Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Råneo, dels ock ifrån Allmänna Magazins-Inrättningens vid 1809 och 1810 filéns Riksdag på Riksgälds - Contoiret öfverflyttade Skuld till Averhoff sk a Sterbhuset, stor 150,400 jRidr Hamb, Banco; hvilka begge Summor, än« Stats Utskottets Betänkanden. *9 39 nu till deras första belopp, af tillhopa 650,400 R:dr Han h. Banco, jemte åtskillige uppupne räntor, voro såsom Svenska Statens Skuld återstående, då Riksens Ständer år l8ia, för liqvidationen deraf, beslöto antagandet af de ser. skilde grunder, som finnas anförda uti Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse af den ig Julii samma år.
När Kongl. Maj:t vid 1815 års Riksdag, hade åtagit sig att besörja Liqviden af Svenska Statens hela Utländska gäld, lat Kongl.
Maj:t härstädes afsluta, med Averhojfska Sterbhusets lagligen befullmägtigade Ombud, en Convention, angående ofvannämnde Skuld i Hamburg, och, sedan de derutinnan bestämde villkor, å Kongl. Majus sida, blifvit uppfyllde, och alla LåneDocumenterne återställde, hafva Riksgälds-Contoirets och Allmänna Magazins-Directionens Obligationer för den sålunda liqviderade CapiialSummaii redan, under den 24 Maji 1816, till Eullmäktige i Riksgälds-Contoiret blifvit återlemnade.
Sådana hafva de åtgärder varit,hvilka Kongl. Maj:t sedan sistförfiutne Riksdag vidtagit och låtit verkställa, samt för någon del ännu låter fortsätta, till befordrande af Liqvidationen om Sveriges Utländska Skuld.
Riksens Ständer lära med Kongl. Majit dela tillfredsställelsen deröfver, att Dess åtgärder redan haft till följd ett allmänt erkännande af de Liqvidations-grunder, som Riksens Ständer, uppå Kongl. Maj ts Proposition år 181a, beslutat att vidtaga, och ett 0- I§40 Stats-Utskottets Betänkanden! villkorligt utplånande af förra Stats-Skulden i Holand, i Brabant, i Genua och i Hamburg.
Maj:t har härigenom, till befästande af Rikets Credit, och till befrämjande af Penninge-Verkets reglering, tagit det första stora steget, sorn, ehuru hittills i sin synbara verkan motarbetadt af andre omständigheter, likväl medfart den oskattbara fördel, att Riksens Ständer nu, utan tvång af det gäldbundna förhållande, hvaruti Staten förut sig befunnit, i hänseende till Utländningen, kunna på säkra grundvalar bygga deras vidtagande anstalter, till återförande af ordning i Rikets penninge väsende och till stadgande af myntets omlopps-värde.
Derefter kunna först följderne af Rikets befrielse från Utländsk Gäld otvunget utveckla och uppenbart visa sig; men emedlertid må verkan deraf kunna någorlunda bedömmas efter följande allmänna öfversigt.
Rikets gäld uti Holland, Brabant, Genua, Eeipzig och Hamburg med derå upplupne obetaldte Räntor skulle nu, förutan de åren 1812 och 1815 af Kongl. Majit proponerade och af Riksens Ständer beslutne Eiqvidationsgrunder och anstalter, hafva, allenast efter pari Cours sammanräknade, uppgått till omkring Fjorton Millioner R:dr Banco i Silfver, till betalande hvaraf skulle erfordras ett belopp i Svenska Banco-Sedlar, som efter 104 sk.
Cours på Hamburg motsvarade minst 305 Millioner R:dr, som åter å 5 Procent blott till Räntebetalning skulle erfordra öfver En och En half ^lillion årligen.
Detta, medlen till dess gäl - Stats-Utskottets Betänkandenl 1941 dande så ojemförligt öfverstigande, Skuldbelopp, har nu blifvit alliqvideradt, och sådant med serskrde, af Kongl. Majit och Hans Kungl. Höghet Kron-Prinsen beredde, utomorderit iga tillgångar, hvilka till ingen del från Riket utgått, eiler belastat dess Penninge - Verk eller dess Vexel-förhållande till Utländska Stater.
Det var uti en märkvärdig tidpunkt, då Kongl. Majit, af en främmande colossalisk Makts förolämpande åtgärder, tvingades för sin Kronas värdighet att skrida till repressalier, sorn hade en del af den U tländske Stats - Skuldens nedsättande till följd.
Om å ena sidan, vid mätande af missförhållandet i ömsesidiga krafter, detta steg ansågs vågsarrit: om många af Nationens då församlade
Representanter inom sig voro tvehugsne öfver de politiska följderna deraf; så måga de nu genom tiden utvecklade resultater äfven i fråga om de grunder» hvarpå åtgärderne voro byggde, lemna den trygghet och tillit, som Kongl. Majus omsorger förtjena.
Ständer böra deraf öfvertygas, att Kongl. Majus Politiska Systern alltid äger till syftemål Sveriges ära, dess Innebyggares sanna interesse och en fullkomlig motsvarighet i rättigheter och skyldigheter uti afhandlingar med främmande Makter.
Det var denna, alldrig vacklande, umma och faderliga omvårdnad för Sine Undersåtare? väl, som vid dea ticlepunkt, då Kongl. Majit hos Franska Regeringen förjäfves undertiandlade om ersättning för de förluster Svenska Handeln lidit, ingaf Hans Majit Stats•
Utskottets Betania nilen. det kraftiga beslutet, att väpna
Sig mot desse afslag och oförrätter.
Maj:t lyckönskar
Sig att hafva tillvägabragt det vigtiga resultat, som utgjort föremålet for Dess oafbrutna bemödanden, och dymedelst, genom serskilde Kgl. Maj:t och Hans Kongl. Höghet Kron - Prinsen tillhörige medel, utplånat Sveriges Utrikes Gäld; och Kongl.
Maj ts tillfredsställelse deröfver, blir ännu ytterligare förökad, då Hans Maj;t- påminner Sig, att Svenske Undersåtares fordringar blifvit, i förening härmed, genom Dess omsorger godtgjorde.
Maj;t förblifver Rikets Siänders Stats-Uiskott med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. carl.
G. af Wetterstedt
(Den hit hörande Bilaga finnes serskildt tryckt och hit intecknad.)
Stats-Utskottet har, i anledning häraf, inhämtat, huruledes, förutan de uti Kongl. Majus ofvan intagne Nådiga Skrifvelse omförmälde, till Riksgälds-Contoiret aflemnade Authorisations- och Garantie-Handlingar samt Partial-Obligationer, Kongl.
Ma ju. jemte Nådig Skrifvelse af den a8 nästledne Mars, låtit Heirar Fullmägtige i Riksgälds - Contoiret ytterligare tillställa Kongl.
Majus under deri 26 Junii 3.793 utfärdade Nådiga Authorisation med Riksgälds-Contoirets dertill hörande Catantie för Stats-Utskottets Betänkandenl 19 45 Två Millioner Gulden Brah.
Vexelmynt samt 10 4 stycken Partia I - Obi igat ioner, hvardera på 1000 Gulden samma mynt.
Efter hvad uti Riksgälds - Contoiret är kändt, befinnes förhållandet med Liqviden af nämnde Contoir® fordna Utrikes Skulder vara, som foijer.-'
För Skulderne i Hamburg och Genua äro alla utfärdade Förbindelser och Hypothek-Handlingar återställde och annullerade.
I afseende på Skulderne i Antverpen, hvilka genom Kongl. Majus
Nådiga försorg skola liqvideras, så saknas blott en HufvudFörbindeise eller Kongl. Majus Nådiga Authorisation af deri 27 November 1798 med Riksgälds Contoirets dertill hörande Garantie; hvaremot utaf de för desse Skulder af RiksgäldsContoiret utgifna Partial-Obligationer, hvilka, vid Liqvidationens början, voro utelöpande till ett antal af 7,359 st., hvardera på 1000 Gulden Brabants Vexelmynt, redan äro till Con- ' toir£t återställde 7,086 st. och således nu endast utelöpande 273 st., föreställande 273,000 Gulden Brabants Vexelmynt primitift Capital, hvilken sistnämnde Summa alltså är den högsta, som kan komma i fråga, att genom Kongl. Maj:ts Nådiga föranstaltande liqvideras.
Beträffande de Skulder i Holland, bestående, dels uti ärftliga Lån och dels uti Lif Räntor, hvilka genom Kongl. Arnjus
Nådiga försorg skulle liqvideras, så äro utaf de till denna Liqvid hörande Partial Obligationer, som vederbörande Bankierer, i grund af hufvud - föibjiy* 3 944 Stats-Utskottets
Bet äril anden. delserne, utställt, och hvilka, då jLiqvidationen af Kongl. Majit öfvertogs, voro utelöpande till ett antal af 9,078 st., hvardera på 1000 Gulden Hollands Courant, tid efter annan, uppå Kongl. Majus Nådiga befallning, till RiksgäldsCo. ntoiret afletnnade 8,795 st. och således endast utelöpande 283 st. föreställande ett primitift Capital belopp af 283,000 Gulden Hollands Courant; hvarförutan de till i fråga varande Liqvidation hörande Lif-Ränte-Constitutioner, som vederbörande Cornmissionaire för Lif-Ränte-Lånet, i grund af Hufvud - förbindelserne, utfärdat, och hvilka, vid Liqvidationens början, utgjorde ett återstående Capital - belopp af •1,309,150 Gulden Hollands Courant, Kongl.
Majit i Nåder behagat låta till Riksgälds - Contoiiet aflemna dylika Lif Ränte •
Constitutioner till en sammanräknad Summa af 1.219,000 Fl., och återstå således endast 90,150 Gulden Hollands Courant; — hvadan lofal-Summan af Partial-Obligationer och Lif-Rante-Constitutioner, hörande till Skuldeme i Holland , som återstår till liqviderande, aldrahögst uppgår till 373,150 Gulden Hollands Courant; Deremot är icke någon af de för ifrågavarande
Skulder utfärdade Hufvud-förbindelser till Riksgälds-Contoiret å« terställd; Likasom Contoiret icke heller återfått några af de för Sachsiske Lånet utfärdade Förbindelser eller Hypothek-Handlingar.
Hvilket Stats - Utskottet skolat vördsamligen hos Rikets Höglofl.
Stockholm den 23 Junii 1818. Ståts-Utskottets Betänkanden'. 3 945 N:r 318.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående Colonien St.
Barthelemy. ^'ill Riksens Ständers Stats - Utskott har Kgl. Majit under den 18 i denna
Månad täckts aflåta följande: ”Protocoll hållit inför Konungen på Stockholms Slott d. 18 Junii 1818- Närvarande: H. E. Justitise Stats-Ministern Herr Grefve Gyllenborg. H. E. Stats - Ministern för Utrikes Arenderne, rn. m.
Herr Grefve von Engeström. H. E. Stats-Rådet, m. m.
Herr Grefve Fleming. H. E. Stats - Rådet m. m.
Undertecknad Hof-Cantzler. Stats-Rådet, m. rn.
Undertecknad Hof-Cantzler uppläste ett på Kongl. Majus Nådiga Befallning uppsatt förslag till en Nådig Skrifvelse till Riksens Stän. ders Stats-Utskott, angående Colonien St.
Barthelemy, sådant det vid detta Protocoll finnes bilagt; och blef denna Skrifvelse, pä Stats-Rådets Ledamöters underdåniga tillstyrkan, af Kongl. Majit i Nåder gillad, och skulle, af uu* Stäts-ZJtskottets 'Betänkanden• dertecknad Hof-Canizler contrasignerad, på vanligt sätt till Stats Utskottet öfverlemnas.
In fidem G. af Wetterstedt.” ”Kongl.
Majits Nådiga Skrifvelse till Riksens Siänders Stats - Utskott, angående Colonien St.
Barthelemy- Gifven Stockholms Slott d. 18 Junii 1818.
Maj:t, sorn med oafbruten sorgfällighet omfattar hvarje anledning, att ej allenast för närvarande, men äfven för en aflågsnare framtid befrämja
Rikets sanna fördelar och dess återförande i sine politiske beräkningar, inom de gränsor Naturen, genom de bägge Scandinaviske Rikens förening, för dem gemensamt utstakat, har ej heller'kunnat undgå att fästa en serskild uppmärksamhet på den möjligen sig företeende större nytta för Moderlandet, som Colonien St.
Barthelemys på förmånliga vilkor verkställda afträdande kunde medföra.
Det är så väl af denne orsak, sorn af flere andre politiske skäl , deni Kongl. Maj:t nu anser Sig icke kunna Rikets Ständers Stats-Utskott tillkännagifva, som Kongl.
Majit, till fö je af Riksens Ständers beslut vid 1812 års Riksdag, hvarigenom den ultramarinska besittningen St.
Barthelemy, blifvit undantagen fran Sveriges Stats-Författning, Administration och .Drätsel, nu anser Sig böra Siats-Utskottet med.
' Stats-Utskottets Betitnkanden.
1947 dela Dess afsigt, den Hans Majit förmodar fullkomligen med Riksens Ständer instämma, att, i händelse denna Colonie skulle på lika billiga vilkor, så för Moderlandet, sorn för Colonien, till en främmande Makt kunna afträdas, en afhandling i sådant afseende genast ingå, under vilkor att använda afkastningen af den derföre inflytande Summa, efter de ut-i Rikeis Ständers underdåniga Skrifvelse af den 15 Maji 181a fastställde grunder.
Capitalet, sorn deremot alltid på det i Rikets Ständers ofvan åberopade Skrifvelse utstakade sätt, vore att anse, sorn en, liksom den Colonie det motsvarade, under Kongl. Majits disposition ställd, Riket tillhörig fortfarande Fond, skulle, om så påfordras, och Sveriges från den Scandinaviska Halföns samfälta inteiesse oskiljaktiga fördel sådant påkallade, kunna, einot behörig säkerhet för Capital- och Ränteafbetalningarne, vare sig till fullo eller till viss del, användas på sätt Kongl. Maj:t för allmänna ändamål nyttigast pröfvar och hvarföre vid nästa Riksdag, om dessförinnan Coloniens ifrågavarande afträde hade ägt rum, behörig redogötelse för Rikets Siänder borde afläggas, I det af Kongl. Majrt nu framställda, lära Rikets Ständer endast igenkänna ett nytt prof af Kongl. Majits förutseende omtanka; Hans Majit gör sig förvissad, att de aldrig skola tveka, att äfven med egne; uppoffringar, om desse blefvo nödvändige, gå Norrska Nationen . tillhanda, hälst då dess trefnad celi sällhet äfven som dess vidrigheter och olägenheter i båda T9l8 Stats-Utsiottets Betcinkannde. fallen äro och böra vara för Scandinaviska Kalfön gemensamma.
Försäkrad örn dessa Rikets Ständers tänkesätt öfverlemnar Kongl. Maj:t med fu'lt förtroende detta ämne till deras Stats - Utskotts kännedom och ompröfvande; och förblifver Utskottet etc. CARL JOHAN. G. af Wetterstedt:'
Du Stats-Utskottet nu får anmäla detta ärende till Riksens Höglofl.
Ständers åtgärd, liar Utskottet tillika skolat för sin dei yttra: att, enär Kongl. Majit i Nåder funnit skäl sig förete, att, i händelse Colonien St.
Barthelemy skulle kunna på förmånlige vilkor upplåtas och till en främmande Makt afträdas, sådant må verkställas; anser Stats - Utskottet sig böra tillstyrka, det Rikets Höglofl.
Majit i Nåder såsom ett vilkor härvid täckts antaga, att det Capital, som för denne ultramarinska besittning må kunna erhållas, alltid blifver att anse såsom en Sverige tillhörig ]Fond, som allena mot säkerhet kan användas till större eller mindre tiel i och för ändamål, flem Kongl.
Majit i Nåder finner med detta Rikes interesse instämmande; Dock torde Rik - Stats-Utskottets Betänianden. 1949 sens Höglofl.
Ständer härvid i underdånighet förnya det i deras underdåniga Skrifvelse den 15 Maji 1812 yttrade förbehåll, att Svenska Stats-Verket icke må belastas med någre utgifter i och för det serskildta Departementets eller Tjenstemännens underhåll, som tillhöra 1- fragavarande Colonies Styrelse.
Hvilket allt vördsamligen underslälles Riksens Höglofl.
N:r 31g: Riksens Höglofl.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- ooh Ekonomi-Utskotts gemensamma Utlåtande, i anledning afl Kongl. Maj.ts Nådiga Skriflve/se om bidrag från Allmänna Magazins- Inrättningens Fonder till flore kommande af stegring i priset ä groft bröd för Hufvudstadens obemedlade Foltzclasser.
Samtelige Respective Riks-Stånden hafva till Stats-Utskottets samt Högvördige Präste Ståndet och Hedervärda Bonde Ståndet jemväl till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets yttrande remitterat, Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse af den 3 i denna månad af följande innehåll:
(Denna Nådiga Skrifvelse uteslutes här och finnes tryckt under N:r 27 i i:sta Sami. till destta Bihang sid, 3370 1950 Stats- och Besvars-Ulskouens Betänkdnden.
Vid öfvervägande häraf, hafva Urskotten funnit, att närvarande tidpunkt val bevisar nödvändigheten af en Allmän Maga2ins Inrättning, genom hvars r igli ga och ändamålsenliga åtgärder Landels behöfvande
Inbyggare måga kunna tryggas for brist och hungersnöd; men lika nödvändigt det svnes vara, att af Landets egna sädestillgångar kunna i behofvets stund bispringa den nödlidande, lika vigtigt är det ock, att icke genom för långt utsträckta underhålls-omsorger förminska den arbetshåg och omtanka, hvarje enskild bör använda för sin bergning.
Att Hufvudstadens mindre bemedlade Invånare skuile på Statens bekostnad njuta en större förmån än Ifikets öfrige Inbyggare, anse Utskotten ej rättvist, och följderne deraf skulle dessutom i betydlig mohn kunna locka Landtmannen att öfvergifva sitt egenteliga yrke, för att njuta en sådan för honom hittils okänd fördel.
Stockholms arbetande Folk-classer, eller de, som af ifrågavarande understöd egenteligen böra kunna leomina i åtnjutande, befinna sig, efter Utskottens tanka, vid vida bättre belägenhet än deras likar både i Rikets öfrige Städer och i synnerhet på Landet, emedan i Hufvudstaden den arbetsföre altid äger tillgång på arbete och förtjenst.
Hans daglön bestämmes gemenligen af priset på underhålls-artiklar; Och i en ort, som har beständig tillförsel från nästan alla Rikets Provincer och äfven utrikes ifrån, gifve* det för Arbetaren i alla afseenden en fattare utväg (ill förskaffande af ett nödtorftigt uppehälle än annorstädes.
De fattige af Huf - Stats- oc/i Besvärs- Utskottens Betänk anden. 1951 vudstadens Innevånare åter, somafålder, skröplighet, sjukdom eller kroppsiyten, del* äro aldeles vanföre dels oförmögne till strängare arbete, intagas, vårdas och sysslosättas i här befintelige rnångfalldige Hospita er, Fattighus , Arbets-Ir;rättningar och åndre milda Stiftelser.
Dessutom synes anledning vara att befara, det Kongl. Majus
Nådiga afsigt ined ifiågava4 rande understöd kunde missbrukas och egenteliga ändamålet förfelas, helst ovisst vore om den hjelp, sorn ämnades de behöfvande, verkeligen komme dem till godo.
En bedröflig men sann erfarenhet visar, att egennyttan gerna nytijar tillfället, att rigta sig på det Allmännas bekostnad, när Controll deremot icke jrger rum.
Och Utskotten anse det omöjligt, att utröna, orri den är verkligt behöfvande, sotn kommer till Eagare-bodar för att köpa bröd, samt att således icke eller torde kunna förekommas, att äfven de förrnögne både i Stockholm och kringliggande Landsorter begagna förmånen af det nedsatta priset; äfvensom någon controll dera icke synes kunna åstadkommas, att all den råg, som utlemnas från Kronans Magaziner, i detta ändamål blifver använd endast till groft bröd åt fattiga, enär ingen Bagare lärer kunna hindras, att efter vid qvarnen anstäld sigtning och skrädning nyttja sine erhållande flere sorter mjöl på det sätt han behagar och finner förmånligast.
Af sådane skäl och ehuru
Utskotten underdånigst vörda den ädla afsigt och orna omvård* nåd, sora röjer sig i Kongl. Majus Nådiga fram" »952 Stats-och Besvärs-Utskottens Bettini anden.' ställning örn utvägar r.t t TjI beli ålla det grofva brödet vid ett nedsatt pris i Hufvudstaden; fin* na Utskotten sig likväl icke kunna tillstyrka denna undsättnings-åtgärd, som dessutom ingalunda vore förenlig med Maaazins-Inrättningens åligganden och i öfrigt skulle medföra en ärlig betydlig förlust, hvilken ej kunde betäckas, utan ytterligare tillökning i Uandets redan nog dryga beskattning.
— Hvilket alt vördsamt underställes Rikets Höglofl.
N:r 320. förstärkta Stats-Utskottets
Maj gjorde anmälan, hafva samtlige Riks-Stånden under den 2 och 3 i denne månad, till Deras Förstärkta Siats-Utskotts afgörande öfverleinnat frågan, angående 25 procents förhöjning i Post-taxan för deri in. re Brefvexlingen, hvilken förhöjning Trenne af Stånden bifallit, men Högvördige PrästeStåndet ogillat och ansett den derigenom påräknade inkomst för Stats-Verket böra i stäket sökas genom förhöjd afgift för Consumtionen af Bränvin och Tobak, och hvarvid bemälte
Stånd fortfarande förblifvit, utan att ingå i Heder jvärda Bonde-Ståndets Förslag att ersättning för Stats-Utskottens Betänkandeni 1953 den ifrågavarande Post-Taxe-förhöjningen måtte sökas genom förhöjd afgift på andre Bevillnings.* Artiklar.
Förstärkta Stats.Utskottet har i följd häraf denne dag samrnanträdt, och i den ordning
Grundlagarne utstaka röstat öfver den utaf Bevillnings-Utskottet föreslagne, så lydande Voterings proposition:
Den, som bifaller, att det af Riksens Höglofl.
Ständers Bevillnings-Utskott afgifne Betänkande, rörande Post-Inrättningen m. m., i hela dess vidd godkännes, och att en förhöjning af Tjugufem procent i Post-Taxan för inre Brefväxlingen följakteligen skall äga ruin; voterar Ja, den det ej vill, Nej; Vinner
Nej, så kommer den nu gällande Post-Taxan för
In« rikes brefvexlingen att oförändrad fortfara och den af densarnmas förhöjning påräknade inkomst för Stats-Verket i stället att sökas genom en förhöjd afgift för Consumtionen af Bränvin och Tobak, men Utskottets Betänkande, för öfrigt godkännas. Efter det Voterings-Sedlarne blifvit öppnade, funnos Sextiofyra Ja, och Femtiofem Nej; Och, sorn Ja således vunnit, så är följakteligen det af Bevillnings-Utskottet afgifne Betänkande, rörande Post-Inrättningen m. m. i hela dess vidd godkändt och kommer en förhöjning af Tjugufem Procent i Post-Taxan för inre brefvejtlingen, i följd deraf, att äga rum.
Stockholm den 25 Junii i§i8- Bihang till Riks-St.
Fröt. igij igig.
1954 Stats-Utskottets Betänkanden.
N:r 321.
Ständers Förstärkta Stats.
Utskotts Memorial, angående den till Förstärkta Stats-Utskottet öfverlemnade fråga om en stadgad afgift till Veneriska smittans hämmande.
Genom Protncolls-Utdrag af flen 13, den 15 och den 18 i denna månad hafva Respective Riks - Stånden till Förstärkta Stats-Utskottet* handläggning öfverlemnat frågan om den af Kongl. Maj:t i Nåder föreslagne afgift utaf 3 skilling af hvarje Mantalsskrifven person i stället för den förut varande frivillige afgift inom länen, till bestridande af kostnaderne vid nödige Curhus anstalter för Veneriska Smittans hämmande:
Och har, i anledning häraf, Förstärkta Stats-Utskottet vid sammanträde denne dag, likmätigt Grund-lagarnes föreskrift, vote-'
xat öfver följande af Stats- och Bevillnings-Utskotten föreslagne samt utaf Riks-Stånden, dels godkände, dels utan anmärkning lemnade proposition:
Den som bifaller, att, som Kongl. Majft i Nåder äskat samt Stats- och Bevillnings-Utskotten uti gemensamt Utlåtande den : sistledue April, tillstyrkt, en stadgad afgift utaf 3 skilling om året af hvarje Mantalsskrifven person erlägges och disponeras serskildt inom hvarje Län till den del, sorn derstädes inflyter, och för nödige Curhus-anstalter till den Veneriska Smittans hämmande, samt, i händelse öfverskott uppkommer, användes för dea öfriga Stats- Utskottets Betänkanden.
1955 hälsovårdens befrämjande, voterar Ja, den det' ej vill, Nej.
Nej, så kommer annan afgift för detta behof icke att äga rum, än den frivilliga , som, enligt Riksens Ständers Beslut vid sista Urtima Riksdagen, skulle härtill inom länen uppbäras.
Voteringen har utfallit med Sjuttiofem Ja och Fyratiofyra Nej; och, då Ja altså vunnit, kommer följaktligen, på satt Kongl. Maj:t i Nåder äskat samt Stats- och Bevillnings-Utskotten uti gemensamt Betänkande den 2 sistledne April tillstyrkt, en stadgad afgift utaf 3 skilling om året af hvarje Mantalsskrifven person att erläggas och disponeras serskildt inom hvarje län till den del, som derstädes inflyter, i och för nödige Curhus-anstalter till den Veneriska smittans hämmande, samt, i händelse öfverskott uppkommer, användas för den öfriga hälsovårdens befrämjande.
Stockholm den 25 Junii lSid< N:r 322.
Ständers Stafs - Utskotts Utlåtande och Förslag angående RiksStåndens ser skildte Beslut rörande Recognitions - Skogarnes upplåtande och försäljning till Skatte.
V id afgörandet utaf den hos Höglofl.
Ridder" skåpet och Adeln väckte samt af Stats-Utskotte* 3956 Stats-Utskottets Betankanden. handlamde frågan om Recognitions-Skogame, hafva Respektive Riks-Standen slädnät i olika beslut i så måtto, sorn Högvördige Prä'st-Stånde,t och Vällofl. Borgare-Ståndet bifallit Utskottets, uti den 20 sisth Maji afgifvet Utlåtande, gjorde tillstyrkanden , att Riksens Hoglofl.
Maj:t i underdånighet anhålla, om vidtagande af nödig åtgärd till skyndsam verkställighet utaf hvad, på grund af Riksens Ständers Beslut vid 1809 och 1810 arens Riksdag, blifvit af Kongl. Maj:t gerjorn Nådig Kungörelse den 4 Februari 1811 förordnadt angående Recognitions - Skogarnes uppmätande och affattning samt undersökningars anställande med flere åtgärder i afseende på deras upplåtande och försäljning till Skatte åt vederbörande Bruksägare till den del, som för deras Jernverks bedrifvande erfordras, samt för öfrigt till Skattemän ; och att en tid af Sex månader efter det Bruksägares rätt, i stöd af åberopade Författning, blifvit genom laga kraft vunnet Utslag afgjord, må bestämmas, inom hvilken tid anmälan ©m Skatteköp å den honom för Brukets drift tilldelade Skog, borde hos Kongl.
Kamntar-Collegiuin göras; hvarefter, om sådant försummades, Bruksägaren skulle vara förlustig den rätt honom eljest kunde tillkomma, att till sig lösa den för Bruket behöfliga Skogen, hvarmed, i sådant fall, äfvensom med den öfrige delen af desse Skogar, skulle förhållas på lika sätt och efter enahanda grunder, som rörande Kronans disponible Skogars försäljning blifvit af Utskottet, i serskilt Utlåtande af samma dag, föreslagit, att nemligen de samma borde på öppen Stats-Utskottets Betankanden'.
1957 Auction till den mestbjudande under Skattemanna-rätt försäljas, årliga Räntan bestämmas till minst 6 sk.