Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Under åberopande af de flera förut anförda, i Utskottets tanka, vigtiga skäl, hvarpå Utskottets rörande ifrågavarande ämne afgifna förslag och gjorda framställningar sig grunda, serdeles hvad de till beloppen mera omvexlande tull- och brä n vins-be vi llnings-medlen beträffar, får Utskottet hvad' sålunda blifvit föreslaget och tillstyrkt härmedelst Ridderskapets och Adelns pröfning och godkännande å nyo underställa.
Men, i anseende till den redan inträffade tidsuldrägten med dessa frågors slutliga afgörande, och då Rikets nu församlade Ständers beslut, i afseende på tull- och bränvins-bevillningens utgörande, icke lära komma att tillämpas förr än från och med 1842? har Utskottet funnit sig föranlåtet hemställa, att ej mindre sistnämnde Riks-Stånd, än Borgareoch Bonde-Stånden måtte medgifva den förändring i hvad.
Utskottet föreslagit, angående tiden för så väl oftaberörde bevillningsmedels, som post- och saluaccis-medlens inlefvererande till Riksgälds-Contoiret, att verkställigheten häraf icke kommer att laga sin början förr än från och med år 1842.
Slockholm den 2 Januari 184 *• 4 Stats-Ulsbottets Utlåtande, JV:o 4i 2.
Ant. till Exp.-Utsk. den 5 Januari, kl. 6 e. m.
Utlåtande, i anledning af motion om för Idar in g af Hikets Ständers beslut, angående de för Universiteten beviljade Professors-emeriti-löner, samt lönetillökningar för Professorer. (U. A.)
Uti en hos Preste-Ståndet väckt motion, liar Herr Professor Geyer, E. G, anfört, att då Rikets Ständer bifallit uppförandet på Indragningsstaten af 6 löner för Professores emeriti, till 1600 R:dr hvardera, äfvensom beviljat en löne-tillökning af 3oo R:dr för hvarje af de 6 äldste Professorerne vid hvartdera Universitetet, kkulle likväl det med dessa anslag åsyftade ändamål, att bereda uttjente Academiske Lärare tillfälle att, med bibehållande af Professors-lönen, kunna lemna ram för yngre, i någon moa motverkas deraf, att den nu åt de äldre Lärarne beviljade löne-ti 1 lökning ej ingår i emeriti-lönen , och en afträdande Professor derigenom skulle få mindre lön , än han i tjensten åtnjutit; hvadan motionären anhållit om en sådan förklaring af nämnde beslut, att en afgående, till emeriti-lön berättigad, Professor må vid afskedet bibehållas vid sin innehafvande lön, men deremot de till emeriti-lön anslagna 1600 R-.dr tillfalla den bland de yngre Professorerne, som i löne-förmoner slår närmast under sistnämnde summa, äfvensom att, hvad beträffar den beviljade löne-tillökningen af 3oo R:dr för hvardera af de sex, efter fastställd löne-ordning, äldste Professorerne, det borde nogare bestämmas, att denna löne-tillökning hvarken kan tillfalla personella praebende-innehafvare eller sådane Professorer, som innehafva prasbenden pä Academiens stat; varande berörde motion, jemte de i anledning deraf afgifne yttranden, till Stats-Utskottet remitterad.
Hvad forst angår Professors-emeriti-lönerne; så enär löne-anslag-gå Allmänna Indragniogs-staten icke kunna uppföras för annan person, änden vid hvars afgång de böra indragas, kan väl, efter Utskottets tanka, den, som befordras i succession efter afgången, till löns bibehållande berättigad Professor, icke upptagas å nyssnämnde
Stat till åtnjutande af emeriti-lön, helst nödig ledning för samma löns indragning derigenom skulle komma att saknas; men då Rikets Ständers i förevarande ämne, genom votering i Förstärkt Stals-Utskott, fattade beslut, på sätt nämnde Utskotts Memorial N:o 33(), 3u:dra voteringen, utvisar, innehåller, alt Universiteten få på Siats-fflt slottets Utlåtande, N.o i 12.
5 Allmänna Indragnings-Staten beräkna 6 Professors-emerili-löner, å 1,600 R:dr hvardera, nemi. 2 för Upsala och 4 för Lunds Universitet, anser Utskottet deraf följa, att, då emiriti-lön för afgången Professor å Allmänna Indragnings-Staten anvisas, intet hinder möter, att dylik lön ställes lill Academiens disposition och uti dess räkenskaper ingår, då det sedermera må ankomma på serskild vederbörlig föreskrift, huruvida samma lön skall ifrån Academien till den afgångne Professorn utbetalas, eller denne egaatt bibehålla förut innehafvande löneförmoner, och den, i föl jd af hans afskedstagande, beviljade emeriti-iönen deremot till efterträdarens aflönande af Academien användas; oell då således det af motionären åsyftade ändamål vinnes, anser Utskottet någon serskild föreskrift, i anledning af ifrågavarande motion, icke å Rikets Ständers sida erforderlig.
Beträffande åter den i afseende å löne-tillökningen för de 6 äldste Professorerne gjorde framställning; så är hvad Kongl. Maj:t härom föreslagit — - genom votering i Förstärkt Stals-Ulskott — bifallet, på sätt nämnde Utskotts Memorial N:o 33p, 3i:sta voteringen, utvisar; och inhemtas af det Stats-Råds-protocoll, hvarpå Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition är grundad, att, sedan det blifvit hegardt, ifrån Upsala Universitet, Lill löneförhöjning åt Professorerne i de verldsliga Faculteterna, Bibliothekarie» och Räntmästaren, äfvensom åt Professor Ka/seniamiSj intilldess löne-regleringeu inom Theologiska Faculteten kunde blifva fullbordad, 3oo
R:dr för hvardera, samt ifrån Lunds Universitet till löne-förhöjning åt de 6 äldste Professorerne ifrån 3oo till 35o tunnor spanmål, eller 5o tunnor för hvardera, har Kongl. Maj:t i Nåder beslutat, alt af Rikets Ständer äska, för hvarldera Universitetet, lill löneförhöjning för de 6 äldste Professorerne, 3oo R:dr för hvardera, eller tillhopa 1,800 R:dr, som, tillika med de till löneförbättring och understöd för yngre Academiske Lärare begärde i,5oo-R:dr, utgör det i voteririgs-propositionerne upptagne belopp af 3,3oo R:dr.
Då häraf utvisas, att afsiglen icke varit atL löne-1 i 1 lök n i lagen skulle tillgodokomma andra Professorer, än dem, som åtnjölo de uti uppgifteine ifrån Universiteten beräknade lönevilkor, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer mätte meddela den förklaring, att den för de 6 äldste Professorerne vid hvarldera Universitetet beviljade löne-tillökning af 3oo R:dr icke må åtnjutas af dem, sorn, jemte Professors-lön, tillika innehafva praebendeö, Stockholm den 5 Januari 1 84r•
Ordens Boktryckeriet Stats-Utskottcts Utlåtande, iV;o 413. 1 N:o 413.
Ank. till Kxp. Utsk. den 1% Jan. 1841, kl. 1^ widd.
Utlåtande, i anledning af Herr von Har t man adorffs motion em andag till utskrifning af Registratur, hvilka ifrån Slais-Expeditioneme bordt till Riks-Archivet erflcrnnas. (U. A.) Hos Ridderskapet och Adeln har Herr von Hartmansdorff, A., uli en till Siats-Utskottet remitterad motion, framställt: att, ehuru, enligt CanzliOrdningen af den 23 October 1809, concepten till alla utgående Kongl. Bref skola af Copister och Extra Ordinarie Canzlister utskrifvas till så kallade Registratur, hvilka höra inbindas och efter 3:ne år, likasom andra handlingar, till Riks-Archivet öfverlemnas för att förvaras till framtida efterrättelse, i händelse något af de lösa concepten skulle förkomma, hade likväl detta blifvit mer eller mindre försummadt, serdeles under de senare tiderne, då tjensterne i Konungens Canzli till stor del förrättats af personer, sorn antingen hade ingen lön eller ringare än, sorn motsvarade befattningarne; att under det motionären utöfvade Hof-Canzlers-Embetet anmälte Riks-Archivets t. f. Chef den 28 Maj 1838, hurudant förhållandet då var i berörde hänseende, hvarefter upplysningar ifrån Cheferne lör Kongl. Canzliets serskilda Afdelningar infordrades, men hvarå likväl svar icke fullständigt inkommit vid den tid, motionären frånträdde utöfningen af HofCanzlers-Embetet; att emedlertid, enligt en uti sistlidne December månad ifrån Riks-Archivet meddelad officiell uppgift, förhållaudet nu vore sådant, afl, efter afdrag för de 3 sista åren, hvilkas Registratur ännu icke behöft aflemnas, Registratur vore oallemnade ifrån Justitife-Expeditionen för 9 år „
Krigs-Expeditionen . . . . 48 „ „
Kammar-Expeditionen . . . 25 ,, „
Finance-Expeditionen . . . . 35 „ „
Ecclesiastik-Expeditionen . . . 25 „ tillsammans 142 år; hvadan, om det än antoges, att för nära hälften af dessa brister erforderliga renskrifter finnas att tillgå, motionären befarade, att den verkliga bristen icke vore ringare än 80 års Registratur; samt att då för det efterligBih, lill R.
4 Sunil. 1 Afd, 2 Band. 44 Haft. 1 2 Stats-Ulskottets Utlåtande, N.-o 413, gande Registratur, som motionären, under dess utöfning af Stats-Secreterare-Embetet för Eeciesiastik-Ärendena, lät emot betalning renskrifva, erlades öfverhufvud 10 R:dr B:co för månaden eller 120 R:dr föråret, kostnaden för complettering af det felande skulle uppgå till 9,600 R:dr; och har motionären af den omständigheten, att Förstärkta Stats-Utskottet afslagit den tillökning, Kongl.
Makt äskat till löner åt nye tjenstemän och arfvoden åt biträdande personer vid Riks-Archivet, hvarigenom utvägen att få exlra-ordinarie göromål förrättade blifvit afskuren, hemtat anledning att, med stöd af 56 § Riksdags-Ordningen, föreslå, att, sedan de, som vållat försummelserne under den förflutna tiden, äro antingen döde eller afskedade ocii ansvarslöse, men angelägenheten fordrar, att Registraturen uti Riks-Archivet blifva completlerade, Rikets Ständer, i sammanhang med Extra Statsregleringen, måtte till de ifrågavarande Registraturens utskrifning anslå för en gång 10,000 R:dr, eller, om bristen är större eller mindre, än motionären beräknat, det belopp, som erfordras efter 120 R:dr för året.
Såvida Rikets Ständer, vid det förhållande, att nu ifrågavarande arbete bordt verkställas uti vederbörande Canzli-Expeditioner, men ej af RiksArchivets tjenstemanna-personal, anse den omständigheten, att löne-tillökning för sistnämnde personal och anslag till ökadt biträde uti Riks-Archivet icke beviljats, kan, i rätt tillämpning af 56 § Riksdags-Ordningen, berättiga till det nu väckte förslagets upptagande efter motionstidens slut, får Utskottet för dess del anföra, att, då, enligt hvad motionen utvisar, i anledning af Herr t. f. Chefens för Riks-Archivet gjorda anmälan om de felande handlingarne, nödiga upplysningar blifvit ifrån Cheferne för vederbörande Expeditioner infordrade, samt det således bör förmodas, att frågan om Registraturens complettering erhåller behörig handläggning, samt, i händelse för beredandet deraf, sådane åtgärder måste vidtagas, som anses påkalla Rikets Ständers biträde medelst serskilde medels anvisande, Kongl. Majrt, i sådant fall, lärer till Rikets Ständer göra den framställning, som finnes af nöden, anser Utskottet sig böra tillstyrka, att nu ifrågavarande, af enskild motionär, gjorde förslag måtte lemnäs utan afseende.
Då det emedlertid är officiellt ådagalagdt, att en mängd handlingar från Stats-Expeditionerne, som bordt i Riks-Archivet förvaras, under längre tidrymd icke blifvit dit aflemnade, men det i många hänseenden är af vigt, att hvad härom är föreskrifvet varder behörigen iagttaget, anser Utskottet sig böra tillika hemställa, Stats-Utskottets Memorial, N\o 414. 3 att Rikets Stunder ville hos Kongl.
Majit i underdånighet anhålla, det vederbörande må undfå
Nådig befallning att tillse och vaka deröfver, att de handlingar ifrån vederbörande Stats-Expeditioner, som skola uti Riks-Archivet förvaras, måtte i behörig ordning varda dit öfverlemnade och derstädes finnas fullständigt att tillgå.
Stockholm den 11 Januari 1841.
Anis. till lixp.
Utsk. den 12 Jan. 1841, kl. 12 mield.
Memorial, i anledning af Kongl. Majtts Nådiga Skrifvelse, angående
Pio te hällarne vid Uplands Regemenle beviljad befrielse från utgörandet af s. k. kläd penningar enligt Knechte-eont rådet.
Uti Nådig Skrifvelse af den 16 sisth November (införd under N:o 93 i Ira Sami. af Bihanget till Riks-Ståndens Prolocoll vid innevarande Riksdag), har Kongl. Majit gifvit Stats-Utskottet tillkänna, att, med anledning af Riksdagsfullmägliges lian Upsala Län Johan Anderssons och Johan Pehrssons i underdånighet gjorda ansökning om befrielse för Rotehåliarne vid Uplands Regemente från utgörandet al den, enligt 4:de puncten uti Knekte-Contraclet den 4 Nov. 1725, under namn af klädpenningar hittills erlagde afgift af 5 Daler kopparmynt, eller 26 sk. 8 rist.
Bico tor hvarje rote, Kongl. Majit, sorn vid det förhållande, att bemälde Rotehållare, i öfverensstämmelse med Kongl. Majits och Rikets Ständers vid 1818 års Riksdag deni gjorde erbjudande, åtagit sig att, i stället för de, i och för soldatens beklädnad, dittills af dem lemnade bidrag, derefter och framgent till Regementets Beklädnads-Direction erlägga contant en bestämd andel af soldat-munderingens värde efter Riksmarkegång samt detta åtagande sedermera behörigen fullgjort, i Nåder funnit uttagandet derutöfver hos Ilotehållarne vid Uplands Regemente af det uti 4:de puncten af 1725 års Knekte-Contract omförmälde serskilde bidrag till soldatens beklädnad vara stridande emot den af Kongl. Majit och Rikets Ständer Rotehållarne år .1818 gifne försäkran, fördenskull pröfvat rättvist att, med bifall till be - 4 Stats-Ulskottets Memorial, N\o 415. mälde Riksdagsfullmägtiges underdåniga anhållan, från och med år 1840 och allt framgent, så länge nuvarande beklädnadssätt och dermed förenade vilkor fortfara att vara gällande, frikalla Roiehåiiarne vid Uplands Regemente från utgörandet af sistnämnde under namn af klädpenningar erlagde afgift af 5 Daler Kopparmynt, eller 26 sk. 8 r:st.
Banco, för hvarje rote.
Enär ifrågavarande af Rotehållarne vid Uplands Regemente, i enlighet med 4:de punkten af 1725 års
K n e k te-Co n t ra ct, till Statsverket intill 1839 års utgång erlagde beklädnads-bidrag, hvilket uti räkenskaperne blifvit upptaget bland de såkallade Extra medel och uppbörder, endast uppgått till ett mindre betydligt belopp, hvadan upphörandet af närande afgift icke kan anses i någon väsendtlig mon inverka till rubbning af den utaf Rikets Ständer vid innevarande
Riksdag redan fastställde beräkning af Statsverkets Ordinarie Inkomster, har Utskottet ansett någon annan åtgärd, i anledning af Kongl. Maj:ts Högstberörde Nådiga Skrifvelse, icke vara att å Utskottets sida vidtaga, än att densammas innehåll hos Rikets Ständer vördsamt anmäla.
Ant. till Exp. Utsls. d. 1?
Jan. 1841, kl. 12 mida.
Memorial, i anledning af Riks-St ändens beslut, rörande tryckningen af de i representationsfrågan, vid denna Riksdag, afgifne yttranden och Memorial.
(R:#fS Afd.)
Från Hedervärda Bonde-Ståndet har Stats-Utskoltet emottagit ett ProtocolIs-utdrag, med underrättelse om det af nämnde Piiks-Slånd, under den 7 November nästlidet år, fattade beslut, ”att alla inom Riks-Ständen ”hafde förhandlingar i represen La tions-frågan, tillika med Constitutions-Ut”skottets deröfver redan afgifna och framdeles afgifvande Memorial, skulle ”i ett sammanhang tryckas och kostnaden dertill al Riksdagsmedlen utgå. ”Hvarvid Ståndet ansåg nödigt, att, for dess räkning, uppläggas 3,000 ”exemplar, för att tillhandahållas
Ståndets committenter genom utdelning ”i socknarne; hvarom Riksdags-fullmägtige sjelfve, hvar i sin ort, borde ”fora ris la ila.”
I anledning af Bonde-Ståndets inbjudning till de öfriga RiksSlånden att i hvad sålunda blifvit beslutadt sig med förstbemälde Stånd Siats-Utskottets Memorial_, N'.o 415. 5 förena, har, enligt de upplysningar, Utskottet sig förskaffat, Högloft.
Ridderskapet och Adeln beslutit, att af Bonde-Ståndets förhandlingar i representationsfrågan må, emot ersättning af Riksdags-kostnadsmedlen, serskildt tryckas 3,000 exemplar, för att, genom Kongl. Maj:ts Befallningshafvande* förslag till socknarne aflemnas och utdelas.
Högvördige Preste-Ståndet har likaledes förklarat, att Ståndet af flera anledningar, och deribland, att Preste-Ståndet gått i författning om de hos Ståndet i representationsfrågan förefallna discussioners tryckning på Ståndets egen bekostnad, fann sig förliindradt biträda Bonde-Ståndets inbjudning i hela dess vidd; dock ville Preste-Ståndet, för sin del, medgifva, att, då Bonde-Ståndets redan hållna discussion i representationsfrågan i dess Protocoll tryckes, ett afdrag deraf till 3,000 exemplar må af Riksdags-rnedien bekostas, med vilkor, att samma exemplar varda, genom Kongl. Majrts Befallningshafvande* försorg, i socknarne utdelade.
"VaHofi. Borgare-Ståndet har åter förklarat sig icke för närvarande antaga Bonde-Ståndets omförmälde inbjudning.
Genom Ridderskapets och Adelns samt Preste- och Borgare-Ståndens i detta afseende sammanstämmande beslut, bär således frågan orri serskild tryckning af samma Stånds förhandlingar och Constitutions-Utskottets Memorial angående representationsförändringen förfallit; hvaremot 2: ne Riksstånd, nemligen Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, hufvudsakligen instämt i Bonde-Ståndets beslut, i afseende på tryckningen af detta Stånds egna discussioner rörande samma ämne.
Utskottet har derföre, till sammanjemkning af ofvan anförda skiljagtigheter i det härom sålunda af sistnämnde 3:ne Riks-Stånd fattade beslut, ansett sig böra föreslå, att, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet uti ifrågavarande hänseende beslutit, vid tryckningen af Bonde-Ståndets Protocoll under innevarande Riksdag, Tre tusen exemplar af de inom samma Stånd uti representationsfrågan, dels redan afgifna och dels hädanefter afgifvande yttranden samt fattade beslut, må, emot ersättning i sammanhang med öfrige tryckningskostnader för berörde Protocoll, serskildt afdragas, för att, sedan de likaledes på allmän bekostnad blifvit häftade, till Kongl.
Majlis Befallning!hafvande aflemnas och genom deras försorg i socknarne utdelas.
I händelse Rikets Ständer bifalla, hvad Utskottet nu föreslagit, lärer Utskottet få sig uppdraget att Fullmägtige i Riksgälds-Contoret härom underrätta, till iagttagande vid omförmälde tryckningskostnaders godtgörande.
Stockholm den 11 Januari 184-1.
St, Prot, 1840 och 184U 4 Sami, 1 J/d. 2 Band, 44 Haft, 2 STOCKHOLM.
Hellsten, 1841. Siats-Utskottets Utlåtande, IV.-Q £16. i N:o 416.
Ant. till Exp, Utsk. den 16 Januari iSzju, kl. 6 e. fet.
Utlåtande, i anledning af erhållna återremisser å Utlåtandet JS:o 337.
I anledning- af samtlige Riks-Ståndens beslutade ålerremiss af Stals-Ut~ skottets Utlåtande N:o 33^, angående upphörande af afgifter till Handelsoell Sjöfarts-fonden, samt huru förhållas bör med de anslag, sorn varit å denna Fond anvisade, får Utskottet till besvarande upptaga de inom liiksSlånden vid berörde Utlåtande gjorde anmärkningar. 1:0
I frågan om Convoy-Commissariatels upphörande, har inom Ridderskapet och Adeln blifvit yrkadt, all nämnde Embetsverk, såsom redan kändt utom fäderneslandet, borde bibehållas i samma skick, som tillförne, hos Preste-Ståindet blifvit framställd den erinran, att, om Convoy-Commis■sariatet skulle upphöra, dess befattning borde och kunde öfverflyttas på Commerce-Collegium, samt hos Borgare- och Bonde-Stånden uttryckt dea åsigt, alt Stats-Utskotlet ej bordt frånträda förra Ständers beslut om öfverlemnandet af Convoy- Commissariatets förvaltningsbestyr till CommerceCollegium, der, på sätt Rikets Ständer i deras skrifvelse af den 23 Februari 1835 hemställt, Norrska Regeringen uti alla frågor af unionel beskaffenhet kunde genom ombud deltaga, jemte det alla Kongl. Maj:ts beslut i dithörande ärenden kornmo att fattas uti sammansatt Svenskt och Norrskt Statsråd; hvarförutan af serskilde Ledamöter blifvit anmärkt, å ena sidan, att det vore föga lämpligt, att Stats-Minislrar deltaga såsom Ledamöter uti ett under dem subordinerande Embetsverks förvaltning, och, å den andra, att afgörandet af de ärenden, som hittills tillhört Convoy-Comfnissariatet, kunde omedelbart ega rum hos Konungen, uti Svenskt och Norrskt Siats-Råd, Då Utskottets tillstyrkan, att ett serskildt
Embetsverk med ett i förhållande till de begge Rikenäs Sveriges och Norriges bidrag till utgifterna lämpadt antal Ledamöter af hvardera nationen, måtte besörja förvaltningen af de ärenden, som hittills varit af Convoy-Commissariatet bestridda, grundad derpå, att icke allenast en annan behandling af dessa unionella för - Bih. till R.
Prot. 1840 och 184c 4 Sorni. 1 Afd. 2 Band. 43-te Haji. 1 2 Stats-TJtskoltets Utlåtande, N.-o 4'^- hållanden skulle blifva stridande emot den jern 1 i k het, som i sådant afseende emellan de begge förenade Rikena bör iagtlag^s, utan afven alt, så framt ett större och efter de begge Rikenas fördelar af de med Convoymedlen bestridda utgifter lämpadt bidrag till dessa utgifter skall kunna af Konungariket Norriges Stor-Thing förväntas, en lika fördelning af administrationen emelian Svenska och Noirska embetsman jemväl bör ega rum, anser Utskottet den möjliga besparing, som igenom detta förvaltningsbestyrs öfverlemnande åt Commerce-Collegium, skulle kunna beredas, icke motsvara de fördelar, som det Svenska Statsverket skäligen hade att förvänta, om, på sätt Utskottet föreslagit, ett serskildt Embetsverk inrättades; hvadan Utskottet i denna del vidblifver sitt förra yttrande. 2:0 I anledning af Slats-Utskotlels förslag, alt den afgift lill Idandelsoch Sjöfarts-fonden, som af Rikets Ständer varder beslutad, måtte komma att hädanefter uppbäras och till Slals-verket levereras tillsammans med Tullmedlen, har inom Borgare-- och Bonde-Stånden blifvit yrkadt: att nämnde afgift måtte, på sätt Herr Halling i dess afgifne motion föreslagit, komma att alldeles upphöra, emot det att Tullbevillningen ökades med så stort belopp, som kunde erfordras för att fylla de behof, hvartill Handelsoch Sjöfarts-fonden varit afsedd, så alt den serskilda debiteringen af Tn 11- umgälder samt Handels- och Sjöfarts-afgift, som hittills egt rum, mätte kunna upphöra, hvarjemte inom förstnämnde Riks-Stånd blifvit anmärkt , dels, att Utskottet kringgått den frågan, om afgiften lill Handels- och Sjöfarts-fonden är af bevillnings-natur eller ej, hvilken fråga vore så mycket vigtigare att få utredd, som Rikets Ständer vid förra Riksd gen måst hus Kongl. Maj:t anhålla om jemkning och nedsättning af afgiften till Handelsoch Sjöfarts-fonden, hvarom någon underdånig framställning icke erfordrats, om det varit afgjordt, att afgiften är en bevillning, deröfver Ständerne ega att ensamme besluta, dels att Utskottet icke ingått i någon beräkning , lill huru stor procent af Tullen ifrågavarande afgift behöfde uppbäras, hvaraf ej kunde dragas annan slutföljd, än alt Utskottet ansett den hittills fastställde 10-procents-taxeringen böra fortfara , fastän, enligt Utskottets egna calculer, för behofvets fyllande icke erfordrades mera, än 6 2^3:dels procent, simt att, om Stats-Ulskoltet icke ansåg sig kunna i en bevillningsfråga meddela yttrande,
Utskottet vore oförhindradt att till gemensam öfverläggning med Bevillnings-Ulskottet sammanträda.
I anledning häraf får Utskottet, i öfverensstämmelse med de underrättelser, Utskottet, rörande tillkomsten och förvaltningen af Convoy- elier, såsom den numera benämnes, Handels- och Sjöfarts-afgiften, kunnat erhålla, Slats-Utskattets Utlåtande, N:o rf,l6. 3 upplysa: att den fö sta afgift, sorn i sädant afseende utgått, varit benämnd extra licent för aila inkommande och utgående handelsvaror och tillkommit år 1723, genom det Handlande Borgerskapets frivilliga åtagande, emot förbehåll af delagtighet, genom Deputerade, i dispositionen deraf; alt denna afgift, som levererats till det samma år i Götheborg inrättade, sedermera 1741 till Slockholm förflyttade, Convoy-Commissariatet, i början directe från Tuilkamrarne och sedermera från Tull-styrelsen, blifvit af Rikets Ständer vid flera Riksdagar fot höjd och reglerad, såsom: år 1741 , den 22 Aug., då Rikets
Ständer beslutade ”extra licentens conlinuation framgent och intilldess