Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enär, efter iakttagande af de sedan sista statsregleringen inträffade förändringar, allmänna indragningsstaten för innevarande år vore beräknad till samman lagdt r:dr 376,740: 3. — samt derifrån afdroges, dels den andel af det å nämnda stat uppförda anslag för Stats-kontorets magasins-departement, som vid nämnde verks nya organisation beräknats att till verkets å Sjunde Hufvudtiteln upptagne aflöningsstat öfver föras, eller 5,621: 32. och dels det belopp, hvarmed den uti ofvannämde anslagssumma inberäknade spanmålsförhöjning för vissa löntagare, uppgående tillhopa till 24,047 r:dr, öfverstege den summa af 3,000 r:dr, som, på sätt ofvan är omförmäldt, skulle Transport 5,621: 32. 376,740: 3. — Kongl. Maj.ts Prop. om Statsverk. 1830 43 Transport 5,621; 32. 376,740: 3. — vid nästa statsverks-reglering för sådant ändamål erfordras eller ........ 21,047: — gg 668- 32 så utgjorde återstoden 350,071: 19. — oell då härtill lades de här ofvan äskade nya anvisningar å allmänna indragningsstaten, uppgående till ett sammanräknadt belopp af... 5,060: 24. — skulle allmänna indragningsstatens slutsumma blifva .... 555,131: 45.
— Departements-chefen ansåg alltså denna, ständiga förändringar underkastade, stat, lämpligen kunna beräknas till 555,130: 16. — då, med tillägg af anslagen för pensionsstaterne, utgörande, efter den deri nu föreslagna tillökningen 197,399: 52. — slutsumman på Nionde hufvudtiteln skulle blifva 552,530: — — Hvad
Departemenls-chefen i alla nu omförmälde hänseenden, rörande regleringen af utgifts-anslagen under Nionde hufvudtiteln och dermed sammanhang egande ämnen, underdånigst yttrat och föreslagit, och hvaruti Stats-rådets öfrige ledamöter sig förenade, täcktes Kongl. Maj:t i Nåder gilla och bifalla.
Departements-chefen i underdånighet den af Stats-kontoret uti dess här ofvan omnämnde berättelse gjorda underdåniga framställning, att. sedan Stats-kontoret, på grund af den efter 1845 års riksbokslut upprättade liqvid emellan Stats- och Riksgäldsverken, hos Fullmäktige i Riksgälds-kontoret begärt anordning å statsverkets fordna 76,654 r:dr 23 sk. 8 rst.; så hade Fullmäktige härå meddelat det svar, att, då på öfverskotten af statsverkets inkomster blifvit anvisade utgifter, öfversligande öfverskottens behållna belopp med 5,757 r:dr 21 sk. 3 rst., samt Riksgälds-kontorets reglemente icke innehölle något stadgande, som berättigade Fullmäktige att tillskjuta hvad för liqviderandet af de å öfverskotten anordnade utgifter erfordrades, kunde sistnämnde summa icke till Stats-kontoret utbetalas; hvarjemte, med anledning af Stats-kontorets, i sammanhang med öfverlemnande af liqviden för år 1846, då öfverskotter uppkommit af 552,200 r.dr, till Fullmäktige gjorda förnyade framställning om statsverkets godtgörande lör berörde 5,757 r:dr 21 sk. 5 rst., Fullmäktige, under åberopande af ofvannämnde reglemente, den 5 Januari 1849 44 t Kongl. Majus Prof. om Statsverk.
1850. ytterligare förklarat, att den äskade summan icke heller då kunde ersättas; och hemställde
Departements-chefen, vid sådant förhållande, det Kongl. Majit måtte till Rikets Ständer i nåder öfverlemna, att, i afseende å statsverkets godtgörande för ifrågavarande, uti räkenskaperna balancerade, belopp, meddela erforderlig föreskrift.
Vidare anmälde Departements-chefen, att, enligt hvad Stats-kontoret. uti dess ofvanomförmäldte berättelse serskildt uppgifvit, rörande de från landtränlerierne inlevererade depositicnsmedel, hade af den summa, stor 10,793 r:dr 31 sk. 11 rst., hvartill behållningen af dylika medel vid sista riksdag uppgick, 10,000 r:dr blifvit, till följd af Rikets Ständers beslut samt Kongl.
Maj:ts under den 7 Juni 1848 meddelda nådiga föreskrift, från Stats-kontoret till Riksgälds-kontorel öfverlemnade, så att af nämnde behållning derefter endast återstodo 793: 31. 11. och då härtill lades, hvad som af dylika medel ytterligare ingått, nemi.: efter den 1 Juli 1847 . . .'
. 439:'— 8. år 1848 803: 53. 3. » 1849 1,032: 59.
7. till den 1 Juli 1850 305: 21. 'l-ggoS- 9 äfvensom räntor å utlånte deposilionsmedel, influtne: år 1847 med 297: 17. 4.
« 1848 358: 16. — « 1849 60: — — «. -- , 715 33 3,318: 34. — tillsammans 4,114: 18. — samt härifrån afdrages en år 1847 återlyftad deposition å . 104: 55.
8. hade den nu varande behållningen af depositionsmedei vid berättelsens afgifvande utgjort 4,009: 50.
4. hvaraf, efter hvad Stats-kontoret tillika upplyst, voro förräntade emot 4 V-, procent 3,000: — — och på Bankoräkning innestående 1.009: 50. 4.
R.dr 4,009: 30. 4.
Med anledning häraf hemställde
Departements-chefen i underdånighet, det Kongl. Majit ville i nåder föreslå Rikets Ständer, att icke allenast den nu befintliga behållningen malte till Riksgalds-kontoret öfverlemnas, utan ock på enahanda sätt framdeles förfaras med den vid hvarje års slut uti Stats-kontoret befintliga behållning af Kongl. Maj:ls Prop. om Statsverk. 18S0.
45 ytterligare inflytande dylika medel, under vilkor likväl, att den föreskrift blefve meddelad, att Stats-kontoret skulle ega att, på skeende reqvisitioner, från Riksgälds-kontoret återbekomma, hvad som tilläfventyrs kunde erfordras för sådana återbetalningar af omförmälde medel, som i behörig ordning blefve beviljade.
För öfrigt erinrade
Departements-chefen i underdånighet, hurusom, i sammanhang med den nya lönereglering, som föranleddes af den år 1840 beslutade förändrade organisation af Statsrådet, Rikets då församlade Ständer bos Kongl. Maj:t anmält, att fråga uppstått om Chefernes för de serskilda Stals-departementen förseende med boställen, på sätt lör Utrikes Statsministern redan förut egde rum, samt att dervid 2:ne serskilda förslag förekommit, antingen om dylika boställens anvisande i samma hus, der bvartdera
Departementets expeditioner blefve inrymde, eller ock att samtlige expeditionerne sammanfördes uti en lokal, utan sammanhang med boställen; och hade Rikets Ständer, begärt att, sedan nödig utredning föregått, nådig Proposition om sättet för utförandet häraf måtte till Rikets Ständer aflåtas.
Sedan, i följd al ofvannämnde förändring, General-adjutantsbefattningarne för arméen och flottan upphört, hade de af desse befattningars innehafvare förut begagnade boställen genast derefter blifvit af Kongl.
Majit åt Cheferne för Landt- och Sjöförsvars-departementen upplätne.
Ständers förrberörde framställning hade sedermera, i saknad af för de afsedda ändamålen tjenlige lägenheter uti kronans hus i hufvudstaden, icke kunnat vidtagas förr än, efter myntverkets förflyttande till den, enligt Rikets Ständers beslut vid sistlidne riksdag, för detsamma inköpta egendom å Kungsholmen, det förra mynthuset blifvit upplåtet till embetslokaler för Stats-departementens expeditioner, hvarigenom, och sedan den åt adedne Professorn Hyström i lifstiden, emot förbindelse till ombyggnads verkställande, upplåtna, kronan tillhöriga, så kallade Gjuthustomten här i staden blifvit ifrån Byströms rättsinnehafvare inlöst, Kongl.
Majit kommit i tillfälle att åt 3:ne af de fyra Departements-cheler, som då af boställen voro i saknad, tillsvidare upplåta lägenheter, hvilka i följd af berörde förändringar blefvo lediga och ansågos för detta behof tjenlige.
Departements-chefen i underdånighet, huruvida icke Kongl. Majit skulle i nåder finna lämpligt, att om hvad sålunda vid serskilda tidpunkter blifvit af Kongl.
Majit åtgjordt, uti Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof meddela Rikets Ständer underrättelse, med tillkännagifvande tillika, dels att, om en föreslagen byggnad vid Carl XI]lis torg, hvarom nådig Proposition komme att till Rikets Ständer aflåtas, blefve uppförd, lägenhet framdeles torde yppas 46 Kongl.
Maj:ls Prop. om Statsverk. lltSO. till anskaffande af passande boställslokai äfven för den Departements-chef, sorn ännu icke af en sådan förmån kommit i åtnjutande, dels att Kongl. Maj:l förmodar att, vid berörde förhållanden, Rikets Ständer, torde finna någon serskild åtgärd med hänseende till hvad Rikets Ständers ofvanomförmäldte underdåniga framställning innefattade, numera icke vara erforderlig.
Departements-chefens i förestående ämnen gjorde och af Statsrådets öfrige ledamöter biträdde hemställanden behagade Kongl.
Maj:t i nåder bifalla; hvarvid Kongl. Majit tillika nådigst förklarade, att uti Propositionen borde tilläggas, att, i fall Rikets Ständer skulle anse någon ersättning för saknad boslällsförmån böra tilldelas den af Departements-cheferna, som deraf är i mistning, sådan ersättning kunde, utan behof af serskildt anslag, af för Kongl.
Majit disponible medel utgå.
Slutligen hemställde
Deparlements-chefen i underdånighet, huruvida icke, sedan Kongl.
Majit under denna dag, uppå serskild underdånig föredragning af cheferne för de öfriga Stats-departementen, meddelat nådiga beslut om de framställningar angående 2:dra, Sidje, 4:de, 5:te, 6:te och Bido hufvudtitlarne samt vissa delar af den Nionde, äfvensom de till dessa titlar hänförlige extra anslag, som till Rikets
Ständer böra göras och hvarom protokolls-utdrag vore att till Finans-departementet förvänta, Kongl. Majit ville i nåder uppdraga åt chefen för Finans-departementet att, i enlighet med samtelige af Kongl. Majit fattade nådiga beslut, angående hvad uti Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof bör inflyta, uppsätta och tili justering inför Kongl. Majit i Statsrådet anmäla förslag till berörde Proposition, att lill Rikets Ständer afgå.
Majit behagade, enligt Slats—rådets öfrige ledamöters hemställan, härtill i nåder lemna bifall, med föreskrift, att Propositionen borde till Rikets Ständers Slats-utskolt öfverlemnas.
Fix protocollo, Carl von Schantz■ Kongl.
Maj:ls Prop. om Statsverk. 1830. 47 Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ar enden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stals-Rådet å Stockholms Slott den 15 November 1850.
Hans Excellens Justitie—Stats-Ministern Herr Grefve Sparre. Hans Excellens Stals-Ministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Stjerneld.
Fåhreeus, Sandströmer, von Hohenhausen, Wal/ensteen, Gunther, Genberg, Gripenstedt och Grefve von Platen.
Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Sandströmer, uppläste ett, till följe af Kongl. Majrts nådiga befallning, uppsatt förslag till den Proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof, som, i öfverensstämmelse med de uti dithörande frågor fattade beslut, borde till Rikets Ständers Stats-utskott aflåtas.
Majit behagade i nåder gilla berörde förslag, sådant det linnes detta protokoll bilagdt, och befallte, att, i enlighet dermed, omförmälda nådiga Proposition skulle till Rikets Ständers Stats-utskott expedieras.
Ex protocollo, C- Hallberg.
STOCKHOLM, tryckt hos j. beckman, 1850.
Maj:ls Prop. om Statsverk. 1830.
] Utdrag af Protocollet ofver Ecclesiastik-årender, hållet inför Ilans Majit Konungen i Stats-Rådet på Stockholms Slott den 13 November 1830.
Närvarande: Hans Excellens, Justitie-Statsministern Herr Grefve Sparre.
Hans Excellens, Statsministern för Utrikes Ärenderne, Herr Friherre Stjerneld.
Fåhreeus, Sandströmer, Von Hohenhausen, Wallensteen, Gynther, Genberg, Gripenstedt, Grefve von Platen.
Sedan åtskilliga Embetsverk och vetenskapliga samfund hvar för sig inkommit med uppgifter och framställningar i fråga om de behof, för hvilka fortsatta, ökade eller nya anslag ansetts böra af Rikets Ständer vid nu instundande Riksdag begäras, anhöll Departements-Chefen, Stats-Rådet Genberg, att, med afseende så väl å berörde framställningar, som å andra till Ecclesiastikförvaltningen hörande ärender, få i ett sammanhang underställa Kongl.
Maj:ts pröfning hvad i omförmälda ämnen borde Rikets Ständer meddelas; och anförde derefter i underdånighet: l:o Hos Eders Kongl. Maj:t har Ramsjö Capell-lag inom Ljusdals församling af Gefleborgs
Län i underdånighet anhållit, att, sedan Capell-laget med Nådigt tillstånd uppfört egen kyrka, särskild prestman måtte inom församlingen varda anstald; och har, till stöd för denna anhållan, blifvit i underdånighet anfördt, bland annat, att Capell-laget väl har rättighet att, till Gudstjenstens förrättande, sex Bil.
M 7 lill Kongl. Majus Prop. 1830 om Stalsv. 1 Sami. 1 Afd. 1 Häfl. 1 2 Kontjl. Maj:ts Prnp. om Statsverk.
18S0. gånger om året hemta prest från moderförsamlingen, men att
Presterskapet i denna församling icke behörigen kan handhafva själavården inom Capell-laget, då det sednare är 5 mil aflägset från moderkyrkan i Ljusdal, och ingen banad väg mellan dessa ställen finnes eller kan anläggas.
Sedan samtlige vederbörande blifvit öfver denna underdåniga framställning hörde och, med vitsordande af de i ansökningen uppgifna förhållanden, å densamma tillstyrkt Nådigt bifall, har, vid en af Eders Kongl. Majit anbefalld utredning angående beloppet af de löneförmåner, som skulle kunna för den blifvande Capellpredikanten påräknas, hufvudsakligen blifvit upplyst, att förenämnde Capellförsamling, som består af blott 4 byar, med tillsammans 2 mantal, jemte 44 torp och nybyggen, med en folkmängd af 320 personer, utfäst sig att i årlig lön till predikanten erlägga 8 tunnor 4 kappar Korn jemte dagsverken, matskott m. m., upptaget till ett sammanlagt värde af 80 Riksdaler; att Pastor i Ljusdal förklarat, att, derest predikanten komme att öfvertaga hela pastoralvården inom Capellförsamlingen, han vore villig att till honom afstå sina från Capell-laget utgående löneförmåner, uppskattade till ett värde af 138 Riksdaler, samt att af Pastors årliga bidrag till aflöning af Comministern i Ljusdal en tredjedel, eller 4 tunnor Korn, ansetts böra den ifrågasatta Capellpredikanten tilläggas; hvarjemte blifvit föreslaget, att Kronoskattehemmanet N:o 6 Ramsjö, 1 mantal, måtte till boställe åt meranämude predikant varda inköpt.
Då dessa löneförmåner, hvilka, jemte den påräknade årliga afkastningen af nyssberörde hemman, enligt en af Kammar-Collegium gjord uträkning, uppgå till 292 Riksdaler 26 sk. 4 rst., befunnits vara för en tarflig utkomst otillräckliga, samt Capellboarne såsom till största delen fattiga nybyggare, enligt hvad vederbörande intygat, icke förmå, i vidsträcktare mån än ofvan omförmäldt är, bidraga till Capellpredikantens aflöning, så har underdånig anhållan blifvit af bemälde Capeliboar framställd om anslag af allmänna medel, dels för en gång, till inköp och iståndsättande af lämpligt boställe, hvartill 2,600 Riksdaler ansetts vara behöfliga, dels ock, såsom bidrag till predikantens aflöning, 200 Riksdaler årligen i 13 år, och 100 Riksdaler i de derpå följande 13 åren, hvarefter Capellförsamlingen genom tillkomna nybyggen och ökad folkmängd förmodas blifva i tillfälle att. utan statsbidrag aflöna sin själasörjare; — och hafva vederbörande Embetsmyndigheter till Capellboarnes anhållan i detta afseende tillstyrkt nådigt bifall, hvarvid Consistorium och Kammar-Collegium dock i underdånighet hemställt, att det årliga anslaget med endast två tredjedelar af det begärda beloppet måtte beviljas.
Då det sålunda blifvit upplyst, att anställandet af en särskild predikant vid Kongl. Maj:ls Prop. om Statsverk. 1830.
3 Ramsjö
Capeliförsamling är af behofvet påkalladt, och det tillika blifvit ådagalagdt, att församlingen icke förmår, genom egna bidrag, förse predikanten med en för bans tarfliga bergning erforderlig lön, får jag i underdånighet hemställa, det Eders Kongl. Maj:t, med förklarande af Dess Nådiga afsigt, att af disponibla tillgångar anvisa erforderligt belopp till inköp och iståndsättande af lämpligt boställe åt den blifvande predikanten, behagade hos Rikets Ständer föreslå, att som årligt bidrag till hans aflöning må på allmänna indragniugsstaten uppföras en summa af Etthundra Trettiotre Riksdaler 16 sk, Banco, att utgå under de första femton åren, räknade från tjenstens tillsättande, samt Sextiosex Riksdaler 32 sk. samma mynt under de femton derpå följande åren, hvarefter bidraget skulle komma att helt och hållet upphöra. 2:o Genom Nådigt Beslut den 29 Maj 1848 har Eders Kongl. Maj:t behagat i Nåder förklara Prosten öfver Lysings Kontrakt af Linköpings Stift berättigad, att från och med 1846 komma i åtnjutande af prostetunna för Trehörna nybildade pastorat; den 27 Juli 1849 nådigst tillagt Prosten öfver Westerbottens fjerde Kontrakt enahanda förmån, från och med 1846, för Pajala pastorat; samt den 16 Augusti innevarande år berättigat Prosten öfver Wäne Kontrakt i Skara stift, att från och med 1847 uppbära prostetunna för hvartdera af de nybildade pastoraten.
Främmestad och Näs. 1 anledning häraf får jag underdånigst hemställa, det behagade Eders Kongl. Maj:t hos Rikets Ständer föreslå, att ifrågavarande spannemälsbelopp med tillsammans fyra tunnor må varda å Åttonde Hufvudtiteln och Clerecistaten uppfördt. 3:o Sedan Eders Kongl. Maj:t i sammanhang med beslutet om den förhöjda tjenstårsberäkningens upphörande, i nåder förklarat, att Eders Kongl. Maj:t, för att bereda Consistorii-Notarierne i riket ersättning för den förmån, hvilken de, till följd af högstberörda nådiga beslut, komme att förlora, ville till Rikets Ständer aflåta nådig proposition om löuetillökning åt bemälde tjenstemän, till det belopp, som i sådant afseende blifvit af vederbörande i underdånighet föreslaget, får jag nu underdånigst hemställa, det behagade Eders Kongl. Maj:t hos Rikets Ständer föreslå, att som lönetillökning åt Notarierne vid Stockholms stads och samtliga Stiftens Consistorier en summa af Två Tusen Trehundra Fyratio R:dr må på ordinarie stat varda uppförd, att med Etthundra Åttatio
R:dr till hvardera utgå från den tid förhöjda tjenstår vid ifrågavarande befattningar, genom nuvarande innehafvares afgång eller frivilliga afsägelse, komme att upphöra.
4 Kongl. Majus Prop. om Statsverk. 1830. 4:o 5:o 6:0 I.
Uti underdånigt Memorial af den 25 sistlidne October har Hans Kongl. Höghet Kronprinsen, Universiteternes Kansler, gjort framställning om behötliga medel för beredande af en ändamålsenlig och af behofvet högt påkallad förbättring af den Kemiska Institutionen vid Upsala universitet.
Då det under en lång följd af år blifvit anmärkt, att Kemiska Laboratorium i Upsala, jemte dithörande Institution, hvarken i afseende på lokal eller materiel vore så beskaffade att, med den utsträckning de kemiska forskningarne längesedan vunnit och allt mer vinna, undervisningen derstädes på ett ändamålsenligt sätt kunde ombesörjas, hade Hans Kongl. Höghet anmodat Consistorium
Academicum att inkomma med omständligt betänkande om de åtgärder, som till afhjelpande af detta missförhållande vore att vidtaga, den kostnad en ändamålsenlig plan i sådan riktning komme att ungefär medföra, och de tillgångar Universitetet sjelft för närvarande kunde ega att för ändamålet använda.
Consistorium hade, i följd häraf, ett sådant betänkande afgifvit och deruti anfört: att nuvarande kemiska Laboratorium redan länge varit, både i anseende till saknadt utrymme och bristande ändamålsenlighet, alldeles otillräckligt för de studerandes antal, och i intet hänseende motsvarande vetenskapens behof och fordringar; att det hus, der kemiska Laboratorium nu finnes, hvarken i anseende till areal och inredning eller beskaffenhet i öfrigt tillåter att derstädes anbringa en ändamålsenlig ny Laboratorii-inrättning; att, för att höja den materiella delen af den kemiska Institutionen till den ståndpunkt af ändamålsenlighet, som den kemiska vetenskapen i vår tid oafvisligen fordrar, och dervid kunna använda de inrättningar och apparater, som för de kemiska undersökningarne i deras mångsidiga riktningar äro nödvändiga, ett nytt
Laboratorii-hus vore på det högsta af behofvet påkalladt; att derjemte, för den kemiska Institutionens upphjelpande och med afseende på kemiens närvarande omfattning samt fäderneslandets behof, den kemiska undervisningen borde fördelas på frenne lärostolar, eller, om anslag dertill icke kunde beredas, tills vidare åtminstone på tvänne: den ena för allmän theoretisk Kemi, Mineralogi, Metallurgi, Mineral-analys och Geognosi; den andra för allmän Physiologisk kemie i dess serskilda tillämpningar, samt Pharmaci; att årliga anslag till följd häraf skulle behöfvas för aflöning Kongl.
Maj:ls Prop. om Statsverk.
1850. 5 af åtminstone en ny Chemi® Professor och tvänne Amanuenser, de sistnämndes löner så afpassade, att innehafvarne deraf må ega en tarflig bergning och ej föranledas bortgå från Universitetet så snart de vunnit tillräcklig insigt och erfarenhet för platsen; att, då hvardera Professoren, i anseende till experimenternas och undersökningarnes olika arter och riktningar, borde erhålla sin serskilda laborationslocal, med dertill hörande förvaringsrum, samt en Chemi® Professor mäste, för att i allo kunna ändamålsenligt verka i och för sin vetenskap, hafva bostad vid sitt Laboratorium, den nybyggnad, som för ändamålet behöfdes, ej borde tilltagas i mindre skala än 100 alnar i längd och 20 i bredd, samt uppföras i tvänne våningar; att en byggnad i omförmälda skala, enligt upgjorda kalkuler, skulle erfordra en summa af 60,000 eller högst 66,666 R:dr 32 sk., för att fullständigt uppföras, hvilken summa komme att med B högst 10,000 R:dr ökas, derest, på sätt Consistorium föreslagit, en tredje våning anbringades för inrymmande af de till Physiska Institutionen hörande samlingar, som nu förvaras i en olämplig, och för andra Academiens behof nödig, lokal; att till första uppsättningen af de för Laboratorierne behöfiiga materialier och instrumenter skulle erfordras, för en gång, ett serskildt anslag af 10 eller 12,000
R:dr, samt för materialiernes underhåll 2,000 R:dr årligen; att, vidkommande de tillgångar
Universitetet sjelft egde att för ifrågavarande ändamål använda, dessa inskränkte sig till lämplig tomtplats för nybyggnaden, samt ett, på kemiska Institutionens anslag besparadt, kapital, som med hoplagda räntor nu uppgår till 6,000 R:dr B:co, men hvilka medel från början varit beräknade och blifvit afsatta för anskaffande af kemiska instrumenter och apparater; och att således någon annan utväg att bringa den kemiska Institutionen till det skick, som fäderneslandets både vetenskapliga och industriella intressen gemensamt kräfva, ej funnes, än att dertill af Rikets Ständer begära anslag.
De sålunda framställda förslagen har Hans Kongl.
Höghet Kansleren öfverlemna! till Eders Kongl. Maj:ts nådiga pröfning, med hemställan, huruvida icke erforderliga medel till deras förverkligande kunde erhållas; hvarvid, till ådagaläggande af sakens vigt, blifvit ytterligare anfördt; bland annat, att, oberäknadt det vetenskapliga intresset, vårt land i samma, om icke i ännu högre, grad än andra länder har behof af kemiens råd och anvisningar, för att kunna med fördel odla sina naturliga näringsgrenar, och på ett fruktbärande sätt göra sig till godo de mångfaldiga råämnen, som dess jord framalstrar, men som nu antingen ej begagnas, eller begagnas utan synnerlig vinst, emedan man, i saknad af tillräckliga kemiska insigter, icke känner deras egenskaper och fulla användbarhet; att ej blott bergsnäringen, utan snart sagdt alla yrken och särskildt jordbruket med de flera näringar, som dermed stå i sammanhang, för att väl skötas, hafva behof af ke - 6 Kongl. Majus Prop. om Statsverk.