Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Transport: 21,300 89 69,316: 32 1,500: — 1,500: - 3,316: 32. 3,366: 32. 30,983: 16.
Bil. N:o 5 till Kongl. Maj:ts Prop. 1847, haft. 1. 12 9° 1 2 4 2 2 11— Skara: Lärare . . . , 2— 55 55 55 55 å 1,200: å 1,000: å 800: å 600: 1,500 2,400 4,000 1,600 1,200 Rektorsarfvode 1 lärare i gymnastik .
. 200 1 „ i sing 200 1 „ 1 teckning . . . 150 1 adjunkt 1,000 1 „ 800 1 ,, 600 Wenersborg: 2 Lärare å 1,200: ■—• 2,400 2 „ å 1,000: — 2,000 2 „ å 800: — 1,600 1 600 Rektorsarfvode 1 lärare i gymnastik . . 150 1 „ i sång 150 1 ,, i teckning . . . 150 Skara Stift: Transport: 10,700: — 300: — 11,000: — 550: — 11,550: — 2,400: - 13,950: 6,600: 300: 6,900: — 450:
Rektor 800: 1 lärare 600: 7,350: 1 lärare i gymnastik l j, i sång . . , 50: 50: 1,400: 100: — 1,500: - 100,300: — Transport: 22,800: — 100,300: — Alingsås:
Rektor 800:
Transport: 22,800: — I lärare 600: 1 lärare i gymnastik 1 _ 1 sång . .
Borås:
Rektor 2 lärare ä 800: —■ * •» ■ •/ I lärare i gymnastik 50: 50: 1,400: — 100: — 1,500: 1,000: 1,600: 600: 50: i sång 66: 32. 3,200: — 116: 32. 3,316: 32. Strengnäs Stift. 10— Strengnäs: 1 Lärare ... 1,500: — 2 „ å 1,200: — 2,400: — 3 „ å 1,000: — 3,000: — 2 w å 800: — 1,600: — 2 „ å 600: — 1,200: — Rektors-arfvode . . . . 1 Lärare i gymnastik 2oo: — 1 »1 i sång . _. . 200:— 1 „ i teckning". . 150:— Örebro: 1 Lärare 1,500: — 2 „ å 1,200: — 2,400: — 3 „ å 1,000: — 3,000: — 1 55 800: — 2 n å 600: — 1,200: — Rektors arfvode 9,700: — 300: — 10,000: — 550: — 10,550: 8,900: — 300: — 9,200: 91 100,300: — 2?,616: 32 Transport: 10,550: — 127,916: 32. 9 2 Transport: 10,550: 127,916: 32.
I Lärare i gymnastik 200 1 „ i säng . . . 200 I „ i teckning . 150 550: 1 Adjunkt 9,750: 600:
Nyköping: 2 Lärare å 1,200 2 „ å 1,000 2 „ å 800 1 „ 2,400 2,000 1,600 600 Rektorsarfvode 1 Lärare i gymnastik . 150: 1 j, i sång .... 150: 1 „ i teckning . . 150: 6,600: — 300: — — 6,900:
Rektor 800: 1 lärare 600: 1 lärare i gymnastik . 50: 1 „ i sång 50:
Rektor 800: 1 lärare 600: 1 lärare i gymnastik 50: 1 „ i sång ... 50: 1,400: 100: — 1,400: 100: — 10,350: 7,350: 1,500: — 31,250: — Transport: 159,166: 32.
V tVesterås Stift.
Transport: 93 159,166: 32. Westerås: 1 Lärare 1,500: — 2 „ å 1,200:— 2,400: — 3 „ å 1,000:— 3,000: — 1 „ 800: — 2 „ å 600: — 1,200: — 8,900: — rektorsarfvode 300: — 1 lärare i gymnastik I „ i i teckning . 200 200 150 9,200: 550: 9,750: — 1 adjunkt 600: — 10,350: Fahlun: 2 Lärare å 1,200: —• 2,400 2 „ å 1,000: — 2,000 2 1 55 55 å 800: 600 rektorsarfvode . . 1 lärare i gymnastik 1 „ i sång . . . 1 „ i teckning . 6,600: — 300: — iso: — 150: — 150: — 6,900: 450: 7,350:
Rektor 800: — 1 lärare 600: — 1,400: — 1 lärare i gymnastik . 1 „ i 50: 50: loo: 1,500: — 19,200:
Transport: 178,366: 32.
I 94 Transport: ■ 178,366: 32. Wexiö Stift. Wexiö: 1 2 4 2 2 11— lärare 55 v ii » 1,200: 1,000: 800: 600: rektorsarfvode 1 adjunkt Jönköping: 2 lärare å 1,200 2 „ å 1,000 2 1 å 800 rektorsarfvode 1,500 2,400 4,000 1,600 1,200 1 lärare i gymnastik . 200 1 „ i sång . . . 200 1 „ i teckning . '150 10,700: — 300: — 11,000: — 550: — • 11,550: — 600: — 12,150: — 2,400: 2,000: 1,600: 600: 6,600: | 300: 1 lärare i gymnastik . 150: 1 „ i sång . . . 150: 1 „ i teckning . 150: 6,900: 450: 7,350: 19,500: — Lunds stift.
Lund: 1 lärare 1,500: — ,2 „ å 1,200: — 2,400: — 3 „ Ä 1,000: — 3,000: — Transport: 197,866: 32. 1 lärare » 600: 800: 1,200:
Transport: 95 197.866: 32. 8,900:
Lrektorsarfvode 1 lärare i gymnastik i sang . i teckning 2 2 2 1 7— 1 1 l Malmö: lärare å 1,200: — å 1,000: ä 800: 200 200 150 2,400 2,000 1,600 600 300: — 9,200: — 550: — 6,600: — rektorsarfvode .
. lärare i gymnastik „ i säng . . . „ i teckning . 150 150 150 Landskrona: Rektor 800: —•
1 lärare 600: —• 2— 1,400: 1 lärare i gymnastik . . 50: — 1 ,, i säng 50: — 100:
Rektor 1,000: — 2 lärare k 800 .... 1,600: — 1 600: — 4— — 3,200: — 1 lärare i gymnastik . . 50: — 1 „ i säng .... 66: 32. 116:32. 9,750: — 300: — 6,900: — 450: 7,350: — 1,500: 3,316: 32.
Transport: 21,916: 32. 197,866: 32. 96 Ystad:
Rektor .... 2 lärare å 800: 1 Transport: 21,946:32. 197,866:32. 4— 1 „ i sång 2 „ å 1,000: å 800: 1 lärare i gymnastik . 1 i sång 1 „ i teckning Carlskrona: 2 lärare å 800: 4-, 1 lärare i gymnastik 1 » 1 Carlshamn:
Rektor 2 lärare å 800: — . 1 . . 4— I lärare i gymnastik . 1 „ i sång . . . 1,000 1,600 600 — 50 66: 32. 2,400 2,000 — 1,600 — 600 — 150 150 — 150 1,000 1,600 600 50: 66: 32.
1,000 1,600 — 600 — 50: 66 32. 3,200: 6,900: 450: 3,200: 116: 32. 3,316: 32. 7,350: 3,316: 32. 3,316: 32. 39,216: 32.
Göthe - 97 Götheborgs stift.
Götheborg: 1 lärare .
1,500 — 2 „ å 1,200: . 2,400 — 3 „ å 1,000: — . 3,000 — 2 „ h 800: — . 1,600 2 „ ä 600: — .
1,200 — rektors-arfvode . , . 1 lärare i gymnastik 200 — 1 „ i sång . . . 200 — 1 „ i teckning - . 150 — Halmstad:
Rektor 1,000: — 2 lärare, å 800: — . 1,600: — 1 600: 1 lärare i gymnastik 50: — 1 i sång . . . 66: 32. 9,700: 10,000: 3,200: 116: 32. -550: 10,550: 3,316: 32.
Rektor 800: — 1 lärare 600: ■— 1 lärare i gymnastik 1 „ i 50: — 50: — -1,400: 100: 1,500: Transport: 15;366: 32. 237,083: 16.
Bil. N:o 5 till Kongl. Maj:ts Prop. 1847.
Haft. 1. 13 98 Strömstad: Rektor 800: 1 lärare 600: 1 lärare i gymnastik ... 50: 1 „ i sång 50: 1,400: 100:
Transport: 15,366: 32. 237,083: 16. 1,500: 16,866: 32.
Calmar stift: Calmar: v 1 lärare 1 3 1 2 ,, å 1,000: . . å 600: . . . n rektorsarfvode 1,500 1,200 3,000 800 1,200 7,700: 300: 8,000: 1 lärare i gymnastik 1 „ i sång . . 1 »i teckning . 150: 150: 150: -450: 1 adjunkt -8,450: . 600: 9,050:
Carlstads stift. 1 lärare 1,500: 2 55 å 1,200: — 2,400: 3 55 å 1,000: — 3,000: 2 W ' ä 800: — 1,600: 2 10— 11 å 600: _ 1,200: rektorsarfvode 9,700: — . 300: — -10,000: — Transport: 263,000: — 99 Transport: 263,000: — 1 lärare i gymnastik . 200: — 1 „ i säng . . . 200: — 1 „ i teckning . . 150: — -550: 1 adjunkt -10,550: 600: Åmål!: Rektor 1,000: — 2 lärare, å 800: . . 1,600: — l 600: — -3,200: 1 lärare i gymnastik . 50: — 1 „ i sång . . 66: 32. —116: 32.
Philipstad’:
Rektor ....
1,000: — 2 lärare, å 800: — 1,600: — 1 ä 600: — 600: —■ 4 — 3,200: - 1 lärare i gymnastik . 50: — 1 „ i sång ... 66: 32. 116: 32.
Hernösands Stift. -11,150: -3,316: 32. 3,816: 32. 17,733: 16.
Hernösand: 1 lärare . 2 „ å 1,200: - 3 „ å 1,000: 1 » • • • 2 600: rektorsarfvodc 1 lärare i gymnastik 1 „ i sång . . 1 „ i teckning . 1,500 2,400 3,000 800 1,200 -8,900: 300: - -9 200: 200 200 150 -550: -9,750:
Transport: 9,750: ■ 280.783: 15 4 IOO Frösö: Transport: 9,750: — 280,783: 16. 2 lärare 2 w 2 » i . . 1,200: 1,000: 800: 2,400 2,000 1,600 600 rektorsarfvode 1 lärare i gymnastik 1 „ i 6,600: 300: i teckning Piteå: lärare, å å å n ?5 n 1,200 1,000 800 150 150 150 2,400 2,000 1,600 600 —6,900: — rektorsarfvode 6,600: 300: 1 lärare i gymnastik 1 „ i säng 1 i teckning 150 150 150 Umeå:
Rektor 1,000 800: — 1,600 ...... 600 2 lärare, å 1 1 lärare i gymnastik l i sång 50: — 66: 32. 3,200: -116: 32.
Rektor 2 lärare, å 800: — 1 ..
. 1,000: 1,600: 600: 3,200: — 450: -7,350: — —6,900: — -450: -7,350: 3,316: 32.
Transport: 27,766: 32 280,7&3: 16.
101 1 lärare i gymnastik l „ i sång v. .
Sundsvall:
Rektor . 1 lärare . . 2— 1 „ i gymnastik 1 „ i sång . . Luleå: Rektor .... 1 lärare ....
2 — I lärare i gymnastik 1 ,, i sang . Wisby: 50: — 66: 32. — — 116: 32. 800: — 600: — 1,400: — 50: — 50: — 100: — 800: — 600: — 50: — 50: — 1,400: 100: Wisby Stift. 1 lärare . . . . . 1,500: — 1 » 1,200: — 3 „ å 1,000: — 3,000: — 1 »•••.. 800: — 2 „ å 600: — 1,200: — 8— rektorsarfvode 1 lärare i gymnastik . 150: — 1 „ i sång . . 150:
— I „ i teckning 150: — 7,700: 300:
Transport: 27,766: 32. 280,783: 16. 8,000: — 450: 3,316: 32. 1,500: 1,500: 34,083: 16. —8,450: — 323,316: 32.
I 02 Sammandrag : Upsala 13,950: —■ Gefle 8,450: ■— Hudiksvall .... 3,316: 32.
Stockholm .... 13,950: » .... 9,750: —- „ sex å 3,316: 32. 19,900: — Linköping . ... 13,950 Norrköping ....
7,350 — Eksjö 3,316 — Westervik 3,366 32.
Wadstena 1,500 Wimmerby ....
1,500 — i Skara 13,950 Wenersborg ....
7,350 — Borås 3,316 32.
Mariestad 1,500 — Alingsås 1,500 — Strengnäs .... 10,550 Orebro 10,350 : — Nyköping 7,35C : — Eskilstuna I,50( 1:
— Askersund . . . . 1,50( ): — Westerås 10,351 1: — Fahlun . . . . . 7,351 1:
— Sala 1,501 ): — Wexiö 12,150: — Jönköping 7,350: — 25,716: 32. 43,600: 30,983: 16. 27,616: 32.
Transport: 197,866: 32.
Lund — Malmö .... . . 7,350: —.
Christianstad . . . 7,350: — • Helsingborg . . . 3,316: 32. Ystad .... 32.
Carlskrona . . 32.
Carlshamn . . . . 3,316: 32.
Landskrona . . . 1,500: ~ 39,216: 32. Götheborg . . . . 10,550: Halmstad . . . 3,316: 32.
Uddevalla . 1,500: 32 Strömstad. . . 1,500: “ 16,865: 32.
Calmar ....
Carlstad . . . 11,150 —.
Åmål .... . . 3,316 32.
Filipstad . . . 3,316 32 • 17,783 16 31,250: — 19,200: — 19,500: — Hernösand Frösö . . Piteå . . Umeå .
Haparanda Sundsvall . Luleå . 9.750: — 7,350: — 7,350: — 3,316: 32. 3,318: 32. 1,500: — 1.500: — 34,083: 16. Wisby F8.450: — Summa 323,316: 32- Transport: 197,866: 32. i o3 Skolor med i i lärare och 5 adjunkter i Upsala.
„ „ Stockholm.
„ Linköping, j) Skara. och i adjunkt i Wexiö. — — 10 lärare i Strengnäs.
„ Götheborg. „ och i adjunkt i Carlstad. — q lärare i Stockholm.
„ Lund.
„ „ Hernösand. „ och i adjunkt i Örebro. „ Westerås. — — 8 lärare i Gefle. Wisby. „ och i adjunkt i Calmar. — rj lärare i Norrköping.
„ Wenersborg.
„ Fahlun.
„ Jönköping.
„ Christianstad.
( Frösö.
„ Stockholm. (6 skolor.) Westervik. j; Eksjö.
Skolor med 4 lärare r 99 99 99 99 99 — — 2 lärare 99 99 99 99 99 99 99 99 99 99 99 , i Carlskrona.
Åmål.
Filipstad.
Haparanda . . . . i Wadstena. Wimmerby, Mariestad.
I somliga stift varar undervisningen 3a veckor, i andra blott 3o eller 28 veckor; i några meddelas undervisning i hebreiska språket uti lärdomsskolan, i andra ej förr än vid gymnasium; vid en del gymnasier läses fysik, vid andra icke; vid somliga skolor begagnas sträng klassläsningsmelhod, vid andra ambulatorisk; i ett stift examineras till universitetet till ocb med från lägre lärdomsskolor med blott a:ne lärare, i andra kan sådant icke ske ens från högre lärdomsskolor; vid somliga högre lärdomsskolor finnes förberedande klass, vid andra icke; vid somliga utfärdas anmärkningsböcker, vid andra icke 0. s. v., så att det måhända vore svårare att utleta de punkter, hvaruti elementarläroverken äro hvarandra lika, än dem, hvaruti deskilja sig från hvarandra.
Äfven folkskolorna, hvilka likväl i anseende till sin natur och lokalernas beskaffenhet måste vara ganska olika sinsemellan, förete flere förhållanden, hvaruti mera enhet kunde ega rum, än som nu finnes; — och pädagogierna, nu ett mellanting emellan folkskola och elementar-läroverk, sakna allmänna föreskrifter för sin verksamhet ocb äro derföre i högsta grad skiljaktiga från hvarandra.
Den enda föreningspunkten för alla dessa undervisningsanstalter är Eders Kongl. Maj:ts Ecklesiastik-departement.
Den einbetsmannapersonal, som tillhör departementets expedition är likväl ej större, än som erfordras för expedierande af de beslut, Eders Kongl. Maj:t fattar på departementets föredragning; af ingen bland tjenstemännen kan någon praktisk kännedom af undervisningsverken fordras; och om ifrån dessa någon erfaren man inkal Bil.
N:o 5 till Kongl. Maj:ts Prop. /6'47, Häft. 1. 14 io6 lades till tjensteman i expeditionen, vore det en särdeles händele att, han blefve användbar vid andra inom expeditionen förekommande göromål, än dem, som röra läroverken.
Sambandet hvilar således ensamt på Departements-chefen, men hans tid är så upptagen af andra, lill en stor del lika vigtiga och trägna, sysselsättningar, att, äfven om han alltid kunde vara en uti undervisningen praktiskt erfaren man, det icke är tänkbart, att han ensam kunde följa läroverken uti alla deras enskildheter.
Den första åtgärden för att kunna tillvägabringa enhet och samband vore, såsom 1843 års Skol-revision också ganska riktigt anmärkt, att vederbörande anbefalldes att efter hvarje läsårs slut ingifva berättelser om läroverkets tillstånd, tillväxt eller aftagande, brister eller förkofran, lärjungarnes antal, begagnade läroböcker m. m., under det tillryggalagda året, med nödiga förslag till rättelse eller förbättringar; men för att deraf göra sammandrag och draga följdriktiga slutsatser samt derifrån härleda förslag till förbättringar, grundade ej allenast på närvarande förhållanden inom riket, utan äfven på erfarenheten och undervisnings- samt uppfostringslärans framsteg i andra länder, erfordras en tid och en praktisk kännedom af ämnet, som svårligen kan väntas af någon annan, än den, som sjelf lagt hand vid undervisningen och nästan uteslutande kan egna sig åt dessa ämnen.
Departements-chefen till föredragning, och alla inål, så snart de icke rörde endast verkställighet af utfärdade beslut, måste i alla fall, om ock de anginge de minsta detaljer, föredragas inför Kongl. Maj:t i Statsrådet, hvaraf åter följden blefve den, att snart många ärenden, som af en och samma myndighet borde, för enhetens skull, afgöras, blefve, för att icke dermed borttaga Eders Kongl.
Departements-chefen samt för en riktig utredning af frågorna, och således äfven utan all synlig förtjenst af undervisningens förbättrade gång, skulle ofta komma att sakna det lifliga intresse för saken, som utgör enda vilkoret för framgång.
107 Annorlunda Liefve deremot säkert förhållandet, omen centralstyrelse för undervisningsverken organiserades, som, utan särskild anmälan hos Eders Kongl.
Maj:t inkomma med förslag till förbättringar uti alla delar af undervisningsverket, och som vore så sammansatt, att den kunde förena nit för undervisningens förkofran med de kunskaper och den erfarenhet, som fordras för att rätt bedöma medlen till ernående af detta mål.
Från äldre tider var uppsigten öfver detsamma öfveriemnad åt kansli-kollegium.
År 1801, då nämnde kollegium upplöstes, blefvo, såsom orden lyda: öfverinseendet och styrelsen af undervisningsverket alldeles odeladt uppdragna åt ett gille, bestående af kanslererne vid rikets Irenne akademier, under namn af kanslersgillet.
Då detta gille år 1809 upphörde, uppdrogs vården och inseendet öfver alla högre och lägre läroverk samt uppfostringsanstalter i riket åt kansli-styrelsen, hvilken, då mål, som rörde läroverken och uppfostringsanstalterna hos densamma förekommo och hvilka, i enlighet med den för kanslersgillet utfärdade instruktion, nu borde hos styrelsen anmälas, pröfvas och afgöras, egde att hos Kongl. Majrt i underdånighet anhålla om nådigt tillstånd att sig till biträde få kalla några flera i dylika ärenden kunnige män, om styrelsen sådant, vid förefallande tillfällen, för nödigt ansåg.
Då likväl icke långt derefter, eller år 1812, en serskild uppfostrings-kommitte tillförordnades, korn kanslistyrelsen nästair aldrig att få någon verklig befattning med uppfostringsärenden, utan lemnades sedan utredningen och beredandet af alla undervisningsväsendet rörande mål åt denna kommitté, som äfven egde att med läroverken direkte kommunicera.
Helst skulle jag således i underdånighet föreslå Eders Kongl. Majrt inrättandet af en centralstyrelse, hvilken, under ordförande af departements-chefen, då hans öfriga göromål det tilläte, skulle bestå af dels 3 ständige ledamöter, hvilka af Eders Kongl. Maj:t utnämndes, med fullmak - io8 ter förseddes, utsagos bland personer, som sjelfve lagt band vid undervisningen och blefve egentligen föredragande för hvar sin hufvudafdelning, universiteten, elementarläroverken och folkskolorna, dels ock af 3 för ett år i sender äfven af Eders Kongl. Maj:t förordnade personer, utsedde bland ledamöterne i svenska, vetenskaps- eller vitterhets-,s historieoch antiqvitets-akademien, eller andre män med utmärkt litterärt anseende, en bland rikets presterskap och en bland män, kände för högre industriel bildning.
De ständige ledamöterne borde förses med löner af 2000 r:dr banko hvardera, och de för året tillförordnade med arfvoden af 666 r:dr 32 sk. banko hvardera.
Genom en sådan organisation blefve den kännedom af sak och den betänksamhet i förändrandet af det bestående, som vid hvarje förbättring noga bör iakttagas, förenade med den syftning till framåtskridande, som med hvarje institution måste vara ett af styrelsens hufvudändamål.
Siulle likväl Eders Kongl. Maj:t finna en så organiserad centralstyrelse för dyr eller för kollegialt sammansatt, hemställer jag i underdånighet, om icke Eders Kongl. Maj:t, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad skolrevisionen föreslagit, skulle täckas åt ecklesiastik-departementet utverka ett årligt anslag af 3,000 r:dr banko, att användas till arfvoden åt serskildt för beredandet och behandlingen af undervisningen rörande ämnen utsedde personer med speciel kännedom och erfarenhet af desamma.
Stockholm den 9 November 1847. F. O. Silfverstolpe. STOCKHOLM, trtckt hos Isaac Marcus, 1847.
T A HEIL öfver läroämnenas timmar., sä väl i hvarje klass„ som i alla tillsammans, i hvarje veckaJ enligt den exempelvis uppgjorda läse-ordningen (Schema Lectionum).
I (för B & D) Högre skola. 2 (för C & D) Högre skola. 3 (för C & E) Högre skola. 4 (för C & F) Högre skola.
Medelskola. A. B.
C. i ii ni IV v VI VII Vill Sum- ma. in IV v VI VII VIII Sum- ma. in IV v VI VII VIII Sum- ma. m IV V VI VII VIII Sum- ma. 1 11 ni IV Sum- ma. in IV Sum- ma. Religion.
G 4 4 4 4 3 3 3 31 4 4 4 3 3 3 31 4 4 4 3 3 3 31 4 4 li- 3 3 3 34 G 4 4 4 4 8 4 4 4 8 Historia och Geografi. G 4 4 4 4 4 4 4 34 4 4 4 4 4 4 34 4 4 4 4 4 4 34 4 4 tt- 4 4 4 Si- 6 4 4 4 4 8 4 4 48 Naturkunnighet. 2 2 1 1 2 2 2 2 14 1 1 2 2 2 2 14 I 1 4 4 1 1 10 1 1 1 1 4 1 lo 2 2 2 2 8 4 4 6 Mathematik. 4 5 4 4 64 G4 04 61 43 4 4- 4 4 4 4 33 4 4 4 4 4 4 33 4 4 4 4 4 4 33 4 5 4 4- 4 7 4 4 17 Filosofi. 1 1 1 3 1 1 1 3 4 4 1 3 1 1 3 Svenska.
G 4 2 2 2 2 2 2 22 2 2 1 1 1 i 4 8 2 2 1 1 1 1 18 2 2 1 4 i 1 18 G 4 4 4 4 8 2 2 4 4 Tyska. 8 61 44 4 4 4 4 35 61 41 4 4 4 4 35 61 44 2 2 2 2 27 01 4 4 2 2 2 2 27 8 64 64 24 61 41 49 Latin. 12 7 i 1 94 12 74 G G 6 G 434 12 71 C 6 G C 434 12 7i G G 6 6 43i 12 74 4 94 Franska. öl 64 64 64 64 3 24 G1 4 4 4 4 224 04 4 4 4 4 22i 64 4 4 4 4 224 9 9 4 8 64 64 Grekiska. 74 74 / i 71 30 74 5 5 5 224 Engelska. 44 4 4 4 1 T 4i 18 41 44 41 4 4 18 24 24 21 7l Skrifkonst. 6 3 9 9 9 9 6 3 9 9 Linearteckning. 2 2 4 4 4 4 2 2 4 4 Teckning. 24 24 24 24 24 2i 15 24 24 24 21 24 21 15 2- 21 24 21 24 24 15 21 2’ 2" 2i 2l 21 24 15 24 & 1 Y 5 24 21 5 Summa |32|32|36|36|36|36|36|36| 280 (3 613 613 G13 613 613 G | 280 13 G13 613 613 613 G13 61 280 13 613 613 G J 3 613 G13ö| 280 |32|32|3G|3G| I3G|3G|8G| I 36 Anm. 4.
Till ofvanstående lärotimmar komma ytterligare för hvarje skola, af hvilken ordning som helst, följande timmar i veckan, nemligen: för bön en halftimma före undervisningenå början hvarje morgon, tillsammans 3 timmar; för gymnastik 3 timmar t P ,, „ n . } efter läsningens slut på middagen eller pa altonen. „ sang 2 timmar j ° r ° Anm. 2.
Hör till Bilagan N'.o 5 af Kongl. Maj.-ls Propos. 1S47.
Huft l.
Li äs e - O v d ning (att tjena såsom exempel.)
Matidag.
Timmar. I. 11.
Timmar. III.
IY. V. Yl. VII. VIII. 7—9.
Religion. 7—J Religion.
Religion. ) Religion, i Filosofi.
Filosofi. 1 0—12 Skrifkonst.
Skrifkonst. '10—1 2 A. Franska. B. C. Latin. A. Franska. B. C. Latin. B. Mathematik.
Mathematik, Latin.
U. Tyska. E. F. Grekiska.
Tisdag. 7—9 Svenska.
Historia och Geografi. 1 0—12 Mathematik.
Mathematik. ’10—12 Tyska.
Engelska. E. F. Grekiska. D. F. Engelska. E. Grekiska.
Svenska. B. Svenska. „ i Svenska, j Latin.
Onsdag. 7-9 Naturkunnighet.
Franska. 1 0—12 Skrifkonst. f Skrifkonst v och * Mathematik. -lO—ill :ii-’i Na- Mathematik. tur- Mathematik. k u n- Mathematik. nig- Mathematik. lie Mathematik. t. Mathematik.
Thorsdag. 7—9 Religion.
Religion. 7—9 Tyska. A. Tyska. B. C. Franska.
Franska. 1 0—12 Linearteckning.
Linearteckning. i 10—12 A. Franska. B. C.
Latin. 3 — 5 Historia och Geografi. Tyska. 3—5 A. Svenska. B. C. Latin. A. Svenska. B. C. Latin. T vska. a Tyska.
Fredag. 7—9 Svenska.
Svenska. 7—9 Mathematik.
10—12 Skrifkonst.
Tyska. r| 0 12 2 Teckning.
Teckning. 3-5 Historia och Geografi.
O 7—9 Religion.
Religion. 10—12 Mathematik.
M0-H1 ^ 11 —41 A. Naturkunnighet. B. C. Latin.
Grekiska, Historia och Geografi.
Hör , f utmärker, att de 2 deraf inneslutna ämnen lecK.net till Bilagan N'.o 5 vid Kongl. Maj.-ts Prof. 1847.
Anm. 1 Anni. 2. Anm. 3. Anm. 4.
Enligt denna läseordning hafva läroämnena i de 6 öfre klasserna följande timmar i veckan, nemligen:
Religion Månd. 7—9
a 111—1
Onsd. 111 11
7—9 hvar- annan vecka 1 1 Svenska Tisd. 3—5
N T o -in
Tisd. 110—12 3—5 hvar- annan vecka
Vid en högre skola med det minsta lärareantal, d. v. s. med 2 klasslärare och 5 ämneslärare, skulle således de 5 ämneslärarne erhålla, i medeltal, 13 lärotimmar i veckan, utom tentamina och examina, skriföfningars rättande m. m.
Vid en högre skola åter med större lärareantal skulle, med begagnande af samma läseordning, antalet af hvarje lärares timmar i veckan minskas i samma mån, som lärarne blefve flera; dock kan, i sådant fall, läseordningen efter behof lät teligen förändras så, att i de 6 öfra klasserna flere ämneslärare äro under samma lärostunder närvarande, hvarigenom deras lärotimmar i veckan okas och mera tillfälle till omedelbar undervisning beredes.
Vid medelskola blefve hela antalet af läroämnenas timmar i veckan för 3:dje och 4:de klassen ungefär 48, hvadan de 2:ne ämneslärarne der finge, 1 medeltal, 24 lärotimmar i veckan.
Vid den lägre skolan kunde undervisningen i religion och naturkunnighet meddelas i ett rum för begge klasserna samfäldt af endera klassläraren, eller vid medelskola och högre skola af ämneslärarne,så att derigenom klasslärarens lärotim mar minskades under 32.
1 Utdrag af protokollet öfver blandadt Justitie-, Civil-, Finans- och Ecklesiastik-ärende, hållet inför Hans Majit Konungen i Statsrådet å Stockholms slott den 9 November 1847.
Hans Excellens Justitie-Statsministcrn, Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Ihre; Stats-Råden:
Friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, Waern, Friherre Gyllengranat, Faxe och Fåhreeus.
Sedan, i anledning af Stockholms stads Drätselkommissions, uti skrifvelse den 15 October 1845, enligt Magistratens och Borgerskapets äldstes beslut, hos Kongl.
Majit i underdånighet gjorda anhållan att, enär, genom inträffade förändringar uti de för Stockholms
Drätselverk gällande inkomst- och utgiftsstater, samt till följd af den utaf Kongl Majit medgifna lindring uti tologen å jern, stål och koppar, stadskassans utgifter skulle öfverstigit dess inkomster, nya utvägar till afhjelpande af den för samma kassa uppkomna brist måtte beredas, och Kongl. Majit, för detta ändamål, i nåder tillåta och förordna, att hvad stadskassan pä berörde sätt förlorat, finge ersättas genom ökad tolag å socker, indigo samt hudar och skinn, som förut åtnjutit lindring i tolagsafgifterna, men numera syntes kunna utgöra enahanda umgälder i detta afseende, som för varor i allmänhet voro stadgade, Kongl. Majit, efter det Dess och rikets Kommers-kollegium blifvit i ämnet hördt och sig utlåtit, genom nådigt bref den 13 Mars nästlidne år förklarat, att Kongl Majit, uppå de af bemälde kollegium anförda skäl, funnit DrätBil.
N:o 6 till Kongl. Maj.ts Prop. 1847, Käft 1. selkommissionens omförmälda underdåniga anhållan icke kunna bifallas; hvarjemte Kongl. Maj:t förständigat Öfverståthållare-embetet att, efter tagen kännedom af hvad Kommerskollegium, i fråga om utvägarna att bereda erforderlig tillökning i stadskassans inkomster, yttrat, och sedan vederbörande blifvit hörde, ej mindre i anledning deraf, än i afseende på den, jemte Drätselkommissionens berörda anhållan, ifrågaställa ersättning för minskad tolag lill Inqvarteringsskassan, allmänna Barnhusfonden samt Börs-, Bro- och Hamnbyggnadsfonden, äfvensom angående utvägarna att betäcka de å Finska tolagen anvista utgifter, hvarom