Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Län, för Nämndemän och Gästgifvare, sorn, genom den så kallade Extra Grufvehjelpens upphörande, förlorat sina Lönings-anslag . . . 115: 4°- h) kostnad för transport och Ga» makarelön af Stats Verkels koppar och jern 5,ooo.‘ —- c) ersättning för Hingsthållning till Rusthållare i Elfsborgs och Skaraborgs Län, som årligen utgått med 53^ Tunnor spanmål in natura, a 5 R:dr, , 262: 34* 5378* j6. io:o Sedan Rikets Ständer vid sednaste Riksdag å 8:de HufvudTiteln anvisade elt contant anslag af 8,000 R:dr lill ersättning för jordförluster genom Canalanläggningar, får Utskottet föreslå, att de, å cjrde HufvudTiteln ännu qvarstående, för samma ändamål bestämde Indelningar, nu måtte tilt 8:de HufvudTiTiteln få öfverflyLtas med Indelta räntor i Kionovärde 210 R:dr, a 5 i,o5o: — och Indelt spanmål 220 T.*r, ä 5 Rdr 1,273: — 2 30rp 11:0
I anslaget till Städers friheter inbegripes en lörslagssumma af i3,ooo R:dr, utgörande den så kallade Källai friheten för Stockholms stad; och då beloppet af denna utgift är beroende af tullen på viner samt, enligt nu gällande Tulltaxa, utgår med 8,880 R:dr årligen, har Utskottet, under förutsättning af samma Taxas oförändrade bibehållande i denna del, ansett detta anslag med omkring 4>000 R:dr kunna nedsättas; blifvande, lill följd af denna nedsättning, anslaget för Städers friheter, förut upptaget till.
Jt),6f)8: 37. 6., nu förminskadt till 15,700, Stockholm den 3 Majt 1834. 8 Stals-Utskottets Utlåtande N.o 86.
ÅTTONDE IIUFVUD-TITELN.
Allmänna och Extra Ut- gifter.'
Penningar enfigt l83o ars Riks- stat.
Stats-Utskottets förslag.
Förhöjning •
Lyshållning för Kronans publike hus i Stockholm Accords- försko tter och 4,000 — — 4,000 ersättningar 6,000 — — 6,000 — — — — Fångars skjuts och un- derhåll .... 160,000.
Spinnhuset i Stockholm. . . 8,000.
Spinnhusen i Landsor terne . i5,ooo. i83,oop , 245,38o — 62,38o — •— — 3,5oo 3,5 00 — — — — Observations- och Upp- börds-procénter ....
10,000 — 10,000 — — —— —.
— Mantalsskrifnings-provi- io,5oo io,5oo 4,000 Restitutioner 4,000 — — Byggnader och Reparatio- ner i Stockholm ....
D:o i Landsorterne . . Städernas friheter ....
Flyinge Stuteris dags- 62.000 35.000 19,698 i,584 4i5 8,000 3,307 37 fl 6 64,000 43,800 15,700 1,584 2,1 ao 8,000 3,310 8
Salpeternäringens upp- 5,ooo 194.000 100.000 5.000 194.000 100.000 115 5.000 3.000 Extra Utgifter Indelningsbrist i Koppar- bergs Län Transport-kostnad m. m. för Stats-verkets kop- par. och jern Odlingshjelp m. m. för Krono-Wybyggare . . . — 4° i»5 5.000 3.000 4° — —— — — Summa 65o,ooö 1 3 j 729,010 — H 83,002 36 3 3,998 37 c Transport 65o,oo61 1 | 3j 729,010 -1 -1 83,002] 361 3g 3;998l 3y 6 Slals-Utskottcts Utlåtande N:o 86. 9 mcxmtxEBKsmxmxmgseBBxamBssxs&x Pcnningai i83o års Slat enligt Riks- Stats - Utskottets förslag.
Afgå 65o,oo6 1 3 729,010 — .83,002 3,998 36 37 3 6 3.998 3.998 37 | «■» !!■ »mm 'i i i Summa 65o,oo6 ] 3 729,010 — 79,o°3 46 9 — Ilingslhållning i Elfsborgs oell Skaraborgs
Spmäl in natura 5a l T:r a 5 ILtlr 262 24 ESK»! 262 24 asESKitaaa esaira | raasj Summa 65o,oo6 i 3 729,272 24 - 79,266 22 9 ~\
Hvar lill kommer: :Indelta Räntor, kronovär- de 5,545: 2.4- hvaraf 275. ulan förvand- ling 27^: — — 5,o6o: 9.4 nied d:o å 5R:<lr . . 20,302:24 — aio d:o från q
HufvudTilclu i,o5o: — 26,627 24 ~ ~ Indelt Spanmal: 463 T:r a 5 ll:dr .2,3:5. ?;55 T:r å eko från q IIufvud-Titeln 1,275. 3,590 vxjm 1 Summa Summarum | 759>4d° -1- Bihang lill R.
Prot. tS34. 4 Sa'n!- 1:S,a Afd~ 22: dr a Häftet. 2 10 Stats-Utskottets Utlåtande N.o Sf. N:o 87.
Ankom till Exped.-Utsk. d, 7 Maji kl. 2 c. m.
Utlåtande, angående regleringen af Riks-Statens Nionde HuJv ud-Titel. (U. A.) Hos Ridderskapet och Adeln har Herr Gyllenhaalx C., uli afgifven motion, anfört: att, redan vid sislförflulne Riksdag, Rikets Ständer erkänt hehofvet och nyttan af ett Landtbruksinstitut, och att endast brist pä tillgångar föranledde till afslag å den i ämnet då väckta motion, att, ehuru han icke förbisåg, det samma hinder äfven vid denna Riksdag möter, han likväl trodde sig desto mindre böra underlåta att härom göra förnyadframställning, som frågan nu befunne sig i ett mera utveckladt skick och ögonblicket vore inne, då Statens biträde, icke utan det allmännas verkliga skada, kan vägras att, då ett. sådant Institut nu mera blifvit af en enskild man, Herr Ed v.
Nonnen, på Degeberg i Westergöthland inrättadt, hvartill planen är allmängjord, dels genom Tidningarne, dels ock genom en serskild under Riksdagen utkommen brochure, Molionairen funne sig, både af pligt och enskild öfvertygelse om Inrättningens obestridliga nytta, uppmanad att understödja Herr Nonnens berömvärda afsigter; hemställande fördenskull Herr Gyllenhaal, alt den af Herr Nonnen för Institutets ändamålsenliga utvidgning och organisation calculerade summa af 5,o33t Rjdr årligen till Fri-elevers underhåll, Lärares aflöning, m, m., måtte af Staten anslås tilt Landtbrukslnslitutet på Degeberg, Inom Borgare-Ståndet har Herr fTcern, J., väckt motion, alt Rikets Ständer matte intill nästa Riksdag anslå en årlig summa af 20,000 lLdr Banco till fördelning och underhåll af Irenne Landtbruks-skolor, nemligen en i södra delen af Sverige, t. ex. i Skåne, en i medlersta delen, t. ex. i Westergöthland, och en för den öfriga delen, t, ex. i Dalarne, eller Gestrikland, hvilka Landtbruks-skolor, under bestämda vilkor och med åtnjutande hvardera af |;del uti ofvannämnde Sta Is-anslag, hotde upplåtas lill enskildt ölvertagande af red hare-, kunnige och för nit i saken väl bepröfvade män, hvarigenom dessa Inrättningar otvifvelaktig^ skulle komma att väl uppfylla sin bestämmelse.
Härförutan har, inom Bonde-Ståndet, Riksdagsfullmägtigen Anders Danielsson ifrån Elfsborgs
Län föreslagit understöds meddelande åt Landt - Siats-Utskottets Utlåtande N',o 8j. il bruks-Inslitutet på Degeberg, på det sätt: alt en Elev från hvarje Län der måtte hållas på Statens bekostnad; alt desse
Elever måtte utväljas af sökande bland allmogens söner emellan 18 och 20 års ålder, samt undfå en under hållssumma af 200 R;dr hvardera om året emot skyldighet att genomgå eursen å Degeberg på vissa år; samt att sjelf bekosta hvad som utöfver nämnde belopp af Inrättningen fordras.
Dessa motioner, sorn i de 3:ne Riks-Stånden blifvit af flera Ledamöter understödda, skilja sig i afseende på sättet för verkställigheten, men sammanstämma i hufvudfi ågan, att en Undervisningsanstalt för jordbrukare är af behofvet högeligen påkallad.
Äfven Utskottet delar denna öfvertygelse och anser de medel, som härtill kunna blifva anslagne, vara använde på det för framtiden mest fruktbärande sätt, så vida Inrättningen EIifver ändamålsenligt organiserad.
Då en enskild man härmed nu gjort början och erbjudit sig alf, utan Statens betungande med någon kostnad för byggnader, experimental-fält, med hvad mera, sorn för Inrättningens första iordningbringaude erfordras, utan blott mot årligt bidrag till undervisningen, samt för ett visst antal Elevers underhåll, bringa denna Undervisningsanstalt i gång och densamma vidmagthålla; så och då kostnaden härigenom b lifver för Stats-Ver ket mindre kännbar, och lämpligt synes vara, att denna nya Anstalts gagnelighet med mera visshet utrönas, innan några större Statsbidrag dertill anvisas, anser Utskottet sig böra tillstyrka; att Stats-Verkets utgift i förevarande hänseende, till en början inskränkes lill bidrag för det Landlbruks-Institut, Herr Nonnen på Degeberg inrättat.
Då den angående Herr Nonnens Laudtbruks-skola utkomna tryckta afhandling är allmänt tillgänglig, anser Ulskoltet det vara öfverflödigt att deraf här intaga mera, än hvad som angår Statens bidrag, och sorn ligger till grund för Utskottets slutliga tillstyrkande.
Enligt Herr Nonnens förslag skulle Statens årliga utgift komma alt blifva: a) bidrag till aflöningen för så väl de vetenskaplige, sorn praktiske Lärare
R;dr 2,5oo; b) till böckers, journalers, modellers och apparaters m. m. anskaffande 333: 16. cf) kostnaden för 4 Fri-Elever i Usta classen, hvilka, utvalde bland de mindre bemedlade ynglingar, sorn, med vackra betyg från Lärdoms-verken, förena böjelse för Landt Transport 2,833; 16.— Stats-Ulskollets Utlåtande N:o 8j.
Transport 2,833: 16. —• hushållningen, borde qvarblifva vid Institutet oafbrutet i 3:ne år för alt förvärfva sig vetenskaplig kännedom och färdighet i yrket, å 3oo 1,200: — — och då d:o för underhållet af 10 Rältare-lurlingar, för att bildas lill skicklige och fördomsfrie arbetare, å 100 . . . 1,000:
Summa li:dr 5,o33: 16.—
Utan att ingå i granskning af desse föreslagne serskilde utgiftsbelopp, anser Utskottet sig, i betragtande af de gagnelige verkningar, sorn genom della Institut för Svenska jordbruket kunna beredas derigenom, alt, i bredd med praktisk öfning, vetenskaplig bildning må vinnas i alta Landtbruket tillhörande grenar och dessa insigter småningom spridas till Rikets serskilde delar, ega fullt skäl tillstyrka: att för Jordbruks-Inslitutet på Degeberg må anvisas ett årligt anslag af 5,000 R:dr, att å denna Hufvud-Titel uppföras, att, under förutsättning af Institutet fortfarande, intill nästa Riksdag, utgå.
Och tillstyrker Utskottet derjemte,-alt Rikets Ständer till Kongl. Majtt i underdånighet öfverlemna att bestämma ej mindre grunderne för beloppets användande och conlrolen deröfver, än ock i hvad ordning
Länen må (Utskicka Elever eller Frilärlingar. 2:0 Kongl. Maj:t har väl icke ifrågastälit någon förändring i anslagssumman å Nionde llufvud-Titeln, men med anledning af de (lere inom Riks-Stånden väckta motioner rörande anslag lill föremål, som kunna an - *■ ses tillhöra denna för Jordbrukets, Handelns och Nä ringa nies befrämjande inrättade Hufvud-Titel, har Utskottet tagit en närmare kännedom af dess ställning oeh dervid inhemtat af Förslaget öfver Titelns utgifter för innevarande år: 1:0 att till afskrifning eller utbetalning återstående belopp, för år 1833 och föregående åren, utgöra en summa af R:dr 170,862: 3. 7. 2:0 att förut beviljade, årligen fortfarande anslag uppgå till ett belopp 95,980: — — och 3:o att dylika anslag för en gång, eller för bestämd tid och behof erfordra 37,984»* a t.
4- eller tillsammans 3o4>79Ö: 24* it.
Då nu härmed jemföras
Anslagets närvarande tillgångar, utgörande 120,000 R;dr, synes behofvet af en tillökning i anslaget vara oundgängligt. Sials-Utikottcts Utlåtande IV.-o Sy.
Enär derjemte denna Titels alla utgifter afse understödjandet och befrämjandet af företag, sorn i industriell oell oeconomiskt hänseende äro allmänt nyttige, samt de medel, sorn härtill anvisas, icke kunna betraktas annorlunda, än såsom nyttigt använde, och böra bereda en rik skörd, anser Utskottet sig med allt skäl kunna tillstyrka: att, utom anslaget för Institutet å Degeberg . 5,ooo: — — denna Titel må tillökas med 28,000: — —■ tillsammans 53,000: — — hvarigenom contanta penninge-anslaget under Titeln blifver 153,000 R:dr och med tillägg af Indeldte räntor och Kronolionde-spanmål, så val för Åkerbruket, Handeln och Näringarne, som för Bergsbrukets understöd, i penningar förslagsvis evalverade till ii,c)3o R:dr, Titelns hufvudsumma kommer att utgöra R:dr 164,<)3o. 3:o Uti en till Stats-Utskoltet remitterad motion har Herr Wijk, Olof, sökt ådagalägga vigten af Technologiska Skolors liefrämjande och vårdande, emedan det är i dem, som ynglingen får tillfälle alt ”utbilda sig genom användandet af sin arbetsförmåga i handlagsväg, grundad på och i förening med den Theoretiska bildning, som han redan kan hafva fått och der vidare erhåller;” och som Technologiska Institutet i Stockholm redan verkat mycket * till detta ändamål, så att det Stats-anslag, hvarigenom detsamma underhålles, kan anses vara väl användt, och då ett dylikt Institut, fast i mindre scala, blifvit genom den enskilda frikostigheten grnndlagdt i Götheborg, hvilket redan flitigt begagnas och vunnit kännares bifall, har Herr Wijk, till detsammas ändamålsenliga utvidgande, föreslagit, att hälften af den summa, sorn 1111 utgår lill Technologiska Institutet i Stockholm, må med 7,000 R:dr anvisas till Chalmerska Technologiska Skolan i Götheborg.
Utskottet erkänner fullkomligt vigten och nyttan af denna Inrättning; men saknar ali närmare underrättelse om dess organisation, äfvensom förslag till det ändamålsenligaste' sätt för användandet af det ifrågaställa anslaget, och anser sålunda ett bestämdt anslag på Stat härför ej nu till uppförande kunna föreslås.
Majit torde likväl, uti den tillökning Utskottet på denna Hufvud-Titel föreslagit, finna medel att lill den ifrågavarande allmänt nyltiga Inrättning göra anslag, deräst Kongl. Majit finner ett sådant understöd för
Inrättningen vara af nöden och med dess på enskilde förordnanden grundade organisation förenlig, eller dess utvidgande vara af behofvet påkalladt. 4:o Från Borgare-Ståndet har Utskottet erhållit remiss å Herr Mo - Siats-Utskottets Utlåtande JY.o 8j. dins, C. A., motion, deruti lian, med omförmälande huruledes tillverkningen af buldan* tältduk och foderväf, åtminstone i afseende på godheten, i senare tider aftagit, tillika och då Kronans behof af desse tillverkningar till fullgod beskaffenhet vore ganska betydligt, föreslagit beviljandet af elt årligt anslag, att såsom prasmier tilldelas dem af Helsinglands och Norra orternes allmoge, hvilkas tillverkningar af buldan, tältduk och foderväf vid uppvisandet befmnes vara af fullgod beskaffenhet bela styckena igenom; kunnande en sådan undersökning förrättas och bestyrkas på lika sätt, sorn det tillgår i Norra Ångermanland med de finare lärfter, som der väfvas.
Utskottet anser detta ämne tillhöra Kongl. Maj;ts Nådiga pröfning, sorn, i händelse nämnde industrigren linnes förtjent af den uppmuntran, Motionairen föreslagit, är i tillfälle att dertill anvisa nödige medel af ti 11- gångarne under denna Titel; anseende Utskottet fördenskull Herr Modins ifrågavarande motion O icke, å Rikets Ständers sida, böra föranleda lill någon åtgärd.
Stockholm den 3 Maji 1834* Reservation.
Vid Ttsta punkten, angående anslag till Landtbruks-Institutet på Degeberg, af Riksdagsfullmägtigen Nils Strindlund ifrån Wester-Norrlands
Län, som anförde; ”Mot Utskottets beslut reserverar jag mig på den grund, att jag anser anslaget till Institutet icke komma alt bereda det allmänna något synnerligt gagn, utan hufvudsakligen afse beviljandet af den förmon för Institutets Föreståndare, att på Statens bekostnad få en tillräcklig arbetspersonal aflönad.”
Riksdagsfullmäglige:
Nils Pehrsson ifrån Södermanlands Län, Joli. Andersson ifrån Upsala Län, Daniel Danielsson ifrån Örebro
Län samt Eric Nilsson ifrån Jemtlands Län. Slats-UtskotUts Ullätande N-0 87. i5 NIONDE HUFVUD-TITELN.
Penningar enligt i83o års Riks- stat.
Stat» -Utskottets förslag.
Åkerbruket, Handeln och Näringarne i allmänhet.
120,000 'o 0 0 , 28,000 Landtbruks-Instilutet å Degeberg . 5,000 — 5,ooo _ Summa I 20,000 — — i53,ooo — — 3j,ooo — Hvartill hommer: ladelia Räntor, kronovär- de . . 2,345:
h 5 R:dr 11,725 Indelt Spml. f\ 1
Tr ä d:o — — 2o5 Summa Summarum — — 164,930 — — — — — — iG Stali-Utskollcts Ullålande N.o SS. N:o 88. * Ankom till E\pcd.
Utsk. d. 7 Maji kl. 2 e. m.
Utlåtande, angående regleringen af utgifter ne linder Rihs-Statens Tionde Hufvud-Titel. (U. A.) 1:0 Med Nådigt tillkännagifvande, att fråga uppstått om åtskilliga tillökade utgifter på Staten för denna Hufvud-Titel, omfattande Clerecie och Läroverken, men att Kongl. Majit, till undvikande af förhöjd beskattning, icke velat för det närvarande göra framställning om deras uppförande på Stat, har Kongl.
Majit, uti Dess Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof, i afseende på denna Hufvud-Titel, föreslagit, att, med bibehållande af det serskilda anslaget för Läroverken, Titelns anslagssumma må nu, likasom vid senaste Riksdagen, upptagas till Rdr 544^07: 44* I öfverensstämmelse härmed, och då med visshet kan antagas, att omnämnde, för Läroverken vid sistlidne Riksdag beviljade, serskilda anslag, Co,000 Rdr, fortfarande är behöfligt, och hvarpå såsom bevis må nämnas, att de, rörande denna Hufvud-Titel, väckta motioner, alla, på sätt här nedanföre närmare upplyses, innefatta framställningar om ökade anslag för Undervisningsanstalterna i Riket, tillstyrker Utskottet uppförande A
Stat af berörde anslag, nemligen: för Universiteten och Tillämpningsskolorna ....
18,000. samt för Elementar-Läroverken 42>000- Hvilket sistnämnde anslag lämpligen bör, i proportion af hvad för hvarje Stift, enligt gällande Stat, belöper, utgå till disposition af vederbörande Consistoriel-, som derefter må ega alt anslaget, enligt samma Stat, fördela samt inför Kongl.
Kammar-Rätten redovisa. 2:0 I afseende på Elementar-Undervisningens utvidgande, bar Utskottet fått emottaga remiss å en inom Bonde-Ståndet af Riksdagsfullmägtigen Sven Heurlin ifrån Kronobergs
Län väckt motion, deruti lian föreslagit: att i hvarje församling må för allmänna medel inrättas och underliålias en allmän Skola, der församlingens barn kunna få undervisning i de stycken, som liu för tiden äro oumbärliga och af hvarje menniska böra vara kände, så att hvar och en må, utom tillräcklig
Christendoms-kunskap och kännedom om Biblisk historia, åtminstone kunna med lätthet läsa och felfritt skrifva sitt modersmål, räkna quatucr species i hela tal och sorter, Stats- Utskottcls Utlåtande I\
T;0 88.
'Iränna del hufvudsakligaste af Fäderneslandets Geografi och Historia, äfvensom grunderna för Naturrätten och Allmänna Rättsläran; samt att, om de nu fö resi agne Skolorna icke skulle kunna af allmänna medel inrättas och underhållas, Stalén dock må dertill lemna allt det bidrag, sorn. är möjligt för sjelfva inrättandet, då församlingarne finge bidraga till deras underhållande; och hafva åtskilliga Bonde-Ståndets
Ledamöter uti denna motion instämt med tillägg, i afseende på beredandet af nödiga medel, att sådane möjligen kundé erhållas, i händelse den väckta motionen om Biskops-Embetenas indragning vunne bifall, äfvensom om inkomsterne af ledige Pastorat dertill finge användas, hvilka icke alltid tillfalla den afgångne Pastorns Sterbhus, utan äfven någon gång disponeras till alldeles främmande föremål.
Ehuru denna motion är remitterad lill Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskollens gemensamma handläggning, har Slats-Utskotlet likväl, då den alser ett ändamål, som tillhör denna Titel och på densammas reglering eger ett väsendtligt inflytande, trott sig böra, i frågan om nödigt anslag, motionen lill besvarande här upptaga.
Och får Utskottet alltså yttra, att då barnaundervisningén i den vidsträckta omfattning, Motionairen omnämnt, eller soeknevis, synes böra ankomma på församlingarnes: egen omtanka, och hvilken äfven på mångfaldiga ställen, efter hvad Utskottet inhemtat, visat sig verksam i det att, genom Presterskapets nitiska bemödanden och Församlingarnes bidrag, Skolor blifvit inrättade, samt då Stals-Verkels tillgångar i öfrigt icke medgifva något ytterligare Anslag härtill, utöfver hvad ofvan finnes upptaget, kan Utskottet icke, i anledning af Riksdagsfullmägligen Sven Heurling ofvanberörde motion, tillstyrka någon tillökad utgift under denna Titel. 3:o Ifrån Borgare-Ståndet har Uäskottet erhållit remiss å: a) Herr J. Winblads motion, deruti han omförmäjt, huruledes Enköpings Skola före år 1808 egt 2:ne Lärare; att, enligt då meddeladt Nådigt förordnande, Upsala Cathedralskola skulle lill Enköping förflyttas med begagnande af der befintliga Rectorslönen af 5o å 60 tunnor spanmål; att denna flyttning sedermera icke egt rum, men att lönen icke dess mindre blifvit indragen till Calhedralskolan i Upsala.
Då likväl, i Herr IVinblads tanka, en lägre lärdomsskola vore lika behöflig i Enköping, som i flere andra städer, har Herr Winblad föreslagit, att Skolan måtte ålerstäl B ihan g lill R.
I rot. 1884• 4 Sami. i.sta Afd. 3 . 22Ulra Häftet. >8 Stats-Ulskottels Utlåtande N.o 88. las sådan ilen var föle år 1808, och att de anslag, som förre Konungar i Nåder stadläslat och i Stadens privilegier bekräftat, måtte till Skolan i Enköping åter anvisas; b) å Herr B.
Anderssons motion, innehållande, att Wki bergs Skola, hvilken, grundlagd redan under forn-Danska Regeringen,såsom Lärdomsskola gagnat intill närvarande tid, men vid den senast verkställda skolregleringeri ansetts böra såsom sådan upphöra, måtte, qvarstående med den vid dess stiftelse åsyftade och under loppet af århundraden fortsatta bestämmelse, bibehållas såsom Lärdomsskola med nuvarande Hertor oell en Collega samt erhålla anslag till en tredje Lärare; och har Herr Andersson, såsom ytterligare skäl för sin framställning, anfort, att, genom den 1111 vidtagne regleringen, allt tillfälle till förberedande af så kallad
Järd undervisning saknades i en folkvik trakt af Riket på en sträcka af \/\ mil, eller emellan Götheborg och Halmstad; c) å Herr Joli.
Forssbergs motion, att, på anförde skäl, Anslag måtte beviljas, antingen af lön åt en ny skol-lärare i Strömstad, eller ock till förbättrande af ilen redan befintlige lärarens lönevilkor, så att han må kunna, ostörd och fri ifrån andra befattningar, egna sin tid åt skolbarnens undervisning; och d) å Herr And. fredbergs motion, deruti han för den i Askersund år 181 a, med betydliga uppoffringar å Stadens sida, inrättade Skola, begärt ett årligt anslag af 54 tunnor span mål, på det att denna Skola, som, jemlikt Kongl. Brefvet den 22 Dec. i83i, upptagits ibland allmänna läroanstalter, men år 1833 åter derifrån uteslutits, måtte kunna fortfarande vidtnagthållas i det skick, hvari den, till det uppväxande slägtets gagn, en längre tid varit, men hvilket goda syftemål ej kunde vinnas, om icke lärarepersonalen erhölle en passande aflöning och undervisningen utsträcktes till allt hvad som i andra Skolor, jeni förliga med denna, läres.
Då på Kongl. Maj:t i Nåder ankommer att, vid regleringen af Rikets Eiementar-läroverk i allmänhet, i öfverensstämmelse med de grunder, som derför blifvit antagne, bestämma, huruvida en Skola skall, i afseende på undervisningen, ega en vidsträcktare elier inskränktare verkningskrets samt, i förhållande dertill, afpassa läropersonalen, och hvad angår, dels de ojemnheter vid anslagens fördelande, som kunna förefinnas, dels behofvet af tillökning för en och annan undervisnings-anslalt, sådane olägenheter lämpligast kunna afhjelpas och, då anmälan göres, tvifvelsutan varda afhulpne genom Stiftens Styrelser, antingen, medelst förändrad fördelning af de Stats-TJt.kottets X’t Vit ande N.o $8. »9 tillgångar, som redan 8ro sliillda (ill deras disposition, eller medelst ärendels anmälande hos Kongl. Majit, finner Utskottet sig icke konna tillstyrka beviljandet af ökadt anslag, i anledning af hvad i ofvan berörde motioner blifvit framställdt. 4:o
Uti en ifrän Ridderskapet och Adeln remitterad motion har Herr Friherre Hermelin, Angust, föreslagit, att till den i Stockholm varande Normalskola för vexelimdervisningens befrämjande måtte, utom det förut beviljade anslaget af 2,000
Rdr årligen, ytterligare anvisas 2,000 Rd.r, för att, under stadgade föreskrifters iakttagande, ulga så länge denna Skola anses behöflig för bildandet af skicklige Lärare.
Men då, efter de upplysningar Utskottet inhemtat, tillfälle äfven gifves att, vid undervisningsverken i serskilde orter, inhemta hvad som erfordras for alt blifva en skicklig vexelundervisnings-lärare, och någon klagan öfver brist på så da ne lärare i allmänhet icke förspörjes, anser Utskottet något utöfver de lill Normalskolan redan anslagne 2,000
Rdr icke böra beviljas, och afstyrker alltså bifall å Friherre Hermelins omnämnde motion. 5:o Inom Ridderskapet och Adeln har Herr Strussenfeldt, Adolf Ludvig, uti en till Slats-Ulskottet remitterad motion, sökt framställa viglen deraf, att vid våra allmänna undervisnings-anslalter, tillfälle gifves för ungdomen, alt rätt och tillräckligt lära sig de 3 allmännaste ibland de så kallade moderna språken, nemligen Fransyskan, Tyskan och Engelskan; och har Herr Strussenfeldt i sådant hänseende föreslagit inrättandet af en Normal-anstalt för bildandet af skicklige lärare i dessa Språk, och hvartill skulle erfordras följande anslagssummor, eller för en gång:
Till utarbetande al läsekurser efter 5oo Rdr för hvartdera Språket i,5oo. till någon materiel 200.
1,700. samt ärligen: lill boningsrum åt Normal-läraren, anskaffning af lärosal, m. m. . 4°°- lön ål Normal-läraren . 1,400. urfvoden till möjligen behöflige biträden ......... 5oo. wrnrnmmmmmmm 2,3oo. eller en rund summa af 2,000 Rdr, om afdrag göres för hvad en sadan lärare kan anses i öfrigt uppbära.