Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bertarelli möter den unge tysken utanför den med de vackraste kant- och basreliefer sirade mar- morbaldakinen, hvars konstnärliga värde de båda herrarne efter nogare beskådande tillfullo upp- skatta.
Öfver de bägge männens drag ligger ett förkla- radt skimmer.
De ha båda, ehuru deras religiösa åsikter nu äro så olika, höjt sina själar ur gruset och svingat sig upp i de regioner, där hvardags- lifvels bekymmer ej existera.
Den unge mannen är så hänförd, att bankiren ej kan förmå sig alt med ett enda tviflets ord rubba den enkla, enfaldiga tro, medels hvilken han ser himlen öppnad.
Båda sökte de den högste, ehuru vägarna, de valde, skilde dem åt.
De besågo därpå kyrkans rika skattkammare med sina många dyrbara klenoder, hvilka till en stor del blifvit af jordens mäktige på dödsbädden testamenterade åt Loreto, i hopp att de därigenom skulle undgå den fruktade skärselden.
Därvid visades den underbara, äkta pärlan, som i en from fantasi antar madonnans former, och hvarom den lille tjocke presten, som var förevisare, berättade en legend.
En fiskare hade utbedt sig af Loretos madonna en stor ynnest, för hvars erhål- lande han utlofvat sin första fångst.
Och se, då fann han den stora, dyrbara pärlan.
Vidare uppmärksamgjordes herrarne på de rika gåfvor, hvilka nyligen förärats af en ung furstinna, som i sin grämelse öfver ett barnlöst äktenskap hade vändt sig till Loreto o c h strax blifvit bön- hörd.
Flere guldsydda fanor buro vittnesbörd om seg- rar, vunna medels förböner i casa santa », och ett öfverflöd af diamantstycken och guldprydnader förvarades inom väldiga glasskåp.
» Och ändå », sade presten suckande, » hade de ogudaktiga fransmännen år 1797 plundrat vår kyrka och bortfört allt, som man ej hade lyckats gömma undan deras roflystnad.
Men tack vare madonnans nitälskan för sin helgedom, ha sedan dess så rikliga gåfvor influtit, att de godtgöra den lidna förlusten. » » Här har », tillade presten, » blifvit stiftadt ett förbund, som af vår nuvarande påfve Leo XIII är godkändt o c h välsignadt, och hvilket har till syfte att utbreda vår madonnas tillbedjande öfver hela jorden.
Det är en mäktig orden, hvari jag hoppas, att mina åhörare låta inskrifva sig. » Utan tvekan begaf sig bajraren med presten in i sakristian, där kongregationens medlemmar plä- gade församlas.
Bertarelli, som vägrat att följa med, stannade utanför, och hans räknevana hufvud började sys- selsätta sig med siffror.
Han gjorde ett öfverslag och fann, att det döda kapital, som representera- des af de dyrbarheter, som han här skådat, skulle rikligt förslå till inrättande af så många stiftelser, att de tusental af tiggande män och kvinnor, som öfversvämma Italien, kunde bli försörjda samt an- stalter uppföras, där alla de arma barnen af lan- dets proletariat, hvilka nu sträfva såsom vilse får omkring på vägar och gator, kunde tagas i förvar och uppfostras till nyttiga samhällsmedlemmar.
Helt förnöjd kommer tysken tillbaka med två stora paket under armen.
Han drar Bertarelli bort till en afsides placerad bänk och vecklar upp ur omslagen en mängd rosenkedjor, madonnabilder, medaljer o c h små skrifter på tyska, franska, ita- lienska och engelska språken.
» Hvad i all världen skall ni med detta? » spörjer bankiren.
Fredagen den 12 februari 1897.
N:r 6 (477) Prenumerationspris pr å r: Idun ensam Iduns Modet., fjortondagsuppl.
E a m j a r d e ro ben _ Redaktör och utgifvare: B y r å: kr » » » Klara södra kyrkog.
16, 1 tr. Öppen fel.
Tf-lcf.
0147.
F R I T H 10 F PikPtclef.
:, T. Gurli - r * - rågan om den moderna kvinnodräkten ur hygienisk och praktisk r synpunkt har på den senaste tiden ånyo lifligt förts under debatt.
Den närmaste anledningen härtill ha varit dels de i hufvudstaden hållna, synnerligen talrikt besökta agitationsmöten mot de långa pro- menadkjolarne, som vår Dräktreformförening nyligen anordnat, därvid vederbörligen understödd af ' framstående läkareauktoriteter, dels de föredrag om » en rationell kvinnodräkt », som den kända norska reform- dräktifrerskan fröken Kristine Dahl nu på en rundresa upp- repar i flere svenska städer.
Vi ha dock själfva vår Kri- stine Dahl, själfva en energisk oeh aldrig hvilande kvinna, som sedan många år tillbaka gjort sig till banbryterska för en rationell kvinnodräktsreform in- om vårt land.
Vi syfta här- med på fru Gurli Linder, hvars " bild Idun här bredvid har nöjet bringa sina läsarinnor.
Fru Linders namn må särskildt vara förtjänt att med erkännan- de nämnas i dessa » kjorteldis- kussionens » tider, då ju hon som ordförande är den drifvan- de kraften i vår Dräktreform- förening och då hon just i dessa dagar i vårt andra storstads- samhälle, i Göteborg, inför en synnerligen intresserad och tal- rik publik på skedd inbjudan föreläst om » en hygienisk och praktisk skoldräkt för flickor » — ett ämne som särskildt legat fru Linder på det varmaste om hjärtat.
Idun har under de gångna åren ofta varit i tillfälle att dröja vid Dräktreformföreningen oeh dess gagneliga verksamhet, senast i fjol, då föreningens tioårstillvaro hugfästes.
Af dess olika modeller ha vi ock i sinom tid meddelat åtskilliga HELLBERG.
Nordlien.
hvarje fredag För » P l a t s s ö k a n d e » o. » L e d i g a p l a t s e r » L ö s n u m m e r p r i s 15 ö r e 25 ö r e f ö r h v a r j e p ä b o r j a d t t i o t a l s t a f v.
Hösnrr e n d a s t f ö r K o m p l e t t e r i n g a r.)
Linder.
afbildningar.
Här är alltså i dag icke vår afsikt att närmare ingå på detta område; vi vilja endast framhålla, att fru Linder, allt sedan föreningens stiftande medlem af densamma, i två år varit dess sekre- terare samt under de senaste fem dess ordförande, och att de fram- gångar, föreningen efter hand vunnit för sina syften, främst torde få tillskrifvas hennes oaflåtliga och intelligenta arbete med penna och med ord.
Att hon personligen i sin dräkt helt och hållet tillämpar föreningens principer, är ju själf- klart.
G-urli Linder, eller, som hon före sitt giftermåls ingående hette, G-urli Peterson, föddes den 1 oktober 1S65 på Irvings- holm i Nerike, och voro för- äldrarne egendomsägaren K.
Gr. Peterson och hans maka, född Kavli, till börden norska.
Då dottern ännu endast var tio- årig, dog fadern.
Ungefär sam- tidigt inackorderas G-urli som helpensionär i fru Hammar- stedts på den tiden så väl an- sedda skola i Stockholm.
Hösten 1882 vann hon därifrån, endast 17-årig, inträde vid Högre lä- rarinneseminariet.
Äfven un- der seminarietiden hade hon emellertid sitt hem hos fru Hammarstedt, som då bodde på kyrkoherdebostället vid Danvi- ken.
De dagliga långa promena- derna till och från seminariet, ibland nog så strapatsiva genom köld och snö, gäf vo en hälsosam motvikt mot det trägna bokarbe- tet och bidrogo säkert i sin mån till att skänka den fysiska spän- stighet, som under de ansträn- gande studierna var den unga flickan till en god hjälp.
Också var hon under hela sin semi- narietid endast vid ett enda till- fälle frånvarande för sjukdom,
IDUN 42 1897 H v e m är den lyckligaste af t v å k v i n n o r?
det är hon, s o m älskar h ö g s t!
Ä r det hon, s o m är h ö g s t ä l s k a d?
A. och var sjukdomsorsaken den gången — att hon krossat näsan i en kälkbacke!
Ett klart förstånd och en snabb uppfattning, parade med flit, satte under dessa studieår Gurli Peterson i stånd att tillägna sig ett aktningsbjudande kunskapsmått.
I fröken Regina Pallin — seminariets dåvarande föreståndarinna — förvärfvade hon ock en vän, hvars stöd och moderliga ledning hon många gånger med tack- samhet sedan erinrat sig.
Kamratkretsen på seminariet räknade äfven en medlem, som numera inom vår vitterhet för- värfvat sig ett ryktbart namn, nämligen Selma Lagerlöf.
» Gösta Berlings » författarinna syss- lade redan då en smula med diktkonst; bland annat roade hon sig med att i en serie skämt- samma sonetter besjunga samtliga sina afdel- ningskamrater på seminariet.
Se här hennes karaktäristik af Gurli Peterson!
I " können sägnen, som kring latidet går, Hemsk så den kunde skrämma bort arméer, Om huru seminariets koryféer I spöklik dräkt man alltid skada får.
Pince-nez, galoscher och kortstubbadt hår, En klädning utan tecken till plisséer, Ett sätt, en upmsyn, hvassa som cactéer — Så har man matat ut dem år från år.
Då sanningen man härvid grymt förvrängde, De unga bittert orättvisan kände.
Till högre rymder deras klagan trängde.
Och milde gudar dem till räddning sände Ett ideal af grace och elegans, Som dem förvärfvar modets segerkrans.
Ja, så tedde hon sig redan då för tiden för alla sina kamrater — den blifvande reform- dräktskvinnan!
Låg däri månne ett omen för hennes framtida verksamhet?
Ty att dräkt- reformen ingalunda, som kanske ännu många oriktigt hålla före, behöfver vara oförenlig med estetikens och den goda smakens kraf, därpå torde sådana lefvande exempel som Gurli Linder och Kristine Dahl vara den mest öfvertygande bevisningen.
» Ni får ändå inte inbilla er — eller Iduns älskvärda läsarinnor — att jag som flicka var en så förskräcklig modedocka, som Selma La- gerlöfs verser kunna ge vid handen.
Det var alls inte farligt med den saken, » försäkrade leende fru Linder, när hon efter åtskilligt prut åt oss utlevererade den lilla sonetten.
Våren 1 8 8 5 aflade Gurli Peterson utgångs- examen från lärarinneseminariet oeh erhöll därvid på sitt diplom ej mindre än tio » be- römlig », af hvilka ett tilldelades henne för undervisningsskicklighet och ett annat för kun- skaper i svenska språket.
I juni 1 8 8 7 ingick hon äktenskap med sin forne lärare, den bekante filologen lektor Nils Linder.
Så väl före som efter sitt giftermål har Gurli Linder ägnat sig åt lärarinneverk- samhet och har dels i skolor, dels genom privatlektioner varit i tillfälle att undervisa i sitt älsklingsämne, modersmålet.
Fru Linder var ock den första, som skötte Fredrika-Bre- merförbundets hemstudiekurs i svenska språket.
Den rastlösa unga frun har vidare funnit tid att utöfva en ganska omfattande journalistisk verksamhet.
I ett par dagliga hufvudstadstid- ningar har hon sysslat med bokanmälningar och konstnärliga frågor, och för Iduns läsarin- nor kan det ej vara obekant, att hennes namn — och ännu oftare mer eller mindre » skyd- I dande märken » — återfunnits i våra spalter under uppsatser i ganska växlande ämnen, all- i tid dock utmärkta för tankegångens skärpa och formens klarhet.
Att Gurli Linder äger för- stånd och logik i ganska ovanlig grad måste äfven den märka, som kommer i endast ytlig beröring med henne, och hon låter ej som så många andra kvinnor » känslan springa bort med förnuftet ».
Att hon likväl äger en gan- ska stor fond af känsla visar sig bäst för den, som varit i tillfälle att se henne i umgänget med hennes tre små döttrar, åt hvilka hon ägnar sina bästa moderliga krafter.
Hvad nu särskildt dräktreformen, hennes stora » ledande intresse », vidkommer, har fru Linder upprepade gånger genom offentliga före- drag sökt bland allmänheten sprida dessa sina älsklingsidéer.
Hennes första offentliga upp- trädande ägde rum i Upsala i maj 1894; den 8 oktober 1896 höll hon i Vetenskapsakade- miens hörsal i Stockholm ett föredrag, däri hon påpekade olikheten mellan de underkläder, som af barn och vuxna kvinnor vanligast bäras, samt de af Dräktreformföreningen gillade mo- dellerna och framvisade de senares fördelar.
Och nu senast har Göteborg, som vi redan nämnt, blifvit delaktigt af hennes öfvertygande och spirituella framställningskonst.
Föredraget, som åhördes af så många intresserade som ut- rymmet medgaf, mottogs enligt Göteborgstid- ningarna med lifligt bifall.
Efter detsammas slut yttrade d:r Silfverschöld några tänkvärda ord om hygien i allmänhet, instämmande i fru L:s åsikter rörande det önskvärda i en dräkt- reform, och slutade med ett tack till fru Lin- der för hennes inlägg i en fråga, som så nära berör oss alla.
En så verksam och för ideella uppgifter itänd ande som Gurli Linders ställer sig dock stän- digt nya mål.
Hennes närmaste framtidstanke är nu att i hufvudstaden till hösten söka åstad- komma en föreläsningskurs för mödrar — en serie populära föredrag af fackmän inom olika ämnen, som särskildt kunna hafva betydelse för hemmens oeh det uppväxande släktets danarinnor, såsom » Hemmets hygien », » Barna- psykologi », » Förhållandet mellan hemmet och skolan » o. s. v. Fru Linder har redan lyckats intressera flere framstående personer för denna sak, och med kännedom om hennes energi oeh organisationsförmåga äro vi öfvertygade, att hon ej kommer att släppa den, förrän hon fört den till ett lyckligt slut.
Genom sina intagande personliga egenskaper, genom sitt vänliga, öppna och friskt humori- stiska väsen har fru Gurli Linder förvärfvat en talrik och hängifven vänkrets, och äfven inom de kretsar af hufvudstadens sällskapslif, dit hennes mans och hennes egna vetenskapliga och ideella intressen förnämligast hänvisa dem, är hon en uppburen och eftersökt deltagarinna.
N — g.
* de Musset.
/ los gamla fröken.
lag var enhvar den 15 dennes afseende mare på måhända insänder Iduns redogörelsen förtjäna, ett godt julnummer.
i n:r 4!
som före förslag med Se den när- mamma gången om att vara på visit.
snäll och stilla, jag satt men där på blicken Nog af var flög en stolkant ytterst förundrad hit det sant, tunga att hon blommors var guld illa, och dit.
svåra var rik: hela ra- men kring den i krabbrödt snibblif klädda damen, som På öfver soffan pärlhvit hängde kanapé förgyllningskant, bestod Af sken af fanns ock och små vårprakt brokigt en var silket hvilket gröna glänste bjärt glad det styfva ett mönster, sippor samma men drottninglik.
och på i möbeltyget blad.
hvarje mattan; stol, nyss för- lägen jag trampat i ett blomsterhaf, försvunno Bland mjukt hundra bland där lilja småting, stegen och viol.
som man spridda ser, det fanns när också timmen en morian slog, han med klocka; syntes sirligt bocka och vifta med ett litet Där fanns en hon färdig stod stjärnbanér.
danserska, med till piruett snibbskor himmels- blåa.
Det rika hårets men anletet Där fanns så bucklor voro rosenrödt en vas med gråa, och spädt.
blommor af pors- lin, där fanns en bur med galler konstigt rutadt, en tropisk fågel och vaggade Vid denna att på du utbrast, fick satt med hufvud i ståltrådsgunga anblick ett hörn » Hvad jag Jag nu med Högt påmind Hundra kronor med några penndrag kan Nej, har tråkigt, ett häpet gamla fröken min mjuka lock.
jag hålla » burar, men fin.
glömde mig min rol, vackert stilla.
kakadora burar jag ögonkast af slätade från » Så lutadt tänkte lilla, » ej tål! » mor, pannan någon an- nan måhända ock, form hon blef stor. » tam och
IDUN 1897 Blott några ord — men fast jag ej for- h e t e n utaf.
stod dess innebörd, hur sympatiens emellan jag genast blixtliM flamma oss: nu fick tyst jag trosbekännelse.
hände, sig tände annat motsats Vid denna fläkt kväfda munterhet från jag tordes skratta, om hvarje sak, en mod.
genom besläktad sprang gyckla, som håg upp i låga, ystert mig på fråga hjärtat mellan för e t t frö sådana sar är d e t.
känner Det makar redan från till a t t alla, s o m h a f v a af l i f v e t.
gamla så e t t f r ö till s t r i d i g h e t e r, s o m h a r alla f ö r u t s ä t t n i n g a r det fåtal, s o m lifsåskådning väl äkta finnas växa, det inser n o g erfarenhet låg.
Och Här vid ordspåket: någon lag » lika barn en dock afskedskyss.
och sakta som slutade Den tala glädtigl om ljus ej gamla en småle solskenssträle, i hennes boning modern, b o r t sin som dotters bildningsgrad, n i n g o c h friarens spred.
heter i det uppfostran och begåf- mellan äktenskapskandidaterna, Ja, glädtig och fri var jag, från det tvång är visst jag och hade sant, hjärtans roligt.
Det vackra den gamla rummet blef mig snart för- blef min bästa Anna V döttrar, synda så m å t t o, att de hålla d e m i o k u n n i g h e t allt hvad många därtill unga hörer.
fruar, Jag som samtal.
har de underkastade.
lidanden Utom dem att på få d e l af som musik och barnen!
sörja för så m å n g a!
bra Men om med födan anser het det och att k u n n a gifva Men i en familj kärleksru- eller s m e k å r e t g å t t ö f v e r nötande enahanda blot- ens brister, när m a n n e n, den som barn på lisk o c h att sin hustrus okunnighet o c h tarf- uppfostran, då börjar han förakta henne och så äktenskapet.
grundlägges Men man ser i bildning närmande, till blifvit orsaken öfverseende begagna honom till e t t allt i n n e r l i g a r e för- mannen haft o c h hustrun varit k l o k n o g att sig af s i n m a n s k ä r l e k till a t t få till s i n l ä r a r e o c h h a f t b e g å f n i n g n o g att k u n n a tillgodogöra sig de kunskaper, s o m erbjudits g e n o m umgänget med den högre bildade.
Motsatta förhållandet bildningsgrad mellan makarnes s e v i o c k s å e x e m p e l p å i lif- vet, då mannens uppfostran o c h v a n o r för- mig, och den liknelsen hustruns från de högre; m e n detta fall t y c k e s f ö r e k o m m a m e r a s ä l l a n.
J a g a n s e r från en annan sida detta förhållande sedt hvilketlidande fall Det borde vara faderra ligger vilja gifva mera v a r a s ä m r e, t y i d e flesta det i mannens mannen sin k r a f t ö f v e r k v i n n a n.
g ö r a sig u n d e r r ä t t a d o m d e n tilltänkte m å g e n s fått s e d l i g a lif.
verstigande mannens fått vanor, för förståndiga föräldrar ingen om men jlighet.
J a g v i l l o c k s å p å p e k a n ö d v ä n d i g h e t e n af d e n rätta öfverensstämmelsen i ålder, liksom af att t a g a i b e t r a k t a n d e d e n o f ä r d, s o m k a n komma frön.
af ärfda sjukdomar Eller gör icke orätt, som, behäftad a n n a n - ärftlig en afkomma, bestämd På det från tuberkolos s k a f f a r till första eller världen lefnadsdagarne lif?
vet det icke ens, men plikt att g ö r a det i hennes och handla blifva sjukdom, kvinna därefter.
Kapitlet härom behandlas eftergifven, dessa, på öfvertag det är ställe skulle däremot Men har Om o c h ifrån ofantligt samma och min gång däri orsaker aldrig hört men som fråga o m familj blifvande de kommande rikedom att som mågs barnen.
mindre, bereda kan anser Om reda dem för finnes all vård penningar hufvudet.
Jag skyldig- existens.
så m å n g a b a r n blir o c h allt f o r t f a r a n d e höja och hatt, utan möjlighet sig ur en sådan än kroppsarbetarens.
att många ställning, sämre J a g är ö f v e r t y g a d af v å r a f ö r l o r a d e om existenser ut- g å t t u r s å d a n a f a m i l j e r till f ö r b a n n e l s e för sig själfva Ja, och som sina jag föräldrar.
sade, jag skulle t a g a reda på m i n blifvande m å g s åsikter a n g å e n d e för- äldrars icke ansvar mot sina barn, oeh o m öfverensstämde med mina, så de skulle jag af all m a k t s ö k a a f r å d a m i n d o t t e r f r å n det giftermålet.
Jag hör e j till d e n g r u p p till gående kvinnor, som öfverdrift anse äktenskapet och m o d e r s k a p e t för en förnedring för det femi- nina könet, jag anser t v ä r t o m att k v i n n a n s högsta lycka gjorda ligger däri betingelser.
Därför möjligt är j u under här ofvan önskar j a g att få M e n för att d e t skall alldeles n ö d v ä n d i g t att skaffa h e n n e b e k a n t s k a p m e d en m a n, m e d många m ä n, tills d e n r ä t t e Det är att h o n ju nödvändigt, finnes kommer.
att m ä n n e n veta till, a t t d e f å tillfälle till a t t studera hennes väsen, hennes karaktär, hen- nes personlighet, annars är det ju ingen m ö j l i g h e t till n å g o n ä k t e n s k a p l i g f ö r b i n d e l s e för henne.
Jag anser det vara hvarje mo- ders skyldighet lan att b e f r ä m j a u m g ä n g e t mel- d e u n g a af b ä g g e k ö n e n, kostar uppoffringar Ämnet ter m o t för för uppsatsen v a r: ingående.
När m a n väl finner äfven o m det föräldrarne.
moderns sina döttrar beträffande plik- giftermåls satt sig in däri, så m a n, att d ä r o m skulle k u n n a skrifvas utom Iduns uppmaning lägg fall söka plan, så slutar j a g draga det bästa och för passande att egna erfarenheter.
ligt att vidare Det in- hennes utvecklas är h ä r v i d l a g s k r i f v a l a g a r f ö r alla.
förstår att nu m e d en till h v a r m o d e r a t t u r m i t t med omöj- Den kloke individualisera.
Fru ju d e n all- be- svåra k a m p, att när anställningar understödja mora- att k u n n a h e d e r - Agnes.
och sätt d e b l i f v i t f u l l v ä x t a skaffa d e m Kanske anskaffas, att p å bästa lifvets i en barnska- t y där modern för härom olika någon åsikter i r å d e r, så b e t y d e r tillväxande ra bästa uppfostran, af till s k u l l e v a r a till f ö r d e l f ö r h e n n e.
J a g s k u l l e v a r l i g t l ä g g a n d e h v a r j e m o d e r p å h j ä r t a t att kontrahenter efter jag hjälp, mellan barn.
en hel v o l y m, m e n s o m j a g d å skulle k o m m a likaså att skaffa d e m å n g a b a r n e n insås sig nog i ämnet, s o m n u m e r a finnes mål stort äktenskapet.
göra, taga reda på min tillfälle sällan att gifter- förneka dotter blefve förlofvad, så skulle moder jag dotter.
hon h o n h a r ett h ä n v i s a r till d e n p o p u l ä r t f a c k l i g a l i t t e r a t u r u n d e r v i s a sin än Mannen fogar ligga öf- ungdomen svårt att jag göra något, som jag utförligt, hvarför I vårt land förekommer kvinnan så får h o n, o m split o c h t v e d r ä k t i rans all- känner och kunskaper vida öfver m a n n e n.
mannen, om att tillgå, icke icke lika lätt efter k v i n n a n, s o m h o n denna uppsats, för vidlyftigt för skulle flic- uppfostran finare annan detta tänker icke den unga hon moderns med eller till e t t e l ä n d i g t, s j u k l i g t allt kan, eller s j u k d o m s - den man är en natur att e f t e r f ö r k v i n n a n, h o n är v e k a r e, eftergifven, plikt — o c h vid hans frånfälle m o d e r n s — a t t D e t är e n g r a n n l a g a affär, å 3 st. D e t är i c k e n o 5 s v ä l t l ö n e r b e t a l d a k a s s ö r s k o r eller b o k h å l l a r e, proletariat i frack med d e dittills l e f v a t i, m e n kvinna k a n råka i g e n o m sin okun- att sex å l i g t slå s i g i g e n o m, a n d r a b l i f v a u s e l t, m e d fund de m e d tanke på den rent barnsliga oskuld, härutinnan.
med 1 4 å 1 5 år, u t a n n o g m i n dotter bortgift.
en ung 2 intelligent g r u n d vara nighet Tänk åt sina b a r n g r u n d e n med af d e n en med till e n n å g o t s å n ä r d r ä g l i g tillätes förfärande, till- svårare vara föräldrarnes de lägre trappstegen det mycket tak öfver äfven om är den i resor, i konst, En familj äfven stegen, glädjan- omöjligheten de nöjen, d e t b l i r 9 å 10. s i g från Det kan j u vara fysiska s j u t u s e n k r o n o r s i n k o m s t e r p e r år r e d e r s i g mycket sociala efter giftemålet.
rent sällskapslif.
Huru skrifva förrän de ligger ligt i själfva verket innebär, den k o m m e r j u därtill svårigheten, för att icke säga för i c k e h a f t e n a n i n g o m, h v a d ett ä k t e n s k a p - samlif barnaskara att t ä n k a p å d e få g e n o m g å, vetenskapligt bildade, börjar k o m m a under- om träffat försäkrat, att När det första hållande mellan makarne, då i Jag i att n å g r a af d e m b l i f v a k a s t a d e u r b o e t r e d a n ett Det äro tröttnat också exempel på, huru ofvan berörda miss- kroppskonstitution sina snart att k u n n a f ö l j a h o n o m i h a n s t a n - olyckan i det är f ö r u n d r a n s v ä r d t, h v a d m ö d r a r i d e t t a h ä n - emot ser stolthet oförmåga kanske — b e t i n g e l s e r till e t t l y c k l i g t ä k t e n s k a p, s o m synda Man en det en o m ö j l i g h e t att sörja för alla.
liga, vårdslösade i skola n u tala o m kontrahenternas släkt- seende bildade mannen förhållanden helt o c h hållet ignoreras.
s å är d e t i c k e l ä t t försvinnande p å sin o k u n n i g a h u s t r u p å g r u n d af h e n n e s tat hvars och (Slut fr. föreg.
i d e flesta fall bägge på, huru den kunnige, ve- och hvardagslifvets Knutson.
täflingsartikeln.
lif, å l d e r, h ä l s a o c h tenskapligt de ett g o d t råd.
set, s m e k m å n a d e n tant.
Moderns plikter mot sina döttrar beträffande giftermåls ingående.
Andra exempel kar och troligt, fröken att därvidlag gifva i lifvet sin sätta detta utan litteratur, mellan ett så v ä r l d e n e n så t a l r i k leka s a m t d å finner s t o r a o l i k - hänseendet till som möjligt, fredsställelse, står i b e g r e p p a t t g i f t a dotter, gör jämförelser det beklagansvärda lott deras hustrur därigenom så Om med syntes män, skaffa som är är i d e n l y c k l i g a s t ä l l n i n g e n.
pas- bäst. » Bekantskapen tyvärr en r e d a n i d e s s b ö r j a n däri- förhindras.