Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sandstedt frän Jönköpings län, under åberopande af de svårigheter, som mötte att fä den inom Westra härad af samina län, med ett årligt arfvode af 250 r:dr inrättade extra provineial-läkarebeställning tillsatt, i anseende till ortens fattigdom och det i följd deraf bristande tillfälle för läkaren till någon mera lönande enskild praktik, framställt behofvet deraf, att detta härad, som hade en folkmängd af icke mindre än 30,000 personer på en areal af 8 mils längd och 5 mils bredd, linge ett tillräckligt anslag till allönande af en provincialläkare, samt föreslagit, att ifrågavarande befattning matte ä stat- uppföras med lön till lika belopp, som andra ordinarie provincial-läkare innehade.
Då Utskottet redan, uti 17 punkten af detta betänkande, tillstyrkt förhöjning af samtelige extra provincial-läkares aflöning till 500 r:dr för hvardera, öfverstigande hvad ordinarie provincial-läkarne i allmänhet för närvarande i lön innehafva, samt, derest denna tillökning af Rikets Ständer beviljas, motionären kan anses hafva vunnit det mål, som med hans framställning hufvudsakligen åsyftas, eller förbättrade allönings-vilkor vid ifrågavarande läkare-bestälhiing, hemställer Utskottet, ' , att icke heller förevarande motion må till någon särskild Rikets Ständers åtgärd föranleda. 20:o.
Då det i hufvudstaden inrättade Farmaceuti ska institut på ett utmärkt sätt gagnat den undervisningsgren, som utgjorde dess föremål, och det vilkor, som fastades vid det af Rikets Ständer under sistlidne riksdag till Institutet beviljade anslag af 1,000 rrdr årligen under den tid, då uppgjorda statsreglering afsåg, blifvit behörigen fullgjordt, är af Kongl. Majrt föreslaget, att berörde, å medicinal-staten uppförda, belopp måtte fortfarande, under enahanda förbehåll, som hittills, få till institutet utbetalas.
På de af Kongl. Majit anförda skäl, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer må bevilja ett ärligt anslag af 1,000 rrdr, att under den tid, för hvilken nu förestående statsreglering- blifver gällande, och emot förut stadgade vilkor, fortfarande utgå för den i Stockholm stiftade Farmaccutiska läroanstalt. , 21:o.
För att åt de inom länen anställde djur-läkare bereda en nödig förhöjning af deras nu med endast 50 rudr årligen utgående arfvode, har Kongl. Majit äskat, att ett tillökadt årligt anslag af 150 rrdr för en djur-läkare inom hvartdera af Rikets 24 län måtte å stat uppföras med tillhopa 3,600 rrdr.
Enär den äskade tillökningen i aflöningen för ifrågavarande tjenstemän måste anses vara af behofvet påkallad, tillstyrker Utskottet, Stafs-Utskottets Utlåtande, N:o 73. 19 att. på sätt Kongl. Maj:t föreslagit, djur-läkarnes nu innehafvande arfvoden må med 150 r:dr för hvardera förhöjas samt en summa af 3,600 r:dr i sådant afseende å stat upföras. 22:o. Från Ridderskapet och Adeln har Utskottet erhållit remiss å en af grefve Miirtier, C., väckt motion, innefattande begäran, att, då erfarenheten ådagalagt, att farsoter och svårare sjukdomar hos djuren kunde häfvas genom tidigt läkarebiträde, men inom Kronobergs län, der, likasom i rikets öfrige län, en djur-läkare pä stat vore anställd, ätskillige socknar hade ett afstånd af 8 å 10 mil till denne läkares station, AVexiö, hvarigenom en snar läkarehjelp inom dessa socknar icke vore att påräkna, ett särskildt löneanslag åt en dylik läkare för Sunnerbo och södra delen af Allbo härader inom förenämnde län, med station i Ljungby köping, mätte beviljas till enahanda belopp, som för öfrige djurläkare bestämdes.
Sedan Utskottet uti föregående punkt tillstyrkt förhöjning i samtelige nuvarande djur-läkares aflöning, anser Utskottet, för dess del. att det börpåmenighetcrne sjelfve ankomma att bestrida de ytterligare utgifter till dylika personers aflönande, sorn. efter lokala förhållanden, kunna finnas af behofvet påkallade; hvadan Utskottet trott sig böra afstyrka Rikets Ständers bifall till förevarande motion.
Och anser sig Utskottet härigenom jemväl hafva besvarat följande från Borgare- och Bonde-stånden till Utskottet remitterade motioner, nemligen: af hr Boman, st.
F. om anställande af en djur-läkare inom Näsgärds fögderi i Kopparbergs län; af riksdags-fullmäktigen B.
Byström frän Jemtlands län, om anslag till en dylik läkare inom Herjeådalen samt af riksdags-fullmäktigen Jöns Pehrsson från Blekinge län, om anställande af en sådan läkare inom Listers härad af samma län. 23:o.
Uti 2:ne från Bonde-ståmdet till Utskottet remitterade motioner hafva riksdags-fullmäktige Petter Gabrielsson från Kronobergs och Eric Ersson från Kopparbergs län, den förre med anledning deraf, att i särskilda delar af riket flere härader och äfven större distrikter 1'unnos, hvilka voro i saknad af barnmorskor, föreslagit, att för hvarje härad måtte å stat uppföras lön för en barnmorska till belopp af minst 100 r:dr, samt den sednare begärt, att Särna församling inom sistnämnde län, hvilken hade icke mindre än 10 mil till läkare och 12 mil till barnmorska, måtte, med afseende å församlingens kända medellöshet, hugnas med ett årligt anslag af 150 r:dr, såsom bidrag till aflönande af barnmorska.
I)å det måste anses böra på kommunernes egen omtanka bero, att genom enskilda öfverenskommelser förskaffa sig nödigt biträde af barnmorska, samt genom statens mellankomst dylika aftal sannolikt skulle motverkas, har Utskottet^ *0 S/a/s- Utskottets Utlåtande, N:o 73. som förmodar, att. om i något särskildt fall understöd af allmänna medel för ifrågavarande ändamål är af behofvet oundgängligen påkalladt, utväg till behofvets afhjelpande. derest vederbörande derom vända sig till Kongl. Maj:t. icke skall komma att saknas, funnit sig böra afstyrka Rikets Ständers bifall till förevarande båda motioner.
Karolinska mediko-kir ur giska institutet. 24:o.
Enär de skäl, hvilka föranledt Rikets Ständer att vid de 3:n© nästförflutne liksdagarne anslå ett årligt belopp af 1,600 r:dr för en professor i kliniken för barnaålderns sjukdomar vid nämnde institut, att såsom arfvode utgå under de år, då uppgjorda statsregleringen omfattade, oförändradt qvarstode, och anledning icke förekomme till antagande, att den tjenstebefattning, till hvars uppehållande berörde anslag utgått, för framtiden skulle blifva mindre nyttig och behöflig för den medicinska undervisningen, har Kongl. Maj:t äskat, att ofvannämnda, redan å Institutets stat upptagna, arfvode af 1,600 r:dr mätte varda såsom ordinarie lön åt en professor vid institutet å stat uppfördt.
Som ifrågavarande profession för icke längesedan blifvit inrättad, och verkningarne deraf torde först efter en längre tid visa sig, anser Utskottet icke lämpligt att, innan densammas nytta och nödvändighet blifvit fullt ådagalagd, lön för denna beställning varder pä stat uppförd.
Utskottet finner sig derföre icke böra i vidsträcktare måtto tillstyrka bifall till Kongl. Maj:ts Nådiga framställning, än att Rikets Ständer, såsom arfvode för en professor i kliniken för barnsjukdomar vid Karolinska mediko-kirurgiska institutet bevilja ett årligt anslag af 1,600 r:dr, att, på förut stadgade vilkor, fortfarande utgå under den tid, för hvilken nu förestående statsreglering blifver gällande. 25:o. Från Borgare-ståndet har Utskottet erhållit remiss å en af hr Cassel, IV. väckt motion, deruti är anfördt, hurusom den pathologiska anatomien vore den gren af den medicinska vetenskapen, sorn sysselsatte sig med utredandet och förklaringen af de förändringar, hvilka inom menniskokroppens särskilda delar försigginge under de olika sjukdoinarne.
På en noggran kännedom om dessa förändringar hvilade så väl förklaringen af och den rätta insigten i sjukdomarnes symptomer, som ock möjligheten af deras botande och förekommandet, der sådant läte sig göra, af utvecklingen utaf obotliga lidanden.
Härtill komme ytterligare, att den pathologiska anatomien innefattade den hufvudsakligaste grunden för och lemnadc den närmaste ledningen vid besvarandet af Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 73. 21 de flesta rätts-medicinska frågor.
De framsteg, som den medicinska vetenskapen,, såväl med afseende på sjukdomarnes behandling, som med hänsigt till rättsmedicinen, gjort under de sednast förflutna 50 åren, härrörde i hufvudsaklig mån af den noggrannare uppmärksamhet, man egnat åt de pathologiskt anatomiska undersökningarne.
Främmande länders högre medicinska läroanstalter egde ock särskilda lärostolar för denna undervisningsgren, och hade erfarenheten öfverallt ådagalagt deras vigt, nytta och nödvändighet.
Inom fäderneslandet funnes deremot ingen af staten ombesörjd eller påbjuden undervisning uti denna vetenskap, hvarken vid universiteten eller vid Karolinska mediko-kirurgiska institutet i hufvudstaden.
Då det för undervisningen uti ifrågavarande ämne erfordrades riklig tillgång på tillfällen till likiippningar, vore det ock endast i hufvudstaden, med dess stora sjukvårds-inrättningar, som denna undervisning kunde fullständigt meddelas.
Ett annat vilkor vore äfven, att ett större pathologiskt museum funnes, hvilket ock var händelsen vid det Karolinska mediko-kirurgiska institutet, sorn hade ett dylikt, ganska rikhaltigt och i väl ordnadt skick.
Då dessutom alla de, som egnade sig åt läkarekonstens studium, borde en längre tid bevista undervisningen vid de i hufvudstaden befintliga och med nämnda institut förenade kliniker, vore det af högsta vigt, att de studerande samtidigt med klinikernas bevistande, äfven egnade någon tid åt den pathologiska anatomien, hvilken utgjorde en nödvändig del af och alltid borde stå i närmaste sammanhang med den kliniska undervisningen.
Uti ifrågavarande ämne komme undervisningen, om den rätt handhades, att upptaga lärarens hela tid.
Honom borde nemligen åligga först och främst, att inför de vid klinikerne tjenstgörande och öfrige studerande förrätta de nästan dagligen förekommande mödosamma, ofta svåra och farliga obduktionerna, dernäst att undervisa i den mikroskopiska undersökningen af sjukdoms-produkterna samt dessutom hålla föreläsningar.
På grund af hvad sålunda blifvit anfördt, föreslog motionären inrättandet af en profession uti den pathologiska anatomien vid förenämnda institut, med årlig lön, lika med öfriga professorer- derstädes, af 1,600 r:dr.
Yidare har motionären framställt behofvet äfven af en kirurgie-adjunkt vid samma institut, i hvilket afseende anförts, att viri den förändrade reglering af professioner och läroämnen vid institutet, hvilken år 1835 fastställdes, adjunkturer inrättades vid samtlige professionerna, med undantag af en, nemligen den kirurgiska.
Behofvet af en adjunkt i kirurgien insåges lätt, då man toge i betraktande, att de professionen i denna vetenskap åtföljande läroämnen hvarken till omfång eller vigt stöde efter någon af de öfriga professionernes.
Hvad som närmast ålåge professorn, den kliniska undervisningen och föreläsnings-kursen, upptoge fullt hans verksamhet, men dessutom erfordrades jemt fortgående öfningar uti det tekniska af de kirurgiska operationerna, hvaruti samtlige eleverne borde deltaga och hvilka öfningar måste, ske i lärarens närvaro och under hans ledning.
Yidare 22 Stalt- UIskol fels Utlåtande, N:o 73. borde, före dessa öfningar, dissektioner och förevisningar ega rum öfver den topografiska anatomien af den kroppsdel, hvilken vid den för tillfället förevarande kirurgiska operationen vore i fråga.
Till samma kurs hörde äfven föreläsningar öfver och förevisningar af kirurgiska instrument-samlingen, öfningar i anläggande af bandager m. m., för de licentiater och kandidater, som beredde sig till undergående af operations-examen.
Dessa sistnämnda, högst vigtiga delar af den praktiska undervisningen i kirurgien borde bestridas af adjunkten, emedan alla de förutnämnda läroämnenas förening på en hand gjorde det omöjligt att under den relativt korta tid, som de studerande tillbragte vid institutet och de kliniska anstalterna, kunna medhinna samtliga kurserna, som dock alla vore nödvändiga för den praktiska kirurgen.
Under närvarande förhållanden måste professorn ensam bestrida alla nu nämnda åligganden, hvaraf följden blefve att en minst dubbelt så lång tid åtginge till kursen i sin helhet, emot hvad händelsen vore, 0111 densamma fördelades på tvänne särskilda, men samtidigt fortgående undervisnings-serier och bestredes af tvänne lärare, samt att det största antalet elever lemnade läroverket utan att hafva kommit i tillfälle att följa och deltaga uti flera af ofvannämnda föreläsnings-ämnen och praktiska öfningar.
Härtill komme ytterligare olägenheten deraf att, om professorn genom sjukdom eller annat laga förhinder blefve urståndsatt att sin tjenst bestrida, någon passande person icke funnes, som kunde öfvertaga hans åligganden, utan så väl föreläsningar och praktiska öfningar, som äfven tentamina och examina måste för längre eller kortare tid alldeles inställas, och dermed institutets verksamhet i denna vigtiga undervisningsgren helt och hållet afbrytas.
Jemte det direkta gagn en sådan adjunkturs inrättande skulle tillskynda läkare-undervisningen i allmänhet, särdeles vid danandet af skicklige militär-läkare, vunnes med detsamma bildandet af en skicklig kirurg, lika användbar till det allmännas tjenst, som företrädesvis passande att vid inträffande vakans kunna fylla den lediga professors-stolen, då han förut varit i tillfälle att förvärfva sig så väl erfarenhet som praktisk skicklighet i sin konst samt dessutom vana vid undervisning.
I följd häraf har motionären jemväl föreslagit, att- Rikets Ständer måtte anvisa medel för inrättande af en adjunktur i kirurgien vid Karolinska mediko-kirurgiska institutet, med årlig lön af 400 r:dr.
I sammanhang härmed är af Utskottet till behandling företagen en hos Ridderskapet och Adeln väckt och till Utskottet remitterad motion af hr von Hartmansdorff. A., som. under åberopande af de utaf hr Cassel anförda skäl, jemväl gjort framställning em beviljande af de för ofvannämnda föremål af den, ne sednare äskade anslag.
Vid öfvervägande häraf, har Utskottet, som får i minnet återkalla, att redan vid 1847 och 1848 årens riksdag Kongl. Majit till Rikets Ständer aflät
Nådig proposition om beviljande af enahanda anslag, men att densamma då, i Sfats-Utskottets Utlåtande, N:o 73. afbidan på förväntad reglering af den medicinska undervisningen vid universiteten, icke blef af Rikets Ständer bifallen, funnit, lika med motionärerne, vigten och nödvändigheten af en särskild profession i den pathologiska anatomien, hvarigenom unge läkare kunna beredas tillfälle till erhållande af undervisning i denna för den praktiska läkare-bildningens fullkomnande angelägna vetenskapsgren.
Enär ostridigt är, att en sådan undervisning kan fullständigt och med fördel bibringas endast å den ort, der, såsom i Stockholm, åtskillige större sjukvårdsanstalter finnas, synes ock lämpligast, att denna profession vid det
Karolinska mediko-kirurgiska institutet i hufvudstaden inrättas.
Utskottet inser jemväl angelägenheten för den dagliga undervisningen i och praktiska handläggningen af kirurgiska operationer, att professorn i kirurgien vid nämnde institut, lika med de öfriga professorerna derstädes, erhåller till sitt biträde en adjunkt.
Då Utskottet emedlertid anser att, innan sig visat, hvilka resultater af de nya beställningarnes inrättande kunna vinnas, löner på stat icke lämpligen böra uppföras, får Utskottet tillstyrka, att Rikets Ständer må för en professor i den pathologiska anatomien och för en adjunkt i kirurgien vid Karolinska mediko-kirurgiska institutet å stat uppföra såsom arfvoden, för den förre 1,600 r:dr och för den sednare 400 r:dr årligen, att utgå under den tid nästa stats-reglering omfattar. 26:o.
Uti en från Borgaie-ståndet remitterad motion, har hr Brinck, A. M. begärt, att Rikets Ständer måtte bevilja ett årligt anslag af 1,600 r:dr för inrättande af en profession till bibringande af undervisning i dea veneriska sjukdomens behandling, med skyldighet för innehafvaren deraf att vissa timmar i veckan hålla offentliga föreläsningar i detta ämne, samt derjemte föreslagit den bestämmelse, att en läkare icke skulle anses behörigen legitimerad, innan han företett nämnde professors bevis, att han minst 2 månader, såsom medicineeller kirurgie-kandidat, auskulterat vid Stockholms kurhus och lika lång tid, såsom inedicine-licentiat eller kirurgie-magister biträdt vid sjukvården derstädes.
Som tillfälle för närvarande ej torde saknas för unge läkare att inhemta de för behandlingen af ifrågavarande sjukdom erforderliga kunskaper, har Utskottet, helst stats-verkets tillgångar tagits i anspråk för så många andra för läkare-vården och den medicinska undervisningen maktpåliggande behof, funnit sig böra afstyrka Rikets Ständers bifall till förevarande motion.
Barnbörds-husen. 27 :o Till inrättande af en ny undervisnings-anstalt för barnmorskor 24 Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 73. har Kongl. Maj:t älskat cn summa af 2,150 r:dr ärligen, att på ordinarie stat uppföras.
Af ett den Nådiga propositionen bilagdt stats-råds-protokoll af den 29 September nästlidet år inhemtas, att, uppå derom gjord framställning, Götheborgs magistrat och äldste förklarat sig villige att i det stora sjukhus, som i denna stad vore under anläggning att nästkommande år för sjukes emottagande öppnas, upplåta den derstädes tillämnade särskilda afdelning för barnaföderskor till beredande af praktisk undervisning för barnmorskor samt lemna ruin inom sjukhuset för 6 barnmorskc-lärlingar, jemte en lärosal, under vilkor, att sjukhuset icke vidkändes någon utgift för elevernas kosthåll eller öfriga behof; att servis, ved och ljus till deras boningsrum äfvensom till lärosalen anskaffades antingen på allmän bekostnad eller af sjukhus-direktionen, emot den ersättning derför, sorn kunde öfverenskommas; att den lärare, som för barnmorske-undervisningen blefve utsedd, jemväl öfvcrtoge och ensam ansvarade för läkarevården inom afdelningen för barnaföderskor, med skyldighet att dervid ställa sig till efterrättelse de föreskrifter, som ett blifvande reglemente för sjukhuset kunde komma att innehålla, men utan rättighet till lön eller arfvode af sjukhusets medel, samt att denna lärare- och läkare-befattning icke innehades af någon bland öfrige läkare vid sjukhuset; hvarjemte föreslagits, att kontraktet om lokalerne för lärosal och elever ställdes på ett års ömsesidig uppsäg ningstid före laga flyttning; — och har Kongl.
Sundhets-kollcgium, som funnit de sålunda föreslagna vilkoren antagliga, endast kontraktet ställdes så, att rubbning deri icke måtte vara att befara så länge den tillämnade läroanstalten funnes för det allmänna nyttig och bibehöllcs, i underdånighet föreslagit stat för densamma. upptagande de erforderliga utgifterna till 2,142 r:dr 32 sk. årligen, nemligen arfvoden åt en barnmorske-lärare, 666 r:dr 32 sk, och för en föreiltåndcrska, 300 r:dr, underhåll af 6 fri-lärlingar, å 8 r:dr i månaden, 576 r:dr, samt hyresmedel, ved, ljus, inventarier för fri-elevernas rum och åtskilliga behof för undervisningen, 600 r:dr.
Enär, enligt hvad berörde stats-råds-protokoll vidare innehåller, behofvet, särdeles för rikets vestra delar, af en ny läroanstalt för barnmorske-undervisningen blifvit ådagalagdt, samt tillfälle nu erbjuder sig att med en jemförelsevis ringa kostnad för det allmänna organisera en dylik anstalt, får Utskottet tillstyrka, att, på sätt Kongl. Majit föreslagit, en jemnad summa af 2,150 r:dr må, under ofvanomförmälda vilkor, af Kikets Ständer för ifrå gavarande ändamål å stat uppföras.
Orthopediska Stats-Ulskoltels Utlåtande, N:o 73. 25 Orthopediska Institutet. 28:o.
Med afseende å detta Instituts fortfarande behof af det vid sistlidna Riksdag Institutet beviljade årliga anslag af 2300 R:dr, är af Kongl.
Majit föreslaget, att detta anslag, på förut bestämda vilkor, måtte få vidare utgå under den tid, nu förestående statsreglering komme att omfatta.
Till denna Kongl. Majits nådiga framställning tillstyrkes Rikets Ständers bifall.
Veterinär-Inrättningarne i Riket. 29:o.
För verkställande af en utaf behofvet påkallad utvidgning af så väl Veterinär-Inrättningen i Stockholm, som den genom enskild donation stiftade Veterinärinrättningen i Skara, har Kongl. Majit äskat uppförande å Stat af årliga anslag, för den förra Inrättningen af 2730 R.dr och för den sednare af 1400
Ridr, eller tillsammans 4130 Ridr.
Såsom af merberörde Statsråds-protokoll inhemtas, hade, uppå underdånig framställning uf Föreståndaren för Veterinär-Inrättningarne i Stockholm och Skara samt Kongl. Sundhets-Kollegium, Kongl. Majit den 13
December 1830 förordnat cn kommitté för utarbetande af förslag till reglering af Veterinär-undervisningen samt förvaltningen af de för Veterinär-läkares bildande befintliga läroanstalter; hvarefter och sedan ett sådant förslag samt reglemente m. m. blifvit uppgjorda, Direktionen för Veterinär-Inrättningen i Skara deröfver yttrat sig och Sundhets-Kollegium afgifvit underdånigt utlåtande i ämnet.
Enligt den på grund häraf gjorda lönereglering erfordrades vid Veterinär-Inrättningen i Stockholm ytterligare en Lärare, hvarigenom antalet af de nuvarande, af hvilka en, som tillika vore Föreståndare, hade 2000 Ridr, en 1000 Ridr och en 666
Ridr 32 sk. i lön, skulle ökas till 4, deraf 3 ansåges böra vara Professorer, med lön af 1600 Ridr hvardera, samt den fjerde Adjunkt med 800
Ridr lön.
Dessutom skuHe en af Professorerne, i egenskap tillika af Föreståndare, åtnjuta ett arfvode af 400 Ridr samt Instruktions-sinedens aflöning höjas från 300 till 600 Ridr, de tvänne Stalldrängarnas från 500 till 400 R.dr, anslaget till diverse utgifter från 1230 Ridr till 1466 Ridr 32 sk., samt för protokollsföring m. m. bestämmas ett belopp af 153 Ridr 16 sk., hvarjemte de å den gamla staten till elevers underhåll upptagna 1920
Ridr ansågos böra fortfarande bibehållas.
Vid Veterinär-Inrättningen i Skara, som för närvarande vore försedd med en Lektor och en Adjunkt, hvilka endast af den enskilda donationen njöto aflöning, behöfdes lön af Statsmedel för en Andre Lektor med 666 Ridr 32 sk. och för Adjunkten 533 Ridr 16 sk., hvarförutan till underhåll för 3 frielever erfordrades 400
Ridr, allt för år räknadt; och skulle den Förste Lektorn tillika vara Inrättningens Föreståndare.
Prat. 1853 <k 1854. 4.
Sami. 1 Afd. 27 Haft. 4 26 Siats-Utskottets Utlåtande, IS:o 73.