Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Staten kräfver bevillning af universitetets egendomar på landet, så att universitetets egna medel minskas och ej räcka till att fylla utgifterna för undervisningens upprätthållande, måste Staten lemna ett ökadt anslag tillbaka åt universitetet.
Då man dertill tager i öfvervägande, att den största delen af universitetets från dess fastigheter på landet inflytande inkomster utbetalas till löner åt lärare och tjenstemän vid universitetet, och Staten af dessas löner sedermera uttager bevillning, synes Staten icke behöfva eller böra af fastighetsegaren äfven utkräfva bevillning.
Förhållandet att Upsala universitet uppbär sina hufvudsakligaste inkomster af fastigheter på landet synes hafva undgått uppmärksamheten, då Bevill— nings-förordningen redigerades.
Hvad här blifvit yttradt om detta universitet synes ock kunna gälla om andra vetenskapliga institutioner och barmhertighets-anstalter, som ega fastigheter å landet.
Jag får derföre vördsamt föreslå, att Rikets Ständer behagade besluta den ändring i II Art. 2 § af Bevillnings-förordningen, att från utgörande af bevillning befrias; »akademier, vetenskapliga samfund, allmänna undervisningsverk och barmhertighets-inrättmngar för dem tillhörande fastigheter å landet.»
Om remiss till Bevillnings-Utskottet anhålles vördsamligen.
Stockholm den 30 November 1862. K. Olivecrona.
JH:o 226.
Bihang Till Samtelige Riks-Ständens Protocoll, innehällande de Handlingar hwilka till Riks-Ständen blifwit aflemnade, såsom Konungens Nädiga Propositioner, Riksens Ständers Utskotts Betänkande» och Förkla. ringar, samt Riks-Standens Protocolls Utdrag.
Stockholm 1812, Tryckt hoö H':nri c § oug t, Kongl.
VpjillZä kor acil Llieln Äei» rt öeis!t»r tztch» Wötdsamt MeMokiäl. följd af äter. remisi ifrän Högloft.
Ridderskapet och Adeln bör Stais.
Utskottet sig utläka öfwer anmärkningar som blifwit gjorde wid Stats. Utskottets
Betänkande angäende dö sä kallade Annuitets-län.
Dä Stats Utskottet t stället för berörde länksätt föreslagit, sitt Riksgälds.
Contöikek skulle, säsom hittills, fä upptaga Inrikes län- emot Obligationer med 5.
Procents ränta, men med förändrad äterbetalnings, lid af 6, 4 till ock med endast 2 är, sä
Hat emot detta förkortande af läne tiden, blifwit etindradt, att RiksgäldsContoirets
Credit derigenom skulle lida, att Riksgälds-Contoiret i sin nuwaranbe belägenhet icke är i behof af ökad lane tillgäng, och att nät AnnUttets-länen, icke
Mera äga rUM, blifwer tillgängen pä 5 Procent län sä mycket ymnigare och ben nya läne.metoden säledes icke beböfwelig, samt flUteligen akt fkäga öm äterbetalning kunde inträffa i en tid dä Contoiret wore mäst i bebvf af länens bibehällande.
Utffottet fär göra Högloft.
Ridderskapet och Adeln uppmärksamt derpä, att StatsUtskottet i sitt Betänkande tillkännagifwit, att ändamälet med desi förstag om läns upptagande Bihang.
N:o 1, 2. äf - 4 Den 11 October. äfwen pä den korta tiden af s är, hufwudsakegen warit, att, sedan Annuitets.länen blifwit afstyrkte, sätta ett annat läne.systeme i stället, af den art, att föremålet med desia län, som är dels patriotiske länens betalande och dels att, lill minskande af Banquens försträckningar, infria Leverantörers fordringsbewis, werkeligen mätte winnås och till de» ändan ansägs nödigt att länetiden i möjeligaste blefwe lämpad efter längifwares ästundan, för att derigenom förmä Capltalister att för endast 5 Procent ränta, sinna sin räkning wid att i desia län insätta sina penningar. Stats-Utffottet inser wisit, att Riksgälds-Contoiret icke för närwarande för egen räkning tränger till län, troligen kommer ock detta tillständ att länge fortfara, men som ett annat förhällande möjeligen med tiden kan inträffa, sä har lika länetid, som för de andra länen, äfwen mäst antagas för hwad Contoiret till sina egna behof kan tarfwa, ty annars hade
Contoiret kunnat komma att sakna behöflige län för egen räkning.
Utskottet tror icke att Contoirets Credit lider deraf, att länetiden förkortas emot hwad härtillS manligt warit, ty det är allmänt kändt, att Contoiret för närwarande icke behöfwer göra län för egen räkning, nvärtom torde ett förmonligt inflytande wisa sig pä Bancosedlarnes wärde, om tillopp af längifware blifwer särdeles betydeligt.
Contoiret kan alldrig stadna i förlägenhet för en forcerad uppsägning.
Den olägenhet som annars deraf kunde inträf fa, Den 11 October. 8 fa, synes lika möjelig om länetiden §r bestämd till s eller 2 är.
Genom befordrande,af hastigare Circulation förekommes berörde olägenhet, men hwad som i synnerhet gör, att den icke kan inträffa, är, att Leverantörers fordringsbewis, hwilka med de upptagne länen komma att infrias, böra af Banque» wid presentation inlösas, af hwilken utwäg Contoiret äger att sig begagna i den stund det kunde komma i behof att betala förfallne län; Dä nu Contoiret för beloppet af desia fordringsbewis är berättigadt, att afdraga 7 Procent frän de 720.000
Riksdaler i Ränte- och Capital-afbetalning, Banquen annars skulle fullt ut uppbära, men Contoirct icke för de län, hwarmed Contoiret inlöst dcsie fordringsbewis betalar mera än Procent, sä tillflyter härigenom under tiden Contoiret en förmon, ju större, ju högre beloppet af Läne-Capitalen blifwer; och som Stats.
Utffot» tet i öfrigt tillstyrkt att desie
Län pä 2 är, mä icke längre fortfara, än Fullmäktige i Riksgälds, Contoiret pröfwa nödigt, fä kan Stats.
Utskottet icke ändra sin tanke i hwad Utffottet om desie
Län tillstyrkt, men hemställer ämnet Ull Högloft.
Ridderskapet och Adelns pröfning wärdsammeligen.
Orebro den 11 October l8io. kl Uäxlokl. ock kl ULZvZräizs kreKe-5rln Xä»In5 l.eä»mZt«rL v!^mr ctrrr Ueärmärers vlznLr ^ob. l-sZerbjellce.
Hi. WeillmLo. ?l VlllotNgs Lorx»e-8rliictetr kl U«6srvlr6» 8on«le-8tl»- l,e<i»mAisrr vlxnrr äets Ueärmärerr v!x»rr Öhr. l^Lvea.
Holler» ^obsosson. I... H. k.unnju«.
OxxNK bor prests-LlZs^et äey .1 October Wördsamt Memorial. ^om wid föredragningen i det Högwördigo Preste Ständer af Stats.
Betänkande med tillstyrkan af upphäfwande af Riksens Hög* loff.
Ständers wid sista Riksdag om Annuitets Läne-systemet wrdtagne beflut, sädane anmärk, ningar blifwit derwid gjorde af Herr Profetzo. ren Doctor Almqwist, som föranled! till äter» remist, sä äligger det Stats.Utskottet att ytter, figaro i detta ämne sig yttra.
Herr Profetzoren Doct. Almqwist har emot Utskottets Betänkande hufwudsakeligen anfört; r.o
Att de stät och anledningar, för hwil. ka Riksens Högloft.
Ständer sistledne
Riksdag heffutit att genom upptagande af Inrikes Län och Annuiteter, minska beloppet af Bankens för*, sträckningar, för anförde orsaker anses wara snarare förmerade än fyrminstade. s:o Att Capitalister i allmänhet och Utländ, fle i synnerhet icke kunna förmodas blifwa serbeles begärliga att i Annuitets Fonden insätta sine penningar,, dä de aldrig fä uppsäga sine Caxitaler. Z.o
Alf det är likgilltigt för Staten om räntan pä en Utländnings fordran till honom utbetalas af en Annuitets.Fonh eller af enskildt, man. 4:0
Att 7 procents ränta pä Annuitets.
Länen wäl synes rätt beswärande, men dels
Den 11 October. 7 anleS det bero pä Statens godtfinnande, att när som heldst uppsäga Annuitets ssulderne, och dels skola följderne af Banco Sedelstockens 5. kande, utan motswarande proportionerad Fond af silfwer, wara ännu förderfligare.
Hwad nu först angär den befarade mädan af, att lemna Banken utan biträde till minskande af den ökning i Banco.
S.delstocken, som hlifwer en följd deraf, att Banken nödgas upp. fylla sine ätagne förbindelser, att än ytterligare försträcka hwad till krigsstulldens flut ina liqvi. derande erfordras, sä enär Banco-Utstlter bestämdt förklarat, att följderne af Annuitets Läne-systemets werkställande- äro ännu menUga. re, och fördenskull detsamma alldeles alflyckt, har Stats.Utskottet bordt himla derwid och an. se Banken utan fara kunna meddela de benni, jade Läne. biträden.
Destutom har Stats-Utskottet icke ästdosatt des nnsterligen nyttiga ändan,älet att minska Bankens förskott, emedan Stats-Utskottet just i det afseendet tillstnrkt, att Riksgälds.
Contoi. ret mä upptaga
Län pä korrt witz betalnings, tid, hwaraf Stats.
Utskottet förmodar mycken framgäng kunna wärnäs till berörde ändamäls befrämjande Beträffande sedan Herr Profestoren Doctor AlmqwistS tanka, att Utländ,ungar icke stola i Annuitets.
Länen, deltaga för andre Fonder, än deras hos inhemste ägande fgrdringar, och att de säledes icke komma att genom Annuitets.
Länen utdraga större belopp af räntor, än de, af 8 Den n October. af enskillte i allt fall ssulle uppbära, sä kan Stats Utskottet icke frängä sin farhäga, att Utländningen icke blott för nämde slags Fonder utan äfwen genom ivida större, dem han ge. nom Wexlar läter indraga pä sig, finner sin räkning wid, att hellre här placera sine pennin, gar mot 7 procent, än att ätnöja sig med Z ända till endast Li procent, som pä främmande orter i synnerhet i Holland utgör wänlig ränta; och i denna händelse blefwe ju följden, att inländsk skuld, till Rikets stora förderf, blefwe förwandlad till Utländsk, i stället att afsigten borde »vara iwert om.
I afseende pä Herr Profetzorcn Doctor Almqwists yttrande, att, om räntan af 7 procent för Annuitets.
Länen finnes för dryg, kan Staten när som helst desamma uppsäga, bör Stats.Utskottet erinra, alt som icke nägon Amortltzemenls.Fond blifwit utsedd för Annni, tets-Länen, sä är icke eller Staten i tillfälle, att efter godtfinnande dem betala, Widkommande slutligen, hwad Herr Profetzoren Doctor Almqwist äfwen stöder sig pä, nemligen den aktning Riksens Ständer äro skyll, dige sig sjelfwa och sine en gäng fattade bo. flut, sä finner Stats.Utskottet för sin del, att när Riksens Ständers beslut, säsom det nu i. frägawarande, ehuru wist och klokt de äro fattade, likwäl genom förändrade omständigheter, uppenbarligen leda till skada och hafwa förfelat sitt ändamäl, mäste det blifwa en skylldighet, att Den 11 October. 9 att frambära sädant till Riksens Högloft.
Ständers pröming och rättelse.
Detta öfwerlännäs dock till det Hkgwördige Preste.
Ständet »vördsammeligen.
Örebro den 11 October 1810.
NäAloei, Niää-rskspet; o«k fridni I.e<jLmäierr v!^»sr ^ok. l-szsrbj-IK-. k! VZIIot». 8vrx»re-8r!ii6»t« l.eä2mZterr vZ^nrr Lkr. l-ovsa. l-erismnrers 1K. ^eiärnsri. k! Necisrv5rrls Non<ie-8t^nä«rr l.s6nmärsrL vägnar wollers äohansson. I.. A. Iraniers.
VppUii lior 5smrel.
NI»Lr-8tLnäsn 6ei) n Octab.
I8rv» Wördsamt Memorial. ^§edan Stats Utstottet i Betänkande om kost. »»aden trl tryckning af Högloft.
Riodcrskapet och Adelns Protocoller för nästl. och närwarande Riksdag saint Bihanget til de respective RiksStändens Protocoll wid närwarande
Riksmöte ansett sig lcke kunna tillstyrka att af Statens M del bewilja understöd till samma trycknings, kostnad, sä har anmärkning deremot blifwit gjord, ur det skäl, at Riksdags.
Ordningen ut - iv
Den ii October. irnckeligen föreskrifwcr, att Riks-Ständens Protocoll, jemte Bihanget dertill skola tryckas.
Utskottet har icke sökt bestrida Riksdags .
Ordningens uttryckeliga stadgande i denna del, men dels tror Stats - Utskottet hufwudan. ledningen till detta stadgande hafwa warit att förhindra det icke nägot Riks. Ständ, mätte,, pä eget skön, und-mhälla en sädan tryckning, samt att, nägon magt icke mätte kunna förbjuda densamma; dels sär Stats.
Utskottet erinra, att af stadgandet att Protocollen stola tryckas, alldeles icke föijer, att sädant bör ste pä StatsWerkets bekostnad.
Utskottet anser äfwen calculen att denne kostnad, endast skulle uppgä till Looo R.dr wara allt för otillräckeligt till. lagen.
Om Summan uppgäfwes till 10,000 R:dr. för hela den ifrägawarande tryckningskostnaden jemte tryckningskostnaden af de öfrige RikS-Ständens Protocoll, skulle StatS.Utstottet med mycket stöl icke anse den öfwerdrifwen.
Att Stats - Verket, om den förskjuter densamma, stulle ätkomma sin ersättning derföre, kan Stats.
Utskottet icke förmoda, sä länge det antages för säkert, att ingen enskilt finner sin räkning wid, att gä i förlag till desie kostnader.
Hwad re. dowisningen och Controllen wid förskotten der. till af Stats-Verket angär, mäste Stats-Ut. skottet tillstä, att det icke känner nägot Werk eller Tjensteman, som, utan serstillt arfwode för ett nytt göromäl dermed stulle kunna beswäraS.
För öfrigt och sä länge icke alla Riks.
Ständen sig förena om det beslut att samtelige Riks. Den ri October. ir Riks. Ständens Protocoll, jemte Bihanget der, till, stola pä Stats-Werkets bekostnad tryckas, mäste Stats-Utskottet förblifwa wid att afstyrka denna tryckningskostnads bestridande af Sta. tens medel för serskilvte Riks? StändS Proto. coll, sä wäl som Bihanget till alla Rcks-StändS Protocollen.
Som det Hederwärda Bonde.
Ständer i af. seende pä tryckningen af sine Protocoll wid näst. ledne och närwarande Riksdag sig förenat i sam. ma motion med Högloft.
Ridderstapet och Adeln sä fär Stats.Utskottet derivid äberopa sitt of. ivananförde yttrande; dock med hemställan der. af till de Respective StändenS pröfning.
Ore. hro den 10 October isro. k!
NZxlokt. krääcrikspet; ock titeln» I.eäimZlerz väzosr ^lob. UgAerbjsIIiS.
I.e<!
LM§lsrs Åhs, igel. 8rmkel, Nilcj^§l<jn<!ea <t, Octsk.
Vördsamt Memorial. ^frän det Hederwärda Bonde.
Ständer, har StatS.Utstottet erhällit
Remisi pä det af An. rZ NZxväi<Nxe preKe-8t!n Ib. VVsiämsn. ib?e6erv5rcka 80 cke-8r^i^ Wollers ^obrmsson. l,, I-unnias, 12 Den 11 Ockober.
Andreas Jönsson frän Bohus Län, till det Hederwärda Ständet ingifne Memorial, sä lydande:
"Dä gamla inrättningar genom tidens lopp och det öde som manligen öfwergär menffliga anstallter, afwikit ifrän första stiftningens ändamål, tyckes det wara nägon förtjenst uti att ivid äterställandet deraf kunna förena enffillt och allmän nytta.
Jag täger mig anledning till denna betrak, telse utaf den donation, som Fru Margareta Hwidtfeldt genom Testamente af den 22 Januarii 1664 disponerade till den Studerande ungdomen wid Götheborg och hwarpä Kongl. Maj:ts stadfästelse erhölls den 5 Augusti 1675.
Donation er> ligt Kongl. Brefwen den 25 Oclober 1694 och 8 Februarii 169-^.
Desie Hemman utgjorde i Orust och Tjörns Fögderi:
Säteri ett mantal, Ladugärdar och under, lagde Hemman tre mantal, Insockne Hemman zi- dito, Utsockne dito 48- dito, Utjordar 2 stycken, Äng 1, Qwarn 1, O i, Husmän 5, Strandsittare 6z.
I Sunnermikans Fögderi:
Säteri ett mantal, uuderlagde Hemman ett mantal, Insockne Frälse M dito, Utsockne dito 56l
Den 11 October. iz Z6t dito, Utjordar 2 stycken, Husmän 7, Strandsittare 40, >LätesgärdenS Torp eller platser 7.
Enligt 1799 ärs redogörelse af Gymnasii Inspectoren, uppgick ärliga räntan för förenande Hemman till en Summa af R:dr. 1141: 16. Z.
Fogdens fordringar wid Räknin. gens afflutande uppgingo till 6197: 26. 11.
Arrendet för Sätesgärdarne Suns, by och Äby till - - - - 75g: Z2.
— Ärliga utdelningen uppgick wanligen till Stipendier för den Studerande ungdomen till ett belopp af ----- - 1200: — — Rese Stipendier ----- 200: — — Gymnasii Aflönings-Stat - - ikZ: 16. — utom aflöning till Gymnasii.
Inspectoren samt nägre mindre utgifter.
Icke desimindre äro Hemmansbrukarne medellöse och modstulne, en wänlig följd af osäker besittning, ofta dryga städjor och de servituder som äliqga de närmast intill Sunsby och Äby belägna Hemman, och hwilket alltid wid. läder de inrättningar, som involvera llstum in och som alldrig böra tälas.
Lär är icke frägan att undandraga Gymnasistcrne de dem anflagne och i de senare ären till 12 a 1400 R:dr. uppgäende medel; icke att beröfwa Gymnasii AflöningS-Stat deras ärliga 18Z: R:dr. 16. H.; icke att rubba besittningen af 14 Den ri October. af Sundsby och Äby, sä länge Arrende wara; icke att fräntaga Gynasii.Jnspectoren desi Lön sä länge han ingen annan hur.
Nej, här är endast frägan att jemte Gymnasii inkomsters försäkrande genom beredande af säker besittning för Äboerne, kunna förskaffa Kongl. Maj:t och Kronan ett betydligt öfwerskott.
Här äk ocksä fräga om att förekomma det en enda Slägt, som nu i mänga är för lindriga arrenden inne» baft Sunosby 06) Äby Säterier och efter be» haq disponerat underliggande Hemman samt af» och tillsatt Äboer, ej mä ensam draga,musten af en hel menighets arbete, utan att Äboerne pä desie Hemman mä, likasom annan fri Swensk man sättas i den belägenhet, att de blifwa säkre om sin besittning och kunna draga behörig nytta af sitt arbete, sin idoghet, med ett ord, ej me* ra wara flafwar.
Jag wägar säledes förcstä att alla besia Hemman och Lägenheter till Kronan indragas, sedermera för desi räkning pä bästa sätt förwal» tas och Äboerne bibehällas pä ett eller annat sätt wid orubbad besittning ä desie Hemman, frie frän alla dagswerken och dylika servilutek till Sätesgärdarne med det enda undantag, att sjerdedels mantal i hwarje Församling, hwari desie Hemman äro belägne, afsättas säsom till» ökning i Löner för Herrar Capellaner, som i Bohus
Län hafwa sä usta och ömkanswärda Löner att de nödwändigt böra ökas, om desie medlemmar af det Andeliga Ständet skola kun.
Den 11 October. ig na bibehälla sig i aktning hos allmogen; annars förfelas ändamälet af deras bestämmelse.
När sedermera föregäende utgifter afgätt, hwilka i händelse af trmande förändringar med Rikets mynt, böra ökas pä sätt, att den Stu. derande ungdomen och Lärande Corpsen aldrig blir lidande, äterstär säkerligen för Kronan ett betydligt öfwerjkott utom tillökningen i Bäls. mansbället, och detta allt utan att nägon derwid blir lidande och Hemmans Äboerne stola ändock wälsigna denna ändring. g6 Mantal, 1 Qwarn, 1 O, 5 Husmän, 29 Strandsittare hafwa werkeligen lill Kronan är 1694 warit pä cn kort tid indragne och sen äterstänkte.
Riket nu är, dä alla tillgängar behöfwa uppsökas, bör-det ej anses för oskäl att äterkalla denna donation, och när billigheten i allt pä detta sätt följes, kan jag ej eller se, att heligheten af de till plös olus anstagne donationer är störd; öfwer, tygad, att det är bättre sälunda ätkomma ve dödas gäfwor, än utsmälta och utpina de lef. wande.
Skulle mitt förslag förefalla betänkligt och rättwisan af benna indragning sättas ifräga, oaktadt förut anförde skäl, säsom ledande till afbrott frän Testatvrs wilja, fär jag i desi ställe wördsamt hemställa, om icke det är större afbrott i Testators förordnanden, att
Gymnasii ungdomen drager en ringa winst af denna dis» Position, dä deremot nägre fä personer med en hel menighets beständiga lidande hafwa mesta för» i6 Den iL October. förmon deraf.
Skulle äter det ej pröfwas bil* ligt, att vä sätt, som förut nämdt är, tillägga Kongl. Maj.t och Kronan disposition af besia Egendomar, Hemman och Lägenheter; mätte ät» minst ne en förändrad och med Äboernes säker, het förenad disposition widtagas, dä önverckot. tct med mera förmon kunde anwändas till Sock. ne Skolors inrättande pä Landet.
Jag anda er att detta Memorial mätte till Stats.
Orebro den 25 September 1810. ^orixxon.
Riksdagsman frän B^hus Län.
Stats. Utskottet som funnit Riksdagsman, nen Andreas Jonsson med sin motion huf. wudsakligen äsi)ita förändring i förvaltningen af den ifrägawarande »ä pios utus ansiagne Hwid t feld ska donation, anser sig dervid i saknad af tillgäng pä nödige upplysningar, icke kunna lemna annan ätgärd, än att tillstyrka Riksens Högloft.
Ständer att i underdänighet anmäla detta ärende hoS Kongl. Majit, som i Räder lärer täckas pröfwa, i hwad mon Kongl. Brefwet af den 7 December 1796, angäende Hospitals, och Barnhus.
Hemman i Skäne, samt andre »6 plös ulås ansiagne Hemman, mä äf. rven till detze Hemmans förwaltning kunna läm. pas, eller hwad annan handläggning Kongl. Maj.! wid detta mäl kan sinna nödig.
Den ii October. 1- Hwilket dock allt till Riksens Högloft.
Ständers pröfning wördsammeligen öfwerlemnaS.
Orebro den 11 October 1810. kl ocli kl ttöxvärärge ?keä»-§t!n^ Elisin, I-eäLmäier; lirtr L,e6rinÄteri vixrirr ^ob. lagerbjelke.
I^ti. WeiämLo. ?!
Näxtlrräe 8c>rxrke-8t3n6ek5 k!
Usäervlrckr 8on6e«§t!n« !>cäLm§lerr vlgnar <1err l-eäLmäierr vlgnrr Obr.
I-oveo. /kväsrs Jodrosroo. L. l.llmuur» Vpplig Iiy; §r«at«l. Kilc5-8ttnä«l» s«a tt Ocrob. WLrdsamt Memorial.
Uti ett till Wälloff.
Borgare» Stänvet ingifwit samt till Allmänna Beswärs- och Leconomie» Utskottet remitterat Memorial, har Riksdags.
Fullmäktigen för Marstrand, Herr Directeuren Rosenberg, jemte framställan af den betydliga winst, som Sillfisket förut ärligen inbragte, och af de känbare förluster, som de sist förflutne äten tillskyndats hela Riket och i synnerhet Bohuslänske Skäkgärden, sedan Sillfängsten wid desi kuster nästan helt och hällit. upphört, föreslagit, att en Summa af Femtio tusende Bihang, lil. B. N:o s, 4. 18 Den 11 October, Riksdaler mä af Stats, medlen anwändas till försöks anställande med Sillfiske pä djupet, hwar. af med sannolikhet god framgäng kunde förwänlas, samt tillika yrkat nödwändigheten deraf, att sädane försök med all styndsamhet företagas, sä framt man witte förekomma, att Skärgärds.
Fiskare och andre personer, som under en längre tids erfarenhet förwärfwat stg fullständig kännedom af allt som rörer Sillens fängande och ans, icke mätte afflytta ifrän orten och lägga sig pä andre näringsgrenar.
Som Allmänna Beswärs- och OeconomieUtskottet funnit nödigt att, till Lfwerläggning om detta ärende, med Stats-Utskottet sammanträda, sä hafwa Utskotten gemensamt tagit detsamma i öfwerwägande, och fä härmed till Riksens Högloft.
Ständer med utlätande derutinnan inkomma.
Under ett billigt erkännande af det patrio, tiska nit, som ledt Herr Directeuren Rosenberg att nu wäcka denna fräga, hafwa Utskotten med utmärkt nöje till granskning upptagit betz förslag.
Utskotten hafwa med anledning deraf ansett icke öfwerflödigt, att först fästa Riksens Högloft.
Enligt mättelig calcul saltades wid wänlig fängst ärligen i Götheborgska och Bohuslänska Skärgärden öfwer 2oo,Ooo tunnor Sill, och kokades öfwer 80,000 fat Den ii Ock ober. 19 fat Tran.
Flere tusende menniskor äcde wid denna handtering sitt uppehälle och su.- Utkomst.
Skeppsfarten syiellsattes medelst införsel ar salt och utskeppning af Sill och Tran.
Swerige bade till lindrigt pris sitt behof ar desia nödwändighetsivarcr ymnigt upplylldt, och hämtade för öfiverskottet frän Utlänningen en ärlig winst af flere millioner Riksdaler.
Utskotten haava derföre trott blotta möjligheten att äterwinna sä betydliga förmouer förtjena den werkmmm.iste undersökning, och sä mycket mera sannolikheten af ett sädant företags lyckliga utgäng.
Utan att ingä i utredning af de orsaker, som kunnat wälla Sillens flygt ifrän Gölheborgs och Bohus Läns Skärgärd, anse Utskotten hoppet om desi äterkomst dit, wara, vin ej alldeles försvunnit, ätminstone aflägset.
Utskotten anse fördenskull det, hos andra Nationer redan länge nyttjade sätt att fänga Sill pä djupet, böra wid närwarande omständigheter sä mycket hellre hos vsi införas, som enligt säkra underrättelser, Sillen i flere är nästan under hela sommaren uti stor ymnighet wisat sig i Cattegat längs efter Rikets westra kust.
Till ästadkommande af försök i denna wäg, finna Utskotten för sin del, nägot kjenligare förstag icke kunna pätänkas, än upprättandet af ett Bolag, som, med biträde af utifrän inkallade, i sädant Fiske kunnige och erfass,e personer, derom gä i författning.
. Utskotten förmoda, att den af Herr Di. recteuren Rosenberg, Fond till en sädan Fiskeri I». LO Den 11 Lctober.
Inrättning nödige ansedde af 50,000.: R:dr., om icke hel och hällen, ätmrnstone till större delen stär att erhällas genom tillstött af enstillte, som af medborljgt nit för ett allmännyttigt företag, eller af sannolik utsigt till winst, stola förmäs att uti Bolaget deltaga; men som, i allt fall, ett publikt understöd stulle bäde uppmuntra, fortskynda och försäkra utförandet af denna angelägna inrättning, och dä, efter Utskottens tan. ka, Statens medel föga till nägot bättre kunna anwändas, stulle Utskotten högeligen önsta, det Stats. Werket wore i den lyckliga belägenhet att kunna med berörde Summa bispringa.
Betydlige anslag hafwa i förra tider warit pä
Stat uppförde till premier för idkare af Saltsjö Fistel.
Ären »783 och flere päföljande bestego desie anslag sig till 20,000i R:dr. ärligen.
Ännu är 1800 bewiljades till premier för tidigt Sill, Fiske pä djupet 4,000: R:dr., ehuru icke deraf nägot kommit att utbetalas.
Regeringen har säledes städse lemnat en kraftig uppmärk, samhet ät denna wigtiga näringsgren.
WerketS inkomster med möda wilja förstä till de oumgängligaste behofwen, dä nye, under detta Riksmöte till. komne Stats, utgifter medtagit de sparsamma tillgängar, som kunnat utfinnas, sakna Riksens Högloft.