Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet skapat af personer, hvilkas gemensamhet består uti den negativa egenskap att icke tillhöra något annat, måste försvåra, i stället att förenkla formerna»
Om man af 1840 års förslag hade att frukta ett folkvälde; så skulle man i Höglofl.
Utskottets förslag kunna emotse ett Embetsmannavälde.
Inflytelsen af Stånds-intrcs - lior till Constitutions-Utskottets Utlåtande, IV:o 36. 5 sen bör ej af Lagstiftaren gynnas; men finnas de, så böra de ej förbises.
De, som vinna öfvervigt i ena Kamaren, taga äfven öfverhand i den andra af Högloft.
Utskottets förslag, sorn närmar sig beskaffenheten af den form, 1840 års Constitutions-Utskott föreslog derutinnan, att lemna öppet fält för partier, qväfvande alla medlande stämmors inflytelse och antingen utvecklande sig till välde eller förfallande i svaghet.
Emedlertid hafva tvänne Riks-Stånd hyllat den ena af dessa grund-åsigter, och den andra har vunnit de öfrigas bifall.
Ämnets politiska skick synes alltså icke ännu hafva blifvit lyckligt uppfattadt, än mindre dess hela innehåll uttömdt.
Denna mening vinner ökadt stöd uti tillkomsten af flere förmedlande förslag, dels väckta i Utskottet, dels framställda i Riks-Stånden.
Kunde man äfven ådagalägga, att alla hittils framställda förmed!ings-förslag innebära blott och bart ett konstladt stillestånd emellan tvänne stridande parter, af hvilka endera måste segra, för att i ostörd besittning lösa ämnets alla politiska svårigheter; så återstode likväl att undersöka, huruvida förmedlandet i sig sjelft innebär en motsägelse och således aldrig kan gifva ett tillfredsställande resultat.
Men hvarken det ena eller det andra har Högloft.
Utskottet hittills företagit sig; det har hvarken utvisat felen uti hittills framställda förmedlings-förslag eller bearbetat ämnet i denna rigtning.
Det måste derföre vara för Högloft.
Utskottet okändt, huruvida National-representationen skulle kunna med samtliga Riks-Ståndens bifall och rätlsenligt fördelas i tvänne Kamrar på nedanstående hufvudgrunder: att första Kammaren bildas hufvudsakeligen genom Stånds-val från de Stånd, som hyllat denna princip; den andra af de öfriga Riks-Stånden genom samfälda val, under bibehållande af den qvalitativa census, som af ålder utmärker Sveriges författning; att andra Kammaren tillerkännes ett större antal ledamöter, jemte rätt att inom sig utse visst antal ledamöter uti första Kammaren, hvarigenom båda Kamrarne komme alt reduceras till lika talrikhet; att
Konungen eger utse några ledamöter uti hvardera Kammaren; att de orepresenterade skulle tillerkännas val-rätt till lika många ledamöter i hvardera Kammaren; att båda Kamrarne tillerkändes lika rättigheter.
En sådan uppställning hade Ridderskapet och Adeln, äfvensom PresteStåndet, i min tanka, kunnat lägga till grund för en discussion, utan att förklara sin politiska tillvaro, såsom varande likgiltig för fort varandet af den inbördes jemnvigt Statsmagterna emellan, som i århundraden vidmakt' 6 Hor till Constituttons-Utskotlets Utlåtandet, N:o 36. hållit Sveriges monarkiska Statsskick.
Ett medgifvande åt Bonde-Ståndet att, under bibehållandet af hittils gällande census, sjelf utvälja och förordna sina Riksdagsmän efter eget godtycke, innebär så mycket mindre någon innovation i Sveriges Statsförfattning, som Konung Carl XI uttryckligen tillerkände allmogen denna frihet.
Om Borgare- och Bonde-Stånden genom ett förslag i denna rigtning icke fått tillfälle att tillfullo realisera en politisk theori, så bade likväl dessa respective Riks-Stånd derigenom kommit i åtnjutande af all den frihet i valen, som står att vinna, utan att betaga medstånden bela deras politiska tillvaro och utan att frångå naturen af Sveriges val-författning, sådan den från urminnes tider, — caracterisliskt för Sverige, varit utöfvad, och hvars ide ger det klaraste uttryck af aktning för personlighetens rätt, för duglighet och förtjenst.
Dessa respecLiva RiksStånd hade derjemte kunnat tillvinna sig ett växande inflytande på nalional-representatioriens förhandlingar med ali den kraft, som på öfvertygelsens väg kan sättas i verksamhet, förmedelst rättigheten för andra Kamarens Ledamöter att vid Riksdagens början insätta ett visst antal uti den första; och Representationens första Kamare bade derigenom med sig förenat en ökad kännedom och erfarenhet.
På denna väg hade det alltså, efter min tanka, varit för Utskottet möjligt att samtliga Riks-Slåndens tankar till ett helt utlåtande i möjligaste måtto sammanjemka, liksom för Rikets Ständer att erhålla ett hvilande grundlagsförslag.
Skulle det äfven vid en kommande Riksdag icke antagas; så hade dock ämnet blifvit riktadt med en bearbetning från en ny synpunkt.
Om nu frågans verkliga innehåll icke kail sägas vara uttömdt genom den bearbetning, som 1840 & 1844 årens Cons!itutionS-UlskoLt deråt egnat, och en talrik dass af bildade medborgare stå utom vår representation; om dess reform ej kan falla och historiens intyg icke låter jäfva sig, att striden emellan politiska idéer aldrig felat att öfvergå på verklighetens område; om den stilla lösningen af Stats-problemer äfven har sin tid, efter hvars förlopp ändrade förhållanden förflytta skådeplatsen pä nya områden; så torde väl frågan om national-represenlationens ombildning förtjena all den mångfalld i uppfattning, som detta vigtiga och i Sveriges författning djupt ingripande ämne erbjuder.” "Utdrag af Protocollet, hållet hos R. H. S. Constitutions-UlskolCden 4 April i845. <— S. D.
Vid förnyad handläggning af Riks-Slåndens serskilda återremisser af Utskottets Memorial, N:o 26, yppades inom Utskottet stridiga tan - lior lill Constitutions-Utskotiets Utlåtande, N:o 36 7 kar, angående sättet för denna frågas behandling, hvilka, under loppet af en längre fullföljd discussion, icke leilo sig bilägga, hvadan äfven, på derom yttrad begäran, af Ordföranden framställdes en så lydande uppläst och justerad voteringspropolision:
Den, som anser de hufvudsak!iga skiljaktigheterna emellan RiksStåndens yttrade gemensamma tankar så oförenliga, att en sammanjemkning derutaf till ett helt utlåtande icke låter sig verkställa, voterar Ja.
Den, det ej anser, voterar .
Dinner Nej, anser Utskottet sig kunna i hufvudsaklig mån till ett helt sammanjemka ifrågavarande Riks-Ständens gemensamma tankar.
En sedel undantogs och förseglades, hvarefter voteringen utföll med Nitton Ja emot Fyra Nej.
Utskottets sålunda fattade beslut reserverade sig Biskop Hallström, Professor Fries, Herrar Lagerhjelm och Tersmeden.
Härefter framställdes af Grefven Ordföranden följande, uppläste och gillade voteringsproposition:
Den, som anser Utskottets första åtgärd böra blifva att till Rikets Ständer inberätta, att
Utskottet funnit de hufvudsakliga skiljaktigheterna emellan Riks-Ståndens gemensamma tankar vara så oförenliga, att en sammanjemkning derutaf till ett helt utlåtande icke låter sig göra, i följd hvaraf Utskottet får dessa oförenliga skiljaktigheter till samtliga Riks-Ståndens behandlande anmäla, voterar Ja.
Den, det ej anser, voterar Nej.
Dinner Nej, anser Utskottet sig böra, innan någon anmälan om de oförenliga skiljaktigheterna hos Riks-Stånden göres, först söka sammanjemka de Wänne Stånds meningar, hvilka, enligt Utskottets förslag, utgått frän grurulsattsen af ständsval.
En sedel undantogs och förseglades, hvarefter voteringen utföll med Atta Ja emot Femton Nej.
Emot beslutet reserverade sig Herr Tersmeden och Biskop Hallström.
Ex protocollo Karl Kullberg.” Af Herr von Hartmansdorff, Aug:
"Mag åberopar hvad jag i min reservation vid Utskottets Betänkande JN:o 26 hufvudsakligen anfört.
I afseenende på de förändringar i Utskottets förra förslag, hvilka nu blifvit verkställda för att fullgöra 2:ne
Stånds föreskrifter om en sådan förändring i sättet att välja medlemmar i äldre och yngre Kamaren, att, en caracters skillnad dem imellan skulle ega rum, får jag tillägga, att efter min tanka, de fördelar, som deraf förväntas, ingalunda torde motsvara de svå - 8 lior till Constitutions-Utskottets Utlåtande, N.o 36. righeter och olägenheter, som de föreslagna åtskillnaderna och inskränkningarne utan tvifvel skola medföra.”
Uti Herr von Hartmansdorffs yttrande, i afseende på arne Stånds återremisser, i fråga om caraetersskillnad mellan äldre och yngre Kamaren, hafva Herr Stjerngranat, G. och Herr Prosten, Doctor Anjou instämt.
Af Herr Ekholm: ”Sedan Höglofl.
Constitutions-Utskottet efter lottning beslutat, att icke, på sätt åtskillige ledamöter af Borgare- och BondeStånden yrkat, jemkningsförslag äfven herde uppgöras, för att närma dessa Stånds meningar, får jag, under anmälan af reservation deremot, härmed vördsamt föreslå följande ändringar, tillägg och rättelser uti det förslag till National-representations ombildning, som finnes bifogadt min ConstitutionsUtskottets memorial N:o 26 åtföljande reservation, i ändamål, att detta åberopade förslag, jemte nu föreslagna ändringar, kunde, till undvikande af serskild votering om blifvande contra-proposition, varda al omförmälde
Riksstånd såsom deras gemensamma tanka antaget.
Reg er ings - Formen. §• 8, 1’. 8. — i5, r. 4. r. 5. — 4 2, r. 6. -46, r. 2. 1 1 r. 1.
Redactionen i jörra jörslaget. serskildta
Departementets åligger föregående Fyra §§.
Landt-Regeringar enskildta Riksförsamlingen' består — än Rikets Grundlagar.
Äldre Kamaren — — — •—> — invalde blifvit.
Ny redaction. serskilda
Departementens åligge denna och föregående Tre §§.
Landt-Regeringen enskilda Riksförsamlingen beslår — — — — — än Rikets Grund lagar.
Äldre Kammaren består al Sjuttiofem Ledamöter.
Ledamot i Äldre Kamaren behåller sin befattning intill slutet af den tredje Lagtima Riksdagen efter den, då han vald blifvit.
Bland Hor till Constitutions-Utskottcts Utlåtande, N:o 36. 9 Bland Äldre Kamarens Ledamöter skola finnas Sex högre Lag färne, hvartill räknas de, som äro eller varit JustitiaeRåd eller Ordförande eller Ordinarie Ledamöter i Rikets HofRätter eller Justitias-Revisionen; Sex högre Militärer, hvartill räknas de, som vid Armeen eller Flottan innehafva eller innehaft ordinarie tjenst af Öfverste-Lieutnants, CommendeurCapitains, eller högre grad; Sex högre Civile, hvartill räknas de, som äro eller varit Presidenter eller ordinarie Ledamöter i Rikels Collegier, eller i något i dessas ställe inrättadt Verk, Öfverståthållare, Landshöfdingar eller Konungens Sändebud hos främmande magter; Femton högre Lärdoms-idkare, hvartill räknas Erke-Biskop, Biskopar, Professorer vid Universiteten, Consistorii Ledamöter, Kyrkoherdar i första classens Pastorater, så oek Ledamöter af Vetenskaps - Academien;] Aderton högre heskattadej hvartill räknas de, som under de
Fem sista åren före sitt inväljande i Äldre Kamaren skattat för egande fastighet eller Fidei-Commiss på landet af minst Femtio tu - Bih. till R.
Trot. 1845, 3 Sami. 2S Haft. lior till Constitations- Utskottets Utlåtande, IV:o 36. §. 5i, r. 3. — 53, r. 3. — 55, r. io. — 56, r. 4. — 58, r. 3. — r. 4- — 3g, — 6l, 1'. 2.* r. 3. r. 6.
Ej må någon — — skildt stadgadt, befattar sista hufvudstadens tiden före någon vistelse; Riksdagsman njute — — sig upphåller.
Äldsta hindras; 17 och 3o §§. ser - sende Riksdalers*) värde eller ock för behållen årlig inkomst af minst Tio Tusende Riksdaler, ehvad den inkomst är af rörelse allena eller af rörelseoch fastighetsafkastning uppkommen; Tjugufyra äldre Riksdagsmän, hvartill räknas de, som den befattning utöfvat vid minst tvänne föregående Riksdagar, utan afseende på, huruvida de varit Riksdagsmän eller ej vid den Riksdag, då de i Äldre Kamaren invalde blifvit.
Ej må någon — — — serskildt stadgadt, befattat siste hufvudstadens kyrkor tiden för någon, vistelseort; Riksdagsman njute, för resa och vistandet å riksdagsort, af Statsmedlen ersättning efter de grunder, som Riksförsamlingen vid föregående Riksdag bestämt.
Äldste hindras, i5 och 27 §§. *)
Enär visshet icke ännu är vunnen, att Kongl. Maj:t i Nåder sanctionerar Rikets Ständers i Förslaget afsedda Beslut, att Myntenheten hädanefter må kallas en Riksdaler, och motsvara |:dels Riksdaler Silfver Specie och då det tills vidare icke låter sig göra att på Rikets mynt i ett Grundlagsförslag uppgifva någon benämning, som icke, innan Förslaget till slutligt afgörande förekommer, redankan vara oriktigt, hemställes, att redactionsfrågan må i denna del hållas öppen, intill dess Kongl. Majtt gifvit
Sitt
Nådiga beslut i fråga om myntenheten tillkänna.
Hör till Constitutions-Utskottets Utlåtande, N.-o 36. §. 61, r. 7. Kamare samt denna RegeringsForms 48 §. stadga, r. 8.
Hvar Kamare r. i2-i5. underställda.
Saknar Kamaren — — — — — upptagas.
Den, som — 63, r. 2.
Blifve -64, r. 4- Der före — 69, r. 4- ogildt. — 70, r. G. Stats-Verkets och r. 10.
Bankens och — 71, r. 10.
Kamaren, dock r. 22. förfaller. r. 3i. förfalla, men i\ 32. förstnämnde Kamare antages, r. 34-35. besluta häröfver, såsom i för- sta momentet af denna §. säges. r. 1 Grundlagens r. 2.
Riksdags -76. r. 1. berättigade — Si, ► v . 2. fordringar r. G. bevillningarne -84, r. 1. serskildta -85, 1 r. 7- en sk i ld la -88, r. 5-i3.
Skulle Gransknings-Utskoltet — — — anmälas, men ej må nödigt Kamare stadga.
Yngre Kamaren underställda.
Der så pröfvas, ege
Kamaren att upplysningar infordra eller ock laga undersökning äska.
All fråga om ansvar, som i Lagen om val till Riksförsamlingens Yngre Kamare sagdt är, varde till laga Domstol för vist.
Den, som Blifver ‘D> eller eller dock blifver anlaget, förslaget an före vid Före der ogild.
Slats- verkets Riks-Rankens Kamaren da förfalle. förfalla; och samma Kamare besluta.
Dag dertill beslämme den Kamare, som tagit, och dess Talman sammanträdet ordet.
Grundlags Riksdagens berättigad fordringar och bevillningar serskilda enskilde Skulle gransknings-Utskotlet finna, att, emot Riksförsamlingens beslut, medel, som äro lill en Hufvudtitel anslagne, blifvit till annat ändamål dragne,' eller ett anslag blifvit Öfverskri - 12 lior till Constilutions- Utskottets Utlåtande, N:o 36. §• o4> r- 4- — 95, r. 3. [ — ioi,r. 3o. r. 32, 33. — 104, r. 10 — 107, r. g — 109, r. 5 — 110, r. 7 — in, r. 2 — 112, r. 17 serskildta tjena förstnämnde
Kam are besluta, på sätt i i:sta momentet af 71 §. säges, och ut Riksförsamlingens beslut. hemligen är vordet stadgadt ö vöre enskildta eller skiljeröstning hvilka personer skiljas ringare.
Dock att n3, r. 8-10.
Thronföliden; äfvensom i alla dessa fall hvarje Riksdagsman inom samma tid samma rätt. r. 14. r. i5. sagdt, valdagen —114, r. 1. r. 17. Sammankallas
Riksföi samlingen antingen, enligt 5a,eller enligt 54 §§• sagdt.
Ej må, sorn' det, som är af Riksförsamlingen till bestämdt belopp faststäldt och ej har förslagsanslags egenskap, och har Statsråds-Ledamot eller annan för tillfället förordnad
Föredragande brustit i sin pligt, gångej sorni i 65 §. är sagdt.
Är anledning, att tjensteman, som för Statsutgift redovisa bör, i tjensten brustit, honom må Gransknings-Utskottet hos Konungen till laga ansvar anmäla; men ej må .• ersk i ida tjene samma Karna re besluta.
Dag dertill beslämme den Ka mare, som förslaget antagit, och dess Talman före vid sammanträdet ordet, hemliga är stadgadt enskilde skiljeröslning hvilka skiljas ringare; dock att 1 hronföljden.
Ege ock i alla dessa hill enskild Riksdagsman inom samma tid rätt att person föreslå, sagd. valdagen, Sammankallas Riksförsamlingen, antingen enligt 32, eller enligt 54 §§• sagd.
Ej må som Hor till Constitutiöns-Utskottets Utlåtande, N:o 36. §• i«4.r- >9- — 116, r. i. i*. 8. — m,r.
4- >9- — i*22, r, 5. — 126, r. 1. r. 12. — 129,1*. 11 — 131, r. 4 —’i32, 1*. 5. —136, r. 2. r. 7. Litt.
B. skilje röstning hvarje Riksdag plikt Befälhafvaren af de företräde, i dess ställe, den nästföregående §.
Fråga, sorn i nästföregående två §§. är sagd, kan enligt en af de två nästföregående §§., eller dock kunna en eller flere personer utses till hegge förrättningarne.
Antalet Fullmägtiges Utskottets Kamaren än 15o dagar förre Serskihle Paragi Vid den Riksdag — — — — — som bestämdt är.
Derefter skall — — — — — Riksdagarne afgå.
För hvar och — — — — 48 §., ulfärdadl.
Denna §. — — — — — Regerings-Form utesluten. skiljeröstning hvarje lagtima Riksdag pligt
Befälhafvaren öfver de företräde dess ställe den 120 §.
Fråga om anmärkning emot Stats-Råds-Ledamols eller annan tillförordnad
Föredragandes embetsförhållande kan enligt 65 eller ock enligt nästföregående §., eller dock må samma person kunna utses att deltaga i flera serskilda revisioner.
Antalet Riksförsamlingens Utskottens Ramare än 180 dagar förra apher.
Vid den Riksdag — — sorn bestämdt är Derefter skall genom lottning afgöras, hvilkendera tredjedelen af hvar dass bör vid slutet af hvardera af de Tre nästföljande Lagtima Riksdagarne afgå.
För hvar och — — — — 48 § utfärdadt.
Denna §. varde vid slutet af den Tredje Lagtima Riksdag, till hvilken Riksförsamlingen sammanträder, utur denna Regerings-Form utesluten. lior till Constitutions-Utskottets Utlåtande, N.-o 36. i. i •»> G, IO, 1 12, 1 i3, »7> 24, \ 2. r. 16. 1*. 10. \ 2. r. 10. r. 7. r. 8. r. 9.
Lagen om val till Riks-för fyllt a5 år, ringare äro Embels och Hvar, som eger — den Reformerta Upphör valbarhet — — anförlrodt är. antecknadt uppläsas, om ej fem Finnes valbar — — — rösterne erhållit.
Ar det val van sagdt är. förenad, församling, inbyggare, Riksdagsman för •— - — — ledamot rika rätt — — of - samlingens Yngre-Kamare. fyllt 21 år, ringare äro.
Vid tillämpning af denna lag varde bergsbruk lika med fast egendom räknadt, ändå att det eljest ej så anses.
Embets- eller — Valbar lill Riksdagsman är hvar och en, som i det eller de Län eller den Stad, Valdistrictet tillhörer, valrätt eger och utöfva må, bekänner sig till Protestantisk
Lära oell fyllt 25 år.
— Upphör valbarhet — — anfört rödt är. antecknad uppläsa, der ej fem ■ —- T ill Riksdagsman i Yngre Ka maren för Staden eller StadsValdistrictet är den vald, som vid valet flesle rösterna erhållit.
Är det val — — — ofvan sagdt är. förenad; församling; inbyggare; Innan Riksdagsmanavalet företages, skola Valmännen med slutna sedlar bland sig utse fyra män till en Valnämnd, som jemte
Valförrättaren skall pröfva och afgöra de frågor, som i och Hör till Constitutions-Utskottets Utlåtande N:o 36. i5 §. af., Har vid Riksdagsmannaval - — — — rösterne erhållit ■ 20, r. i. ■ 3a, r. a. 33, r. 3. förrättnings böter, suspension eller Gore för valet kunna väckas, och ege till beslut, sorn fattas, Valförrättande Häradshöfding och Valnämnds Ledamot lika röst.
Derefter anställes, till väljande af Riksdagsman för districtet, omröstning; hvarvid hvar Valman, som godkänd fullmagt företet, skall efter upprop muntligen till protocollet uppgifva den persons namn, som han till districtets Riksdagsman väljer.
Till Riksdagsman i Yngre Kamaren för districtet är den vald,j som fleste rösterne erhållit.
Är det val genom likhet i röstetal oafgjordt, varde lottning inför Valnämnden anställd, och vare den Riksdagsman, som lotten utvisar, förrättningens böter eller Gör Förändringar i gällarule Successions-Ordning. §. 2.
Dör Konung — — — — — och med vilkor, som 41 och 5a §§. af Regerings-Formen föreskrifva, till dess Riks-församlingen, å den tid, Regerings-Formen utstakar, hunnit sammankomma, då den tillhör, att om Regeringens förande sjelf förordna.
Blifver Drottningens Lifsfrukt af Mankön, förordne då Riksförsamlingen Förmyndare för den omyndige Konungen på sätt i 5a §. af Regerings-Formen stadgadt är.
Blifver — —- — —• — till Regeringen. 16 Tior till Constitulions-Utskottets Utlåtande, lS[:o 35 §• 8.
Prins af Kongl. Svenska Huset må ej, utan Konungens och Riksförsamlingens samtycke — — — — — Svenska Thronen. §• 9- Skulle den — — — — — utkore då Riks-församlingen ett nytt Konungahus.
Förändringar i och tillägg till gällande Trjckfrihets-Förordning. §• i 2:0
Någon tryckningen — — — — — offentligen försvaras.
Vill författare eller boktryckare, innan tryckningen, sjelf åt de till tryckfrihetens vård förordnade Committerade öfverlemna en skrift och begära deras yttrande, huruvida åtal derå efter denna Tryckfrihets-förordning kan ega rum, skola Justitiae-Ombudsmannen och minst tre Committerade, hvaraf en lagfaren, ett sådant yttrande skriftligen afgifva.
Förklara de deruti, att skriften må tryckas, vare då både författare och boktryckare från allt ansvar frie, och ligge det å Committerade. §. 2. 4:o
I grund af — — — — — ämne som helst.
Vid föregående tillåtelse skola följande undantag ovägerligen iagt tagas:
Att Protocoll, hållna hos Konungens i Ministeriella Ärenden och Commando-mål, eller Stats-Rådets Protocoll och Handlingar, eller Hemliga Utskottets, eller Gransknings-Utskottets rörande Stats-Rådet eller Bancooch Riksgälds-Verkens, eller de, om samma Verks hemliga ärenden, i Banco-, Stats- och Gransknings-Utskotten eller hos Riks-församlingens Revisorer hållna, icke kunna till tryckning — — — — icke uppenbara.
Att ej några — — — — — Lag stadgadt är. §. 3. 6:0 Smädliga uttryck om Riks-församlingen, eller någon af dess fördelningar; Brottet —• — — — — confiskeras. §. 5.
Hör till Constitutions-Utskottets Utlåtande ^ N:o 36. *7 §•5. 8:o Finner Justitiae-Stats-Ministern — — — — — — afgörande.
Riks-församlingens Justitiae-Ombudsman ege, — — — — — — skulle erhållas. i4:o Skulle den oförmodade händelse inträffa, att Tryckfrihets-Comiteen, med anledning af i 2 morn. varder till — — — — — man, som af Riks-försa ml ingen blifvit tillförordnad — — — — — Högsta Domstolen.” Uti Herrf Ekholms reservation hafva Utskottets öfrige Ledamöter af Borgare-Ståndet, äfvensom vice Talmannen Nils Pehrsson, f. d. vice Talmannen Pehr Ericsson samt Riksdags-fullmägtige Jac.
Kihlblom från Södermanlands, Eric Norberg från Westmanlands och C. G. Bruhn från Hallands
Herr Petréy Th: ”Serskilt reserverar jag mig deremot, att visse ledamöter af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet låtit genom förestående betänkande bilagde anmärkningar förstå, att de icke tillhöra Constitutions-Utskottets i Representations-frågan segrande majoritet.
Då det nya Representations-förslaget är ett enhälligt verk af Constitutions-Utskottets öfre sida, så synes den derifrån upprunne förnekelsen af delaktighet i samma förslag icke stå tillsammans med én ridderlighet vsans peur et sans reproche.” llih. till R.
Prot. 1846j 3 Sami. 25 Haft. STOCKHOLM, I.
Constitutions-Utskottets UtlåtandeN:o 37. t N:o 37.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 3o April, kl. 11 f. m.
Utlåtande till Riksens Ständer, i anledning af 2:ne Stånds återremisser ä memorialet N:o 27.
Constitutions-Utskottets uti memorial N:o 27 afgifna förslag lill ändring i Riksdags-Ordningens \/\ §., angående representations-rättigheten för Stockholms Stad , är af Borgare- och Bonde-Stånden, enligt protocolls-utdrag af den 5 näs lidne Mars, godkändt till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag; hvaremot Ridderskapet och Adeln, genom protocolls-utdrag af den 7 i nämnde månad, såsom sin gemensamma tanke, till Constitutions-Utskottet hänvisat den anmärkning, att Utskottets berörde förslag är oantagligt, och Preste-Ståndet, under den 3 i samma månad, åtterremitterat memorialet med förklarande af ”'Ståndets gemensamma tanke att det icke ansåg den föreslagna grundlags-förändringen vara bland de högst nödiga och nyttiga.”
Då således tvänne Riks-Slånd godkännt och tvänne förkastat förslaget, men omöjligt är att ”till ett hell utlåtande sammanjemka” bifall och afslag, finner Constitutions-Utskoltet sig för närvarande icke kunna i detta mål vidtaga annan åtgärd, än att, enligt 2 mom. 56 §.
Regerings-Formen, ”anmäla de oförenliga skiljaktigheterna,” med vördsam hemställan till Högloft.
Presle-Ståndet, huruvida de må finna skäligt ”foga sig efter" de tvänne öfriga Riks-Stånden, som antagit det framställda förslaget att hvila till nästa Riksdag för ttt då i grundlagsenlig ordning afgöras.
Stockholm den 29 April i845.
Herr von Hartmansdorff, Aug. har åberopat såsom sin serskilda tanka angående behandlingen af detta mål, att Utskottet bordt vidblifva sin i betänkandena N;ris 3i och 32 uttalade mening.
Prot. i8p53 Sami. 26 Haft. 1 2 Conslilutions-Utskottets Utlåtande, N:o 38.
I denna reservation hafva Herrar Biskopparne Doctorerne Holmström och Hallström instämt.
Herr vice Talmannen Brinck har yttrat den serskilda tanka, att Utskottet, till tidens vinnande och i likhet med hvad inom andra Utskott är öfligt, bordt i sammanhang med de skiljaktiga meningarnas anmälande, enligt 2 mom. 56 §. R. F., genast föreslå propositioner för omröstning i förstärkt Constitutions-Utskott.
Denna reservation hafva Herrar Grape, Petre och Ekholm biträdt.
Ank. till Exp.-Utsk. den 3o April, kl. ii f. m.