Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande åter de öfrige staden underlagde och i dess Båtsmanshåll ännu deltagande 29 3^4 mantal, så antoge Kongl. Brefvet den 8 Julii 1795 ett sådant förhållande med desse Hemman ega rum, alt staden under hela 1700 talet icke innehaft dem, eller deraf njutit annan fördel, än det understöd till Båtsmanshåilet i* penningar,, sorn både under krigs- och fredstid utgått af hvarje helt mantal, med åtta daler silfvermynt, hvilka dock genom Rong],, Brefvet dem 6 November 1776. blifvit! fördubblade; på grund hvaraf Kongl, Maj:t äfven, genom nyssnämnde Nådiga Resolution af år, iyg5,. afslagit stadens underdåniga ansökning,, alt hemmanen kunde varda ålagdt, att, utan sammanblandning med stadens Båtsmanshåll, lika med andra indelningshemman, anskaffa, löna och utreda sina vissa ordinarie och fördubblingsmän, dem staden till ett antal af elfva föreslagit; och ytterligare befunnes, vid jemförelsen af den. förteckning öfver staden, till deltagande i Båtsmanshåilet underlagde Stats- samt Ocean., TJtsk.
Betänkande N'.o zS. hemman, sora, grundad på nu varande förhållande, från orten inkommit, medi den i t684 års Knekteroteringsverk intagne uppsats på samma hemman, hvaraf LandsContoret i berörde
Län insänd t styrkt afskrift, att flere vid indelningstiden staden underlydande hemman nu för tiden icke deltaga i dess båtsmanshåll, utan blifvit utbytte emot andra hemman, sora,, i stället för Knektehåll, utgöra ofvanberörde penningebidrag till stations Båtsmanshåll; men när och af hvad anledning dessa förändringar egt rum, hade ej kunnat utredas.
Med undantag af i/4 mantal Bjärbo, sotn ännu vöre i stadens ego, samt af de till Ecclesiaslike Eoställsiägenheter anslagne- hemman Rya Andersgården i, förmedladt till 3/8, Lenna Vest ragård >/2 och Mölarp i/j mantal, innehades alla desse hemman för närvarande under full egande rätt, dels af någre enskilde invånare i staden, dels ock,. till största antalet, af ortens allmoge, hvars possession och åtkomst grundade sig på med fasta befästade fång, efter det hemmanen' minst för 13o år tillbaka upphört att staden tillycka; äfvensom hemmanen, sedan genom Kongl.
Brefvet af år »1683, blifvit förklaradt, att de samma, ehuru staden lill understöd i Båtsmansliållet underlagde, likväl skulle under Häradet höra, oafbrutet lydt under landsrätt,, i Kronans jordeböcker blifvit upptagne under deras gamla eller i senare tider förändrade natur af Krono, skatte eller frälse,, samt utgjort alla allmänna besvär å landet, såsom andre hemman, utom Knektehållet, men deremot alldeles icke deltagit inom staden i något stadsjord en åliggande onus, utom ofvanherörde obetydliga penningebidrag till Båtsmansliållet, hvarom icke heller vid hemmanens afhändande något förbehåll å stadens sida > bevisligen blifvit gjordt; och hafva de förvaltande Verken yttrat deras tanka vara, att de ljuganio och trefjerdedels manta], sorn, från Knektehållet hittills befriade, ännu med 2 Rdr 32 sk. understöjda Borås i dess Båtsmanshåll, ingalunda kunde, endast genom utgörande af denna ringa afgift till staden,tilläggas egenskap och namn af stadsjord, samt att desse hemman med tillydande egoområden följaktligen icke kunde eller borde tagas i beräkning vid fördelningen, af Båtsmanshållet på städernes jord, utan Borås stad således från utgörande af Båtsmansrotering för nämnde hemman befrias, samt stadens- roterings-skyldighet således inskränkas lill den behållna stadsjorden, uppskattad till sex och ett åttondedels mantal; men sorn den roteringsskyldighet hemmanen, i följd af deras oprivilegierade natur, borde vidkännas, icke kunde anses vara,, genom föirberördé penniugebidrag, fullgjord, hemställde de förvaltande Verken,, att,. på< sätt som. redan. 14 Stats- samt Oecon.-TJtsk. Betänkande N\o aS. skett med 2 3J\ mantal af de "hemman, sorn före indelningstiden vöre till understöd i .stadens Båtsmanshåll an slagne, de ännu återstående 29 3:f'\ mantal måtte i vanlig ordning varda till ständigt Knektehåll vid Regementet i orten indelte, hvaraf åter skulle blifva cn följd, att afgiften till Borås stad komrae att upphöra; att staden Östersund, enligt fundations-bref den a3 October mg(i, vore anlagd å hemmanet Nio 6, uti Odensala by och afradslandet Östersund, hvilka till stadsmark anslagne ^lägenheter, efter indelningsverket, draga ordinarie Soldat-rotering i roten Nio y3 vid Lif-Compagniet af Jemtlands Fältjägare-Regemente, och sålunda icke kunde med Båtsmanshåll betungas; att, ssdau Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref den 12 April 1680, för all Iframtid befriat sLaden Marstrand från Båtsmanshåll,
samt dem, sorn sig feder på ön nedsatte, från utskrifningar och värfning, med vilkor, att stadens och öns invånare, så mångå, som till sjös skicklige voro, skulle i krigstid vara förbundne, färdige och tillreds, att låta sig till sjös på den kusten brukas i Kongl.;Maj:ls tjenst, för den månadssold, sorn annat sjöfolk beslås, och i fredstid idka flitigt fiskeri i sjön; förseende sig till den ändan med nödiga tyg- och h afsk of rar, på det de dymedelst må kunna göra sig så mycket mera tili seglation skicklige, och Kongl. Majit utaf dem hafva en god tjenst och nytta när det påfordrades: så hade Kongl. Majit, genom Nådigt Bref af den 12 November 1792, förklarat, att det berörde stad underlagde hemmanet Röön, 1 mantal, hvilket, så val sorn sjelfva staden, genom nyss åberopade 1689 års Kongl.^Bref, blifvit från Båtsmanshåll, utskrifningar och värfningar befriad t, skulle sådan befrielse till. godonjula, vid hvilket förhållande och enär staden och ön sålunda hade en häremot svarande förbindelse sig ålagd, att i krigstid hålla allt dess tjenstbara sjöfolk tillhanda för försvarsverket, Förvaltningen och Coliegierne ansett sig icke befogade att rubbning häruti föreslå; att, vid staden Waxholm, den jord, hvarpå Waxholm är byggd, vore Kongl. Majit och Kronan tillhörig, samt utarrenderades af Kiigs-Collegium -på vissa korta tider; varande invånarne derstädes, enligt Kongl. Resolutionen den 4 Augusti 1778, tbelriade från-alla onera och utsfcylder, utom mantalspenningar, hvaremot de,' jemlikt äldre Resolutioner, voro förbundne att emottaga inqvartering i de fall, då sådant för Waxholms fästnings behof funnes nödigt, samt äfven','om försvarsverket det fordrade, Att nedrifva sina hus och från Waxholm afflytta; iStatt- samt Oecon.-Uuk. Betänkande
Nea 28, att elen, staden Borgholm på Öland underlydande ford, vöre af så: ringa värde, alt den vid nyligen förrättad skattläggning* sora på Karninar-Coliegii pröfning lärer bero, ieke kunnat i hemmantal sälta-s,, hvarföre ock någon rotering hittills icke varit Borgholms stad åsatt, eller kunde å sättas.
Beträffande de i åtskillige af Rikets Län befintlige köpingar, liad* de förvaltande Verken, inhemta! följande upplysningar, nemligenr för Calmar e Län? ali Gamleby och [Bjurviks köpingar äfrö uti Vesterviks stadsrotering inbegripna, så val för jord och tomter, som för borgerlig rörelse; alt Almviks, Vald emar sviks, Figeholms, Päskalaviks, Pataholms T Doderhult sviks och Bergqvara köpingar, såsom an-lagde på enskilde, ledan roterade hemmans egor, icke kunna komma i fråga, att för deras innehafvande jord vidare Båtsmanshåll vidkännas; men deremot för hus och tomter samt borgerlig rörelse äro underkastade deltagande i detta besvär, gemensamt med den stad, hvarunder de lyda," i hvilket sistnämnde förhållande Mörbylånga,, af stad oberoende köping på Öland, hvilken ej hade annan jord sig tillagd, än sorn till hus, tomter och gator blifvit indelad, jemväl endast horda roteras;: att Mönsteras köping innehafver, dels redan roterade, dels ännu 0- roterade egor, hvilka senare vid 18ir års roterings-förrättning blifvit uppskattade till 2 1/16 mantal; för Södermanlands Länd att Malmköping, en a£ stad oberoende köping, anlagd å Malma Rusthålls egor,, ej innehafver någon, rotering underkastad jord; för Vermlands Län? att Arvika, en likaledes af stad oberoende köping,, icke* eger annan jord, än som belöper på tfl\, efter helt räknadt, i Kronoskattehemmanet Solberga, Arvika socken, hvilken jord af staden blifvit inköpt för köpingens planerande och bebyggande, samt att köpingens invånare för sitt hemmantal deltaga med öfriga delen af hemmanet Solberga, så väl i ordinarie rotering, som i öfrigt hemmanet åliggande skatter och onera; Stuts- samt Oecon,~Vtfk.
Betänkande N:o 28. att den af Kongl. Maj:t medgifna köpingen vid Tyksmark icke kommit tili verkställighet; för Jönköpings
Län: alt någon borgerlig rörelse icke utöfvas i de Jönköpings stad medgifne köpingar, Ullasjö, Tättingen, Maden och Wernamo; att då af de 3:ne förstnämnde, staden hvarken haft eller kail få något gagn eller någon fördel, Magistraten i Jönköping saknat all kännedom om beskaffenheten och egenskapen af den jord, hvarå deras anläggning är beviljad; alt jordrymden vid Wernamo, sorn endast lill marknadsplats af stadens Borgerskap begagnas, utgör omkring ett tunnland, hvilken jord icke blifvit skattlagd, och för öfrigt bebos af till större delen medellösa personer, sorn, skattskrifne å landet, derstädes erlägga bevillning; för Linköpings Län: att någon jord, som kunnat till Båtsmanshåll uppföras, icke är anslagen till den under Norrköping lydande köpingen He Hestad, eller till oberoende köpingen Motala; att vid den .förre finnes blott en köpman, hvilken i senare åren blifvit i Norrköping för borgerlig rörelse- taxerad, och jemväl deltagit i stadens Båtsmanshåll, och att bevillningen i Motala för de fem sista åren utgjort, för tomter 22 Rdr 4° sk. 10 rst., och för borgerlig rörelse 1-1 Rdr 28 sk.
Banco; f ör Kronobergs
Län: att den dervarande oberoende köpingen Ljungby, är anlagd å de till Ljungby sockens Fatligcassa donerade Krono-Rusthålls-hemmanen Ljungby Föregårds 3/4. och Klockaregårds 1/2 mantal i nämnde socken, hvilka hemman, emot vanliga arrendets utgörande till fattigcassan, blifvit till köpingens grundläggande uppiåtne; varandes hemmanen rusthållsstam tili Nco 5g vid Sunnerbo Compagnie af Smålands cGrenadier-Bataillon, samt endast tre personer med burskaps-rält för närvarande i köpingen bosatte; för Norrbottens Län: att Haaparanda köping, som är af stad oberoende, icke eger någon annan Stafs- Sdml Oeconomic-Ulskollins
Ut IM anie N:o i8.
•arman si" underlydande jord, än Kronoskalte-hemmanet N:o 9, i/3 mantel i Haparanda by, å hvars egor köpingen är anlagd, samt alt nämnde hemman är inroteradt uti soldatrolen N:o 77
Häll vid irsta Majorens Compagnie af Vesterbottens Regemente, lill i3/3a taxering; celi då kö
Län icke innehade någon oroterad jord, kunde, efter de förvaltande Verkens tanka, deltagande i Båtsmanshåliet för den jord, som till köpingarne derstädes lyder, ej komma i fraga^ för Blekinge Län: att Christianopels och Ronnely köpingar, hägge lydande undef Carlskrona stad, hittills icke deltagit i sistnämnde stads Båtsmanshåll, troligen derföre, ätt Borgerskapet derstädes hittills ensamt vidkänts roteringsLesväret, som dock sällan kommit i fråga, emedan staden under fredlig tid, och i krigstid så länge icke hela Flottan varit utcommenderad, från Båtsmanshåliet njutit befrielse, samt alt för öfrigt någon stadsjord icke till desse köpingar lyder, emedan den jord, som förr tillhört städerne under samma namn, blifvit dem, på samma gång som sladsprivilegierne, fråntagne, och återgått lill natur af vanliga Kronoskatte-hemman, för hvil» Ika rotering å landet utgöres; så att för denna jord vidare deltagande i städernes Båtsmanshåll ej borde komma i fråga; hvaremot, i händelse Kongl. Maj:t gillade hvad Rikets Ständer i underdånighet tillstyrkt, om upphörande af den befrielse Carlskrona och flere städer -hillils åtnjutit, ifrågavarande köpingar för hus och borgerlig rörelse borde gemensamt med Carlskrona stad i dess Båtsmanshåll deltaga; för Malmöhus Län.: ”nit den, ömsom för stad och köping, men orätt benämnde byni"
Trelleborg drager ordinarie rotering med fern båtsmansnurner, för hvilka, enligt upprättadt contiact, nu erlägges vacance-afgift, hvarföre den till Trelleborg hörande jord ej heller kunde tagas i beräkning yid regleringen om städernes Båtsmanshåll; och för Christianstads Län:. att köpingen Bdtst-ad innehade jord tili en vidd af r,257 tunnland, 'JJib, till /!•
Prof. ltfdj, 4 Saini. 3 /i/d, 1. 6;tc Häftet, jtg Stais» samt Otconomie- Utskottens Betänkande N:o 28. uppskattade till 328 tunnland, hvilka, i afseende å salpelerskatlen, genom Kammar-Collegii Utslag den 29 October i83o, blifvit skattlagdt lill 4 1 A mantal; samt att köpingen för denna jord hittills icke deltagit i annan stads Båtsmanshåll» men deremoL erlagl vacance-afgift för tvänne egne Båtsmän; och öfverlemnade de förvaltande Verken, till Kongti Majrts Nådigste pröfning, huruvida ifrågavarande, köpingen Båtstad underlagda jord, samt den till 21/16 mantal skattläede, köpingen Mönsterås tillhöriga jord, hvilken hittils icke till någon stads Båtsmanshåll bidragit,, och, efter de förvaltande Veckens tanka,, ej haller hädanefter boede dertill bidraga,, må tagas i beräkning lill deltagande i städernes Båtsmans-roteriiig, hvilket på '
Statens bekostnad'skulle tillskynda städerna i allmänhet, sedan Båtsmansstyrkan för del hela blifvit bestämd och nu icke finge öfver.skiidas, en fördel, hvarpå de skäligen icke kunde göra anspråk..
För. öfrigt funno de förvaltande Verken, alt af hvad här ofvan blifvit, antydt följde,, alt köpingar, hvilka; lyda under städerne,. borde för borgerlig rörelse deltaga < i den stads Båtsmanshåll, hvarunder hvarje köping lyder; hvaremot, de af stad oberoende köpingar, äfvensom Borgholms stad, syntes böra för sådan rörelse serskildt i Båtsmanshållet deltaga, så framt icke'Kongl..
Maj:t,, med afseende å denna rörelses obetydlighet, i Nåder skulle finna, skäl att dem. ifrån nämnde onus tills vidare befria..
Efter öfvervägande häraf, få Utskotten,, beträffande' städerne, vördsamt yttra,, att Utskotten, i anledning af de upplysningar, sorn de förvaltande Verken meddelat, rörande Stockholm, Fahlun, Sala, Östersund,Alar- ' strand och Waxholm,, samt på de skäl,, sorn nämnde Embels-Verk anfört, anse sig böra tillstyrka Rikets Ständer,, att,, för deras del,, besluta: att för all inom Stockholms och öfrige städers staquet varande jord, som icke är till tomter indelad, skall beviLlningssumman sammanläggas med den för städernes hus och tomter, och samma jord såmedelst deltaga i roteringen,. och att till stadsjord, underkastad serskild ordinarie rotering, endast må hänföras den, utom städernes nuvarande barriere belägna; dera tillhöriga fundations-,. donations-eller sjelfegande jord, sorn är ständig rotering underkastad, på hvilket sätt den till Rörstrand hörande jord, likasom Stadshagen' och Ldngho/men-skola i ordinarie Båtsmanshållet med städerne deltaga; alt städerne Fahlun och Öster und endast för hus och tomter samt borgerlig rörelse, men ej för innehaf - Stats- 4anU Occonomic-Utskollens B&änkands iYio a8. vande jord, lomma alt bidraga till städernes Båtsmanshåll; samt alt åter Sala, Marstrand och .Waxholm skola från rotering helt och hållet vara (lie; dock komma sistnämnde 3:ne släder samt Fahlun att åtnjuta berörde förmo iler, endast så länge de dertill föranledande orsaker fortfara.
Deremot, hvad städerne Borås och Borgholm angår, kunna Utskotten icke dela de förvaltande Verkens tanka.
Det är nemligen, i afseende å den förra, eller Borås, upplyst, att de staden frånskiljde 29 3/4 hemman, hvarom fråga är, på dot sätt understödja staden i Båtsmanshållet, att till staden erlägges 2
Rdr 32 sk. årligen af hvarje helt hemman; och då desse hemman således i utgörandet af stadens Båtsmanshåll i sjelfva verket deltaga, utan att dock, på sätt af de förvaltande Verken äfven blifvit antaget, kunna anses, genom nämnde ringa afgift, hafva fullgjort den roteringsskyldighet, de, i följd af sin oprivilegierade natur, böra vidkännas; då vid berörde förhållande, den omständighet, att hemmanen numera kommit utur stadens ego och utgöra allmänna besvär å landet, efter Utskottens öfvertygélse, så mycket mindre kan anses hafva .förändrat deras egenskap af stadsjord, så vidt Båtsmanshållet angår, sorn de, genom iC83 års Kongl. Bref, förklarats böra under stadens Båtsmanshåll förblifva, på grund hvaraf något deltagande i knektehållet ej heller blifvit dem ålagdt; då, i följd af det redan fattade beslut om en ny allmän fördelning emellan städerne af Båtsmanshållet ulan hinder af den befrielse derifrån, eller det inskränktare deltagande i detta onus, som genom Kongl. Resolutioner visse släder medgifvits, något afseende icke lärer böra fästas å stadgandet i 1664 års Kongl. Bref, att Borås, med förskonande från utskrifning och rotering för hemmanen, borde utgöra en Båtsman för hvarje fern gårdar; och då, genom antagande af förslaget, att indela dessa hemman till sländigt knektehåll vid Regementet i orten, endast en opåräknad och af behofvet icke påkallad tillökning i knektehållet, på städernes bekostnad, skulle uppkomma; äro Utskotten af den tanka, att ifrå— »aställde hemman böra till Båtsmanshållet roteras; äfvensom Utskorten^ hvad Borgholm angår, ej funnit något skäl, hvarföre denna stad, för dess egande jord, ehuru ringa den än må vara, skulle från rotering befrias.
På grund häraf hemställa Utskotten, det Rikets Högkiflige Ständer måtte besluta, att ofvanberörde Borås stad frånskijjde 29.8/4 hemman, lika med stadens ännu behållna 6 i/d mantal stadsjord, skola vid fördelningen af Båtsmanshållet på städernes jord Stats- sami Occonoinic-VtskoUens Utlåtande N:o 2$. tagas i beräkning, deraf dock upphörandet utaf hemmanens afgift lill staden kommer att blifva en följd; samt att
Borgholm äfven för dess innehafvande jord bor i Båtsmanshållet deltaga.
I Ordningen följer härefter att meddela yttrande angående köpingarne, hvarvid Utskotten, i följd af de upplysningar de förvaltande Verkm meddelat, anse sig böra tillstyrka, att köpingar ne måtte vid den förestående regleringen af Båtsmanshållet lills vidare upptagas oell beräknas på följande sätt, nemligen: j:o för sd veil innehafvande jord, sorn för hus och tomter samt för borgerlig rörelse: Gamleby, Bjurvik,- Båtstad och Mönsterås, dock, hvad elen sistnämndes jord be trä ilar, endast för dm del deraf, eller 2 1 f 16 mantal, sorn gro craterade; 2:0 allenast jför hus och tomter och för borgerlig rörelse: Almvik, Valdemarsvik, Figeholms, Pdskalaviks, Pataholms, Döderhult sviks, Bergquara, Mörbylånga, Malmköping, Arvika, Hellestad, Motala, Ljungby, Haaparanda, Trelleborg, Christianopel och Ronneby köpingar, utan att för de tväune sistnämnde något undantag lärer böra ega rinn, ehvad Kongl. ftUjft i Nåder gillar Rikets Ständers beslut om upphörande af den befrielse Carlskrona, under hvilken desse köpingar lyda, hittills åtnjutit, eller icke; och 3:o endast för hus och tomter:
Ullasjö, T ållingen och Maden; hvaremot Vernamo och Tyksmark, såsom icke varande köpingar, icke lära vid fördelningen af Båtsmanshåll^-kunna komma i fråga; börande i öfrigt den grund antagas, att köpingar, hvilka lyda under städerne, skola för sin egande, å landet ieke roterade jord, för hus och tomter och för Borgerlig rörelse deltaga i den stads Båtsmanshåll, hvarunder hvarje köping höger, mea de af stad oberoende köpingar deiföre serskildt roteras, till hvilken sistnämnde dass Christianopel och Ronneby böra hänföras, i händelse Carlskrona stads hittills åtnjutna befrielse skulle komma att fortfara.
Vidare hafva de förvaltande Verken, vid det förhållande, att, enligt från Drälsel-Com missionen i Slockholm infordrad calcul för år 1820 tili Stals- sami 0'éconoinie-Ciskottens Betänkande N:o 28. celi. med 182-4, ku&haden, för den effeetiva Råtsmansslyrka Stockholm underhållit, uppgått till 45 Bdr för hvarje 'Båtsman'; samt öfveTstigit vacance-- algilteu för eiv Båtsman i öfrige stikler, ansett att, vid en efter rättvis» grunder anställd jemförelse emellan Båtsmausbållet i Stockholm och öfriga städer, äfven borde tågås i Beräkning, till huru stort belopp kostnaden för underhållet af en Båtsman i Stockholm ölVerskjutit den i öfriga städer för hvarje karl eriagda vacance-afgift; eller, sorn i detta fall en af hehofvet icke påkallad, men till Betydlig vidlyftighet ledande jemkning äfven skulle ega rum emellan sistnämnde städer, hvilkas vacance-afgift utgått efter markegång, och således varit olika i serskilda örter; samt den anmärkte skillnaden emellan' underhållet af en Båtsman i Stockholm och öfrige städers vacance-afgift, hvilken senare, efter hvad Rikets Ständers underdåniga1 skrifvelse innehåller, understundom uppgått till 40
Rdr och derutöfver, i Utskottens tanka, är allt för obetydlig, för att förtjena något afseende, vid Betraktande af den lindring uti ifråga varande ohus, sorn Stockholm, jemfördt med andra släder och i förhållande till dess förmåga att draga Batsmans-rotering, måste anses hafva hittills åtnjutit; alitsa hemställa Utskotten, att ifrågåstälbie skillnad icke måtte vid dem blifvande regleringen tagas i beräkning» Sedan UtiÖRiketS Ständers'underdåniga skrifvelse Blifvit föreslaget, dels att den del af städernes jord, som före 1827 års utgång blifvit till Kyrkor, fromma Stiftelsen eller Écclesiastike och Civile'
Tjensternäns aflöning disponerad, borde till extra Båtsmanshåll roteras, dels ock, att till den jord, sorn skulle till ordinarie Båtsmanshåll indelas, jemväl borde räknas den Säterijord, sorn- tilläfventyrs kUnde vnia någon stad tillslagen, och hvilken genom en sådan öfverlåtelse syntes hafva antagit egenskapen af annan stadsjord; så hafva de förvaltande Verken, uti deras underdåniga Utlåtande, anmärkt, att de till kyrkor upplåtne lägenheter, som af Capelianer och Klockare bebos, ärö genom en allmänt gällände Lag, Kongl. Brefvet den 3o Maji 1826, från så val ordinarie sorn extra rotering befriade, hvarföre sådäne, inom städernes områden belägne jordlägenheter, efter de förvaltande Verkens tanka, ej heller Borde rotering åläggas, hvilket, enligt Instructionen för Bolerings-Gommissionen af den 20.
December 1-825, §. 3, jemväl gällde i afseende pn den milda Stiftelser an - '22 St,Us~ sami Oeconomie- Utskottens Betänkande N:o '28. > slagne jord, sorn, efter skattläggningsgrunderne, icke uppginge till 1/16 mantal; samt att, i händelse Säterijord blifvit af Staten tiilbylt eller inlöst, samt derefter till någon stads understöd i dess allmänna behof donerad, hade den väl, på sätt Rikets Ständer antagit, vunnit egenskapen af annan vanlig stadsjord, och vore i detta fall ordinarie rotering 'underkastad; men, om uter Säteri-jord, vid eller efter städernes grundläggning, är vorden af dem sjélfve förvärfvad, ausågo de förvaltande Verken densamma icke kunna af städerne innehafvas sned mindre rätt, än Frälsemannen vid afståendet egde, samt följaktligen, såsom af privilegierad natur, lika med den, som till Kyrkor, fromma Stiftelser samtUivile och Ecclesiastike Tjenstemäns aflöning anslagen blifvit, icke vara ordinarie utan blott extra -rotering underkastad.
I anledning häraf och på de skäl, som de förvaltande Verken anfört, lå .Utskotten hemställa: om icke Rikets Ständer, för deras de], ville besluta, att ifrån den i underdånighet föreslagna extra voteringen af den del af . städernes jord, som är Kyrkor, fromma Stiftelser samt Ecclesiastike och Civile Embetsman anslagen, böra undantagas de lägenheter, sorn al Capellaner och Klockare bebos, äfvensom den milda Stiftelser anslagne jord, hvilken icke uppgår till 1/16 mantal, samt alt sådan inom städernes områden varande Säteri-jord, som vid ellar efter städernes grundläggning blifvit af dem sjeIfve förvärfvad, ej må annorledes än till extra Båtsmanshåll indelas; i sammanhang hvarmed jemväl torde gillas och understödjas de förvaltande Verkens tillika gjorde och med Rikets Ständers å förra Riksdagen fattade beslut öfverensstämmande underdåniga hemställan, att den år 1811 tillkomne extra rotering af städernes jord, hvilken på de fleste ställen omfattat sådan stadsjord, som, tili sin natur oprivilegierad, varit och är af egenskap alt böra draga ordinarie rotering, och sålunda icke bort med extra rotering beläggas, skall till 'ali kraft och verkan upphöra, så att deraf något hinder för verkställigheten
,af ifrågavarande reglering icke må uppstå.
Hvad slutligen angar de i ämnet väckte serskilde motioner, så anse Utskotten dem redan vara besvarade genom de beslut, Utskotten i ofvan. berörde måtto tillstyrkt; i följd hvaraf Stats- samt Oeconomie■ Utskottens Betänkande kVlo 28. a3 något vidare Utlåtande, i anledning af samma motioner, icke lärer erfordras.
Hvilket lill Rikets Högloflige Ständers egen pröfning vördsamt of— veilemnas.