Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Viljande Utskottet om det beslut, Rikets Ständer i anledning häraf fatta, fullmäktige serskildt underrätta. den 23:dje §, angående de berättelser om Riksgälds-kontoret, hvilka till Rikets Ständer och deras revisorer böra afgifvas, är likalydande med 165 § i 1845 års reglemente; den 24:de, angående revisionsberättelsernas tryckning, är likalydande med 166 § i dito; den 25:te, angående upphandling af papper och skrifmaterialier för Rikets näst sammanträdande Ständers behof, eger samma lydelse, som 167 § i 1845 års reglemente, med tillägg af ett stadgande i afseende å tryckpapperet för Riksståndens protokoller, hvilket stadgande är föranledt af det i Utskottets Memorialer ris 10 och 26 omförmälda förhållande; den 26:te, innefattar det uppdrag, fullmäktige erhållit, enligt 8:de punkten i Utskottets utlåtande M 229, angående inrättandet af ett arkif inom Rikets Ständers hus; den 27:de, angående fullmäktiges i Banken och Riksgäldskontoret gemensamma åligganden, är, med undantag af en redaktionsförändring i afseende på revisionerna af Götha kanalverks räkenskaper, hvilka revisioner numera endast hvart annat år verkställas, för öfrigt af samma lydelse, som 168 § i 1841 års reglemente; den 28:de, angående granskningen af riksdagsmäns fullmakter, är likalydande med 169 § i dito; den 29:de, angående väljandet af direktörer vid lånekontoren i Göteborg och Malmö, är lika lydande med 170 § i dito; den 30:de, angående fullmäktiges kansli, är lika lydande med 171 § i 1841 års reglemente.
Härvid får Utskottet anmäla, att fullmäktige, med åberopande af Rikets Ständers under sistförflutna riksdag, enligt dåvarande Stats-utskotts utlåtande M 66, fattade beslut, angående ett årligt 4 Ståls-Utskottets Memorial, N:o 293. arfvode af 500 r:dr för bestridandet af de hos fullmäktige förefallande renskrifningsgöromål, jemte öfriga kanslisten vid fullmäktiges expedition förut åliggande bestyr, uti skrifvelse till Utskottet hemställt, att då de förhållanden, som föranledde ifrågavarande arfvodes beviljande, ännu fortforo samt någon betydligare minskning af göromålen vid nämnde expedition åtminstone icke under den närmaste framtiden vore att motse, samma arfvode måtte varda bibehållet å den nya interimsaflöningsstatem för Riksgälds-kontoret utfärdas, helst sådant utgjorde ett oeftergifligt vilkor för besagde göromåls vederbörliga bestridande.
Som den, med afseende å dåvarande förhållandet med de fullmäktiges behandling tillhörande ärenden, vid 1834 och 1835 års riksdag beslutade förening af registrator- och archivarie- samt kanslist-tjensterne lika litet efter innevarande, som efter sistlidne riksdag, lärer utan men för ärendenas gång kunna verkställas, anser Utskottet sig böra tillstyrka, att omförmälde arfvode må fortfarande få utgå intill slutet af nästkommande riksdag; Och har Utskottet, under förutsättning af Rikets Ständers bifall till fullmäktiges härom gjorda hemställan, bibehållit det i nuvarande reglemente införda stadgande, angående bestridandet af de hos fullmäktige förefallande kanslistgöromål. den 31:sta och den 32:dra §, angående
Riksgälds-kontorets kommissarier och öfriga tjenstemän, äro, utom hvad som rörer den nu mera indragna revisorstjensten, likalydande med 172 och 173 §§ i 1845 års reglemente; den 33:dje, angående vaktbetjeningen vid Riksgälds-kontoret, är likalydande med 174 § i samma reglemente; den 34:de, angående den för embets- och tjenstemännen samt vaktbetjeningen gällande instruktion, är likalydande med 175 § i dito; den 35:te, angående nämnde tjenstemannapersonals och vaktbetjenings aflöning, är likalydande med 176 § i 1845 års reglemente, den 36:te, angående anslaget till gratifikationer, är likalydande med 177 § i dito; den 37:de, angående den till begrafningshjelp anslagna summa, är likalydande med 179 § i dito; den 38:de, angående det vid denna riksdag beviljade understöd för enke- och pupillkassan vid Riksgälds-kontoret, motsvarar 180 § i 1845 års reglemente och innehåller Rikets Ständers beslut genom bifallandet af Statsutskottets utlåtande JYS 182; Stals-Utskottets Memorial, N:o 295. 5 den 39:de och den 40:de, angående aflöningen för dem, som förordnats till tjenstgöring under inträffad ledighet eller beviljad permission, hafva samma lydelse som 181 och 182 gg i 1845 års reglemente; den 41:sta och den 42:dra, angående lediga tjensters återbesättande, äro likalydande med 183 och 184 §§ i samma reglemente; den 43:dje, angående vilkoret för tjenstemäns anställande vid Riksgälds-kontoret, är likalydande med 185 g i dito; den 44:de, angående befordringsgrunderna inom samma verk, är likalydande med 186 g i dito; den 45:te, angående det med befordringar vid Riksgälds-kontoret förenade vilkor, är likalydande med 187 § i 1845 års reglemente; den 46:te, angående varningar och suspensioner för tjenstelörsummelser, är likalydande med 188 g i dito; den 47:de och den 48:de, angående tjenstemäns skiljande från innehafvande befattning, äro likalydande med 189 och 190 gg i dito; den 49:de, angående vaktbetjents suspenderande eller skiljande från tjensten, är likalydande med 191 g i 1845 års reglemente; den 50:de, angående behandlingen af mål rörande suspensioner och afsättningar, är likalydande med 192 g i samma reglemente; den 51:sta, angående extra-ordinariers skiljande från verket, är likalydande med 193 § i dito; den 52:dra, angående pensioneringsgrunden, är likalydande med 194 g i dito; den 55:dje, angående hela lönens bibehållande såsom pension,
är likalydande med 195 § i dito; den 54:de, angående erhållandet af lönerna understigande pensioner, är likalydande med 196 § i dito; den 55:te, angående tjenstemäns öfverflyttande på pensionsstat, är likalydande med 197 § i dito.
Slutligen får Utskottet erinra, att hittills gällande reglementes 178 §, angående arfvoden för riksgäldssedlarnes granskning och annullering samt missräkningspenningarne vid sådane sedlars invexlande, numera icke är tillämplig, af hvilken orsak densamma blifvit ur det nya reglementet utesluten.
Stockholm den 28 Juli 1848. Slats-Utskollets Memorial, A’:o 295.
FÖRSLAG TILL RE^LEIE^TE FÖR RIKETS STÅNDERS RIKSGÄLDSKONTOR.
Angående Styrelsen öfver Rihsgdlds-kontoret. § 1- Riksgälds-kontoret förblifver, såsom hittills, under Rikets Ständers styrelse, inseende och förvaltning (66 g Regeringsformen).
Styrelsen öfver detta verk är af Rikets Ständer uppdragen ät tre af hvarje Riksstånd, enligt 67 § Riksdagsordningen, valda fullmäktige, vid hvilkas sammankomster ordet föres af den Ridderskapets och Adelns fullmäktig, som, jemlikt Riddarhus-ordningen, dertill berättigad är. § 2.
Genom dödsfall eller af andra tillfälligheter, bland fullmäktige, mellan riks— dagarne, uppkomna ledigheter ersättas, när så fordras, medelst nya val, på sätt af det Stånd, för hvilket sådan ledighet inträffat, är föreskrifvet (69 § Riksdagsordningen).
Då någon fullmäktig afgått, bör dess Stånds kansli-direktion, genast efter det sådant blifvit hos fullmäktige anmäldt, härom underrättas samt anmodas foga anstalt om ny fullmäktigs inkallande i den afgångnes ställe. § 3.
Enär, i anseende till samtidigt inträffade förfall för flera fullmäktige, göromålens oafbrutna gång sådant fordrar, eger fullmäktiges ordförande att, under tiden, i den af hvarje Riksstånd bestämda ordning, inkalla erforderligt antal suppleanter. § 4.
Innan fullmäktig sin befattning tillträder, skall han, vid fullmäktiges sammankomst, aflägga och med sitt namn underteckna följande ed: »Jag utsedd Stals-Ulskollels Memorial, N:o 293. 7 och förordnad att vara fullmäktig i Rikets Ständers Riksgälds-kontor, förpligtar mig härmedelst att, vid denna mig anförtrodda befattning, ställa mig till noggrann efterrättelse, så väl rikets grundlagar, som det för Riksgälds-kontoret gällande reglemente, samt öfriga, rörande detta verk, af Rikets Ständer meddelade föreskrifter; och skall jag doldt och förtegadt hålla hvad vid kontorets förvaltning förefaller, som tyst vara bör; så sannt mig Gud hjelpe till lif och själ!» § 5.
Kommer fullmäktig i den författning, att han icke kan vara riksdagsman och ledamot af Utskott, skall han genast sin befattning såsom fullmäktig frånträda och ledigheten efter honom, i föreskrifven ordning, återbesättas.
,§ 6.
Jemte ett noggrannt iakttagande af hvad Rikets Ständer, i afseende på förvaltningen af Riksgälds-kontoret och dit anslagna medel, beslutat och föreskrifvit, åligger fullmäktige att omsorgsfullt vårda och befrämja detta verks rätt, säkerhet och förmån, samt för öfrigt vidtaga alla på fullmäktige ankommande åtgärder, i och för verkställigheten af de fullmäktige ntaf Rikets Ständer meddelade beslut och uppdragna åligganden. § 7. Befallningar, som af någon annan, än Rikets Ständer, meddelas, angående användandet af Riksgälds-kontorets tillgångar eller förvaltandet af samma verk, få icke af fullmäktige åtlydas och efterkommas; varande fullmäktige, för sina åtgärder i denna egenskap, Rikets Ständer eller deras Stats-utskott och revisorer allena redo skyldige, samt kunna icke för sitt förhållande till ansvar ställas, utan i laga ordning och till följd af Rikets Ständers eller deras revisorers beslut, eller, emellan riksdagar och revisioner, genom Rikets Ständers Justitiae-ombudsman (70 ,§. 2 mom.
Riksdags-ordningen, 10 § Ansvarighets-lagen). § 8.
Till ledning vid pröfningen och afgörandet af förekommande ärender, för hvilkas behandling, antingen icke några, elier mindre tillämpliga och bestämda, föreskrifter blifvit af Rikets Ständer meddelade, ega fullmäktige att af Rikets Stäuders revisorer begära råd och yttranden. 8 Stals-Utskottels Memorial, N:o 293. § 9.
Såsom honorarium, åtnjuter hvarje fullmäktig sexhundra sextiosex riksdaler trettiotvå skillingar årligen: hvarförutan fullmäktig, som ej är i Stockholm bosatt, eger att för en resa årligen till och från hemorten uppbära kostnadsersättning, beräknad efter skjuts för två hästar.
t Angående fullmäktiges sammankomster. § 10.
Alla fullmäktiges behandling tillhörande mål skola inför fullmäktige, vid deras sammankomster, föredragas, och få endast der afgöras. § 11 Fullmäktige hafva sina sammankomster i Stockholm, så vida icke riksdag å annan ort hålles, i hvilket fall styrelsen öfver Riksgälds-kontoret anses vara till riksdagsorten öfverflyttad, derest fullmäktige, till ett antal af minst åtta, i egenskap af riksdagsmän, derstädes vistas.
Skulle åter, vid dylikt tillfälle, fullmäktige till berörde antal, hvarken i Stockholm eller å riksdagsorten, fortfarande sig uppehålla, kommer styrelsen att qvarblifva i Stockholm, dit fullmäktiges ordförande då, till deltagande i denna styrelse, bör, på sätt i § är stadgadt, inkalla det antal suppleanter, som för ärendernas afgörande erfordras. § 12.
Fullmäktige sammanträda, en gång i hvarje vecka, å den af dem bestämda dag och tid.
Derjemte böra, då ärendernas beskaffenhet och oafbrutna gång sådant fordra, serskilda sammankomster hållas.
Vid hvarje sammankomst skall protokoll föras. § 13.
Förmärkes något å fårde vara, som anses kunna leda till Riksgälds-kontorets skada och förfång, eller förspörjas sådana oordentligheter inom verket, hvilka fordra skyndsam åtgärd och handläggning, göres anmälan härom ofördröjligen hos ordföranden, på hvars pröfning det, i sådant fall, ankommer, huruvida fullmäktige skola genast sammankallas, eller om ärendets anmälan inför fullmäktige kan uppskjutas till den för deras vanliga sammankomster utsatta dag.
Då eldsvåda yppar Stats Ulskoltels Memorial, N:o 293. 9 sig på Riddarholmen, eller i staden inom broarne, böra fullmäktige genast i kontoret sig infinna. § 14.
Åstundar fullmäktig att, under längre eller kortare tid, frän staden afresa, bör han sådant förut, vid sammankomst eller hos ordföranden, anmäla samt då tillika uppgifva tiden för sin frånvaro, och bör han derjemte med öfrige fullmäktige för det Riks-stånd, han tillhörer, träffa sådan öfverenskommelse, att något hinder för göromålens behöriga gång genom hans frånvaro icke förorsakas.
Skulle från staden bortrest fullmäktig icke låta höra af sig inom treune veckor efter upphörandet af hans erhållna tjenstledighet, anmärkes detta förhållande i fullmäktiges protokoll; och skulle samma fullmäktig, utan anmäldt laga förfall, uteblifva längre än två månader, att räkna från den dag tjenstledigheten tilländagått, bör anmälan, enligt §, härom göras hos vederbörande Riks-stånds kanslidirektion. § 15.
Är fullmäktig, som icke, på sätt näst förestående § föreskrifver, till erhållande af ledighet sig anmält, genom opasslighet eller enskilda angelägenheter, hindrad att sammankomst bivista, bör han sitt förfall hvarje gång tillkännagifva. % 16- Då, vid sammankomst, samtlige fullmäktige för någotdera af Riks-stånden saknas, må, derest uppskof kan ega rum, icke något ärende till afgörande företagas eller beslut fattas.
Frågor angående tjensters tillsättande eller pensioners meddelande samt ärender af synnerlig vigt för verket, såsom låns upptagande eller de i Regeringsformen omförmälda kreditivers utbetalning, med mera, få icke afgöras, såvida ej minst åtta fullmäktige äro tillstädes. § 17.
Yppas under fullmäktiges öfverläggningar skiljaktighet i meningarne, böra samtlige närvarande fullmäktige till protokollet afgifva sina röster, hvilka per capita beräknas.
Derest liera skiljaktiga meningar yttras, böra de sins emellan närmast öfverensstämmande, så vidt möjligt är, sammanjemkas.
Då ett lika antal röster utfalla för hvardera meningen, är ordförandes röst afgörande.
— Den vid sammankomst närvarande fullmäktig, som sin röst ej serskildt afgifvit eller, efter börBih. till R.
Fröt. 1847 och 1848; 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 51 Bäft. 2 10 Slats-Ulskotlels Memorial, N:o 293. jad öfverläggning om ett föredraget ämne, sig aflägsnat, anses hafva det då fattade beslutet biträdt.
Sluten omröstning må endast företagas vid val till sådana befattningar, dertill någon bland fullmäktige kan utses. § 18.
Innan fullmäktiges pröfning underställda ärender till slutligt afgörande företagas, böra Riksgälds-kontorets kommissariats utlåtande deröfver inhemtas, såvida sådant, för utredningen af härvid förekommande förhållanden, erfordras eller af någon utaf fullmäktige äskas; skolande hufvudsakliga innehållet af dessa utlåtanden i fullmäktiges protokoll antecknas.
Likaledes böra skälen för sådana, af fullmäktige vidtagna, förvaltningsåtgärder och beslut, som grunda sig på serskilda omständigheter och förhållanden, i protokollet anföras, § 19- Föreskrifter och befallningar må, å fullmäktiges vägnar, Riksgälds-kontorets embets- och tjenstemän icke meddelas, utan till följd af beslut, fattadt vid fullmäktiges sammankomst; sekreteraren hos fullmäktige dock obetaget att, utan föregången anmälan, emellan sammankomsterna, från vederbörande infordra de utlåtanden och upplysningar, som för ärendernas afgörande finnas nödvändiga. § 20.
Öfver fullmäktiges beslut i mål, som röra Riksgälds-kontorets tjenstemän eller audra enskilda personer, eger den eller de, på hvilkas rätt och bästa dessa beslut kunna inverka, att hos Rikets Ständers revisorer eller Stats-utskott anföra besvär; dervid klaganden dock, så vida besvären skola till pröfning upptagas, bör, inom trettio dagar efter bevisligen erhållen del af det meddelade beslutet, sitt missnöje deremot hos fullmäktige skriftligen anmäla; hvarförutan det, vid enahanda äfventyr, åligger honom att, sednast en månad före revisorernes näst förestående sammankomst eller riksdagens början, derest revision dessförinnan icke inträffar, sina besvär ingifva till fullmäktige, af hvilka desamma, jemte utlåtande deröfver, till revisorerne eller Stats-utskottet öfverlemnas.
Besvär öfver fullmäktiges, nyss före eller under Rikets Ständers eller deras revisorers sammanvaro, i dylika mål meddelade beslut böra inom fjorton dagar efter delfåendet, den dagen likväl oräknad, omedelbarligen af vederbörande till Stats-utskottet eller revisorerne inlemnas.
Stals-Utskollels Memorial, N:o 293. 11 Angående fullmäktige tillhörande serskilda åligganden och uppdrag. § 21.
Fullmäktige skola, vid början af hvarje år, granska kommissariatets för det föregångna året förda anteckningsböcker och protokoller samt genomgå och inventera de under kommissariatets vård befintliga låne- och säkerhets- med flera dylika handlingar.
S 22.
En gång hvarje år böra fullmäktige anställa besigtning å det till lokal för Riksgälds-kontoret anvisade hus samt detta verks inventarier.
Likaledes bör besigtning årligen af fullmäktige anställas å det under deras vård och inseende ställda hus, som begagnas till sessionsrum för Riks-stånden samt Rikets Ständers Utskott; egande fullmäktige låta verkställa de reparationer och andra arbeten, som för nämnde egendomars vederbörliga underhållande erfordras; och må kostnaderna, härför äfvensom de för samma egendomar hittills utgående årliga afgilter, utaf Riksgälds-kontorets medel bestridas. § 25.
Då Rikets Ständers revisorer öfver Stats-, Banko- och Riksgälds-verken sammanträda, skola fullmäktige till dem afgifva berättelse om Riksgälds-kontorets ställning och förvaltning under den tid, som revisorernes granskning kommer att omfatta; och böra, vid samma tillfälle, serskilda berättelser af kommissariatet och ombudsmannen vid detta verk afgifvas och genom fullmäktige till revisorerne öfverlemnas.
Dessutom skola fullmäktige, vid nästa riksdags början, till Rikets Ständer afgifva och till Stats-utskottet aflemna en fullständig berättelse för hela den tid, som förflutit sedan fullmäktiges berättelse till Rikets nu församlade Ständer afgafs; börande jemväl serskilda berättelser för samma tid af kommissariatet och ombudsmannen då afgifvas och till Stats-utskottet af fullmäktige öfverlemnas. § 24.
Efter hvarje revisions slut, skola fullmäktige, på sätt Rikets Ständers för revisorerne utfärdade instruktioner innehålla, föranstalta om tryckning och utdelning med allmänna tidningarna af revisorernes, angående Stats- och Riksgälds-verken, afgifna och fullmäktige tillställda berättelser, jemte dertill hörande förklaringar; hvilka handlingar äfven, genom fullmäktiges försorg, böra till näst derefter sammanträdande revisorer och Ständer öfverlemnas. 12 Slals-Utskotlels Memorial, N:o 293 § 25.
Före nästkommande riksdags början, böra fullmäktige: a) föranstalta om upphandling af det, för tryckningen af Riks-ståndens protokoller med dertill hörande bihang, under samma riksdag erforderliga papper, och, med behörigt iakttagande af Rikets
Ständers i sådant afseende meddelade föreskrifter, låta upprätta kontrakter angående verkställandet af bihangets tryckning; b) upprätta kontrahter om tillhandahållandet under riksdagens lopp af de skrifmaterialier och öfriga effekter, som för Riks-ståndens och Utskottens behof kunna erfordras; c) låta komplettera och iståndsätta inventarie-persedlarne uti Riks-ståndens samt Utskottens sessions- och kansli-rum inom Rikets Ständers hus; och d) vidtaga de åtgärder, som anses mest lämpliga och ändamålsenliga, i afseende på sättet för ekläreringens verkställande inom detta hus under riksdagens lopp.
Yid verkställigheten häraf iakttages, att anbud genom kungörelser i allmänna tidningarne infordras af dem, som kunna vara hugade att tillhandahålla och leverera berörde effekter eller besörja omförmälde trycknings- med flera arbeten; och bör, innan pappersupphandlingen sker, från Ståndens kansli-direktioner inhemtas upplysning om storleken och beskaffenheten af det papper, som för protokollstryckningen skall anskaffas.
För öfrigt ega fullmäktige utse någon bland Riksgäldskontorets tjenstemän, som bör, ej allenast, uppå vederbörliga reqvisitioner, tillhandahålla de upphandlade effekterna, utan ock besörja under riksdagens fortgång ifrågakommande ytterligare inköp, äfvensom verkställigheten af derunder erforderliga reparationer å inventariepersedlarne. § 26.
Jemte vidtagande af andra på fullmäktige ankommande åtgärder för verkställigheten af det under denna riksdag fattade och i §:n omförmäldta beslut, angående ett serskildt arkivs inrättande inom Rikets Ständers hus, böra fullmäktige uppgöra och vid nästa riksdags början underställa Rikets Ständers pröfning och fastställelse förslag till sådane regler och stadganden för detta arkivs framtida begagnande, hvarigenom ej allenast der förvarade handlingars förskingring förekommes, utan äfven samma handlingar alltid blifva att tillgå, då de för upplysningars erhållande behöfva anlitas. § 27.
Gemensamt med fullmäktige i Rikets Ständers lank, skola Riksgälds-kontorels fullmäktige: Stats-Ulskottels Memorial, N:o 295.
13 a) afgifva sitt underdåniga yttrande och råd till Kongl. Maj:t, i fråga om den ort, der Rikets Ständer böra samlas, i de fall, då fiendens framträngande eller pest eller andra lika vigtiga hinder göra riksdags hållande i hufvudstaden omöjligt eller för Rikets Ständers frihet och säkerhet vådligt (50 § Regeringsformen); b) efter stadgade grunder, uppgöra och utfärda ny bevillnings-förordning, i den händelse alt, vid riksdags slut, bevillningens hela belopp väl vore bestämdt, men Rikets
Ständer icke hunnit om fördelningen deraf blifva ense (109 § Regeringsformen); c) uti Justitie-ombudsmans-embetet genast insätta den man, som Rikets Ständer till efterträdare åt Justitie-ombudsmannen utsett, i fall denne emellan riksdagarne afsäger sig det erhållna förtroendet eller med döden afgår, äfvensom utvälja annan behörig man i stället för Justitie-ombudsmannens utsedde efterträdare, derest han, äfven emellan riksdagarne, afsäger sig förtroendet eller i Justitie-ombudsmans-embetet insättes eller med döden afgår (98 § Regeringsformen); d) för framtida uppsigten och kontrollen öfver Götha kanals vidmakthållande, utse och välja ej mindre en person, för att såsom ledamot, å Bankens och Riksgälds-kontorets vägnar, inträda i Direktionen öfver nämnde kanal, än ock ett ombud att, å samma verks vägnar, deltaga i revisionerna af kanalens räkenskaper; skolande valet af ledamot af direktionen förnyas hvarje år och till ombud vid revisionerna före desammas början; dock må förut härtill utsedde personer kunna återväljas.
Vid fullmäktiges i Banken och Riksgälds-kontoret gemensamma sammanträden, böra, så vida beslut skall kunna fattas, två tredjedelar af hvartdera verkets fullmäktige och, bland dessa två tredjedelar, åtminstone en fullmäktig af hvarje Riksstånd vara tillstädes. § 28.
Fullmäktige af Preste-, Borgare- och Bonde-stånden skola, för upplysningars afgifvande, vara tillstädes, då fullmakterna för riksdagsmän af det Stånd, som de tillhöra, granskas af Justitie-statsministern eller den person, Konungen i hans ställe förordnat (21 § Riksdagsordningen). § 29.
Derest, före nästa riksdags början, någon af de utaf Ridderskapet och Ade n utsedde direktörer eller suppleanter vid lunekontoren i Götheborg och Malmö skulle med döden afgå eller sättas ur stånd att detta uppdrag bestrida, böra fullmäktige för nämnde Stånd, tillika med Ståndets fullmäktige i Banken samt riddarhus-direktionen, genast efter erhållen underrättelse härom, gå i författning om nytt val 14 Slats-Ulskotlels Memorial, N:o 295. i den afgångne suppleantens ställe.
Likaledes skall, efter skedd anmälan om dylik ledighet bland de af Borgare-ständet valde direktörer eller suppleanter vid lånekontoren, den lediga platsen tillsättas genom val af samma Stånds fullmäktige i Banken och Riksgäldskontoret, dervid ordet föres af den främste bland Ståndets fullmäktige i förstnämnde verk.
Skulle åter någon af de, i och för granskningen af låne-kontorens räkenskaper, utaf Riks-stånden valde revisorer eller deras suppleanter, emellan riksdagarne, med döden afgå eller vara lagligen hindrad att detta uppdrag utöfva, böra, såvida icke vederbörande Riks-stånd annorlunda förordnat, Ståndets fullmäktige i Banker, och Riksgäldskontoret, genom omröstning per capita, annan revisor eller suppleant utse.
Angående betjeningen vid Riksgäldskontoret. § 30.
De hos fullmäktige förefallande kansligöromål bestridas af En sekreterare, En registrator och arkivarie samt den tjensteman, hvilken är förordnad att, emot det uti interims-staten upptagna arfvode, förrätta de göromål, som tillförene ålegat den hos fullmäktige anställda kanslist. § 31.
De med Riksgäldskontorets dagliga förvaltning förenade göromål och åligganden besörjas, under fullmäktiges öfverinseende och med redovisningsskyldighet inför dem, af Tre kommissarier.
Vid kansligöromålen biträdas kommissarierne af En referendarie eller sekreterare och En kanslist.
Efter nuvarande referendariens afgång, indrages referendarie-ljensten samt tillsättes i stället den wo<ane-syssla, som är å aflönings-staten uppförd.