Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Summa personer. m. qv. ra. qv. m. qv. ra. qv. m. qr. ra. qv. m. qv. År 1838 12 5 198 20 208 8 169 32 282 47 130 16 8 12 1,057 „ 1839 25 120 18 257 82 104 64 121 24 200 33 10 17 1,075 „ 1840 18 2 103 19 181 34 122 21 181 12 173 7 5 1 19 898 „ 1841 32 2 lil 26 262 49 151 26 152 12 176 7 18 14 1,028 „ 1842 13 4 200 43 225 33 163 24 200 24 139 7 16 8 1,109 Summa |90|13j742| 126]l,133j206|709| 167|936|119|818|70|57| 1| 70|5,167
Men härvid bör dock anmärkas, att en mängd af desse fångar tillhört andra
Län eller hitkommit från Pioniercorpsen på Carlsborg.
Ar 1838 . . 326 202 99 1839 . . 213 168 99 1840 . . 248 156 99 1841 . . 165 168 99 1842 .
Vid jemförelse af dessa uppgifter synes, att antalet af för stöld häktade, utvandrade och försvarslöse, varit störst åren i838—1842. otvifvelaktig! en följd af nämnde och näst föregående årens svaga skördar och brist på arbetsförtjenst.
Näring arne.
Man måste medgifva, att Länet icke ärat naturen vanlottadt.
Läroanstalter och skicklige jordbrukares föredömen, i förening med Hushållningssällskapets bemödanden, gifva dock grundad anledning till förmodan, att menigheten, upplyst om det felaktiga och rätta af jordens behandling, skall småningom afvika från nu gällande vanor och antaga ett mer rationel t brukningssätt.
Från Kongl. Landtbruksakademien skall sistlidet år hafva utgått förslag om bildande af stamholländerier i sex Län, bland hvilka äfven Skaraborgs
Då förbättring af boskapsafvel hörer till de vigtigaste medel att höja jordbruket, vore önskligt, att nämnde förslag så uppfattas inom Länet, som det förtjenar.
Väl har farhåga låtit antyda sig, att tillgångarne äro otillräckliga för underhåll och fortplantning af ofvannämnde afvel; men fastän detta inkast icke för närvarande saknar grund, bör man, å andi’a sidan, beräkna, att, innan racen hinner sprida sig, åtgår så lång lid, att, om foderkulturen fortfar att öka sig i lika förhållande, som under sednare åren, det framställda hindret sannolikt upphör.
Såsom orsaker dertill torde uppgifvas, att dessa meer äro ömtåligare; att inköpet är dyrt samt alt finare ull står i för lågt pris. 16 Hästafveln deremot fortfar att bättras, i följd af de tillfällen, som blifvit beredde till begagnande af så kallade krono- och esqvadronshingstar.
Sedan sista Femårsberättelsen afgafs, hafva, enligt FörsteLandtmätarens i Länet uppgift, 4°6if mantal, med en jordrymd af ii3,o88 tunneland, blifvit laga skiftade emellan i,475 åboer, hvaraf 786 qvarblifvit på gamla tomter, men 739 afflyttat.
Understöd för Utflyttnings jordbrukets för- Summa. hjelp. bättring.
< R:dr. sk. rst.
Är 1838 5,425 38 Q 2,214 3 Q 7,639 42 6 „ 1839 6,052 24 5 1,682 45 0 7,735 22 2 „ 1840 6,883 37 1 — 6,883 37 t „ 1841 7,489 27 8 663 6 6 8,152 34 2 „ 1842 5,573 4« ,0 2.064 3 4 7,637 45 2 Summa 31,425 25 91 6,624 11 4 38,049 37 1 17 Årsväxten har varit af nedan anmärkta beskaffenhet:
Ärter och annat trindsäde.
Höfångslen.
År1S38 Mindre för- delaktig , herednings- tiden vidrig.
99 1839 Medel- måttig.
99 1840 Knappt me- delmåttig , hvetet var sötigt och hlandadt med så kal- ladt lyxa.
Y mnig.
Temligen god.
99 1841 Knappt me- delmåttig.
Temligen god, men skadad af våtväder under berg- ningstiden.
99 1842 Någorlunda god.
K,„. 3 18
Och hafva markegångsprisen blifvit af Rikets Ständers Deputerade från Länet bestämde, med afseende af så väl det löpande årets skörd, som behållningarne från de föregående och förhållandet på andra orter, till följande: 1 tunna Hvete. 1 tunna Råg. 1 tunna Korn. 1 tunna Hafre. 1 tunna Arter. 1 lispund Smör. 1 lispund Ost.
1 vinter- lass hö på 40 lis- pund.
1 ärligt dags- verke. ti:ko Rd. sk. r.
Rd sk. r. Rd. sk. r. Rd. sk. r. Rd- sk. r.
Rd. sk. r. Rd. sk. r. Rd. sk. r. Rd. sk. !'.
År 1838 16 32 10 — 7 16 4 — _ 9 — 5 32 - 2 40 — 10 32 — — 20 - 1839 12 — — 8 — — 6 32 — 4 — - 8 — 5 32 - 2 40 - 10 32 — — 21 4 1340 12 — 8 — — 5 16 — 2 32 — 7 16 - 6 — - 2 40 - 10 32 - — 20 - 1841 14 _ — 10 _ — 5 32 — 2 32 — 10 - 6 — - 2 40 - 8 42 8 — 20 - 1842 13 16 - 11 — 6 40 3 16 - 8 — 5 — - 2 32 - 9 .6 - — *9 — Dessa taxor hafva hvarje år i vissa delar blifvit ofverklagade af Advokatfiskal i Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kammarkollegium för Kronans räkning, äfvensom af åtskillige räntetagare, hvilka i allmänhet vunnit åsyftad förhöjning.
Länets Hushållningssällskap, hvars nu gällande stadgar blifvit afEders Kongl.
För befrämjande af förbättring i åkerbruket hafva täflingsplöjningar årligen blifvit anställde, år 1840 vid Skofteby egendom, åren f841 oc^ 1842 vid Lidköping och år i843 på Hagestad, i Vadsbo Härad, dervid premier ur Sällskapets kassa blifvit utdelade.
Sällskapet har äfven föranstaltat om exposition af åkerbruksredskap och åtskillige växtalster, samt genom dess Beredningsutskott emotlagit och besörjt reqvisilioner af utländskt lin- och klöfverfrö, äfvensom utsädesråg.
Inom Vartofta Härad hafva flera af de så kallade Amerikan - 19 ska plogarne, genom Sällskapets försorg, blifvit införskrifne, för alt användas i årdrets eller krokens ställe, till jordens luckring och vändning.
Sällskapets bibliotek, till hvilket inköpas de inom fäderneslandet utkommande böcker i landthushållningsvetenskapen och dermed sammanhang ägande ämnen, hålles tillgängligt för dem, som sig dertill anmäla.
Angående skogshushållningen, liar Sällskapet låtit från trycket sprida flere lämplige skrifter, synnerligast omfattande besparing af stängsel och tjenlige åtgärder derföre, såsom kreaturs betande genom vallgång, m. m.
Å de fem odlingslägenheter inom Länet, för hvilka sådane lån blifvit beviljade, äro de årlige besigtningarne förrättade, dervid utrönts, att odlingarne i behörig ordning fortgått.
De frågor, som inom dessa afdelningar väckas, underställas Sällskapets Beredningsutskott och komma, efter dess granskning, under Sällskapets allmänna öfverläggning.
I afseende på skogshushållningen är förhållandet i det närmaste sådant, som det var, då förra Femårsberättelsen afgafs.
Att spara för framtiden, ingår sällan uti allmogens beräkningar.
I den mån skogstillgångarne minskas och priset på skogseffekter stegras, känner man sig frestad att anlita de förra, för att fylla närvarande penningebehof.
Misshushållningen är mest märkbar på de trakter, som blifvit från kronoskogarne skiftade åt enskildta.
Egentliga anledningen härtill torde vara att söka i den betydliga aflägsenhet, som på de flesta ställen förefinnas emellan de upplåtne skogstrakterne och de hemman, åt hvilka desse blifvit anvisade, ty afståndet hindrar ägaren att för åverkan freda sin lott; och, när en eller annan förstört hvad honom blifvit tillskiftadt, griper han till hvad grannen sparat.
Skogseldar hafva ock under sednare åren bidragit till skoga ines förhärjande.
Icke sällan har visat sig anledning, att de derå mångenstädes talrikt bosatte intägtsinnehafvare, som ej kunnat erhålla andel af skogarne och genom skogsregleringarne mistat det bete, de derå begagnat, af illvilja eller afund antändt elden.
Vid dessa förhållanden och då 3* 20 elen omtänksamme hushållaren befarar, att på ena eller andra sältet förlora hvad honom tillhörer, nedhugger äfven han sin skog, för att åt sig sjelf bereda åtminstone någon fördel.
Denna bekymrande erfarenhet torde föranleda till betänklighet, huruvida för det allmänna må anses gagneligt, att framdeles upplåta andelar af kronoskogar åt hemman, hvilka äro så aflägse, att innehafvarne ieke möjligen kunna om sine lotter taga behörig vård.
I följd af Eders Kongl. Maj:ls Nådiga Skrifvelse den 23 Februari 1842 har Eders Kongl. Majrts
Befallningshafvande dels uppdragit åt Länets Hushållningssällskap, att föreslå det mest ändamålsenliga sätt, att tillvägabringa bättre hushållning med enskildtas skogar, hvilket föranledt Sällskapet, att från trycket utgifva och genom dess i alla delar af Länet bosatte ledamöter sprida en lämplig afhandling i ämnet, dels ock genom allmänna kungörel sen, som Presterskapet anmodats årligen uppläsa från predikostolarne, erinrat Länets innevånare om så väl de i lagen föreskrifne åtgärder, till förekommande af eldens spridande från svedjefall, som ock det stora behofvet af ökad omtanka för hushållningen med skogarne och deras återväxt, samt till efterrättelse för dem, som icke äro i tillfälle att taga kännedom af den på Eders Kongl. Maj:ts Nådiga befallning utgifna handbok i ämnet, meddelat en kort uppsatts, om sättet att samla skogsfrö, utså dem och uppdraga plantor.
Äfvenledes har Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande lemnat Landthusbållningssällskapet del af Landtbruksakaderniens skrifvelse den 28 Juli berörde år och dervid följaktige protokoller, utvisande fördelarne af sågars, särdeles af Nyby bruks tillverkning, användande, i stället för yxor, vid träds fällning och aftrumning, samt till
Sällskapet öfverskickat de hit ankomne exemplaren af samma sågar, med anmodan, att afgifva det afLandtbruksakademien påfordrade utlåtande, om lämpligaste sättet att befrämja dylika sågars användande; och som exempel .och erfarenhet äro mest verkande, har Eders Kongl. Maj:t för Skaraborgs
Län i Nåder låtit inköpa 12 sådane sågar, för att i kronoparkerne, hvarest årligen fällas och aftrummas en mängd skog, lemna arbetarne undervisning örn sågarnes begagnande, samt bibringa så väl dem, som allmänheten, öfvertygelsen om fördelen deraf.
Maj:ts Befallningshafvande ock medelst ku ngörelse låtit komma till allmän känrfedom i Länet, alt Landtbruksakademien genom skrifvelse den 7 December 1842 bestämdt 2 premier, det ena en medalj af 25 dukaters vigt, att tilldelas den bland allmogen, som 21 efter fem års förlopp kan förevisa den största vidden af å egna ägor så tält uppdragna barrträdsplantor, att de med tiden kunna utgöra sluten skog, och det andra en medalj af 12 dukaters vigt åt den, som inom samma tid förevisar den dernäst största vidd af så uppdragne barrträdsplantor.
Af Landtbushållningssällskapets omtanka och nit kan man dessutom vänta lyckliga verkningar uti så väl denna som flera andra delar afLandthushållningen och hvad dertill hörer.
Skogar inom Länet, behållne för Kronans räkning, äro desamme, sorn uti sista Femårsberättelsen finnas anmärkte, nemligen: Kronoparken Tiveden i Vadsbo Härad „
Sundsmarken d:o „ Kinneskogen i Kinne d:o „
Klyftamoen d:o „ Vara skogen d:o ,, Ledsjömo d:o „ Stenåsen i Kinnefjerdings d:o .
Råda ås i Kållands d:o „ Furubacka i Skånings d:o ....
„ Kungslena åsar i Vartofta d:o . . .
„ Edsmären i Laske d:o, circa . . .
„ Mösseberg i Vilske d:o . , hvilken sistnämnde en längre tid varit alldeles skoglös, men, enligt Eders Kongl.
Maj:ts Nådiga Bref af den 16 April i83g, nu är, till föresyn åt den kringliggande slättbyggden, besådd med skogsfrö.
Hökensås i Vartofta Härad.
Till enskildte äro nu mera upplåtne Russlingen, Ormeskogen och F;igremo, alla tre i Vadsbo Härad.
Jägeristaten i Länet är till antalet oförändrad.
1.000 tunneland. 850 4,04/4 479 5481 420 560 415 1.000 225 2,000 1,0161 22 Vården af de för Kronans räkning bibehållne och reglerade kronoskogarne synes oklanderlig.
Till landtmannens betryggande mot förlust af dess redbaraste lösa egendom, boskapen, har Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, i följd af derom gjord framställning från Landthushållningssäliskapet, vid allmänt sammanträde den q
Mars 1842, tillvägabragt dels ny förening emellan Länets innevånare, om erläggande af belöningar för rofdjurs dödande, hvilken förening Eders Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref den 8 Augusti samma år, behagat i hufvudsaklige delar fastställa, dels ock beslut om inrättande och underhåll af minst en varggrop inom hvarje härad.
Maj:t det böra derutinnan förblifva i sitt förra skick.
Belöningar hafva blifvit utbetalte för följande antal rofdjur: Vargar.
Loar.
År 1838 25 19 — 224 245 ,,1839 22 36 5 — 238 462 „ 1840 27 18 — 226 401 ,,1841 21 16 — 172 399 „ 1842 17 16 — 180 504 Summa 112 105 5 — 1,040 2,011 Är 1838 dödades på allmän skallgång g gamla vargar, för hvilka skottpen - 23 »ingar ej betaltes.
Enligt förra Femårsberättelse!! funnos inom Länet: 2 masugnar; 8 jernbruk, med sammanlagdt grofsmide 6,429 Skgf. manufaktursmide . . . 255 „ Summa 6,684 Skåf. Dessa bruk voro försedde med i5 härdar, 12 stångjerns-, i räck-, 5 knip- och 3 spikhamrar, sysselsättande arbetare.
Dessutom 2 kop parhamrar med 6 arbetare.
Under år i838 och 1842 har den förändring skett, att vid Forssviks Bruk blifvit uppförde 3 härdar med 4 stångjernshamrar; hvaremot vid samma bruk nedlagts en stångjernshärd och en hammare; att vid Madängsholms egendom, i Vartofta Härad, blifvit anlagdt ett manufakturverk; att stångjernssmidet vid Åboholms Bruk blifvit tillökt med 266 SkS” i3 Lg; smide; att fran Årås bruk, i Wermland, blifvit lill Ribbingsfors, i Amnehärads Socken, i Vadsbo Härad, öfverflyttade 2 härdar och en hammare med 8o5 Sk^s stångjernssmide; i följd af hvilka förändringar hela smidesbeloppet inom Länet år 1842 utgjorde 9,172 SkSf io LSf. Å landsbyggden finnas: 6 färgerier med 10 arbetare, och produktionsvärde B:ko R:dr 1,994, 2 glasbruk med 60 d:o d:o 70,700, 3 pappersruk med 18 d:o d:o 12,980, 19 diverse smärre fabriker med 24 d:o d:o 4,362, samt 3 alunbruk, nemligen vid Kaflås, Hönssäter och Carlsfors, sysselsättande 300 personer, för tillverkning af circa 2,070 tunnor alun.
Fiske för afsalu idkas mest af innevånarne på Thorsö och Kållandsö i Venern, men äfven i sjöarne Wetlern och Ymsen.
Stenhuggning och kalkbränning idkas särdeles vid Kinnekulle, roen äfven vid Billingen, Mösseberg och Hunneberg.
Qvarnstensbrott finnes vid 24 Lugnås i Kinne Härad; della lemnar tillfälle till en ej obetydlig förtjenst för dem, som der nedlägga arbete; ty värdet af qvarnstenar, som derstädes förfärdigas, uppgår årligen till ii å 12,000 R;dr B:ko, och afsättning af sådane saknas aldrig.
I Vadsbo och Kåkinds Härader tillverkas hvarjehanda linneväfnader utöfver ortens behof; och försäljningen deraf sker merendels vid soramarmarknaderne i närmaste städer.
Han har nemligen anmält, att af de 25 salpetterlador, som funnits, en och annan blifvit borttagen och de öfrige begagnade till andra behofver; att år 184 ^ tillverkats 77 LU 8 U salpetter, men att påföljande året ingen tillverkning ägt rum; oaktadt Kjellman genom allmänna kungörelser dels gifvit tillkänna sitt och kronosjuderiverkmäslarnes hemvist, dels ock erbjudit sig, att med biträde och råd tillhandagå dem, som företaga sjudning.
Vid sådant förhållande hvilket lärer vara föranledt af knapp tillgång på bränsle, och det låga pris, som för inlösen af salpetter blifvit bestämdt, anser Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, för sin del, ej nödigt eller lämpligt, att Staten vidare aflönar 5 anställde verkmästare och en understyresman.
Den sednares arfvode utgör 100 R:dr B:ko, och till hvardera af de förre hafva årligen till och med år 1841 utgått 3 tunnor spannemål, hälften råg oell hälften korn, jemte ersättning för deras och 4 lärlingars personella kronoutskylder.
Bränvinsbränningen idkas ej nu så allmänt inom Länet, som förr, ehuru sjelfva tillverkningsbeloppet ej lärer minskats.
År 1835 uppgafs antalet - 25 talet af bran vinspannor till circa 11,000, med en beskattning af i8,3oo R:dr, år 1837 till 9,3oo, med 37,000 R:dr skatt, och år 1842 till 5,o35, med 33,989 R:dr 22 sk. 6 r:st. afgift.
Handtverkare, som, bosatte å landet och derstädes skattskrifne, i väsentlig mån dela arbetsförtjensten med städernas handtverkare, äro: 6 färgare med 10 lärlingar. 7 garfvare med 11 d:o. 8 kopparslagare med 5 d:o. 5 målare med 3 d:o. 173 skomakare med 129 d:o. 36 smeder med 2 d:o. i65 skräddare med 123 d:o. 26 vagnmakare med ro d:o och 2 krukmakare, oberäknadt en större mängd, som idka desse och an dre professioner såsom binäring eller ej äro i egenskap af handtverkare skattskrifne.
Sjöfart idka Länets innevånare med 11 fartyg från Lidköping och 8 dito från Mariestad, äfvensom några mindre från ett och annat ställe från Vettern och Venern.
Sedan förra Berättelsen afgafs, har Nådigt tillstånd erhållits till dels remonteringsmarknadens flyttning från Axevall till Sköfde, hvarom förut är nämndt, dels oek 2 nya marknader vid Enebackens gästgifvaregård i Kinne Härad och Onsjö gästgifvaregård i Laske Härad, den ena i Maj och den andra i Oktober, samt en i Hjo uti Februari och 3 uti Fahlköping under Januarii, Mars och Augusti månader hvarje år.
Man förmodade, att, genom desse förfoganden, de på vissa platser förut vanliga så kallade vägmarknader eller försäljningar under resorne till och från de lagliga marknaderne, skulle upphöra, hvilket dock icke inträffat; men någon märkbar olägenhet deraf förspörjes dock sällan, så vida den tillstädesvarande kronobetjeningen förfar med saktmod och förstånd.
Under åren 1838—1842 hafva inom Länet tillkommit: x pappersbruk, x färgeri. 26 i garfveri. 69 serskildta lägenheter.
I följd af skaltläggqingarne hafva 2^J- nya mantal uppkommit, hvaremot -I- mantal blifvit förmedladt till mantal, en lägenhet fallit i ödesmål och en vadmalsstamp blifvit nedlagd.
Totalsumman af kronouppbörden i Länet usgjorde: 1850. 1859. 1840. 1841. 1842.
Hvaraf vid de sum- mariske redogörel- serne balancerats såsom beroende på 801,040 1 9 570,855 28 11 589,157 16 6 574,989 14 574,569 1 3 pantförsäljning . .
Knekterotefrihetsme- del voro debitera- 11,517 4 6 9,982 6 7,144 27 8 5,045 34 8 11,407 1 de med Antalet af hemman hvilka utgjorde sist- 1,075 9 7 1,182 23 8 1,292 13 2 1,115 28 5 1,155 39 11 berörde medel var 54mant.
4I| mantal. 47§ mantal. 49j7,; mantal. mantal.
Samma år hafva 20 113^ ordinarie Rotar tillkommit, oberäknade de hemman, som blifvit roterade i stället för Comministers- och Länsmansbostället samt sådane hemman, hvilkas ägor bortgått genom Götha kanal.
Extra roterade äro 384 hela nummer, hvarförutom hemmanslotter och lägenheter, som icke kunnat i rotar sammansättas, taxerats till 209 daler 8 öre, motsvarande något mer än 8 rotar.
Likasom förr underhålles i Länet: Af Lif-Regementets Husar-Corps 125 man.
Af Vestgötlia Regemente, afsuttet Cavallen', hvarföre hästvacance afgift erlägges 791 „ Af Vestgötha-Dalds Regemente 300 „ och hela Skaraborgs Regemente 1,200 „ Summa 2,416 man - 27 Rotarnes och Rusthållens kostnader för detta manskaps underhåll beräknas sålunda: Yid Lif-Regementets Husar-Corps.
Boställsafkastningen R:dr 16: 32.
— Den årliga brukning som tillkommer rusthållet Underhåll af hus och hägnad 6 lass ved Sommarbete för 2 kor och 2 får .
Trosspassevolance och mötesafgift . . .
Husarens beklädnad och defekter å sadelmunderingen Hästens inköp beräknad efter 200 R:dr, deraf ...........
Hästens årliga underhåll 99 99 Husarens årliga lön Andel 1 legan ..........
För husarens förskaffande till och från möten samt mönstringar Härpå afgår Rusthålls- och Augmentsräntan utgörande per medium .... då verkliga kostnaden för ett Rusthåll gör och för 125 nummer .......
Efter markegången per medium . . .
Soldatens beklädnad jemte munderingsper sedlarne Hästvacance-afgift 7^ t:a Spannemål . . Trosspassevolance Afgår Rusthålls- och Augmentsräntorne Återstå för hvarje Rusthåll ....
Kostnaden för 791 nummer gör således 4: 32. — 8: — — 6: — — 5: —- — 13: iC. 3. 30: — — 20: . ■ 80: 3: O. — z: 3: 16. - 192: — 3. 78: i3. 5. 113: 34. 10. nte.
Ir 51: 26. 6. 10: - _ 60: 12. 2: 24. 124: 14. 6. 78: i3. 5. 46: 1. 1. 14,215f 34. 2. 36,403: 10. 11.
Transport R:dr 50,618: 45. 4* 28 Transport R:dr 50,618: 45- f. VestgöthaDahls och Skaraborgs Regementen.
Efter medium af markegången, beklädnadsbidraget inberäknadt, 55 R:dr q sk. 7 r:st. för hvarje nummer och således för tillsammans i5oo nummer .
R:dr 82,890: 23.
— När man härtill lägger båtsmansvacancen för Städerne „ 500: 22. 8. så utgör rustnings- och roteringskostnaden för Länet R:dr 134,018: 42- 9* Alla de år i83o, i anseende lill inträffad missväxt, åt Länets innevånare af Staten lemnade lån äro nu godtgjorde, hvaremot af 1826 års undsättningsmedel ännu återstå oliqviderade 4$7 R;dr 44 sk- 6 r:st.
I afseende på liqvid af enskildta skulder, anmärkes att lagsökningarnes antal vid härvarande Landskansli utgjorde:
,,1839 3,595. „ 1840 3,733. ,,1841 3,673. „ 1842 4,822.
De hafva således märkbart ökats endast år i842> hvartill orsaken lärer vant en mindre god skörd näst förutgångna året, jemte den tilltagande penningebristen.
Att välmågan aftagit är ej deraf en följd.
Kronobrefbäringen anses fortfarande vara ganska besvärlig, ehuru uteblifvande af klagomål under senare loppet af åren antyder, att den sällan missbrukas; och har Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande till vinnande af kontroll och ordning i detta afseende föreskrifvit, att vissa dagar skola vara bestämde för ordinarie brefgången; att extra brefbäring icke får utan i nödfall begagnas; att, när sådant påkallas, brefafsändaren skall utanpå brefvet anteckna hvilket ämne det rörer, och att sista brefbäraren må vara berättigad att få brefvet i sin närvaro öppuadt, för alt kunna bedöma huruvida extra brefbäring varit af behofvet påkallad eller icke, samt i senare fället kunna emot afsändaren anställa laga åtal.
Väghållningsskyldigheten är i allmänhet betungande i anseende till vägarnes mängd i detta Län och bristen på tjenliga fyllningsämnen på närmare håll.
Polisen inom Länet handhafves af 6 Magistrater och 6 Stadsfiskaler i 20 städerna samt 5 Kronofogdar, a5 Länsmän och en Landsfiskal på landet, biträdde af Kronofjerdingsman och inom byelagen valde ordningsmän, som erhålla förordnanden och instruktion af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande.
Länet äro anställde 27 examinerade barnmorskor, stationerade 4 1 Mariestad, 3 i Lidköping, \ i Skara, 3 i Sköfde, 2 i Hjo och en i Fahlköping; hvaremot å landsbygden finnes blott 3 i Wadsbo, 2 i Höjintorps, 4 i Vartofta och 2 i Läckö, men ingen i Skara fögderi.
Anmaningar att antaga flere hafva aflupit utan åsyftad verkan, emedan allmogen ej vill bestå nödig aflöning åt dem, utan heldre anförtror sig åt så kallade hjelp(jvinnor, som äro i yrket aldeles okunnige och af hvilkas biträde ofta uppstå menliga följder.
Inom Länet är blott en enda sjukinrättning, nemligen Lazarettet och Kurhuset i Mariestad, som rymmer po sjuksängar.
Sjuknummern derstädes har under åren 1838—0842 utgjort per medium omkring 4^0.
Den är ock otvifvelaktigt bland de bästa sjukinrättningar i Landsorten.
Fattigförsörjningen på landet är ställd på bättre och sämre fot, alltsom tillgångarne och omständigheterne medgifva; dock förspörjes icke att åldrige, orkeslösa eller sjukliga någorstädes lemnäs utan understöd och ovilkorligt behöflig hjelp.
Dessutom erhålla fattige personers 30 af arbetsklassen barn, ulan betalning, en portion soppa eller ärter sarai bröd hvarje middag.
Öfrige Städernas anstalter i detta fall synas vara mindre val ordnade.
Fastän menigheten bordt mer och mer inse ny tian och nödvändigheten af besparingar under gynnsamma årgångar, för att, när missväxt inträffar, ej sakna egne hjelpmedel, har likväl inrättningen af Spannemålsmagasiner icke nått önskvärd fullständighet.
Vid slutet af år 1842 funnos, enligt Kronofogdarnes rapporter, så beskaffade magasiner uti allenast 116 socknar med nedanantecknade behållningar: - Contante pen- ningar i B:ko.
Stimma Spanuemål.
R:dr. sk. r. T:r. k:r.
T:r. k:r. 470 5 6 495 25 448 8 828 5 1,772 6 3,155 12 3 882 5 143 18 1,428 5 2,423 28 105 7 7 1,835 — 10 27 1,133 16 2,979 11 af serskilde slag 2,749 — 3,000 — “ d:o d:o 1,700 — a4 Socknar i Skara fögderi 3i Socknar i Höjentorpsd:o 28 Socknar i Wadsbo d:o . 21 Socknar i Vartofta d:o . 12 Socknar i Läckö d:o . .
Naturligtvis är denna penninge- och spannemåls-tillgång alldeles otillräcklig för en folkmängd af omkring 178,000 personer, helst magasinernes förråder blifvit till större delen utlånade och säkerligen inträffar, alt många af dem, som lånat, icke kunna, då ofördelaktig årsväxt inträffar, verkställa den återbetalning, hvartill de förbundit sig.
Län inrättade brandstodsbolag lill försäkring af icke allenast bus, utan ock lösören, tillvägabragte Länets Husliållnings-sällskap äfven här en sådan anstalt, hvilken, efter det Eders Kongl.
Majit den 14 December 184 • behagat meddela fastställelse af Reglementet, trädde i verksamhet den 26 April i84<; och redan vid första årets utgång hade bildat sig 131 Brandstods-kommittéer, från hvilka in kommit 14,494 godkände försäkringsuppgifter på tillsammans 16,665,470 B:dr B:ko.
Bolagets utgifter under loppet af samma år uppgingo till 7,365 R:dr i3 sk. 1 r:st., som, fördelade på ansvarighetssumman utgjorde icke fullt 2 sk. 1 rist. på hvarje 100 R:dr.
Belåtenheten med denna anstalt vitsordas säkrast af det förhållande^ att såsom delägare anmält sig personer från alla socknar i Länet.