Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
har emellertid ej i sin bok upptagit dessa; mojligen forutsatter han att de iiro tillriickligt kanda for att behofra pipekas.
For lekar, synnerligast springlekar, fordras kraftiga lungor.
N&amp;got verksammare medel for ntveckling af lungorna an den lingska gymnastiken finnes icke.
Vetenskapsmiin och fysiologer h a f ~ a diir- for af ven lcallat denna gymnastik:; lungggmnastik: ~.
Hvillzeu slciluui ' i Br det cj att se en uppgymnastiserad flicka fritt rora sig mot en som ej Sir van vid dessa slags iifningar!
Den forra riir sig ined 1Hngt stiirre liitthet och uthUighet iin den senare.
Gymnastik ocli lek kunna e j ersatta hvarandra, men gemensalnt 6ro de oviirderligu hjiilpmedel vid s %val den kroppsliga som den andliga uppfoetrm.
Pehr Henrik Ling slutar iifven sin libas pedagogiska afdelni~ig ined en \; ink om lekar, i det han anser dem, sHvtil som simning ocb annan idrott, sgsom supplement till gymastihen.
Boken 3i.r Hart och redigt uppstiilld samt fiirtylligar flera lekar genom uppritade planer ofver lekfiiltet och de lekaades olilca stiillning.
Till vagledniug for liirarinnor och andra, sorn, churn ej ~lelrmiin3, dock intressera sig fijr ett friskt och hnrtigt lif bland v 9 a flickor, horde denna lilla bok vara viil rkrd att rekokmenderils till pmktiska sommarstadier.
*: $ * 5 '.
H. Maf 0 ~ 1 1 fjord.
Berattelser af F r e d d i xycnider.
Om man borjar liisa denna bok med frulrtan att f B vetn fiir n~yckefi om segling och fiske och beredcr sig pd att.
fiirf.
vill im- ponera p&amp; en mecl obegripliga skeppartermer, sd blir inan mart lugnad och finner, att det ar hufvnclsrtkligen om miinniskor och deras oden,: 3om dessa historier och smislii-ker med viistknstmotiv
beriittn.
Hafvet och hvad dartill hor hnr fBtt mlldeles lagom nt- - rgmrne npplBtet &amp; t sig for att bilda en verkningsfull ram] wing slrildringarna af slriirgiirdsboncler ach fiskme, och lokalpriigeln 81- siillsynt god, utan att nigra p5ifallande inedel ha anlitats.
De Bro alls iclre nlodernt skrifna, dessn berattelser, tviirtoll-1 rnyclret realistislra, lcanske allt for mycliet for mBnga finkiinsliga, lBsares smak.
Realismen iir dock icke tendentios och uppr ' ifvande utan mildrad och utjamnad af en pH det hela taget gauska vanlig, blott helt svagt ironiek humor och ett rattfardighetskraf, som giirne vill stBlla allt i ordning till slut.
Diirfor verkar det icke sB hemskt, soin man sknlle tro, n5ir den gqnde rBfven E h s i den forsta be- riittelsen, &gt;) Nils i Fjordbacken)), gfir och hanger sig i ladan a€ Sam- vetslcval ofver att han for m h g a 3ir tillbalra medelst ett armngeradt skel~psbrott driinkte J d l a, sitt hnslrorq.
Och man fbrl5ter sl ?el- rnnnnen Joel, ntt hans sorg tar ett slnt och att han Hter en vacker sondczgsliv %ll pB hafvet med jublande lust kan dm ' till med)) he$ dnn.driugedasen p i sin harmonilra, fastiin det var efter den Men h a m lz5iraste dansat sig till dods.
I)) Prasten och 18saren~ Br forf.
opartiskt elalr mot bgde kyrkoherden och kolportoren; men eftersom den forre 11ar blifvit v&amp;mt Btghgen under beriittelseus lopp, det rBtt och tillbBrligt att det blir han, som rAr till slut och lyclsas Bta ut den illmarige lekmnnna-aposte !n nr sin forsamling.
Den tnngn, modlosa st&amp;mningen vid fiskelgget,, nar sillen ints komw, 5ir ntomordentligt viil framkallad, och den l~oppf~dlhet, som lyser igenonl den till slut, kontra~t~erar vackert.
Och sil finns d8r en liten Bit, aom hktes ~~Utomfjords~ och handler om tv8 broder, duktjga nnga pojlrar, som seglnde med egen slrnta och sBllan gA.fvo sig ro att liigge till lie~mavid och hiilsa yii ride gnmla~.
Nu voro de just vid inloppet till sin egen fjord pii viig till Kristiania och borjade bli ornhjiirtade och fander- sammn och tyclcte det kunde vsra roligt att surprenera gubben och gumman eftor tv8 Brs skilsm8ssa.
&amp; !en sffiirsgeniet var for starkt, det borjade blBsa npp och affgrernn briiclslzade, tid &amp; r peagar -)) cli gnnlla f h v h t a u.
I&lt;onflil$en mellan barnaylikt och vinnings- begar &amp; r sb innerligt troviirdigt teclznad, och den nBgot krassn npp- losningen verkar fullt beriittigad.
I sBfidsominnmiltten rn h r f orf attaren slagit an en storslnget trngislr ton, hvilken inte lrliir I~onom sB v&amp;l som den bonclalstigt gemytljgn han i nllmiinhet anvgnder.
En tvungen orclstallning ar icke izlltid tillr&amp;cklig fijr att &amp; stncllcomms poet is kc^ effelcter.
1: * I: Modes~i tillltlipp.i~i~lgsltonst fiir dam- och barntoiletter af Tlzeodorn Slcousgnarcl %r titeln pB en liten bok, so111 i dagarna utkommit pB C.
&amp; E. Gernandts forlag.
Boken innehlller regler for ~ngttagning och tillklippning af fiera slags d.rzm- och barn-
lrladningar och Br rikt forsedd med illustrationer jiimtc tillhorande foi-lilaringar.
Nan liir sig B5.r att uttm 11jiilp af luodejournalsmonster sjiilf klippa till Uiidningar, och metoden - geoluetrisk l~eriikning - gor, enligt forf: s atsago, profning onodig.
Pralustiillningen utmiirker sjg fijr stor reda och 1Bttfatdighet, on1 Inan iin nlgon g l n g kan tycka att fiirf.
iir oniidigt utfiirlig och upprepw fiirut sagda regler.
Hrad mun cliireruot saknar, och soin nog giirna borde ha fuunits, iir ett kjnl !nlinster, som liimpar sjg fijr tilllrlippning af stidant tyg, diir viihaclen ej tiLlBter att vAderna tagas an pi % den ena $11 pa den andra leden, t. ex. luddigt kliide.
De i boken forelconlmande mbnstren Bro niimligell iimnade sltt lfiggas korsris och slledes oliimpliga fijr liylikt tyg.
Emellerticl kommer nog dema lilla I d &lt; genoiu sit] praktislia ~ippstiillning och liittf attligbet att blifw cn stt rr ovli riilkoinlnen hjiilp for dem, som pii egcu hand vilju fiirfiirdiga sina Iiliiclninyar.
Ulauil i Sverige mindre Irknda men i u t l a d e t h6gt viirderatlr.
och flitigt stnderude arbeteli i socidi~, l) c~litiska, nutionitl-t~koiiori~iskn, pdagogiskn samt religiousrctenskal~li,aa iitunen mii fijr ~ l m n a gi~.iig niirnuus endast nedanstHenrle verlr, sol11 nlla finnas tillglngliga pa Liisesalongen.
A quoi tisnat Ba sup6rioritd dcs Anglo-Saxons?
par E (7moacl Deinolins.
(Elfte upplagan jnom ctt fir.)
Det tyckes vnrit fiirks mcning att genast f r i n fiirsta stnnd gifva Iiisaren ett odispntabelt bevis p i anglo-saxernas ijfver1iigse11- het., db han pfi bokens omslag Kitit tlydra cn miniatyrkarta, 1) s hrilken de onlrldcn af jorden, cizr engclskn sprkkct l~i.i.rskar, Sro fiirglagdn med riidt.
Detta lslrlduiagsmiiteriel gijr ot.lrsrl ~ s ~ ~ n d verkan.
NQgra ntdrag ur bokens innchdllsfiirteclining skoln Liist oc.11 lcortast gifve ctt begrepp om forf: s s l t t att l~esvara clcn uppkastude frbgan.
I forsta afclelningen skildras olikheten i den skolbilitning, som gifves don franska och tyska uiigdomen, nlot den, som nled- clelas engelsks ynglingar.
I ctet engclslra skolvasendet ser fiirf.
en af orsakerna.
till anglosaAcrnas fiiretriiden.
I anclra nfilelningcn hamhiillas olikheterun inom lniratlifvet i Fraukriko och Eugla~ld.
Flirf.
pipekar bland annat det ekonomiskt fiirderflign: if den hos fransluannen vanliga bsikten, att det iiiggcr fijrdildrarlin a t t mmla formogenl~etl A t sinu ufltomlingar fiir att lxfria clessu fr5n den be- sviirliga, men hiirdande kampen fiir tillruron.
untager, ittt denna till viss grad af fiifiinga alstrade omsorg fiir I ~ a r ~ u m s
blifvande ekonomiska stallning ar en af hnfvudorsnlrerna, hvarfor l~efollrningen i Fmnlcrilre m2ingenstades aftagei: st. f. att okns, ett faktum, soin hotsr med nationens undergbg.
A andra sidan fram- hfi.lles, hilr den grnktislia uppfostran, foriildrar af anglosaxisk ras gifva sin: % barn, gors dessa oberoende af nediirfda rikedomm och siitter den1 i stand att forsijrjtl sig sjiilfva, bryta nya banor och slrspa nya Iragital.
Tredje afdelningen angifver olikheterna mellun frensm&amp;n och aaglosaser i det politiska lifvet.
Denna afdelning inledes med en hogst intresssnt och npplysande ofversiktstabell, som rntvisar den olilia sammansiittuingen af franslra depnteradekammaren och engel- slra uaderhuset ~ n e d a.fseende 11ti de samhiillselement, som bildi dessa bgda kaminare.
Vidare angifvas orsakerna, hvarfor den ang- losaxiska rasen battre an frausman och tyskar .motst8 socialislnens lockelser.
a r t framhHllas ocksd de nationella och politiska for- hhllanden, soin gjort Tyskland till socialismens egentliga hemland och vagga.
I bolrens elfte upplaga finnes intaget ett foreta1 slirifvet till den engelskn upplagan af verket och imeh5illanrle en kort historilr bf ver de tre gr~~udbest&amp;ndsdelarnti i Eaglands b ~ olkning, f hvillr en bdrager att f6rlzlasra oi: snlre~: nn till den brittislra nationens storh.et.
Utrym~net tillIttw ej eu mer detaljernd framstiilluing sf det liirorilra och intressainta verket, l~villcet Llaad aindrn goda egenslia- per ocksg har den att vara skrifvet pB ett Irlai: t, l&amp;ttfnttligt, och.
dock lroncist och vetenskapligt siitt.
Esquisse d ' une Philosophie de In religion d ' aprks 1.a psychologic et l ' histoirc par Azu-pste Sahatier.
Donna bok har viickt ett ntomordentligt uppseende i sitt Imm- land och iifvan tanfo for Franl~rikes gr8nser.
SZi t. es.
liar den borjat ofvorsattas pi % vart spr&amp;k af pastorn vid svenska lryrkan i] ?ark, Nathan SoderbZom, som mppgifver, att det varmt religiosa och straagt vetenskapliga verket bidra.git till den nuverande rtirelsen inom det lratolslra Frankrilre och till flere lratolska prgsters ofver- gang fr&amp;n p&amp;fvekyrIran till protestantismen, hvarom vi last i vBra ticlningnr.
Forf: s hufvudsyfte med boken uttrgclres i foretalet sBlunda: aen generation, son1 trodde sig finns hvila i positivismens filosofi, i utilismens moral och i naturalismens konst och poesi, h,zr efter- tr8clts af en annan, hvilken n ~ e r ail n&amp;gon f6regiende oroas af t: ruken 115 det ingstiska, det of iirlslarliga i tingen; en generation, som Iriinner sig dragen till idealet, son1 drommer om socialt broder- skap, on1 en.
sjlilfforsn.lrande hiingifveahet for cle ringa, de elanda, de fortryclrta, om att fijrverkliga den lrristliga Iriirlekens heroism.
Hkaf har nppstAtt hvsd vi kalla idealismens p; " Lsyttf6d.else - - bemodan- den oklara men brinnande att finna en ny religion eller.
att kunua
titerviinda till den deras fiider foram5tt.
Tappert vandrar nagdomen fran1A.t litsom mellan tvh hiiga murar; ii ona sicltrn den moderna vetenskapen med sina striinga ~netocler, f r h hrilka de nnga e j kunna losgora sig; -- B nndra sidan liirosatser och fii~ * cstAlningnr, s o ~ n de hort och rant sig id frHn barndomen och som de giirna vale men ej mer kunna fullt omfatta.
- Xun lippulanar dem att taga parti for vetenskapen mot religionen eller fijr religionen mot vetenslralmn.
De treka.
Finnes dd ingeu utvlg att undkolnina detta forfiirliga alternativ?, - - - En sidau utviig siiker Sabatier anvisa; nr detta sr8ra dilemma viU hail rii2da den yngre genara- tionen.
SBdant k hufvndiindamiilet med hans upplysande, iidln och intressanta bok.
Det lhter sig ej gora att har gifra ens en sainmantrangd ofversikt a£ arbetets innehal.
Det m&amp; blott niimnas, att forsta nf- delningen behandlar religionen, dess begrepp och psykologiska upp- komst, uppenbarelsen, underverlcen och inspirationen samt de reli- giosa idkernas u~tveckling inom miinslcligheten.
Andra afdelningcn llandlar om kristendomen, om hebreisinen och evangeliernas upp- komst, om kiistendomens vasen och kiirna samt om dess liistorisba hufvudformer.
Sista afdelningen innehgller liirorna om dogmen, dess vasen, dogmernas historiska utveckling, doginvetensknpen saint en lrritilr ofrer det religiosa vetandet.
Arbetet iir skrifvet 89 enkelt och Mart att alla, soin intressera sig for amnet; kunna med latthet lasa det.
Sein Leben und seine kshrc, von ill. Kro1~m7) et.g.
Forf: s bemodanden att i detta ~ e r k gifra en populiir, alliiiiin- fattlig framstiillning nf den store Kiinigsbergfilosofens system hafva kronts ined en ovanlig framglng.
Hans bok har mottagits med ett bifall, som siillan inorn kritilsen iir srP samstiimmigt.
lVan lyckonsknr fijrf.
till den goda idkn att efter ett drhundrade, som mer eller mindre biir pregeln af den beromde filosofens tankeverksamhet, gifva hans landsmiin en sB lefvande framstdlning af denne nationens storman, att Kant genom Kronenbergs talangfulla ofversikter och sammnu- fnttning och genom hans klare, pregnanta stil, har i ordets egent- liga mening blifvit nationens egendom, har blifrit: kiind iifren af dem, som salma filosofisk underbjggned.
Andra lyckijnvka Kronen- berg att vara den, som fgtt fylla en liinge kiind brist och fiirmfitt fylla den s l miisterligt.
31: m prisar hans fiirlnfga att elektriscra sina Iasare och pH dem ofverflyttn sin egen kiirlek ach benndran fiir Kant.
Kroneuberg iir i s t h d att fijrliina stiimning.
; it det ab- stralcta systemet, i synnerhet faller iifver de etiska och iistctislc: ~ afclelningmna nbgot, som man skulle knnna kalla ctt konsteus skimmer.
E n annan kri tjker fram hbller Kronenbergs fijrmiga att lijs- gora Kant mr skolsprgkets bojor, och Bnnu en annan utbrister:
Kant,.
forkhrad och utlagd i egen anda; uttydd genom sig sjalf pB .grund af sista halfva seklets historiska forskningar - - man Iran ej gifva hogre loford A t forf: s verk.
Afven hos oss torde finnas aBgra, som sakna.
filosofiska for- studier, men soin agdock onska lasa Kronenbergs bok, litande p A kri~ikernas forsakran, att Kronenberg iir i stand stt gora afven .dem till K: tnts forst8ende och benndrande viinner.
D u 1 c a 1x1 a r a. Har~nlose und un~nassgebliche Gedanlien 3ber Gott und die Welt, Religion und Philosophie, Kunst und Wissenschaft, Gesellschaft .und Politik und Vieles h i - dere von Paul Gwin.
D ~ n n c bok ~ karakteriseras ej illa af sin nBgot vidunderliga titel.
Den liknar narmast Emersons eller Rnskins skrifter: genialislra tankar i egendomlig.
form ofver iin ett, iln ett annat iimne.
Djup- sinniga och sldende anmarkningar omviixla med paradoxer af half eller blott skenbar sanning.
Boke~z saknar innehillsregister, om man ej s&amp; far betrakta den aidlyftiga titeln.
For att gora Garin riittvisa mBste dock er- kannas, att timnena ej aro s8.
oordnade och omrorda, som det i for- stone synes.
Afdelningar finnas och deras innehBll angifres till- narmelsevis genom motton.
Det hela iir ett kompositum som retar nyfi- kenheten, eggar eftertanken, vacker olnsorn entusiasm, omsom mot- sagelse och gifver Btskilligt som ej f&amp;s pii annat hA,ll.
ser med egna ogon och gor diirfiir ugl$ackter och har formlgan ntt pa ett pikant siltt framhiilla dem.
Slrriften har viiclrt stort uppseende i sitt hemland, hvartill ocksB ngfikenheten torde bidrsgit.
Forgiifves hnr man fi %gst sig, hvem den mfingbeliiste, originelle och djupsinnige forf.
minde vara, .som doljer sig under miirlcet Paul Garin.
Svaret ar, sB vidt jag \ let, iche iinnu gifvet.
Styrelsen for Stockholms .L %sesalong har beslutat att hadan .efter inkops nngefar.
dubbla antalet af sBdana nya bocker, so111 iiro .af verlzligt viirde och rnyclcet efterfr8ga.s.
Eva Fryxetl, -.
- 0 Foreningsmeddelanden.
Fredl-ika-Bremer-Forb~111dets &amp; rsmiite Bger rum i Forbundets rniindagen den 23 maj.
Fredrika-Bremer-Fiirbundets yrkes- och studiestipendier f6r Qr 1898 hafva utdelats pH fiiljande satt: 500 kronor till med.
kand. ftfr.bken Hrmrzu Chr.i.-term-: \ ' ilso~z.
B med.
kand. fi.iiken Signe uf Iiclintbery.
r froken E m Hurlin~l for genomglende af barnmorskekurs.
fr01: ers Sigrid Htlrd qf Segerstrcd for hogre utbildning i trtid- g&amp;rdssko tsel.
r froken Anna Pullin, elev vid hogre liirarinneseminarium (Stockholms stads stipendium).
r fi ' bli~n Elimbeth Lzindrall, fijr utbildning till miinsterriterska (Sodermanlands l a m stipendium).
B frbl; en Esther Berysteclt, for utbildning till sjukskoterska vid Sabbatsbergs sjukhus (Vesterbottena ltlns stipendium).
B frbken E~nilict Fogelliloti, elev v i l hogre liirarinneserninarium (Kristianstads liins stipendium).
B fi.iilien Elin, Gustufs.
?orz, for utbildning till l b a r i n n a i huslig ekonomi for folkskola ibstergotlands lans stipendium).
froken R a p hilcl We.
?ter {lrerc, for utbildning till 1 ararinna i 4 huslig ekonomi for folkskola (Termlands lans st.ipendium).
I sammanhang med ofvanstlende m&amp; meddelas, att 3Ialmohhs lZins stipendium for 1898 kommer att reserveras for utdehing ett kommande k.
- Foreningen Handarbetets Vanness vkr~atstallning agde rum den 2, 3 och 4 maj och var talrikt besiikt.
Man hade denna g h g i s p n e r h e t lagt an y i ~ linnebroderier och linnevafnader, bland hvilka siirskildt finnas draperier a £ gedignaste slag blde hvad mijnster och utforande betriiffar.
Tvenne antependier, det ena nyss utfordt fiir f i u s t u n a kyrka i Sodermanland, en he1 del h a r e siden- broderier, en hornsoffa med dynor, prydda af broderier i allmogemonster, flossamattor och en samling nya lnodeller utgjorde i korthet utstallningens innehUl.
Dessutom lamnades prof p % en sardeles Iyckligt utford restau- rering af en storre haute-lissetapet tillhijrande arnanuensen F. R. Nartin, FrAn bestyrelsen for KonstfXtsfiireningen i Finland har Hand- arbetets Tanner erhlllit och antagit inbjudan att deltaga i den utstallning a£ framsteGende svenska konstindustrialster, som f. u. p i &amp; i Helsingfors.
~ r s m o t e holls af foreningen Handarbetets Tiinner den 6 maj k1.
7 e. a. under ' fru E. knkarsvrirds ordfiirandeskap.
Xrs- och rerisionsberlt- telse uppl2stes och styrelsen beviljades decharge.
Styrelsens ledamoter aro: fruarna Wallenberg (ordf.) Bnkarsvard.
(vice ordf.).
Clason, Curman, Odelberg, Wising, friherrinnan Liljencrantz.
frijknarna Gisberg och Rohtlieb.
I tur att afg % voro fruarna AnbarsvPrd, Wising och frillerrinnan Liljencrantz, hvjlka omvaldes.
' Likasil, de forutrarande styrelsesuppleanterna: f s u m a C l a 8 - son, Grundstrom: Lilliehook: Petersdn samt frijknarna Cardon, Lamm, Leijon- hufvud, Levisson (seh.)
och Widmark.
Till revisorer raldes fruarna Ed-
holm och Frestadius samt jnstitier %det N. Claeson.
Till deras suppleanter fruarna Medin och Styffe samt professor J.
' Clason.
... Sofie Adlersparres pris, som stiftnts for att hugfgsta minnet af hennes verksamhet inom foreningen Handarbetets Vginner och som.
vid hvarje t s m o t e tilldelas den kvinna, vare sig inom eller utom foreningen, hvilken enligt styrelsens Bsikt genom sitt arbete siLrskildt framjatsvensk textil- slojd, tilldelades detta 5s froken Anne-Margrethe Hamilton shsom ett erkan- nande af den skicklighet hon nedlagt p % gobelinrestaureringskonsten, denna nya gren af foreningens verksamhet, hvara ledning varit henne mfortrodd.
I: Till en viil$iirenhetsbazar i Freiburg i Baden, anordnad i form a£ en ~alt-Niirnberger B !lesse *, har Handarbetets Viinner pB nppdrag af en- skild person dgirstades utsgndt en samling svenska .viifnader och broderier.
Enligt i n g b g n a underrgttelser vackte dessa foremhl koparnas lifliga in- tresse och efterfrhgan; ytte&amp;gare bestallningar hafva inghtt.
skilda Huslig ekonon1.i vid folkskolorna.
~ f v e r s t ~ r e l s e for n Stock- h o l m ~ stads folkskolor har foreslagit, att i 1899 &amp; rs stat for folkskolevasen- det 4,800 kr.
mhtte anvisas till afloning &amp; t ELtta lararinnor i huslig ekonomi, alldenstund uti folkskolestadgan af den 10 ' december 1897 detta iimne blifvit upptaget som ett af folkskolans ordinarie liiroamnen.
0fverstyrel- sen kommer hadanefter att bestamma kompetensvilllcoren for lararinnor i huslig ekonomi och meddela foreskrifter anghende undervisningen i Bmnet.
... En professor i sjukvHrd.
E n svenska, froken Hannn ~ i h d b o m, tjanstgor sedan ett och ett halft Br tillbaka som professor i clinical Nursing, vid universitetet i Texas.
Froken Eindbom Br fodd i Kalmar Br 1871, enligt Iivad som meddelas i den engelska tidslrriften Tlze Ncwsing Record, och kom ofver till Amerilra vid 19 &amp; rs Uder efter att fornt ha ut- bildat sig till sjukskoterska vid Sabbatsbergs sjukhns.
Ron aflade examen vid Woman ' s Hospital i Nemyork, och sedan hon en tid utofvat enskild sjulv %rdsverksamhet i denna stad, erholl hon anst&amp;llrring som ~Superinten- dent of Nurses * vid hospitalet i Galveston, hvilken befattning hon inne- hade till dess hon tilltriidde sin professur.
Till Fredrika-Bremer-Forbundet insanda bocker.
F. &amp; G. Beijer: Bagge, P., Feriekurser i modersmtlet.
Skolupplagor af svenska forfattare.
Atterbom, P.
A., Lycksalighetms o i samman- drag.
Kipling, Rudyard?
Emirens predikan och andra berattelser.
Albert Bonnier: Baudit;.
Sophus, Hjortholm.
Iir~ylenstjernu, Elisabeth, Beroende.
Margareta, Hvad furan fortlljde.
l \ ' icl; strdm, \ ' ilit~t * Hugo!
Mr., Ut till lek, 11.
Lukianos.
~~lzernzark, Hugo Geber: Uacl~mann, Idu, Tantali kval.
C7ece, - U t t m, E b b och flod.
&amp; E. Gernandt:, 1nge1-ed-St1.ccnr7be1: 1 /, Ililmn, Den nya varlden.
Ceijer- stam, Gustu f c i De t yttersta sliaret.
Sl: ozis.qaut~t, Theodora, Nodern tillklippningskonst for dam- och barntoiletter.
Gullberg St Hallberg: Bibeln eller den IIeliga Skrift, h.
Aktiebolaget Hiertas fiirlag: Thor-son, TI)., Kneippkuren.
Nordin &amp; Josephson: Kingston, IY.
El., Tre sjoofficerare.
A. Norstedt &amp; Siiner: Bang.
G., Europeisk kulturhistoria, 11.
8-14.
Boethius, Historisk liisning, Uedeltiden.
Englund,, \ ' il.
*, Om hudens vHrd och folkbad.
P. YaPmqvists aktiebolag: Canell, Ii ' lleu, Vid aftonbrasan.
I&lt;., Dagrar.
Afaclcwew, Ian, Vid Rosenbusken.
Genom eld och vatten.
Pol arlanden.
Andra hlftet af bilder f r i n missionsvarlden.
Skoglund: Alrutz, Sidney, I vQr tids lifsfriigor.
B y r å: 8 Sturega.ta.il 8 (i n g å n g från H u m l e g å r d s g.
Ingen ^ösnummerförsäljning!
M a n s ä g e r att en e n g e l i g e n o m rummet går, när efter g l a m o c h g a m m a n en p l ö t s l i g t y s t n a d rår.
Sista n u m r e t i hvarje månad innehåller en fullständig mode- o. mönstertidning.
i hemmet.
M. i i Ojiemmets ideal är icke det samma för ungmön eller ynglingen som för den trötte åldringen.
Olika naturer fordra olika omgifning.
Då den ene ej kan trifvas utan alt ha lif o c h glädje o c h muntert sällskap omkring sig, önskar den andre ingenting bättre än att få lefva i ostörd ensamhet o c h stilla ro.
Så finna vi äfven, att olika tider haft mer eller mindre skiljaktig uppfattning o m hvad ett hem bör vara.
I våra föräldrars ungdom höll man mera på hemmets af- skildhet från den yttre verlden än som faller våra dagars unga menniskor i smaken.
Å andra sidan går man ofta o c h mången- städes nu för tiden till en motsatt ytterlig- het.
I nöjen utomhus söker man en mot- vigt mot » tråkigheten » i hemmet, icke in- seende, att j u ifrigare man jagar efter nerv- retande förströelser, dess förr o c h säkrare förlorar man sjelf förmågan att njuta af den frid o c h trefnad, som endast hemmet skän- ker.
Man griper efter nöjets brokiga fjärilar och tappar dervid lyckans ros ur händerna.
Man öfvergifver sitt hem o c h stänger porten till o m tomheten o c h ödsligheten och undrar sedan, att det är tomhet o c h ödslighet man finner, då man kommer till baka.
Hur skall då hemmet blifva, hvad det bör vara, den punkt af verlden, der jag trifves bäst, den fläck af jorden, jag håller kärast, o c h der jag känner att min varelse har sitt säkra rotfäste — hur skall hemmet blifva en fristad för lyckan och icke endast mitt matställe o c h min sofplats, rummet n:r x i verldens stora hotell för främlingar?
Frågan är så gammal som mennisko- släglets behof af lycka inom familjen.
Och sker: I landsorten: å postanstalterna.
I Stockholm: hos redaktionen, å Stads- postens hufvudkontor, i d e större b o k - lådorna samt å tidningskontoren.
Jag har min t r o: att englar i s k a r o r l y s s n a gladt, när g o d a hjertan skämta o c h b r i s t a ut i skratt.
» Tråkigheten » l:sta årg.
Prenumeration T. svaret ha vi alla hört i mångfaldiga varia- tioner.
Älsken hvar andra inbördes!
Så lyder grundtemat.
Befliten eder o m alla husliga dygder!
Hållen hemmet rent o c h snyggt och propert o. s. v. Af allt detta är det nu endast en enda synpunkt, jag önskar framhålla, emedan jag tyckt mig märka, att den icke är insedd eller upp- skattad till hela sin vigt och betydelse.
Jag förutsätter således, att alla öfriga vilkor äro uppfylda, blott icke detta enda, som vi nu skola undersöka litet närmare — o c h så vill jag se till, o m icke detta enda förbise- ende kan vara nog alt utestänga lyckan från ett hem, som i allt öfrigt är fullt vär- digt att mottaga den efterlängtade gästen.
Låt oss tänka oss ett ungt par, som hålla af hvar andra innerligt.