Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Diskont-verken varit alltför otillräcklig att kunna tillfredsställa kreditiv-sökandes anspråk på ifrågavarande för affärsmannen högst nyttiga låne-understöd.
Utskottet anser sig sålunda pligtig! att söka bereda utväg för vinnande af det så allmänt eftersökta målet alt, genom förstärkning af fonden eller vidtagandet af andra åtgärder, utvidga tillfället till erhållande af kassa-kreditiv.
I sådant afseende har Utskottet, vid det förhållande, att det skulle leda till förlust för Banken, att från andra fonder öfverflytta medel till kassa-krcditiv-fonden, hvilken lemnar ringare afkomst än de öfriga, till en början tagit under öfvervägande de af Direktionen öfver Låne-kontoret i Götheborg samt af Herr Prosten Berlin framlagda förslag, att kassa-kreditiv till ett visst bestämdt belopp utöfver den derför nu anslagna Banko-Utskottets Betänkande, N:o 54.
51 fond må få beviljas och fonden derigenom göras mera användbar till nytta för näringarne och till vinst för Banken.
Direktionen öfver Götheborgs Låne-kontor, med en kassa-krediliv-fond af 500,000 R:dr, har upplyst, alt beloppet af utassigneringar å kreditiven varit högst under år 1850, då det i sammanlagdt 57 dagar på olika tider stigit öfver 400,000
R:dr, hvaremot detta förhållande icke inträffat mer än en enda gång år 1851 och för allenast en dag; att åren 1852 och 1853 den högst uttagna summan uppgått för det förra till 383,450
R:dr och för det sednare till 343,830 R:dr, samt att medelbeloppet af utestående kassakreditiv för de nu ifrågavarande åren utgjort i jemna tal:
År 1850 ...... 356,000: ,,1851 323,000: „ 1852 309,000: „ 1853 till den 31 Oktober 296,000: så att följaktligen medelbeloppet af de å kassa-kreditiv innestående medel under dessa år uppgått:
År 1850 till 144,000: „ 1851 177,000: ,,1852 „ 191,000: „ 1853 till den 31 Oktober „ 204,000:
Herr Prosten Berlin åter har till stöd för den uttalade äsigten anfört hufvudsakligen, att, till följd af kassa-kreditiv-rörelsens natur, och det satt, hvarpå den är ordnad, hela fonden icke kan vara på en gång uttagen; att vid Låne-kontoret i Malmö, en femårig erfarenhet ådagalagt, att, af en fond på 350,000 ll:dr, 70,000 R:dr å 90,000 R:dr vanligen äro oanvända; att denna behållning aldrig nedgått under 60,000 R:dr, samt att sålunda, utan allt äfventyr, kunnat, på en fond af 350,000 R:dr, beviljas kreditiv till sammanräknadt belopp af 420,000 R:dr.
Efter hvad af de från Låne-kontoren i Malmö och Wisby till Banko-fullmäktige inlemnade rapporter kunnat inhemtas, har förhållandet varit följande: vid Låne-kontoret i Malmö, med en kreditiv-fond af 350,000, har medeltalet af utestående kassa-kreditiv utgjort:
År 1850 „ 1851 „ 1852 „ 1853 högsta utestående kreditiv-summan har uppgått:
År 1850 till „ 1851 ,,1852 „ 1853 hvadan minimum af oanvänöt kreditiv-belopp varit:
År 1850 „ 1851 ,,1852 „ 1853 .....
Vid Låne-kontoret i IFisbij, med en kreditiv-fond af 50,000 R:dr, har medeltalet af utestående kassa-kreditiv utgjort år 1852 R:dr 32,300 och år 1853 R:dr 31,950, högsta utestående beloppet uppgått det förra året till 44,650
R:dr med en oanvänd minimi-summa af 5,350 R.dr, samt det sednare äret till 42,820 R:dr med ett minimum af 7,180 R:dr.
R:dr 237,270: — 249,680: — 240,050: — 5) 233,590: — R:dr 287,660: — 280,940: — 280,020: — 5? 267,190: — Rdr 62,340: — 69,060: — 69,980: — >9 82,810: — 52 Banko-Utskottets Betänkande, N:o 3i.
Hos Handels- och Närings -1) is leon len i Stockholm med en krediliv-fond af 1,000,000 R:dr liar denna rörelse lemnat följande resultat:
I medeltal ute- Högsta utestående Minimum af innestå stående.
Iielopp. ende kreditiv-fond. är 1850 566,220: 778,120: 221,880: „ 1851 537,960: 675,530: 324,470: „ 1852 539,470: 666,860: 333,140: „ 1853 506,290: 643,400: 356,600:
Den utredning, Utskottet i det föregående lemnat, gifver vid handen, dels att i allmänhet å kassa-krediliven innestått utöfver 20 procent, och dels att med hvarje år beloppet af innestående medel betydligen stigit, en naturlig följd deraf, att allmänheten förvärfvat sig vana vid ett rätt begagnande af dessa låneunderstöd.
Utskottet hyser ock den säkra öfvertygelse, att, i händelse vederbörande Direktioner icke, på sätt de sednare åren egt rum, nödsakats att nedsätta de sölvia kreditiven, för att derigenom bereda tillgång för flera kreditiv-sökande, summan af innestående medel varit högre än den nu visat sig.
Del torde under sådana förhållanden icke böra befaras, att, om kreditiv vid hvarldera verket beviljas till 20 procent utöfver den anvisade fonden, uttagen å kreditiven skola vid något tillfälle öfverskjuta fondens belopp, särdeles om detta något höjes; emedan det synes vara gifvet, att ju större fonden är, desto större bör ock den del deraf blifva, sorn aldrig lyftes.
Någon våda för Banken af en så beskaffad åtgärd är icke att antaga.
Om äfven det för en eller annan dag vid ett eller annat af Diskont-verken skulle inträffa, att uttagningarne å kreditiven öfverstego den afsatta fondens belopp, kan bristen med lätthet fyllas af i kassa liggande eller på räkning i Bankens
Depositions-afdelning innestående behållningar, tillhörande öfriga lånerörelse-grenar, och någon särskild reservfond för detta ändamål är sålunda icke erforderlig.
Att åtgärden skall medföra nytta för den enskilde och ökad vinst för Banken, är uppenbart; ty tillfället till erhållande af låne-underslöd medelst kreditiv kommer på detta sätt att utvidgas, och Banken beredes större ränte-inkomst å de i och för kassakreditiv-rörelsen anvisade fonder.
Hvad dernäst angar frågan om fondens förhöjning, i sammanhang hvarmed Utskottet till behandling förehaft de af
Direktionerne öfver Diskont-verken framställda förslag om tillökning af den, enligt 205 §. i Banko-reglementet bestämda fond för diskontering och utlåning till handel och näringar, får Utskottet anföra:
Sistnämnde fond, för närvarande sålunda fördelad, att Handels- och Näringsdiskonten i Slockholm innehar R:dr 1,767,900:
Götheborgs Låne-kontor 800,000:
Malmö d:o „ 382,100: Wisby d:o . . „ 50,000: utgör tillsammans
R:dr 3,000,000: och den till kassa-kreditiv afsatta „ 1.900,000: tillhopa B:ko R:dr 4,900,000: — — I Banko-Utskottets Betänkande, N:o 34. 53
Om della belopp med R:dr 100,000: höjes till
R:dr 5,000,000: om af denna summa minst . 2,000,000: — — R:dr B:ko afses i oell för kassa-kreditiv åt enskilda; om vidare dylika kreditiv få beviljas till 20 procent utöfver 2,000,000 R:dr. samt om slutligen dessa fonder till en sammanslås, med rättighet för Fullmäktige att lill kassa-kreditiv anvisa den del af ofvanberörde 3,000,000 R:dr, som icke upptages till diskontering och utlåning; så och under förutsättning derjemte, att upp- och afskrifnings-räkning lår i Banken öppnas, samt att de derå inflytande medel i denna låne- och kreditiv-rörelse användas; torde nödig förstärkning af denna fond vara beredd och den fruktan undanröjd, att
Banken skall sakna utväg att tillfredsställa lånesökandes anspråk på låne- och kreditiv-understöd.
På grund ai hvad nu anfördt blifvit, får Utskottet tillstyrka, 55:o. a. att fonden till diskontering och utlåning för handel och näringar samt till kassa-kreditiv bestämmes "till 5,000,000 R:dr B:ko; b. att af denna fond tillhandahållas: Banko-Diskont-Verket . . 2,850,000,-hvaraf till Kassa-kreditiv 1,000,000:
Låne-kontoret i Götheborg 1.300.000, „ „ 500,000:
D:o i Malmö 700,000, „ „ 400,000: D.o i Wisby 150,000, 100,000; s:gr 5,000,000, hvaraf till Kassa-kreditiv 2,000,000: med åliggande för vederbörande
Direktioner alt till kassa-kreditiv derutöfver anvisa den del af fonden, som icke erfordras till diskontering och utlåning, dock under förbehåll att sådan anvisning återtages, derest ansökningar om diskontering dertill föranleda; c. att kassa-kreditiv beviljas jemväl vid hvartdera Diskont-verket till högst 20 procent öfver beloppet af de till dylika kreditiv anvisade 2,000,000 R:dr B:ko; samt d. att om härigenom, vid någotdera Diskont-verket, uttagningarne å kreditiven skulle öfverstiga den för kreditiv-rörelsen vid tillfället använda fond, bristen (ylles af i kassa liggande eller på räkning i Bankens Depositions-afdelning innestående behållningar, tillhörande öfriga fonder.
Kreditiv meddelas icke någon, enligt nu gällande och i 4:de mom. af 209 §. intagna föreskrifter, till högre belopp, än 10,000
R:dr eller å lägre summa, än 1,000 R:dr, allt Banko; börande i öfrigt kreditiv-beloppet lämpas efter beskaffenheten och omfånget af den rörelse krediliv-sökanden bedrifver.
Herr K. A.
Ahngren har föreslagit förhöjning af maximum för kreditiv till 20,000 R:dr; och som orsaken hvarför maximum för kreditiv bestämdes till nuvarande låga belopp af 10,000 R:dr, förnämligast torde hafva haft sin grund deri, att fonden för 54 Banko-Utskottets Betänkande, N:o 3i. kreditiv-rörelsen då var inskränkt inom en lägre summa; men efter det numera, enligt Utskottets framställningar, tillgångarne för beviljande af kreditiv sannolikt komma att betydligen höjas; får Utskottet, som anser sistnämnde maximum vara alltför lågt, tillstyrka, 56 :o. att kreditiv må kunna meddelas lill belopp af högst 20,000 R:dr Banko.
Momentet 7 af 209 §. innehåller: »Kreditiven skola enligt deras egentliga bestämmelse användas, och få sålunda icke begagnas såsom stående län, vid äfventyr att, i motsatt fall, varda till hela beloppet eller någon del till inbetalning inom en månad derefter uppsagda.»
Denna .föreskrift gifver anledning till olika tolkning vid de särskilda
Diskontverken och synes innefatta nog sträng påföljd för en kanske ofta förmodad öfverträdelse af densamma.
Skulle det befinnas alt kreditiv-hafvare under större delen af kreditiv-tiden oafbrutet haft kreditivet utestående; så må vederbörande
Diskont-direktion kunna för ett kommande år från rätt till kreditiv sådan gäldenär utesluta; men dertill torde ock äfventyret för honom både böra och kunna inskränkas.
Utskottet har, i följd häraf, skolat hemställa om följande'förändring af nämnde föreskrift: 57:o.
Kreditiven skola enligt deras egentliga bestämmelse användas och få sålunda ej begagnas såsom stående lån, vid äfventyr för kreditiv-hafvaren att vid ett kommande kreditiv-år varda från kreditivrätt utesluten.
Under förutsättning att Rikets Ständer bifalla hvad Utskottet i det föregående föreslagit; får Utskottet hemställa, att stadgandena i 6 Art. 4 Afd. af Banko-reglementet må erhålla följande uppställning: 58:o.
Diskont-rörelse bedrifves genom Diskont-verket eller Låne-kontoret i Götheborg för provinserna Westergöthland, Dahlsland, Bohus län och Halland; Diskont-verket eller Låne-kontoret i Malmö, för provinserna Skåne och Blekinge; Diskont-verket eller Låne-kontoret i Wisby, för ön Gottland, samt Diskont-verket i Stockholm eller Banko-Diskont-verket, för rikets alla öfriga provinser.
Jern/. §.
187. »Bankens
Diskont-rörelse omfattar, under iakttagande af nedan stadgade föreskrifter, l:o belåning af vissa aktier och publika papper.
2:o utlåning på namn och reverser. 3:o utlåning för handel och näringar.» samt §. 201.
»Fonden för denna rörelse (utlåning med omsättnings-rätt) bestämmes till åtta millioner riksdaler, hvaraf tillhandahålles 4,900,000 R:drB:ko för Banko-Diskontverket i Stockholm Banko-Vlskottets Betänkande, N:o 3 i 55 lill utlåning för rikets samtliga provinser, med undantag af dem, som ega beiånings-rätt i Låne-kontoren, enligthvad här nedan stadgas; 2,000,000
R:dr lill Låne-konloret i Götheborg, till utlåning för provinserne Westergöthland, Dahlsland, Bohus län och Halland; 1,000,000R:dr förLåne-kontoret i Malmö, till utlåning för provinserna Skåne och Blekinge, samt 100,000 R:dr, allt Banko, för Lånekontoret i Wisby, lill utlåning på Gottland; dock vare det Fullmäktige förbehållet att, efter sig företeende omständigheter, kunna nämnde summor inom de särskilda
Diskont-verken annorlunda fördela. 59:o. Jemf. §. 187.
Se ofvan. » §. 205.
»Fonden för diskontering och utlåning bestämmes till 3,000,000 R:dr B:ko, hvaraf tillhandahållas 1,850,000 ll:dr för hufvud-kontoret i Stockholm, 800.000
R:dr för Låne-kontoret i Götheborg, 300,000 R:dr för Låne-kontoret i Malmö samt 50,000 R:dr för Låne-kontoret i Wisby; Fullmäktige likväl förbehållet att, efter sig företeende omständigheter, kunna dessa proportioner jemka och förändra.» » §. 209. Mom. 2.
Fonden för den na rörelse (kassa-kreditiv) är bestämd till 1,900,000
R:dr, hvaraf 1,000,000 R:dr tillhandahållas Handels- och Närings-diskonlen i Stockholm, 500,000 R:dr Låne-konloret i Götheborg, 350.000 Låne-kontoret i Malmö samt 50.000 R:dr Låne-kontoret i Wisby; egande Fullmäktige dock att, efter sig företeende omständigheter, dessa belopp inom de särskilda Diskont-verken förändra.» » §. 196.
»För de aktier och publika papper, hvilka, enligt nedanstående §., få i diskontväg såsom hypothek an - Mom. 4.
För Bankens diskontrörelse äro anslagna följande fonder: l:o till diskontering och utlåning för handel och näringar samt till kassa-kreditiv ål enskilde personer, 5,000,000 R:dr B:ko.
2:o till utlåning mot hypothek af aktier och pu.blikapapper, 500,000 R.dr B;ko. 3:o lill utlåning med omsättningsrätt, 8,000,000 R:dr B:ko.
Dessa fonder antagas böra i allmänhet, i afseende på diskont-rörelsen för de särskilda låne-distrikten, sålunda fördelas, att derutaf tillhandahållas: af fonden till diskontering och utlåning för handel och näringar samt till kassa-kreditiv ål enskilda personer: Banko-Diskont- verket. 2,850,000 hvaraf till kassa-kreditiv 1,000,000 Låne-kontoret i Götheborg 1,300,000 hvaraf till kassa-kreditiv 500,000 56 Banko-Utskotlels Betänkande, N:o 3i. tagas, är fonden bestämd till 500,000 R:dr B:ko.
I afseende på dispositionen af denna fond gäller såsom allmän grund, att vid pass två tredjedelar afses för hufvud-kontoret i Stockholm, ^:del för Låne-kontoret i Götheborg och -j^tdel för Låne-kontoret i Malmö; Fullmäktige dock förbehållet att, efter sig företeende omständigheter, kunna dessa proportioner förändra.» samt §. 201.
Låne-kontoret i Malmö . . . 700,000: hvaraf till .
. kassa-kreditiv 400,000: d:o i Wisby . . 150,000: hvaraf till .
. kassa-kreditiv 100,000: — — (Se punkt 55:o ofvan.)
Af fonden till utlåning mot hypothek af aktier och publikapapper: Banko-Diskont verket . . . 200,000: — — Låne-kontoret i Götheborg . . 250,000: d:o i Malmö.
. 50,000:
Af fonden för utlåning med oin - Banko-Diskont verket . . .
4,900,000:
Låne-kontoret i Götheborg . . 2,000,000: d:o i Malmö . 1,000,000: d:o i Wisby . 100,000 Fullmäktige dock öppet lemnadt att, efter sig företeende omständigheter, förordna om annan fördelning, de särskilde Diskontverken emellan, af hvardera fondens belopp, än den sålunda i allmänhet antagna.
Af fonden till diskontering m. m. 5,000,000
R:dr skall lill kassa-kreditiv åt enskilde användas ett belopp af2,000,000 R:dr, med åliggande för vederbörande direktioner, att till kassakreditiv derutöfver anvisa den del af fonden, som icke erfordras till diskontering och utlåning; dock under förbehåll, att sådan anvisning återtages, derest ansökningar om diskontering dertill föranleda.
Kassa-kreditiver beviljas jemväl vid hvartdera
Diskont-verket till högst tjugu procent öfver beloppet af de till dylika kreditiv, anvisade 2,000,000 R:dr B:ko.
Skulle härigenom, vid någotdera Diskont-verket, uttagningarne å kredi - Banko-Utskottets Betänkande, N:o 34. 57 Jemf. §. 207.
C. »Räntan, hvilken förskottsvis afdrages, utgör fyra procent.» §. 188.
»Räntan för utgifvande lån förblifver fem procent, efter år räknadt, hvilken, vid lånetsulassignerande, för hela lånetiden afdrages.» Jemf. §.
209. Mom. 9, oförändradt.
Jemf. §. 188.
Mom. 2. »För de lån, som ej sednast fjorton dagar efter förfallotiden blifvit inbetalda, eller genom omsättning liqviderade, i de fall, der sådan får ega rum, beräknas från förfallodagen sex procent ränta, utan bevillnings-afdrag.
» Jemf. §.
192, oförändrad.
Brot. 4853 & 1854. 6 Samt. i Afd. 42 lläft. å krediliven öfverstiga den för kreditiv-rörelsen vid tillfället använda fond, fvlles bristen af i kassa liggande eller på räkning i Bankens
Depositions-afdelning innestående behållningar, tillhörande öfriga fonder.
(Se punkt. 55:o ofvan).
Af fonden för utlåning med omsättnings-rätt skola Fullmäktige årligen från och med 1855, i tre på hvarandra följande år, innehålla ett belopp af 200.000
R:dr, hvilken innehållni n g verkställes på sätt och i den ordning, Fullmäktige lämpligast anse, dock under förbehåll, att någon minskning icke sker af den andel utaf fonden, söm, med 100.000 R:dr B:ko, är för Wisby Låne-kontor afsatt.
(Se punkt. 50:o ofvan.) 60: o. Mom. 4.
Räntan å penningeförsträckningar från
Diskont-verken förblifver, vid diskontering fyra procent och vid utlåning fem procent, samt afdrages vid det beviljade beloppets utgifvande.
För de summor som å kassa-krediliv lyftas eller insättas, beräknas fem procent ränta.
För de län, som ej inbetalas inom 14 dagar efter förfallodagen, denne oräknad, eller liqvideras genom omsättning, der sådan får ega rum, samt för de kassa-kreditiv, som icke betalas vid kreditiv-tidens utgång, beräknas från förfallodagen sex procent ränta, utan bevillningsafdrag. 61:o. Mom. 4.
Svensk medborgare, som är bosatt eller vistas utrikes, får icke såsom låntagare eller löftesman antagas. 58 Banko-Utskottets Betänkande, A’.-o 34. Jemf. §. 189.
Mom. 1, p. l:o.
»Ingen eger anmäla sig till låns erhållande vid annat
Diskont-verk, än det, inom hvars distrikt han är mantalsskrifven; varande det ledamöterne i direktionerne vid Låne-konloren dock obetaget, att, på sätt i §. 81, Morn.
3. nämndt är, upptaga och innehafva lån hos Banko-Diskout-verket i Stockholm.» Jemf. §. 189.
Mom. 2. »Invisnings-hafvare, förskrifnings- eller vexel-utgifvare, acceptant, endossent eller löftesman må äfven kunna antagas från andre låne-distrikt, än det, inom hvilket de äro bosatte; dock under noga iakttagande att en och samma persons ansvarighet vid
Diskont-verken i intet fall må sammanräknadt öfverskrida det maximi-belopp, som i afseende på hvarje låne-rörelse särskildt är bestämdt.» Anm. 67:o.
Då, genom punkterne 69:o, mom.
4. och 70:o, mom. 7, högsta tillåtna skuldsällnings-beloppet är vordet till zilfran bestämdt, så har sednare delen af 189 §. 2 mom. blifvit utesluten.
Jemf. §. 191.
Mom. 1. »Alla reversal, ehvad de utgifvas för nja lån eller omsättning af redan erhållna, skola ovilkorligen, så vidt icke låntagare eller löftesmän äro af direktionen för vederhäftighet kände, vara försedde med officiela intjg derom, utfärdade af antingen Läns-styrelsen eller dom - 31 örn. 2.
Ingen ”eger anmäla sig till låns erhållande vid annat af förenämnde
Diskont-verk, än det inom hvars låne-distrikt han är mantalsskrifven, med de undantag dock för ledamöter i direktionerne vid Låne-kontoren och dervarande tjenstemän, som (81) §. innehåller.
Vexel- eller förskrifnings-utgifvare, invisnings-hafvare, acceptant, endossent eller löftesman må äfven kunna antagas från annat Låne-distrikt, än det, inom hvilket han är bosatt.
Hänvisningen i 2 mom. afser den §. uti 4:de Art. af Banko-reglementet, som innefattar rättigheten för ledamöterne i Låne-kontorsdirektionerne samt tjenstemännen derstädes, att upptaga och innehafva lån hos Banko-Diskont-verket i Stockholm. 62*.o. Mom. 1.
Hvarje reversal, ehvad det utgifves för nytt lån eller omsättning af redan erhållet, skall, derest de derå såsom låntagare eller löftesmän tecknade personers vederhäftighet ej är af direktionen känd, vara försedt med antingen officielt intyg af Läns-styrelsen Banko-Utskottets Betänkande, N:o 3 i.
59 hafyanden i orten eller magistraten, eller, å embelets vägnar, af borgmästaren i den stad, der de äro boende.
Skulle lånsökande eller hans löftesmän förut häfta för förbindelser till Diskont-verken, måste, så framt lånet skall kunna beviljas, vederhäftighets-betyget innehålla, att lånsökanden och hans löftesmän, hvar för sig, ega fullkomlig säkerhet, ej mindre för det lån, som sökes, än för beloppet af deras förut lill
Diskont-verken ingångna förbindelser.» Jemf. §. 208.
Mom. 5, oförändradt.
Jemf. §. 191. Mom. 2.
Då låntagare eller löftesmän &c. oförändradt i öfrigt. / Jemf. §. 190.
Mom. 1. »En hvar, som något låne-dokument till ena eller andra Diskont-verket inlemnar, skall derå teckna sin ansvarighet för handlingens riktighet.
Skolande ej mindre nya ansökningar än omsältnings-handlingar, hvilka till Låne-kontoren ingifvas, vara inlemnade sednast å andra söknedagen före den, då Direktionens sammankomst inträffar.» eller, å landet, af domhafvanden i orten, eller, i stad, af magistraten eller borgmästaren, den sednare å embelets vägnar, eller ock med af enskild man, för hvilken Direktionen hyser fullt förtroende, utfärdadt bevis om hvardera personens vederhäftighet för det sökta lånet, och, i fall personen förut för låne- eller borgens-förbindelse till någotdera
(Se punkten 48:o ofvan.)
I öfrigt åligger det
Direktionen att, med afseende å hvarje sökt ' lånebelopp, pröfva antagligheten af de derför erbjudna låne-handlingar, samt med uppmärksamhet och noggranhet tillse, att verkets säkerhet genom desamma betryggas; och må Direktionen icke underlåta att, för vinnande af detta ändamål, förskaffa sig alla de upplysningar, som kunna inverka på omdömet om lånsökandes ställning och förmåga att i allo uppfylla ingångna förbindelser.
Då låntagare eller hypotheks-utgifvare eller löftesmän icke sjelfve kunna skrifva eller icke hafva för
Direktionen känd namnteckning, skall underskrifternas erkännande eller egenhändighet alltid vara bestyrkt af två trovärdige män och således jemväl, i händelse domaren namnteckningens riktighet intygat, .innan person densamma tillika bevittna.
En hvar, som något låne-dokument till ena eller andra
Diskont-verket inlemnar, skall derå teckna sin ansvarighet för handlingens riktighet. GO Banko-Utskottets Betänkande, N:o 34.
Jemf. §. 86 (oföräitdrad). Jemf. §. 190.
Mom. 2 (oförändradt).
Sednare punkten af l:a inom.
190 §. är utesluten, emedan densamma innefattar en föreskrift, sorn tillhör tjenstgörings-ordningen för Lånekontoren.
Jemf. §. ‘t93.
Inkomma ansökningar å större sammantaget belopp, än hvartdera
Diskont-verkets tillgångar för tillfället medgifva, beviljas lånen, med det undantag allenast, nedanstående §.
195 innehåller, i den ordning, anmälan derom inkommit; och får icke något lån utgå till annan eller mindre summa, än den, hvarå reversalet lyder.
Sådana i öfrigt goda reversal etc. oförändradt.
Den åberopade 195 §. afser åtskilliga innevånarne ä ön Gottland förunnade förmåner.
Men, ehuru Direktionen således eger att af hvarje låne-dokuinents inlemnare fordra ersättning för hvad som ulgifves å ett dokument, hvilket sedermera styrkes vara falskt, bör likväl
Direktionen icke af förtroende till inlemnaren, hvem han än må vara, underlåta att sorgfälligt iakttaga den egna granskning af ingifna låne-handlingar, hvarigenom både förlust för Verket och andra personers oförskylda lidande säkrast förekommes.
För lyftning af annan persons diskont-lån, erfordras lån-sökandens fullmakt, hvilken, efter dennes eget godtfinnande, må ställas, antingen å innehafvaren, eller å viss man, eller ock å viss man eller den han dertill i sitt ställe förordnar.
Det uti 2:a momentet tillagda ordet »hypotheks-utgifvaren» har afseende på utlåningen från fonden till handel och näringar. 63:o. Mom. 1.
Ej må något lån utgå till annan eller mindre summa, än den hvarå reversalet lyder.
Diskont-verket ansökningar om lån från ena eller andra fonden å större sammanlagdt belopp, än fondens tillgångar vid verket för tillfället medgifva, beviljas lånen i den ordning, anmälan derom ingått.
Sådana i öfrigt goda reversal, som, i anseende till bristande tillgång, icke kunna genast belånas, komma att, efter sökandens eget godtfinnande, antingen återlemnas, eller ock vid Diskont-verket förvaras, intilldess verket blifver i \ Banko-Utskbttets Betänkande, N:o 34. 61 Ailm.
Denna föreskrift saknar motsvarighet i nu gällande Banko-reglemente, men införes här för vinnande af fullständighet.
Jern/. §. 200.
»I händelse hos Diskont-verken belänte aktier och publika papper icke godvilligt infrias, förfares dermed på sätt i Banko-ordningen är vordet föreskrifvet, i afseende på förfallna lösa panter hos Låne-Banken.» ./(‘inf. §. 90. Mom. 2.
»Ulehlifver utöfver stadgad tid inbetalning af lånet eller omsättning deraf, i de fall der sådan är medgifven, åligge det Diskontverkens Ombudsmän, hvar för sitt distrikt, att, utan uppehåll, lagsöka antingen låntagaren eller löftesmännen eller alla gemensamt, efter hvad omständigheterna uti hvarje särskildt fall kunna fordra.» 198 §.