Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af hvad Kongl. Stats-Kontorets Förvaltnings-stat anslår i spanmål, bör, enligt från Chefs-Embetena vid Artilleri-Regementerna inkomna uppgifter, till liqvid för legda hästar användas ett spanmålsbelopp af 00 T:r, hvilkas lösningsvärde enligt Länens markegångar uppgår till Tillgång.
Värdet å deraf med penningar lösta poster. 00 000 00 000 Summa | 000|.— | 000]—| — 307 — N. Pag. 6. lAnordnings beslutets datum.
Kassa eller magasin, hvarå anordnas.
Under titlar enligt sta - ten.
Mjukt bröd.
Torrt bröd.
Spanmål in natura Artilleriets Exercis. Pag. 8.
Anordnings beslutets datum.
Kassa, hvarå anordnas.
1 Januari 16 Westmanl.
Ränteri Credit. l:o Frän föregående är reserverade belopp, nemligen:
Rusthållaren N. N., Westmanlands
Län, N. N. socken, för 2:ne hästar, å 7 T:r — 14 T:r, efter nämnde Läns markegång 8 R:dr, Liqvid etc. etc. 2:o
För löpande äret hafva, enligt från Chefs-Embetena vid Artilleri-Regementerna inkomna uppgifter, presterats excercishästar, nemligen:
Vid Svea Artilleri-Regemente.
Landtbrukaren N. N., N. N. Län, N. N. socken, etc.
Vid Götha Artilleri-Regemente. etc. etc. N. N.
Hufvudtitels besparingsfond.
Enligt kalkylation den 0 Oktober, befunnos å detta anslag besparade Reservation till påföljande år: för Rusthållaren N. N., N.
N. Län, N. N. socken, . . .0: — 00:
Hofmarskalken N. N., dito dito 00:— 00: —•— etc etc. etc.
Värdet å derafmed penningar losta poster. 14 112 00 00 00 Summa| 000|—| 000|—j— e) Pag. 9. — 308 — Tillgång till anvisning. 900 000 Debet.
Reservation från föregående år: N. N., person, 4:de qvartalets arfvode 00: — — N. N., föremål, för December månad 0: — — etc etc 00: — — S:r 600: — — Odisponeradt 900: — — Enligt 00 års Förvaltnings-stat för Kongl. Stats-Kontoret, upptagas Besparingar, uppkomna ä motstående anvisningar, nemligen : enligt kalkyl den O April, 00 å N. N. anvisning. 0 å N. N. dito. etc. etc.
Enligt kalkylation den 0 April utgjorde:
Tillgångar till anvisning pag. 9 tillsammans 000: — — Anvisningen deremot pag. 10 00: — — 12 00: etc etc. 000:
Öfverskott (brist) i tillgång 00:
Vppsummering.
Den O April.
Den 0 Oktober. Spanmål,Penningar.
Spanmål,Penningar.
Spanmål, Penningar.
Tillgång till utgifter pag.
9. 000: etc. etc.
Utgifter pag. 10. 00 — 00: — — etc. etc. 12. 00: etc. etc. . . 00:— 000: — — etc. etc.
S:r 00 — 000 etc.
Spanmålsvärde i statspris 000:
Tillsammans 000: etc.
Med Kongl. Stats-Kontörets hufvudbok öfverensstämmande intygar.
N N t ex. oförutsedda utgifter.
Tillgång till utgift.
1,500 000 N. — 309 — Pag. 10.
I Anvisning. 00 00 000 Anordningsbcslutcts datum. 1842 Januari Mars Juni etc.
Mars Juni etc. 1100 Kassan eller magasinet, hvarå anordnas.
Kgl. Räntekammaren - K.
Räntek. och Skeppsholms magas.
Dito etc. K.
Räntek.
Rick.
Ränt. etc. Credit. l:o Från föregående år reserverade belopp. N. N.
Föremål (person ) Liqvid etc. etc. 2:o
För löpande året.
N. N. person (föremål.) (kontant 00:—■ < spanmål in natura LOO T:r efter statspris ) l:a qvartalet dito 2:a etc N. N. person. l:a qvartalet . 2:a dito etc 0:—00: - - 0: —00: -- etc. etc. 00: — 00: — etc. etc.
Förslags värde. 00 00 Penningar. 00 00 000 S:r 00 Utföres spanmålens värde . . .
Reservation till påföljande år.
TillN. N. 4 qvartal pag.O. 00: -- Till N. N., föremål, för December pag. 0 . . 00: — etc etc S:r 700: - - Odisponeradt . . . 1,100: - - 00 argå 00 000 tillk. 00 1800 f) Pag. 11. — 310 — iV. N. Hufvucltitels Tillgång Tillgång till till anvisning. utgift.
| Penningar.
Reservation från föregående år: 00 — — Specificeras — 000 — — 00 — — Enligt 00 års Förvaltnings-Stat för Kongl. Stats-Kontoret, upptagas — 00 — — Hitföras följande besparingar i anslag, som af andra Förvaltnin- gar handhafvas, nemligen: enligt uppgift från Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Upsa- la Län. 00 — ■— Specificeras — 00 — etc. etc.
Vid kalkylation den 0 April, hafva besparingar befunnits å följan- de anslag, nemligen: 00 — — Specificeras 00 — 00 — Vid samma tillfälle hafva å motstående anvisningar följande belopp befunnits besparade, hvilka således kunna till ny anvisning an- vändas, nemligen: 00 — — Specificeras Kalkylation öfver Tillgång till anvisning och Anvisning Uppsummering af Tillgång till Utgift och Utgift såsom ofvan. — 311 — Besparingsfond.
Pag. 12.
Kassan Utgift.
Anora- nings-be- eller magasinet, hvarå an- ordnas.
Spanmål. slutets da- tum.
Credit. k. andra autoriteters
Förvaltnings- stater upptagas till disposition föl- jande belopp, nemligen:
Upsala Läns stat.
Specificeras å Östergöthlands dito. etc Brod.
Värde ef- ter stats- pris.
Penningar. 00 0 etc. 00 etc. 00 etc. etc.
S:r oo i - oo | -1 oo | - Enligt Kongl. Stats-K ontorets
För- valtnings-stat eller särskilda Kongl. Bref, upptagas följande anvisningar, nemligen: l:o Frän föregående är reserve- rade: 00 .
Januari 19 K. Räntek.
Liqvid 00 etc. 00 etc. etc. etc. etc. ’ 2:o
För löpande äret. N. N. Regemente. etc. 00 ~ ili ii* pcIsOll» etc. iY. N. person (föremål.) etc.
Anslag sbrister, som af denna be- sparings-fond böra ersättas, nemi.
Vid kalkylering den 0 April: å N. N. anslag 00 — enligt Riksboksluts-Kontorets Memorial den 0 och Stats- Kontorets beslut den 0 .
. 00 — etc etc.“
(Vid afslutning.)
Brödqvantitcter reduceras till spanmål 00 00 00 0 000 OD ,000 00 S:r Spanmålens värde efter markegångs- pris utföres Afskrifves: återstående spanmålsqvant.
Reservation till påföljande är:
Specificeras — — 000 00 — 000 afgå 000 — - tillk. 000 000 — — — 312 - C.
Förin^aibetet. a) Då hvarje Kammarskrifvare inom Expeditions-Kamrerare-Kontoret måste öfver anslagens ställning i de honom tili loring anförtrodda special-anordningsböcker äga en noga och detaljerad kännedom, hör han för sådant ändamål icke allenast, å ena sidan, på vederbörliga ställen upptaga allt hvad, rörande bestämning af särskilda anslag eller anslags-fraktioner, innehålles uti Kongl. Stats-Kontorets förvaltnings-stat, särskilda Kongl. Bref, från andra förvaltningar insända och vederbörligen granskade så kallade besparings-försiag, m. fl. handlingar, hvilka fördenskull af Expeditions-Kamreraren honom delgifvas, utan äfven, å andra sidan, på vederbörliga conti sorgfälligt anteckna de anordningar, som, utaf Kongl. Stats-Kontoret beslutna, af honom utskrifvas. b) Efter hvarje qvartal, regelmässigt, — men oftare, om med afseende på något specielt anslag det skulle finnas behöfligt, — bör Kammarskrifvaren kalkylera sina anslag, det vill säga: efterse hvilka besparingar eller brister å dem under den förflutna tiden uppkommit och desamma å vederbörliga ställen annotera, hvarvid äfven i anmärknings-kolumnen, bredvid hvarje anslagsfraktion, det anmärkta beloppet af antingen brist eiler besparing bör antecknas; åliggande dessutom den Kammarskrifvare, som har någon hufvudtitels besparings-fonds conto till föring, att derå intaga så väl livad från öfriga af Kongl. Stats-Kontoret förvaltade anslag bör komma samma besparingsfond antingen till godo eller till last, som äfven de dithörande besparingar, som motsvara kontant till Kongl. Räntekammaren inlevererade belopp och icke, genom föregående anteckning, kommit fonden till godo. c) Till säkerhets vinnande, att ofvannämnde annotering och kalkylering riktigt verkställes, föredrages af Kammarskrifvaren hvad dermed gemenskap äger inför Expeditions-Kamreraren, som öfver tvetydiga fall Memorial till Kongl.
Stats-Kontoret bör afgifva, i afvaktan på hvars beslut status qvo iakttages. d) Expeditions-Kamreraren bör vaka deröfver, att denna föredragning sker sednast inom 8;de dagen efter hvarje qvartal, c) Sedan en dylik kaikylering skett, uppsummeras hvarje conto eller förteckning, på sätt förut under Litt.
B. blifvit närmare antydt, och kollationeras summorna derefter mot Kongl. Stats-Kontorets hufvudbok; börande, om allt befunnits riktigt, intyg deröfver, ge - _ 313 — nom anteckning å hvarje conto eller förteckning, at Expeditions Bokhållaren erhållas. /') efter förloppet af årets sista qvartal och sedan ofvan angifna åtgärder blifvit verkställda, sammanslutas special-anordnings-böckerna så fort som möjligt; hvarefter desamma till Expeditions-Bokbållaren öfverlemnas, för att vid afslutningen af Kongl.
StatsKontorets hufvudbok begagnas, g) Inga rasurer må i special-anordnings-böckerna förekomma.
Ar ett fel i noteringen begånget, bör, när sådant vid kollationering eller eljest upptäckas, detsamma rättas derigenom, att den onktiga summan eller reciten öfverlinieras, icke öfverstrykes ellei överprickas; börande den rätta summan ocb reciten, i fall plats ej finnes för desammas införande å annat ställe insättas ofvanför den sålunda öfverlinierade orätta.
Till noteringsfel kunna icke hänföras sådana fall, då beriktiganden måste göias vid summor, hvilka, när de infördes, voro, efter da kända förhållanden, lill rätta belopp upptagna, hvadan äfven dylika rättelser endast genom jorin g böra verkställas. 40 314 — Bilaga N:o 2 till Kongl. Stats-Kontorets underdåniga Utlåtande i anledning af 1845 års Revision s-berättelse angående Stats-Verket.
Transumt af Kongl. Stats Kontorets underdåniga Utlålande af den 27 Februari 1844 öfver 1843 års Revisorers Berättelse.
Revisorerne hafva ansett, att Riks-hufvudboken, ehuru med sorg-* fyllighet och ordning, enligt det stadfästade formuläret, förd, likväl saknar de egenskaper, hvilka utgöra det väsendtligasle vid all räkenskap, — enkelhet och tydlighet.
Men emedan uppgörandet af förslag till ett annat bokförings-sätt icke är någon lätt sak, och nya methoder i detta afseende ej heller höra, utan en föregången noggrann pröfning, följas och antagas, hemställa Revisorerne till Rikets näst härefter sammanträdande Sländers pröfning, huruvida icke skäl vore för handen att utfästa en belöning för den, som inom någon viss bestämd tid uppgifver det mest enkla, lättfattliga och dock tillfyllestgörande formulär för denna vigtiga räkenskap.
Innan Stats-Kontoret yttrar sig om detta Revisorernes förslag, torde det i nåder tillåtas Stats-Kontoret att i underdånighet anföra hvad, i afseende på tillkomsten och fastställandet af det nu gällande Riksliufvudboks-formuläret, blifvit tillgjordt.
I anledning af Rikets Ständers år 1813 församlade Revisorers tillkännagifvande, att Stats-Verkets inkomster för åren 1810 och 1811 icke kunnat tagas under granskning, i saknad af för samma år afslutade Riks-hulvudböcker, enär Landsböckerna, som bordt vara författade och till Kammar-Kollegium insända ett och ett halft år efter redogörelseårets slut, då ännu icke från alia Län inkommit, och sedan en fullständigare inrättning af Riksboken samt Lands-Kontorens och MilitieKontorets böcker befunnits nödig, i hvilket afseende Stats-Kommissarien och Riddaren Widegren, på Eders Kongl. Maj:ts nådiga befallning, till Rikets år 1815 församlade Ständers Stats-Utskott framgifvit, af honom författade, upplysande kalkyler, hvarigenom Stats-Verkets ställning vid 1810 års början och sedermera de följande åren kunde närmare utredas; hade Rikets Ständer, sorn godkänt den afStats-Kommiss. aricn Widegren uppgifna method, uti underdånig skrifvelse af den 2 Augusti 1815, anhållit: att åtskilliga förändringar med Lands-och Militieböckernas uppgörande och afgifvande måtte vidtagas; att Riks-huf - — 315 vudböcker från och med 1810 till 1815 mätte författas efter den af Stats-Kommissarien Widegren, uti bifogad promemoria och formulär till kalkyler och hufvudböcker, föreslagna method; hvilka hufvudböcker borde vara färdiga till slutet af Juni månad år 1817, äfvensom Riksliufvudboken för år 1815, hvilken komme att upptaga ej allenast StatsVerkets inkomster och utgifter från och med den 1 Januari till och med den sista December, utan ock balanser af skulder och fordringar, så vid årets början som vid dess slut, och borde vara behörigen afslutad inom September månads utgång år 1817; att Riks-hufvudbokeu sedermera borde vara färdig inom ett år och två månader efter årets slut; samt att en Stats-Kontorets Ledamot, hvartill Rikets Ständer föreslogo Stats-Kommissarien Widegren, måtte få sig uppdraget att hafva inseende öfver Riks-hufvudboksdetaijen samt uppgifva och i underdånighet föreslå hvad biträde af betjening, som till det grannlaga och vigtiga arbetet, utom Boksluts-Kamreraren och dess Kammarskrifvare, erfordrades.
Såsom arfvode åt Stats-Kontors-Ledamoten, anslogo Rikets Ständer 500 R:dr för hvarje hufvudbok, som efter nya methoden författades, och anviste på öfverskotterna af Stats-Verkets inkomster den belöning, som i nåder kunde finnas böra vederbörande betjening för det tillökade arbetet tilldelas, jemte öfriga härvid förekommande utgifter, samt uppdrogo åt sina Revisorer vid nästpåföijande revision att noga undersöka, huruvida Lands- och Militie-indelnings-böckerna blifvit efter nya methoden författade och de åsyftade ändamålen: säkerhet, korthet och tydlighet, voro vunna, med hvad mera till Stats-Verks-förvaltningen hörde, samt att derom hos Eders Kongl. Maj:ts i underdånighet göra anmälan och till kommande Rikets Ständer berättelse afgifva.
Vid 1818 års Riksdag inhemtade Rikets Ständer, hurusom, för verkställigheten af deras beslut om Riks-hufvudböckers upprättande ifrån och med år 1810 hinder uppstått genom Eders Kongl. Majrts en del Befallningshafvandes underlåtenhet eller dröjsmål att till Stats-Kontoret insända de till grund för detta arbete nödiga omslut af Landsräkenskaperna.
Efter erhållen kännedom om de åtgärder, Eders Kongl. Maj:t, i anledning af Rikets Ständers den 17 Februari 1818 aflåtna underdåniga skrifvelse, i nåder vidtagit till påskyndande af det angelägna och maktpåliggande Riks-hufvudboksluts-arbetet, för hvilket något hinder förmodades icke vidare möta, tillkännagåfvo Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse af den 25 Juni 1818, sig äfven hafva inhemtat, att, jemte det Riksbokslut, Stats-Kommissarien Widegren fått sig af Rikets Ständer uppdraget, Eders Kongl. Maj:t, uti nådigt Bref den 24 — 316 April 1816, anbefallt Stats-Kontoret att, ifrån 1815 års början, efter uppgifna grunder och föreskrifter, upprätta ett annat Riks-hufvudbokslut, skiljaktigt från bemälte Stats-Kommissaries method; men att Rikets Ständers Stats-Utskott_, sorn sökt göra sig underrättadt om beskaffenheten af dessa methoder och de delar, hvarutinnan de skilja sig från hvarandra, icke kunnat i ämnet afgifva bestämdt utlåtande, då något bokslut efter någondera methoden icke medhunnits.
På det ett slut i denna omtvistade fråga måtte vinnas och Rikets Ständer omsider uppnå det åsyftade ändamålet: en Riks-hufvudbok öfver Stats-Verkets inkomster och utgifter, så beskaffad, att fullständig och tillförlitlig kännedom om inkomsterna och redovisningen för desamma kunde derutaf inhemtas, ansågo Rikets Ständer den enda utväg tjenlig: att en Riks-hufvudbok efter hvardera methoden uppgjordes, att Kammar-Kollegii och Kammar-Rättens Utlåtande öfver dem infordrades, att ärendet sedermera öfverlemnades till Rikets Ständers nästkommande Revisorers granskning, och att det, vid nästföljande Riksdag, hos Rikets Ständer företoges tili slutlig pröfning, då de sjelfve blefve i tillfälle att bedömma hvilkendera methoden, till säkerhet och pålitlighet, närmast uppfyllde ändamålet; och önskade Rikets Ständer för öfrigt, att Stats-Kontoret måtte, i stället för år 1815, såsom Eders Kongl. Maj:t i nåder befallt, begynna och fortsätta sitt Riks-hufvudboksluts-arbete ifrån och med år 1814 intill nästa Riksdag, hvartill Rikets Ständer heslutit, att jemväl Stats-Kommissarien Widegrens Riksboksluts-arbete borde fortfara; och ägde Stats-Kommissarien Widegren bibehålla den dittills honom tili biträde anslagna betjening, 1 Kamrerare, 2 Bokhållare och 3 Kammarskrifvare, med full aflöning på öfverskottsmedlen, lika med vederlikar på stat, intilldess det honom uppdragna Riksboksluts-arbetet blefve fullbordat; äfvensom Stats-Kontoret, i afseende på det
Verket uppdragna enahanda arbete, ägde disponera den, på dess ordinarie stat bestådda, men dittills besparda, aflöning för Boksluts-Kamreraren och Kammarskrifvaren, på det något uppehåll för detta bokslut, genom saknadt biträde, icke skulle möta.
I sammanhang härmed, ansågo äfven Rikets Ständer, i afseende på den af deras år 1817 församlade Revisorer yrkade förändring af räkenskapsmethoden i allmänhet, så att Lands- och Militie-böckerna afslutades den 31 December lika med den öfriga delen af Krono-räkgnskapen, någon åtgärd nödvändig till skyndsammare slut på denna fråga, hvilken ägde ett väsendtligt inflytande på den enklare och säkrare redovisningen för Statens medel, som genom ett
Riks-hufvudbokslut åsyftades och derförutan icke kunde vinnas. 317 — Enär återgåendet till 1814 års räkenskaper och uppgörandet af ett Riks-bokslut för samma år skulle för det inskränkta arbetsbiträde, StatsKontoret bade att härtill påräkna, hafva fordrat en längre tid och således fördröjt frågans utveckling, då deremot 1815 års Riksbokslut var så vida avanceradt, att detsammas fullbordande, innan tiden för nästa Stats-Revisions sammanträde inträffade, kunde emotses, blef detta sistberörde fortsatt.
För Rikets Ständers år 1820 församlade Revisorer framlades Rikshufvudböcker för åren 1810 och 1811 efter den af Stats-Kommissarien Widegren uppgifna method, och för år 1815 efter den plan StatsKontoret uppgjort; och, utan att sådant mätte kunna anses innebära något upphäfvande eller leda till någon förändring af hvad Rikets Ständer, i deras underdåniga skrifvelse af den 25 Juni 1818, hemställt om infordrandet af Kammar-Kollegii och Kammar-Rättens Utlåtande öfver dessa Riksboksluts-methoder, innan ämnet till afgörande bos Rikets Ständer förekomme, hvilket Utlåtande, i anseende dertill att 1815 års Riks-hufvudbok först vid början af September månad 1820 blifvit färdig, ej hunnit afgifvas, afgåfvo Revisorerne, uti deras Berättelse, det yttrande: att det efter Stats-Kommissarien Widegrens förslag författade Bokslutet var en kassabok, som upptog netto-inkomsten af blott StatsVerkets medel för det föregående, i förening med en del af det löpande årets, såsom tull-, post- och charta-sigillata-medel, hvarutaf uppbörden visade sig endast sådan den vid kalender-årets utgång varit; genom hvilken blandning af 2:ne års inkomster och denna hufvudboks afsiutande, under den 31 December, å den verkliga netto-inkomsten, sorn då var ingången, boken måste författas på grund af omslut utaf Landsböckerna, hvilka ej borde vara upprättade förr än li. år efter det, för hvilket skatterna utgjordes; hvarföre ock detta Riksbokslut först 21 år efter det, för hvilket intraderna debiterades, kunde företagas till upprättande, ehuru, genom den vidtagna framflyttningen af årsberäkningen, skulle synas, som sådant kunde ske efter 11 års förlopp; och då denna Riks-hufvudbok endast utvisade verkliga inkomsten eller behållningen, men icke de disponerade eller afkortade indelta räntorna och kronotionden, hvilka i en särskild del af boken, utan egentligt sammanhang med den förra, upptogos, samt för öfrigt icke omfattade större del af uppbörden än Siats-Verkets, saknades härutinnan den fullständigare upplysning om skatternas beskaffenhet och belopp på det hela, som i statistiskt hänseende, eller för öfversigten af Nationens allmänna bidrag, är af väsendtlig vigt, äfvensom detta Riksbok - - 318 — slut, så. vida en total och för uppbörds-säkerheten ganska vådlig förändring af Lands- och Militieboks-räkenskaperna skulle undvikas, var förenadt med det vidlyftiga och kostsamma arbetet af förrberörde erforderliga räkenskaps-omslut, som icke skäligen kunnat åläggas
Redogörarne i landsorterna utan särskild vedergällning.
Det, genom Stats-Kontorets försorg, upprättade Riksbokslutet funno åter Revisorerne i ett sammanhang fullständigt upptaga och redovisa hela Krono-uppbörden, så väl Stats-Yerkets, som den, hvilken till andra Verk ingår, jemte afkortningar och dispositioner både utom och efter stat, och hvarutaf Stats-Verkets ställning, ej mindre vid kalender-årets utgång, än ock vid uppbörds-årets och räkenskapstidens slut, kunde inhemtas; hvarförutan denna Bok, såsom grundad på sjelfva räkenskapen, medlörde säkerhet i resultaterna samt kunde företagas till upprättande
Åtta månader efter det år, för hvilket medlen utgå, och visade den sålunda på ett enkelt och klart sätt all uppbörds beskaffenhet och belopp, jemte Stats-Yerkets alla utgifter och den behållning eller brist, som derå uppkommer, samt meddelade alltså statistisk upplysning i alla de ämnen, som med uppbörd och utgift i Riket hafva gemenskap, så att den med räkenskaper mindre bevandrade granskaren med mera lätthet kunde genomgå denna hufvudbok, än den efter Widegrenska methoden uppgjorda, hvilken, då den i uppställningen var mörk och icke heller gaf en med korthet förenlig öfvei'sigt af hvad den innefattade, således, åtminstone för den ovane, försvårade utvecklingen af dess resultat.
Af sådana skäl, dock under erkännande af den förtjenst då framlidne Stats-Iiommissarien Widegren borde tilläggas, att, medelst uppgiften af dess förslag, hafva föranledt uppfinnandet och utvecklingen af den sednare planen, ansågo Revisorerne den inom Stats-Kontoret upprättade
Riks-hufvudboken äga ett utmärkt företräde framför den efter Stats-Kommissarien Widegrens method författade; och då den förra, eller Stats-Kontorets, så vidt som då varande förhållanden med uppbörds- och redogörelse-verket medgåfvo, uppfyllde det af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer med inrättningen af en sådan general-räkenskap åsyftade liufvudsakliga föremål — en säker kännedom och beräkning af Nationens utskylder samt Statens behof efter hvarje års slut —, såsom ock lemnade tillfälle att i dessa vigtiga grenar af statshushållningen upptäcka möjliga missbruk och dem rätta ; ansågo sig Revisorerne, med tillfredsställelse häröfver, böra tillstyrka antagandet af den plan, Stats-Kontoret följt vid detta Riksboksluts författande.
Derjemte, och enär Revisorerne inhemtat, att detta Riks-hufvudboks-arbete blifvit af Stats-Kamreraren i Stats-Kontoret, utom de hans egentliga tjenst åtföljande, icke obetydliga, göromål, verkstäldt 319 — med ett inskränkt biträde, och att deremot den efter andra methodett uppgjorda Riks-hufvudboken fordrat kostnader till belopp af omkring 30,000 R.dr, gjorde Revisorerne, med afseende ej mindre å det mödosamma arbete bemälte Kamrerare haft, än ock å den utmärkta skicklighet och förmåga, han i flera hänseenden vid bokslutets författande ådagalagt, hos Eders Kongl.
Maj:t underdånig hemställan, att samme Kamrerare, till uppmuntran och belöning för sådan sin förtjenst, måtte varda tillagdt ett efter arbetets vidd lämpadt arfvode; hvilket Eders Kongl. Majit till 3,000 R:dr Banko läcktes i nåder bestämma.
Sedan vid 1823 års Riksdag, dels ofvanstående 1820 års Revisorers yttrande, dels deras förslag till ändringar i åtskilliga delar af Rikets uppbörds- och redogörelse-verk, åsyftande en större fullständighet i Riksbokslutet, kommit till Rikets Ständers kännedom, samt de inliemtat, så väl att, på grund af Kammar-Kollegii och Kammar-Rättens afgifna underdåniga Utlåtande, derutinnan det, genom Stats-Kontorets försorg, författade boksluts företräden äro närmare utredda och en ytterligare förändring uti redogörelsesättet uppgifven, Eders Kongl.
Majit, under den 12 December 1821, för Landt-räkenskapernas reglerande i öfverensstämmelse med Riks-hufvudboken, i nåder fastställt de af vissa Kommitterade upprättade formulärer och förslag, enligt hvilka, på sätt Rikets Ständers Revisorer äfvensom Kammar-Kollegium och KammarRätten föreslagit, alla in natura ingående intrader skulle i’edovisas i penningar med förvandling efter markegång, och äldre balanser från räkenskaperna uteslutas, som att Rikets Ständers år 1822 församlade Revisorer instämt i förre Revisorernes framställningar och tillstyrkanden om antagandet af den utaf Stats-Kontoret uppgifna bokslutsmethod, med den deråt, genom ofvanberörde tillägg och rättelser i detalj-räkenskaperna, gifna större omfattning, och angående ytterligare regleringar af uppbörds- och redogörelse-verket, samt uppgifvit hvad, under årets lopp, vid boksluts-arbetet blifvit tillgjordt, äfvensom hemställt om det för uppgörandet af ett Riksbokslut efter den af framlidne Stats-Kommissarien Widegren uppgifna method inrättade särskilda Kontors indragning, tillkännagåfvo Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse af den 23 Oktober 1823, att den, i Eders Kongl. Majits nådiga Proposition rörande Stats-Verkets tillstånd och behof, omförmälda Riks-hufv udbok lör år 1821, behörigen afslutad, blifvit emottagen af Rikets Stunders Statsutskott, som yttrande deröfver till Rikets Ständer afgifvit.