Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den, jemlikt nämnde grundlags §., åt Deputerade af alla Riks-Stånden uppdragna befattning att upprätta de årliga markegångs-tåxorna, står i nära sammanhang med Svenska folkets1 uti §., Regerings-Formen omförmälda och ytterligare betryggade rätt att sig beskatta.
Markegångs-sättningen, som fastställer penningevärdet å de olika, in natura beräknade och påförda, skattebidragen, bestämmer nemligen, enär dessa vanligen utgöras med penningar, sjelfva beloppen af skatter, sorn åligga större delen af Rikets skattskyldige invånare.
Det är då, i Utskottets tanka, lika oförenligt med andan och betydelsen af §.
Régerings-formen, som oformligt, att en förrättning, hvilken har en del af folkets sjelfbeskattning till föremål, skäll vara underkastad pröfning af en collegial myndighet, som, uppå räntetagares anförde besvär, eger, efter hvad den för sin del finner skäligt, att höja eller nedsätta prisen å de serskilda ränte-articlarne, det vill säga, att stegra eller minska skattebeloppen.
Utskottet instämmer alltså uti den af motionären anförda åsigt, att Kammar-Collegii uti berörde hänseende hittills utöfvade magt bör försvinna; men då nödigt är, alt ändring uti markegångs-sättningarne må kunna beredas, .i fall någorstädes det ena intresset skulle vilja, emot rättvisa och 4 Constitutions-Utskottets Memorial, N.-o aS. billighet, göra sig gällande på det andras bekostnad, kan Utskottet deremot icke godkänna motionärens förslag, alt hvad
Deputerade fastställt, skall lända till ovillkorlig efterlefnad.
Någon myndighet måste linnas, som kan medla mellan de stridiga intressena och göra rättelse, om möjligen felagtigliet eller misstag blifvit begångne.
Då likväl hittills icke varit i Grundlag stadgadt, i hvilken ordning markegångs-sättningarne kunna öfverklagas, och det icke eller synes hvarken behöfligt eller lämpligt att derom i Grundlag intaga någon närmare bestämmelse, lärer Utskottet icke tillkomma att ingå i pröfning af denna fråga eller derutinnan afgifva yttrande.
Utskottet, som för upprätthållande af 5^ §.
Regeringsformen till hela dess kraft och betydelse, anser det böra på Riksens Ständer ankomma att förordna, huru ändring uti markegångs-sättningarne må sökas och vinnas, inskränker sig således dertill, alt hos Riksens Ständer, till Grundlags-enlig behandling, föreslå, det ^5 §.
Regerings-Formen må erhålla följande förändrade lydelse : — ”tjene till efterlefnad, så vida ej ändring deruti sökes eller vinnes, "i den ordning Riksens Ständer föreskrifva.” Stockholm den 21 Juli 18/jo.
Reservation: af Grefve Spens: ”För min del finnér jag föga vunnet genom den föreslagna nya redaclionen, så länge det beror på Riksens Ständer att uppdraga åt någon central-auctoritet rättigheten till ändringar uti Länsvis satte markegångar.
Jag skulle således endast kunna medgifva förslaget under det villkor, att äfven Riksens Ständers rättighet inskränktes till alt låta en be^- stämd auctorilet anbefalla ny pröfning inom det Län, hvars markegång blifvit klandrad.” Friherre Tersmeden, samt Prostarne Ödmann och Bergqvist instämde i denna reservation.
TRYCKT HOS J. A. W A LO D ÉN, 1 8 40.
Constitutions-Ulskollets Memorial, N',o 26, 1 N:o 26.
Ank. lill Exp.
Utsk. d. 28 Juli, kl. 1 e. m.
Memorial, angående en af Herr E. J. Prestman anmäld anledning till anmärkning.
Genom Protocollsutdrag för den 3 innevarande månad, har BorgareStåndet till Constitutions-Utskottet remitterat en af Herr E. J. PPrestman anmäld _ anledning till anmärkning emot Konungens Föredragande i Ecclesiastik-Arender, hvilken anledning uppgifvits vara hemtad derifrån, att, sedan Riksens Ständer vid sistlidne Riksdag uti underdånig skrifvelse hos Kongl. Majit anhållit om återgång till Hernösands Stift af de 124 tunnor spanmål, hvilka, under namn af Domkyrko-tunnor, alltifrån år 1647, då samma Stift skiljdes från Upsala Stift, årligen utgått till det senare, men ansågos böra det förra, såsom rätter egare, tillgodokomma, så har Riksens Ständers berörde skrifvelse^ kort efter Riksdagens slut af dåvarande Föredraganden för Ecclesiastik-Arendena blifvit med Upsala DomCapitel communicerad för Utlåtandes afgifvande, utan att viss tid derföre bestämdes, hvaremot DomCapitlet i Hernösand, händelsevis underrättadt om denna med skrifvelsen vidtagna åtgärd och efter underdånig ansökning om delfående af handlingarna, erhållit anstånd af endast
En månads tid för att med påminnelser i ämnet inkomma; hemställande Herr PP~estman, enär Riksens Ständers förrberörde anhållan blifvit såsom önskningsmål betragtad, men icke såsom rättsfråga, i hvilket senare fall communicationen med Upsala DomCapitel skulle hafva varit lagenlig, samt Riksens Ständers värdighet, såsom den ena Statsmagten, förmentes vara genom communicationen kränkt, eller åtminstone ej, enligt Grundiagarnes fordran, vårdad, att den Föredragande, som tillstyrkt en dylik behandling af Riksens Ständers skrifvelse, måtte derföre ställas till det ansvar, Grundlagen stadgar.
Hvad sålunda förekommit, har Constitutions-Utskottet tagit i öfvervägande ; men enär den anmärkta åtgärden att öfver Riksens Ständers skrifvelse, rörande omförmälde 124 så kallade Domkyrkotunnor, inhemta Up sala DomCapitcls Utlåtande, öfverensstämmer med antagen praxis för ali männa ärenders behandling, och det synes, långt ifrån att skäligen blifva föremål för klander, vara med rättvisa och billighet enligt, att den, hvars eganderätt i något afseende blifvit ifrågasatt, må öfver de i sådant fall väckta anspråk få sig yttra och förklara, har Utskottet, som, af vederböBih, lill R, St, Prol. 1840, 3 Sami, 17 Häjt, 1 2 Constitutions-Ulskottets Memorial, N\o 27. rande StatsRåds-protocoll icke kunnat inhemta, huru förhållandet varit med de af Herr f Vestman ^orda uppgifter, att tid ej blifvit förelagd Upsala DomCapitel för Utlåtandes afgifvande, men deremot DomCapitlet i Hernösand, mod afseende å påminnelserne, samt dessutom, med antagande af uppgifternes rigtighet, ej finner anmärkning på grund deraf ega rum, ansett förevarande från Borgare-Ståndet remitterade anmärknings-anledning böra förfalla.
Beträffande den slutliga handläggning, som Riksens Ständers meranämnde skrifvelse erhållit, tror Utskottet sig böra gifva Riksens Ständer tillkänna, att det under StatsRåds-protocollens granskning ej undfallit Utskottets uppmärksamhet, det Riksens Ständers underdåniga anhållan om återgång till Hernösands Stift af de derifrån till Upsala Stift utgående
Domkyrkotunnor icke blifvit af Kongl. Maj:t bifallen; men att Utskottet, vid företagen pröfning af denna fråga den 1
Maj innevarande år, funnit densamma icke vara af beskaffenhet att böra upptagas bland de exempel på underlåtenhet att å Riksens Ständers önskningar fästa afseende, hvilka Utskottet ansett sig pligtigt alt, enligt 107 §.
Regerings-Formen, hos Riksens Ständer anmäla.
Anb. till Exp. Utsi:, d. 3 Augusti, kl. 1 e. m.
Memorial, med Utlåtande öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående Lagtima Iliksdagars återkomst hvart 3:dje år, samt om föremålen för Urtima Riksdagar.
Uti Nådig Proposition af den 3 i nästlidne Juli månad, har Kongl. Maj:t, som, på anförde skäl, ansett dels Lagtima Riksdagar böra hvart tredje år periodiskt återkomma, oberoende deraf, om, af tillfälliga anledningar, Urtima Riksdag under mellantiden inträtfar eller icke, dels ock Riksens Ständers constitutionella functioner vid Urtima Riksdagar kunna, i sådant fall, inskränkas till de ärender, som föranleda Riksdagen och af Konungen framläggas, med bibehållande likväl af Riksens Ständers rätt att äfven da väcka frågor, som röra Ståndens enskilda angelägenheter och Constitutions-Utskottets Memorial> N;0 27. 3 deröfver besluta, till Riksens Ständer, för Grundlagsenlig1 behandling, öfverlemnat följande förslag till ändringar och tillägg uti Regerings-Fonnen och Riksdags-Ordningen, nemligen: Regerings-Formen. §:n 49.
Riksens Ständer skola, i kraft af denna Grundlag, till Lagtima Riksdag sammankomma hvart tredje år, den 15 Januari, eller, om helgedag då inträffar, å nästa Socknedag derefter.
Uti hvarje Lagtima Riksdagsbeslut skola Riksens Ständer uttrycklig Riksdagskallelse, med nödiga föreskrifter i afseende på Riksdagsmannavalen, intaga.
Konungen vare dock obetaget att Riksens Ständer till Urtima Riksdag derförinnan kalla.
Vid Urtima Riksdag öfverlägge och beslute Riksens Ständer blott om sådane Ar ender, som Konungen framställer, eller som deraf blifva en omedelbar följd, eller röra Ståndens enskilda angelägenheter. §:n 56. 2:a Momentet.
Frågor om förändringar af stadganden i Grundlagarne — hvaröfver först vid nästa Lagtima Riksdag, och då endast med Ja eller Nej skall kunna beslutas j och gälle då §'c. §:n 58.
Vid hvarje Lagtima Riksdag låte Konungen §'c. §:n 60.
Till dessa senare räknas — — — samt hvad Riksens Ständer dessutom serskildt såsom Bevillning sig åtaga.
Ej må Sfc. §:n 70.
Riksens Ständers valda Bevillnings-Utskott åligge att opåmint vid hvarje Lagtima Riksdag c. §:n 81.
Denna Regerings-Form samt Rikets öfriga Grundlagar — utan först å den nästföljande Lagtima derom besluta.
Blifva då $c. Vill Konungen hos Riksens Ständer föreslå någon ändring i Grundlagarne — hvile frågan till nästa Lagtima Riksdag, då Riksens Ständer skola sitt beslut derom fatta.
Afstyrker Utskottet Konungens Proposition, då må Riksens Ständer genast kunna antingen denna Proposition afslå eller ock afgöra, att de vilja öfver densamma å nästföljande Lagtima 4 Consiilutions-Utskoltets Memorial} N\o 27.
Riksdag- besluta; gällande i detta fall Tre Stånds mening, oell, om Två Stånd stanna mot Två, deras, som beslutet uppskjutit.
Men icke må under någon förevänning Riksens Ständer förr, än å nästa Lagtima Riksdag Propositionen till bifall upptaga.
Samtycka då §'c. §:n 96.
Ständer skola vid hvarje Lagtima Riksdag Sfc. §:n 98. l:a Punkten.
Electorerne böra, vid samma tillfälle, då de Justitia3-Ombudsmannen utse, och på enahanda sätt, välja en man af de egenskaper, som hos denne Embetsman erfordras, att honom efterträda, i fall han, innan den nästföljande Lagtima Riksdagen skulle med döden afgå.
I händelse §’c. §:n 100.
Justi tias-Ombudsmannen åligge att vid hvarje Lagtima Riksdag §*c. §:n 103.
Vid hvarje Lagtima Riksdag skola Riksens Ständer $'c. §:n 105.
Riksens Ständers Constitutions-Utskott äge att vid hvarje Lagtima Riksdaq äska de Protocoll 8Cc. §:n 108.
Till Tryckfrihetens vård skola Riksens Ständer vid hvarje Lagtima Riksdag förordna §'c. §:n 109.
Ej må Lagtima Riksdag längre räcka än — — — fortfare den förra bevillningen intill nästa Lagtima Riksdag, sa framt ej, uppå Proposition derom från Konungen, vid mellankommande Urtima Riksdag annorlunda beslutes.
Ar åter bevillningens hela belopp bestämdt, men uppgöra och utfärda.
Urtima Riksdag må af Konungen, när som helsi, kunna upplösas, och upphöre genast, om Lagtima Riksdag derunder inträ/far.
Vid de Urtima Riksdagar, hvarom 63, 91, 92, 93, 94 och 95 §§:n/< förmäla, förfares i allo efter hvad för Lagtima Riksdag är, enligt Grundlagen, gällande, i följd hvaraf äfven tiden för Riksens Sländers sammankomst till nästa Lagtima Riksdag blifver på tredje året från sådan Urtima Riksdags början, och å dag, som i 49 sägs.
Conslitutions-Utskottets Memorial, N\o 27, 5 Riksdags-Ordningcn. §:n2.
Riksens Ständer skola, i kraft af Rikets antagna Regerings-Form, till Lagtima Riksdag sammankomma hvart tredje år, den 15 Januari, eller, om helgedag dä inträffar, å nästa Söcknedag derefter.
Uti hvarje Lagtima Riksdagsbeslut intage Riksens Ständer uttrycklig
Riksdagskallelse, med nödiga föreskrifter i afseende på Riksdagsmannavalen.
Vid Urtima Riksdag öfverlag ge och heslute Riksens Ständer blott om sädane ärender, sorn Rörning en framställer, eller som deraf blifva en omedelbar följd, eller röra Ståndens enskilda angelägenheter. §:n 27. l:a Momentet.
Vid hvarje Lagtima Riksdag aflåte Konungen Proposition angående Stats-Verkets tillstånd och behof, hvaraf Stånden hvartdera ett exemplar tillställes, och öfverlemne densamma antingen vid det tillfälle, då Riksdagen, enligt föregående §, öppnas, eller å Rikssalen annan dag, der Honom så godt synes, eller ock omedelbart till Riksens Ständers Stats-Utskolt, inom Fjorton dagar efter Riksdagens öppnande.
Riksdagens början ^c. §:n 29. l:a Momentet.
Constitutions-Utskottet, som utgöres af Tjugufyra Ledamöter, tillkommer att, i den ordning, Regerings-Formen föreskrifver, granska Rikets Grundlagar samt upptaga frågor och till Plena afgifva förslag om ändringar, förbättringar och förklaringar deraf; hvaröfver Ståndens Ledamöter vare obetaget att in Pleno yttra sina tankar, men Riksens Ständer ej förr än å den nästföljande Lagtima Riksdagen må besluta.
Ofverlcmnar §'c. §:n 29. 2:a Momentet.
Constitutions-Utskottet åligge att, vid hvarje Lagtima Riksdag, äska de 6fc. §:n 30. l:a Momentet.
Stats-Utskottet, som skall bestå af Trettiosex personer, bör, vid Lagtima Riksdag, granska, utreda och till Riksens Ständer uppgifva Stats - 6 Constilutions-Utskottets Memorial 3 N'.o 27. oell Riksgälds-Verkens tillstånd, förvaltning och behof.
För detta Utskott låte Konungen, vid sådan Riksdag, uppvisa §’c. §:n 30. 2:a Momentet.
Detta Utskott — — — IIufvud-Titlar, hvilka uti Riksens Ständers senast uppgjorde c. §:n 31. l:a Momentet.
Bevillnings-Utskottet skall bestå af Fyratioåtta Ledamöter, valde ifrån serskilda och, så vidt möjligt är, ifrån alla Rikets provinser.
Detta Utskott åligge att opåmint vid hvarje Lagtima Riksdag 5fc. §:n 32.
Banco-Utskottet, som utgöres af Trettiosex Ledamöter, skall öfverse Bankens Styrelse och tillstånd samt gifva föreskrifter om dess förvaltning, enligt den serskildta Instruction, som af Riksens Ständer vid hvarje Lagtima Riksdag <Sfc. §:n 33. 2:a Momentet.
Lag-Utskottet tillkomme ock att granska Justitiae-Ombudsmannens vid hvarje Lagtima Riksdag fifc. §:n 63. l:a Momentet.
Till följe af Regerings-Formens 96 §, skola Riksens Ständer, vid hvarje Lagtima Riksdag §'c. §:n 63. 4:e Momentet.
Electorerne böra vid samma tillfälle, då Justitiae-Ombudsmannen utses, och på enahanda sätt, välja en man af de egenskaper, som hos denne Embetsman erfordras, för att honom efterträda, i fall han innan nästföljande Lagtima Riksdag, skulle med döden afgå.
I händelse §'c. §.n 64.
Vid hvarje Lagtima Riksdag §’c. §:n 65.
Till Tryckfrihetens vård skola Riksens Ständer, vid hvarje Lagtima Riksdag <Sfc. Conslilutioiis-Utskotlets Memorial > N.-o 27. 7 §:n 66.
Ständer välje, vid hvarje Lagtima Riksdag', genom slutna sedlar, hvart Stånd för sig, samfäldt och ej medelst Electorer, sina BancoFullmägtige, Tre af hvarje Stånd, hörande valet förrättas så tidigt, att desse Fullmägtige må kunna, medan Riksens Ständer ännu äro församlade, sin befattning tillträda.
Dem åligger att, jemnlikt af Banco-Utskottet utfärdade Reglemente, förvalta §'c. §:n 67.
Efter förenämnde grunder, så i afseende på valsätt, som tid, må Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret af Riksens Ständer utses.
Desse Fullmägtige §’ c. §:n 68.
Derjemte skola Riksens Ständer, i den ordning, Stånden, hvart för sig, lämpligast hnna, vid hvarje Lagtima Riksdag §'c. §: n 80.
Lagtima Riksdag må ej räcka längre än — 8®n&e som * ^*c" gerings-Formens 109 § stadgadt är.
Riksdagen må äfven slutas innan — — — sådant begära.
Urtima Riksdag må af Konungen, når som helst, kunna upplösas, och upphöre genast, om Lagtima Riksdag derunder inträffar.
Hvilka Urtima Riksdagar såsom Lagtima anses, och huru dermed förfaras skall, sägs i 109 §:n Regerings-Formen.
Sedan denna Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, medelst Protocollsutdrag för den 8 och 11 sistförlidne månad, blifvit af samtlige Riks-Stånden till Constilutions-Utskottets Utlåtande remitterad, får, i sådant hänseende, Utskottet anföra, att, hvad den Kongl. Propositionens hufvud-syftemål beträffar, den princip, att Lagtima Riksdagar skola återkomma på bestämd tid, oberoende af möjligen mellankommande Urtima Riksdagar, äfvensom den, alt Riksens Ständer vid Urtima Riksdagar skola förnämligast sysselsätta sig med de frågor, för hvilkas afgörande de blifvit sammankallade, visserligen synas Utskottet ega skäl för sig j men att Utskottet i den Kongl. Propositionen, vid utförandet och tillämpningen af dessa principer, funnit flere anledningar till betänklighet.
Då erfarenheten visat, att Riksdags-göromålen omöjligen hinna ordentligen afslutas på fyra månader, anser Utskottet således en längre tid för Lagtima Riksdags fortfarande hafva bordt i Propositionen utsättas, och derjemte säkerhet gifvas Riksens Ständer, att, efter den lagliga tidens förlopp, icke kunna öfverraskas med Riksdagens upplösning.
Det är väl sannt, 8 Constitutions-Utskotlets Memorial, N\o 27. att i förslaget till ändring af 109 §.
Regerings-Formen, rum blifvit leinnadt för insättande af den tid, som, med föranledande af Utskottets förslag i dess Memorial N:o 14, kan komma att bestämmas.
Men Riksens Ständer hafva icke någon säkerhet, att hvad af dem härutinnan varder för deras del bestämdt, skall erhålla Kongl. Maj:ts sanction.
Helt annat hade förhållandet derföre varit, om förslag i detta afseende blifvit i Kongl. Maj:ts Proposition inlaget.
Skola Riksens Ständer, enligt hvad förslagen till ändring af 49 §. Regerings-Formen och 2 §.
Riksdags-Ordningen innefatta, afstå deras motionsrätt vid Urtima Riksdagar, så hade Riksens Ständer, i Utskottets tanka, bordt åtminstone såsom ett vederlag erhålla den möjligen största säkerhet att vid Lagtima Riksdagar hinna inom behörig tid sluta sina egna göromål och afgöra de frågor, som inom Stånden blifvit väckte.
Sådant hade säkrast kunnat ske derigenom, att Kongl. Maj:t föreslagit en ändring i 56 §. Riksdags-Ordningen, hvarmedelst Kongl.
Maj:ts Propositions-rätt blifvit inskränkt till likhet med hvad rörande tiden för motioners väckande inom Riks-Ståndcn är stadgadt.
Uti 56 och 81 §§. Regerings-Formen, samt 29 §.
Riksdags-Ordningen är sådan ändring föreslagen, i följd hvaraf beredde Grundlagsändringsförslag ej skulle vid Urtima Riksdag, utan först å nästföljande Lagtima, få delinitift antagas.
Utan att vilja ingå i pröfning deraf, huruvida frågor om ändringar i Grundlagarne böra, enligt hvad i den Kongl. Propositionen åtminstone för Konungen är medgifvet, vid Urtima Riksdag fa väckas, finner Utskottet det vara lika vådligt, som olämpligt, om en då beredd förändring ovillkorligen kunde vid nästföljande Lagtima Riksdagantagas.
I händelse den Urtima Riksdagen knappt vore slutad, förrän den Lagtima inträffade, skulle en Grundlags-ändring kunna tillvägabringas, innan nationen fått rådrum att deröfver stadga sin opinion, oagtadt Grundlagarnes stadgande, att berörde slags frågor ej må afgöras vid samma Riksdag då de väckas, ovedersägligen åsyftar, att besinningstid i sådant hänseende skall ega rum.
Utskottet är alltså af den mening, att
Grundlags-ändringsförslag icke böra få beredas vid Urtima Riksdag, derest icke minst ett år ännu återstår, innan Lagtima Riksdag inträffar.
Utskottet bör icke underlåta att fästa Riksens Ständers synnerliga uppmärksamhet på den inskränkning i Riksens Ständers rätt att granska Stats-Vcrkcts ställning och Statsmedlens förvaltning, som de i 58 §. Regerings-Forraen, samt 27 och 30 §§.
Riksdags-Ordningen föreslagna ändrin gar - Constitutions-Ulskoltets
Memorial3 N\o 27. 9 gar innefatta.
En sådan rätt skattas med skäl högt i alla constitutionella Stater, och då Utskottet tager i betragtande, så väl det värde, som Riksens Ständer visat sig sätta på denna rätt, som att dess tillvaro utgör ett af villkoren för de båda Statsmagternes goda förstånd inbördes, anser Utskottet skäl icke vara till en afsägelse af densamma.
Skulle granskningen af Stats-Verkets ställning finnas upptaga en alltför stor del af den Urtima Riksdagen, så borde på Riksens Ständer få ankomma att, i mon af förtroendet till Styrelsen, vid de Urtima Riksdagarne inskränka eller icke alls begagna deras gransknings-rätt; men denna synes alltid höra qvarstå.
För öfrigt Isar Utskottet, i anledning af ändrings-förslaget i förevarande punkt, bordt erinra, att den Kongl. Propositionen medgifver, det vid Urtima Riksdag inom Riks-Stånden få väckas frågor, som blifva en omedelbar följd a£ dem, hvilka Konungen framställt, samt att det häraf skulle tyckas, sorn Riksens Ständer borde hafva rätt att äfven vid Urtima Riksdag granska Stats-Verket i de delar, sådant erfordras för att bedömma beliofvet af de ökade eller nya anslag, om hvilka Kongl. Maj:t tilläfventyrs gjort Proposition.
För att förekomma all osäkerhet och tvist om lagens rätta mening, hade detta likväl bordt klart och bestämdt uttryckas.
Jemnlikt den Kongl.
Propositionen, skulle 105 §. Regerings-Fornren och 29 §.
Riksdags-Ordningen förändras derhän, att icke blott den Riksens Ständers Constitutiolis-Utskott ålagda pligt att granska Stats-Rådets Protocoll inskränkes till de Lagtima Riksdagarne, utan Constitulions-Utskottet äfven betages rättighet att vid Urtima Riksdagar infordra berörde Protocoll. Beträffande rättigheten att granska dem, åberopar Utskottet dess yttrande, rörande pröfnings-rättcn af Stats-Verkets ställning; och tror Utskottet det åtminstone vara alldeles nödvändigt, att Riks-Ståndens Ledamöter bibehållas äfven under Urtima Riksdag vid rättigheten att i sina Ståndsplena väcka frågor om anmärkning emot Konungens Rådgifvare, och följagtligen att ett Constitutions-Utskott i sådant fall tillsättes, med rätt att infordra de Stats-Råds-protocoll, som innehålla de beslut eller åtgärder, från hvilka anledning till anmärkning blifvit hemtad.
Riksdags-Ordningen af ordet ”Lagtima” skulle tvekan kunna uppstå, i afseende på Riksens Ständers rätt att vid Urtima Riksdagar, der så nödigt pröfvas, meddela förordnande rörande Bankens styrelse och förvaltning.
Slutligen saknas uti den Kongl.
Propositionen all garanti för Riksens Ständer, att meningen verkligen skulle vara att göra de Urtima RiksdagarBih, till R.
St, Fröt, 1840. 3 Sami, 17 Hiift, 2 10 Constitutions-Utskottets Memorial, N\o 28. ne så korta som möjligt.
En dylik garanti hade kunnat gifvas, dels genom bestämmandet af en viss tid, hvarutöfver Urtima Riksdag icke finge räcka, t. ex. fyra eller sex månader, dels ock genom det stadgandet, att Kongl. Maj:t skulle vid Riksdagens öppnande genast meddela Riksens Ständer alla de Propositioner, som komma att blifva föremål för deras handläggning.
Och tror Utskottet, att, i sammanhang härmed, lämpligen kunnat föreslås den bestämmelse, att uti kallelsen till Urtima Riksdag de frågor borde uppgifvas, för hvilka Riksens Ständer sammankallades.
Derigenom skulle de väljande få någon ledning’ för sina val, och de valde äfvensom Ridderskapet och Adeln tid att öfverväga de ämnen,, som kom me att behandlas.
På grund af allt livad sålunda blifvit anfördt, anser Utskottet sig böra afstyrka bifall till Kongl. Majrts ifrågavarande Nådiga Proposition, Stockholm den 3 Augusti 1840.
Ani;, till Exp.
Utsk, den 3 Augustt, kl. 1 e. ra.
Memorial, med Utlåtande öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående 'ändring i 109 §. Regerings-Formen och 80 §. Riksdags-Ordningen.
Med afseende på olämpligheten deraf, att den ena Statsmagten skall behöfva af den andra begära, hvad denna ej eger rätt att vägra, har uti Nådig Proposition af den 3 i nästforlidne månad, Kongl. Maj:t förklarat
Sig anse de i 109 §.
Riksdags-Ordningen meddelade stadganden, angående Konungens medverkan till Riksdags förlängning ifrån tre till fyra månader, böra från dessa §§. uteslutas, samt för sådant ändamål framställt följande förslag till Grundlags-förändring y nemligen: Rcgerings-Formen, §:n 109. ■eWP Ej må Riksdag längre räcka än fgra månader från den dag, då Konungen låtit om Stats-Verkets tillstånd och behof Riksens Ständer eller Constitutions-Utskottets Memorial, N.-o 28.
II deras Stats-Utskott underrätta.
Der så oförmodadt
Lända skulle, att, vid denna lids utgång, Riksens Ständer — — — Riksdags-Ordningen. §:n 80.
Riksdag må ej räcka längre, än fyra månader från den dag, då Konungen låtit om Stats-Verkets tillstånd och behof Riksens Ständer eller deras Stats-Utskott underrätta.
Händer sig, att, vid denna tids utgång, målen ändock icke blifvit afslutade, gånge som i Regerings-Formens 100 §. stadgadt är.
Riksdag må äfven slutas innan fyra månader tilländagått, enär samtlige Riks-Stånden sådant begära.
Till följe af samtlige Riks-Slåndens under den 8 och 11 i samma månad härå allåtne Remisser, får Constitutions-Utskottet anföra, att
Utskottet finner det väsendtliga förslaget uti den Kongl. Propositionen, eller uteslutandet från 109 §.