Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
B:co för hvarje mil, blifvit,i hvad denna fråga angår, af tvänne Riksstånd af slaget; hvadan och då förevarande förslag, jemlikt 75 § Riksdagsordningen, måste anses hafva föifallit, Utskotten med denna del af motionen icke kunna taga någon befattning.
Beträffande härefter motionärens förslag om utsträckning af skyldigheten att deltaga i utgörandet af kungs-skjuts, så enär hvar och en, som förvärfvar ett hemman, måste anses, för bestämmande af dess värde, hafva tagit i beräkning de onera, som dervid äro fästade, och de hemmansegare, hvilka för närvarande icke hafva skyldighet att utgöra nämnde skjuts, skulle genom ett åläggande deraf få vidkännas en minskning uti värdet af deras hemman, få Utskotten, vid betraktande jemväl deraf, att legan för omförmälde skjuts utgår till lika belopp, som för vanlig gästgifveriskjuts, hemställa, att motionen, såvidt den innefattar förslag att alla hemmansegare å landet må lika deltaga i utgörandet af kungsskjuts, ej mätte till någon åtgärd föranleda.
Ank. lill Exp.-Utsk. den 9 Aug. 1851, kl. 12 nödd.
Utlåtande, i anledning aj väckt frågUj om förflyttning af navigationsskolan i Calmar till Westervik^ m. m.
Uti en af Riksdagsfullmäktige!) Per Bengtsson från Calmar län väckt, till Al manna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet remitterad motion, för hvars behandling samma Utskott Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N.'o 43.
11 sammanträd! med Stats-Utskottet, har blifvit anfördt, att, ehuru uti städerne Stockholm, Götheborg, Gelle, Calmar, Wisby, Hernösand, Malmö och Carlshamn navigations-skolor blifvit inrättade, med anslag af stats-medel, så hade likväl en sådan förmån icke tillgodokom i n i t Westervik, som dock i afseende på läste-talet af stadens fartyg, vore, i jemförelse med nämnde öfrige städer, den fjerde i ordningen, enär den hade en handelsflotta af 50 fartyg med tillsammans 3,453 läslers drägtighet, bland hvilka fartyg 17 skepp och briggar voro kopprade, men deremot, med undantag af Stockholm, Götheborg och Gefle, de öfrige städerne hade vida mindre antal fartyg, med jemväl vida mindre läste-tal; samt att behof\et påkallade en navigations-skola äfven i Westervik, serdeles som emellan Slockholm och Calmar icke någon sådan skola funnes inrättad, oaktadt emellan dessa städer skulle vara ett afstånd af 50 mil; och har derföre motionären, som ansett Calmar, såsom säte för en dylik skola, vara mindre väl utvald plats, föreslagit, att den derstädes inrättade navigations-skolan måtte förllyttas till Westervik, men att, om detta förslag ej gillades, ett anslag af stats-medel måtte lemnäs för inrättande af en navigations-skola i sistnämnde stad.
Utskotten, som tagit omförmälde motion i öfvervägande, hafva i afseende på det deruti framställde ärende inhemtat: att, efter det Kongl. Maj:t, redan den 23 Januari 1827, funnit fem navigations-skolor böra inrättas, en i hvardera af städerne Stockholm, Götheborg och Gefle samt någon af stapelstäderne i Malmöhus och Calmar län, och derefter vid 1828—1830 årens Riksdag till Rikets Ständer afgifvit nådig proposition om anslag af medel till desse navigations-skolor, Rikets Ständer, i anseende till brist på erforderlige medel, förklarat sig icke kunna till denna nådiga framställning lemna bifall; men att, sedan frågan om navigations-skole-verkets tillstånd, med hvad i öfrigt till koopvaerdiesjöfarten i allmänhet hörde, blifvit genom af Kongl. Maj:t i nåder utsedde kommitterade ytterligare utredd, och dessa kommitterade i underdånighet hemställt, att fem navigationsskolor måtte inrättas, en uti hvardera af städerne Stockholm, Götheborg, Gefle, Malmö och Calmar, så hafva Rikets Ständer, efter förnyad pröfning af frågan, i underdånig skrifvelse den 13 Februari 1841, i enlighet med kommitterades underdåniga hemställan, anhållit, att navigations-skolor måtte i förenämnde städer inrättas, dock, under vilkor, att städerne sjelfve bekostade för skolorne erforderlige hus och byggnader; samt att, om de ej inom viss föreskrifven tid uppfyllde denna skyldighet, Kongl.
Maj:t måtte i nåder täckas tillåta, att den en sådan stad förut tillerkända rättighet att få navigations-skola der anlagd, finge 12 Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 43. å annan stad öfverflvttas; hvarefter Calmar stad fullgjort det föreskrifna vilkoret och navigations-skola blifvit derstädes inrättad.
Under sådana omständigheter få Utskotten tillstyrka, att motionen i denna del må förfalla.
Hvad derefter beträffar det alternativt framställda förslaget, att, om berörde förflyttning af navigations-skolan i Calmar till Westervik ej skulle vinna bifall, anslag måtte beviljas, för inrättande af en ny navigations-skola i sistnämnde stad; så enär Rikets Ständer redan vid innevarande Riksdag, genom votering i Förstärkt Stats-Utskott, afslagit enahanda fråga, lärer motionen i denna del nu icke kunna till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Iteservatio»»: af Riksdagsfullmäktige!!
Pehr Bengtsson från Calmar län: ”Mot högloft.
Utskottens nu fattade beslut får jag, i öfverensstämmelse med de i den af mig väckta motion i ämnet anförda grunder samt hvad i öfrigt under frågans behandling förekommit, nedlägga min reservation.
Calmar stads samt den omkringliggande ortens innevånare hafva, tid efter annan, blifvit af staten öfverhopade med välgerningar, under det att andra orters befolkning varit helt och hållet i saknad af bistånd utaf staten.
Utom det att Calmar stad har den förmånen att ega landshöfding och biskop boende inom sitt område, har staten beredvilligt lemnat bidrag till underhåll af dess kyrka samt skänkt den jord till begrafningsplats och anslagit icke mindre än 35,000 Rdr till en hamnbyggnad, anläggandet af en navigations-skola för några Östersjöfarare att förtiga.
Deremot och då staden Westervik samt hela norra delen af Calmar län, som gränsar deromkring och drifver en icke obetydlig rörelse och sjöfart samt icke, ehuru i behof, betungat staten med några utgifter, endast vid denna riksdag gjort det rättvisa och billiga anspråk på erhållandet af 1.200
Rdr anslag till en navigations-skola i Westervik, har likväl Rikets Ständer, genom sitt förstärkta Stats-Utskott, denna billiga fordran afslagit, hvilket afslag gaf mig desto större skäl att påyrka skolans flyttning från Calmar till Westervik, utgående från den synpunkt, att den ena orten icke bör af Ständerna stjufmoderligt behandlas, under det man slösar alltför mycket godt pä en annan.” Slats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Ut shot lens Utlåtande, N:s 44 éf 45. 13 N:o 44.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 9 Aug. 1851, kl. 12 lii.
Memoria/, i anledning af åter remiss af Utskottens Utlåtande N:o 12j angående förändradt löningssätt för Presterskapet, samt om S. M. Adjunkters aflönande till en del af Statsverket.
Vid föredragning hos Rikstånden af nämnde Utlåtande, har detsamma blifvit af Bondeståndet den 2 sistlidne Juli återremitteradt, men deremot af de öfriga Riksstånden bifallet, nemligen hos Ridderskapet och Adeln, samt Presteståndet den 28 nästförutgångne Juni, och hos Borgareståndet förstnämnde dag.
Då frågan sålunda, enligt 75 § Riksdagsordningen, är genom tre Stånds beslut afgjord, kan någon vidare behandling deraf hos Utskotten ej ega rum.
Utlåtande, i anledning af väckt jråga , att de rotevakansafgifter, som utgå af vakanta rotar vid Jönköpings regemente måtte bestämmas till lika belopp för alla sådana rotar.
Uti en hos Hedervärda Bondeståndet väckt, till Stats-Utskottet remitterad, motion, har Riksdagsfullmäktigen Petter Mårtensson från Jönköpings län. jemte förmälan, att de rote-nummer vid Jönköpings regemente, som hållas vakanta, skulle erlägga vakans-afgift till olika belopp, påyrkat meddelandet af sådane föreskrifter, att dessa afgifter kornme att blifva lika för alla vakanta rotar. 14 Stuts- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 45.
I anledning af denna motion, hvilken Utskotten till behandling gemensamt förehaft, få Utskotten upplysa, att, enligt Kongl. Krigs- och Kammar-kollegiernas kungörelse den 25 Februari 1845, Kongl. Maj:t den, 6 nästderförutgångne December, efter Rikets Ständers derom, för deras del, fattade beslut, i nåder förordnat, bland annat, att för all den jord, som, ehuru ordinarie rotering underkastad, likväl ej presterade rotering in natura, skulle, i stället för den dittills bestämda bevillning för rotefriheten, erläggas till Rikets försvarsverk en vakans-afgift, som fullt mots\arade roterings-kostnaden, och som borde vid markegångssättningarne, efter i hvarje län gällande roterings-grunder, specificeras och i taxorna årligen utsättas, samt att, i anledning af inkomna förfrågningar, närmare bestämmelser angående sättet för beräkningen af denna vakans-afgift och dess utgörande blifvit meddelade genom Kammar-kollegii ytterligare kungörelse i ämnet, den 9 October samma år.
Allmänt gällande grunder för vakans-afgiftens utgörande äro således redan fastställda, hvarutöfver icke någon, utan eget begifvande, kan åläggas att sådan afgift gälda.
Om derföre, såsom motionären påstått, men icke närmare ådagalagt eller utredt, rote-vakansafgift skulle af en del rotehållare vid Jönköpings regemente erläggas med högre belopp, än som andra få vidkännas, så förmoda Utskotten ett sådant förhållande endast härröra från de förstnämndes eget erbjudande och tilläfventyrs inträffa i afseende på de rotar, hvilka hållas vakanta till följe af Kongl. Maj:ts, för uppgörelse af ny löne-reglering för indelta arméen den 2 Februari 1833 meddelade nådiga Cirkulär till Krigs-kollegium, hvarigenom förordnats, bland annat, att vissa rotar vid hvarje regemente skulle hållas vakanta, och att de deraf inflytande vakans-medel skulle användas såsom bidrag för samma lönereglering.
Vid bestämmandet af dessa rotar lära nemligen flere anmält sig att få vara vakanta och afgiften utaf de utsedda rotarne fastställts genom öfverenskommelse emellan vederbörande Regements-chef å ena, och rotehållarne å den andra sidan, hvarvid rotehållarne erbjudit en högre eller lägre vakans-afgift i förhållande till den större eller mindre förde], som de ansett förändringen för sig medföra; och som det af motionären anmärkta förhållande således synes vara beroende på ett frivilligt åtagande af rotehållarnp, hvarom det icke kan tillhöra Rikets Ständer att ingå i pröfning, hemställa Utskotten, att motionen mätte förfalla.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 46. 15 N:o 46.
Anti. till Exp.-Utsk. d. 9 Aug. 1851, kl. 12 m.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om upphörande af dea så kallade terminsafgiftenj som af Skolungdomen vid Fikets Elementar-läroverk erlägges.
I denna fråga hafva inom Vällofl. Borgare-Ståndet blifvit väckte och till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterade följande tvänne motioner, nemligen: i:o af Herr Sundler, sorn föreslagit, att den skol-afgift, som här af skol-ungdomen erlägges vid alla de Elementar-läroverk, der den s. k. öfvergångs-staten blifvit tillämpad, måtte efter 1851 års utgång upphöra; samt 2:o af Herr Kjöllerström, som hemställt, att berörde i 8 § af Kongl.
Cirkuslåret den 6 Juni 1849 stadgade afgift, 5 R:dr B:ko i hvarje termin, icke vidare måtte utgå, men att, derest ändtligen undervisningen vid läroverken skulle bekostas af privata medel, lärjungarnes terminsafgift skulle bestämmas efter deras föräldrars bevillning till staten, på det sätt, att ett visst minimum antoges, och att den familjefader, som i bevillning erlade mindre än detta minimum, skulle vara befriad från nämnde afgifts erläggande.
Efter det Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet sammanträdt med Stats-Utskottet, hafva Utskotten gemensamt nämnde motioner förehaft; men som Stats-Utskottet i sitt Utlåtande N:o 89, i anledning af dit remitterade motioner i samma syftning, sorn de förevarande, tillstyrkt, att Rikets Ständer måtte medgifva, att skol-afgiften finge nedsättas från 5 R:dr till 3 R:dr i terminen, och bevilja ett årligt anslag af 12,000 R:dr, till bestridande af sädane utgifter, som varit ämnade att af den högre termins-afgiften betäckas, samt detta tillstyrkande blifvit gilladt af trenne Riks-Stånd, hvadan frågan redan blifvit afgjord, finna Utskotten sig, i anledning af ofvanberörde motioner, endast böra vördsamt tillstyrka, att desamma ej må föranleda till någon serskild åtgärd.
t Stockholm den 8 Augusti 1851. 16 Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, Nui 47.
Ank. lill Exp.-Ulsk. den 9 Aug. 1851, kl. 12 m.
Utlåtande, / anledning af väckt fråga, om skolungdomens undervisande i de allmännaste reglorne för kroppens och helsans vårdande, m. m.
Uti en af Herr A.
N. Lundh inom Vallöf]. Borgare-Ståndet väckt, till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet remitterad, motion har blifvit anfördt, att ehuru gällande skol-ordning ålade lärare i allmänhet vård om lärjungarnes helsa och fysiska bildning, samt föreskrefve hvad de i detta afseende hade att iakttaga; så vore dock ytterligare förordnanden derom af behofvet påkallade och serskild undervisning om helsans vårdande nödig för ungdomen, helst slägtets bibehållande vid manlighet och kraft berodde deruppå, att det förvarades emot utsväfningar af hvad slag som helst, hvilka voro desto mera förödande, i samma mån som de tidigare finge hos ungdomen insteg; hvadan motionären hemställt, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att uti den nya skol-ordning, som vore att snart förvänta, det måtte åläggas lärarne uti natur-vetenskaperna vid Elementar-läroverken, att, i sammanhang med öfriga läro-ämnen, meddela ungdomen de allmännaste och mest maktpåliggande reglorna för kroppens och helsans vårdande; hvarjemte motionären, under förmälan, att vid ett och annat mera fullständigt läro verk, undervisning i nämnde hänseende sedan äldre tider egt rum genom en uti medicin examinerad lärare, men att det för lärarne i naturvetenskaperna anslagna ringa belopp icke gåfve stor förhoppning att synnerligen utmärkte män vore att för ifrågavarande ändamål påräkna, ansett åtminstone något kunna vinnas, genom utgifvandet af en tjenlig läro bok, innehållande föreskrifter om kroppens och helsans vård, samt derföre föreslagit, att en Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 47.
17 en belöning måtte utfästas för den lärobok i omförmälde ämne, som till Kongl. Sundhetskollegium ingåfves och funnes bäst och någorlunda motsvarande ändamålet.
Efter sammanträde med Stats-Utskottet, hafva Utskotten nämnde motion till behandling förehaft, och få vid densammas besvarande yttra, att, då uti 1820 års skolordning föreskrifter redan äro gifna, som ålägga skolläraren att tillse och vaka öfver skolungdomens helsa och fysiska bildning, att söka hålla lärjungen till en helsosam snygghet, uppmuntra honom att genom afpassade kroppsöfningar befordra de fysiska krafternas tillvext, samt tillse, att han hvarken genom öfverdådig oförsigtighet skadas af luftstreckets hårdhet eller klemigt hindras att genom vanan uthärda dess intryck, äfvensom inspektion blifvit lärarne ålagd öfver lärjungarnes förhållande i deras qvarter samt pä de från allmänna undervisningen lediga mellanstunder; då, efter Utskottens öfvertygelse, en sådan tillsyn, utöfvad i enlighet med skol-ordningens anda och mening, redan i sig innefattar en till det åsyftade ändamålet bättre ledande åtgärd, än den undervisning, motionären velat bereda: då vid de flesta elementar-läroverken i riket undervisning meddelas i_ gymnastik; samt då redan (lera afhandlingar från trycket utkommit, som innehålla både upplysningar och råd till helsans bevarande; så få Utskotten, med fästadt afseende jemväl derå, att, derest Kongl. Maj:t skulle i nåder finna nödigt anbefalla utgifvandet af en sådan lärobok, som i motionen afses, Kongl.
Majit eger till sin disposition medel för dertill hänförligt ändamål, vördsamt tillstyrka, att motionen må förfalla.
Brot. 1850—51. 4 Sami. » Afd.
Vi Haft. 3 STOCKHOLM, TRYCKT BOS N. MARCUS, 18äi.
Stats- saint Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N-o 48. 1 N:o 48.
Ank. till Eip.-Utsk. den 12 Aug. 1851, kl. 7 e. m.
Utlåtande> i anledning af Kongl. Maj.ts nådiga Skrifvelse j angående den tillökade ordinarie Sohlat-roteringen i Riket.
Sedan Kongl. Maj:t, under den 17:de Oktober 1840, till Rikets då församlade Ständers granskning och gillande, för deras del, öfverlemnat de redan derförut af Kongl. Maj:t för Dess del gillade längder öfver den inom sex uppgifna län tillkomna ordinarie Soldat-rotering, men Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse den 15 Juni 1841 tillkännagifvit, att de ansett sig böra uppskjuta med pröfning och utlåtande öfver denna nya rotering, intill dess densamma hunnit öfver hela riket för sig gå, dervid Rikets Ständer tillika yttrat den önskan, att uti ämnet i helt få vid påföljande riksdag emottaga Kongl.
Majlts nådiga proposition; så har Kongl. Maj:t, som i nådig skrifvelse den 2 Augusti 1844 gifvit Rikets Ständer tillkänna de hinder, som för uppfyllande af Rikets Ständers sålunda uttalade önskan då mötte, uti nådig skrifvelse af den 12 sistlidne Juni meddelat Rikets Ständer, att roterings-förrättningarne inom alla de rikets län, der Soldat-rotering egde rum och berörde förrättningar kunnat anbefallas, blifvit till slut bragte, samt att de längder, som upprättats öfver den af roterings-kommissionerne, för här nedan omförmälde tretton län, verkställda, af Krigs- och Kammar-kollegierna, efter förutgången granskning och rättelse, i underdånighet tillstyrkta nya ordinarie Soldat-rotering blifvit af Kongl. Majit för
Dess del godkända; äfvensom Kongl. Majit till Rikets Ständers granskning och gillande, jemväl för Bih. till R.
Brot. 1850—1851, 4 Sami. 2 Afd. 13 Haft. 1 2 Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 48. deras del, i nåder öfverlemnat samma längder, enligt hvilka följande antal ordinarie Soldat-rotar tillkommit, nemligen: 1 i 4 4 0'» Hw Hela rotar.
i Stockholms Län, enligt den 26 Oktober 1838 i nåder gillad längd i Westmanlands
Län, enligt den 14 September 1839 i nåder gillad längd 15 i Upsala Län, enligt den'24 Januari 1840 i nåder gillad längd i Södermanlands Län, enligt den 24 Januari 1S40 i nåder gillad längd 23 i Östergöthlands
Län, eldigt den 20 Augusti 1840 i nåder gillad längd ...... 62 i Jönköpings Län, enligt den 20 Augusti 1810 i nåder gillad längd i Elfsborgs Län, eldigt den 20 September 1841 i nåder gillad längd 2 i Kalmar Län, enligt den 11 Januari 1842 i nåder gillad längd i Götheborgs och Bohus Län, enligt den 11 Juni 1842 i nåder gillad längd . 1 i Gelleborgs Län, enligt deri 25 Februari 1843 i nåder gillad längd 75 i Wermelands Län, enligt den 27 Mars 1843 i nåder gillad längd 59 Nerikes Län, enligt den 14 April 1845 i nåder gillad längd 58 Skaraborgs Län, enligt den 18 Juli 1848 i nåder gillad längd filltmn» 2*15 54I<*-40«>*7S»3M lumopa mo d4r<r>T3B'Wtr>3rtE5- 34. 3 fi’774. °7!>3Tra - 10,3..
IfL 29 ?S* ] n l7<rs 33715 \ ()1 K7 1 4(i(7- Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N;o 48.
Och har Kongl. Majit tillika, jemte erinran derom, att i Hallands, Blekinge, Gottlands och Wester-Norrlands län endast Båtsmanshåll utgjordes, i nåder tillkännagifva,' att inom Kronobergs, Malmöhus och Christianstads län icke uppkommit några nya ordinarie soldat-rotar, hvarken hela eller styckade; att vid den, på grund af Kongl. Majlts, i enlighet med Dess och Rikets Ständers sammanstämmande beslut, under den 23 April 1836 utfärdade Nådiga Instruktion, inom Norrbottens och Westerbottens län verkställda, och, efter föregången vederbörlig granskning, den 25:te Augusti 1846 af Kongl. Majit i nåder stadfästade provisionella jemkning af roteringen vid numera Norrbottens och Westerbottens Fältjägare-korpser, all inom nämnde bägge län befintlig ordinarie rotering underkastad, men förut oroterad, jord blifvit till gamla roteringens understödjande anslagen; att den inom Jemtland förefunna ordinarie roterings-skyldiga, men hittils oroterade, jorden påräknats att, i förening med den af ålder till rustning och rotering indelade jord inom provinsen, utgöra effektiv rotering, på sätt Kongl. Majlts den 22 sistlidne April till Rikets Ständer aflåtna nådiga proposition, angående provinsens nyligen verkstäldä omrotering, närmare innehölle; att den nya ordinarie roteringen inom Stora Kopparbergs län, hvilken genom nådigt Bref den 21 September 1826 blifvit uppskjuten, intill dess de redan då i länet pågående storskiftes- och egodelnings-förrättningarne blefvo afslutade, hittills icke kunnat till företagande anbefallas, enär nyssberörde hinder för roteringsförrättningen ännu förefunnes, samt att då en längre tid komme att förbyta, innan resultatet af den blifvande roterings-förrättningen derstädes kunde Rikets Ständer meddelas, men den nya soldatroteringen inom hela riket, med undantag blott för detta enda län, vöre fullbordad, Kongl.
Majit ansett skälig anledning icke vara för hand att med den definitiva pröfningen af detta roteringsärende längre låta anstå, destomindre som en sådan pröfning, i hvad den tillkomna nya båtsmans-roteringen anginge, redan vid sista riksdagen egde rum.
Då Utskotten nu gå att meddela sitt utlåtande, j anledning af Kongl. Majlts högstberörde nådiga skrifvelse, som blifvit af samtlige Riks-stånden till Stats-Utskottet remitterad, men hvilken detta Utskott ansett sig böra gemensamt med Allmänna Besvärs- och F.konomi-Utskottet behandla, fä Utskotten för Rikets Ständer framlägga en redogörelse för den ifrågavarande nya roteringens uppkomst, och de hufvudsakliga grunder, efter hvilka densamma blifvit verkställd.
Sedan nemligen genom underdåniga skrifvelser af den 10 Augusti 1812 och den 8 Augusti 1815 Rikets Ständer fästat Kongl. Majlts nådiga uppmärksamhet på den olikhet, 4 Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 48. som vid verkställighet af Rikets franders vid 1809 och 1810 arens; riksdagar fattade beslut, angående all dittills oroterad jords indelande till utgörande af extra rotering under krig, inträffat i fördelningen af detta onus emellan de dertill skyldige hemman, samt på sådan grund i underdånighet anhållit, att, genom Kongl. Maj:ts föranstaltande, samma rotering måtte undergå en billig jemkning, och Kongl. Maj:t uti nådigt Bref den 20 Mars 1823 gifvit Rikets Ständer tillkänna, att som Krigs- och Kammar-kollegierna, hvilkas underdåniga utlåtanden i ämnet blifvit infordrade, varit af olika tankar om lämpligaste sättet för verkställigheten af omförmälde roteringsjemkning samt Kongl.
Maj:t äfven funnit de för densamma af Rikets Ständer utstakade grunder icke vara med fullkomlig tydlighet bestämda, Kongl.
Maj:t fördenskull pröfvat bäst att till Rikets då församlade Ständer öfverlemna alla till ärendet hörande handlingar, med förklarande, att, efter det Rikets Ständer sig derom i underdånighet utlåtit, Kongl.
Maj:t ville fatta
Sitt nådiga beslut i ämnet och låta utfärda föreskrifter för roterings-jemnkningens definitiva fullbordan.
I anledning häraf afläto Rikets Ständer den 17 December 1823 till Kongl.
Maj:t en underdånig skrifvelse, deruti de, jemte yttrande i fråga om grunderne för extra roterings-jemkningarnes verkställande, samt om hvilken jord borde uti extra roteringen ingå, tillika och, i betraktande deraf, att, efter hvad genom Rikets Ständers år 1810 fattade beslut varit åsyftadt, extra roteringen endast borde träffa så kallad privilegierad jord, samt att derifrån således borde skiljas alla hemman och lägenheter af Krono-skatte- och Frälsenatur, hvilka, enligt författningarne, voro underkastade ständig rotering, för sin del beslutat, att, vid de ifrågasatte jemknings-förrättningarne, borde från upptagande i extra roteringen uteslutas hemman af sådan beskaffenhet, som här ofvan blifvit omförmäld.
Derefter har Kongl.