Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag har derföre i förslaget bibehållit äfven sistnämnda grundsats, allenast med det tillägg, att alla fullmogna träd böra tili afverkning utsynas, innan de af ålder taga skada.
Nu gällande utsyningslörfattningar fastställa vissa minimidimensioner för det utsyningsbara virket.
Af särskild betydelse i detta afseende är föreskriften i nådiga Brefvet den 29 Maj 1852, att sågverken inom deras mot skogsräuta albrytna SS Kongl.
Proposition N:o 54. områden skola ega att afverka alla träd om 10 verktum eller 8,35 decimaltum i lilländan utan afseende på deras längd, och, emedan områdena blifvit efter denna grund beräknade, böra äfven sågverken bibehållas vid denna rättighet.
Eljest har erfarenheten gifvit vid handen, att sågverksindustrien med vida större fördel till exportvara förädlar träd af större dimensioner, och vid jemförelse af de uppgifter och förslag, som i sådant afseende kommit mig tillhanda, har jag funnit, att den för sågverken och handeln mest begärliga råvaran från Kronans skogar utgöres af träd, som vid 24 fots höjd från roten hålla minst 9 decimaltum i genomskärning, hvarföre jag med afseende så väl å Kronans som industriens fördel ansett författningen böra innehålla bestämmelser, som skydda alla fullt vextliga barrträd emot afverkning, intilldess de uppnått nämnda dimensioner.
Hvad beträffar de master och slorverksträd, som å Kronans ifrågavarande skogar förekomma och hvilka, likasom dylika träd inom det öfriga riket, äro enligt hittills gällande författningar Kronan förbehållna, anser jag desamma icke kunna för Kronan fördelaktigare användas, än om de, likasom allt annat Kronans virke^ åt den högstbjudande försäljas, och jag har derföre upptagit dem bland det utsyningsbara virket.
Genom åtskilliga på sednare tider utkomna författningar, bar utsyning af brandskadad skog särskildt medgifvils.
Så väl hos Rikets Ständer som i enskilda underdåniga framställningar har häremot erinrats, att dylika stadganden verkade såsom ett premium för anläggande af skogseldar.
Ehuru detta förhållande väsendtligen förändras, om, på sätt jag i underdånighet föreslagit, lättade tillfällen beredas för erhållande af utsyning och frisk skog, så torde det emellertid till motverkande af skogseldars uppkomst och spridning vara lämpligt att låta i första rummet åt sökande utsyna just den brandskadade skogen.
De reglementariska föreskrifter jag ansett författningen böra innehålla, äro hvarken talrika eller invecklade.
Det har synts mig lämpligast, att de föreskrifter, som för tillämpning af författningens allmänna bestämmelser kunna befinnas nödiga, och som icke omedelbart beröra allmänhetens rätt inflyta i skogsstatens instruktion eller af Skogsstyrelsen särskildt, meddelas.
Enär vidare författningens tillämpning, med särskildt afseende på den samtidiga regleringen och indelningen af de nya kronoparkerna sannolikt måste föranleda behof af en tillökning i skogstjenstemännens antal inom de ifrågavarande länen, samt det är af vigt att de i sådant hänseende nödiga åtgärder vidtagas i så god tid att hinder för författningens tillämpning den i April nästkommande år icke af brist på utsyningsförrättare må möta, så föranlåtes jag häraf att i underdånighet hemställa, att Eders Kongl. Maj:t mätte i nådigt Bref anbefalla dess Skogsstyrelse att inkomma med underdånigt utlåtande, i hvad mån förstärkning af skogsstatens personal i nämnda län med anledning af ofvanberörda förhållanden kan erfordras samt Kongl.
53 samt att uppgifva förslag till de grunder, efter hvilka kostuaden för utsyningar åt skatte- och frälsehemmansegare samt innehafvare af kronohemman och nybyggen bör af dessa gäldas.
I afseende på förslaget till utsyningsförordnirig återstår mig slutligen endast att nämna, att, derest, på sätt jag i underdånighet föreslagit, all den mark, som hädanefter åt enskilde upplåtes, äfvensom förverkade och ånyo upplåtna nybyggen ställas under vilkoret af utsyning genom Statens skogstjensteman, hvad enligt detta förslag skulle stadgas angående krononybyggares rätt till utsyning inom deras afvittrade, eljest bestämda eller endast beräknade områden äfven bör gälla för den åt enskilde personer med inskränkt dispositionsfrihet öfver skogen upplåtna mark.
I afvaktan på Rikets Ständers beslut angående de af mig föreslagna förän drade vilkoren för upplåtande af mark till nybyggen, borde den i anledning af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den li Augusti 1860 väckta frågan angå ende förändring af nu gällande nybyggesförfatlningar, äfvensom
Skogsstyrelsens särskilda förslag att skogstjensteman skall biträda vid syner å krononybygget i hvilka ämnen Kammar-kollegium den 50 December sistlidet år afgifvit underdånigt utlåtande, förblifva hvilande; och likaledes lärer, intilldess att någon erfarenhet vunnits genom tillämpningen af den föreslagna allmänna utsyningsförordningen, samt det blifvit slutligen afgjordt, huruvida skogsstatens verksamhet skall, på sätt jag i underdånighet föreslagit, sträcka sig äfven till hädanefter uppkommande skatteskogar i de norra länen, frågan om en slutlig organisation af skogsstaten böra anstå.
För öfrigt anser jag mig så mycket mindre böra tillstyrka, att skogsstatens organisation på en gång genomföres, som, efter hvad Skogsstyrelsens under den 26
April 1862 afgifna underdåniga förslag gifver vid handen, sådant icke utan högst betydliga kostnader och särskilda anslag af de allmänna statsmedlen kunde verkställas.
Om man äfven måste emotse, att, lill följd af skogsvårdens nuvarande skick, Statens skogsförvaltning icke under den närmaste framtiden skall kunna lemna någon behållning att till Statens öfriga behof användas, så böra dock, enligt mitt omdöme, skogsförvaltningens utgifter alltid så bestämmas, att de kunna utan statsverkets betungande genom inflytande medel till fullo betäckas, och, endast i den mån inkomsterna förökas, någon tillökning af utgifter ej ifrågakomma, samt följaktligen den behöfliga organisationen endast småningom efter behofvet och tillgångarne utföras.
Men härtill hörer, att alla de inkomster, som frän Statens skogar härflyta, också tillsvidare för skogsvårdens och skogsförvaltningens utveckling användas, och då det hädanefter egentligen torde vara från de norra länen, som förökade inkomster af kronoskogarne äro att förvänta, så anser jag, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers i underdåniga skrifvelsen den 30 November 1863 uttryckta mening, att stubböresmedlen från de Norrländska länen, hvilka hitintills uppburits såsom allmänna statsmedel, ej vidare måtte så behandlas, utan jemte de medel af enahanda Bih. till R.
Prot. 1865 & 1866. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 4 Baft. 8 54 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N-.o 54. beskaffenhet, hvilka kunna inflyta från Stora Kopparbergs län, ingå till skogspianteringskassan för att på samma sätt som nämnda kassa disponeras och användas, i hvilken händelse jag antager, att det ä Riks-statens Sjunde Hufvudtitel för närvarande uppförda ärliga reservationsanslag för skogsväseudets ordnande af 73,000 R:dr efter utgången af år 1867 ej vidare skall blifva för ändamålet nödigt; derom jag i underdånighet hemställer, att nådig framställning till Rikets Ständer i sammanhang med öfriga til! detta ämne hörande frågor målte göras.
Så vida Eders Kongl. Maj:t i nåder finner för godt att gilia hvad jag nu i underdånighet anfört och hemställt, torde något vidare yttrande i afseende på de frågor, hvilka nu blifvit i underdånighet föredragna, icke erfordras, eller någon ytterligare åtgärd af dem föranledas.»
Slutligen hemställde Herr Departements-chefen i underdånighet, att Kongl. Maj:t behagade låta under denna dag utfärda de föreslagna författningarne, nemligen: l:o Kongl.
Förordning angående krouoparkers bildande i Stora Kopparbergs län och de Norrländska länen samt om vissa iakttagelser vid storskiften och afvittringar O o i nämnda län; 2:o Kongl.
Kungörelse angående förbud tillsvidare mot nvbyggesanläggningar; och 3:o Kongl.
Förordning angående utsyning och försäljning af skogsaister från Kronans skogar i Stora Kopparbergs län och de Norrländska länen; sådana desamma finnas detta protokoll bilagda.
Departements-chefen sålunda föreslagit och hemställt och deruti Stats-Rådets öfrige ledamöter instämde, täcktes Hans Maj:t Konungen i nåder gilla och bifalla; hvarjemte ock, sedan Herr
Departements-chefen till justering uppläst förslag till den nådiga Proposition i ämnet, som jemlikt Kongl. Maj:t,s nådiga beslut borde till Rikets Ständer aflåtas, Kongl.
Maj:t behagade, enligt Statsrådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, och befallde, att i enlighet dermed nådig Proposition skulle till Rikets Ständer afgå.
Proposition JS 55. 1 M:o 55.
Ank. till Exp.-Utsk. den 11 Jan. 18156, kl. 12 rnidd.
Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, om anslag för år 1866 till biträde vid handläggning af de i Ecklesiastik-deparlementet förekommande ärenden rörande lönereglering för presterskapet i riket; Gifven Stockholms Slott den 21 December 1865.
Uti den aflåtna, nådiga Propositionen angående Statsverkets tillstånd och behof den 27 sistlidne 'Oktober har Kongl. Maj:t af Rikets Ständer äskat, att för tjenstebiträde vid handläggning af de i Ecklesiastik-departementet förekommande ärenden rörande den nu pågående löneregleringen för presterskapet i riket ett årligt anslag måtte å extra stat uppföras med 3,000 R:dr, som, derest denna Kongl. Maj:ts framställning varder af Rikets Ständer bifallen, skulle komma att utgå ifrån och med år 1867.
Men då de förhållanden, hvilka, på sätt det vid omförmälda nådiga Proposition fogade protokoll utvisar, föranledt Kongl. Maj:ts ofvanberörda framställning, redan nu äro förhanden, så att antalet af sådana ärenden, i det skick att de kunnat inför Kongl. Maj:t till afgörande anmälas, under de sednare månaderna af innevarande år i betydlig mån tillvext, hvarföre ock två af tjenstemännen i departementets expedition äro särskildt och träget sysselsatte med bearbetning af omförmälda ärenden, af hvilka derigenom ett större antal hunnit under samma tid till underdånig föredragning beredas och inför Kongl. Majit anmälas; och otvifvelaktig! är, att under loppet af nasta år ifrågavarande ärenden komma att taga i anspråk minst lika stora arbetskrafter som för närvarande; vill Kongl, Bih. till R.
Prot, 1865 & 1866. 1 8ami, 1 Afd. 2 Band. 5 Haft. 1 2 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition J\s 55.
Maj:t, på det att behandlingen af dessa vigtiga göromål måtte kunna med er forderlig kraft och skyndsamhet fortgå, härmed föreslå Rikets Ständer att för omförmälda ändamål ett extra anslag af 3,000 R:dr må äfven för nästkommande år ställas till Kongl. Maj:ts disposition.
Ar och dag som ofvan. CARL. / F. F.
Carlson. kongl.
Proposition Jfå 55.
3 Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-Ärenden, hållet inför Hans Majd Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den 21 December 1865.
I i Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld och Carlson.
Departements-chefen, Statsrådet Carlson till justering nedannäninda, enligt Kongl. Maj:ts, uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, förut fattade beslut, uppsatta förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner till Rikets Ständer: l:o om anslag för år 1866 till biträde vid handläggning af de i Ecklesiastik-departeinentet förekommande ärenden rörande lönereglering för presterskapet i riket; Och täcktes Kongl. Maj:t, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådana de finnas detta protokoll hilagda, samt förordna, att, i enlighet dermed, nådiga Propositioner skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Fredr, Sander, 4 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition J\s 56.
Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående afsöndring af jord frän Rönö kungsgård för utvidgande af Rönö församlings kyrkogård, m. m.; Gifven Stockholms Slott den 21 December 1865.
Sedan Rönö församling af Östergötlands län år 1850 hos Kongl. Ma.j:t i underdånighet anhållit, att från den inom socknen belägna
Rönö kungsgård måtte få afsöndras en å karta affattad och heskrifven jordrymd om 24,3 kappland åker till utvidgande af församlingens kyrkogård samt till plats för fattighus och jordland för skolläraren, äfvensom att nådig Proposition måtte till Rikets Ständer aflåtas, åsyftande att åt berthilda församling bereda nyttjanderätt för everdliga tider till nämnda jordrymd, hvilken vid arrendetidens utgång skulle från vidare utarrendering för Kronans räkning undantagas och af församlingen få kostnadsfritt disponeras; men Kongl. Maj:t, genom nådigt beslut den 28 December berörda år, bland annat, enär arrendet af Rönö kungsgård räckte ända till rnidfastan 1868 och det således vore för tidigt att förordna om användandet af kungsgårdens jord i en så aflägsen framtid, icke funnit skäl att, i anledning af berörda ansökning, nådig Proposition till Rikets Ständer aflåta; så hafva församlingsboerne, som sedermera tillbyggt skolhuset så att deri äfven beredts utrymme för fattighus, genom utsedde ombud, med bifogande af omförmälda karta och beskrifning, hos Kongl. Maj:t i underdånighet förnyat sin ansökning om afsöndring af ofvannämnda jordrymd, att tillträdas midfastan år 1868, samt tillika erbjudit att derför gifva årlig afgäld till Kronan eller, på en gång, bestämd lösen; till hvil - Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition JS 56. 5 ken ansökning
Konsistorium i Linköpings stift och Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länet tillstyrkt nådigt bifall.
Efter inhemtande jemväl af Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-kollegii underdåniga utlåtande i ämnet, har Kongl.
Maj:t tagit denna fråga i nådigt öfvervägande; och då, enligt hvad handlingarne utvisa, Rönö församling, hvars kyrka och kyrkogård på alla sidor omgifvas af Rönö kungsgårds egor, icke kan få sitt ådagalagda behof af utvidgad begrafningsplats och af jordland för sin folkskolelärare på ändamålsenligt sätt afhulpet annorledes än genom den begärda jordafsöndringen från kungsgården, vill Kongl. Majit, i öfverensstämmelse med hvad Kammar-kollegium och öfrige vederbörande tillstyrkt, härmed föreslå Rikets Ständer, att för ofvanberörda ändamål må af Rönö kungsgårds egor för alltid till Rönö församling från midfastan 1868 upplåtas ifrågavarande 24,3 kappland åker, emot skyldighet för församlingen att härför till Kronan erlägga årlig afgäld, hvilken bör bestämmas på sätt och i den ordning Kongl.
Förordningen den 6 Augusti 1864 föreskrifver; kommande de till ärendet hörande handlingar att tillhandahållas det Rikets Ständers Utskott, till hvars handläggning ärendet varder öfverlemnadt.
CAEL. F. F. Carlson. 6 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition Jfå 56.
Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-År enden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 21 December 1865.
Departements-chefen, Statsrådet Carlson till justering nedannämnda, enligt Kongl. Maj:ts uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande förut fattade beslut, uppsatta förslag till Kongl.
Maj ris nådiga Propositioner till Rikets Ständer: 2:o.
Angående afsöndring af jord från Rönö kungsgård för utvidgande af Rönö församlings kyrkogård, m. m.
Och täcktes Kongl. Majri, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådana de finnas detta protokoll bifogade, samt förordna att, i enlighet dermed, nådiga Propositioner skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Proposition J\/2 57. 7 N:o 57.
Ank. till Exp. Ut8k, den 11 Jan. 1866, kl. 12 midd.
Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående anslag af prostetunnor frän Envikens, Malingsbo och Ludvika pastorater af Westerås stift; Gifven Stockholms Slott den 21 December 1865.
Hos Kongl. Majit har Biskopen i Westerås stift, Kommendören med Stora Korset af Kongl. Majits Nordstjerne-orden Doktor Christian Erik Fahlcrantz i underdånighet anhållit att nådig Proposition måtte till Rikets Ständer aflåtas om anslående af prostetunnor från de nybildade pastoraten Enviken inom Stora Tuna kontrakt samt Malingsbo och Ludvika inom Norrberkes kontrakt af Stora Kopparbergs län.
Till följd af härå meddelad nådig remiss hafva Kongl. Majits och Rikets Kammar-kollegium och Stats-kontor uti gemensamt underdånigt utlåtande den 6 nästlidne Oktober, — med förmälan, att de ifrågavarande pastoraten blifvit utbrutna:
Ludvika enligt Kongl.
Brefvet den 20 Juni 1853 från Grangärdes moderförsamling i Wester Bergslags fögderi, Enviken genom Kongl. Brefvet den 6 November 1857 från Svärdsjö moderförsamling i Kopparbergs fögderi, samt Malingsbo jemlikt Kongl. Brefvet den 7 Oktober 1862 från Söderberkes församling i Wester Bergslags fögderi, äfvensom att i kronotionde-extrakterna vid 1862 års räkenskaper prostetunnor upptagas att utgå af Svärdsjö socken med en tunna dubbel hafra samt af Söderberkes och Grangärdes socknar hvardera med en tunna råg —i underdånighet anfört, att ehuru, enligt 24 § i Kongl. Resolutionen på presterskapets besvär den 10 Mars 1719, kontraktsprostarne skola åt - 8 Kongl. Maj-.ts Nåd.
Proposition M 51. njuta en tunna spanmål af hvarje tillydande församlings kyrkoherberge, Rikets Ständer dock, på sätt Kongl.
Brefvet till Stats-kontoret den Bi November 1854 angående regleringen af anslagen å Riksstatens Åttonde Hufvudtitel utvisade, uttalat den åsigt, att kontraktsprostarnes rättighet i detta hänseende icke borde vara beroende af den tillfälliga omständighet, huruvida någon kronotionde funnes inom församlingen odisponerad; i anseende hvartill Kammar-kollegium och Statskontoret tillstyrkt nådigt bifall tili förevarande underdåniga anhållan på det sätt, att de ifrågavarande tre prostetunnorna måtte af Rikets Ständer i nåder äskas att efter årligen gällande medelmarkegång inom Stora Kopparbergs län utgå till kontraktsprosten i Stora Tuna kontrakt med en tunna eller 6 kubikfot 3 kannor dubbel liafra af Envikens pastorat samt till kontraktsprosten i Norrberkes kontrakt med 2 tunnor eller 12 kubikfot 6 kannor råg af Ludvika och Malingsbo pastorater, hvartill kronan behållen kronotionde-tillgång förefunnes inom hvart och ett af de fögderier, der dessa pastorater äro belägna.
Hvad sålunda förekommit har Kongl. Maj:t i nådigt öfvervägande tagit; och vill härmed föreslå Rikets Ständer, att kronotionde-anslag till prostetunnor från Envikens, Malingsbo och Ludvika pastorater åt vederbörande kontraktsprostar må, på sätt Kammar-kollegium och Stats-kontoret hemställt, utgå samt å Riksstatens Åttonde Hufvudtitel och Klereci-staten uppföras.
De till detta ärende hörande handlingar skola tillhandahållas det Rikets Ständers Utskott, till hvars handläggning frågan varder öfverlemnad; Och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
CAEL F. F. Carlson.
Proposition J§ 57. 9 Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 21 December 1865.
N ärvar ande: Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld, Carlson.
Departements-chefen, Statsrådet Carlson till justering nedannämnda, enligt Kongl. Maj :ts uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande förut fattade beslut, uppsatta förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner till Rikets Ständer: 3:o.
Angående anslag af prostetunnor från Envikens, Malingsbo och Ludvika pastorater af Westerås stift; Och täcktes Kongl. Maj:t, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådana de finnas detta protokoll bifogade, samt förordna att, i enlighet dermed, nådiga Propositioner skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo H. Fredr.
Prot. 1865 k 1866. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 5 Haft. 2 10 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition J\§ 58.
Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, om anslag af prostetunnor från Bodarne och Skagershults socknar i Örebro län till prosten i Edsbergs kontrakt af Strengnäs stift; Gifven Stockholms Slott den 21 December 1865.
Hos Kongl. Maj:t har Strengnäs stifts Konsistorium uti skrifvelse den 23 sistlidne Augusti, med åberopande af 24 § i nådiga Resolutionen på Presterskapets besvär den 10 Mars 1719, i underdånighet anhållit om aflåtande af nådig Proposition till Rikets Ständer om anslag till prosten i Edsbergs kontrakt af tvänne felande prostetunnor för Bodarne och Skagershults socknar i Örebro län, hvartill, enligt af häradsskrifvaren i orten meddeladt intyg, tillgång af Kronans behållna tionde förefunnes inom nämnda socknar, nemligen i Bodarne 13 kubikfot 7,5 5 kannör och i Skagershults 11 kubikfot 8,14 kannor.
Uti häröfver afgifvet utlåtande hafva Kongl. Ma.j:ts och Rikets Kammar-kollegium och Stats-kontor i underdånighet upplyst, att, ehuru Bodarne och Skagershults socknar redan i äldre tid utbrutits, den förra från Wiby och Askersunds socknar och den sednare från Tångeråsa och Qvistbro socknar samt äfven i 1696 års prestverk för Nerike förekomma såsom särskilda pastorat, de likväl först i 1805 års jordebok upptagas såsom särskilda sockna:’, samt att i berörda prestverk prostetunnorna till Wiby eller numera Edsbergs kontrakt uppgifvas till blott 8 tunnor, ined 1 tunna kronotionde från hvardera af Wiby, Hackvads, Edsbergs, Knista, Hidinge, Qvistbro, Tångeråsa och Kräcklinge socknar, utan att sådana utgöras af Bodarne och Skagershults socknar; hvarföre ock kontraktsprostens rätt till prostetunna af dessa sistnämnda vore ostridig.
Proposition M 58. 11
Med föranledande af hvad sålunda förekommit och i öfverensstämmelse med Kammar-kollegii och Stats-kontorets underdåniga tillstyrkande, vill Kongl.
Maj:t i nåder föreslå Rikets Ständer att bevilja ett årligt kronotionde-anslag af sex kubikfot tre kannor, 2/3 råg och '/3 korn, från hvardera af Bodarne och Skagershults socknar, att, efter årligen gällande medelmarkegångspris för Nerike, till kontraktsprosten i Edsbergs kontrakt såsom prostetunnor för nämnde socknar utgå samt å Riksstatens Åttonde Hufvudtitel och Klerecistaten uppföras.
De till ärendet hörande handlingar skola tillhandahållas Rikets Ständers vederbörande Utskott; och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
F- F. Carlson.
Proposition J\S 58.
Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-År enden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 21 December 1865.
Departements-chefen, Statsrådet Carlson till justering nedannämnda, enligt Kongl. Maj:ts, uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, förut fattade beslut, uppsatta förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner till Rikets Ständer: 4:o om anslag af prostetunnor från Bodarne och Skagershults socknar i Örebro län till prosten i Edsbergs kontrakt af Strengnäs stift; Och täcktes Kongl. Maj:t, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådana de finnas detta protokoll bifogade, samt förordna att, i enlighet dermed, nådiga Propositioner skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Proposition J\S 59. 13 N:o 59.
Ank. till Exp.-ITtsk. den 11 Jan. 1866, kl. 12 midd.
Majlis nådiga Proposition till Rikets Ständer, om beviljande af prostetunna för Ramsjö församling i Gefleborgs län till prosten i Helsinglands Vestra öfra kontrakt af Upsala stift; Gifven Stockholms Slolt den 21 December 1865.
Uti skrifvelse den 5 sistlidne Juli har Upsala stifts Konsistorium, med åberopande af 24 § i Kongl. Resolutionen uppå Presterskapets besvär den 10 Mars 1719, underdånigst anliållit, att sedan Kongl. Maj:t genom nådigt Bref den 21 Augusti 1860 förklarat Ramsjö till Ljusdals pastorat i Gefleborgs län hörande annexförsamling inom Helsinglands Vestra Öfra kontrakt skola utgöra ett eget pastorat, en prostetunna måtte för denna församling varda prosten i nämnda kontrakt beviljad.
Och hafva Kongl.