Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då nemligen tull-inkomsterne utgöra en betydlig tillgång för allmänna Statsbidragen, ifrån hvilka icke någon är berättigad att sig undanhålla, är en försnillning deraf likasom af all annan Stats-inkomst otvifvelaktigt brottslig; men äfven i detta fall kan den nu gällande lagstiftningen anses hafva öfverskrida gränsen af det förhållande, som emellan hrott och straff samt emellan straffbestämmelser för lika beskaffade brott bör ega rum.
Följden häraf har varit och skall alltid blifva, i detta fall likasom i fråga om Ltirendrejerier, att då genom en hög Tullafgift, vinningslystnaden eger samma retelse, som af verkliga förbud, deni begge fallen utfinner medel att göra Lagen overksam.
Domstolen tillstyrker i följd häraf, att, om ovilkorliga införsel-förbud komma att i flere eller färre fall fortfara, öfverträdelser deraf beläggas endast med varans förlust, och att, må hända, vid förnyade öfverträdelser, andra gången tillägges böter till varans halfva värde och för tredje gången hela värdet deraf.
För Tullförsnillning torde likaså varans förlust alltid böra utsättas samt dessutom första gången dubbel Tull, andra gången tredubbel , tredje gången fyradubbel
Tull erläggas o. s. v. In fidem Protocolli. P. D. Stenius.
Transumt utur Protocollet öfver JustiticeÄrendcr, hållet pä Stockholms Slutt cl. 774 Proposition örn Luren dr-, o■ Tullförsnillning. 10 April 1823, in för Hans Majit Ko-, nungen i Stats-Rädet.
I närvaro af: Hans Excellens, Justitise-Stats-Ministern nj. m.
Herr Grefve Gyllenborg. Hans Excellens, S.tats-Mioistern för Utrikes ärendeme 111. ro. Herr Grefve von Engeström._ Hans Excellens, Siats?
Rådet ni. rn.
Herr Grefve Rosenblad, Hans Excellens, Stats-Rådet m. m, Herr Giefve Fleming.
Hans Excellens, Stats-Rådet; m, rn.
Hans Excellens, Stats-Rädet m, 1 fl. Herr Grefve Skjöldebrand. H ?,ns Excellera Stats-Rädet lin ©■.
Hans Excellens, Hsff-Cancelleren m. m.
Herr Grefve af TVetterstedt.
Stats-Rädrt rn. rn.
Grefve Lövenhjelm. Justitia?-Råderne Blom.
Grefve Hamilton„
Till för ordnade Justin ce-Cance-äleren , RevG. sions-Secret,e?ateU Bergenschöld.
Sedan Kongl. Majtt, vid utfärdande af förordningen till förekommande af Lurendrejeri och Tullförsnillning, den 12 Febrnarii 1820, i Kader förklarat sig vilja, vid först derefter blifvande Riksdag, lemna Rikets Ständer del deraf; för att, uti hvad s.orn rörd?
der stadgade straff och ansvar, undergå de ytterligare jemnkningar, sorn Proposition om Lurendr. 0.
775 kunde erfordras och derefter blifva gällande, sä som en af Kongl. Majtt och Rikets Ständer gillad och antagen lag, samt Kongl. Maj:t efter det Commerce-Collegii och General-Tull-Htrectronens underdåniga utlåtanden i ärendet blifvit infordrade och afgifne, behagat öfverlemna nämnde utlåtanJen till Justitia Revisions-Expeditionen, för att 1 den för behandling af lagfrågor, fastställde ordning Inför Kongl, Majtt i underdånighet föredragas; så täcktes Kongl. Majtt, sorn, vid skedd underdånig föredragning den 31 nästlidne Martii, förordnat, att ärendet borde uppskjutas, nu i Nåder befalla, att detsamma skulle å nyo i underdånighet anmälas.
Föredraganden A&sessoren Rosbeck föredrog alltså i underdånighet Commerce-Collegii och TullDireetionens ofvanberörde underdåniga utlåtanden, hvaraf inhemtades, att Commerce-Collegium, på anförde grunder, ansett nödigt, att det urbota ansvar, som förordningen den ra Februarii 1820, i vissa delar stadgar för Lurendrejeri och Tullförsnillnings-brott borde fortfara, att framgent ega rum; likväl hade sex af bemäldte Collegii Ledamöter varit härifrån skdjaktige och i underdånighet hemstält, att, sedan en noga öfversigt blifvit anstäldderom, huiuvida någre, ock, i slikt fall, hvilka af de för det närvarande till införsel forbudne fabricater barde, genom vanan af deras förbrukning nu meta i det närmaste kunna anses utgöra ett af nödvändigheten påkalladt behof, samt huruvida lika beskaffade fabricater till ett emot nämnde behof svarande belopp och till ■ • - , , Inom Riket tillverkas. ?76 Proposition om Lur enär. o. Tullförsnillning bestraffningen bade för lurendrej.ande af de va-? ror, sorn efter en sadan granskning, bestämmas yara till införsel i Riket otillatne och äfven för Tullförsnillning af tillåtet utländskt»gods, måtte stadgas till förlust af det anhållne godset, sam; penningeböter ^fter den berak ni ngs-grunö som i 1799 års Förordning och Kungörelsen den 5 Augusti 1812 varit antagen, eller ock böiesbeloppet någo.1 förhöjas, då Durendrejeri och Tullförsnillning företogs med större varumängd, men att urbota straff deremot icke måtte ega ru.m, förr. än förbrytaren med brottets utöfning 3:clje resan, beträdes; Och hade General-Tull-Divectionen af-, ven för ftin del fåretlagit att. ljsta och s:dra re-, san Uurendrejeri samt Tullförsnillning, matte bestraffas med ansvar af penningeböter, lämpade efter varu-värden och brottens olika grader, och. ■usbota bestraffningen endast bibehållas när någon, person 3ulje gången eller oftare gör sig skyldig.tillforfciythirén, hvarigenom i)'rec!ionen förmodat att (isynnerhet om försäljning af de förbrutne dörn-- de varorne fick ske inom Riket, under exportvillkor) den betydliga uppoffring af allmänna inedel skulle besparas, sora nu användes till beslagare-andelar, äfvensom
Directionen ansett en lämpelig uppmuntran och belöning för beslagagaren blifva beredd, örn han finge 75 procent a£ bötesne och lika mycket af varornes oafkortad© föisäljnings-värde, hvaremot de återstående a5, procenten borde blifva Kronan förhehållne, såsom någon ersättning för de kostnader, hvilka utan att falla beslagaren till last, lomme att på be-?
slags-varorne an vändal och af Kronan bestridas., Skrifvelse ang. H. K. H.
Kronprinsens utnäm- 777 Högste Domstolen har, angående detta ämne, i underdånighet yttrat följande (se Dess häri vid bilagde Protocöll.) Kongl.
Majit täcktes uppå Stats-Rådets Eedamöters enhälliga underdåniga tillstyrkande , i Nåder befalla, det skulle Nådig Skrifvelse till Rikets Ständer i ämnet afgå, af sådan ordalydelse, som det vid detta Protocoll bilagde exemplar deraf utvisar.
Ex Protocollo Cor! Sutthoff.
N:o 34. protocoll, hullet inför Hans Majli Kontin* gen i Stats-Rädet ä Stockholms Slott den 23 April 1S23.
Närvarandes Deras Excellencer, Justitiae-Stats-MInistern^ Herr Grefve Gyllenborg, och Stats-Ministern för Utrikes ärenderne Herr Grefve von Engeström, Stats-Råden; H. E. Herr Grefve Rosenblad , H.
E- Herr Grefve Fleming..
Undertecknad Kof-Canceller, Siats-Råden: H. E. Herr Grefve Cederström. H. E. Herr Grefve Sköldebrand. H. E. Herr Grefve Mörner. Stats-Rådet, Grefve Löwenhielm. 778, nande att föra Ordet i K.
M:ts tillf.
Sedan undertecknad Hof-Gänceller uppläst en j på Nådig befallning författad Skrifvelse till Riksens Ständer, i anledning af Deras svar å Kongl. Majits, under den 13 sistl.
Februarii, aflåtne Nådiga skrifvelse, angående Hans Kongl. Höghet
Kronprinsens utnämnande, att i vissa fall föra Ordet i den, under Kongl. Majits frånvaro till. förordnade Regering , täcktes Kongl. Maj:f, på Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, nämnde Skrifvelse, sådan den vid detta Protocoll finnes bilagd; i Nåder gilla, hvarjemte Kongl. Majit be fa 1 Lie, att densamma, af undertecknad HofCaneeiler contraslgnerad, skulle till Rikets Ständer på vanligt sätt, öfverlemnas.
In Fidem G. af Wetterstedt..
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, i anledning ef deras underdåniga svar å Kongl.
Maf ts, under den 13 sistlidne Februarii, aflåtne Skrifvelse, angående Hans Kongl.
Höghet Kronprinsens utnämnande att, i vissa fall föra Ordet i Regeringen; Gifven Stockholms Slott den 23 April 1823.
Majit har med tillfredsställsej inhemtat af det svar, Rikets Ständer under den 11 sisth April till Kongl. Majit i underdånighet afgifvit, att de instämt i de förslag Kongl. Mains Nådiga Skrifvelse af den 13 sistlidne Februarii, »nehäl ler, angående Kongl. Majits kärälskelige Skrifvelse ang. H. K• H.
Kronprinsens ittnäm- 779 Herr Sons, Hans Kongl. Höghet Kronprinsen , Joseph Frans Oscars utnämnande att, i vissa fall föra Ordet i den under Kongl. Majits frånvaro tillförordnade Regering.
Då nu detta Rikets Ständers, beslut föran ledt af och öfverensstämmande med Kongl. Majits afgifr.e
Nådiga förslag, dymedelst vunnit all laglig och förbindande kraft, vill Kongl. Majit, jemte tillkännagifvande deraf, för Rikets Ständer äfven förklara, att detta beslut, nemligen: ”Att vid ”de tillfällen då Kongl. Majit antingen går i falt, ”eller till aflägsnare inrikes, orter, eller till Konungariket Norrige reser, Hans Kongl. Höghet ”Kronprinsen Joseph Frans Oscar, må kunna ”af Konungen, när Hans Majit så nödigt pröf”var, förordnas till Ordförande uti den Regering, ”sorn i mål, hvilka Konungen föreskrifver, och. ’i öfverensstämmelse med Regeringsformens 4 3 ’§. då af Hans Majit utnämnas, samt. att Hans ”Kongl.
Höghet dervid skall ega sine röster, ”och jemte de öfrige Ledamöterne i samma Regering, ; u.nderiekna, de beslut, som i Konungens namn utfärdas; kunnandes för Hans Kongl.. ”Höghet, i förenämnde egenskap, någon ansvarighet inför Rikets Ständer ej ega rum,” må. uti Riksdagsbeslutet intagas.
Kongl..
Nåd och ynnest städse välbevågen.. CARL JOHAN. G• af Wetterstedt., 780 Skrifvelse om Riksdagens förlängande, N:o 55.'
Maj:ts Nådiga Svar uppå Riksens Ständers skrifvelse, angående Riksdagens förlängande till den z nästkommande Junii; Gifven Stockholms Slott den 23 April 1823.
M ed afseende å de ännu återstående många och vigtiga mål, som icke möjeligen hinna afslutas inom den i Grundlagen för Riksdagen bestämda tid af Trenne månader, ifrån den dag då Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition om Stats-Vevkets tillstånd och behof blifvit StaJs-Utskottet tillställd, hafva Rikets Ständer, genom underdånig skrifvelse af den 17 i denna månad:
Iros Kongl. Maja anhållit om Riksdagens förlängning på en månad från den 1 Maji räknad.
Maj:t har, med stöd af hvad 109 §.
Regeringsformen stadgar, till denna Rikets Ständers anhållan härmedelst velat Sitt Nådiga bifall lemna, kommande således Riksdagen att till den. 2 nästkommande Junii varda förlängd.
Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl., Nåd och ynnest städse välbevågen*.
Datum ut supra» CARL JOHAN.
G. af Wetterstedt* Proposition om offent!, vid St. iifverläggnirigar. 781 N:o 56 Proiocoll, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet o Stockholms Slott den 16 Maji 1823» Närvarande : Hans Excellens Justitia Stats-Ministern.
Herr Giefve Gyllenborg.
Hans Excellens Stats - Ministern för Utrikes Arenderne Herr Grefve von Engeström, Stats-Råden t H. E. Herr Grefve Rosenblad. H. E. Herr Grefve Fleming.
Undertecknad Hof-Canceller. Stäts-Råden : H. E. Herr Grefve Sköldebrand, H. E, Herr Grefve Mörner.
Stats-Rådet Grefve Lövenhjelm, Undertecknad Hof-Canceller uppiäsle ett på Nådigste befallning författadt förslag till Nådig Skrifvelse från Kongl. Majd till Rikets Ständer, angående offentlighet vid Ståndens Öfveriäggningat.
Hans Excellens Stats-Rådet Her Grefve Mörner anhöll i underdånighet, att för sin del få anmäla: att ehuru väl frågan om offentelighet vid Ståndens öfverläggningar finge ett vida fördelaktigare skick, då igenom Kongl.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse den blefve allmän för alla Stånd, samt blefve omgifven af de garantier, hvilka £ 782 Proposition om offentl. vid St, öfverläggningar. genom en formelig X.ag helgade, skulle, så vidt möjligt vöre, gifva trygghet åt enskilda och bevara lugnet af Ståndens öfverläggningar, kunde Mörner likväl icke för sin del frånträda den mening han redan offentligt yttrat, att efter hans underdåniga tanka det vöre uti Protocollernes tryckning, som den säkraste och egenteligaste offentligheten är till finnandes, och att den andra, ehuru sällan, likväl någon gång kunde medföra vådeliga missbruk.
Af dessa skäl kunde
Mörner för sin underdåniga del icke tillstyrka den Nådiga Skrifvelsens äfsändande.
Stats-Rådet Grefve Lövenhjelm åberopande den tanka han i detta amne redan vid Ridder* Skapet och Adelns öfverläggningar yttrat, förenade sig hufvudsakligen med Hans Excellens Herr Grefve Mörner.
Stats-Rådets öfriga ledamöter tillstyrkte 1 underdånighet antagandet af det upplästa förslaget, sorn på sätt det vid detta Protocoll finnes bilagdt, af kongl.
Majit i Nåder gillades, och skulle af undertecknad Hof-Canceller contrasigné* rädt, på vanligt sätt till Rikets Ständer öfver* lemnäs.
In fidem , G. af Wetterstedt: Kongl.
Majtts Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer, angående offentlighet vid Ståndens öfverläggningar', Gi fven Stockholms Slott den 16 Maji 1823.
Majit har med synnerlig uppmärksamhet följt behandlingen och utgången af den fråga, soiil Proposition om of enti. vid St. öfverläggningar.
783 med anledning af enskilde Motioner , blifvit vackt, om åhörares inträde att öfvervara RiksStåndens öfverläggningar.
Bidderskapet och Adeln, samt Bonde-Stånden hafva afslagit de framställda förslagen i förevarande ämne; Preste-Ståndet icke Upptagit sjelfva frågan, och Borgare-Ståndet bifallit den.
Under förutsättning , att den rörde Ståndet allena, har Borgare-Ståndet, i Underdånig Skrifvelse till Kongl. Majit, endast anmält det fattade beslutet , om offentlighet vid Ståndets sammanträden, utan att derå begära Kongl-.
Maj:t bifall och samtycke.
I det svar Kongl. Majtt låtit till Borgare* Ståndet afgifva, har Kongl. Majtt på flere anförde skäl , under frågans närvarande skick , och med afseende så väl på Kongl.
Majtts, som på de öfrige Riks Ståndens , i Stats-författningen grundade , rätt , icke ansett sig kunna tillåta verkställigheten af detta Borgare-Ståndets särkiIdta beslut.
Van att handla i Öfverensstämmelse ined hvad Landets väl kräfver, och innerligen öfvertygad, att det är allmänna rösten , som, lika med efterverldens omdöme, stämplar Regentens äfvensom Lagstiftarens och medborgarens förhållande, då fråga är om allmänna åtgärder, har Kongl. Maj-.t aldrig kunnat misskänna värdet af den granskning, sorn offentligheten af Ståndens öfverläggningar skulle medföra.
Majit har, Vid Grundlagens antagande till orubblig efterlefnad, funnit sättet för utöfnitigen af allmänhetens profnings-rätt, redan bestämdt genom stadgandet om tryckning af Riks Ståndens Protocol - 783 Proposition om ojfentl, vid St. ofverl äggning ari ler, och hittills icke trott sig böra föreslå nå* gon ytterligare utsträckning i detta afseende.
Men om Rikets Ständer skulle yttra den ön-, skan, att, genom åhörares Inlåtande, gifva ali* mänlieten en närmare del af deras öfverläggning gar, vill Kongl. Maj:t härmed i Nåder förklara* att Kongl- Maj:t emot sjelfva saken har intet att invända, och skall med nöje dertill lemna sitt bifall, då vid grundsatsens tillämpning, hvarje talares rätt och frihet, samt öfverläggningarnes lugn och ostörda fortgång blifva genom reglementariska föreskrifter tillbörligen försäkrade.
I händelse Rikets Ständer om detta beslut öfverenskomma, önskar Kongl. Majit att de, i förening dermed, äfven må uppgöra, och Kongl. Majits pröfning och bifall Underställa ett fullständigt förslag till den lag, som ovilkorligen bör upprättas för ordningens bibehållande bland de fremmande åhörare, som i mån af hvarje Stånds localt och efter ett visst, emot dess per* sonal, afpassadt förhållande, kunna komma att öfverläggningarne bevista, samt till bestämmandet af det ansvar, hvarmed öfverträdelser deraf böra beläggas, äfvensom till de reglementariska föreskrifter, som med denna vigtiga fråga kunna hafva sammanhang, och med lagstiftningen i ali* mänhet, samt hvarje medborgares rätt vara töfverensstäm mande.
Maj:t vill, med anledning häraf, fä* sta Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, att da Riksdagen nu redan är långt framliden, och då offentligheten af öfverläggningarne skulle hos Ridderskapet och Adeln oundvikligen, medföra en Proposition om offentl. vid St. vfverläggningar.
785 en förändring i Riddarhus-Ordningen, hvilken icke förr än vid nästa Riksdag kunde blifva gällande; anser Kongl. Majit, att det är först vid nästa Riksdag, som det beslut, sorn fattas , kan komma till verkställighet, och att då detsamma med öfverläggning's-sättet inom Riks - Stånden står uti det närmaste och en nästan daglig beröring, den likhet grundlagen, vid alla andra tillfällen för Riks-Ståndens rättigheter och dessas utöfning föreskrifvit äfven vid detta bör iagttagas.
Kongl, Majit förblifver Riksens Ständer med ali Kongl.
Utdrag af Protocollet öfver Hattdels- och Finance-Årettden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet den 25 jfanuarii 1823.
Närvarande Deras Excellenser, Justitias-Stats-Ministern Herr Grefve Gyllenborg, Stat^-Miuistern för Utrikes Arenderne Herr Grefve von Engeström, Stats-Raden : Hans Excellens Herr Grefve Rosenblad.
Hans Excellens Herr Grefve Fleming.
Bihang till Riki-S:. fröt, titta Sami, lSzj. OO 786 Proposition om Statsverkets tillstånd och behof.
Hang .Excellens Heir Grefve Cederström.
Hans Excellens Herr Srefve Skjöldebrand.
Hans Excellens Herr Grefve Mörner.
Grefve Löwenhjelm. Hof-Cancellerem Elans Excellens Herr Grefve af Wetterstedt.
Tillförordnade Stats-Secreteraren, F’Örste Expedit ons-Secretera ren Skogman.
Tillförordnade Stars-Secreteraren föredrog i ■underdånighet Stats-Contoirets, den 16
Decem» ber förlidet år, afgifne underdåniga Berättelse, om Stats-verkets förvaltning till dess inkomster och utgifter) hvarefter tillförordnade Stats-Secreteraren, med Kongl. Majus Nådiga tillåtelse, till justering i underdånighet uppläste det förslag till Kongl. Majtts Nådiga Proposition till Riket» Ständers Stats-Utskott, angående Statsverkets tillstånd och behof, som han i anledning af nämnde berättelse samt till följd af Kongl.
Maj:ts dels genom Handels-och Finance-Expeditionen, dels genom Krigs-, Kammar- och Eccle#iastique« Expeditionerna, uti särskildta bil hörande ämnen förut vidtagna Nådiga beslut, författat. fiyj Kongl. Majit, som, uppi Stats-Rådets enhälliga underdåniga tillstyrkande, i Nåder gillade berörde underdåniga Förslag, sådant det vid Protocollet finnes btlagdt, befallte, att Dess Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof skulle, i enlighet dermed utfärdas och, jemte Stats-Contoirets omförmäldte Berättelse med dertill hörande Bilagor^ till Rikets Ständers StatsUtskott expedieras.
Ex Protocollo J. A. Afzelius.
Proposition om Statsverkets tillstånd och behof. 7^7 Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständers Stats-Utskott, angående Siats-Verkets tillstånd och behof; Gifven Stockholms Slott den 25 jFanuarii 1823.
Likmätigt Regeringsformens 58 §. bör Stats-verkets tillstånd, i alla dess delar; uppvisas .för Rikets nu församlade Ständers Stats-Utskott:
Och den berättelse, som, på Kongl. Afaj;ts Nådiga befallning, Dess och Rikets Stats-Contoir afgifvit, och hvilken, med dertill hörande bilagor, Kongl- Majit härjemts till Siafs-lJtskottet öfverlemnar, uppfattar i sammandrag erforderliga upplysningarom Stats-Verkets inkomster och utgifter sedan sista Riksdag samt om dess närvarande förhållande.
Majit vill tillika för tats-Utskottet framställa de jemnkning3r och til. läggningar i nu gällande Stais.reglering, dera Kongl. Majit anser af omstäruligheterue påkallas. Siats-Verkets Ordinarie och Exfra-Ordinavie inkomster hafva, sarmnanlagde, under den sedan sista Riksdag förflutne tiden, lemnat betydligt öfverskott utöfver Statsberäkningen, ehuru särskilde inkomst-titlar utfallit med brist.
Flere ibland dem upphöjdes i berhknings-summa vid sista Riksdag; och Kongl- Majit är öfvertygad , att hvad Stats-Contoiret i underdånighet yttrat , om så val beräkningen af Stats-verkets inkomster, som förändringarne med någre af de små Ordinarie inkomst-titlarne, skall finnas väl grundadt.
Majit vill särskildt fästa Stats-Utskottets uppmärksamhet ders, att en under benärn - 788 Proposition om
Statsverkets tillstånd och behof i ning af dödsfalls- och avanccments-besparmgsmedel uppförd inkomst-t itel är i »in natur helt och håliet tillfälligt, såsom beroende af Kongl. JVJaj':ts dispositioner på besparingärne inom de af Riks-Statens utgifts-titlar, hvilka innefatta lönings-anslag.
Beräkningen af inkomst-titeln: ^lrrendemedcl fbrtjenar äfven särskildt noggrant öf« vervagandej enligt hvad Stats-Contoiret derom i underdånighet anfört.
Maj:t föreslår dess» utom, att afseende dervid må göras å de förändringar med åtskillige Krono-laxfisken i J.junga Elf, som uppkommit genom de i samma
Elf verkställde ränsningar, för hvilka fisken, i följd af träffade öfverenskommelser med nu varande Arrendatorer, belönande Arrende-afgilter hittills' ut_gått af Btrörnrensnings-fonden , på sätt Kongl. Majtts
Nådiga skrifvelse till Kamtnar-Collegiunl och Stats-Contoiret af den 27 Januarii 1820 närmare utvisar.
Ibland inkomst-titfarne upptagas äfven 400
R:dr, såsom hyra för en på Skeppsholmen belägen Cassern, begagnad för Stockholms Escadres Sjö-Artillerie-Hegemente; Och sorn denua byggnad är för nämnde behof nödvändig, så anser Kongl. Maj:t lämpligt, att densamma utan hyra till Regementet upplåtes, emot det att de nu bestådde inqvarterings-penningar indragas.
I afseende på Stats-verkets utgifter hade Kongl. Majtts
Nådiga önskan varit, att deras nuvarande belopp skulle kunnat, om också ej minskas, åtminstone utan tillökning bibehållas.
Flere tilL bestämde behof calculationsvis uppförde summor hafva likväl funnits så otillräckeilge , och åtskillige nya utgifter af så nödvändig be?
Proposition om Statsverkets tillstånd och behof. 789 skaffenhet förekomma, att Kongl.
Majtt ser sig nödsakad, att 1 vissa fall äska tillökte anslag, hvilkas inskränkning till hvad Kongl. Majtts och Rikets tjenst oundgängeligen kräfver Kongl. Majit gerna påyrkar; och Kongl. Majit eger för öfrigt det hopp, att Rikets Ständer skola vid TUnancepianens bestämmande finna, att tillökningarne kunna till en del motvägas af besparingar på andra håll och äfven förenas med minskning i na. tionens beskattning.
Majtt anser lämpligast, att särskildt för hvar och en af Riks Statens Hufv.udtitilar framställa förhållandet med deras närvarande anslag och de nya , som erfordras.
Första Hufvud-Titteln: Hof- och Slotts Staterna.
Majit öfverletnnar i Nåder till Risens Ständer att reglera Kongl. Majus och H. K. H. Kronprinsens Kofhåilnings-summor, på ett sätt, som öfverensstammer med Rikets värdighet och med de nya utgifter, hvartill förekommande omständigheter föranleda.
Den till anskaffande af nya meubler och reparation af gamla, för alla Kongl.
Slotten nu anslagna Summa af 5000 Rid årligen, har funnits alldeles otillräckelig.
Riks— Marskalks-Ämbete har föreslagit, att den måtte ökas till 12,000 R:dr; och Kongl. Maj:t öfverletnnar till Stats-Utskottet, att vid Stats-régleringen uppgifva ett emot bthofvet i denna del svarande förhöjdt anslag.- Genom de af Riksens Ständer, vid sista Riks. dag bestämda anslag för Drottningholms och Ulriksdals jLust-Slott, och sedan alla för det när - 7go Proposition om Statsverkets tillstånd och behof. varande möjliga indragningar och besparingar vid Löningä- och Utgifls-Staterne derstädes blifvit vidtagne, samt i öfrigt en bättre hushållning och säkrare controll öfver medlens användande anbefalld, har möjlighet uppkommit att småningom kur?fTs behörigen i ständsätta dessa .Lustslott och sedermera underhålla dem; Men ehuru enahandn åtgärder äro i afseende pa Haga, Strömsholms och Gripsholms Slott vidtagne, hafva likväl de nu anviste underhålls-summorne för sistnämnde Slott, särdeles den för Haga, uppgående endast till sooo R.dr, befunnits allt mer och mer otillräckliga, så alf blott en del af nudvandige reparationer å byggnaderne kunnat hvarje år utföras, hvilket, da alla bristfällighete* ej i tid blifvit botade, hastigt ökat dem, och förorsakar större kostnad för deras förbättrande.
Behörige uppgifter sa val om kostnaderne till nödige reparationer å dessa Slott, som i hvad mån desamma kunnat besörjas, äfvensom öfver det ärliga användandet i Öfrigt af anslagssummorna, skola till Stats-Utskottet öfverlemna»; och dä deraf finnes, att all möjlig hushållning m«d de auslagne medlen varit iakttagen, samt att tillökning för framtiden, af behofvet påkallas; så forrnodar Kongl. Maj:t, att Riksens Ständei icke undandraga sig att anslå hvad för dessa vackra Lustslotts vidmagthål landa erfordras.
Andra Hufvud-Tiiteln:
Civile- ochLands-Staterne.
Sedan sista Riksdag hafva åtskillig© nya utgifter, hörande till denna Hufvud-titiel, blifvit dels af Kongl.
Maja besiutne, dels af vederbörande i underdånighet föresiagne.