Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nej. kommer att tili kontra-proposition antagas Borgare-Ståndets beslut, att nämnde bevillning skall nedsättas till hälften af hvad den nu utgör, samt att, till följd häraf, ej blott alla uti §§ 9, 10, 25, 27 och 28 i Bevill nings-Utskottets förslag till bevillnings-stadga förekommande minimi-afgifter skola nedsättas till hälften af deras nuvarande belopp, utan äfven afgifter å rörelse och näring samt fast egendom i öfrigt allestädes i nämnde förslag må upptagas till hälften af hvad de för det närvarande utgöra.
Som denna votering utfallit med 51 Ja och 88,•Nej, har alltså tilljkontra proposition vid blifvande hufvud-votering antagits Borgare-Ståndets beslut. 5:Jje voteringen (N:o 3 i Mern.
N:o 28).
Den, som vill, att, såsom Preste-Ståndet beslutat, bevillningen för handel, fabriker, handtverk o. s. v., eller rörelse och näring i allmänhet, vare sig i städerna eller på landet, sedel-utgifvande enskilde Banker derunder icke inbegripne, må bestämmas till Tre för hundra af årliga inkomsten, der nu bevillning af fem för hundra eger rum; att den bevillning af fast egendom, på landet och i stä derna, som nu utgår med Tvä R:dr för hvarje Ett Tusen, för framtiden må bestämmas till Tre Ii:dr för hvarje Två Tusen Femhundra; samt till följd häraf, dels att på alla de ställen i Bevillnings-förordningen, der afgifts-bestämmelserna
Fem för hundra och Två för hvarje Ett Tusen förekomma, i deras ställe skall införas:
Tre för hundra och Tre för hvarje Två Tusen Femhundra, dels ock att en beräkning, svarande emot nedsättningen ifrån 5 till 3 procent, skall i allmänna bevillningen tillämpas på alla uti §§ 9, 10, 24. 25, 27, 28, 35 och 36 utsatte minimi-afgifter, äfvensom både på alla der utförde tarifer, och på alla med bevillning träffade, så väl enskilda personer, som bolag, inrättningar och stiftelser, dock så, att när nedsättningen icke kan utfalla uti jemnt mindre riksdalers-bråk, i stället för 2 R:dr, 1 R:dr 24 sk. och 1 R:dr, utföres 1 R:dr 16 sk., 1 R:dr samt 32 sk. och att den i sådana fall blifver minst en tredjedel, men icke öfver två femtedelar af det nu stadgade beloppet, — röstar Ja:
Vinner Nej. antages Borgare-Ståndets beslut, att nuvarande bevillningen å rörelse och näring, sedel-utgifvande enskilde Banker derunder icke inbegripne. 4 SUlts-Utskotlets Memorial, N:o 309. samt fast egendom, skall nedsättas till hälften af hvad den nu utgör, samt att till följd häraf ej blott alla uti §§ 9, 10, 25, 27 och 28 i Bevillnings-Utskottets förslag till bevillnings-stadga förekommande minimi-afgifter skola nedsättas till hälften af deras nuvarande belopp, utan äfven afgifter å rörelse och näring samt fast egendom i öfrigt allestädes i nämnda förslag må upptagas till hälften af hvad de för det närvarande utgöra.
Denna votering har utfallit med 54 Ja och 65 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat enligt Nej-propositionens innehåll. 4:Jc voteringen (N:o 4 i Mein. N:o 28).
Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets, af tre
Stånd gillade förslag, att början af 10, 27 och 28 §§ erhåller denna förändrade lydelse: a l:o För följande (till städerna hörande), (på landet boende), (vid bruk, bergverk och öfriga inrättningar antagne) personer skall afgiften, såvida den icke, beräknad till 00 procent (den procent, som enligt 3:dje voterings-propositionen varder bestämd) af inkomsten, uppgår till högre belopp, än de här nedan utsatta högsta klass-afgifter, i hvilket fall nämnde procent-beräkning skall iakttagas, bestämmas sålunda:» — röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, kommer, enligt Bonde-Ståndets beslut, nu gällande
Bevillnings-förordning att i förevarande hänseende bibehållas oförändrad.
Som denna omröstning, vid hvilken en sedel blifvit kasserad, gifvit ett resultat af 91 Ja och 27 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionen. 5:tc voteringen (N:o 5 i Mern.
Den, som, i öfverensstämmelse med Bevillnings-Utskottets af två Stånd godkända hemställan, anser, att någon särskild rubrik för auktionister ej bör i 27 § intagas, röstar Ja; Stais Utskottets Memorial, A :o SOS.
Nej, kommer, såsom Preste- och Borgare-Stånden beslutat, i 1 mom. af nämnde § att införas rubriken: »Auhtionister. se Kommissionär er.v
Denna votering har utfallit med 46 Ja och 73 Nej; och hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Nej-propositionens lydelse.
6:te voteringen (N:o 7 i Mern.
Den, som anser, att till kontra-proposition i liufvud-voteringen bör antagas Ridderskapet och Adelns beslut, att bevillningen af enskilda Banker, som ega sedel-utgifnings-rätt, skall utgå med fem procent af årliga utdelningen, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, kommer särskild omröstning att anställas, angående hvilketdera, Borgare- eller Bonde-Ståndets, beslut i frågan bör i hufvud-voteringen blifva kontra-proposition.
Som denna votering utföll med 74 Ja och 45
Nej, hade alltså till kontraproposition antagits Ridderskapet och Adelns beslut. 7:de voteringen (N:o 9 i Mern.
Den, sorn gillar Preste-Ståndets beslut, att bevillningen af enskilda Banker, som ega sedel-utgifnings-rätt, skall utgå med tre procent af den årliga behållning, sorn icke öfverstiger sex för hundradet, men med nio procent af det belopp, hvartill behållningen för året derutöfver uppgår, allt beräknadt efter hvad af tecknings-summan eller grund-fonden blifvit kontant tillskjutet, — röstar Ja; Den, det ej vill. röstar Nej. 6 Stals-Ulskollels Memorial, N:o 309.
Nej, aritages Ridderskapet och Adelns beslut, att nämnda bevillning skall utgå med fem procent af årliga utdelningen.
Denna votering har visat, ett resultat af 62 Ja och 57 Nej; hvadan Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Ja-propositionens innehåll. 8:de voteringen (N:o 10 i Mern.
Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets af tre Stånd godkända förslag, att bevillningen af de i 35 § 2 mom. omförmälda aktie-bolag, associationer, societeten verk. hypotheks- och andra allmänna inrättningar, skall beräknas af ”årliga behållningen», och att följaktligen detta uttryck skall införas i stället för ordet »utdelningen» så väl i nämnda moment, som uti 146 §, — röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, kommer nämnde bevillning, enligt Ridderskapet och Adelns beslut, att beräknas af vårliga utdelningen», och detta uttryck följaktligen att pä berörde ställen i Bevillnings-förordningen begagnas.
Som denna omröstning utfallit med 77 Ja och 4-2 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat enligt Ja-propositionens lydelse.
9:de voteringen (N:o 12 i Mern.
Den, som gillar Bevillnings-Utskottets af tre
Stånd godkända förslag, att den för Jern-kontoret i 35 § 4 mom. af nu gällande
Bevillnings-förordning stadgade bevillning skall upphöra, och nämnde moment följaktligen ur Bevillningsförordningen utgå, äfvensom att i 145 § skall intagas ett så lydande stadgande om bemälde Kontors bevillnings-frihet: »Jern-kontoret, sä länge dess vinstmedel användas till allmän-nyttiga ändamål,» röstar Ja; Den, det ej vill. röstar Nej.
Slats-lilskottets Memorial, A':o 309.
7 Vinner Nej, antages Bonde-Ståndets beslut, att den nu gällande bevillningen för Jern-kontoret skall bibehållas, och att något stadgande om bevillningsfrihet för samma Kontor ej skall i 145 § införas.
Denna votering utföll med 76 Ja och 45 Nej, hvadan Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionen.
40:de voteringen (N:o 13 i Mern.
Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets af två Stånd godkända förslår-, att nu gällande stadganden i III Artikeln, eller 37 och 38 §§, angående afgift för karakters-fullmakter, skola bibehållas, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, kommer III Artikeln att ur Bevillnings-förordningen uteslutas, samt de följande Årtiklarnes och §§:nes ordningsnummer att derefter rättas.
Denna omröstning har utfallit med 69 Ja och 50
Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat enligt Ja-propositionens lydelse. 41:te voteringen (N:o 14 i Mern.
Den, som gillar Bevillnings-Utskottets af tre Stånd godkända förslag, att rde hus, hvilka på lustställen, eller andre, dermed jemförlige, mindre lägenheter »blifvit uppförde och deraf utgöra egentliga värdet, skola, om de äro brandförv säkrade, uppskattas minst till det värde, hvartill de blifvit uti allmänna inhem»ska Brandstods-bolag till försäkring antagna,» — röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, kommer, enligt Ridderskapet och Adelns beslut, brandförsäkringsvärdet att, vid uppskattningen af berörde hus, endast lända till hufvudsaklig 8 Slals-Ulskottcts Memorial, N:o 309. ledning, samt 71 § i nu gällande Bevillnings-förordning att bibehållas oförändrad.
Ja och 45 Nej; och hafva Rikets Ständer alltså beslutat enligt Ja-propositionens innehåll. tS:te voteringen (N:o 15 i Mern.
Den, som anser, att 145 § 2 mom. bör, i enlighet med Bevillnings-Utskottets af tre Stånd godkända förslag, erhålla denna förändrade lydelse: ”Arbetsfolk, så å landet, som i städerne, hvilka icke äro lagstadde och ej heller »njuta ständig, utan endast tillfällig, arbetslön; lagstadde drängar o. s. v.,» — röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, kommer berörde moment att, såsom Ridderskapet och Adeln beslutat, bibehålla dess nuvarande lydelse, eller: »Arbetsfolk, så å landet, som »i städerna, hvilka icke äro lagstadde och ej heller njuta ständig arbetslön, utan »arbeta för dagspenning eller efter särskild öfverenskommelse och beting; lag» stadde drängar o. s. v.»
Som denna votering utfallit med 91 Ja och SS Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat enligt Ja-propositionens innehåll. 45:de voteringen (N:o 1 i Mern.
N:o 27).
Den, som godkänner Bevillnings-Utskottets af tre
Stånd gillade förslag, att för inrikes bref det fastställda medel-portot af 4 sk., beräknas för hvarje lod till och med en vigt af 8 lod, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Vinner Slats-Vtskollcis MemorialN:o, 309.
Nej, kommer, i enlighet med Bonde-Ståndets beslut, för bref af till och med 8 lods vigt, remedium af { lod öfver att beräknas, så att, på sätt för närvarande är stadgadt, för bref, som ej väger öfver 1| lod, porto erlägges endast för 1 lod, för bref inom 2| lod endast för 2 lod o. s. v. Denna omröstning har utfallit med 42 Ja och 77 Nej; och hafva Rikets Ständer alltså beslutat enligt Nej-propositionens innehåll.
M:de voteringen (N:o 2 i Mern.
Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets, af 3:ne Riks-Stånd godkända, förslag, att, dåj vid inlemnandet af bref å Post-kontor eller Post-expedition, portot kontant erlägges, en Särskild afgift af 1 skilling skall betalas för hvarje dylikt bref, samt denna afgift tillfalla Postförvaltaren, röstar Ja; \
Den, det ej vill, röstar Nej. \
Nej, kommer, i öfverensstämmelse med Bonde-Ståndets beslut, någon särskild afgift i ofvanberörde fall icke att erläggas.
Denna votering har utfallit med 54 Ja och 65 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med Nej-propositionens lydelse.
Hvilket allt Förstärkta Stats-Utskottet skolat härigenom Rikets Ständer meddela.
Hih. Cili II.
Sl Prot.
IS33 * 1854. i Sami.
I Afd. 3 Hand.
S Haft. 10 Sials-Uiskollels Memorial, N:o 310. j\:o 310.
Ank. till Exp.-UUk. d. 7 Okt. 1854, kl. 12 m.
Memorial, angående verkställd omröstning i anledning af RiksStandens skiljaktiga beslut, rörande väckt fråga om ett låneunderstöd åt staden Christianstad.
Sedan, enligt ankomne Protokolls-utdrag, samtlige Riks-Stånden godkänt det i Stats-Utskottets Memorial N:o 258 afgifna förslag till voterings-proposition, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande ett ytterligare lån till staden Christianstad, har Förstärkta Stats-Utskottet, jemlikt 69 § Regerings-Forinen, vid sammanträde denna dag anställt omröstning öfver nämnde, så lydande, voter ings-propo, sition:
Den, som, i enlighet med Stats-Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet godkända, hemställan, anser, att det låne-understöd för staden Christianstad, hvarom fråga under innevarande Riksdag blifvit väckt, icke bör af Rikets Ständer beviljas, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Ständer beviljat nämnde stad ett låne-understöd af Tjugutusen R:dr. att från Riksgälds-kontoret utbetalas, emot de af Rikets nu Stats-Utskolleli Memorial, N;o 3i 0.
II församlade Ständer, enligt 14:de punkten af Stats-Utskottets utaf Rikets Ständer bifallna Memorial N:o 157, stadgade återbetalnings-vilkor.
Och har denna votering utfallit med 54 Ja och 65 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med Nej-propositionen, i Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet skolat härigenom tillkännagifva.
STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, 1854. Stats-Utskottets Memorial, N:o 311. 1 i\:o 311.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 7 Okt. 1854, kl. 12 m.
Memorial i anledning af erhållen ålerremiss å Utlåtandet N:o 188. (U. A.) Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet hafva till Stats-Utskottet återremitterat Utlåtandet N:o 188, deruti Utskottet, på anförde skäl, afstyrkt Rikets Ständers bifall å Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om understöd af allmänna medel åt TullStatens enskilda Pensions-inrättning.
De yttranden, som föranledt återremissen, innefatta hufvudsakligen, ätt, då de Tull-Staten tillhörande personer vid tjensternas tillträdande vore pligtige att i Pensions-Inrättningen ingå och sedermera under hela deras tjenstetid måste till densamma erlägga betydliga årliga afgifter, rättvisan fordrade, att deras efterlemnade enkor och barn korame i åtnjutande af den pension, som genom en dylik förpligtelse blifvit dem tillförsäkrad; alt, i följd af denna förbindelse, Inrättningen vore, emot hvad Utskottet yttrat, att anse såsom en offentlig inrättning, hvilken, lika med andra anstalter af sådan beskaffenhet, borde af Staten understödjas, sedan sig visat alt Pensions-afgifterne icke vore för pensioneringen tillräcklige, samt att det syntes lämpligast, att, i enlighet med innehållet af den förenämnde Utlåtande bifogade reservation, en summa af högst 5,000 R:dr för hvartdera af nästkommande 3 år anvisades att af Tullmedlen utgå, lill betäckande af den under samma år möjligen uppkommande brist uti Pensions-kassan.
Då emellertid 2:ne Riks-Stånd, nemligen Eorgare- och Ronde-Stånden, godkänt ifrågavarande Utlåtande, samt de gjorda anmärkningarne icke synts vara af beskaffenhet att böra föranleda till ändring af detsamma, har Utskottet funnit sig sakna skäl att sitt förut afgifna yttrande frånträda.
Stockholm den 6 October 1854.
4 Sami. 1 Afd. 3 Bd. 9 Häft. 1 2 '
Stals-Ulskottels Memorial, N:o 3 IS. W:© Ulf. Alik. till Exp.-Utsk. d. 7 Okt. 1854, kl. 12 m.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 28 L (lT. A.) Från Bonde-Ståndet har Stals-Utskottet erhållit återremiss å Utlåtandet N:o281, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om anvisande af ett kreditiv för Svenska Natur-alsters samt Industri- och Konslprodukters öfversändande lill 1855 års exposition i Paris; men som detta Utlåtande blifvit af de 3:ne öfriga Riks-Stånden bifallet, och ärendet sålunda, enligt 75 § Riksdags-Ordningen, är af Rikets Ständer afgjordt, kan återremissen icke till någon åtgärd föranleda.
Mö SIS.
Ank. till Exp.-Utsk. den 7 Okt. 1851, kl. 12 ni.
Utlåtande, i anledning af erhållne åtter remis ser å Betänkandet N:o 262, rörande ifrågas täldl anslag till bildande af en Teknisk Skola i Borås. (U. A.) Enligt aflåtua Protokolls-Utdrag hafva Preste- och Borgare-Stånden till StalsUtskottet ålerremitterat dess under N:o 262 afgifna, af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet godkända Utlåtande, deruti Utskottet hemställt, att en af Herr C. G.
Rydin väckt motion, om anvisande af anslag til! bildande af en Teknisk Undervisnings-anstallt i Borås icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Vid den af PresteStåndet beviljade återremissen har hufvudsakligen blifvit erinradt: att, då Rikets Ständer, både vid denna och föregående Riksdagar, lemnat frikostiga bidrag lill Industriskolors upprättande, och någon gång jemväl anvisat medel för anskaffande af lokaler och nödig materiel för dessa skolors behof, det måste väcka förundran, alt Utskottet Stats-Vlskoltets Memorial, N:o 313. 3 fäslat så ringa afseende vid den nu väckta frågan om inrättandet af en Undervisningsanstalt för väfnads-industriens upphjelpande i de 7 härader af Elfsborgs län, der,denna industri af ålder varit inhemsk och genom egen kraft hunnit en icke vanlig höjd.
Hittills hade visserligen denna industri kunnat någorlunda hära sig, så länge densamma genom förbud mot införsel af de väfnadsslag, hvarmed den isynnerhet sysselsatt sig, varit skyddad mot den utländska konkurrensen; men nu, då dessa förbud, i följd af Ilikets Ständers beslut, med nästa år upphörde, komme den folkmängd af omkring 120,000 personer, som af denna industri hade sin utkomst, att försättas i en ganska bekymmersam belägenhet.
Det vore likväl Statens pligt, att, på samma gång dyn vidloge åtgärder, som den änsåge gagneliga för dét allmänna, medelst understöd söka mildra och förekomma de lidanden som genom dylika åtgärder kunde enskilde tillfogas.
Ingen industrigren vore dock i större behof af sådant understöd än väfnads-induslrien.
Ty då de fleste andra vanligen bedrefvos på ett särskildt ställe af färre arbetare, hvilkas konstskicklighet lättare kunde uppdrifväs, utöfvades denna näringsgren på spridda håll, i mindre verkstäder, af flere tusende personer, hvaraf följde att konstskickligheten å denna ort i vidsträcktare mån och mera allmänt behöfde utbredas.
Sannolikt vore ock att ingen Industri-skola erhölle flere elever än den nu ifrågaställda, ty dit skulle otvifvelaktig! hvar och en skynda för att lära huru han måtte kunna från nöd rädda sig och de sina.
Att, på sätt Utskottet yttrat, denna industri »på annat, mera direkt sätt skulle kunna uppmuntras», vore icke antagligt, enär endast genom anvisning och undervisning till konstskicklighetens uppdrifvande det stora ändamålet kunde vinnas; och då härtill blott erfordrades den obetydliga summan af några tusende R:dr, vore det både billigt och Rikets Ständer värdigt att bevilja dessa medel.
Visserligen hade Utskottet hänvisat lill Slöjdskolan i Götheborg, men, utom det att berörde läroanstalt icke afsåge detta speciela yrke, vore stället håde aflägset, dyrt och föga passande för den, till stor del af unga qvinnor bestående personal, som skulle komma att besöka den föreslagna Skolan.
Den omständigheten, alt Borås stads innevånare icke erbjudit sig att till den ifrågaställda läroanstalten anskaffa lokal, vore af mindre vigt, enär man med temlig visshet kunde antaga, att staden, nogsamt inseende, att dess, eget bestånd i väsendtlig mån berodde af den kringliggande nejdens välmåga, icke skulle undandraga sig att fullgöra en sådan skyldighet, om densamma, såsom ett vilkor för anslagets erhållande, af Rikets Ständer föreskrefves.
Inom Borgare-Ståndet hafva, till stöd för återremissen och det äskade anslagets beviljande, hufvudsakligen åberopats de förhållanden, som i motionen blifvit anförda; och motionären sjelf har, jemte förmälan, att Länets Ilushållnings-Sällskap jemväl vitsordat nyttan och behofvet af en dylik undervisningsanstalt, såsom ytterligare skäl för bifall till den af honom gjorda framställningen, andragit, »att denna ort alltsedan verldens skapelse icke af allmänna medel erhållit något understöd för sina undervisnings-anstalter», utom vid ett tillfälle för några år tillhaka, då en dupplikant på allmän bekostnad anställdes vid Borås Skola.
Dä emellertid, på sätt nämndt är, Utskottets förra Utlåtande i ämnet blifvit af 2:ne Riks-Stånd godkäudt, och de före återremissernas beviljande inom Preste- och
Bor gare-Stånden afgifna yttranden icke innefatta andra skäl, än sådana, hvilka redan vid ärendets första handläggning hos Utskottet kommit i öfvervägande, har Utskottet funnit sig böra, med vidblifvande af sin förut tillkännagifna åsigt, ånyo hemställa, att den väckta motionen icke måtte till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda.
Stats-Utskottets Memorial, N:o 3 i i. *Y:o 314.
Ant. till Exp.-Utsk. d. 7 Okt. 1854, kl. 12 m.
Memorial, i anledning af erhållen åtcrremiss å Utlåtandet N:o 287.
(U. A.) Preste-Ståndet har till Stats-Utskottet återremitterat 2:dra punkten mom.
Litt. a), samt 3:dje punkten af Utskottets utlåtande N:o 287, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, äfvensom väckt motion, i fråga om ersättning till Bergsfogdarne för förlorade löne-inkomster; men som samma utlåtande blifvit i sin helhet bifallet af de 3:ne öfriga Riks-Stånden, och ärendet, till följd deraf, jemlikt 75 §. Riksdags-Ordningen, är af Rikets Ständer afgjordt, kan Utskottet med detsamma icke taga vidare befattning.
Stockholm den 6 Oktober 1854. mo 315.
Memorial, i anledning af erhållen ålerremiss å Utlåtandet N:o 207.
• (U/A.)
Från Preste-Ståndet har till Stats-Utskottet blifvit återremitteradt Utskottets utlåtande N:o 207, i anledning af motion om bidrag af allmänna medel för tillvägabringande af ändamålsenlig kommunikation emellan Sveriges fasta Iand och Gottland; men då samma utlåtande, enligt Utskottet tillhandakomna Protokolls-utdrag, blifvit af de 3:ne öfrige Riks-Stånden bifallet, samt frågan således, jemlikt 75 § Riksdags-Ordningen, är af Rikets Ständer afgjord, har Utskottet funnit sig icke kunna med detta ärende taga vidare befattning.
Stats-Vlskottels Memorial, ]\’:o 3 i 6.
Vo sm.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 7 Okt. issi, kl. 12 m.
Memorial med förslag till voteringsproposition i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut, angående ifrågaslälld ersättning och belöning ål Professoren Nycander för en af honom uppfunnen rösträkne-machin. (U. A.)
Vid föredragning af Stats-Utskottets Betänkande N:o 109, deruti Utskottet afstjrkt Rikets Ständers bifall till en af Herr L. IV.
Henschen väckt motion, om ersättning och belöning åt Professoren B. O. Nycander för en af honom uppfunnen rösträkne-machin, hvilket afstyrkande förnyats i utlåtande N:o 260, hafva Borgare- och Bonde-Stånden gillat Utskottets förberörde yttrande; hvaremot Ridderskapet Och Adeln samt PresteStåndet, med afslag å Utskottets utlåtanden, ansett Rikets Ständer böra bevilja Professoren Nycander ett anslag af 687 R:dr 13 sk. 4 rst., såsom ersättning för kostnaderna vid förfärdigandet af den utaf honom uppfunna rösträkne-machin.
Vid sådant förhållande får Utskottet, med stöd af 69 § Regerings-Formen och 30 § Riksdags-Ordningen, för frågans afgörande medelst omröstning i Förstärkt Statsutskott, föreslå följande voterings-proposition: den som anser, att, i enlighet med Utskottets, af Borgare- och Bonde-Stånden godkända förslag, väckt motion, om ersättning och belöning åt Professoren B. O. Nycander för en af honom uppfunnen rösträkne-machin, icke bör af Rikets Ständer bifallas, röstar Ja; Den. det ej vill, röstar Nej.
Vinner Nej, hafva Rikets Ständer anvisat en summa af 687 R:dr 13 sk. 4 rst., såsom ersättning till Professor Nycander för kostnaderna vid förfärdigandet af berörda rösträkne-machin.
Prot. 1853 & 185i. i Sami. 1 Aid. 3 Bd. 9 Haft. 2 STOCKHOLM, tryckt hos ISAAC MARCUS, 1854. Stats-Utskottet» Memorial, N:o 317.
1 I¥:o 317.
Ank. till Exp.-Utsk. den 8 Okt. 1854, kl. 10 f. m.
Memorial^, med öfverlemnande af förslag till de 3:ne första Afdelningame af Reglementet för Riksgälds-kontoret.
Ehuru åtskilliga frågor, hvarom stadganden skola meddelas i det nya reglemente som till ledning och iakttagande vid Riksgälds-kontorets förvaltning bör före denna riksdags slut af Rikets Ständer utfärdas, icke äro slutligen afgjorda, och Stats-Utskottet följaktligen ännu icke kan uppgöra och afgifva förslag till detta reglemente i sin helhet, har Utskottet dock, i öfverensstämmelse med hvad under föregångna riksdagar iakttagits, ansett sig böra underställa Rikets Ständers granskning och fastställelse några särskilda afdelningar af samma reglemente, hvilka innehålla hittills gällande och äfven framgent tillämpliga stadganden, sedan genom verkställda liqvider eller Rikets nu församlade
Ständers beslut deruti föranledda förändringar blifvit vederbörligen iakttagna.
Då Utskottet funnit sig icke ega anledning afvika från den uppställning af ifrågavarande reglemente, som, först godkänd af 1840 och 1841 saint 1844 och 1845 års Ständer, blifvit vid de 2:ne sednaste riksdagarne oförändrad bibehållen, har Utskottet jemväl följt samma uppställning; och får Utskottet alltså härmed till Rikets Ständer aflemna förslag till de §§ af Riksgälds-kontorets nya reglemente, hvilka skola motsvara l:sta och 2;dra afdelningame, jemte de under Litt.