Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
STOCKHOLM, f. d. Schultzes Boktryckeri, 1S48. Banko-Utskottets Memorial, N:o 11. 1 M:o 11 Ank. till Exp.-Utsk. den 27 Jan., kl. 6 e. m.
Memorial, med hemställan om afskrifning af ett utaf Grosshandlaren A. Broberg Andersson i lifstiden uti Banken upptaget lån.
Uti den Berättelse, Bankens Under-Styrelse till Utskottet afgifvit, är vordet, bland annat, hemstäldt, att ett utaf nu mera aflidne Grosshandlaren Anders Broberg Andersson, mot pant af '12 Skepprd 6 Lisp. bergsmans-jern, 20 Skepp.d 11 Lisp. smidt bandjern och 5 Skepp:d.
5 Lisp. brännstål hos banken upptaget lån å 500 R:dr Banko måtte få afskrifvas utur räkenskaperna.
I afseende på berörde lån har Utskottet inhemtat: att sedan, till följd af försummad bevakning å inställelsedagen uti låntagarens konkurs, Banken blifvit, genom dels Kongl. Maj:ts dom den 28 December 1832 och dels Kongl.
Maj:ts och Rikets Svea Hofrätts dom den 10 November 1834, förpligtad att till sysslomännen i konkursen, utan lösen, aflemna de för lånet pantsatta jerneffekter, samt Banko-fullmäktige, som ansett de vid försummelsens inträffande tjenstgörande Låne-Banko-Komissarierna Å. Th. Gyllencreutz,, A. Toran och B.
A. von Hofstén skyldige att ersättning för lånet till Banken utgifva, den 25 Augusti 1836 ålagt Gyllencreutz, Toran och då mera aflidne von Hafstens Sterbhusdelegare, att, till en tredjedel hvardera, godtgöra Banken lånets kapital-belopp, 500 R:dr, jemte derå upplupen och intill skeende slutliqvid upplöpande föreskrifven ränta ä 3 procent årligen, med skyldighet derjemte för dem, att, en för alla och alla för en, ansvara för godtgörandet af den hvardera af dem sålunda ådömde andel; men Rikets åren 1840 —1841 församlade Ständers Banko-Utskott, med upphäfvande af Fullmäktiges omförmäldta beslut, åt dem öfverlemnat att låta i laga ordning inför vederbörlig domstol tilltala den eller dem, hvilka ansågos skyldige ansvara för den förlust, som blifvit Banken, i följd af den uraktlåtna bevakningen, tillskyndad; så hafva nu mera jemväl aflidne Banko-Kommissarien Toran samt Banko-Kommissarierne Gyllencreutz s och von Hofsténs sterbhusdelegare, å hvilka Bankens Fiskals-Embete, i anledning häraf, utverkat stämning lill Stockholms Kämners Bih. till B.
Brot. 1847 och 1848. 6 Sami, 1 Afd, 5 Haft. 1 2 Banko-Utskottets Utlåtande, N:o 12.
Rätt, med påstående om deras förpligtande att ersätta Bankens ifrågavarande förlust, blifvit så väl genom berörde Domstols, som Stockholms RådstufvuRätts beslut den 31 Januari och 8
Maj 1843 från käromålet frikände; vid hvilken utgång af målet Fullmäktige, enligt Fiskals-embetets tillstyrkande, och enär
Banken emot sig hade 2:ne domstolars sammanstämmande beslut, lålit bero; hvarefter, och enär emedlertid, jemlikt Fullmäktiges förordnande, ett belopp af 217 r:dr 26 sk. 2 rst. blifvit å Banko-Kommissarien Gyllencreutz'Slön innehållne och å särskild räkning insatte, för att derå förblifva stående, intilldess slutlig dom i målet meddelats, Kongl. Svea Hofrätt, uppå yrkande af bemälde Gyllencreutz's Sterbhusdelegare, genom utslag den 14 Maj 1847, hvilket vunnit laga kraft, förpligtat Styrelsen öfver Banken att till dem utgifva nämnde belopp jemte ränta samt ersättning för rättegångskostnaden.
Vid dessa förhållanden, och då Banken således för ifrågavarande lån nu mera icke har att förvänta någon godtgörelse, får Utskottet, i enlighet med Under-Styrelsens hemställan, hvaruti Banko-Fullmäktige jemväl sig förenat, hos Rikets Ständer tillstyrka, att ofvanomförmäldta af Grosshandlaren Anders Broberg Andersson i lifstiden, mot pant af 12 Skeppid. 6 Lisp. bergsmansjern, 20 Skepp:d. 11 Lisp. bandjern och 5 Skepp:d.
5 Lisp. brännstål, i Banken upptagna lån å 500 r:dr måtte få i räkenskaperna afskrifvas.
Stockholm den 18 Januari 1848. l\:o 12.
Ank. till Exp. Utsk. den 2?
Jan., kl. 6 e. m.
Utlåtande, i anledning af täckt motion om skyldighet för Bankens tjenstemän att afsäga sig tjenstebefattningar i andra Verk.
Bonde-Ståndet väckt och, enligt Protokolls-utdrag af den 23 December nästlidet år, till Utskottets behandling remitterad motion Banko—Utskottets Utlåtande, No 12. 3 har Riksdags-Fullmäktigeen Lars Larsson från Elfsborgs
Län, jemte det han fästat uppmärksamhet på de flere olägenheter, som uppkomma deraf, att tjenstemän tillåtas innehafva tjenstebefattningar i flera embetsverk, föréslagit, att, till beredande af en ändamålsenlig förändring härutinnan i afseende på Rikets Ständers eget Verk, Banken, det måtte stadgas såsom framtida vilkor för ingående på stat derstädes, eller för befordran, i följd af egen ansökning, till annan tjenst eller till högre syssla inom Verket, att den sökande bör afsäga sig all tjenstebefattning i Kongl. Majrts och Rikets embetsverk, eller i städers korporationers eller allmänna stiftelsers tjenst.
1 anledning häraf får Utskottet upplysa, att det vid sednaste Riksdag för Banko-Verkets styrelse och förvaltning utfärdade Reglemente i 45 § innehåller: att ”till Kommissarie i Banken, äfvensom tili Banko-Sekreterare, må ej någon befordras, utan med förbehåll att, sedan han kommit i åtnjutande af full lön, och sålunda inljent begrafningshjelpen, lemna annorstädes innehafvande tjenst; och anses för öfrigt vid alla befordringar inom Banko-Verket det vilkor fästadt, att den, sorn innehar syssla vid annat Verk, skall, derest den ena tjenstebefattningen finnes för den andra hinderlig, vara förbunden att från endera afgå, när Fullmäktige sådant äska; skolande erinran härom göras uti de till tjensterna utfärdande anslag”.
Då uti Banko-Reglementet således redan innefattas ett bestämdt förbud för innehafvare af vissa befattningar inom Banko-Verket att dermed förena annan tjenst, och det i öfrigt på Banko-Styrelsen ankommer, att, med begagnande af den nämnde Styrelse enligt åberopade § tillagda rättighet, undanrödja de olägenheter, som kunna uppstå i följd deraf, att Bankens tjenstemän innehafva sysslor i andra Verk, har Utskottet, ehuru med erkännande af den goda syftningen i motionärens förslag, skolat hos Rikets Ständer hemställa, att ifrågavarande motion ej må till någon åtgärd föranleda.
Stockholm den 25 Januari 1848. 4 Banko-Utskottets Memorial, N:o 13.
\:ö 13.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 27 Jan., kl. 6 e. m, Memorial, i anledning af vackt motion om ersättning af Banken för 3:ne falska Banko-Sedlar.
Enligt Protokolls-Utdrag af den 29 December nästlidet år, har Hederv.
Bonde-Ståndet till Utskottet remitterat en af riksdagsfullmäktigen Eric Norberg från Westerås Län väckt motion, innefattande anhållan att till Landt-räntmästaren F. A.
Alm måtte från Banken utgifvas ersättning för 3:ne falska BankoSedlar, hvardera å 3 r:dr; hvilka bemälde Alm i uppbörd emottagit, och som, jemlikt Banko-Fullmäktiges beslut under den 28 September 1837, blifvit fctill inlösen i Banken kasserade.
Vid anställd granskning af berörde till Utskottet aflemnade sedlar har befunnits, att den ene ar efterapad samt att de 2:ne öfrige blifvit hopfogade utaf sådane ofullständige bitar, af hvilka ingendera för sig är inlösningsbar; och enär således Fnllmäktiges omförmäldta beslut grundar sig på föreskrifterna, angående inlösen af stympade och förslitne sedlar af äldre slaget; hemställer Utskottet vördsamt, att ofvanberörde motion må lemnäs utan afseende.
Banko-Ulskottets Berättelse, N:o 14.
JU:© 14.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 27 Jan., kl. 6 e. m.
Berättelse, angående verkställd undersökning om styrelsen och förvaltningen af Rikets Ständers Bank under tiden från nästförflutna Riksdag.
Genom remiss af samtlige Riks-Stånden har Utskottet fått emottaga Rikets Höglofl.
Ständers åren 1845 och 1847 församlade Revisorers afgifna Berättelser, angående verkstälLd granskning af dels Bankens samt Tumba Pappersbruks räkenskaper för åren 1844, 1845 och 1846, och dels förvaltningen för tiden från och med den 6 Juli 1844, intill hvilken dag decharge blifvit Banko-Fullmäktige meddelad till den 15 September 1847.
Sedan Utskottet ej mindre genomgått såväl berörde, som den af Fullmäktige författade, jemte memorialet N:o 2, till Rikets Ständer öfverlemnade Berättelse, än ock föietagit läsning af både Fullmäktiges Protokoll till och med den 15 November nästlidet år och de berättelser, Direktionen öfver BankoDiskontverket, Handels- och Närings-Diskonten i Stockholm samt Låne-Kontoren i Götheborg och Malmö, äfvensom Bankens Under-Styrelse och FiskalsEmbete till Utskottet aflemnat; så får Utskottet, efter att sålunda hafva fullgjort den, genom Instruktionens 4 §, Utskottet åliggande undersökning och granskning af Banko-Verkets tillstånd samt huru detsamma efter nästförflutne
Riksdag styrdt och förvaltadt blifvit, nu härom afgifva den genom 32 § i Riksdags-Ordningen föreskrifna Berättelse.
Uti denna Berättelse, upptagande ärendena i enahanda ordning, som iakttagits uti Revisorernes och Fullmäktiges ofvanomförmälde berättelser, har Utskottet till Rikets Ständers bepröfvande hänskjutit endast sådane af Fullmäktige angående Bankens förvaltning vidtagne åtgärder och förfoganden, hvilka afse tillämpning af redan utaf Rikets Ständer gifne föreskrifter och hvaröfver antingen Revisorerne uttalat ett gillande eller ogillande omdöme, eller som af Utskottet ansetts vara af serskildt uppmärksamhet förtjente; kommande Utskottet att framdeles till Rikets Ständer utlåta sig, angående de uti meranämnde berättelser gjorde framställningar, hvilka omfatta Verkets framtida för - 6 Banko-1 Is ko (tets Berättelse, N:o 14. vältning och följaktligen böra behandlas i samband med de reglementarisk» stadgandena.
Jemte det Utskottet bordt erinra, att Revisorerne tillstyrkt full decharge för Fullmäktiges förvaltning från och med den 1 Juli 1844 till den 15 September 1847, samt att
Utskottet utsträckt granskningen till och med den 15 November samma år; får Utskottet således anföra följande:
Angående några serskildta ät Fullmäktige gifne uppdrag: § 1- (1845 års Revisions-Berättelse § 4.
Bankofullmäktiges Berättelse pag. 7 mom. 1.)
Det uti 24 § af Banko-Reglementet Fullmäktige lemnade uppdrag, att åt den uppgift öfver förhållandet emellan Bankens metalliska kassa samt utelöpande sedlar och depositionsskuld, eller öfversigt af Vexel-Bankens ställning, hvilken, enligt 5 § i lagen för Rikets Ständers Bank af den 1 Mars 1830, hvarje halft år skall tryckas och med allmänna tidningarne utdelas, gifva den förändrade uppställning, som föranleddes af föreskrifterna, angående beräkningen af Bankens sedelstock, har blifvit på det sätt fullgjordt, att berörde uppgift, som förut visade i Debet a) Utelöpande Banko-sedlar, b) Riksgälds-sedlar och Kopparskiljemynts-polletter, c) innestående medel på räkningar i Depositions-Afdelningen, efter afdrag från
Depositions-skulden af obegagnade kreditiv-andelar, samt från summan på det hela af:
Utestående vexlings-förskott, , inlöste otydlige sedlar och metalliska värdet i Riksgälds-Kontorets utelöpande kopparskiljemynts-polletter — samt i Credit: Bankens Guldoch Silfx er-tillgång, förvandlad i Riksdaler Banko, tillika med det belopp, hvarmed Sedel- och Depositions-skulden öfversteg sistnämnda summa, nu mera upptager i Credit Bankens Guld och Silfver-tillgång, förvandlad till Riksdaler Banko, jemte den summa af 20,000,000 r:dr nämnde mynt, hvarmed sedelstocken, jemlikt 124 § Banko-Reglementet, högst får öfverskjuta metalliska kassan — samt i Debet: a) utelöpande sedlar, b) Behållning å räkningen för kopparskiljemynts-polletternes infriande, c) Innestående medel på öfriga räkningar i Depositions-afdelningen, och d) återstoden af de hos allmänheten åren 1830—1837 för Handels-och Närings-Diskonten upptagna lån, efter afdrag från den sålunda uppkomna sammanräknade summan af kreditivet till Riksgälds-Kontoret, Vexlings-förskott till landsorterna, inlöste otydliga sedlar samt metalliska vär - Banko-Utskottets Berättelse, N:o 14. 7 det af Riksgälds-Kontorets utelöpande kopparskiljemynts-polletter, med utförande slutligen af skillnaden emellan den sålunda utrönte sedel- och depositionsskulden samt det belopp, hvartill sedelstocken, enligt sistnämnda § beräknad, högst får uppgå.
Då härigenom det med ifrågavarande uppgift afsedda ändamål, att klart och fullständigt visa, så väl Vexel-Bankens, som metalliska kassans ställning, i allo vinnes, har Utskottet gillat den sålunda förändrade uppställningen. §. 2. (1847 års Rev. Ber. § 4.
Banko-Fullmäktiges Berättelse pag. 7 mom. 2.)
Uti berörde Revisions-Berättelse omförmäles en, enligt Fullmäktiges förordnande, vidtagen förändring uti uppställningen af hufvudräkningen till öfversigten af Bankens hela ställning efter hvarje års bokslut.
Denna förändring, som Revisorerne ansett leda till mera åskådlighet, får Utskottet af nämnde skäl godkänna.
Beträffande deremot det af Revisorerne anmärkta misstag, som vid upprättandet af Bilagan N:o 3 till 1845 års öfversigt skall hafva egt rum och hvarigenom hufvudstolstillökningen för året, hvilken, rätteligen beräknad, uppgick till 1,289,721 r:dr 40 sk. 1 rst., upptagits att utgöra endast 1,038,152 r:dr 36 sk. 4 rst,, så har Utskottet väl af Fullmäktiges, uti deras Berättelse häröfver meddelade, förklaring samt af protokollen inhemtat, att, vid beslutets fattande om den förändrade uppställningen, hvilken redan borde uti 1845 års öfversigt tillämpas, nämnde års hufvudräkning blifvit till sitt nuvarande utseende bestämd, samt att följaktligen Bilagan N:o 3 måst i enlighet dermed upprättas; men, ehuru anmärkningen emot öfversigten på det hela härigenom icke förringas; så och då likväl, på sätt Fullmäktige an ty dt, någon förvillelse ej bör ega rum, enär hqviden med Riksgälds-Kontoret ingått nnder särskild Bilaga N:o 2, samt Bankens ställning uti 1846 års öfversigt blifvit upptagen i fullkomlig öfverensstämmelse med Räkenskaperna, tillstyrker Utskottet, att ifrågavarande anmärkning måtte få förfalla. §. 3. (1847 års Rev. Ber. § 4, sid. 8. Banko-Fullmäktiges Berättelse, p. 7, mom. 3.)
Som ådagalagdt blifvit, att det af Fnllmäktige, uppå Under-Stvrelsens derom gjorda hemställan, antagne och uti 1847 års Revisions-Berättelse omförmäldta förändrade sätt för beräknande af Bankens utestående rån tefordringar, 8 Ranko-Utskottets Berättelse, N:o 14. närmare utvisar verkliga förhållandet samt följaktligen ar ändamålsenligare, än det förut följda, har Utskottet, godkännande de skäl, som blifvit anförde emot speciella ränteuträkningars upprättande för hvart och ett af de, till ett antal af omkring 22,000 st. uppgående lån, skolat anmäla, att det till intagande i tjenstgörings-ordningen för Boksluts-Afdelningen ansett sig böra fastställa ofvanberörde förändring.
Förflyttning på Pensions-Stat. (1845 års Rev Ber. § 8.
Banko-Fullmäktiges Berättelse p. 19.)
Efter inhemtunde af de skäl, som blifvit anförda till stöd för Fullmäktiges den 19 Juni 1845 vidtagna åtgärd, att på pensions-stat förflytta Kontorsskrifvaren, Hof-Kamereraren D. L.
Nåthberg, oaktadt han sig ej till afsked anmält, har Utskottet, lika med Revisorerne, funnit berörde åtgärd vara med Banko Reglementets innehåll öfverensstämmande, och fördenskull, för sin del, densamma gillat.
Frågor angående Diskont-Verken. §. 5 (1847 års Rev. Ber. § 8.)
Revisorerne, som inhemtat, att Fullmäktige, den 3 Januari 1846, oaktadt skedd anmälan, att den till deltagande i Banko-Diskont-Direktionen utsedde ledamot af Borgare-Ståndet vore af sjukdom hindrad att omförmälde befattning utöfva, likväl beslutat, att suppleant för bemälde ledamot då icke behöfde utses, för att under hans fortfarande sjukdom i Direktionen inträda, hafva, i anledning deraf, yttrat, att, enligt Revisorernes åsigt, Fullmäktige vid ofvan uppgifna tillfälle bordt, genom suppleants inväljande, fylla det lediga rummet i Direktionen.
Enär den ifrågande
Direktions-ledamoten, numera aflidne Grosshandlaren Norman, vid fattandet af förenämnde beslut, redan varit mer än 2:ne månader förhindrad från deltagande uti Direktionens sammanträden, samt det, i frågor om låns lifgifvande i allmänhet och synnerligast till medlemmar af Borgerskapets synes vara af vigt för
Direktionen att påräkna upplysningar af någon Bor - Banko-Utskottets Berättelse, N:o 14.
9 Borgare-ståndets ledamot, hade jemväl, enligt Utskottets åsigt, Fullmäktige, sedan deras uppmärksamhet derå blifvit fastad, desto heldre bordt, genom suppleants inväljande, fylla den lediga platsen, som Fullmäktige, ehuru BankoReglementet icke innefattar någon föreskrift derom, att diskont-direktionen städse skall vara fulltalig, likväl af stadgandet i likartadt fall, i afseende å låne-kontoren, uti § 81, mom. 4, att då någon ledamot af Riks-Stånden, för längre tid än 3:ne veckor, är hindrad att i direktionens sammanträdon deltaga, den för honom utsedde suppleanten bör i direktionen inkallas, kunnat, derest någon tvekan huru förhållas borde, hos dem förefunnits, hemta fullkomlig ledning för frågans bedömande.
Som emedlertid något hinder eller uppehåll i ärendenas jemna gång härigenom ej inträffat, alldenstund det för besluts fattande bestämda antal af ledamöter vid
Direktionens sammanträden tillstädesvarit, och Fullmäktige dessutom, enligt hvad protokollen gifva vid handen, under den sedermera förflutna tiden, och således äfven innan ifrågavarande anmälan blifvit framställd af Revisorne, iakttagit, att, genom suppleanters utseende, fylla uppkomae vakanser i Diskont-Direktionen, anser Utskottet förevarande anmälan icke böra till någon vidare åtgärd föranleda. §■ 6.
(1847 års Rev.-Ber. § 12.) Sedan Banko-diskont-direktionen af den uti nämnde revisions-berättelse omförmälda anledning förordnat en person att, från och med December månad 1845, inom ombudsmannens expedition vid kanslistgöromålen tills vidare biträda, emot ett arfvode af 300 r.dr banko för år räknadt; hafva revisorerne öfver diskont-verkets förvaltning för är 1845 förklarat, att de, som visserligen icke förbisett, att direktionen af gällande Banko-reglemente saknat stöd för den i ofvanberörde måtto vidtagna åtgärd, dock funnit de anförde omständigheterne innefatta så tillfyllestgörande skäl, att diskont-revisorerne icke kunnat anse den ifrågavarande åtgärden, såsom beredande diskont-verkets fördel, böra till anmärkning föranleda; hvarförutan sist församlade diskont-revisorer förmält sig så mycket mindre hafva något att deremot erinra, som det måste vara en af diskont-direktionens närmaste omsorger att tillse, det Verkets angelägenheter vårdas och handhafves på ett med detsammas gagn och bästa förenligt sätt.
Prof. 1847 och 1848. 6 Sami. 1 Afd.
5 Höft. 2 10 Banko- Utskottets Berättelse, N:o 14.
Utskottet, sorn instämmer uti det af förstnämnde revisorer afgifne yttrande, vill, i sammanhang med granskningen af Banko-diskont-verkets förvaltning, utlåta sig öfver en af diskont-direktionen, uti dess berättelse till Utskottet, gjord framställning om behöfligheten jemväl för framtiden af ifrågavarande arfvode.
Åtgärder lill förstärkande af Bankens Metalliska Kassa. §• 7- (1845 års Rev.-Ber., § I I. 1847 års Rev.-Ber., § 22.
BankoFullmäktiges Berättelse, p. 27.)
Med afseende å den år 1845 inom vissa delar af riket inträffade större penningeförlägenhet och deraf synnerligast för allmogen föranledda behof att till ett jemförelsevis ringa pris afyttra sitt, under lyckligare omständigheter förvärfvade, husgerådssilfver, utlemnades från Banken till Kongl. Maj:ts befallningshafvande i Stockholms, Upsala, Nyköpings, Westerås, Gefleborgs och Gottlands
Län kontanta förskotter å ett sammanlagdt belopp af 49,000 r:dr, till uppköp inom dessa län, för Bankens räkning, af kontrolleradt verksilfver, efter det i 108 § af Banko-reglementet utsatta pris af 1 r:dr 5 sk. 4 rst. per lod, samt under vilkor, att Kongl. Majds befallningshafvande förbunde sig att hålla Banken skadeslös för de förluster, som i ett eller annat hänseende kunde ifrågakomma, och således jemväl besörjde, att det kontrollerade verksilfver, hvilket kunde komma alt för Bankens räkning upphandlas, derstädes blefve, på Kongl. Maj:ts befallningshafvandes äfventyr, aflemnadt emot ersättning af Banken för transportkostnaden, enligt meddelande uppgift; varande samteliga dessa förskolter, på sätt Fullmäktiges Berättelse gifver vid handen, numera vederbörligen redovisade.
I likhet med hvad 1845 års revisorer yttrat, anser Utskottet, att Fullmäktige, vid beviljande af ifrågavarande förskotter, handlat i öfverensstämmelse med så väl Bankens som allmänhetens fördel. § 8- (1845 års Rev.-Ber. § 13. 184-7 års Rev.-Ber. § 23. Banko-Fullm.
Ber. p. 32.)
Utskottet, som det, likmätigt 4 § uti Instruktionen, åligger att med synnerlig uppmärksamhet följa de banko-styrelsens åtgärder, hvilka afse silfver - Banko-Utskottets Berättelse, IV:o 14. utvexlingeus fortgång och bestånd, har, till fullgörande häraf, tagit noggrann kännedom af alla de frågor, som, angående den recla fondens förstärkning och hvad dermed eger sammanhang, under ifrågavarande tidervmd hos Fullmäktige förekommit, och får nu i korthet redogöra för de hufvudsakligaste af Fullmäktiges härutinnan vidtagna beslut och åtgärder.
Sedan på grund, af ej mindre Banko-Utskottets vid nästförflutna riksdag
Fullmäktige lemnade uppdrag, att, efter en kurs af 128 sk. eller derunder, inköpa bevis öfver, för Bankens räkning, hos något eller några säkra handelshus i Hamburg nedsatt metallisk valuta, än äfven Rikets Ständers förklarande, att det silfver eller Hamburger banko, som till belopp af högst50ö,000 r:dr silfver-specie sålunda blifvit å utrikes ort för Bankens räkning deponeradt, linge såsom metallisk kassa anses och beräknas, Fullmäktige, efter 128 sk. kurs, inlöst bevis öfver på nämnda sätt hos Handelshusen Salomon Heine och Peter Siemsén &
Comp. i Hamburg nedsatt valuta, så blef, för behörig verkställighet, Fullmäktige meddeladt Rikets Ständers i Uti § af Banko-Reglementet intagna beslut, hvarigenom de bemyndigades att för Bankens räkning uppköpa och försälja vexlar.
Fullmäktige uppgjorde härefter reglementariska föreskrifter i afseende på bokföringen och redovisningen vid vexlars köp samt försäljning; och blefvo, för besörjande af de med vexelhandeln förenade göromål och bestyr, till deputerade utsedde herr grosshandlaren F.
Schartau och herr grosshandlaren C. I).
Arfwedson, hvilka, i följd af förnyade val, allt sedermera nämnde uppdrag innehaft.
Vexelköpen för Bankens räkning börjades redan den 30
Maj 1845 och hafva derefter under den tid Utskottets granskning omfattar, nästan utan afbrott fortgått efter en kurs, varierande mellan 126 */a och 127 */* sk- p:r r:dr Hamb. banko; hvaremot någon för säljning af vexlar under denna tid icke ifrågakommit.
Ej eller har, efter det vexelhandeln bragtes till stånd, inlösen af depositions-bevis skett efter högre kurs, än den för tillfället för å vista vexlar gällande, med hvilka sådana be vis ansetts vara jemförlige.
Indragning af silfver från de 2:ne handelshus i Hamburg, med hvilka Banken, såsom ofvan omförmäles, inlåtits i förbindelser, är verkställd i den mån sådant pröfvats nödigt.
Fullmäktiges Berättelse innefattar redogörelse, angående ej mindre den genom inköp af depositions-bevis och vexlar uppkomna vinst, jemte Banken tillgodoberäknad ränta å de medel, hvilka hos vederbörande handelshus innestått, än äfven kostnaderna i och för berörde uppköp samt silfrets indragning.
Den vinst å vexelköpen, som under år 1845 uppkommit, utgörande skillnaden mellan 128 sk. kurs och den, hvartill köpen skett, är uti Revisorernes Berättelse rätteligen upptagen till ett sammanräknadt belopp af 23,180 r:dr 8 12 Banko-Utskottets Berättelse, N:o 14. sk. 7 rst., men uti Fullmäktiges genom misstag utförd till 28,455 r:dr 34 sk. 5 rst.
Med skillnaden mellan dessa 2:ne summor, 5,275 r:dr 25 sk. 10 rst., bör kostnaden för reela fondens förstärkning under berörde år ökas, hvadan den i sjelfva verket uppgår till 72,843 r:dr tö sk. 4 rst. banko.
Ibland utgifterne förekomma arfvoden för vexelhandeln och silfverindragningen, år 1845 till belopp af 3,000 r.dr, år 1846 till 2,850 r.dr och år 1847 till 3,766 r:dr 32 sk.; hvilka arfvoden blifvit sålunda fördelade: 1845. 1846. 1847. till Deputerade . . 2,000: — — 2,000: —- — 2,666: 32.
— „ Deputerades biträde 600: — — 600: — — 600: — — „ åtsldllige Bankens tjenstemän . . 400: — — 250: — — 500: —- — S:ma 3,000: — — 2,850: 3,766- 32.