Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bej vill - \ 99» Jt)m 2 o Junil viUniftgen, med 700,000 Rid om äret, tomma att understiga prodUcten äf den nu gällande, Hvar* uti följaktligen en ihlnöskning af 2 x Jidels Pföcérii uppkom; Härvid får jag anmärka, att de ‘öfriga Bevillnings-Articlärnc- , hvilka directé nF Stats-Verket upptagas, anser jag oförändrade till deras nili varande belopp, och att alitsa, i den man Bevillnings-Utskbttet sktille fnlria förändring dertill böra aga rum till höjning eller min ds fett i tig 5.. sådant naturligtvis verkar på förenämd* BevillnirigsSummä, den Bevillnings Utskottet derefter rättar.
Man bör ej eller lenina utön uppmärksamhet, at£ några utgifter ännu förekomma fen gårig för alla, såsom Riksdags-köstnadertia m. m., hvartill utväg i sista handläggningen vid Finänee planen bör utfinnas titan att dermed gravera sjelfva Bevilt* ningen.
Hen sednare delen äf äfnnfet, eller Öm Myntväsendets närvarande tillstånd och utvägarna som kunna vidtagas att gifva det figtnirigeti till den nyttigaste verkan på Statshushållningens särskilta grenar, är af en storrfe omfattning , hvarvid borde föregå en fullständig undersöksökning i, om orsäkerha , sorn föranledt till det förhållande, sorn i denna del nti äger rum, till de så mycket öfverklagade olägenheterna peli vådan af den närvarande penninge-ställnin gen, Dm 20 Jann Q 9 i gen, ni. m.
Manga hafva skrif v it seiron*, saint i mer eller mindre mån med Calculer sokt bevisa sina anföranden.
Flera nyttiga upplysningar kunna deraf hi nitas, och ju mera de sins imellan varit stridiga hårla till grundsatser och <j 11 de bevis, man af samina facta velat för sina olika framställningar draga, desto närmare torde sanningen igenfinnas uti en rrte tiel väg imellan dfe fia båda.
Det är en sanning, att de vid Riksdagen 1809 och i8ro tagne Beslut i Financé-fragornä, hurö en ojäfaktig stämpel af fosterlandit-kärIfelc och uppoffringar; men det kan ej eller nekas, att én så hastigt lillvägabragt betydlig
Ökning uti det representativa Myntet, med én derpå tillika eta-_ blerad Stark Amortisssernent, soba genom Skatterna skulle inhämtas, kunde lägga grund lill eri skakning uti pennirigeställningen, derest icke en påföljande och jemt fortsatt god Conjunctur så väl i handel, som i den inhemska productionea underlättade framgången deraf.
Capitalét tillkom hastigt, utan att vara af den inhemska rörelsen Uti en naturlig ordning påkallade
Det verkade således fortare vällefnad och consumtion, än det med lika skyndsamhet kunde lifva industri och production.
Utländska varor hlefvo begärliga, och consumtionen deraf ökades så mycket hastigare, som de mest efterfrågade Wand dem, i anseende till hand*ls-ställningen, stod® 992 Deri ao Juni'. stodo långt under deras vanliga värdet en del blott till tredjedelen deraf.
På en gang inträffade svåra missväxter här hemma, under det att den förändrade politiska ställningen, som hastigt öppnade Communicationen för Englands handel 1 hela Europa, återställde prisen på de utländ-* ska varorna till deras förra förhållande, utan att i samma mån och lika hastigt ÖJca prisen på våra exporter, och utan att den genom de låga prisen ä Utländska varor föranledda vanan till en betydlig consumtion af sådana Articlar, i samma förhållande åsidosattes.
Af dessa dubbla skäl jagades Capitalerna från Jordbruket och Näringarna, eller blefvo åtmindstone otillräckliga så väl för dem som för handeln.
Ju mer man fästade sina förhoppningar vid den hastiga Sedel-tillökningen, såsom något reelt och till sina goda verkningar fortfarande botemedel i ert critisk tid, desto mer fann man sig bedragen, då opåräknade svåra omständigheter inträlFade och förenade sig med dem som borde hafva förutsetts att naturligen följa af en sådan nödtvungen operation, för att samfält och hastigt med erfarenhetens bevis utveckla en motsatt verkan: och ju större deras antal var, som funno sig i sina beräkningar missledde, desto djupare ländes denna verkan , desto liögljuddare blef klagan deröfver.
Bruks - Deri 30 Juni; Brukshandteringen hat visserligen en lany tid varit mera vanlottad, än sorn nu är forhål. landet med Jordbruket.
Ingen reel förmögenhet, ej en gång Silfret undantaget, har på det hela så behållit sitt relativa värde till förnödenheterna, sorn Eandtegendomar, när man undantager de särskildta fall, som på de sédnaste månaderna kunna framställas till bevis på motsatsen och till bevis på ögonblickets förlägenhet.
Vare detta med några ord i förbigående sagdt om Orsakerna.
Verkan, man kan ej bestrida det, är i alla fall betänkelig och bekymrande; en rättelse eller ett biträde påkallas med angelägenhet, men ju mera den är inagtpåliggande, desto större granlagenhet fordrar valet af medlen; och är det alltså dervid man i synnerhet nu bör uppehålla sig, Bankens indragnings-reglor till det representativa Myntets återställande i förhållande till fonden, ligga i dagen för hvar man, och hafva den förtjenst, att deras effect uti siffran kan beräknas.
Riksgälds-Contorets åter med Credit-Sed» larna äro icke af denna egenskap.
En del Riksgälds-Sedlar blifva utan beräkning för rörelsen förlorade.
Det är sant, ätt, inkomma de genom realisation , sa utgif vas motsvarande Eanco-SecUar; men in r4. de B.
Nm la5> 126.' 094 Den 20 Juni. inga dö titi .Reyillnings-Uppbördeh, ela dödas de; och Riksgälds-ContoreU kan således aldrig från den ena dagen ull den andra calculera sitt till. stand.
Uoi: dermed åtföljande osäkerheten kan icke vära annat än menlig för Penninge-ställhilagen i det liela; ty3 för ali; Vara Färdig flinta en obestämd påkänning, måsté fonder firitiaä af.' satte, sorn till andra angelägna hellof eljest kunnat anvisas.
Så länge realisationen imellaii Banco- och RikÉgälds-Sedlarna icke var till Större delen verkställd, Var äfven denna operation fett absolut nödvändigt
Vilkor för sakens nytta och framgång'; Mfen på den fot sorn Mytitväsendfet genom mellankömne Omständigheter blfvit sätt, och sedan nu en så iiteh del af Riksgälds.Sedelstocken, jemförd nitid den sorn existerade år iB°ö, är i rörelsen qvar; är denna, att jag så må uttrycka mig, artiftcielå operation icke iner af något värde; hvaremot en gifven säkerhet för beräkningen i si ifrån i deritia del ät af den öund* gängligaste nödVändighét.
Man måste ofelbart nu afgöra, bin summan af det -i denna stund befintliga representativa Myntet skall mihdskas eller ej> och, i förra fal-1 let, till hvad belopp.
Det bör ej vidare få bero af en slump, antingen mycket eller litet af Riksgälds-Sediarnå inkommer i Uppbörden, för att der qvarstanna, och således olika verka på Rörelse-Capitalets störlek.
Planen bör vara, så vith möjligt är, bestämd och öppen för allas beräkning.
Under benämning af Rörelse-Capital får Den <io Juni. 995 för linan ofta höra utmärkas, utan åtskilnad, både réela fonder och Mynt représentatiVer utan disponibla valuta.
Mången synes hysa den öfverty. gelsa, ätt de på sistnämnde sätt beåkaffade Mytitrepres, entanter elier Sedelstocken, sorn rätt bfta blifvit hedrad med den oförtjenta benämning af Körtetse-Cäpital, Bör äti ytterligare förökas. jag är ej af denna tänka, ty man förbättrar ej ett pappersmynt dérrried att desS-myckcrihet fördkes.
Man åstadkommer derigenom icke eller någon reel nytta för Näringarria, rhen maij försvårar en möjlig framtida Mynt-förbättring.
Detta torde ej behöfva vidlöftigt bevisas.
Det ligger jd i sakens erikla beskaffenhet, då denna pappersmössa, SaSrtm vämbytes-medel betraktad, i samma mån förlorar i Värde- söm den blifver tillökad i qvantum.
A den ändra sidan är det Vådelig! att an. norl unda än fried största varsamhet befrämja en ytterligare indragning af Sedel-m y möt, ty åtföljes ej en sådan operation af ett i säfrima förhål: lande stigande värde å det återstående, i jemförelse till arbete och produktion Samt deras utbyten sinsemellan, så inträffar en Verkelig förlägenhet, som har det skadligaste inflytande på Näringarna.
På dessa allmänna grunder bygger jag den öfvertygelse, att regleringen om Myntväsendet för tidery raden imellan detta och nästkommande Riku 'Den 20 Juni.
Riksmöte bör så ställas, att planens execution kan åtfölja tidens sig utvecklande skick; ty belt annorlunda blifva nödvändighetens fordringar, om nya politiska vådor inflyta på Handelssrällningen, på Bruks-ré reisen o. s. v. mot förhållandet, derest ,vi i fred och lugn få arbeta på Jordbruket och Näringarna, få idka en lönande Sjöfart, och, jutan hinder, efter kloka beräkningar, inrätta våra varnby ten med främmande Nationer.
Så vidt dessa enda sanna och naturliga källor till Nationalvälmågan få ostörda framgå i sitt jemna lopp, understödes Myntväsendet deraf med den kraft, att elen nu existerande förlägenheten, som utomordentliga omständigheter beiedt, af sig sjelf småningom upphör.
I motsatt fall måste ett redan länge utöfver den iritrinseca kraften underhållet artificielt hjelpmedel ytterligare fortsättas, för att på en längre utsträckt tiderymd fördelande bördor, samtiden, uti ett sådant sakernas förhållande, icke förmår att bära.
Bristande circulatinn af pappersmyntet, mera än brist på qvantiteten deraf, utgör vår verkliga förlägenhet.
Om större liflighet i circulationen kan återföras, så skole vi i samma mån mindre känna någon Sedelmynts-brist.
Se här de medel jag i detta afseende hemställer: lliisgälds-Sc del stocken stannar på den Numerär den ägde vid 1S14 ars slut, utgörande ef/ ter T)en 2 o JunU 997 ter Contoirets Räkenskaper 8,607,507. 36. 3. i Riksgälds-Sedlar, éller i Sanko - mynt 5,738,338» 24. 2; och bilf aer alldeles oförändrad för allmänna rörelsen till nästa Riksdag.
Den nu existerande realisations grunden blifver alldeles orubblig; rnen Riksgälds - Sedlarne kunna ställas på. a å 3 högre valörer, (såsom Hans Excellens m. m.
Herr Grefve Ruuth, uti ett hos Ridderskapet och Adeln uppläst Memorial, föreslagit) samt uti rörelsen, uti Contributionerna och uti alla Statens betalningar ingå och ater utgifvas efter sitt förhållande till JBancornyntet.
_ Allt afsättande af fond till Riksgälds-Sedlarnas realisation upphör således till nasta Riksdag.
Bankens Sedelstock mindskas ar 1815 nied 1,050,000
R:d och för de öfriga fern åren till nästa Riksdag å 750,000.
R:d med 3,750,000.
— Tillsammasräknadt 4,800,000 R:d. oberäknad!
Bankens Råne-vinster, med flera smärre inkomster.
Då bevillninge», efter mitt förslag, skulle mindskas 21 |:dels procent af hvad den sednast utgjort, svarande emot 700,000 R:d om äret, och således i det närmaste lila med Bankens årliga in - 99»
Den 20 Juni'. indragning af Beyillnings anslaget från samma tic| eller år l 8 1 § , är jag fullkomligen öfvertygad , att, derest Riket finge behålla fred och derest frihet i Näringar samt sparsamhet i lefpad blefve, de välgörande följderna af detta Riksmötes arbeten, så skulle denna indragning vara ganska välgörande noll alldeles icke blifva kännbar för allmänna rörelsen, emedan, i samma man denna vunne liflighet, alstrade den ock åt sig sjelf naturliga hjelpmedel och reela fonder samt kände således ingen saknad af en mindskning uti de artiflciela, bland hvilka Sedelmynt utan fond visserligen intager det vådeliga§le rummet.
Emedlertid, då förenämnde vilkor äro beroende af omständigheter utöfver menskliga förmågans bedömande och utom möjlighetens gräns att; bestämma elier förekomma , mäste correctiven finnas mot deri. våda som händelserna kunde göra till följd af en sådan indragning.
Banken bär således till visst belopp biträda i mån af behof och under utstakade vilkor, sorn ej förnärma de förra förbindelserna, hvilka böra varcx oss heliga.
Efter hvad jag förut haft äran anföra, är det circulationen man framför allt annat böra söka befrämja.
Jag förbigår undersökningen af de orsaker sorn hämmat penninge-circujationen eller afledt den från sin naturliga, gång, som hafva alstrat osäkerhet och misstroende man och man i*j mellan samt ocker ock vingleri i följd deraf, Jag Den a o Juni Jag förbigår äfven (lern, huruvida de lättare Jjåne-utvägarna, sorn för några är ägt ruin, utan att vara égenteligerf fonderade pä Circnlgtionen af det i förhållande tili productionen redan i eru skilta rörelsen befintliga Afyntet, rnen tvärtom genom uto.mordetneUga biträden blifvu underst cicile, och hvilka i verkställigheten med stora disproportioner för Rörelserna utfalht, i alla sina verkningar vard nyttiga, dä de tillkommit i en annan ordning, än sorn Näringarnas untlerhjelpande deni framkallat, och mera på beräkningen af vinst på sjelfva operationen; mpn derföre kunde det vara ännu skadligare att hastigt afbryta detri, sedan de en gang blifvit inledda.
Jag har sagt, att jag anser det närvarande tillståndet icke kunna medgifva annat, än provisoriska rättelser, och att ett'annat förhållande skulle, för möjliga fördelar i framtiden, uppoffra många Medborgares närvarande existence, likasom ett för ytterligt afseende på ögonblickets förlägenhet skufle med ett hastigt men ofullständigt biträde icke förmå mera an för 311 ganska korrt tid hjelpa det mest fö flagna, men derefter ytterligare ruinera både dem och andra.
Till befordrande af circulationen anser jag således, att Staten under en viss Controlf bör öppna nya tillfällen för Rörelse-Capitalets spridande till Näringarna; och i detta afseende är det jag ville pråräkna ett biträde af Banken, derest de medel man derförutan ägde att använda, icke åstadkomma en tillfyliestgörande verkan.
Mitt förslag i detta afseende är, att Rikets Discontrö xelse - Den 2 o
Junil reise fixeras en gång för alla vid Rikets Ständers Riksgälds-Contors förvaltning, för Statens (icke Bankens eller Stats - Verkets) räkning, icke att derpå göra stora omedelbara penninge-vinster, ritan såsom medel för myntets uppehållande i värde, och dess spridande i en rätt ordning till Näringarna. jpet är naturligt, att de redan octrojerade
Disconternas rätt är härvid förbehållen.
Riks-Discontens Octroj tilländagår med år 1816.
Från början af samina år bör Rikets Discont-Verk af Riksgälds-Contqitet vara öppnad t.
Den summa som Banken i Discont-rörelsen bade utelöpande den 1 Januari 18155 skall anses såsom, tills vidare, orubbelig fond för den nya Diseonten, emot någon nedsättning uti den rentebetalning till Banken, som efter nuvarande grunder äger rum.
I den mån som enskiltes Xån förfalla och inbetalas till den nu varande Riks-Disconten, hörjar den nya sina utlåningar från den r Januari 1816, och då bör intet hinder kunna uppstå för det gamla Verkets upplösning vid nämnde årsslut.
Dessutom Öppnar Riksgäld.s-Contoret från samma tid följande Xåne Inrättningar, för att derpå emottaga penningar, utan inskränkning till termin, men bestämd ti{l Maximum af summa för de ständiga eller på Vias-uppsägningstid insätta Lånen, nemligen; 1:0 Afskrifning» - Räkningar i Banco- och Riksgnlds-hedlar, hvarvid de medel som insättas blif - Jim so Juns - 1001 blifva på dagen disponibla, och för hvilka på' vanligt gatt erlägges 3 procent renta.
Några Obligationer å dessa slags insättningar få icke ut färdas, 2 0
Lån på ett års uppsägning mot 5 procents renta till ett belopp af 2,000,000. 3:0
Lån på fem år mot 6 procent renta och frihet för Bevillnings-afgift till 2,000,000. 4:0 Permanenta Annuiteter enligt 1810 årg
Förslag mot 7 procents renta till 2,000,000, Alla dessa medel skola likaledes i Discont-, rörelsen användas i den mån som de inkammat Fond till den utgift i rentor, som deraf blifver en följd, skall genom disconteringen vinnas; och bör Calculen i detta fall så uppgöras, att dessutom Admiuistrations-kostnaden blifver betalt, men ingen vidare vinst deraf påräknas, utan i stället renfan på Utlåningarna, efter vissa reglor nedsättas, och framst för jordbrukets understöd.
Utom hvad härigenom kan vinnas till myntets bringande i rörelsen, föreslås ytterligare att iliksgälds-Contoret upplåtes en extra Låne-rättighet i Banken, nemligen efter hand inom 1816 års slut af 2,000,000 E:d mot stadgad lag renta, att i Discontväg vara tillgänglig, i den mån Bankens indragning af sedlar kunde göra det nödj J002 Den 20 Juni. nödvändigt,' samt de föreslagna särskildta Inrättningarne icke skalle blifva af paräknad följd.
Denna extra
Discont-rätt skalle vid an ytterligare behof kunna okas ar 1818 med 1,000,000 R:d, hvarigenom Sedelstocken, inbegripet det biträde som här nedan vidare föresläs, kan balanceras oförändrad imellan denna och näsipäföljande Riksdag till sitt nuvarande belopp, på sätt, som det för den allmänna rörelsen, under loppet af tiden, |ig nyttigas^ visar, och hvarföre jag också anser nödigt att flankens och Riksgälds Contoirets Rullmjigtige till öfverläggning sammanträda och. afgöra frågan örn den 3:dje millionens bringande i rörelsen
Man torde fråga, hvarföre Staten skulle göra dessa
Dån utan egna behof och invända, afl de i samma tean dragas från rörelsen man och man imellan och föranleda till nya uppsägningar af stående Dån, De>på svarar jag fö'St, att man klagar ju. det penningarpe nu äro dragna från Jordbruket och Näringarna; och då den närvarande ställningen lyckligtvis är sådan att Staten icke gör Dan for egna behof, utan för Medborgares, och särdeles för att återföra Rörelse Capitalet sin rätta väg, så bör denna erinran förfalla; men tillika har iletta ett större föremål, nemligen att de Stats-Obligatiuner, som Riksgälds-Cmitoirel utgifver, blifva i mer eller mindre mån en tillökning för den större rörelsen, då deremot en« skiltas Reverser till hvarandra icke i samma förhållande hafva denna egenskap.
Då Den 20 Juni. 11003 Dä en sådan I.åne-Inrättning hunnit stadga <jig, -så har man grunden lagd för de bägge ändamålen, att erhålla tillräckligt rörelse - Ca pital, rnen likväl genom en måttlig amortissement kunna arbeta pä det representativa myntets upphjelpande i värde, ty Stats-Obligationerna fylla fullkomligt hvad sorn af curaqta Myntet indrages.
Min mening är ock att Riksgälds-Contoret måste autoriseras af Dj^cont-fonden disponera en half Million, för att hålla dessa Obligationer vid sitt Värde, så att då Handelsställningen hastigt påkallar större belopp af verkligt Sedelmynt, och Obligationerna således utbjudas på Börsen, (kontoret deraf inköper, och, åter när detta utomordentliga. behof gått förbi, åter utlemnar hvad det indragit.
Operationerna i England af denna egenskap, och nästan i de flesta länder, ligga med erfarenhetens exempel tili bevis för dess erkända nytta.
Än ytterligare torde Banken kunna biträda rned dn Rånesumma till fond för Magasins inrättnipgen, hvilket ofördröjeligen bör ske, nemligen från 300,000 R:dr till 1,000,000, samt om det af Kongl. Maj:t, efter hela Stats- Rådeby hörande, ytterligare äskades, såsom angeläget till Jordbrukets yidmagthållande eller till Spannc-måls anskaffning vid inträffande missväxt, med ännu en half million; dock icke förr än år 18.1.8, och det allt emot 2 procents renta, samt enligt de särskilta föreskrifter för dispositionen, sorn Rikets Stän« V 'r.\- 1004 Den g o Junti Ständer ansåge lämpliga.
— Som detta biträde är tillfälligt, och medlen genast åter ingå i den min, Spannemålen, som vid öfverflödig tillgång inom Riket upphandlas, eller vid inträffande brist utifrån måste förskaffas, åter hinner blifva försåld, så kan detsamma icke anses forén permacnt till» ökning uti Rörelse - Capitalet, men de samfälta Rinance-Administrationerna kunna dock genom dessa medel hålla Myntväsendet, så vidt det angår den inre rörelsen, uti någorlunda jemn circulation; hvaremot stor anledning torde vara för befarande att, om icke Handel, Skeppsfart och rörelse af den politiska ställningen särdeles befrämjas, pappersmyntefs förhållande till Utländska Vexelmynt ingalunda förbättras, då den hitlils tilläfventyrs hyste förmodan, att en ständig indragning af Banco Sedlar skulle närma detta Mynt till Silfverfunden, genom antagandet af mitt nu framställda Förslag forfcdle, enär möjlighetett derigenom beredes, att Staten fem år härefter hade alldeles samma Numerär af Pappersmynt sorn nu».
Af utlåningarna från Disconteu skulle en Viss del afsattas ensamt för Jordbruket, hvarvid särskilta reglor, lägre Renta och mindre betalnings vilkor, komme att äga rum.
Hvad Hans Excellens m. rm Herr Grefve Ruuth och Herr Commerce Rådet Santesson i denna del föreslagit, einnar, i min tanka, användbara anledningar för tillämpningen.
Om äfven någon del af Discontonden borde särskildt fixeras för Bruksägare, och någon i Den 20 Juni. någon annan del särskildt för inanufacturerna, äfven enligt vissa utstakade grunder, eller om de till understöd för dessa Näringar redan existerande Rnne-inrättningar må vara tilifyllestgörande, och deras Idkare derigenom och genom tillfallet för öfrigt, att, lika med Handlande och. alla andra, på allmänna vilkor, emot nödig säkerhet, kunna ålita Disconten, anses belåtne, det bör blifva föremål för en närmare pröfning.
Frågan om biträdet till Götha Canal intager ett väsendtligt rum uti Finarice-regleringen.
Af hvad jag redan haft äran anföra, visar sig, att jag icke anser förenligt med den plan, jag tror nödvändig för en lifligare penninge-circulation, att sammanbinda den stora lane rörelsen med Gä. tha Canal-Verket, som är tillfälligt.
Min mening är att vid. detta Riksmöte skulle läggas grund för det Sytem af Inhemska
Råne biträden, förvaltade och utspridde genom Statens försorg, hvaraf man funnit så stora verkningar i andra länder, och Sorn, jemte den financiela nyttan af att röra sig lifligare med ett mindre Capital, tillika har den politiska, att närmare sammanbinda dfe t individuel» intresset med Statens.
Hvar och en som deponerar ett bespardt öfverskott, för att deraf dra-' ga en vinst, får derigenom en omedelbar, en di-' rect känd del i det hela och en ny väckelse att medverka till dess upprätthållande.
Med denna plan står således icke att förena öfverlemnande^ af ioo6 Dm 3 o Juni. af dess utförande i sammanhang med ett ämne» som, ehuru vigtigt, är af en helt annan art och främmande för detta.
Det första vilkoret för framgången af planen ar, att hvar och en rriä bibringas öfvertygelse om den ösvikeligaste säker; het, orri en af alla andra föréifiål oberoende behan. d!ing till ett mål: myntets bibehållande i värde veil förbindelsernas fasta uppfyllande. i annat fall kari fen sådan piäti icke vinna förtroende, och förra tiders ombytta grundsatser i Fihatjcé regien ngferi äro icke uppmuntrande.
Må mari dérföre framför allt annat uppgöra detta på fasta grunder, Ständérna sätta sig i ansvar hos Nät iönen för osvikligheten af förbindelserna, och sina Fullmägtigä i ansvar för verkställigheten:
Varå gätlande grundlagar och etablerade ordningar i förvaltningen af pérrhingé - Vååendet, börd derföre blifva en ytterligare borgen.
Jag är Således af deh faftkåri j att, med bibehållande af nu gällande Discont - Octroj för Götha Canal, sådan den är, bör detta Verk för öfrigt tili bestämda bidrag, i män af arbetets fortgång, fä uppbära hvad Nationens tillgångar kuttna deråt lemna; men ätt så Väl Götheborgs som M almö Discönter böra Vid Öcfrojens slut indragas och förenas med den nya Riks-Discon - Örri för öfrigt under utvecklingen af Riks. dags-arbetet, andra grenar af Statshushållningen kraf - Deri 20
Junu 1007 kräfva biträden och understöd, så kunna desökas genom en närmare fördelning af de nu genereit framställda Maximi belopp, Det är marchen af dessa ä'renders allmänna behandling, mer än iehullen, jag haft till föremål, att framställa.
Den är grundad på den åsigt jag trcitt aldrig böra åsidosättas, des hemligen, ‘ali, Banken bör betraktas 'egenieligen såsom ett Deptisitiöhs-Verk, kvar?
.föremål måste vara att bringa sina Sedlar i ett fulständigt1 förhållande till en reel fond; att Stats,.
Perkel ensamt bör bestrida Sfats-utgifterna nied de bestäfoda Summor, Natiötlén dertill anhisar och aldrig kiiniia skulkisättaS; att imellan dessa bägge står St underh as Riksgälds- Contoir, för att förvalta In- och Utländska Riksgälden, hålla Cre. dit - myntet och Allmänna Fonderna uri värde, samt observera och befordra en förmonlig verkan deraf nå Näringarna.
' Stockholm den 3 Maj 18x5. 0. F. Pahlman.
Bilaga Litt. A. Provisionel Beräkning till grund för Bevillnitigens bestämmande.
Stats Con to! ret:
Dess bestämda andel i Bevillningen under Titel:
Stats-brist, utgör efter 18x2 <* .
Ars Reglering c
Dertill fores förslagsvis såsom fond för förmodad tillökning 3 Kongl.
Maj:ts och de Kongl. Hofvens StatsSumma, samt till förbättring af Embetsmannens Löner utom Militär.Staten, som särskildt bör kunna regleras med d© tillgångar, som uppkomma inom Riks-Staten - - - - - Summa Riksgälds-Contoirett Inrikes Betalningar.
'Åflöningat 40,000.