Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse, N:o ttj. bekommande egt rum, någon återbetalning af de contanta medlen eller ersättning af effecternes värde från Siats-Verkets sida numera sannolikt icke ifrågakomma, hafva Rikets Ständer, som anse de anspråk på utbekommande af större .eller mindre del af omförmälde summa, hvilka af egarne till de uti brefven inneslutne penningar och effecter eller desse egares rättsiunehafvare kunna väckas, lämpligast böra pröfvas och afgöras af Post-Verkets Styrelse, beslutat, att ifrågavarande 3,154 R:dr 10 sk. 4 r;st Banco må uti Rikets Ständers Riksgälds-Contor deponeras, med skyldighet för nämnde Contor, att af berörde medel tillhandahålla Post-Verkets Styrelse det eller de belopp, hvartill vederbörande kunna iuför samma Styrelse behörigen styrka sin egande rätt.
Hvilket, i anledning E. K. M:s Högstberörde Nådiga Proposition, Rikets Ständer härmed få i underdånighet anmäla.
Rikets Sländer framhärda &c. Stockholm den 22 Febr. 1845.
N:o 117 Uppläst och godkändt Iros Ridd. och Adeln den 19 Febr. i845.
Presté-Ståndet den 19 — — Borgare-Ståndet den 22 — — Bonde-Ståndet den. 22 — -— Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående en prcescriptionstid för likviderandet af ätskilligaj i Riksgälds Contorets räkenskaper balancerade, äldre skuldposter.
(Stats Utsk. Ut1., N:o 158.) S. A. K.
Jemte förmälan, hurusom uti Riksgä!ds-Con'orets räkenskaper, sedan längre tid tillbaka, finnas upptagna flera mindre betydliga skuldposter, bestående dels af förfallna, men ej tili inlösen företedda, ob.igalioner, othdeis Expeliiions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N;o liq, a6t af insatta medel å det så kallade creditsedel-verkets räkningar, hvaraf obligationérne redan för mer än 20 år sedan förfallit och depositions-skulderna varit balancerade vida längre lid, än Rikets Ständers Ranks attester öfver derstädes deponerade medel numera äro gällande, har, till unvikande af en framtida ändamålslös bokföring att dessa skuld-belopp, blifvit hos Rikets Ständer hemsläldt, att en viss tidpunkt måtte varda af Rikets Ständer bestämd, efter hvilken de dessförinnan ej företedde obligationernes capital-och ränte-belopp, äfvensom de innestående depositionerue, skulle ur räkeuskaperne helt och hållet allöras.
Enligt Rikets Ständer tillställd förteckning öfver ofvannämnde till afskrifning föreslagna obligationer och depositions-skulder, utgöras desamma af: 1:0
Till innehafvarén utfärdade Obligationer med 5 procents ränta.
Till förfallo da- Capital. gen Lcräkuadt Banco. interesse.
N:o !,675 förfallen år 1802 250 75 38 1 „ 4,167 dito „ 1807 600 .. 60 - —— „ 4,168 dito „ „ 350 - - 35 - 1- „ 4,282 dito „ „ 50 - - 5 „ 8,454 dito „ 1821 500 . 75 - - „ 8,455 dito „ „ 500 . -- n 75 , . . „ 8,456 dito „ „ 500 , 75 „ 8,457 dito „ „ 500 . . — 75 — Ränte-kupon, tillhörande den år 1807 förfallne obligationen N:o 4,556.
. — — — — 35 — — Summa 3,250[— [5lU[38| 1 3,760 38 1 t:o Till ersättning för Svenska med- borgares fordringar hos Franska
Re- geringen utfärdade 5 procents obli- gationer: N:o 2, förfallen år 1823 261 12 — 130 30 - - -1 „ 362 dito „ „ 69 34 8 34 41 4 „ 427 dito „ „ 52 22 8 10 23 8 Suni ma 38.3 2? 1 4 1175147 - 559 20 4 2Ö2 Ejcpeditions-Ulskottets Förslag till tind.
Skrifvelsej N.-o 1VJ. och 3:o
Depositions-sknldj balancerad till oför•
Riks#.-sedi ar. ändradt belopp sedan år i83f.
Cassören Tavelins utelöpande Assignationer 6 44 „ dito dito dito Attester 155 8 „ dito Wassermans dito Assignationer 6 3 6 ,, dito dito dito Attester — 19 „ dito Ströms dito
Assignationer 4 8 „ dito Lönbergs dito dito 19 12 „ dito Lindqvisters ailo dito 20 4 „ dito Hellströms dito dito — 36 „ dito dito dito Attester 1 16 —— „ dito Rjdbergs dito dito 1 44 * „ dito dito dito Assignationer 12 — „ dito Zengerleins dito Attester 3 4 6 Observations-Conto 23 18 G Fabrikören Apiarii fordran . . . — 8 — Kongl. Bergs-Collegii dito • • • t • — — 3 Börs- och Brobyggnads-Direetionens dito . . . 28 36 — Brandvakts-Cassse-Administrationens dito . . . 1 — — Discont-Verkets å räkningen N:o 1 dito .... 151 32 _ Allmänna Enke- och Pupill-Cassans dito . . . 113 16 — Kongl. Förvaltningens af Sjöärendena dito . . — 2 — Borgmätaren Gothers dito . — 36 — Åssessoren Halldins dito .... 20 — Kongl.
Krigs-Academiens dito . . • • • • # 20 44 Militiae Boställs-Cassan dito . . . 2 16 Ölverste-Löjtnant Reuterskölds dito 10 — — Herr Tersmedens dito . . . . • 0 • • • 3 12 Kongl. Utrednings-Commissionen dito å räkningen N:o 2 1 — — Kongl.
Ränte-Kammarens dito å räkningen N:o 1 233 20 9 Kongl. Convoy-Commissariatels'dito å räkningen N:o 1 56 24 —- dito dito dito å räkningen N:o 2 — 1 9 Summa 89'7|34| 3 598 22 10 Tillsammans Ji:co R:dr|4,9l8|33| 3 Expedäions-Ut skottets Förslag lill lind.
Skrifvelsej IV.o 117.
263 Då inneha (Värne af dessa obligationer och assignationer under den sedan deras utgifvande förflutna längre tiderymd underlåtit att desammtf till inlösen förete, och de utelöpande depositions-attesterne allt hittills icke lära blifvit aflemnade till dem, för hvilkas räkning depositionerne skett; så ock på det ifrågavarande skuldposter icke må behöfva att allt framgent i Riksgälds-Contorets årliga räkenskaper bland dess förfallne skulder upptagas och balanceras, hafva Rikets Ständer, som ansett lämpligt, att en prasseriptionstid för iiqviderandet deraf varder fastställd, i sådant afseende och i öfverensstämmelse med hvad förut rörande ej mindre Riksgälds-Contorets än Bankens gamla balancerande skulder är vordet stadgadt och iagttaget, funnit skäligt bestämma slutet af år 1846 såsom den tidpunkt, hvarförinnan innehafvarne af me ra narn tide obligationer och assignationer samt attester, äfvensom egarne till öfriga här ofvan uppräknade depositionssumraor, böra, vid förlust af all rätt till betalning, för lirf vids erhållande, samma obligationer, assignationer och attester samt andra fordringsbevis till RiksgäldsContoret inlemna; och få hos E. K. M. Rikets Ständer underdånigst anhålla, att allmän Kungörelse om den i berörde hänseende fastställda prasscriptionslid malte, under loppet af innevarande år, varda i Nåder utfärdad, samt att, uti samma Kungörelse, så väl obligaticnerne som depositionsskulderne måtte varda uppgifne, i enlighet med den derå här ofvan meddelade förteckning.
Rikets Ständer framhärda &e. Stockholm den 22 Februari 1845, «G4 Expeditions-IIIsko tuts Forsing till tind Skrifvelse, -V.-o nS N:o IS8.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 19 Febr. i8.f5.
Preste-Siåndet den i9 — — Borgare-Ståndet den aa — — Bonde-Ståndet den aa — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i fråga om förändring i sättet för ersättning af hästar och persedlar, som vid Rusthålls - Regementena under krig gä förlorade.
(Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk;ns Bet., N:o 31). S. A. K.
Sedan, i anledning af vid sistförflutna Riksdag väckt fråga om tillåtelse för Rusthållare att, under Krig, emot en bestämd afgift i penningar, varda befriade från skyldigheten att remontera och ersätta förlorade hevärings-, remtygs- och utrednings-persedlar m. m., Rikets då församlade Ständer med hänsigt dertill, att de dryga och kännbara kostnader, som ofta tillskyndas enskilda rustande genom under krig uppkommande förluster så väl af hästar, som af omförmälda peisedlar, skulle lättare bäras, i den moa de jemnare fördelades, uti skrifvelse den 6 Februari 1841 icke allenast i underdånighet anhållit, att Kongl. Majit läcktes låta höra vederbörande rusthållare, huruvida de skulle vilja ingå den öfverenskommelse sins emellan, att, vid infallande kiig, från dess utbrott, en för alla och alla för en, proportionaliter ansvara för de skador, som kunde träffa Regementets eller Corpsens hästar, bevärings-, remtygs- och utredningspersedlar m. m., eller om rusthållarne hellre önskade, att Staten, emot en viss årlig afgift af dem till Kronan, öfvertoge ansvaret för ersättningen af så väl hästar, som persedlar, i hvilket fall det likväl skulle åligga Staten att vid krigets slut hålla både de förra och sednare i tjenstbart och dugligt skick de rustande tillhanda, utan ock underdånigst fiaroställst den önskan, att, efter det rusthållarne sig i ämnet yttrat, Kongl.
Maj;t måtte, uti Nådig Proposition till Rikets Ständer, föreslå den ändamålsenligaste och således för de rustande nainst betungande utvägen till sådan ersättning; så har E. K. M., uti en den 2 Augusti förlidet år aflåten Nådig Proposition, behagat gifva Rikets Ständer tillkänna, att E. K. M:s och Rikets Krigs-Coilegium, enligt er - Expeditions-Vtskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N:0 118. a65 erhållen
Nådig befallning, samt under förutsättande i öfrigt, ej mindre att kail- oell bäst inunder ingar ne, äfvensom häslbeslag, ehuru ickei Rikets Ständers underdåniga skrifvelse uttryckligen nämnda, ansåges innefattade bland den materiel, bestående, utom hästar, af bevärings-, remtygs- och utredningspersedlar in. m., hvars underhållande i krigstid skulle utgöra föremål för förslaget till rusthållarne, än ock att samma förslag icke för närvarande rörde Jemtlands Häst-Jägare-Corps’ l:sta sqvadron eller Bohus Läns Regementes södra eller Rusthålls-Bataillon, enär den förres materiel underhölles, genom Krigs-Collegii försorg, af den så kallade Jemtlands Reserv-medels-cassan, till hvilken rusthållarne med penningar utgjorde sina rustnings-prmstationer, och den sednare, eller Bohus Läns Regementes Rusthålls-Bataillon, blifvit, till följd af Kongl, Majlis Nådiga Bref den 14 November 1842, försatt på infanteri-fot för en tid af tio år, under hvilka Bataillonens bevärings-, remtygs- och ulrednings-persedlar bekostas af Kronan, samt beklädnaden af Kronan och rusthållare till hälften hvardera, låtit för hvarje af de öfriga indelta Ca valeri- eller från Ca valeri- till Infanteri- förvandlade Regementen och Corpser, med ledning af sednaste upphandlingspris, approximativa caleuler öfver värdet å ryttarehästen samt alla till ryttarens eller soldatens personella och hästutredning hörande persedlar upprätta och till E, K.
M:s vederbörande Befallningshafvande afsända, med föreläggande att, på sätt och i den ordning, Kongl. Brefvet den 11 Mars 1841 stadgade, infordra de rustandes yttrande öfver det af Rikets Siänder framställda alternativa förslag.
Efter det, vid de i förenämnde afseende hållna sammanträden, hvarken det ena eller andra alternativet af ifrågavarande förslag blifvit af de rustande vid något Regemente eller Corps ovilkorligen antaget, samt Krigs-Collegium underdånigt utlåtande i ämnet sedermera afgifvit, hade E. K.
Mit i betraktande deraf, att ju allmännare eller vidsträcktare den ifrågasatta föreningen emellan rusthållarne kunde blifva, densamma destomer skulle motsvara sitt ändamål, eller en jemnare fördelning af rustningsbesväret under krig, funnit lillvägabringandet af serskild förening inom hvarje Regemente eller Corps icke företrädesvis böra sökas, utan helst en gemensam förening beredas emellan alla rusthåll i Riket, hvilkas innehafvare funne med sia fördel förenligt att deruti ingå, oberoende af de rustande för andra nummer, i fall desse vägrade att i en sådan förening deltaga, dock att härvid nödig skillnad emellan de beridna och de afsutna Regementena iagttoges.
Brot. 18/^5. to Same. 1 Afd, 34 a6G
Exr editions-Utskoltets Förslag till und.
Skrifvelsej.
N.o 118.
På grund häraf har E. K. M. i högstberörde Nådiga Proposition föreslagit Rikets Ständer att, med undantag af Jemtlands Hästjägarecorps och Bohus Läns Regementes Södra Bataillon, med hvilka serskilde förhållanden egde rum, Rusthållarne vid öfriga Rusthålls-Regeinenten och corpser i Riket må, vid nya sammankomster, erbjudas att, till vinnande af den åsyftade lindringen i rustningsbesvärel under krig, ingå gemensamma öfverenskommelser, samtlige Rusthållarne vid de beridna Regementena och corpser11a serskildt och samtlige Rusthållare vid de afsutua serskildt, att, efter den andel, som på hvarje rusthåll kunde belöpa, icke allenast ersätta alta förluster i hästar eller persedlar, som under krigstjenstgöring kunde för de i öfverenskommelse!! deltagande ruslhållen inträffa, utan ock under tiden för persedtarnes undeihålt ansvara; kommande hvaije Rusthållare sålunda i tillfälle alt, utan hinder af det beslut, hvaruti de öfriga Rusthållarne kunde stadna, härutinnan handla, såsom han för sig förmonligast ansåge; dock aLt, der flere delegare funnes i samma rusthåll, alla dessa borde om beslutet sig förena, så framt den föreslagna öfverenskommelse!! skulle anses hafva blifvit för rusthållet antagen; och skulle för öfrigt de Rusthållare, som till en början möjligen kunde hysa betänkligheter vid detta på deras gemensamma fördel beräknade förslags antagande, icke utestängas från möjligheten att sedermera derpå ingå, hvadan E. K.
M. ansåge en pisescriptionlid för rättigheten att i öfverenskommelserna deltaga först framdeles lämpligen kunna af E. K. M. i Nåder bestämmas.
Då likväl ersättningen för under krig inträffade förluster eller underhållskostnader icke skulle ifrågakomma att af Rusthållarne utbetalas, förrän densammas belopp blifvit tillförlitligen utredt; ville E. K. M. i Nåder fästa Rikets Sländeis uppmärksamhet på nödvändigheten, att de utgifter, sorn i omförmälda afseenden kunde uppkomma, förskottsvis bestriddes af den blifvande krigsfonden, för att sedermera, lill Siats-Verkets godtgörande, fördelas på vederbörande Rusthållare, hvilka i stället blefve berättigade att återfå såväl hästar som persedlar i tjenstbar! skick.
Hvad i detta vigtiga ärende sålunda och i öfrigt förekommit, hafva Rikets Ständer till noggran pröfning förehaft, och då det förslag, som i E. K. M:s Nådiga Proposition innefattas, synes anvisa den för hand varande tjenligaste utväg för åstadkommande af en jemnare fördelning af rustningsbesväret under krig, samt tillika innebär den i föregående till de rustande i detta hänseende gjorda framställningar saknade förmon, att, derest en det rusthåll icke funne för sig fördelaktigt att ide föreslagna föreningarne ingå, sådant icke skulle hindra föreningarnes afslutande emellan öfriga rusthåll. Expediiions-Ulskotlets Förslag till und Skrifvelsej IV.O 1ig.
267 med öppen rätt för de förre att sedermera i föreningarne deltaga; hafva Rikets Ständer godtfunnit till E. K. M:s högstberörde Nådiga Proposition lemna bifall, hvarjemte Rikets Ständer få hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att, derest allmänna föieuingar, till ersättande af i krig inträffande förluster och skador å hästar och rustningspersedlar, mellan rusthållen vid de beridna Regementena och corpserne samfäldt och rusthållen vid de afsutna samfäldt, icke kunna tillvägabringas, E. K.
M. täcktes til! de rustande, Regements- och corps-vis sammankallade, låta ånyo framställa förslag om dylika föreningars afslutande inom hvarje Regemente och corps serskildt.
Preste-Slåndet den 19 — — Borgare-Stundet den 22 — — Bonde-Ståndet den 22 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående utvidgandet af Apologist-classen vid Fahlu högre lärdomsskola.
(Stats- samt Allm. I3esv.- och Ekon.-Utsk. Ut!., Nto 32). S. A. K.
Då i Stora Kopparbergs
Län, med en folkmängd af omkring 139,000 personer, endast funnes en elementar-läroanstalt, eller den i Fahlu stad varande högre lärdoms-skola, jemte en dertill hörande med allenast en lärare försedd Apologist-class, och berörde Län således vore i sistnämnda hänsende sämre lottadt än andra, har hos Rikets Ständer fråga förekommit om afhjelpande af en sådan brist, destohellre som, utom åkerbruk, jemväl bergshandteringen utgjorde en af provinsens hufvudnäringar, samt de ynglingar, hvilka önskade att i en framtid varda i egenskap af bruksförvaltare, me - »68 Expeditions-Vtskollels Förslag till lind.
Skrifvelse, No tig. cbanici o. cl. anställde, egentligen hade af nöden att inhemta de kunskaper, hvilka i Apologist-skola meddelas; — och hafva Rikets Ständer, i afseende härå, likaledes inhemtat, ej allenast alt den år 1832 församlade Revision öfver elementar-läroverken i Riket hos Kongl.
Maj:t i underdånighet hemställt om Apologist-afdelningens vid Fahlu högre lärdomsskola utvidgning och förseende med en andre Apologist, hvarom äfven skolans Ephorus gjort underdånig ansökning, men att
Nådigt bifall till dessa framställningar, i brist af disponibla medel till aflöningskostnader, icke kunnat meddelas, utan ock att 1843 års Revision öfver elementar-läroverken, i afsseende på Fahlu lärdoms-skola, förklarat, att, för ortens behof och skolungdomens talrikhet, en högre fullständig Apologist-skola erfordrades, hvilken likväl icke ausetls kunna organiseras, med mindre 2:ne nya lärare-löner blefve dertill anslagna.
Enär således, å ena sidan, behofvet af ökadt lärare-biträde vid ifrågavarande skola synes tillräckligen vitsordad t, destomer som en dupplicant i Apologist-classen redan blifvit anställd och tvänne på hvarandra följande år med gratification hugnad, men Rikets Ständer, å den andra, icke anse lämpligt att, innan en definitiv reglering af elementar-läroverken i allmänhet vidtagits, anslå lön på stat för nya lärare vid sådana verk, hafva Rikets Ständer funnit sig böra, jemte framställning af behofvet utaf en andre Apologist vid Fahlu högre lärdomsskola, öfverlemna frågan derom till E. K. M:s Nådiga afgörande, med underdånig anhållan derjemte, att, derest E. K.
M. skulle finna en sådan tillökning af lärare-personalen lämplig, den nye Apologistens aflöning må, under afvaktan å elementar-läroverkens slutliga reglering, utgå såsom arfvode, till det för hans vederlikar i allmänhet stadgade belopp, af det reservations-anslag, Rikets Ständer till elementar-läroverken och sådana partiella behof, sorn i afseende derå kunde fiunas nödiga, å Riks-Statens åttonde Iiufvud-Titel anvisat.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 22 Februari 1845, Expeditions -Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N;0 120.
269 N:o 120.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den igFebr. i845.
Preste-Slåndet den ig — — Borgare-Ståndet den 22 — — Bonde-Ståndet den 22 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsej angående inköp af boställe åt en Capell-Predikant i Undenäs församling inom Skaraborgs Län.
(Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ns Uti., N:o 34.) S. A. K. Rikets Ständer, som fått emottaga E. K. M:s under den 23 September förlidet år aflåtna Nådiga Proposition, rörande anslag till inköp af boställe åt en Capell-predikant i Undenäs församling inom Skaraborgs Län, hafva dervid inhemtat, att, sedan, vid år 1839 hållen Biskopsvisitation i berörda församling, öfverliiggningar egt rum, i fråga om uppförande af ett capell i norra delen utaf denna församling, och derefter åtskillige ortens invånare i ämnet ingifvit underdånig ansökning, hvaröfver vederbörande blifvit hörde, Kongl. Maj:t, med afseende å församlingens vidsträckthet och betydliga folkmängd, hvaraf en del vore boende på 2, 3 till 4 mils afstånd från sockenkyrkan, den 2 Februari 1842, i Nåder förklarat: att norra trakten af Undenäs församling hnge utgöra ett serskildt Capeil-lag; att inbyggarne derstädes egde för sådant ändamål på dertill utsedd plan, | mil norr om hemmanet Sannerud, uppföra en capell-byggnad af sten, under benämning af Tiveds Capell, och att serskild Predikant dervid hnge anställas, i följd hvaraf Kongl. Maj:t anbefallt Consistorium i Skara att, efter Capell-lagets hörande, söka tillvägabringa lämplig reglering af predikantens aflöning, samt öfvsrenskommelse om det boställe, hvarmed han skulle förses.
Å Capell-lagets vägnar hade härefter underdånig anhållan blifvit framställd derom, att, enär Capellboerne, som innehade endast 4-^- mantal i små hemmansdelar, på bergaktig, mindre god jord, icke förmådde uppbygga Kyrka och inköpa boställe åt den blifvande Capell-predikanten, men deremot förbundit sig, ej mindre att på hvarje matlag till samma predikant erlägga 4 kappar råg, uppgående, efter matlagens antal, till om - Expeditions-Ut skottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o 110. kring 26 tunnor spanmål, än ock att ansvara för boställets nybyggnad och framtida underhållande, anslag af allmänna medel måtte beviljas till uppbyggande af Kyrka och inköp af Capellans-boställe; hvaruppå Consistorium, j ämnet hördt, underdånigst hemställt, bland annat, att mantal Kronoskatte Stora Häggebo, beläget | mil norr om den för Capellet lillämnade byggnadsplatsen, hvilket hemman vore till salu, måtte få inköpas för 2,666 R:dr 32 sk.
Banco och användas till boställe åt Capell-predikanten; — och har E. K. M., som ansett understöd af allmänna medel för capelibyggnaden icke böra ifrågakomma, deremot, genom förevarande Nådiga Proposition, behagat föreslå Rikets Ständer att, för inköp af berörde hemman Stora Häggebo, eller någon annan dermed jemförlig lägenhet, till boställe åt Capell-predikanten, anvisa nyssnämnde belopp.
Vid öfvervägande häraf, samt med afseende å det behörigen utredda och vitsordade behofvet af ett serskildt Capell-lags inrättande för norra delen af Undenäs församling, hafva Rikets Ständer funnit godt att, tiil inköp af ett passande boställe åt den blifvande Capell-predikanten, å Riksgälds-Contoret anvisa det härtill af E. K.
M:t såsom erforderligt äskade anslag, 2,666 R:dr 32 sk,, med vilkor, att Capell-lagets inbyggare sjelfve bekosta Kyrkas uppförande samt ansvara för boställets nybyggnad och framtida underhåll.
Hvilket, till svar i ämnet, Rikets Ständer få härigenom hos E. K. M:t i, underdånighet anmäla.
ExpediUom-Utskottets Förslag till und.
BIHANG Till samteliga Riks-Ståndens Protocoll, X ■ innehållande de Handlingar, Hvilka till Riks-Stånden blifvit aflemnadej Såsom Konungens Nådiga Propositioner, Riksens Ständers Utskotts Befänkanden och Förklaringar, Samt Riks-Ståndens Protocolls-Utdrag, vid Urtima Riksdagen i Stockholm 1815.
Femte Bandets Fjerde Afdelning.
STOCKHOLM, Wryckt i MARjguAR»ska Tryckeriet, 1816.
Utdrag eif Protocollet, hållet i Högloft..
Ridder skakets och Adelns Plenum den 25 Juli 1815, S, D.
Remitterades till Eag-tJfskottet ett för» leaine gårdag på bordet lagdt Memorial från Bevillnings-Utskottet, af den 21 Juli, angående deh förändring i Borgenärs-Eden vid Concourser, hvartill Projectet till BevillningsStadgans 2 ärt, 6 § i mom, föranleder.
Ut supra, Ex Protöcollo A. G, Silverstolpe. §.
D. Beslöt Mögtofl.
Riddérskäpét ödi Adeln, till påskyndande af författandet af de expedi» tioner som öfver Riksens Ständers beslut börd uppsättas, och då öfver flera
Mål af de respectiva Stånden olika beslut blifvit fattade, hvaraf en del förfalla, andra kunna af Stånden sjelfva sammanjemnkas , andra åter genom Nämnd mäste äfgöraS, hvart och ett Riksens Ständers Utskott skulle anmodas, ätt undersöka - 4'
Den 23 Juli. ka förhållandet med Besluten öfver de ifrån dem utgifna Memorial och.
Betänkandén, och i det fall någon jemnkning vore möjlig och. af nöden eller Målet till Nämnd måste llän» skjutas, sådant till vederbörlig åtgärd hos Riksens Ständer skyndesamt anmäla: förmodandes Ridderskapet och Adeln att de öfriga respectiva Stånden skulle finna lämpligt att i detta Beslut instämma.
Ek Protocollo A. G. Silverstolpe. S. D. Beslöt Högloft.
Ridderskapet och Å» deln, i likhet med hvad tillförene skett, att arfvodena åt Utskottens Secreterare och Gans» lister icke böra till dem utbetalas, förr än ge? nom Riddarhus-Secreterarens quitto intygas,' att Utskottens Protocoll och Handlingar i ordning satte och inbundne blifvit til!
Riddarhuset aflemnade: gällandes sådant likväl icke i afseende på Banco- och Siats-Utskotten, hvilkas Handlingar icke i Riddarhus Archivet förvaras, Ut supra, Ex Protocollo A. G. Silverstolpe.
Den 23 Juli: S Utdrag af Protocolkt, hållet hos
Hög vörä.
Prest - Ståndet den 23 juli 18 k 5» 8, D. i- öredrogos å nyo och biföllos Stats Utskottets Utlåtanden: 1:0
I anledning af gjorda anmärkningar vid dess Betänkande om medel till understöd för ingifvande! af Skriften Svensk Botanik. 2:0
I anledning af, gjorda anmärkningar vid dess Betänkande om sökt lindring uti Båtsraans-indelningen i Blekinge. 3:0 Angående Herr Reenstjernas liem* ställan, att Sterbhusen efter Embets- och Tjenstemän, vid Civil Staten, med indeldt lön, måtte få åtnjuta Begrafningshjelpen efter förvandling och Markegång. 4:0 Rörande eftergift af en uti QvarnTullen eiler Mantalspenningarna, för Stockholms Stad. för de sednare åren yppad brist.