från kronoängen Tyskhagen, sorn dertill vore särdeles välbelägen, mot förbindelse för församlingen att till arrendatoren af samma äng, i enlighet med hvad han betingat sig, under återstående arrendetiden årligen utgifva en lunna spannmål, hälften råg och hälften korn, för tunnlandet, men med rättighet att derefter få jordrymden ulan afgift behålla, och hade Skolstyrelsen, för att ådagalägga billigheten deraf, att den begärda jordrymden lemnades af kronojorden, anfört, alt den jord, som lill en vidd af 11 tunnland 13j kappland för närvarande innehades af församlingens komminister såsom boställe, blifvit helt ocfi hållet upplåten från Kungsbarkarö bys mark.
Sedan öfrige vederbörande, öfver denna ansökning hörde, densamma förordat, hade Kammar-koilegium sig i ämnet utlåtit samt, — med upplysning att kronoängen Tyskhagen, om 43 tunnland 2j- kappland, vöre en bland de flera Strömsholms och Kungsörs ladugårdar tillhörande lägenheter, hvaraf arrendet utgöres till Strömsholms stuteri och hvilka, enligt Kollegii kontrakt den 28 Mars 1844, blifvit på 30 års lid, lill midfastan år 1874 utarrenderade och nu innehades af handlanden C. A. Malmqvist,— i underdånighet tillstyrkt ej mindre alt berörda 2 tunnland jord finge, emot den öfverenskomna afgälden under arrendetiden, upplåtas åt församlingen, utan äfven alt, då annan tjenlig plats för anläggning af skola icke vore alt tillgå, lägenheten, som genom församlingens försorg borde å karla a
(Ta t las och beskrifvas, för framtiden måtte utan afgift få disponeras af församlingen; hvarefter E, K.
Majit, som vid underdånig föredragning af detta ärende i nåder bifallit, att den begärda jordrymden af 2 tunnland må från kronoängen Tyskhagen till Kungsbarkarö församling under återstående arrendetiden upplåtas, med vilkor att del betingade algäldsbeloppet derför till arrendatoren af Kungsörs och Strömsholms kungsladugårdar erlägges intill slutet af arrendetiden, eller midfastan är 1874, föreslagit Rikets Ständer att, i öfverensstämmelse med hvad Kammar-kollegium och öfrige vederbörande tillstyrkt, medgifva all platsen må för det uppgifna gagnande ändamålet efter arrendetidens slut för framtiden utan särskild afgift till församlingen upplåtas; och hafva Rikets Ständer, med afseende å hvad sålunda förekommit, funnit sig böra till denna E. K.
Stockholm den 30 Oktober 1863. 6 Expeditions-UtskoHets Förslag lill anderd.
Skrifvelse, IV:o 148. Xio 148.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 31 Okt. 1863.
Presle-Ståndet den 31 — — Borgare- Ståndet den .31 — — Bonde-Ståndet den 4 Nov. — Rikets Stånders underdåniga Skrifvelse, angående tullbevillningen.
(Bevilln.-Utskds Belänkanden Nilis 8 och 17, Utlåt.
N:o 24 samt Mern.
N:ris 13, 18, 19, 22, 23 och 25.) S. A. K.
Sedan, i följd af nådig befallning, E. K. Maj:ts och Rikets Kommers-kollegium samt General-Tullstyrelsen algifvit underdånigt utlåtande och förslag angående de förändringar och tillägg i åtskilliga detaljbestämmelser uti nu gällande tulltaxa, hvilka på grund af inträffade omständigheter och vunnen erfarenhet, eller för vinnande af större enkelhet i administrationen eller lättnad i rörelsen, ansetts vara af behofvet påkallade, har E. K. Majit uti nådig skrifvelse af den 21 November sistlidet år gifvit Rikets Ständer tillkänna, alt ehuru åtskilliga brister i taxan kunde föranleda till en väsendtligare omarbetning af densamma, tidpunkten dertill likväl icke funnits nu vara lämplig, enär förberedande åtgärder redan blifvit vidtagna för öppnande af underhandlingar om handels- och sjöfartstraktat med Frankrike, och nödig omtanke således bjöde att icke gä underhandlingarna i förväg genom framställande af förslag till någon större reform i nuvarande lagstiftning, hvarföre E. K. Maj:l behagat endast i nåder låta till Rikets Ständers Bevillnings-utskolt öfverlemna Kommers-kollegii och General-Tullstyrelsens ofvanberörda förslag för alt tjena till upplysning och ledning vid den granskning af tulltaxan, som hos Rikets Ständer komme ait ega rum.
Beträffande den för varors införsel gällande tarif hafva ock Rikets Ständer, med afseende å hvad E. K.
Majit sålunda i nåder meddelat angående de med Frankrike inledda traktatsförhandlingar, och enär oslridigt är att i förväg medgifua lättnader för artiklar, som från nämnda land bit införas, kunna försvåra utverkandet af motsvarande Expeditions-Utskottets Förslag till anderd.
[S:o 148. 7 fördelar för de svenska varor, sorn der afsätlas, ansett sig vid detta ärendes behandling böra, på sätt här nedan närmare omförmäles, endast å några färre artiklar, hvilka icke eller åtminstone mera aflägset beröra handelsförhållandena med Frankrike, besluta nedsättning uti eller frihet från nu stadgade afgifter; äfvensom Rikets Ständer till förmån för landets hufvudnäring funnit dels skälig belöning böra ega rum i gällande tullsats för artikeln bränvin och sprit, och dels lämplig tull böra åsätlas en mindre del andra nu afgiftsfria landtmannaprodukter; men för öfrigt hafva Rikets Ständer inskränkt sig till att i allmänhet biträda de af förutnämnda embetsverk föreslagna ändringar och tillägg i åtskilliga taxebestämmelser.
Hvad åter angår utförselstari fen, så, och då den inkomst, som af ännu qvarvarande tullafgifter vid varors utförsel kan påräknas, är af så ringa betydenhet att den icke bör finnas vara för Statsverket oumbärlig, — då vidare sagda afgifter icke kunna ega något väsendtligt inflytande på blifvande underhandlingar om en handels- och sjöfartstraktat med Frankrike, — samt då slutligen de fördelar för jordbruket, jemte pappers-, jern- och koppartillverkningen, saint det skydd mot afverkning af ungskog, sorn dessa tullsalser må innebära, synts ingalunda kunna uppväga den förlust samt de hinder och olägenheter af flera slag, som från deras bibehållande äro oskiljaktiga, hafva Rikets Ständer beslutat, att nuvarande tullafgifter skola afskaffas för alla de artiklar, hvilka, enligt gällande utförseltarif, ännu äro med utförseltull belagda.
Jemte det Rikets Ständer härhos i underdånighet öfverlemna förslag lill tavi/ för införselslullen samt till underrättelser om hvad vid verkställighet dernj iakttagas bör, få Rikets Ständer härigenom underdånigst redogöra för de af dem sålunda deruti beslutade jemkningar.
Tarifen för Införseltullen.
I öfverensstämmelse med hvad Kommers-kollegium och ; General-Tullstyrelsen hemställt, hafva Rikets Ständer ansett de under linien i form af noter nu befintliga rubriker och hänvisningar böra ofvan linien uppflyttas, med undantag likväl af dem, hvilka dels icke påkalla någon särskild anvisning till andra i taxan specificerade varor, dels funnits på mer än ett ställe upptagna; varande de till sistnämnde begge kategorier hörande rubriker och hänvisningar uti förslaget helt och hållet uteslutne, nemligen: brvnstenar; du k tygs vä (hader; enbärsolja; etuis: fillrerstenar; flätor till hattar; flugor, spanska; gjutslenar; jern, gjutgods, finare, såsom nålar, kors, ringar, kedjor m. m. ; juller; kamelhår; kopiepressar; niirnbergerkram; olja, terpentin-; pennor, blyerts-; qvarnstenar; slipstenar; talgljus; tapeter af papper; taskböcker; tennfolier: trädfrukter; talg— sten: valten, lukt-; vaxljus; samt vicker.
Följande i nuvarande taxa icke förekommande artiklar hafva Rikets Ständer, lika med
Érnbetsverken, ansett böra i taxan uppföras med de hänvisningar det bifogade förslaget utvisar, nemligen: absinlh; s. k. ackordion; ar ther spirituosus; albumin och anilin; as/altrör; blytran; bobiner; bälten, strumpeband, klädnings- och armhåtlare; cikorierot, bränd eller malen; gnllisenslen, hvil och blå; glasmästarediamanter, infattade; knytning ar; krinoliner; madrasser; munharmonikor; natron, ättiksyrad!; oblat och oblatskifvor; pressenningar; resonansbottnar; rigaba/sam ; rökelse.; soda, kaustik; tagelsurrogal eller s. k. artificiell tagel samt lill stoppningsinaterial preparerad mossa; tandpulfver; tänder, konstgjorda; verktygslådor för barn; vinstenssyra och vinsyra.
1 likhet med hvad Einbetsverken hemställt, hafva Rikets Ständer beslutat, att råämnet asfalt bör i taxan upptagas såsom fri vid införsel. 8 Expeditions-Ulskotlets Förslag till anderd.
Skrifvelse, N:o 148.
Embetsverken hafva i sitt omförmälda förslag bland annat upplyst, hurusom vid tullbchandlingen af bijouterivaror, sorn vanligen inkomme i fodral eller uppfästade å papperskarlor, dessa varor för alt särskildt vägas måste tagas ur fodralen eller lösgöras från kartorna, hvarigenom förorsakades mycket både besvär och tidspillan, jemte det att varan lätt toge skada eller sammanblandades och svårighet följaktligen mötte för densammas återinpassande på sitt ställe, hvadan embetsverken ansett lämpligast att varan vägdes tillsammans med fordrat och karta, utan afdrag af de sednares vigt, mot det att den nu bestämda tullafgiften, 1 R:dr per skålpund, skäligen nedsatles till 75 öre; och hafva Rikets Ständer godkändt ifrågavarande förslag.
Till förekommande af tvist och osäkerhet vid tullbehandlingen af den i gällande taxa med en tull af 18 öre per skålpund förekommande artikeln:
Biscuit, arbeten deraf, — hafva Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med Embelsverkens förslag och på de af dem i öfrigt anförda skäl, ansett densamma lämpligen kunna hänföras till porslin : äkta, hvitt eller enfärgad!.
Då, enligt hvad Embetsverken upplyst, med delar af konstgjorda blommor böra förstås endast blad i bundtar, ax för sig, knoppar för sig o. s. v. utan tillsatser eller sammanbindning, hafva Rikets Ständer, lika med Embetsverken, funnit en anmärkning härom, på sätt bifogade förslag utvisar, böra för de under artikeln ”blommor’ förekommande rubrikerna ”konstgjorda, af tyg; papper eller halm" och ”delar af konstgjorda blommor” införas.
Artikeln bokbindareklol/i finnes i nu gällande taxa upplagen under linien med hänvisning till väfnader, bomulls-, och drager en lull af 90 öre per skålpund: men som Rikets Ständer funnit nuvarande afgift å berörda artikel alltför betungande, samt billighet och rättvisa fordra, att detta för bokbindareyrket nödvändiga beredningsämne måtte kunna till skäligt pris erhållas, helst en del tryckta böcker, hvilka i bundet skick till riket införas, äro från inlörselafgift befriade, hafva Rikets
Ständer för nämnda artikel bestämt en tullsats af 20 öre per skålpund samt ansett taxerubriken böra erhålla den lydelse förslaget utvisar.
Då, enligt hvad Embetsverken upplyst, bland sednare tidens införselsartiklar förekommit brefkuverler, hvilka för närvarande förtullades såsom papp- och pappersarbeten, alla slag, olackerade, mod 40 öre per skålpund, men denna afgift, i betraktande af varans enklare beskaffenhet saint att högsta tullsatsen för papper utgör 18 öre per skålpund, synts vara alltför dryg, hafva Rikets Ständer, i enlighet med det af Embetsverken framställda förslag, beslutat, att nämnda artikel må i taxan införas med en tullsats af 20 öre per skålpund.
Som, genom sammanförandet uti en gemensam rubrik af de flera tillförene specificerade olika slagen af bränvin och sprit, svårighet uppstått att tillförlitligen utröna införselsqvantitelerna af de särskilda sorterna och förhållandet i detta hänseende emellan de slag, som utgöra föremål för en allmännare tillverkning inom landet, och dem, som hufvudsakligen äro af utländsk produktion, hafva Rikets Ständer, hvilka tillika, på sätt redan är omförmäldt, ansett den för bränvin och sprit, alla slag, nu bestämda inlorselafgift, 45 öre, erfordra någon förhöjning, ål rubriken gi i vit den förändrade redaktion förslaget utvisar, samt bestämt införselstullen till 55 öre per skålpund alkohol.
I öfverensstämmelse med hvad Embetsverken, pä anförda skäl, hemställt, hallinder rubriken ”böcker” blifvit i taxan upptagen en ny artikel, s. k.
Album, med en tull af 40 öre per skålpund.
Med E stp editions- lits kött e ts Förslag till Underd.
Skrifvelse, N:o 448.
Med godkännande af embetsverkens förslag hafva Rikets Ständer beslutat, att den under bokstafven C i nu gällande taxa vid rubriken ”Cacao och Caffe rn. fl." lemnade anvisning till bokstalven
K må ur taxan uteslutas.
I likhet med hvad embetsverken föreslagit, hafva, i stället för den i nu gällande taxa såsom bufvudrubrik upptagna artikeln Dividvi eller Libidvi, till hvilken rubrik för den svenska benämningen garfskidor hänvisning är lemnad, garfskidor blifvit upptagna såsom bufvudrubrik, till hvilken de mera främmande benämningarne hänvisas.
Den vid rubriken ’fartyg och båtar"‘ förekommande benämningen ”utländska”) har, på sätt embetsverken hemställt, blifvit såsom obehöflig ur taxan utesluten.