Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
V 40 ^336 Svar på återremiss ,,,,,,, 8 — 152 6 a, a. J 41 a. a, V 41 a. a. ! 41 a. a. " 41 7'rollhälte Canal och Slussvarkj anslag dertill af Handels- och SjÖfarts-fonden; se Handels- och Sjöfarts-for.den. » angående det emellan Kongl. Maj:t och Kronan , å ena, samt Nya Trollhätte Canal-Bolag, å andra sidan, afslutade Contract i och för ombyggnad af Trollhätte Canal och a a. | 41 ä.
V 41 Slussverk , , , , —.— 4 1 481 1-10 a. a. V 41 u. V 41 Svar på återremiss 4 1 530 7-11 a. a. v 41 a. a. V 41 g. V 41 a. a. V 41 T.
Moteä- och Trossom ned - Tross-passevolance , passevolance.
Tross passevolancc-afgij ten 9 fråga sättning deri Tryckfriheten, de till dess värd utsedde Corncnitterade Tryckfri hets-Corn it éens Expedition j se Lönereglering.
Tryckfrihets-Förordningen: om ändringar uti §§ 1, 2, 3, 4, 5 (hvilande 6edan sista Biktdag) , t , t j y ’ » > » Kongl Maj.t-s Nådiga Svar f > Uppgift å de af samtliga Riks Stånden antagna ändringar deruti , » om borttagande af 8:de mom. uti 4 § » om förslag i afseende å dess rätta be nämning ,,,,,,,,, » om ändring i 1 § 3 mom.
, , , » om ett tillägg i 1 § 5 mora.
, , » om ändring i 1 §. 9 morn.
, , , » om ett tillägg i i § 9 mom.
, , Svar på återremiss , , , , » om ändring i 2 § 4 mom.
, , , » om andrad ordalydelse af 5 § 1 och 5 m
Svar på återremiss, , , , Rättelse i Memorialet N:o 92 Voterings-resultat , , , , a om ändring af 5 § 6 mom.
, , , » om ändring af 3 § 4 morn , , , Svar på återremiss , , , , Voterings-resultat , , , , » om ändring af 5 § 6 mom. t , , Svar på återremiss , , , , Voterings-resultat , , , , » om upphäfvande eller ändring af 13 mom.
Svar på återremiss , , , , Voterings-resultat , , , , » . om ändring af 2 § 4 mom.
, , , Svar på återremiss c , , , Voterings-resultat , , , , Tryckningj förordnande för de till Tryckfrihetens vård utsedde Committerade, i afseende på Grundlagarnes och Riksdagsbeslutets felfria tryckning » Se Bihanget till Riks-Ståndens Pro tocoll. » angående anmodan till Expeditions Utskottet att låta påskynda tryckningen af de från de öfriga Utskotten inkomneBetänkanden m. m.
TVat/^artii-odlingena befrämjande , , , , , Trädvaror, se Tull-umgälderne.
Tullj om erläggande deraf vid skattlagda qvarnar.
Se Motioner 15. SL ?§ cro sr- ~ -3 - z; c < *S fc O N:o V. a. B 2 M > t réi eller Memorial. U Hatande, Betänkande Riks-Ståndens Beslut.
Underdånig Skrifvelse. 2 r ST '/C tx a> C I Ridd. o. Adeln.
Preste- Sfåodet.
N:o! Sid.
N:o % • 4 2 98 15 b. v 41 b. 40 b. t 41 b. \i 40 10 1 33 55 G o d- l ä n d t. 79 3 5 26-35 V V, 4 40 v V 40 V i 40 V i 40 6 1 1 2 2 3-6 3 9 9-11 a. a. V 40 a. a. V 40 a. a. V 40 a. a.
V 40 3 — 16 5-9 b. ? 40 b. V 40 b. 1 40 b.
V 40 82 3 64 1 h. a 40 b A 40 b. A 40 b. 40 82* 3 — 65 0 b. A 40 b. A 40 b. A 40 b. H 40 82 3 — 66 3 b. A 40 b. A 40 b. A 40 b. }} 40 82 —— 3 — 72 9 V 41 b V 41 b. V 41 b. | 41 82 3 73 10 V 41 S. *• 41 a. V 41 a. f 41 —— 3 91 25 v 41 t 41 b. y 41 i 41 3 74 11 b. V 41 b. V 41 b. V 41 b. i 41 82 3 75 1-3 å.
V 41 å. v 41 å.
V 41 b. V 41 3 92 27 V 41 i 41 V 41 4 41 3 123 1 b. « 41 a. a. | 41 b. { 41 b. i 41 3 — 124 2 a a. V 41 a a.
V 41 a. a. V 41 a. a. V 41 3 77 5 b v 41 b. v 41 b. V 41 b. V 41 82 3 78 6 ä.
V 41 a. V 41 å.
V 41 b. V 41 3 — 93 29 V 41 t 41 v 41 I 41 3 112 1 a. a. V 41 a. a. V 41 a. a. V 41 a. a V 41 3 79 10 &.
V 41 4.
V 41 b. V 41 b. V 41 3 94 30 V 41 i 41 v* 41 i 41 3 — 112 5 a. a. V 41 a. a. V 41 a. a. V 4l a a.
V 41 3 97 4-8 V 41 { 41 v 41 b i 41 3 — 110 12-15 V 4l V 41 V 41 V 41 - 3 124 4, 5 a. a, V 41 a. a. V 41 a. a. y 41 a. a. V 41 3 — 98 9-16 b. V 41 b. { 41 v 41 b. i 41 3 lil 15 V 41 V 41 V 41 V 41 3 124 6 a. ». V 4t a. a. V 41 a. a. V 41 ». a. V 41 (0 1 390 954 G o d- V. S n d t, 10 2 15 15 A d A c t a. 4 1 25 4 b V 40 å. i 40 < O å.
V 40 H
Preste- Borgare- Bonde- ' N:o N:n Sid.
i Tabell Hf:0 U till 1847 års Revisions-Berättelse angående Stats-Ver ket.
Utredning öfver Stats-Verkets Grundfond vid slutet af nedanstående är. 1834. 1835. 1836. 1837. 1838. 1839. 1840. l OO h* * 1842. 1843. 1844. 1845.
Statsmedel i allmänhet.
Special- summor.
Hufvud- summor.
S ecial- summor.
Hufvud- simmor.
Special- summor. flufvud- summor.
Special- snmmor.
Den tillgång, som under benämning af statsmedel, enligt Rikshufvud- bokens kapital-räkningar för här upptagna är, balanseras vid samma års slut, och hvari ingå andelar tillhörande Stats-Verkets gr wid- fond samt ordinarie och extra 8,760,271 4,148,892 16 33 8,975,499 4,299,654 35 2 8,844,360 4,305,872 O 7 8,513,933 4,047,468 3 8 9,075,812 4,564.014 13 6 7 8,503,335 4,152,954 97 2. 7,802,566 3,415,453 1 43 « 8,387,250 4,021,585 10 38 11 5 9,139,746 4,696,215 q 7 9,551,250 4,984,044 47 7 9,068,636 4,599,375 13 9 9 9,743,973 5,167,267 11 15 3 5 stats-regleringsfonderna, utgör .
Men efter afdrag af skuld, enligt 3 9 tå 9 36 3 38 28 96 8 9 42 3 13 7 43 samma räkningar, Netto Ordin arie Stats-regleringen med tillhörande conto öfver åter- debiterade förskotts-utgifter, till- föres värdet af följande bland of- vanstående tillgångar inbegripna poster, nemligen:
Beloppet af vid bokslutet odispo- nibla restantier, proprie-balan- 4,611,378 30 8 4,675,845 9 4,538,427 32 1 4,466,464 13 3 4,511,797 32 11 4,350,381 6 4,387,112 6 6 4,365,664 20 6 4,443,530 14 4 4,567,206 31 4,469,260 18 4,576,705 43 10 347,011 597,783 1 428,624 582,330 32 38 10 6 565,517 311,619 34 36 11 2 561,295 281,068 22 44 3 2 561,459 367,116 iö 530,450 248,665 ■>7 3 475,161 301,033 56 47 93 11 524,703 212,959 56 36 3 0 588,835 145,432 151,951 35 6 10 9 680,641 164,126 56 ■>| 593,460 710,265 137,186 56 9 11 10 10 ser och anmärkta poster .
Dito aff. d.
9:de hufvud-titelns län samt såsom försko t ter åter- debiterade stats-utgifter .
Dito af i öfrigt stats-regleringen tillhörande , men vid års-afslu- 4 10 7 11 9 9 31 10 9 141,621 1,980 13 10 9 25 q 25 45 25 25 95 9 ten oliqviderade poster . . . 1 S:r 944,814 4 6 1,010.955 23 4 877,137 23 1 842,364 18 5 928,575 46 3 779,115 34 3 776,252 1 7 737,719 17 8 886,219 39 1 844,824 38 7 740,062 21 7 847,507 47 — Dock, efter afdrag af nedanstå- ende, nemligen:
Beloppet af oersatta brister å f. d. 2:a, 3:e, 4:e, 7:e och 10:e hufvud-titlarne .
Dito af genom misstag för 116,419 40 8 116,934 36 10 124,429 23 3 161,619 37 8 202,497 45 10 214,454 18 3 163,999 13 11 166,974 4 10 171,517 6,928 34 10 4 3 171,517 6,928 31 1 171,630 25 7 171,630 25 7 _ 40 3 S:r 116,419 40 8 828,394 11 10 116,934 36 10 894,020 34 6 124,429 23 3 752,707 47 10 161,619 37 8 680,744 28 9 202,497 45 10 726.078 5 214,454 18 3 564,661 16 163,999 13 11 612,252 35 8 166,974 4 10 570,745 12 10 178,446 26 7 707,773 12 6 178,446 26 7 666,378 12 171,630 25 7 568,431 44 171,630 25 7 675,877 21 10 Återstår för grundfonden och extra stats-regleringen gemensamt. 3,782,984 18 10 3.781,824 22 6 3,785,719 32 6 3,785,719 32 6 3,785,719 32 6 3,785,719 32 6 3,774,859 18 10 3,794,919 7 8 3,735,757 1 10 3,900,822 22 3,900,828 22 3,900,828 22 Extra Stats-regleringen Påföres beloppet af medel, som af grundfonden förskjutits, Godtgöres deremot för dito, till 860 13 8 19,232 39 0 dito förskjutna, 1 ‘ — , Grundfond återstår med "Verkliga fluktuationerna i grund- fondens belopp, vid jemförelse emellan de särskilda åren, be- stå i:
Ökning genom värdet af från ma- gasins-fonden öfverlåtna fa- 3,782,984 18 10 3,781,824 22 6 3,785,719 32 6 3,785,719 32 9 3,785,719 32 6 3,785,719 32 6 3,775,719 32 6 3,775,686 16 6 3,735,757 1 10 3,900,828 22 3,900,828 22 3,900,828 22 0 - 4,395 10 | stigheter m. m
Dito genom kapital, tillkommet vid intagning af Fång-Styrel- 16,000 167,626 3 0 sens tillgångar, .
Minskning genom värdet af tili magasins-focden öfverlåtna fa- 279 880 8 36 2 2 stigheter m. m
Dito genom anordning å Riks- staterna för år 1809 och fö- regående år
Dito genom nedsättning af vär- det å Krigs-Akademiens fa- stigheter
Dito genom afskrifning af ett förskott till Myntverkets 500 10,000 ' ' Dito genom afskrifning af en brist å 7:e hufvud-titeln .
Dito genom lefverering till Riks- gälds-Kontoret (af Nummer- Lotteriets tillgångar m. m.) . 33 16 55,929 14 e 2,554 31 i ~ 1 ' — .....
Netto — IV 1 1,159 44 4 0 3,895 10 —■ — —- — -| — — — 1 A 10,000 — IV 1 33 16 M 39,929 14 8 C 165,071 20 2 — — — — - — — _ — t Tabell Y:0 4 till iS4y års Revisions-Berättelse angående Stats-Verket.
Arméens Pension s-Kass as Kapital, för år 1844, Debet Balansen efter 1843 års Hufvudbok _, som var Arméens Pensions-Kassas skuld den 1 Januari 1844. än, enligt räkningen med pensionerade delägare, Af kortningen.
För är 1843 och förra arén: Årlig afgift 140:
Retroaktiv afgift Expektans-afgift ....
Vakans- och liggetids-besparing
Ränta å uppbörds-medel . . Uppbörds-arfvode . . . .
Observations-medel . . . . Uibetalningen.
För ur 1844:
Pensioner och begrafningshjelp Herrar Direktörers arfvoden Aflönings-staten . f. d. tjenstemans pension Arfvoden och diskretioner Diverse utgifter Ränta å 5 procent .
Bevillning Hushyra Onera för Kassans hus Arfvodes-procent . . . Anmärknings-procent .
Uppbörds-arfvode Balans till år 184b.
Arméens Pensions-Kassas fordran: än f. d.
Krigsmans hus-kapital . . . 136,871: 39. 3. 6 82 14 14 14 14 16 16 16 16 38; 38 38 38 38 38 38 40 40 40 40 40 42 188 Summa Banko R:dr 513 16 35143 224,929 Credit Balansen efter 1843 års Hufvudbok som var Arméens Pensions-Kassas fordran den 1 Januari 1844. än f. d. Krigsmanshus-kapital .' 136,871: 39. 3 Inkomsten.
För år 1843 och förra åren: Begrafningshjelps-besparing Observations-medel - Inkomsten.
För är 1844:
Ränta a 4 procent „ ä 4y procent „ å 5 procent „ å 6 procent Hushyra |: delar af Vadstena Krigsmanshus-Kassas äldre inkomster Bötes-medel Diverse inkomster Årlig afgift Retroaktiv afgift Expektans-afgift
Begrafningshjelps-besparing Ränta å uppbörds-medel Besparade pensioner V Balans till år 184b:
Arméens Pensions-Kassas skuld Summa Banko R:dr Rätteligen utdraget, betygar, Stockholm och Kongl. Arméens Pensions-Kassa den 18 Oktober 1847.
Anmärkningar: 5 15 102 47 8 17 19 1 19 19 19 21 21 51,672 23 7 21 21 25 27 27 29 11,890 46 — 31 17,051 28 7 35 35 8,935 187 1:°
Som pensions-utbetainingen under året medtagit en summa al 216,134 R:dr 8 sk., men de för pensioneringen öfverlåtna stats-anslagen, 80,615 Ridr 2 sk. 2 r:st., jemte ränta å 5 procent, 6,843 R:dr 28 sk. 4 rist., å f. d. Kiigsmanshus-kapitälet, sammanlagdt utgjort endast 87,458 R:dr 30 sfe, 6 rist., har derutöfver utgått en summa af 128,675 Rldr 25 sk. 6 rist., som Pensions-fonden, tillkommen genom delägarnes enskilda bidrag, tillskjutit. 2.o Med utdraget ui Armeens Pensions-Kassas hufvudbok lör ar 1844 följer ett exemplar af Direktionens tryckta Kungörelse om pensions-utdelningen för det med April månad tilländalöpande pensions - -året.
Tabell lil:© »5 till 1847 ars Revisions-Berättelse angående Stats-Verket.
Arméens Pensions-Kassas Kapital, föi* år 1845, Delset Balansen efter 1844 års Hufvudbok som var Arméens Pensions-Kassas skuld den 1 Januari 1845, än, enligt räkningen med pensionerade delägare, 122: 24.
Af kortningen.
För år 1844 och förra åren:
Årlig afgift Retroaktiv afgift Expektans-afgift
Ränta å uppbörds-medel . . Utbetalningen.
För år 1845:
Pensioner och begrafningshjelp Herrar Direktörers arfvoden Aflönings-staten f. d.^tjenstemans pension Arfvoden och diskretioner Diverse utgifter ....
Ränta å 5 procent ....
Ränta å 4J procent Bevillning Hushyra Onera för Kassans hus .
Arfvodes-procent ....
Anmärknings-procent . . Uppbörds-arfvode ....
Balans till år 1846.
Arméns Pensions-Kassas fordran: än f. d.
Krigsmanshus-kapital . . . 136,871: 39.
3. 6 80 14 14 14 14 16 16 36 36 36 36 36 36 36 36 38 38 38' 3t 38 40 190 291 32 901 31 1 227,106 32 Credit Balansen efter 1844 års Hufvudbok som var Arméens Pensions-Kassas fordran den 1 Januari 1845. än f. d.
Krigsmanshus-kapital 186,871: 39. 3.
För år 1844 och förra åren: Observations-medel - . . Inkomster.
Ränta å 4 procent „ å 44 procent „ å 5 procent „ å 6 procent Hushyra ?:delar af Vadstena Krigsmanshus-Kassas äldre inkomster Bötes-medel Restituerade Krono-utskylder ■ .
Årlig afgift
Retroaktiv afgift Expektans-afgift . .
Flera stegs-afgift , Vakans- och liggetids-besparing
Begrafningshjelps-besparing Ränta å uppbörds-medel Besparade pensioner Balans till är 1846:
Arméens Pensions-Kassas skuld. 15 17 17 17 17 19 19 19 19 21 23 25 25 27 31 33 33 189 15,670 18,724 6,261 Summa Banko 11: dr Summa Banko R:dr Rätteligen utdraget, betygar, Stockholm och Kongl.
Arméens Pensions-Kassa den 18 Oktober 1847. C. Åhman.
Anmärkningar: l’o Sorn räkning öfver Wadstena Krigsmanshus-kassas äldre inkomster för år 1845 ännu icke från Kongl.
Krigs-Kollegium inkommit, har beloppet af den Armeens Pensions-Kassa med g.delar tillkommande andel i berörde inkomster icke kunnat i räkenskapen upptagas. 2:o
Med utdraget ur Armeens Pensions-Kassas hufvudbok för år 1845 följer ett exemplar af Direktionens tryckta Kungörelse om pensions-utdelningen för det med Aprd månad tillandalöpande pensions-aret.
, C. Åhman. — 281 — Kongl. Stats-Kontorets underdåniga Utlåtande, i anledning af 1847 års Revisions-Berättelse, angående Stats-Verkets tillstånd, styrelse och förvaltning. $ t o r ni ä k t i g s t e A11 e r n å d i g s t e
Ko n ung!
Gfenom remiss af den 2 sistlidne December, till Stats-Kontoret ankommen den 28 i samina månad, har Eders Kongl. Majit i nåder öfverlemna!
Rikets Ständers år 1847 församlade Revisorers Berättelse om granskningen af Stats-verkets, jemte dertill hörande fonders, tillstånd, styrelse och förvaltning för åren 1844 och 1845, samt anbefallt StatsKontoret att, i anledning af hvad samma Berättelse innehåller, i afseende på Stats-verkets, Charta-Sigillata-verkets, Mynt- och Kontrollverkens samt undsättningsmedlens förvaltning och räkenskaper, äfvensom angående vissa, vid granskningen af Landsböckerna förekommande omständigheter, afgifva underdånigt Utlåtande; lill fullgörande af hvilken nådiga befallning, Stats-Kontoret får i underdånighet anföra följande:
Revisorerne hafva anfört åtskilligt angående Riks-hufvudboken, den förut påyrkade särskilda Hufvudboken för Stats-Kontoret och den uti Riks-hufvudboken ingående så kallade grund- eiler reservfonden.
Då sådant äfven förekommit i år 1845 församlade Revisorers Berättelse, och Stats-Kontoret i dessa ämnen vidlyftigt yttrat sig uti det öfver samma Berättelse, under den 20 Februari 1846, afgifna underdåniga utlåtande, tror Stats-Kontoret, till undvikande af ytterligare vidlyftighet, det göra tillfyllest att här i underdånighet åberopa berörde utlåtande.
Yäl hafva Revisorerne låtit utkalkylera grundfondens belopp vid 1841 års slut, olikt det af år 1845 års Revisorer uppgifna, och ännu mera olikt det belopp, som 1844 års Stats-Utskott, på grund af StatsKontorets utredning, uppgifvit; men då någon specilikation af differenserna emellan Revisorernes och Stats-Kontorets uppgifna parti-summor i Revisions-Berättelsen ej igen finnes, kan Stats-Kontoret öfver dessa differenser ej afgifva någon förklaring.
I princip skilja sig 1847 års Revisorer och Stats-Kontoret deruti, att proprie-balanser och anmärkta 36 — 282 — poster af Revisorerne frånföras grundfonden, men deremot de, ersättningstillgång saknande, äldre brister på 2:dra, 3:dje, 4:de, 7:de ock 10:de hufvudtillarne af Revisorerne grunfonden tillgodoföras.
Stats-Kontoret har likväl ansett, att, då af proprie balanser och anmärkta poster ofta inflyta betydliga belopp, hvilka icke kunna tillföras någon annan än grundfonden, hvad under dessa titlar balanseras, bör, såsom primitivt tillhörande denna fond, äfven dit hänföras, men att deremot, då de ofvanberörde bristerna aldrig kunna på annat sätt realiseras, än genom nya anslag på Riks-staten, hvilka säkerligen aldrig komma att beviljas, dessa bristers belopp förlorat egenskapen att utgöra en fonds tillgångar, hvilka för att hållas i reserv vid uppkommande behof, höra vara eller kunna blifva disponibla.
Enligt förra Revisorers och Stats-Utskottets yttrade åsigter, hafva värden å fastigheter och inventarier af Stats-Kontoret blifvit frånräknade grundfonden, i hvilken de deremot, efter 1847 års Revisorers kalkyl, ingå.
Ehuru denna sednare behandling af poster, som kunna realiseras, synes vara riktig, torde likväl Stats-Kontoret kunna anses hafva hafva haft giltiga skäl för sitt sätt att gå till väga.
Önskligt vore att beslämda, af omvexlande åsigter oberoende, föreskrifter så väl i detta som andra vigtiga ämnen kunde erhållas.
Enahanda förhållande är med de i Rikshufvudboken balanserade, af hufvudtitlarnes anslag utgångna förskotter och län.
Genom nådigt Bref af den 7 April 1830, har Kongl. Maj:t bifallit Rikets Ständers, i anledning af deras Revisorers Berättelser om granskningen af Statsverkets förvaltning åren 1822, 1823, 1824 och 1825, gjorda underdåniga anhållan, att, med hänsigt till den fullständiga uppfattning af Stats-verkets tillstånd, som genom Riks-bokslutet är åsyftad, uti Rikshufvudboken måtte särskilt balanseras alla sådana förskotter, för hvilka redo ej blifvit gjord och som rätteligen intilldess, i synnerhet de mot framdeles ersättning utgångna, borde betraktas såsom tillgång, samt att för en bättre öfversigt äfven af Nionde hufvudtitelns tillgångar, hvartill borde räknas de ifrån titeln, såsom förskott eller lån, uttagna summor, ett särskildt conto, upptagande alla från berörde titel utlemnade dylika bidrag, med balans från föregående året och ulan sammanblandning med titelns årliga anslagssumma, måtte i sjelfva Rikshufvudboken införas.
Nu hafva dock 1847 års
Revisorer ansett sättet för dessa posters intagande i Rikshufvudboken vara mindre öfverensstämmande med lagarne för en riktig räkenskapsföring.
Till vinnande af ett önskligt slut i den stora hufvudfrågan om räkenskapsföringen af allmänna medel och derpå grundadt Riksbokslut, förnyar Stats-Kontoret sin, uti underdåniga utlåtandet af den 20
Fe - — 283 — bruari 1846 öfver 1845 års Revisores Berättelse, förut gjorda underdåniga hemställan, att, utan rubbning i nuvarande jemna gång af Statsverks-redogörelsen, särskilt måtte, till prof och formulär, få uppgöras en, på verkliga speciella förhållanden grundad, fullständig räkenskap, som innefattar dels en hufvudbok öfver Stats-Kontorets så kallade enskilda rörelse, med hvad som skall svara emot de hittills inom StatsKontoret och Ränte-kammaren förda anteckningar och redovisningar, dels en Riks-hufvudbok öfver det hela, samt att detta arbete måtte uppdragas åt Kamreraren i Riksboksluts-Kontoret, Kanslisten vid Eders Kongl. Maj:ts Orden, Nils August Fredin, med frihet från dess ordinarie tjenst, som under tiden finge skötas af en tillförordnad med lönens uppbärande såsom arfvode, och med rättighet för Fredin att betinga sig lämplig aflöning samt skrifvarhjelp och expens-medel att åtnjutas intill arbetets fullbordan.
Vid anställd jemförelse emellan stats-utgifterna och anslagen derför under de ifrågavarande tvenne åren, hafva Revisorerne ansett följande omständigheter förtjena uppmärksamhet: §. 1.
Revisorernes häruti gjorda förslag, att anslaget å 2:dra Hufvudtiteln för Justitie-Departementet, 3000 R:dr, som nu benämnes oförutsedda utgif ter, må, såsom utgörande en del af de 50,000 R:dr, hvilka för extra behof af Rikets Ständer anvisats och blifvit å nämnde samt 6:te, 7:de och 8:de hufvudtitlarne 1‘ördeladt, i nästa Riks-stat erhålla sin rätta benämning extra utgifter_, synes Stats-Kontoret riktigt och lärer vid förestående statsreglering iakttagas, §. 2.
Som under granskningen Revisorerne skolat inhemta, hurusom vid många tillfällen löner på stat, arfvoden, gratifikationer m. m. blifvit på det sätt anordnade, att medlen utgifvits till disposition af vederbörande Chef, som vanligen å Stats-Kontorets för beloppet utfärdade anordning1 endast tecknaL sitt qvittens; men ett dylikt sätt för utbetalning af Statens medel vore mindre formenligt, då möjligheten för granskning af desammas anordnande för sina verkliga ändamål dymedelst tillintetgjordes; hafva Revisorerne förmält sig anse, att i allmänhet vederbörande sjelfve böra i Stats-Kontoret uppbära hvad Eders Kongl.
Majit åt dem anvisar, samt att, när dylika dispositioner någon - 284 gång kunna finnas oundgängligen nödvändiga, föreskrift om medlens behöriga redovisning då jemväl uttryckligen meddelas.
Det gifves flera anledningar och orsaker, hvarföre medel anordnas till disposition, antingen af Embets-verk eller Chef eller ock af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, såsom exempel hvarpå må uppgifvas: då inom Expeditionerna af Eders Kongl. Majlis Kansli en tjenst hlifver i följd af högre förordnande ledig, men ej kan tillsättas, i hvilket fall lönen, enligt Eders Kongl.
Majlis nådiga föreskrift, disponeras af Departemenls-Chefen i och för tjenstgöringen inom Expeditionen; då inom Kollegier och Embets-verk den ordinarie löne-innehafvaren, jemlikt författningar, icke sjelf får förrätta innehafvande tjenst, såsom vid inträffande konkurs, suspension m. m.; då anordningar utfärdas till medels utbetalning från Landl-ränterierna, till Navigalions-skolor, lili Landtbruks-skolor, och så vidare; samt då anordningar å Folk-skollärare-aflöningar, utfärdade på Kongl. Räute-kammaren och hvilka, jemte kontanta medel, till orterna Öfversändas, ställas till disposition af Eders Kongl.
Maj:ts vederbörande Befallningshafvande.
Uti den sålunda utfärdade anordningen föreskrifves alltid att medlen lyftas emot redovisning, och denna redovisning sker vanligen inför Kammar-Rätten af de Embets-verk och personer, som dit inlemna redogörelsen, eller af Eders Kongl. Majrts Befallningshafvande i Landsboks-redogörelsen; men på det Kammar-Rätten må komma i tillfälle att känna sådana dispositioner och tillse, alt behörig redovisning icke uteblifver, uppföras i sådan ordning verkställda utbetalningar på en särskild förteckning, som för det förflutna året i följande Februari månad från Stats-Kontoret till Kammar-Rätten öfverlemnas.
I de fall åter, der den, till hvilken anordningen utfärdas, icke har redovisningsskyldighet inför KarnmarRätten, bör dispositionen vara tecknad antingen på sjelfva anordningen eller ock på en dervid fogad förteckning och åtföljas af qvitto af den eller dem, som medlen erhålla; och att detta hlifver behörigen iakttaget, tillkommer Kammar-Rättens Revision tillse, vid granskning af antingen Kongl.
Ränte-kammarens eller Landt-ränteriernas räkenskaper, ■— men icke Stats-Kontoret, som, sedan anordningen blifvit utfärdad, dermed ej har vidare befattning.
Af hvad Stats-Kontoret sålunda i underdånighet anfört och upplyst, följer ock, att hvad Revisorerne yrkat, det vederbörande höra i allmänhet sjelfve af Stats-Kontoret uppbära hvad Eders Kongl. Maj:t åt dem anvisar, icke kan verkställas, enär uttagningen af de anordnade medlen sker antingen i Kongl.
Räntekammaren eller i Landtränterierna.
285 — §§. 3. 4.
Hvad Revisorerne uti dessa begge §§. yttrat och anmält, angående utbetald gratifikation till Byrå-Chefen i Justitie Stats-Expeditionen och om tillförordnade Sekreterarens i Justitie-Kanslers Expeditionen löntillträde, synes ej utgöra föremål för Stats-Kontorets underdåniga utlåtande. §§. 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 22 och 23.
I anledning af hvad Revisorerne i dessa §§ erinrat och anmält, afgifver Stats-Kontoret under denna dag särskilda underdåniga utlåtanden, till följd af erhållna nådiga remisser genom Eders Kongl. Majrts Landtförs vars-, Civil- och Ecklesiastik-Departementers Kansli-Expeditioner. §. 20.
Då Revisorerne, i afseende å till af Eders Kongl. Maj:t kända behof, under åren 1844 och 1845, utbetalda 800 R:dr, i allo instämt uti hvad om dylika dispositioner af förre Revisorer blifvit yttradt och hemstäldt, får äfven Stats-Kontoret i underdånighet åberopa sitt, den 20 Februari 1846, deröfver afgifna underdåniga utlåtande. §. 21.
Huruvida, såsom Revisorerne förment, biträdet vid granskningen af fullmakterna för de 3:ne ofrälse Ståndens ledamöter vid sistlidne
Riksdag kunnat verkställas af tjenstemännen inom Justitie RevisionsExpeditionen, hvarigenom de derföre anvisade arfvoden blifvit obehöfliga, kan ej utgöra föremål för yttrande af Stats-Kontoret, som endast får upplysa, att för enahanda ändamål arfvoden blifvit vid de föregående Riksdagarne utbetalda och af Riksdagskostnads-medlen godtgjorda. §• 24.