Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Delade. 126 152% 545 507 2,065 36,329 39,545 112 135% 234 441 1,437 25,764 31,121 129 153% 368 475 1,520 36,175 67,172 lil !>«% 241 342 1,242 23,091 28,828 143 168% 369 479 1,673 40,158 43,267 621 706'/. 1,555 2,244 7,937 161,517 211,735 124 141 311 449 1.387 32,303 42,347
I fråga om skiftenas fortgång förtjenar särskildt att anmärkas, att inom Norra Wadsbo fögderi finnes numera endast en oskiftad by.
Såsom ut/lytlningshjelp till skiftes-delägare har af allmänna medel blifvit: 16 beviljade utbetaldt. år 1851 7,898: 20. 1. 6,727: 46. 11. 1852 10,343: 9. — 3,487: 8. 2. 1853 6,585: 9. 1. 10,595: 9. 8. 1854 8,575: 23. 10. 8,002: 34. 1. 1855 12,991: 14. 5. 3,672: 9. 3.
Summa 46,393: 28. 5. ' 32,485: 12. 1.
Både antalet och omfånget af skiftena under ofvannämnde tid hafva öfverstigit medeltalet af dem, som förekommit under den period, som sednast afgifne berättelsen omfattar.
Enahanda förhållande, som då anmärktes, eller att dylika förrättningar varit i tilltagande, har således fortfarit.
I afseende å beräkningen af utflyttnings-understöden har Eders Kongl.
Maj:t, i anledning af min derom gjorda underdåniga hemställan, genom nådigt Bref af den 15 Mars 1853, behagat att, med upphäfvande af det för Skaraborgs Län samt Skåne och Öland gällande stadgandet uti Kongl. Brefvet den 4 Maj 1827, om dessa understöds beräknande efter tunnlandtalet af den odlade eller odlingsbara jorden, nådigst bifalla, att dylika understöd jemväl uti nämnde delar af riket må utgå i öfverensstämmelse med föreskrifterne uti Kongl. Kungörelserna den 25 Juni 1830 och 25 Januari 1853, samt således inom vissa minimi- och maximi-belopp bestämmas i förhållande till hemmantalet.
Berörde understöd kunna, i följd deraf, mera lämpas efter de uppkommande utHyttningskostnaderna och bättre motsvara deras bestämmelse.
Att, i fråga om jordbruket, uppgöra någon tillförlitlig beräkning öfver utsäde och afkastning, möter de största svårigheter och är knappt möjligt.
Hvad beträffar allmogen och ganska mänga af andra mindre jordbrukare, så äga de icke några anteckningar, hvarpå dylika uppgifter angående deras hemman skulle kunna grundas, om de ock voro benägna att dem meddela.
Men mängden af de iörra fruktar att lemna dylika upplysningar, under den oriktiga föreställningen, att sådant möjligen kunde medföra ökad beskattning.
För att emedlertid kunna komma verkliga förhållandet så nära som möjligt, hafva Länsmännen erhållit föreskrift att socknevis, i samråd med ledamöter af socknenämnden eller andra pålitliga personer, uppgöra de nödige uppgifterne, efter de upplysningar angående förhållandet med hvarje hemman, som i berörde hänseende kunde erhållas, hvarjemte Länets invånare, med underrättelse om dessa uppgifters enda syftemål att kunna bereda tillförlitlig kännedom om provinsens beskaffenhet, uppmanats att, för detta vigtiga ändamåls befrämjande, beredvilligt lemna det biträde, som skulle kunna påfordras.
T)e sålunda tillkomne uppgifterne hafva lemnat följande resultat: Norra Wadsbo Fögderi Södra Wadsbo dito llöjentorps Wartofta Skara Leckö dito dito dito dito Ii S 5 a S SL c. 4621J SS4]| 892LJ 846 932JJ 1,039,^ Summa Mariestads stad Lidköpings dito Skara Sköfde
Hjo dito dito dito Falköpings dito 4,707§ Tunnland, aker och äng. 1,231 1.274 Utsäde.
Råg. 631 1,148 419 lil 831 1,885 4,845 5,639 8,282 6,707 6,030 6,932 5,025 20 9 30 4 15 38,435 95 80 100 136 222 43 5,907 78] 676 Korn. 1.39 190 1,568 1,629 2,913 4,774 11,213 10 3 100 20 3 84 220 Hafre. 12,449 13,236 22,309 25,363 30,463 40,403 144,223 100 249 100 277 384 348 1,458 Bland korn. 87 628 748 1,031 3,136 8,018 13,648 40 150 18 30 88 326 Ärter.
464 810 786 239 1,015 2,571 5,885 10 25 16 15 12 Pota tes. 7,195' 8,253 15,572 18,093 11,826 10,391 Medelafkastning, efter afdrag af utsädet.
Rag. 4,416 6,391 1,892 472 4,937 29,853 30,148 41,476 28,375 36,970 10,205| 42,015 71,330 130 15 75 392 508 85 78 1,205 28,513|208,837 100 72 210 17 80 570 720 800 618 1,776 142 479 4,626 Korn. 796 1,058 6,626 7,358 13,656 22,917 Hafre.
Bland korn.
58,039 53,242 75,703 77,006 95,735 130,022 52,411 489,747 50 21 600 82 12 424 400 996 450 1,111 1,152 1,044 1,189 5,153 1,490 381 2,688 2,752 2,987 11,586 30,632 Arter.
Pota tes. 1,789 2,9.37 3,422 1,0.31 4,669 12,061 I 51,026 200 750 74 122 344 25,909 50 125 129 91 48 443 50,190 51,135 102.449 101,798 67,510 64,631 437,713 1,040 120 .300 3,925 4,572 510 10,467 Bi Summa Summarum i 5,103 39,1H| H,433|l4S,68l| 13,974 5,963 72,535 28,792 213,463 53,600(494,900 52,516 26,352 448,180 Berättelse öfver Skaraborgs
Län för åren 1851—1855. 18 Jemlikt förestående sammandrag skulle afkastningen för hela Länet, efter förhållandet sistlidet år, kunna beräknas till 242,255 tunnor höstsäd och 627,368 tunnor vårsäd, eller tillhopa 869,623 tunnor, då densamma deremot uti de till grund för sednaste berättelsen inkomne uppgifter endast upptogs till 204,360 tunnor af det förra och 479,085 tunnor af det sednare slaget, eller tillsammans 683,445 tunnor.
Att, i följd af odlingar och åkerbrukets äfven i öfrigt fortgående förbättring, spanmålsafkastningen under de sednast förflutne fem åren betydligt ökat sig, är otvifvelaktigt; men att en dylik tillökning skulle vara sä stor, som nyssnämnde skiljaktighet, kan icke antagas.
Till en stor del måste således den an märkte förhöjningen vara en följd deraf, att den nu, på ofvanomförmälde sätt, åstadkomne beräkningen varit något tillförlitligare, än de föregående, och vi,d betraktandet af de dervid upptagne qvantiteter synes den ock vara verkliga förhållandet närmare.
Enligt de afgifne berättelserne angående årsväxten har sköldén ansetts i allmänhet hafva varit af följande beskaffenhet:
Hvete Råg.
Ärter och annat trind- säde.
Hafra och blandsäd.
Höskörden. år ISSI | medelmåttig. nära medel- måttig. medelmåttig. under medelmåttan. - omkring medelmåttig. klen, nära missväxt. något öfver medelmåttan.
1832 | något öfver medelmåttan. medelmåttig. öfver medel- måttan. medelmåttig. fullt medel- måttig. öfver medel- måttan. rik. 1853 | klen, nära missväxt. under medel- måttan. medelmåttig. god. medelmåttig. rik. '/3:del under medelmåttan.
1851 | något mera än medel- måttig. fullt medel- måttig. under medel- måttan. under medel- måttan. under medel- måttan. något mera lin medel- måttig. något under medelmåttan.
1855 j fullt medel- måttig. något öfver medelmåttan. något öfver medelmåttan. nära medel- måttig. medelmåttig. ’/4:del under medelmåttan. medelmåttig. 19 Markegångspriserne å nedannämnde räntepersedlar och dagsverken hafva af Länets deputerade varit sålunda bestämda: 1 Tunna Hvete.
1 Tu nna Räg. 1 Tunna Kom. 1 Tunna Hafre. 1 Tunna Ärter. 1 L<£ Smör. 1 LUOst. t vinter- lass hö å 40 LS. 1 ärligt dags- verke.
För år 1851 .... 13 16 11 16 8 4 32 13 16 5 32 2 40 9 32 21 4 » » 1852 ....
12 — — 9 16 — 7 — — 3 32 — 10 52 — 5 32 — 2 40 — G 32 — — 20 — » » 1853 .... 17 16 — 11 32 — 8 32 5 — — 10 32 — G — — — — 13 IG — — 21 4 » » 1854 ....
13 16 — 10 — — 7 — 5 16 — 10 — — G — — 3 — — 15 26 8 — 24 — » » 1855 .... 20 — — 14 — — 10 — — 6 32 — 13 16 — 7 16 — 3 32 — 15 — — — 29 4 Summa 76 — — 36 16 — 40 32 — 23 16 — 58 — — 30 32 — 15 16 — GO 10 8 2 20 _
Deraf medium ulgör
För de niislförut- gångne 3:ne åren 13 9 7 11 12 10 8 6 5 3 3 2 11 28 10 G 6 5 3 3 2 12 2 2 — 23 2 utgjorde medium 11 5 7 37 4 3 29 4 1 3 8 — 8 16 — 5 32 — 2 40 — 9 5 4 — 20 11 Några af dessa prisbestämningar ha Va C ock vic Kongl.
Kammar-Ko legii pröf- ning blifvit förändrade.
Af ofvanupptagne jemförelse visar sig att, under den period, som denna berättelse omfattar, en betydlig prisstegring å alla ränte-titlarne inträffat.
De uti sednast afgifne berättelse uppgifne priser voro deremot lägre å spanmål, än under det då nästförutgångne qvinqvennium, men något högre å smör och dagsverken, hvarå prisstegringen således oafbrutet fortgått.
Det så kallade årspriset, som, enligt Kongl. Kungörelsen den 11 Maj 1855, bestämmes för att ingå uti det medelpris, hvarefter hemmansräntor och kronotionde böra lösas, bar år 1855 för de uti detta Län förekommande räntepersedlar, i förhållande till de under samma års vinter och nästförutgångne höstmånader, blifvit faststäldt för 1 tunna råg till 10 R:dr 16 sk.; 1 tunna korn 8 R:dr 16 sk. och 1 lisp. smör 7 R:dr.
Ladugdr ds skäls eiri bar fortfarande varit föremål för ökad uppmärksamhet hos ortens ståndspersoner.
Deremot kan förhållandet hos allmogen sägas vara nära enahanda, som förut, och en förändring deruti hindras betydligt genom svårigheten att, utom i städernas grannskap, afsätta eller tillgodogöra de oftast ringa qvantiteter mjölk, som allmogen har att tillgå utöfver eget behof.
Om personer å landsbygden företogo sig beredning af smör och ost, med beräkning att dertill uppköpa mjölk uti den närmast kringliggande trakten, skulle dock en sålunda öppnad tillgång till mjölkafsäfctning, äfven ifrån ladugårdarne å de mindre egendomarne, säkerligen åstadkomma betydlig uppmuntran till dessa ladugårdars förökande och omsorgsfullare skötsel.
Det inom Länet befintliga, å Gammalstorps egendom i Åse härad förlagda siam-holländeri, bestående af 2 tjurar och 20 kor af Ayrshire-race, fortfar att vara t 20 väl vårdadt och de djur, som derifrån försäljas, äro vanligen mycket eftersökte och betalas med höga priser.
Förhållandet med schäferierne är enahanda med hvad uti sednaste berättelsen omförmäldes, eller att de icke äro af betydenhet och att något egentligt intresse för dem icke synes förefinnas.
I afseende å hästafveln gäller samma omdöme, som uti sednaste berättelsen, eller att den är god och att i vissa delar af Länet deråt egnas mycken omsorg, äfven af allmogen, De bästa hästarue säljas vanligen vid 5 å 4 års ålder, samt då ofta till remonter.
Priserne hafva under de sednare åren vanligen varit höga.
Inom Länet har år 1832 bildats en förening till hästafvelns förbättrande, hvilken inköper goda beskällare, som sedermera utlemnas till begagnande, under vilkor att emottagaren inlöser hingsten emot visst belopp, som betalas med en femtedel hvarje år.
På detta sätt hafva 11 stycken hingstar blifvit inköpta och på lämpliga ställen inom Länet placerade.
Derjemte ankomma årligen hingstar ifrån Strömsholms stuteri, hvilka stationeras i olika delar af Länet.
Antalet deraf har varit åren 1831, 1832 och 1833 — 4, år 1835 — 6 och år 1834 — 8 stycken.
På sätt uti sednaste berättelsen är omförmäldt, uppfödas svinkreatur, i större mängd, uti vissa delar af Länet, särdeles inom Wadsbo och Kåkinds härader, i följd hvaraf betydliga partier fläsk afsättas till andra orter.
Enligt inkomne uppgifter är antalet af de inom Länet underhållne kreatur sålunda beräknadt:
Norra Wadsbo Fögderi 1,069 4,710 9,315 4,406 11,733 3,760 216 Södra Wadsbo dito 1,726 5,426 9,301 4,957 12,001 3,042 31 Höjentorps dito 2,960 6,609 11,261 3,962 15,971 3,875 — Wartofta dito 3,234 6,881 11,750 7,113 16,575 4,476 28 Skara dito 4,374 5,715 10,295 6,977 16,446 3,625 5 Leckö dito 7,047 4,426 14,051 7,900 21,794 8,069 — Mariestads Stad . . . . 68 74 181 8 67 134 j Lidköpings dito . . . . 57 11 260 — 5 32 Skara dito . . . . 65 40 100 10 40 120 — Sköfde dito . . . . 43 52 169 13 78 106 — Hjo dito . . . . 55 30 270 45 20 84 — Falköpings dito . . . . 45 80 85 43 88 26 — Summa 20,963 34,0541 67,038 37,4141 94,838 ’ 1 7 29,349 278 21 I afseende å bränvinstillver/cningen och afgifterne derför förekomma följande förhållanden:
R e d s k a p. j l:a klassen.
2:a klassen. 3:e klassen. 4:e klassen. 5:e klassen Pannerymds- afgift. ■o § g-
För år 1888, då den nya lagstiftningens tillämpning vidtog, har resultatet deraf visat sig sålunda: 83 större brännerier begagnades med en tillverkning af 934,637'/2 kannor, hvarföre afgiften utgjort 511,348: 40.— hvartill kommit tillökning för öfverskotts-tillverkning .... 10,771: 42. — så att afgifterne uppgått till sammanlagdt 322,317: 34.
— För mindre brännerier anmäldes: 241 pannor, utan mäskvärmare, om tillhopa 4,803 kannors rymd. dito med dito » 822 » » 29 S:a 270 pannor.
S:a 3,328 kannors rymd. deraf afgifter debiterats med 37,204:
I följd af afsägelser hafva dock afgått 4,331: 24. 12. så att erlagdc utgifterne utgjort 82,873: 12.
— Enligt sednast afgifne berättelsen utgjorde år 1880 sammanlagda antalet begagnade pannor 2,807 stycken med en rymd af 80,313 kannor och år 1833 var antalet 2,458 med 49,600 kannors rymd.
Någon minskning hade väl således ägt rum uti antalet, men sammanlagda rymden var dock nära lika stor.
Härvid bör likväl anmärkas, att då fråga uppstod om förändring uti bränvinslagstiftningen och bestämmande af högre afgilter, ökades år 1855 den anmälde redskapen till både 22 antal och storlek, hvilken tillökning blcf ännu betydligare år 1854, för att begagna tidpunkten innan den nya författningen kunde blifva beslutad.
Sker åter jemförelsen emellan år 1850 och år 1852, visar sig derföre ett helt annat resultat, ty sistnämnde år utgjorde det begagnade panne-antalet endast 2,011 med en rymd af 35,445 kannor.
Den uti föregående berättelser anmärkte successiva minskning hade således dittills fortgått.
Huru betydlig och hastig den varit synes då man erinrar sig att år 1843 utgjorde panne-antalet 5,119 med 88,231 kannors rymd.
Ivostnaderne för kontrollen å bränvinstillverkningen uti större brännerier år 1855 hafva utgjort:
Aflöning och rese-ersättning till öfverkontrollören och kontrollörerne 16,975: 5. 7. Aflöning till vittnen 2,405: — — Provisioner m. fl. utgifter 1,232: 24. 2.
Tillsammans 20,612: 29. 9.
Såsom ägande sammanhang med resultaterne af den nya lagstiftningen för bränvinstillverkningen anmärkes, att gammal bränvinsredskap blifvit, efter derför bestämda pris, inlöst för ett belopp af 9,992 R:dr 17 sk.
Sedan densamma, jemlikt erhållen föreskrift, blifvit på auktion försåld, har, efter afdrag af transport- och försäljnings- m. fl. kostnader, derför influtit 7,833 R:dr 40 sk. 2 rst., så att förlusten uppgått till 2,158 R:dr 24 sk. 10 rst.
Minuterings- och utskänkningsafgifterne för försäljningsåret ifrån och med den 1 Oktober eller 1 November 1855 hafva utgjort: för bcräknadt kannetal. afgiflbdopp.
Uti Mariestads stad 20,511. 4,022: 52. — » Lidköpings dito 28,928. 5,832: — — » Skara dito 10,540. 2,101: 32. — » Sköfde dito 10,002.
1,993: — — »
Hjo dito 9,025. 2,008: 16. — » Falköpings dito 6,400. 1,466: 32. — Å landet 20,872%. 5,218: 8. — 106,278%. 22,642: 24.
— Af dessa afgifter, efter afdrag af bestämda provisioner, har Länets Hushåll^ nings-sällskap åtnjutit 4,519 R:dr 21 sk. 3 rst.
Vid 46 gästgifverier på landet har utskänkningsrättigheten för ofvannämnde tid bibehållits, men sedermera hafva ytterligare afsägelser deraf ägt rum.
Hvad skogshushållningen beträffar, är förhållandet hufvudsakligen enahanda, som uti sednast afgifne berättelse blifvit omförmäldt.
De enskilda skogarne hafva i allmänhet fortfarande blifvit strängt anlitade samt på flera ställen nästan helt och 23 hållet afverkade.
Svårigheten att erhålla ved och andra skogseffekter har ock under de sednare åren märkbart ökats, samt priserne, i följd deraf, mer och mer stegrats.
På lika sätt, som uti sednaste berättelsen blifvit anmärkt, har likväl äfven under den period, som nu är i Iråga, en och annan egendomsägare vidtagit åtgärder för införande af en rationel skogshushållning.
Hvad beträffar skogarne å Statens till boställen anslagne eller under arrende upplåtne egendomar, så har å Länsstyrelsens sida fortfarande iakttagits, att foga anstalt derom, att desamma, i den mån sådant kunnat medhinnas, blifvit till trakthuggning indeldte.
Då det visat sig, att den ordinarie jägeristats-personalen haft föga tillfälle att, jemte behörigt fullgörande af sina tjensteåligganden, utföra dylika förrättningar, hafva, uppå derom af m'§ »jorcla framställningar, först en och sedermera, efter dennes afgång, under innevarande år tvänne extra öfverjägare blifvit af Eders Kongl. Maj:t nådigst förordnade att inom Länet tjeristgöra.
De å ofvannämnde egendomar erforderlige förrättningar hafva derefter med drift fortgått.
Med de inom Länet befintlige kronoparker och under jägeri-statens vård ställda allmänningar har förhållandet varit följande: Areal Behållen afkastning.
Anmärkningar. år 18& år 18?J. år 18||. år 18”. år 18i5jJ.
Summa, j Kronoparker:
Tiveden ....
d,13t 16 12 5 1 — - - 149 3 6 1,482 24 9 753 16 8 2,397 2 - tlndelad till trakt- huggning och pro- jvisionel hushålls- plan fastställd för 60 års beredning, börjad 181}.
Sundsmarken . . . 430 28 393 33 10 606 44 11 317 21 9 2,088 4 3 376 16 6 3,982 27 3 | TralUhuggnings- | plan fastställd.
Wahraskogen . . . 348 8 410 15 7 492 40 5 284 27 8 606 1 - 300 37 - 2,294 25 1!
Vestra Kinneskogen 1,122 19 110 28 3 268 6 11 239 47 6 869 31 8 637 16 6 2,125 35 — Dito.
Östra dito 3,396 2 363 9 3 294 19 - 237 1 1 1,144 38 10 2,951 18 1 3,012 38 3 j Trakthuggnings- I plan uppgjord, »ehuru ej ännu fast- ställd; dockprovi- fsionelt tillämpad.
Klyftamon ....
479 23 — — — — — — — — — 28 19 8 139 4 6 167 24 2 Dito.
Ledsjö mo. . . . 388 13 664 29 5 412 21 6 334 14 8 903 32 - 1,250 10 9 3,365 12 4 | Trakthuggnings- ^ plan fastställd.
Stenåsen .... 333 23 833 13 11 738 11 9 509 12 3 1,067 35 11 1,405 3 4 4,575 29 2 Dito.
Kåda ås 413 3 791 — 5 1,018 4 8 1,218 31 1 2,334 - 10 2,607 2 3 7,968 39 3 Dito.
Furubacka ....
1,011 27 1,181 30 8 1,218 28 2 1,164 39 9 2,404 4 3 3,687 18 7 9,656 25 5 Dito.
Mösseberg .... 1,016
I Under besåning, \som är lill hälften f verkställd.
Edsmären . . . . 256 14 9 236 14 9 fHusbållsplan fast- 1 ställd.
Under be- redning och beså- ning, hvilken är ' nära afslutad.
Kongslena åsar . . 207 13 231 13 3 459 43 9 254 30 9 328 43 5 482 1.3 1 1,777 2 5 | Trakthuggnings- \ plan fastställd.
Summa 1 13,198 19 3,013 38 : ! 5,829 29 1 ! 4,929 38 |- 13,257 46 1 7 13,046 28 | 43,778 lss 8 MS 01 Allmänningar : Östra Stöpen .... 1,573 i Wadsbo härad.
Areal i Tunnland Behållen afkastning. år 18ii}.
Mösseberg . . . . i Wilske härad. 855 Gryten, dito ....
1,578 Rolken | 1,983 i Wiste härad. 83 16 - Hökensås .... i Wartofta härad.
Vestra Slöpen . . i Kåkinds härad. 9,613 150 86 133 Summa | 15,754; 1 15.3 16 16 4 år 18fJ. | år 185J. 319 55 319 35 7 ar 18M. ar 185,5. 8,861 -
Uppmätt för trakthvgges-indelning.
Un [ der reglering.
För närvarande skogs lös, men tinder reglering. f Ställd under förbud mot hygge till år 1870. j Hushållsplan fastställd.
Under reglering.
Trakthuggningsplan fastställd och tillämpning i år börjad.
& tratt elne öfver Skaraborgs
Län för åren 1851—1855. 26
Att den här ofvan upptagne areal för några parker och allmänningar utvisar mindre skiljaktigheter emot hvad sednaste berättelsen upptager, härrör deraf, att den sistnämnde grundats på uppgifter i enlighet med äldre kartor, men den nu upptagne på den areal, som vid skogskartornes upprättande verkligen befunnits.
Jägeri-staten i Länet utgöres af 1 öfverjägmästare, 3 öfverjägare samt 16 underjägare och 1 tillsyningsman å kronoparkerne, hvilkas aflöning, efter afdrag af boställs-alkastning, i kontant utgör 3,353 R:dr 32 sk.
Derjemte finnas skogvaktare å ofvannämnde under allmän vård stående allmänningarne, äfvensom de här förut omförmälde 2:ne extra öfverjägare utan lön.
Af den äldre, dels indragne och dels pensionerade jägeri-betjeningen, qvarstå åtskillige, hvilka äro skyldige att biträda med den tjenstgöring, som af dem kan åstadkommas; men, med undantag för 2:ne pensionerade öfverjägare, har någon tjenstgöring af desse föga eller intet kunnat påräknas.
Med anledning af de lyckade försök, hvilka blifvit gjorda att af torf bereda kol, som visat sig vara användbara icke blott såsom bränsle, utan ock till sådane behof för manufakturierne, hvartill trädkol begagnas, har jag sökt att inhemta närmare upplysningar angående de uti Länet befintlige bränntorfmossar, samt dervid funnit dem vara betydligare än förut ansetts vara anledning beräkna.
Hos Eders Kongl. Maj:t har jag derefter gjort underdånig hemställan, om icke ett mindre anslag af allmänna medel kunde varda anvisadt till bekostande af undersökningar genom någon i förutnämnde beredningsmethod skicklig person, till utrönande af hvilka mossar äro af den beskaffenhet, att de med fördel skulle kunna till en dylik kolberedning användas.
Men sedan Länens Hushållnings-sällskaper numera erhållit medel till sin disposition och så beskaffade utgifter, som den ifrågaställda, ansågos böra komma i betraktande vid dessa medels användande, har Eders KonglMaj :t icke funnit skäl att det begärda anslaget särskildt anvisa.
Länets Hushållnings-sällskap har derefter anslagit medel för nämnde ändamål; men någon vidare åtgärd är dock ännu icke vidtagen Antalet af inom Länet fällda rofdjur har, under den tid förevarande berättelse omfattar, varit nedan upptagne; och de belöningar, som, enligt en af Länets invånare ingången, den 8 Augusti 1842 af Kongl. Majit i nåder fastställd förening, derför blifvit erlagde, med 18 R:dr för varg, 9 Ridr för vargunge, 6
R:dr för räf och 2 Ridr för räfunge, hafva uppgått till här jemväl utförde belopp, nemligen: 27 Vargar.
Vargungar.
Uäfvar.
Rälungar.
Belöningarnes belopp. år 1851 . «... 25 4 307 407 3,142 ___ 1852 . 18 10 228 372 2,526 — 1853 . . 15 — 254 336 2,466 1854 . 10 3 216 387 2,277 —— — 1855 7 8 306 348 2,730 — Summa 75 25 1,311 1,850 13,141 — Medium häraf
Under den tid sednaste berät- telsen omfattade, eller åren 15 5 262 372 2,628 9 7 1848—50, utgjorde medium 21 10 285 468 3,103 — — Uti sistnämnde berättelse anmärktes, hurusom, vid jemförelse med den föregående, minskning uti antalet fällde rofdjur visat sig, och en dylik fortgående minskning förekommer äfven nu.
Efter all anledning härrör detta resultat deraf, att rofdjuren blifvit mer och mer utrotade.
Bidraget till skottpenningarne har, efter beräkning för mantal, utgjort: år 1831 — 34 sk ; år 1852 — 26 sk.; år 1853 — 26 sk.; år 1854 — 24 sk. och år 1855 — 29 sk. § 4- Bergsrörelsen.
Någon grufva finnes icke uti Länet; men en masugn vid Granviken i Undenäs socken.
Blåsning derstädes har dock, under den period förevarande berättelse omfattar, endast blifvit verkställd år 1852, då den uppgick till 1,761 skeppund 13 lispund.
Befintliga jernbruk äro följande: 28 Tillverkning. — Skeppund.
Har-
För stångjernssmide : dar. år 1831. ur 1852. år 1853. ar 1854. år 1855. / Norra Wnäsbo härad.
Skagersholm 4 2,368 2,315 2,529 1,808 2,480 Ribbingsfors ....... 2 1,250 1,221 1,388 1,459 1,398 1 Södra 11 näsbo härad.
1 Thorsvik 2 1,400 1,050 1,111 1,136 1,174 Sätra 3 1,660 1,679 1,844 1,945 1,791 Åboholm 2 1,231 1,206 1,136 603 1,411 Lagersfors 2 867 870 633 613 1,032 / Wartofta härad.
Ryfors 2 c:a 512 512 512 512 512 Tidaholm 1 49 327 392 410 512 Kjellefall 1 — 43 96 114 32 Häraf har utgjort manufaktursmide: vid Forsvik » Åboholm Lagersfors Ryfors Tidaholm ca 500 skeppund. 120 » 200 » 242 » 20 0 »
Dessutom finnas vid Annefors 2:ne räck- och 3 spikhammare med uppgifvet tillverkningsvärde af 9,636 R:dr.
Vid Madängsholm 1 räck- och 1 spikhammare med värde af 3,000 R:dr, samt vid Kjellebäcken, Slättäng och Tunarp i knipphammare på hvardera stället, med mindre betydlig tillverkning.
Vid stora Gårhult eller Kjellefall och Settersfors finnas Icopparp/äthammare af mindre betydenhet Vid Böhlet i Undenäs socken finnes bi unstensbrott, utgjort: hvarest tillverkningen är 1851 . 209 skeppund.
185 1853 256 1854 ,181 1855 115 2 5) Den liar således under de sista åren betydligt aftagit, hvilket lärer vara en följd af minskad afsättning.
Aluntillverkningen har i medeltal utgjort:
Hvarjemte vid Carlsfors tillverkats 34 tunnor viktriol och 122 tunnor rödfärg samt vid Kallås 38 tunnor viktriol, äfven efter medelberäkning.
Alunbruket vid Mölltorp blef för 3:ne år tillbaka nedlagdt och det vid Kallås har med förra året upphört.
Konjunkturen för denna tillverkning bar fortfarande varit ogynnsam.
Bland fabriksanläggningar inom
Länet förekomma tvänne större glasbruk, nemligen Bromö i Norra Wadsbo härad och Årnäs uti Kinne härad.
Vid det förra tillverkas hufvudsakligen fensterglas, af särdeles god beskaffenhet.
Derifrån aflemnade tillverkningar erhöllo vid sednaste industri-expositionen i Paris utmärkelse af offentligt loford.
I medeltal hafva 35 arbetare varit der sysselsatte och tillverkningsvärdet beräknats: vid Carlsfors » Kallås » Hönsäter 016 tunnor. 400 » 560 » .§ *• åtin ii ring ar. år 1851 till R:dr 48,807: 3. 2. » 53,487: 47. 5.
» 58,159: 37. 4. » 60,915: 37. 4.