Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Inkomster utöfver hvad påräknadt varit, har Eder Kongl. Majit, uti nådigt Bref till Stats-Contoret af den 6 Julii 1831 förklarat, att i afseende å utbetalningen af dessa understöd, sådan åtgärd skulle vidtagas, alt denna, lika med andra utgifter må blifva synlig under den IIufvud-Titel hvartill den, enligt sin beskaffenhet, hörer. ( 45 ).
Till följd häraf, torde anmälan härom böra göras hos Rikets Ständer, på det ett efter behofvet lämpadt anslag, må, för ifrågavarande ändamål blifva uppfördt å ryde Hufvud-Titeln, hvars tillgångar de senare åren varit så knappa-, att en del nödiga ansedde utgifter måst år från år uppskjutas. T i o n (1 e Huf v ud - Titeln.
Clcrccie- och Läroverken.
Eder Kongl. Majit har, i anledning af Rikets Ständers vid sista Riksdag i underdånighet framställda önskan, att fullständiga Special-Stater för Clereciet samt Gymnasii- och Skol-Slaternes anslag måtte af vederbörande Embetsverk upprättas, genom nådigt Bref af den 10
December i83o, anbefallt Kammar-Collegium och Stats-Contoret att vidtaga de åtgärder, som för ändamålets vinnande voro erforderlige: och lärer Eder Kongl. Majist till Rikets Ständer i nåder öfverlemna de förslag till lönings-stater för Gymnasii- och Skol-Staterne, som emedlertid blifvit upprättade: varandes af det anslag stort 60,000 Ridr som vid sista Stats-regleringen uppfördes att årligen intill nästa Riksdag utgå till förbättring i Lärarepersonalens lönevillkor, 42>000 R-dr beräknade såsom tillgång uti förenämnde förslag till lönings-stater för Elementar-Läroverken.
Allmänna Indragnfngs-State n.
Den besparing., som å denna Hufvud-Titel genom afgång upp*- kommit, utgör för år 1831 738 Ridr 38 sk. 3 r:st.
Det å allmänna Indragnings-Staten till f. d. Kongl,- Famillens underhåll varande anslag 66,666
Ridr 3a sk. årligen, har jemlikt Rikets Ständers beslut och Eder Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 20 Januarii och 18 Augusti 1824, anordnats till Pukets Ständers Bank, i afbetalning å den till liquiden med f. d.
Kongl, famillen af Banken förskjutna summan 732,557 Ridr 5 sk. 6 rist; och enär härå, lill och med för innevarande år, blifvit afbetalda 625,928 Ridr 44 A. 5 rist, utgör Bankens fordran vid 1834 å*'s sll,f allenast 39,964 Ridr 25 sk, 1 ristr hvarigenom Riks-Staten, i fall serskilde medel anvisas för denna återstående Utgift från i835 års början, vinner en årlig tillgång af 66,666 Ridr 32 sk.
Genom nådigt Bref lill Kammar-Collegium och Stats-Contoret af den i5 Junii 1825 förordnades, att ersättning för de genom Extra. ( 46 ) Grufvehjelpens upphörande i Dalarne, försvunne Nämndemans-löner och Gästgifveri-friheter skulle af Stats-Inkomsterne utgå till påföljande Riksdag, då Staten i denna del kunde blifva reglerad:
Berörde ersättning har på enahanda sätt, och i anledning af Eder Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes requisitioner hittills utgått efter hvarje års markegång; Och som denna utgift kommer att upphöra, då, efter slutade jordransakningar, förslag till ersättning derföre kan uppgöras; så synes denna utgift böra å allmänna Indragnings-staten uppföras med ett efter de senare årens förhållande, lämpadt förslags-anslag af 116 R:dr.
Sedan, i sammanhang med Norrbottens Läns fördelning i 3:ne fögderier, Eder Kongl.
Maj:t genom nådigt Bref den 24 Augusti 1826 förordnat, att de 2:ne då befintlige Lappfogde-tjenster skulle indragas, och den ene af desse fogdar numera med döden afgått, lärer den qvarvarande Lappfogden, som å andra Hufvud-Titelns besparingar innehar dess förre lön på
Stat 2o3 R:dr 24 sk. med derunder beräknade 19 Tunnor Spanmål, böra förflyttas å Allmänna Indragnings-Staten.
I afseende å den vid senaste Riksdag väckta fråga om upphörande af de afdrag och innehållningar å Embets- och Tjenstemäns-löner, sorn till förmon för vissa inrättningar äga rum, yttrade väl Rikets Ständer, att ehuru billigheten och ordningen talade derföre, att StatsVerkets utgifter och inkomster sa afpassades och beräknades, att af det underhåll Staten består sine Embets- och Tjenstemän, någon del icke återtogs eller till Staten åter indrogs, ”de ifråga komne afgifter och innehållningar af lönerne” likväl ”tills vidare äfven måste fortfara:” men då Rikets Ständer vid samma Riksdag framställde angelägenheten deraf, att mera enkelhet och bättre system infördes i åtskillige Verks räkenskaper, bör StatsContoret, i fall den uti förena inde hänseenden föreslagne men af Rikets Ständer tills vidare uppskjutne reglering icke heller vid instundande Riksdag varder bifallen, fästa Eder Kongl.
Maj:ts Nådiga uppmärksamhet på angelägenheten deraf, att företrädesvis den såkallade Centonalen varder afskaffad.
Denna afgift utgår till följd af Kongl.
Majrts förnyade ordning och påbud angående Wadstena Krigsmanshus-Cassas inkomster af den 3i December 1689, samt Eders Kongl.
Majlis Nådiga Kungörelse den 23 Januari 1811 med en procent af löningar och arfvoden m. m.
Innehållningen af Centoual-medel verkställes vid hvarje lönebelopps utanordnande; och beräknandet, uppbörden och redovisningen af denna afgift åstadkommer ej allenast betydligt besvär för de fleste redogörare ( 47 ) utan äfven vidlyftighet i räkenskaperne och omgångar vid redovisningen, hvarjemte icke obetydliga förvaltningskostnader äro med uppbörden af desse medel förenade.
Skulle emedlertid Centonalens upphörande icke medgifvas, utan motsvarande minskning å lönerne, till förmon för de verk och inrättningar, som hafva Centonal-medlen sig tillslagne, anser sig StatsContoret, i afseende härå böra framställa det förslag, att i stället för den hittills verkställda Centonal-innehållningen, löntagarne skulle påföras, i sammanhang med Bevillning å lön, en mot Centonalen svarande förhöjd afgift, hvilken skulle till RiksgäldsContoret ingå emot det att RiksgäldsContorets bidrag till StatsVerkets behof blefve ökadt med medel till det anslag, som å RiksStaten skulle upplöras, för att såsom ersättning för Centonal-medlen komma vederbörande Nerk och Cassör i behörig ordning till godo.
Genom en så beskaffad förenklingsåtgärds vidtagande, skulle vederbörande Embetsverk, Autoriteter och redogörare befrias från den likaså oformliga, som, i förhållande till det ringa belopp Centonal-medlen på det hela utgöra, besvärliga omsorg, att å hvarje aflönings-utgift afräkna, innehålla och serskildt redovisa en hundrade-del, hvilken derefter i sin ordning skall fördelas mellan olika verk, då deremot uppbörden af den till ersättning föreslagne afgiften kunde utan serskildt besvär verkställas i förening med debitering, indrifning och redovisning för allmänna Bevillningen.
Enligt den uppgift å Centonal-medels-uppbörden för 1821 med i83o, eller för 10 år, som KrigsCollegium lemnat, gör densamma per medium omkring 34,000
R:dr, derifrån dock bör afräknas de omkostnader, som af denna uppbörd äro föranledde och kunde indragas.
Enär de årliga Riks- och Special-Stater, som på grund af Rikets Ständers Stats-reglering böra upprättas, äro underkastade årliga förändringar derigenom, att den i allmänhet under penninge-lönerne uppförde Spanmål verkar tillökning i lön, då Riksmarkegångs-priset öfverstiger 6 R:dr per Tunna; och då en så beskaffad föränderlighet i de årliga staterna måste medföra betydliga olägenheter vid desammas upprättande, samt försvåra den controle som bör ega rum vid granskningen af StatsVerkets räkenskaper, anser StatsContoret sig böra ånyo anmäla angelägenheten deraf, att en Riksmarkegång vid hvarje Riksdag faststäldes, som , oförändradt intill dess påföljande Statsreglering vidtog, blefve gällande; och får StatsContoret, i afseende härå, underdånigst ( 43 ) åberopa dess uti, dea 16 October 1828 afgifven, Berättelse om StatsYerkets förvaltning, tillstånd och behof, gjorde framställning i detta ämne.
StatsContoret framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Storm äg tigste Aller nådigste Konung, Eder Kongl. Maj;ts underdanigste, tropligtigste tjenare och undersåtcr P. WESTERSTRAND. C. E. af Tuneld. L. G. af Sillén.
Stockholm den 19 December i833.
Till Kongl. underdånigst med Berättelse -om StatsVerkets förvaltning, till stånd och behof.
Ii 0 la, tryckt hos J.
Hörberg, 1834- ( 4.9 ) Förteckning- öfver de till 1831 års slut på Öfverskotten å Stats-Verkets Inkomster anordnade Förskotts-Utgifter, att anmälas hos Rikets Ständer till ersättning eller afskrifning.
För år 1827 och förra åren.
Återstoden af InköpsSumman för Biskops-Bostället i Götheborg, enligt Kongl. Brefvet den x
Utbetaldt samma år 6,000.
Afgå ersatte år 1825 2,271: 41• 4--; 70». p 9.
Till uppförande af en Stall-Byggnad för Veterinaire-Inrätt- ningen åren 1821 och 1822, enligt Kongl. Brefvet den 23 Maj 1831 10,882: 16. 8. afgå ersatte åren 1823, 1824, 1827 och 1828 2,164: 12. 1. dito dito år i83o 318: 21.
2. dito dito år x83i 1,306: /\i.
4- ~ onn r ab. 7*^892: 38. .. f Roterings-jemnknings-kostnader, enligt Kongl. Brefven den 20 April 1824 samt den g Februarii, 1 Mars och 20 Junii 1827 2,677: i5. 4. 13,298 12 1 För år 182 8.
Förskott till Rese- och Tractaments-Penningar för Uppfostrings- Comitens Ledamöter m. m., enligt Kongl. Brefvet den g
Maj 1828 4 000 Roterings-jemnknings-kostnader, enligt Dito den 20 April 182.4 samt den g Februarii, 1 Mars och 20 Junii 1827 1,769. j Kostnader för Gränse-Regleringen med Ryssland, enligt
Dito den 5 Julii 18^6 2,434: 45. 5. 8,223 45 För år 18 29.
Kostnader i och för H. K. II.
KronPrinsessans nedkomst, enligt Kongl.
Brefvet den 5 December 182g 6,354: — l\.
Transport 6,334: — j. 21,322 0 6 ( 50 ) Transport G,354: — 4.
KronPrinsens Egen Höga Disposition, till nödige utgifters bestridande för den till öfverseende af Rikets Undervisnings-Verk i Nåder förordnade Comiten, enligt Kongl.
Brefvet den 22 Januarii 1 829 .. . 2,800.
Roterings-jemnknings-kostnader, enligt Dito den 20 April 1824 samt den 9 Febr., x Mars och 20 Junii 1827 974: 34. 2. 3o:de Penninge-afgift på Köpeskillingen för en år 1820 till Biskops-Hus i Götheborg inköpt Fastighet, enligt Kongl. Brefvet den 16 Januarii 1829 . . . . 430.
Ersättning till Norrbottens Ränteri för förskjutne Räntemedel å den bestämda Löseskillingen, som Svenska Undersåtare, genom Fredsslutet med Ryssland, för bortniistade Jordegor, blifvit tillerkänd, enligt Dito den 22 Januarii 1829 1,068: 26. 7. För år 183 0.
Roterings-jemnknings-kostnader för åren 1827, 1828 och 1829, enligt Kongl. Brefven den 20 April 1824, samt den 9 Februarii, 1 Mars och 20 Junii 1827 ........ 2,928: 24. 8.
Öfver-Roterings-ersältning för år 1829, enligt Dito Dito 3,882: 24.—
Öfver-Rotering i Malmöhus Län, enligt.
Brefven den 20 April 1824 samt den 9 Februarii, 1 Mars och 20 Junii 1827.
Summa Tryck fel.'
Sid. i3 vad.
J nedifrån star'. ()fvrrlcvereving iäs: ÖEverlefyereringar » 1 i 1, 17 Dito ,, dpnsammas „ dosaminas » >> ,, 21 Dito ,, lcfvcvcringar „
Icfverevingcn 3, 1 ■ > „ 8 Dilo „ allmänggjorde „ allni,angjorde „ lii „ 11 uppifrån ,, år i8at „ år 1831 » t() „ io nedifrån ,, 5.18,fi31: 3o. 7. „ 518,<>81: 3o. 7. 21,822 9 6 11,327 i3 1 6,478— 8 2.211 9 9 41,838 33 — Kongl. Majit!
Nådiga Skrifvelse N:o a - 1 N:o 2.
Ankom i afskrift tili Exp Utsk. d. 10 Febr, kl. 9 e. m. KONGL. MAKTS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer angående 63:dje och yn:dr* $$:ne af Regerings-Formen y Gifven Stockholms Slott den $ Februarii i834- Kongl. Maj:t, som ansett nyttigt och nödigt, att så väl Dess till Rikets senast församlade Ständer den 14 Januarii i83o aflåtne Nådiga Proposition, angående förändrad redaction af 63 §.
Regerings-Formen, sora äfven det af Rikets Ständers Constitutions-Utskott vid sista.
Riksdag föreslagna och till slutlig behandling vid denna Riksdag hvilande förslag till ändrad redaction af 72 §.
Regerings-Formen, må till slutligt afgörande, så snart som möjligt, företagas, vill härmed i Nåder fästa Rikets Sländers uppmärksamhet på detta angelägna föremål och föreslå Rikets Ständer att, så skyndsamt som ske kan, taga under pröfning de tvänne ofvannämnda Förslagen till ändring uti 63 och 72 §§:ne Regerings-Formen.
Datum ut supra. CARL JOHAN D. v. Schulzénheim.
Stockholms Slott den 8 Februarii 18*4 ■ Protocoll, hållet inför Kongl. Maj.t i Stats-Rådet.
Ha ns Excellence Justi tias Ståts-Ministern Herr Grefve Rosenblad.
, Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Gref ve af JFetter stedt , Stats-Råden: Hans ExcellenGe Herr Grefve Mörner, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke, Bihang till R, S.
Vrot. i854* 1 Sami. t Af/tel, 2 Hoftet. t 2>.
Mnj:ts Nådiga Skrifvelse N:o 3.
Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm.
Herr Grefve Adelsvärd/.
Friherre Åkerhjelm.
Underteknad Hof-Canceller.
Underteknad Hof-Canceller uppläste i underdånighet ett, på Nådigste befallning, uppsatt Förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående 63 och 72 §§:ne af Regerfngs-Formen, hvilket Förslag, sådant det vid detta Protocoll finnes bilagdt, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, af Kongl. Maj:t i Nåder gillades; och skulle, i enlighet dermed, Nådig Skrifvelse, af underteknad conlrasignerad, till Rikets Ständer. på vanligt sätt expedieras..
In fidem D. v. Schulzenheim.
Antom i afskrift till Exp. Utsk. d. to Febr., kl, 9 e. m. KONGL. MAKTS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer _, angående Bankens öppnande till utvexling af silfver; Gifven Stockholms Slott den 8 Februarii i834- Genom Nådig Skrifvelse af denna dag har Kongl. Maj:t inbjudit Rikets Ständer, att skyndsamt företaga den, sedan sista Riksdag, hvilande Redactions-förändringen af Regerings-Formens gardia §; och Kongl.
Maj:t afbidar endast denna frågas afgörande,, för att till Rikets Ständer öfverlemna Förslag till Lag för Banken.
Emedlertid har Kongl. Maj:t ansett
Sig ej böra uppskjuta att fästa Rikets Ständers uppmärksamhet å den väsendtliga omständigheten: att de för Bankens räkning, under de senare åren, verkställda silfverköp haft menligt inflytande på sedelmyntets värde; att de sålunda motverkat det med Myntbestämnings-Lagen af den i:sta Mars i83o åsyftade ändamål, samt att,, under närvarande förhållanden, ytterligare uppköp af silfver för.
Bankens; räkning: icke kunde aflöpa utan förlust för det Kongl.
Majus Nådiga Skrifvelse N:o 3. 3 allmänna och för enskilde personer.
Ha tillika i betraktande tages. att, enligt hvad andra Länders erfarenhet ådagalagt, Bankens redan egande tillgång i metallisk valuta är, under en klok förvaltning, tillräcklig att bestrida invexling af dess sedlar med silfver efter mynthestämnings-grunden; att, om de till silfveruppköp ytterligare bestämde Bancosedlar af mera än två millioner Riksdaler icke utgifvas, endast omkring 160,000 R:dr Specie erfordras för det vid sista Riksdag af Rikets Ständer antagna förhållande emellan metalliska fonden och utelöpande sedelstocken; att sistnämnde summa sannolikt är till fullo motsvarad af de Banco- och Riksgäldssedel’, som under mera än 5o års förlopp genom tillfälliga händelser gått förlorade; samt att Bankens löpande inkomster derutöfver verka till sedelstockens förminskning; så vili Kongl. Maj:t härmed gifva Rikets Ständer Sin åsigt tillkänna: att ytterligare silfverköp icke äro af nöden, för att sätta i verkställighet Myntbestämnings-Lagen af den 1 Mars i83o, samt att således intet hinder förekommer för uppfyllandet af den förbindelse, Kongl. Maj:t och Rikets Ständer genom samma Lag
Sig högtidligen åtagit och för Bankens öppnande till utvexling af silfver, senast den 1 nästkommande Julii, efter det Lag för Banken fastställd blifvit.
Utdrag af Protocollet öfver Handels- och Finance-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 8 Februarii i834- Närvarande: Hans Excellence Justitiae Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad, Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Grefve af Wetterstedt, Stats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke , 4 Kongl. Majus ‘Nådiga Skrifvelse N;o 4.
Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm, Herr Grefve Adelsvärd, Poppius, Frih orre Åkerhjelm, llof-Cancelleren Friherre von Schulzenheim , Stats-Secreteraren Skogman.
Stats-Secreteraren uppläste till justering ett, uppi Kongl. Maj:ts förut meddelade Nådiga befallning, uppsatt Förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Tvikets Ständer, angående Bankens öppnande till utvexling af silfaer.
Maj:t täcktes, enligt Stats-Rådets Ledamöters underdåniga tillstyrkande, dell* Förslag, som finnes Protocollet bilagdt, i Nåder gilla; ecb Kongl. Maj:t befallde, att Hess Nådiga Skrifvelse i ämnet skulle i enlighet härmed till Rikets Ständer under denna dag expedieras.
Ex Protocotlo S. G•
Sch/berg.
Ankom i afskr. till Exp.
Utsk, d. 10 Febr, kl, 9 e. bl. KONGL.
MAJ.TS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående grunderna för Bränvinsbränningen, med hänsigt att förekomma bränvinets omåttliga bruk; Gifven Stockholms Slott den 8 Februarii i834- Alltsedan år 1809 till närvarande tid hafva grunderna för Bränvinsbränningens utöfning, vid hvarje Riksdag, utgjort föremål för Riket* Ständers öfverläggftingar, och Kongl. Maj:t,som förmodat, att föreskrifter om en handtering, nu så allmänt och så nära förenad med Svenska åkerbruket, skulle kunna med bästa sakkännedom uppgöras af Rikets Ständers från alla landsorter församlade Medlemmar, har tid efter annan i ämnet »tfärdat serskilda författningar, hufvudsakligen öfverensstämmande med de af RikeU Ständer derom framställde förslag och grundade på deras, i af - Kangl, Majus Nådiga Skrifvelse Nio 4.
S seende å beskattningen fattade beslut.
Erfarenheten har likväl visat, att, under en fortfarande strid emellan olika interessen eller olika meningar om Bränvinsbränningens inskränkning eller utvidgning, sjelfva tillverkningen ständigt ökats till både allmän]ighet och belopp, samt att öfverflöd på bränvin, i förening med lågt pris derå, föranledt lill dess allmännare och omåttligare bruk, af det menligaste inflytande på sedligheten, hebsotillståndet och nationalvälmågan.
De på Kongl. Majrts Nådiga befallning, genom Herr Juslitiae Stats-Ministern, från samtliga Domstolarne i Riket infordrade uppgifter ådagalägga ojäfaktigt, att de år, då bränvin varit i lågt pris, förbrytelsernas antal tillväxt och att det deremot minskats de Sr, då bränvinsprisen varit högre.
Andra offentliga handlingar lemna derjemte anledning till den lika bedröfliga slutsats, att genom bränvinets omåttligare bruk folkets fysiska kraft och duglighet aftagit.
Omsorgen för ordning och sedlighet, för samtids och efterkommandes väl och trefnad, med ett ord, alla bevekelsegrunder af förenad economisk och moralisk beskaffenhet väcka hos Kongl. Maj:t den lifligaste önskan, alt bränvinets öfverdrifna och skadliga bruk må genom lämpliga åtgärder kunna inskränkas.
Maj:t, betänkt att dertill bidraga genom alla åtgärder, som i denna hushållsgren af Kongl, Maj:t bero, har för afsigt att inskränka liden för bränvinsbränningens utöfning i allmänhet till endast sex månader af året, räknade från den i5 November det ena året till den i5 Maji det påföljande, att meddela bestämdare stadganden emot missbruk vid bränvinsredskapens form och sammansättning samt att utfärda förnyade föreskrifter, angående minutförsäljning af bränvin; och Kongl. Maj:t, sou redan fästat Rikets
Ständers uppmärksamhet på angelägenheten att genom ökade minimi-afgifter betrygga den vid beräkningen af Stats-Verkets tillgångar lill samma belopp, som vid sista Riksdag, upptagna inkomst af bränvinsskatten, öfverlemnar nu till Rikets Ständer att, i hvad på dem. ankommer, för deras del medverka till ofvanberörda önskvärda ändamål.
Ma j:t forblifver Rikets Ständer med ali Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen.
Datum ut supra. CARL JOHAN, C. D. Skagman.
(S Kongl Majus Nådiga Skrifvelse N:o 4, cUtdrag af Protocollet öfver Handels- och Finance-Ärenden _, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet ä Stockholms Slott den 8 Februari i a834- Närvarande: Hans Excellence Justitia?
Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad, Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Grefve af Wetterstedt j Stats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner_, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm^ Herr Grefve Adelsvärd Friherre Åkerhjelmj Poppius _, Hof-Cancelleren Friherre von Schulzenheim j Sta ts-Secr eter a ren .
Stats-Secreteraren uppläste till justering ett, uppå Kongl. Majrts förut meddelade Nådiga befallning, uppsatt Förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående grunderna för bran vinsbränningen, med hänsigt att förekomma bränvinets omåttliga bruk.
Maj:t täcktes, enligt Stats-Rådets Ledamöters underdåniga tillstyrkande, detta Förslag, som finnes Protocollet bilagdt, i Nåder gilla: Och Kongl. Maj:t befallde, att Dess Nådiga Skrifvelse i ämnet skulle i enlighet härmed till Rikets Ständer under denna dag expedieras.
Ex Protocollo S. G.
Schyberg.
Majus Nådiga Skrifvelse N‘.o 5.
T N:o 5.
Ankom i afskr. till Expeditions-Utskritet den 11 Februarii kl. 12; KONGL.
MALTS Nådiga Proposition till Rikets Ständer j angående Curlius-afgiftens fortfarande; Gifven Stockholms Slott desi 18 Januarii i83f.
Maj:ts den 19 November 1828 aflåtna Nådiga Proposition, gåfvo Rikets Ständer, genom underdånig skrifvelse af den 9 Mars i83o, tillkänna deras beslut, att den till Veneriska smittans hämmande bestämda afgift af minst 1 och högst 5 sk.
B:co af hvarje person, som betalar Mantalspenningar, skulle från och med år i83o till och med det år, då påföljande Riksdag slutades, fortfarande utgöras; att denna afgift skulle utgå, användas och redovisas, inom hvarje Län, serskildt, så att den blefve alldeles skiljd från Hospitalens och Lazarettens fonder, samt räkenskaperne deröfver , under förbehåll att de derigenom inflytande medel icke begagnades till andra ändamål än Cur-anstalterna, med mindre nämnde medel icke skulle för Veneriska smittans hämmande till fulla beloppet åtgå, då öfverskottet finge, efter valda Committerades bestämmande användas, under Lazaretts-Directionens inseende, till allmänna lielsovården inom Länet, serdeles vid uppkommande farsoter; att nyssnämnde Committerade borde årligen, intill påföljande Riksdag, icke allenast granska räkenskaperne jemte styrelsen och förvaltningen af hvarje Läns Curhusinrättning, utan ock derefter utsätta bidraget till Lazarettet af tilläfventyrs varande öfverskott, samt för följande året bestämma den afgift, som kunde erfordras; att de från Hospitals- och Lazarettsfonderna inom hvarje Län således skiljda Curhusmedlen skulle användas af en, jemlikt Kongl. Instructionen för Curlius- och Lazaretts vården af den 17 December 1817, tillförordnad Direction, samt att räkenskaperne öfver Curhusmedlen borde upprättas enligt uppgifvet formulaire, men icke afslutas förr än Committerade bestämt det bidrag, som kunde lemnäs till den öfriga lielsovården inom Länet; hvarefter Kongl. Maj:t den 9 Julii i83o utfärdat Nådig Kungörelse om verkställigheten af detta Rikets Ständers Beslut.
Uti det underdåniga utlåtande öfver ämnet, hvarmed SerapliimerOrdens-Gillet på Nådig befallning till Kongl. Maj:t inkom, hemställdes, om, då Rikets Ständer syntes hafva åsyftat, att från Curliusens Styrelse och Förvaltningen af deras medel alldeles afskilja Lazarettens, samtlige Lands— 8 Kongl. Mny.ts Nådiga Proposition N:o 5. böfdingarne icke måtte anbefallas afgifva underdåniga förslag till Reglering af Lazareltens framtida underhåll och styrelse, hvilken Gillet ansåge mest förmonlig, om den blefve för Curhusen och Lazaretten gemensam.
Med bifall till denna hemställan, uppdrog Kongl. Maj;t jemväl, d. 9 Julii i83o, åt hemälde Gille att'infordra och med eget underdånigt yttrande beledsaga berörde förslag, hvilka sedermera blifvit tid efter annan aflemnade, och hufvudsakligen instämt deri , att Lazaretten omöjligen kunna ega bestånd utan understöd, samt alt för dem och Curhusen vore förmonligast, om deras Styrelse blefve gemensam, utom på de ställen, hvarest deras afskiljda läge fordrade, att den äfven åtskiljdes.
Under den 5 sisth October har Seraphimer-Ordens-Gillet uppgifvit, att, enligt sammandrag af Länens Curhus- och Lazaretls-räkenskaper för år i83o, hade Curhus-afgiften för samma år utgjort . . . 92,804: 15: 2: samt öfrige inkomster vid Lazaretten .. . 28,524: 14; 1 *• tillhopa R:dr 121,328: 3o. 1:
Hvaremot utgifterna för Curhus och Lazarett under samma år uppgått till 119,758 R:dr 44 sk- 11 r&t.
Seraphimer-Ordens-Gillet har således ansett Curlius-afgiflens fortfarande nödigt äfven för Lazareltens underhåll, hvartill utväg genom bidrag af Hospitalsfonden för närvarande saknades.