Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Afdelning för Riksgdldsar enden.
Med anledning af Riksgälds-afdelningens skrifvelse af den 12 dennes med begäran om uppgift å tjenstebefattningarne, dels hos Kongl.
Trafik-styrelsen, dels vid de för trafik öppnade delar af Statens jernvägar, samt angående de med dessa befattningar förenade arfvoden och öfriga aflöningsförmåner, får Kongl. Styrelsen fästa Afdelningens uppmärksamhet derå, att, jemlikt Kongl.
Maj:ts nådiga Bref af den 30 sistlidrve December, Styrelsen för närvarande har under utarbetande ett förslag til! interimsstat för Styrelsens tjenstemän, och att Styrelsen således icke kan, förr än detta förslag blifvit Kongl. Majus nådiga pröfning understäldt, uppgifva andra aflöningsbelopp för Styrelsen och dess tjenstemän, än dem, som, enligt hvad ofvan åberopade nådiga bref gifver vid handen, blifvit bestämda att tills vidare utgå för Styrelsens chef och ledamöter, nemligen: för General-direktören och Chefen B:dr 8,000. tillika med 1,000 R:dr i resekostnadsersättning; för hvardera Intendenten » 3,000. jemte 1,000 R:dr i inqvarteringsmedel och 600 R:dr i resekostnadsersättning ; för Byrå-chefen » 3,000.
Emellertid får Styrelsen upplysningsvis nämna, att för sistlidet år, då de vid Chefens för Statens jernvägsbyggnader byrå anställde tjenstemän handlade såväl de göromål, som angingo byggnaden, som dem, hvilka alsågo trafiken, ett samma nlagdt belopp af 20,094 R:dr 8 öre af de för dessa tjenstemän utgående arfvoden på fördes de för trafik öppnade banorna.
Hvad beträffar aflöningen för den å linierna tjenstgörande personal, får Styrelsen öfverlemna hosgående trenne förteckningar, upptagande antal och aflöningar för sistlidue December månad, hvarvid Styrelsen får anmärka, att aflöningarne ofta undergå förändringar inom de gränsor Kongl. Maj:ts nådiga Bref af den ll:te Mars 1839 och den 4:de April 1861 föreskrifva.
Slockholm den 21 Januari 1863. C. 0. TROILIUS.
C. Limnell.
Förteckning å tjenstemän och deras arfvoden vid l:sta Trafik-distriktet at‘ Statens jernvägar under December månad 1862.
En Intendent Byrå- Afdelningen.
En Kassör Ing enior-Af delningen.
En Ban-ingeriior En d:o En d:o Trafik-Af delning en.
En Trafik-direktör En Bokhållare Stockholn), en Stations-inspektor . » en Bokhållare » två d:o å 100 . » tre d:o å 63 . . Liljeholmen, en Stations-inspektor Huddinge, en d:o Tumba, en d:o Södertelge, en d:o » en Bokhållare . . . . Jerna, en Stations-inspektor . . .
Mölnbo, en Stationsmästare . . . . Gnesta, en Stations-inspektor . . . » en Bokhållare Björnlunda, en Stations-inspektor .
Stjernhof, en Stationsmästare . . .
Sparreholm, en Stations inspektor Flen, en d:o Arfvode per månad.
Inqvarte- ringsmedel. Anmärkningar.
166 C5 ■*. 1 — T. f.
Intendenten har så- som Distrikts-ingeniör upp- burit sitt hufvudsakliga arf- vode påbyggnads-afdelningen.
SO — Tillika Kassör vid bygg- nads-afdelningen. 17S __ in nät ura SO — — ISO in nät ura 300 43 76 in natura 175 d:o 123 18 75 200 30 — 189 28 35 ISO in natura 100 d:o 113 d:o ISO d:o 6,3 d:o 100 d:o 80 d:o 12S d:o 50 d:o 100 d:o 80 d:o 113 d:< i 113 d:o Walla, en Stations-inspektor 100 in natura Katrineholm, en d:o 125 d:o » en Bokhållare 75 d:o Wingåker, en Stations-inspektor .... 113 d:o » en Bokhållare 50 5 Kilsmo, en Stations-inspektor 100 in natura Pålsboda, en d:o 100 d:c Machin-afdelning en &
Förrådet.
En Machin-ingeniör ku.. 300 45 En d:o Assistent 200 — 30 — En Verkstadsknmererare 175 — 26 25 Eo Materialförvaltare 168 — 25 20 En Verkstadsbokhållare 100 — 15 — En Förråds- d:o 73 — 11 25 Förteckning å tjenstemän och deras arfvoden vid 2:dra Trafik-distriktet af Statens jernvägar under December månad 1862.
ArfYode per månad.
Inqvarte- ringsmedel.
En Intendent Byrå-afdelningen. ■— — — T. f. Intendenten har så- som sådan ej uppburit sär- skildt arfvode.
En Kassör 175 — 26 25 En Bvrå-sekreterare 125 — 18 75 En Vaktmästare Ingeniör- afdelningen. 8 33 “ En Telegraf-ingeniör 175 26 25 En Bangårds- d:o 25 — 3 75 En Ban- d:o 175 — in natura Två d:o å 150 300 — d:o Tre d:o å 125 375 — d:o En Läkare 29 17 — — En Läkare 23 En d:o 16 67 — — En d:o 37 50 — — En d:o 33 33 — — Trafik-ajdelningen.
En Trafik-direktör 330 — 52 50 En Bokhållare 90 — 13 50 Göteborg, en Stations-inspektor 200 — in natura » en Bokhållare 123 — 18 75 » tre d:o å 80 240 — 36 — » en d:o 70 — 10 50 Partilled, en Stations-inspektor 100 — in natura Jonsered, en d:o 113 — d:o Lerum, en Stationsmästare 90 — d:o Floda, en Stations-inspektor 113 — d:o Alingsås, en d:o 130 — d:o » en Bokhållare 70 — 7 — Lagmansholm, en Stations-inspektor.
. . 100 — in natura Wårgårda, en d:o . . 125 d:o Herrljunga, en Stationsmästare 80 — 8 — Foglavik, en Stations-inspektor 125 — in natura Sorby, en d:o 100 — d:o Falköping, en d:o 125 — d:< ) » en Bokhållare 80 — d:o Stenstorp, en Stations-inspektor 113 — d:o Sköfde, en d:o ....
125 — d:o » en Bokhållare 70 — 7 — Waring, en Stations-inspektor 100 — in natura Moholm, en d:o 113 — d:o Töreboda, en d:o 150 — d:o » en Bokhållare 70 — d:o Elgarås, en Stations inspektor 100 — d:o Finnerödja, en d:o 100 — d:o Laxå' en d:o 125 — d:o Wretstorp en d:o 113 — d:o Hallsberg en d:o 125 — d:o » en Bokhållare 70 7 — Kumla, en Stations-inspektor 100 — in natura Mosås, en Stal iöns—inspektor 100 in natura Orebro, en d:o 150 — d:o Wartofta, en d:o 100 — d:o Sandhem, en d:o 100 — d:o Mullsjö, en d:o 100 — d:c Machin-afdelning en och Förrådet.
En kontrollerande Machin—ingeniör . . . 300 — 4 5 — En Machin-ingeniör 200 30 — En Ritare och Bokhållare 125 18 75 En Verkmästare 175 26 25 En Verkstadskamererare 175 26 25 En Materialförvaltare 125 __ 18 75 Förteckning å tjenstemän och deras arfvoden vid 3:dje Trafik-distriktet af Statens jernvägar under December månad 1862.
| En Intendent Byrå-afdelningen- — — T. f.
Intendenten har så- som sådan ej uppburit arf- vode under året.
' En Kässör 125 — 18 75 En Sekreterare Ing eniör-ajdelning en. 125 18 75 En Ban--ingeniör 175 in na 1 ura En d:o 150 d:o En d:o 100 — d:o T'rafik-afdelningen.
En Trafik-direktör 300 — 45 En Bokhållare Kontrollkontoret. 70 — 10 50 En Kontrollör 175 — 26 25 En Bokhållare En d:o | Malmö, en Stations-inspeklor » en Bokhållare » en : d:o » en d:o Åka rp, en Stations-inspektor Lund, en d:o » en Bokhållare » två d:o å 70 | Örtofta, en Stations-inspektor Eslöf, en d:o Stehag, en d:o Höör, en d:o Sösdala, en d:o Hessleholm, en d:o » en Bokhållare Hästveda, en Stations-inspektor . . .
Ousby, en d:o . . . , Elmhult, en d:o . . . » en Bokhållare Liatorp, en Stations-inspektor . . . .
Två Läkare å 33: 35 Macliin-afdelning en och Förrådet En Machin-ingeniör Eo Materialförvaltare En Räkenskapsförare Två Bokhållare å 80 En Verkmästare 13 50 — 6 — 26 25 15 —- — in natura — 10 rt 50 — in natura — d:o —.
d:o — d:o — d:o — 3,80 in natura — d:o — d:o — d:o — d:o — d:o — d:o d:o —. 10 67 50 — 18 75 — 15 — — 24 — 87 55 23 hvaraf 168
R:dr tillkomma honom i egenskap af Verk- mästare och återstoden så- som Mästareförare eller In- struktör för lokomotivförare 90 40 175 100 70 70 90 150 100 140 125 125 113 125 113 125 70 113 100 115 70 100 66 200 125 100 160 234 Bilaga till Ståts-Utskottets Utlåtande JYs 87.
Litt. X. Utdrag ur Stadens räkenskaper, utvisande antalet af fartyg, som passerat Stockholms sluss under nedanskrifne år.
1 Enskildes.
Kronans och andra Summa.
Dackade.
Odäckade. allmänna. 1858 2,986 2,396 357 5,739 1859 3,785 3,289 365 7,439 1860 3,390 3,130 144 6,664 •1861 3,566 2,569 137 6,272 1862 3,640 2,442 125 6,207 17,367 13,826 1,128 32,321 Medium 3,473 2,765 225 6,464
Af ofvanstående antal fartyg hafva omkring 1,000 årligen gått genom Slussen både upp och ned, så att enida genomfarterna derigenom ökas med sistnämnda belopp.
Stockholms Stads Kammar-kontor den 14 Februari 1865.
Auy.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH BECKMAN, 1865.
Stats- Utskottets Utlåtande N:o 88.
Ank. till Exp.-Utsk, (len 21 April 1863, kl. 12 mield.
Utlåtande, angående gjorda framställningar om statsbidrag för enskilda jern-* vägsanläggningars företagande.
(Rgs-Afd.J Genom särskilda remisser hafva till Stats-Utskotlets handläggning blifvit öfverlemnade dels Kongl. Majlis den 25 November sistlidet och den 30 Januari innevarande år aflåtna, uti lista Samlingen af Hillänget till Riks-Ståndens Protokoll under N:ris 48 och 66 intagna nådiga Propositioner, angående gjorda underdåniga framställningar om statsbidrag för anläggning af särskilda bibanor till Statens jernvägar, dels åtskilliga genom motioner inom Riks-Stånden väckta förslag, såväl i fråga onx en del af de uti berörda nådiga Proposition omförmälda bibanor, som angående andra enskilda jernvägar; och får Utskottet nu, i ett sammanhang, uti dessa ämnen afgifva sitt yttrande, dervid Utskottet ansett sig böra upptaga de föreslagna jernvägarne i följande ordning, efter deras belägenhet inom landet, från söder till norr. l:o Angående anläggning af särskilda bibanor inom Malmöhus län, nemligen: a) frän Eslöf lill Ystad; b) frän Eslöf till Landskrona; och c) frän någon lämplig punkt pä sistnämnda bana till Helsingborg.
Ehuru Utskottet skall här nedan afgifva särskildt yttrande öfver hvardera af dessa bansträckningar, har
Utskottet likväl desto heldre ansett sig böra i ett sammanhang redogöra för innehållet af de rörande dessa bibanor gjorda framställningar, som ifrågavarande banor, om de ock komma att anläggas af olika bolag, dock af Kongl.
Majit ansetts stå i eli så nära förhållande till hvarandra, alt de hos Kongl. Majit gjorda underdåniga framställningarna rörande dessa banor, enligt hvad ofvanberörda nådiga Proposition af den 25 sistlidne November gifver vid handen, samtidigt blifvit tagna under nådigt öfvervägande.
Bih. till a.
4 Sami 1 Åfd. 2 Bernd, 4 Baft. 1 Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 88.
Af berörda nådiga Proposition inhemtas, ali inlerimsslyrelsen för det bolag, som bildat sig för utförande af jernvägs-anläggningen melian Eslöf och Ystad med bifogande af eli utål Kapitenen vid Väg- och Vattenbvggnads-korpsen N. F. Fryckholm upprättadt, af kartor ät följ d t kostnadsförslag, i afseende å anläggning af en jernväg med 4,83 fots spårvidd från södra stambanan vid Eslöf öfver Tomelilla och Köpinge till Ystad, uti särskilda af Landshöfdinge-embetet i Malmöhus län insända ansökningar, framställt angelägenheten deraf att ifrågavarande jernväg, beräknad till en längd af 7 mil 4.970 fot och till en anläggningskostnad af R:dr 3,682,000 R:mt, hvaraf nära en tredjedel redan inom orten tecknats, blefve så snart som möjligt bragt till verkställighet; lill stöd för hvilken framställning hufvudsakligen åberopats: att genom den vestliga sträckning, sorn gifvits åt den genom Skåne anlagda stambanan, östra och sydöstra delarne af denna provins gäll miste om de fördelar, som kunnat dem tillgodokomma derest stambanan erhållit ett mera centralt läge med staden Ystad till ändpunkt; att trafiken å berörda bana i följd häraf icke heller kunde blifva af den betydenhet, som vore att påräkna, om banan sattes i förbindelse med nämnde folkrika och bördiga delar af provinsen; att den nu ifrågasatta jernvägen komme att framgå genom trakter, hvilka, för att ernå en hög grad af välstånd och förkofran, i anseende lill sin naturliga fruktbarhet endast behöfde lättade kommunikationer, hvarigenom på jordbruket skulle kunna användas de arbetskrafter, som nu förspiildes pä långväga forslingar; att rörelsen på Ystad redan nu vore i betydlig tillvext, så att under år 1861 från nämnde stad lill in- och utrikes orter exporterats sammanräknad! 165,426 skålpund iadugårdsprodukter, 1,506,299 kubikfot spanmäl och 79,904 kannor bränvin, hvarjemte under samma år tuiluppbörucn derstädes uppgått lill 267,790 Riksdaler 52 öre; samt alt inom en del af banans område, eller staden Ystad jemte Herrestads, Ljunits, Ingelstads och Jerrestads härader, fastighetsvärdena uppginge till 44,151,147 Riksdaler.
Skåne skulle nu föreslagna jernväg medföra väsendtligt gagn, utan äfven för den allmänna kommunikationen mellan Sverige oell Europas fastland skulle derigenom beredas så stora fördelar, att Statens mellankomst för della företags utförande med fullt skäl loges i anspråk.
Tyska sidan vore nemligen en jernväg mellan Stralsund och Berlin-Stettiner-banan under anläggning, hvilken jernväg år 1863 komme att för allmänna rörelsen öppnas; och om på Svenska sidan Ystad sattes i jernvägsförbindelse med södra stambanan, skulle den sedan lång tid tillbaka öfver nämnde stad lill Stralsund inrättade postgången på utlandet, som under vintern nu måste taga den långa omvägen öfver Danmark, kunna, i förening med ångbåtslägenhet för passagerare, ordnas på ett sätt, som icke lemnade någon önskan öfrig.
På grund häraf har inlerims-styrelsen anhållit, det Kongl.
Majit måtte föreslå Rikets Ständer, alt lill omförmälde jernvägs byggande bevilja ett anslag af 2,450,000 Riksdaler, motsvarande omkring två tredjedelar af den beräknade koslnadssumman, uti hvilken summa nedsättning med 500,000 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 88. •to Riksdaler dock skulle kunna ega runi, derest det tillätes bolaget att mot skälig ersättning begagna Statens gods- och passagerare-vagnar, hvaremot banans föreslagna konstruktion icke medgåfve alt å banan använda lokomotiver af den tyngd, som för stambanorna vanligen nyttjades; och hade Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader, häröfver hörd, ulan att ingå i bedömande af lämpligheten af den för banan föreslagna svagare öfverbyggnad, helst denna fråga blelve föremål för pröfning och bestämmande vid planens fastställande, derest statsunderstöd beviljades, tillstyrkt, alt företaget mätte understödjas med ett lån af 2,455,000 Riksdaler.
Vidare hade Landshöfdinge-embelet i Malmöhus län, medelst skrifvelse af den 14 sistlidne Augusti, i underdånighet öfverlemna! en af Direktionen för LandskronaEslöfs jernvägs-aktiebolag, gemensamt med koniiterade för staden Helsingborg, gjord underdånig framställning, deruti anförts hurusom, efter det södra stambanan genom
Skåne hunnit fullbordas och för allmänna rörelsen upplåtas, erlarenhetpn allt mer och mer ådagalagt, hvad redan vid stambanans påbörjande befarades, att trafiken till betydlig del droges från öfriga å Skånes vestkusl belägna städer till Malmö, hvilket förhållande åter menligt inverkade på välståndet äfven på den kringliggande landsbygden, som, i den mån städerna ginge tillbaka, förlorade den förra fördelaktiga afsättningen af sina landtmannaprodukter.
En jernvägsförbindelsc mellan dessa städer och södra stambanan vore följaktligen ej mindre för städerna sjelfva, ån ock för den omkringliggande landsbygden, al högsta nödvändighet påkallad; men enär städerna icke förmådde att på egen bekostnad anlägga de hanor, som för berörde förbindelses åvägabringande erfordrades, och särskilda banor till stambanan fråu både Helsingborg och Landskrona icke lämpligen borde anläggas, hade Helsingborgs stad och Landskrona-Eslöfs jernvägs-aktiebolag öfverenskommit om gemensam framställning i fråga om anläggandet af banor i och för stambananans sammanbindande med nämnde städer; anhållande sökanderne att, som det, oaktadt flerfaldiga försök, hittills icke lyckats att anskaffa tillräckliga medel för ifrågavarande företag, Kongl. Majit måtte af Rikets Ständer härtill äska ett anslag, motsvarande två tredjedelar af den kostnad, hvartill jernvägs-anläggningen, i enlighet med det förslag, sorn kunde varda af Kongl.
Majit faststäldt, komme att uppgå, samt på de vilkor och bestämmelser i öfrigt, som Kongl. Majit kunde
Qnna lämpligt föreskrifva; hvarjemte ej mindre staden Helsingborgs komiterade än äfven direktionen för Landskrona-Eslöfs jernvägsaktiebolag uti särskilda ansökningar hvar för sig närmare utveckiat de skäl, som, enligt sökandernes tanke, talade derför alt Staten lemnade bidrag till omförmälde jernvågsaniäggning; dervid hufvudsakligen åberopats att, enär post- och passageraretrafiken mellan Sverige och Danmark öfver Helsingborg vore särdeles liflig, isynnerhet vintertiden, då denna trafik icke från någon annan stad på kusten kunde besörjas med så ringa afbrott som öfver sundet vid Helsingborg, vore det ock af väsendtlig vigt för vidmagthållande af en snabb förbindelse med utlandet, att nämnde stad medelst jernväg förenades med södra stambanan; att härtill nu förefunnes så mycket 4 Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 88.
1 stone skäl, som å Danska sidan af sundet redan påbörjats anläggning af jernvåg mellan Köpenhamn och Helsingör; samt all hamnen vid Landskrona, dit fartyg af hvarje storlek kunde inlöpa, i afseende på djup, rymlighet och beqvämlighet egde företräde framför alla andra hamnar å Skånska vestkusten; varande utaf Bolagsdirektionen bifogade tre särskilda, af Majoren C.
Adelsköld upprättade förslag, enligt hvilka hanan mellan Landskrona och Eslöf, i längd utgörande 2 mil 34,000 fot, beräknats att kosta: med en spårvidd af 4 fot tU tum, engelskt mått R:dr 1,788,000. v >) )> 4 fot 1,4o0,000.
„ „ „ 3,5 fot 1,295,000.
Uti sitt häröfver afgifna utlåtande hade Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader anfört alt, då inlressenteine i den tillämnade
Landskrona-banan icke yttrat någon åsigt om eller meddelat upplysningar till bedömande af hvilken spårvidd, som borde gifvas företräde, samt ingen antaglig plan blifvit för Helsingborgs-banan aflemnad, Styrelsen funne sig icke vara i tillfälle att utlåta sig om det anläggnings6ält eller det bidragsbelopp, som för dessa företag erfordrades; men alt, enligt Styrelsens åsigt, anläggning af bibanor mellan nämnde släder och stambanan kunde betraktas såsom en nödvändighet, och all Staten, om eller när tillgångarne sådant rnedgåfve, torde dertill böra bidraga med lån till två tredjedelar af den kostnad, som enligt antagliga förslag visades vara för ändamålet af behofvet påkallad.
Sedermera hade till Kongl. Maj:t inkommit ett af Majoren Adelsköld afgifvet betänkande, angående anläggning af jernväg mellan Helsingborg och södra stambanan, deruti anförts, att, vid de undersökningar, som förut blifvit gjorda för bibanor mellan städerna Ystad och Landskrona samt södra stambanan, Eslöfs station antagits såsom den lämpligaste anslutningspunkten, hvadan äfven på förhand blifvit bestämdt, alt jernbanan från Helsingborg borde vid nämnde punkt sammanträffa med stambanan, men alt vid de noggranna undersökningar, hvilka nyligen blifvit verkställda, det visat sig, att Helsingborgs-banan med vida större fördel förenades med stambanan vid Bosarp, omkring jj mil nordost från Eslöfs station, hvilket utan svårighet kunde ske, och hvarigenom våglängden för alla de passagerare och det gods, som komme att gå mellan öfre delarne af landet och Helsingborg eller Landskrona skulle förkortas med öfver en half mil, samt att, enligt verkställd okulär-undersökning, jemväl banorna från Ystad och Landskrona kunde med lätthet och utan afsevärd tillökning i våglängd dragas till Bosarp.
Uti det upprättade detaljerade förslaget öfver kostnaden för en jernvägsanläggning mellan Eslöf och Helsingborg hade beräkningarne uppgjorts efter det för Statens stambanor antagna system, dock med någon minskning af banvallens bredd och rulernas tyngd; upptagande nämnda förslag för en sådan bana, i längd utgörande 4 mil 40,450 fot, en kostnadssumma af R:dr 2,629,000; hvarjemte Majoren Adelsköld, på grund af approximativa beräkningar, antagit, att kostnaden för en jernbana från Bosarp öfver Stats-Utskottets Utlåtande N:o 88.
5 Sireköpinge lill Helsingborg, med cn grenbana till Landskrona, beräknad till en längd af 5,9 mil, skulle uppgå lill lLdr 3,540,000, och för en bana från förstnämnde punkt öfver Billeberga lill Landskrona med en sidobana till Helsingborg, ulgörande något mindre våglängd, eller 5,6 mil till R dr 5,560,000.
Efter meddelandet af den upplysning alt, uppå derom gjorda ansökningar, bolagsordningar blifvit af Kongl. Maj:t fastslällda för särskilda aktiebolag, hvilka bildats: ett för utförandet af linien Ystad-Eslöf, ett för linien Landskrona-Eslöf och ett för gemensam jernväg Eslöf-Landskrona-Helsingborg, har Kongl. Maj:t, vid pröfning af de sålunda väckta förslagen att, genom jernvägar till en och samma punkt på södra stambanan vid Eslöfs station, sammanbinda med stambanan och med hvarandra städerna Ystad, Landskrona och Helsingborg, funnit, med afseende å den lättade förbindelse med bela det öfriga landet, som härigenom till och från dessa städer måste uppstå i den mån södra stambanan närmar sig siu fullbordan, äfven en allmännare vigt vid företagen böra fäslas.
Utom del att dessa städer hvar för sig genom tilltagande rörelse, ökad spanmåls-export och äfven i öfrigt utbildad handel, af hvilken betydliga tullinkomster lili Statsverket inflyta, vore vigtiga slapelorter för den folkrika och bördiga landsdel, af hvilken de omgifvas, måste de, såsom slutpunkter för hvar sin jernvägsförbindelse, äfven för del öfriga landet erhålla en ökad betydelse.
Helsingborg vore, i följd af sitt läge vid smalaste delen af Öresund, för öfverfarten till
Danmark och vidare derifrån till aflägsnare orter, synnerligast under de tider af vintern då rörelsen från andra hamnar är slängd, både för resande och postföreningen af allmän vigt.
Landskrona, med egna betydande fabriksanläggningar, kunde med sin säkra och djupa hamn vara till framstående nytta icke blott för den varuförsel till och från andra länder, som kräfver djupgående fartyg, utan ock vid transporter sjöledes af trupper och krigsmateriel å större krigsfartyg, hvilka icke i någon annan af Skånes hamnar kunna inlöpa.
Ystad hade från ålder funnits vara den för postförhindelsen med kontinenten lämpligaste utgångspunkt; och General-postdirektören hade jemväl uti afgifvet yttrande förmält alt, med afseende å de dryga utgifter, som nu drabba Postverket för kontinentalpostens befordrande på olika linier, Postverket skulle, äfven efter afdrag för utgifterna lill daglig ångbåtskommunikation mellan Ystad och Stralsund, tillskyndas en icke obetydlig penningevinst, likasom det för öfrigt skulle medföra vinst i tid, om, när södra stambanan hinner fullbordas, jernväg funnes jemväl tili Ystad, så att ständig snabb postgång deröfver lill Stralsund kunde ordnas, dervid General-postdirektören tillika förklarat att, om jernväg mellan Ystad och Eslöf ej kunde tillvägabringas på annat sålt, än genom bidrag jemväl från Postverket, lian icke skulle tveka att i Postverkets och det allmännas intresse tillstyrka sådant bidrags beviljande.
Då, eller hvad antagas kunde, redan påbörjade jernvägsanläggningar från Berliner-Steltiner—banan till Stralsund och från Köpenhamn till Helsingör blifva för tra - 6 Stats-Utskcitsts Utlåtande N:o 88. fik upplåtne. den förra under innevarande år och den sednare åtminstone år i864, tunnes äfven häruti ett ytterligare skäl för befrämjande af nu ifrågavarande jernvägsförbindelser.
Särskilda banor till Helsingborg och till Landskrona, hvar för sig ledande direkte till Eslöf, borde emellertid, med afseende å dessa städers läge, icke rimligtvis komma till utförande, ulan ausåg Kongl. Majit dessa banors förening vid lämplig punkt, som efter närmare pröfning af förhållandena kunde bestämmas, böra utgöra ett vilkor för deras understödjande med allmänna medel.
Med ledning af ingifna kostnadsförslag kunde med säkerhet antagas, att en jernväg af lika spårvidd med stambanan, om än med något mindre kostsamt byggnadssätt, än det derå använda, kan i lämplig sträckning utföras med omkring 3,450,000 Riksdaler.
Kostnaden för Ystads-banan, med samma spårvidd men med svagare konstruktion, uppginge, på sätt förut är anmärkt, till 3,682,000 Riksdaler, hvilket belopp dock skulle med 300,000 Riksdaler minskas, derest, efter träffad öfverenskommelse, Statens godsoch passagerare-vagnar finge begagnas, och särskild reparationsverkstad derigenom blefve obehöflig.
På grund af nu anförda förhållanden har Kongl. Majit väl funnit, att dessa jernvägsanläggningar, som i längd innehålla tillsammans omkring 13 mil, och genom hvilka, i förening med den redan befintliga södra stambanan, ett väl ordnadt jernvägssystem inom Malmöhus län skulle komma till stånd, borde med statsbidrag understödjas, men att det bidrag, som kan varda beviljadt, icke bör lemnäs utan återbelalningsskyldighet; äfvensom Kongl. Majit icke ansett af Statens fördel påkalladt eller för öfrigt gagnande, att Staten för sitt bidrag skulle såsom delegare i företagen ingå.