Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
9 Ståndets, i enlighet med Grefve Hamiltons förslag, fattade beslut, endast lill ordastallningen skiljer sig frän Utskoltens, så hemställa Utskotten, om icke sistbemälde Riks-Stånd skulle läckas antaga den af Preste- och Bonde-Stånden beslutade redaclion af ifrågavarande moment.
Femte momentet är godkändt af Preste-, Borgare- och BondeStånden, hvadan Ridderskapets och Adelns, i öfverensstämmelse med Grefve Hamiltons förslag, i detta afseende fattade beslut förfallit.
Då Preste- och Bonde-Stånden godkänt 6 momentet, 12 §., af Utskottens förslag samt Ridderskapet och Adeln och Borgare-Ståndet antagit Grefve Hamiltons förslag, som endast, i afseende å ordastallningen, skiljer sig från Utskottens, så få Utskotten föreslå Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, att desse båda Riks-Stånd måtte förena sig med Preste- och Bonde-Stånden, i afseende å redaclion af ifrågavarande moment.
Beträffande bran vins-redskapens classification, så hafva Preste-, §.,3.
Borgare- och Bonde-Stånden godkänt Utskottens förslag i i3 §., att indela redskapen i fem classer, hvaremot Ridderskapet och Adeln, i enlighet med Grefve Hamiltons förslag, med, uteslutande af femte classen, antagit endast fyra classer af bran vins-redskap; Och som bifogade tariffer å pannerymds-afgiften innefatta hvarje Riks-Stånds olika beslut, i afseende å redskapens indelning i classer, samt, på sätt här nedan närmare förmäles, komma alt Rikets Ständers pröfning underställas, så enär redaclionen af i3 §. är beroende af den tariff, som af Rikets Ständer blir antagen, så torde Utskotten, sedan Rikets Ständers beslut i berörde afseende blifvit Utskotten meddeladt, få, i öfverensstämmelse dermed, afgifva förslag till redaclion af i3 $:n. I afseende å 14> *5, 16, 17, 18, 19 och 20 §§., hafva Preste-och§§. 14, t5 Bonde-Stånden godkänt Utskoltens förslag i Utlåtandet N:o 5; hvaremot16,l7‘ 18 Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet antagit de desse §§. mot- *’ svarande 11, 12, 13, 14 > *5, 16 och 17 §§. af Grefve Hamiltons förs lag; Och då desse sistnämnde endast skilja sig från de förra, i afseende på ordastallningen, anse Utskotten sig böra hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet skulle täckas förena sig med Preste- och Bonde-Stånden, i afseende å redaclion af ifråga varande §§.
Fröt. 1840 och 184^- 5 Sami. 2 Afd. q Haft. 2 io Bevillnings- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Mem.j JV:o la. 5.
DS Preste- oell Bonde-Stånden gillat 21 §. af Utskottens förslag, samt, hvad I momentet angar, Ridderskapet oell Adeln samt BorgareStåndet antagit det emot nämnde moment svarande, ehuru lill ordaslällningen derifrån skiljaktiga, stadgande, hvilket innefattas uti 18 §. af Grefve Hamiltons förslag, men deremot, i följd af beslutet om oinskränkt pannerymd , uteslutit stadgandet i senare momentet, angående ansvar för den, som tillverkar bran vins-redskap till större rymd än den högst tillåtna, så få Utskotten härmedelst till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet hemställa, alt desse Riks-Slånd må, i likhet med Preste- och Bonde-Stånden, antaga Utskoltens förslag till redaction af 21 §.
Utskottens förslag i 22 §. är likaledes godkändt af Preste- och Bonde-Stånden, samt Grefve Hamiltons deremot svarande, endasl lill ordställningen skiljaktiga, förslag i 19 §. af dess reservation, antaget af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet; men då Preste- och BondeStåndens beslut till alla delar öfverensstämmer med 22 §. i 1835 års Författning, så få Utskotten anmäla, att denna §. genom sistbemälde 2:ne Riks-Slånds sammanstämmande beslut är af Rikets Ständer antagen.
Utskottens förslag till 23 §. har blifvit gilladt af Bonde-Ståndet, äfvensom af Preste-Ståndet, med den förändring, som blifvit en följd af sistnämnde Riks-Stånds beslut, att ingen må ega rätt att. anmäla sig till bränvinsbränning på kortare tid, än den högst tillåtna, eller tre månader, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet uteslutit de i denna §. förekommande stadganden; Och få Utskotten, i följd häraf, saint med hänsigt till beslutet, angående tiden för bränvinsbränningens utöfning, hemställa till Ridderskapet och Adeln samt Preste-och BorgareStånden , om icke desse 3:ne Riks-Stånd skulle täckas förena sig i den af Bonde-Ståndet antagne redaction utaf 23 §. f Då Preste- och Bonde-Stånden godkänt Utskottens förslag till 24 §. 2 ' samt Ridderskapet och Adeln och Borgare-Ståndet uteslutit stadgandet i i:sta momentet, men deremot, medelst antagande af 4 momentet i 20 §. af Grefve Hamiltons förslag, beslutat enahanda, ehuru lill ordaställningen olika, stadgande med det i 2 momentet intagne, så finna Utskotten sig böra föreslå Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet alt förena sig med Preste-och Bonde-Stånden, i afseende å 24 §•
Bevillnings- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Mem.j N:o 12. 11 Preste- och Bonde-Stånden hafva jemväl antagit Utskottens förslag c a5 lill 25 , samt de öfriga båda Riks-Stånden 20 §. af Grefve Hamiltons förslag; hvadan och då den skiljaktighet, som emellan de båda förslagen förefinnes, endast eger rum, i afseende på ordaställningen, Utskotten hemställa, att Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet måtte förena sig uli den redaclion af 25 §., som Preste- och Bonde-Stånden antagit.
Utskottens förslag till 26 §. är antaget af Presle-Ståndet, äfvensom §. 26. af Bonde-Ståndet, utom i afseende å senare perioden i ^:de momentet, angående pannegarens skyldighet att utgifva ersättning för förseglingsbestyret, hvilken ersättning Bonde-Ståndet ansett icke böra ega rum ocb förthy uteslutit stadgandet derom; men som Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet antagit 21 §. af Grefve Hamiltons förslag, hvilket endast, i afseende å ordaställningen, skiljer sig från Utskottens, så och jemte det Utskotten hemställa till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet om icke desse Riks-Stånd äfven skulle täckas antaga Utskottens förslag till redaclion af 26 §., anse
Utskotten frågan om pannegarens skyldighet att betala arfvode för förseglings-bestyret, på sätt Utskotten i sistberörde §. föreslagit, vara genom 3:ne Riks-SLånds sammanstämmande beslut af Rikets Ständer afgjord och således icke påkalla annan åtgärd än att detta förhållande anmäla.
Enär 27 §. af Utskottens förslag blifvit af Preste- och Bonde- 5 2„ Stånden gillad samt Ridderskapet och Adeln och Borgare-Ståndet antagit 22 §. af Grefve Hamiltons förslag, som, endast med någon olikhet, i afseende å ordaställningen, innefattar enahanda stadganden med de i förstberörde §. intagne; så torde Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet täckas förena sig med Preste- och Bonde-Stånden i den af dem beslutade redaclion af 27 $. Tredje Artikeln.
I afseende å beloppet af bränvinsbrännings-afgiften, så har Ridder- a8 skåpet och Adeln, som indelat bran vins-redskapen i allenast 4 classer, samt antagit den i Utskottens Betänkande N:o 2 för de 4 första classerne bestämda afverknings-förmåga, likväl med den förändring, att ångappara - 12 Bevillnings- samt Allm.
Be sv.- och Ekon.-Utsk. Mem.j JV:o 12. tets verkan på bran vins-redskapens afverkningsförmåga uppskattats lill joo procents förhöjning, bestämt denna afgift till en skilling per kanna efter averkningen.
Presle-Ståndet åter har, med antagande af så väl den utaf Utskotten föreslagne indelning af bran vins-redskapen i 5 classer, som äfven den uppskattning utaf de olika classernas afverkningsförmåga, som Betänkandet N:o 2 upptager för redskap, sorn drifves utan ångapparat, hvars verkan på afverkningsförmågan förenämnde Riks Stånd uppskattat till 5o procents förhöjning, ansett afgiften höra beräknas för de enkla pannorna till och med i5 kannors pannan, efter 3 »st. per tillverkad kanna, och vidare ökas med ^ rst. till och med 3o kannors pannan, samt derifrån, lill och med 90 kannors pannan, ökas med -j— rst. för hvarje enhet åpannerymden, men för de sammansatte apparaterne, hvartill ångapparaler äfven hänförts, borde skatten beräknas efter 2 sk. för hvarje kanna, så vida apparatets afverkningsförmåga ej understiger den enkla 90 kannorspannansj i hvilken händelse för desse apparater skulle skattas lika mycket, som för den enkla panna, lill hvars afverkningsförmåga det sammansatta apparatets uppginge.
Borgare-Ståndet har antagit den af Utskotten i Betänkandet N:o 2 föreslagne indelning af hränvins-redskapen i 5 classer samt uppskattning af desse classers afverkningsförmåga, men deremot, lika med Ridderskapet och Adeln, uppskattat ångapparatets verkan på afverkningsförmågan hos bränvins-redskapen till 100 procents förhöjning, samt i öfrigt bestämt afgiften till 2 skil lingar Banco för hvarje kanna bränvin, som anses kunna tillverkas. Bonde-Ståndet, som, lika med Preste- och Borgare-Stånden, indelat bränvins-redskapen i fem classer och, i likhet med Preste-Ståndet, uppskattat ångapparatets verkan på bran vins-redskapens afverkningsförmåga till 5o procents förhöjning, har med i:del nedsatt den af Utskotten i Utlåtandet N:o 5 föreslagne beskaltnings-lariff, hvarigenom, med undantag af ångapparaterne, den af Bonde-Ståndet för de 5 classerne bestämda afgifL blifvit enahanda med den afgift, som i nu gällande
För fattning är stadgad för de der upptagne irsta, 2:dra, /{-.de, 6:te och 7:de classerne, samt den för desse classer vid sisllidne Riksdag antagna afverkningsförmåga bibehållen, hvilken beräkning af afverkningsförmågan i betydlig mon skiljer sig ifrån den, som af de 3:ne öfrige Stånden nu blifvit godkänd.
Bevillnings- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Mem.j JY:o 12. i3
För att underlätta jemförelsen emellan de fyra olika, af de serskilda Riks-Stånden vidtagna beslut, rörande beskattningen, äro tariffer uträknade och detta Memorial bifogade, utvisande afgifternas belopp för sex månaders bränningstid, enligt de beskallningsgruuder, som af hvarje Stånd blifvit antagne.
Då hvarje Riks-Slånds beslut, i afseende på ifrågavarande beskattning, utgör ett helt för sig, och skulle i betydlig mon förändras, om en annan class-indelning och en annan afverAningsförmåga för de serskilda slagen af bränvins-brännings-redskap bestämmes, än den af hvarje Stånd antagna, anse Utskotten, att vid det förslag till samman jemkning och, om det icke antages, till voterings-propositioner, som nu bör afgifvas, fråga endast bör blifva emellan de fyra serskilda besluten i deras helhet; och då Preste-Slåndets beslut, utan alt medföra en så brådstörtad förändring i de nu varande förhållandena, som torde blifva följden, om Ridderskapets och Adelns eller Borgare-Ståndets beskattnings-lariffer skulle antagas, enär genom dessa, i synnerhet genom Borgare-Ståndets, de nuvarande afgifterne på den stora mängden af till husbehofs-bränning begagnade mindre pannor blifvit i en så hög grad ökade, — likväl i en ej så obetydlig mon höjer skallen på de mindre enkla pannorna, hvilka hitintills, då de jemföras med de högre pannerymderna, tyckas vara för lågt beskattade, hvartill kommer, att Preste-Slåndets tariff,—åtminstone hvad afgiflen för irsta classens redskap beträffar, — närmast instämmer med den af Utskotten i Utlåtandet N:o 5 föreslagna; så hafva Utskotten ansett sig böra lill Ridderskapel och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden hemställa, att bemälde Riks-Stånd må förena sig med Preste-Ståndet i antagandet af den utaf sistnämnde Riks-Stånd beslutade beskaltnings-tariff.
I händelse detta sammanjemknings-förslag^ icke skulle antagas, så måste votering emellan de 4 beskaltnings-tarifferne anställas i Förstärkt Stats-Utskolt; i hvilket afseende Utskotten, enär de 4 olika besluten lämpligen synas kunna hänföras lill 2:ne med hvarandra stridiga alternativ, nemligen Ridderskapets och Adelns samt Borgare-Ståndets beslut, å ena, samt Preste- och Bonde-Ståndens beslut å andra sidan, emellan hvilka votering i hufvudfrågan bör ega rum , Utskotten, för bestämmande af Ja-proposilionen vid hufvudsakliga voteringen, föreslår en så lydande volerings-proposilion: i4 Bevillnings- samt Allm.
Besv. och Ekon.-Utsk. Mern.JY:o 12. 2:0.
Den, som vill, att vid votering i hufvudfrågan den af Presle-Ståndet antagne beskaltnings-tariff skall ingå i Ja-propositionen, voterar Ja.
Nej, kommer den af Bonde-Ståndet antagne beskaltnings-tariff att i Ja-propositionen innefattas.
Sedan, genom denna votering, Ja-propositionen blifvit bestämd, anställes votering för bestämmande af contra-propositionen efter följande proposition: 3:o.
Den, som vill, att den af Ridderskapet och Adeln antagne beskattnings-tariff skall ingå i contra-propositionen vid hufvudsakliga voteringen, voterar Ja.
Den, det icke vill, voterar Nej.
Nej, kommer den af Borgare-Ståndet antagne beskatlnings-tarifF alt i contrapropositionen innefattas.
Härefter företages hufvudsakliga voteringen efter denna proposition: 4:o.
Den, som antager den af a) (irsta alternativet) (Preste-Ståndet) b) (2:dra alternativet) (Bonde-Ståndet) beslutade beskattnings-lariff, voterar Ja.
Nej, c) (usta alternativet) Ridderskapets och Adelns beskattnings-tariff. d) (2:dra alternativet) Borgare-Ståndets beskattnings-lariff.
Sedan Rikets Ständers beslut i beskallnings-frågan blifvit Utskotten meddeladt, torde Utskotten, i öfverensstämmelse dermed, få afgifva förslag till redaclion af 28 §. §. 29.
Utskottens förslag lill 29 $., som innefattar stadgande, rörande be skattningsbestämmande, i händelse Kongl.
Majit skulle för en eller flere städer tillåta större pannerymd än 90 kannor, är antaget af Preste- och Bonde-Ståndet; hvadan och då Ridderskapet och Adeln samt BorgareStåndet uteslutit detta stadgande, Utskotten härmedelst få lill sistnämnde Riks-Stånd hemställa att i Preste- och Bonde-Ståndens förenämnde beslut sig förena. §§. 3o. 3i.
Preste- och Bonde-Stånden hafva gillat Utskottens förslag till 3o och 3i hvilka till innehållet äro af enahanda lydelse med 3i och 3a Bevillnings- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk.
IV:o 12. i5 i nu gällande Författning, hvadan och då Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet icke fattat beslut, rötande några sådana stadgande!), sorn i dessa förekomma, Utskotten få anmäla, att 3o och 3r §§. genom två Riks-Slånds beslut, sammanstämmande med nu gällande stadganden, blifvit af Rikets Ständer antagne.
Bonde-Ståndet har godkänt Utskottens förslag lill 32 af enahan- 5. 3a. da innehåll med stadgandet i 33 §. af 1835 års Författning, äfvensom Preste-Ståndet antagit densamma, med allenast utbyte af ordet ”i;del” mot ”-|-:del”, såsom följd af sistbemälde Riks-Slånds beslut, angående tiden för brån vinsbränningens utöfning, hvaremot Ridderskapet och Adeln beslutat alt i underdånig skrifvelse anhålla, det förbud eller inskränkning i bränningsliden Lill och med i843 ej malte ega rum, men att, om så likväl sker, de afgifter, som för denna tid kunna vara erlagde, blifva åt vederbörande restituerade; Och som Borgare-Ståndet icke fallat beslut i detta ämne, samt redaction af denna är beroende utaf utgången af frågan om brånvinsbrännings-afgiftens erläggande förskottsvis, så torde Utskotten, sedan denna fråga blifvit af Rikets Ständer afgjord, få inkomma med förslag till redaction af ifrågavarande Preste- och Bonde-Stånden hafva antagit Utskottens förslag till 33 g 33_ samt Ridderskapet och Adeln Grefve Hamiltons förslag i 27 af hans reservation, hvilken icke innehåller annan olikhet, än att ordet ”högst” blifvit tillsatt framför orden: ”20 kannors rymd”_, äfvensom framför orden: ”12 kannor”j, i slutet af hvaremot Borgare-Ståndet beslutat den förändring i Grefve Hamiltons förslag, att destilleringspannor af högst 6 kannors rymd skulle vara tillåtna att nyttjas af dem, som till bränvinsbränning äro berättigade; och som den af Ridderskapet och Adeln beslutade redaction af ifrågavarande §. endast innefattar eLt förtydligande af stadgandet, anse Utskotten sig böra hemställa, om icke Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden skulle täckas förena sig med Ridderskapet och Adeln, i afseende å 33 $:n. Då Preste- och Bonde-Stånden antagit 34 §. af Utskottens förslag, §.34. som till alla delar öfverenssstämmer med stadgandet i 36 §. af nu gäl lande Författning, men deremot Ridderskapet och Adeln samt BorgareStåndet antagit 28 $. af Grefve Hamiltons förslag, som endast, i afseende å ordaställningen, skiljer sig från Utskottens, få Utskotten anmäla, att 34 $• i Utskottens förslag, genom 2:ne Riks-Slånds med nu S 35. 16 Bevillnings- samt Allni. Besv.- och Ekon.-Utsk. Mern. _, N:o 12. gällande stadgande öfverensstämmande beslut, är af Rikets Ständer anlagen.
Preste-Slåndet bär gillat Utskottens förslag till 3b $., angående bränvinsbrännings-afgiftens erläggande förskottsvis, äfvensom Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, medelst antagande af 6 §., 2 momentet af Grefve Hamiltons förslag, beslutat, alt bränvinsbrännings-afgiflen skulle erläggas förskottsvis, på det sätt och på den tid, Kongl. Maj:t närmare bestämmer; hvaremot Bonde-Ståndet uteslutit ifrågavarande stadgande om skattens erläggande förskottsvis.
Då likväl 3:ne Riks-Stånd, nemi.
Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden beslutat, att bränvinsbrännings-afgiften bör förskottsvis erläggas, anse Utskotten sig böra hemställa, om icke Bonde-Ståndet skulle täckas sig i delta beslut med de öfrige Stånden förena.
Skulle Bonde-Ståndet icke destomindre vidblifva sitt beslut, att bränvinsbrännings-afgiften icke bör förskottsvis erläggas, så lärer, för afgörande af denna fråga, som, enligt Utskottens åsigt, är af Bevillningsnatur, votering komma att anställas i Förstärkt Siats-Utskott; i hvilket afseende Utskotten föreslå en så lydande voterings-proposition: 5:o. Den, som instämmer i Utskottens af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden gillade förslag, att bran vinsbrännings-afgiften skall erläggas förskottsvis och alt ingen må ega alt, under annat vilkor, bränvinsbränning utöfva, voterar Ja.
Nej, kommer frågan om bränvinsbrännings-afgiftens erläggande förskottsvis att förfalla; Och toi de Utskotten, i händelse Bonde-Ståndet skulle antaga nyssberörde inbjudning, eller derest
Ja vid voteringen blifver rådande, få afgifva förslag lill redaction af 35 $:n. I öfrigt hafva Ridderskapet och Adeln samt Preste- och BondeSlånden bifallit Utskottens hemställan i Utlåtandet N:o 5, alt Rikets Ständer böra, vid förslagets öfverlemnande till Kongl. Majit, uti underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl.
Majit täckes i den blifvande Författningen föreskrifva, huru med debiteringen och uppbörden af bränvinsbrännings-afgiften bör förfaras; men som Utskottens berörde förslag - Bevillnings- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Mern., JY:o 12.
17 slag blifvit framstäldt i sammanhang med beslutet om bränvinsbränningsafgiftens erläggande förskottsvis, så torde Utskotten, sedan Rikets Ständers beslut i denna fråga blifvit Utskotten meddeladt, få afgifva yttrande, huruvida någon underdånig hemställan i berörde afseende kommer att ega rum.
Då det af Utskottet föreslagne formulaire till mätnings- och stämplingsbevis blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet gilladt, men de öfrige Riks-Stånden underlåtit att derom yttra sig, hemställa Utskotten, om icke Preste- och Borgare-Stånden skulle täckas förena sig med de båda öfriga Riks-Stånden i detta afseende; hvarvid Utskotten likväl trott sig böra anmäla, att orden ”Med (utan) ångapparat, ” som på 2:ne ställen i formulairet förekomma, på senare stället influtit genom tryckfel och följaktligen bör utgå.
Stockholm den 22 Februari 1841 •
Prot. 1840 och 1841•
5 Sunil. 2 Afd. 9 Haft. 3 V <n o- ■ " ■ ■ V v • . .v- u .s • >.w- > V';--'v -i . :■ ' ■•<>; ; ■■■■':
. »•r - i\. \l :• .'v.. c .v. * s)\M Vi l \'
K \ Yu» A-'
Bevillning- samt Allm.
N:o 12. a3 Reservationer.
Af Herr Grefve Hamilton s Henning: ”Mot Bevillnings- samt Allm. Besv.- och Ekonomi-Utskottens förestående
Betänkande reserverar jag mig i följande delar, nemligen: 1:0.
Mot Utskottens vid 1 yttrade åsigt, att Ridderskapets och Adelns samt Preste- och Borgare-Ståndens beslut, rörande den tid af året, hvarunder bränvins-bränning må vara tillåten, skulle hafva förfallit, och det således förblifva vid hvad i detta hänseende förut varit stadgadt.
Riksdagsordningen föreskrifver väl i §. 5, ätt då, uti frågor af beskaffenhet som denna, ”två Stånd stanna emot två, förfalle frågan och förblifve vid det, som tillförene stadgadt varit,” och synes Lagstiftaren härigenom hafva velat gifva Ekonomiska Författningar den varaktighet att de ej måtte rubbas, så länge meningarne äro jemnt delade mellan det redan stadgade och behofvet af en förändring.
Ur denna synpunkt har jag äfven, fastän ordalydelsen icke är bestämd, ansett 75 $. Riksdags-Ordningen böra på detta sätt tillämpas, då tvänne Riks-Stånd förklarat sig vidblifva det förut gillade, men de öfrige stannat i häremot stridande och jemväl sins emellau skiljaktiga beslut, emedan desse sednares skiljaktighet, långtifrån att kunna gifva dem en kraft eller en rättighet, hvilken de såsom förenade icke skulle hafva egt, tvertom inför den i detta fall medlande lagen bör öka styrkan af de förras beslut.
Förhållandet är likväl här helt olika.
Trenne Riks-Stånd hafva beslutat en förändring, ehuru blott tvänne förenat sig om beskaffenheten deraf; och finnér jag det sålunda stridande ej mindre mot Grundlagens anda, än dess bokstaf, att i detta fall ett
Stånds beslut skulle vara Rikets Ständers.
Enligt min förmening, borde Utskotten således för närvarande så mycket heldre hafva inskränkt sin åtgärd till att inbjuda de öfriga Riks-Stånden att förena sig i Bonde-Ståndets beslut, sorn detta utgör en medelväg mellan deras, och dessutom Ridderskapets och Adelns samt Borgare-Ståndets beslut sannolikt endast tillkommit såsom en följd deraf, att dessa
Stånd antagit grundsatsen af fri bränvins-bränning.
Om endast ett Riks-Stånd antagit inbjudningen, hade frågan varit afgjord, och i annat fall hade för dess afgörande återstått den utväg, Riksdags-Ordningen, §§. 'jo och ^5, föreskrifver. 2:0.
Mot den af Utskottens vid §.
35 föreslagna voterings-proposition, till utrönande af huruvida bränvinsbrännings-afgiften skall erläggas för - 24 Bevillnings- samt Allm.
BesvocA Ekon.-Utsk. Mern.
No 12. skottsvis, eller icke, och hvilken fråga jag anser vara, genom Ridderskapets och Adelns samt Preste- och Borgare-Ståndens beslut, redan afgjord. ^5 §.
Riksdags-Ordningen stadgar: ”För beslut i alla öfriga ärenden, de mål undantagna, hvarom i Regerings-Formens 66, 6g, 70, 71 och 72 §§. särskilt förordnadt är, galle , jemte Konungens samtycke, tre
Stånds mening;” hvaraf naturligen följer, att i aliade fall, som ej i någon af dessa $$. omnämnas, Konungens samtycke skall begäras lill den mening, som af trenne
Stånd blifvit godkänd.
För alt stadga sin öfvertygelse i förevarande fall, behöfver man således endast genomläsa nämnde §§., då de befinnas handla: $. 66, oin Riksgälds-Contorets styrelse; j. 6g, om huru förfaras bör, då betänkligheter hos ett eller flera Riks-Stånd uppstå att antaga hvad Stats-Ulskoltet tillstyrkt uti det, som rörer antingen Statens reglerande, eller Bevillningens derefter lämpade hela belopp_, eller hvad till Riksgälds-Contorets utgifter och inkomster hörer, eller grunderna för Riksgälds-Contorets Styrelse och Förvaltning; §. 70, om Bevillnings-Utskottets åliggande att uppgifva de allmänna grunderna för den blifvande Bevillningens fördelning- §.
71, om huru förfaras skall, då skiljaktighet yppar sig mellan flere af Riks-Stånden om dessa grunder_, sälten af deras tillämpning och Bevillningens fördelning lill utgörande; och slutligen $. 72, om förvaltningen af Rikets Ständers Bank.
Då följaktligen i dessa §§. icke ett ord förekommer rörande de Ekonomiska sladganden, hvarå Rikets Ständer kunna begära Kongl. Maj:ts sanction, och föreskriften om bränvins-bränningsafgiftens erläggande förskottsvis visserligen innebär en olägenhet, och, till följd af ränteförlusten, en utgift för bränvins-brännaren, men icke utöfvar något inflytande på Bevillningens hela belopp eller dess fördelning mellan särskilta klasser af medborgare, vågar jag vördsam ligen underställa Rikets Ständers pröfning min åsigt, att frågan derom, såsom varande genom trenne Riks-Slånds beslut afgjord, icke Grundlagsenligt kan underkastas omröstning i Förstärkt Statsutskott”.
Med Herr Grefve Hamilton instämde Herr Höök samt, i afseende å i:sta morn., Herr Contracts-Proslen Nibelius.
Af Herr Gripenstedt: ”Jag reserverar mig mot förevarande Memorial i sin helhet.