Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nej 1835, snAZenele livset isAtts^s8 llör vi3 llsnösl et lÖ8ören, k villi» liöpsrän läter i 8äljsren8 värcl ^vsrlllikvs, inAsluuels liunnst eleri»enom köreleommsg, utsn ett 8smms l^orksttnin^ 8nsrsre motverlest 8>tt snelsmäl, Aenom unclerlsttsnöe sk möjli^ileten stt, meöel8t 8velekulls skllsnelliii^sr, lersnlis lior^6när8 rätt, oell 3et uneier 8li^öci sk 83MM3 kormsliteter, 8vm vsrit smuscie stt tiIl8tsnAs, eller stmin8tone kör8värs utväAsrne llärtill; oell elä köränörsöe köre8lirikter i ämnet 8slecle8 erkoi<lrs3es, llskven 3, 6ocle klerrsr oell 8veu8lie
Nän, uti unöercläni^ 8lirikvel86 elen >8 l?e3rusri cletts är, köre8ls^it, std meck uppliäkvsnöe sk nsmncle l^öroröniu^, ms 8ts<l^s8, 8om keijer: ^'8ölier nä»on, viel utmätning, tilleAus si^ A0Ö8, 8om i Fälclensrg lro fi!>ire8, oell mensr tlorAensr, att etet llonom till körkän^ 8lier: lljueler 80- lesnelen llevi8 kör 8!»: vsrele ^oel8et 8stt i ^vsr8ts3, intiIIÖ688 tveten o lii eAsnöerstten sk l)om8tol prökvsä 3!ikvit; 8tänime öoeli 8Ölisnöen, i tll^e kell, veöerpsrten, i Litslen inom tre msnsöer, oell pä Isnciet till öetlinA, 8orn ns8t ekter 8ex mänseler inksller, 8eelsn Aocl8et i <^vsr8tsel 8stt68, eller ilskve 8in tslsn emot liouoill körlorst."
"lXu sumäler viel utmstninAZtillkället Aglelensren, stt ^oÖ8et Ilörer snnsn till, 3s 8lisll ciet oeli mecl <^vsr8tscl 3elgA^g8, oell Aslclensren öerom cleo upp»ikne e»sren unöerrätts.
8tsmmer clenne ej ilion» 3en tiel, 80m skvsn 8g»ä sr, vere 8in tslsn e^vitt.''
"Vill tlor^ensr 8jelk 8tsmms, e^e lisn rätt bertill.'
Uti rstte^sn», sv»sen6e ^iltiAlletev sk liöpe-skllsnölinA om Iö8 6Aenäom, i 3e kell, 80m nu nämnde gro, ms liäpsreng oell 8sljgren8 erlesnilsnäs elersl ielee, till körrinZsn^e sk kor3rillA8-e^sre8 rätt, ^örs tiilk^llest, utsn 8lesli snvsn ls^Ii^ llevi8uinA om Iiöpet8 verleli^llet erkorclrs8, eller leöpsren me3 8in eel k^lls, stt sklisncllinAen ielee till snnsn8 korsäng sr 3i!etsel, men, i 8s!ens3 sk 8selsil llevi8niuA, elet köreAlkns leöpet ej utAÖrs llin<1er kör egenelomeus utmätsncle.'' »sr -d/rpk/s Lpor ä V.'o 3. 33
Ugn gäldenär, uii^er ske» af köp, gäfva eller annat aftal, egendom sig afbän<lt, för att förekoinma utmätning. som af borgenär sökt är, straffes med ätta dagars fängelse vid vatt>n oeb bröd, ellsi- med fängelse ä allmän arbels-inrättning trän en till sex mängden.
Lamma straff vare folden, 8om i del. bedrägliga gftalet med gäldenären sig iulätit."
Vid öfvervägande Iiäraf, bar dag funnit emot del. af lider nu allätns förslag, älskilliga anmärkning»,- förekomma, säsom: alt enär den, bvilken .säker lil lego» sig gods, som i gäldenärs lo finnes, ej säll sig älagdt, säsom vilkor för ^varstadens erbällande, all stalla borgen för den kostnad ooli skada, som af bans anspräk komma kan, torde tord, ings-egarens ratt oob säkerbet ieke vara tillfyllest bevarad, belst den ene elter den andre kunde uppträda med ogrundade egande-rätts anspräk oeb derigenom lörbindra utmätningen, samt omkormäldts borgen svnes kunna med skäl päbjudas, sä väl i ändamål alt bäila fordrings-egaren skadeslös för binder oeb uppebäll i allmänbet, som oek synnerligen, för den bändsl56, att gäldenär gör eoneurs under afbidan af domarens utslag öfver ett sluteligen lränträdt eller ogilladt anspråk, i bvilket fall fordringsegaren, som efter nuvarande
Vag ieke nar förmons-rält, pä grund af ^varsladen, förlorar den rätt i eoneursmassan, bvilken, derest utmätningen fält ske, skulle bouoin tillkommit; att, enligt förslaget, blotta anmälan af gäldenär, det godset börds annan till, skulle medföra inställelse af utmätningen, utan att i stället blifvit föreslagen någon sä beskaffad äigärd, som kunde betrygga fordrings-egarens rätt, i bändelse berörde anmälan sedermera befunnes ogrundad, oeb gäldenären gjorde eoneurs innan n^f utmätning bunnit anställas; att föreskriften om stämning pä landet, bvilken, enligt förslaget, skulle utlagas till det
Ving, som nast elter sex mänadei infaller, bordt innebalia:
Lenart lill det Ving, som ete.; att ^.'de puneten, angäende bsskaifenlieten af den bevisning, som skulle erfordras, blifvit utan angifvet skäl, inskränkt till fräga om köpe-gfbandling, elier det fall, att den, som gör egande-rätts anspråk ä godset, pästär sig bafva köpt detsamma ai gäldenären, eliuru en sadan inskränkning bvarken tor-le balva varit äsvftad, eller instämmer med öfrige i förslaget följds, mera allmänna grunder; oeb att de sk bider föreslagna urbota bestraffningar ieks s^nas, för förbrytelser ak iträgavaraude art, fullt lämpliga eller ak bebolvet päkallade. lVled afseende bärä, linner dag omkörmäldte förslag ieks böra bifallas. /i. />,-or. 1840 oeä ,841. 1 2 2 //äi/tso 2 AonF/.
I/cr/.-ks ^Väc/r^cr ä pi/Dc>z«/e/r, ^V.'o Z.
Vicl kärra kiksäagen akgäkvo
Dikets 8lancler uncierclänigt förslag till gemensam
Dag säl- inrikes oek utrikes vexlar, »nen Pag linnäs icke zilla sammankoranclet ak staäganclerns kär clessa bääs slagen ak vexlar uti en pärlattning, emeclan Pag ansäg frägan c>m vexel-räreisen emellan 8verigs neli utrikes orter ieke tillliära allmän Livil-Dag; oek Pag fann
Nig sälecles sörkinäracl alt 8amma korslag goclkänna.
Pag allat cleremot en contra-proposition, att fäi- inrikes vexla»- utkärcla en Dag ak enalianäa l^clelse mecl
Dikets 8täncle»-8 förslag, utom att lian detsamma klef ut68lutet kvacl 80m kunnat kafva tillämpning encla8t ä vexla»-, clragne emelian 8verig6 oek utrikes ort, kvilken proposition af Dikets 8täncler antogs. ll^u kafven p, Oocle llsrrar oek8ven8ke
Nän, än^-o, genom unclerclänig 8ki'ifvel86 clen »8 sistliclne Nars, mecl framställning om uppkäkvancle af Diongi.
Vexelstaclgan clen 2» panuari »7^8, mecl kers rärancle utrikes vexelkancieln utkoinne Därkattningar, ökverlemnat ett af Dcler, i nära likkct mecl kval
Dikets 8täncler viel fäna Diksclagen köreslogo, »ppgjorät förslag ll Vexel-Dag, gernensam fö»- 8aval clen utlänclska 80m inlänciska vexelDrärelsen ä kvilket lärslag p kegärt
Nin fastställelse.
Pag fur i anleclniug kai af, till 8var mecklela, clet Pag, uppä cle ak
Nig vicl kärra Diksclagen ankörcle skäl, kinner mig kinciract att till cletta, ak
Dcler allätna kär8lag leinna kikall; men skall, kör att kerecla cle ak
Dcler as^ltaäe änclamäl, kvacl utlänclska vexelkancleln keträlkar, vara omtänkt, att klinga
Dagstiktningen i ökverenstämmelse mecl
Dagarne 1 ämnet ut» cle läncler som kafva kanclelslörkinäelser ine cl 8verige.. 8eäan Pag, uncler clen 3 luli sistliclet ar, till Dcler gflätit lXäclig proposition» mecl korpag till
Dag emot ololliga folksamlingar, kalven p, Oncle llerrar oek 8venske
Nän, uti unclerclanig 8krifvel86 clen 8 sistliclne Naj, anmält, clet p, ak uppgikne orsaker, ansett Dcler korkinciracle att samma proposition antaga, »nen, lör Däer clei, goclkänt ett annat korslag till porfattning i ämnet, kvilket korslag unclerställcles
Nitt l^acliga owpräkvancle.
Detta korslag kar Pag granskat, oek linner clet vara i stric! mecl Nila allätna l^äcliga l?roposition, samt vägrar sälecles Nitt kikall, mecl tillkännagikvanäe kär Dikets 8täncler, att
Pag tills viclare, anser kora tillämpas cle
Dagar oek Dörkattningar, som linnas oek kvacl kruket goclkänt, samt körliter Nig pä nationens trolastket, pä folkets kö^eIsö kör orclning oek cl^-gcl, ock ^Vuc//^cr >5eer a /?,'fs/rr/e/r, ^.-o ki. 35 pä emketsmännens samt de offentliga m^ncligketernas känsla för deras pligter. lag- lioppas, att ieke kekölva anlima kvarken krigsmanskap eller korgargarde, kör att upprättllälla allmän ordning ock allmänt lugn samt kvarjs medborgares personliga säkerket.
Oä >7, (lode Ilerrar oek 8venske lVlän, ansett tillräckligen verksamma ocli allmänt gällande stadganden till skvdd 5ör dem, som med fängvärden kalva befattning saknas, kafven k, genom uuderdänig 8krifvelss clen 8 sistlidne I^laj, föreslagit, att i lietta afseende mätte stadgas, som foijer: "Öfverläder länge eller bäktad gerson i allmänt fängelse eller arbets-inrättning, eller under forsling, ^Vaktmästare, V^aktkarl, fäng-gevaldiger eller annan gerson, som olver fängen tillsatt är, oek dräper konom eller tillfogar konom blänad eller blodvite, miste lilvet, drager fänge i vredesmode knit eller annat vapen emot kevakningen, straffes, ändock ej skacla sker, meri 20 par spö eller dagars fängelse vict vatten ock kroik ock varcle i senare fallet straffet, seclan Utslaget derom vunnit laga kraft, genast satt i verkställigket, utan alseencie dera, att clet brott, kvarlöre fängen kan vara bäktad, tilläfventyrs icke ännu blifvit pröHadt eller afgjordt;" kvarjemte d förmält läder anse clen förklaring köra mecklelas, att clen i ii §. af i^ Lap. Dättegängs-Lalken, vakter oek clem, som kättens eller konungens
Defallningsbafvandes kucl oell ärencle gä, tillagde rättigket, att sjelfve ecleligen vittna om clet, som dem i tk^c lall bänder, mä utsträckas äfven till ciena, kvilka öro till ^ängvaktare eller fångförare vecierkörligen antagne. flvaci angär fdert förslag till straffbestämmelser, i afseende pä fänges krott emot person, sorn ofver konom tillsatt är; sä utvisa Hongl.
Drefven elen 12 februari 1808 oek elen 22 februari 1821, att den i fder 8krifvelse omlörmälde Instruetion af clen i Oetoker a8o3 lör Vfaktmastare vici 8medjegärds kaktet vela clet i 8krifvelsen jemväl anförcia fängreglemente al samma clag, i kvacl clerigenom stacigas, att fänge, som meck orci eller gerning forbr^ter sig emot ^Vakt-betjeningen, skall straffas, elter kvacl Xrigs-Vrtiklarne om vakters förolämpande oek öfverfallancle stadga, icke klilvit, pä sätt af läder s^nes vara lurmodadt, uppkäfne genom Xongl. förklaringen den 28 likars 180^, utan mäste anses ännu vara till efterrättelse gällaade; oek bitbörande kestämmelser i Xrigs-Vrtiklarne, 6 Lap. §-, innefatta, att länge, k vilken med kugg eller slag öfverläder lien. 36 a /il/bssrr/s/r, ^V.'c> 3. som vakt eller varö om bonom sofvel', skäll strakbas moel 20 PS? spö eller i.cj cisZsrs bänZelse vill vatten oell l>röcl, oell std eletts strskb lior» secian IltslsZed ikerom vunnit IsZs lirell, Zenasd Zä i verkstäl liZlied, utsn abseenös pa beskakbenbeteu sb cle brott, bvarböre boo blifvit Iisktacl, eller std samma brodd cla suno ieke ksn vara pröbvacld eller sbclömclt.
Ilarsf boijer std bubvuclsakliZs smlamäled meck
Kclerd törslsZ är vunnet, äbven utan std näZod »vtd staclZaiicls i clenna clel utkärclas; viö bvilked böi Iiälluncle ocb clä emot Kclsrd börsla» börekommer std cletsamma bor bvsrje, äbven cleo minsts välösambed, som meckbör blanaö eller blor!vide, staclZar cköclsstrakb, bvilked innsbattar en öbverbloäiZ stränZbed i KaZstibtninZen, 3aZ binner l>KZ ej börs dill korslsZed i clenna elei lemna bibsll. ven sk
Köer i obvsnberörcle mätto beZsrcle torklarinZ, i sbseencle pä i, §. sb Lap.
KatteZänZs-lialken, bär 3aZ eleremod bunnid Zocld Zilla oell sntaZs.
Necl bastscld sbseencle pä cird böZa värcle, bvartill skoZs-ekleeter i sllmsnlled stiZid oell elen större skacla, som nu mera än borr Zenona äverksn tillsk vnöaöes jorcleZars, sercleles i minclre skoZrika orter, Ilskven >1, Oocie Ilerrsr oell 8veilskö IVIän, Zenom unclerclaniZ skribvelse elen 8 sistliclne veeember, benlställt, std 62 § i KonZI.
I^örorclninZeii, om skoZarne i Kiked öen i ^kuZusti l8o5, ms erbälls böljsncte börsncjrscie l^cielse:
''Oor näZon äverkan ä Kronans parker, OebsZ oell vjurZärclar oell cler baller Kk, biok, /^pel, Oxel eller 8lorvei ksträcl, klode lör Kk 20 lvclr, bor
Lok oell Oxel io L:-lr, bör ?^pel 6 lb:clr 82 sk., kör klastetiäcl oell Uastespira eller 8torverkslräcl 33 L:<lr 16 sk., bör snnat stort träck 10 L:clr oell Zälcle skacian; vsre oek böterns lilis, bast äverkaren trälket ej bortkörd."
"8v>sr, bläeker eller annorlecles skaclar naZon uti Kronans parker, 6ebs<; eller vjurZärclsr sliks trä>i, vsre lika bot, som om trueled otokliZen kalles.''
''6ör nLZon snnsn äverksn ä Kronans parker, OebsZ oell OjurZärclar vell eler daZer dorb, näbver, löt', bast elier buZZer verl, Zärclsel, star, timmer eller bvacl cked belclsd sr, bote bör timmer oell sZZstoek 5 L.clr, bör bvsrd lass sb eket ancbra 5 L:clr, bör mans börcls i L:clr 12 sk. oell ersätts clessudom värclet.
I clessa mai sro böterne KonunZens ensak; cloek vill KonZI.
Uaj:d i Uäösr dilläta, Ldd LklaZaren mä en treci^ecleb i samma böter bekomma, vs c! ^.'o A. 3? öfrige tvätredjedelarne skola, sä vida icke uägot serskildt derom i vissr, order redan i Märter sr eller vidare kan vardo lörordnadt, ?lanterings-6a8- san tillfalla, oell löör med dessa ocb dylika l^lanterings-cassan anslagns medel förbällas, pä sätt i ,/j §, är löreskrifvet; men o> kar den b> ottslige icke böta, oftjene ban dä plikten med dagsveiken, eftr murksgäng räknade, vid Kronoparken, livartill lion, efter beliörig kallelse, sig bör inställa, vid vide odd genom Krono betjente eljest vardo liem dod.
I ollo sädone äverkansmäl, sä väl i Kronoporker, Oebäg ocb Ojurgärdar, som allmänningar, der 8kogs- oell dägeri-beljente äga dolon föro, mäge ej mindre ds, än Öfver-dägmäsloren, sjelfve edeligen vittna om bvod de sedt osli ädolod Irofvo, der ej ondro viddnen till äro." dag fär dill svor barä meddela.
Os of lider löreslagns löder för visso slag of äverkan, s^nas alltför böga i jemförlig föibällande dill de löder, som för ondro brott finnes i Kag ocb Köi fattningar bestämde. lider skrifvelse utmärker för öfrigt icke, lmruvido den i 62 §. of i8o5 Zrs8kogsOidning föreslagne förändring skulle anses utsträckt jemväl till förbrytelser emot 63 , lrvilken angar äverkon pä allmänning ocb andro enskilde ägor, eburu meningen kunde förmodos vora sädon, enär, genom förordningen den 18 Oecember 1828, stadgas, odd de i 63 §, omförmäldo slog of äverkon, skolo beläggas med lika boder, som 62 utsätter för d^lik överkan i Kronans l?orker, 6e!iäg oell Djurgordor, äfvensom förslnget icke vidrör 28 §., angående ansvar lur äverkon, den boställsbafvare !öi öfvar pä sitt boställe, eburu 28 ej annorlunda bestämmer bostollsbolvorens ansvar, än sä, att »let skall utgöra dubbelt bötesbelopp, emot bvod lör äve>kon pä allmänning eller andres enskildta ägor stadgadt är, ecb lVlilitioz-LoställsOrdningen den 28 danuari 1886, i /^2 §. för äverkon ä Nilitiae-bostället af Lostäilsbafvarne, föreskrifno tredubbla böter emot bvod bog för äverkon eljelst stadgor, samt dessa frägor således böra i ett sommonbong öfvervägas. llortill kommer äf^en, att förslaget upptager lavad 1808 ärs 8kogsOrdning i 62 §. iunebäller derom, att
"om den brotislige icke orkade böta, bon skulle aftjena plikten nied dagsverken, efter markegäng, räknadt ined Kronoporker, bvartill bon, efter bebörig Kallelse, borde sig inställa, vid vits att genom Kronobe!jente eljest vardo bemtol."
FÖRSTA SAMLINGEN.
Ista Afdelningen: Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner och Skrifvelse^ jemte Utdragen af de inför Kongl. Majit uti Stats-Rådet i ämnet förda Protokoll. FÖRSTA BANDET.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. % 4 KONGL. MAJ.-TS NÅDIGA PROPOSITION TILL Rikets Ständers Statsutskott angående Statsverkets tillstånd och behof.
Gifven Stockholms Slott den 27 Oktober 1865.
Jemlikt Grundlagens bud afgifver Kongl. Maj:t härmed nådig Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof.
Dervid förekommer först frågan om de ordinarie och extraordinarie statsinkomsterna; och anser Kongl. Maj:t dessa inkomster böra för nästa statsregleringsperiod beräknas på följande sätt:
Ordinarie eller ständiga inkomster: 1:o Ordinarie räntan, hvilken antingen är på vissa ernbets- och tjenstemän, stater och inrättningar indelad eller ock Kronan behållen, uppskattades, såvidt densamma är indelad, vid sistlidna riksdag till 2,709,400 R:dr.
Från denna summa bör dock nu afräknas: a) Värdet å de indelade räntor, hvilka förut ingått i den för förste Landtmätaren i Westmanlands län å Sjette Hufvudtitelns anslag till Landtmäteristaten uppförda lön, men numera blifvit enligt Kongl. Brefvet den 49 Februari 4 864 till Statsverket indragna R:dr 4,304: 99.
Bih. till K. St. Prot. 1865—1866. 1 Sami., 1 Afd. I 2 Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. b) Värdet å de för Landshöfdingebeställningen i Westernorrlands län under Sjette Hufvudtitelns anslag till Landsstaterna i länen uppförda indelade räntor, hvilka, tillika med den i lönen för samma befattning indelade spanmål, numera till följd af Kongl. Brefvet den 21 September 1860 ingå till statsverket R:dr 3,197:.8J. c) Ett belopp af 10 R:dr 50 öre, som, utgörande s. k. limstenspenningar för åtskilliga hyttor i Filipstads bergslag, förekommer bland de under Sjette
Hufvudtitelns anslag för befrämjande i allmänhet af bergsbruket uppförda indelade räntor, men numera jemlikt Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes i Wermlands län, af Kammar-kollegium fastställda, Utslag den 30 April 1857, skall till Kronan ingå 10: 50. d) Värdet af åtskilliga under Sjunde Hufvudtitelns anslag till Jägeristaten uppförda indelningar, som i följd af jägeritjenstemäns och betjentes afgång från sina platser blifvit indragna 1,119: — e)
Då Kongl. Maj:t härnedan vid Fjerde Hufvudtiteln föreslår Rikets Ständer, att de till Chefslönen vid f. d.
Adelsfane-regernentet hörande indelade räntor skola till Statsverket indragas, anser Kongl. Maj:t ock, att vid beräknandet af den indelade ordinarie räntan bör afdragas det belopp, hvartill nyssberörda räntor på de senare åren i medeltal utgått eller i rund summa 10,500: — 16,132: 30-
Och uppföres således den indelade ordinarie räntan nu i jemnadt tal till allenast R:mt R:dr 2,693,200:
— Den till Statsverket inflytande eller Kronan behållna andelen af ordinarie räntan, som vid 1860 års statsreglering beräknades till R:dr 1,990,000: — och vid 1863 års d:o » 1,957,000: — har uppgått 1861 till R:dr 2,127,060: — 1862 » 2,163,372: — 1863 » 2,166,864: — eller i medeltal för dessa 3 år till R:dr 2,152,432: — hvadan, med tillägg af nyssberörda till Chefslönen vid f. d. Adelsfane regernentet hörande räntor, denna inkomst nu beräknas till 2,160,500: .— 2:o Tiondespanmålen, som också är antingen indelad eller Kronan behållen, beräknades, så vidt densamma är indelad, 1863 till 656,650 kub. fot, motsvarande 1,313,300 R:dr.
Transport R:dr 4,853,700: — Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 3 Transport
R:dr 4,853,700:
— Dä nu från nämnda spanmålsbelopp afräknas: a) den indelade spantnål, som, förut uppförd för Landshöfdingen i Westernorrlands län under Sjette Hufvudtitelns anslag till Landsstaterna, numera, efter hvad ofvan är nämndt, ingår till Statsverket kub. fot 2,672,6. b) behagligtids-förläningsspanmål, som från Åttonde Hufvudtitelns anslag till Kleresistaten på grund af särskilda nådiga Bref indragits 322,7. c) den spanmål, som å sistnämnda Hufvudtitels anslag för Elementarläroverken finnes upptagen såsom indelad till Luleå och Piteå läroverk, men numera, likasom den till läroverken anslagna oindelade spanmål, ersättes lärarne kontant efter statspris 412,3.
S:a kub. fot 3,407,6.
Så kommer den indelade tiondespanmålen att uppgå till kub. fot 653,242,4; och då värdet af denna spanmål under åren 1861 —1863 icke öfverstigit 2 R:dr 18 öre kubik foten, anses nämnda spanmålsbelopp böra med bibehållande af nuvarande statspris, 2 R:dr kub. foten, utföras med 1,306,485: — Den Kronan behållna tiondespanmålen, som beräknades år 1860 till 140,000 kubikfot, eller R:dr 280,000: — » 1863 till 143,000 » » » 286,000: — har utgjort år 1861 143,938 kubikfot eller R:dr 317,765: — » 1862 144,984 » » » 329,931: — » 1863 147,029 » » » 332,626: — eller i medeltal 145,317 kubikfot, eller » 326,774:
— Med iakttagande af ofvan omförmälda under Landshöfdingelönen i Westernorrlands län upptagna men från och med år 1863 till Statsverket ingående spanmål, synes Kronans behållna tiondespanmål kunna, i närmaste likhet med hvad den år 1863 verkligen utgjort, beräknas till 147,000 kubikfot med värde efter 2 R:dr pr kubikfoten af 294,000: — 3:o Tiondespanmålslösen efter bestämda pris, som vid senaste statsregleringen beräknades till 6,700 R:dr, har, enär denna inkomst under åren 1861—•
1863 i medeltal uppgått till 6,800 R:dr 78 öre, ansetts nu böra upptagas till 6,800: — 4:o
Arrendemedel af kungsgårdar och andra kronolägenheter beräknades 1860 till 310,000 R:dr och 1863 till 331,000 R:dr samt hafva utgjort:
R:dr 6 460,985: — 4 Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. i penningar ar , Transport R:dr 6,460,985: 1864 R:dr 58,419: — 1862 59,832: — 1863 68,370: — och i s ar eller i medeltal för 1861 1862 1863 de 3 136,476 141,507 142,032 åren: kubikfot, värde R:dr penningar R:dr och spanmål kubikfot 140,005, värde » 340,542 315,767 298,163 62,207: 318,157: 33.
Denna inkomst staten, på grund af fastan 1865 boställens af dessa medel är R:dr 3 8 0,3 6 4: 33- del boställen vid Lands - kommer dock, sedan en särskilda nådiga Bref, blifvit från och med midtill Kronan, att ökas med de medel, som dessa för Kronans räkning kan inbringa.
Beloppet ännu icke kändt, men beräknas här lika med den summa, indragna utarrendering hvartill boställenas uppskattningsvärden jemte boställsräntorna äro i staterna upptagna eller i jemnadt tal 27,400 R:dr; och då denna summa efter 2 R:dr kub. foten motsvarar 13,700 kub. fot spanmål, synes alltså inkomsten af arrendemedlen kunna upptagas till: Penningar R:dr 62,000: — Spanmål: kub. fot 154,000 å 2 R:dr 308,000: — 5:o Silfvertionde, myntarelön och slagskatt.
Denna inkomst, som vid 1860 års statsreglering antogs till 16,000 R:dr, beräknades 1863 till endast 15,000 R:dr, men har under åren 1861—1863 i medeltal utgjort 16,949
R:dr och uppföres således nu med samma belopp som 1860 eller 6:o
Kopparräntan beräknades 1860 till 1500 centner h 70 R:dr eller 105,000 R:dr, men 1863 endast till 1100 centner å 67 R:dr eller 73,700 R:dr.
Då denna ränta under åren 1861 —1863 i medeltal utgjort 1142 centner, synes det år 1863 antagna beloppet 1100 centner böra bibehållas; men, då medelpriset å koppar, som år 1863 var 67
R:dr 86 öre pr centner, år 1864 uppgick till 70 R:dr 8 öre pr centner, anses dessa 1100 centner här kunna, efter 69 R:dr pr centner, utföras med 7:o Tiondetackjernet.
Inkomsten häraf beräknades vid de två senaste statsregleringarne till 17,000 centner, motsvarande, å 2 R:dr, ett värde af 34,000 R:dr, och har under åren 1861 —1863 i medeltal uppgått till 16,192 centner med ett värde af 41,023 R:dr.
På grund 370,000: 16,000: — 75,900:
Transport R:dr 6,922,885: — Kongl. Maj:ts Nåd.
N:o 1, Om Statsverket 1865.
R:dr häraf synes denna inkomst nu böra upptagas till endast 16,000 centner, men efter 2 R:dr 50 öre pr centner utföras med 8:o Svafvelbrukstionden, hvilken innefattar jemväl tionde af vitriol och rödfärg, beräknades år 1860 till 1700 R:dr och år 1863 till 4000 R:dr samt har utgjort år 1861 R:dr 4,696, 186 1863 3,731.
Och torde denna inkomst, i anseende till dess föränderlighet, nu icke böra uppskattas högre än till 9:o Mantalsp enning arne, hvilka beräknats 1860 till 560,000 R:dr och 1863 till 525,000 R:dr samt år 1861 utgjort 600,621 R:dr, hafva väl derefter uppgått: 1862 till 630,865 och 1863 till 639,873, eller i medeltal för de 3 åren till R:dr 623,786: 33, men synas dock, i anseende till den vid sistlidna riksdag beslutade nedsättning i afgiften för qvinnor till hälften, hvilken nedsättning först från och med år 1864 börjat tillämpas och antagligen icke uppväges af den förhöjning, som i andra afseenden egt rum, nu icke böra beräknas högre än till 10:o Bötesmedlen beräknades vid de 2 senaste statsregleringarne till 90,000 R:dr och hafva under åren 1861 —1863 i medeltal utgjort 93,648 R:dr 33 öre.
Då nu, enligt nya Strafflagen, alla deruti fastställda böter skola med hela sitt belopp tillfalla Kronan, lärer deraf äfvensom af de i nämnde
Lag intagna bestämmelser, hvarigenom bötesbeloppen betydligt förhöjts, blifva en följd att Statens inkomst af dessa medel hädanefter kommer att uppgå till vida högre belopp än hittills.
Enär likväl den nya Lagen först med innevarande år börjat tillämpas samt således ali ledning af erfarenheten saknas för beräkningen af den förökning uti ifrågavarande inkomst, som af omförmälda orsak är att emotse, finner Kongl. Maj:t samma inkomst nu icke kunna beräknas annorlunda än till summan af dess senast uppskattade belopp 90,000 R:dr och det anslag 250,000 R:dr, som Kongl. Maj:t här nedan under Andra hufvudtiteln af Rikets Ständer äskar till ersättning åt vederbörande för dem i följd af nya Strafflagen frångångna bötesandelar, eller 1 1:o