Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats-Contoirets Stat bestådde Boksluts-Kammereraren och Kammarskrifvaren jemte öfrig nödig betjening biträda Herr Stats Commissarien Videgren vid det honom uppdragne Riks-Hufvud-BoksIutets författande 5 i följd häraf, har ock bernalt© Herr Stats-Commissarie alt ifrån det, att det under honom stående BokslutsContoir blifvit organiseradt, haft sig till biträde med full aflöning på öfverskottsmedlen, lika med vederlikar på Stat, En Kammererare, 2:ne Bokhållare och 3lne Kammarskrifvare.
Vid detta antal anser ock Stats-Utskottet, att det bör förblifva, intill dess det honom uppdragne Boksluts-arbetet blifver fullbordadt; men, som.
Stats-Contoiret, efter hvad ofvan anfördt är, jemväl fått sig ett Riks-Hufvud-Bokslut för de följande åren uppdragit; så synes det blifva nödvändigt, att Kongl. Stats-Contoiret här-» till icke saknar det biträde, som efter Stat bestås ; Stats-Utskottet hemställer derföre, att Kongl. Stats-Contoiret må äga, att disponera den på dess Ordinarie
Stat bestådde men hittills besparde aflöning för Bolcsluts-Kammereraren oell.
Kammarskrifvaren, så att något hinder och uppehåll för dess Riks-Bokslut, genom saknadt nödigt biträde, icke må möta.
Om detta allt, så väl som hvad Herrar Revisorer uti deras Berättelse hemstält, angående förändring af Räkenskaps-methoden i allmänhet för Lands- oell Militiae-Böckerne, lära Riksens Hoglofl.
Ständer, i händelse af bifall, Bihang tili Riks-St.
Fröt. 1S17 - 1S18. 4:de Sami.
N:r giy. sif, I7J4 Stats-ZJl skottets Betänk anden. finna nödigt att gora underdånig anmälan ho* Kongl. Maj:t med anhållan, det Kong':
Maj:t täcktes så väl denna Riksens Ständers underdåniga önskan , sorn hvad Riksens Ständer i detta amne vid förra Riksdag hemstält, låta till verk»lällighet befordra.
Eget ompröfvan» de underställes allt detta vördsamligen; Hvarvid en Ledamots yttrade serskiite (anka genom Utdrag af Protocollet bifogas.
Stockholm den a 8 Maj 1818.
Utdrag af Protocollet hälli t hos Riksens Höglofl.
Ständers Stats-Utskott vid Urlima Riksdagen i Stockholm den 2.2
Upplästes och godkändes Utskottets Utlåtande, angående sist församlade Revisorers till Stats- Banco- och Riksgälds Verkens öfverseende, uti deras Beiättelse rörande Stats-Verket, gjorde anmälanden i fråga örn Riks-Hufvud-Boksluts-arbetets fortgång m. m., hvarvid Herr Öfversten Tersmeden skrifteligen anförde:
"Jag inser visserligen att, sedan Riks-Hufvud-Boksfrågan nu först vid Riksdagens slut blifvit företagen, någon noggrann undersökning af de föreslagne Methoderne icke hinner verkställas, men jag tror däremot att äfven denne omständighet är en ytterligare anledning, för oss, att icke gjöra någon förändring uti 1815 års Riksens Ständers beslut. Stats-Vtskottets Betänkanihn. 171^
Det var efter föranledande af föregående Ständers och Revisorers klagan Öfver opålitligheten att efter Förslager, omslut eller omarbet. ning af Räkenskaperne beräkna Stats - Verkets Inkomster, sorn 1815 års Ständer beslöto, att en ny redogörelse-method för Landträkenskaperne skulle med samma år antagas, på det Riks-Hufvud-Bok därefter, utan all omarbetning, skulle kunna pä de verkeliga Räkenskaperne upprättas.
Majit öfver denne redogörelse» method infordrat utlåtande af Rikets KammarVerk; kunna vi vara fullkomligt öfvertygade, att densamma icke antoges örn den för sjelfva Uppbörds - Verket vore skadelig.
— Hvad anledning bafve vi då att fördröja denne Kongl. Majds Nådiga pröfning derigenom, att vi till jemförelse framställa ett nytt project.
Härigenom aflägsne vi möjligheten att snart korn» ma till målet, och förlänge de kostnader, sorn.
Staten för de förflutne åren och framgent måste vidkännas, intilldess en lämjrelig method för Riks-Bokslutet införes.
Om nu dertill kommer, att den af Kongl, Kammar-Rätten gillade Redogörelse - methoden verkeligen äger de fördelar den tilläges, att förena enkelhet, tydlighet och redighet, med den möjligaste säkerhet och lätthet vid Contro len å medlens behöriga redovisning, så vora skadan af ett sådant fördröjande ännu betydligare.
Jag hemställer således vördsamt till Högloft. Stats-Utskottet, om det vore conseqvent att sålunda upphäfva föregående Ständer* jgoslft, Stats-Utskottr.tS Beiänhanden'. oagtadt man förklarade sig ej hafva kunnat anställa behörig undersökning.
För min del anser jag derföre lämpeligast,’ att Riksens Höglofl.
Ständer, utan vidare tillägg, i underdånighet förnya sista Ständers un-1 derdåniga önskan om verkställighet af det då fattade beslut, och derjemte i underdånighet anhålla, att den af Kongl.
Majit redan för snart 3:ne år sedan i näder anbefalite granskning af den gillade Redogörelse - methoden må så påskyndas, att, derest densamma af Kongl. Majit gillas, den då för Räkenskapernes uppgjörande vid nästa års början må blifva antagen.
Skulle åter Kongl. Majit icke i Nåder kunna bifalla sista Ständers härom gjorde underdåniga anhållan, då, och endast i detta fall, kunde dea utväg vidtagas, som inom afdelningen är föreslagen , att anställa jemförelse emellan arne Riks-Hufvud - Böcker, som enligt de arne olika methoderne äro afslutade.
Sluteligen önskar jag, att de betänkanden, som öfver detta vigtiga ämne i Nåder äro infordrade, mätte, så fort de afgifvas, på Stats-Verkets bekostnad till trycket befordras.” Hvilket Anförande, såsom innefattande Herr Öfverstens serskilta tanka i förevarande ämne, skulle, på begäran, åtfölja till Riksens Höglofl.
Som ofvan. jN;r a 81- Riksens Höglofl.
Ständers Stats - Utskotts hemställan angående Revision af För - Stats-Utskottets Eetänk anderi! valtningen utaf de under Kongl. KrigsCollegii disposition ställde Cassör.
JÖå likmätigt 30 och 68 §. §. i Riksdags-ordningen Stats-Verkets tillstånd och förvaltning i alla dess delaf bör för Riksens Ständer uppvisas för att af dem vid Riksdagarne och deriniellan af De« ras valde Revisorer öfversés 1 och granskas; men sådan åtgärd vid de föregående Riksdagar och Revisioner icke blifvit sträckt till de médel, som serskildt förvaltas af Kongl. Maj:ts och Rikets Krigskollegium, nemligen Krigsmanshus- Boställs- och Mötespassevolance - Gassornes tidgångar, hvilka äfven utgöra delar af Stats- Verket; sä har StatsUtskottet ansett sig böra till Riksens HcglofL'
Ständer vördsamligen hemställa om icke något stadgande om verkställighet af sådan Revision må böra vidtagas' till efterrättelse för den kommande tiden samt underdånig anmälan derom hos Kongl. Majtt göras, med anhållan, det Kongl.'
Krigs-Collegium må undfå Nådig befallning, att,' vid inträffande Revisioner af Stats-Verkets öfrige Räkenskaper och förvaltning, jemväl uppvisa redogörelsen för desse Cassors medel, pa sätt och i' den ordning Riksdags-ordningen samt Instructianen för Revisorerne af den 10 Junit u8iX förmå och innehålla.
Stockholm den ;6 Maji i8i8- N:r 282- Riksens Hög lo fl. Ständers Stats - Utskotts Utlåtande, angående Riksdags Fullmäg* Stats- Utskottets Eetänkanden. tigen Eric Svenssons frän Bohus Län, Memorial om Controll å Hushållnings.
Sällskapernes disposition af de utaf Nionde Hufvud-Titulus Fond erhållande medel.
Uti till Hedervärda Bonde - Ståndet ingifvel Memorial, som till Stats-UtAotti åtgärd b ifvit ofverlärnnat, bär Riksdags-Fulfmägtigen från Bohus Hän Eric Svensson andragit, huruledes, da af Rikséns-Ständers Revisorers sist afgifne berättelse inhämtades, att en betydelig Summa af Nionde Hufvud-Titulns medel utgått såsom län åt Landsbushåilnings-SäUskaperne , det vöre nödigt, att desse Sällskap för hundås, att åiligen, eller till och med hvarje halft år , redovisa de af Staten och det Allmänna erhållande medel, hvarigenom Riksens Ständer lomme i tillfälle, att undersöka i hvad mohn Hushållixings-Sallskapc-rne uppfylla deras ändamål:
Anförande Eric Svensson såsom skäl för sin framställning, att Bohus Läns Hushållnings Sällskap, i följd af Kongl.
Majus Nådiga Bref den 3.1 October 1815. undfått utaf förenämnde tillgång 5000 R:dr, ena hälften som lån och den andra sorn gåfva, samt dessutom uppbär 50,0 R:dr årligen i Fem år till Linberedningens befordran, men att okändt vore, huru och på hvad sätt desse medel förvaltas.
Då Hushållnings-Sällskaperne, sorn hufvudsakligast bestå af Riksens Ständers medlemmar, tiga visse af Kongl, Majit i Nåder gillade Stad^ gar och Reglementen för deras åtgärder, är Stats-Utskottet öfvertygadt, att desse Sällskap, Stats Utskottets Betänkanden. med iagttagande deraf, använda de medel, som till deras disposition öfverlämnäs, på ett med Inrättningarnes föremål instämmande sätt:
Och, då för öfrigt Utskottet uti dess serskildte yttrande angående grunderne för användandet af gide Hufvud Titulus Anslags Summa, äfven föreslagit, att hernälte Sällskaper böra årligen till .Kongl.
Majit i underdånighet afgifva Berättelser orri förvaltningen af de medel, sorn utaf denne tillgång dem anslås; finner Stats-Utskottet så mycket mindre nödigt, att föreslå vidare föreskrift örn redovisning utaf desse Sällskaper, éom, derest någon skulle förmena sig äga anledning att sätta deras disposition af berörde medel i fråga, den klagande äger i sådant afseende vända sig till Kongl. Majit med underdånig anmälan derom: hvilket vördsammeligen under, ställes Riksens Höglofl.
Sländers heptöfvaiide.
Slockholm den 28 Maji x8i8- N:r 283.
Ständers Stats - Utskotts Betänkande, angående t ontroll - siamfet-afgiften för GuLdy Silfer och Tenn.
Uti det förslag till beräkning af Stats-Verkets intrader, sorn Stats-Utsotlet under den 2 6 sistledne Vebruarii till Riksens Höglofl.
Ständer afgaf; ansåg Utskottet Controll-Stämpel -afgiften för Guld, Silfver vch Tenn kunna påräknas till 2400 R:dr i stället för 2000 Ridr; hvartill den förut i Stat varit upptagen» Till denne högre - a?so Stats-Utskottets Betänkanden. beräkning hemtade Stats-Utskottet anledning a£ den Inkomst, denne afgift, enligt Räkenskaperne, under de föregående åren fanns hafva lernnät Stats•
Sfats-Utskottet har sedermera ifrån Controll-Verket erhållit en närmare upplysning om denne afgifts förhållande, i jemförelse til! de utgifter, Stats - Verket i oell för Controll - Inrättningen mast vidkännas; Denne vippgift föranleder val icke tili någon förändring i den föreslagne beräkningen af denne Stats-intrad; Men Stats-Utskottet har dock funxut den, hvad sjelfva afgiften angår, innefatta sådarte omständigheter, hvilka Utskottet ansett sig böra Riksens Höglofl.
I anledning af .Tustitias-Cantalers-Embetets lös Kongl.
Majit gjorde underdåniga anmälan; huruledes, tvert emot de tid efter annan utgangne Kongl. Förordningars innehåll, uti GuldSilfver- och Tenn-Arbeten ej allenast en märielig olikhet till finheten och halten af stämplade Arbets-styeken befunnits, utan jern val Culloch Silfver - Arbeten , så hos Guldsmeder som flere, utan Mästarens stämpel blifvit försålde, täcktes Kongl.
Maj t till en slik oredas förebyggande samt till Creditens styrkande så In- som Utrikes, under den 7 December 1752 utfärda D ess Nådiga stadga, angående en Controll-stämppels sättande på allt Guld, Silfver och Tenn, som thädanefter blefve i Riket förarbetadt, med hvad mera till det åsyftade ändamålets vinnande fans nödigt.
Enligt denna Förordning skulle Guldet arbetas af 3me sorter, nemligen:
Du- Guld af 23 carat 5 grains halt, JPistolett - Stats-Utskottets Betänkan deni 272.1 Guld till 20 carat och 4 grain samt Krono-Guld till 18 carat och 4 grain, dock med q grains remedium på hvardera sorten; Silfverhalten skulle blifva 13 5 lod fint på en mark af 16 lod med |:dels tillåtit remedium ; Hvad Tenn-Arbetet angick, så blef tvastämpladt alldeles förbudet, ulan skulle endast göras fyrastämpladt af Q7 af Hundrade fint, så att tillsattsen böfve 3 på Hundrade, samt trestämpladt lill 83 af H undrade fint, så att tillsattsen derpå blef 17 på Hundrade, enligt 1694 års Kongl.
Förordning; — Under denne halt skulle ingen få arbeta af Guld, Silfver och Tenn, vid det ansvar och straff, sorn 3 §. utsätter.
Till så mycket bättre ordning, uppsigt och säkerhet om Arbetets tillbörliga halt och säkerhet, förordnades en Ofver-Directeur, hvilken med biträde af en Controlleur och annan nödig Betjening skulle besörja Controll - inrättningen} Och skulle allt det arbete, som t hädanefter förfärdigades af Guld, Silfver och Tenn, tecknas med en Kongl. Controli-stampel af 3 Kronor, för hvars påsättlaride skulle betalas på hvart
Qvintin arbetad t Guld 2 öre, på hvart lod Silfver 3 öre och på hvart #; Tenn ~ öre Silfvermynt; Hvilket allt, enligt.
Commerce - Collegii under den 3 November 2753 derom utfärdade Kungörelse, skulle taga sin början med den 1 Januarii 1754, I afseende på halten, och straffet för dem, som derunder arbetade, förklarades genom Kongl. Brefvet af deri 18 Julii 1738, att det (hädanefter väl skulle vara tillåtit, att stämpla Verk Guld Hutat till 23 Carat 3 grain, Pistolett till so Carat, Kron-Guld till 18 Carat, Verk-Silf - 1722 Stats- ZJtshottet&
Betiinkanden. ver til! 13 lod, Tenn fyr-stämpladt till g6 och Tre-stämpladt till 82 delar i fint pä 100, men med det vilkor och sådan gravat ion för vederbörande Mästare, att om och när något arbete finnes ringhaltigare, än de i Controll - Stadgan tillåtne halter med deras remidier, dock med och inom förenämnde lägsta halt, borde till. verkaren för sådane Arbets stycken erlägga dubbla stämpel-penningar, och det utan att sedan, vid varans försäljande, få beräkna köparen mer än den vanliga Controll afgi-ffen; hvarförutan stadgades, att
Controll-stämpel afgiften skulle ifrån oell med 175g ars början förhöjas på Guld ifrån 2 till 3 öre för Qvintinet, på Silfver ifrån fjäl! 1 öre för Rådet, och på Tenn ifrån -aleis tili ?:dels öre på marken, allt Silfvermynt räknadt.
Majtt behagade derefter genom Nådigt Tref af den 22 Januarii 1799 förordna, att Controll-afgiften å Guld Si fver- och Tenn Arbeten, hvilken efter Riksens Ständers vid 1756 års Riksdag gjorde tillstyrkande, faststäldes till 2* Procent af Metallens värde, elier i öre Silfvermynt för 1 lod Silfver, sam den tiden gälde 40 öre samma mynt, skulle thädanefter betalas med Riksgälds-Sedlar, samt, i afseende på Metallens sedermera förändrade värde och till vinnande af nödig säkerhet för Afgiftens rätta beräkning i större och smärre delar, erläggas för Guldet med 1 skilling på Qvintinet, för Silfret med 4 runst. på lodet och för Tenn med 3 runst. på skålpundet, hvilka afgifter Kongl. Majit derefter uti Nådigt Eref af den 20 December 1803 förordnade skulle ifrån 1 804 Stats-Utskottets Betänftanden.
1723 ars början erläggas 1 Banco-inyt.t oafkortadt och till lika belopp, som de dittills i Riksgäldssedlar utgått, hälst desse afgifier, äfven i Bancomynt erlagde, ändock voro -?-:del mindre, än hvartill de efter den år 1758 fäststälde grund eller procent af Metallens värde, jemförd med det Silfver, efter 1776 års rnynt evalvation, åsatte värde, sig hel öp o, samt det i öfrigt år 1799 icke annorlunda, än tills vidare, blifvit tillåtit, att den då stadgade afgiften med B i k s g ä 1 d s s e d 1 a r erlägga.
Utaf de ifrån Controll - Verket erballne uppgifter har Stats-Utskot tet inhämtat, n 11 den inkomst, sorn Controll-afgiften till Stats-Verket inbringar, på långt när icke är tillräcklig att ersätta alla de utgifter, Staten i och för Controll-Inrättningen måste årligen vidkännas, hvilket dock vid Verkets första Inrättning varit påräknadf; Och synes det äfven vara billigt, att en anstalt, som egentligen har Allmänhetens säkerhet i handel med de ädlare Metailekne till föremal, bör genom lämplige afgifter, åtminstone bära sin egen kostnad.
Den år 5758 faststälde grunden för Controll-afgiftens beräkning var 2| procent af Metallens värde; Men, efter hvad nu erlägges, uppgår denna afgift ej mera än ti T omkring -^:def af hvad den efter nyssnämnde grund bord© utgöra.
För Verkets upprätthållande anser derföre Stats-TJtskoftet nödigt, att Controll-afgifterne varda i någon lämplig man förhöjde, i jemförelse till myntets och metallernes förändrade värde, och i synnerhet tror Utskottet den si 17-4 Stats-Utskottets Betänkanden. kallade knapphalts -afgiften bör en sidan förhöjning undergå, ehiedan i annat fall en obillig vinst skulle på köparens bekostnad tillfalla säljaren vid försäljningen af knapphaltige Arbeten, och Kronan jemväl betydligen förlora i den inkomst hon af stämplingen på sådane arbeten har rätt att erhålla.
Siats-Utskottet hemställer fördenskull vördsamt, att Riksens Högloft Ständer måtte ho^ Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit Nådigst målte täckas låta öfverse ControllFörfattnlngarne i denne del, samt efter
Nådig pröfning af detta ämne fastställa en skälig förhöjning, i jemförelse emot nu varande mynt- och metall-värde, så väl uti de Ordinaira Controllafgifterne, sorn knapphålts afgiften:
Hvilket dock vördsamligen understaiies Riksens Höglofi.
Egen pröfning.
Sockholm den 26 Maji 1818» N:r 284.
Riksens Häglof. Ständers Stats-Utskotts Utlåtande , i anledning af Kongl. Maj:ts JSådiga Remiss, angående medels uppförande ä Stat, till bestridande af Inquarterings-Penningarne för Götheborgs Escadren.
Ijfter det Riksens Höglofi.
Ständer vid denne Riksdag, i anledning af Fullmägtiges för Götheborgs
Stad motion om befrielse fran utgörandeaf inguaitering åt någon del af Arméens Stat-TJtsiottets Betänk anden. 1/2 5 Flottas Götheborgs Escadre, ansett denna Stad böra sadan befrielse tillgodonjuta, och att alltså nödige medel till afgiftens bestridande borde vid regleringen af 3:dje Hufvud-Titulns anslag, å Stat uppföras, men för öfrigt öfverlernnat pröfningen och afgörandet utaf förevarande ämne till Kongl. Maj:ts, Nådiga åtgärd; så hafva i detta hänseende Fullmägtige från nämnde Stad Herrar Sam.
Fideherg och Eric M.
Leffler i underdånighet anmält ärendet hos Kongl. Majit, som deruppå i Nader låtit genom Hess Förvaltning af Sjö-Ärenderne infordra uppgift på den Personal vid Götheborgs Escadren, som till inqvartering är berättigad och uti Kronans hus icke kan inrymmas; hvilken uppgift Kongl. Förvaltningen uti underdånig skrifvelse den 34 nästledne April insändt; Och har Kongl. Maj:t derefter genom Remiss den 2 8;de i samma månad, täckts öfverlämna liandlingarne härom till Riksens Ständers Stats-Utskott.
Af omförmäldte Uppgift har Stats-Utskottet inhemtat personalen, sorti vid Götheborgs Escadren saknar rum i Kronans hus eller inqvartering in natura samt alltså, i följd af Riksens Höglofl.
Ständers ofvanåberopade yttrandeJ skulle af Kongl. Maj:t och Kronan och ej såsom hittills skedt af G-ötheborgs Stad njuta Con-J tant inqvartering; Bestigande denne utgift efter den beräkningsgrund, sorn Stats-Utskottet i dess utlåtande öfver 3:dje Hufvud llituln föreslagit och Riksens Höglofl.
Ständer äfven bifallit, till 5,622 R:dr 16 sk.
Och, sorn nödige medel dertill 4 genom ett förhöjdt anslag unde£ 1726 Stais-Vtskottets Betänkandetl. nämnde Hufvud-Titul blifvit uppförde till Kongl.
Majus Kådiga Disposition5 så återstår i denne del ingen vidare åtgärd, än att sådant hoti Kongl. Maj:t 1 underdånighet aninäles af Rik», sens Högloft.
Ständer, i afseende på verkställigheten af Götheborgs Stads befriande från ifrågaVarande Inqvarterings utgörande:
Ständer vördsamligen öfverletnnar.
, Stockholm den 28 Maji 1818.
N:r 285.
Si cinders Slats-Utskotfs
Ut* lutande öfver gjorde anmärkningar vid Stats^Utskoltets Betänkande 3 angående Skånska Roleri agen.
I följd af erhåll ne återrem tssSr fran Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, Högvördige PresteStåndet och Hedervärda Bonde-Ståndet, uppå Stats-Utskottets, under den 24 sisth Aprill afgifne Betänkande, angående Skånska Roteringen, får Utskottet, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, nu afgifva förnyadt utlåtande i detta ämne.
Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar bestå egenteligen deruti t 1:0
Att de, sorn vid Roterings - Förrättningen icke varit närvarande och Extra-Roterings perxnanence bifallit, äfvensom de, för hvilka För.
Ktyndare i Permanenta Roteringen ingått, mätit® äga frihet, att, lika. med dem, sorn bestämdt Ståls-Viskottets Betänkatiden. vägrat, att Permanencen utgöra, få vid Extra* Korelången förblifva; arn Att utredas marte, huruvida de vid 1809 års Riksdag för ExtraRoteringen i Skåne af Konung och Ständer geniemann faststalde grunder blifvit rubbade eller icke, samt orri denna rubbning, i fall den existerat, tillkommit genom Konungs och Ständers gemensamma Beslut, emedan , om den genom Execuiiva Magtens åtgärd ensamt tillkommit, utan deltagande af Eagstiftande Magten, den skedt på ett sätt, som rakt skall strida emot Begerings-Formen och deri Riksens Ständer dl skola äga rätt, att begära och få ändring; 3:0
Att hela Boterings - frågans återförsättes i det skick, hvari den vai, innan den sista Roterings-Förrättningen tillkom; samt 4:0 Att Hemmantalet, och icke Afkastningen , måtte, enligt agog års Riksdags Beslut, tagas till grund för Boteringens utgörande.
Stats-Utskottet har uti dess förra Betan» kande uppgifvit alla de omständigheter, derutinnan, vid ifrågavarande Roterings-Förrättning, icke blifvit följde de vid Roterings-Förrättnin* gar förut vanlige och föreskrifne grunder; StatsUtskottet har derigenom visat, att sådane olikheter härvid uppkommit, sorn icke instämma med en jemn fördelning af Roterings-JBesväd ret; Och, då både rättvisa och billighet härut-, innan synts påkalla jemkning och rättelse, hemställde Stats-Utskottet, att, till vinnande af detta ändamål, Riksens Höglofl.
Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, deC Kongl. Majit, efter förnyad Instruction för Roteringens verkställande i Skånska Länen, täc^ 1728 Siats-Ulsiottets Bettini and enl tes i Nåder anbefalla en ny undersökning och Rnterings företagande derstädes, pä det dervid utrönas mätte hvad jemkningar och rättelser skäligen kunde och borde äga rum i de delar, der den ene Rote
Skyldige kunde finnas lidande och mera betungad, än den andre, så att eu hvar måtte tillkomma en lafvad och påräknad lättnad i denna skyldighet, samt dymedelst vinna den 1 ikloiiighef i tunga och besvär, som bör utgöra det hufvudsakligaste vilkoret för ett så vigtigt varfs framtida bestånd.
Då Kongl. Maj:t härtill täckes lemna .
Nådigt bifall; så anser Stats-Utskottet, såsom en ofelbar följd deraf, att de rättelser, hvarå de nu gjorde anmärkningar syfta, skola vinnas.
Att ingå uti speciel e ler partiel pröfning af flere enskildte omständigheter härvid, eller grunden huru denna Rotering tillkommit, har Utskottet ansett både utom gränsen för dess befattning och äfven mindre lämpeligt, enär i alla fall, efter Utskottets förslag, förrättningen i det hela skulle komma att undergå en förnyad undersökning och rättelse i de delar, den finnes felagtig och afvikande från de gifne grunderne.
Vid ett sådant tillfälle anser ock Stats-Utskottet den rättelse äfven vinnas, sorn uti aumärkningarne från Högvördige Preste - Ståndet blifvit yrkad, nemligen att Boställs-Innehafvare af Ecclesiastique-Staten matte få Lafva sina ombud närvarande och dymedelst bereda sig den lindring uti Roteririgs-Besväret, som de Lunna äga skäl att få till godo njuta.
Hvad inom Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit anfördt emot Utskottets Betänkande; har Ut» Stats-Vtskottets Eetänkandenl ^7?^ skottet icke funnit föranleda till någon förän* dring uti hvad Utskottet förut och jemväl nu yttrat och föreslägit.
Detta allt underställes Riksens Högloft Ständers egit ompröfvande vördsamligen.
Stockholm dea 4 Junii 1818; N:r a 8G.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande, öfver Riksdags Fullmägtigen Pehr Bengtssons frän Halland Memorial, angående Tillheds-Uppbörden i Halmstad, Crenom Profocolls-Utdrag af den 23 sisth Mait har Hedervärda Ronde-Ståndet lill Stats-Utskottet remitterat Riksdags - Fullrnägtigen Pehr Bengtsons från Halland Memorial af samma dag, deruti anföres, att, ehuru han skall hafva, i afseende på afskaffande utaf den Tullveds- tägt, sorn sker i Halmstad, förenat sig uti RiksdagsFullmägtigens Nils Miuissons^vid Riksdagens början gjorde Motion om slik Tull- lägts upphörande uti öfrige Städerné, der den verkställes, hade dock Stats-Utskottet 1 dess härom afgifne utlåtande förbigått Pehr Bengtssons begäran och icke nämnt något om Tullveds - Uppbörden i Halmstad; i anseende hvartill han nu yrkat, att utlåtande äfven härom mätte Stats-U tskottet afförd ras. ljihang lill Riks-St.
Fröt. isi7 i$ig.~4'.dc Sami.
N-.r "17. z:S■ 173° Stats-Utskottett Betänkanden.