Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att beträffande Betjeningen i allmän-, het, så, enär ålder och tjenstetid för dem ut» göra grunden till det understöd eller den pension, som dem må bestås, kommer härvid att iagttagas: att den, som tjent 20 år, må utan afseende på lefnadsåren uppföras till åtnjutande af fulla lönen och den samma som pension upbära, så framt han ej å Kronans eller Publikt Verks eller ock ä någondera af de Konglig© eller Furstelige Hofveus Stater innehafver eller undfår lön, i livi ket fall han, lika med hvad rörande Embets- och Tjenstemän här ofvan är föreslagit, uteslutes ifrån eller frånträder ifrågavarande pension till större eiler mindre del: att den, sorn uppnått en ålder af 55 år, må, oansedt han blott 15 år varit i Hoftjensten , tillgodonjuta enahanda förmån 'med de nästförutnämnde: att alia af denne betjening, som tjent 15 år och ej uppnått nyssnämnde ålder, undfå i pension blott hälften af ”deras injiehafde lön; men de af ilen lägre Betjeningen, hvilka till Tjenstehjon eller Handtlangare kunna räknas och icke uppnått nämnde ålder eller 35 år varit i tjenst samt altså efter det deras Stats- Utskottet sFetänkanderi!
oeij tjenster vid Kongl. Hof-Staten upphöra, kunna taga andra tjenster eller utvägar för sin bergning, böra tilldelas en Graiification af |:dc-ls års lön, räknadt från och med den 1 nästkommande October till den 1 Juli nästkommande är 1819 .
Då, hvad angar de i usta puncten omnämnde Embets- och Tjenslemännen, det förekommer, att, enär Högstsalig Hennes Maj:C E rike-Drottningens Hof-Stat för kort tid sedan lärer vara reg erad, Embets- och Tjenstemän dervid torde hafva blifvit antagne, hvilka ej ti Ihörde den förut varande Kongl. Staten, samt det altså dem, sora förut längre tid varit i tjenst eller från Högstsalig Konungens Hof-Stat skola öfverg flyttas på Rikets Stat, att förhållandet med Tjenste och Lefnadsår tages i beräkning, så att den skillnad i penuons-surnmotne som häraf rättvisligen bör blifva en följd varder iakttagen, så torde Riksens Höglofl.
Majit i underdånighet härom anmälan, göra med anhållan, det täcktes Kongl. Majit i Nåder vid Regleringen af ifrågavarande Pensions-Stat härå fästa uppmärksamhet äfven i afseende på den lindring för St3ts-Verket, som derigenom må kunna uppkomma.
Och anser Stats-Utskottet i följd häraf den summa af 16,666 Rulr 32 sk., som Kongl. Maj.t i Nåder äskat, väl böra anslas att af den för Högstsalig HenJ nes Majit Enke Drottningen bestämde underhålls-summan uppföras å Indragnings - Staten, som tillgång för Pensionerne, men att hvad Bihang till Ri,'is-St, Prat. 1S17 • iSi$. 4'-dt Sami.
N:r 2;/ a;*. 8 002 Stats-Vtskottets Betänkanden. derutaf vid tillämpning af ofvanstående grunder ej åtgår, kommer att besparas.
Hvad sluteligen vidkommer Kongl. Maj:ts Nådiga framställ riing orti nödige medels anvisande för aflöningen åt denna Hof-Stat ifrån September månads slut till årets utgång jemte .
Gratificationen för den Betjening, sorn ej finnes till årlig pension berättigad, hemställer Stats Utskottet, att till Kongl. Maj:t må i underdånighet öfverlemnas, att af den för samma tid belöpande besparingen utaf Högstsalig Hennes Maj:ts Underhålls - Summa, desse Utgifter låta bestrida.
Hvilket allt vördsamligeri underStälles Riksens Höglofl.
Stockholm den i Julii 18 13. N:r 331.
Utskotts Utlåtande, angående Rosersbergs Kungsgårds öfverlemnande till Kongl. Maj. ts Nådiga disposition. tinder den 22 i nästledne månad har Höglofl.
Ridderskapet och Adeln behagat till Stats-Utskottet remittera ett Anförande af Herr Grefve Posse, Clae Fredrik, så lydande:
'Såsom en följd af <len högst beklagliga och smärtande, Hennes Majit Enke-Drottningens hastiga bortgång, tillkommer det Riksens Höglofl.
Ständer, att, jemlikt deras vid denna Riksdag fattade Beslut, förordn-a om disposition af Rosersbergs Kungsgård.
Suits-Utskottefs Betänkandert. aooj Jag får i anledning deraf vördsamt hemställa och föreslå, det Riksens Höglofl.
Ständer i underdånighet erbjuda dispositionen af ifrågavarande Kungsgård, jemte den af Riksens Ständer vid denna Riksdag dertill anslagne årliga undeihalls summa, till Hans Maj:t vår nuvarande regerande Allemådigste Konung för hela D ss lifstid.
Ständer genom en sådan åtgärd uppfylla hvad Högstsalig Hans Majit Konung CARL XIII önskat kunna sjelf göra, såsom ett ytterligare bevis af sin lifliga erkänsla mot den Furste, som förljufvat dess lefrtads afton och gifvit de mäst de öfvertygande bevis af den utmärktaste sonliga kärlek ,. hvarom Högstsalig Hans Majit Konungens yttersta vilja och Testamente lemna dö mäst öfvertygande bevis.
Att den af Riksens Ständer vid denna Risksdag för Kungsgården beviljade underhålls-sUmma, äfven vid detta tillfälle erbjudes, anser jag så mycket mera vara lämpligt, sorn den under Kungsgården lydande Egendomen ej lemnar tillräck ig afkastning för att dermed kunna bestrida Slottets och öfriga byggnaders underhållande, och Rosersbergs Kungsgård aldrig blifvit inbegripen u'i den anslagssumma, sorn Riksens Ständer beviljat till öfriga Kungsgårdars underhållande.
I händelse, sorn jag hoppas, denna min framställning vinner Tit. bifall, torde jag få anhålla, det densamma med de öfrige Riks-Stånden communiceras och till Stats - Utskottet remitteras i fall Ridderskapet och Adeln ej skulle finna att beslut derå genast kan fattas.” 9 004 Stats-Utskottets Bettini and eril Och hafva Högvördige Präste-Ståndet samt Vallöf!. Borgare-Ståndet, enligt Protocolls- Utdrag den 22 i nästlidne månad, förenat sig i berörde remiss; äfvensom Hedervärda Bonde-Ståndet genom Utdrag af dess Protocoll för samma dag, i anledning af Banco Fullmäktigen Joli.
Olssen Långbergs Motion, likaledes till Utskottet remitterat, att sig utlåta angående Rosersbergs Kungsgårds öfverlemnande till Kongl Maj;ts nådiga disposition under Hess lifstid, tillika med de till Byggnadernes underhåll anslagne :ooo R.'dr årligen.
Ständers Beslut vid 1809 och 1810 årens Riksdag, tillhörde Högstsalig Konungen och Dess Gemål för Deras lifstid, genom Hennes Majit Enke-Drottningens bedröfliga frånfälle, nu blifver ledig att till Staten återfalla; har Stats - Utskottet, med instämmande uti de af Herr Grefve Posse andragne skäl, ansett sig böra tillstyrka Riksens Höglofl.
Ständer, att, såsom bevis af »lerås underdåniga till-' gifvenhet, erbjuda och upplåta till Hans Maj:t Konungen för Dess lifstid dispositionen af omförmäldte
Kungsgård med hvad dertill hörer ^ och följakteligen äfven det till dervarande Byggnaders underhållande vid denne Riksdag på Stat uppförde belopp af 2000 R:dr om åretj Hvilket allt vördsamligen öfverlemnas till Rik* »ens Höglofl.
Stockholm den 1 Julli 1818. Stats-Utskottets Betanlanden.'
N:r 332.
Ständers Stats - Utskotts Memorial om otillräckligheten af förra anslaget till Riksdags ■ kostnaderna bestridande.
Uppå Stats-Utskottets uti Memorial den 19
December förlidet år gjorde hemställan, biföllo Riksens Höglofl.
Ständer, att de till RiksdagsUtgifternes bestridande erforderlige medel skulle af Riksgäids-Contoiret utbetalas och efter hand, i den mohn behofvet erfordrade, till belopp af; Tjugu Tusende Riksdaler Riksdaler 1 månaden Kongl. Stats Gontoiret tillhandahållas.
Denne månadtliga Summa var calculeratl på förhållandet med Riksdags-kostnademe vid sista eller 1815 års Urtima Riksdag; men, efter livad nu anmäldt blifvit och Stats-Utskottet utaf erhållit provisionelt Förslag inhämtat, blifver nämnde belopp i månaden, på hela Riksdagen räknadt, ej tillräckligt sedan utgifter nu tillkommit, som vid den förre ej ägde rum och deribland den för Deputerade, sorn skola afresa till Norrige, för att bevista Hans Majit Konungens höga Kröning, bestämde Rese- och Tractamentskostnaden, utan kommer ett belopp af omkring 5000 R:dr i månaden att erfordras utöfvar de beräknade 20,000 R:dr per månad.
Stats-Utskottet får derföre vördsamligen hemställa, att Riksens Höglofl. Ständer, i följd af Deras redan tagne Beslut, det Riksdags-kostnaden skall utgå från Riksgäids-Contoiret, behagade förordna^ att hvad som ytterligare ut - 3oo6 Stats Utskottets Betänkanden. öfver nämnde månadtliga belopp åtgår till de i ecb för Riksdagen belöpande och dertill hörande utgifterne, bör fräja Riksgälds-Contoiret på K ongi.
Stockholm den x Julli 18x8.
N-r 333.
Ständers Förstärkta Stats. Utskotts Memorial, angående den så kallade Minimi-Tabellen.
UPPä Bevillnings-Utskottets i Memorial den 25, sistledne Junii gjorde hemställan, att, så framt icke Hedervärda Bonde- Ståndet skulle förena sig med de 3tne öfrige Riks-Ståndens Beslut, i fråga om den föreslagne Minimi-Tabell, som uti 5.
Art. 3. och 5. §§. af den projecterade Bevillnings-Stadgan omförmäles, denne fråga måtte hänskjutas till afgörande utaf Förstärkta Stats-Utskottet, hafva ej mindre Hedervärda Bonde-Ståndet, med förklarande, det Ståndet funnit sig föranlåtet- vidhålla dess härom fatta*de Beslut, än ock de öfrige Respective Stånden, i följd deraf, genom Protacolls-Utdrag den 37 och 39 i nästledne månad öfverlemnat detta ämne till Förstärka Stats-Utskottets åtgärd, med godkännande af följande, i afseende derå, projecterade votewmgs-proposition:
Den, som bifaller den af Bevillnings-Utskottet föreslagne Minimi-Tabellen för Hemmans - Stats-Utskottens Betänkanden.
2067 värdet inom hvarje Län, voterar Ja, den det ej vill, Nej.
Och som vid häröfver anställd Votering, i den ordning Grund-Lagarne utstaka, befunnits Sjuttio Atta (78) Ja, och Fyratio Ett (41) Nej, samt Ja altså vunnit; så är följaktligen den projecterade Minimi Tabellen för Hemmans värdet inom b varje Län bifallen ; hvilket Förstärkta Stats-Utskottet får vördsamligen anmäla.
Stockholm den 3 Julii 1818' N:r 334.
Sedan, i anseende till Riks-Ståndens olika Beslut i målet angående grunderne för upplåtande och försäljning till Skatte af Recogriitions-Skogarne, Stats-Utskottet uti afgifvit Utlåtande den 28 nästl.
Junii icke allenast föreslagit jemnkning af de serskildta meningarne till c:ne alternativ, och uppgifvit desamma såsom voteringspropositioner vid ärendets sluteiiga afgörande utaf Förstärkta Stats-Utskottet, så framt icke något af Stånden frånträdde dess beslut och förenade sig med 2:ne af de andre; så hafva, enligt meddeldte, Piotocolls-Utdrag den 2 i denna må - ,'2 008 Stats-ZJtskottets Betänk anden'. nåd, Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet, hvilkas meningar fordrade samrfianjemnkningen J densamma bifallit samt i följd deraf jemte Högvördige Fråste* Ståndet och Väilofl.
Borgare-Ståndet öfverlemna t ärendet till afgörande utaf Förstärkta StatsUtskottet, hvarvid blifvit framstälde de före* slagne Voterings- Propositionerne, så lydande:
Den, sorn bifaller hvad Stats Utskottet, genom Utlåtande af den 20 sistl.
Maji tillstyrkt i fråga om disposition och försäljning till Skatte af Kronans Recognitions- Skogar, så i afseende på Bruks - ägares rätt till viss del af desse Skogar och den återstående delens upplåtande, som ock angående de derför inflytande medlens användande för Flottornes behof, voterar Ja, den det ej vill, Nej:
Nej: så skola endast de Bruks-ägare, sorn inom den 4 Februarii 1817 sig hos vederbörande Collegier anmält till Skatteköps erhållande och inom belörde tid fullgjort alt hvad Kongl. Förordningen den 4 Febr. i8ti i sådant ändamål stad» gar, bibehållas vid rättigheten till Skatteköp efter de i denne Kongl. Förordning utstakade grunder, ehuru Köpe-Brefven ännu icke blifvit för dem af vederbörande utfärdade; Men för alla de Bruks-ägare, hvilka ej sålunda sig anmält och fullgjort hvad dem efter 1811 års Kongl. Förordning ålegat, äfvensom för öfrigt vid Recognitions-Skogarnes Skattläggning och försäljning, skola .de grunder tillämpas, sorn derföre nu af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Jåonde-Ståndet äro antagne; hvarvid de ge - Stats-Utskottets Betunkanden.
2°°9 nom Rerognitions-Skogarnes försäljning inflytande medlen skola insättas i Riksgälds-Cont oiret, att till nästa Riksdag hållas Kongl. Maj:t till handa för att användas till Försvars- Verket samt Armeens materiella behof.
, Och har Utskottet i den ordning, Grundlagarne föreskrifva öfver desse propositioner verk', stalt votering, hvilken, då en voterings-sedef såsom dubbel blifvit Casserad, utfallit med 40 Ja och 78 Nej; och enär altså Nej vunnit, så skola följaktligen endast de Bruks-ägare, som inom den 4 Februari 1817 sig hos vedeibörande Collegier anmält till Skatte-köps erhållande och inom berörde tid fullgjort allt hvad Kongl. Författningen den 4 Februarii 1811 i sådant ändamål stadgar, bibehållas vid rättigheten till Skatteköp efter de i denna Kongl.
Förordning utstakade grunder, ehuru Köpe-Brefven ännu icke blifvit för dem af vederbörande utfärdade; men för alla de Bruks-agare, hvilka ej sålunda sig anmält och fullgjort hvad dem efter 1811 års Kongl.
Förordning ålegat, äfvensom för öfxigt vid Recognitions-Skogarnes Skattläggning och försäljning, skola de grunder tillämpas, sorn derföre nu af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet äro antagne; hvarvid de genom Recognitions-Skogarnes försäljning inflytande medlen skola insättas i Riksgälds -Contoiret att intill nästa Riksdag hållas Kongl. Majit tillhanda för att användas till Försvars-Verket samt Arméens materiella behof.
Hvilket allt Förstärkta Stats - Utskottet skolat vörd* Nämligen anmäla.
Stockholm den 3 Juli 1818. i oi o Stats-ZJtskottets Betänk anden, 3 3 5- Riksens Högloft.
Ständers Förstärkta StatsUt^kotts Memorial, angående frågan om bidrag af Stats-Medlen till Theatrens underhållande år 1 g 19. X anseende dertill, att uti mälet, angående nödige tillgångar för Theatrens underhållande, 2:ne af respective Riks-Stånden stannat i olika Beslut med de andre 2:ne, i frågan om det af StatsUtskottet föreslagne tillfällige understöd al StatsVerkets ri edel för detta behof år 1819; hafva samttige Riks-Stånden den 27 nästledne månad behagat remittera denna fråga till deras Förstärkta Stats-Utskotts åtgärd, likmätigt 69 §. i Regerings-Formen; Och har i följd deraf Förstarkta Stats-Uskottet vid sammanträde denna dag till afgörande företagit detta ämne medelst omröstning, på satt Grund-lagarne föreskrifva öfver följande Voterings-Propositioner:
Den sorn bifaller, att, såsom Stats-Utskottet i Uti ätande af den 10 i sistlidne månad föreslagit, den brist, sorn kari uppkomma uti 30,500 R:dr af den projecterade frivilliga afgift inom I-Iufvud - Staden till Theatrens härstädes underhållande för nästa år 1S19 må godtgöras af öf. verskotts-medel å Stats-Verkets intrader, voterar Ja, den det ej vill Nej.
Nej; så kemmer vidare understöd för Theatren, än det för innevarande år till 30,500 R:dr föreslagne ej att äga rum utöfver de på Stat för Dramatiska Spectaklets underhåll anslagne medel. Stats-Utskottets Betänkanden, joil Efter det Voterings-Sedlar blifvit ufdeldte , insamlade och öppnade, befunnos Femtio Tre Ja och Sextio Sex Nej; och sorn .Nej alisa vunnit, så kommer vidare understöd för Theatren, än det för innevarande år till 30,500 R:dr föreslagne ej att äga rum u'öfver de på Stat till Dramatiska Speciadets underhåll anslagne medel; Hvilket Förstärkta Stats - Utskottet skolat vördsamligen anmäla Stockholm den 3 Julii i$i8- Nr 336.
Rikets Högloft..
Ut. låtande öfver anmärkningar vid Utskottets Betänkande, i anledning af väckt Motion, sä väl om fördelningen af arbetet emellan Riksens Ständers Revisorer af Stats- Banco- och RiksgäldsVerken, som skyndsam tryckning af desse Revisorers Berättelser. ^edan Stats-Utskottet under den 13 nästlidne Maji till Rikets Höglofl.
Ständer afgifvit Betänkande, i anledning af Riksdags-Fullmägtigens för Stockholms Stad, Herr Nils Settervalts hos Vällofl.
Borgare-Ståndet väckta Motion, så väl omfördelningen af arbetet emellan Riksens Ständers Revisorer af Stats- Banco- och RiksgäldsVerken, sorn skyndsam tryckning af desse Revisorers Berättelser; så har detta Betänkande, i anledning af dervid gjorda anmärkningar, blif - 2 012 Stuts■ Utskottets Belänttänden. vit fran Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Högvördigé Prest-Ståndet återremitteradt.
Ridderskapet och .Adeln tyckes sana i flaga, huruvida den af Siats-Utskottet föreslagne tryckning af Revi* sorernes Berättelser till Riksens Ständer skulle vara förenlig med Tryckfrihets-Förordningen, då han yttrar sig, som följer: ”Dessutom finnes ett ytterligare skäl emot en så beskaffad tryckning deruti, att Tryckfrihets-Förordningen skulle derigenom eluderas.
I nämnde Förordning stadgas, att Revisorernes Protocoll och Handlingar icke kunna till tryckning fordras, dier, utan vederböraii' des tillstånd, utbekommas.
Det kan icke vara Revisorerna, som här menas med vederbörande, efter deras åsigter äro underkastade pröfuingen af en högre Autoritet.”
Då all elusion af Författningar i sig innebär en öfverträdelse, kan af denne värde Ledamots ofvan anförde yttrande icke dragas någon annan slutföljd, än att Riksens Ständer sjelfv® skulle vara hindrade af Tryckfrihets-Förordningen tillåta att Revisorernes Berättelser, utan föregången granskning af Riksens Ständer, till trycket befordras.
Men häruti kan Utskottet så mycket mindre ined denne värde Ledamoten instämma, som i sådant fall ett absolut förbud emot tryckning af Revisorers Berättelser skulle vara stadgadt.
Uti det citerade 4. mom. i g §. af Tryckfrihets-Förordningen säges val, att Revisorers Protocoll och Handlingar, rörande hemliga är ender, (hvilka märkliga ord från ciTationen äro uteslutne , icke kunna till tryckning fordras, eller, utan vederbörandes till - Stats-Utskottets Betänianden. 2013 stånd, utbekommas; men icke äro desse Protocoll och Handlingar derföre ovilkorligen ifrån tryckning undantagne, utan innefattar detta stadgande blott en inskränkning uti allmänna föreskriften, att utgifning af Rättegångs- och andre Publike Handlingar, hvilka till tryckning xeqvireras, icke får, vid ansvar, vägras; så att Revisorers Protocoll och Handlingar, äfven nti hemliga ärenden kunna, med vederbörligt tillstånd, till trycket befordras.
Ständer behaga förordna, att Revisorerne skola genom trycket utgifva sina Berättelser, så måste det likväl alltid öfverlemnas åt Revisorerne, att sjelfve pröfva och urskilja hvad som uti desse
Att Revisorernes Berättelser till Riksens Ständer (och om några andra, än desse Berättelser, har icke varit fråga), skulle komma att innehålla hemliga saker, eller något annat, som icke får yppas, bör'icke gerna kunna komma i fråga, då Revisorerne hafva sig bekant, att desse Berättelser, likasom alla andra ti'l Riksens Ständer inkommande Handlingar, skola ovilkorligen, och utan att någon föregående pröfning af deras innehåll får äga rom, uppläsas inför samtlige Riks - Stånden och fö!jaktligen komma att afhöras af, må hända mer än 600 personer, hvilka icke äro serskildt förbundne till någon tystlåtenhet.
Revisorerne yppa. något , som icke bort komma till allmän kän. nedom, så är skadan redan gjord, och skulle icke kunna botas derigenom, att samtlige Riks - 2 oi Stats Utskottens
Be tänk and ert.
Stånden, efter föregångne discussioner, genom formligt Beslut inställde den vanliga tryckningen uti Bihanget lill Riks• Ståndens Protoco l; utan skulle tvertom, med ändamålets forfelande, en sådan utomordentlig åtgärd visserligen verka en större uppmärksamhet oell föranleda till mera oro, än om i all tysthet en sådan Berättelse i stadgad ordning öfverlemnas till behandling af vederbörligt Utskott och aftryckes uti Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll. Enär nu emot tryckningen af Revisorernes ifrågavarande Berättelser icke finnes något ovilkorligt förbud samt innehållet af desse Berättelser icke skulle kunna, utan en omskapning af nu varande Riksdags-Ordning, hållas förborgadt, så återstår blott frågan om tiden, när Berättelserne skola göras ofFentlige; och är det i afseende på denna omständighet , som anmärkningar egentligen blifvit framställda, då man ansett tryckningen icke böra ske förr än Riksens Ständer äro församlade.
Ridderskapet och Adeln är anfördt, att, om Revisorers Berättelser igenom trycket göras allmänna, skulle sådant vara stridande mot värdigheten och vigten af Revisorers befattning, emedan Revisorerne handla på Riksens Ständers vägnar, och vore, efter en sådan tryckning, det icke något hinder, att hvem som helst finge framställa anmärkningar emot Berättelsen, ehuru någon granskning af Allmänheten, som föregår Riksens Ständers pröfning, icke bör äga rum.
Vidare, att Revisorerne kunna finna sig aödsakade, att uppgifva sådane saker, som icke Stots-Utsknttets Bttunkanden.
2015 böra af Allmänheten kännas förr, än vid Riksmöten, och att i förtid kungöra sådant, synes vara detsamma, som att tvinga Regeringen att göra Riksdag hvarje gårig Revisoremes Berättelser innehålla någon ting oroande: att Revisorerne skulle göras till mera, än Ständerne, derigenom att de få makt att göra bekanta missbruk, sorn uppkommit eller olyckor, som något allmänt Verk iråkat , utan att annu på flere år kanske Ständer komma tillsammans, sorn kunna afhjelpa olyckorne: att orsaken till Revisorer nes sammanträde och den granskning dem är anförtrodd, icke är någon annan, än den, att lätta Ständers arbete, men ingalunda skall Instruetionen gifva någon anledning till den förmodan, sorn skulle Revisorerne, under Revisions, arbetet, till större eller mindre del äga sig uppdraget Riksens Ständers makt: att Revisorernes Berättelser måste, enligt nu gällande Författningar, granskas af Ständerne, innan de få tryckas, men då en sådan granskning icke kan föregå under mellantiden af hvarje Riksdag, e. n,edan Regeringen icke äger, att från Riksens Ständers Verk infordra de derföie erforderliga Handlingar, och i fall således Revisorerne skulle i någon omständighet misstaga sig eller fällt ett oriktigt omdöme, det vore alltför svårt, att deri vinna lättelse, emedan saken på ett slags officielt sätt blifvit äfen erkand Autoritet meddelad, men den ej kan af den anledning förut blifvit anförd, på ett lika officielt sätt besvaras, så skulle en af Revisorerne gjord, må hända, mindre grundad anmärkning, om den genast, utan föregången undersökning, finge korn - 2016 Stats-TJtskottets Betänk and e.ri; ma till Allmänhetens kännedom, kunna sprida oro och bekymmer hos Allmänheten, utan att Begeringen agde något annat medel, att deri åstadkomma rättelse, än medelst Riksens Ständers sammankallande: och slutligen’, att det gifvas exempel, au Revisorerne kunna, misstaga sig om personers åtgärder), och att de, öfverträdt deras befattning.
Hos Högvördtge Pr aste - Ståndet .■ att om
Ee* visorerne skulle misstaga sig, allmänna opinionen, igenom tryckningen af deras Berättelser, möjligen kunde blifva missledd, hvarigenom förtroendet till Rikets Benninge-Verk och deras Styrelser till. betydlig skada för det Allmänna skulle rubbas.
Stats- Utskottet får, i anledning häraf, andraga, att hvad angar den anmärkning, alt det skulle vara stridande emot väärdigheten och vigten af Revisorers befattning", då Revisorerne föreställa Riksens Ständer, att underkasta sine Berättelser allmän granskning innan desse Berättelser undergått Riksens Ständers pröfning, så torde' Utskottet härvid få erinra, att Riksens Ständers egne åtgärder, igenom tryckningen af Riks - Ståndens Protocoller och öfrige Riksdags - Handlingar, blifva underkastade allmän granskning, och att Revisorers Berättelser, innan de ännu fått handläggning#af vederbörligt Utskott, och hvarförinnan de icke af Riksens Ständer pröfvas, införas uti Bihanget iill Riks-Ståndens Protucoil; Och, då Riksens Höglofl.
Ständer, genom den anbefallde skyndsamma tryckningen af Riksdags-Protocoll och Handlingar, säkrast ådagalagt, att de icke ansett en Ståls-Viskottets Betanianden: 3017 allmän granskning af deras egne göromål förnärma deras värdighet, så måste det ännu min^ dre kunna vara under Revisorers värdighet att låta underkasta sine Berättelser enahanda granskning.
Vid besvarandet af de öfriga yttrandenJ förekommer aldraförst, att de Verk och Inrättningar, hvilka af Revisorerne ölverses och. granskas, äro dels slälMe under Kongl. Maj:ts
Höga inseende och dels under under Riksens Ständers omedelbara tillsyn, och att desse senare förvaltas af Riksens Ständers egne Ombud, hvilka inför Riksens Ständer allena äro redovisande för deras förvaltning. ^Jemväl får Utskottet, till upplysning för deri värde Ledamoten af Högloft.
Ridderskapet och Adeln, sorn. yttrat, att