Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Omkostnaderne för en sådan Inrättning efter den minsta Scala, den kan verkställas, för att i någon inan blifva gagnelig, och icke stanna vid ett vanmägtigt företag, utan båtnad för det allmänna, men blott förstörande för den person , som sig dess utförande med nit åtager, äro af tie slag: för localen , för inredningen och för Inrättningens bedrifvande. 1:0
Inrättningen bör förses med en egen local, der utrymme finnes, icke allenast för ett lärosal, for Verkstäder, Laboratorium, förvaringsrum for böcker, modeller och en samling af Slöjde-producter, ulan ock till bonings-rurn för de nödvändigaste vid Inrättningen anställde personer. 2:0
Med afseende på Inrättningens bestämmelse, att tillika vara en Schola för ynglingar och en rådförings-anstalt för sjelfva Näringsidkaren , fordras ock för hvartdera af dessa bägge föremål en särskild tillställning.
Till första uppsättningen af en slöjde-Scho* la för mellan 5o och loo ynglingar fordras till diverse redskap och verktyg (hvaraf flera af samma slag måste göras) samt till ruinmens inred, ning, en summa af minst 2000 R--dr.
Till en practisk rådförings-anstalt för sjelfva Närings-ldkaren fordras deremot ett Bibliolheque, af helt annan art, än de för vanliga lardomsyrken; V erkstäder och Laboratorii-apparater, lika - XJnderdåniga Skrif velter.
35b ledes af särskild beskaffenhet, och ändtligen en samling af modeller, Techniska preparat och producter; utan hvilket allt ingen ting kan företagas.
Omkostnaderne derföre äro vida större, än de föregående, och kunna icke i'hast beräknas.
Med undantag af hvad som är enskilde personers tillhörighet, eger Staten ännu ingen ting annat, som skulle kunna dertill användas, än de på Kongl.
Modell-kammaren uppställde till större delen föråldrade modeller. 3:0
För en föreståndare med famille, hvilken helt och hållet öfverlemnar sig åt ifrågavarande Inrättning och således icke kan hafva några andra tjenster eller befattningar, hvilket är ovillkorligen nödvändigt, lön . . . 2000: — —•
För ofvanbemälde a:ne personer, Föreståndaren till biträde, och för de (vänne Arbetarne, ett arfvode af 250 R:dr till hvardera 1000: — — Till inköp af de under II.
Artikeln 3 Mom. hörande Böcker, redskap och materialier för försöken ; Verktyg och Materialier för Verkstaden och Scholan, samt andra tillfälliga omkostnader ett årligt anslag, som, derest föreståndaren, likt vanliga Embetsman, skall kunna använda sin lön endast till sin bergning, och så framt han verkligen skall vara i stånd, att 35*> Underdåniga Skrif veis*?'. uträtta något, icke kan upptagas till mindre, än . 3000: — Summa B:co JR:dr 6000 : — —•
Ehuru denna summa af enskilda individer icke sällan fortares, skall den måhända likväl i allmänna omdömet synas öfverdrifven, da fråga är att använda den för ett ändamål, som, i anseende till dess vigt, ar i sjelfva den Medborgare-class, hvars nytta dermed omedelbart åsyftas, endast af några få upplyste medlemmar insedt.
Det bör åligga föreståndaren vid ifrågavarande Technologiska Inrättning, att vid Kongl.
Landtbruks-Academiens sammanträde, på dess årliga högtidsdag, uppläsa en berättelse om de åtgärder, hvarmed denna Inrättning det förflutna året sökt verka för dess ändamål; och torde denna Berättelse i det påföljande häftet af Kongl. Acadetniens
Annaler böra intagas.
Underdåniga Skrifveiser. 357 N:o 363.
Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 29 Nov. i8?5. Preste-Ståndet d. 29 — Borgare-Ståndet d. 2g -— — Bonde-Ståndet d. 1 Dec. — Riksens Ständers underd.
Skrifvelse, i anledning af Kongl. Majds Nådiga Bref, angående upphörande af extra Gruf v eli jolpen i Stora Kopparbergs Län. S. A. K. XJti Nådig Skrifvelse af den 25 nasti.
Januarii, har E. K. M. gifvit Riksens Ständer tillkänna, hurusom, i sammanhang med en hos E. K. M. afgjord fråga, om Dal-Allmogens frikallande från Mantals-penningarnes utgörande, genom kol-Ie£- verering till Kopparbergs-Iaget , jemväl förekommit ett, i E. K.
M:ts och Rikets Kammar-Collegii Underdåniga Utlåtande öfver ämnet, framstäldt samt af Landshöfdinge-Embetets i Stora Kopparbergs
Eän uppgifter föranledt, underdånigt förslag, att den så kallade extra Grufvehjelpen kunde alldeles upphöra, och deremot full Bevillning påföras den Grufvehjelp-skyldige Allmogen; men att E. K. M. funnit detta förslag innefatta ett ärende af den beskaffenhet, att det borde hvila intill näst blifvande Riksdag; Och har, på sådan grund, E. K. M. i Nåder öfverlemna! åt Rikets nu församlade Ständer, att i Bihang till Rikt-Sl, Prot. 182}. loide Saini. 2 li. 17 358 Underdåniga'
Skrifvelter. ämnet vidtaga det med Statens nytta och allmänna beskattningsgrunder närmast instämmande beslut.
Ständer hafva af de vid den Nådiga Skrifyelsen fogade handlingar inhemtat: att den ifrågavarande, så kallade extra Grufvehjelpen, i äldre tider tillkommen, såsom ett frivilligt åtagande af Allmogen till Stora Kopparbergs
Grufva, då den för timade olyckor behofde repareras och förbyggas, bestått i utgörandet 2f åtskilige slags stockar, jemte vissa dagsverken efter hemmantal i de Sockmr, der den eger ruin, nemligen: uti Svärdsjö, Wika, Thorsångs, Sundborns, Tuna-Ofvanbrons, Gagnefs, Mora, Orsa, Elfdalens, Vänjans, Leksands, Rättviks, Ore , Ahl och Bjursås Socknar, samt efter åsatt Kronovärde bestiger till 510 R:dr 36 sk. 2 rst.; att
Allmogen deremot åtnjutit frihet från andre gärder och betalningar samt, likmätigt Kongl. Resolutionen af deri 18 December 1765, äfven borde vara befriad från utgörande af helaRiksdags-Bevillningen och extra-ordinarie utskylder, så länge och intill dess framdeles sådana författningar blefve vidtagne, hvarigenom Allmogen kunde Grufvehjelp-lasten undgå, då denna Allmoge, lika med den öfrige Allmogen i Riket, skulle de förefallande Bevillningar och extraordinarie utskylder underkastad vara; att vid 1789 års
Riksdag berörde frihet inskränktes till hälften af hvad annan Rikets Allmoge skulle i Bevillning erlägga 5 att eri sådan lindring oförändrad fortfarit till 1815 års Riksdag, då i Bev i lini ngs-Förordn ingen infördes, att
Allmogen finge åtnjuta enahanda lindring, ej blott för Gruf - Underdäniga Skrifvetser. vehjelpen, utan ock för Mantals-kolen; och sluteligen att extra Grufvehjelpen, jemte en det andre förläningar till Kopparbergs-laget, blifvit, genom Kongl.
Brefvet till E. K.
Mits och Rikets Kammar- och Bergs-Collegier samt StatsContoir af den 5 Martil 1803, indragen till Staten, hvarefter denne Grufvehjelp, förvandlad i penningar efter årlig Markegång , ingått till Stats-Werket.
Då således Upplyst är, att extra Grufvé hjelpen icke utgör någon ständig ränta och nu mera icke eller för Kopparbergs-laget erfordras, samt ofvanberörde Kongl, Resolution af den 18
December 1765 innehåller, att denne utskyld framdeles skulle upphöra och den dertill skyldige Allmogen i stället utgöra Bevillning och extra, ordinarie utskylder, lika med den öfrige Allmogen , hafva Riksens Ständer ansett sig desto heldre höra bifalla, att extra Grufvehjelpen må upp. höra, som Stats-Werkets inkomst deraf icke motsvarar den minskning i Bevillning, som uppkommit af den, t och för densamma, Allmogen hittills medgifne lindring, hvilken alltså Icke kommer att framdeles ega rum; Och låta Riksens Ständer för öfrigt i den utfärdande Bevillning:, - Förordningen upptaga de förändringar, sorn, dels af extra Grufvehjelpen* upphörande, och dels af andra, i afseende på Dal-Allmogens prasstationer, förekomneomständigheter, kunna föranledas.
Detta beslut fä Riksens Ständer, till svar å E. K. Mas Nådiga Skrifvelse, i underdånighet Anmäla; och Riksens Ständer framhärda etc. 3&o Underdåniga Skrif veter.
Uppl. o. godk. hos samtl.
Riks-St. d. 29 Nov. 1823.
Skrifvelse, med anhållan , att Hennes Majit Drottningens Hoga Kroning måtte för sig gå. S. A. K.
Fridsamma oell lugna år hafva varit Sveriges lott, sedan E. K. M. emottog de Kronor, till hvilka arfs-rättens anspråk, grundade på Folkens fria val, gåfvo E. K.
M. en dubbel rätt.
Minnet af den Krönings-act, som, under senast förflutne Riksmöte, högtidligen beseglade Förenings-bandet mellan E. K. M. och Dess undersåtare , gläder deras lijertan och pryder deras häfder.
Men om denna tidpunct , genom händelsernas högre ledning sålunda utmärkes; om den alstrat det lyckligare tillstånd, vi ega, att se upplysningens framsteg, hvarken qväfvas af magtens tvång, eller öfverdrifvas af sjelfsvåldets utbrott, så framter äfven den närvarande tiden förnyade anledningar tili glädje och tillfredsställelse för Nordens förenade Riken.
Ränge hade en försvagad helsa tvingat E,' K.
Mits hoga Gemål, att under mildare luftstreck söka förbättring, ett vilkor för E. K.
M:ts sällhet.
Detta ändamål ernåddes, och H. M. skyndade åter till en saknad Gemål och Son.
Ehnes M:ts anträde på Svenska jorden var en allmän glädje-fest; och Rikets nu församlade Ständer, vittnen till den sällhet, Htnes M:ts närva - Unilerdnniga Skrif veiner'. ro inom Konungahuset fullkomnat,’ och öfvttr-' tygade, att goda Regenters enskilda frid oell förnöjsamhet stå i närmaste förening med Folkens, känna lifligen den underdåniga tacksamhet, de äro H:nes M:t skyldig!.
Intagne af detta tänkesätt, anhålla Riksens Ständer hos E. K. M. i underdånighet, att såsom en ny gärd af deras underdåniga vördnad och tillgifvenhet för H:nes M.
Drottningen, Dess höga Kröning må, efter uråldrigt bruk, för sig gå; och Riksens
Ständer anse sig derjemte böra förena den underdåniga önskan, att E. K. M. Sjelf täcktes Nådigst pröfva och bestämma, när tiden dertill må. vara lämpligast.
Riksens Ständer anhålla, att i E. K.
M:ts ynnest och Nådiga benägenhet städse få vara inneslutne; Och Riksens Ständer framhärda etc.
N:o 365:
Uppl. o. godk. hos samtl. Riks-Sf. d. 1 Dec. 1823.
Majlis Rådiga Bref, rörande inrättningen af ett Handels-LånéContoir i Götheborg m. m. S. A. K. "Uti Nådig Skrifvelse af den ig sislidne Februarii, har E. K, M. till Riksens Ständer öf - Underdåniga Skrifvelser, verlemnat, alt utfinna tjenllga mede! till afhjelpande af förlägenheten 1 Götheborgs Stads handel och att i sådant afseende öfverväga, antingen huruvida ett Handels-Läne-Contoir i berörde Stad, på de vilkor, E. K.. M:ts Befallningshafvande uti Götheborgs-» och Bohus Län föreslagit, måtte inrättas, eller om en särskild ut. grening af de allmänna Låne-anstalterne i Riksens Ständers Banque kunde varda till Götheborg förflyttad.
Riksens Ständer, sorn, uti deras underdåniga Skrifvelse af den 17 sistlidne November, rörande Rikets Penninge-väsende, n>, m. anmält det beslut, att en särskild afdelning af BancoD isconleu må inrättas i Götheborg, förmoda att, genom en sådan anstalt, det af E. K. M., på sätt ofvan berördt är, åsyftade ändamål fullkomligen skall kunna vinnas.
Hvilket Riksens Ständer, till svar å E. K.
Ma* högstberörde Nådiga Skrifvelse, få i underdånighet meddela; och Riksens Ständer framhärda etc, Underdåniga Skrifvelser. 363 N:o 366.
Riks-St. d. 1 Ber. 18-23.
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, rörande anläggandet af en vattenledning till Carlscrona. S. A. K.
Uti Nådig Skrifvelse «f den ig sistlidne Februarii, aflåten till Riksens Ständers Stats-Utskott, har E. K. M. behagat gifva tillkänn*, att, tedan i anledning af Borgerskapets i Carlscrona, genom dess Fullmägtig, vid 1815 ars Riksdag, gjorda underdåniga ansökning om understöd at allmänna medel till anläggande af en, redan år 1798, utaf nu mera aflidne Directeuren Schweder föreslagen vattuledning från Lyckeby-källa ' till nämnde Stad, E. K. M., med förklarande af De ss Nådiga benägenhet, att, i mån af tillgår» garne , understödja detta företag, i Nåder förständiga!
Befälhafvande Amiralen vid ÖrlogsFlottan och E. K. Mits Befallningshafvande uti.
Län, att om undersökning, i afseende på förslagets verkställighet och kostnaderne dervid, gemensamt föranstalta, samt inkomma med underdånig berättelse i ämnet, jemte kostnadsförslag och uppgift på del bidrag, som af Stadens innevånare för Inrättningen blefve att påräkna, samt Befälhaivande Amiralen och Fl. K. Mus Befallningshafvande, i följd häraf, underdånigst anmält, dels att, på erhållen underrättelse, alt lika friskt och godt vatten, som det från 364 Underdåniga Skrifvelser.
Lyckeby-kSlIa, kunde med mera fördel ledas från de så kallade Stamp-källorne, belägne vid Lyckeby-å och på Augerums egor, Directeur JVlechanicus George Stephens besigtigat sistnämnde local och meddelat, sa väl betänkande om vattenledningens utförande derifrån , som särskildta förslag öfver kostnaderne, om trä-rör eller gjutne jern-rör användas; dels att CommissionsLandtmätaren D.
Ahelin å Geometrisk Charta affattat den af Stephens uppgifne plan för vattenledningen, tillika , uti afgifven berättelse, upplyst , att, på omkring 500 alnars afstånd norr-ut från Stamp-källorne funnos st:ne käll-språng med rensmakande godt vatten, belägne uti den så kallade Muggehagen å Augerums egor och omgifite af en med källsprång uppfylld sidländ äng, hvilken vattentillgång kunde, medelst en långs Augerums-å uppförd stark förmur eller Bassin, förenas med Stamp-källorne, och att på den af Stephens företrädesvis anviste linea för vattenledningen betydliga höjder skola möta, hvadan fedrörens nedgräfuing komma att medföra större kostnader, än om vattnet leddes öfver en annan på Chartap utmärkt längre sträckning öfver en mera sidländ jordyta, samt dessutom föreslagit, att rör af moget och i rätt tid hugget furuträd, förvarade på uppgifvet sätt, måtte, till besparing i kostnaderne, heldre, än gjutne jern-rör, till vattenledningen begagnas, äfvensom att en särskild ledning af åvatten från strömfallet vid Pappersbruket
Marieforss kunde varda inrättad; dels att, efter undersökning å de inom Carlscrona befintelige brunnar, Stephens gifvit tillkänna, att betydligt valtenförråd kunde erhållas, genom utvid?
Underdåniga Skriffel ser'.
365 gande och förbättring af 4 St. bland dem, hvaröfver särskildt kostnads-förslag äfven är vordet upprättadt; dels ock slutligen, att Carlscrona Stads innevånare, vid allmänt sammanträde, förklarat sig vilja med 1,500
R;dr årligen bidraga till vidmagthållande af vattenledningen , om den på Kronans bekostnad blefve fullbordad, E. K.
M. ej allenast funnit för godt, att i Nåder förordna, det en vattenledning till Carlscrona från de uppå Augerums egor belägna källor borde anläggas och gjutna jern-rör, såsom mest varaktiga dertill begagnas, samt att nämnde källor äf- ' ven skulle, genom en Bassin, sammanbindas med de uti den så kallade Muggehagen befintliga källsprång; utan äfven, med uppskjutande af dess Nådiga beslut i frågorne om vattenledningens förande på en ]ängre linea, än den af JDirecteuren Stephens företrädesvis föreslagna, och om inrättandet af en särskild ledning af åvatten, anbefallt Befälhafvande Amiralen och Landshöfdingen i Länet, att låta upprätta och insända underdåniga förslag, så väl öfver kosnaderne till uppförandet af ofvanförmäldte
Bassin i och för den föreslagne tillökningen uti vattenledningen, samt i öfrigt åt Landshöfdingen uppdragit, att, i föreskrifven ordning, besörja anläggningen af den projecterade vatten-reservoiren inom Carlscrona , samt, i afseende på vtlkoren ej mindre för
Kronans dispositions-rätt öfver de för vattenledningen påräknade källor och vattendrag å Augerums egor, än för vattenledningens obehindrade anläggning i hela dess sträck ning , inhemta vederbörande Hemmans- och Jord-egares yttranden, äfvensom, å £• K.
M;ts och Kronans vägnar, med 366 Protocolls- Utdrag'.
Stadens innevånare träffa slutlig öfverenskommelse om erläggandet af del utaf deni erbud n* årliga bidrag lill vattenledningens och vatten-reservoirernes underhållande, öfver hvilka sistnämnde jemväl full dispositions-ratt borde K on?n förbehållas ; hvarefter merbemälde
Embetsman med de infordrade kostnads-,förslagen inkommit, äfvensom behöriga Protocolls-Utdrag blifvit ingifne , ut visande, dels alt både egarne af Augerums hemman och öfrige Jord-egare, öfver hvilkas egor vattenledningen kunde komma att gå, enhälligt medgifvit densammas obehindrade verkställighet, blott med förbehåll, att den skada, 6orn sålunda kunde dem tillskyndas, måtte varda ersatt, och att de hvarje år skulle om arbets-linien erhålla kunskap, för att derefter rätta egornes häfd, dels ock att
Stadens innevånare bekräftat sin öfverenskom. melse om erläggande af 1,500 R:dr .Banco årligen till vattenledningens underhåll och öfverlemnat densamma jemte de brunnar, som inom Staden varda inrättade, till Kronans fulla disposition; Och har E, K. M., med framställning af angelägenheten och fördelarne af ifrågavarande vattenledning, yttrat den Nådiga önskan, att Riksens Ständer ville anslå de för ändamålet nödige medel, att fördelas å 5 på hvarandra följande år, efter hvilken tills förlopp Inrättningen borde vara fulländad.
Af åtskilliga jemte denna Nådiga Skrifvelse till Stats-Utskottet öfverlemnade handlingar och Chartor hafv3 Riksens Stander funnit det vara utröndt: att Carlscrona Stad saknar tillgång på 1 ris k t valten och mäste afhemta denna förnödenhet på ett afstånd af ^ mil ifrån bladén; att till vattens transporterande för Orlogs-Eioitans be - XJtider dani ga Skrivelser.
367 hof hittills minst 5000 R:dr af Flottans Statsanslag årligen blifvit använde; att vid inträffande krigstillfällen , isynnerhet vårtiden, under islossningen, då Flottan skall insamla friskt vatten , denna kostnad komine att fördubblas och sjukdomar dessutom genom bristen på godt vatten föranledas; men alt ifrågavarande behof likväl kan afhjelpas medelst anläggande af en vattenledning irån de på hemmanet Augerums egor belägna källor; äfvensom Riksens Ständer inherntat, att kostnaden i och för verkställigheten af denna vattenledning skulle, enligt af Directeuren Stephens deröfver upprättade förslag, om vattenledningen inrättas med furu-stockar, uppgå till 50,107 R:dr; men, om gjutne jern-rör dertill begagnas, komma att bestiga till 125,891' R:dr Banco.
Då denna angelägenhet, hvilken med skäl synes hafva påkallat den uppmärksamhet, E. K, M. deråt behagat i Nåder lemna, eger ett oskiljaktigt sammanhang med Rikets Sjö-försvar, hafva Riksens Ständer alltså ansett det egenteligen böra blifva Statens åliggande, att bestå de medel, som till utförande af ofvanberörde företag erfqrdras ; hvarförutan , i Riksens Ständers tanka, Orlogs-Flottan, som af företaget hufvudsakligen skulle komma att njuta fördel, bör till bestridandet af kostnaderne dervid bidraga.
På sådan grund och då Riksens Ständer icke äro i tillfälle, att med visshet afgöra, hvilketdera af de för ifrågavarande vattenlednings anläggande uppgifne särskildte sätt bör företrädesvis antagas, eller huruvida den högre kostnad, sorn skulle åtgå till anyändandet af jern-rör, heldre än trä - 368 Underdåniga Skrifvelser. rör, ersattes af jern-rorens längre varaktighet'; få Riksens Ständer till E. K. M. i underdånighet öfverlemna, att efter hvilkendera af dessa planer, som E. K.
M. kan i Nåder firma tjenligast, låta vattenledningen fullborda; och hafva Riksens Ständer för detta ändamål anslagit 16,666 R:dr 3* sk.
Banco årligen under 5 år eller intill nästa Riksdag, hvilken Summa, enär StatsWerkets inkomster för andra oundvikliga och angelägna behof redan blifvit använde och således för denna utgift icke lemna någon tillgång, skall af Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret, genom Stats-obligationer, anskaffas och i förhållande till behofvet för det sätt, sorn för utförandet kommer att af E. K.
M. antagas, till förvaltningen af Sjö-ärenderne utbetalas, emot särskild och speciel redovisning för användandet, hvilken bör underställas Riksens Ständers och deras Revisorers granskning.
I öfrigt hafva Riksens Ständer heslutit; att detta anslag endast skall användas till materialiers anskaffande, och sjelfva arbetet» utan ersättning, genom Örlogs-FIottans försorg, verkställas; att vattenledningens framtida underhållande bör af Flottan besörjas; samt att deremot de 1,500 R:dr, som Carlscrona Stads innevånare erbjudit sig, att fot denna underhållskostnad årligen utgifva, och för hvilkas erläggande särskild förbindelse bör affordras Staden, skola till Riksgäld*-Contoiret ingå.
Hvilket allt Riksens Ständer få, till svar å E. K.
M:ts högstberörde Nådiga Skrifvelse, i undånighet anmäla; Och Riksens Ständer framhärda etc.
Underdåniga Skrifvclser - N:o 367.
Uppl. o. godk. hos Samtl. Riks-Sl. d. 1 Dec. 1823, Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Bref, angående ett Höganäs Stenkols - TVerk beviljadt understöd af Stats-rnedlen. S. A K. T-Jti Nådig Skrifvelse, afiåten till Riksens Standers Stats-Utskott den 25 si stlid ne Januarii, har E. K. M. dels tillkännagifva, att, sedan, uppå delegarnes i Höganäs Stenkols-Werk underdåniga ansökningar, E. K. M., genom Nådiga Resolutioner af den 27 Martil och den 22 Maji 1819, tillåtit, att det, vid senaste Riksdag, af Riksens Ständer, till arbetets bedrifvande å en ny sänkning af det så kallade Ryds-Schakt, beviljade understöd af 15,000 R:dr årligen, eller för en tid af 5 år tillsammans 75,000 R:dr, finge, ernot de af Riksens Ständer bestämde vilkor, men på uppgifven kortare tid, förskottsvis uppbäras, samt i följd deraf 51,000 R;dr blifvit till Stenkols-W erkels delegare utbetalde, GeneralLieutenanten m. m.
Herr Grefve De la Gardie, å egne och öfrige delegares i berörde StenkolsWerk vägnar, hos E. K.. M., jemte anmälan, det åtskillige hinder uppstått emot fortsättningen af arbetet i ofvannämnde nya Schakt-sänkning, samt, på anförde skäl , i underdånighet anhållit, ej mindre om befrielse från skyldigheten, att med de a omförmaldte anslag återstående 24,000 37o UnderJantga Skrifvelser.
Rdr drifva ett sådant arbete, än äfven om Nå* dig tillåtelse, att samma belopp matte, vid »lutlig liqvid, anses såsom förskott 5 de, vid i H * 5 års Riksdag, delegarne tillagde, men sedermera indragne, utförsel-prsemier; hvarefter E. K. M., under den 11 April 1821, i Nåder förklarat, att denna underdåniga ansökning ej kunde bifallas, samt efter det Stenkols-Werkets Interessenter, hörde öfver E. K.
M:ts och Rikets Bergs-Collegii underdåniga hemställan, huruvida undersökning borde ega rum till utrönande om lntelessenterne uppfyllt deras åtaganden i och för det dem tilldeldta understödet, underdånigst anmält, att samma orsak, som år 1820 vållat arbetets upphörande i det nya Schaktet, äfven allt framgent hindrat dess fortsättande, den 5 September sistlidet år, i Nåder yttrat, det den ifrågasatte undersökningen icke vore nödvändig, utan borde ärendet vid nästföljande Riksdag till Riksens Ständers pröfning hänskjutas, dels ock till Stats-Utskottet öfverlernnat handlingarrie i målet, för en fullständigare ledning vid bedömandet och föreslåendet af de åtgärder, hvartill förekomne omständigheter kunde föranleda.
I sammanhang härmed har hos Riksens Ständer förekommit en af General-Lieufenanien tn. m. Herr Grefve JJe la Garilte gjord motion , deruti Herr Grefven, med framställning af Höganäs Stenkols-Weiks, vid flera tillfällen, ådagalagde och erkända nytta för Riket samt förlusten vid Werkets möjliga upphörande, derest ej Staten meddelar Stenkols-Grufve-Bolaget ytterligare understöd, å ^Bolagets vägnar, föresiagir, alt antingen Werket måtte, på uppgifne vilkor, Underdåniga Skrifvelser. 371 inköpas af Staten, eller ock att, så val afskrifning af de till arbetet å Ryds-Schakt använde 51,000 Rtdr, sorn andra tillika yrkade förmåner kunde Bolaget beviljas; Och hafva Riksens Ständer af Eer-gs-Rådet G.
Brolings och Directeuren C.