Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Äbyggnadens storlek och beskaffenhet, lämpad efter lägenheternes årliga afkastnings-qvantitet, hvarom undersöknings-instrument, jemte förslag till byggnadernes storlek och beskaffenhet skulle af Syne-Rätt uppgöras, för att, ef:er pröfning Iros Konungens Befallningshafvande, ingå till vederbörande Collegium, som detsamma skulle insända till Öfver-Intendents-Embetet, hvarest, på grund af förslagen, så vidt de godkändes, ritningar och byggnadsförslag borde upprättas och derefter jemte Collegii utlåtande till Kongl. Maj:t öfverlemnas. 2:0 Byggnadsskyldighetens fullgörande, hvilken bestämmes afSyneBihang till fl. St.
Fröt. i834 och t835. 7 Sami. 2 Afd. t tf.de 4 Lag- samt Allm.
Besv. och Oecon.-U tsk.
Betänkande JV.o fa.
Rätt, efter byggnadernes värde och varaktighet, beräknad med hänsigt tili byggnads-materialiernes beskaffenhet, uti antal år, so na, dividerade uti värdes*summan, visa årsbidragets belopp.
Detta, förvandladt i spanmål eller annan lägenhetens persedel, utgöres efter årets markegångspris.
Desse årliga bidrag erläggas, vid Armecns boställen till Regementenas BoställsCassor under Boställs-Directionernes förvaltning: för Ecclesiastique lägenheter, till Consisloriernes förvaltning i der för ändamålet bildande Cassör: samt för Civila boställen äfvensom för Kronans öfrige lägenheter till Boställs-Directioner, som för dem skulle bildas, under Konungens Befallliingshafvandes tillsyn.
Anslag till nybyggnader från desse fonder uppföras årligen på förslag, för följande året, hvilka, sedan de blifvit af Öfver-Intendenls-Embetet granskade, genom vederbörande Collegium, jemte dess utlåtande, insändas till Kongl. Maj:ts fastställelse, hvarefter verkställigheten besörjes af Boställs-Directionerne, eller, för Ecclesiastique boställen, af C.onsistorierne. 3:o Reparationer.
Desse åligga innehafvare och brukare: ordningen dervid bestämmes af Syne-Rätt: tillsynen öfver verkställigheten tillkommer Konungens Befallningshafvande och Regemenls-Chef jemte BostälisDirectionen för Militise-boställen; Konungens Befallningshafvande och Consistorium för Ecclesiastique, samt Konungens Befallningshafvande och Boställs-Direction för Civile boställen och andre Kronolägenheter.
Besvär i sådana mål upptagas af Konungens Befallningshafvande, fullföljas derifrån hos vederbörande Collegiurn samt vidare hos Kongl. Maj:f. 4:o Inventarier, der sådane finnas, som lägenheten tillböra, -böra af innehafvare eller brukare vårdas och städse vidmägthållas.
De beskrifvas och uppskattas i värde af Syne-Rätt.
Frågor derom upplagas och fullföljas i den ordning nästföregående punkt stadgar. 5:o
Häjden pröfvas och bedömes af Syne-Rätt.
Frågor derom fullföljas på sätt 3:cl|e punkten innehåller. 6:0
Odlingar och förbättringar undersökas och beskrifvas af SyneRätt.
Frågor om rättighet dertill eller ersättning derföre pröfvas af Konungens Befallningshafvande och Regements-Chefen gemensamt för Militice-, af Konungens Befallningshafvande och Consistorium för Ecclesiastique och af Konungens Befallningshafvande ensam för Civile boställen och Kronans öfrige lägenheter, samt underställas derefter vederbörande Collegii fastställelse.
Besvär i desse mål anföras hos Kongl. Maj:t. 7:0 Oeconomiska besigtningar och laga syner, som hållas på innehalvares eller brukares bekostnad.
Besigtningar förrättas hvart tredje år och der emellan, så ofta det af vederbörande pröfvas nödigt, å Militice - Lag- samt Alim. Besv.- och Occon.- Ut sk'.
N.o 5 lägenheter af Regemenls-Skrifvare och Auditeur nied aine Nämndemän, i närvaro af Regementets fullmägtig eller brukare; å Ecclesiastique och Civile boställen samt öfriga Krono-lägenheler af Krono-Fogde och arne Nämndemän, likaledes i närvaro af brukare samt Consistorii- eller Krono-ombud.
Syner hållas hvart tionde år af första domstolen i orten, der lägenheten är belägen, hvarvid dom uti rättsfrågor och utslag i oeconomiske ärenden bör serskildt meddelas, i anseende till den olika myndigheter tillkommande pröfning af desse frågor, då klagan öfver besluten an föres.
I anledning af vid besigtning förekomna serskilde förhållanden, ege vederbörande uppsigthafvande myndigheter förordna laga
Syn, innan förenämnde tio år liliandagått.
Besvär deröfver fullföljas i administrativ väg Laga Syn bör dessutom vid hvarje af- och tillträde anställas. 8:0 Besigtnings- och Brukningssätt förverkas genom skyldigheters 'uraktlåtande.
Frågor derom afgöras af Syne-Rätt och vidare af flof-Rätt och Kongl. Majlis Högste Domstol. 0:0 Frågor om rätta förståndet och förändringar af Contract upptagas af Af- och Tillträdes-Syne-Rätt och fullföljas i administrativ väg, 10:0 Utflyttning i följd af skifte och ersättning derföre.
SyneRätt pröfvar och beräknar kostnaden för så väl utflyttningar, som i anledning deraf behöflige odlingar, hägnader, m. m., föreslår fördelning af koslnadssumman på antal år, i nion af tidigare eller senare påräknelig afkastning af odlingsfälten.
Frågor härom afgöras i administrativ väg, i den ordning Gite punkten innehåller. 11:0
Tiden för af- och tillträde bestämmes af Syne-Rätt, enligt allmänna Lagens föreskrifter derom, Sådane frågor fullföljas i Hof-Rätt och Konungens Högste Dpinstol.
Utskotten hafva lill gemensam pröfning förehaft detta mål, och få vördsamt anföra, att då, enligt hvad Motionairen upplyst och Utskotten serskildt hafva sig bekant, en ny Militias-Roslälls-ordning är under utarbetning och ofördröjligen torde komma att utfärdas; men Utskotten icke {iro i tillfälle att bedöma, huruvida föreskri fterne uti den väntade Författningen må blifva lillämplige på alla andra boställen och lägenheter, bland hvilka en del under helt olika vilkor inuehafvas; så anse Utskotten sig icke böra tillstyrka Rikets Höglofl.
Ständer att med något förslag i berörde hänseende gå Kongl. Majit i förväg; dock för vinnande af likstämmighet i Förfällningarne om byggnadsskyldighet å boställen i allmänhet, aå 4 Lag- samt Allm. Besv.- och Oecon.-Utsk. Utlåtande N'.o 43. vidt en sådan, atan förnärmande af enskild rätt, kan tillvägubringas, hafva Utskotten trott sig böra vördsamt föreslå : att Rikets Höglofl.
Ständer i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t, sedan en förnyad Militiae-Boställs- och Husesyns-Ordning blifvit utfärdad, och, i händelse föreskrifterne deruti till större eller mindre del kunna pröfvas lillämplige jemväl för andre boställen, samt ändringar i allmänna Lagen af sådan orsak erfordras, täcktes derom till Rikets Höglofl.
Ständer framställa Nådig Proposition.
Stockholm den 28 Januarii 1835.
Ankom till Exp.-Utsk. den 29 Januarii 1835.
Utlåtande, i anledning af återremiss ä Betänkandet IV:o 21, angående förändringar i Kongl.
Maj:ts Nådiga Stadga ont Skiftesverket i Riket den 4 Maji 1827 och Kongl.
Kungörelsen den g Junii i83z.
Det Betänkande, Utskotten under N:o 21 afgifvit, har af Högloflige Ridderkapet och Adeln blifvit till Utskottens förnyade handläggning återremitteradt, på grund af 3:ne Ledamöters dervid gjorde anmärkningar, hvilka Ledamöter anfört: Herr Cederschiöld, P. G., att håde rättvisa och billighet synes tala för bifall till det af Herr Gyllenhaal, i dess motion, framställde förslag, om sådan ändring i Skiftes-Stadgans 18 Cap, g och i3 §§,, att klagan öfver egogradering bör anföras och pröfvas innan skifteslägguing sker, men ej får ega rum, sedan egolotterne inom skifteslaget blifvit bestämde.
Talaren har ansett det vara klart, alt jordens beskaffenhet lika säkert och mera opartiskt bedömes, innan det är kändt hvem den tillfaller, än sedermera, samt att tvister förekominas genom delegarnes godkännande af graderingen, då det ännu är dem obekant hvarest deras lotter varda ullagde; och ehuru, sedan upplyst vore, det 2:ne
Stånd redan bifallit afgifna Betänkandet, någon underdånig framställning i enlighet med Herr Gyllenhaals motion, under denna Riksdag icke är att förvänta, har Herr Cederschiöld ansett sig böra yrka återremiss, på det motionen inom Utskotten må kunna vinna behörigt afseende.
Be sv.- och Oecon.-Utsk. Utlåtande N.o ^3.
Herr Strussenfeldt:alt han i afseende på olämpligheten af den förändring i 12 Cap. Skiftesstadgan, som Utskotten tillstyrkt, åberopade sin emot Betänkandet afgifne reservation.
Friherre Cederström, Jacob: ut Utskotten hort, på grund af de uppgifter Utskotten erhållit om nuvarande Landtmäteri-Taxas missförhållanden och menliga verkningar på Kronans och enskilde jordegares rätt, förskaffa sig nödige underrättelser, för att i ett sammanhang pröfva frågan, som är af för stor vigt att ej behöfva behandlas, derföre att en Comité kommer att deröfver yttra sig, eller derföre alt en ny Taxa skall vara att förvänta, hvilken möjligen, likasom den nuvarande, beräknad mera till landtmätares än jordegares fördel.
Hvad sålunda anmärkt blifvit hafva Utskotten tagit i öfvervägande, och få i anledning deraf vördsamt yttra, att då de fel Herr Friherre Cederström förmodligen funnit, men icke närmare uppgifvit, i Kongl.
Taxan å arfvode för Landtmäteri-förrältningar den 5 Julli 1827, möjligen kunna vara afhulpne genom Kongl. Maj:ts förnyade Taxa för dylike förrättningar den 18 October nästlidne år, hvilken senare ännu icke synes hafva varit föremål för Herr Friherrens uppmärksamhet, torde å hans yrkande något afseende icke böra fästas.
De skäl Herr Strussenfeldt anfort, för alt ådagalägga olämpligheten af den förändring, som blifvit tillstyrkt uti 12 Cap. 10 §.
Skiftes-Stadgan, hafva icke rubbat Utskottens öfvertygelse, att jordens beskaffenhet, men icke dess belägenhet inom
Rikets norra eller södra provincer, bör bestämma, huruvida densamma må i ett eller flera skiften fördelas, och att frågor härom, som i en ort utan menliga följder kunnat öfverlemnas åt Landtmätares och gode mäns bedömande, jemväl i de öfrige böra få bero på deras urskiljning.
Af Herr Cederschiölds framställning hafva Utskotten icke heller funnit sig föranlåtne att frångå sin yttrade mening, att egograderingen icke bör före skiftets afslutande pröfvas.
Det kan medgifva.?, att stadgandet härom stundom medför olägenheter; men desse öfverväga icke den olättvisa, hvartill taxeringens fastställande före skiftet ofta skulle föranleda, hvilket redan torde vara nog tydligt ådagalagdt af hvad i detta ämne förut blifvit anfördt.
På grund af hvad Utskotten nu yttrat och med tillkännagivande att Högvördiga Preste-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet bifallit, men Valloflige Borgarståndet afslagit Betänkandet, under förklarande af sistnämnde Stånd, att 1827 års Skiftestadga borde oförändrad bi be - 6 Lag- samt Allm.
Be sv.- och Oecon.-Utsk. Memorial
N.-o 44- hållas, — vidblifva Utskotten alltså hvad i afgifna Betänkandet yltradt och tillstyrkt blifvit.
Slockholm den 28 Januarii i835.
Ankom till Exp.-Utsk. den 29 Januarii i835.
Memorial, i anledning af återremiss å Betänkandet, N:o 24, angående lindring för allmogen i den såkallade byggnadshjelpens utgörande.
Förenämnde Betänkande har af Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit till Utskottens förnyade handläggning återreraitteradt, på grund af dervid gjorde anmärkningar; men som detsamma blifvit af öfrige respective Riks-Stånden bifallet, nemligen af Högloflige Ridderskapet och Adela den 24, af Högvördige Presle-Ståndet den 17 och af Yälloflige BorgareStåndet den 19 sistlidne November; så hafva Utskotten trott sig endast böra detta förhållande för Rikets Ständer vördsamt tillkännagifva.
Ankom lill Exp.-Uisk. den 29 Jarmar» i835.
Memorial, i anledning af återremiss ä Betänkandet, N:o 3y, örn utfärdande af ett allmänt Stadgande angående val till Organist.
Detta Betänkande, som Högvördige Preste-Slåndel, på grund afframslälide anmärkningar, till Utskotten återremitterat, har deremot blifvit bifallet af Högiofl.
Ridderskapet och Adeln den 5, af Vällofl.
Borgare-Ståndet den 8 och af Hederv.
Bonde-Ståndet den 5 innevarande månad; vid hvilket förhållande och då målet genom Btne
Stånds sammanstämmande beslut är afgjordt, Utskotten funnit återremissen ej till någon åtgärd kunna föranleda.
Stockholm den 28 Januarii 1835- Lag- samt Allm. Besv.- och Oecon.-Utsk.
N-o 46- 7. N:o 46.
Antora till Exp.-TJtsk. den 29 Januarii 1835.
Memorial, i anledning af återremiss å Betänkandet} N:o 38 angående upplifvande af 2 Cap. 8 i Kongl. Fiskeri Stadgan den if November 1766.
Betänkande liar af Yällofl. Borgåre-Ståndet blifvit återremitteradt; men som öfrige respeclive Riks-Stånden detsamma bifallit, nemligen Hoglofl.
Ridderskapet oell Adeln den 5, Högvördige Preste Ståndet den 8 och Hedervärda Bonde-Ståndet den 5 i denna månad; så hafva Utskotten ansett sig endast böra ett sådant förhållande hos Rikets Högloft.
N:o 47- Antom till Exp.-Ulsk. den 3o Januarii 1835.
Betänkandej i anledning af väckte motioner, om ändring i eller förklaring öfver 26 Cap. 2 ,$*. Byggninga-Balken.
Till Lag-Utskottets behandling har Ilederv.
Bonde-Ståndet remitterat nedannämnde, lill Ståndet ingifna Memorial: t:o af Sven Heurlin från Kronobergs
Län och Bengt Eriksson från Wermland, hvilka uti serskilda anföranden 3rrkat, att som
Kyrkoherdariies löne-inkomster voro i betydlig mon högre än andra Em bets- och Tjenstemäns, serdeles Comminislrarnes, så borde det åligga de förstnämnde, att lika med andra boställs-innehafvare sjelfve bygga och underhålla alla husen å deras boställen ; 2:0 af Anders Andersson från Stockholms Län, som anfört, att olisa tillämpning af Lagens stadgande om Preslens skyldighet att hålla byggnaderna å prestgård vid magt, vid olika domstolar i så måtto skall egt rum, alt en del domare anse församlingen pligtig att bättra alla under en afträdande Pastors tjenstetid å husen tillkomna bristfällig heter, hvaremot an dra, med församlingens frikännande, dömt
Kyrkoherden att ansvara för mindre brister, som han försummat att under sin tjenstetid behörigen 8 Lag- samt Allm. Besv.- och Oecon.-Uisk.
Betänkande lY.-o 47* bättra.
För att förebygga denna olikhet i Lagens tillämpning, har Motionären, som gillat deri senare åsigten, föreslagit, att genom förklaring öfver 2 §. 26 Cap. stadgas må: att Pastorer, sedan de af församlingarne emotion it de sd kallade försam Högarnes lins nybyggda och fullt färdiga, skola vara skyldiga, att utan församlingarnas biträde och pä egen kostnad *dcm underhålla, samt man från man, hvar och en till sin efterträdare i ful/godt stånd aflemna, allt intill dess husen varda af ålder och bruk, men ej af Pastors vanvård så förfallna, att de genom reparation, hvilken alltid skall åligga Pastor, och hvarmed församlingen tinder ingen förevänning bör kunna betungas , icke vida/ e kunna göras brukbara, vid hvilket inträffande förhållande det åter skall vara församlingens skyldighet att husen ånyo uppbygga; 3:o Af Olof Olsson från östergöthland och Jan Peter Jansson fråh Stockholms Län, som på andragna grunder äfvenledes yrkat, att Kyrkoherdarna måtte förpligtas sjelfva underhålla alla husen å prestgård.
Dessa framställningar, hvilka Lag-Utskottet ansett vara af oeconomisk beskaffenhet och således jemväl tillhöra Allm.
Besv. och Oecon.-
Utskottets pröfning, hafva Utskotten gemensamt i öfvervägande tagit; och livad först beträffar den af Sven Heurlin och Bengt Ericsson yrkade Lagförändring, så enär Kyrkoherdarnas rättighet att erhålla, och församlingarnes skyldighet att bygga vissa hus å prestgård, utan tvifvel varit beräknad och måste betraktas såsom en lill Presternas aflöning hörande förmon, den der äfven från urminnes tid presterskapet tillkommit, samt något gällande skäl för dess borttagande och nu deraf föranledd förminskning i nämnde Embetsmäns löner icke är vordet anfördt, finna Utskotten icke lämpligt att understödja de i sådant hänseende väckta motioner, utan tillstyrka att desamma icke må vinna Rikets Ständers bifall.
Hvad åter angår yrkad förklaring öfver 26 Cap. 2 §.
Byggninga Balken, så har olika tillämpning af detta Lagrum vid
Domstolarna egt rum, sålunda, att en del ansett Kyrkoherdens skyldighet,att bättra och underhålla de hus, församlingen till honom färdiga öfverlemnat, icke böra utsträckas längre än till ersättnings-skyldighet, i händelse skada derå genom hans vållandeskelf, hvaremot andra, med församlingens befiielse, ålagt Kyrkoherden eller hans ratts innehafvare, att ansvara för alla mindre bristfälligheter, som antingen genom tidens åverkan, bristande eftersyn eller andra orsaker tillkommit.
Denna senare tolkning öfverensstämmer, efter Utskoltc-ts omdöme, med rätta förståndet och meningen af lagstadgandet, hvilket utl-ryckes med orden vare han (Presten) skyldig, att hålla dem (husen) vid magt, med L< ig- samt Allm Bes v - och Occon.-Ulsk.
Betänkande N.o 4l - $ med egen kostnad.
När de af ålder och bruk och ej af Prestens vanrykt förfalla, dd skola socknemän dem bygga och bättra pä deras kostnad.
Del liirer nemligen vara tydligt att ”hålla vid magt” utmärker ett vidsträcktare åliggande än ersättningsskyldighet för förorsakad eller förvållad skada, ty den senare måste ju alltid drabba hvar och en, som skada åstadkommit.
Ett ytterligare stöd för den niening*- att Puslor bör bekosta mindre reparationer, lärer kunna hemtas af i 2. § uti Kongl. Resolutionen på Allmogens besvär den 1 Augusti 1727, sorn, jemte stadgande, att Bresten bör draga försorg, att husen ej af vanrykt förderfvas, ulan bör han hålla deni vid magt på. egen bekostnad, innehåller, att då mycken och ansenlig förbättring derå karfvas* skall församlingen densamma verkställa
Dådet likväl icke genom speciela föreskrifter finnes bestämdt, i hvilka fall Kyrkoherde bör vidkännas kostnaderna för nödige reparationer, och således icke heller de händelser äro utmärkta, då församlingens skyldighet att bygga och bättra inträder, hafva Utskotten, till förekommande af de olägenheter en sådan brist i lagskipningen kan medföra, ansett sig' böra tillstyrka utfärdande af en allmän Författning, hvarigenom skulle stadgas: att, vid laga af- och tillirädes-liusesyn å prestbol, samt vid de, enligt Kongl Kungörelsen den 28 Maji i83o, föreskrifva ceconomiska besigtningar, skall, der icke angående byggnadsskyldigheten serskildt är vordet stadgadt, noga urskiljas och i serskilda columner utföras hvad, enligt 26 Cap. 2 §.
Byggninga-Balken, bör hänföras till socknemäns nybyggnads-skyldighet aj de sju laga husen, och hvad deraf tillhörer Kyrkoherde på egen kostnad reparera och underhålla.
Till socknemäns nybygg n a ds-skyld i g het hörer:
Då lius genom ålder och bruk blifvit • så bofäl/igt, att det måsteombyggas; då röta å stock sig visar eller rappning å vägg bör bättras samt sådana förbättringar, hvilka af dessas verkställande blifva en följd; då genom husets sättning; eller annan tillfällighet, som boställshafvaren bevisligen icke kunnat förekomma, rummens delar eller tillhörigheter varda så skadade eller pbrukbara, eller ock genom bruk och nötning under en längre tidrymd så bristfälliga, att de måste till det hela eller betydligaste delen deraf ånyo göras; dä någon eldstad, genom flera års bruk, är så utbränd eller skadad, att den icke vidare genom reparation kan brukbar göras utan måste omsättas eller ånyo uppmuras ; då yttre taket måste på en eller bägge sidor till större delen omläggas, eller annan sådan skada derå uppkommer, hvarigenom röta cl Bilt. till R.
Trot- 1834 och 18.'ii. 7 Sami. 3 Afd., % t/yde Häftet. io Zag- samt Allm, Besv.- och Oecon-Vlsk, Betänkande N,o 4~1- • iväggar elter bjelkar orsakas; då hus behof ver rappas eller väggar och knutar brädfodras, takrännor anläggas eller vindskappor inrättas eller förbättras; då nytt golf i rum eller bollstockar med trossbottnar skola inläggas, eller ny inredning eller nytt tilde i loga, stall eller fähus skall göras.
Husens fullständiga vård och renhållning i allmänhet; eldstädernas vidmagthållande , så till kakel och mur ar be te, sorn till spjäll, pipor, dörrar och luckor, samt sotning; rummens, förstufvors och trappors inre stånd och serdeles dörrar, dörrkarmar och foder, nycklar och lås samt luckor med deras beslag; fönsterkarmar och bågar med deras glas och beslag samt fönsterfoder och smygar; tak af gips eller kalkrappning, taklistor, panelningar, golf och trösklar; tapeter, som rummen åtföljt, samt hvitlimning oeh målning; sten-friser och kakelugns- eller spiselplaner, skorstenar samt trappsteg och ledstänger.
En Ledamots serskilda mening bifogas» Stockhalm derv 38 Januarii i835* Reser vationer : af Herr Doctor Beocell: ”Under åberopande af de skal HögloQ.
Lagsamt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotts sammansatta Afdelning i sitt förslag till Betänkande, i fråga om utfärdande af förklaring öfver 26 Cap. a §.
Balken, anfört, får jag såsom reservation delta förslag bifoga; ”Hvad vidkommer den förklaring, som blifvit föreslagen, för erhållande af mera bestämda stadganden om Kyrkoherdars skyldighet att å församlingens hus vid prestgård bekosta reparationer, så synes stagandet i 36 Cap. a §.
Byggninga-Balken, att Kyrkoherde skall med egen kostnad vidmagthålla de Jms, hen af socknemännen lått emottaga, samt att, när de af ålder och bruk och icke af prestens vanrykt förfalla, socknemännen skola dem bättra oeh bygga, innefatta tillräckligt fullständiga och i möjligaste måtto tydliga föreskrifter angående prestens och församlingens ömsesidiga skyldigheter i detta afseende, hvadan Utskotten, sorn anse en förklaring, der ett förtydligande icke lärer kunna åstadkommas, vara ändamålslös, tillstyrka, alt Anders Anderssons och Olof Olssons motioner icke må bifallas.” Häruti instämde Herr Prosten Rosén och Herr Prosten Bolander.
STOCKHOLM, Ecksteihska Tryckeriet, 1835.
Lag- samt Auni. Bern. och Qtcon.-laskonens Betänkande N.o 48. t N:o 48.
Anlono till Exp.-Utsk. den 21 Febr» Betänkande , i anledning af väckt fråga om laga fardag å så kallad embetsjord i stad.
Uti ett till
Väl lo fl.
Borgare-Ståndet ingifvet och derifrån lill LagUtskottet remilteradt Memorial, har Herr C. IV.
Olbers anfört, att ehuru stadgadt vore, alt Embets- och Tjenstemän å Jandet eller deras Sterbhusdelegare skulle på innehafvande boställen få njuta tjensteår till nästa Thomaj-dag, och färdags-år till den 14 Mais andra året derefter, saknades likväl föreskrift huruledes i afseende på städernes embets-jord förhållas bör, hvilket hos Domstolarne skall föranledt olika meningar, men då det vore billigt, att städernes Embets- och Tjenstemän fingo tillgodonjuta enahanda rättighet, som bostalls-innehafvare på landet, har Motionairen föreslagit det stadgande, att hvad som är föreskrifvet om tiden för innehafvare att afträda boställen på landet, äfven bör lämpas till städernes Embets- och Tjenstemäns embets-jordar.
Delta mål hafva Utskotten gemensamt i öfvervägande tagit, och sorn, på sätt Motionairen jemväl anmärkt, något bestämdt stadgande icke finnes, angående tiden, då jord, anslagen till lön åt Embets- eller Tjenstemän i städerrie, efter innehafvarnes död eller afgång från tjensten, skall afträdas, helst io och i3 §§. af 16 Cap. Jorda-Balken, i frågor härom, ej lära vara tillämplige, så och enär billigheten synes fordra , att bemälde Tjenstemän måge i detta afseende njuta enahanda förmon, som boställs-innehafvare å landet är vorden tillagd, hafva Utskotten ansett sig böra motionen understödja samt föreslå utfärdande af en allmän Författning, hvarigenom skulle stadgas: att, när Embets- eller Tjensteman i stad, sein af stadens cassa undfår aflöning, dör eller från tjensten eljest afgår, skola, derest icke annorlunda serskildt finnes förordnadt, han eller hans rätts innehafvare vara berättigade, att, ä till lön anslagne hemman, jord eller lägenheter, njuta laga fardag på enahanda sätt, som angående boställen d landet föreskrifvet är.
Stockholm den ao Febr. 1835.
Brot. $334 och ■ 835. 7 Semi, 1 Afl, i5;de Häftet. 1 a Lag- samt Allm.
Besv. och Oecov,-Utskottens Memorial N:o 49, 5o. N:o 4d Ankom till Exp.-Utsk. den 21 Febr.
Memorialj i anledning af återremiss å Betänkandet N:o z5, angående rättighet att, utan föregången syn på stället, få anlägga husbehofs mjöl-c/varnar.
Ridderskapet och Adeln har, på grund af gjord anmärkning mot redactionen af det i förevarande Betänkande framställda Författningsförslag, hvarest ordet ”vilja'’ ansetts kunna emot ordet ”skola” utbytas, detsamma till Utskotten återförvisat, och ehuru det må medgifvas, att sistnämnde lämpligare kunnat i texten användas, likväl och som ifrågavarande Betänkande blifvit bifallet hos Högvördige Preste-Ståndet den 26 samt hos Vfdloflige Borgare- och Hedervärda Bonde-Ståndet den sisth November och 3:ne Riks-Stånds sammanstämmande beslut i ämnet förefinnas, lärer å Utskottens sida någon vidare åtgärd icke ega rum.
Stockholm den 20 Februarii i835.
Ankom till Exp.-Utsk. den 21 Febr.