Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t funne skäligt medgifva; 4:o att af de öfverskott, som antoges böra uppkomma af ökade afgifter för rättigheten att tillverka bränvin, under tiden intill nästa Riksdag, ett belopp af 900,000 R:dr måtte afsättas, att utgå med 300,000 R:dr årligen under åren 1855, I85C deli 1857, hvilka medel borde öfverlämnäs till Kongl. Majit, för att mellan samtliga län och Stockholms stad fördelas; dock att, efter det en sådan fördelning, hvarvid folkmängden inom de särskilda länen och hufvudstaden borde hufvudsakligen tjena såsom grund, egt rum, utbetalning af det belopp, som blifvit Stockholms stad eller något län tilldeladt, ej måtte ske förr än detta samhälle vidtagit åtgärder för arbets-anstaltens bringande i stånd, samt de derom gjorda anordningar blifvit af Kongl. Majit gillade; 5:o att till bestridande vid sådan arbets-anstalt inom länen af kostnaden för arbetshjonens underhåll, samt till betryggande af denSammas framtida bestånd, den socken eller stad, dit ett arbetshjon hörde, skulle vara förpligtad att lemna ett bidrag af minst fyra och högst åtta skiliingar banko för hvar dag hjonet ä arbets-anstalten vistades, hvilken afgift borde för hälften af den bestämda arbetstiden, vid hjonets insändande, förskottsvis erläggas; och skulle de utaf länets innevånare till Kurhus-afgiftens bestämmande utsedde deputerade årligen för det nästföljande året, inom förenämnde gränser, äfven fastställa beloppet af ifrågavarande bidrag; 6:o att, derest till arbets-anstaltens vidmakthållande, ytterligare bidrag funnes af nöden, beloppet deraf borde af ofvanbemälde deputerade vid deras sammanträde fastställas, samt af dem fördelas på hvarje församling och stad inom länet, i män af det ä dervarande fastigheter, så på landet, som i staden, sednast satta taxerings-värde, hvarefter den afgift, som sålunda kornrne att af en församling eller stad utgöras, skulle inom densamma fördelas och utgå efter enahanda grunder, som voro bestämda för bidrag till fattigvården;' och ville Kongl. Majit, efter det Rikets Ständer, i anledning af det nu framställda förslaget afgifvit underdånigt yttrande, meddela de reglementariska föreskrifter, som ytterligare kunde finnas äf nöden.
Efter jemväl inhemtad kännedom om innehållet af de yttranden, som vid sistnämnda .Nådiga Propositions remitterande till Utskottet blifvit inom de sär - 20 Slats-Utskottcts Utlåtande, N:o 273. skilda Riks-Stånden afgifne, har Utskottet tagit i öfvervägande hvad Kongl. Maj:t här ofvan i Nåder föreslagit, dervid Utskottet ej kunnat förbise, att samtlige nu ifrågakomne anslag blifvit begärda under förutsättning, att tillgång härför skall erhållas af den ökade stats-inkomst, som förmodas uppkomma genom införande af den vid innevarande Riksdag föreslagna förändrade bränvins-lagstiftning.
Denna sednare fråga är ännu icke afgjord; men, äfven om den nya lagstiftningen kommer till stånd, och Stats-verket genom den ökade bränvinsskatten erhåller större tillgångar, än som deraf för den ordinarie Stats-regleringen äro påräknade, synes det likväl mindre lämpligt att å dessa meddela anvisningar, innan nämnde lagstiftning visat sina resultater och erfarenheten sålunda ådagalagt, till hvilket belopp den ökade stats-inkomsten ungefärligen kan beräknas.
Hvad för öfrigt angår detta öfverskott under det första året af nästa Stats-reglering, eller år 1855, torde detsamma, åtminstone till betydlig del, komma att erfordras till den i den föreslagna nya författningen omförmälda inlösning af bränvins-tillverknings-redskap. Följande år, eller 1856, kan väl ett större öfverskott å ifrågavarande inkomst emotses, men då skatten till största delen emot slutet af året inflyter, blifver följaktligen beloppet deraf för nyssnämnde år kändt först efter början af nästa Riksmöte, som inträffar den 15 Oktober samma år, hvadan ock lämpligast synes, att Rikets då församlade Ständer om dispositionen af det möjligen blifvande öfverskottet besluta.
Dessutom förekommer, att till åtskilliga af de föremål, för hvilka anslag nu äro ifrågasatta, medel redan blifvit vid innevarande Riksdag beviljade, såsom till anläggning af nya och förbättrande af backiga eller eljest mindre goda vägar, till befrämjande af utdikningar och aftappningar utaf sanka trakter och sjöar, in. fl.
På grund af hvad sålunda är anfördt och i betraktande jemväl deraf, att de öfverskott å bränvinsskatten, som under den närmaste tiden kunna uppkomma, tilläfventyrs torde blifva behöfliga för andra mera vigtiga ändamål, har Utskottet, som, hvad angår fullföljandet af jern vägs-anläggningen emellan Stockholm och Götheborg samt medels anvisande till jern vägs-undersökningar, i särskildt betänkande (N:o 273) sig deröfver utlåtit, funnit sig å hvad Kongl. Maj:t i öfrige här ofvan nämnda punkter i Nåder föreslagit, böra afstyrka Rikets Ständers bifall.
Stali-Ulikottets Utlåtande, iY:o iso. 21 N:o £80.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 9 SeptJM854, kl. 2 e, m.
Nådiga framställning om ersättning för åtskillige af Kongl. Stats-kontoret utaf under händer hafde medel förskottsvis bestridda utgifter. (U. A.) Uti Kongl. Maj:ts vid innevarande Riksdag aflåtna Nådiga Proposition om Stats-verkets tillstånd och behof har framställning jemväl blifvit gjord om godtgörelse för följande utaf Siats-kontoret, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga föreskrift, af under händer hafde medel förskottsvis verkställda utbetalningar, nemligen: l:o. Till Enkan H. I.
Westin, den genom Stockholms Rådhus-rätts Dom den 16
December 1851 bemälda Enka tilldömda ersättning för uppkomna brist— fälligheter uti den henne tillhöriga, af Kongl. Maj:t och Kronan förut till embetslokal åt Ofver-ståthållare-embetets kansli förhyrda, men nu mera afträdda egendomen Nris 5, 6, 7 och 8 i Qvarteret Iris emellan Westerlånggatan och Prestgatan i hufvudstaden, uppgående, jemte ränta, till 396 R:dr 35 sk. 4 r:st.
Då ifrågavarande ersättning grundar sig på Domstols, efter hvad Utskottet inhemtat, laga kraftvunna dom, får Utskottet, vid sådant förhållande, hemställa, att omförmälde 396 R:dr 35 sk. 4 r:st må, vid nästblifvande liqvid emellan Stats-och Riksgälds-verken, å Stats-inkomsterncs öfverskott afföras. 2:o.
Till Landshöfdingen Grefve K. A. Posse, ersättning för under åren 1839 med 1847 origtigt erlagd kronotionde-spanmål för åtskillige under Bergqvara säteri lydande rå- och rörshemman, med 611 R:dr 44 sk. 6 r:st.
Uih. lill n. St.
Prol. 1853 & 1854. i Sami. 1 Afd. 3 Iland. 1 Haft. 2 22 Stats-Ulskollels Ullålande, N:o S80.
Enligt hvad Utskottet erfarit, har Kongl. Majit, jemlikt Nådigt beslut den 8 September 1852, förklarat Grefve Posse vara lagligen berättigad att af^Kronan utbekomma nämnde ersättning, utgörande sammanlagda värdet af 7 tunnor 28 j kappar krono-tionde, hälften råg och hälften korn, för hvartdera af berörde nio år, enligt de för Kronobergs län under samma år gällande markegangs-pris; och tillstyrker derföre Utskottet, att beloppet, 611 Ridr 44 sk. 6 rst., i likhet med den i förenämnde punkt omförmälda post, må få i liqviden mellan Stats- och Riksgälds-verken afföras. 3:o.
Till betäckande af Kongl. Theaterns förlust genom skådespelens inställande, i följd af H. K. II.
Hertigens af Upland timade frånfälle, 6,000 R:dr.
Stats-kontoret aflåtet Nådigt Bref af den 5 November 1852 inhemtas, att, af berörde anledning, representationerna å Kongl.
Theatern, enligt Nådig föreskrift, blifvit inställda från och med den 28 September samma år till den 6 påföljde Oktober och att Kongl. Majit, uppå Direktionens öfver Dess Hofkapell och Spektakler underdåniga framställning, anvisat berörde summa såsom ersättning för den förlust, Kongl.
Theaterns kassa, genom representationernas inställande, fått vidkännas.
I betraktande deraf, att Rikets nu församlade Ständer anvisat en tillökning i anslaget för Kongl.
Theatern af icke mindre än 14,000 Ridr årligen, att från och med nästa år utgå, hvilken anslags-förhöjning, uppå enskild motionärs framställning beviljad, alltså icke var, då högstberörde Nådiga Proposition afgafs, påräknad, synes det Utskottet, som ifrågavarande förskotts-belopp skäligen bör kunna af Kongl. Theaterns anslag godtgöras, helst om någon lindring i afseende på återbetalningen medgåfves, medelst ersättningens fördelande på flera år; och hemställer derföre Utskottet, att Rikets Ständer icke må bifalla Kongl. Majits Nådiga framställning i förevarande hänseende, men deremot medgifva den lindring i återbetalningen af ifrågavarande förskott, 6,000 Ridr, att beloppet får med en tredjedel årligen under hvartdera af nästkommande tre år Stats-kontoret ersättas af Statsanslaget för Kongl. Theatern.
STOCKHOLM, typografiska förening kiss boktryckeri, s as.;. \ Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 281. ' * 1 JS:o 281.
Ank. till Exp.-Utsk. den 9 Sept. 1854, kl. 2 «. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, (N:o 87 ), om anvisande af anslag för Svenska natur-alsters, samt industri- och konst-produkters öfversändande till 1855 års Exposition i Paris. (C. A.) Enligt hvad högstberörde, under den 11 nästlidne Juli till Rikets Ständer aflåtna och sedermera från samtliga Riks-Stånden till Stats-Utskottet remitterade nådiga Proposition innehåller, hade, i anledning af Kejserliga Franska Regeringens meddelande, att våren 1855 en allmän exposition komme att i Paris öppnas för natur-alster samt industri- och konstprodukter från alla länder, med derjemte uttryckt önskan, att en kommitté måtte blifva utsedd, hvilken, för hvad Sverige anginge, kunde träda i förbindelse med den af nämnde regering för anordnandet af expositionen tillförordnade kommission, samt ombesörja samlandet, urvalet och öfversändandet af Svenska bidragen till expositionen, Kongl. Maj:t för berörde ändamål förordnat en kommitté, hvilken erhållit nådigt uppdrag att vidtaga eller, der så erfordrades, i underdånighet föreslå de åtgärder, som kunde finnas vara af nöden för Sveriges deltagande i nämnde exposition, äfvensom att tillkännagifva i hvad mån allmänna medel blefve för ändamålet erforderlige.
Denna kommitté anmälde derefter i underdånighet, hurusom den föreställde sig, alt ändamålet med det åt densamma lemnade uppdrag skulle på det för Statsverket minst betungande sätt kunna ernås derigenom, Bih. till R.
Prot. 1853—54. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 2 Haft. i 2 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 28i. att, sedan de Svenska bidragen till Pariser-expositionen blifvit tidigt på våren 1855 sammanförde i Stockholm, Götheborg och Malmö, dessa expositions-artiklar toges om bord på ett för transporterande af fraktgods passande större ångfartyg, hvilket utginge från Stockholm samt anlöpte Malmö och Götheborg och vidare afginge till Havre, hvarifrån desamma på Kejserliga Franska regeringens bekostnad fortskaffades till Paris, likasom bemälde regering, efter expositionens slut hösten 1855, bekostade artiklarnes återförande till någon Fransk hamn, från hvilken de på Sveriges bekostnad sedermera återhemtades; och då kommittéen förmodade, att bidragen från Sverige till denna exposition, om tjenliga förberedelser i tid vidlogos, komme att blifva temligen talrika och i följd deraf erfordrade betydligt utrymme, men de härvarande större ångfartyg, som tillhörde enskilda personer eller bolag, voro upptagna för bestämda turer, hvilka icke utan största svårighet och endast mot hög betalning kunde rubbas, anhöll kornmiltéen underdånigst, alt något kronans ångfartyg måtte för expositionsartiklarnes afsändning och återförande varda ställdt till kommitle'ens disposition.
Beträffande åter beloppet af de kostnader, som komme att förorsakas af Sveriges deltagande uti ifrågavarande exposition, tilltrodde kommittéen sig så mycket mindre- kunna med någon tillförlitlighet uppgifva en bestämd summa, som kommittéen icke kände beskaffenheten och mängden af de expositions-artiklar, den kunde lyckas sammanbringa; men, med hänsigt till hvad total-koslnaden utgjorde för de särskilda expeditionerne till 1851 års allmänna exposition i London, hvartill då lediga post-ångfartyget Nordstjernan begagnats, hade kommittéen, under förutsättning att något passande kronans ångfartyg ställdes till kommilteens disposition, ansett kostnaden kunna beräknas till omkring 25,000 R:dr Banko, hvadan kommittéen i underdånighet hemställde, att nämnde belopp måtte i nåder anvisas att, i mån af behof, få af kominitléen användas på det sätt, den ansåge mest tjenligt för sakens befrämjande.
Vid ärendets öfvervägande fann Kongl.
Maj:t, alt det tillfälle, sorn genom ifrågavarande exposition blifvit för Sverige Öppnadt, att kunna framlägga prof på sina förnämsta natur-alster, äfvensom de vackraste resultaten af husslöjdens, fabrikernes och manufakturernes verksamhet, jemte arbeten af utmärktare Svenska idkare af de sköna konsterna, hvarken kunde eller borde lemnäs obegagnadt, enär genom den kännedom, som såmedelst hos främmande nationer blefve spridd om Sveriges naturliga tillgångar samt industri- och konstskicklighet, afsättniugen af landets produkter otvifvelaktigt befrämjades på samma gång landet vunne i yttre anseende, hvarföre Kongl. Maj:t, som hyste den säkra tillförsigt, att Rikets Ständer, i hvad på dem ankomme, icke skulle vilja undandraga sig att med Kongl. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 281. 3 Maj:t samverka till uppnående af det mål, hvartill första steget blifvit taget genom tillförordnandet af nämnde kommitté, nemligen att Sverige vid denna storartade, men fredliga täflan mellan de civiliserade nationerna måtte blifva på ett värdigt sält representerad t, samt derjemte var öfvertygad, att de härtill erforderfige medel, äfven om de komme att uppgå till ett icke obetydligt belopp, blefve till Rikets sanna fördel använda, pröfvade, med lästadt afseende å angelägenheten deraf, att icke, i brist på nödiga tillgångar, bemälde kommitté måtte hindras att vidtaga alla de åtgärder, som densamma ansåge behöflige, nödigt alt till Rikets Ständer göra Nådig framställning om anvisande af erfordei lige medel, på det kommittéen måtte sättas i tillfälle att behörigen fullgöra sitt uppdrag; och då den för expositions-artiklarnes afsändande och återbemtande beräknade kostnad blefve betydligt högre, derest kommittéen icke kunde få dertill begagna något Kronans ångfartyg, utan blefve nödsakad att förhyra ett af de få härtill lämpliga enskilda ångfartygen, samt det på förhand icke kunde - med säkerhet bedömas, huruvida omständigheterne nästa år medgåfve begagnandet härtill af något Kronofartyg, har Kongl. Maj:t nu i Nåder föreslagit, att, till bestridande af kostnaderne för sammanbringandet och afsändandet till Frankrike och återhemtningen derifrån, äfvensom vården i expositions-lokalen af Sveriges bidrag till 1855 års allmänna industri- och konst-exposition i Paris, Rikets Ständer måtte å Riksgälds-konloret, såsom krediti v, anvisa en summa af 50,000 R:dr Banko, att af Kongl Ma j:t, iden mån behofvet det fordrade, för ändamålet användas; i sammanhang hvarmed Kongl. Majit i Nåder förklarat,
att af detta belopp otvifvelaktigt en ganska betydlig del komme att besparas, om, såsom Kongl. Majit önskade och jemväl funne lämpligast, något
Kronan tillhörigt passande ångfartyg kunde för transporten blifva att tillgå.
Hvad sålunda blifvit i nåder föreslaget har Utskottet tagit i öfvervägande; och anser Utskottet ostridigt, att sådana utställningar till förevisande af olika länders naturalster samt industri- och konstprodukter, som den, hvilken i Frankrikes hufvudstad förberedes, att nästinstundande år der ega rum, hafva ett mägtigt inflytande på utvecklingen af folkens industri och konstflit, samt sålunda verksamt bidraga till national-välmågans ökande.
Genom Sveriges deltagande uti ifråga varande exposition skall ock den Svenska nationen utan tvifvel komma att deraf skörda vigtiga och välgörande frukter.
Men så väl för Rikets fördel, som för dess anseende är det af vigt, att de åtgärder, som i detta afseende nu vidtagas, blifva sådana, att Sverige må vid nämnda täflingsstrid kunna på ett nationen värdigt sätt uppträda.
Då emedlertid möjligheten häraf i hufvudsaklig mån måste blifva beroende deraf, att tillräckliga tillgångar finnas för ändamålet att 4 Ståts-Utskottets Utlåtande, N-o 281. disponera, har Utskottet, sorn inser svårigheten att på förhand beräkna den erforderliga summan och derföre, lika med Kongl. Maj:t, anser lämpligast, att medlen i form af kreditiv anvisas, icke tvekat att tillstyrka, det Rikets Ständer, med bifall till Kongl. Maj:ts
Nådiga framställning, måtte, lill bestridande af kostnaderne för samman - bringandet och afsändandet till Frankrike samt återhemtningen derifrån, äfvensom för vården i expositions-lokalen af Sveriges bidrag till 1855 års Allmänna Industri-och Konstexpösition i Paris, å Riksgälds-kontoret till Kongl. Maj:ts disposition anvisa en kreditiv-summa af 50,000 R:dr, att, i mån af behof och emot framdeles skeende redovisning, lyftas. t Stockholm den 8 September 1854.
Reservation: af Riksdags-fullmäktigen Ola Månsson från Christianstads län, som ansåg att det äskade kreditivet lämpligen kunde nedsättas till 25,000 R:dr.
Häruti instämde Riksdags-fullmäktige Pehr Mattson från Hernösands och Henrik Andersson från Örebro län. » Statsutskottets Utlåtande, iV:o 282. 5 HT:© 383.
Ank. till Bxp.-Utsk. den 9 Sept. 1854, kl. 2 e. m.
Uti ätande,, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om upplåtelse till staden Malmö af Kronan tillhörig mark för dels utvidgning af stadens begrafningsplats och dels sammanbindande af två gator derstädes. (I. A.) Utål högstberörde till Rikets nu församlade Ständer den 18 nästlidne Aägusti aflåtna och från samtlige Riks-Stånden till Stats-Utskottet remitterade Rådiga Proposition fN:o 99) inhemtas, hurusom uti två särskilda af Landshöfdinge-embetet i Malmöhus län insända och med underdåniga förord beledsagade skrifter, hos Kongl.
Malmö stads äldste i underdånighet anhållit, dels att, för behöflig utvidgning af stadens begrafningsplats, åt staden måtte i nåder öfverlåtas två Kronan tillhöriga, å en (öretedd karta med N:ris 1 och 2 utmärkta jordstycken, tillsammans utgörande 1 tunne- 12,6 kappeland, emot förbindelse för begrafningsplatsens kassa, att till nuvarande Place-Majoren i Malmö, som disponerade nämnde jordstycken såsom löneförmån, årligen, så länge han samma befattning innehade, utgifva ett den nu utgående arrende-afgiften för omförmälda jord pnotsvarande belopp, dels ock att, till befrämjande af så väl den tilltagande rörelsen i staden, som dennas försköning, tre å särskild karta med N:ris 1, 2 och 3 betecknade jordstycken, om tillhopa 8,9 kappelands vidd, äfvensom den mellan dem framgående genvägen från citadellet emot hamnen måtte likaledes nådigst varda till staden upplåtna, på det att sålunda Nya Slottsplats- och Norra Vall-gatorna måtte kunna med hvarandra sammanbindas, samt jemväl stadens vid Norra f. d. fästningsgrafven belägna pro - 6 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 282. menad blifva längs Norra Vallgatan utsträckt intill den så kallade Slottsplatsen.
Häröfver hade Kongl. Krigs-kollegium, efter att i ämnet hafva hört Chefen för Ingeniör-korpsen, afgifvit infordradt underdånigt utlåtande och deri tillstyrkt den sökta upplåtelsen af omförmälde jordstycken, hvad anginge genvägen från hamnen till Malmö f. d. citadell, likväl endast till så stor del, som fordrades för Nya Slottsplats- och Norra Vall-gatornas förenande, men tillika, ej mindre i afseende på det af sökanderne föreslagna vilkor för upplåtande af jord till begrafningsplatsen utvidgning, fästat Kongl.
Maj:ts höga uppmärksamhet på heliofvet af förhöjd aflöning för nuvarande Place-Majorens i Malmö efterträdare, i den mån inkomsterna vid tjensten förringades genom borttagande efter hand af de för densamma från ålder afsedda löneförmåner, än ock med lemnad upplysning derom, att den till ofvannämnde två gatprs sammanbindande erforderliga tomten N:ris 1 och 2 nu vore mot ett årligt arrende och på sex månaders uppsägning till enskild person uthyrd, underdånigst hemställt, det måtte staden Malmö förpligtas att allt framgent utgifya ersättning för så väl nyssberörda till Kongl. Kollegii Fortifikations-Afdelning ingående arrende-belopp, som äfven den inkomst, vissa tjenstemän för det närvarande hemtade af det till promenadplatsens förlängning afsedda 5,4 kappeland innehållande jordstycket ' N:o 3; och har Kongl. Maj:t, som genom hvad i ärendet förekommit, funnit det ådagalagdt, att den Kronans mark, om hyars afstående till staden Malmö underdånig anhållan af dess Äldste blifvit gjord, vore för de uppgifna ändamålens vinnande verkligen behöflig, uti den Nådiga Propositionen läckts föreslå Rikets Ständer att medgifva, det samma mark eller ofvan närmare betecknade fem jordstycken måtte, jemte genvägen fråq hamnen till Malmö f. d. citadell, den sednare dock med den af Kongl.
Krigs-kollegium föreslagna inskränkning, till staden Malmö upplåtas, under dervid fästadt förbehåll, att staden från den tid, den af de särskilda jordstyckena komme i besittning och sedermera allt framgent årligen i behörig ordning utgåfve ersättning för de deraf nu till vederbörande utgående arrende-afgifter och öfriga inkomster.
Utskottet har, af de till frågan börande, Utskottet delgifna handlingar vidare inhemtat, att ofvanberörde till förening af två gator afsedda jordstycken N:ris 1 och 2 af tillsammans 3,5 kappelands vidd, utgöra en del af ett Kronan tillhörigt område, innehållande 3,070 qvadrat-alnar eller omkring 7 kappeland, hvaraf Kongl.
Krigs-kollegium under den 27 November 1851 upplåtit nyttjande-rätten åt Repslagaren C. C. Wetterlind, emot en årlig arrende-afgift af 10 R:dr 31 sk. 8 rst. och skyldighet att platsen sex månader efter från Kongl, kollegii sida skedd uppsägning af - / Stati-Utskottets Utlåtande, N:o 288. 7 träda; och får Utskottet, på grund af de skäl, den nådiga Propositionen innehåller, tillstyrka Rikets Ständer, att, till svar å hvad Kongl. Majrt behagat i nåder föreslå, uti aflåtande underdånig skrifvélse meddela, det Rikets Ständer, för deras del, medgifva, att ifrågavarande feni jordstycken, jemte genvägen från hamnen till Malmö f. d. citadell, den sednare dock med den af Kongl. Krigs-kollegium föreslagna inskränkning, må till staden Malmö, för de uppgifna ändamålen, upplåtas, med vilkor, att staden från den tid, den af de särskilda jordstyckena kommer i besittning, och sedermera allt framgent årligen i behörig ordning utgifver ersättning för de nu deraf till vederbörande utgående arrende-afgifter och öfrige inkomster; börande denna ersättning bestämmas af feni kompromissarie!', af hvilka Kongl. Krigs-kollegium utser två och staden Malmö två samt dessa fyra samfäldt välja den femte, som förer ordet.
Stockholm den 8 September 1854. i%;« 383.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 0 Sept. 1854, kl. 2 •. m.
> Utlåtande, i anledning af väckte motioner om medels anvisande till beredande af tillfälle för Landshöfdingen i Kalmar län, att en viss del af året vistas i norra delen af länet. (U. A.) Sedan Rikets nu församlade Ständer bifallit Stats-Utskottets Utlåtande N:o 145, deruti väckt fråga om Kalmar läns fördelning ansetts böra ■ 8 Stats-Vtskottets Utlåtande, N.-o 283. förfalla, hafva, med föranledande af detta beslut och under åberopande af 56 § Riksdags-ordningen, Herr C. G. Maechel inom Borgare-Ståndet samt Riksdags-fullmäktigen Per Bengtsson från nyssnämnde län inom BondeSlåndet väckt särskilda motioner, deruti de anfört, att, då orten omkring städerne Westervik och Wimmerby vore talrikt befolkad och rik på jordoch skogs-produkter, samt derjemte egde mångfaldiga industriela anläggningar, densamma med skäl kunde ega anspråk att på bästa sätt blifva af sin länsstyrelse vårdad och administrerad, men att, äfven med denna styrelses bästa vilja och förmåga, det icke blefve möjligt att på ett afstånd af ända till 25 mil egna sin uppmärksamhet och sin^t omsorger åt alla de ortens och folkets angelägenheter, som deraf kunde vara i behof.
Det syntes derföre nödvändigt, att tillfälle bereddes länets höfding att åtminstone någon kortare tid af året kunna vistas på lämpligt ställe i norra delen af länet, såsom i Westervik eller Wimmerby, för att derstädes mera uteslutande, än hvad under ett nästan oafbrutet vistande i Kalmar läte sig göra, tillse och kontrollera underlydande ijenstemäns förfaringssätt, meddela råd och upplysningar i hvarjehanda ämnen och i öfrigt handlägga de mångfaldiga och olikartade mål och ärenden, för hvilkas afgörande landshöfdingéns närvaro å stället vore af största nytta.