Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hudar och skinn, ej hänförliga till pelsverk, oberedda: 1 skepp:d 1 16 — torra 1 skålp. 2 8 — andra slag 1 skålp. —• — 1 2 32 Hummer Jern: 1 tjog 4 gjutet: C 1 skepptd 7 \ stäp. v. j 9 tack- och barlast- born ber och kulor, champlonera- de till visst mått och renfdade, kanoner, stycken, nickhakar och För b. mörsare, stämplade och borrade, ( 1 skepp:d ) ( stäp. v. i 32 — — samt finare och gröfre lavetter kanoner, stycken, nickhakar och 4 9 — — mörsare, ostämplade och oborrade C 1 skeppld 7 l stäp. v. 3
För b. hällar öfver 1 1 tums tjocklek samt lod och lödjor öfver 1 skepp:ds f 1 skepp:d 7 ( stad. v. j 9 — — vigt stycket
För b. Ejpeclitions-TJIskollets Förslag till und.
Skrifvelse, Nso 2f2. 515 TnUvärdc.
R:<li' sk r:st 9 — — 8 16 14 3 16 — 73 * 125 * 100 — — 166 32 ~ 100 3 36 — Jern. gjutet: hållar af 1 1 tums tjocklek och derunder till och med 1 tum, lod och lödjor till vigter af 1 skepp:ds vigt och derunder till i skeppund kasserade kanoner, bomber, mörsare och kulor smidt eller valsadt: stång-, platt, | tum tjockt och deröfver, under 12 tums bredd och öfver | tums fyrkant .
. smältstycken Jernskrot, gjutet, smidt eller valsadt Kol, träd- Koppar: rå- gårad . . Kopparskrot, eller gammal och brukad koppar samt kopparaska . . .
Lumpor ..........
Malm, rå och osmält, i införselstarifen eller den dervid fogade serskilda varu förteckning ej specilicerad . -.
Metaller, sammansätta: oarbetade, alla slag , , , , . skrot, samt gammal och brukad lim tall, sammansatt, alla slag , Spillning, affall och spån, ej specifi cerade . . . .
Tjärbärma eller vraktjära . , .
B:dr sk. r:»t r 1 skeppid 7 ^ stäp. v. / 2 — X 1 skepp:<l 7 t stäp. v, 3 2 — — C 1 skepptd t \ stup. V. 3 V 1 skepp:d l \ stäp. v. 3 f 1 skepp.d 7 \ stäp. v. 3 1 läst 2 4 12 40 —* 3 1 skeppid 7 7 stäp. v. 3 \ 1 skepp.d j \ stäp, v. ( 18 36 32 — 3 1 skeppid 7 t stäp. v. 3 1 lisp. 16 32 12 — 100 R:dr v. För b. ( i skepp:d 7 32 stäp. v. V f 1 skepp d 7 t stäp. v. 3 16 32 — 100 R:dr v. 25 — 1 tunna 44 — 516 Expeditions-Utskottets Forslag till und.
Tiilivärde.
Banko. virke, oarbeta dt, sågadt eller tillhugget: alra, ask, bok, björk, ek och an- dra ej specificerade sådane träd- slag, som växa inom landet O 7 furu- oell grantimmer: otillhugget eller sågblockar .
K.dr sk. r:st 100 Ihdrv. 100 R:dr v. R:dr 15 25 sk. rist tillhugget, ej specificeradt . . 100 ll.dr v. 10 — — 25 bandstakar bräder och plankor, sågade, af ek och ask 100 st. 100 Ihdrv. 10 i 1 12 enträd och ensta frar 100 st.
12 — 2 24 — gevärsstocks-ämnen 1 dussin _ — 12 — 40 — handspaksämnen 1 dussin 4 — 40 — läckter, huggne eller täljde 1 tolft 10 — 40 ' sågade master bogspröt och spiror: af 40 tums omkrets och deröfver, 1 tolft 2 20 10 fot från storändan . . 1 stycke 2 — — af 20 till 40 tums omkrets, 10 4 8 fot från storändan 1 stycke 20 — 1 32 — derunder . pumpträd, oborrade, se master oeh 1 stycke 12 spiror.
1 tolft 3 ribbor, längre eller kortare Anin.
Vid export af ribbor bör behörigen styr- kas, att de äro fyrkantiga och förfärdigade genom söndersågning af större limmer, i hvilket afseende betyg öfver nämnda för- hållande skola vid tulljournalerna bifogas. sparrar af furu och gran af mindre 9 24 tjocklek än 8 turn midtpå .
Bjelkar och sparrar af furu och gran kunna utföras både liksidiga och platta.
Dimensioner af deras tjocklek be- stämmes efter fjerdedelen af de- ras total-omfång midtpå, så att 1 slycke 3 Expeditions-Utskoltets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o 2/2. 517 Tullvärde.
Banko, R:dr »k. r;sl Trädvaror: t. ex. en bjelke, som på två mot- satta sidor innehåller 12 tums tjocklek oell på de öfriga endast 8 tums, kommer att vid tull- klarering behandlas lika med en bjelke, hvars alla fyra sidor tvärtöfver innehålla hvardera 10 turn. stäfver, lagg- och botten-: af till och med 34 verktums längd å de förra och 22 verktums längd å de sednare:
R:dr sk. rist 9 — — af ek 120 St. 3 — 24 af bok, furu eller gran .... deröfver till och med 42 verktums längd å de förra och 27 verk- tums längd å de sednare: 120 st. 1 ■) .5 IG af ek 120 st. 8 — — 32 — af bok, furu eller gran .... derutöfver: 120 st. —— 1 6 10 — af ek 120 st. 24 — 5 — — af bok, furu eller gran .... ved: 120 st. 12 — b — — al- 1 famn 36 — 7 24 — björk- ... 1 famn 1 24 — 8 — — bok- och ek- 1 famn 2 — 5 — — tall- , . . 1 famn 36 — 5 — — alla andra slag 1 famn 36 — — 3 — årträd eller ämnen till åror . . . 1 par 4 — Alla andra varor, än de i denna tarif upptagna, äro vid utförsel tullfria. 51* Expedit ions-Ut skot tets Förslag till tind.
Skrifvelse, N.o in.. III.
Tarif för kreditupplag el och transito a jgif ten.
Nedan uppräknade varor ina, till ett tullvärde af minst 300 riksdaler banko, på kredit uppläggas emot transito-afgift vid återutförsel, beräknad till 1 r:dr för hvarje 100 ralrs varu-varde, samt på sätt och med vilkor i öfrigt, sorn i 14 § af underråtlelserne tili tulltaxan närmare bestämmas, nemligen Alun, romersk.
Aska, pott-.
Bly, oarbetadt.
Blår: hamp- och lin-.
Bränvin: geniévre. konjak. rumin. arrak.
Canel och cassia lignea.
Corinter.
Fen kol. Fisk: sallad: sill. torr: gråsidor eller sey.
Färger: blyhvitt. cochenille. indigo.
Garn : bomulls-, livitt.
Turkiskt rödt.
Gryn: alla slag, utom af span mål.
Humla, Fxpeditions-Utskoltets Förslag till und.
Skrifvelse, iV.-o 21%. 419 Ingefära, torr.
Kummin. talg— vax-, gula. hvita och spermaceti.
Mandel Olja: bom-, eller af oliver. ha mp-.
Peppar, alla slag.
Piphufvuden af sjöskum.
Plommon, catharia- och sviskon.
Bussin.
Salt, kok-.
Socker: maskovad-, eller brunt och gult, terres-och tetes-, samt hvitt pudersocker, krossadt lump-, och havana-terres-.
Span mål: omalen: korn.
Tobak: blad. knaster. sljelkar.
Trädvaror: mahogny, oarbetad t. sågadt eller tillhugget.
Ull, okammad och okardad. Win. 520 Ejpeditions-Utskottets Forslag till lind.
Skrifvelse, N-o 2/2.
Underr ätt els er om hvad vid taxans verkställighet iakttagas bör. § 1- Hvad vid tullklareriug af brutet skillingtal ej hinner till half skilling uleslutes, och räknas deremot för en skilling hvad af sådant brutet tal stiger tiil eller öfver en half. § 2- Med de i taxan förekommande vigtbestäinmelser förstås viktualievigt, der annan vigt icke serskildt är utsatt. § 3.
För alla varor, som inkomma med främmande fartyg, förhöjes den belöpande tullen med fyratio procent, och för alla varor, som med dylika fartyg utföras, med femtio procent, utom i de fall då, genom serskilda afhand<- lingar med främmande makter, undantag härutinnan blifvit öfverenskomna.
Till allmänhetens underrättelse utfärdar ”Wårt och Rikets Kommers-kollegium kungörelse om dessa afhandlingar vid början af hvart år.
Fartyg bär i riket byggda, som för utländsk räkning köpas och utföras, njuta i allmänhet lika rätt som inhemska i hänseende tili tullens beräknande för dp varor, som med dem första gången utskeppas. § 4- Lastpenningar till Oss och kronan utgöras af Svenska fartyg med tolf och af främmande fartyg, då annorlunda icke är öfverenskommet, med trettiosex skillingar banko för hvarje läst, beräknad efter Svenskt mätarebrpf, samt betalas hvarje gång, både vid inkommande och utgående,- dock om ett inhemskt eller med inhemska lika berättigadt främmande fartyg under loppet af ett kalenderår gör flera resor imellan Sverige och utrikes ort, erläggas dessa umgälder för utgåendet allenast första resan och vid förnjradt inkommande endast när fartyget innehar last.
För bestämijiandet häryid om fartyg - Expeditions-TJtskotlets Förslag till und.
IV.o 272.
521 tyg må anses lastadt eller barlastadt, skall tjena till efterrättelse hvad i 16 § 6 inom. af Wår nådiga förordning den 16
Maj 1827 angående lots- och båkjnrättningen i riket finnes stadgadt. § 5. l:o Å inkommande varor, som enligt taxan förtullas efter vissa procent af värdet, eller för hvilka olika tull efter olika värde eger rum, bör godsegaren uppgifva inköpspriset, med tillägg af assurans, frakt och all annan derå använd kostnad, intilldess de till lossningsorten anländt, och å utgående varor deras partipris i lastningsorten.
Godsegarens angifningsinlaga å inkommande sådana varor bör styrkas af faktura och konnässement, äfvensom, assuransräkning, då försäkring tagen är.
Vid saknad af faktura, forhålles enligt 31 § af seglationsordningen, och bör, då plakatstämpel å sådana varor begagnas, å denna stämpel antecknas, efter hvilket tullvärde varan blifvit förtuilad. 2:o
När en vara blifvit sålunda till förtullning angifven, skall, genast efter besigtningen, anslag å packhusdörren ovilkorligen ske, då hvar, som inom tre söknedagar, anslagsdagen inberäknad, är högstbjudande, ege att varan inlösa, så vidt anbudet uppgår till minst det angifna värdebeloppet, med tillägg af tio procent, samt under vilkor, att summan ofördröjligen i tullkassan kontant nedsättes.
Anbud af sådan person, hvars vederhäftighet ej är tillförlitligen känd, skall, på vederbörande tulltjensteman anfordran, beledsagas af antaglig borgen för anbudets behöriga uppfyllande.
Har inom anslagstiden, som räknas att fortfara intill slutet af den för packhusförvaltningen bestämda arbetstid å tredje söcknedagen från och med det anslaget skedde, någon till varans inlösande, på sätt föreskrifvet är, sig icke anmält, må vid tullberäkningen efter angifningen komma att bero, och varan efter skedd klarering af egaren disponeras, men eger inlösning på förenämnde sätt rum, skola tullafgifterna efter det derigenom uppkomna högre varuvärdet beräknas,- och skall af inlösningssumman, hvilken den, som stannar för högsta anbudet, åligger att, sist inom klockan tolf nästföljande söcknedag efter anslagstidens förlopp, i tullkassan nedsätta, varuangifvaren genast derefter utbekomma angifningsbeloppet, tillökadt med 10 procent, men öfverskottet, om sådant eger rum, tillfalla kronan och hälften ingå till det serskilda anslaget för manufakturernas befrämjande, under iakttagande af hvad i Wår nådiga förordning till förekommande af oloflig införsel och utförsel af varor i sådant hänseende stadgas.
Prot. 1847 oc^ 1848, 10 Sami. / dfd. 66 522 Expeditions-Ulskottets Förslag till und.
Skrifvelsej Al.-o 2 '2. § 6.
Föreskrift eni a i senare momentet af näst förestående § tillämpas icke å redskap, machinerier oell verktyg, som med Wårt och Rikets Kommers-kollegii tillåtelse för inhemska näringar inkomma, — icke heller å brukade flyttsaker och resande tillhöriga effekter, som icke utgöra handelsgods, och hvarmed förfares enligt hvad derom serskildt är eller varder stadgadt.
§ Få vederbörande fabriks- och ha nd t verks före n i 11 ga r ankommer att utse en eller flere personer i hvarje stapelstad, sorn ega att tillse det de tili hvarje förenings yrke hörande varor blifva efter riktiga värden och benämningar förtullade, och öfvervara alla stämplingar i packhusen,- dock må dessa ombuds frånvaro icke hindra tullbehandlingens företagande och fortgång.
I de städer, dit grof ull får införas, tillkommer samma rättighet, i afseende å denna artikel, äfven schäleriegare och ullproducenter i riket. §8.
Inkomna och till inrikes förbrukning disponerade utländska varor kunna till utrikes ort tullfritt åter utföras. § 9.
Yid uppkommande tvist om en varas tullbarhet eller Tätta art och benämning, må General-tullstyrelsen, dess instruktion likmätigt, ega att, sedan, der så erfordras, sakkunnige handlande eller fabrikanter hörde blifvit, afgöra frågan; kunnande besvär öfver General-tullstyrelsens i dylika frågor fattade beslut hos Oss i underdånighet anföras endast af godsegaren.
Kär en omtvistad vara, som blifvit till förtullning 1 vederbörlig ordning angifven, beffnn. es att bestämma, huruvida, till följd af 1 och 2 §§ uti Wår nådiga förordning till förekommande af oloflig införsel eller utförsel af varor, frågan skall öfverlemnas till domstols pröfning och afgörande, eller om godsegaren måsamma vara under vanlig kontroll utur riket åter utföra. § 10.
Alla både inkommande och utgående varor, ehvad de förlullas efter Expeditions-Utskottets Förslag till tind.
Skrifvelse, N.o 112.
523 bestämd afgift eller efter vissa procent af värdet, eller äro tullfria, skola angilvas till namn, art och beskaffenhet), antal, Svenskt malt, mål och vigt, och, då godset elter värde förtullas eller är tullfritt, äfven värdet, samt på lika sätt i tulljoirrnalerna och persed elev tråk len upptagas.
Om hvad i öfrigt vid varors angifning och förtullning iakttagas bör, tjenar Seglationsordning&n till efterrättelse. § 11.
De varor, som ej om skeppsbord kunna genom Svenskt mått, mål eller vigt till qvantiteten bestämmas, föras, efter deras beskaffenhet och värde, till tullpackhuset eller stadens vågar, för att der vägas eller mätas.
Uppå ingifven inlaga till tullkammaren, erhåller godsegaren räkning å den för varorna belöpande tull, efter hvars erläggande han eger desamma fritt använda, på sätt och med vilkor i öfrigt, som Seglationsordningen och Nederlagsförordningen bestämmer. § 12. lill handelns underlättande kommer så kalladt kreditupplag, eller anstånd med tullafgifternas betalning för alla i tariffen i sådant afseende utmärkta varor, till der bestämdt minimi värde, att tills vidare ega rum uti städernc Stockholm, Götheborg, Norrköping, Gefle, Karlskrona, Malmö, Kalmar, Wisby, Westervik, Uddevalla, Kristianstad, Karlshamn, Ystad, Halmstad och Helsingborg, under iakttagande af följande vilkor: att varorna uppläggas under tullkammarens jemte egarens lås och vård; att egare af dessa varor få, emot utgörande af hela tullen, om de inom landet försäljas, men endast mot transitotull, då de bevisligen åter utföras, från kreditupplaget uttaga större eller mindre partier, dock icke under hälften af det minsta, som får uppläggas; att kreditupplaget icke får sträckas utöfver ett år ifrån den dag, godset lili uppläggande angifvits; börande detsamma inom nämnde tid antingen åter utföras eller till fullo förtullas efter den tullberäkning, som var gällande då upplaget skedde, vid påföljd, att godset i annat fall för egarens räkning å auktion försäljes, då belöpande införselstull och omkostnader å aukttionssumman först afdrages och återstoden tillställes godsegaren; att, då varor, som efter värde förtullas, å kreditupplag emottagas, värdet å dem förut bestämmes och tullen derefter, vid deras uttagande erlägges, utan afseende på de under tiden förefallna ändringar i priset å dylika varor; 524 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse > ZV.o att gods må kunna transporteras från en stads kreditupplag till en annans, dock med kredittidens beräkning ifrån den dag, godset först till uppläggning angafs; att varor må kunna afgiftsfritt öfyerflyttas till kreditupplag från nederlag, med beräkning af kredittiden från angifningen till kreditupplaget; att varor må, efter anmälan hos General-tullstyrelsen, öfverflyttas från kreditupplaget på nederlag, emot erläggande af så väl transitoafgift, sorn inkommande rekognition; samt att genom kreditupplaget någon förändring icke sker i den nederlagsfrihet, som Wi redan i nåder förunnat vissa släder eller framdeles i nåder förunna andre. § 13.
För nya fabriksanläggningar må erforderliga maclhnerier tullfritt införas i de fall, då sådana alldeles icke eller ej till full godhet vid inhemska machinfabriker tillverkas, eller ock från dem icke kunna inom lämplig tid erhållas; börande ansökning härom i hvart serskildt fall göras bos Wårt och Rikets Kommers-kollegium, som eger att, efter pröfning af behofvet och förekommande omständigheter, tillstånd till sådan införsel meddela.
Redskap, machinerier och verktyg, som i öfrigt för inhemska näringar erfordras, äfvensom till deras förfärdigande behöfliga råämnen, må elter vederbörande slöjdidkares för tillfället hos Kommers-kollegium gjorda ansökningar, med bemäldta kollegii tillåtelse, införas enrot tull, beräknad till fem procent af värdet.
Slöjdevaror, eller fabriks-, handtverkeri- och manufakturvaror, i taxan ej specificerade, hörande såsom inventarier till fartygs byggnad, tackling och utrustning, men ej hänförliga till husgerådssaker eller beklädnadspersedlar, må i allmänhet införas emot tull, beräknad till 10 procent af värdet.
Tillverkas sådana artiklar icke inom riket, eller om de derstädes till mindre godhet åstadkommas, eller icke utan hinder och tidsutdrägt kunna erhållas, må desamma efter serskild anmälan bos Wårt och Rikets Kommers-kollegium, såsom för redskap är stadgadt, införas mot en tnllafgift, uppgående till fem procent af värdet, hvarförutan egare af fartyg om minst 40 lästers drägtighet, som vid .Svenskt skeppsvarf nybyggas, äro berättigade att, sedan fartyget kommit i fallfärdigt skick och sådant inför Wår General-tullstyrelse styrkt blifvit, få, uppå tillika der skeende anmälan, tillgodonjuta femtio procents restitution å belöpande tullumgälder för de skeppsförnödenheter, dem egaren genom behöriga intyg visar hafva varit till fartygets tackling och utredning använda och för sådant ändamål från utrikes ort införda.
Skrifvelse, N.o 212. 525 Varuprof, i ringare qvantitet af hvart slag, äfvensom modeller må med Kommers-kollegii tillåtelse tullfritt införas af inhemsk slöjdidkare, som åstadkommer likartade tillverkningar. § 14.
Allt hvitt socker, ankommande från någon hamn i Europa, hvilket icke är angifvet såsom topp-, kandi- och kaksocker, krossadt lump- eller havanaterres-, eller annat under samma tullbestämning hänförligt slag, skall underkastas besigtning af Sakkunnige och ojäfvige personer i tullkammare- eller packhus-inspektions-föreståndares närvaro.
Yppas dervid olika meningar om varans rätta beskaffenhet, hänskjutes frågan till General-tullstyrelsen, då prof å sockret jemväl bör insändas. § 15- Vid utförsel sjöledes från stapelstad af följande utaf utländskt råämne inrikes tillverkade varor, beviljas restitutionsvis af tullmedlen: för 1 skålpund topp-, kandi- och kaksocker 4 sk. — r:st „ 1 skålpund krossadt lumpsocker 2 „ 6 „ „ 1 skålpund kardus-, eller karfvad tobak, äfvensom pressad och rullad tobak 4 „ „ „ 1 skålpund snus 5 „ — „ „ 1 st. segelduk af hampa till minst 50 alnars längd . 4 „ — „ „ 1 st. segelduk af lin till samma längd 32 „ — „ „ 1 st. packväf af hampa till minst 50 alnars längd . 3 „ — „ „ 1 st. packväf af lin till samma längd 24 „ — „ „ 1 skålpund bomullsväfnad af garn i finhet af N:o 32 eller deröfver efter engelsk beräkning 4 „ — „ hvarvid iakttages: l:b att, h\ad socker- och tobaks-fabrikater samt bomullsväfnader angår, minst 100 skålpund af samma vara, och af hamp- och linneväfnader minst så många stycken, att de tillsammans utgöra 500 alnars längd, skola till export angifvas och på en gång afsändas; och innefatta följaktligen föreskrifterna härofvan, angående längden å hvart stycke, endast den grund, hvarefter beräkningen af premien bör ske; 2:0 alt vid angifnings-inlagan alltid skall bifogas tillverkarens under edelig förpligtelse afgifna och med två vittnen bestyrkta försäkran, att varan är svensk tillverkning och af utländskt råämne, äfvensom om bomullsväfnad, 526 Expeditions-Diskrtlets Förslag till tind.
Skrifvelse, N:0 2/2. alt den är tillverkad af utrikes spunnet garn i finhet af N:o 32 eller deröfver elter engelsk beräkning; kommande detta bes is att biläggas tullkammare-journalen å den tullplats, hvarifrån varan utföres; 3:o att varan, då den är stämpling underkastad, bör vara behörigen hall stämplad; oell 4:o att utförseln verificeras, antingen genom intyg af svensk konsul eller vice konsul å lossningsorten, eller, om sådan tjensteman der ej är anställd, annan vederbörande embetsmyndighet, att varan derstädes blifvit lossad, eller ock, genom attest af vederbörande tullbevaknings-tjensteman, om godsets bevakning lill öppen sjö i den mening, som 30 § af gällande Nederlagsför. ord ning foreskrifver. § 16.
Skeppare, inhemsk eller främmande, som, för trängande orsaker eller till inhemtande af order för sin vidare resa, inlöper i svensk hamn, der sjötull, skammare finnes, må derstädes, utan skeppsumgälders erläggande intaga förfriskningar och anställa nödiga reparationer, samt jemväl, under iakttagande af hvad Seglutions-ordningen foreskrifver, och elter behörig märkrullas afgifvaude, lossa större eller mindre del af sin last och inlaga fyllnad deri, utan att erlägga tull eller annan afgift för mera, än sorn lossas eller lastas; men för fartyget belöpande skeppsumgälder skola, med iakttagande af hvad ofvanstående 4 § foreskrifver, betalas, då lossning eller lastning eger rum.
Dock må, under fart från en till annan utländsk ort, svenskt eller dermed lika berättigadt främmande fartyg, utan sådana umgälders erläggande, kunna lossa så stor del af innehafvamle laddning, soni icke öfverstiger fjerdedeieu af fartygets lästdrägtighet, för utrönande hvaraf fartygets skeppshandlingar må tjena tili grund.
Fartyg, inhemskt eller främmande, som i svensk hamn intagit en del af sin laddning, må i annan svensk hamn, der, enligt Seglations-ordningen, lastning får ega rum, intaga fyllnad deri.
Då lossning eller lastning på flera ställen egt runi, erläggas dock, i öfverensstämmelse med nyss åberopade 4 §, skeppsumgälder endast å första lossnings- eller lastningsstället, derom bevis på passet meddelas. § 17.
Skeppare ivare skyldig att, på sätt Seglatiöns-ordningen stadgar, å märkrullan noga anteckna sitt förråd af lifsmedel, till mängd och beskaffenhet, Expeditions-Utskottels Förslag till und.
Skrifvelse, N.o 2 a. 527 vid dea påföljd för uraktlåtenhet deraf, som högstberörda förordning bestämmer; och må det förråd, som för besättningens behof tili begagnande om skeppsbord finnes nödigt, befrias från tull oell andra algifter i lastningsorten. lill provision må, under sådana vilkor, jemväl kunna hänföras följande qvantiteler vin, bränvin, kaffe och risgryn, nemligen: för fartyg, kommande från östersjön, eller, till någon hamn i Halland samt Götheborgs och Bohus län, från Nordsjö-orter samt Holland, England och Franska vestersjöhamnarna: 3 kannor vin, 2 kannor brännvin, 2 skålpund kaffe och 3 skålpund risgryn, räknadt på hvarje person af besättningens och passagerares antal; samt för fartyg, kommande från orter utom Östersjön, med undantag af nyssnämnde fart till Halland och Bohus län: 5 kannor vin, 4 kannor brännvin, 4 skålpund kalle och (i skålpund risgryn, på enahanda sätt beräknadt.
Härvid bör för öfrigt iakttagas, att vin och brännvin icke mot hvartannat utbytes, så att den, som har mindre af den ena, ej får för sådan brist njuta ersättning i den andra varan, äfvensom att hvad af desse och öfrige nämnde proviant-artiklar öfverstiger en skeppares ofvanföre bestämda förråd i utlastningsorten skall, om det är till införsel lofgifvet, ovilkorligen förtullas.
Med det förbjudna förfares på sätt angående dylikt gods finnes stadgadt.
Hvad af inrikes producerade, enligt utgående tullpasset, med fartyget bevisligen utförda provisionsvaror öfverblifvit, må vid återkomsten tullfritt disponeras. livad af det öfriga medgifna provisions-förrådet icke under vistandet i svenk hamn ombord användes, må, derest det ej till qvarblifvande förtullas, med fartyget åter utföras. 5 18.
Nödigt förråd af lifsmedel för skeppsbesättningar, antingen fartyget inlöper i svensk hamn, eller lifsmedlen derifrån med skeppsbåt bernias, befrias från utförselstull och andra dermed förenade afgifter.
Svenska fartyg fa äfven till skeppsbehof tullfritt intaga öfriga förnödenheter, som till skeppets behof i mån af dess storlek kunna anses oundgängliga, hvartill äfven må räknas 1 famn ved, 1 lunna tjära, A tunna beck, 2 st. är- och 4 st. spak-ämnen för hvarje 20 läster af fartygets drägtighet och derunder.
Främmande fartyg må deremot ej heller till skeppsbehof intaga sådana förnödenheter, utan erläggande al derför belöpande tullafgifter. 528 Kxpeditions-Utskoltels Förslag till und.