Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr b:ko, till lifmunderingen för indelta infanteriet, årligen uppkomme besparingar, hvilka till större eller mindre del skulle kunna betacka ifrågavarande utgift för Helsinge regemente, likväl Siats-Utskottets Utlåtande JM 50. 7 och då dessa besparingar, med Rikets Ständers medgifvande, användas dels till beklädnads-slitnings-ersättning för de kommenderingar ur indelta arméen, hvilkas underhåll af 4:de Hufvud-titeln bekostas, dels för tillfällig anskaffning af beklädnadsförnödenheter för indelta arméen, då medel dertill ej finnas anvisade å Krigs-kollegii intendents-afdelnings stat, har Kongl. Maj:t begärt att, i sammanhang med nu ifrågaställa förändring med beklädnads-afgiften, anslag för berörde ändamål äfven för Helsinge regemente mätte af Rikets Ständer beviljas.
På sätt förut redan blifvit omförmäldt, hade rotehållarnes beklädnads-bidrag under de sednast förflutna 10 åren i medeltal utgjort 3 R:dr 18 sk. 6 r:st. b:ko årligen för hvarje nummer, hvadan den nya statsutgiften för ofvannämnda 18,038 rotar samt vid Helsinge regemente 1,200 » eller tillhopa 19,238 rotar å3 R:dr 18 sk. 6 r:st skulle uppgå till 63,196
R:dr 17 sk. b:ko eller 97,794 R:dr 33 öre R:ml; och då nuvarande anslag till lifmunderingen utgjorde 71,000 R:dr b:ko eller 106,300 R:dr Runt, blefve alltså det sammanlagda anslaget, som erfordrades för underhållet af så väl lif- som släpmunderingen, 136,196
R:dr 17 sk. b:ko, motsvarande 204,294 R:dr 33 öre R:mt, eller i rund summa 204,300 R:dr R:mt, hvilket sistnämnde belopp Kongl.
Maj:t äskat måtte af Rikets Ständer uppföras å 4:de Hufvud-titeln bland anslagen för materielen, under benämning: »till lif- och släpmunderingar vid rothålls-re gement ena»; hvaremot det nuvarande anslaget till alifmundering för indelta infanteriet» skulle försvinna.
Från det nya statsanslaget med sagde benämning skulle sedermera, efter hvad i den Kongl.
Propositionen vidare omförmäles, utbetalas ej allenast till regementenas och korpsernas beklädnads-fonder hela den nu dels af kronan och dels af rotehållarne bestridda beklädnads-afgiften, utan äfven till afiönings-fonder, musikkassor, med de flera ändamål, hvarför afgift ifrån vakanta rotar finnes anslagen, ersättning för den minskade vakans-afgift, som af denna förändring blefve en följd; och har Kongl. Maj:t, vidkommande l:sta Lif-Grenadier-regementet samt Kronobergs, Jönköpings och Calmar regementen, der beklädnads-bidraget nu erlägges af soldaterna, som i stället åtnjuta högre förmåner af roten, ansett det böra lemnäs rotehållare öppet att, sedan denna afgift för soldaterna upphört, af soldatens löneförmåner årligen innehålla ett emot beklädnads-afgiften efter årets riksmarkegångspris svarande belopp, så länge dessa förmåner för soldaten utgå enligt de uti nu vanliga kontrakt bestämda grunder.
Om den af Kongl. Maj:t nu föreslagna förändringen i afseende å beklädnadsafgiften äfven af Rikets Ständer för deras del gillades, blefve häraf äfven en följd, att sammansättningen af rothålls-regementenas och korpsernas beklädnads-direktioner förändrades bland annat så, att rotehållarnes ombud blefvo uteslutne från an - S Stals-Ulskollels Utlåtande M SO. talet af ledamöterna, likasom rotehållarnes åliggande att deltaga i granskningen af direktionernas redogörelser komme alt upphöra.
Slutligen har Kongl. Maj:t förklarat att, för den händelse Rikets Ständer jemväl för sin del skulle bifalla den af Kongl. Maj:t sålunda föreslagna, för rote hSliarne afsedda, lindring i roterings-besväret, denna lindring endast kunde komma att fortfara så länge ett, det upphörda beklädnads-bidraget från rotehållarne motsvarande, statsanslag af Rikets Ständer anvisades, eller, om detta anslag, i följd af inträffande stegring af prisen på beklädnads-förnödenheter, skulle befinnas otillräckligt, nödigt anslag för beklädnadens anskaffning och underhåll af Rikets Ständer Kongl. Majit tillhandahölles. I sammanhang med högstberörda Nådiga proposition har Utskottet till behandling förehaft en af Riksdags-fullmäktigen Nils Larsson från Jemtlands län inom Ronde-ståndet väckt, af Anders Olsson från samma län biträdd, motion, deruti motionären, under åberopande af det yttrande han afgifvit till Ståndets protokoll den 8 nästlidne November, då den Nådiga propositionen till Utskottet remitterades, anfört, att ändamålet med de i bögstberörda Nådiga proposition omförmälda till Jemtlands roteringskassa ingående statsanslag ingalunda varit att befria rotehållarne från deras beklädnads—skyIdighet, utan att derigenom en större truppstyrka skulle kunna indelas på provinsen, än som blifvit fallet i händelse roteringen grundats endast på jordens värde; alt ifrågavarande anslag ändock på långt när icke för sl oge att hålla rotehållarne skadeslöse för den öfverrotering, de sålunda måst vidkännas; att, ehuru beklädnads-bidraget, för undvikande af vidlyftiga omgångarmed debitering och uppbörd m. m., direkte utginge från roteringskassan till beklädnads—direktionen, det dock vore rotehållarne, som finge vidkännas afgiften, enär densamma utginge af de medel, som anvisats till ersättning för den åtagna öfverroteringen; samt att rotarne vid Jemtlands hästjägare-korps, jemlikt Kongl.
Rrefvet den 8 Oktober 1851, angående den för provinsen Jemtland upprättade nya rotering och 3 § i det med berörde provins uppgjorda knekte-kontrakt, vore af samma natur, som rotarne vid fältjägare-korpsen och infanteriet i allmänhet, så att dessa rotar, till hälften med Kongl, Majit och Kronan, bidrogo till beklädnadens och sadelmunderingens anskaffning och underhåll; på grund hvaraf Nils Larsson hemställt, att Rikets Ständer äfven måtte bereda rotehållarne vid Jemtlands så väl hästjägare- som fältjägare—korpser befrielse från den dem nu åliggande skyldighet att bidraga till bekläduadens och sadelmunderingens anskaffande och underhåll; varande vid motionen i styrkte afskrifter fogade de af beklädnads-direktionerne vid nämnde korpser för år 1855 afgifna medels-redogörelser, utvisande, att beklädnadsbidraget vid fältjägare-korpsen berörde år uppgått till 3,549 Ridr 30 sk. 7 rist, deraf på rotehållarne belöpte för 525 nummer enligt markegång ä 3 Ridr 17 sk. 6 rist, en summa af 1,766 Ridr 19 sk. 6 rst samt att vid hästjägare-korpsen hela bidraget till beklädnad och sadel - Stats-Ulskottets Utlåtande Ni 30. 0 oell sadelmundering för samma är utgjort sarnmanlagdt3,180: 36, dervid rotehållarnes andel beräknats i bcklädnadsbidrag för 200 nummer efter 3: 17. 6, till 672: 44 och i bidrag till sadelmunderingens underhåll för 194 nummer å 2: 10. 2, till 429: 4: 4, eller tillsammans 1,102 R:dr 4 rst.
Utskottet, sorn tillika tagit kännedom om hvad vid den Kongliga Propositionens remitterande blifvit hos Ridderskapcl och Adeln samt Borgare- och Bondestånden anförd!, har tagit detta ärende i öfvervägande; och hvad fiirst angår det af Kongl. Maj:t uti Dess Nådiga Proposition framställda förslag, att det hittills och under de sednast förflutna 10 åren i medeltal med 3 R:dr 18 sk. 6 rst, mot svarande 3 R:dr 8 öre R:mt, årligen för hvarje nummer af rotehållarne vid vissa uppgifna indelta infanteri-regementen erlagda kontanta bidrag lill soldalbeklädnaden måtte upphöra och ett deremot svarande statsanslag anvisas, så enär, med anledning af olla upprepad klagan öfver tyngden af roteringsbesväret, Rikets
Ständer vid åtskilliga tillfällen uttalat den önskan, at.t al! den lindring derutinnan, som möjligen kunde åstadkommas, måtte de roteringsskyldigo beredas, och Kongl. Maj:t funnit statsverkets nuvarande tillgångar medgifva, att, utom de skattskyldige redan tillförene i sådant afseende förunnade eftergifter, ytterligare lindring i detta besvär må kunna vederbörande medgifvas, anser Utskottet sig jemväl böra understödja ett förslag, uteslutande afsedt att främja en länge önskad och till behofvet erkänd jem nare och mera allmän fördelning af roteringsbördan samt en särskild lindring för den enskilde rotehållaren, hvadan Utskottet hemställer, alt Rikets Ständer, med bifall lill Kongl. Maj:ts ofvanberörda Nådiga framställning om befrielse för vederbörande rotehållare att erlägga be klädnadsbidrag för de i den Nådiga Propositionen uppräknade 18,038 rolarne vid ålskillige deruti uppgifna indelta infanteri-regementen och korpser, äfvensom för de vid Helsinge regemente varande 1,200 rotar, eller för tillsammans 19,238 rotar, måtte anvisa det af Kongl. Maj:t i stället äskade erforderliga årsanslag för underhållet af så väl lif- som släpmunderingen, utgörande, sarnmanlagdt med nuvarande anslaget lill lifmunderingen, i rund summa 204,300 R:dr R:mt.
Hvad dernäst vidkommer frågan om rotenumren vid Jemtlands fältjägarekorps och riksdagsfulIrnäkligen Nils Larssons gjorda framställning, att Rikets Ständer jemväl matte bereda rotehållarne vid så väl denna som Jemtlands häsljägarekorps befrielse från dem åliggande skyldighet att bidraga till beklädnadens och sadelmun— deringens anskaffning och underhåll, så har Utskottet före afgifvandet af sitt utlåtande i denna fråga trott sig i korthet~höra redogöra för uppkomsten af rustnings och roteringsveiket i Jemtland samt de åtgärder, som af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer till beredande af lättnad i detta besvär tid efter annan blifvit vidtagna, på det alt Rikets Ständer derigenom må blifva i tillfälle att lättare bedöma, huruvida den nu ifrågaställa eftergiften må vara behöflig eller icke.
Bill. lill fl. St.
Prut. 1856 & 1857.
4 Sami. 1 Afd.
9 Haft. 2 tö ^luls (jlskottcts tlllålandi■ Al SÖ.
Innan provinsurna Jemtland neli Herjeådalen, genom freden i Brömsebro år 1645 samt fredslraklaten i Roeskild år 1658, kommo under Sveriges krona, var derstädes inrättadt lia.le ryttare-, dragon- och knektehåll, som för landet var särdeles betungande.
Efter flera förändringar i afseende härå och emedan bönderna uti Jemtland, genom afläll från Sveriges krona, aosågos bafva förverkat den skatterättighet, som de Hesla af dem påslodo sig ega till de hemman, hvilka de innehade, förordnades, alt de ryttare, som blefvo värfde, skulle sättas i besittning och bruk af hemmanen, lill en gård på hvar häst, så framt bönderna icke ville ånyo städja dessa hemman och derom med ryttarne sig förena, hvarjemte för utrönande aT den skatt, livart och eli hemman borde draga, en allmän skattläggning anbefalldes.
Af de hemman, som på ofvan uppgifna säll blefvo ryttarne inrymde, skulle hvar och en af dem åtnjuta den utgående räntan på sätt sorn annorstädes i riket var brukligt, men deremot erlades lill kronan de extra ordinarie ulskvlderna, hvilka anslogos till ofticerarnes lön och fördel.
Emellertid hade genom instruktion för indelnings-kommissarierna i Jemtland den 11 Juli 1685 det derstädes förut inrättade ryttarekompani blifvit ökadt till 100 man, på det sätt, att tvenne rökar, svarande tillsammans lill 30 daler silfvermynls ränta, sammanslogos lill utgörande af ett rusthåll sålunda, att der tvenne sådane rökar icke svarade till 30 dalers ränta, bestods fvllnaden af räntan å andra lägenheter, och alt, d -rest tvenne rökar så goda voro, att de något mera än 50 daler räntade, rusthållaren lingö öf— verskottet orubbadt åtnjuta; hvarjemte, och sedan allmogen i Jemtland låtit förmärka benägenhet att, under vissa vilkor, som egentligen åsyftade, att under påkommande krig få blifva qvar i landet till d»ss försvar och att åtnjuta hvad ryttarne i staten blifvit påfördl, det ständiga dragonhållet sig åtaga, Kongl. Majit, genom Nådig resolution den 12 Augusti 1686 denna deras åstundan bifallit och tillika medgifvit dem ständig besittningsrätt lill de hemman, de åbodde, då de satte sina söner eller mågar till dragonljenst; och har härefter ett kontrakt med samtliga allmogen i Jemtland, angående del vissa dragonhållet, blifvit den 7 September 1688 upprältadt oell den 15 November påföljande året af Kongl. Majit konfirmeradt, uti hvilket kontrakt allmogen åtog sig alt dragonhållet, till ett antal af 1,048 man korporaler och gemena, uppsätta, emot åtnjutande för hvarje dragon af 20 daler silfvermynls ränta, derpå hvar och en först hade alt innehålla räntan af sitt eget hemman och undfå fvllnaden utaf regementsskrifvaren af andra räntor; hvaremot allmogen utlofvades att regementet efter en sådan inrättning skulle bibehållas inom landel till dess. försvar i krigstid, äfvensom att Kongl. Majit, så ofta sådant nödigt funnes, sjelf ville gifva så mycket kläde som behöfdes till munderingen, men rotehållarne det öfriga, jemte skälig lön och släpkläder.
Detta sålunda inrättade dragon-regemente, som var skyldigt all tjena både lill häst och fots, förändrades försl år 1770 till lätt infanteri.
Några förändringar vidtogos sedermera icke förr än efter år 1818, då, ian - Stals-Ulskotlels Utlåtande M »0.
II kilning af Rikets Ständers gjorda underdåniga framställning om anställande af undersökning, huruvida någon jemkning eller ny reglering kunde åvägabringas i Jemtlands rotering, sorn ansågs vara mera betungande än inom öfriga orter i riket, Kongl. Maj:t den 17 Juli berörda år anbefallde Krigs- oell Kammar-kollegierna att, efter vederbörandes börande, inkomma med lörsjag lill den reglering af Jemtlands lolerings-skyldigbet i det bela, hvartill läget oell andra omständigheter kunde för— anleda; hvarefter, oell sedan dels Jemtlands regemente genom general-ordres den 18 Februari 1820, blifvit förvandladt lill jägare, med benämning: »Jemtlands Fältjägare- regemente», dels ock de af bemälde kollegier föreslagna grunder för rotejemkningen Nådigst blifvit gillade, Kongl. NInj:t, som meflgaf att åtskilliga lindringar i roteiings-bördan skulle under en lid af 8 är och med förutsättning att afviltringsvmket under liden limme afslutas rolehållarne tillfalla, den 21 November 1827 Inföll, alt Fältjägare-regementets effektiva styrka provisoriskt liek nedsättas från 1,000 lill 800 man.
Denna indelning af regementet bibehölls oförändrad intill år 1f 30, då 100 rotehållare, emot befrielse från skyldigheten all anskaffa och underhålla jägare, åtogo sig att, för hvarje rote, tillhandahålla en fullt tjenstbar häst af fullgod beskaffenhet samt ali under möten, mönstringar och marcher, utfodring för dens nnna bestå, hvarigenom kavalleriets styrka inom provinsen ökades nied en ny sqvadron af 100 beridna nummer, men fältjägare-regementets numerär deremot minskades med 200 rotar, eller från 800 till 600 effektive nummer.
Frågan om en allmän lindring i provinsens rotering upptogs ånyo vid 1828, 1829 och 1830 årens Riksdag och Rikets Ständer föreslogo dä hos Kongl. Maj:l i underdånighet vissa hufvudgrunder för en ny rotering; men genom Nådigt bref af den 3 November 1831 förklarade K ngl. Majit, »i betiaktande af de flere olägenheter. som skulle blifva en följd af en, före »fritt; ingens fullbordan, företagen definitif rotejemkning i Jemtland, Rikets Ständers berörda fiamstäliuiug icke kunna bifallas, u'an borde det föiblifva vid Kongl. Majlis undei den 21 November 1827 fattade och här ofvan omförmälta beslut.» Vid 1831 och 1833 årens
Riksdag fortsattes förhandlingarne löiaude detta ärende, hvilka, då statsmakterna icke kunde öfverenskomma örn hufvudgrunderna för den nya roleringen, hufvudsakligen i hvad angick den blifvande styrkan al Fältjägareregementet, den Kongl. Majit ansåg icke böra Undeisliga- 800 man, icke medförde annan påföljd än a,t, på satt af Kongl. Brefvet den 2-4 November 1837 inbemtas, de effektive 800 rotarne hvardera tilldelades utaf åtskilliga till statsverket indragna hemmansräutor ett årligt understöd af 8 Hulr 16 sk., samt att ruslbållarne vid den äldre häitjägar^sqvadronen e.höllö, från och med året 1835, ett årligt statsanslag af 1.000
Ridr banko, att deni emellan fördelas.
K ter del Rikets Ständer i underdånig skrifvelse den 30 December 1840 ånyo uppgifvit de grunder, pä hvilka Rikets Ständer, för deras del, ansågo en ornrole rint, af ptovinscn Jemtland böra eg» ium, urno Kongl.
Majit funnit sig icke kitting 12 Stats Utskottets Utlåtande Jtf 30. deruti instämma, anbefalldes Krigs- och Kammar-koliegierne den 3 December 1842 att till Kongl. Maj:t inkomma med förslag, ej mindre lill den tiva roteringsgrund, som, med hänsigt lill rustningen oell roteringen i öfriga delar af Riket, borde för denna provins antagas vid den uppskattning, som af en dertill löroidnad kommission komme att ske, än ock till instruktion för den blifvande kommissionens sammansättning och verksamhet, och, sedan eli sådant förslag den 28 April 1845 från kollegierne inkommit samt vederbörande deröfver blifvit hörde, behagade Kongl. Maj:t under den 22 Maj påföljande året utfärda
Nådig instruktion för i oterings -kommissionen, hvars förslag till provinsens-nya rotering vid 1850 —1851 årens Riksdag förelädes Rikets Ständer, hvilka, uti underdånig skrifvelse den 13 Augusti sistnämnde år, förmälde sig hafva, efter öfvervägande af hvad i detta roleringsärende förekommit, funnit godt för sin del gilla, ej mindre de grunder, enligt hvilka roteringen i Jemtland blifvit verkställd, än äfven del i öfverensstämmelse med samma grunder upprättade roleringsverket; hvaruppå Kongl.
Maj:t den 8 derpåföljande Oktober i Nåder stadfästade så väl det nya kneklekontraktet och de upprättade längderna öfver både den ordinarie och extra ordinarie roteringen, som den uppgjorda fördelningen af kavalleri- och infanterirotarne; utvisande denna nya rotering, att Jemtland numera är indelt till 925 soldatrotar, af hvilka 400 underhålla .200 hästjägare jemte hästar och de Öfriga 525 man fotjägare.
Slutligen torde icke höra lemnäs oanmäldl, att Kongl Majit, til! lindring i rustnings- och roteringsbördan lör rust- och rolchållarne i Jemtland, dels genom Nådigt Bref den 3 December 1842 täckts anvisa eli ärligt anslag af 4,000 R:dr banko att utgå under de 3 år, inom hvilkas förlopp den då lillämnade föländrade roteringen ansågs kunna vara fullbordad, dels ock under den 25 November 1852 förordnat, att en summa af 9,000 R:dr samma mynt borde, för enahanda ändamål, under åren 1848—1851 genom Kongl.
Befallningshafvande i länet vederbörande emellan fördelas.
Häraf visar sig val, att tid efter annan åtgärder vidtagits lill beredande af lindring i den roteringsbörda, som af ålder varit Jemtland ålagd, men deraf föijer likväl icke, efter Utskottets tanke, alt rolehållarne i Jemtland, hvarest endast % iriantal eller
Sf/a tunnland skatt öro beräknade till hvarje rote, draga ett lindrigare roterings-besvär än öfrige landskaps innevånare och således icke heller att de bolt uteslutas fiån åtnjutande af den förmån, som för rotehållare vid andia indelta regementen och korpser nu blifvit af Kongl. Majit föreslagen.
De serskilda omständigheter som förekommit vid uppgörande af iörsl.ag till den derstädes verkställda rotering, synas i sjelfva verket besty t ka, att Jemtlands rotehållare ingalunda ä.o mindre betungade, än andra, och detta förhållande torde vid frågans bedömande val förtjenas att tagas i öfvervägande.
Rikets Ständer hafva nemligen genom serskilda beslut uttryckligen förklarat, att jordens värde och förmåga ali draga rotelings- och rustningsbördan ensamt borde tjena till måttstock för det antal indelt Stais Utskoltiis Utlåtande ,3' 0 13 manskap, sorn i Jeni liand skulla underhållas samt alt roleringen i berörde provins borde jernnäs lill likhet med roleringen i det öfriga Sverige; och vid den för Jemtland sist föreslagna rotering behagade Kongl. Maj:t, som hufvudsakligen gillade Iiikels Slånders åsigl, afven förordna, all densamma skulle, om möjligt, uppgöras i enlighet med dessa allmänna grunder.
Efter hvad Utskottet erfarit, visade sig likväl vid den af vederbörande embelsmyndigheter i sådant afseende verkställda undersökning, all, om vid uppgörandet af den lija roleringen i Jemtland den af Rikets Sländer framställda hufvudgrund tillämpades, en högst betydlig minskning i nummerstyrkan skulle uppkomma; men då Kongl. Majrl ansäg en sådan minskning icke förenlig med fordringarne för landels försvar, blef det nödvändigt, så vida den för orten erforderliga truppstyrkau skulle kunna bibehållas, ali serskilda medel lill understöd för de roleskyldige anvisades, hvarföre Kongl. Maj:t vid Riksdagen 1850 —1851, då frågan om den nya roleringen af Rikets Stander pröfvades, fann godt äska vissa anslag alt för ifrågavarande ändamål utgå, hvilka också af Rikets Ständer beviljades, i sammanhang hvarmed rolehållarne,- såsom ytterligare bidrag till roteringens understödjande, ei höllö dispositionsrätt öfver den under K rigs-kol logii förvaltning dittills stående s. k. reservmedels'-kassan, sorn med en kapital-behållning af 38,000 R:Jr banko lill direktionen öfver Jemtlands nja rolerings-kassa öfverlemnades.
All likväl Jemtlands rotehållare, på sätt Utskottet äfven u 11 tagit, della oaktadt, ingalunda äro mindre betungade, visar sig äfven af landshöfdingarnes femårsberättelser, ty då i Jemtland, der hemmanens uppskatlningsvärde upplages lill 2,279,303 R:dr, kostnaden för rustning och roteling utgör 58,074 R:dr, uppgår berörde kostnad i I. ex. Vester-Norrlands
Ian med 8,797,407
R:dr uppskatlningsvärde, lill 22,195 R:dr; i Örebro län, der hemmanen äro uppskattade till 14,349,941 R:dr, till 69,246'
R.dr, samt i Yerndands län med eli hemmanen åsalt värde af 22,544,958 R:dr lill 56,724 R:dr banko.
Från den nyssnämnda fonden eller s. k. reservmedels-kassan utbetalas nu visserligen legan, årliga konlanta lönen och servisen lill manskapet, äfvensom rotehållarnes bidrag lill beklädnaden lill eli sammanlagdt belopp af 12 R:dr 32 sk. banko, men det är klart, alt då uti instruktionen för roteriugs-kommissionen den 28 Maj blifvit föreskrifva!, att räntorna af berörda kassa Lomme all, såsom understöd för rustningens och roteringens utgörande, bibehållas, lölebållarne, i följd deraf, åtnjuta i ersättning för denna ökade roleringsbördn så mycket mindre, som beklädmnlsbidragels belopp utgör, och alt de utbetalningar, som från kassan verkställas, i sjelfva verket, fastän medelbart, drabba lölebållarne.
Under sådana förhållanden och då rolehnllarne i Jemtland i öfrigt hafva samma skyldigheter att fullgöra som atolia, hvilka hafva rotering sig ålagd, finner Utskottet det vara både billigt och r a 11 vist, att dessa förstnämnde komma i åtnjutande af enahanda förmån, som Kongl. Majit föreslagit och Utskottet tillstyrkt för rolehållarnc inom andra provinser, hvadan Ut - Ii Sta Utskottets Ut'alunde JU 50. skolU‘1 i så måtto anser sig böra understödja motionärens framställning, att Utskottet hemställer, det Rikets Ständer, för deras del, måtte besluta, att jemväl det bidrag, sorn för rolehållar nes räkning nu utgår från-ro leringskassan i Jemtland till beklädnaden för de vid Jemtlands bäst- och fältjägare-korpser varande 725 rust- och rolehålls-nummer, må upphöra samt i stället anvisa ett belopp af 3,683 R:dr Runt, utgörande, enligt den i Kongl. Majlis Nådiga Proposition föreslagna beräkning af 3 R:dr 8 öre för hvarje rote, del årliga anslag, som erfordras såsom ersättning lör ifrågavarande bidrag, eiler i rund summa 3,700 R:dr samma mynt, hvilket sistnämnde belopp alltså torde böra tilläggas det af Kongl. Majit äskade och af Utskottet har ofvan tillstyrkta årsanslaget för lifmunderingen 204,500 R:dr.
Beträffande åter den af Kongl. .Majit till Rikets Stände s pröfning bänskjutna fråga, huruvida den för rotehåliarne vid de
Skånska indelta infanteri-regementena föreslagna förmånen af beklädnads-bidragets upphörande elier ersättning derför jemväl borde utsträckas till de vid berörde regementen varande valanle rotar, så förekommer dervid, att, sidan, i anledning af en vid 1812 års riksdag uppkommen fråga om jemkning och lindring i den extra rotering, sorn år 1811 ålagts de i Skåne befintlige dittills oroterade hemman och lägenheter, Kongl. Majit den 2 Mars påföljande året låtit genom Dess Befallningshafvande meddela vederbörande extra rotehållare i Malmöhus och Chistianstads län de vilkor, hvarpå Kongl.
Majit ville tillåta att denna extra rotering, utgörande 2,572 man soldater och båtsmän, lörbyitis till eli ständigt på 2.000 soldatnummer indelt knektehåll, och Kongl. Majits Befallningshafvande anmält, att de rotesky'dige, med få undantag, ingått på de af Kongl. Majit erbjudna vilo en, Kongl. Majit ilen 26 April 1814 uppdragit ål en särskild kommission ali i dessa län ver k s ä' 1 a de roterings-förrättningar, h' i k a i fö'jd deraf komma att ega rum.