Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridd. och Ad:s Prot. d. 12 Juli, 2 och 28 Aug., 16 Sept. och 18 Okt. 1854.
Preste-St:s Prot. d. 12 Juli, 11 och 28 Aug., 13 Sept. och 18 Okt. 1854. Borgare-St:s Prot. d. 12 Juli, 9 och 30 Aug., 20 Sept. och 18 Okt. 1854.
Bonde-St:s Prot. d. 12 Juli, 5 och 28 Aug., 16 Sept. och 17 Okt. 1854.
Bihanget 10 Sami.
Rikets Ständers und.
Skrifvelse N:o 171, den 3 Nov. 1854.
Förslag till ändringar i Grundlagarne. 2.
Förslag till tillägg vid 28 § Regermgs-Formen, i fråga om naturalisation af utländsk man. Kegerings-Formen. § 28.
Konungen äger att i Statsrådet utnämna och befordra infödde
Svenske män till alla de embeten och tjenster inom riket, högre och lägre, hvilka äro af den egenskap, att Konungen fullmakter derå utfärdar, dock böra vederbörande förut med förslag hafva inkommit, der sådana hittills egt rum.
Konungen vare likväl obetaget, alt, efter vederbörandes hörande eller uppå deras framställning, till Lärare-befattningar vid universiteterna, de Theologiska Lärare-tjensterna likväl undantagna, såsom ock till Lärare och andra beställningar vid andra inrättningar för vetenskap, slöjd eller skön konst, äfvensom till Läkare-befattningar, kalla och befordra äfven utländske män af utmärkt förtjenst, de der den rena evangeliska läran bekänna.
Konungen fäste, vid alla befordringar, afseende å de sökandes förtjenst och skicklighet, men icke på deras börd.
Till civile embetsmän inom riket och till domare må sådane män endast nämnas, som äro af den rena evangeliska läran.
Departementschef skall föredraga och expediera alla ärender, rörande befordringar, förordnanden, tjenstledighet och afsked, till och ifrån embeten och tjenster, vid de verk och stater, som under Departementet höra. l:o
Konungen äger att — som under Departementet höra. 2:o Konungen åge att genom naturalisation till svensk medborgare upptaga utländsk - Förslag till ändringar i Grundlagarne. 9 ländsk man i den ordning och under de vilkor, som uti särskild derom af Konung och Ständer gemensamt stiftad lag bestämmas.
Sålunda naturaliserad utlänning njute samma rättigheter och förmåner, som infödd Svensk man, dock utan att kunna till Ledamot af Statsrådet utnämnas.
Hänvisning.
Prot. 3 Sami.i Konst.-Utsk. Mern.
N:o 7. Ridd. och Ad:s Prot. Preste-Ståndots Prot. Borgare-Ståndets Prot. Bonde-Ståndets Prot. 1854.
Bihanget, 10 Sami., It.
St:s und. skrifvelse N:o 170, den 3 Nov. 1854. den 10 Juni och 18 Okt. 1854. 10 Juni och 17 Okt.
Prot. 1856 å 1857. 3 Sami. 2 Häft. w Förslag till ändringar i Grundlagarnt. 3. Kongl.
Maj:ts nådiga proposition den 11 Augusti 1854, N:o 94, angående ändring 39, 40 m. fl. §§. i Regerings-Formen och 4, 6, m. fl. §§ i Riksdags- ordningen, i afseende på sättet för Riksstyrelsens förande i vissa fall. Hegerings-Formen. § Vill Konungen utom Sverige och Norrige resa, meddele Han Statsrådet in pleno denna sin föresats och inhemte dess tankar deröfver, på sätt 9 § omtalar.
Konungen derefter sådan resa och den verkställer, befatte sig ej med Rikets styrelse eller utöfve den konungsliga makten, så länge Han utom sina Riken vistas, utan före Stats-Rådet, under sadan Konungens frånvaro, Regeringen i Hans namn, med all den rätt, som denna RegeringsForm Konungen tillägger; dock må ej StatsRådet någonsin Adeligt stånd och värdighet förläna, eller till Grefligt och Friherrligt stånd upphöja, eller Riddarevärdighet utdela; äfvensom alla lediga sysslor endast tills vidare kunna förvaltas af dem, som Stats-Rådet dertill förordnar.
Huru förhållas skall, derest Konungen längre tid än Tolf månader ur riket blifver, derom varder i 91 § stadgadt. 39.
Vill Konungen utom Sverige och Norrige resa, meddele Han Stats-Rådet in pleno denna sin föresats och inhemte dess tankar deröfver, på sätt 9 § omtalar.
Konungen derefter sådan resa och den verkställer, befatte sig ej med Rikets Styrelse eller utöfve den konungsliga makten, så länge Han utom sina Riken vistas, utan föres Riksstyrelsen under Hans frånvaro, af Thronföljaren, om Han uppnått den ålder, som i 41 § sägs.
Han styre med all Konungslig makt och myndighet, enligt denna Regeringsform; dock må Han ej Adeligt stånd och värdighet förläna, eller till Grefligt och Friherrligt stånd upphöja, eller Riddarevärdighet utdela; äfvensom alla lediga Förtroende-sysslor endast tills vidare kunna förvaltas af dem, som Thronföljaren dertill förordnar.
Har ej Thronfoljare denna ålder uppnått, eller är
Han hindrad att Riksstyrelsen öfvertaga, förordne Konungen i Stats-Rådet till Regent annan till Thronföljden berättigad Prins, den der nämnde ålder hunnit.
Ar icke sådant förordnande af Konungen gifvet, eller är den förordnade Regenten hindrad att styrelsen utöfva, tillträde den till thronföljden närmast berättigade Prins, som fyllt aderton år, styrelsen såsom Regent, samt om han är derifrån hindrad, den närmast efter Honom till thronföljden berättigade Prins, hvilken nämnde ålder uppnått, och så Förslag till ändringar i Grundlagarne.
11 vidare efter arfföljden.
Finnes ej Prins, som, efter hvad nu är bestämdt, kan Riksstyrelsen emottaga, tillträdes den af en Interims-Regering, så sammansatt, som i Riks-Akten till bestämmande af de genom föreningen emellan Sverige och Norrige uppkomna konstitutionela förhållanden är stadgadt.
Denna Regering före styrelsen med samma makt som Regent.
Regent, som af Konungen är förordnad, afträde Styrelsen till Thronföljaren, så snart denne fyllt aderton år, eller det hinder upphört, som vållat, att han ej förut kunnat styrelsen emottaga.
Regent, som icke är af Konungen förordnad, afträde styrelsen, då den af någon till thronföljden närmare berättigad Prins såsom Regent kan öfvertagas.
Interims-Regering afträde styrelsen, då den af någon till thronföljden berättigad
Prins såsom Regent kan öfvertagas.
Huru förhållas skall, derest Konungen längre tid än Tolf månader ur Riket blifver, derom varder i 91 § stadgadt.
Rlifver
Konungen så sjuk, att
Han icke Regerings-ärendena vårdar, förvalte Stats-Rådet styrelsen, på det sätt, som i föregående § bestämmes.
Dör Konung innan Thronföljaren denna ålder uppnått, föres styrelsen af Stats-Rädet med Konungslig makt och myndighet i Konungens namn, intilldess Riksens Ständer sammankomma, och den förmyndare-styrelse, Riksens Ständer förordna, Regeringen tillträdt, ställande sig Stats-Rädet denna Regeringsform till ovilkorlig efterlefnad. § Skulle den olycka tima, att hela Konungahuset, inom hvilket arfsrätten till Riket räk - 40.
Rlifver Konungen så sjuk, att Han icke Regerings-ärendena vårdar, förhålles med Riksstyrelsen, som i föregående § bestämmes. 41 Konung vare myndig vid fyllda aderton år.
Dör Konung innan Thronföljaren denna ålder uppnått, föres Styrelsen af Regent eller Regering, enligt 39 §, i Konungens namn, intilldess Riksens Ständer sammankomma och den Förmyndare-stvrelse, Riksens Ständer, jemte Norriges Storthing, i enlighet med Riksakten, förordna, Riksstyrelsen tillträdt. 42.
Skulle den olycka tima, att hela Konungahuset, inom hvilket arfsrätten till Riket räk - 12 Förslag till ändringar i Grundlagarne. nas, på manliga sidan utginge, då förvalte äfven Stats-Rådet Regeringen med Konungslig makt och myndighet, intilldess Riksens Ständer hinna sammankomma, ett nytt Konungahus utkora och den valde Konungen Regeringen tillträdt.
Uti alla de fall, hvarom föregående fyra §§ handla,. skola Stats-Rådets samtlige Ledamöter vara närvarande och rösta.
Går Konungen i fält, eller till aflägsnare inrikes orter eller till Konungariket Norrige reser, förordne tre Ledamöter af Stats-Rådet, under den Ordförande, som Han, antingen ibland Prinsar af Sitt Hus eller ibland StatsRådets Ledamöter, särskildt nämner, att föra Regeringen i de mål, Konungen föreskrifver.
I de fall, då Konungen eller Stats-Rådet sammankalla Riksens Ständer, fastställes tiden till Riksdagens begynnelse efter tretionde och inom femtionde dagen från den, då kallelsen blifvit uti hufvudstadens kyrkor kungjord.
I den händelse 39 § omtalar, att Konungen efter företagen resa utöfver tolf månader ur riket blifver, sammankalle Stats-Rådet, genom öppet Påbud, Riksens Ständer till allmän Riksdag, och läte kallelsen inom femton dagar efter berörde tids förlopp uti hufvudstadens kyrkor samt skyndsamligen i de öfriga delar af Riket kungöra.
Sedan Konungen derom underrättad blifvit, men Han ändock icke till Riket återkommit, tage Riksens Ständer den författning om Rikets styrelse, hvilken de nyttigast finna. nas, på manliga sidan utginge, skall, intilldess nytt Konungahus blifvit utkoradt och den valde Konungen Regeringen tillträdt, styrelsen föras af Regering, på sätt i § 39 sägs. 43 Går Konungen i fält eller till aflägsnare inrikes orter eller till Konungariket Norrige reser, förordne tre Ledamöter af Stats-Rådet, under den Ordförande, som Han, antingen ibland Prinsar af Sitt Hus eller ibland StatsRådets Ledamöter, särskildt nämner, att föra Regeringen i de mål, Konungen föreskrifver.
Hvad nu om Konung sagdt är, gälle ock i afseende på Regent, då Riksstyrelse af Honom utöfvas. 51.
I de fall, då Konungen, eller Regenten eller Regeringen, sammankalla Riksens Ständer, fastställes tiden till Riksdagens begynnelse efter tretionde och inom femtionde dagen från den, då kallelsen blifvit uti hufvudstadens kyrkor kungjord. 91
I den händelse 39 § omtalar, att Konungen, efter företagen resa, utöfver tolf månader ur Riket blifver, sammankalle Regent eller Regering, genom öppet Påbud, Riksens Ständer till allmän Riksdag, och låte kallelsen inom femton dagar efter berörde tids förlopp uti hufvudstadens k3rrkor samt skyndsamligen i de öfriga delar af Riket kungöra.
Sedan Konungen derom underrättad blifvit, men Han ändock icke till Riket återkommit., tage Riksens Ständer, jemte Norriges Storthing, i öfverensstämmelse med Riks-aklen, den författning om Riksstyrelsen, hvilken de nyttigast finna.
Förslår/ till ändringar i Grundlagar ne. § 93 13 Då Konung dör ocii Thronföljaren ännu omyndig är, utförde Stats-Rådet kallelse å Riksens Ständer, hvilken kallelse inom femton dagar efter Konungens död skall i hufvudstadens kyrkor och vidare i Riket kungöras.
Riksens Ständer äge, utan afseende på något den aflidne Konungens Testamente angående Riksstyrelsen, att förordna en eller flera Förmyndare, som, intilldess Konungen myndig blifver, Regeringen i Dess namn, efter denna grundlag, må utöfva.
Skulle den olyckliga händelse inträffa, att den Konungaätt, hvilken arfsrätten till Riket uppdragen vore, på manliga sidan utginge, kalle Stats-Rådet, inom den i föregående §.stadgade tid efter den siste Konungens död, Riksens Ständer till allmän Riksdag.
Ständer skola då ett nytt Konungahus utkora, med bibehållande af denna Regeringsform.
Om emot förmodan Stats-Rådet underläte att i de fall, föregående 91, 93 och 94 §§ omförmäla, Riksens Ständer genast sammankalla, då åligge det ovilkorligen Riddarhus-Direktionen, Domkapitlen i Riket, Magistraten i hufvudstaden samt Landshöfdingarne i länen, att, genom offentliga kungörelser, underrättelse härom meddela, på det val af Riksdagsmän, der sådana val äga rum, genast må kunna anställas, och Riksens Ständer sammankomma, att deras och Rikets rätt iakttaga och skydda.
Sådan Riksdag öppnes å femtionde dagen efter den, då Stats-Rådet sist bort kallelse dertill i hufvudstadens kyrkor låta kungöra.
Då Konung dör och Thronföljaren ännu omyndig är, utfärde Regenten eller Regeringen kallelse å Riksens Ständer, hvilken kallelse inom femton dagar etter Konungens död skall i hufvudstadens kyrkor och vidare i Riket kungöras.
Riksens Ständer äge, gemensamt med Norriges Storthing, i den ordning Riks-akten bestämmer, att, utan afseende på något den aflidne Konungens testamente angående Riksstyrelsen, förordna en eller flera Förmyndare, som, intilldess Konungen myndig blifver, Regeringen i Dess namn, efter denna grundlag, må utöfva. 94.
Skulle den olyckliga händelse inträffa, att den Konungaätt, hvilken arfsrätten till Riket uppdragen vore, på manliga sidan utginge, kalle Regeringen, inom den i föregående § stadgade tid efter den siste Konungens död, Riksens Ständer till allmän Riksdag.
Ständer skola då, gemensamt med Norriges Storthing, på sätt Riks-akten stadgar, ett nytt Konungahus utkora, med bibehållande af denna Regeringsform. 95
Om emot förmodan Regenten eller Regeringen underläte att i de fall, föregående 91, 93 och 94 §§ omförmäla, Riksens Ständer genast sammankalla, då åligge det ovilkorligen Riddarhus-Direktionen, Domkapitlen i Riket, Magistraten i hufvudstaden samt Landshöfdingarne i länen, att, genom offentliga kungörelser, underrättelse härom meddela, på det val af Riksdagsmän, der sådana val äga rum, genast må kunna anställas, och Riksens Ständer sammankomma, att deras och Rikets rätt iakttaga och skydda.
Sådan Riksdag öppnes å femtionde dagen efter den, då Regenten eller Regeringen sist bort kallelse dertill i hufvudstadens kyrkor låta kungöra. 14 Förslag till ändringar i Grmdlagarne.
I händelse Konungen, efter företagen resa, utöfver tolf månader ur Riket blifver, sammankalle Stats-Rådet, genom öppet Påbud, Riksens Ständer till allmän Riksdag, och läte kallelsen, inom femton dagar efter berörde tids förlopp uti hufvudstadens kyrkor, samt skyndsamligen i de öfriga delar af Riket, kungöra.
Då Konung dör och Thronföljaren ännu omyndig är, utförde Stats-Rådet, i den omyndige Konungens namn, kallelse å Riksens Ständer, hvilken kallelse, inom femton dagar efter Konungens död, skall i hufvudstadens kyrkor och sedan vidare i Riket kungöras.
Skulle den olyckliga händelse inträffa, att den Konunga-ätt, hvilken arfsrätten till Riket varit uppdragen, på manliga sidan utginge, kalle likaledes Stats-Rådet, inom den här ofvan stadgade tid efter den sista Konungens död, Riksens Ständer till allmän Riksdag.
I de fall, då Konungen eller Stats-Rådet sammankallar Riksens Ständer, fastställes tiden till Riksdagens begynnelse efter tretionde och inom femtionde dagen från den, då kallelsen blifvit i hufvudstadens kyrkor kungjord.
Om, emot förmodan, i de fall föregående 4, 6 och 7 §§ utsätta, Riksens Ständer ej genast sammankallas, åligge det ovilkorligen Riddarhus-Direktionen, Domkapitlen i Riket, Ma - 4.
I händelse Konungen, efter företagen resa, utöfver tolf månader ur Riket blifver, sammankalle Regenten eller Regeringen, genom öppet Påbud, Riksens Ständer till allmän Riksdag, och läte kallelsen, inom femton dagar efter berörde tids förlopp, uti hufvudstadens kyrkor, samt skyndsamligen i de öfriga delar af Riket,' kungöra. 6.
Då Konung dör och Thronföljaren ännu omyndig är, utförde Regenten eller Regeringen, i den omyndige Konungens namn, kallelse å Riksens Ständer, hvilken kallelse, inom femton dagar efter Konungens död, skall i hufvudstadens kyrkor och sedan vidare i Riket kungöras. 7.
Riket varit uppdragen, på manliga sidan utginge, kalle likaledes Regeringen, inom den här ofvan stadgade tid efter den siste Konungens död, Riksens Ständer till allmän Riksdag. 9.
I de fall, då Konungen eller Regenten eller Regeringen sammankallar Riksens Ständer, fastställes tiden till Riksdagens begynnelse efter tretionde och inom femtionde dagen från den, då kallelsen blifvit i hufvudstadens kyrkor kungjord. 10.
Om, emot förmodan, i de fall föregående 4, 6 och 7 §§ utsätta, Riksens Ständer ej genast sammankallas, åligge det ovilkorligen Riddarhus-Direktionen, Domkapitlen i Riket, Ma - Förslag till ändringar i Grundlagarne.
15 gistraten i hufvudstaden, samt Landshöfdingarne i länen, att, genom offentliga kungöranden ifrån predikstolarne, underrättelse härom låta meddela, på det Riksens Ständer må sammankomma, att deras samt Rikets rätt iakttaga och skydda.
Sådan Riksdag öppnes å femtionde dagen efter den, då Stats-Rådet sist bort kallelse dertill i hufvudstadens kyrkor låta kungöra. l:o — — — — 2:o
Om tiden för de Riksdagar, till hvilka Konungen Ständerna kallar, lärer Konungen i nåder Hof-Rätterna förständiga.
Om tiden åter för sådana Riksdagar, till hvilka StatsRådet, eller ock, enligt Regeringsformens 95 §, de i densamma nämnde vederbörande kalla, åligge det dem att Hof-Rätterna underrätta. l:o.
Samma dag, då Riksdagens öppnande kungöres, utnämne Konungen Landtmarskalk för Ridderskapet och. Adeln, samt till Talman för Preste-Ståndet Arke-Biskopen, eller, om han är sjuk eller frånvarande, eller hans Embete ledigt, någon annan af Biskoparne.
Sedan Borgare- och Bonde-Stånden, hvart för sig, på behörigt sätt blifvit constituerade, begäre de hos Konungen, medelst Deputationer, deras Talmän, hvilka Konungen då förordne.
Riksdagen af sjuklighet eller andra anmälda laga förfall hindras att föra ordet, företrädes deras ställen, hos Ridderskapet och Adeln af den främste närvarande Ledamoten, enligt Riddarhus-Ordningen, och i de öfriga Stånden af vice Talmän, hvilka likaledes, vid Riksdagens början, af Konungen utnämnes.
Under det Borgareoch Bonde-Stånden samlas, och innan deras Talmän förordnade äro, föres tills vidare ordet: hos Borgare-Ståndet af Hufvudstadens förste Fullmäktig, och i Bonde-Ståndet af den närvarande Ledamot, som de flesta Riksmöten bivistat.
Då, i händelse af underlåten kallelse af Stats-Rådet, de i 10 § nämnde vederbö - gistraten i hufvudstaden, samt Landshöfdingarne i länen, att, genom offentliga kungöranden ifrån predikstolarne, underrättelse härom låta meddela, på det Riksens Ständer må sammankomma, att deras samt Rikets rätt iakttaga och skydda.
Sådan Riksdag öppnes å femtionde dagen efter den, då Regenten eller Regeringen sist bort kallelse dertill i hufvudstadens kyrkor låta kungöra. 11. l:o — — — — — — 2:o
Om tiden åter för sådana Riksdagar, till hvilka Regenten eller Regeringen, eller ock, enligt Regeringsformens 95 §, de i densamma nämnde vederbörande kalla, åligge det dem att Hof-Rätterna underrätta. 23 l:o.
Samma dag, då Riksdagens öppnande kungöres, utnämne Konungen och i Bonde-Ståndet af den närvarande Ledamot, som de flesta Riksmöten bivistat.
Då, i händelse af underlåten kallelse af Regenten eller Regeringen, de i 10 § nämnde vederbörande till Riksdag kalla, ege Ridderskapet och Adeln att nämna Landtmarskalk, och Borgare- och BondeStånden, hvart för sig, sina Talmän. 2:o. — — — — — — — — 3:o. — — — — — — — — 16 Förslag till ändringar i Grundlagarne. rande till Riksdag kalla, äge Ilidderskapet och Adeln att nämna Landtmarskalk, och Borgareoch Bonde-Stånden, hvart för sig, sina Talmän. 2:o. — — — — — — — — 3:o. — — — — — — — — 26 Konungen, eller, i de fall 4, 5, 6 och 7 §§ omröra, Stats-Rädet, läte genom en Härold, under hittills ölliga ceremonier, utlysa dagen, då Ständerna, efter förrättad Gudstjenst, må sammankomma på Rikssalen.
Gudstjensten, hvartill alla Stånden böra enhälligt infinna sig, förrättes af en Biskop i stadens Storkyrka.
Efter dess slut, uppträde å Rikssalen först Bonde-Ståndet, vidare Borgare-Ståndet och sist Preste-Ståndet, alla, hvart för sig, anförde af deras Talmän.
För Konungen skall längst fram i salen stå en Thron, omkring hvilken Kron-Prinsen och de öfrige Kongl. Prinsarne hafva sina platser.
Härefter före Konungen sjelf, eller, der Konungen är frånvarande, eller Han så för godt finnér, Stats-Ministern för Utrikes Ärendena ordet till Riksens Ständer, och läte dem afhöra berättelsen om hvad sedan sista Riksdag uti Rikets Styrelse sig tilldragit.
När Konungen lemnar Rikssalen, beledsagas Han af Ridderskapet och Adeln, hvarefter de öfriga Stånden i ofvan föreskrifna ordning afträda.
Konungen, eller, i de fall 4, 5, 6 och 7 §§ omröra, Regenten eller Regeringen, läte genom en Härold ordning afträda. 41 Stats-Rådets och Högsta Domstolens samtlige Ledamöter, äfvensom Justitie-Canzleren och Justitie-Ombudsmannen kunna ej säte och stamma i sitt Stånds Plena förnekas, enär de, enligt hvad hvarje Stånds särskilda Ordningar stadga, Stats-Rådets och Högsta Domstolens samtlige Ledamöter, äfvensom Justitie-Canzleren och Justitie-Ombudsmannen kunna ej säte och stämma i sitt Stånds Plena förnekas, enär de, enligt hvad hvarje Stånds särskilda ordningar stadga, Förslag lill ändringar i Grundlagarna. 17 stadga, dertill berättigade äro; dock för StatsRådcts Ledamöter de särskilda fäll undantagna, då dem, enligt Regerings-F'ormen, uppdraget är, att med Konungslig makt och rätt styra.
Ej må någon, af hvilken Riksens Ständer kunna fordra redo och ansvar, inväljas i Utskott, der redovisning för hans egna göromål och embetsåtgärder kan förekomma; börande för öfrigt och i allmänhet iakttagas, att i mål, som personligen röra en Ledamot af något Uiks-Stånd, må han väl i Plena eller Utskott öfverläggningarne, men ej besluten, öfvervara. stadga, dertill berättigade äro; dock för StatsRåds-Lcdamot det fall undantaget, då honom enligt Reg erings-For men uppdraget är att vara medlem af Regering.
I Utskott eller val — öfvervara. § 61.
Då val till Konung eller Thronföljare skall förrättas, äge Riksens Ständer, att i deras särskilda Plena, genom allmän omröstning, välja, till en Nämnd, Sexton Personer för hvarje stånd, med uppdrag att, vid förefallande skiljaktigheter emellan Riks-Stånden, bestämma valet.
Dagen efter, sedan Nämnden är vald, skride hvarje Stånd särskilt till val af Konung eller Thronföljare.
Förena sig alla Stånden om en och samma person, vare Han utkorad.
Ståndens röster delade emellan flere, afgöre Nämnden; dock må ej hos densamma komma under omröstning andre, än de, som flesta rösterna i hvarje Stånd erhållit; och må ej något Stånd flere än en Candidat framställa.
Ledamöter af Nämnden må ej uteslutas från utöfningen af deras Riksdagsmannarätt i Stånden, men träde tillsammans dagen efter den, då valet i Stånden förrättadt är, och skiljes ej åt förr, än de flesta rösterna om en Persoh sig förenat.
Falla dervid rösterna, till mer än hälften af de röstandes antal, på En Man, vare Han behörigen vald.
Aro åter rösterna så delade, att en sådan full pluralitet icke äger rum, anställes, enligt det i 53 § beskrifna voteringssätt, ny omröstning, till antagande af den, som Bih. till R.
Prof. 185(1 & 1857.
Då val till Konung eller Thronföljare skall förrättas, äge Riksens Ständer, att dagen före den, sorn, enligt Riks-Akten, blifvit till valdag bestämd, i Ståndens särskilda Plena, genom allmän omröstning, välja, till en Nämnd, Sexton Personer för hvarje Stånd, med uppdrag att, vid förefallande skiljaktigheter emellan Riks-Stånden, bestämma valet.
Förena sigj alla Stånden om en och samma Person, vare han ansedd såsom af Sveriges Rikes Ständer utkorad.
Ledamöter af Nämnden må ej uteslutas från utöfningen af deras Riksdagsmannarätt i Stånden, men träde tillsammans dagen efter den, då valet i Ståndén förrättadt är, och skiljes ej åt förr, än do flesta rösterna om en Person sig förenat.
Falla dervid rösterna, till mer än hälften af de röstandes antal, på En man, vare Han behörigen vald.
Aro åter rösterna så delade, att en sådan full pluralitet 3 3 Sami, 2 Käft. 18 Förslag till ändringar i Grundla gar nr. flesta rösterna erhållit, och, om Han ej antages, af den, om hvilken, näst efter honom, de fleste af Nämnden sig förenat.
Inträffar den händelse, att Två eller Tre Personer undfå de flesta och lika många röster, anställes först särskild votering, enligt sistnämnde §, öfver den ordning, hvarutinnan om dessa Personer bör röstas; och skall sedan, vid hvarje ny omröstning, på enahanda sätt en voteringssedel afläggas, intilldess en bestämd pluralitet är gifven.
I den händelse, som i 94 § af Rcgerings-Formen omtalas, skall Nämnden väljas inom Tionde dagen efter den, som i Riksdag s-kallelsen till Ständernas sammankomst är utsatt, och Riksstånden skride till Konungaval dagen efter sedan Nämnden är vald. § Skola Riksens Ständer tillsätta förmyndare för en omyndig Konung, sammanträde de, sist dagen efter den, då Riksdagen å Rikssalen öppnad blifvit, och utvälje, genom allmän omröstning, i deras särskilda Plena, till en Nämnd, Sexton personer för hvarje Ständ, hvilka röste per Capita om de af Plena till antalet bestämda Förmyndare, som skola vara antingen En, Tre eller Fem.
Hvarje Ledamot af Nämnden uppteckne å en sluten vallista de Män, dem lian anser förtroendet värdige, och så många, att de med en person öfverstiga det af Ständerna utsatta antal.
Af dera, som dervid kommit i åtanka, ställes, på sätt i 53 § stadgas, först den, som flesta rösterna erhållit, under ny omröstning, då Nämndens pluralitet gifve utslaget.
På samma sätt fortfares med den, som näst honom af de flesta blifvit kallad, och så vidare, till dess det föreskrifna antalet af Förmyndare varder uppfylldt; kunnande Nämnden ej åtskiljas förr, än valet gjordt och fulländadt är; och gälle detta val, såsom Riksens Ständers beslut.