Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständers Beslut, de Actier uti Götha Canal-Bolag, hvilka tillhört Högstsalig Hennes Maj:t Enke-Drottningen Hedvig Elisabeth Charlotta, skola till Riksgålds-Contoirets disposition aflemnas, åro desse Actier äfven upptagne ibland Contoirets tillgångar.
I afseende på de uti 4 Mom. 1 §.
2 Att. omformåldte 2:ne
Lån, hvilka blifvit nu mera framlidne Hans Excellence m. m.
Ruuth i lifstiden bevil - q 34 Stats- Ut skottets Betänkan den. jade, och, enligt Rikets Höglofl.
Stånders vid denna Riksdag, fattade Beslut, skola under stadgade vilkor och förbehåll, öfverlåtas åt ett blifvande nytt Bolag får Skånska Stenkols-Verket, så har förekommit, huruledes, efter ordalydelsen uti Rikets Höglofl.
Stånders nyssnämnde beslut, skall Bolaget tillgodo beräknas ränta å Lånen ifrån den dag, Beslutet fattades.
Men enar Årendet blifvit på olika dagar hos de Respective Riks-Stånden afgjordt, har Stats-Utskottet föreslagit, att räntan skall beråknas ifrån den dag, under hvilken Rikets Stånders underdåniga skrifvelse om det nya Bolaget för Stenkols-Verket blifvit expedierad.
Vidare heter det uti Rihets Hoglofl.
Stånders Beslut: ’’Åfven som att i mån, som Lånet, enligt de afgifne Skuldebrefven, utgår, detsamma till hela det reverserade beloppet, så i hufvudstol, sorn ränta uppbara ect.”
För de ifrågavarande 2:ne
Lånen åro särskilda forskrifningar afgifne, nemligen för det ena å 93,600 R:dr och för det andra å 120,000 R:dr, men genom skedde afbetalningar, år det förstnämnde
Lånet formirdskadt till 79,560 R:dr, så att nu återstående Capital skulden icke utgör mera ån 199,560 R:dr.
Stats-Utsliot.tets JBetänkanden.
a35 Och då enahanda Capital belopp af 199,560 R:dr blifvit det nya Bolaget beviljadt, men orden reverserade beloppet skulle föranleda dertill, att Bolaget borde undfå hela den summa, sorn förskrifningarne innehålla, så har Stats-Utskottet, till förebyggande af all tvetydighet, låtit utesluta orden: reverserade beloppet. 6 Art. uti 1818 års Reglemente, hvaruti blott oinförmålas Fullmågtiges Befattningar och Åligganden i allmänhet, år, såsom öfverflödig, utesluten från det nu töreslagne Reglementet. z Mom. 8 § 6
Hår år föresla get, att årliga behållningen af Tullmedlen, hvilken förut ingått till Kongl. StatsContoiret, skall i vanlig ordning, omedelbarligen från Tullstyrelsen aflemnas till Riksgälds-Contoiret.
Och då Tull-Styrelsen således får, på lika sått, sorn förut, utaf inflytande
Tullmedel disponera hvad som till löpande utgifters bestridande erfordras, kan förändringen med stöllet, dit behållningen kommer att levereras, icke i ringaste måtto inverka på sjelfva Administrationen af Tull-Verket. a36 Stats- Utskottets BetänTcanden.
Jemn val år föreslaget, att hela den Summa, hvilken uti Riks-Staten år beräknad, såsom behållen inkomst af TullUppbörden, skall, för löpande året, efter reqvisitioner, hållas Kongl. Stats-Contoiret tillhanda, på lika sått, som anslaget utaf Allmänna Bevillningen, så att, vid ett och annat tillfälle, förskott på TullAnslaget äfven skulle kunna komma i fråga, att från Riksgålds-Contoiret meddelas.
Enår, i följd af de vid innevarande Riksdag skedde regleringar, öfverskotten på Stats-Verkets beräknade Inkomster, hvilka till Riksgålds-Contoiret skola ingå, åro beståmnde, dels till fullgörande af Reqvisitionerne på det så kallade mindre Creditivet och dels till insättningar uti det Lån mot 3 proCents ränta, hvilket för Canal och andra Byggnader skall upptagas, kan det icke vara likgiltigt, om öfverskotten på Tullmedlen förr eller sednare kunna af Riksgålds-Contoiret disponeras.
Då hela behållningen af Tullmedlen kommer att ifrån Tullstyrelsen omedelbarligen levereras itill Riksgålds-Contoiret, och den härutaf för Statsbehofven arislagne Summan år bestämd, så kunna Riks - Stats-Ut skottets Be länkanden. 237 gålds-Contoirets egne Räkenskaper utvisa, om och når något öfverskott uppkommit; och den händelse år således tånkbar, att afven, under löpande Tulluppbörds året, öfverskotts medel skulle kunna komma att uti 3 proCents Lånet insåttas; hvaremot dylika medel,, om de, i förut vanlig ordning, skolat från Kongl.
Stats-Contoiret aflemnas, ett eller, måhånda halftannat år sednare kommit till Riksgålds-Contoirets disposition.
Beträffande frågan om de för Mini O ster-Staten utaf Tullmedlen anslagne Ett Hundrade Tusen R:dr Hamburger Banco och såttet till denna Summas anskaffande sedan, med år 1825, några Tullafgifter icke erlåggas uti Hamburger Banco; saar föreslaget, att berörde Ett Hundrade Tusen R.dr skola, efter reqvisitioner, hållas Kongl. Stats-Contoiret tillhanda samt de hårtill behöflige vexlar, genom RiksgåldsContoiret, upphandlas.
Då ifrågavarande Anslags Summa i Hamburger Banco år uti Riks-Staten beräknad efter 120 sk. cours; men derjemte år beslutadt, att Riksgålds-Contoiret skall vidkännas ersättning för den högre cours, hvartill vexlarne upphandlas, så synes det a38 Stats-Utskottels Betänkaridén. vara mest i sin ordning och jemnvål bidragande tili Räkenskåpernes förenklande att den erforderlige Summan i Hamburger Banco anskaffas, genom Riksgålds-Contoiret och att endast uti dess Räkenskaper Cours, difference och andre med vexel uppköp förenade kostnader blifva synlige, hvaremot blott sjelfva Summan i Hamburger Banco upptages till redovisning uti K:gl. Stats - Contoirets räkenskaper, efter den fastställde beräkningsgrunden, eller 120 sk.
Svenskt Banco för En Riksdaler Hamburger Banco.
Inom Riksgålds-Contoiret år vexel uppköp icke någon fremmande och okänd befattning.
Under den tid, de så kallade Sjö-Tulls vexlarne ingingo till RiksgåldsContoiret, blef Stats-Verket derifrån försedt med utländskt mynt till Minister-Statens aflöning; och hvilket utan svårighet verkståldes sålunda; Att Kongl Stats-Contoiret erhöll Creditiv för 20 ä 30,000 R:dr Hamburger Banco i sender, på hvilket Kongl. Stats-Contoiret sedermera gjorde sina dispositioner, lämpade efter beskaffenheten af utgifterne, hvilka med utländskt mynt skulle bestridas.
Stats- Utskottets B et änka?} den. 23<) I enlighet med Rikets Höglon.
Stånders Beslut, år uti VII Art. föreslaget att, i händelse reqvisitioner skulle komma att göra* på det så kallade mindre Creditivet böra i första rummet användas Riksgålds-Contoirets disponible tillgångar, men hvad sorn häruti brister, anskaffas, genom upplåning mot Riksgälds-Comoirets Obligationer med 3 proCents årlig ranta.
Då Stats-Utskottet föreställt sig möjligheten af den händelse, att en reqvisition på Creditivet ankom, efter det års upplåningen för anslagen till Canal- och andre byggnader redan blifvit kungjord, och att det belopp, som, till reqvisitionens fullgörande skulle genom upplåning anskaffas, icke utgjorde större Summa, ån att tillgång härföre genom snart inflytande uppbörd kunde erhållas; har Stats-Utskottet trott, att, till ledning för Herrar Fullmågtige, borde uti Reglementet utsättas den mindsta Summa, som kan komma i fråga, att till upplåning, i och för Creditifvet, särskildt kungöras. X.
Jemnlikt Rikets Ständers, vid innevarande Riksdag, fattade Beslut, år en Commis - 24o Stats-Uiskottets Betänkanden. sarie Bestallning uppford till indragning, vid intråffande ledighet; så att, når denna indragning egt rum, besparas 2:ne af de på 1815 års Stat uppförde Commissarie Loner.
En, sedan forre Riksdagen, ledig blifven Cancellist-Syssla vid Fullmågtiges Expedition, har såsom nu mera befunnen umbårlig, icke blifvit återbesatt, hvarigenom en Cancellist lån kommer att besparas.
Jemnvål år en Contoires-Skrifvare
Lön före Riksdagen indragen; och då, enligt Commissariernes uppgift, en Contoirs-Skrifvare Befattning kan ytterligare indragas, så åro uti Reglementet ?:ne Contoirs-Skrifvare mindre, ån 1815 års Stat utsätter, upptagne.
För öfrigt år, i afseende på redactionen af det nya Reglementet, iagttaget, att samtlige Contoirs-Skrifvare, hvilka, enligt 2 §.
X Art. kunna iorflyttas till tjenstgöring från ett till annat Departement, åro på ett och samma ställe upptagne.
Stats-Utskottet har föreslagit, att den Gratifications Summa, som, genom förra Reglementen, varit stålld till Fullmågtiges dispo- , Stats-Utskottets Betänkanden.
2^1 disposition, skulle ifrån 500 Rdr, förhöjas till 666 f R:dr Banco.
Vid anstald noggrann undersökning, om de blifvande goromålens mångd och omfattning, har Stats-Utskottct funnit, att desamma kunna besorjas af den personal, som det foreslagne Reglementet utsätter, derest Fullmågtige åro uti tillfälle, att, mot särskild gratification eller vedergålning, låta besörja ett och annat arbete af sådan beskaffenhet, att det kan på lediga stunder forråttas och icke ovilkorligen måste fästas vid någon viss tjenste-befattning såsom t. ex, upprättandet af General Bevillnings Sammandraget med mera, och år det på denna grund, som ofvanberorde förhöjning uti gratifications-Summan blifvit föreslagen.
Stockholm d. 26 November 1823* 342 Stats-Utskottets Betänkanden.
Förslag till Riksens Ständers Allm.
Reglemente för Riksgälds-Contoiret Sorn, i följd af de, vid innevarande Riksdag, af Rikets Ständer vidtagne Författningar, så väl, i afseende på Riksgälds-Contoirets Skulder, som Allmänna Bevillningen och andra medel, hvilka till Riksgälds-Contoiret skola ingå, för att till bestämda Utgifter och anslag användas, flere förändrade föreskrifter och tillägg uti det, vid 1818 års Urtima Riksdag, för Riksgälds-Contoiret utfärdade Reglemente blifvit nödvändige, så hafva Rikets Ständer, inseende nyttan och angelägenheten deraf, att de allmänna föreskrifter, hvilka skola tjena till efterrättelse vid Riksgälds-Contoirets förvaltning, varda , till lättnad både för Styresmännen och dem, som skola granska deras åtgärder, uti ett Reglemente hopdragne, låtit författa och fastställt följande Stats-Utskottets Bttänkaiulen. 2^3 Reglemente, och hvarmedelst alla intill nedanstående dag, genom äldre Rikets Ständers Reglementen och Instructioner, gifne föreskrifter, hvilka uti detta Reglemente icke finnas upptagne eller åberopade , komma att till all kraft och verkan upphöra; Likasom någre mot Reglementet stridande Prsejudicat icke heller få åberopas och tillämpas.
Riksgälds-Contoirets beskaffenhet och fSre~ mål,, dess Skulder i allmänhet. 1 §.
Riksgälds-Contoiret, som är ett Rikets Ständers Verk, kommer, enligt 66 uti Kongl.
Majus och Rikets Ständers faststälda Regeringform af den 6 Junii i8og, att förblifva, såsom lii ti lis, under Rikets Ständers Styrelse, inseende och förvaltning. 2 §.
Detta Contoir har till egentligt föremål , att ombesörja liqviderandet af dell Riksgäld, för hvilken Rikets Ständer ansvarighet sig iklädt; hvadan de till Riks - a44 Stats-Utskottets ■
Se tänk and en. gälds-Verket hörande och dit anslagne medel icke mä , under någon förevändning, eller med hvad vilkor, som heldst, derifrån ryckas eller användas till andre behof, än Rikets Ständer bestämt — Allt förordande, som häremot strider, vare kraftlöst. > 3 ?. Riksgälds-Contoirets Skulder, för hvilka Rikets Ständer, vid förra Riksdagarne, ansvarighet sig iklädt och hvilka med Allmän Bevillning och dylika anvisade tillgångar skola liqvideras, upptagas uti Räkenskaperne under följande Hufvudrubriker, nemligen: 1 Morn.
Den så kallade gamla Riksgälden, bestående uti Mynt-Teckens och Intresse-Försäkrings-Sedlar saint andre liqviderade och redan till betalning faststälde Kronofordringar.
De äldre, ännu outredde Kronofordringar och Pretentioner, hvilka i laglig ordning och inom föreskrifven tid äro bevakade och till betalning varda fastälde. 3 Moni.
Riksgälds-Contoirets öfrige Inrikes Skulder, bestående liufvudsakli - Stats-Utskottets Betänkanden.
2^5 gen uti Contoirets utelöpande Obligationer med 5 och 6 procents Ränta. 4 Mom.
Riksgälds-Contoirets Skuld till Banken å den så kallade DiscontRäkn ingen.
De från Riksgälds-Contoiret utgifne Credit-Sedlar komma att inlösas , på sätt längre fram uti 6 Art. 4 §. oraförinäles.
II Art.’ Riksgälds-Contoirets Fonder och Inkomster samt det Creditiv, som Jår begagnas uti Rikets Ständers Bank.
Till: liqviderande af de uti nästförestående i:sta Artikel omförmälde Skulder; äfvensom till fullgörande af de särskilda förbindelser, hvilka dessutom blifvit Riksgälds-Contoiret ålagde, äro redan uppräknade Fonder och Inkomster åt Contoiret anslagne, nemligen: i Mom.
Alla Restantier å RiksgäldsContoirets äldre Fonder och Licent-medlen för år 1823, jemte den så kallade 2/jö Stais- Utskottets JBétän handen.
Allmänna Bevillningen, som för innevarande år 1823 skall erläggas. z Morn.
Återstående behållningen af de, jemnlikt Rikets Ständers Beslut vid 1810 samt 1818 årens Riksdagar här i Stockholm, aflemnade Cassors medel, hvilka förut varit stälda under Kongl. Krigssång Rergs-Collegiernes förvaltning, 3 Morn, Likaledes återstående Be*, hållningen af f. d. Konungen enskildt tillhöriga medel, hvilka, enligt Rikets Ständers förordnande A'id 1818 års Riksdag, blifvit till Riksgälds-Contoiret aflemnade, samt de Actier uti Götha Canal Bolag, hvilka tillhört Högstsalig Hennes Majit Enke-Drottningert Hedvig Elisabeth Charlotta och, enligt Rikets Ständers Beslut vid innevarande Riksdag, till Riksgälds-Contoiret skola aflemnas.
4 Mom, Riksgälds-Contoirets fordringar för Utlånte Medel; hvarvid anmärkes; c) I afseende på Lånet till Staden Malmö, att jemnlikt Rikets Ständers, vid innevarande Riksdag , fattade Beslut, någon Capital afbetalning eller ränta på detta Lån icke kommer, intill nästa Riksdag* att beräknas och erläggas; derest Stats-Utskottets Betänkan den. 24 7 icke, genom förflyttning af minst En Escadron af Kron-Prinsens Husarer till annan ort, inqvarterings besväret skulle förminskas. b) I afseende pä de nu mera framlidne Hans Excellence m. m.
Ruuth i lifstiden beviljade 2:ne Län till Skånska Stenkolsverkets bedrifvande, så hafva Rikets Ständer, under de vilkor, hvilka särskildt varda Fullinägtige meddelade, öfverlåtit hvad som uppå desse
Lån, i stadgad ordning, inflyter, åt det nya Bolag, som för Skånska Stenkols-Verlcets bedrifvande, varder stiftadt, så att de ifrån den dag, under hvilken Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, om det nya Stenkols-Verket expedieras, upplupne och vidare upplöpande, till Riksgälds-Contoiret ingående Räntor, jemte Capital af betalningar, komma att hållas nämnde Bolag tillhanda, så snart, genom Bolagets Räkenskaper är behörigen styrkt, att Tvåhundrade Tusende Riksdaler blifvit, på föreskrifvet sätt, föt Stenkolsverket m. m. använde.
Den så kallade Allmänna Bevillningen, som Rikets Ständer, vid innevarande Riksdag, sig åtagit.
Tullmedel. a 48 Stats-Utskottets
Be Länkanden.
KongCNumer-Lotterie-medel. 8 Mom.
Öfverskott på Stats-Verkets beräknade Inkomster. p Mom.
Skatte råttighets-medel, hvilka inflyta för de Kronan beliållne Hemmans försäljande till Skatte. io Mom.
Observations-medel, härrörande från Revision af Räkenskaperne öfver sådane medel, som äro stälde under Rikets Ständers omedelbara disposition och uti Riksgälds-Contoiret skola redovisas, it Mom.
De Auctions-Medel, som kunna falla för Kronan tillhörige
Hus i jStäderne; härifrån likväl .undantagne sådane Hus och Byggnader, som äro inköpte för Kongl, Amiralitetet i Carlskrona och Allmänna Magazins-Inrättningen. 12 Morn, Skatte-Köpeslullingar för Recognitions samt Kronans öfrige disponible Skogar, hvilka ifrån och med år tS24 inflyta.
På det Riksgälds-Contoiret icke, vid något tillfälle, matte sakna erforderliga medel, att, i stadgad ordning, förefallande Stat»-Utskottets Betänkanden.
249 utgifter bestrida, skall Riksgälds-Contoiret ega, att, ifrån och med år 1824, uti Rikets Ständers Bank begagna behöflige räntefria förskott; hvilka dock böra godtgöras, i mån de sålunda anticiperade Inkomster Riksgälds-Contoiret tillflyta.
Angående uppbörden af Allmänna Bevillningen m. m. samt hvad dervid iakttagas bör. * §•
Uppbörden af Allmänna Bevillningen i Landsorterne besörjes på lika sätt, som hittills, af Kronans vanlige UppbördsBetjente, hvilka för denna uppbörd äro till redovisning förbundne utan särskild vedergällning eller arfvode.
Men LandsKaminererare, Kronofogdar och Häradsskrifvare samt andre vederbörande, hvilka med Bevillnings-Taxeringen ega befattning, åtnjuta härföre arfvoden, på sätt Bevillnings-Förordningen stadgar; äfvensom Uppbördsmännen i Landsorterne samt Lands - Contoiren bibehållas vid det Arfvode af Två (2) Procent, som genom Kongl. Kungörelsen af d 28 Janu - j25o Stats-Utskottets Betänkanden. arii i8o4, är dem tillagdt för deras befattning med uppbörden af, samt redovisningen för den Bévillnings-afgift, som skall erläggas af testementerad Egendom Oo <~J samt behållna förmögenheter i Sterbhus. 2 §.
Samtelige Landt-Räntmastare i Länen få för de medel, hvilka, innevarande år i8a3, till Riksgiilds-Contoiret levereras, sig till godo beräkna Tre Åttondedels (jidels) Procent Remisslage, med undantag af Landt-Räntemästaren i Stockholms Län, som får afföra blott En Åttondedels (|:dels) Procent, såsom Remisslage.
Deremot kommer Remisslaget å de Riksgälds-Contoirets medel, hvilka, efter 1823 års slut, från Landt-Ränterierne afsändas, att beräknas och afföras med En Åttondedels (|:dels) procent. 3 §.
De uti Landt-Ränterierne till Riksgälds-Contoirets disposition inflytande medel öfversändas och levereras derifrån omedelbarligen till Riksgälds-Contoiret; Och får något Remisslage icke beäknas å de Summor, hvilka icke, inom den i För - Stats-Vtskottets Betänkanden. zSi fattningarne utstakade tid och dåir föreskrifne ordning, från Landt-Ränterierne expedieras, eller med hvilka icke förfares, på sätt, de af Ofverstyrelsen för Riksgälds-Verket Land t -Ränte-Mästarne till efterrättelse gifne föreskrifter om hvad i öfrigt vid remitteringen bör iakttagas, innehålla.
Angående redogörelsen jor Riksgdlds-Contoirets Fonder, hvilka uli Landsorterne upppbäras. 1 5- £ .
Ofver Allmänna Bevillningen och Riksgälds - Contoiréts öfrige Fonder i Landsorterne afslutas, vid Lands-Contoiren, särskilde såj kallade Lands-Böcker, hvilka uti Kongl. Kammar-Rätten granskning undergå, 2 §.
De uti Landsorterne inflytande Observations-Medel levereras uti LandtRänterierne till Riksgälds-Contoirets disposition; hvarefter Observations Procenten från Riksgälds-Contoiret utbetales. 2 5a Stats-Utskottets Betänkcindeti. 3 §.
Öfver hvarje års Uppbörd af Allmänna Bevillningen samt öfrige Riksgäds-Contoirets Inkomster , hvilka ' uti Landsorterne levereras, författas vid LandsContoiren Summariske Räkningar, hvilka afslutas och insändas till Rikgälds-Contoiret, inom den tid, som nu är, eller, genom särskild Författning, varder stadgad; och uti hvilka Räkningar, Restantier och Balancer från de förra åren jemväl till redovisande upptagas.
Sådana Summariska Räkningar aflemnas äfven till Riksgälds-Contoiret från Stockholms Stad, inom den tid, som särskildt är bestämd. 4- §•
I början af hvarje månad insändas till Riksgälds-Contoiret från Landt-Ränterierne Förslag öfver Uppbörden under den nästförflutne Månaden, hvilka Förslag till rigtigheten ovillkorligen böra vara bestyrkte af Lands-Contoiren; men öfver de uti Landt-Ränterierne nedsatte Skatte-Köpeskillingar författas särskilde, på enahanda sätt bestyrkte.
Rapporter, Stats-Utskottets Betänk anden.
253 hvilka insändas, på samma gång, som Månads-Förslagen.
Angående Öfver-Styrelsen af Riksgalds Verhet. 1 §.
Öfver-Styrelsen af Riksgälds-Verket föres af Rikets Ständers Fullmägtige, Tre af hvarje Riks-Stånd, hvilka väljas och tillförordnas, på sätt Riksdags-Ordnin gen ' X O t-j utstakar och hvarje Stånd härom särskildt stadgar. 2 §.
Sedan Fullmägtig ordentligen vald är, skall han, innan han tillträder utöfningen af Fullmägtigskapet, munteligen aflägga och särskildt med sitt namn underteckna följande Ed, hvilken bland Riksgälds - Contoirets Handlingar kommer att förvaras, ”Jag N. N. lofvar och svär, vid Gud och Hans Heliga Evangelium, att sorn jag blifvit vald och utsedd till Fullmägtig uti Rikets Ständers Riksgälds-Contoir, att förvalta den så kallade Riksgälds»Fonden och de flere Inkomster, 3 54 Stuts* Utskottets Betänkanden. sorn dermed äro förenade, för att dermed besörja, det Rikets gäld, så till Hufvudstod, som Ränta, må, efter hvad och i den mån sig göra låter, kunna betalas.
Så skall jag vid samma mig anförtrodde förrättning, på det sorgfälligäste ställa mig det härom utfärdade Reglemente och hvad framdeles Iean blifva förordnadt, till behörig efterlefnad, samt hvad dervid förefaller, som tyst vara bör, doldt och förtegadt hålla och för ingen, utom Rikets Ständer och dem, som af Rikets Ständer till förvaltningens öfverseende, under och emellan Riksdagarne, förordnas, uppenbara eller uppenbara låta, utan i allt mig så förhålla, som en redlig
Man väl egnar och anstår, och jag det inför Gud och Rikets
Så sannt mig Gud hjelpe till Lif och Själ.’* 3 $. t Morn.
Fullmägtige njuta i och för deras befattning med Riksgälds-Verket enahanda säkerhet, sorn uti 1809 års Regerings-Form är Riksdagsmän tillerkänd; Och äro Fullmägtige för denna deras befattning Rikets Ständer och de Stats- Utskottets Betänkanden.
a 55 emellan Riksdagarne tillförordnade Revisorer allena redo skyldige. z Mom.
Rikets Ständer och de emellan Riksdagarne tillförordnade Revisorer skall det ock allena tillkomma, att låta i laglig ordning ställa Fullmägtige till ansvar, i händelse af origtigt förhållande i deras förvaltning af Riksgälds-Verket; Men skulle, emot hvad förmodas bör, Fullmägtige beträdas med annan förbrytelse, sorn i allmänhet förstås med Lagbrott, vare han i sådant fall underkastad tilltal och ansvar, enligt Lag och Författningar. 4- $• i Morn.
Befallningar, angående dispositionen af Riksgalds-Contoirets medel eller hushållningen med Verket, gifne af någon annan, än Rikets Ständer, få icke af Fullmägtige åtlydas och efterkommas; Och, i afseende på de emellan Riksdagarne tillförordnade Revisorers föreskrifter, så kommer härmed att förhållas, enligt den för Revisorerne gällande Instruetion. 2 Morn.
Fullmägtige vare det förbudet, att, genom underdåniga tillstyr - a56 Stats-Utskottets Betcirikanden. kanden, bereda bifall till sädant, som strider emot de uti detta Reglemente stadgade allmänna grunder för Rikgälds-Contoirets Inrättning; eller ock på något sätt skulle leda till inskränkning af Rikets Ständers rättighet, att sjelfva om Verket förordna.
Accord om Riksgälds-Contoirets Fordringar få icke af Fullmägtige beviljas. 5 $. Skulle Fullmägtig komma i den författning, att han icke kan vara Riksdagsman och Ledamot af Utskott, upphörer genast hans Fullmägtigskap och hans rum anses ledigt samt kommer i föreskrifven ordning att återbesättas.
Om närmare bestämmelser, i afseende p3 hvad som bor iakttagas vid likviderandet af Riksgälds-Contoirets skulder samt fullgörAndet af särskilda Contoiret alagde förbindelser. 1 §•
Den så kallade gamla Riksgälden, bestående uti Myntteckens och interesse
För - Stats-Utskottets
JBe lankan den. 2^7 Försäkrings-Sedlar E§mt andre liqviderade och redan till betalning faststälde Krono-Fordringar, kommer att godtgöras, enligt det härom, under den 19 September 1766, utfärdade Reglemente och då. vidtagne Författningar; derest
Fordringsbevisen varda till betalnings erhållande företedde inom den tid, som med anledning af Rikets Ständers derom gjorda underdåniga anhållan, genom Kgl. Majus Nådiga Kungörelse, blifver stadgad och bestämd. 8 §•
De äldre ännu outredde Kronofordringar och Pretentioner, hvilka, enligt förra Reglementen och Författningar, skola ittaf Riksgälds-Fonden liqvideras, böra äfven af Riksgälds-Contoiret godkännas, så framt dylika.
Fordringar ärt» i laglig ordning och inom föreskrifven tid bevakade och på sådan grund pröfvas laglige samt, efter det Fullmägtige blifvit hörde, i Nåder varda faststälde.
Men betalningen skola Fullmägtige ega att utsätta på Terminer, lämpade efter Riks» gälds-Contoirets tillgångar Samt å hvarje Fordringsbelopp utfärda Obligationer med l7. 258 Stats-Utskottets Betänkanden.
Ränta, hvilken dock ej får öfverstiga fyra Procent om året. 3 §•
Riksgalds-Contoirets Obligationer, med 5 och 6 procents ränta, inlösas å förfallodagen, när de i sådant ändamål uppvisas* 4- §.
Den Skuld, härrörande ifrån begagnade Förskott uti Rikets Ständers Bank emot Discontvillkor och Två Procents ränta, för hvilken Riksgälds-Contoiret, vid i823 års slut, efter förrättad coltationering och uppgjord liqvidations räkning, häftar, kominer att alldeles oförändrad utan afbetalning eller någon vidare räntas beräknande, qvarstå intill nästa Riksdag och uti 1824 års och följande årens Räkenskaper balanceras under Rubrik: Rikets Ständers Lane- Bank-Fordran.
Men derest flere eller färre af Riksgälds* Contoirets Obligationer med 5 och 6 procents