Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Gripenstedt, uppläste till justering ett, i enlighet med Kongl, Maj:ts denna dag, pä Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, fattade och i särskildt protokoll öfver Civil- och Finans-Ärenden upptagna beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga proposition till Rikets
Ständer om anskaffande af medel lör fortsättning af Statens jernvägsbyggnader, jemte andra dermed sammanhang egande ämnen; Och behagade Kongl. Majit, på Stats-Rådets tillstyrkande, i nåder gilla berörde förslag, i öfverensstämmelse hvarmed nådig proposition, af den lydelse bilagan till detta protokoll utvisar, alltså skulle till Rikets Ständer afgå.
Ex protocollo C. F, Smerling. kongl.
Mojas Nåd.
Skrifvelse M 54.
M 54.
Arik. till Exp.-Utsk. den 21 Nov. 18S9, kl. 11 f. m. 0 Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse till Rikets Stander, med öfverlemnande af förslag till redaklions-föråndringar och tillagg i nu gällande tulltaxa; Gifven Stockholms Slott den 17 November 1859.
De tullbestämmelser, hvilka, med ledning af en genomförd utredning af detta amne, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts nådiga förslag, antogos af Rikets sednast församlade Ständer och derefter, med ringa afvikelse, fastställdes af Kongl. Majit, i tulltaxa den 18 December 1837, hafva blott under sistlidet och innevarande år varit tillämpade och således ännu icke hunnit att, till svenska handelns och näringsgrenarnes utveckling, åstadkomma all den verkan, som genom in- och utförsels-förbudens borttagande samt en i allmänhet friare tulllagstiftning åsyftats, men som törst under en längre tids vidhållande af dessa grund satser kan mera fullständigt uppnås.
Då emellettid den erfarenhet, som vunnits under den korta tid, nuvarande tulltaxa varit gällande, icke jäfvat riktigheten af lämpligheten af de hufvudgrun der, hvarpå densamma blifvit bygd, och då en större stadga i denna del af lagstiftningen, än som hittills egt rum, är i mångå afseenden önskvärd och af behofvet påkallad, anser Kongl. Maj:t anledning icke vara för handen, att i detta hänseende, vid innevarande riksdag, vidtaga några väsendlliga förändringar.
Det har likväl icke undfallit Kongl. Maj:ts uppmärksamhet, att en och annan rubrik i nämnda taxa lemnat utrymme för någon tvetydighet och, genom olika uppfattning, på de trafikerandes och på vederbörande embetsmyndighets sida, sålunda kunnat för de förre medföra olägenhet:
I följd häraf, och enligt föreskrift, har Kongl. Maj:ts General-Tullstyrelse under den 10 nästlidne September, till Kongl.
Maj:t inkommit med underdånigt förslag Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse JYi 54. 25 förslag till redaktionsförändringar och tillägg i gällande tulltaxa, hvilka hufvudsakligen afse hennes förtydligande för alt, sä vidt möjligt är, förekomma tvist om taxans ratta tillämpning.
Och vill Kongl. Maj:t lill Rikets Ständer härmed i nåder öfverlemna berörda förslag, till upplysning och ledning vid den behandling af frågan rörande tullbevillningen, hvilken hos Rikets Ständer förekommer.
För öfrigt har Kongl. Maj:t i detta hänseende endast velat fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, att, i händelse afgiften för tillverkning af bränvin inom landet, i enlighet med Kongl. Majrts nådiga proposition den 27 nästlidne Oktober, blifver förhöjd från 60 till 73 öre för hvarje tillverkad kanna, en häremot svarande tillökning jemväl af införsels-tullen för utländskt bränvin och sprit torde böra ega rum.
Maj:t förblilver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Vrot. 1859 & 1860. 1 Sami. 1 Afd. 19 Haft. 4 96 Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse JK 54.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 17 November 1859.
Närvarande: Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Friherre Manderström, Stats-råden: Wallensteen.
Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Gripenstedt, uppläste till justering ett i enlighet med Kongl. Maj:ts, pä Stats-Hådels enhälliga tillstyrkande, förut fattade beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj.ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer med öfverlemnande af förslag till redaktions-förändringar och tillägg i nu gällande Tulltaxa; Och behagade Kongl. Maj:t, pä Stats-Rådets tillstyrkande, i nåder gilla berörde förslag, i öfverensstämmelse hvarmed nådig skrifvelse, af den lydelse bilagan till detta protokoll utvisar, alltså skulle till Rikets Ständer afgå.
Bil. till Kongl, Maj:ta Nåd.
Skrifvelse M 54. *7 Slormäkligsle, Allernådigsto Konung!
Enär, vid pröfningen af åtskilliga rörande tillämpningen af nu gällande tulltaxa af den 18 December 4857, hos Eders Kongl.
Majit i underdånighet full* följda frågor, såsom angående omfattningen af taxe-rubriken: »redskap och maskin nerier eller delar deraf», samt huruvida lill »sirup, alla slag,» kunde hänföras äf-* ven ett i flytande form inkommet råämne för sockertillverkning, visat sig att en och annan tulltaxe-rubrik lemnat utrymme för någon tvetydighet och, genom olika uppfattning på de trafikerandes och på vederbörande embetsmyndighets sida, möjligen för de förre medfört kännbar olägenhet, har, med anledning häraf, Chefen för Eders Kongl. Majits Finans-departement, uti allsten skrifvelse af den 20 nästlidne Juni, anmodat General-Tullstyrelsen att före riksdagens början till Eders Kongl.
Majit inkomma med underdånigt förslag till de förändringar eller förtyda ligander) i tulltaxan, som General-Tullstyrelsen, med hemtad erfarenhet under tillämpningen deraf, kan anse berörda författning, utan alt rubbas i de hufvudgruu-* der, hvarpå den är byggd, i vissa delar erfordra.
Till följd häraf får General-Tullstyrelsen nu i underdånighet föreslå nedanomförmälda redaktions-förändringar och tillägg i gällande tulltaxa, hvilka hufvud-* sakligen afse taxans förtydligande till undanrödjande i möjligaste mån af tvist om densammas rälta tillämpning.
Tarifen för införsels-tullen.
Pag. 1. »Alabaster, arbetad, ej specificerad.»
Utom den i handeln gängse hvita och mera genomskinliga alabastern förekommer jemväl alabaster af dunklare beskaffenhet samt grå-, gul- eller rödaktig färg.
Då dessa sednare slag, hvaraf åtskilliga arbeten till riket inkomma, äro af tyngre beskaffenhet samt i värde understigande den hvila alabastern, torde skäl vara för handen, alt för den färgade alabastern bestämma en lindrigare tull, än som taxan för alabaster nu utsätter, och General-Tullstyrelsen får derför underdånigst före slå, att ifrågavarande taxe-rubrik måtte erhålla följande lydelse:
Alabaster, oarbetad fri.
Arbetad, ej specificerad, hvit 60 öre.
Andra slag 30 n Pag. 2.
För mera fullständighet torde rubriken »Antimonium, spiesglans och regulus» varda förändrad till Antimonium, crudum elter spetsglans och regulusi 28 Bil. lill Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse Ni 54.
Pag. 3.
Under namn af Bayerskt eller Tyroler-beck inkommer ett slags hartz, som hufvudsakligost användes vid de Bayerska ölbryggerierna.
Denna vara hänföres lämpligast till rubriken Hartz, hvarom hänvisning i noten torde böra meddelas.
Pag. 4.
Vid åtskilliga tillfällen har tvist uppstått med hänsigt till tullbehandlingen af gjutna bilder, utaf dels i taxan såsom arbetadt specificeradt, dels ospecificeradt ämne, hvilka egaren angifvit såsom konstnärs-arbeten och pä sådan grund yrkat att få tullfritt disponera.
Dessa i form tillkomna eller gjutna bilder kunna icke, äfven om till deras förfärdigande begagnats en form, tagen efter ett konstverk, såsom sådant betraktas, emedan dermed endast lärer böra förstås ett af konstnärens egen hand åstadkommet arbete, och icke sådana, som utan någon konstnärlig skicklighet, i mångfaldiga exemplar kunna tillverkas medelst afgjutning.
General-Tullstyrelsen anser sig derför böra i underdånighet föreslå, att ordet »Bilder» i nuvarande tulltaxe-rubrik »Bilder och bildhuggeri-arbeten» må utgå och nämnda rubrik erhålla denna lydelse:
Bildhuggeri-arbeten, som utgöra konstnärs-arbeten fria.
Andra slag, och arkitektoniska arbeten af ämne, hvilket, såsom arbetadt, ej är i taxan specificeradt . ... 1 fö 25 öre.
Under rubriken »Blommor, konstgjorda», torde böra tilläggas af tyg, papper eller halm, enär jemviil förekomma blommor af stenkol och annat tyngre ämne, hvilka, i anseende till deras vigt och mindre värde, icke kunna draga den tull, texan för de förstnämnda bestämmer, utan böra tullbehandlas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå. Pag. 4.
Enär torkade blommor icke finnas i taxan upptagna, hemsliilles i underdånighet, att deruti må införas en ny rubrik, nemligen:
Blomster, torkade, fria. Pag. 5.
I noten A denna pagina finnes, bland annat, upptaget »bokspån», med hänvisning till taxe-rubriken spillning.
Denna hänvisning har troligen tillkommit af missförstånd om den ifrågavarande varu-artikelns rätta beskaffenhet.
Den så kallade bokspån bestar nemligen icke utaf affall som erhålies vid förarbetning af bokträd, utan utgörande af tuuut såga dt träd, som användes till bokpermar, värjslidor och inlägg i skosulor.
Berörda varu-artikel, närmast jemförlig med fanér af träd, anser Styrelsen brira i likhet dermed (örtullas, hvadan Styrelsen hemställer, att den i taxan nu befintliga hänvisning i noten måtte utgå och i noten pag. 37 införas:
Spån för bokbindning, tillverkning af värjslidor rn. m. hänföres till fanérskifvor under artikeln trädvaror. Pag. 6.
Bronze-pulver, som består af rifven elier malen metall och användes till bronzering å gips- och träd-arbeten m. m., har, såsom i taxan ej upptaget, hittills lullbehandlals i enlighet med sista rubriken i Inkommande larifen och alltså varit underkastadt en tullafgift af 20 procent A värdet.
Då likväl ifrågavarande Bil. till Kongl. Majus Nåd.
29 artikel lämpligare hänföres lill metaller, sammansatta, arbetade, andra slag, hemställes underdånigst att hänvisning härom måtte i noten få inflyta. Pag. 7.
Artikeln Bärsaft, som ej finnes i taxan omnämnd, torde i noten böra upptagas på följande sätt: bärsaft, med tillsats af socker och sprit; se likör; — ulan sådan tillsats; hänföres till cider.
Pag. 8.
Likaledes torde i noten å denna pagina få tilläggas:
Couleur eller s. k. vin-tinktur, blandad med vatten; hänföres under sirup; Blandad med sprit; se likör.
Pag. 13.
Då nedannämnde 5:ne slags garn icke finnas i taxan specifikt upptagne, är det, till förekommande af villrådighet hos Tullkamrarne och för beredande af enhet i tullbehandlingen, angeläget att härom varder närmare bestämdt.
I sådant hänseende torde i noten varda infördt:
Garn, bomulls-, tryckt, hänföres under flir gådi; Ull-, brill ant; se färgadi ullgarn.
Af vegetabilier (gräsgarn) förlullas lika med segel- och bindgarn.
Pag. 14.
Under artikeln »Glas» förekommer det stadgande, att bunkar, buteljer och flaskor, derå varor inkomma och som icke, enligt särskild föreskrift i taxan, inbegripas uti vigten för tullberäkningen, åtnjuta tullfrihet.
Under enahanda förbehåll torde samma fördel böra utsträckas till burkar, på hvilka varor inkomma och sistnämnda slags förvaringskärl i taxan införas emellan benämningarne bunkar och buteljer. »Apothekare-ståndkärl», som vanligtvis äro förfärdigade af äkta porslin, hafva på sednare tid införskrifvits jemväl af glas med inbrända signaturer.
Dylika kärl anser General-Tullstyrelsen böra draga lika tull med bunkar, burkar, buteljer och flaskor af glas, eller 73 öre per centner, och nedannämnda anteckning derom i noten inflyta:
Glas; Apothekare-ståndkärl, med inbränd signatur — hänföras under bunkar, burkar etc. Pag. 16.
Under åtskilliga benämningar, såsom Mexicofiber, krollspint m. m. hafva i sednare tid till riket inkommit icke obetydliga qvantiteter, dels färgade, dels ofärgade, men trensade och upprispade utländska gräsarter, hvilka med fördel användas såsom surrogat för tagel vid stoppning af möbler, madrasser m. m.
Förenämnda vara, hvarå priset, mer än till hälften, understiger del å tagel, har hittills hänförts till Införsels-tarifens sista rubrik och således förtullats mot en afgift af 20 procent å värdet..
Men då denna tullberäkning torde vara väl hög för en varu-artikel af allmännyttig beskaffenhet, får General-Tullstyrelsen, jemte hemställan att tullafgiften för varan måtte bestämmas lill 15 procent å värdet, i underdånighet föreslå, att nuvarande taxe-rubriken: »Gräs, ej specificerad!», måtte utbvtas mot:
Gräs, oarbetadt, ej specificeradt fritt.
Färgadt, trensadt eller upprispad!, 100 1{:drs värde 15 Ii:dr. 30 Bil. lill Kongl. Moj:ls Nåd.
Pag. 17. Taxe-rubriken »Hattar» anser General-Tullstyrelsen vara med hufvudsakligt bibehållande af nuvarande tullsatser, i behof af en förändrad redaktion.
Som den nu är uppställd, finnes ingen tull bestämd för hattar af halm, sä vida de ej skola hänföras lill den lägsta tullsatsen, hvilket åter vore mindre lämpligt, då sådana hattar i allmänhet äro af större värde än de slag, hvilka uti taxan uppräknas såsom tillhörande nämnda tullbestämmelse.
För hattar af siden eller annan väfnad är bestämd cn tuilafgift, af 4 R:dr per stycke, men för hattar af ull, hår eller silke endast 2 R:dr.
En vanlig halt, öfverklädd med silkes- eller bomulls-felb, är alltså underkastad en högre tuilafgift, än den vida dyrare af bäfverhår (Castor) och drager lika lull med en af sidenväfnad, oansedt tullafgiften för sistnämnda tyg är fastställd lill 7 R:dr 50 öre, men för hel och half si den—fel b till 1 R:dr 50 öre och för bomulls-felb endast till 40 öre per S".
Majit i nåder finner rättelse härutinnan böra ega rum, får General-Tullstyrelsen underdånigst föreslå, alt rubriken Hattar må förändras lill följande lydelse:
Hallar: af halm eller strå 1 st. 1: 50. af siden eller annan väfnad, utom felb, samt i allmänhet monterade fruntimmer shall ar d:o 4: — af ull, hår eller fell d:o 2: — andra slag d:o — 40.
Pag. 20.
Den medgifna tullfriheten för svin- och gås-isler torde kunna utsträckas till de flera slag af ister, t. ex. björn- och häst-ister, som understundom införas, och den nuvarande laxe-rubriken alltså förändras från »Ister, svin- eller gås-» till Ister, alla slag. Pag. 21.
I taxe-bestämmelsen under artikeln »Jern, gjutet,» för grytor, pannor, kittlar, kakelugnar och gallerverk, torde, näst efter kakelugnar, jemväl böra intagas:
Spisar och kabysser.
Under rubriken »Jern, smidt,» upptagas skostift, klippta eller skurna, med en tuilafgift af 5 öre per Tt, men deremot finnes ej någon tullbestämmeise för dylika stift af gjutet jern.
Då emellertid införsel af sistnämnda vara understundom eger rum, torde det blifva nödigt, att en tullsats derför bestämmes, och hemställer General-Tullslvrelsen fördenskull i underdånighet, alt under rubriken »Jern: gjutgods» och näst efter den der förekommande artikeln »knappar, olackerade eller lackerade» må införas:
Skoslift med en införselstull af 5 öre per ft.
Till förekommande af de tvister, hvilka understundom uppstå emellan vederbörande tulltjensteman och godsegare, rörande tullbehandlingen af sådana med ringar, öglor o. s. v. försedda finare jcrnkettingar, som äro ämnade till grimskaft, koppel, draglinor m. m. och dem godsegaren yrkat få disponera mot deri i taxan Bil. lill Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse M 54. 31 för kettingar bestämda tull, får General-Tullstyrelsen underdånigst hemställa, att under artikeln kettingar må i taxan införas följande:
Finare kettingar, hvilka genom, vidfästade ringar, öglor o. s. v. synbarligen äro ämnade att användas till grimskaft, koppel, draglinor o. a. d. tullbehandlas såsom uallt annat manufaktur- och handtverks-smide, ej specificeradt».
Pag. 22.
Enär jäst kan betraktas såsom ett slags affall, torde Eders Kongl. Maj: t i nåder finna skäligt för denna vara i allmänhet medgifva tullfrihet i likhet med hvad som nu eger rum för »Jäst, komprimerad,» då sistnämnda ord i taxan lärer få utbytas mot orden:
Anteckningen i nolen om »Karduans» hänförande till hudar och skinn torde, för mera tydlighet, kunna utbytas mot orden »Karduanse-Saffian under artikeln hudar och skinn».
Yaru-artikeln
Kitt är ej i taxan omnämnd, men synes lämpligast böra tull behandlas efter taxe-bestämmelsen för blyhvitt, som i nämnda vara ingår såsom beståndsdel, samt kitt alltså i noten upptagas med hänvisning till blyhvitt under artikeln färger.
Pag. 23.
Under rubriken kläder »ej specificerade» innehåller taxan följande bestämmelse: »För oljade eller fernissade kläder beräknas tuliafgiften efter hvad för tyget är bestämdt, utan förhöjning.»
Till förtydligande af detta stadgande torde efter ordet »kläder» få tilläggas: derunder ej inbegripna sådana, som äro öfverdragna med kautschuk eller guttapercha.
Copiepressar, hvilka ej finnas i taxan omnämnda, föreslår General-Tullstyrelsen att hänföras till Jern: gjutgods, ej specificeradt, gröfre, hvarom anteckning i noten torde få inflyta. Pag. 26.
Lior, hvilka icke finnas i taxan omnämnda och, enligt den definition om hvad med redskap och maskinerier eller delar deraf, ej specificerade, som General-Tullstyrelsen här nedan i underdånighet föreslår, icke kunna anses till denna rubrik hänförliga, torde i noten uppföras med hänvisning under artikeln:
Jern, manufaktur- och handtverks-smide, ej specificeradt.
Pag. 27. Sedan Eders Kongl.
Majit uti en dess nådiga pröfning underställd tvistefråga, medelst nådigt bref af den 17 Juli uäsllidue år, behagat fastställa GeneralTullstyrelsens beslut, hvarigenom ett parti manometrar förklarats böra tullbehandlas såsom fysiska instrumenter, torde i noteu få införas: Manometrar, se Instrumenter, fysiska.
Pag. 28.
I noten torde följande tillägg böra ega rum:
Mjöl af Arrow-rot; se mjöl af vegetabilier.
Möss foder och kullar; se hattfoder.
ALLMÄNT REGISTER ÖFVER i INAN GET TILL SAMTLIGA RIKS-STÅNDENS PROTOKOLL vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, åren 1856, 1857 och 1858.
STOCKHOLM. TRYCKT HOS ERIC WEST HELE, 1858.
Anvisningar:
Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner igenfinnas i l.sta Sami. lista Afd.
At Utskott återställda motioner., som varit till dess handläggning remitterade, under rubrik Motioner.
Uti de 4 kolumnerna för Riks-Ståndens beslut, utmärker bokstafven a. afslaget, a. a. ad acta, b. bifallet, g. godkändt eller gilladt, l. b. lät bero och d. återremitteradt.
JM något Stånd annorlunda, eller under vissa modifikationer, fattat beslut, äro endast dag och årtal i kolumnerna införda. st« *—■* O £ A. £ e * CUJ CZ2 Si? O re J2.
Utlåtande, Betänkande Eiks-Ståndens Beslut.
Underdånig Skrifvelse. Cfi fa- ss cr? co & CO c" Ridd. o. Preste- Borgare- Ståndet.
N:o T Ackords-anbud: angående ett af f. d. Bruksegaren 0. F.
Dahl- man gjordt — 6 i 31 — b. 13 Maj b. 13 Maj b. 16 Maj g. 13 Maj » d:o af Vice Häradshöfdingen C. Hessling d:o 6 i 67 — b. 29 Dec. b. 29 Dec. b. 29 Dec. g. 29 Dec. » d:o af Konduktören H. T. Lundh d:o 6 i 45 — b. 9 Sept. b. 9 Sept. b. 9 Sept. b. 9 Sept. » d:o af f. d. Kronofogden A. G. Morén dio 6 i 79 b. 12 Febr. b. 12 Febr. b. 13 Febr. g. 13 Febr. » d:o af f. d. Handlanderne Joh. och Jon Steinmetz d:o . . . . 6 i 46 — b. 9 Sept. b. 9 Sept. b. 9 Sept. b. 9 Sept. » jf.o jif Bokbindaren G. Widman A- Administrativa m. fl. författnin- 6 i 80 — b. 12 Febr. b. 12 Febr. b. 13 Febr. g. 13 Febr. garom utarbetande af sam- mandrag utaf 8 — 34 — b. 14 Febr. b. 14 Febr. b. 18 Febr. g. 18 Febr. 28 63 Aflöning: angående utbetalning till de under krigsåren 1806—1810 fångne ogifte Officerare och Under-officerare m. fl. af in- nehållen och till Stats-verket indragen 76 4 i 75 . , b. 25 Juni b. 25 Juni b. 25 Juni b. 25 Juni 85 20 » för Riks-ståndens och Utskot- tens Kansli, ang. förskott å — 4 i 10 — b. 4 Dec. b. 1 Dec. b. 1 Dec. b. 1 Dec. » för d:o d:o, angående slutliga bestämmandet af . — 4 i 54 — b. 18 April b. 18 April b. 18 April g. 15 April » för en Sekreterare i Stats- och Ekonomi-Utskottet — 4 2 1 — b. 11 Febr. b. 7 Febr. b. 11 Febr. b. 7|Febr. » för en d:o i Lag- o. Ekonomi- utskottet — 7 2 53 — b. 3 Mars b. 2 Mars g. 2 Mars g. 3 Mars Aflönings-spanmål: om lösen för den åt korporalerne vid in- delta Arméen och soldaterne vid Södermanlands regemente anslagne 31 4 1 153 — b. 28 Nov. b. 28 Nov. b. 2 Dec. b. 24 Nov. 170 20 Afskrifning: af ett i Bankens rä- kenskaper balanseradt belopp å 1,000 R:dr - 6 1 44 . b. 9 Sept. b. 9 Sept. b. 9 Sept. b. 9 Sept. » af tre från Banken utgifna od- lingslån — 6 1 27 — b. 8 April b. 8 April b. 11 April b. 8 April » af tre från låne-kontoret iMalmö utgifna diskontlån — 6 1 14 — b. 25 Febr. b. 18 Febr. b. 21 Febr. g. 18 Febr.
Register ö/v.
Prot. 1856—1858. 1 SL * w 5*2 -i ss a ga CO £r CO A. CO re ~ o re £2. r* s 3' Afdelning. 3 £ O CO 2. *■* p’ S- §” ÉT P P Ö P Pj Bj CO CO V Riks-Ståndens Beslut. s *-S Bj te* ® o §£ §f §.
• CR' pw p 03 CO i te o p" 17*- Ridd. o. Preste- Borgare- Ståndet.
Bonde- N:o N:o Sid.
Afskrifning: af åtskilliga från låne- kontoret i Götheborg utgifna diskontlån G i 7 — b. 19 Dec. b. 20 Dec. b. 19 Dec. b. 19 Dec. » af lån för sänkning af sjöarne Bolmen och Drafven 4 i 157 — b. 5 Dec. b. 2 Dec. b. 2 Dec. b. 3 Dec. » af d:o för utdikning vid Elmhult 4 i 246 — b. 6 Febr. b. 10 Febr. b. 10 Febr. b. 10 Febr. » af Stats-verkets fordringar hos invånare inom Wester- och Norrbottens län för meddelade undsättningar i missväxtår . . 4 i 178 — b. 19 Dec. b. 21 Dec. b. 21 Dec. b. 19 Dec. » af f. d. Kronofogden C.
Ohboms * uppbördsbalans 4 i 36 — b. 26 Febr. b. 25 Febr. b. 25 Febr. g. 25 Febr. » af C. T.
Skårman ådömd arrende- ps A- t ersättning, se Bryntesgården Lindärfva. * t Agronomer, örn ytterligare anslag för Statens 4 i 37 — b. 26 Febr. b. 25 Febr. b. 25 Febr. g. 25 Febr. 41 20 Ahlberg, om pension på allmänna Indragnings-staten för Provin- cial-läkaren, Doctor N. L. . . 115 4 i 167 34 Se Nionde Hufvud- Titeln.
Allmänna arbeten, om anslag till undersöknings- m. fl. kostna- der för — 4 i 160 — b. 7 Dec. b. 2 Dec. b. 2 Dec. b. 5 Dec. 214 20 Almare-stäk, om förbättring af vindbryggan och segelleden vid — 8 — 22 — b. 7 Febr. b. 4 Febr. b. 4 Febr. g. 4 Febr.
Allmogens rätt att försälja egne b. 29 Juli b. 24 Juli tillverkningar, om kontroller å — 8 — 101 — b. 25 Juli b. 22 Juli Amiralitets-Krigsmans-kassan, om ersättning till, förde till Stats- verket indragne rusthålls- och en-per-mille-afgifterne .... 117 4 i 155 — b. 28 Nov. b. 28 Nov. b. 2 Dec. b. 24 Nov. 172 20 Ansätts hemman i Jemtland, se Rotering.
Arbetsfolk, som utgår på arbets- b. 13 Juni 8 Juni b. 16 Juni 94 63 förtjenst, om stadgar angående — 8 — 94 — 17 Juni » om åtgärder till uppmuntrande g. 26
Mars af penninge-besparingar hos . — 8 — 68 — b. 4 April b. 1 April b. 23 Mars Arbetshus, om inrättande af fri- b. 24 Nov. villiga .
Arméen, om permittering mellan — 4 i 152 — b. 28 Nov. b. 28 Nov. b. 2 Dec. b. 25 Febr. g. 25 Febr. mötestiderne af halfva, m. m. — 8 — 45 — b. 28 Febr. b. 25 Febr. » om fortsatt utgifvande af För- g. 3 Oct. fattnings-samling angående . . — 4 2 23 b. 14 Oct. b. 10 Oct. b. 7 Oct. A. Arméens Läkare, om lönförhöjning åt, se Läkare.
Arméens och Flottans förråd, om aflemnande till Stats-Utskottet af general-förslag öfver.
. . . Arméens Pensions-kassa, om statsanslag till; uppehållande af pensioneringen från Arméens Ofver- och Under-befäl, om skjuts-ersättning åt, se Skjuts-ersättning.
Arrendator af indraget eller annat boställe, om ändring i stadgandet angående sådan arrendators ansvar för skillnad i arrende-summa, då boställe, i följd af arrendators bristande åt kontrakt, ånyo utarrenderas Artilleri-rcgimentena, om förhöjd beklädnadshjelp för Under-officerare m. fl. vid » om beräkningen af den erforderliga tillökningen i anslagen för, m. ni » oin förhöjda anslag till manskapets beklädnad vid Svea och Götha Asasjön, om statsbidrag för kommunikationsled mellan Wexiö och Carlshamn, samt . . . .
Auktioner å landet, om fortsätt - ning, senare på aftonen, än K. Förordningen d. 22 Sept. 1848 medgifver, af B.
Backabo M 5 Thorbjörnsgården, om anslående till boställe åt Länsman i vestra distriktet af Gudhems härad, utaf hemmanet £L W 05 02 .— 2.
V N-.o 53 75 108 84 g
Is g JL g: g o ffl 2 rs ta p SS’ p p< ZL pj cd CD - N:o Sid. 190 52 Kiks-Ståndens Beslut.
Kidd. o. Adeln. 711 65 I 164 — 183 163 15 121 h. 5 Jan. b. 8 April b. 21 Febr.
Se vidare b. 7 Dec. b. 21 Dec. b. 7 Dec. b. 28 Jan.
Preste- Borgare Ståndet Ståndet. b. 5 Jan. b. 8 April b. 25 Febr.
Fjerde b. 2 Dec. b. 22 Dec. b. 7 Dec. b. 24 Jan. b. 5 Jan. b. 8 April b. 25 Febr. Hufvud - b. 2 Dec. b. 21 Dec. å. 8 Dec. b. 24 Jan; b. 2 Sept. b. § Sept. b. 5 Sept.