Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
» Annie! » » Ja, tant. » » På det här viset blir du inte frisk! » » Nej, jag tror nästan.
Doktorns radikal- kurer bita inte på mig. » » Annie, barnet mitt, du har någon sorg, som trycker ditt sinne — tala uppriktigt till mig som till en mor.
» » En sorg?
Behöfver tant fråga mig derom, som känner hela mitt förflutna. » » Det är inte det jag menar.
Det kan j u aldrig glömmas; men du kämpade så tappert, du började se så lycklig och nöjd ut, men med ens blef du förändrad — sedan blef du riktigt sjuk, och nu tycks du hvarken kunna eller vilja bli frisk igen!
Annie, är det, är det inte doktorn? » Borgmästarinnans lilla rörliga hufvud låg aldeles på sned, och hon såg bevekande på Annie.
» Tant menar, att jag håller på att dö af kärlek till doktor Ljung?
A h nej, så roman- tiskt är det inte.
Jag har öfveransträngt mig allt sedan — pappa dog; jag trodde ar- betet skulle döfva all sorg, och det lyckades ju till en del, men det kostade min helsa, och nu — ja, kanske vill jag inte bli frisk! » Borgmästarinnan klappade henne sakta på | i — v | | K I I LJ \ J IN Annonser mottagas enaast mot kontant llqvld 1 förskott af 2 5 öre pr 4- spalt, petltrad (
kinden, suckade och lade hufvudet åt andra sidan.
» Ah, tant, » sade Annie plötsligt med ett ovanligt utbrott af lidelse, » det går ändå inte — jag menar, att en qvinna, sådan som jag, kan inte lefva bara för att arbeta och försaka, att ställa det som mål, som förut varit en alldeles främmande — hjertat tar ut sin rätt, det ropar och ber om lycka, och man kan nedtysta rösten, men inte döda sjelfva längtan.
Tant, jag är bara en flicka som alla de andra, inte så fysiskt stark som de flesta — jag var ämnad för kärlek och hemmets lycka — små mjuka barnaarmar skulle ha slingrat sig om min hals, mina egna små — jag kan inte hålla af alla dessa främ- mande barn i grofva kläder, med fula an- sigten och simpla ord — j a g längtar, längtar som förr och drömmer om något helt annat! » Annie grät häftigt, och borgmästarinnan torkade ifrigt sina ögon.
Denna flicka med sitt varma begär efter kärlek, sin veka qvin- lighet och sin unga längtan var helt olik den inbundna Annie med den fast tillslutna munnen pch sitt afvisande af all förtrolighet, allt deltagande.
När borgmästarinnan den dagen lemnade henne, var det med en tyst men bestämd före- sats, att den unga flickan skulie bli lycklig och det så snart som möjligt.
Doktor Ljung gick af och an i sitt rum, blek, med hoprynkade ögonbryn, missnöjd uppsyn och blicken envist riktad mot golfvets qvistiga tiljor.
Han var ond, sårad, upprörd.
Borgmä- starinnan hade nyss lemnat honom efter ett enskildt samtal, lika ond och upprörd som han.
Först hade hon yttrat sig förblomme- radt och i gåtor, men det var ej i doktorns smak.
Rättfram som han sjelf var, hade hennes fina, sväfvande antydningar endast retat honom.
D å hade hon talat rent ut — sagt honom, hvad hon väntade af honom, hvad hela samhället väntade af honom, och hvad den unga flicka väntade, som lifvet be- dragit på så mycket, och som han visat så stort intresse — hon, som höll på att dö af kärlek till honom, och som var en flicka, så karaktärsfast, så snäll, så enkom skapad för honom.
Jaså, det var det, man väntade af honom — hon också!
Och han, som trott, att hon var olik de flesta andra qvinnor, icke så lätt att vinna och icke flux tagande intresse och vänskap för kärlek, som ovilkorligen måste leda till frieri.
Och om det nu också varit början till kärlek — det var ju möjligt — så var hans själs innersta känslor något så ömtåligt, något som endast tillhörde honom i hans ensamma stunder af vek stämning, när han hvilade från sitt arbete och gaf sig tid att drömma, att det var ett profanerande af hvem det vara månde att vilja forska i dem.
Och så detta som man fordrade af honom — af honom, som aldrig tålde den minsta in- blandning i sina göranden och låtanden, ännu mindre i sina tankar och känslor.
Han kom i håg, att han som gosse en gång haft ett rosenträd, som han i hemlighet köpt och sedan vårdade.
Det var hans fröjd att se de ljusa knopparne mörkna och svälla och bli till fullt utslagna rosor, som doftade ensamt för honom.
H a n hade älskat detta sitt träd som en mor sina små.
Och när hvar utslagen ros vissnade och dog, klipte han varligt af dem och lade dem i en ask, lik ett minne af något kärt, som aldrig kan försvinna.
Men en dag hade syskonen upptäckt hans skatt, man gjorde narr af honom, skrattade åt honom.
Då blef det plötsligt slut med hans kärlek till rosorna.
Det svärmiska han kände vid deras doft, de ljufva tankar deras skönhet väckt, hans oro för knopparne — allt försvann med ens, sedan andras händer omildt berört hans blommor, sedan skämtet och skrattet förgiftat hans kärlek.
Krukan med stängel, blommor och knoppar slungade han genom fönstret ned i trädgården, der den krossades.
Sedan skaffade han sig aldrig mera något rosenträd.
Hans deltagande och intresse för Annie hade, i synnerhet sedan hon blef sjuk, haft något af vårdarens känsla för en blomma, som håller på att vissna.
Kanske hade hon en dag kunnat bli honom kärare än allt annat, det hade inte varit omöjligt, men det var heller ingen ting, som han önskade eller åtrådde.
Endast att den veka sidan af hans mångsidiga väsen längtade efter den drömda qvinna, som en dag skulle bli hans, och som skulle dela hans lif, hvilket utan henne blott skulle vara hälft.
Men att män skulle kasta henne i armarne på honom, det ville han ej.
Det var han, som skulle begära, kämpa, om så fordrades, hon som skulle ge — icke tvärt om — deremot uppreste sig hela hans natur.
Och nu » höll Annie Birger på att dö af kärlek till honom » — s å hade borgmästarin- nan sagt.
Och hon väntade sitt lif, sin lycka af honom.
Han kunde omöjligt låta bli att känna sig smickrad på samma gång som för- argad.
Så vidt han visste, var det första gången en qvinna höll på att dö af kärlek till honom.
Att hon verkligen fattat så varma känslor för honom!
Icke höll hon väl i sjelfva verket på att dö af sin kärlek — doktorn hade ännu ej i sin praktik träffat på det i romanerna vanliga fallet af » brustet hjerta », det trodde han inte på — ur anatomisk synpunkt visste han ej heller, hur ett brustet hjerta såg ut.
Men Annie led — för hans skull.
Kanske var det likväl till en del sjuklig inbillning.
Han måste se till att bota henne derför.
I alla händelser var han nu hennes läkare — för- troendefullt hade hon gifvit sin kropp i hans händer, litande på, att han skulle göra henne frisk.
Som läkare ville han gå till henne, tala öppet med henne och få deras nuva- rande och framtida forhållanden klara.
Hans ansigte ljusnade, vecken på hans panna slätades ut.
Han upphörde med sitt ifriga vandrande af och an, satte sig ner vid skrif bordet, tog fatt på en diger bok och ämnade fördjupa sig i sina studier.
Men mot hans vilja irrade hans tankar från boken, och i stället för papper och tryck- svärta såg han framför sig ett nedböjdt huf- vud med tunga, svarta flätor, och detta huf- vud tillhörde en flicka, som grät hejdlöst, under det att en darrande röst tycktes hviska till hononm, att det var så svårt att kämpa lifvet ensam, när man en gång haft så myc- ken kärlek — hellre då dränka sig i den brusande forsen!
Och åter kände han sig vek om hjertat vid tanken på henne.
Hvarför skulle han ändå inte göra det?
» Nej, » sade han förargad, halfhögt till sig sjelf, » jag vill det inte — hon har inga an- språk på mig — jag kan lefva henne för- utan — min ros växer ännu oplockad och skär någonstädes i verlden, men en dag vill jag finna henne, och då vill jag vara fri! » (Forts.)
tiil billigaste pris och på bästa sätt utför alia möjliga uppdrag till tjenst for Iduns ärade läsarinnor.
Med Iduns expedition är förenad Iduns uträttningsbyrå, hvilken gratis verkställer alla uppköp åt Iduns abonnenter i landsorten samt för öfrigt Från Iduns läsekrets.
Ä n n u en g å n g » bättre » o c h » sämre » flickor.
Svar till » elak ungkarl ».
Dels å egna, dels å de för mycket illa behand- lade » bättre flickornas », dels ock å deras mödrars vägnar vill undertecknad i korthet granska svar af » elak ungkarl » till » en bondhustru ».
För det första vill jag då nämna, att jag såsom f. d. stockholmare känner - åtskilliga ogifta unga qvinnor, som med fullt skäl kunna hänföras un- der kategorien » bättre flickor », men det oaktadt kunna konsten att » koka en gryta potatis, steka en biff, plocka en höna, bädda en säng, sopa ett golf, laga en strumpa och tänka en klok tanke till slut ».
Frisk luft och arbete äro för visso deras glädje, och » helsans rodnad » i regel denna gläd- jes frukt.
Ingalunda äro de heller så oförståndiga i sin klädsel, som » elak ungkarl » påstår.
Undan- tag finnas naturligtvis — » bättre flickors » karrika- tyrer, hvilkas egentliga sysselsättning är att vara modedockor och baldrottningar.
Jag talar blott om » bättre flickor » i våra dagar i den s. k. medel- klassens Stockholmshem, der fäderna i allmänhet äro magert aflönade embetsmän och mindre hand- lande och der mödrarna i mångahanda måtto få till- ämpa den regeln: » nöden är uppfiningarnas moder » — äfven med hänsyn till döttrarnas praktiska upp- fostran.
Huru sådana flickor i regel äro i den finfina högre Stockholmssocieteten samt i lands- ortsstäderna o c h på landsbygden, vet jag e j; för- modar dock, att de flesta af dem ej skulle kunna känna igen sig i » en elak ungkarls » karrikerade skildring af » en bättre flicka ».
Att halfouxna skolflickor » misshandla ett piano på det ohyggli- gaste » under skalöfningar rn.
m., händer nog ofta, men sällan gör sig väl en giftasvuxen » bättre flicka » skyldig till dylik förseelse.
Antingen är hon alls icke musikalisk, o c h då har hon i de flesta fall takt nog att skona sig sjelf, pianot och åhörarne, eller är hon mer eller mindre musika- lisk — o c h då njuta de mer eller mindre musika- liska åhörarne af hennes pianospelning.
Likartadt är förhållandet beträffande » franska glosor ».
» Elak ungkarl » torde vara temligen pessimist eller myc- ket gammal ungkarl, som fördömer vissa » bättre flickor » för 20 ä 30 år sedan, men som ej lagt märke till nutidens praktiskt-realistiskt uppfostrade Stockholmsflickor.
Gobelinstygn sys öfver 2 eller flere trådar på höjden och 1 på bredden, och då en stygnrad är atslutad, sys den nästföljande tillbaka som stiek- stygn eller vändes arbetet och stygnen stickas upp och ned som förut.
Dessa stygn kunna äfven sys öfver en tråd på höjden och 2 på bredden.
De så kallade Svenska gobelinstygnen likna plattsöm och ligga rakt på öfre och snedt på undre sidan och arbetas efter afräkrade trådar med stygnen i olika riktningar.
Konturerna markeras stun- stundom med stickstygn.
Flätstygn (Tvist) sys med ett stygn öfver 4 trådar på längden och 2 på höjden, samt ett kortare stygn tillbaka öfver två trådar på höjd och längd.
Stygnraderna börjas och afslutas med vanliga korsstygn.
Dessa stygn an- vändas mycket i stället för korsstygn och kunna sys efter vanliga korsstygns- mönster.
Enligt gamla mönster om- gifvas ofta de med dylika stygn fylda figurerna med konturer af stjelkstygn i någon mörk nyans.
Elvira II.
Soppgrönsaker om vintern.
Om man planterar korta tjocka persiljerötter och selleriknölar i en djup med fuktig jord fyld låda och placerar denna på ett varmt ställe kan man alltid ha friska grönsaker till sin soppa.
Förståsigpåare.
Surstak.
Ett stycke innanlår af oxe lägges mellan enris i ett stenkärl, hvar- efter så mycket skummjölk påhälles, att det står öfver köttet.
Får stå omkring 8 ä 14 dagar.
Då den skall användas För det andra vill jag nämna, att min lilla hustru är en f. d.
» bättre flicka », som, efter att hafva genomgått ett högre lärarinneseminarium, flere år varit lärarinna i bättre hus, men icke för- ty — tack vare en förträfflig mors uppfostran och godt » husmors-påbrå » — är väl förtrogen med sin » Kajsa Varg », med tvätt, bak, slagt m. m., som ej så noga kan specificeras, hvarjemte hon syr alla mina skjortor, stickar alla mina strumpor o. s. v., och har hon blott en mycket ung, oerfaren tjensteflicka till sitt biträde.
Sådana » bättre flickor » torde ej vara så sällsynta, som somliga hålla före.
Skulle » elak ungkarl » i osynlig måtto en längre tid kunna dväljas i mitt hem och undersöka alla dess vinklar och vrår, blefvehan kanske » omvänd » och möjligen på sistone en god äkta man.
Slutligen några ord till » en bondhustru » som ett tillägg till de bägge andra svaren.
Uttrycket » en sämre flicka » har jag hvarken hört eller sett i tryck förut, uttrycket » en bättre flicka » afser naturligtvis ej det moraliskt-religiösa, utan blott och bart kulturområdet.
Enligt mitt förmenande bör med en » bättre flicka » förstås en ung ogift qvinna (helst född och uppfödd i en » kulturfa- milj »), som genomgått qvinligt elementarläroverk eller fått motsvarande undervisning i hemmet, som har s. k. savoir vivre, förstår att någorlunda ledigt uppträda i sällskapslifvet samt har skönhets- sinne i det lilla o c h är i djupaste hvardagslag mån om snygghet och renlighet (t. ex. dagligt bruk af kalla vattentvagningar, ej för lång tid mellan hvarje ombyte af kropps- och sänglinne, vaket in- tresse för luftvexling sommar och vinter i b o - ningsrum o.
s.lv.).
Detta skönhets och renlighets- sinne saknas af delvis ursäktliga skäl i allmänhet hos allmogen — äfven i större bondgårdar.
Det är detta sinne, som icke minst torde känneteckna » en bättre flicka ».
Lycklig * De qvinliga äkta * handelsbiträdena.
Kokt gås.
(Efter rysk metod.)
En ung gås rensas och skares i stycken, hvarpå den kokas i vatten med salt, rötter, kryddor och några champignoner.
När köttet är mört, brynes en rågad sked mjöl i godt smör, och tillsättes härtill något litet af spadet samt sur grädde.
Finskurna champignoner eller andra svampar läggas till såsen, som får några uppkok och vid anrättningen hälles öfver gåsen.
God stufvad lake.
Till 4 — 6 &lt;B lake tages en bit smör (4 — 6 lod), en hand full sockerbitar, en liten hel rödlök; 4 — 6 skorpor finstötas, som strös hvarf- tals mellan fiskbitarne; en tjock citron- skrifva (i brist deraf, 2 teskedar ätttika) och salt efter smak.
Ett drygt qvarter vatten påhälles sist, tål att koka rätt länge; när den är kokt, ihälles 2 mat- skedar konjak eller vin, ätes i sin egen sås.
Njurbröd.
Man finhackar ett par kokta njurar (kan äfven användas kalfkött), blandar upp det i god mjölk, stötta skorpor och hvitpeppar och salt efter smak.
Denna smet bredes på hvete- brödsskifvor, som först blötes i mjölk.
Sedan gräddas bröden i väl smord panna.
Serveras med lingonsylt till frukostar.
Gräkdkaka.
J k:a sur grädda vispas hårdt och tillsättes med socker efter smak samt skalet af en half citron.
Sedan ivispas 7 ägg, ett i sender och sist 3 ä 4 skedar hvetemjöl.
Kakan, * man.
Man skrifver numera så mycket om » qvinnan i hemmet » o c h » qvinnan i skolan », men sällan, för att icke säga aldrig, ser jag något om » qvinnan innanför disk », och det är derför jag vågar mig fram med några ord i Idun, närmast stälda till de fruar, som hafva qvinliga handelsbiträden i sina hus, såsom varande mera omtänksamma än männen.
späckas den väl med fläsk och spädes med mjölk.
I såsen tillsättes litet soc- ker efter smak.
Denna stek är ut- märkt god och smakar som vildt.
Fru Elin.
Det är oftast helt unga flickor, som inneha plats i handel, o c h man kan lätt tänka sig, huru ut- tröttade, ja, rent af uttråkade de skola blifva vid det ständiga innesittandet och pratandet med de många gånger alldeles otillfredställbara kunderna, som ibland tyckas göra allt för att endast pina den stackars bodmamsellen.
Men finge hon då och då en stunds frihet att uppfriska sig med en promenad eller uppsöka en väninna, så blefve hon säkerligen både gladare och ifrigare med sitt arbete.
Nu kanske mången säger: » ja, det nekas henne ej att gå ut, då hon ber derom ».
Men helt visst ber hon aldrig, om hon ej är tvungen att uträtta några ärenden för egen räkning, ty det är i all- mänhet svårt att bedja om något o c h helst det, som man möjligen kan tycka vara onödigt.
Det är j u sant, att de manliga biträdena äro lika stängda, men de komma åtminstone ut, då de slutat för dagen, då deremot en flicka icke gerna, synnerligast vintertiden, kan gå ut så sent; c-ch dessutom är det ganska vanligt i en del hem, att hön blir den, som då skall se efter barnen, eller ock framtages något arbete, som är så bra att då få gjordt.
Derför beder jag fruarna på det vänligaste: » laga så att edra biträden få en timmes frihet emellanåt till en promenad eller — det är ett här- ligt vinterväder och präktig is litet hvarstädes; hur förtjusande någon gång att åka skridsko!
Men bestämmen tiden, så att hon ej behöfver känna sig orolig för hvarje minut, som går, o c h det blir många, som bli eder tacksamma och icke minst Emilia.
- i- Till F. 8.
Tack för uppsatsen om Nils Hertzbergs b o k: » Qvinnans kallelse och uppfostran »; den var all- deles min egen — och jag hoppas flere tänkande qvinnors — åsigt o m saken.
Hoppas att F. S. läst » Qvinnofrågan » af Emil Svensén, fastän tid- ningarna naturligtvis ej uttalat sig så smickrande om den, som den förtjenar.
Ernestine.
som i smord form gräddas i ugn en timma, serveras med sylt, helst strax efter den tagits utur ugnen.
Asta W. Blanc Mänger.
I k:a grädda vispas till hårdaste skum och tillsättes med socker och vanilj efter smak samt sist 2 lod i litet vatten upplöst gelantin, som endast ljumt iröres.
Uppslås ge- nast på geléskål och får stelna.
Asta W. Anna-tårta.
1 ® smör skiras samt röres tills det hvitnar, då man ilägger | " 8 socker, | S rifven sötmandel, 5 hela ägg och | •§ mjöl.
Gräddas i en kaka i god ugn.
Asta W. Grädd-créme.
i stop god grädda ko- kas med socker och citronskal under ständig vispning.
8 ägghvitor vispas till skum samt läggas till gräddan.
Kastrullen lyftes af elden, men visp- ningen fortfar, till dess crémen är kall.
Upphälles på sitt fat, garneras med sylt samt serveras kall.
Från 16 ägg borttagas 8 hvitor, det öfriga vispas till skum och iröres häri 1 &lt;8 socker och 24 lod mjöl.
Hjorthornskakor.
3 ägg, | &amp; socker, 12 lod smör, en bra tesked hjorthorns- salt, mandel efter behag, mjöl, så att det blir en lagom deg.
A f denna deg göras små kakor af hvilken form man vill, bestrykas med äggula och beströs med kanel, mandel och socker.
Dessa kakor hålla sig ovanligt länge.
Fru Flin.
\ qvarter grädde vispas till hårdt skum, vispas derpå med £ " 8 socker, 3, qvarter uppkokad sirup, 2 matskedar ingefära, en matsked pulvri- serad soda och för 6 öre eedroolja.
Mandelmusslor (utmärkt goda) 1 - | " 8 väl urtvättadt smör, 1 \ " 8 socker, 10 lod sötmandel, 6 lod bittermandel, 2 äggulor och nästan 3 S hvetemjöl.
Sundhetsskorpor.
10 " 8 sammanmalet hvetemjöl, 1 kanna mjölk, | S sirup eller socker, stött fenkål efter smak, 8 lod pressjäst.
25 ort socker, :!
äg- gulor, 25 ort stött mandel, 3 matskedar grädde, 3 matskedar skirdt smör, mjöl så litet som möjligt.
s Goda kryddskorpor.
1 / kanna mjölk, 2 / &lt;8 smör, / stop grädde och / stop sirup.
9 x 1 2 3 1 2 Hvita pepparkakor.
4 äggulor, 3 hvitor, | " S socker, | " 8 smör, 1 &amp; mjöl, | tesked hjorthornssalt och litet cedroessence.
2 skedblad grädde till hvarje skedblad saltadt smör; mjöl så att degen kan handteras.
Goda pepparkakor.
J kanna sirap och 1 qvarter stött socker kokas upp till- sammans; | " 8 osaltadt smör tillsättes.
I detta röres 1 matsked pomeransskal, 1 thesked nejlikor, 2 dito ingefära, 2 dito kanel.
Då det svalnat iröres 5 ägg, 1 matsked pottaska och 1 thesked hjort- hornssaft.
Så mycket hvetemjöl att degen blir hård.
God ugnsvärme.
Dessa pepparkakor bli möra.
Pepparkaka.
2 * B farinsocker, 6 ägg- gulor, 6 skedblad smält smör, 2 qvarter god grädda, 2 theskedblad kanel, lika mycket kardemumma, 3 skedblad het soda samt mjöl så att degen kan kanas.
VI vilja särskildt fästa uppmärksamheten på Iduns lämplighet för plats- sökande och platsutbjudande annonsÖrer, äfvensom för alla Öfriga slags Kaffetårta.
4 hela ägg blandas väl med 12 lod mjöl, Vå lod skirdt smör, \ ® socker, gräddas i en väl s m o r i form.
Fru Elin Långa pepparnötter.
3 ägg, 8 lod sötmandel, 2 lod bittermandel, | &amp; mjöl — vispas väl.
Vanilj-bröd.
7 äggulor, 2 hvitor, 1 &amp; socker, 1 &amp; mjöl, för 25 öre vanilj — massan uttages med form.
Fina kanelbröd.
6 ägg och 1 © soc- ker vispas 1 timma, sedan iröres 1 © mjöl, utbakas i långa bitar samt rullas i socker och kanel.
Spritskransar.
20 lod väl urvattnadt smör arbetas, tills det blir smidigt; 7 lod socker, 2 lod rifven bittermandel samt 30 lod hvetemjöl inblandas.
Degen lägges i spritsbössa och bakas i kran- sar.
Herta.
Mask i blomkrukor dödas genom att plantorna vattnas med J % karbollös- ning (80 droppar ren karbolsyra till 1 liter vatten.)
Mot skoskaf.
En salfva häremot, som användes inom den tyska armén, har följande sammansättning • 5 delar ren salicylsyra och 98 delar bästa fårtalg.
Fiskben i halsen.
Kär man fatt ett fiskben i halsen, bör man svälja ett rått ägg, som i de flesta fall skall bringa benet att lossna och glida ned.
Äkta perlor, som bäras i håret, på halsen eller armarne, insuga i tidernas längd svett, hvaraf de bli gula.
Man har flere medel att rengöra dem, men de återfå dock aldrig de nya perlornas glans.
Perlorna rengöras genom att man lägger dem i en pung med hvete- kli och värmer deai öfver en koleld, allt under det de hållas i beständig rörelse.
Man kan äfven i en qvart koka dem i mjölk, hvari upplöses litet såpa.
Efter kokningen sköljas de i kallt vatten och torkas i en hvit duk.
Man kan sedermera träda upp dem på ett snöre och baka in dem i ett bröd af rågmjöl, dock får brödet ej gräddas allt for brunt.
Hjelpa ej alla dessa medel, kan man under ett par minuter lägga perlorna i värmd vin- ättika eller i mycket utspädd svafvel- syra.
Dock få de ej ligga för länge häri, i annat fall upplösas de.
Sticklingar af rosor, fuchsior o. s. v., som skola försändas längre vägar, hålla sig bäst friska, om man sticker den afskurna stjelken eller qvisten en tum djupt in i en rå potatis; sticklingar, som så behandlats och endast insvepts i papper, ha hållit sig bra 3 — 5 dagar.
Fläckar på svarfa ylleklädningar t. o. m. oljefärgsfläckar uttagas lätt, om man fuktar en yllelapp med fotogen och gnider fläcken med.
Lia 26.
Så vidt vi af edert bref kunna bedöma saken, föreligger något underlifs- lidande.
Vi tro, att det är nödvändigt för eder att rådfråga en specialist.
Har ni ej tillfälle dertill?
Enligt vår tanke vore behandling med hypnotism i detta fall på sin plats.
Greta, a) Ni frågar om edra » sugningar i maggropen » komma af bleksot.
Ja, om ni öfver hufvud taget har bleksot — hvilket vi ju ej kunna veta, dä alla vidare upplysningar saknas, — så är det både möjligt och sanno- likt, att denna är orsaken.
I sådant fall måste naturligtvis er bleksot behandlas, b) Bästa medlet är att låta operativt aflägsna dessa tingestar.
Det förvånar oss, att ni ej af den läkare, som föreskrifvit afmagringskur, äfven fått föreskrifter för dennas genomförande.
En dylik kur måste nämligen afpassas olika för olika fall.
Ni måste i alla händelser lemna oss närmare upplysningar om er ålder, er kroppskonstitution, beskaffenheten af er sjuk- dom etc., för att vi skola kunna lemna de önskade föreskrifterna.
Vigtigare är naturligtvis härvid lag att känna orsaken till » katarren », emedan behandlingen ju beror häraf.
Alla vägledande upplysningar i detta afseende saknas dock; ni upplyser ej ens om ni är af manligt eller qvinligt kön.
Som vi emellertid antaga det sist nämda vara fallet, så vilja vi nämna, att underlifslidanden ofta nog gifva anledning till de symptom, ni nämner.
Om en verklig blåskatarr föreligger, kan afguras blott genom urinundersökning.
Af dessa skäl är läkare- undersökning nödvändig, och då ni dess utom, for den händelse blåssköljningar, som ni tror, skulle vara på sin plats, måste af läkare in- strueras för denna behandling, så är vårt bä- sta råd, att ni fortast möjligt personligen vänder er till läkare.
Fr åg-or.
N:r 43.
Skulle någon af Iduns läsarinnor kunna och vilja med snaraste upplysa om sättet att borttaga märkbläcksplumpar på duk- tyg, vore jag mycket tacksam.
N:r 4 4.
Gif en af Iduns prenumeranter en uppgift på bästa sätt att förvara ägg Öfver vintern samt lämpligaste tiden för deras in- läggning.
N:r 4 5.
Skulle möjligen någon af Iduns läsarinnor vara i tillfälle uppge en metod för tvättning af studentmössor?
För svar härpå tackar Nerissa.
Huru och hvad bör man göra och till hvem skall man vända sig för att fä in- träde som barmh enighets syster.
Svara snart derpå till en Olycklig.
N.r 47.