Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit, i Sitt Nådiga Tal vid samma Riksdags början, förklarat sig inse vigten och behofvet af den inre förvaltningens förenkling och vilja åt denna angelägenhet egna Sina oafbrutna omsorger, samt att, då fråga sålunda vore bragt å bane att på ett enklare och mera ändamålsenligt sätt reorganisera Stvrelse-verken, det syntes icke vara lämpligt alt öka antalet af dessa verk med ett nytt, utan liden dertill först vara inne, sedan en sådan reorganisation försiggått, och om någon lucka eller brist deruti visat sig.
Den utveckling både uti industrielt och ekonomiskt hänseende, som landet under en 40-årig fred vunnit, påkallar emellertid nu, lill och med mera än förr, en ordnad och, så vidt möjligt är, fullständig statistik, som åskådliggör förhållandena i alla förvaltningens grenar.
Den är nödvändig att ega, om landet skall kunna följa med öfriga civiliserade stater på industrieus stora täflingsbana, och den måste vara af högsta vigt i ett land som Sverige, der folkets representanter utöfva dess rätt att sig beskatta och derjemte taga en betydlig del i lagstiftningen.
Derföre anse Utskotten ock, att åtgärder böra vidtagas lör alt, så snart omständigheterna del medgifva, erhålla en i möjligaste mån fullständig fortgående statistik.
Otvifvelaktig! är, att detta ändamål säkrast vinnes genom bildandet af ett embetsverk, som finge sig uppdraget alt uppgöra planen till de sta-1 6 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 2. tistiska arbetena i deras särskilda grenar, äfvensom att sammanföra, bearbeta och offentliggöra de inkomna uppgifterna, och sålunda bereda de upplysningar om landels tillstånd, utveckling och förkofran, som endast kan vinnas genom en ändamålsenligt ordnad officiel statistik.
Med ett sådant embetsverk kunde då de arbeten, som för statistiska ändamål utföras inom särskilda embetsverk, sättas i förening, och Tabell-kommissionen, den enda inrättning, som varit egnad uteslutande åt statistik, ehuru endast åt en enda gren deraf, upphöra.
Att likväl nu uppgöra en fullständig plan för inrättandet af ett sådant embetsverk, äfvensom för förbindelsen emellan detsamma, och de öfriga embetsverken, skulle, äfven om det kunde anses ligga inom gränsorna af Utskottens uppdrag, icke låta sig göra med nu tillgängliga upplysningar.
Dertill skulle fordras dels en fullständig undersökning af sättet, huru dessa arbeten för det närvarande inom särskilda grenar af förvaltningen försiggå, dels en närmare underrättelse om organisationen af de i andra länder inrättade anstalter för statistiska arbeten.
Utskotten få sålunda, med åberopande af hvad de i detta ämne anfört, samt, i anledning af ofvanberörde motioner, tillstyrka, alt Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes, på det
Rikets officiela statistik måtte blifva på ett fullständigt och sammanhängande sätt ordnad, låta utarbeta och för Rikets näst sammankommande Ständer framlägga plan och förslag till inrättande af ett statistiskt embetsverk, tillika omfattande nuvarande Tabell-kommission; äfvensom att Rikets Ständer ville, tili bestridande af kostnaden för härtill erforderliga förberedande åtgärder, ställa till Kongl.
Majlis disposition ett anslag af 10,000 R:dr, att, i mån af behof, från Riksgälds-kontoret utgå under nästpåföljaude Irenne år.
Slockholm den 10 Augusti 1854.
Reservationer anmäldes: l:o af Herr Rådmannen Gråå, som, instämmande i Utskottens tillstyrkande, för så vidt det afsåge en underdånig anhållan, att Kongl.
Maj: t täcktes låta utarbeta och för Rikets näst sammanträdande Ständer framlägga plan och förslag till inrättande af ett Statistiskt Embetsverk, tillika omfattande nuvarande Tabell-kommission, ansåg något särskildt anslag för det närvarande icke vara behöfligt. 2:o af Herr Rådmannen Henschen, som ansåg att moliverna uti Utskottens Betänkande bordt innehålla de fullständigare upplysningar, hvilka han bifogat sin motion och hvilka voro af följande lydelse:
Den första statistiska byrå blef i Frankrike, år 1801, inrättad genom den be- ■ römde ministern Ghaptal; dock hade redan 1796 statistiska berättelser öfver de särskilda departementerne blifvit infordrade för att sammanställas för Central-förvaltningens behof.
Denna byrå erhöll år 1806 en ny organisation af Napoleon, som i sitt bekanta yttrande: »La statislique est le budget des choses, et sans budget point de salut», visat, att Iian insåg statistikens betydelse; men den gick under i slutet af hans regeringstid, och Restaurationen fann icke för godt att återställa den.
Först år 1835 blef en egen statistisk byrå upprättad vid Handels-ministéren, och den berömde statistikern Slats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Vtskoltens Betänkande, N:o 2. 7 Moreau de Jonnes, under hvars ledning densamma sedermera utgifvit flera värdefulla arbeten, utnämndes till dess föreståndare.
— Frankrike har dessutom en särskild Akademi (»des Sciences morales et politiques») grundlagd af Napoleon 1814, som uteslutande har till ändamål att bearbeta statistik och stals-ekonomi.
Under sisth år har Regeringen dessutom (genom ett dekret af d. 1 Juli 1852) inrättat permamenta statistiska kommittéer i hvarje kanton (och sådane finnes till ett antal af 2,834), hvilka årligen och quinquennii-vis skola afgifva berättelser till Central-byrån i Päris.
I Berlin upprättades en statistisk byrå för hela den Preussiska staten, år 1805, under Steins minister; och fastän kriget emot Napoleon någon tid förhindrade detta institut att träda i någon kraftigare verksamhet, behöll likväl Konung Fredrik Wilhelm III alltid denna angelägenhet i minnet, och sedan den förtjente statistikern Hoffmann, år 1809, afgifvit en utförlig berättelse, huru en statistisk byrå skulle ändamålsenligt inrättas, blef densamma snart derefter upprättad såsom en egen myndighet under Hoffmanns direktion.
Den har sedermera i stigande utveckling lemnat mönstervärda arbeten, och åtnjuter under Dietericis ledning ett högt anseende.
Österrikiska regeringen har ganska tidigt riktat sin uppmärksamhet på dén officiela statistiken.
Redan Frans 1 gjorde, år 1754, början med folkräkningar, och förslag om en statistisk byrå väcktes år 1810.
Den körn likväl icke i verksamhet före år 1829, och då blott såsom ett departement inom Geueral-rechnungs-direktoriet; men år 1840 blef densamma reorganiserad såsom en särskild myndighet, under namn af »Die Kaiserliche
Direction der administrativen Statistik», och införliIvad med Handeis-ministéren.
Dess arbeten, som förut höllos hemliga, blifva sedan 1845 offentliggjorda i »Tafeln zur Statistik der Oesterreichischen Monarchie».
Hvilket högt värde den Österrikiska styrelsen lägger på statistikens befordrande synes äfven deraf, att det i embetsmännens konduitiistor skall vara särskildt anmärkt om de ega statistiska kunskaper.*)
I England, der man, såsom bekant är, icke älskar centralisation i statsförvaltningen, har man likväl insett nyttan deraf i statistiken, samt, 1832, upprättat en egen afdelning för statistiska arbeten (under namn af »Statislical-departemént») vid »the Board of trade».
Årligen utgifves ett folioband statistiska tabeller öfver befolkning, handel, skeppsfart, penninge-väsende, kriminal-justice, statens finanser o. s. v. Utomdess har England sina »Commissioners of inquiry» — särskildt aflönade einbetsmän, som, försedda med vidsträckta fullmakter, göra resor inom riket, för att på ort och ställe samla statistiska uppgifter för parlamentets behof.
Häraf utarbetas sedermera af parlamentets »Select committees» vidlyftiga och kostsamma verk, om hvilkas omfång man kan göra sig ett begrepp deraf, att ensamt under åren 1801—1824 154 folioband sådana arbeten, åtföljda af 152 dylika band bilagor, utgåfvos från trycket.
Den Belgiska regeringen har allt sedan landets lösryckande från Holland icke sparat hvarken möda eller kostnader, för att uppbringa sin oificiela statistik till en högre ståndpunkt, och genom dö utmärkta talanger, som hon inkallat i Eenlral-byrån, har hon äfven häri lyckats på ett sätt, att
Belgiens statistiska arbeten gifvil detta land ett högt och aldrig tillförene egdt anseende i den lärda veriden.
Äfven i Nederländerna, Wurtemberg, Sachsen, Bayern, Neapel, Sicilien, Sardinien, Toscana och Förenta Staterna hafva, efter den allmänna verldsfredens inträdande, statistiska byråer blifvit upprättade, och ibland grannstaterna finner man till och med i Ryssland, der likväl hvarje särskildt departement af ministéren har en statistisk byrå för sig, ett slags Central-byrå inrättad under inrikes ministern, hvarifrån, sedan år ") Die Gegenwart, 83:djc häftet, 1852. 8 Stats- samt Allm.
Besv- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 2. 1839, utgifves en journal, innehållande upplysningar öfver rikets statistik, och i hvilken äfven de öfrige ministrarnes berättelser till Kejsaren offentliggöras.
I Danmark blef, genom ett Kongl, reskript af den 23 Nov. 1833, en Kommission nedsatt för att, efter ett af enskild person utarbetadt förslag, uppgöra plan till ett statistiskt tabellverk och derefter tillvägabringa ett sådant.
Denna Kommission, som skulle omfatta äfven Hertigdömenas statistik, ulgaf under åren 1835—1847 10 häften, hvilka behandla folkmängd, jordegendoms-förhållanden, boskapsskötsel, handel m. m.. men, sedan Hertigdömena är 1848 undandragit sig att deltaga i detta verk, och då Kommissionens sammansättning icke heller syntes ändamålsenlig, fann Konungen, i slutet af samma år, för godt att upphäfva Kommissionen; hvarefter, genom Kongl, resolutionen den 3 Dec. 1849, en ny statistisk byrå blifvit upprättad samt från och med den 1 Jan. 1850 träd t i verksamhet, under ledning af Danmarks förnämste statistiker, Bergsöe.
Äfven i Norrige, der tabellverket förut författades uti Finans-departementet, har, sedan den 1 Jan. 1846, en statistisk byrå, under namn af »Conior for det almindelige Tabellverk», blifvit inrättad.
Man har sålunda öfverallt insett behofvet af en ceritral-myndighet, hvilken skulle emottaga, bearbeta och kontrollera alla statistiska materialier.
Äfven der yttre eller inre oroligheter loranledt upphäfvandet af en sådan, har man aldrig underlåtit att, när lugnare förhållanden återinträdt, återställa densamma till förnyad och ännu högre verksamhet.
Med undantag af några få bland ‘de små Tyska och Italienska furstendömena, lärer det derföre för, närvarande endast finnas två stater i hela den civiliserade verlden, som ännu icke ega någon sådan inrättning, och dessa äro:
Portugal och — Sverige!
Jag bör likväl anmärka, att
Portugal redan träffat förberedande åtgärder tilt inrättande af en dylik byrå.
Sverige, som nu således i detta hänseende står efter alla andra civiliserade nationer, har dock fordom intagit främsta rummet deruti och, snart sagdt, visat de öfriga vägen.
Vårt tabellverk är icke blott det äldsta, oafbrutet fortgående, som finnes i Europa ; det var redan anlagdt efter vetenskapliga grunder, då statistiken ännu icke hade något namn, och Achenwall först sökte gifva densamma en vetenskaplig karakter, och det erbjöd tillförlitliga och detaljerade upplysningar öfver vigtiga delar af befolkningsförhållandena, på en tid, då man i andra länder måste i sådane fall åtnöja sig med gissningar och probabilitets-beräkningar.
Regeringen har äfven i vårt land, tidigare än i de flesta andra stater, infört ordentliga kyrkoböcker samt infordrat statistiska berättelser från förvaltande verk och myndigheter.
Men i stället att fortfarande gå framåt på denna väg, hafva vi förblifvit stillastående, och sålunda, i förhållande till andra, skridit tillbaka.
Hela det kolossala tabell-arbetet, öfverlemnadt åt en enda person, har så nedtryckt denne, att han hvarken kunnat följa med vetenskapens framsteg i andra länder, och vidtaga nödiga förbättringar i formulärer, kontroller och sjelfva bearbetningen, ej heller med tillbörlig skyndsamhet afgifva sina berättelser.
Under det man i Preussen, Frankrike, England m. fl. stater, till en början med våra tabeller till mönster, mer och mer utbildat populationistiken så väl i fullständighet som noggrannhet, har rnan hos oss i det hela qvarstadnat på samma punkt, och hufvudsakligen endast bemödat sig om den slags fullständighet, som består uti ett ordentligt införande af samtlige likets invånare i verkets häfdvunna kolumner.
Då man i Preussen, Frankrike, England, Belgien m. fl. stater, alltid under det påföljande året kan inhemta resultaterna af en det nästföregående året hållen folkräkning, kan man i vårt land först efter flera års förlopp erhålla dylika upplysningar af behörig fullständighet.
Vi hafva nu uppnått slutet af år ‘ 1853, Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Vtskoltens Betänkande, N:o 2. 9 '1853, men den sednaste quinquennii-berätlelse, som blifvit afgifven af Tabell-kommissionen, och således de nyaste officiela uppgifter vi ega om Rikets befolkning och dess olika förhållanden, är af år 1835.
Vi hafva varit i tillfälle att från Förenta Staterna inhemta resultaterna af 1850 års vidlyftiga census, hvilken omfattade äfven den stora Unionens hela Närings-statistik, förr än vi erhöllo del af ett litet sammandrag öfver allenast nativitets- och mortalitets-förhållandena för år 1839 inom vårt eget fädernesland !
Denna för statistiska arbeten skadliga långsamhet, som förekommer i Tabell-kommissionens arbeten, möter oss i vårt land öfverallt inom den officiela statistikens område.
Kornmerse- och Bergs-kollegierne, som årligen skola afgifva berättelser om Sveriges handel och industri, fullgöra detta icke det påföljande året, utan först året derefter.
I England offentliggöras officiela upplysningar öfver detta rikes kolossala handelsrörelse under hvarje år redan en månad derefter; men i Sverige kunna vi t. ex. först år 1855 få veta huru vår handel och sjöfart varit beskaffad år 1853.
Vi kunna från alla trakter af jorden förnimma de rubbningar i rörelse och kredit, som krig eller revolutioner medfört; men den inverkan de utöfvat på våra egna förhållanden erfara vi först, när stormen redan är förbi och, med den, tiden för vidtagandet af de efter sådane tidsförhållanden lämpade åtgärder till bevakandet af våra intressen.
— Ännu större långsamhet råder i afgifvandet af Justilice-slatsrninisterns berättelse.
Och Landshöfdingarnes femår s-ber atle Is er blifva vanligen icke offentliggjorda förr än på fjerde året efter den period de omfatta.
— Jag vill icke uppehålla mig vid sjelfva redaktionen af dessp berättelser, då deras bristfälligheter i detta afseende, hvaruti de i allmänhet stå långt efter Tabell-kommissionens berättelse, äro temligen allmänt bekanta; men jag måste erinra, att vi förgäfves skola vänta och knappt billigtvis kunna begära något bättre, så länge vår officiela statistik är splittrad på en mängd olika embetsverk, som hvart och ett gå tillväga efter sin olika, ofta nog af slumpen, aldrig efter ett vetenskapligt system, utstakade plan, och der arbetet i allmänhet bedrifves mekaniskt såsom ett vanligt tjenstegöromål af personer, hos hvilka man omöjligen kan vänta de insigter, som äro nödige för att gifva ett sådant arbete sin rätta halt eller att deruti åstadkomma nödiga förbättringar.
Vi sakna enhet, drift och lif i vår officiela statistik.
Detta är grunden tili vår underlägsenhet i detta fall!
Vi sakna i Sverige icke intresse för statistik.
Både Regering och Ständer hafva vid flera tillfällen visat sig inse värdet deraf; vi sakna icke heller goda elementer dertill; men vi hafva glömt att förena dessa till ett helt.
Vi hafva förgätit alt dylika arbeten oundgängligen erfordra en systematisk både ledning och bearbetning, om de skola uppfylla ändamålet.
Redan vid det primitiva upptagandet af statistiska uppgifter erfordras ett väl utarbetadt system, dels på det att man icke genom vissa auktoriteter må begära upplysningar, som med större lätthet och säkerhet kunde erhållas genom andra, eller hvilka möjligen skulle kunna undvikas, dels ock på det att formulärerna, hvilkas tryckning alltid kräfver stora kostnader, och hvilka äfven af andra orsaker så sällan som möjligt böra förändras, må länge kunna lemnäs orubbade.
Härtill kommer att det erfordras en noggrann kännedom så väl af förhandeuvarande, inhemska förhållanden, som af de utvägar, hvaraf man i andra länder vetat begagna sig, för att besegra alla de hinder och svårigheter, som uppställa sig emot vissa forskningar, hvilka menige man af fördom eller okunnighet icke gerna vill tillåta. *)
Men en sådan kännedom kan, lika litet som de för en *) Jag kan härvid icke underlåta att, i parenthes, anmärka 2:ne särskilda omständigheter, som göra det särdeles önskvärdt att någon skicklig och nitisk person snart komme att taga hand om våra Bih. till B.
Prot. 1853 & 1854. 4 Sami. 2 Afd. 1 Häft. 2 10 Stals- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Vlskottens Betänkande, AL-o 2. vetenskaplig bearbetning af de samlade materialierna nödige insigter, vara så allmän, att den kan anträffas i hvad embetsverk som helst, utom det att en sådan förmåga naturligtvis icke skulle kunna någolr uträtta, om hans verksamhet vore inskränkt till blott en liten del af det stora hela.
Så väl för ett ändamålsenligt beredande af sjelfva elementerna till den offieiela statistiken, som för deras behöriga utveckling och framställning, måste man således i vårt land, som i andra, organisera en Statistisk Central-byrå, vid hvilken man skulle kunna fästa den eller de kapaciteter, vi i denna väg här i landet hafva all tillgå, och der alla statistiska materialier skulle samlas, ordnas och så bearbetas, som vetenskapens och det formela arbetets framsteg i andra länder erfordra, eller hvarifrån åtminstone, om vissa elementära arbeten ännu komme att besörjas af särskilda auktoriteter, upplysande ledning och råd kunde utgå.
Genom ett valdt, statistiskt bibliothek skulle, vid en sådan byrå, både de som ex officio handlägga dylika arbeten, och de som i allmänna angelägenheter äro i behof af upplysningar, vare sig i fråga om egna eller utländska förhållanden, kunna erhålla sådane, och så väl regering som representation, ja äfven enskilde personer — när fråga vore om något allmänt nyttigt ändamål —• skulle der kunna erhålla en skyndsam och tillfredsställande utredning af sådane frågor, som oundgängligen kräfva kännedom af de faktiska förhållandena.
Dylika frågor förekomma, såsom bekant är, alltjemt, i synnerhet under riksdagarne, och det är icke mindre bekant huru svårt och i de flesta fall omöjligt det under närvarande förhållanden är för en representant, som vill göra sig väl initierad i ett ämne, att erhålla dertill nödiga statistiska upplysningar, om han icke tillfälligtvis kan förskaffa sig dem från enskild hand.
Till och med representationen in corpore, som i andra länder kan från en dylik byrå infordra alla nödige upplysningar, kan i vårt land hvarken begära eller erhålla sådane, emedan det hvarken finnes, någon myndighet, som vore skyldig• att meddela dem, eller som är så vänta en skyndsam och tillfredsställande utredning af dét ämne, som vore i fråga.
— Regeringen sjelf har för närvarande icke någon annan utväg, när ett maktpåliggande ärende nödvändigt kräfver grundligare och omfattande forskningar, än att tillsätta en kommitté, och det är äfven i följd häraf, som man blott sedan 1809 lärer kunna räkna ett antal af öfver etthundrade af detta slag; men en kommitté kan naturligtvis icke tillsättas huru ofta och i hvilken special-fråga som helst; deras arbeten gå långsamt och blifva i vårt land vanligen först efter 2 å 3 års förlopp afslutade; de kunna således aldrig vara till gagn för ett ögonblickligt behof, ofta icke heller när man påräknat dem.
— Erfarenheten visar till och med, att «är arbetet blifvit färdigt, frågan förlorat hela sitt intresse, eller ock redan måst lösas på sätt ske kunnat, hvarföre äfven större delen afgifna kommitté-betänkanden multna, obegagnade, i våra arkiver; — de möta ofta oöfvervinneliga svårigheter i sjelfva den offieiela statistikens närvarande tillstånd hos oss, och, ehuru de sålunda sällan fullständigt och ofta alldeles icke förmå uppfylla offieiela arbeten i Jenna väg.
Det är mig nemligen bekant, att den kostsamma upplagan aftabell. formulärer för våra befolkuings-förhållanden nu är utgången och måste förnyas, vid hvilket tillfälle det vore af högsta vigt att förslag till ändringar och förbättringar deruti klefve utarbetade med all den skicklighet och omsorg, som vi kunna prestera, helst vi sålunda skulle i denna gren. af statistiken kunna icke blott tälla med, utan till och med öfverträffa alla andra folk, i anseende till vårt tabellverks företräden för den äldre tiden.
Den andra omständigheten, på hvilken jag ville fästa uppmärksamheten, är den, att hela vår närings-slatistik, sorn dock i våra dagar är af så stor vigt, är särdeles sväfvande och ofullständig.
Man har äfven länge i vårt land åtnöjt. sig, med den tron, att något bättre icke kan åstadkommas, i synnerhet hvad jordbruks-statistiken beträlfar; men sedan man numera utomlands, genom forskningar och försök, kommit till visshet deroin, att sådant dock låter sig göra, skulle man säkerligen äfven hos oss erhålla en god näringsstatistik, om de för sådant ändamål nödige åtgärder leddes med tillbörlig insigt och sakkännedom.
Besv - och Ekon.-Vtskotlens Betänkande, N:o 2. 11 sitt ändamål, medtaga de dock betydliga kostnader, sorn genom en statistisk byrå kunnat till en icke ringa del besparas.
En kort historik öfver de offentliga åtgärder och utlåtanden, som alltsedan det nya statsskickets införande blifvit vidtagna och afgifna, i fråga om förbättringar i vår officiella statsitik, skall visa dels alt idéen om inrättande af en statistisk byrå tillförene godkänts af Regeringen, dels ock huru man efter hand, mer och mer, af erfarenheten om det fruktlösa i alla andra försök, lärt sig inse behofvet af en sådan byrå.
Det första försök till ernående af fullständiga upplysningar öfver hela landets tillstånd i statistiskt hänseende, sedan Regeringen funnit att de administrativa verkens berättelser icke för sådant ändamål vore tillfyllestgörande, skedde genom infordrandet af berättelser från liins-styre/serna; men redan 1810 års Ekonomi-Utskott förklarade sig anse
Landsböfdingarnes åtgärder i sådant hänseende vara otillräckliga, och att »statistiska kunskaper om det tillstånd i landet, hvarefter alla förbättringar måste utarbetas, icke kunde erhållas genom de i orterna varande särskilda auktoriteter.» — 1812 års Ständer förklarade, i en skrifvelse till Kongl. Majit, sig inse nödvändigheten af allvarliga bemödanden till utrönande af Statens verkliga tillstånd, och föreslogo att medel i sådant afseende skulle utgå af 9:de hufvudtiteln. — Sedan Kongl. Majit, uti Nåd.
Rref den 11 Januari 1814, anbefallt Landtbruks-akademien att utarbeta och afgifva förslag, huru de berättelser borde vara författade, som Konungens Befallningshafvande hvart 5:te år borde afgifva rörande Länens tillstånd, aflät denna Akademi ett underdånigt betänkande af den 11 Oktober 1820, hvaruti Akademien, öfverlemnande underd. förslag till nödige funna förändringar och tillägg uti ofvannämnde bérättelser, tillika förmälde sig anse, att femårs-berättelserna icke kunde inrättas så, att genom dem allena en fullständig statistik öfver Riket vore att förvänta, att en stor del nödiga upplysningar funnos spridda hos andra verk och auktoriteter, samt att Kongl. Majits
Nådiga afsigt att erhålla en länge saknad kännedom om detta till natur och alster så omvexlande land således icke skulle vinnas, utan så framt alla de statistiska materialier, som nu finnas undangömda i en mängd arkiver, blefve samlade och samfäldt begagnade.
Akademien föreslog derföre att en person måtte utses, som efter en för ändamålet passande plan fördelade de ämnen, hvarom upplysning erfordras, emellan de grenar af administrationen, hvartill de, efter noga granskning, funnes höra, och som, i mån af erhållne uppgifter, samlade och ordnade dessa till ett gemensamt helt, med sådane sammanställningar och jemförelser, hvartill anledning kunde sig förete.