Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Prestc-Ståndet fattat Beslut om åtskillige förändringar i afseende på bränvinspannans uppmätning och redskapens construclion; hvaremot de Irenne öfrige Stånden samma moment bifallit; vid hvilket förhållande Utskotten anse sig endast böra anmäla, att frågan genom Irenne Stånds Beslut är afgjord.
Prot. 1834. 5:te Sami. 2 Afd,\ g-.dt Häftet. 1 s B ev. samt Allm, Be sv.- och Oecon.-Utshs Memorial N:o 7. Uti 5:le Mom. har Heder v. Bonde-Slåndet beslulit ett tillägg, rörande anläggningen af Städernes brannerier; men då de Irenne öfrige Stånden detta moment oförändrad t bifallit; finna Utskotten Bonde-Ståndets Beslut icke föranleda någon åtgärd.
Vid 6 Mom. hafva Ilögv.
Bonde-Slåndet beslulit den förändring, att i det egendomsvärde, hvarföre brön vinsbi anning ulöfvas, åbyggnad må beräknas till X. af jordens taxeringsvärde; hvaremot de Ivaline öfrige Stånden bifallit Utskottens förslag i detta moment, att åbyggnad ej må beräknas högre än lill X af jordens taxeringsvärde.
Riksdags-Ordningen, böra förfalla och i denna omständighet komma alt förblifva vid hvad förut varit stadgadt.
Vid y:de Mom. har Hederv. Bonde-Ståndet, med ändring af Utskottens förslag, slamrat i det beslut, att den pannerymd, som får nyttjas, må bestämmas efter innevarande års taxeringsvärde å jord, i enlighet med den i 3 §. af i83o års Förordning om bran vinsbränningen intagne tariff; äfvensom Högv.
Stånden ifrågavarande moment gillat; och sorn denna skiljaktighet härleder sig deraf, dels alt Bonde-Ståndet ogillat Utskottens tillstyrkande åfelt visst jordvärde för rättigheten att idka bran vinsbränning, och dels att Preste- och Bonde-Stånden beslutit, alt åbyggnad må till X af jordens taxeringsvärde ingå uti det egendomsvärde, hvarföre bran vinsbränning ulöfvas; men Irenne Stånd, på sätt ofvanberördt är, gillat Utskottens förslag i afseende på ett minimivärde af jord för rättigheten alt bränna; hvadan den i motsats dermed af BondeStåndet beslutade förändring i detta moment kommer att förfalla; samt af utgången af Utskottens förslag i nästföregående moment följer, alt något stadgande om nedsättning i pannerymden på grund af minskadt taxeringsvärde vid åbyggnads beräkning icke är af nöden; alltså finna Utskotten annan åtgärd icke erfordras, än alt berörde förhållande tillkännagifva.
Uti 8:de Morn., som af Vallöf]. Borgare-Ståndet blifvit bifallet, hafva de frenne öfrige Stånden stannat i olika Beslut, om förändring af redaclionen; med anledning hvaraf B ev.- samt Allm. Besv.- och Oecon.-Utsfcs Memorial N:o 7. 3 Utskotten föreslå, att ordalydelsen i detta moment förändras på följande sätt: ”att mäsk värmare må nyttjas, utan förminskning i pannerymden, men emot den beskattning, som Rikets Ständer bestäm ma.” Vid quie Momentet, som af Hederv.
Bonde-Ståndet blifvit bifallet, hafva Ilögl.
Ridder'skåpet och Adeln samt Vallöf].
Borgare-Ståndet fallat beslut om annan indelning af bi änningsliden "sålunda , att första terminen utgöres af Januarii, Februarii, Mars och Ap 1 il, samt andra terminen af November och December månader; och har Hög v. Presle-Ståndet beslutit, att branvinsbränningsåret bör räknas från början af Januarii månad; att branningsliden indelas i 2 terminer, af hvilka den förra innefattar Januarii, Februarii och Mars, den senare April, November och December, och alt hvar och en till bräll vinsbränning berättigad må vara öppet lemnadt, alt vid mantalsskrifning uppgifva, antingen lian vill begagna hela brähningstiden eller-endera af desse terminer, med skyldighet för den, som endast begagnar endera terminen, att sjelf vidkännas kostnaden för redskapens försegling vid slutet af den termin han begagnat.
Bonde-Ståndet ankomne ålerremiss af Betänkandet N:o 6, angående reglementariska föreskrifter för bränvinsbränningens utöfning, inhemtat, att den mening inom Ståndet allmänt blifvit yLtrad, alt biänningsliden måtte indelas i terminer, på sätt Presle-Ståndet redan beslutit, finna Utskotten, på det Bonde-Ståndet må hafva dess rätt förvarad att göra en sådan dess mening gällande, skäligt hemställa, örn icke skiljaktigheten i delta moment så väl i fråga om bränningslidens indelning i terminer, som angående kostnaden för redskapens försegling, då endast endera terminen blifvit begagnad, må gemensamt med besvarandet af ofvanberörde återremiss behandlas och i sammanhang dermed slutligen afgöras.
Med ändring af Utskottens förslag i 10 Momentet, har.
HÖgv.
PresteSlåndet ansett enkel rectificator och mäskvärmare med xa5 proc:t, dubbel reclificalor och mäskvärmare med i5o promt öka afverkningens skyndsamhet och i samma proportion böra beskattas, hvadan tariffen skulle derefter rättas; och har Hederv.
Bonde-Ståndet i alla delar till hälften nedsatt den af Utskotten i tariffen utsatte beskattningen, hvilken hälft kommer att utgöra hela skatten för sex månaders bränning; äfvensom afgiften för bränvin, ti i 1 ve r k a cl t med konstapparater, som icke kunna hänföras under någon af de beskrifae sorterna, blifvit nedsatt lill hälften eller 2 sk. 4 Beu.- samt Allm. Besv.- och Oecon.- Utsk:s Memorial N:o 7. för hvarje kanna; hvaremot de tvänne öfrige Stånden gillat Utskottens förslag i detta moment.
Då Irenne Stånd godkänt den af Utskotten antagne grund för beräkning af den enkla pannans större afverkningsförmåga, medelst an vändande af enkel eller dubbel rectilicalor, jemte mask värmare, hemställa Utskotten, om icke Högv.
Preste-Slåndet täckes biträda öfrige Ståndens beslut i denna del; kommande i motsatt fall frågan att afgöras af Förstärkt Stats-Utskolt, för hvilken händelse Utskotten föreslå följande voteringsproposition:
Den, som bifaller Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens af Irenne Stånd gillade förslag i 10 Mom. af Utlåtandet N:o 5, att enkel reclificator och mäsk värmare med 175 proc:t samt dubbel reclificator och mäskvärmare med 200 proc:t ökar den enkla pannans afverkningsförmåga och alt dessa apparater i förhållande derefter böra beskattas; voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej.
Nej; kommer, i likhet med Högv. Preste-Ståndels Beslut, afverkningens skyndsamhet att anses ökad för enkel reclificator och mäskvärmare med 12b proc:t, samt för dubbel reclificator och mäskvärmare med i5o proc:t, i nion hvaraf desamma böra beskattas.
Hvad angår Hederv.
Bonde-Ståndets skiljaktiga beslut om beloppet af afgiften för bran vins-bränning; så enär Utskottens förslag härutinnan blifvit af de frenne öfrige Stånden godkändt; finna Utskotten skäligt hemställa lill Bonde-Ståndets bepröfvande om icke Ståndet skulle läckas att med de öfrige Stånden sig förena; men för den händelse sådant afslås, kommer frågan alt till Förstärkt Stats-Utskolt öfverlemnas; i hvilket afseende Utskotten föreslå följande voterings-proposition:
Den, sorn godkänner den af Bevillnings- samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskolten uti io:de momentet af Utlåtandet N:o 5 föreslagne, af trenne
Stånd gillade pannerymds-afgift för bränvins-br'anning, på sätt den vid Utlåtandet bifogade tariff utvisar, likväl s JJeu.- samt Ailm.
Btsvs och Occon.-Utsk.s Memorial
N:ö 7. 5 lik viii med den förändring deruti, som afgörande! af nästföregående v o te rings-proposition kan föranleda, samt att skatten för sådane konstapparater, hvilkas tillverkning öfversliger den för dubbla pisloriske pannorne antagne, utgår med 4 sk. på hvarje kanna bränvin, som med sådan bränningsredskap kan tillverkas; voterar Ja; Den del ej vill , voterar Nej; Vinner Nej; kommer, i enlighet med Hederv. Bonde-Ståndets Beslut, den i ofvanberörde tariff utsatte beskattning, med iakttagande af den förändring, som deruti genom nästföregående votering kan uppkomma, alt i alla delar till hälften nedsättas, samt denna hälft utgöra hela beskattningen för sex månaders bränningstid; och skall afgiflen för konstapparaler, som icke kunna hänföras under någon af de beskrifna sorterna, nedsättas äfven lill hälften eller till 2 sk. för hvarje kanna bränvin, som med dem kan tillverkas.
Af 11 :té Momentet har första punkten, angående transporträttigheten, af samtlige Riks-Stånden blifvit bifallen, med tillägg, enligt Högv.
PresteSlåndets Beslut, af ordet: ”brukareOch sorn della tillägg endast innefattar eli föi lydiigande af denna punkt, finna Utskotten sig böra föreslå följande förändrade ordalydelse: alt då egare, brukare eller innehafvare af jord icke sjelf vill utöfva sin rättighet lill bränvins-bränning, honom ej må vara tillåtet alt denna rättighet på annan person öfverlåta.
Af senare punkten i della Moment har Ilederv.
Bonde-Ståndet endast bibehållit hvad Utskotten till iakttagande föreslagit, då flere åboer å samma hemman eller å serskilde hemman, inom samma byelag, förena sig om gemensam utöfning af deras bränvins-brännings-rätlighet, med gemensam panna, och deremot, i följd af Ståndets^Beslut om ogillande af ett minimivärde af jord för rättigheten alt bränna, ansett böra förfalla hvad i enahanda afseende blifvit af Utskotten tillstyrkt, då innehafvare af jord, lill mindre värde än 3oo R:dr, sammanslå sine jordvärden till gemensam Bränvins-bränning; men då de Irenne öfrige Stånden, genom hvilkas sammanstämmande beslut, ett minimivärde åfjord för rättigheten alt bränna, Billan* till R.
Vrot. tS34- o./e Sand. 2 djd. 7.(le liijtet. 2 6 B ev.- samt Allm.
Besv. och Uecon.
Utshs Memorial N:u 7. hommer att qvarstå, gillat
Utskottens förslag uti ifrågavarande omständighet, finna Utskotten Bonde-Ståndets skiljaktighet icke erfordra annan åtgärd, än att berörde förhållande tillkännagifva.
Beträffande Högv. Preste-Ståndets
Beslut vid senare punkten af urte Morn., att nemligen början deraf skulle erhålla följande förändrade lydelse: '*att dä flere åboer å samma hemman eller å ser skilde hemman inom samma byalag _, eller å ser skilde hemman och lägenheter inom \ mils afstånd feresia sig” &c; så enär de Irenne öfrige Stånden bifallit
Utskottens ifrågavarande förslag sådant det i Utlåtandet N:o 5 lyder: finna Utskotten frågan vara genom Rikets Ständers Beslut afgjord och således icke föranleda annan åtgärd än alt detta förhållande anmäla.
Stockholm den i3 November 1834- Reservation af Herr Friherre Paykull.
"Emot Utskottens beslut, alt frågan »huruvida åbyggnader borde till 3 eller -L inberäknas i jordens taxeringsvärde, skulle betraktas såsom varande endast af oeconomisk natur och således böra förfalla, får jag anmäla min reservation.
Jag anser den äfven vara af Bevillnings natur och till. följe deraf böra afFörslärkt Slals-Utskoll behandlas.
Mina anledningar härtill äro, alt dess afgörande utöfvar en bestämd verkan på Bevillningens belopp, i thy alt skatten måsle, i hvilkeldera fall, som antages, blifva olika.
Om saken vore af den beskaffenhet, alt den oeconomiska delen deraf kunde frånskiljas, skulle denna förfalla, men den öfriga, ehuru liten den än vore, öfverlemnas till Förstärkt Slats-Utskolt, dit den, enligt min tanka, derföre nu i sin helhet måsle hänskjutas.
Då Utskotten dessutom utgått från den grundsats, alt bran vins-bränningen borde vara fästad vid jorden, anser jag det conseqvent att åtminstone i möjligaste måtto söka förekomma, att den utöfvas till följd af ett högt beräknadt åbyggnadsvärde, och jag ville för min del ogerna understödja det redan öfvade missbruket alt på en liten jordlapp uppföra präktiga byggnader, för att der anlägga en Bränvins-Fabrik.
Jag anser i för högt beräknadt oell hyser den förhoppning, att, i händelse Rikets Stander skulle finna, det frågan borde i Förstärkt Slals-Utskolt afgöras, i;del kunde komma att såsom maximum antagas.
STOCKHOLM, H. G. Nordström, 1834. B ev.-, Bag- samt Allm. Besa.- och Oecon.- Utsh.s Utlåtande N:o 8. i N:o 8.
Antom till Exp—Utst. den 5 Jan. i835.
Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande N:o 6, angående reglementariska föreskrifter för bränvinsbränningens utöfning samt försäljning af bränvin och beskattning derå.
Från samtlige Riks-Slånden har Utskottens ofvanberörde Betänkande blifvit återremilteradt, på grund af gjorde anmärkningar, inom Höglojl.
Ridderskapet och Adeln: af Herr Grefve Horn, Herr Friherre Boje, Herr Hjärne, H., Herr Gunther, C. G., Herr Cederschjöld, P. G., Herr Stuart, Fr., Herr af Ekenstam, J., och Herr af Dahlström, G. J.; inom Högvördige Preste-Ståndet : af Herr Stals-Rådet Poppius, Herrar Biskoparne Doctor af Wingård', Doctor Hedre'n och Doctor Thyselius , Doctor Lundblad, Herrar Professorerne Grubbe, Doctor Moren, Doctor Grenander och Doctor Hasselroth, Herrar Prostarne Astrand, Nordin, P. G. Svedelius, J: J. Nibelius, Ödmann, Doctor Björkman, Doctor Lindahl, Edvall, Mittag, Öhrnberg, Doctor Heurlin, Hallström, Hylander, Doctor Elfström, Doctor Nibelius, Afzelius, Doctor Bexell, Rosen och Stenhammar, samt H«rr Lector Laurenius; inom Vällofl. Borgare-Ståndet : af Herr Halling, Herr Höök, Herr Helsingius, Herr Holm, Herr Hessle, Herr Wedberg, Herr Rubin, Herr Olbers och Herr Leffler; inom Hedervärda B onde-Ståndet : af Riksdagsmännen Botvid Jonsson, Olof Olofsson, Samuel Andersson och Carl Gabrielsson från östergöthlands
Län, Anders Danielsson , Lars Larsson och Haris Jansson från Elfsborgs Län, Nils Pehrsson, Anders Ericsson, Daniel Danielsson, Eric Hansson och Eric Olofsson från Örebro Län, Peter Pehrsson, Johannes Andersspn, Anders Paulsson och Peter Jönsson från Jönköpings Län, Anders Brisman och Anders Anders - Bihang till R.
Prot. i834 och 1835. 5-te Sami. vära A/d. i §:de Håflet. 2 B ev.-.
Lag- samt Allm. Besv.- och Oecon.- Utsh'.s Utlåtande N:o 8. son från Skaraborgs Län, Nils Pehrsson från Södermanlands Län, Sven Heurlin från Kronobergs
Län, Nils Magnusson från Calmar Län, Jan Peter Jansson, Eric Ersson och Hils Insulin från Stockholms Län, Jon Jonsson, Ola Jeppsson och Gustaf Appelqvist från Blekinge Län, Lars Gezelius från Stora Kopparbergs
Län, Nils Larsson från Upsala Län, Tufoe Månsson och Nils Månsson från Malmöhus Län, LJeter Jönsson och Pehr Nilsson från Christianstads Län, Anders Svensson och Peter Andersson från Hallands Län, Olof Olofsson från Westerbottens
Län, Johan Jacob Rutberg från Norrbottens Län och Nils Strindlund från WesterNorrlands Län Bland anmärkningarne förekommer en af innehåll, att Betänkandet N:o 6 i allmänhet bör rättas till öfverensstämmelse med de af Riks-Stånden fattade beslut vid Bevillnings- och Oeconomie-Utskottens Utlåtande N:o 5, angående grunderne för förändrade föreskrifter om bränvinsbränningen och hvad dermed har gemenskap..
De frågor, som med denna anmärkning stå i sammanhang, äro:. i:o fördelning i terminer af den till bränvinsbränning tillåtne tid samt kostnaden för redskapens försegling, då endast endera terminen begagnas; 2:0 det belopp, hvartill åbyggnad får i taxeringsvärdet ingå; och 3m beskattningen.
På sätt Bevillnings- och Oeconomie-Utskotten uti Memorialet N:o 7, med förslag till sammanjemkning af Riks-Slåndens, beslut, angående Utlåtandet N:o 5, tillstyrkt och samtlige Riks-Stånden bifallit, har frågan om fördelning i terminer af den för bränvinsbränningens utöfning tillåtne tid samt kostnaden för redskapens försegling, då icke hela tiden begagnas, Blifvit uppskjuten, för att gemensamt vid besvarandet af återremissen af Betänkandet N:o 6 behandlas, och i sammanhang dermed slutligen afgöras; i anledning hvaraf Utskotten ånyo få anmäla, att, vid föredragning af Utskottens Utlåtande N:o 5, Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Vällofl. Borgare-Ståndet beslutit, att första terminen borde utgöras af Januarii, FeBruarii, Mars och April, samt andra terminen af November och December; och har Högv.
Preste-Ståndet fattat det beslut, att första terminen borde Tara Januarii, Februarii och Mars,, samt andra terminen April, November ooh December; hvaremot Heder v. Bonde-Ståndet bifallit Utskottens förslag i berörde Utlåtande; men vid återremissen af Betänkandet N:o 6 allmänt yttrat den mening, att tiden måtte indelas i öfverensstämmelse med Högv.
Preste-Ständets derom fattade beslut; och som Utskotten anse den af sistnämnde
Stånd antagna fördelning af tiden icke allenast vara för jordbru - B ev.-, Lag- samt Allm. Besv.- och Oecon.- Utsh:s Utlåtande I\7:o 8. 3 karen lämpligast, i afseende på kreaturens utfodring, ulan ock kunna i så måtto bidraga till en inskränktare bränvinsbränning, som jordbrukaren icke sättes i nödvändighet att för ladugårdens behof anmäla sig till begagnande af hela den tillåtna tiden; alltså finna Utskotten skäligt tillstyrka, att den ena terminen må utgöras af Januarii, Februarii och Mars, samt den andra af April, November och December.
Hvad angår kostnaden för redskapens försegling; så finna Utskotten, tmed afseende på den större inkomst, sorn den redan fastställde högre beskattning å bränvinsbränningen Skommer att till Staten inbringa, skäligt tillstyrka, ;att berörde kostnad, ehvad hela den tillåtna tiden eller endast endera terminen deraf till bränvinsbränning begagnas, må af Kronans medel ersättas; dock att rese- och tractamentspenningar ej få af Kronobetjeningen beräknas.
Vidare få Utskotten anmäla, att då samtlige Riks-Stånden bifallit Memorialet N:o 7 i den del, sorn angår Riks-Ståndens beslut vid Utskottens förslag om åbyggnads beräkning i det egendomsvärde, hvarföre bränvinsbränning utöfvas, och i följd deraf samma förslag kommer att förfalla, samt i detta ämne förblifva vid hvad förut varit stadgadt, har sådant blifvit iakttaget uti förslaget till Förordning om bränvinsbränningen.
Sedan 'Förstärkta Stats-Utsköttet numera afgjort frågan om bränvinsbränningens beskattning, har Tariffen på pannerymds-afgiften samt beskattningen i öfrige delar, i öfverensstämmelse dermed, blifvit ändrad.
JVid vsta <5*. a) att senare momentet af denna §. är otydligt i orden ”för demi sorn till bränvinsbränning liro berättigadedå skillnad sedermera göres uti 10, 31 och 37 §§. emellan hemman, sorn till bränvinsbränning äro berättigade, och dem, sorn anmält sig vilja utöfva denna rättighet:; b) att rättighet till distillering med sex kannors panna bör utsträckas äfven till dem, som icke bränna bränvin, och få utöfvas under hela året.
Vid 2:dra .3) att denna i afseende på minirai-yärdet, är stridande emot 7 4 B ev.-, Lag- samt Allm.
Bes v.- och Oecon.- Ut slas Utlåtande N:o 8. §., och bör sålunda rättas, att vid slutet uttryckes: ”utom i de händelser 6 och y
SS- upptaga
Vid 3:dje S a) alt, till förekommande af missförstånd, bestämdt bör uttryckas, huruvida den för de serskilda jordvärden fixerade pannerymd får beräknas med eller utan afdrag af det i följande §. omnämnde kokrum; b) att alla de, som ega enkel bränvinsredskap, med löst eller fast bröst, må ega rättighet att oförändradt bibehålla och bruka sin redskap under hvad form som helst, och att hatten, under dessa vilkor, äfven må nyttjas så stor, som egaren den nu innehar.
Vid 5:te S a) att 5, 6 och 7 §§. innefatta i så måtto en motsägelse, att 2 mom. i 5 §. innehåller, att bränvinsbränningsrättighet för jord å Landet och i Städ erne ej må i något fall förenas eller efter sammanräknadt taxeringsvärde å ett ställe utöfvas, då deremot 1 mom. i 5 §. samt hela 6 och 7 §§. innefatta tillåtelse för egare af serskilda hemmansdelar och jordlotter, alt, för gemensam räkning, utöfva bränvinsbränning; i följd af hvilken anmärkning föreslås, att 2 mom. i 5 §. bör utgå ; b) att i denna §. bör utsättas, huruvida i de fall, då innehafvare af flere till bränvinsbränning berättigade hemman och lägenheter på ett ställe idkar bränvinsbränning för alla egendomarne, egaren må vara berättigad att flytta redskapen från det ena stället till det andra; c) att meningen bör förtydligas i afseende på den i denna §. omförmälde en mil och huruvida densamma skall räknas fogelvägen eller landvägen.
Vid 6:te S a) att denna §. bör sålunda förändras, att rättigheten, att förena sig i utöfning af bränvinsbränning med gemensam redskap, må utsträckas till en hel socken, i stället för hemman och byar; b) att i sista mom. af §. bör tilläggas: ”utom i de fall, dd öfverlåtelse genom utarrendering af den egendom hvarpå bränvinstillverlnings-rättigheten sig grundar j på samma gäng skerV Bet*.-', Lag- samt Allm. Besv.- och Oecon.- Utsl:s Utlåtande N:o 8.
5 Vid y:de att den i 7 och 3o §§.
Vid 8:de §. a) att denna §. väl föreskrifver, att vid Mantalsskrifning skall uppgifvas, hvilkendera terminen vill begagnas, men att deremot uti 11 §. förekommer ett stadgande, som gör det till en möjlighet att bränna och erlägga skatt blott för en månad; b) att uti denna §. ett tillägg borde inflyta, af innehåll, att hvar och en, som anmäler sig till bränvinsbränning, bör förete bevis, att han erlagt afgiften för det föregående året; c) att §:n bor innehålla, att panna skall uppgifvas till hela dess innehåll, och att Mantals-Commissarien sedan afdrager kokrummel.
Vid w.de ff. att i denna §. bör tilläggas, att Mantals- och Skattskrifvare bör inom viss kort tid öfverlemna förteckningarne till vederbörande Presterskap, som skulle föranstalta, att de till nästa helgedag anslås i Sockenstugan, der hvar oell en kunde tillse, om hans anmälan blifvit rätt upptagen.
Vid ii:te a) att, då bränningstiden indelas i två terminer, är stadgandet i duenna §. öfverflödigt och skall leda till minskning i Stats-inkomsterna; b} att sista mom. bör förändras på följande sätt: ”ifrån och med den månad hvarunder han begagnar det erhållna tillståndet emedan eljest, om någon anmäler sig, den i5 eller 3i October, att bränna i November månad, skulle han, enligt förslaget, erlägga skatt för October månad, då bränvinsbränning icke är tillåten.
Vid i3:de a) att den bestämda diametern på ångröret skall föranleda många förändringar och dermed förenade kostnader, i anseende dertill, att röret på en mängd gamla hattar, vid utgången från hatten, merendels öfverstiger 6 tum i diameter, ehuru vanligen mindre vid öppningen; b) att beskrifningen på andra classens redskap bör sålunda ändras, att mäskningen i miiskvärmareri får af ånga vidröras; Ber.-, Lag• samt Allm. Besv.- och Oecon.- XJtsk:s Utlåtande i\7:o 8. c) att det vid tredje oell fjerde classerne uppgifne förhållande med ångornas omkokning är origtigt, emedan de uppstigande ångorna i reclificatorn hastigt afkylas och sålunda rectifieras derigenom, att de affälla de gröfre och tyngre beståndsdelarne; dj) att beskrifningen på 7:de classens pannor bör förtydligas, så att ingen må taga sig anledning alt förena t vänne c>o:kannors pannor; e) att i beskrifningen på första classens redskap bör nttryckas: ”med fast eller löst bröst;” att andra punkten bör förändras sålunda: ”Hatten, som endast får innesluta ett tomt rum, och hvartill räknas ett fastsittande ångrör, hvaraf b turn närmast hatten ingå i uppmätningen i sammanhang med densamma, får ej innehålla mera än två tredjedelar af pannans rymd;” och att i tredje punkten ångrörets diameter ändras till 8 turn; Q att ångröret bör kallas afkylningsrör.
Vid att det i denna och 21 §§. stadgade vite för förfärdigandet af annan redskap, än i förslaget beskrifves, lägger ett band på näringen, emedan man kan tänka sig, att redskap förfärdigades för en ulläunings räkning af annan beskaffenhet, hvaraf exporten ej borde hindras.
Vid 16: de a) att denna §. är ofullständig i den omständigheten, att missbruk icke blifvit förebygdt, då panna eller hatt är försedd med ifyllningsrör; i hvilket afseende åberopas Rikets Ständers vid förra Riksdag afgifne förslag; b) att innehållet af aftappriingsröret bör fråndragas vid uppmätningen, för att undvika förändring af redskapen; cj att denna §. bör innefatta förbud emot begagnande af lösa halsar och ifyllriingsrör på panna eller hatt, samt att mäskvärmaren icke får stiga högre, än pannans öfre kant; d) att, till förekommande af missbruk med halten, bör stadgas, att pannehalsens öppning ej må vara större, än hälften af pannans vidd.
Vid i8:de att det kan vara tillräckligt, om den i denna §. föreskrifna anmälan hos Konuugens Befallningshafvande sker tvänne gånger om året., i stället för hvarje månad.
Ber*-,, Lag- samt Allm.
Be&v*- och Oecon.- Utsh:s Utlåtande N:o 8. n
Vid sr.sta S a}: att denna sora ålägger böter för den, sorn tillverkar redskap, synbarligen beräknadt på missbruk emot Författningen, är i strid med äg som omtalar, kuru förhållas skall med redskap, som ej finnes serskildt'uppräknad bland de tillåtne slagen; i följd hvaraf denna §. bör utgå; b) att orden ”med afsigt” böra i §:n uteslutas..
Vid z3:dje $. att i denna §. tydligen bör utsättas, hvaruti denkoslnad består, som af Kronans, medel ersättes.
Vid af:de §. att,, då någon bränner kortare tid än 6 månader, och försegling skall ske, bör något möte utlysas, på det vederbörande ej må allt för mycket betungas..