Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Klen- och Pistol-Sme- 14 16 16 15 12 12 15 — 10 11 14 10 11 13 — 9 10 der Svarfvare oell Block- 19 19 40 19 — 18 45 18 — 23 66 20 — 25 56 20 — 32 69 makare 10 — 17 18 10 — 16 17 9 — 10 18 S — 8 16 8 — 8 16 Byggmästare 6 — 24 177 8 — 22 160 8 — 19 156 9 13 133 9 — 10 107 Perukmakare 13 — 4 19 14 — 4 20 15 — 4 19 16 — 4 21 17 — 5 20 Gulddragare 3 — 5 1 4 — 4 3 4 — 4 3 4 — 4 2 4 — 4 2 Messingsslagare 3 — 4 4 3 — 5 4 3 — 4 4 3 — 5 3 3 — 5 5 Pumpmakare . 5 — 1 6 5 — 1 6 5 — 2 4 5 — 2 5 4 — 1 3 Notfiskare 5 — — 2 5 — — 2 5 — — 3 5 — — 2 6 — — 1 Skorstensfejare 8 — 8 54 8 — 8 56 8 — 8 54 8 — 8 56 8 — 8 56 Garfvare G — 29 7 5 — 27 7 6 — 28 7 7 — 43 9 6 — 45 8 Carduansmakarc .... 8 — 11 13 5 — 12 13 7 — 11 13 8 — 13 13 8 — 12 16 Borstbindare 5 — — 14 5 — — 15 6 — — 15 6 — — 14 6 — 14 Plåtslagare 6 — 14 19 6 — 16 18 "6 — 17 13 6 — 13 17 6 — 11 18 Kammakare 11 — 9 15 11 — 11 17 11 — 10 14 9 10 15 9 — 12 20 Guldslagare 5 — 4 6 6 — 5 7 5 — 3 7 5 — 5 8 6 — 5 8 Kopparslagare 15 — 16 23 13 — 16 20 14 — 16 24 14 — 18 23 14 — 20 21 8 Ar 1838. 1839. 1840. 1841. 1842. cL n 3 P ? c- f—i ST W Z". CJQ g Gesäller.
Lärlingar och andra arbetare. t- 0> a. K B C
Lärlingar oell 1 andra arbetare.
Ledamöter. 2 * 3 a o iL n> f ‘f ts — re OQ g r5 1 Gesäller.
Ledamöter. rt) 5E **' 05 ? s. rt f “ ed p—_ t, (jä g Gesäller.
Handels-Betjen- ter o. Lärlingar.
Glasmästare .... 22 — 13 .34 20 — 15 31 23 — 16 33 23 — 14 31 22 — 13 28 Tenngjutare . . . 4 — 4 2 3 — 5 — 3 — 5 1 3 — 3 2 3 — 4 2 Hattmakare . . . 11 — 14 6 9 — 14 6 8 — 14 6 7 — 14 6 7 — 14 6 Gelbgjutare . . . 12 — 15 33 12 — 14 28 12 — 16 35 12 — 15 36 12 — 22 33 Stolmakare . . . 12 16 22 10 — 18 25 10 — 11 21 12 — 8 22 15 — 16 27 Tracteurer .... 90 — — 92 — — — 92 — — — 92 — — — 95 — — — Krögare 3 — — — 3 — — — 3 — — — 3 — — — 3 — — — Snörmakare . . . 16 — 22 36 16 — 23 37 16 — 24 34 17 — 27 58 17 — 24 55 Malare 42 — 69 92 43 — * 56 89 43 — 58 81 44 — 59 84 45 — 54 78 T rädgå rds mästa re 28 — 4 9 29 4 8 30 — 1 5 29 — — 6 28 — 1 5 Klockgjutare . . . 3 — 2 2 3 — 1 3 3 — 1 3 3 — 1 4 3 — — 1 Tapetserare .... 11 — 9 25 12 — 9 30 12 — 10 29 11 — 7 29 14 — 8 35 Sadelmakare . . . 29 — 47 67 29 — 43 65 29 — 40 65 30 — 35 57 20 — 32 52 Snickare 67 193 61 158 lS9 63 185 269 64 173 261 72 194 250 Segelmakare . . . 5 4 13 5 — 5 10 6 — 6 8 6 — 7 9 6 — 6 8 Hyrkuskar ....
12 — — — 12 — — — 12 — — — 12 - — — 12 — — — K a k el u n gsma ka re 13 - 41 38 12 — 45 36 10 — 50 37 10 — 40 38 10 — 37 35 Vagnmakare . . . 11 — 15 32 10 — 14 23 10 — 20 26 11 — 19 28 12 — 24 30 Repslagare .... 4 26 6 4 — 19 7 4 __ 19 11 4 — 22 13 4 — 22 9 Summa 2,068 667 1,945 2,77011,993 687 1,919 2,72612,050 671 1,95712,900 2,078 671 1,996 2,997 2,0531 670 1,926 2,797
På beloppet och värdet af ofvanuppiäknade Handtverks-Idkares lillverkningar har Öfver-Slathållare-Embetet ej kunnat erhålla någon uppgift; men värdet af Tobaks-Fabriks-Söcietetens tillverkningar, till stämpling anmäldta bos Slädens Ilall- och Manufactur-Rält, bar blifvit uppgifvit sålunda:
År 1838 „ 1839 „ 1840 „ 1841 „ 1842 B:co R:dr 493,097.
„ „ 475,124. „ 504,834.
„ 509,709.
„ „ 552,165.
Enligt (Inhäftas emellan pag. 8 och 9.)
Enligt Hall- oell Munufuctur-Riittcns uppgifter har antalet af de under denna Ratt lydande Fabrikanter och Manufacturisler samt deras arbetare, jemte värdet af tillverkningarne, under ifrågavarande år, varit följande: Å r 1838. 1839. 1840. 1841. 1842.
Lärlingar och andre arbetare.
1 Gesäller. 5 r* c. B: -i <1 n> — “ 00 6 “ a a 0 d ~ Tillverknings- värde.
Bomulls- och Linne - Fabri- i kan ter 251 12 270 194,677 24 13 295 198,055 22 17 346 164,833 20 20 363 185,394 20 20 354 181,965 Band-Fabrikanter 9| 11 95 45,121 9 12 87 44,999 11 9 98 48,164 9 9 99 45,262 10 8 91 46,240 Klädes-Fabrikanter .... 15 36 460 442,573 15 36 451 509,490 15 38 323 422,036 15 46 364 407,041 14 42 395 486,759 Siden-Fabrikanter 16 70 457 467,495 16 75 496 494,431 15 74 560 569,351 15 67 580 578,118 17 69 591 621,495 Stoffts-Fabrikanter .... 6 — 21 20,053 5 — 22 19,968 8 — 24 34,798 7 — 33 31,882 6 — 22 23,431 Strump-Fabrikanter .... 9 14 64 19,052 8 12 64 17,917 8 11 71 21,973 7 19 69 23,285 8 18 89 24,772 Cattuns-Fabrikantcr .... 6 5 32 13,047 3 2 30 10,111 4 3 32 11,532 2 3 30 12,151 4 7 36 11,001 Appreteurer 2 — 6 1,600 2 — 4 1,000 2 — 5 1,500 2 — 6 1,900 2 — 6 1,400
Bildhuggare 4 — 4 800 5 — 5 900 4 1 4 1,000 3 1 4 800 4 2 4 800 Bensvärts-tillverkare .... 2 — 4 2,000 2 — 4 2,000 4 — 7 3,900 3 — 4 2,600 4 — 5 2,500 T? * J 1 1 300 2,500 2 1 2 600 2 1 4 900 Chemiska Bleken 2 — 5 3,000 1 — 4 2,500 1 — 4 0 5 3,000 1 4 2,900 Chirurgiska Instrumentmakare 3 6 13 6,614 3 7 9 6,348 3 7 10 3,985 3 5 9 3,700 4 7 9 3,700 Silkesredare 11 — 26 27,600 12 — 21 28,000 11 — 16 25,000 11 — 20 24,500 12 — 21 25,200 Chocolad-tillverkare .... 4 — 4 3,800 6 — 6 4,000 6 — 6 3,800 6 — 6 3,700 7 — 7 4,400 Eau de Cologne-tillverkare . 9 — 9 14,122 9 — 9 14,841 9 — 9 16,129 9 - 9 10,475 11 — 11 13,616 Färgberedarc 3 — 6 4,200 2 — 5 4,000 2 — 4 4,500 2 — 3 5,000 3 — 3 3,400 Foderalmakare 2 — 2 400 2 — 2 400 2 — 2 400 2 — 0 400 2 — 2 400 Färgare 17 21 29 23,000 17 18 33 35,533 16 20 27 20,300 19 18 28 20,200 21 19 27 18,700 Fabriksrcdskaps-ti 1 lverkare . 9 — 12 3,900 9 4 13 3,700 8 5 13 3,200 7 7 14 3,600 8 10 12 4,000 Förgyllare 9 10 9 3,400 7 6 11 3,000 8 6 15 3,700 8 5 14 3,600 8 8 14 4,100 Gipsgjutare 2 — 5 1,400 2 — 2 1,400 2 — 2 1,400 2 — 2 1,400 2 — 2 1,400 Glasslipare 5 3 14 4,800 4 2 12 4,700 4 3 14 4,800 5 4 17 5,100 5 2 14 5,600 Gasapparat-tillverkare . . . 1 — 15 12,350 1 — 18 20,601 1 — 19 22,266 1 — 30 23,060 1 — 34 24,734 Hvitgarfvare 3 — 6 1,400 3 — 4 1,300 3 — 3 1,000 3 — 3 1,000 3 — 3 800 Engelska -Lädergarfveriet* . . 3 35 22 281,833 8 33 23 161,584 8 31 18 171,598 9 40 29 202,161 11 41 45 208,386 Handskmakare 3 5 44 12,759 3 4 42 10,015 3 6 42 9,329 3 7 43 9,587 3 5 40 9,527 ÖJver-Stuthullare-Embetets Femavs-Berättelse för åren i838—784 År 1838 1839. 1840.
1841. 1842.
G- r- ri Gesäller. c_ K: å 5*.
OQ & « 1 g C6 “ < jjf s. r a z. a‘ £ a Gesäller.
1 Idkare.
Lärlingar oell andre arbetare. 4 c- X- a OO Idkare.
Lärlingar och audre arbetare.
Hagclstöpare l — 2 800 i — 2 800 i — 2 800 i — 2 800 i 2 800 Hatt-tillverkare 8 8 8 7,000 7 9 6 6,500 9 ii 5 7,000 10 10 7 6,900 10 9 8 6,900 Jernblecks-lakcrare .... 3 3 3 1,300 2 2 5 1,200 3 3 5 1,500 3 3 6 1,500 4 4 8 2,100 Jern- och Stål-arbetare 12 O 18 4,200 12 3 16 4,500 14 4 21 5,400 15 3 25 6,100 14 7 27 6,900 Jerngjuterier 2 — 169 164,143 2 — 121 171,918 2 — 112 149,584 1 _ 84 92,752 1 — 67 78,451 Kardfabrikanter 5 3 49 7,994 4 3 52 7,927 3 3 54 7,694 4 2 49 8,570 4 2 47 10,582 Kortfa brik anter 4 _ 21 2,940 3 - 18 3,200 3 — 19 4,080 3 — 19 9,120 3 — 20 18,474 Kautschuksfabrikanter . 1 — 5 1,700 1 — 5 1,700 1 — 7 2,300 1 — 9 2,300 1 — 6 3,500 Kemiska Fabriker ....
KlUdcs-renovatcurer .... 4 4 500 4,500 3 18 5 22 7,300 4,500 o D 4*- Ci 'h* 8 8 17 — 18 4,300 16 — 19 4,500 X 16 1 21 <■ 18 O 20 Korgarbetare 6 6 2 3,100 6 1 6 2,800 6 3 6 2,800 6 2 6 2,900 6 3 6 2,800 Lack- och Kork tillverkare . 10 — 10 5,100 8 — 8 4,100 7 — 7 4,200 8 — 8 3,900 7 — 7 4,200 Läder-lakerarc 4 — 4 2,500 2 — 2 1,500 4 — 4 2,100 4 — 4 1,400 3 — 3 1,100 Ljuskrone-tillverkare . . .
Likkist-ti 11 verka re ....
1 1 200 1 2 3 o 500 1,000 23,900 ; 1 400 o qnn Snickare 35 40 87 24,200 37 38 86 24,900 33 41 75 23,500 33 31 -c 80 35 33 O 73 x,OuU 22,500 Skomakare 75 34 125 34,400 82 27 141 35,800 79 45 153 39,700 85 43 148 41,900 88 38 143 40,900 Ma thema t i ske fns t nimen (ma- ka re 9 1 20 10,400 8 2 18 10,200 8 3 18 10,000 9 1 20 9,300 9 1 19 8,800 Meteorologiske Instrumentma- kare 2 — 3 2,400 3 — 4 2,800 3 — 3 2,800 3 — 3 2.SOO 3 — 3 2,800 Metall- och Bronze-arbetare . 15 20 31 11,600 16 16 24 10,500 15 17 26 9,700 14 14 22 9,200 11 10 18 9,300 M u si k a 1 i sk e
I n s tr u m en t m ak a r e 7 5 12 4,000 4 7 7 2,600 4 6 6 2,600 3 5 5 2,200 3 1 5 1,900 Mechaniske Fabrikanter . . 4 5 12 6,700 7 5 12 7,800 7 1 8 5,500 7 1 16 5,500 8 2 17 5,600 Nipper- och Galanteri-Fabri- kanter 7 — 17 13,500 6 — 8 9,400 4 — 4 7,700 5 — 6 8,300 5 — 5 8,600 Optiske Instrumentmakare 1 — 6 1,500 1 — 5 1,500 1 — 7 1,500 1 — 7 1,500 1 — 7 1,500 Olje-Raflinerare 1 — 1 200 1 — 1 200 1 — 1 200 2 — 2 400 2 — 2 1,200 Porcelaines-Bruk 2 29 168 96,098 2 26 161 98,169 1 26 151 88,875 1 25 157 95,118 1 35 165 103,330 Pappers-Lisserare 2 — 2 500 2 — 2 500 2 — 2 400 2 — 2 400 2 — 2 400 Portefeuillc- och Etui-tillver- kare 1 1 200 2 1 4 800 2 1 5 800 3 1 8 1,000 3 5 10 1,700 A r 1838. 1839 1840. 1841. 1842. oi
H B ° f1 H O ►i re ET. i jf O i cb ~ re" O "S •-s
Cl ~ _ O re re re — O "1 "S Cb — re 5" 01 ■1 n ot- ea" - OQ »i 3 ^ 97“ c- l; j® 2. 01 ►1 Cb V) 11: sr agar arbel m 3 e. re 2. yr (b B: «T “ 09 ir“ £:: ** K r- B "1 Cb K: re" re 05 S-" B: ^ a 2. yr B Cb re" »0? sr 5 re ™ 2. *" re* 5. » S 09 03 O OQ 6S O 09 » o CJQ B O oo re sr l «> sr ' 1 re 1 Cb ~ 1 Porcelaines-mälare .... i — 1 400 1 — i 400 1 — i 400 1 — 1 400 1 — 1 400 Parasol-raaliare 6 2 4 1,200 6 — 6 1,300 7 — 7 1,300 8 — 8 1,500 8 7 14 3,000 Rit- och Väfskedsmakare . . 1 — 2 600 1 — 2 600 1 — 2 600 1 — 2 600 1 — 2 600 Repslagare 2 9 2 16,000 3 9 3 27,500 4 10 5 16,700 3 11 4 18,900 4 10 4 19,600 Stilgjutare 1 1 8 11,809 2 5 11 13,421 2 9 17 16,704 2 8 11 13,000 1 2 6 8,500 Saltraffinerare 1 — 3 1,500 1 — 3 1,000 1 — 3 1,000 1 — 3 1,000 1 — 3 1,000 Saffians-Fabrikanter .... 3 1 12 23,964 4 2 10 14,220 4 1 10 11,426 2 2 9 23,186 3 2 9 24,307 Skärslipare 1 1 1 400 2 — 4 300 2 — 2 500 1 — 2 403 1 — 2 400 Stcnkärls-Fabrikanter . . . 1 — 1,200 1 — 1,200 1 1 10 1,200 1 5 6 1,200 2 6 5 7,900 Stenslipare ....... 2 — 2 400 2 — 2 400 2 — 2 400 2 — 2 400 2 — 2 400 Såpsjudare 6 — 14 "6,000 6 — 13 77,000 7 — 14 65,500 7 — 15 66,000 7 — 14 66,700 Spegel-Fabrikanter .... 7 — 7 5,580 6 — 6 5,037 7 — 9 5,975 8 — 11 6,855 6 — 7 5,100 Sockerbruk 17 — 185 1,293,349 13 — 176 1,363,980 13 — 178 1,196,758 12 — 167 1,243,203 13 — 184 1,296,397 Stearinljus-tillverkare . . . — — — — — — 1 — 8 10,000 1 — 10 35,000 \
146 234,555 1 163 270,750 1 198 301 000 1 _ 217 315,276 Tobakspip-Bruk 1 — 3 1,200 1 — 4 1,200 1 — 4 800 1 — 3 800 1 — 4 1,000 Tapetserare 5 1 10 3,100 5 1 12 5,000 6 1 13 3,700 6 — 12 3,700 6 1 6 2,900 Tvåltillverkare 2 — 4 2,700 2 — 2 2,700 4 — 4 2,900 4 — 4 3,000 4 — 4 2,500 Tagelberedare 1 — 1 300 1 — 1 300 1 — 1 200 1 1 200 1 — 1 200 Tapetmålare 21 12 45 14,100 20 13 45 13,800 24 15 54 15,700 29 20 67 18,500 29 17 74 19,300 Tobaksplanteurer . . * . . 3 — 3 800 3 — 3 2,400 3 — 3 2,400 3 — 3 2,400 4 — 4 3,200 Talgljustillverkare 5 — 10 25,300 4 — 7 24,400 9 — 16 25,400 7 — 12 27,000 9 — 15 28,500 Urfabrikanter 31 22 38 14,200 31 26 37 15,100 33 22 38 13,800 33 14 45 13,000 33 22 42 12,600 Vaddtillverkare ..... 1 — 2 340 1 — 1 230 1 — 1 290 1 — 1 350 1 — 1 220 Vaxdukstillverkare .... 6 — 8 15,462 5 — 8 19,534 5 — L9 14,529 5 — 10 11,111 4 — 8 12,329 Vaxljustillverkare 2 — 8 41,300 3 — 7 42,383 3 — 10 30,468 3 — 8 39,164 3 — 6 25,870 Åkdonstillverkare 5 — 24 7,000 7 — 18 6,300 5 — 13 1,900 4 — 8 1,800 4 — 7 1,700 Ättiks-Bryggare 5 — 8 10,100 5 — 9 9,900 5 — 6 8,400 6 — 7 7,000 10 — 10 7,800 Diverse Idkare 13 — 15 3,100 14 — 14 4,000 12 — 14 3,700 13 — 23 5,048 17 — 17 10,956 Summa 566|434 2,994)3,827,930 564|420 2,97313,940,962) 576 454 3,04213,702,677 592 453 3,185 3,795,5691618147713,004 3,685,242 9 Idkare af serskilda Näringsjrken ej hörande till någondera af Borgerskapets Classen, hafva varit:
1839. 1840. 1841. 1842.
Contigent-Borgare 22' 23 23 22 26 Personer, sorn innehade rättighet att idta: lUädmäkleri 88 93 98 109 112 ■Nipperhandel 41 48 56 56 61 Spisqvartersrörelse 50 46 42 40 35 Krognäring 397 394 383 375 368 Spisqvartersrörelse, utan försäljning af spirituosa 3 2 2 2 2 Nålstolskramhandel 5 5 5 4 4 Mångleri 140 154 163 150 112 Lutfiskförsäljning 27 33 27 18 21 Ljusstöpning 68 78 72 56 62 Hembryggeri 5 4 4 4 4 Tillverkning och försäljning af bakelser, pepparkakor, korf, metvurst, glas och porcelainc 66 78 67 70 76 Grönsakers försäljning 49 52 55 49 52 försäljning af kokadt Caffe 6 14 11 14 10 Summa 967 1,024 1,008 969 945 Hvarutom år 1842 befunnos: Apothekare . . 14, med Betjening i och för rörelsen 55.
Badaremästare 19 d:o d:o d:o 40.
Boktryckare . 19 d:o d:o d:o 297.
Koppartryckare 5 d:o d:o d:o 12.
Stentryckare . 1'7 d:o d:o d:o 27.
Åkare 74 d:o d:o d:o 194.
Till upplysning om förhållandet med Hufvudstadens Handel och Sjöfart under ifrågavarande tidrymd, får Öfver-Ståthållare-Embetet meddela följande, från Kongl. General-Tull-Styrelsens Revisions-Contor lemnade uppgifter: Öfver-Slåthullave-Embetels Femurs-Berättelse för arén >838—18^2, 2 10
Är 1838. 1839. 1840. 1841. 1842.
Värdet af de till Stockholm fran ut- rikes orter införde varor utgjor- de B:co R:dr i 9,054,544 n 9,840,859 25 8,041,727 36 9,874,525 7 9,317,924 37 Hvaribland de från Finland uppgått till 1,456,590 32 1,18S,419 1 855,415 16 982,999 4 1,038,351 25 Värdet af varor, inkomne på neder- lag och credit upplag ..... 2,439,527 47 2,761,364 20 3,193,396 36 3,1>55,569 1 2,965,608 4 Ifrån utrikes orter till Stockholm an- lände Fartygs antal 1,086 932 776 834 857 Heras lästetal 49,8914 — 44,298^- — 39,024 — 39,686 — 40,190-i — Brutto-inkomsten i Stockholm af tull för importerade varor .
B:co R:dr 1,424,428 23 1,347,120 39 1,276,601 7 1,418,707 42 1,452,099 23 Hito af nederlags-recognition „ ,, 4,777 42 4,102 15 4,637 32 7,344 39 5,008 26
Dito af afgift till Handels- och Sjö- fa rts-Fonden ......... 100,347 26 157,833 30 147,176 11 160,032 47 158,941 21 Hito at Fyr- och Båk-afgift . . . . 13,244 20 12,072 3 10,843 — 10,749 18 11,170 13 Hito af Lastpenningar 14,043 3 12,484 19 10,872 5 10,961 9 11,134 20 Ifrån inrikes orter ankomne Fartyg st. 873 — 911 953 — 871 899 — Tillförsel af Bränvin, sjöledes, k:nr 2,959,200 — 3,142,716 — 3,516,364 — 2,479,004 _ 2,647,135 — Värdet af de från Stockholm till ut- rikes orter utförde varor, utgjor- de B:co R:dr 8,663,184 23 6,500,268 33 6,372,455 13 8,355,750 13 11,274,372 27 Heribland exporterade till Finland för ett värde af 563,567 36 518,962 39 575,674 2,163,646 5 3,346,089 15 Värdet af varor, utförde från Stock- holms nederlag och credit-upplag . 144,314 28 119,775 14 184,022 2 160,613 15 174,113 18 Till utrikes orter ifrån Stockholm af- gå ugne Fartygs antal 1,163 1,072 918 958 961 Heras lästetal 55,235 — 49,588 — 44,118 — 43,598i — 42,8574 — Brutto-inkomst i Stockholm af tull för exporterade varor . .
. B:co R:dr 216,333 15 225,562 4 128,859 31 138,883 46 115,710 2.6
Hito af nederlags-recognition . . . . 601 34 504 3 588 I 1 466 13 467 39 Hito af transito-afgift 753 42 601 10 861 12 2,303 19 1,310 23 Hito af Fyr- och Båk-afgift . . . . 9,242 47 8,472 16 7,825 9 7,763 40 7,550 10 Hito af Lastpenningar 10,112 19 9,028 27 8,455 44 8,552 23 7,870 23 Värdet af de ifrån Stockholm expor- terade trudvaror . 190,315 19 165,878 34 193,398 44 202,557 n 103,057 44 11 År 1838. 1839. 1840. 1841. 1842.
Stångjern, utförd t ifra n Stockholm SlifiS 265,586 7 282,236 4 266,697 10 283,093 5 246,552 10 Beck dito ....
3,340* — 2,968 — 2,896 — 2,547 — 2,067 — Tjära, exporterad ifrån Stcckholrn d:o Till inrikes orter ifrån Stockholm af- 22,260 19,468 — 25,126 — 22,2234 — 25,352 — gångne Fartyg 1,237 - 1,259 - 1,213 — 1,119 — 1,174 — Uti det uppgifna värdet af varor, införde ifrån eller utförde till utrikes orter, ingå äfven Guld och Silfver, till nedannämnde belopp: lafö reit:
Guld, arbetadt ,, oarbetad t Silfver, arbetadt ,, myntadt „ oarbetadt
Ulf öv dt: Guld, arbetadt „ myntadt Silfver, arbetadt „ myntadt „ oarbetadt År 1838. 1839. 1840. 1841. 1842.
R:dr 4,025 — 2,425 _ 2,760 1,024,480 87 632 140,032 4,660 14,611 1,576 — 2,150 — 822 24 1,681 12 24 12 907 9 1,417,104 393,472 ** 480 100 5 430 500 1,026 4,736,726 276,392 ” 32 ff 37 2,405,790 24 5 93 2,085 36 16 365 90,062 12 »J if — 1,488,864 178,156 — » Ifrån härvarande Sjömanshus är meddeladt, att Stockholms Skepps-Rederier tillhöriga Fartyg och deras lästetal utgjort:
År 1838 . . . 122 Fartyg med . 1839 . , . 136 „ „ . . 1840 ... 150 „ „ . . 1841 ... 149 „ „ . . „ 1842 , . . 147 „ „ .
. och under dessa år hafva vid Skeppsvarfven härstädes blifvit byggde Sex nya Fartyg, uppmätte till 777 Läster.
Vid jemförelse af de anförde uppgifterne angående Hufvudstadens handel och sjöfart under ifrågavarande år hefinnes, på sätt Grosshandels-Societetens och Skepps-Rederiernes
Deputerade uti deras afgifne utlåtande anmärkt; att 99 99 99 9,826 Läster. 11,235 „ 13,024 „ 12,783 „ 12,779 „ 12 värdet af de till Stockholm från utrikes orter inkomne varor, då derifrån afräknas infördt guld och silfver, varit i aftagande åren 1839 och 1840, men åter stigit 1841 och 1842: att de från Stockholm till utrikes orter exporterade varornas värde, när likaledes afdrag göres för de stora belopp af myntad t silfver, som blifvit ulförde åren 1838, 1841 och 1842, icke synnerligen omvexlat: att antal och lästetal af Fartyg, som till Stockholm anländt ifrån andra Länder eller afgått ifrån Stockholm till utrikes orter, hafva betydligen minskats efter Ar 1838: att deremot Fartyg, hitkomne eller härifrån afgångne i och för den inrikes handeln, förblifvit vid någorlunda lika antal: samt alt Stockholms Skepps-Rederier tillhöriga Fartyg ökats i antal och lästetal; vid hvilket sistnämnde förhållande likväl nyssbemälde
Deputerade gjort den erinran, att, enär ringa sysselsättning och förminskad inkomst, i följd af låga frakter, för Fartygen ägt rum, serdeles under sednaste åren, de Skepps-Redare i Slockholm vid 1842 års slut tillhöriga 147 Fartyg, med 12,779 Läster, i afseende på saluvärdet ej motsvarade antalet år 1838 af 122 Fartyg, med 9,826 Läster.
Grosshandels-Societetens och Skepps-Rederiernes
Deputerade hafva för öfrigt anfört: att exporthandeln på Brasilien visat sig i märkbart altagande, den Ostindiska handeln åter i märkbart tilltagande, till resultaten förmånligare i afseende på import, mindre gynnande, jemförelsevis, för export: att handeln på England betydligt aftagit; äfvensom ställningen i Norra America, i följd af der inträffade brytningar i handels- och credit-förhållanden, föranledt minskad varu-export till denna Verldsdel: och att( i det hela, handelsförhållandet de sednare åren varit mindre fördelaktigt; hvarjemte
Deputerade fästat uppmärksamheten på den stora import, som ägt ram, af manufacturvaror och i allmänhet luxe-artiklar.
Coopvaerdie-Skeppare-Societetens Hufvudman har uppgifvit: att ungefärligen en fjerdedel af Societetens Ledamöter äro ulan Fartyg, och deribland flere personer utfattiga: att omkring en fjerdedel af de öfrige Ledamöterne föra Fartyg ifrån andra Städer, så att knappt flere, än hälften af Societetens hela personal, äro sysselsatte såsom Befälhafvare på Stockholms Fartyg: att, så vidt Hufvud mannen hade sig bekant, allenast fyrra af Ledamöterne voro helt och hållet, och sju eller åtta till mindre del ägare af de fartyg, som de förde: samt att ungefärligen hälften af de Stockholms Skepps-Rederier tillhöriga Fartygen föras af Skeppare, som äro Borgare uti andra Städer; och har Societetens Hufvudman ansett dessa förhållanden lika litet antyda någon stigande välmåga hos enskilde Ledamöter, som någon förkofran inom Societeten 13 i allmänhet, hvilket icke eller kunnat vara att förvänta, då Svenska handeln och sjöfarten, ehuru en för deni gynnsammare period syntes uppkomma åren 1838, 1839 och 1840, under hvilken tid en, jemförelsevis emot föregående år, ganska betydlig mängd Fartyg byggdes och utrustades, sedermera återgått till sin förra vanmakt, likasom handels- och sjöfarts-conjuncturen i allmänhet äfven uti andia Länder de tvänne påföljde åren försämrats.
Mimithandels-Classerne uppgåfvo redan till Femårs-Berättelsen 1833, att deras yrken under då ifrågavarande år ansenligen aflagit och blifvit bragte till en vida sämre ställning, än tillförene; och såsom orsaken härtill anfördes hufvudsakligen: penningebrist och menlig conjunctur för handel i allmänhet: saknad af ett Handels-Reglemente, sorn, lämpadt efter lidens behof och förhållanden, närmare och mera bestämdt utstakade hvarje Corporations rättigheter och, genom nödiga correctiver, satte en gräns för den ena Medborgaren att inkräkta på den andras område oell såmedelst betaga den ringa vinst, som af yrket möjligen kunde hämtas: det intrång, som, i saknad af ett sådant Handels-Reglemente, gjordes af personer, hvilka dels icke voro till yrket lagligen berättigade, dels kunde, med anledning af Författningar, anses dertill berättigade, utan motsvarande skyldigheter: och slutligen ett för mycket utvidgadt antal Ledamöter af en och samma Handelsgren.
Uti uppgiften till Femårs-Berättelsen af år 1839 åberopades ofvannämnde förhållanden, såsom anledningar i allmänhet till särskilde MinutbandelsClassers aftagande och deras rörelses inskränkning, äfvensom Borgerskapets Äldste då förmälde, att de, uti en till Eders Kongl. Maj:t i underdånighet ingifven, den 25 April 1837 daterad skrift, sökt ådagalägga, att det till ny Handels-Ordning uppgjorda förslag, hvilket Kongl..
Commeree-Collegium år 1836 till Eders Kongl. Maj:t i underdånighet aflemnat, ingalunda skulle undanrödja, utan fastmer komma att befordra de olägenheter, som öfverklagades.
Förut anmärkte förhållanden hafva Borgerskapets Äldste åberopat såsom ännu fortfarande orsaker till de flesta Minuthandelsgrenars mindre goda belägenhet; hvarjemte Borgerskapets Äldste erinrat, att Borgare-Ståndet vid sistförflulne Riksdag till Eders Kongl.
Maj:t i underdånighet ingått med förslag till förnyadt Handels-Reglemente, enligt hvilket separation vili minuthandel, jemväl inom Hufvudstaden, skulle komma att upphöra.
Serskildt hafva anfördt:
Siden- och Klädeskramhandlare: att hvarjehanda, på deras handel menligt inverkande förhållanden tillkommit; i hvilket afseende hufvudsakligast blifvit anmärkt, att en af Mosaiska Lärans Trosför vand Ler, A. L.
Soldin, den 14 16 Februarii 1838 undfått dea vidsträckta rättighet, att i hvilken Svensk Stad han viet åstundar, föryttra i öppen salubod egna eller i comrnission till försäljning lemnade fabriksvaror, hvilken genom Kongl. Commerce-Collegii, på Nådig befallning, utfärdade Kungörelse af den 3 Augusti 1803 är Svensk Fabrikant af Christna Trosbekännelsen medgifven, samt att flere härvarande Svenske Fabriks-Idkare fått sig tillerkänd den förmån, att, i hvilken Svensk Stad, som helst, så i parti som minut, sjelfve eller genom utskickade, försälja icke blott egna fabrikstillverkningar, utan ock andra i comrnission emottagna inhemska fabriksvaror; i följd hvaraf desse Idkare kommit att med Siden- och Klädeskramhandlarne i betydlig nion dela den ringa förtjenst, som dessa sednares handel kunnat inbringa, till deras och deras omgifnings bergning; hvilket oaktadt deras skatter till Kronan och Staden ej i någon mon blifvit förminskade: