Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då nyttiga naturalster icke borde ligga obegagnade, der menniskors flit och omtanka kunde dem tillgodogöra; då det måste vara samhället i allmänhet till gagn, att landets alla närings-källor, äfven de små och mindre bemärkta, användes till folkets nytta; då det för befolkningen i orten kunde vara till stor fördel oell lättnad, och då det slutligen icke kunde på något sätt skada skogsvexten eller skogsvården på kronoparken, att dylika förbud upphäfdes, har motionären föreslagit, ”att Rikets Högloflige
Ständer ville i en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t anhålla, det Kongl. Majit täcktes, med upphäfvande af gällande förbud i dessa afseenden, förständiga vederbörande, att tillåta befolkningen på och i trakten af Böda kronopark, att spränga sten vid sjöstranden utanför parken; att begagna af ålder brukliga fiskelägen å denna strand; att på utstakade eller al ålder brukliga vägar uppköra den sjötång, som samlar sig vid stranden; att, emot skälig ersättning, få begagna muhlbete å parken, samt slutligen, att få uppgräfva yrveds-stubbar och plocka nedfallna qvistar och annat affall samt de der vexande vilda bär, allt under den kontroll, som kan anses erforderlig, på det icke åverkan å skogen må göras.”
Af motionen bilagde handlingar har Utskottet, bland annat, inhemtat, att de vitesförbud, hvilkas upphäfvande motionären nied sin framställning åsyftat, innefattas uti ett af Ölands Norra Mots Härads-rält den 12 Januari 1856 falladt och afkunnadt beslut, enligt hvilket Härads-rälten, på gifven anledning och på anförde skäl, stadgat och förordnat, i] afseende på Böda kronopark samt lill densamma hörande egor och områden, att en hvar, som begagnade otillåten gång- eller körväg, idkade oloflig jagt eller fiske, skure torf, afhemtade ler, grus, sand, sten eller sjötång, nedrefve eller skadade hägnader, öppnade grindar, utan alt dem genast igenstänga, eller insläppte, betade eller tjudrade kreatur, gjorde sig förfallen till ett vite af 25 R:dr Bauko.
Då det icke lärer tillkomma Rikets Ständer, alt ingå uti bedömande af lämpligheten utaf ifrågavarande, af vederbörlig domstol meddelade vites-förbud, och Stats- samt Allm.
Utlåtande N:o 13. 3 deras undanrödjande ej heller, enligt Utskottets åsigt, kan ske annorlunda än i laga ordning, hemställer Utskottet, att merberörde motion icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Reservationer» Af Herr Henschen, som tillstyrkt Rikets Ständer, att uti underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl. Majit måtte, efter vederbörandes hörande, vidtaga de åtgärder, Kongl. Maj:t kunde finna för de öfverklagade olägenheternas afhjelpande nödiga.
Af Herr Bodell: ”Jemlikt 10 kap. 5 § Ryggninga-Ralken hade vites-förhudet icke bordt omfatta gående öfver kronoparkens skogs- eller utmark eller bär-plockning derstädes, med mindre åverkan derstädes skett, hvarför jag anser, att Rikets Ständer måtte antingen, för sin del, besluta att ifrån sådant vile afstå eller åtminstone hos Kongl. Majit underdånigst anhålla om sådana åtgärders vidtagande, hvilka Kongl. Majit kunde finna för de öfverklagade olägenheternas afhjelpande nödiga.” Af Riksdags-fullmäktige Anders Medin från Kronobergs län, Lars Rasmusson från Götheborgs och Bohus län samt Efraim Larsson från Elfsborgs län. 4 Stats- samt Allm.
Utlåtande N:o 14.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 4 Aug. 1857, kl. 3 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion, angående dagarfvode till Magistrals-person, som skall närvara, då penningar, stämpladt papper m. m., inlägges eller uttages ur Landt-ränteri.
Hos Vällofliga Borgare-Ståndet har Herr Rudling uti väckt och till Sammansatta Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet remitterad motion föreslagit, att den Magistrats-ledamot, som skall hafva nyckel till Landt-ränteri och derstädes uppvakta då penningar, stämpladt papper eller annat der skall inläggas eller uttagas, måtte berättigas att för detta sitt besvär, som uti ett eller annat län lärer påkomma flera gånger i veckan eller nära nog dagligen, åtnjuta dag-arfvode.
Utskottet får erinra, att Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet uti vid denna Biksdag afgifvet Betänkande N:o 7, i anledning af väckt motion om förhöjning i traktamentet åt Magistrats-personer och Borgare vid besigtningar och andra förrättningar för Kronans räkning tillstyrkt Rikets Ständer att till Kongl. Maj:t aflåta underdånig skrifvelse med anhållan, det Kongl. Maj-.t behagade i Nåder förordna, att Magistrats-personer och Borgare, hvilkas biträde för Kongl. Maj-.ts och Kronans räkning vid syner, värderingar, inventeringar m. m., — brandsyner å Kronans hus och ränteri-inventeringar likväl undantagne, — må derför, ehvad förrättningen varar längre eller kortare tid, uti en eller flera dagar, uppbära i traktamente tre Riksdaler Riksmynt för hvarje dag.
Då detta Betänkande, som af alla Riks-Stånden är vordet bifallet, uttryckligen undantager brandsyner å Kronans hus och ränteri-inventeringar från sådana förrättningar, hvarför Magistrats-person och Borgare må tillgodonjuta dag-traktamente, Stats- samt Allm.
Utlåtande N:o 15. 5 samt Magistrats-persons inställelse i Ränteriet för handlingars inläggande eller uttagande å andra dagar än då inventering verkställes, i berörde hänseende måste anses vara af så enahanda beskaffenhet, att ej mera dervid än vid inventerings-tillfällena traktamente och ersättning skäligen må kunna påfordras, finnér Sammansatta Stalssarnt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet Herr Rudlings ifrågavarande motion icke böra till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 4 Äng. 1857, kl. 3 e. m Utlåtande, dels i anledning af Kongl.
Maj:ls Nådiga Proposition, i fråga om en fyr-anläggning å Gottska Sandön, dels ock i följd af väckta motioner, angående åtgärders vidtagande för förbättringar i Fyr-, Bäk- och Lots-väsendet.
Uti till Rikets Ständer aflåten Nådig Proposition af den 22 sistlidne Juni har Kongl. Maj-.t behagat tillkännagifva, hurusom uti ett af Lots-direktören afgifvet Betänkande, hvilket, sedan Förvaltningen af Sjö-ärendena deröfver sig yttrat, varit föremål för Kongl. Maj-.ts Nådiga pröfning, fråga väckts derom, att, i öfverensstämmelse med särskildt uppgjorda förslag, Rikets Fyr- och Båk-väsende skulle till sjöfartens ytterligare betryggande, utvidgas, antingen så fullständigt, att i det närmaste
Rikets hela vidsträckta kust komme att belysas al fyrar och vid flere utomskärs eller till sjös belägna grund fyr-skepp förläggas, samt dessutom åtskilliga nödiga ansedda hamn- och inomskärs-fyrar anbringades, kännings-båkar och stcn-kummel 6 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Ulsk.
Utlåtande N:o 15. uppfördes och ett vida större antal bojar och konprickar, än det hittills bestämda utlades, för hvilket allt kostnaden förslagsvis beräknats till en summa af 1,156,000 R:dr Riksmynt, jemte det att för dessa nya anstalters framtida vidmagthållande upptagits en ökad årlig utgift af 1 18,000 R:dr samma mynt; eller ock i något inskränktare mån, så att af hvad nyss omförmälda förslag innehölle endast det, som kunde antagas blifva af allmännaste gagn och deraf behofvet redan vore genom erfarenhet vitsordadt, komme till utförande, hvarigenom anläggnings-kostnaden nedsattes till 598,000 R:dr och den ökade årliga underhålls-utgiften till 55,000 R:dr, allt Riksmynt; al hvilka förslag Förvaltningen af Sjö-ärendena ansett det förra, såsom föranledande större kostnader än att till deras bestridande anslag kunde blifva att påräkna, vid sådant förhållande ej vara antagligt, men deremot understödt det sednare med några jemkningar, hvilka beräknats skola till 558,525 R:dr Riksmynt nedsätta det för en gång behöfliga anslaget samt till 56,545 R:dr samma mynt tillökningen i de ständiga utgifterna för fyrings-verket.
Då emellertid, efter hvad hos Kongl. Majit tillika anmäldt blifvit, intetdera af de sålunda ifrågaställda förslagen till utvidgadt Fyr- och Råk-system skulle kunna utföras, utan att anslag dertill af Rikets Ständer beviljades, hade Kongl. Majit väl, i betraktande deraf, att Riksdagen så långt framskridit och de för Rikets Ständer tillgängliga medel redan tagits i anspråk för många likaledes vigtiga stats-behof, icke funnit lämpligt att nu af Rikets Ständer äska anvisning af nödiga medel till genomförande af något bland berörde förslag i dess helhet; men som de under sistförflutna tiden i närheten af Gottska Sandön timade talrika strandningar allt mer påtagligt ådagalagt angelägenheten af fyr-inrättning derstädes, hvarom ock Kongl. Stor-Britanniska Regeringen i ministeriel väg nyligen hos Kongl. Maj:t gjort framställning, har Kongl. Maj:t ej kunnat undgå att särskildt påkalla Rikets Ständers uppmärksamhet för detta i alla de omförmälda förslagen framhållna behof.
I afseende härpå har Kongl. Maj:t för öfrigt funnit förekomma, att sedan, under så väl 1840 och 1841 som 1850 och 1851 årens Riksdagar, Rikets då församlade Ständer till Kongl. Maj:t ingått med underdåniga framställningar om en fyr-anläggnings tillvägabringande på Gottska Sandön, samt af sådan anledning nödiga undersökningar på stället blifvit anbefallda och egt rum, dervid sig visat, att en dylik inrättning af den lysningskraft, att de på två till tre sjömils afstånd från nämnde ö i nordostlig riktning belägna farliga undervattens-grunden Kopparstenarne, hvarest fyr-fartyg ansetts icke kunna utläggas, folie inom fyrens lysningsvidd, otvifvelaktigt skulle lända till sjöfartens ytterligare betryggande i farvattnen deromkring, särdeles för fartyg, kommande från Finska viken, Kongl. Maj:t, uti nådig skrifvelse af den 27 April 1854, meddelat Rikets då församlade Ständer hvad i ämnet förelupit och derjemte tillkännagifvit, att den ifrågakomne fyr-anläggningen borde, för undvikande af all förvexling med andra fyrar och för att kunna fullt motsvara ändamålet att tjena till varning för ofvanberörde svåra grund, bestå af Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk.
Utlåtande N:o 15. tvänne särskilda bredvid hvarandra uppförda samt med lentille-apparat och stillastående sken inrättade fyrtorn af trä i enlighet med derom genom Förvaltningens af Sjö-ärendena försorg uppgjordt förslag, deri kostnaden beräknats till 80,000 Kalr Banko, hvartill dock tillgångar då saknades; men att Rikets Ständer, uti sitt härå den 8 November samma år afgifna svar, förmält sig ej hafva kunnat bevilja särskilda medel för ifrågavarande fyr-byggnader, utan deremot anhållit, att så snart nödiga tillgångar för uppförande af de tvänne fvrarne å Gottska Sandön kunde af Lots- och Fyrings-medlen beredas, denna fyr-anläggning bringas till verkställighet; i anledning hvaraf Förvaltningen af Sjö-ärendena blifvit under .den 7 påföljde
December i Nåder försländigad, att, innan andra nya fyrbyggnads-företag ifrågasattes och så snart Lots- och Fyrings medlen möjligen lemnade tillgång till ifrågavarande fyr-anläggning, med anmälan derom till Kongl. Majit i underdånighet inkomma.
En sådan anmälan hade dock hittills uteblifvit och kunde, efter all sannolikhet, icke eller framdeles vara att förvänta, emedan merberörde medel funnits knappt vara tillräcklige för de redan befintliga Fyr- och Båk-inrättningarnes vidmakthållande; hvaremot vederbörande nu ifrågasatt särskildt anslag för fyr-anläggning å Gottska Sandön och dervid, i anseende till osäkerhet af byggnadsgrunden, som bestode af flygsand, hemställt om sådan förändring i det om fyr-anläggningen derstädes förut afgifna förslag, att fyrtornens stommar komma att utgöras af jern, hvarigenom den väsentliga fördel bereddes, att tornen icke allenast vunne säkrare sammanhållighet, utan ock, i händelse af behof, kunde nedtagas och å annat ställe ånyo uppföras, hvilken förändring likväl antagits komma att lill 130,000 R:dr Riksmynt lörhöja bvggnads-kostnaden.
Af dessa förhållanden har Kongl. Majit funnit sig föranlåten nu begära, det Rikets Ständer måtte, såsom extra anslag, bevilja den summa af 130,000 Ridr Riksmynt, hvilken, efter hvad bär ofvan blifvit nämndt, beräknats blifva erforderlig för att å Gottska Sandön tillvägabringa en fyr-inrättning i enlighet med det af Lotsdirektören sednast afgifna och utaf Förvaltningen af Sjö-ärendena förordade förslag Sammansatta Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, till hvilket denna nådiga proposition blifvit, jemte åtskilliga inom Riks-Stånden väckta motioner, angående åtgärders vidtagande för förbättringar i Fyr-, Båk- och Lotsväsendet, öfverlenmad, har af de till ärendet hörande handlingar, som kommit Utskottet tillhanda, bland annat, inhemtat, att, på sätt ofvan är vordet omförmäldt, Lots-direktören under den 26 Januari delta år afgifvit 2 ine alternativa förslag till utvidgadt system för Fyr- och Båk-väsendet i Riket; att, enligt det förra af dessa förslag, skulle anbringas på Malören ett fyrtorn af sten eller jern och trä, hvarför kostnaden blifvit approximativt beräknad till 74,000:
Rödkullan, ett dito af dito eller dito och dito för 73,000: 8 Stats- samt Allm. Bcsv.- och Ekon.-Utsk.
Utlåtande N:o 15.
Junkön, två dito af dito . . 10,500: — Rönskär eller Leskär, en fyr anbringad uti boningshusets vägg .... . . 7,000: — Gåsören, en dito dito uti dito dito . . 5,000:
— Bjurö klubb, ett fyrtorn af sten eller af jern och trä . . . . 33,500: — Rätans södra inlopp, en fyr anbringad i boningshusets vägg samt en lyktstolpe af trä . . 5,000 — Södra Bergudden, en dito dito i dito dito . . 6,500 — Bredskär, en dito dito i dito dito . . 6,500 — Bonden, ett fyrtorn af sten eller af jern och trä ... . . . 54,500 — Hernö klubb, ett dito af dito eller af dito dito ....
. . 40,000 — Brämön, en fyr anbringad i boningshusets vägg ....
. . 15,500 — Agön, en dito dito i dito dito .
. 6,500 — Finngrunden (ost-om) ett fyrlartyg. (vest-om) ett dito ( .
. 120,000 — (i reserv) ett dito ) Björn, en fyr anbringad i boningshusets vägg .
. 15,500 — Understen, förhöjning af det nuvarande fyrtornet ....
. . 16,000 — Hanholmen, en fyr anbringad i boningshusets vägg . . . . . 5,000 — Sandhamn, ett fyrtorn af trä . . 1,200 — Kapellö, en fyr anbringad i boningshusets vägg ....
. . 5,000 — Wiksten, en dito dito i dito dito .
. 5,000 — Femerön, en dito dito i dito dito . . 5,000 — Aln, en dito dito i dito dito .
. 5,000 — Sandsänkan eller) .. e . j. . . .
, , J ett fyrtorn af sten och jern ....
Häradsskär j J 210.000 — Westerviks inlopp, ett fyrtorn af trä . . 7,500 — Högklint, ett dito af sten . . 38,500 — Gottska Sandön, två dito af trä eller af jern och trä . . . 130,000 — Bunga ör, en fyr anbringad i boningshusets vägg ....
. . 6,000 -— Magö, en dito i dito dito .
5,000 — Carlshamn, en dito i dito dito .
5,000 — Sandhammaren, ett fyrtorn af jern och trä eller af sten . . . . 53,000 — Engelholm, ett dito af trä . . 1,200 — Halmstad, ett dito dito jemte en lyktstolpe af trä . . . . . . 1,700 — Wäder öarne, ett fyrtorn af sten eller af jern och trä . . .
. . 76,000 — utgörande sammanlagda kostnaden för dessa fyr-inrättningar 1,049,100 R:dr Riks- mynt; Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk.
Utlåtande N:o 15. 9 mynt; att jemlikt samma förslag upptogos såsom erforderliga dagmärken eller känninggbåkar, stenkummel, bojar och större konprickar, till uppförande på följande ställen, nemligen: a) Kännings-bäkar eller större märken af trä: 1 på Bredskärsbddan uti Öregrunds-grepen, 1 Stora Mellskär vid farleden till Nyköping, och 2 „
Skäggenäslandet vid Kalmar sund, hvardera af dessa beräknad till 4,500 eller tillsammans 18,000 R:dr. b) Stenkummel, hvitkalkade: 1 till Bondökallarnes utmärkande, i på Timarksgrundei, 1 „ Lördags-liällan, 1 „ Skälbädan, 1 „ Abrahamshar, 1 „ Gräskälsbådan, 1 utanför Jumala-viken, 1 på Ahlskäret, 1 „ Gräskälsbådan. 1 „ Hamnskär, 1 „ Karskär, 1 „ Svenska Björn, 1 „ Skäret Vexlet, 1 „ Käringskär, 1 „ Svartbädan, 1 ,, Mälkarsberget, 1 „ Bommarne, 1 „ Skötrökan, 1 „ Korsklubben, 1 „ Inre Karvasen, 1 „ Norra Måsklubben, 1 ,, Stora Klämmet, 1 „
Lilla dito, 1 „ Eko, norra del, 1 „ Norr skärets södra del, 1 „ Utter, 1 „ Björktalls-klanten, 1 „ Hufvudsalsa måsudde, Bih. till R.
Erot. 1856 $ 1857. i Sami 2 Afd. 6 Häft. 2 10 Stats- samt Allm. Bese.- och Ekon.-Ulsk.
Utlåtande N:o i5. 1 på Gula klanlen, 1 „ Långhammar, 1 „ Norsholms-udden, 1 „ Klippan Klotet eller Ulldngans sydöstra udde, 1 „ Utkören, 1 „ Kläback, och 1 „ Segelskär; varande kostnaden för hvartdera af dessa beräknad till 225 R:dr eller tillhopa 7,875 R:dr Riksmynt; c) Bojar, större, af trä med förtöjnings-redskap: 1 på Yttre Kiskan, 1 „
Örarne, 1 vid skäret Länsman, 1 på Bellona eller Djurstens-grundet, och 1 „
Södergrundan, för en hvar af hvilka kostnaden blifvit upptagen till 1,500 R:dr eller för alla fem till 6,500 l\:dr Riksmynt, och d) Konprickar, större, med topp tecken af flätverk: 1 på Söran, 1 „
Per Ståls knall, 1 „ Järnäs yttre grund, 1 „ Hålig rund, 1 „ Håligrundet, 1 „ i8 fots grundet, 1 „ Hagby grundet, 1 „ Tylegrundet, och 1 „ Pdarpsref, med en beräknad kostnad för hvardera af 100
R:dr eller tillsam mans 900 R:dr, utgörande alltså sammanräknade beloppet för alla dagmärkena 53,275 R:dr Riksmynt.
För verkliggörande af detta vidsträckta förslag, som innefattar byggandet af 12 Kust-fyrar jemte 2 Fyr-fartyg och 24 led samt hamn-fvrar, förutom dagmärken, bestående af 4 Kännings-liåkar, 55 Stenkummel, 5 Bojar och 9 Konprickar, uppgår den approximativt beräknade utgiften till 1,156,000 R:dr Riksmynt, hvaruti likväl icke äro inbegripne underhålls-, lyshållnings- och aflönings-kostnaderne, Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk.
Utlåtande N:o i5.
Ii upptagne till 418,000 R:dr samma mynt.
Men då detta vidtomfattande förslag blifvit, enligt Lots-direktörens eget förklarande, uppgjordt med afseende på att kunna tillfredsställa äfven de mest utsträckta anspråk på Lots- och Fyr-inrättningens skyldighet alt betrygga och vägleda sjöfarten, utan att vid detsammäs uppgörande det tagits i öfvervägande, huruvida landets tillgångar gjorde detsammas genomförande möjligt, har Lots-direktören uppgjort ett annat mindre omfattande förslag till utvidgande af det befintliga Fyr- och Sjömärkes-väsendet, inskränkt inom hvad som förmodades möjligen kunna, utan allt för stora och kännbara uppoffringar, åstadkommas till sjöfartens underlättande och säkerhet.
Jemlikt detta sednare förslag, upptagande de fyrar och dagmärken, hvilka ansetts vara mest af behofvet påkallade, samt den ungefärliga kostnaden för deras uppförande, borde inrättas å Bjuröklubb, ett fyrtorn af sten eller af jern och trä 35,500: — Södra Bergudden, en fyr anbringad i boningshusets vägg . . . 6,500: — Hernö klubb, ett fyrtorn af sten eller af jern och trä ... 40,000:
— Brämön, en fyr anbringad i boningshusets vägg 15,500: — Finngrunden, 2 fyrfartyg och 4 dito i reserv . 120,000: — Understen, det nuvarande fyrtornets förhöjning 16,000: — Wiksten, en fyr anbringad i boningshusets vägg 5,000: — Högklint, ett fyrtorn af sten 38,500: — Gottska Sandön, 2:ne fyrtorn af jern och trä 150,000: ■— Sandhammaren, ett fyrtorn af sten eller af jern och trä . . . . 53,000: — Wäderöarne, ett fyrtorn af dito eller af dito peli dito, med en utbyggnad för att deri anbringa en lägre fyr 76,000: — eller tillsammans 534,000 R:dr Riksmynt, hvartill komma för inköp af erforderliga tomtplatser för fyr-anläggningarne .... 14,000: — samt fyllnadssumma . 52,000: — eller tillhopa 580,000: — samt Känningsbåkar: 1 på Bredskärsbädan och 1 ,, Stora Mällskär.
Stenkummel: 1 till Bondökallarnas utmärkande, 1 på Abrahamshar, 1 på Grdskälsbädan, 1 utanför Jumalaviken, 1 på Ahlskäret, 12 Stats- samt Allm.
Best.- och Ekon.-Utsk.
Utlåtande N:o 15. 1 på Hamnskär, 1 „ K ar skär, 1 „ Svenska Björn, 1 „ skäret Vexlet, 1 „ Sjötrökan, 1 „
Korsklubben, 1 „ inre Karvasen, 1 „ Norra Måsklubben, 1 „ Stora Klämmet, 1 „ Ii/to dito, 1 „ Utter och 1 „ klippan Klotet eller Utldngans sydöstra udde.
Bojar: 1 vid skäret Länsman och 1 på Södergrundan, och Konprickar: 1 på Söran, 1 „ Per Ståls knall, 1 ,, Järnäs yttre grund, 1 „ Hällgrund, 1 „ Hällgrundet, 1 „ 18 fots grundet, 1 „
Hagbygrundet, 1 „ Tyle grundet, och 1 Pdarpsref; uppgående den för dessa sjömärkens uppförande beräknade ungefärliga kostnaden till 16,525 R:dr och, med upptagen fyllnads-summa 1,675 R:dr, 18,000
R:dr, varande alltså detta sednare förslags hela kostnads-summa 598,000 R:dr Riksmynt, hvaribland de årliga utgifterna för underhåll, lyshållning och aflöning m. m., uppförde till 55,000 R:dr, icke äro inbegripna.
Öfver dessa hegge af Lots-direktören uppgjorda alternativa förslag har Förvaltningen af Sjö-ärendena blifvit hörd och uti afgifvet underdånigt utlåtande, bland annat, yttrat, att då det förra af dessa förslag omfattade arbeten och åtgärder, föranledande till så stora både verkställighets- och årliga underhålls-kostnader, att anslag dertill svårligen kunde påräknas, ansåge
Förvaltningen detsamma icke kunna ifrågakomma till utförande och blef fördenskull utaf berörde embets-myndighet. emnadt utan närmare skärskådande; att, beträffande åter det sednare eller andra Stats- samt Allm.
Utlåtande N:o 15. 13 förslaget, ,så ehuru det ej allenast vore önskvärdt, utan äfven måhända möjligt, att nödiga medel till alla sistberörde arbetens utförande kunde beredas, ansåge likväl Förvaltningen, att endast de nödvändigaste först borde ifrågakomma, och hvartill otvifvelaktig! kunde räknas inrättande af föreslagna fyrar å Bjurö och Bierno klubb, hvarjemte
Förvaltningen funnit sig böra i underdånighet hemställa, att antingen den i det första, men ej i det andra af meranämnde förslag upptagna påbyggnaden af Eggegrunds fyr måtte, dels på grund af de skäl, Lots-direktören anfört, och dels med afseende på den betydliga sjöfarten till och ifrån Gefle, få verkställas, eller ock, såsom jemväl första förslaget innehölle, en fyr anläggas å klippan Björn, sedan genom skeende undersökning sig visat, hvilketdera af dessa 2:ne alternativer vore det ändamålsenligaste; att vidkommande dernäst de föreslagna 2:ne fyrfartygen för Finngrunden, så kunde nyttan och behofvet af dera visserligen icke ifrågasättas, men då i betraktande toges ej miiidre de högst betydliga kostnaderna för desse, jemte dertill behöflige reserv-fartyg, än äfven följande omständigheter, nemligen: svårigheten alt vid nämnde grund så förtöja fartygen, att de kunde rida upp emot der gående svåra sjö; att de endast en kort tid af året kunde vara uteliggande, helst det näppeligen torde blifva möjligt att verkställa utläggningen förrän i Juni eller intagningen sednare än i Oktober månad, om fartygens fastfrysande ej skulle äfventvras, samt att de sålunda komme att saknas under just de tider eller höst och vår, då de synnerligast behöfdes å sina stationer, tvekade Förvaltningen att i underdånighet tillstyrka, att fyrfartyg måtte utläggas vid besagde grund, som dessutom numera blifvit försedda med större prickar.
Vidare ansåge Förvaltningen den till uppförande föreslagna fyren å Wiksten möjligen kunna undvaras, men att deremot en sådan på Högklint vore så väl för sjöfarten i allmänhet, som med afseende på den projekterade postföringen emellan Westervik och Wisby af behofvet påkallad, äfvensom den i Lots-direktörens förra, men ej sednare förslag upptagna fyr-anläggningen vid Häradskär eller Sandsänkan vara särdeles nödvändig.
Enligt Förvaltningens förslag skulle således till uppförande främst, förekomma:
Fyren på Bjurö klubb 33,500:
— Dito på Hernö dito 40,000:
— Eggegrunds fyr-påbyggnad omkring 70,000: —- men om fyren på Björn i stället uppföres . 15,500: — Fyren på Högklint 58,500:
— Dito på Sandsänkan 210,000: — men om fyren i stället på Häradskär anlägges, borde kostnaden kunna betydligt minskas.
Fyrar på Gottska Sandön 130,000: — Enligt Lots-direktörens sednare förslag, föreslagna Sjömärken m. m. 16,325: — tillsammans 538,325: — 14 Stats- samt Allm. Best.- och Ekon.-Utsk.
Utlåtande N:o 45. hvartill komme underhålls-, lysnings- och reparations-kostnader, tillhopa 56,345 R:dr, allt Riksmynt. 1 afseende på Käunings-båkar med flera Sjömärken, som i sistberörde förslag blifvit upptagna, ansåg
Förvaltningen dem alla vara af nytta och vigt, väsentligen för kust- och inomskärs-seglingen; men enär dessa sjömärken, då de komme till stånd, skulle, på samma gång de underlättade seglingen och gjorde den tryggad, utan att så ofta som nu vore fallet lotsars biträde behöfde begagnas, föranleda en minskning i dessas inkomster, torde en billig omtanka om lots-personalens bergning påkalla ej blott en förhöjning i lots-taxorna, utan äfven förbättring i samma personals lönevilkor i allmänhet.