Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdags-Ordningen af stadgandet rörande Riksdags förlängning från tre till fyra månader, vara på giltiga skäl grundadt, oell alltså skulle till Propositionen, om den ej innefattade annat ändrings-förslag än detta, tillstyrka Riksens Ständers bifall.
Men Kongl. Maj: t bar tillika föreslagit, att Riksdag ej må räcka längre än fyra månaderj och i detta afseende kafva redan, uppå Utskottets förslag uti dess Memorial N:o 14, samtlige Riks-Stånden, för deras del, bestämdt en längre tid, än den nyssnämnde.
Äfvenså föreslås i den Kongl.
Propositionen en redaction af 80 §.
Riksdags-Ordningen, som endast med föga förändring, utom uteslutandet af förberörde stadgande, skiljer sig från den gamla, då deremot samtliga Stånden redan hufvudsakligen godkänt ett af Utskottet i besagde Memorial uppgifvet förslag till en alldeles ny redaction af samma §.
Vid sådant förhållande och då Utskottet, hvilket, jemnlikt 56 §.
Regerings-Formen, har till åliggande att Ståndens anmärkningar vid Utskottets Grundlags-ändrings-förslag til! ett belt
Utlåtande i möjligaste motto sammanjemnka, icke lämpligen kan hos Stånden göra hemställan om frångående af deras beslut, der dessa sins emellan öfverensstämma, är Utskottet, emedan den Kongl. Propositionen ej får lill. en del antagas eller afslås, förhindradt att tillstyrka densammas antagande till Grundslagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
Deremot skall Utskottet, vid besvarandet af Riks-Slåndens återremisser på Utskottets Memorial N:o 14, begagna tillfället att, med föranledande jemväl af Preste-Ståndets dervid förklarade gemensamma tankar, på den - 12 Constitutions -Utskottets Memorial, N\o 28. na väg till Riksens Ständer hemstäla, att!, i enlighet med Kongl. Maj:ts förslag, ofvan oniförmälde stadgande mä ur 109 §.
Regerings-Formen uteslutas.
Rättelse: Haft. 15, Memorialet N:o 18.
Sid. 1 rad. 16 ncdifr. står: det allena$ läs: ordet allena. STOCKHOLM.
Tryckt hos A. G. Hellsten, 1840. Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 29, N;o 29.
Anis. till Exp. Utsk. den 16 Augusti, k!. 9 f. m.
Memorial till Riksens Ständer, i anledning af tre Stånds återremisser få Memorialet Nio 11, angående Riksdags återkomst hvart tredje år.
Cmnstitutions-Utskottets uli Memorialet N:o 11 afgifna förslag till Grundlags-stadgande, rörande Riksdags återkomst hvart tredje år, hvilket förslag Bonde-Ståndet under den 20 sistlidne Juni antagit till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, har ifrån de öfrige Riks-Stånden blifvit, genom Protocolls-utdrag förden 17 och 20 i samma månad, återförvisadt med följande anmärkningar, dem hvarje Stånd serskildt förklarat utgöra dess gemensamma tankar, nemligen: af Ridderskapet och Adeln, att Lagtima Riksdagar höra å bestämd dag återkomma hvart 3:dje år, oberoende deraf, huruvida Kongl. Maj:t sammankallar Riksens Ständer till Urtima Riksdagar under mellantiden ; af Preste-Stårrdet, att Utskottet bör, i sammanhang med det i Memorialet N:o 11 uppgifna förslag, inkomma med förslag till sådane förändringar i Grundlagarne, hvarigenom Riksdagarne inå kunna inskränkas till en viss bestämd tid; samt af Borgare-Ståndet, att Riksdag skall hållas livartannat år och att Utskottet bör, i sammanhang med detta ämne, föreslå de förändringar i öfriga delar af Grund-lagarne, hvilka stå i förening med stadgandet om tiden för Riksdags återkomst.
Då Constitutions-Utskottet åligger att dessa anmärknings-föremål, jemnlikt 56‘ §. Regerings-Formen, behandla, får, hvad först angår frågan om tiden för Riksdags återkomst, Utskottet hemställa, om icke, sedan Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet antagit och Preste-Ståndet icke motsagt Utskottets förslag att i detta afseende bestämma hvart tredje år, Borgare-Ståndet ville, med frångående af dess gemensamma tanka, att Riksdag bör hållas livartannat år, foga sig efter Med-Slånden.
För motsatt Bih. till R.
Brot. 1840. 3 Sami. |8 Haft, 1 Constitutions-Utskottets Memorial, iV:o »g. fall bör Utskottet, lill de olika rneningarnes slutliga förening, föreslå följande
Proposition för omröstning i förstärkt Constitutions-Utskott:
Den, som bifaller en så lydande redaction i första punctenaf4c) §.
Regerings-Formen oell 2 §. Riksdags-Ordningen: ””Riksens
Ständer skola hvari Tredje år etc,’’” röste Ja.
Den det ej vill, röste Nej.
Nej, bifalles följande redaction: ’’”Riksens
Ständer skola — —- — hvart-a/?/m? år etc.””'
Utskottet anser någon vidare Grundlagsändring icke påkallas af Borgare-Ståndets gemensamma tanka, och då Ståndet icke uppgifvit, i hvilka delar Grundlagen för öfrigt borde, i sammanhang ined detta ämne, undergå förändring, förmodar Utskottet, att Borgare-Ståndet låter vid Utskottets nu gjorda jemnknings-förslag bero.
I anledning af Ridderskapets och Adelns anmärkning, bör Utskottet erinra, att hvarje éterremiss på ett af Constitutions-Utskottet framsta lldt
Grundbgs-ändrings-förslag måste föranledas af anmärkning, rigtad deremot eiler liggande inom förslagets område.
Nu har Utskottet icke föreslagit annan ändring i 49 §•
Regerings-Formen och 2 §.
Riksdags-Ordningen, än utbyte af ett ord emot ett annat, åsyftande Riksdagarnes återkomst oftare än hittills, men i öfrigt under samma villkor, som för närvarande ärogählande, i hvilket hänseende de öfrige Riks-Stånden förslaget godkänt.
Deremot har Ridderskapet och Adeln, utöfver hvad sålunda föreslagits, yrkat de ytterligare förändringar uti ifrågavarande §§., att Lagtima Riksdagars återkomst skulle vara oberoende af möjligen under mellantiden inträffande Urtima Riksdagar och dessutom ega rum på bestämd dag, i följd hvaraf Riksens Ständer skulle betagas rättigheten alt sjelfva bestämma dagen, då de å nyo böra till Lagtima Riksdag sammankomma.
Derförutan skulle det Grundiags-stadgande blifva af nöden, att Urtima Riksdag skall upphöra, om Lagtima Riksdag derunder inträffar, på det icke tvänne Riksdagar måtte på en gäng vara samlade.
Dessa af Utskottets förslag oberoende och ej förimledda ändringar och tillägg i Grundlagarna måste derföre anses såsom nya förslag, hvilka ej må, emot 8i §. Regerings-Formen i Ståndens Plena väckas; och Utskottet kan alltså nu icke
Grundlags-enligen desamma lill behandling upptaga.
För öfrigt får Utskottet fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet derpå, att Ridderskapet och Adeln ej uppgifvit den dag af årét, å hvilken de Lagtima Riksdagarne skulle inträffa, så att, äfven Om Utskottet kunnat återreinissen upptaga, Utskottet derfid skulle hafva varit Conslitutions-Utskottets Memorial, N:o ap. 3 i saknad af nödig ledning; oell befarar Utskottel derjemte, att en bestämmelse, i afseende på dagen, kommer vid nästa Riksdag, — på samma sätt, som vid den nu pågående i enahanda fråga egt rum, —- att, i anseende till yppade olika meningar om den bestämda dagens lämplighet, endast leda till hela förslagets förkastande och såmedelst för ännu flera år uppskjuta möjligheten att genom Grund lags-ändring vinna en allmänt nödig och nyttig ansedd förkortning af mellantiden emellan Riksdagarne.
Vidkommande sist Preste-Ståndets gemensamma tanka, så enär
Ståndet icke gjort någon anmärkning emot den föreslagna ändringen i 49 §• Regerings-Forinen och 2 §. Riksdags-Ordningen, hvadan Ståndet måste anses hafva densamma till Grundlags-enlig behandling antagit, får, med hänsigt till Ståndets, såsom ett slags villkor uttryckta mening, att Utskottet borde inkomma med förslag till sådane Grundlags-ändringar, genom hvilka Riksdagarne må kunna till bestämd tid inskränkas, Utskottet hemställa, oan icke, sedan Ståndet, genom bifall i väsendtlig måtto lill Utskottets fördag, uti Memorialet N;o i4, rörande tiden för Riksdags fortfarande, synes de facto hafva berörde villkor frånträdt, Ståndet jemväl skulle finna för godt att formligen låta detsamma förfalla.
Stockholm den 14 Augusti 184°* Reservation: af Herr Cederschiöld, P. G.: "'Till följd af Höglofl.
Riddersknpets och Adelns såsom deras gemensamma tanka till Constilutions-Utskotlet ställda anmodan, får jag äran uppifva följande:
Gvundlags-ändring» -fot- slag; angående l agtima Piksdagars återkomst hvart 3:dje år, oberoende af mellanko/nmande Urtima Riksdagar; samt angående dessa senares föremål.
För detta förslag har jag lagt till grund Kongl. Majlis af Constitulions-Utskotletafstvrkta -Nådiga Proposition i samma ämne och dervid endast gjort några, med annaa stil utmärkta, små ändringar och tillägg, som jag ansett nödvändige.
Rcgerings-Formcn §. 49- Riksens Ständer skola, i kraft af denna Grundlag, till Lagtima Riksdag sammankomma hvart 3\dje år den i 5 Januari 4 Constitutions-Utskottets Memorial, V;o ig. eller, om helgedag då inträffar, å nästa söcknedag derefter.
Lii hvarje Lagtima Riksdagsbeslut skola Riksens Ständer uttrycklig
Riksdags-kallelse, med nödiga föreskrifter, i afseende på Riksdagsmanna-vaJen, inlaga.
Konungen vare dock obetaget aLt Riksens Ständer till Urtima Riksdag derförinnan kalla.
Vid Urtima Riksdag öfverlägga och beslute Riksens Ständer blott om sådana är ender, sorn Konungen enligt skedd uppgift i Riksdags-kallelsen, framställer, eller som deraf blifva en omedelbar följd, eller föranledas af i Ståndens plena anmälde anledningar till anmärkning mot Konungens R ådgifvare, eller som röra Ståndens enskilda angelägenheter, f. 56. morn. 2.
Frågor om förändringar af stadganden i Grundlagarne — —. — hvaröfver först vid nästa Lagtima Riksdag, och då endast med Ja eller Nej skall kunna beslutas; och galle då — — — f. 58.
Yid hvarje Lagtima Riksdag läte Konungen — — — Regerings-Formen f. 6o.
Till dessa senare räknas — — samt hvad Riksens
Ständer dessutom serskildt såsom bevillning sig åtaga.
Ej må R. F. §. 70.
Riksens Ständers valda Bevillnings-Utskott åligge att opåmint vid hvarje Lagtima Riksdag R.
F. f. 81.
Denna Regerings-Form samt Rikets öfrige Grundlagar —« — utan först å den nästföljande Lagtima derom besluta.
Blifva då — — — till deras åstundan.
Vill Konungen hos Riksens Ständer föreslå någon ändring i Grundlagarne — — och öfverlenme sedan, vid Lagtima Riksdag Sin Proposition hvile frågan tili nästa Lagtima Riksdag, då Riksens Ständer skola sitt beslut derom fatta.
Åfstyrker Utskottet Konungens Proposition, då må Riksens Ständer genast kunna antingen denna Proposition afslå eller ock afgöra, att de vilja öfver densamma å nästföljande Lagtima Riksdag besluta; gällande i detta fall’ 3 Stånds mening, och om två Stånd stadna mot två, deras, som beslutet uppskjutit.
Men icke må under någon förevändning Riksens Ständer förr, än å nästa Lagtima Riksdag Propositionen till bifall upptaga.
Samtycka då R. F. §. 96.
Ständer ökola vid hvarje Lagtima Riksdag R. F. §. 98. puncten 1.
Electorerne böra vid samma tillfälle — — i fall han innan den nästföljande Lagtima Riksdagen skulle med döden afgå.
I händelse —- — •— R. F. f. 100.
Justitite-Ombudsmannen åligge att vid hvarje Lagtima Riksdag —- —, Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 9.Qj 5 Regerings-Formen §. io3.
Vid hvarje Lagtima Riksdag skola Riksens Ständer —• — r f. io5.
Riksens Sländers Conslitutions-Ulskott ege att, vid hvarje Lagtima Riksdag äska de Protocoll — — må kunna fordras.
Vid Urtima Riksdag vare denna rättighet inskränkt till endast de Protocolll sorn anga, föremålen för an ledningar till anmärkning, som, enligt 4,9 §. blifvit anmälde i något Stånds plenum. §. 109.
Ej må Lagtima Riksdag längre räcka än sex månader från den dag, då Konungen låtit om Statsverkets tillstånd och behof Riksens Ständer eller deras Stats-Ulskott underrätta.
Der så oförmodadt hända skulle, att den tidens utgång Rikets Ständer icke hade — —-då skall Konungen kunna Riksens Ständer åtskilja, sedan Han dem i4 dagar förut derom underrättat, och fortfare den förra Bevillningen intill nästa Lagtima Riksdag, så framt ej, uppå Proposition derom från Konungen, vid mellankomrnande Urtima Riksdag annorlunda bedutes.
Är åter Bevillningens liela belopp bestämdt, —• uppgöra och utfärda.
Urtima Riksdag må, utan Riksens Ständers serskildta medgifvande, aldrig räc ka öfver 4 månader, men väl af Konungen dessförinnan, när som helst upplösas och upphöra genast, om Lagtima Riksdag derunder inträffar.
Vid de Urtima Riksdagar, hvarom 63, 91, 92, 93, 94» oc/i 95 ^.förmäla, förf ares i allo efter hvad för Lagtima Riksdag är, enligt Grundlagen, gällande, i följd hvaraf äfven tiden för Riksens Ständers sammankomst till nästa Lagtima Riksdag hlifucr på 3 '.dje året frän sådan Urtima Riksdags början, och å dag, som i 49 §• sägs. Riksdags-Ordningen §. 2.
Riksens Ständer skola i kraft af Rikets antagne Regerings-Form till Lagtima Riksdag sammankomma hvart S-.dje år, den i5 Januari, eller, om helgedag då inträffar, å nästa söcknedag derefter.
Uti hvarje Lagtima Riksdags-beslut intaga Riksens Ständer uttrycklig Riksdags-kallelsc, med nödige föreskrifter i afseende på Riksdagsmanna-valen.
Konungen vare dock obetaget att Riksens Ständer derförinnan lill Urtima Riksdag kalla.
Vid Urtima Riksdag öfverlägge och besluta Riksens Ständer blott om sådana ärender, som Konungen, enligt skedd uppgif t i Riksdags-kallelsen, framställer, eller som deraf blifver en omedelbar följd, eller föranledas af i Ståndens plena anmälde anledningar till anmärkning mot Konungens Rådgifvare, eller sorn röra Ståndens enskilde angelägenheter.
Riksdags Ordningen f. 2j mom, 1.
Vid hvarje Lagtima Riksdag af åte Konungen Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof, hvaraf Stån - 6 Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 3Q. elen hvartdera ett exemplar tillstädes, och öfverlemne densamma antingen ▼id. det tillfälle, då Riksdagen, enligt föregående §., öppnas eller å Riks-salen annan dag, der Honom så godt svnes, eiler ock omedelbart till Riksens Ständers Sluts-Utskott, inom dagar elter Riksdagens öppnande.
Riksdagens början —* — — å Riks-salen bållås.
Vid Urtima Riksdag late Ko nungen vid Riksdagens öppnande genast aflemna alla de P ropositioner, till hvilkas afgörande Riksens Ständer btifvit sammankallade.
Riksdags-Ordningen §.
28 — sådana i fl rundlagen stadgade
Ut skott äro, vid Lagtima Riksdag: Coostitulious — — •— —då Konungen sådant äskar.
Vid Urtima Riksdag, tillsättas endast de Utskott, sorn för ärendenas behandling erfordras. Riksdags-Ordningen §. 2Q mom. i.
Constitulions-Utskoltet, som utgöres af »4 ledamöter, tillkommer att i den ordning, Regerings-Formen föreskrifter, granska Rikets Grundlagar, samt upptaga frågor och till plena afgifva förslag om ändringar, förbättringar och förklaringar deraf; hvaröfver Ståndens ledamöter vare obetaget att in pleno yttra siaa tankar, men Riksens Ständer ej förr än å den nästföljande Lagtima Riksdagen må besluta.
Öfvse»- 1 erona r —- —■ —- Riksdags-Ordningen jf. morn. *, Constitulions-Utskottet åligge att, vid hvarje Lagtima Riksdag, äska — — —- ro 4 kunna fordras.
Vid Urtima Riksdag vare denna, rättighet inskränkt till endast de Protocoll, sorn angå föremålen för anledning ar till anmärkning, som, enligt 4g §.
Regerings-Formen, blifvit anmälde i något Stands plenum, linner Utskottet af dessa protocoll —- — —■ Riksdags-Ordningen 3o mom. r. Siats-Utskottet, sorn skall bestå af 38 personer, bör vid Lagtima Riksdag, granska, utreda och till Riksens Ständer uppgifva Stats- och Riksgälds-rerkens tillstånd, förvaltning och behof.
För detta Utskott läte Konungen, vid sådan Riksdag, uppvisa ’— —- böra fyllas.
På samma sätt förf ar e s äfven vid Urtima Riksdag i de fall, då Konungen begär något nytt eller tillökt Statf-ansläg. Riksdags-Ordningen J\ 3o morn. *.
Detta Utskott —- flufVudtitlär, lifilka uti Riksens Ständers sednast uppgjorda — Riksdags-Ordningens £. 3i mom. t.
Bevillnings-Ulskotfet skall bestå äf 48 ledamöter, valde ifrån serskilda och, så vidt möjligt är, ifrån alla Rikets provinser.
Detta Utskott åligge ilt opåmint vid hvarje Lagtima Riksdag Cons tit ut ion t-Utskottets Memorial, N'.o S(). Riksdags-Qrdningen fl. 32.
Banco-Ulskoltel, sora utgöres af 36 ledamöter, skall öfverse
Bankens styrelse och tillstånd samt gifva föreskrifter om dess förvaltning, enligt den serskilda Instruction, som Biksens Ständer vid hvarje Lagtima Riksdag • Riksdags-Ordningen fl. 33.
Lag-Utskottet tillkomma ock att granska Justi! ias-Oinbudsmannens vid hvarje Lagtima Riksdag — Riksdags-Ordningens fl. 56.
Intet ärende tnå nedläggas utan Ståndets uttryckliga beslut.
Ej heller må, med undantag af Grundlags-frågor, nya ämnen väckas, sedan en månad —• — — Riksdags-Ordningen fl. 63. mom. i.
Till följe af Regerings-Formens 96 §. skola Riksens Ständer vid hvarje Lagtima Riksdag — — —- Riksdags-Ordningen fl. 63 moni. 4- Electorerne böra vid samma tillfälle, då Jnstiliffi-Ombudsmannen nises, och på enahanda sätt, välja enman af de egenskaper, som hos denne embetsman erfordras, för att honom efterträda, i lall han, innan nästföljande Lagtima Riksdag skulle med döden afgå.
I händelse —■ — — Riksdags-Ordningen fl. 64.
Vid hvarje Lagtima Riksdag —«• — — Itik sd ags- Ordningen fl. 65.
Till Tryckfrihetens vård skola Riksens Ständer rid hvarje Lagtima Riksdag — — —* Riksdags-Ordningen fl. 66.
Ständer välje vid hvarje Lagtima Riksdag befattning tillträda.
Dera åligger att, jemnlikt af Banco-Ut ^koitet utfärdadt Reglemente, förvalta — Riksdags-Ordningen fl. 67.
Efter förenämnde grunder, så i afseende på valsätt, som tid, mä Fullmäktige i Riksgälds-Contoiret af Riksens Ständer utses.
Desse Full magt i ge — — — Riksdags-Ordningen fl. 68.
Derjemte skola Riksens Ständer, i den ordning Stånden, hvart för sig, lämpligast finna, vid hvarje Lagtima Riksdag. Riksdags-Ordningen fl. 80.
Angående tiden för Riksens Ständers sammanvaro och villkoren för deras åtskiljande, äfvensom huru förhållas bör, om Riksdags-mål då ännu är o oafgj orde, stadgas i Regerings- Formens 109 fl. etc. 6 Constilutions-Utskottetf Memorial, N'.o 3o N:o 3o. Ank. tili Exp. Utsk. den 16 Aug., kl. 9 f. m.
Memorial till Riksens Ständer, i anledning af återremisscrna på Memorialet N:o 14, rörande tiden för Riksdags fortfarande.
Samtlige Riks-Stånden hafva, genom Protocolls-utdrag af den 4> 8 och ri nästförlidne månad, till Constitutions-UtskotteE hänvisat följande, såsom hvarje Stånds serskilda och gemensamma tankar, förklarade anmärkningar emot Utskottets förslag i Memorialet N:o 14, till ändring af 109 §.
Riksdags-Ordningen, rörande tiden för Riksdags fortfarande, nemligen i af Ridderskapet och Adeln att 109 §.
Regerings-Formen hör erhålla denna förändrade lydelse: ”Ej må Riksdag längre räcka än fern måaader från den dag, då Konungen låtit om Statsverkets tillstånd och behof Riksens Ständer eller deras Stats-Utskott underrätta.
Skulle likväl vid nämnde tids förlopp Riksens Ständer ännu icke hafva Riksdags-ärendena afgjort, anmäla de det hos Konungen och aske, att
Riksdagen måtte fortfara någon viss tid af högst en månad derefter, hvilket Konungen ej ege magt att vägra eller förhindra.
Der så oförmodadt hända skulle, att vid den sålunda förlängda tidens utgång, Riksens Ständer icke hade Staten reglerat, eller någon ny Bevillning till bestämdt belopp sig åtagit, då skall Konungen kunna Riksens Ständer åtskilja, sedan Ilan minst fjorton dagar förut om Sitt beslut Riksens Ständer underrättat, och fortfara den förra Bevillningen intill nästa Riksdag.
Är åter hela Bevillningens belopp bestämdt, men Riksens Ständer icke om fördelningen deraf ense, då skola, efter den fastställda Bevillnings-summans förhållande till den, sojn vid föregående Riksdag blifvit fördelad, de i den sista Bevillningaförordningen stadgade artiklar jemnlikt ökas eller minskas, och uppdrags Riksens Constitutions-Utskottcts Memorial, N:o 3o. 9 Riksens Ständer deras Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Contoiret att en nv Bevillnings-Förordning på sådan grund uppgöra och utlärda.
’’Riksdag må äfven slutas, innan fern månader tilländagått , enär Riksens Ständer sådant begära-'' Af Preste-StSndet: 1:0 att toc) §.
Regerings-Formen må erhålla följande lydelse:
''Lagtima Riksdag fortfar en tid af sex månader från den dag Konungen låtit om Statsverkets tillstånd och behof Riksens Ständer eller deras Stats-Utskott underrätta, och må hvarken före sagde tids förlopp kunna upplösas, utan i följd af Riksens Ständers hemställan och Konungens lif ali, icke eller derutöfver utsträckas, såvida icke Konungen och Riksens samtlige
Ständer minst fjorton dagar förut samtyckt till dess ytterligare förlängning på bestämd tidf 3:0 att ur 80 §. Riksdags-Ordningen (Utskottets förslag) orden: ”möjligheten af denna tids förlängning’’ samt ”efter sådan tids förlopp’’ må utgå, men §. i öfrigt bibehållas oförändrad.
Af Borgare-Ståndet: ijo. Vid Regerings-Formens 109 §., att den af Utskottet föreslagna perioden: ’’Efter denna tids förlopp skola Riksens Ständer åtskiljas, såvida ieke Konungen och samtlige Riks-Slånden minst fjorton dagar förut hafva öfverenskommit om ytterligare förlängning på bestämd tid,’’ bör utbytas emot fötjande:”Efter denna tids förlopp skola Riksens Ständer åtskiljas, såvida icke Konungen och åtminstone tre Riks-Stånd — hafva öfverenskomma, etc.” 2:0.
Vid 80 §.
Riksdags-Ordningen, att melianstrophen: ”möjligheten af denna tids förlängning’’ bör utur förslaget uteslutas.
Af Bonde-Ståndet; att, i stället för de i i;sta perioden af den föreslagne nya redactionen, utaf 109 §.
Regerings-Formen förekommande orden ’’iyra månader'” bör insättas: ■''sex månader.*’
Hvad först beträffar sjelfva frågan om tiden för Riksdags fortfarande, så äro Riks-Ståndens meningar härutinnan i så måtto delade, att den egentliga eller normalliden blifvit bestämd af Ridderskapet och Adeln till fem, af Preste- och Bonde-Stånden till sex samt af Borgare-Ståndet, i enlighet med U{- Bih. till R.
S/.
Brot. 18/jo, 3 Sami. 18 Haft, 2 Conslitutions-Utskottet.t Memorial, N\o 3 o. skottets förslag, lill fyra månader, äfvensom att Borgare- och Bonde-Stånden ; o Ikänt Utskottets förslag, i atdra perioden af io ) att, eller den bestämda tidens förlopp, Riksens Ständer må konna äska Riksdagens förlängning på högst två månaders lid, utan att Konungen eger magt alt sådant vägra eller förhindra, hvaremot Ridderskapet och Adeln i denna del bibehållit
Grundlagens nu gällande stadgande, men Preste-Sl åndet, uti den för dess del antagna redaction, alldeles uteslutit berörde atdra period.
Då Utskottet nu bör söka sammanjemnka dessa serskilda meningar, hvilka, ined undantag al Bonde-Ståndets, om än under olika form, likväl i hufvudsak, syfta till samma mål, eller bestämmandet af en tid af 6 månader för Riksdags fortfarande, får Utskottet, med hemtad anledning från PresteSlåndets gemensamnia tanka samt under åberopande af Kongl. Majrts, i Nådig Proposition al den 3 nästlidne månad, gjorda förslag till uteslutande från i og §.
Regerings-Formen och 8o §.
Riksdags-Ordningen af de i dem förekommande stadganden, rörande Konungens medverkan till Riksdags förlängning från tre till fyra månader, jemte Utskottets deröfver uti Memorialet N:o 28 afgifna Utlåtande, föreslå, att, med afseende på oformligbelen deraf, att den ena Slatsmagten skall af den andra begära, hvad denna ej eger magt att vägra, samtlige Stämlen ville lorena sig om den Irån Utskottets förslag i Memorialet N:o 14 skiljagtiga föiändring af 1 oq RegeringsFormen, att normaltiden för Riksdags fortfarande bestämmes till sex månader, men att deremot anira perioden ur §. utgår.
Vidkommande dernäst det af Preste-Ståndet för dess del beslutade tillägg af ordet ”Lagtima*’ i samma §:s irsta period, i följd hvaraf ofvanberörde tidsbestämmelse endast tor Lagtima Riksdag skulle blifva gällande, hemställer Utskottet, enär Grundlagarne icke stadga någon skillnad emellan Lagtima och UVtima Riksdagars functioner, samt något förslag i detta ämne icke eller blifvit af Utskottet framstäldt, om icke Preste-Ståndet, som är ensamt om sin mening i förevarande fall, skulle finna skäl alt låta densamma förfalla.
Med hänsigt lill villkoren för
Riksdags upplösning före den bestämda tidens utgång, hafva vidare Borgare- och Bonde-Stånden antagit Utskottets förslag, att. derför må erfordras
Konungens och samtlige Riks-Slåndens bifall, Ridderskapet och Adeln deremot velat göra upplösningen beroende ensamt af Riksens Ständer, d. v. s. Tre Stånd, och Preste-Ståndet gått den medelväg, att upplösningen må ega rum, i följd af S ändernas hemställan och Konungens bifall.