Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Underdånig berättelse om tillståndet i statistiskt och ekonomiskt hänseende inom Hallands Län åren 1851, 1852, 1853, 1854 och 1855. § L Länets allmänna beskaff enhet.
Då länets geografiska läge, vidd och klimat under de fem år, denna berättelse omfattar, ej undergått några förändringar, vågar jag i underdånighet i dessa afseenden hänvisa till förut afgifne berättelser.
2. invånare.
Enligt 1855 års mantalslängder utgjorde folkmängden:
Skattskrifne Befriade Summa Mankön Qvinkön Mankön Qvinkön i Laholms fögderi 7,040 7,210 5,930 6,590 26,770 » Halmstads » 7,139 7,189 5,880 6,312 26,520 » Warbergs » 5,705 6,348 4,980 5,353 22,386 » Fjäre » 7,103 6,996 5,337 5,661 25,097 Summa 26,987 27,743 22,127 23,916 100,773 i Laholms stad 282 384 212 221 1,099 » Halmstads » ....... 848 1,011 503 610 2,972 » Falkenbergs » 251 315 80 299 945 » Warbergs » 465 605 336 433 1,839 » Kungsbacka » 166 208 95 103 572 Summa 2,012 2,523 1,226 1,666 7,427 Summa summarum 128,9991 30,266 23,353 25,582 108,200 4 Uti min sednast, afgifne berättelse uppgafs folkmängden på landsbygden till 95,640 personer och i städerne till 6,994 personer, tillsammans 102,634 personer, hvaraf synes att densamma sedan år 1850 till och med 1855 ökats på landsbygden med 5,133 och i städerne med 433, eller tillsammans inom hela länet med 5,566 personer, och det ehuru under dessa sednast förflutna åren icke obetydliga utflyttningar af så väl qvins- som mankön ägt rum till Amerika och till Danmark.
Utflyttningarne till Amerika hafva nästan uteslutande skett från södra och norra delarne af länet och merändels utgjorts af hela familjer, då deremot utflyttningarne till
Danmark hufvudsakligen ägt rum från medlersta delarne af länet och egentligen utgjorts af tjenstehjon och yngre folk af båda könen, hvilket sistnämnde förhållande betydligt uppstegrat så väl tjenstehjonslönerne som ock arbetskostnaden.
Den verkan, nya folkskole-undervisningen skulle medföra till allmogens förbättring i sedligt hänseende, har ännu icke låtit sig förnimma, och jag betviflar äfven, att denna undervisning är så inrättad, att åsyftade ändamålet öfverallt uppnås.
Detta beror hufvudsakligen på hurudane lärarne äro; och ehuru de till sin vandel kunna vara klanderfrie, är det icke en hvar af dem gifvet, att lyckas såsom lärare.
Orsakerne dertill kunna vara mångahanda och ligga både inom och utom dem.
Deremot hafva redan de sednaste författningarne, hvarigenom bränvinet dels blifvit betydligen fördyradt, dels ock dess försäljning nogare kontrollerad, märkbart verkat till folklynnets förbättrande i samma mån, som det välgörande inverkat på allmogens ekonomiska förhållanden.
Det hvardagliga bränvinssupandet hemma, stundom till öfvermått, och hvarvid hela familjen, ja till och med de minsta barn, undfägnades, särdeles under bränvinsbränningstiden, har nu nästan alldeles upphört.
Redan under tvänne år, förrän Eders Majits nådiga Förordning af den 18 Januari 1855 angående vilkoren för försäljning af bränvin samt andra brände eller distillerade spirituösa drycker utkom, hade jag tillämpat den princip inom detta län, att icke medgifva utskänkning af bränvin eller andre starka drycker vid marknader eller auktioner å landet; med denna min åtgärd hafva alla tänkande uttalat sin belåtenhet; och det är visst, att slagsmål och oordningar vid dylika sammankomster härigenom, om de ej alldeles aftagit, dock blifvit allt mera och mera sällsynta.
— Vid allmogens besök å städernes torgdagar ser man dock, att den gamla smaken för bränvinet tager ut sin rätt, men efter återkomsten till hemmet, der sällan bränvin numera finnes, varar åtminstone nykterheten till nästa stadsfärd, och kan man med skäl hoppas, att, då allmogen ögonskenligen ser de fördelar, som nykterhet och ordning frambringa, den ock skall småningom aflägga fyllerilasten.
— De sednaste årens goda skördar, jemte de höga pnserne å alla landtmannaprodukter, hafva dock i första rummet bidragit till en ekonomisk förbättring, hvarpå det säkraste beviset är, att de till verkställighet inlemnade exeku - 5 torialer under åren '1854 och <1855 vida understigit de nästföregående årens.
Visserligen har denna välmåga alstrat en tilltagande lyx, särdeles i klädedrägten, så att man numera sällan ser den förmögnare allmogen af båda könen använda hemmagjorda tyger till sina helgedagskläder; men med välmåga och huslig trefnad följer vanligen hos allmogen äfven moralisk förbättring.
Det har ock visat sig alt då, särdeles i norra delen af länet, stölder och illbragder af hvarjehanda slag snart sagdt hörde till ordningen för dagen, sådane brott under de tvänne sednaste åren mera sällan förekommit.
De af Hans Excellens Herr Justitie-Staministern årligen till Eders Maj:t afgifne berättelser angående, bland annat, brottmålen i riket visa, att under nedannämnde år de anklagade inom länet utgjort: år 1851 955 män 82 qvinnor.
1,037 personer. år 1852 1,048 män 109 qvinnor. 1,157 personer. år 1853 1,456 män 118 qvinnor. 1,574 personer. år 1854 1,092 män 98 qvinnor.
1,190 personer; varande denna berättelse för år 1855 ännu icke kommen Eders Maj.ts Befallningshafvande tillhanda.
Af desse anklagade hafva blifvit sakfällde: år 1851 849 män J73 qvinnor. personer. år 1852 791 män 81 qvinnor, g7g personer. år 1853 1,324 män 102 qvinnor.
1426 personer. och år 1854 959 män qvinnor. 4 043 personer.
Vidare inhemtas af dessa berättelser, att, med hänsyn till folkmängden, sådan den antogs vara inom länet år 1845, eller 100,419 personer, deraf 93,837 å landet och 6,582 i städerna, år 1851 hvarje 96:te person varit ställd under tilltal, och hvarje ! 0.9;de blifvit sakfälld; men att på landet endast hvar i o 4:de varit anklagad odi hvarje 1>67:de blifvit sakfälld, då i städerna hvar i 5;de person varit anklagad och hvarje 4 Side blifvit sakfälld.
Uti de derpå följande ärens berättelser är folkmängden beräknad efter hvad den var år 1850, eller 105,726 personer, deraf å landet 98,210 och i städerna 7,516; och har resultatet deraf blifvit : i hela länet: å landet: i städerna: anklagade, sakfällde, anklagade, sakfällde, anklagade, sakfäHde. år 1852 hvar 91 iste 1'2 Uste 122:dre 175:te 2 Uste 24:de. år 1853 hvar 67:de 74:de 81 iste 89:de 19:de 22:dra. år 1854 hvar 88:de 101 :ste 117:de 133:dje 21:ste 24:de.
De åtalade och sakfällde personernas antal har varit störst år 1853, under hvilket år, endast inom ett härad, omkring 500 personer tilltalades för underlåten eller vårdslös väglagning.
För öfrigt hafva brotten hufvudsakligast bestått uti:
Våld emot person, ej urbota, men hvarigenom allmän fred brutits.
Slagsmål i allmänhet.
Smädeord eller hot emot person, stadd i utöfning af embete eller tjenst.
Smädeliga eller förklenliga ord och åthäfvor i allmänhet.
Stöld, samt öfverträdelse)’ af förordningarne angående bränvins bränning och försäljning samt emot fylleri och dryckenskap.
Tvänne tilldragelser under denna period anser jag mig skyldig särskildt omnämna, enär allmänna säkerheten på ett betänkligt sätt blifvit genom dem båda störd.
Den 14 November 1854 inställde sig Kronolänsmannen i Himble härad, F.
Kjellman, åtföljd af en Tull-öfveruppsyningsman från Warberg samt biträden, uti Mutene by af Rolfstorps socken, för att verkställa beslag, dels å varor, hvarmed drefs olaga landthandel, dels å gods, som olofligen och utan tullbehandling blifvit i riket införd t.
Genom tillställning af dem, hos hvilka beslaget skedde, samlades inom kort tid befolkningen icke allenast inom Mutene, utan äfven inom angränsande byar, och sedan bränvin blifvit bland den utdeladt, börjades öppet våld emot fÖrrättningsmännen, så att desse icke allenast hindrades från beslagets fullbordande, utan måste, sedan deras åkdon förstörts, reskläderne kringspridts och förderfvats, samt handgripligt våld utöfvats, de anse sig glade med lifvet kunna undkomma den uppretade folkmassan.
Några gånger förut hafva under min tjenstetid oordningar af svårare art inom länet inträffat, och då de allvarliga uppmaningar och vänliga råd jag meddelat till lydnad för lag och borgerlig ordning sålunda visat sig icke vara tillräckliga, fann jag mig befogad begagna den nådiga tillåtelse, jag fått, att för ordningens och lugnets upprätthållande reqvirera militärstyrka från Elfsborgs regemente, samt förlägga denna styrka uti de byar, hvilkas befolkning hufvudsakligast deltagit uti våldet.
Denna åtgärd har, efter den upplysning, ortens aktningsvärde domare mig sedan meddelat, haft en ganska god verkan med sig, i det att ransakningen derigenom underlättades och bevisning framkom, som troligen annars icke blifvit tillgänglig; hvarförutan iakt togs det särskilda förhållande, att under hela ransakningen ingen enda person, som fått kallelse till inställelse vid domstolen, underlät att deh åtlyda.
Genom Eders Maj:ts nådiga utslag den 26 sistl.
Juni dömdes de två hufvudmännen till sex års och tio deltagare uti våldet till två års fästningsstraff.
Under det utskeppning af potäter sistlidet års höst, likasom under flere före gående år, här pågick, uppstod bland arbetsklassen i staden, säkerligen icke utan intryck från andre personer, som sedan ryggade sig tillbaka, ett missnöje dermed, hvartill som anledning förebars, dels befarad brist till våren på denna uti arbetsklassens lefnadsordning så väsentligen ingående vara, dels ock de uppjagade priseme så väl å potäter sorn andre lefnadsförnödenheter.
Efter det missnöjet fåtit sig flera1 dagar förnimma, utbröt det omsider i öppet våld, men genom hufvudmännens hastiga inmanande i häkte qväfdes oroligheterne i deras första början.
Detta mål är ännu beroende på Eders Maj:ts och Rikets Götha Hofrätts pröfning.
Det i sista berättelsen såsom tiflämnadt omförmälda cellfängelset för Kungsbacka stad och Fjäre härad har under denna tid blifvit bygdt, och till begagnande upplå tits från och med den 1 Juli 1854; blifvande alla ransakningar om häktade personer nu der hällne; men Wiske härads invånare, sorn hafva närmare till Warberg än Kungsbacka, hafva icke velat medgifva, att detta cellfängelse begagnades äfven förderas fångar, och att ransakningarne om dem äfven der höllos, hvarföre ock Eders Majit afslagrt den, i strid med häradsboarnes önskan, härom väckte fråga.
Derjemte har å Warbergs f. d. fästning början gjorts med uppförande af ett cellfängelse för trettio fångar och grunden till ett sådant fängelse äfvenledes blifvit under förlidne året här lagd, så att tillräckligt antal cellfängelser för länets ransakningsfångar snart finnes att tillgå.
Men i och med detsamma dessa häkten hunnit fullbordas böra ock alla ransakningar om häktade personer der hållas, så att all transport af fångar må undvikas, särdeles på sätt den hittills tillgått och ännu tillgår.
Efter afdrag af transportfångar och de för skuld bysatte personer har de häk tades antal varit: år 1851 : . . . . , . . .'
"i 41. moni aslobite tå« *mi- & 1852 413 » 8 år 1 8 5 3 3 4 7 st.
» 1854 336 » och » 1855 382 » ,763 st. — eller i medeltal trehundrafemtio personer, hvilket antal med icke mindre än 84 personer öfverskjuter medeltalet af fångar enligt nästföregående berättelsen.
Kostnaderna för fångvården hafva, enligt uppgift från Landtränteriet, uppgått: år 1851 till . .
8,002 R:dr 10 sk. 10 rst. » 1852 » . . 9,694 » 37 » 8 » » 1853 » . . 8,962 » 16 » — » » 1854 » . 9,145 » 11» 8 » » 1855 » . . 9,616 » 16 » 10 » 45420 R:dr 45 sk.
Banko. eller i medeltal 9,084 R:dr 9 sk.
Antalet af handlagda lagsökningsmål och af de för skuld bysatte personer har uppgått: år 1851 till 2,211 mål emot 2,620 personer om 130,773 R:dr B:ko, och 15 bysatte.
» 1852 till 3,077 » » 3,390 personer om 178,199 R:dr 46 sk.
Bko, och 23 bysatte.
» 1853 till 3,653 » » 4,136 personer om 171,256 R:dr 32 sk. 6 rst.
B:ko, och 20 bysatte.
» 1854 till 1,933 » » 2,645 personer om 121,063 R:dr, och 15 bysatte, samt » 1855 till 1,601 » » 2,003 personer om 93,312 R:dr, och 23 bysatte Häraf visar sig, på sätt äfven tillförene blifvit anmärkt, att lagsökmngarnes till eiler aftagande i väsentlig mån äro beroende på föregående årets gröda. § 3.
Näringar. »Jordbruket, (utdrag af Hallands Läns Hush.-Sällskaps berättelse för innevarande »år) särdeles mom södra Halland, kan i allmänhet sägas vara i framåtskridande.
Mergling 9 »Mergling, klöfversådd och vexelbruk börja allt mer och mer hos allmogen att använ»das.
Begagnandet af artificiel gödsel, också af allmogen, är ej heller ovanligt, hvil»ket visas deraf, att under denna vår — 1856 —inväntas till Halmstad 400 Skeppd »guano från London, utom icke ringa partier, hvilka uppköpas i Götheborg.
»Det är egentligen inom de socknar, hvilka äro belägne utmed eller i närheten »af kusten, och hvarest jordmånen, såsom bördigare och rik på mergeltillgång, mera »lönar en använd möda, som dessa förhållanden äga rum.
— I de på höglandet ut»med Smålands och Elfsborgs läns gränser belägna socknar är den rådande jordmå»nen sand och grus; här hafva förbättringarne i jordbruket ännu ej fått lif.
Norra »Halland, med en kraftigare jordmån än inom södra delen af länet, står dock, hvad »åkerbruket beträffar, tillbaka för den sednare; orsaken härtill ligger dels deri, att in»om denna del endast ett förhållsvis mindre antal af egendomar äro belägne, hvilka »genom exemplet kunna verka undervisande och uppmuntrande; dels att särdeles in»om
Fjäre fögderi, en del af allmogen är sjömän och sålunda öfverlemnat jordens be»brukning, liksom i Vikingatiden, till qvinnorna och tjenstedrängar från andra orter, »samt slutligen den, sedan längre tid tillbaka, derstädes rådande kredithandeln, hvilken »skadeligen inverkat så väl på folkets moraliska som ekonomiska ställning.
»Hvad särskildt rörer de större egendomarne eller af ståndspersoner bebrukade »gårdar, så kan sanningsenligt sägas, att intresset för en rationel landthushållning hos »dessas ägare och brukare vaknat till fullt lif.
Underdikning är i temlig utsträckning »utförd dels med rör, dels med sten å åtskillige egendomar i norra Halland, och kom»mer i år äfven att påbörjas på egendomar i södra delen, hvilka nu äro bemerglade.»
Under förlidet år hafva från Halmstad och Warberg exporterats till utrikes or ter 4,799 tunnor säd och 602 tunnor potates, och till inrikes orter från dessa städers och öfrige hamnar i länet 8,856 tunnor säd, 3,512 tunnor potates, 4,947
Lpd smör och 1,372 Lpd ost.
Från inrikes ort hafva till länets hamnar importerats 12,461 tunnor säd, hvaraf vill synas att sädesexporten ej öfverstiger importen med mer än 194 tunnor, men härvid måste erinras, att så väl till Småland och Elfsborgs län, som till Götheborg, betydliga qvantiteter säd afföras landvägen från länet.
Mejerier hafva på flere ställen inom länet uppstått och betalas i arrende för hvarje ko från 50 till 75 R:dr R:gs.
Ett Stamholländeri af Pembrokeshire-race, bestående af 20 kor och 2 tjurar, underhålles på Herr Löjtnant Kuylenstjernas egendom Marielund.
Korna hafva sedan de ditflyttats från Wexiö län betydligen ökat sin mjölkproduktion.
Detta stamholländeri har ännu icke, genom spridande af afvelsdjur, kunnat inverka på boskapsafvel, men de sedan längre tid tillbaka till åtskilliga egendomar (hvaraf förnämligast må Berättelse öfver Hallands
Län för åren 1851—1855. 2 10 nämnas Skottorp och Dömestorp, tillhöriga Herr Ryttmiistaren Möller) inkomna djur af korthorns- och ayrshire-racerne hafva deremot redan utöfvat ett gagneligt inflytande.
Af ädlare får finnes endast cheviots-racen, hvilken hufvudsakligen utspridts från Tjolöholm i norra Halland, hvars ägare, Herr Dann, dithemtat en hjord från England^ Hästafveln bedrifves icke betydligt, emedan allmogen ännu odlar sin jord med oxar och äfven med kor; likväl uppdrager allmogen i medlersta delen af länet både starka och goda arbetshästar.
Till upplysning om verkställde landtmäteri-åtgärder under de fem sednast förflutne åren meddelas följande tabell:
Bolstäder.
Afmätta eller skif- tade hemman.
A r e a l. Utflyttande.
Qvar- boende.
Inrösningsjord. .
Impe- dimenta.
Summa. Åker. ...... 3 qa Uppod- lingsbar mark.
Transport från Antal Antal Mantal T: land T:la rid Tdand Tdand Tdand Tdand förec;. berättelse 1,750 2,742 1,362+fl 50,789 52,557 26,380 154,439 5,599 289,764 år 1851 149 170 102+ 4,474 4,896 1,139 9,196 344 20,049 » 1852 184 213 89+ 3,925 7,073 1,645 19,362 795 32,800 1853 167 149 72+ 3,191 4,444 1,492 11,011 245 20,383 » 1854 161 178 91 + 3.377 5,451 1,638 10,139 266 20,871 » 1855 235 228 103++ 5,291 5,811 1,569 13,562 230 26,463 Summa 2,646 3,680 1 ,823-r+y 71,047 80,1321 33,863j217,709 7,479 410,230 Alltså komma 225 tunnland öfverhufvud på hvarje helt mantal, hvaraf nära 39 tunnland åker, nära 44 tunnland äng, 18+ tunnland uppodlingsbar mark, nära 119+ tunnland afrösningsjord och 4 tunnland impediment^.
Af åboerne hafva ungefär 43 procent utflyttat och 57 procent qvarbott å gamla bolstaden.
Genom desse utflyttningar har både länets utseende förändrats och odlingarne i betydlig mån tilltagit, särdeles i socknarne utmed hafvet, som nu äro till det mesta skiftade.
Ehuru laga skiftena medföra betydliga kostnader, är dock allmogen numera mycket belåten med desamma, ty hvarje delägare sättes derigenom i tillfälle, att efter bästa förstånd sköta jorden, oförhindrad af grannen, som kan hafva helt olika åsigler. 11 I vissa trakter, särdeles i Fjäre och Tönnersjö härader, hafva så kallade ägofridsföreningar blifvit, efter afslutade laga skiften, ingångna, och med dem har hitintills mycken belåtenhet uttalat sig.
— Skifteslagen hafva nemligen beslutat, att för undvikande af de dryga kostnader, uppförandet af hägnader medförer, hvarje ägare är skyldig taga vård om sine kreatur, så att de icke göra skada å annans teg.
Underlåtet uppfyllande häraf medför skyldighet att ersätta all derigenom uppkommande skada.
Under de sednaste åren hafva följande summor till odlings-lån blifvit af allmänna medel beviljade: för år 185'1 — år 1852 1,800 R:dr B:ko, år 1853 6,200 » » år 1854 2,950 » » 1855 1,540 » » ar Summa 12,490 R:dr Banko och i utflyttningshjelp hafva följande summor erhållits till underlättande af genom utflyttningar till följe af laga skiften förorsakade kostnader, neni igen: 7,290
R:dr 36 sk. 2 r:st. . 10,693 » 9 » — 6,286 » 14 » 6. 6,886 » 27 » 5. 7,977 » 33 » 6. för år » » 1851 1852 1853 1854 1855 Summa B ko R:dr 39,134 24 7.
Vid jemförelse med min år 1850 afgifne berättelse om utsädet och sädespro duktionen blir förhållandet sålunda: att utsädet af alla slags säd uppgick: år 1850 till 81,800 tunnor och » 1855 till 88,866 tunnor; att medelafkastningen, efter afdrag af utsädet, beräknades: år 1850 till 316,124 tunnor och » 1855 till 354,049 tunnor; att utsädet af potates utgjorde: år 1850 .
. 34,860 tunnor och » 1855 38,(144 tunnor, 12 samt att afkastningen af denna rotfrukt, efter afdrag af utsädet, upptogs: år 1850 till 244,148 tunnor och » 1855 till 247,341 tunnor.
Utsädet af alla slags säd har således på dessa fem åren ökats med 7,066 tun nor och sädesproduktionen med 37,925 tunnor.
Enligt Kronofogdarnes uppgifter underhöllos å länets landsbygd: år 4850 år 1855.
Hästar 14,124. 15,443.
Oxar 13,046. 14,091.
Kor 38,259. 49,485.
Ungboskap 23,941. 25,448.
Häraf synes, att kreaturen i allmänhet ökat sig på de förflutna fem åren, men deribland framför andra korna, till ett antal af 11,226, hvilket icke allenast bör tillskrifvas den svåra boskapssjukans upphörande, utan äfven de under de sednare åren anlagde mejerierne inom länet.
Enligt min sednaste berättelse var förhållandet med bränvins-pannornes antal och deras beskattning sålunda: år 1848 . . . 2,314 pannor och 16,694 R:dr 44 sk. 6 r:st. skatt, » 1849 . . . 2,208 d:o och 20,427 » 46 » 4 » d.o och » 1850 . . 1,857 d.o och 18,311 » 22 » 8 » d:o.
Förhållandet för de sednaste fem åren är: år 1851 . . . 1,851 pannor och 16,658 R.dr 10 sk. 7 r:st. skatt, » 1852 . . . 1,559 d:o och 16,818 » 26 » 6 » d:o, » 1853 . . . 1,543 d:o och 13,756 » 33 » 2 » d:o, » 1854 . . . 1,435 d:o och 8,711 » 37 » » » d:o, och » 1855 ... 77 d:o och 102,145 » 22 » » » d:o, hvilket förhållande visar en fortfarande årlig minskning, såväl i pannornas antal som i bränvmsskatten ifrån år 1849 och till år 1855, då den nya brännings-förordningen tillämpades.
Vid markegångs-sättningarne under de sednaste fem åren hafva .spanmålspriserne varit följande: \ 43 Banko. 1851. | 4 853. | 1853. | 4854. | 1855.
En tunna hvete • 4 2124 — 10 36 — 14 42 I 20 En tunna råg 10 — — 9 — 4.2 9 I 43 46;— En tunna korn med 4 kap- 6 321 — 5 32 —! 7 32,— 6 32 — 9 16 —
En tunna hafre par på tinan ^ I 3 8 —1 4 — — 4 5 24 — En tunna ärter 916 — 9 — 11 9 32 — 43 En tunna bönor 7; 7 16 9 161 — 8 . 11 | Vid jemnförande af såväl dessa markegångs-taxor, som ock de föregående arens, ined markegångs-taxor från de fleste öfrige länen, visar sig att spanmålspriserne, och i allmänhet alla räntepersedlarne i Hallands län varit ibland de lägst upptagne, och detta oaktadt torg- och salupriserne här i länet vanligtvis varit minst lika höga, om ej högre än i andra län, — ett förhållande, som härleder sig derifrån, att inga räntetagande hemman finnas inom länet, utan endast räntegifvande; hvadan ock ombuden vid markegångs-sättningarne alltid funnit sin fördel uti att bringa dessa så låga som möjligt.
Strömrensningar och vattenaftappningar hafva på de sednare åren till stor fördel för länet med biträde af statsmedel blifvit verkställde; oberäknade uppdikningarne vid Hunble och Tollereds åar, hvars omgifvande, tillförene vattendränkta, ängar nu lemna frodiga sädesskördar, har Ramsjön, i närheten af Falkenberg, under förlidet år blifvit aftappad och, sedan å kostnadsförslaget, uppgående till 26,292 R:dr Banko, ett statsanslag af ett tusende åtta hundrade R:dr och ett statslån å 7,200 R:dr Banko blifvit beviljadt, fortgår nu kanal-gräfningar genom vattendränkta mader ofvanom Ramsjön inom fyra socknar, hvarigenom vinnas till åkerjord 3,461 tunnland, äng 513 tunnland och torfmåsse af god beskaffenhet 715 tunnland, Summa 4,389 tunnland, hittills nära nog obrukbar jord.
Hetta arbete skall vara färdigt nästa höst.
Sänkning af Stens-ån, hvilken inom Hasslöfs, Karups och Skummeslöfs socknar öfversvämmar 500 tunnland jord, är äfven under arbete; kostnadsförslaget uppgår till 48,666 R:dr 32 sk.
Banko och sänkningsarbetet skall under innevarande år på ägarnes bekostnad fortsättas.
Misshushållningen härmed fortgår sin jemna gång, hvartill mycket bidrager, att ingen enda skogsbetjent är anställd här i länet mer än Jägmästaren för Christianstads, Malmö och Hallands län, hvilken har sin station i Christianstad, hvarest han alltid är fullt upptagen med dervarande flygsandsfält; härigenom kan van vården af skogen å boställen och kronohemman svårligen kontrolleras såsom sig borde, och 14 nödiga råd och upplysningar saknas såväl för vården af de skogar som finnas, sorn ock för återplantering, äfvensom för rätta brukandet af länets rika torfmåssar samt behandlingen vid rofdjursfångst.
Denna brist på jägeri-betjening har nödgat possessionaterne i länet att anlita i Skåne bosatte
Danske forstmän, och har till följd häraf icke obetydliga skogsplanteringar verkställts ä någre enskilde egendomar.
Flygsandsfälten.
I sammanhang med hvad jag nämnt i föregående punkt om total brist på jägeri-betjening i länet får jag anmäla, att sandplantören Bruhn är med lön af skogsplanterings-kassan antagen i och för vården af flygsandsfälten, hvilkas vidsträckthet här i länet gifver sandplantören full sysselsättning, särdeles sedan läkning af flygsandsfält i större skala, än förr, nu på några år företagits, såsom med det betydliga sandfältet å det genom flygsand förgångna Höka-hemmanet utmed utloppet af Laga-ån, hvarigenom sandplantören icke kan påräknas i egenskap af skogsbetjent i länet.
De Halländska flygsandsfälten utgöra sammanräknade .... 7,890 trland, deraf äro med furuskog besådde 650 tiland med naturlig uppväxt fur, björk och al 450 » med sandhafre besådde och planterade, cirka 2,500 » genom infredning gräsvallade 2,370 » odämpade höga sanddrifvor . . . 700 » af markägare sjelfve odlade och behandlade, cirka . . . 1,220 Beträffande Höka-hemmanets med flere derintill belägne jordägares, numera till Kronan afstådde och uti ofvannämnde totalsumma inberäknade flygsandsfält, som enligt uppmätning innehålla 667 geometriska tunnland, så hafva derå, med innevarande års slut, blifvit utplanterade sex millioner sandrörsplantor (Arcendo Arenarius) samt utsådde 400 tunnor frö (Elgmus Arenarius). § 4- Fabriker och Mtinärinyar. 1:0.