Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att tvännelika delar af ett och samma hemman, som hafva enahanda egor både till storlek, godhet och bördighet, men olika egare, fått ena hälften större och andra hälften mindre roterad:
Att flera hemman med större vidd och bättre egor, samt således äfven större afkastning eller inkomst, erhållit mindre Rotering än sämre hemman med mindre vidsträckta egor oph mindre afkastning:
Att upptäckta Ödeshemman blifvit uteslutna från Rotering på priktiga grunder utan undersökning hvarest den jord varit belägen oell a£ hvilken den innehades, sorn samma hemman .borde rätteligen tillhöra:
Att hemman, sorn i Extra Roteringen qvarblifvit , fått en vida större Rotering än de förut, dragit, och att Kommissionen sammansatt dem i Rote med hemman, belägne från dem på flere mils afstånd ; Aft hemman hörande till så väl ständiga som Extra Roteringen blifvit i flere Rotar fördelte tll| icke ringa förlust och olägenhet för Intressenterna :
Att Kommitterade , vid öfvervägande af Krono- och Krono-Skatte-hemmans stör-i re åligganden än Utsockne Frälse, och desse sedna» res högre än InsokneFrälse, likasom Insockne Frälses högre än Säteri, till vinnande af likhet i jordens behållna belopp ökat inkomsten för hvarje Mantal Säteri med 30 R:dr, hvarje Mantal Insockne Frälse med 15 R:dr samt hvarje Mantal Utsockne Frälse med 9 R:dr, hvarigenom tillökning skett icke ensamt efter jordens godhet och afkastning utan äfven i man af den större eller mindre frihet, det ena hemmanet emot det andra efter Privilegier och 49° Underdåniga Skrifvelser.
Författningar åtnjuter, och hvilken frihet ."destoinmdre bort komma i fråga vid Hoteringens utsättande eller öka detta besvär, sorn Säterier i Skåne, lika med alla öfriga Sätesgårdar i Riket, likmätigt 8 §. i 1723 års Ridderskapets och Adeins Privilegier varit tillförene befriade från ständig Rotering, samt In- och Utsockne-Frälseliemman derstädes i stället utgjort Utskrifningspenningar, då deremot, med den af Kommitterade följde grund, jorden 3 så väl Säterier som In- och U tsockne-Frälsehemrnan skulle roteras högre eiler mera än lika godJ och gifvande å Krono- och Krono-skatte-hernman, ett Regeringssätt. som aldrig förut varit kändt och således icke heller af någon Rote-skyldig kurmat underställas Eder Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning:
Att, änskönt uti Eder Kongl. Maj:(s Nådiga Instruktion den 5 Februari x8.li, hvarefter Rotering skulle åsättas ali oroterad jord i Riket, föreskrifves, det den lägenhet, som ej kan svara för och uppgå tili Tb:dels Mantal, bör ifrån Rotering befrias, Lägenheter likväl finnas med Rotering belagde, hvilka blott kunna uppskattas till ^rdel* Mantal, hvarutinnan, enär sådant är hvarken tillåtet eller föreskrifvet uti Eder Kongl.
Maj:ts Nådiga Bref den 23 Mars 1813 eller den 26 April 1814, Kommitterade så mycket mera afvikit från förstnämnde för Roteringens verkställande Nådigst stadgade grund, sorn vid Persedlars utgörande till Soldaten och i synnerhet vid Torpbyggnader och biträde dertilj största svårighet för en Roleskyldig mäste uppstå för deltagande i dessa åligganden utan att förnärmas:
Att, ehuru, enligt 2 §. af 18ix års Kongl.
Instruktion, Underdåniga Skrifvelser.
Kömmltteråde bort undersöka huruvid: sådan® skyldigheter aro Hemman ålagde, liv u-fqr da antingen borde helt och hållit eller ock till någon del befrias frän Rotering, detta Nådiga stadgande likväl icke. fått gälla till någon lindring i Roteringen för Ar bets-hemman i allmänhet , som efter Författningarne måste utgöra så kallade Hofverier till Kongsgårdar.
Boställen m. fl,, och hvilket förfarande i ttdeiis längd kan verka till dessa arbetshemmans ödesmål och Aboernes oförmåga till Roterings utgörande:
A.tt något afdrag utaf beliållne inkomsten för ängar icke blifvit gjordt oaktadt egaren till desse lägenheter ofta måste för bergningen använda betydande kostnad:
Och att, fast än de vid sjökuaten belägne Socknar fått Nådigt löfte om Båtsmäns hållande i stället för Soldater, Socknemannen derstädes likväl, till största svårighet för Rotekarlars leganda och med allmän hug hos Allmogens Söner och "Drängar för tjenstgöring till Sjöss, blifvit till Soldat-Roterings utgörande anordnade.
Detta allt upplyser tillräckligen, att vid den ifrågavarande Roteringen uppkommit sådana olikheter, som icke instämma med en jemn fördelning af Roteringsbesväret, hvaruti alltså både rättvisa och billighet påkalla en jemkning beli rättelse.
Hos Eder , Kongl.
Maja få, i följd häraf, Riksens Ständer i underdånighet anhålla, att Eder Kongl.
Maj:t må i Nåder täckas, efter ’ vederbörande Eandshöfdingars hörande samt infordrande af Kongl. Krigs- och Kammar-Coliegiernes underdåniga Utlåtande, utfärda en ny Instruktion för Rotcringens verkställande i Skånska Hanen samt derefter anbefalla ert ny undersökning 49* Under (la ni ga Skrifvelser". och Botering i dessa Eän, samt att de Roteringsskyldige, hvilka vid förra Roteringen icke varit tillstädes, följaktligen äfven Boställs-lnnehafvare, tnå till den nya undersökningen behörigen kalr las och vid densamma ega rätt afgifva det Utlåtande, hvartill de kunna anse sig befogade ; dock. att Roteringen förblifvér i sitt nuvarande skick intill dess en sådan undersökning skett, och derhid blifvit utrönt hvilka jemkningar och rättelser i denna Rotering skäligen kUPn? och böra ega rum.
Till den anhållan, Riksens Ständer nu fram* fört, hemta de en ytterligare anledning af Eder Kongl. Majus Nådiga Bref d. 37 Februari 1816, hvarigenom, på Riksens Ständers underdåniga begäran uti Skrifvelse d. 8 Augusti 1815, Ed.
Majit förordnat en allmän rättelse och jemkning af Extra Roteringen i hela Riket; Och, enär Riksens Ständers nu gjorda underdåniga framställning - angående Skånska Roteringen endast åsyftar en billig jemkning och rättelse i de delar , der den ena Roteskyldige kan finnas lidande och mera betungad än dea andra, hoppas Riksens Ständer i underdånighet, att Eder Kongl.
Majit skall med Nådigt välbehag desto mera härtill lemna bifall, som ändamålet är befordrandet af Eder Kongl, Majits
Nådiga afsigt att låta en hvar tillkomma en lofvad och påräknad lättnad i Roterings-besväret , samt dymedelst vinna den likhet i tunga och besvär, hvilken bör utgöra hufvudsakligaste vilkoret för ett så vigtigt värfs framtida bestånd.
Underdåniga Skrifvelser. 493 N:r 208; Uppläst och godkänd lios Ridd. och Acl. d. 20 Juni 1818, Öfriga Riks-StSnden d. 22 — Riksens Ständers .underdåniga Skri fvelse an * gående förre Kommissariens i RiksgäldsKontoret C. j* Lanells underdåniga Ansökning* I följd af Eder Kongl* Mäj:tS Nådiga Remiss den li sisth Mars hafva Riksens Ständer tagit i öfvervägande förre Kommissariens vid Biksgälds-Kontoret Carl Johan Lanells underdåniga ansökning, att Eder Kongl.'Majd med återställande af föfsuten tid, täcktes 1 Nåder förhjelpa honom till något understöd af Riksgälds-Kon. lorets medel.
Hvad bettäffar Kommissarien Lanells anhållan om försäten tids återställande, få Riksens Ständer 1 underdånighet förklara , att , sedan de vid 180g och 1810 årens Riksdag uppdragit åt sitt Stats-Utskott emottagande, pröfning och afgörande af enskilde personers ansökningar i mål rörande Biksgälds-Kontoret, samt StatS-Utskottet vid innevarande Riksdag låtit genom anslag uti BiksgäldsKontoret kungöra, att dylike Ansökningar borde, så framt de nu skulle till pröfning förekomma, vara ingifne till .Stats-Utskotiet senast d. 5- nästl.
Januari, men Landi denna tid försummat, hafva Riksens Ständer, så vidt ansökningen har till föremål understöd af Riksgälds-Kontorets medel, icke kunpat bifalla den försutne tidens återställande.
I afseende åter på sjelfva hufvudsaken el-, ler förre Kommissarien Lunells underdåniga anhållan om understöd?
för hvilken blifvit åberopade 494 Underduniga Skrif v elser. såsom bevekande skäl den förmenta misshandling sä väl af Domstclarne som af Riksens Ständers Fullmäktige i .Riksgälds-Kontoret, Lanell skall undergått, kunna Riksens Ständer, emot go §:n Regerings-Formen , icke företaga någon granskning öfver Regerings- och Domare-Makternes Beslut, Resolutioner och Utslag, samt ej heller ingå uti någon undersökning om Riksens Ständers år 1800 vid Riksgälds-Kontoret varande Fullmäktiges af L/andl öfverklagade förhållande, enär deras förvaltning blifvit granskad så val af Riksens Ständers Revisorer som af Stats-Utskottet vid 1809 och rgio årens Riksdag, vid hvilka tillfällen Landi egt öppen rättighet att andraga sina klagomål och söka den upprättelse, hvartill han trott sig berättigad.
Och, då för öfrigt Lane.Ils vid 1809 och 1810 årens Riksdag gjorde ansökning om understöd eller Pension blifvit afslagen, samt några nya eller andra skäl nu icke finnas anförda , sakna Riksens Ständer all anledning att för j ui.dl, söm hos Riksgälds-Kontoret dessutom häftar i 8,090 R:drs skuld, något understöd af Kontorets medel bevilja.
Ständer framhärda 8Cq. N:r 209.
Uppl äst och godkänd hos Ridd. och Ad. d, 20 Juni 1818. — Prest-Ståndet d. 20 — -— — RorgareStlndetd. 20 -— — — Bonde-Ståndet d. 22 — — Riksens Siänders underdåniga Skrifvelse om ny Organisation af Tull-Verket samt Tjnderdunlga Skrif velsera 49 5' Landtull-Bevakningens upphörande med innevarande år.
Sedan Riesens Ständer vid Urtima Riksdagen or 18'5 förehaft frågan om Tull-Verkets förbättrade Organisation , hafva de genom underdånig Skrifvelse d. 7 Augusti samma år, i anseende till den vigtiga inflytelse, förvaltningen af Tull-Verket eger på Rikets Handels-balanS , bos Eder Kongl. Maj:t anmält sin önskan, att TullVerket, under hvars inseende Tots-Verket äfven kunde ställas , måtte lemnäs helst åt Embetsman» af hvilka en del ej vöre af andra göromål upptagen , att Löner, tillräcklige för deras utkomst, måtte, utan beräkning af vissa procent a den inflytande Uppbörden, ehuru de af Tullmedlen kunna utgå, uppföras på Rikets Stat, att TullStaten kunde ställas på Militärisk fot, samt tillfällen äfven lemnäs afskedade förtjente Militärer till befordringar vid detta Verk, och samma befordringsgrunder der blifva gällande, som vid andra Allmänna Verk, att redovisningen föi-TullUppbörden måtte ske lika med den för Rikets Upp. börds-Verk i allmänhet, att vid hvarje Månads slut ett Sammandrag af Specialen i hvarje StapelStad måtte från Trycket utgifvas med uppgift å Export och Import samt Exportörens oca Importörens namn , och att alla Konfiskationsmål måga vid de allmänna Dotnstolarhe upptagas och afgöras, hvarförutan Riksens Ständer trott, att större säkerhet emot Lurendrägeri och Tullförsnillning kunde vinnas derest den del af Tull-Bevakningen, som beror af tillsynen genom Tulljakter, poeterade på vissa afstånd i Skärgårdarne, uppdre. 49Ö Underdåniga Skrif velter. ges åt Kronans Manskap, som inom korta terminer ombyttes.
Hvad Riksens Stander sålunda hemställt, är väl i vissa delar satt i verkställighet ; men någon hufvudsaklig omskapning af Tull-Verket har hittills icke blifvit vidtagen.
Ständer anse likväl en sadan med fullkomlig ändring och förbättring i detta Verks styrelse och förvaltning af desto större angelägenhet, som den länge af allmänna rösten varit påkallad.
Då redan vid 18*5 års
Riksdag den underdåniga anhållan är framförd* att Tull-Verkets alla Embets- och Tjenst-män , hvilkas aflöning, oberäknade Direktionens Eoner och arfvoden, enligt 1817 års
Stat uppgå vid Sjö-Tulls-Verke t till 374,589 R:dr 18 skill. 8 r:st. samt vid Inrikes Bevakningen till 48,534 R:dr 24 sk.
Banko, måtte flyttas på Rikets Stat, få Riksens
Ständer nu lika underdånigt förnya sin önskan om verkställighet häraf, samt derjemte anhålla, det, efter den blifvande nya Organisationen, Tull-Verkets Embets- och Tjenst-män, serdeles Direktionen och Embetsmännen i de högre graderne, der skicklighet och uppmärksamhet isynnerhet erfordras , måga förses med så tillräckliga Löner, att de deraf hafva nödig utkomst och sålunda sättas i tillfälle till användande af sin tid och förmåga ©delade och utan bekymmer för sin utkomst vid de angelägna befattningar dem uppdragas , och med hvilken Lönreglering icke, på sätt nu är stadgadt, några premier och arfvoden böra ega rum.
I afseende på den år 1815 föreslagne föreningen af Tuli-Verket och Lola-Inrättningen, hafva Underdåniga Skrifvelser. 497 hafva Riksens Ständer, i betraktande af dessa Verks olika föremål samt deras Tjenstmäns och Betjenings vida skiljaktiga åligganden , som göra en förening af styrelserne vid dem hegg® overkställbar, funnit sig böra frångå sin önskan i denna del; Äfvensom, och då den begärde tryckningen af Sammandrag ur Tullspecialerne vid. hvarje månads slut skulle medföra en dryg kostnad utan motsvarande ändamål, Riksens Ständer nu ansett Staten icke böra belastas med utgifter för en sådan tryckning, men deremot öppen rätt lemnäs livar och en, som det åstundar, att af nämnde Specialer erhålla del och deni på egen bekostnad till trycket befordra.
Beträffande JLand-Tullarne, så är redan vid 1809 års Riksdag Eand-Tull-afgiften, såsom en beskattning, af Riksens Ständer ansedd vara olämplig och böra upphöra* för dermed förenade olägenheter att dryga kostnader vid Uppbördens verkställande, hvarför ock Eder Kongl. Majit genom Nådig Kungörelse den 30 November 1810 förordqat Eand-Tullarnes afskaffande med det årets utgång.
På sådant sätt har väl denna Inrättning upphört s| vidt afgiften beträffar och Statens inr komst blifvit genom serskild Bevillning ersatt; men Bevakningsanstalten, hvilken utgjort egentliga anledningen till Land-Tullarnes upphäfvande,' liar dock blifvit bibehållen och fortfar ännu till betydlig del , samt medförer alltså den kostnad och de olägenheter, som skulle undvikas.
Detta Eand-TulIs-bevakningens bibehållande lärer val grunda sig på den nödvändighet, Eder Kongl. Majit i Nåder funnit , att, till kontroll Bikung till Rikt^St, Fröt, 1317—iglS- Simi, N:r 63, 64. 4g8 Underdåniga Sbifvelser•
: ot försnillning af Tull-Uppbörden samt till föl s hti tnde* af otillåtne varors införande och förbrukning , använda en mera vidsträckt tillsyn, 5"-.f;3Ö . sorn är möjlig vid Kusterne och Riksv ;ngeo; ticli Riksens Ständer finna ir detta llän. , seende nogsamt, att, da Norrige» Handels- och Hr ..håll ..ings-Författiiingar ic/ 3 öfverensstämma nied Sveriges, utan i förra Riket eger rum en fri handel och "upplag af Utländska vare .:, äfven sådane, sora här till införsel’äro förbudne, blir eck, sä länge och intill dess närmare likhet kan vinnas emellan desse Rikens Handels-förhållanden och Författningar, en Gränsbevakning nödig, som i möjligaste män försvårar och hindrar ett sådant varors insmygande, hvarigenom antingen Tullinkomsterne försnillas, eller Författningarne emot Öfverflods-Artiklars förbrukning här i Riket öfverträdas:
Men, hvad serskildt angår tfen allmänna .^bevakningen vid Eand-Tullarne i det inre af Riket, äro Riksens Ständer öfvertygade, att, om, med iakttagande tills vidare af Gränstillsynen emot Norrige, Sjö-Tull- och Kust-bevakningen organiseras på ett efter lagen och öfriga förhållanden mera lämpadt sätt, om den sednare efter behofvet ökas med tillräcklig Personal , och om den redan tillvarande Resbevakningem, som oförsedt trallar lagbrytaren utan att förbereda honom på nödiga försigtighetsmått, inrättas efter ändamålet och med nödig omsorg, skall afsigten med Land-Tullbevakningen lika säkert, om ej säkrare , vinnas utan bibehållande af en anstalt , sorn ifrån äldre tider tillbaka varit i strid med Allmänna Opinionen och ett föremål
För dess ovilja.
Enär härvid dessutom tages 1 betraktande Underdåniga Skrivelser.
499 de fran Laml-Tn!lbevakningen oskiljaktiga mån?a och vigtiga olägenheter, hvaribland endast de niaga nämnas, som mota Allmogen, isynnerhet ilen enfaldigare delen , hvilken så ofta ser sig för preijerier blottställas, sin tid förspillas,, sina Varor förskämmas och sig sjelf nödsakas , att, lill Jin.ga båtnad för egen sedlighet, genom mutor eller bedrägerier befria sig från ett tvång, som den oskyldige mäste dela lika med lagbrytaren , hafva Riksens Ständer, på dessa bade Moraliska och [Ekonomiska skäl, beslutit, att den Inrikes- eller [BandTub-bevakningen bör ifrån oeh med nästa års början upphöra, samt få härmedelst hos Ed.
Maj-t i underdånighet begära verkställiglighet å detta Beslut , med tillägg af den unilerdåniga önskan , att, sä snart uti Norriges Handelsställning en sådan likstämmighet med Sveriges kan beredas, hvarigenom Gränsbevakningen at den sidan samt de i sammanhang dermed stående och till Förpassnings-Verket i Gränsorterne hörande anstalter blifva urobärlige, Eder Kong!.
Maj;t jemväl må i Nåder anbefalla denna bevaknings och dessa anstalters indragning, samt att emellertid denna Gränsbevakning så inrättas och i öfrigt sårlane föreskrifter lemnäs , hvarmedelst handeln emellan bägge Ilikena med deras egna Alster i möjligaste måtto lättas eller åtminstone från umgälder och tvång befrias; hörande den Tull-Betjening, sorn i följd häraf indrages, få bibehålla siri aflöning på Indragnings-Stat tills den afgår eller befordras tili andre tjenster med lika eller högre Lönings-vilkor, hvilken sistnämnde förmån utan svårighet och till betydlig besparing lör Indragnings-Staten synes kunna den samma 500 Underilaniga Skrifvelscrl beredas genom öfverflyttning till passande Beställningar uppå Sjö-Tull-Verkets Stat; hvarjemte, och sorn Riksens Ständer vunnit upplysning att, enligt Eder Kongl. Maj;ts den 22 Oktober förlidet år till Tull-Direktionen aflåtne Nådiga Skrifvelse, icke mindre än 62,000 R:dr Banko blifvit utaf Tullmedlen anordnade för Kustbevakningens bestridande, samt berörde betydliga utgift medförer en lika betydlig minskning uti de från TullVerket påräknade Inkomster, Riksens Ständer i underdånighet anhålla, att Kustbevakningen, örn den pröfvas böra fortfara, må på ett mindre kostsamt sätt varda organiserad.
För utarbetande af ett fullständigt
Förslag till den nödig ansedde nya reglering af Tull-Verket, fordras sådane vidsträkta undersökningar och upplysningar, som af Riksens Ständer ej kpnnat medhinnas; Och de öfverlemna derför i underdånighet de reglementariske årgärderne till Ed.
Maj:ts Nådiga omsorg, under hemställan, att Ed.
Kongl, Maja i Nåder täcktes vid den blifvande nya Organisationen vidtaga den indragning af öfverflödiga Embeten och Tjenster inom detta Verk, som med dess behöriga handhafvande möjligen står att förena.
Slutligen åberopa Riksens Ständer i underdådighet, dels sin vid 1815 års Riksdag yttrade önskan om Konfiskations-målens behandling vid de Allmänna Domstolarne , af hvilka Riksens Ständer för sin del härtill anse lämpligast Rådstufvu-Rätterna i de Städer, der Sjö-Tulls
Rätter för närvarande dessa slags mål upptaga och afgöra, dels ock den serskilda Skrifvelse, Riksens Ständer nu under Riksdagen till Ed.
Kongl. Maj;t Underdåniga Skrifvelser. 501 aflatit angående Redogörelsen för Tullmedlen samt granskning af Tull-Verkets Räkenskaper och Förvaltning.
Ständer framhärda 8Cc, N:r 210.
Uppläst och godkänd hös Ridd. och Ad. d. 25JuniI§l8, _ Prest-Ståndet d. 25 — — — BorgareStSndet d. 25 — — — Bonde-Ståndet d. 26 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse i anledning af Nådig, Proposition om inrättande af Allmänna Arbets- och Förbättrbigs-hus pä Borgholms Slott och i Wadstena.
Maj:ts Nådiga Proposition den 10 December förlidet år, angående inrättande af Allmänna Arbets- och Eörbättripgshus på Borgholms Slott och i Wadstena innehåller, hafva Riksens Ständer fört sig till minnes den önskan, de i underdånig Skrifvelse vid sednaste Urtima Riksdagen d 4 Augusti 181 ^ yttrat, det, i mån som Lag-Kommitténs bemödande till Straff-Lagarnes omarbetning framskrider, anstalter måtte fogas, livarigenam de Arbets- och Förbättrlngs-Inrättningar, som deruti föreslås, om de af Riksens Ständer antagas, under tiden så beredas, att de nya Lagarne snart kunna bringas till verkställighet, men hvarvid, och då till dessa anstalter kostnaden ej varit beräknelig eller någon bestämd plan uppgörlig innan Lag-Kommittéens arbete hunnit fullbordas, Riksens Stander anhål - i» - 502 Underdåniga Skrfivehér• litj det Eder Kongl. Majit Intill nästa Riksdag (.äcktes härom gå i befattning med sådana medel, sorn förskottsvis kunde utses.
AndamåFet, som i berörde afseende hufvudsakligen legat, till grund för Riksens Ständers åtgärd , har alltså varit .Lag-Kommittéens förslag om den förändring i Straff-Lagarne, att Fängelse i stället för andra Kropps straff skulle införas; Och vidtagandet af de ifrågavarande Arbets- och Förbättrings-Inrättningar blefve följaktligen beroende de nya Ragarnes utarbetning, sorn lemnade tillfälle att efter hand åstadkomma de nödiga Inrättningar, hvartill en fullständig och sammanhängande plan , enligt Lag-Komrnittéens yttrande , bäst kunde utarbetas i sammanhang med den nya Brottmåls Lag, efter'hvilken de borde användas.
De förslag ater, sorn Eder Kongl.
Majit nu i Nåder täckts meddela till Allmänna Arbets- och Förbättrings-hus, egentligen att begagnas för syssellöse och vanartige personers användande till arbete och återförande
Bil en förbättrad lefnad och nyttig verksamhet, synas Riksens
Ständer åsyfta en vidsträktare omfattning och medföra så betydliga kostnader, att Riksens Ständer, med afseende å Stateris tillgångar samt dp manga och dryga behof, som dessutom nu måste fyllas, ej funnit möjligt bevilja de härtill uppgifne betydliga Summor, sorn för Borgholms Sloti* och Byggnaders försättande i tillbörligt skick skulle uppgå till icke mindre än 71,953 Ridr 22 sk. 4 r. , utom Underhållskostnaden, första året 41,07g
Ridr 15 sk. g r:st. och sedermera årligen 34,412 R:dr 31 skill. 8 r:st-, samt till Arbets-lnrättningens i Wad - Underdåniga Skrifve!seri 503 stena i ordning bringande och underhållande jemte aflöning för Styrelsen , Tjenst-män och Bevakning första året 44,172 B:dr 40 sk. a r:st. och hvarje påföljande år 30,227 R:dr 2 sk. 4 r:st.
Ständer tro, att, ehuru å eria sidan angeläget må vara, det sådäna ställen icke saknas, der lättingar och för mindre brottsligheter, dömde personer kunna hållas till arbete för att bidraga till sitt underhåll och tvingas till förbättring , måste likväl anstalterne härutinnan lämpas efter tillgången af nödiga taiedel för kostnaderne, samt för öfrigt äfven afseende göras å andra omständigheter, sora lemna tillfälle för en med ändamålets befordran förenlig inskränkning i utgifterne.
Betraktande ärendet ur dessa synpunkter, hafva Riksens Ständer öfvervagat om ej, genom begagnande af redan tillvarande Inrättningar med den utvidgning, som finnes nödig, ofvannämnda betydliga kostnader må kunna besparas , hvarvid Riksens Ständer funnit , att Carlskrona Arbetsinrättning torde kunna tillökas genom upplåtande eller inköp af tjenlige hus- och tomt-platser för nödigt utrymme, och, derest den likväl ej blifver tillräcklig för behofvet, den lägenhet härtill begagnas, sorn Marstrand lem nar.
Begge dessa ställen äro förut försedda med Byggnader och Garnisoner, som i alla fall skola derstädes underhållas; begge hafva tjenliga lägen för Inrättningar af sidan beskaffenhet, som de ifrågavarande; och af det arbete, som de tillförbättring förviste personer verkställa, synes äfven nytta snarast vara att vänta i Carlskrona och Marstrand, der Kronan eger Skepps-Varf, Fästningsverk och Förråd ; hvarförutan Riksens Ständer taga i be - Underdåniga Skrifvelser. räkning, att, enär dylika Inrättningar vid dessa Städer förut finnas , skulle en tillökning i antalet af personer föga besvära deras Invånare, då deremot nya på Borgholm och i Wadstena blefve för de Orternes invånare i flera hänseenden äfventyrliga och med olägenheter förknippade , i synnerhet emedan der möta större svårigheter för en säker bevakning å Arbetsfångarne.
Ur de skäl, Riksens Ständer nu anfört, och då Stats-Verkets tillgångar icke medgifva anslag för inrättningar på Borgholm och i Wadstena, samt det egentliga bebofvet för närvarande af tiliökte Allmänna Arbets- och Eörbättrings-Anstalter synes kunna afhjelpas genom förberörde mindre kostsamma utvägar, hafva Riksens Ständer velat anslå en Summa af Tjugo Tusen R:dr årligen intill nästa Riksdag , samt dertill under Stais-Regleringen utsett medel, att af Ed.
Maj:t i Nåder disponeras för ifrågavarande ändamål på sätt nödigt och nyttigast pröfvas, hvarvid Riksens Ständer u underdånighet Öfverlemna till Eder Kongl. Maj:ts
Nådiga uppmärksamhet och bedömmande, huruvida ändamålet må genom Medlens fördelande till understöd för de i Länen gjorde serskilde Arbets-inrättningar bättre kunna vinnas.
Riksens Ständer framhärda SCc. N:r 2n.