Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit under den 9 Maji 1822, i Nåder stadgat: att hvarje Hofslagare-Gesäll, som genomgått Veterinair-Inrättningen och blifvit derifrån behörigen utexaminerad, må, enär han i öfrigt kan aflägga godfcändt Mästareprof, efter omständigheterna njuta ett eller tvänne års eftergift på den tid sorn Skråordningen förmår, att en Gesäll bör arbeta, innan han till Mästare kan blifva antagen, äfven som att då en behörigen utlärd Hofslagare-Gesåll hädanefter åstundar, att såsom Mästare i berörde handtverk här i Staden vinna burskap, till utöfvande af detsamma uti hela sin vidd, och sålunda äfven med rättighet att förfärdiga Hästskor och besko Hästar, honom ovillkorligen åläggas, att, jemte vanligt Mästareprof, med bevis från Veterinair-Inrättningen styrka, att han eger tillförlitlig skicklighet uti hästskonine med hvad dertill hörer m. m., samt att hvarje vid Veterinair-Inrättningen utexaminerad Elev må tillåtas, att i Stad eller på landet sig bosätta, för att obehindrad betjena Allmänheten med Hästeskors och söms förtärdigande och hästars skorting, enär han i Stad hos Magistraten Proposition om Veterinair-Inrättningen, 471' och å landet hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i sådant afseende sig anmäler.
Sedan på sådant sätt ofvanberörde åtgärder blifvit vidtagne och de tvänne Veterinair-Undervisnings-Anstalterne redan kommit i verksamhet, så har Kongl. Maj:t från den till Sty-’ reisen af dessa Inrättningar tillsatte Committé i Nåder infordrat underdånigt Utlåtande och uppgift om hvad som, enligt Committéens tanka, ännu återstår, för att bringa Veterinair-anstalterne i Riket till behörig fullkomlighet , samt om beloppet af de medel, som dertill erfordrades; Och har bemälde Committé med dess underdåniga yttrande i ämnet, under den 14 November »istlidne år, till Kongl. Maj:t inkommit.
Uti detta underdåniga Utlåtande har Committéen, jemte tillkännagifvande, att VeterinairInrättningen i Skara, genom det Nådigst bifallne inköpet af de Ofver-Directeuren Norling tillhörige, i granskapet af berörde Schola belägne egor och Lägenheter, för framtiden synes hafva blifvit försatt uti en af vidare tillskott af allmänna medel oberoende ställning, i afseende på Veterinair-Inrättningen i Stockholm underdånigst andragit: att med de medel, hvilka hittills blifvit till dess anläggning aRslagne, alla de byggnader rätt väl kunnat uppföras och de arbeten verkställas, som erfordrades för att sätta Inrättningen i stånd, att emottaga till vård och skötsel sjuka Husdjur af alla slag,'och att med skoning af hästar kunna biträda; men dessa medel hafva deremot icke räckt till, att derutöfver företaga mera, än några reparationer på en gammal trähusbyggnad, i ändamål att provisionel! bereda ’47* Propbsitton om Veterinair-Inrtittningeri'. tillgång till en del af tfe öfrige för Inrättningen i annat afseende lika nödvändiga och oumbärliga rum och Lägenheter: Auditorium Anatomi-Sal, Apothek, Biblothek och Samlingsrum, Våningsrum för Lärare och Elever , samt nödige Uthus; äfvensom endast en obetydlig del kunnat fullbordas af hvad som behöfves till planering af tomten och dess förseende med behörigt stängsel.
Till verkställande af dessa återstående byggnader och arbeten, har Committéen låtit upprätta ritningar och kostnadsförslag, hvilla af Kongl, Maj:t redan blifvit godkände, gillade och fastställde, och har med Kongl. Majus Nådiga samtycke, Committéen af under händer hafde medel redan förskottsvis bestridt kostnaden för grundläggningen af Auditorii-byggnaden.
— Beloppet af de för verkställigheten af här ofvanför® uppräknade byggnader exforderlige medel, uppgå till ett belopp af Sextio Nio Tusende Fyrahundrade Fyratio R:dr 44 sk.
B:co, hvilken summa Kongl. Majn ock härmedelst föreslår Biksens Ständer att till nämnde ändamål anslå och torde ifrågavarande anslag, i enlighet med hvad Veterinair-Committéen i detta afseende underdånigst hemstält utbetalas, inom Irenne års tid, på det sätt, att en tredjedel deraf årligen till Nybyggnadens fortsättande finge utgå, och att beträffande innevarande året 1823, denna tredjedel måtte af Committéen få lyftas så tidigt möjligen ske kan, på det att till iullkomnande af Inrättningen, ett helt byggnatls-år ej må gå förloradt.
I afseende på en årlig Stat för VeterinairInrättningen uti dess framtida fullkomnade tillstånd, har äfven blifvit af Committéen till Kongl.
Proposition om Veterinair-Inättmngen: 473 Maj:t inlemnadt ett underdånigt förslag, uti hvilket Inrättningens utgifter äro beräknade, att årligen uppgå till en summa af 8563 R:dri6 sk.; men som Kongl. Maj:t funnit, att det till 24 i början för nödige ansedde antal af Fri-EIever bör tills vidare kunna nedsättas till 16, vill Kongl.
Majit endast föreslå en summa af Sju Tusende Sexhundrade Tre R:dr 16 sk.
B:co, att till Veterinair-Inrättningens i Stockholm understöd årligen anslås ifrån och med nästkommande år och intill nästa Riksdag, hvarefter anledning är att förmoda, att enär Inrättningen kommer uti sitt fullkomliga skick, och alla tillgångar, som för densamma möjligtvis kunna sig yppa, utöfver dem Staten lemnar, med säkerhet blifva beräknade, äfven som hvilka inskränkningar uti utgifterne kunna göras, berörde årliga anslagssumma äfven i framtiden skall kunna nedsättas.
För öfrigt, och då, efter den utvidgning Läro-anstalterne vid härvarande Veterinair-Scholor, genom det nu begärdta årliga anslaget komma att erhålla ett utsträckt tillfälle för ynglingars kostnadsfria undervisning i VeterinairjVetenskapen öppnas, har Kongl.
Majit funnit något anslag af allmänna medel, för att förse de Rikets Provincer med
Djurläkare, hvilke icke redan medelst bidrag från Hushålls-Sällskapen , eller begagnande af egne inom Provinceme befintlige tillgångar, icke vara af nöden, utom hvad särskildt angår Norrbottens Län, hvars vidsträckthet och derstädes ofia inträffande smittosarnma Boskaps-sjukdomar, fordra biträde af en vid härvarande Veterinair-Schola utbildad
Djurläkare, till hvilkens aflönande tillräcklige medel inom 474 Proposition om Veterinair-InräUningen'.
JLänet saknas; ehuru Torneå Socken, der denne Läkare borde få sin Station, erbjudit sig, att med en årlig afgift bidraga till dess underhåll.
— Riksens Ständer lära således, med afseende å vigten och, angelägenheten deraf att genom en urläkares stationerande nära Riksgränsen, hindra och förekomma Boskapssjukdomars införande från Finland , lika med Kongl. Maj:t inse nödvändigheten af att ifrågavarande
Djurläkare måtte med nödig lön förses, och i sådant ändamål erforderlige medel anslå.
Slutligen och då Djurläkare i Landsorterne,' hvilka vid Veterinair-Scholorne i Stockholm och Skara på Statens bekostnad blifvit undervisade, skäligen kunna åläggas, att för det underr stöd de vid undervisningen erhållit, biträda, när de af Landshöfdingarne eller andra Auctoriteter, uti allmänna angelägenheter påkallas, men billigheten tillika synes fordra, att desse urläkare derföre böra åtnjuta en lämpelig eH sättning , efter den Taxa , sorn Kongl. Majit framdeles, sedan Riksens
Ständer uti ifrågavarande afseenden beviljat medel, vill låta utfärda, har Kongl. Majit, i enlighet med hvad Committerade härvid underdånigst hemställt, jemväl velat föreslå , att Riksens Ständer till kostnadsersättningar för Veterinair-Läkares dylika anbefalde resor m. m. måtte anslå en årlig summa af Femhundrade R:dr.
Till Riksens Ständers Stats-Utskott låter Kongl. Majit nu ock aflemna de rörande föreslagne Bvggnaderne vid Veterinair-Inrättningen i Stockholm författade ritningar oell kostnadsförslag och förblifver Kongl. Majit Riksens Ständer Betänkande om Veterinair-Inrättningenl 475 med all Kongl. Nåd och ynnest välbevågen.
Da^ tum ut supra.
CARL JOHAN. A. R. v. Prinzencreutz'.
Utdrag af den från Stockholms VeterinairInrättning till Kongl.
Committéen för Veterinair-Inrättningarne i Riket inlemnade Ar s-Berättelse.
Inrättningens Adjunct Herr Doctor A. A.
Retzius har under det förflutna året lemnat undervisning i Naturkunnigheten, Husdjurens naturalhistoria, Zootomien Physiologien, Zoo-Pharma— cologien, Disstetiken och Journal-skrifning.
Doctor Nerman har under sommaren hållit Botaniska Demonstrationer.
Smedjans Föreståndare, Strömqvist, har, under Lärarnes tillsyn, öfvat Eleverne uti konsten att förfärdiga och underlägga hästskor, så väl på friska sorn sjuka hofvar.
Practiska föreläsningar hafva, jemte tillfälle till öfning uti Medicinska och Chirurgiska Kliniken, alla förmiddagar lemnats af inrättningens tillförordnade Föreståndare.
Tjugufem Djurläkare-Elever hafva, under det förflutna året, njutit undervisning vid Inrättningen; äfven hafva Hofslagarne vid Kongli Lif-Gardet till häst och Kongl. Svea ArtilleriRegemente, samt 4 Hofslagare-Gesäller, haft öfning uti Inrättningens smedja, 476 Betänkande om
Veterinair-lnräitningenl
För Djurläkare-EIeven Söderbergsom i egenskap af Djurläkare, afgått till Gottland, har det lyckas att hämma en der bland Boskapen ntbrusten smittande sjukdom.
Eleverne Bergström, Olander och Kuch äro, som Hästläkare, till Regementerne afgängne.
Hofslagare-mästaren Svenson, Gesällen Olsson och Jonas Engvall hafva, efter föregången pröfning, begifvit sig till hemorten , för att der använda de kunskaper de under sitt vistande härstädes kunnat sig förvärfva.
Uti Inrättningens sjukstall hafva förlidet år blifvit vårdade ig,j hästar.
Brist på utrymme i början af året , samt för liten Betjening , är orsaken , hvarföre detta antal ej varit större.
Af desse hästkreatur hafva 136 utgått som friska, 16 blifvit förbättrade och 4 obotade; 12 hafva dött och deribland någre genast efter ankomsten till Inrättningen; 16, hvars värde varit ringare än kostnaden för deras Cur, hafva blifvit dödade, och 10 äro vid årets slut på stallen qvarstående.
Tre nötkreatur, a får, 33 hundar SCc. äro dessutom vårdade på Inrättningen. 1121 hästar, 58 nötkreatur, 10 får 12 svin 154 hundar 1 get och flere mindre husdjur, hafva för sjukdomar eller yttre åkommor blifvit förde till Inrättningen men sedan, efter meddelade föreskrifter, af egarne sjelfva vårdade.
Dessutom hafva Inrättningens Elever varit flere gånger kallade på landet att sköta sjuka husdjur.
De sjukdomar, som oftast fordrat denna hjelp, hafva i synnerhet varit Blodpinkning bland Hornboskapen , smittosam svinsjuka och skabb bland fåren.
Betänkande om Veterinair-lnrättningenl 477 Biblotheket och samlingarne äro ansenligt ökade under loppet af sistlidna år.
Stockholm den 13 Januarii 1833. 6’. A. Norling. lätteligen utdraget bestyrker P. F. Thunman.
Commiltéens Secreterare.
Sedan, med underdånig anledning af Eder Kongl. Maj:ts Nådiga Circulair-Bref den 16 Julii föll. år, angående Länens förseende med Djurläkare, jag, under den 26 derpåföljde September, jemte underdånig anmälan derom, att, efter det Eder Kongl. Maj:t i Nåder tillåtit, att vid den i Stockholm inrättade Veterinair-Schola en Elev från detta mig
Nådigst anförtrodde
Län finge antagas till undervisnings åtnjutande , men ingen , i sådant ändamål velat besöka nämnde Schola, med mindre han erhölle särskildt understöd , Länets Hushålls-Sällskap dertill anslagit 100 R:dr Riksgäld, hvarefter Smeden och Hofslagaren N. J. Dahlström, på visse vilkor, som, ibland annat, ålägga honom, att, efter inhemtade nödige kunskaper i Veterinair-yrket, såsom Djurläkare , inom Länet, sig bosätta, blifvit utsedd alt, i egenskap af Djurläkare-Elev lill Stockholm afresa haft
Nådeu i underdånighet hemställa, om 478 Betänkande om Veterinair-Inrättningenl iclce, enär hvarken
Lön för Djurläkaren blifvit bestämd eller oanvände tillgångar dertill vore härstädes att tillgå Länets Innevånare fingo höra huruvida de med en årlig afgift för hvarje
Rök ville bidraga till en eller flere
Djurläkares aflönanile, och Eder Kongl.
Maj:t härtill Nådigt bifall lemnat; så är i slikt afseende, sammanträde vordet härå Lands Cancelliet utsatt och den 11 innevarande månad hållet med fullmägtige från Städerne och Soknarne i Länet.
Ehuru någon enhällig öfverenskommelse icke stått att vid detta tillfälle vinnas , hafva o dock *5 socknar af Ångermanlands Södra och 3 Soknar af Ångermanlands Norra Fögderie, under en tid af Fem år åtagit sig en viss årlig afgift för hvarje Rök , så att blifvande
Djurläkaren kan, inbegripet hvad Hernösands
Stad tillika utfäst, påräkna i Lön om året, under nämnde tid, omkring loo R:dr R:glds.
Deremot öfrige Socknarne yttrat, att de redan vöre försedde med personer , som i Djurläkare-konsten egde erforderlige insigter och att följakteligen sådanes antagande icke kunde anses vara för dem af behofvet påkalladt.
Hvilket allt jag dristar hos Eder Kongl. Maj.t underdånigst anmäla.
Stormägtigste Allernådigste Konung Eder Kongl. Majus underdånig»te tropligtigsto tjenare oell undersåte H.
Hernösands Lands-Cancellie d. 31 December 1822. 5. 17. Hillbergi Proposition om Tullverkets räkenskaper m. ml 479 N:o 24.
Protocoll hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet, å Stockholms Slott den 28 Febr. 1823.
Hans Excellence Justitia-Stats-Ministern Herr Grefve Gyllenborg.
Undertecknad Hof-CancellerDeras Excellencer, Stats-Råden: Herr Grefve Gederström.
Herr Grefve Skjöldebrand•
Sedan undertecknad Hof-Canceller uppläst en; på Nådig befallning, författad Skrifvelse till Rikets Ständer, angående granskningen af Tullverkets räkenskaper, såsom ock räkenskaperne för visse under Krigs-Collegium och SeraphimerGillet stälde Cassör; täcktes Kongl. Maj:t, på Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, nämnde Skrifvelse, sådan den vid detta Protocoll finnes bilagd, i Nåder gilla, hvarjemte Kongl. Majit befallte, att densamma, af undertecknad tiof - 48» Proposition om Tullverkets räkenskaper m. ni'.
Canceller contrasignerad, skulle till Rikets Stan; der, på vanligt sätt öfverlemna*.
In fidem G. af Wetterstedt Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående granskningen a f Tullverkets Räkenskaper, såsom ock Räkenskaperne för vissa under KrigsCollegium och Seraphimer-Gillet stälde Cassör; Gifven Stockholms Slott den 28 Februarii 1823.
Då Rikets Ständer vid sista Riksdag, uti särskilda underdåniga Skrifvelser af d. 15 Junii och 2 Julii 1818, anmälde deras beslut, att så väl Tullverkets räkenskaper och förvaltning, sorn redogörelserne för de af Kongl. Maj:ts och Rikets Krigs-Collegium förvaltade Cassör skulle, likasom Stats-Verkets räkenskaper och förvaltning, och på samma gång, af Riksens Ständer eller deras Revisorer granskas, vägrade Kongl.'
Majit dertill Sitt Nådiga bifall, med stöd af Regeringsformens 83 §•> enligt hvilken Grundla-’ garne skola, i hvarje särskildt fall, efter deras ordalydelse, tillämpas.
Maj:t lät likväl, af Egen drift och utöfver hvad Riksdags-Ord* ningen föreskrifver, vid samma tillfälle förklara, hvad Tullverkets räkenskaper beträffade, Sig vilja vid Riksdagarne, såsom vid 1818 års Riksdag skett, upplysningsvis lemna Riksens Ständers Stats; Proposition om Tullverkets räkenskaper m. m. 48* Stats-Utskott del af desamma, för den sedan nästföregående Riksdag förflutne tid.
Som 30 och 68 §. §:ne af Riksdags-Ordningen , hvilka bestämma gränsorna för Riksens
Ständers åtgärder i afseende på granskningen af Stats-Verkets tillstånd, styrelse och förvaltning, icke förbehöllo Rikets Ständer eller deras Revisorer någon granskningsratt af Tullverkets räkenskaper eller Krigs-CoMegii Cassör, hvarföre ock under föregående Riksdagar, sedan Regeringsformens antagande, och med anledning äfven af den för Rikets Ständers Revisorer af Kongl. Majit,- på Rikets Ständers underdåniga anhållan, under den 10 Junii 1812, utfärdade Instruction, fråga derom ej blifvit af Rikets Ständer väckt: ansåg Kongl. Majit, att i de fäll, der Grundlagens bokstaf icke kan åberopas, och på hvilka således en skiljaktig tillämpning kan göras af dess bestämda föreskrifter, en sådan tolkning af lagens anda, hvarken ma eller bör ske, utan till följe af en i laglig ordning i beredd sammanstärnmelse emellan Kongl. Majits och Rikets Ständers åsigter, samt att den all-, manna säkerheten och Medborgares frihet kräfva, att alla de genom Grundlagen stadgade myndigheter binda sig vid samma Grundlags ordalydelse.
Majit har likväl erfarit, att ifrån denna, för alla tillfällen gällande Grundsats, någon gång afvikelser blifvit gjorda.
Rikets Ständers Revisorer hafva understundom ej stadna* vid den för deras verksamhet utstakade gräns, i det Revisorerna, oaktadt bokstafiiga stadgandet Bihang till Rik>-St.
Prat■ lista Sami. !g2j. ^ t 482 Proposition om Tullverkets räkenskaper m. m'. i den för dem utfärdade Instruction, äfven som af 68 §•
Riksdags-Ordningen, att hvarje Revision endast bör omfatta 2.'ne års afslutade räkenskaper, dock icke sällan utsräckt sina anmärkningar och omdömen till förvaltnings-åtgärder, hörande till en påföljande tidpunct, hvarförutan de understundom ingått i tillstyrkanden och förslag, som, enligt hvad äfven en del af Eedamöterne vid sista Revision sjelfve funnit, icke rätteligen böra utgöra föremål för deras befattning, och har det i synnerhet bordt vara lika oväntadt som smärtande för Kongl. Majit, att se en sådan anmärkning rigfas emot ett af Hans Majit beviljadt understöd för de mest nödlidande i 2ine af Eldsvåda förstörda Städer, — understöd, hvarvid Kongl. Majit trodde sig böra låta de allmänna medlen gå i bredd med sina enskilda bidrag.
Det har ej heller undfallit Kongl. Majit, att den af Riksén#
Ständer, vid sista Riksdag, beslutna förändring, uti 1812 års af Kongl. Majit utfärdade Instruction, enligt hvilken förändring, Revisorernes berättelser, som förut till näst påföljande Riksdag förseglade förvarades , numera böra, genom Revisorernes försorg, till trycket befordras, icke blifvit hos Kongl. Majit till utfärdande anmäld.
Såsom högste väktare öfver Samhälls-förbundet, är det Kongl. Majits första pligt, att, i ali deras helgd , upprätthålla de förbindelser , dem Eagarne hafva Regeringen ålagt.
Dessa förbindelser äro för Kongl. Majit icke personliga; de äro med folkets rättigheter på det närmaste förbundne Kongl. Majit har icke och kan icke Proposition om Tullverkets räkenskaper m. m. 483 hafva något enskildt intéresé.
Dess ära gch sällhet äro oskiljaktiga från det Folks sällhet och ära, hvars styrelse är honom anförtrodd, och med ledning af dénfla grundsats , bör Han Sträcka en lika sorgfällig omvårdnad till bevarande af Rikets Ständers , Sorn af KoUunga-Magtens ömsesidiga rättigheter.
Men, för att vinna detta mål , böra dessa rättigheter vara noga bestämda, och Kongl. Majit vill derföre härmedelst gifva Rikets Ständer tillkänna, att Kongl. Maj t samtycker, att Tullverkets Räkenskaper, såsom och Räkenskapetne för de under Krigs-Collegium Stälda militiäi-Röställs- och Ktigsmanshus-Cassorne må hädanefter af Riksens Ständer, eller deras Revisorer granskas.
Ett lika förhållande kommer att ega rum med den del af SeraphimefGillets fonder, sorn af allmänna medel Utgöras i men då de, antingen af Testamentariska dispositioner, eller frivilliga sammanskott härflytande medel blifvit under Regeringens särskilda vård och förvaltning stälde, tillhör äfven granskningen af desSas Räkenskaper de af Kongl. Majit dertill utsedde personer allena.
Ehuru Kongl. Majit genom detta sitt nu tillkännagifni nådiga beslut, i förväg instämt Uti Rikets Ständers redan uppfattade åsigt af de Uti 30 och 68 §• §me Riksdags-Ordningen åberopade allmänna stadganden, vill Kongl.
Majit likväl, med fästadt afseende på den grundsats, att genom en bestämd föreskrift all tvätydighet i grundlagens bokstaf, så
Val nu, sorn för framtiden bör undanrödjas, till Rikets Ständer öfverlemna ett förslag , i detta afseende* £84 Proposition om Tullverkets rakenskäper m. ml Kongl. Maj:t, som härigenom gifvit ett förnyadt bevis af sin afsigt, att, uti allt nyttigt och billigt, gå Rikets Ständers önskningar till mötes, vill, såsom en motsvarighet för dess ofvannämnde nådiga medgifvande, af Rikets Ständer äska, att de meddela mera bestämda föreskrifter, än hittills för deras ombud, vid de Revisions-förrättningar, som emellan Riksdagarne inträffa, och således den ofvan åberopade Instruciionen af år 1812 i laglig ordning, erhålla en ytterligare utveckling.
Som Kongl. Maj:t i det föregående anmärkt de förnämsta omständigheter, som för framtiden tarfva rättelser och ett från skiljaktiga tydningar oafhängigt stadgande, så begär Kongl. Maj:t, att Rikets Ständer, för detta ändamål, vidtaga nödige åtgärder.
CARL JOHAN. G. <7f {Wetterstedt! N:o 24.'
Utdrag af Protocollet öfver K amni ar-År enoder, hållet inför Hans Maj:t Konun - Proposition om Rikets Styrelse-Verk. £8^ gen uti Stats- Rådet på Stockholms Slott den 4 Martii 1825, Närvarande: Hans Excellence Justitias - Stats-Ministem Herr Grefve Gyllenborg. Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Arendecne Herr Grefve von Engeström, Deras Excellencer Rikets Herrar Stats-Råden H:r Grefve Rosenblad.
H:r Grefve Fleming.
H:r Grefve Cederström'.
H:r Grefve Skjöldebrand. H:r Grefve Mörner.
Tillförordnade Sfats-Secreteraren Fö'rste Exjpeditions-Secreteraren Danckwardt.
Majit behagade, i anledning af StatsRådets nu närvarande Ledamöters underdåniga tillstyrkande, i Nåder befalla, att bilagde på Kongl. Majus
Nådiga befallning författade och nu uppläste Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer, angående det af utsedde CommitKirade uppgifna Förslag till en förändrad organisation af åtskilliga Rikets Styrelse-Verk, skulle i vanlig ordning till Rikets Ständer expedieras.
Ex Protobollo, A. G. Westberg. 486 Proposition om Rikets Styrelse-Verk Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer, angående det af utsedde Committerade uppgifne Förslag, till en förändrad Organisation af åtskilligt Rikets Styrelse-Verk, nu mGifven Stockholms Slott den 4:de Martil 1823.
C Oedan Kongl. Majits Högstsalig Herr Fader, Konung Carl XIII, vid flere tillfällen med Riksens Ständer delat omtankan, för vinnande af en förändrad Organisation af Rikets åtskiltige Styrelse-Verk samt ett förbättradl arbetssätt inom desamma, för att derigenom bereda de dithörande Arenders säkrare och skyndsammare gång med ett mindre antal bättre lönade Ämbetsmän; och Riksens Ständer, jemväl vid sednaste Riksmöte, efter att genom ett särskildt Utskott ytterligare hafva beredt detta ämne, hos Kongl. Majit i underdånighet begärt, det en Committé måtte förordnas att genast och verksamt företaga detta arbete, på det Committéens Förslag dertill kunde vid nästpåföljande Riksdag för Riksens Ständer framläggas; Så hade Kongl. Maj;t, under den a Februarii 18 tg, med bifall till Riksens Ständers sålunda yttrade önskan, förordnat en sådan Committé, hvars arbeten med der.
1 April samma år tagit sin början; och då Kongl. Majit dervid jemväl funnit angelägenheten fordra, att, såsom Riksens Ständer också synts hafva åsyftat, en revision i förening härmed företoges af de till administrationen hörande flere spridde och dittills till en stor del icke ali— Proposition om Rikets Styrelse-Verk.
487 mä’nt kända Stadgar och Författningar , för att deri åstadkomma en efter sednare tiders fordringar lämpad förbättring, hade Kongl.
Majit i sådant afseende tillika utsett en Ledamot af hvardera utaf Kongl. Majits och Rikets KrigsKammar- Bergs- eich Commerce-Collegier samt Kammar-Rätten, med uppdrag att hvar för sig samla och i ordning bringa de till hvarje af dessa Verk hörande Stadgar och Författningar samt derefter dem granska och med hvarannan jemnföra, för att sedan kunna till Kongl.
Majit uppgifva Förslag till de rättelser och förbättringar deruti, som kunde finnas lämplige och nödige; med hvilket uppdrag Kongl.
Majit äfven förenade skyldigheten för desse Ledamöter, att jemte de till reglering af Rikets Ämbeten och tjenster förordnade ofvanbemälde
Committerade under en gemensam
Ordförande sammanträda vid alla de tillfällen sådant kunde erfordras och att ständigt gå bemälde Committerade tillhanda med de upplysningar och biträden, som af dem begärdes.
Hå Kongl. Majit derjemte, under utöfningen af Dess Konungsliga kall, vid flere tillfällen erfarit, huruledes ett väsendtligt hinder för en kraftig och verksam behandling af de allmänna Arender, som utgjorde föremålet för Rikets administrativa myndigheter, läge uti en i Författningarne ej tillräckeligen förekommen sammanblandning af dessa myndigheters befattningar med Domaremagtens, fann Kongl.
Majit godt särskildt anbefalla ej mindre förenämnde Committerade, än äfven den för utarbetande af en :iy Civil och Criminal-Lag förordnade