Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Falköping i en sträckning- af 1 å mil derifrån linnes /} '>1 5 qvar - 5 ters rljup svartmylla, och den öfriga slätten hestår af lera, ofta kalkblandad och alltid hördig, så vidt den icke utmagras och försämras genom dålig brukning.
Förre Krono-Parken Hillet i Barne Härad, som för flere år sedan blifvit till största delen upplåten till odling och nyhyggen, är dock, ehuru hörande till slättbygden, sandig och steril.
Åtskillige större mässar finnas, hvilka efter en kostsam vattenafledning kunde odlas och göras frukthare, och nyttan af en sådan anstalt är visserligen obestridlig, särdeles med afseende å dess verkan och klimatets förbättring, men de upptaga ingen betydlig vidd i jemförelse med Länets hela område och deras verkan på klimatet är icke heller så besvärande, att mera kostsamma anstalter för förbättringen påskyndas af något särdeles behof, derföre sådane anstalter, der de varit för vidsträckte att af enskilte kunna bekostas, hittills måst lemnäs åsido, för den nödvändiga medverkan till förbättring af den redan uppodlade, men vanhäfdade jordens skötsel å Länets slättbygd, hvartill betydlige understöd af Allmänna medel måst sökas och af Kongl. Majit blifvit i Nåder lemnade, på sätt som närmare skall uppgifvas, vid Redogörelsen för jordbrukets tillstånd. 2:0 Innevånare.
Folkmängden för hela Länet är enligt sednaste Mantals-Längderne 161,35o personer, deraf 88,3g5 Mantalsskrifne och 72,955 Mantalsfria.
Detta antal öfverstiger folkmängden år 1828 med 6,087 personer och folkökningen har således under de sednaste fern åren, ehuru i sig sjelf betydlig, varit ungefärligen | mindre än den var, under den femårsjpcriod, som den år 1828 afgifne Berättelsen om Länet omfattar.
Till största delen torde man igenfinna orsaken härtill uti det minskade tillfället till bosättningar i Länets vidsträckta Kronoskogar, efter de förändrade Regleringarne af dessa skogar, hvaraf verkningarne först under de sednare åren kunnat visa sig; men i någon mån har troligen äfven härtill bidragit den väckelse till varsamhet vid giftermåls ingående och bosättningar utan förberedt försörjnings-tillfälle, sorn förlägenheten efter 1826 och i83o årens missväxter loranledt; hvaremot missväxterne visserligen icke på annat sätt verkat'till minskning af Länets folkmängd, ty ehuru många efter dessa missväxter utvandrat lill aflägsna orter för att för tillfället söka arbetsförtjenst, hafva de med få undantag alla återkommit och sedermera qvarstannat i erlen och inga härjande farsoter hafva varit följder af missväxterne.
Böjelsen för denna last är ungefärligen enahanda här, som i de fleste andre orter af Riket.
I afseende på anlaget för verksamhet och närings-omtanka, röjer sig en märkbar skillnad i folklynnet på skogs- och slättbygden.
Då slättbyggdens hela sysslosättning, genom bristande tillfälle till binäringar, inskränker sig tili jordbruket samt afsättningen och beredningen af dess alster, måste han en stor del af året vara sysslolös och af brist på tillräcklig skogstillgång för byggnad och vedbrand, måste han fördraga inskränkta och illa ordnade bostäder, hvaraf följer osnygghet, som visserligen kunde vara mindre än man allmännast träffar den; men genom vanan vid den nödvändiga bristen på en treflig omgifning har omtankan för hyfsning så småningom allt mer och mer blifvit qväfd.
Härifrån härleder sig uppenbarligen den slögliet och liknöjdhet, som utmärker Slättbygdens innevånare vid jemförelse med Skogslunden, hvars mera trefsamma bostad och mera mångfaldiga föremål för närigsomtankan gör honom liflig, gladlynt och verksam.
Ehuru Länets skuld till Staten för den i anseende lill 1826 års missväxt lemnade undsättningen, uppgående till 321,9*76 R:dr Banco, genom Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers begifvande att den erhållne Spannemålen fick lösas efter Markegångspris, blifvit minskad med ii5,joo R:dr, återstod ännu en betydlig del af denna skuld, då den ytterligare missväxten år i83o inträffade och föranledde en ytterligare skuldsättning till Staten till belopp af s5o,ooo R:dr Banco.
Oaktadt all den varsamhet som varit föreskrifven och blifvit iakttagen vid indrifvandet af dessa skulder, har man icke utan den största farhåga föresett svårigheten för de gäldskyldige alt afbörda dem, dä Spannemåls-productionen utgjort den enda redbara betalningstillgången, som varit att påräkna, och Spannemålsprisen vid den i allmänhet svaga afsättningen, nödvändigt skulle falla oerhördt, i samma mån tillgången å 7 denna vara, efter en ymnigare störd, varit ritare oell afsätlningen för skuldernes betalande måst forceras; men Kongl. Majit har genom sin visai omvårdnad afvändt detta bekymmer och tillåtit att, i afbetalning å skulderne, Spannemåi in natura att lefvereras i Krono-Magazinen efter priser, som fullt motsvarat hvad de Gäldstyldige skäligen kunnat påräkna för sin vara.
Denna anstalt har haft den verkan, att icke allenast i:j5,25i Ridr Banco äro under nästlidet år på detta sätt afbetalte å förberörde skulder, utan äfven Spannemålsprisen i den enskilta handeln hindrats frän det för orten äfventyrliga fallande, som härförutan säkert inträffat.
För öfrigt hafva genom contanta inbetalningar godtgörelse af den efter i83o års missväxt erhållne undsättningen skett, så att af skulder derföre, då sistlidet års Räkningar vid nästlidne Maji månads utgång afslutades, återstoden utgjorde endast 82,047 ^:c^’ sk. 11 rist.
Vid samma tid utgjorde resten af skulden för den, efter 1826 års missväxt, Länet lemnade undsättningen 6,013 R:dr 5 sk. 5 rist Banco, till hvilket belopp den genom tid efter annan verkställde afbetalningar blifvit nedsatt. 3:o Näringarner.
Jordbruket är Landets hufvudnäring.
Enligt det äldre och ännu allmännast bibehållne Brukningssätt indelas Åkerjorden i två Gärden, deraf det ena besås och det andra trädes, utom någon mindre del deraf, som begagnas till utsäde.
De åkerfält, som sålunda brukas, äro vanligtvis i förhållande till fodertillgången så vidsträckta, att endast omkring -idel af såningsgärdet kan gödas och sås med höstsäd, derföre den öfriga delen deraf bär vårsäd; men på den egentliga slättbygden sträcker sig ändock detta brukningssätt icke längre än till den så kallade Hemjorden eller den som närmast omgifver bostäderne.
På en del ställen trädes väl äfven denna jord hvartannat år, men det är lika vanligt att hafresädden oafbrutet fortsattes årligen, tills jordens fruktbarhet är alldeles utlärd, då marken utlägges Lill bete.
Detta gäller likväl egentligen endast om Allmogens hemman.
Vid de Egendomar, som tillhöra Ståndspersoner, äro nästan öfverallt inrättade Circulationsbruk med flere gärden, som vexelvis bära säd och foderväxter, äfvensom åtskillig© orter, särdeles i Wadsbo och Kåkinds Härader, flere af Allmogen redan för längre tider tillbaka antagit samma brukningssätt och med fördel fortsatt det.
Under de sednare åren har I 8 man i synnerhet bemödat sig att tillvägabringa en sådan förändring af Allmogens jordbruk på slättbygden, för att återställa ett riktigt förhållun» de emellan Spannemåls- oell Foderproductionen samt i följd deraf en bättre beredning af Åkerjorden.
Dessa bemödanden hafva också ingalunda varit fruktlösa, ehuru man mött svårigheter icke allenast af Allmogens obenägenhet att afvika från gamla vanor, hvilken likväl visat sig mindre svår att öfvervinna, än man tilläfventyrs väntat, utan synnerligast i folkets oförmåga alt bekosta förändringen och afbida tiden, då förbättringen kan gifva frukt.
För undanrödjande af detta hinder äro understöd lemnade af allmänna medel, till följd af Kongl. Maj:ls Nådiga tillåtelse att för den, efter Laga Skifte utflyttande hemmansegare, som vill vid sitt hemman införa ett förbättradt Jordbruk, må utflyttningshjelpen förhöjas ända tili dubbelt emot hvad annars varit bestämdt.
Ostridigt är det denna anstalt, som liufvudsakligast verkat till förbättringen icke allenast direct, i följd af de förbindelser
Fem åren, utbetalte understöd af Allmänna medel uppgår lill 35,287 R;(lr -27 sk. 7 r:st.
En annan lika vigtig anstalt för Länets Ekonomiska förkofran är tillvägabragt genom Kongl. Majrts Nådiga Anslag af Allmänna medel för kostnaden till upptagande af större afloppsdiken å Länets slättbygd, dels för att bereda arbetsförtjenst åt dera af ortens befolkning, som genom i83o års svåra missväxt voro ställde i förlägenhet för sysslosättning och näringstillfälle, dels för att afvärja den olägenhet af vattuflöden, som besvärat orten utan att dess Innevånare egde förmåga att på egen bekostnad afhjelpa den.
Dessa anslag uppgå till sammanräknade 24,476
R;dr i5 sk.
Banco och vattu-afledningarne, som äro spridde i nästan alla riktningar af Läckö och Skara Fögderier samt Frökinds Härad af "Wartofta Fögderi, upplaga tillsammans 256,190 famnar eller ungefärligen 42! mil.
Alla Hemmansegare och Innehafvare inom hvar och en Socken äro, till följd af ingångne särskilta förbindelser, en för alla och alla för en ansvarige för dessa vatten-afledningars framtida underhållande och verkan af denna anstalt, som redan visat sig högst förmonlig, skall nödvändigt i en framtid visa ännu vigtigare resultater genom det tillfälle tili ett bättre vårdadt jordbruk, som derigenom blifvit beredt.
En 9 En af ortens kunnige oell nitiske Possessionater Edvard Nonnen ämnar vid sin Egendom Degeberg ordna ett Institut för unga Jordbrukares praktiska och theoreliska undervisning i Jordbruket och bar genom meddelanden i Allmänna Tidningarne lillkännagifvit vilkoren för Elevers emottagande och de bestämmelser i öfrigt, hvarpå Inrättningen kommer att grundas.
Nonnen, som jemte flere andre undervisnings-ar.stalter bevistat Siats-Rådet Thatrs namnkunniga Jordbruks-Institut vid Mogelin 1 Preussen, bar genom de vidsträckta förbättringar han tillvägabragt vid sin ©fvanberörde egendom under de få år han varit ägare deraf, framvisat de ovedersägligaste vittnesbörd om den grundliga kännedom af sitt yrke och det varma nit, hvarpå man med säkerhet kan bygga de mest tillfredsställande förhoppningar om vigten och gagnligheten af hans tilltänkta undervisnings-anslalt, så vida den af Allmänheten omfattas med den välvilja den otvifvelaktig! förtjenar.
Sädesslagen, som odlas inom Länet, äro Hvete, Råg, Korn, blandkorn, hafre, ärter, böner och vicker i olika proportion på olika orter.
Potatoes-odlingen inskränkes merändels till husbehof och kan icke med förmån idkas å Slättbygdens lerjord, hvilket i betydlig mån bidrager att göra missväxten å andra säden på denna ort så mycket mera tryckande.
Väl vårdade trägårdar finnas vid alla större Egendomar, men afsättningen af deras produeter är icke förmånlig, helst den hufvudsakligen borde påräknas i Städerna, hvarest likväl allmänt finnas trädgårdar i det närmaste motsvarande innevånarnes behof.
Många hemman hafva ingen annan betesmark än de angränsande Kronoparkerne och Allmänningarne och på Slättbygden beslår den egentliga betestillgången i trädet och sådan mark, som, efter många ars hafreskördar utan gödning, icke ens kan gifva den iinga afkastning man af den så kallade hafrejorden kräfver och derföre, liksom öfvergifven, begagnas till bete, hvilket likväl der är ganska svagt.
Den boskap, som man vanligast finner hos Allmogen, är väl icke af nå 2 - IO got särdeles godt slag, men likväl jämförlig med Allmogens kreatur i andra Provinser.
Pä Slättbygden äro kreaturen allmännast mycket små, men detta liärrörer icke af sämre race, utan af dålig fordring och ännu sämre sommarbete, hvilket synes deraf att ungkreaturen, som Skogsbonden om hösten köper från Slättbygden, blifva vanligen efter ett års vistande i Skogsbygden större och vackrare än de som der äro uppfödde.
Hästafveln, bar under sednare tider betydligt förbättrats genom de på Statens bekostnad i orten anställde Hingstarne af bättre slag, och goda Remonler för de i orten förlagde Cavalleri-Sqvadroner erhållas utan svårighet för ganska låga pris.
Denna afvel skulle troligen sorgfälligare vårdas och utgöra en för Landet vigtig inkomstkälla, om ett vidsträcktare tillfälle till en förmånlig afsättning af de bättre hästarne kunde beredas.
Inom Länet finnes både Kronoparker, Krono-Allmänningar, Recognitions-skogar till Forsviks, Årås, Stora och Lilla Lassåna, Aspa och Åboholms bruk samt enskilte skogar.
För alla Kronoparkerne med undantag af Edsmären och Billingen äro förändrade regleringar efter de i Kongl. Kammar-Collegii Bref den 14 April 1824 bestämde grunder uppgjorde och fastställde.
Efter dessa Regleringar äro af Parkerne bibehåll— ne för Kronans räkning tillsammans 8,154 Tunneland, samt öfverskottet dels upplåtet till skogs- och betesmark för angränsande hemman, dels försåldt under Skattemanna-rätt.
För Krono-Allmänningen Tiveden är en enahanda reglering verkstäld och derigenom 1000 Tunneland för Kronans räkning bibehållne samt Allmänningen i öfrigt upplåten till angränsande hemman, äfvensom förslag till Reglering af Parkerne Edsmären och Billingen samt Allmänningen Klyfta moen äro uppgjorde och för närvarande beroende på Kongl. Kammar-Collegii pröfning.
För de fleste af de öfrige Allmänningarne äro frågor dels örn reglering efter förberörde grunder, dels om väckte eganderätts-anspråk för närvarande anhängige. vid Domstolarne.
De enligt fastställde regleringar för Kronans räkning bibehållne områden af Kronoparkerne äro behörigen afrösade, instängde och indelte till plantering, fredning och bygge traktvis efter det såkallade Forstsjrstemet, hvilket redan flere år varit med förmån iakttaget.
De åtgärder med Recognitions-skogarne, som genom Kongl. Kungörelsen den 4 Februarii 1811 blifvit föreskrifne i afseende på bestämmande af anslag till derå belägne stubbe- och Röjseisrätts hemman och lägenheter samt Brukens behof af skogarne, äro längesedan fulländade, äfvensom
Skattläggningar derefter skett II men för närvarande bero på Kongl. Majlis
Nådiga profning efter anförde underdåniga Besvär öfver Kammar-Collegii i ämnet gifne Utslag.
I de orter, der tillgången är någorlunda rik, beräknar Bonden vid afsalu sällan något värde af sjelfva skogen, utan anser sig belåten, då han får det å skogseffecterne använde arbetet contant betaldt.
Således säljas Skogseffekter på Torgen i Skara och Falköping, som likväl omgifvas af en skogslös ort, för ett pris, som endast motsvarar transporten och upphuggnings-kostnaden.
Till besparing af skogseffecter begagnas också byggnader af lera och obrändt Tegel, fastän det sednare mera sällan, sedan detta Byggnadsämne visats vara mindre varaktigt, sådant det hittills varit beredt.
Mera användbart blifver otvifvelaktigt ett annat slag af obrändt Tegel, beredt af lera och sågspån, för hvars tillverkande en Tegelslamp är nyligen anlagd vid Trollhättan, derifrån man nästa vår väntar upplag vid Lidköping för ortens behof.
Skagersholm med 1,199 Sk$ Smide, i3 arbetare och 19,184 R:drs tillverkning.
Sätra med 2:ne hamrar, 1,100 SkS( smide, 10 arbetare och 17,600 R:drs tillverkning, Forssvik, med 1 hammar, 928 Sk£{ smide, 18 arbetare och 14,848 R:drs tillverkning.
Skäl smide, 14 arbetare och 12,800 R:drs tillverkning.
Lagersfors, med 1 hammar, 867- Skäl smide, 9 arbetare och i3,88o R:drs tillverkning.
Ribbingsfors med 1 hammar, 43o Skäl smide, 8 arbetare och 6,880 R:drs tillverkning.
Ryfors, med 23 arbetare och en tillverkning af 6,000 R:dr. 12 I Kåkinds Härad:
Åreberg, nied i ämneshammare* 6oq Skäf smide och 10,800 R:drs tillverkning;,, Ma nufactur-Ve rk. I Wartofta Härad:
Annaefors, 2 Knip-* 3 Spik- och r Räckhammare med 7 arbetare och 6,000 R:drs tillverkning.
Källefall* 1 Kopparhammare med 4 arbetare och 1,000 R:drs tillverkning» Tunarp* 1 Kniphammare med 2 arbetare och 3oo R:drs tillverkning..
, Alunbruk»
Melltorp, med ^6 arbetare och 8,900 R:drs tillverkning.
Kaflås* med 80 arbetare och 14^4°° H;drs tillverkning.
I Wadsbo- Härad:
Bromö, med 36 arbetare och 4o>°°o Rtdrs tillverkning.
Jernbruken drifvas till största delen med egen skogstillgång och har icke saknat tillgång på köpkohl i den ringa mån behofvet hittills påkallat dem, men den långväga forslingen så väl af rudimaterie!' sorn tillverkningen* inskränker den behållna revenuen betydligt.
Canjuncturen för afsättning af Alun och Glas, har under de sednare åren varit mindre fördelaktig.
Bruk och.
Fabriker■, sorn icke tillhöra Bergsrörelsen, äror Pappersbruk» Tid Mariestad:
Cathrinefors, med' 7 arbetare och 4,600 R:drs tillverkning.
Carlsfors* med 8) arbetare och 6,5oo> R:drs, tiilverkuang;- i3 I Kåkinds Härad:
Gustafsbruk, med 2 arbetare och 35o R:drs tillverkning'.
Belteberga, med 20 arbetare och 6,000 R:drs tillverkning. bomulls-Spinneri.
Tidadahl, med i5 arbetare och 1,200 R:drs tillverkning, Garfverier, (med beredning på Engelska sättet.)
Bomulls-Spinneriet är hufvudsakligen riktadt pä Parcums-tillverkning af Bomullsgarnet, hvilket mindre än Parcum kan afsättas.
Fiske idkas med förmän af innevånarne ä de i Wenern belägne öarne Thorsö och Kållandsö samt vid en del af stränderne vid denna sjö, så väl som vid sjöarne Wetter» och Yinsen.
Länets öfrige mångfaldige sjöar äro föga fiskrike och fångstens eler kan icke anses öfvas vidsträcktare än till husbehof.
I nästan alla Länets Skogsbygder herodes Beck och Tjära, som likväl endast till någon mindre del afsättes utom Länet, men för öfrigt inom Länet användes.
Stenhuggning och Kalkbränning idkas- af innevånarne på Kinnekulle och bidrager betydligt till deras bättre bergning.
Qvarnstensbrott, af hvilka det förra är ganska betydligt och ehuru det icke bedrifves med fullkomlig skicklighet, är för Ortens innevånare en vigtig näringsgren. .
Värdet af (kvarnstenar, som bär årligen utbrytas, kan beräknas till 6 å 7,000 R:dr årligen och afsättning saknas aldrig.
Qvarnstensbrottet vid Timmersdala är deremot af föga värde och g,ifver pä sin höjd 2 åt *4 3oo R:drs inkomst.
Salpeter-tillverkningen utgjorde sistlidet år endast 44° Lispund och således föga mer än hälften af hvad den var år 1828.
Denna minskning har man kunnat förutse då vinsten af tillverkningen hufvudsakligen varit beräknad af den fria vedtillgången medelst utsyning från Krono-skogarna och sådan utsyning upphört efter den förändrade regleringen af dessa skogar.
Linneväfnader tillverkas och afsättas till betj^dlig mängd af Skogsbygdens innevånare, särdeles i Norra och Östra delen af Länet.
Förtjenster med foror af Köpmannagods och J3ruksefFecter fortfara ännu i den mån att de kunna räknas till binäringarne, ehuru de minskats genom ökadt begagnande af Sjötransporter.
Denna afsättning utgör med säkerhet ?:delar af tillverkningen och kan således antagas till åtminstone 4>000 R-dr Banco.
De öfriga binäringarne äro antingen mindre betydlige, eller ock delade på så mångfaldiga händer, att hvarje försök till beräkning af afsättningens belopp på särskilta orter skulle vara förgäfves.
Handeln, inom Landet idkas med Spannemål, kreatur och andra Landtmanna producter, som införas, dels lill Städerne, särdeles vid Marknaderne, dels lill Landtmarknaderne; äfvensom vanligen hvarje Lördag, vid Undenäs och Hofva Kyrkor, spannemål hålles till salu för desse begge Församlingars behof.
Afsättnings-orterne lör Länets Spannemåls-production utöfver livad som inom dess gränsor användes, fortfara att vara Wermland, Småland, Elfsborgs Län och Götheborg, äfvensom sedan segelfarten å Götha Canal sistlidet år öppnades, flere laster af Spannemål och andra Land t man na våror blifvit sände directe till Stockholm.
Spannemåls-handlare finnas få i orten och inga med rörelse af betydlig vidsträckthet, derföre de betydligaste köpsluten lör den aflägsnare afsättningen ske genom omedelbar communication emellan Producenter och Consumenter.
Dessa sednare verkställa till stor del uppliandlingarne vid Marknaderne inom Länet eller genom Gommissionairer å Torgdagarne i Städerne.
Utom marknaderne i Länets Städer, hållas så - i5 dane vid Rödesund och Hofva i Wadsbo Härad, vid Kjedum i Barne Härad och vid Högesten i Åse Härad 2:ne gånger samt vid Slättäng i Wartofta Härad 3:ne gånger om året.
Såsom menlige för näringarne i allmänhet och serdeles för jordbruket, höra anmärkas de talrika Bosättningar, som ske utan beräkning på annat näringsfång än den arbetsförtjenst, som för dagen betingas.
Den onder de fleste åren tillräckliga tillgången å sådan arbetsförtjenst, föranleder till dessa, vanligen med giftermål förenade Bosättningar, och man skulle kunna föreställa sig dem såsom gagneliga för Landets förkofran genom den ökade arbetsflit och sparsamhet, som borde vara en följd, dels af det ökade beliofvet för hustrus och barns försörjning, dels af den efter arbetets mängd rättade belöningen, hvilken hos det lagstadda Tjenstehjonet föga kan komma i beräkning; men vid denna föreställning måste man då antaga, att hos den sålunda sjelfrådige arbetaren alltid finnes en rigtig omtanka för framtida bergning, hvilket tyvärr ingalunda är förhållandet, utan inskränker sig vanligtvis hans närings-omsorg till dagens behof, hvaraf följer att, då befolkningen ingalunda är starkare än att allas verksamhet af behoivet påkallas, uppstegras dagspenningen under de mera fruktbara åren lill ett pris, som lemnar tillgång för uppehälle under flere dagar, som tillbringas i lättja.
Jordbrukaren beröfvas härigenom det nödiga arbetsbiträdet och de dagsverken, som lemnäs honom, måste han betala till ett belopp, som står i det uppenbaraste missförhållande till värdet afhansproduction.
Deremot, under år med knappare skördar och deraf följande höga priser å födoämnen, är denna folkklass, i följd af försummad bespa-r ring under de bättre åren, alldeles oförmögen att bereda sitt uppehälle och jordbrukaren måste då, af förbarmande eller samhällspligt, draga tungan af dess försörjning tili råga på bekymret för egen utkomst af den ringa afkastning jorden gifvit.
Delta är dock icke den enda olyckan, som häraf uppkommer.
Det är derföre af denna Folkclass i synnerhet, som Socknarnes Fattigvårdsanstalter betungas med Fatiighjon af så väl äldre personer, som värnlösa barn, och det är för dess försörjning, som största bekymret yppar sig när missväxter inträffa. j6 4'-0 Politisk Författning.
Under de senast förflutne
Fem åren, äro skattlagdc Nyhemman till i| mantal samt 684 stycken andra å Kronans Skogar upptagne Lägenheter, som icke kunnat åsättas hemmantal, 42 Qvarnar och 12 Sågan Hemmansklyfningar hafva icke under denna tid i någon märkbar mån till- eller aftagit.
Af Kongl. Förordningen den 19 December 1827 om Hemmansklyfningar och Jords afsöndringar från hemman, lia förgå verkan förmärkts, hvartill orsaken sannolikt igenfinnes i bristande omtanka på de förmåner för framtiden, som dermed åsyftas, under det tillfället att afhjelpa ögonblickets behof af Bosättning, utan de deri föreskriflie iakttagelserne, är obegränsad.
Sjelfägande
Jordbrukare äro 14,870 samt Arrendatorer och Brukare 6,736.
Rusthålls-Stamrnars och Auginentcrs till rustningen anordnade räntor utgöra efter förvandling 64,753 R:dr 6 sk. 7 rst. och från hela Länet erlägges 38o R:dr 1 1 sk. 3 rst.
KneckteRotefrihets medel af 3ii|| oroterade hemman; dock är förslag uppgjordt till dessa hemmans rotering.
Till Postföring äro anslagne 3o| hemman och 79 Gästgifvargårdar finnas, utgörande tillsammans 55| mantal.
Statsbidragen äro viii icke högre än att de, med afseende å Landets beskaffenhet, under någorlunda förmånlig conjunctur borde kunna utgå med lätthet, men i anseende till de nyligen inträffade svåra missväxterna och de vanligen låga prisen å Spannmål efter de bättre skördarne, hafva Krono-Utskybierne icke utan förlägenhet och ansträngning kunnat utgöras.
Det har viii händ t att Fastigheter vid executiva eller annars tvungna försäljningar icke uppgått till det vid Bevillnings-Taxeringen åsatte värdet, men oberäknadt den tillfälliga förlägenheten sora föranledt en sådan försäljning, har härtill oftast bidragit att Fastigheten af den af sig komne ägaren varit vanhäfdad.
Bland Statsbidragen äro för Jordbrukarne mest betungande de lill Låntagare anordnade Persedel-Räntorne i anseende till sättet för deras utgörande.