Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta antal ansågs så mycket mera passande, som det närmar sig till det vanligen domföra af 7 personer, och dessutom är lämpadt efter den pluralitet af 2/3, hvars sammanstämmande mening Beredningen ansåg nödig för att utgöra ett gällande Domslut.
Häremot anförde en Ledamot att Nämndens antal borde åtminstone vara 12 eller 16, emedan, då Boktryckeri någonstädes finnes, det väl ock måtte finnas så många personer, som läsa och bedömma Boktryckeriets Producter.
En annan Ledamot trodde att man, emot Allmänna Lagens förordnande, ej kunde äska någon större pluralitet till gällande beslut, än nätt opp de flesta rösterna.
Beredningen åtskildes kl. */2 2.
In fidem Aug. von Hartmansdorff. 176 Den 11 Juni 1812 39.
Den 11 Juni 1812 e. m. Justerat d. 12 Junii 1812. A. G. Mörner.
Thorsdagen den 11 Junii kl. 5 eftermiddagen sammanträdde R. H. S.
Constitutions-Utskotts nedsatte Beredning öfver Tryck frihets-mål, då alla dess Ledamöter voro närvarande.
Till fortsättning af Beredningens göromål på förmiddagen, oell i sammanhang med då fattade beslut att Nämden skall utgöras af 9 Ledamöter, beslöts att de på följande sätt utses 3 Hvardera Parten väljer 4 och Domaren 5 Personer.
Parterna göra laga Jäf, som af Domaren pröfvas, hvarefter de af gåendes rum fyllas genom nytt val af den, sorn de jäfvade tillsatt.
Då antalet 13 derefter är fyldt.
Jäfvar Hvardera Parten efter godtycko 1 af hvarannans och 1 af Domarens utsedde män.
De återstående 9 utgöra behörig
Nämd eller Jury.2 En Ledamot, som ansåg Nämnd först böra begagnas i sista instancen, kunde ej förena sig om förenämde sammansättning, men yttrade sin enskildta tanka vara, att Nämnden borde utgöras af Justitia Canzleren med 6 valde personer och Justitiae Ombudsmannen med de 6 Tryckfrihets Comiterade.
1 Stycket fr. o. m. orden Till fortsättning etc. t. o. m. orden sina särskildta Piening ar återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 363.
2 Dessa meningar ha varit föremål för flera omredigeringar.
De många ändringarna torde hava vållat den felaktighet i satsfogningen, som ligger i att punkt satts efter orden är fyldt.
Ursprungligen ha satserna formulerats på följande sätt: Hvardera Parten väljer 4 och Domaren 5 Personer.
Af dem jäfvar Hvardera Parten 1 af hvarannans och 1 af domarens utsedde män — De återstående 9 utgöra behörig
Nämd, så framt ej laga jäf mot någon förekommer hvars rum då fylles genom nytt val.
I dessa satser ha sedan följande ändringar vidtagits:
Genom asterisk efter orden Hvardera Parten i andra meningen hänvisas lil! ett tillägg i marginalen, där först orden egen mäktigt skrivits, som därpå överkorsats och ersatts med orden efter godtycko (se i texten ovan!) — Efter orden utsedde män i slutet av andra meningen har genom ett annat signum hänvisning skett till en ändring i marginalen, där följande skrivits:
Sedan laga jäf föregått, blifvit af Domaren pröfvade och de Jäfvades rum fylde.
Detta har emellertid överkorsats.
I stället ha orden
Af dem i andra meningens början överstrukits.
Ett tredje signum, som placerats här, hänvisar till ännu en rättelse i marginalen, där det nu heter:
Parterna göra o. s. v. t. o. m. är fyldt (
I samband med dessa korrigeringar ha orden som stå i den ursprungliga^ textens sista mening strukits, näml. så framt ej t. o. m. nytt val.
Slutligen ha efter orden behörig
Nämd inskjutits orden eller Jury.
Den 11 Juni 1812 177 I frågan om formen för en Jurys domslut förenade Beredningen sig (enhälligt) derom, att (till förekommande af dess alltför fria godtycko) den endast skulle med Ja eller Nej kunna besvara en framställd fråga om brottslighet.
Men som åklagares möjliga misstag i brottets rubricerande skulle föranleda till för ringa eller för sträng, eller ock aldeles ingen bestraffning, då Jury blott med bifall eller afslag utan modificationer skulle besvara käromålet, så stadnade Beredningen i följande olika meningar: 1 :o
Att då ett Tryckfrihets-brott blifvit hos
Domaren åkäradt, och svaranden med sin förklaring inkommit, skall åklagaren äga att derefter utan avseende på sin första stämning 1 bestämma målets rubrik, på hvilken Nämnden ej skall kunna svara något annat än Ja eller Nej. 2 :o Att Nämnden ej skall svara på någon annan rubrik, än blott huruvida Skriften är (skyldig till åtal) brottslig.
Men Domaren deremot bestämma till hvad § (målet) brottet skall hänföras och straffas.
Herr Lagmannen Sandberg och öfrige Ledamöter, som häremot voro af olika tankar, förbehöllo sig att då målet i Utskottets Pleno förekomme, få anföra sina särskildta meningar.2
In fidem Aug. von Hartmansdorff. 1 Orden fr. o. m. utan t. o. m. stämning äro tillskrivna i marginalen.
2 Uppgift om tiden, då beredningen åtskildes, har här blivit uteglömd. 12 178 Den 12 Juni 1812 40.
Den 12 Juni 1812 f. m. Justerat d. 15 Junii 1812. A. G. Mörner.
Fredagen den 12 Junii, kl. 10 före middagen, sammanträdde R. H. S. Constitutions-Utskotts nedsatte Beredning öfver Tryckfrihets mål, då alla dess Ledamöter voro närvarande.
Justerades för- och eftermiddagens Protocoll för den 11 dennes.1 Uplästes Utdrag af Protocollet, hållit hos Vällofl. Borgare Ståndet, den 9 dennes, innehållande, utom redan uptagne yttranden, remiss till Constit, Utskottet af Stads-Majoren Westins anförande :2 Att hvarje Tidnings Utgifvare väl bör anmäla sig hos HofCanzlern, men han icke äga magt, att tillståndet förvägra.
Dagblad blott i det fall bör stadna i ansvars förbindelse derföre, när han icke kan framställa Författaren, eller upvisa hans namnsedel.
Föredrogs Utdrag af Protocollet, hållit hos Hedervärda Bonde Ståndet den 1 dennes, innefattande remiss till Constitutions Utskottet af Riksdagsmannen Anders Danielssons från Elfsborgs Län Memorial af innehåll :3 Att den af Constit.
Utskottet sistl.
Riksdag i 4 § 2 mom. föreslagne Controll på Dagblad är nog inskränkt både i afseende på tid och möjlighet.
Att då det i 4 § 3 mom. tillåtes HofCanzleren att före utgifvandet med quarstad belägga låta dagblad eller vecko-skrift som felar mot 9 och 10 mom. i 3 §, men mot de öfrige der upräknade
Momenter icke förr än efter utgifvandet, så kan man ej utan förundran deribland läsa 7 mom. angående tydlig upmaning till myteri och upror, hvilket dock måtte vara mycket farligare än att förbryta sig emot en Utrikes Minister.
Efter inhemtande af desse anmärkningar, och sedan Beredningen, till följe af Riks Ståndens Remisser, företagit sig att pröfva Kongl. Maj :ts nådiga Proposition om förbättringar i Tryckfrihets lagen i sammanhang med Constitutions Utskottets dervid under sisth Riksdag gjorde anmärkningar, så uplästes 1 Stycket fr. o. m. orden Justerades för- och eftermiddagens t. o. m. orden derom stadgat är återfinnes i C. U. M. 1810—181.5, sid. 364 ff. 2 Westins anförande är tryckt i C. V. M. 1810—1815, sid. 344.
3 Jämför utskottets plenarprotokoll den 4 juni, ovan sid.
154 samt där i not given hänvisning!
Den 12 Juni 1812 179 1 § af Tryckfrihets-Lagen.
I 2 mom. 2 punkten deraf skulle i tillägget sättas de fall i stället för det fall.
Då dagblad och veckoskrifter på intet ställe i Tryckfrihets lagen äro uptagne under något särskildt stadgande, så ansåg Beredningen lämpligt att nu företaga hvad som dermed ägde gemenskap i Kongl. Maj :ts Nådiga Proposition. 4 mom.
1 punkten deraf, angående tillståndsbref för utgifvandet af Dagblad och Periodiska skrifter kom under öfverläggning, då Beredningen beslöt att föreslå följande stadgande:
Den som vill Dagblad eller Periodiska skrifter utgifva anmäle sig, jemte titeln och T ryckning sort en hos HofCanzleren, som äger, att, så vida sökanden ej för nesligt brott blifvit dömd eller förklarad ovärdig föra andras talan, meddela bevis, att intet hinder emot skriftens utgifvande förekommer.
Häremot anförde: Biskop Tingstadius:
Utgifvaren må anmäla sig hos HofCanzleren, men tillståndsbrefvet af Konungen bero.
Jag inser ganska väl, att samma ändamål vinnes, men då Kongl. Maj :t i Dess nådiga Proposition utmärkt sig behaga, att låta sig dessa ämnen i underdånighet föredragas, finner jag ingen anledning att tillstyrka den föreslagne förändring.
Ett Tillståndsbref är intet Privilegium, som förutsätter uteslutande rätt, och i följd deraf kunna desse ej anses stridande mot 3 mom.
1 § Tryckfrihets-lagen.
Doctor Agrell var af samma tanka.
För att åstadkomma laggran efterlefnad af sistnämnde förordnande, fann Beredningen nödigt utsätta följande ansvar:
Boktryckare, som utan att vara försedd med HofCanzlerens bevis om gjord anmälan af ett Dagblad eller Periodisk skrift, desamma trycker, bote 100 Rdr, och skriftens utgif vande instålles, intill dess utgifvaren iagttagit hvad of vanföre derom stadgat är.
Beredningen åtskildes kl. 1/2 2.
In fidem Aug. von Hartmansdorff. 180 Den 12 Juni 1812 41.
Den 12 Juni 1812 e. m. Justerat d. 15 Junii 1812. A. G. Mörner.
Fredagen den 12 Junii Kl. 1/2 5 eftermiddagen sammanträdde R. H. S. Constitutions-Utskotts nedsatte Beredning öfver Tryckfrihets mål, då dess samtelige Ledamöter voro närvarande.
Fortsattes läsningen af 1 § i Tryckfrihets Lagen, då 3 mom. deraf utan anmärkning bibehölls.1
Vid den af Const.
Utskottet (sistl.) 1809 års
Riksdag föreslagne redaction af 4 momentet anmärktes vid 3 :de stycket att ordet icke imellan ett och på flyttas framför behörigen, och efter underkastad sättes lika; samt att efter orden honom att i sista punkten, sättes genast eller vied först afgående post derom underrätta HofCanzleren, då orden HofCanzleren derom &c. till styckets slut utgå.
Det af Constitutions Utskottet sistl.
Riksdag föreslagne tillägg af äldre Privilegier efter ordet författning i början af momentet, gillade Beredningen.
I 5 moment förändras den vid bägge sistl.
Riksdagar föreslagne mening af Boktryckaren väl kände, Svenske och inom Sverige boende till på orten väl kände inom Sverige boende Svenske medborgare.
Det föreslagne tillägget efter ordet saknades, förändras sålunda: eller ock Författaren utan laga förfall ifrån svaromålet uteblef.
Den nya redaction af 6 mom. gillas.
Anmärkes att i stället för veckoskrifter nu alltid införes Periodiska skrifter.
Den föreslagna nya Redactionen af 7 mom. förändras till följande lydelse:
Vid Rättegångens början vare Boktryckare skyldig att författarens namnsedel till Domstolen ingifva.
I annat fall stånde han författare ansvar, så framt icke författaren sig hos Domaren sjelfmant tillkännagifver.
Angår Rättegången Dagblad eller Periodiska skrifter, blifve Utgifvarens namn af HofCanzlern, i följe af föreskrifne anmälan upgifvet.
Domaren äger att genast sedan Namnsedeln blifvit aflemnad, densamma öpnci' och den derigenom uptäckta rätta parten för rätta inkalla.
1 Stycket fr. o. m. orden Fortsattes läsningen t. o. m. orden hvilande anmärkningar är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 366 ff. Den 12 Juni 1812 181 Har Boktryckare, utan författares eller utgifvares tillstånd, dess namn en skrift åsatt, straffes enl.
Missg.Balk. 8 Cap. 3 §.
Skulle, vid Rättegångens slut, Domaren pröfva, att Åklagaren i oträngdt mål yrkat namnsedelns brytande, vare Åklagaren förfallen till 100 Rdrs böter.1 Häremot förklarade Regerings Rådet Hallenst jerna sin enskildta mening vara, att, till förvarande af anonymens helgd, den Kongl.
Maj :t sjelf i alla obrottsliga fall önskar se bevarad, det måtte vara Utgifvare af Dagblad och Periodiska skrifter tillåtet, att för HofCanzleren förblifva okänd så länge åtal mot skriften ej ägde rum; samt att å Namnsedeln som i HofCanzlerens händer öfverlemnas, kunde båda borgensmännen ansvara för Utgifvarens frägd.
Härmed förenade sig Borgm. lillberg.'2 Förra Const.
Utsk. föreslagne ändringar i 8 mom. gillades af Beredningen, äfvensom dess vid 9, 10 och 11 mom. hvilande anmärkningar.
Beredningen åtskildes Kl. J/2 8.
In fidem Aug. von Hartmansdorff. 1 Meningen: skulle, viel... böter, är tillskriven i marginalen.
2 Denna mening är tillskriven i marginalen. 182 Den 15 Juni 1812 42.
Den 15 Juni 1812 f. m. Justerat d. 15 Junii 1812. A. G.
Måndagen den 15 Junii Kl. 10 föremiddagen sammanträdde R. H. S.
Utskotts nedsatte Beredning öfver Tryckfrihets mål, då alla dess Ledamöter voro närvarande, utom Herr Borgmästaren Nensén, som af illamående hindrades.
Justerades Protocollen, hällne före och efter middagen den 12 dennes.1
Vid den i det förra af dem föreslagne redaction om Dagblads och Periodiska skrifters anmälan hos HofCanzlern, och orden nesligt brott anmärkte Herr Öfver Intendenten Edelcrantz, att på samma sätt, som det vore den enskildtes rätt att förklara sina ord, så borde det äfven vara Kongl. Maj :ts att bestämma vidden af uttrycket brott i Dess nådiga Proposition, innan Utskottet tilläde detsamma biordet nesligt, som gjorde meningen mera obestämd.
Vid justeringen af det sednare Protoeollet och Herr RegeringsRådet Hallenstjernas särskildte tanka, att Utgifvare af Dagblad och Periodiska skrifter finge, emot namnsedels öfverlemnande, vara okände för HofCanzlern, så mycket mera, som Kongl. Maj :t sjelf önskar se anonymen bevarad, anförde Herr Öfver-Intendenten Edelcrantz, att enligt dess tanka det af Kongl. Maj :ts nådiga Proposition ej kunde dragas den mening att anonymen i dylika skrifter skulle äga rum inför HofCanzlern, utan blott för Allmänhetens kunskap förblifva bevarad.
Deruti Lagman Sandberg instämde med tillägg, att han ansåg Anonymiteten fulleligen bevarad, då allenast utgifvarén af ett
Dagblad eller Periodisk skrift är skyldig att sin föresats hos HofCanzleren anmäla, men Auctor eller den som låter införa en artikel i samma skrift, i alla fall blifver okänd.2 Fortsattes granskningen af Tryckfrihetslagen, då början gjordes med 2 §•
I första moment, deraf, föreslås punkt efter ordet tankar kungöra 3 med uteslutande af. alt det öfriga i momentet. 1 Stycket fr. o. m. orden Justerades Protocollen eic. t. o. m. orden vid detta moni. föreslagit återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 368. 2 Orden Deruti Lagman Sandberg etc.
... blifver okänd äro tillskrivna i marginalen.
3 Ordet kungöra är efteråt tillskrivet ovan raden.
Den 15 Juni 1812 183 Den föreslagne förändringen af 2 mom. gillades, så snart ordet tydligen utgår.
I 9 :de stycket skulle i stället för orden: är tydligen smädligt eller skändligt, införas: såsom smädligt eller skändligt sig utmärker. 3 §•
Vid den föreslagna nya redaction af 1 :sta stycket anmärktes, att efter ämnets skulle införas och tanckans, att ordet klara utgår, och att utförning ssättet ändras till framställningssättet.
I likhet med hvad förra Constitutions Utskottet föreslagit vid 3 momentet, ansågos orden klart uttrykt i början af 1, 2 momentet böra utgå.
I stället för Lärans sanning skulle införas Tjäran, i 2 :dra momentet.
I 9 momentet ändras förklenliga till förgripliga, före osämja införes eller till, och tydligen åsyftande förändras till syftande, förklenlig ändras till förgriplig.
De från förra Riksdagen föreslagna ändringar i detta moment gillades.
Den nya redaction af 10 morn., som sista Constit.
Utskott föreslagit, antogs med uteslutande af orden eller anledning i första punkten.
Det likaledes föreslagne ordet Nämnden i slutmeningen af 12 morn.1 skulle pröfvas, då Beredningen komme till närmare öfverläggning om Inrättningen af en Jury. 4 §■ Den af Constitutions Utskottet vid sistl.
Riksdag föreslagne lydelse af 4 § 2 mom. antogs, med villkor att Veckoblad förändras till Periodiska skrifter, och att efter uraktlåter och till nästa punkt, i stället för närvarande ordalag', införes bote första gången 100
Rdr 2,dra gången 300 Rdr och 3dje gången 500 Rdr.
Vid den från sistl.
Riksdag hvilande nya Redaction af 3 mom. föreslog Beredningen följande ändringar:
Veckoskrift i 2dra punkten ändras till Periodisk skrift.
Framföre 9 och 10 morn. sättes 7 moni. tydlig utgår på båda ställen.2 1 Ursprungligen har stått: i slutmeningen av detta morn., vilket ändrats till 12 morn.
Uttrvcket missvisande: skall vara: slutmeningen av denna §; jfr C. U. M. 1810—1815, sid. 64.
2 Orden: tydlig t. o. m. ställen äro tillskrivna i marginalen.
— Senare delen av detta' protokoll har varit föremål för stark omredigering.
Ursprungligen löd protokollet i omedelbar anslutning till orden sättes 7 morn. på följande vis:
I från och med orden Ombud någon &c. föreslår Beredningen en sådan ordalydelse:
Ombud något
Dagblad eller {veckoskrift) Periodisk skrift vådlig för allmän säkerhet, eller utan skäl och bevis förnärmande personlig rätt, eller af en fortfarande smädelig egenskap må han äga att i Stockholm genom Öfver Ståthållaren, och i landsorterna 184 Den 15 Juni 1812 I 10 :de raden sättes punkt efter låta; och i stället för Anser HofCanzlern eller dess
Ombud införes:
I de fall åter då HofCanzlern eller dess Ombud finner. /Imellan) Efter 4de (och 7de mom.) mom. införes 5te och i stället för åligge honom sättes äger han.
Orden icke före utgifvandet men ändras till senast.
För Öfrigt gillades hvad förra Constitutions Utskottet vid detta mom. föreslagit.
Beredningen åtskildes Kl. 2.
In fidem Aug. von Hartmansdorff. genom Konungens Befallningshafvande, senast inom åtta dagar låta (inställa) Dagbladet(s) eller Periodiska Skriften(s vidare utgivande) med quar stad belägga: i öfrigt gillas momentet.
Dessa meningar hava överkorsats, och protokollet i stället fått den avslutning som förekommer ovan i texten.
Tydligen såsom stöd för minnet hava i marginalen bredvid det överkorsade nedkastats några formellt osammanhängande anteckningar vilka också överkorsats men, vilkas mening synes återfinnas i den slutliga formuleringen.
— Dessa anteckningar lyda:
Orden icke före utgifningen, men ändras till senast. i stället för anser, sättes i lOde raden, i de fall åter då införes framför {anser) HofC &
C. finner (i stället för åligge honom sättes äger han).
Allt det här kursiverade är i den överkorsade protokollstexten understruket.) w Den 15 Juni 1812 185 43.
Den 15 Juni 1812 e. m.
Justeradt Örebro i Constit.
Utsk.:s Beredning d. 16 Junii 1812. A. N.
Edelcrantz.
Måndagen den 15 Junii, kl. 5 efter middagen, sammanträdde R. H. S.
Constitutions-Utskotts nedsatte Beredning öfver Tryckfrihets-mål, då dess samtelige Ledamöter voro närvarande.
Fortsattes granskningen af Tryckfrihets lagen, då de vid föregående Riksmöten föreslagne ändringar i 4 § 4 mom. gillades, med tillägg efter ordet årtalet af eller om han ett hos honom tryckt
Dagblad eller Periodisk skrift till HofCanzleren inom utsatt tid icke aflemnar.1 5 mom. föreslogs till sådan förändring att början till och med ordet kunnig utbytes mot följande ordalag:
Så snart någon förbrytelse emot denna Lag blifvit af HofCanzlern hos Justitice Canzlern anmäld.
Vare han ändras till ock bör han; förbunden att utgår, och i stället för äge endast Målsäganden rätt, sättes äger Målsäganden.
I 7 :de momentet skulle veckoblad förändras till Periodiska skrifter.
Efter detta Moment, beslöto Beredningens fleste Ledamöter, att, i enlighet med 2 mom. i Kongl.
Maj :ts nådiga Proposition, föreslå följande nya moment under N :o 8 Anser HofCanzleren ett Dagblad eller Periodisk skrift vådlig för allmän säkerhet, eller utan skäl och bevis förnärmande personlig rätt, eller af en fortfarande smädelig egenskap, må han äga att i Stockholm genom Öfver Ståthållare Embetet, och i Landsorterna genom Konungens Befallningshafvande genast låta inställa Dagbladets eller Periodiska skriftens vidare utgifvande, intill dess efter underdånig anmälan hos Kongl, Maj:t, hvilken sist inom 8 dagar bör äga runi, sedan HofCanzleren om quarstadens verkställande blifvit underrättad och sedan Justitia Canzlern äfven blifvit hörd 2 Kongl. Maj :t i Stats Rådet förordnad huruvida den åklagade skriftens fortsättning må vidare tillåtas, och ankommer det på Kongl. Maj:ts nådiga Förordnande huruvida Utgif varén af ett sålunda 1 Stycket fr. o. m. orden Fortsattes granskningen etc. t. o. m. orden af statsmedlen återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 370 ff. 2 Orden sedan HofCanzleren t. o. m. blivit hörd äro tillskrivna i marginalen. 186 Den 15 Juni 1812 indraget Dagblad eller Periodisk skrift, må något annat Dagblad eller Periodisk skrift framdeles kunna utgifva.
Herr Borgmästaren Ullberg hemställde huruvida de frågor som först vid denna Riksdag blifvit vakta, kunde uptagas i sammanhang med dem, som hvilat sedan sista Riksmöte, och som enl.
Grundlagen nu endast finge af göras?
1 Herr Grefven och Ordföranden förmälte hurusom skillnaden imellan gamla och nya frågor blifvit med noggranhet angifven i sista Constitutions Utsk.
Betänkanden; men som Beredningens flesta Ledamöter bestämt den nyssnämnde redactionen, så frågade Herr Grefven och Ordföranden, om det äfven vore deras tanka att ej skilja imellan gamla och nya frågor?
Häruppå svarades att det ej vore
Beredningen tillständigt att ingå i en sådan pröfning, sedan Constitutions Utskottets Betänkande af den 16 October 1810 rörande dylika ämnen, blifvit af 2 :ne
Stånd afslaget, och detta afgörande således ej tillkomme Utskottet. 8 mom. borde enl.
Beredningens tanka bibehålla dess lydelse, hvadan sista Constitutions Utskottets anmärkning deremot skulle förfalla.
I den föreslagna nya Redactionen af 11 mom. skulle införas 5te efter 3 §:s 4de mom.
Efter ordet läggas och till mom:s slut förändras lydelsen sålunda: inhemte llofCanzleren i underdånighet Kongl. Maj :ts nådiga befallning huruvida skriften bör till för yttrande frigifvas, eller under vidare qvarstad till återutfdrande förblifva, då det på Konungens nådiga pröfning må ankomma om och till hvad belopp Bokhandlaren må njuta ersättning af Stats-medlen.2 Beredningen åtskildes Kl. 1ji 8.
Denna sats har varit föremål för en del omredigeringar.
Ursprungligen har stått: sorn enl.
Grundlagen endast finge af göras.
Därefter har med sekreterarens handstil endast ändrats till ensammt.
Slutligen har en annan hand strukit sammt och däröver skrivit dast samt infogat ett nu efter ordet Grundlagen.
2 Orden det på Konungens t. o. m. må njuta äro tillskrivna i marginalen.
Meningen löd ursprungligen: . .. förblifva, dä Bokhandlaren {tryckaren) för Transport-Kostnaden njute ersättning af Stat s-medlen.
Den 16 Juni 1812 187 44.
Den 16 Juni 1812 f. m. Justerat d. 17 Junii 1812. A. G. Mörner.
Tisdagen den 16 Junii, Kl. 10 föremiddagen sammanträdde R. H. S.
Constitutions-Utskotts nedsatte Beredning öfver Trvckfrihets-mål, då dess samtelige Ledamöter voro närvarande.
Justerades Protocollet, hållit i Beredningen förmiddagen den 15 dennes, och de ändringar som då föreslogos blefvo nu dels närmare bestämda, dels ökade.1 Efter framställning af Utskottets Secreterare, hurusom det skulle lända till redighet och ett säkrare bedömmande af Tryckfrihets Lagens stadganden, om sjelfva saken skildes från Rättegångssättet, som, till så betydlig olikhet med det vanliga, blifvit föreslaget, då Utskottet öfver bägge delarne afgifver Betänkande till Riksens Ständer, beslöt Beredningen att hos Utskottets Plenum föreslå, det 2ne Betänkanden på samma gång måtte till Riksens Ständer afgifvas, det ena, innefattande Tryckfrihets Lagens egentliga föremål, och det andra, Rättegångssättet till deras ernående.
1 sammanhang härmed och efter gifven anledning af en Ledamot, ville Beredningen föreslå hos Utskottet att i Dess Betänkanden till Riksens Ständer öfver dessa ämnen ej anföra motiver utan endast resultater, emedan man eljest torde fästa sig så <länge) mycket vid de förra, att de sednare allt för länge kunde blifva oafg jorda.
Uplästes Högste Domstolens den 24 Februarii 1810 afgifne Betänkande angående Tryckfrihets lagen, men som Beredningen ansåg de deruti anmärkte brister, genom ofvan anförde nya stadganden hufvudsakligen afhulpna, så skulle nu dervid bero, och Tryckfrihets-Lagen efter dessa ändringar å nyo redigerad, i stället för utlåtande öfverlemnas till Utskottets Plenum.
Beredningen åtskildes Kl. 1/2 1.
In fidem Aug. von Hartmansdorff. 1 Stycket fr. o. m. orden Justerades Protocollet etc. t. o. m. orden Utskottets plenum återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 372. 188 Den 16 Juni 1812 45.
Den 16 Juni 1812 e. m. Justerat d. 17 Junii 1812. A. G. Mörner, Tisdagen den 16 Junii, Kl. 5 eftermiddagen sammanträdde R. H. S. Constitutions Utskottets nedsatta Beredning öfver Tryckfrihetsmål, då utom Herr Grefve Mörner Herr Lagman Sandberg och Herr Borgmästaren Nensén alla öfriga Ledamöter voro närvarande.