Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Preste-Ståndet har, såsom sin gemensamma tanka, förklarat, att i 39 §. ordet sina framför rådslag bör utgå, äfvensom att slutmeningen''huru förhållas skall, derest Konungen längre tid än tolf månader ur Riket blifver, derom varder i 91 §. stadgadt” kommer att bibehållas.
Utskottet, sorn erkänner, alt sina framför ordet rådslag i det öfverlemnade förslaget till ändring af Regerings-Formens 3g är mindre lämpligt och fullkomligen umbärlig!, hemställer till Borgare- och BondeStånden, att De må, med godkännande afden gjorda anmärkningen, tillåta, att omförmälde ord må utur det af nämnde Stånd till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag antagna förslaget till ändring af RegeringsFormens 3g §. få utgå.
Hvad åter angår Ridderskapets och Adelns anmärkning om uteslutande utur 91 §.
Regerings-Formen af den der gifna hänvisning till Regerings-Formens 39 §., är förhållandet, att 3g §.
Regerings-Formen på intet annat ställe än i den sista punkten omtalar den händelse, att Konungen utöfver tolf månader ur Riket blifver, och att hvad i 91 §. säges om nyssnämnde 39 §,, således förlorar betydelse, när slutpunkten i förstnämnde §. borttages.
3 Sami. 86 Hältet. 1 2 Constitutions-Utalcotlels Memorial, N:o 3f.
Med erkännande således af den anmärknings rigtighet, som Ridderskapet och Adeln i detta afseende gjort, och enär härtill kommer, att äfven om, enligt Preste-Slåndets förslag, 3q §:ns slutpunkt skulle bibehållas, den nämnda hänvisningen i 9r §. icke destomindre är åtminstone umbärlig, lår, i sammanhang med det i Memorialet N:o 56 gjorda förslaget till ändring af 39 §.
Regerings-Formen och således med det, för samtlige i nämnda Memorial föreslagna ändringar, sedermera, uti Memorialet N:o 68, gjorda förbehåll, Utskottet till grundlagsenlig behandling föreslå, att 91 Regerings-Formen må erhålla följande ändrade lydelse:
I den händelse, att Konungen — hvilken de nyttigast finna.
Hvad slutligen beträffar Preste-Ståndets anmärkning, alt sini punkten i 3p §. må bibehållas, hemställer Utskottet, alt, sedan nyss g jorda förslag om ändring af gi jjj. Regerings-Formen, såsom Utskottet förmodar, undanröjt det egentliga skälet till denna anmärkning, Presle-Ståndet ville, med frånträdande af samma anmärkning, förena sig med tle Stånd, sorn Utskottets förslag i denna punkt godkänt.
I den händelse, att den ena eller ock båda af de hemställningar, som Utskottet här ofvan till serskildta Riks-Stånd gjort, alt biträda eller frånträda anmärkningar, skulle af de respective Stånden afslås, eller om förslaget rörande 91 §. ej enhälligt skulle af Riks-Stånden antagas, torde Constitulions-Ulskottet framdeles fä inkomma med förslag lill de för omröstning i Förstärkt Constitutions-Utskott nödige voterings-propositioner.
N:o 8L Ank. till Exp.-Utsk. den 27 December, kl. 2 c. m.
Memorial lill Riksens Ständer, i anledning af återremiss å Constitntions-Utskottets Memorial, Nio 51.
Cönstitutions-Utskotlets Memorial, N:o Sj, med förslag till ändring uti Regerings-Formens 8, 13, 3q, 42> 4^'> 63 och 8t §§., har till Utskottet blifvit från samtliga Riks-Stånden åter hän visad t.
Ridderskapet och Adeln har härvid, såsom gemensam tanka, fork larat följande anmärkningar: 1:0 att det i fjerde momentet af 8 §.
Regerings-Formen förekommande ordet för bör förändras till förer; Constitutions-Ulslcottets Memorial, N:o 81. 3 2:0 att sjette mom. af samma 8 §. bör erhålla följande ändrade lydelse: 'så vidt sistomförmälda mål kunna förekomma i Stats-Råd, som med Konungslig magt styr, vare för besluts fattande Lag, som sist sagd är.” Preste-Ståndet bar, såsom sin gemensamma tanka, förklarat, alt i det föreslagna tillägget till 43 §.
Regerings-Formen, orden ''kunnande intet sådant mål, ulan i sammanhang med den tillförordnade styrelsens deröfver afgifna yttrande, föredragas” böra utgå och utbytas af följande: ”kunnande intet sådant mål, utan i sammanhang med 'vederbörande
Departementschefs deröfver afgifna yttrande, föredragashvarjemte Utskoitet blifvit anmodadt att tillse, det redaclionen i senare delen af denna §. varder jemkad till följd af hvad
Ståndet förklarat såsom dess gemensamma tanka.
Borgare-Ståndet har, såsom dess gemensamma tanka, lörklarat, att företrädesvis det afgifna förslaget till förändring af Regerings-Fonnens 43 §. bör, för vinnande af större tydlighet, omredigeras.
Bonde-Ståndet bar, såsom dess gemensamma tanka, förklarat, att 43 §.
Regerings-Formen, för erhållande af större tydlighet, bör omredigeras.
I öfrigt äro Constitulions-Ulskotlets i nämnda Memorial framställda förslag af Ridderskapet oell Adeln samt af Bonde-Ståndet uttryckligen godkända, att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
Hvad nu först angår Ridderskapets och Adelns anmärkning emot förslaget till Regerings-Fonnens 8 §. 4 morn., så har Utskottet ansett den yngre formen för nu mera hafva vunnit ett så stadgadt burskap i Svenska språket, att den äfven i lagstil kan begagnas.
Utskoitet vill dock icke bestrida den äldre formen förer företrädet; hvadan Utskottet ock till Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden hemställer, att de, med godkännan de af Ridderskapets och Adelns anmärkning, må medgifva, att ordet för, i anförda 4 morn. af Utskottets förslag till en ny redaction af Pi.jeriugsFormens 8 §., må få utbytas emot ordet förer.
Hvad åter beträffar Ridderskapets och Adelns anmärkning emot 6 mom. af Utskottets förslag till ny redaction af Regerings-Formens 8 §., så och enär Ridderskapets och Adelns förslag, framför Utskottets, eger korthetens företräde, på samma gång som det åtminstone är fullt så tydligt, har Utskottet, helst Borgare-Ståndets yttrande medgifver Utskottet, att äfven i andra uti Memorialet N:o 57 uppgifna redactioner, än den 43:dje §:ns, fö reslå jemkningar, trott sig likaledes böra bos Preste-, Borgare- och BondeSlånden hemställa, att de mätte medgifva, att den af Ridderskapet och 4 Cénstitutions- 17tsHotlets Memorial', IV:o 81.
Adela föreslagna redaction af detta moment i Regerings-Formens 8 §. måtte, i stället lör den af Utskottet föreslagna, få intagas i det förslag till ändring af nämnde , som lill nästa Riksdag kommer att hvila.
I anledning af Borgare- och Bonde-Ståndens anmärkning emot den föi esla g na redactionen af Regerings-Formens 43 § , får Utskottet anmäla, att det uti samma redaction funnit en omening, nemligen i sista punkten, der det af Utskottet föreslagna ordet- anses> genom tryckfel, blifvit anser, hvilket tryckfel Utskottet härmed får rätta.
Någon annan otydlighet har Utskottet väl icke i samma §. funnit; men medgifver dock, att sista punkten deraf kan förkortas, och genom förkortningen göras lättfattligare.
Sorn likväl Preste-Ståndet älven rörande denna slutmening gifvit Constilutions-Utskottet ett uppdrag, som icke torde med Borgare- och BondeStåndens mening öfverensstämma, tror sig Uiskollet höra uppskjuta att till Riksens Ständer öfverlemna något förslag till ny redaction af sista punkten i Utskottets förslag till 43 §•
Regerings-Formen, tilldess sig visat, huruvida Preste-Ståndets yttrande om den näst föregående punkten kan deruti åstadkomma någon ändring, som på den följande kan få någon inflytelse.
Hvad nu beträffar denna Preste-Ståndets anmärkning, att i andra punkten af 43 §.
Regerings-Formen, sådan som dess ordalydelse i Memorialet N:o 5n är föreslagen, orden ’’den tillförordnade styrelsens’’ må utbytas emot 'Vederbörande Departements-Chefs”, så har Utskottet, lill stöd för sitt förslag, visserligen blott åberopat angelägenheten deraf, att alla erforderliga upplysningar må vara inhemtade, och handlingar ne i ett mål fullständiga, innan de till Konungen, då flan är på resa stadd, öfversändas, och då omdömet, om de afgifna upplysningames fullständighet, utan tvifvel i första rummet tillkommer Departements-Chefen, har Preste-Ståndet visserligen häruti egt anledning- till den framställda anmärkningen.
Men Utskottet kan icke medgifva, att de öfriga i hufvudsladen varande Stats-Rådens yttrande öfver nämnda fråga kan anses fullkomligen umbärligt, och Utskottet får derföre till Presle-Slåndet hemställa, huruvida ieke Ståndet ville låta sin här ifrågavarande anmärkning förfalla.
Skulle Preste-Ståndet icke bifalla denna hemställan, förmodar Utskottet, att Preste-Ståndets mening är, att, åtminstone i den följande, tredje punkten af Utskottets förslag för vigtigaremåls föredragning, förbehållet om den tillförordnade Styrelsens hörande bör införas; hvarförutan hela denna tredje punkt, i stället för att, såsom Preste-Ståndet fordrat, jemkas, borde keltoch hållet försvinna». Constiliitions-Utskollets Memorial, N:o o i. 5 För (Jen händelse, att de respective
Stånden iclie skulle bifalla en eller liera af de hemställningar, Utskottet här ofvan gjort, får Utskottet, för votering i Förstärkt Constitnlious-Utskott, föreslå följande voterings-proposi tio uer : r:o
Den, sora vill, alt fjerde momentet i det förslag till ändring af Regerings-Formens 8 §., som kommer att till nästa Riksdag hvila, skall erhålla följande lydelse: Stats-Rihl, sorn, enligt 3g, 4°, 41 eller 4* > Sty relsen för, ina ej fatta nålgot beslut, der icke minst Sex af Stats-Rådets Ledamöter, utom vederbörande Föredragande * när äro, riis te Ja; den det ej vitt, rösteTNej * vinner Nej, gillas följande redactionr Stats-Råd, sorn, enligt 3g, 40, 41 eller 4.2 , Styrelsen förer, mål ej fatta något beslut, der icke minst Sex aj Stats-Räilets Ledamöter, utom vederbörande Föredragande, när äro. 2:0
Den, som vill, att sjette momentet i det förslag till ändring al Regerings-Formens 8 §., som kommer att till nästa Riksdag hvila, skall erhålla följande lydelse:
Så vidt sorn de måll, hvilka här sist omförmälde äro, kunna förekomma 1 Stats-Råtcl, sorn med Konungslig magt styr, vare, för besluts fattande derom, Lag sorn sist sagd är, röste Ja; den det ej vill, röste Nej; vinner Nej, godkännes följande redactionr
Sä vult sist omf örmälda måll kunna förekomma i StatsRåul, sorn med Konungslig magt styr, vare för besluts fattande Lag, som sist sagd är. 3:o Den, sorn vill, alt i andra punkten af det förslag till ändring al Regerings-bormens å\?> §., som ConstitutionsUtskottet i Memorialet N:.o 5j afgifyit, arden: den tillförordnade Styrelsens må bibehållas,, röste Ja; dea det ej vill,, röste Ne fy 6 Cons ti tutio ris-Utskottets Memorial, Abo 82. vinner Nej, komma i nämnda förslag, i stället för anförda ord, att införas orden: vederbörande Departementschefs.
Och förbehåller sig Utskottet alt, när sistnämnda fråga antingen genom Preste Ståndets medgifvande förfallit, eller ock genom votering i Förstärkt Constilutions-Utskott blifvit afgjord, få till Riks-Stånden inkomma med ett efter sakens dåvarande skick lämpadt förslag till den ändring i den föreslagna redactionen af Regerings-Formens /p §., som Borgare- och Bonde-Stånden fordrat.
Ank. till Exp.-Utsk. elon 27 December, kl. 2 e. m.
Memorial till Riksens Ständer, i anledning af erhållen återremiss af Constitutions- Utskottets Memorial, N:o 59.
Conslitutions-Utskottets Memorial, N:o 5g, nied förslag om tillägg till Regerings-Formens 6 §., har af Borgare- och Bonde-Stånden blifvit god k ä nd l; hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet detsamma lill Ulskotlet åter hänvisat; och har Ridderskapet och Adeln dervid, såsom sin gemensamma tanka, förklarat, att förslaget bör erhålla följande förändrade lydelse: ’’Är Departements-Ghef hindrad, förordne Konungen till Departementets förvaltning, med den rätt och det ansvar, som denna Regerings-Form föreskrifver, Siats-Råd utan Departement eller annan Svensk man med de i 4 §• omförmälda egenskaper.” Preste-Ståndel har deremot, såsom sin gemensamma tanka, förklarat, alt de i det föreslagna tillägget till Regerings-formens 6 §. förekommande ordenj: "i Jall äfven desse af laga förfall hindras’’ må helt och hållet utgå.
Då denna Preste-Ståndets anmärkning är innefattad uti den, som Ridderskapet och Adeln gjort, torde det tillåtas Utskottet att, i ett allmänt yttrande om den sistnämnda, äfven innefatta sitt Utlåtande om den förstnämnda.
ConstitulioHs-Utskottets Memorial, N:o 82.
7 Utskollel tror sig böra erkänna, att den fordran, som Utskottet i Memorialet N:o 5g, i öfverensstämmelse med stiftarne af 180g års Regeringsform, uttalat, alt nemligen Stats-Råd icke utan laga förfall får njuta någon ledighet, torde vara nog sträng; och Utskottet tror så mycket mindre nödigt att i 6 $ Regerings-Formen strängt fasthålla grundsatsen om Siats-Rådens ovilkoi liga förbindelse alt, så länge de icke af laga förfall hindras, ijensfgöra, som Stuts-Råden, äfven orri denna grundsats bär eftergifves, enligt Regerings-Formens 8 § , äro skyldige att öfvervara de vigligaste målen, och som Conslitnlions-Utskottet under prolocolls-granskningen har tillräckligt tillfälle att utröna, huruvida Stats-Rådets Ledamöter utan giltiga skäl undandragit sig tjenstgöring.
Deremot måste Utskottet ännu vidhålla deri öfvertygelse, att Departementets Expeditions-Chef bör i Grundlagen nämnas, såsom den der, jemte Stats-Råd utan Departement, i folsta rummet är skyldig och berättigad att öfvertaga en hindrad Departements-C hefs åligganden.
Likaså kan Utskottet för sin del icke tillstyrka, att meningen: i fall äfven desse af laga förfall hindras, all deles borttages; men väl, alt den ändras till följande lydelse: i fall äfven desse af giltiga och till Stats-Rådets Protocoll förda skäl liro hindrade.
Såsom ett försök att till ett helt Utlåtande i möjligaste måtto sammanjemka samtliga Riks-Slåndens meningar, får Utskottet således hemställa , att det af Utskotlet föreslagna tillägget till Regerings-Formens 6 §. må öfver lemnäs åt nästa gång sammankommande Ständer , med följande !ydelse: Är Departements CÄief af giltigt och till Mats-Rådets Protocoll fä dt skäl hindrad, må hans Embete, enligt Konungens förordnande, med den rätt och det ansvar, denna Regerings-Form föreskrifver, förvaltas af Stats Råd utan Departement, Departementets Expeditions-Chef, eller, i fall äfven dt sse af giltiga och till Stats-Rådets Protocoll förda skäl äro hindrade, annan Svensk nian med de i f om för mät da egenskaper.
De votei ings-proposilioner, hvilka, i händelse ofvan uppgifna jemknings-förslag af ett. eller flera Riks-Stånd förkastas, blifva nödiga för omröstning i Förstärkt Constitutions-Utskott, torde det tillåtas Utskottet att, sedan Riks-Slånden sig öfver det nu framställda förslag yttrat, föreslå.
Slockholm den 22 December 1840.
8 Constilutions-Uiskottets Memorial, N-:o 83.
Alik. till Exp.-Utsk. den 27 December, kl. 2 c. m.
Memorial till Milcsens Ständer, i anledning af åi er remiss å Constitutions-Utskotlets Memorial, N:o 60.
Constitutions-Utskottets, i Memorial N:o 60, framställda förslag
Ull ändring af Regerings-Formens 106 §., har af Bonde-Ståndet blifvit antaget att hvila till grundlagsenlig behandling å nästa Riksdag; hvaremot Memorialet blifvit tiil Utskottet åter hänvisadt: af Ridderskapet och Adeln med den, såsom Ståndets gemensamma tanka förklarade, anmärkning, att den uti samma Memorial föreslagna ändring af 106 §.
Regerings-Formen icke är behöflig; af Preste-Ståndet, med ogillande af förslaget, såsom hvar keti högst nödigt eller nyttigt; samt af Borgare-Ståndet, med förklarande, såsom Ståndets gemensamma tanka, att det uti Memorialet Nto 60 afgifna Grundlagsändrings-förslag, såsom hvarken nödvändigt eller nyttigt, af Ståndet ogillas.
Någon sammanjemkning af dessa meningar är icke möjlig; och för Utskottet återstår således blott att den oförenliga skiljaktigheten tiil Riks— Ståndens behandling anmäla, och derjemte, med den anmärkning, att det rad. 5 — 6, sid. 3 i Memorialet N:o 60 förekommande ordet Embetsman bör vara utmärkt med cursiv stil, för den omröstning, som kan blifva nödig i Förstärkt Constitutions-Utskolt, föreslå följande voterings-proposition:
Den, som vill, att 106 §.
Regerings-Formen erhåller följande i Constitutions-Utskottets Memorial N:o 60 föreslagna lydelse:
Finner Utskottet af dessa Protoeoll, alt någon Stats-Rådels Ledamot, eller någon för tillfället förordnad Föredragande, eller den Embetsman, som i Commando-mål Konungen råd gifvit, uppenbarligen handlat emot Rikets Grundlag eller allmän
Lag, eller tillstyrkt någon öfverträdelse deraf, eller underlåtit att göra föreställningar emot sådane öfverträdelser, eller dem Vållat och befrämjat genom uppsåtligt fördöljande af någon upplysning, eller häfver den Föredragande underlåtit alt, i de fall, som 38 §. af denna RegeringsForm förutsätter, sin contrasignation å ett Konungens beslut vägra, då skall Conslitutions-Ulskoltet ställa en sådan Embetsman under tilltal af Justiliae-Ombudsmannen inför Riks Rcitt - Cons tit utions- Utskottets Memorial, N :o 84.
9 Rätt, så framt ej Utskottet [inner sig böra förut serskildt underställa Riksens Ständer de skäl, på kvilla det anser åtal icke böra göras; i hvilket fall Riksens Ständer ega alt antingen underkänna Utskottets skäl, eller göra sådan anmälan, som, i nästföljande §. omtalas, eller förklara , att ingen anmärkning eger rum.
Riks-Rätt, hvarom denna stadgar, rare sammansatt på sätt, sorn i 102 säges, dock så, att, i si iil let för StatsRåd , fyra d 1; äldste Juslitiae-Råd , (vänne af frälse oell Ivärme ofrälse Ständ, der säle taga, och gånge för öfrigt., sorn i 101 oell 10a §§. säges.
Sådan Riks-Rätt döme efter allman Lag och den fdnsvarighets-Lag, hvilken för detta ändamål utaf Konungen och Riksens Ständer fastställd är, röste Ja; den, del ej vill, röste Nej: - vinner Nej, kommer Gonslitulinns-Utskotlets i Memorialet N:o 60 framstallda förslag icke alt till nästa Riksdag hvila.
Slockholm den 22 December 18/jo. N:o 84.
Utsk. dea 2n December, kl. 2 e. m.
Memorial till Riksens Ständer, i anledning af äterremiss pä Constitutions- Utskottets Memorial, N:o 62.
Conslitutions-Ulskottets, i Memorial N:o 62 fiamställda, förslag till ändring af Regerings-Formens 5o § och Riksdags-Ordningens 3 §., har af Bonde-Ståndet blifvit antaget till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; hvaremot Memorialet blifvit lill Utskottet åter hänvisadt: af Ridderskapet och Adeln med den, såsom Ståndets gemensamma tanka förklarade anmärkning, alt förslaget är så väl obehöflig!, som onyttigt; af Preste-Stålidet med ogillande af förslaget, såsom hvarken högst nödigt eller nyttigt, samt af Borgare-Ståndet, med den af Ståndet uttryckta gemensamma tanka, att de i Memorialet afgifna förslag af Ståndet anses hvarken nyttiga eller nödiga, och således ej kunna godkännas.
St Vrot. 1840, 8 Samt. 80 Häftet.
t I © Cons titulia n»-Utakottet a Memorial, N-.o 84, Då någon gamman jemkning af dessa skiljaktiga meningar ej är möjlig, ftlerslar för Constitutions-Utskottet blott att den oförenliga skiljaktigheten till samtlige Riks-Ståndens behandling anmäla, och derjemte, för den omröstning, som kan blifva nödig i Förstärkt Constilutions-Utskolt, föreslå följande volerings-propostlion:
Den, sorn vill, alt Regerings-Formens 5o §. och Riksdogs-Ordniugens 3 §. erhålla följande i Constilutions-Ulskotlets Memorial N:o 6a föreslagna ordalydelse:
Kiksdagarne skola hållas i Rikets hufvudstad, utom i de fall, då säväl Konungen, som Riksens Ständers Fullmäktige i Banken och Riksgälds-Contoiret finna det för fiendens fiamträngaude, eller pest, eller andra lika vigtiga hinder omöjligt eller för Riksens Ständers frihet och säkerhet vådligt.
Konungen utsatte då, i samråd med nyssnämnde Fullrnäglige, en annan Riksdags-ort, dit Riksens Ständer kallas,. röste Ja; den, det ej vill, röste Nej; vinner Nej, kommer Constitulions-Utskoltets förslag i Merao! iolet N:o 6a icke att till nästa Riksdag hvila.
Stockhol nr d en 3-2 December 1840» STOCKHOLM, Kungl. Ordens-Boktryckeriet, iSO. Constitutions-Vtslottets Memorial, IV:o 85. t N:o 85.
Anie. till Exp. [Jtslt. den i5 Februari i84i, kl. 6 e. m.
Memorial lill Riksens Ständer, medförslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens, i anledning af Constitutions-lftskottets Memorial, N:o 38, såsom gemensamma tankar till Utskottet hänvisade, anmärkningar» Constitutions-Ulskottet har, i Memorialet, N:o 67, afgifvit berättelse om de anmärkningar, hvilka emot Utskottets Memorial, N:o 38, blifvit i de serskilda Riks-Stånden gjorda och från Stånden, såsom deras gemensamma tankar, lill Utskottet hänvisade; och Utskottet har ytterligare, i Memorialet, Nio^i, hos Rikets Ständer anmält utgången af den omröstning, som i Förstärkt Constitutions-Utskott egt rum öfver den i förstnämnda Memorial, N:o 67, föreslagna och af samtliga Riks-Stånden godkända voterings-proposilion.
Utskottet uppgaf, i Memorialet, N:oÖ7, denna omröstning, såsom den genaste vägen till en sådan sammanjemkning af de serskilda Riks-Ståndens, i anledning af Memorialet, N:o 38, framstälda, anmärkningar, som Regerings-Formens 56 §. bjuder; och Utskottet går nu att för Riksens Ständer framlägga ett förslag till denna sammanjemkning, sådant, som Utskottet, med blicken fästad på Regerings-Formens 56 §. samt på Riks-Ståndens och hela Svenska Folkets billiga anspråk, kunnat det uppgöra.
Utskottet anmärker i detta afseende först, att Ridderskapets och Adelns samt Preste- och Borgare-Ståndens ofvannämnda anmärkningar icke inskränka sig inom det förslag till Yal-lag och till vissa §§:s uteslutande utur Riksdags-Ordningen, hvilket Utskottet i Memorialet, N:o 38, framställde.
De omfatta äfven en fråga, om hvilken Utskottet i samma Memorial, blott för att motivera Vallagsförslnget, anförde sin åsigt, men rörande hvilken ett lagförslag då endast lofvades och sedermera först i Memorialet, N:o 68, afgafs.
Denna fråga är den, huruvida National-Representationen bör sammanträda på en eller på två Kamrar.
Bonde-Ståndet, som, vid pröfningen af Memorialet, N:o3S, icke utlät sig uti sistnämnda fråga, har numera ock, i sammanhang med de öfriga, Bih. till R.
Prot. 1810 och 1841. 3 Sami. 37 Häftet.
) 2 Constitutions- Utskottets Memorial, N:o 85. i Memorialet, N:o 68, föreslagna Grundlagsförändringar tagit dem, som röra Kammarbildningen, i öfvervägande, och Utskottets åsigt om denna bildning godkänt.
Utskottet anser sig visserligen icke för närvarande böra ingå i svar på Bonde-Ståndets anmärkningar om de i sistnämnda Memorial förekommande ämnen, så vidt som de öfriga Riks-Stånden, rörande samma ämnen, icke på förhand ti 1 lkärxnagifvit sin mening; men Utskottet finnér sig, utan afseende deiå, att samma Memorial ännu icke hos de tre öfriga Riks-Stånden till öfverläggning förevarit, både kunna och böra lill Utlåtandes afgifvandc upptaga, ej mindre hvad Bonde-Ståndet, i anledning af samma Memorial, än hvad de öfriga Riks-Stånden, i anledning af Utskottets Memorial, N:o 38, rörande lin- eller Två-kammarsystemen yttrat.
Frågan om Kammarbildningen måste nemligen af Utskottet behandlas på samma gång, som den om valsättet, icke derföre,. alL tre
Stånd på en gång besvarat dessa båda frågor, utan af det skäl, att bland Ridderskapets och Adelns samt Borgare-Ståndets anmärkningar finnas några, hvilka både afse Kammarbildningen och röra sådana föreskrifter angående valen, som icke blifvit undanröjda genom den nämnda omröstningen i Förstärkta Constitulions-Utskottet.
Det är således för Utskottet icke möjligt att på dessa anmärkningar i sin helhet göra afseende, utan så vida Utskottet ingår i frågan om Kammarbildningen.
Ett sådant afseende ar det likväl, som Regerings-Formens 56 §. ålägger Utskottet; och på dessa grunder finner sig Utskottet förpligtadt att nu föreslå, icke blott de ändringar i Vallagen, hvilka föranledas af Ståndens emot Memorialet, N:o 38, rigtade anmärkningar, utan äfven, och med stöd af det i Memorialet, N:o 68, sid. i gjorda förbehållet, dé ändringar och tillägg uti det i sistnämnda Memorial framställda förslag, hvilka Utskottet anser nödvändigt ingå uti den jemkning, som Utskottet nu åligger.
Den lämpligaste formen för sammanjemknings-förslaget har Utskottet, hvad val-frågan angår, funnit vara en fullständig omarbetning af det i Memorialet, N:o 38, framställda Val-lags-förslaget: en omarbetning, vid hvilken Utskottet jemväl ansett sig oförhindradt att vidtaga smärre ändringar, hvilka väl ej af Riks-Stånden blifvit serskildt fordrade, men i Utskottets tanka tjenat att gifva Lagen ökad klarhet och conseqvens, och Utskottet tror sig härigenom äfven hafva egnat allt det afseende, som utgången af den i Förstärkta Constitutions-Utskoltet anställda votering medgifvit, åt Constitutions-Utslsottets Memorial j Abo 85. 3 Preste-Ståndets, såsom slutföljd af dess anmärkningar, framstälda yrkande om ett nytt förslag till National-Represenlalionéns ombildning.