Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Medelst nådig remiss af den 23 November sistlidne år har Eders Kongl.
Ma:jt, täckts infordra Serafimerordens-gillets underdåniga utlåtande, i anledning at Rikets Ständers Revisorers, vid granskning af allmänna hospitals- och barnhusfondens räkenskaper för år 1861, gjorda anmärkningar, hufvudsakligen afseende det förhållande, att uti redogörelsen för Halmstads för längre tid sedan indragna hospital utbalanserats till år 1862, under rubriken »jordskyld af obefintliga hagplatser», etthundrasjuttionio Riksdaler trettioett öre, som, enligt redogörelsen bilagd balansförklaring, under loppet af omkring femtio år bildats på det sätt, att årligen uppdebiterats ett belopp af circa tre Riksdaler sjuttio öre, såsom skolande utgöra jordskyld eller tomtören för iiageplatser inom staden Halmstads område, hvilket belopp dock, enär icke kändt vore, hvarest dessa hageplatser hade sitt bestämda läge eller hvilken de samma innehade, icke kunnat indrifvas, — å hvilket förhållande, då ett sådant fortsatt balanserande ingalunda vore med god ordning öfverensstämmande, Revisorerne förmält sig vilja fästa uppmärksamheten, så att detsamma kunde vinna nödig utredning och den balanserade posten, derest giltigt skäl dertill förefunnes, i vederbörlig ordning ur räkenskapen afskrifvas.
I afseende härå får alltså Ordens-gillet i underdånighet lemna följande upplysningar : Redan år 1849, af då varande Hospitals-sysslomannen i Halland, blef hos Eders Kougl. Maj:ts Befallningshafvande i länet ansökning gjord om rättighet att få ur räkenskapen afskrifva nittio Riksdaler, fjorton skillingar, åtta runstycken Banko, utgörande dittills balanserad jordskyld af nyssnämnda beskaffenhet; i anledning hvaraf och sedan ärendet blifvit till Ordens-gillet öfverlemnadt, Ordens-gillet dels, under den 5 April 1850, anmodade Konungens Befallningshafvande i Hallands län, att, efter vederbörandes hörande, så vidt ske kunde, införskaffa och Ordens-gillet tillhandahålla erforderliga upplysningar i afseende å berörda jordskyld, dels ock, efter härå erhållet svar, under den 16 nästpåföljde September, på anförde skäl, förklarade den äskade afskrifningen då icke kunna beviljas.
1 sammanhang med detta beslut lät Ordens-gillet förständiga Sysslomannen att vidtaga erforderlige mått och steg för att söka vinna behöflige ytterligare upplysningar i ämnet, hvarjemte Ordens-gillet förklarade sig vilja, sedan ärendet vunnit ali den utredning, som kunde ernås, på derom skeende anmälan, vidare utlåtande deruti meddela.
Sådan anmälan har dock allt sedermera uteblifvit; i anseende hvartill, sedan Ordens-gillets Revisor nästlidne år detta förhållande anmärkt, Ordens-gillet, uti skrif - — 343 — velse af den 30 Juni 1863, anmodade Konungens bemälte Befallningshafvande att affordra Hospitals-sysslomannen det vidare yttrande, som af Ordens-gillets nyssberörda beslut påkallades, äfvensom att för egen del utlåta sig rörande ifrågavarande lägenheter samt de åtgärder, som kunde vara att vidtaga för utkräfvande af ersättning, i händelse Hospitalsstyrelsen skulle för all tid vara förlustig sin af samma lägenheter beroende rätt.
Detta utlåtande, åtföljdt af Hospitals-sysslomannens såväl som Förste Landtmätarens i länet yttrande i ämnet, har numera, den 14 nästlidne December, till Ordens-gillet inkommit, innefattande tillkännagifvande, det tillförlitlig upplysning angående antydda hageplatser icke kunnat vinnas; och kommer, med afseende härå, den i omförmälta måtto väckta afskrifningsfrågan att hos Ordens-gillet vidare författningsenligt behandlas.
I öfrigt och beträffande Rikets Ständers Revisorers yttrande, hurusom, vid besök å det nybyggda hospitalet för sinnessjuke vid Konradsberg, Revisorerne funnit det önskvärdt, det åtskilliga denna byggnad nu vidlådande olägenheter, såsom felaktigheter i anordningen för luftvexling och vattenaflopp, genom mera förutseende och omtanka vid dess uppförande undvikits, har Ordens-gillet endast att fästa uppmärksamheten derå, att med uppförandet af nämnda byggnad, eller uppgörandet af planerne derför, Ordens-gillet icke haft någon befattning eller tillsyn, utan blefvo byggnaderna först hösten 1861, kort innan patienter skulle der emottagas, öfverlemnade till Hospitals-öfverstyrelsen, som sökt i mån af tillgångar afhjelpa de olägenheter, hvilka funnits vidlåda ifrågavarande hospitalsinrättning.
Återställande den remitterade handlingen, framhärdar Ordens-gillet, med djupaste undergifvenhet, Stormäktigste, Al lernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste undersåter och tjenare: (i. A. SPAItltU. J. t. FAHILEIIS.
MAGNUS HUSS T. A. Billbergh.
Drottninghuset underdåniga utlåtande öfver en af Rikets Ständers Revisorer år 1863 gjord anmärkning.
Sedan Rikets Ständers sednast församlade Revisorer, i afseende å Drottninghusets räkenskaper för år 1861, anmärkt, att summan af utgifterna enligt kapitalkontot — 344 — i hufvudboken blifvit utförd 30 öre större, än densamma utgjorde, hvaremot de utbalanserade tillgångarna med samma belopp minskats, hvilken felaktighet Revisorerne funnit härleda sig derifrån, att Inrättningens vid 1861 års slut hos Urfabrikören Linderoth egande fordran, hvilken i den särskilda liqviden med honom utförts till 4,622 R:dr 55 öre, i balanskontot blifvit upptagen med 4,622 R:dr 25 öre R:mt, har Eders Kongl. Majrt. genom nådig remiss den 22 November sistlidne år, anbefallt Direktionen öfver
Drottninghuset att i anledning at berörde anmärkning afgifva underdånigt utlåtande.
Vid fullgörande af denna nådiga befallning får Direktionen, som funnit den gjorda anmärkningen riktig, i underdånighet anmäla, att då ifrågavarande, jemväl i 1862 års hufvudbok qvarstående, felaktighet icke ledt till någon förlust för Inrättningen, Direktionen ansett sig endast böra förständiga räkenskapsföraren att vid upprättande af 1863 års hufvudbok iakttaga rättelse i anmärkta hänseendet.
Med djupaste vördnad, trohet och nit framhärda, Stormäktigste , Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter: X. S. v. KOCH. TH. WENSIOE. J. G. LUNDBERG. F. II’.
Gahn.
Direktionens öfver allmänna Harnlius-inrättningen i Stockholm underdåniga utlåtande, i anledning af en uti 1863 års revisionsberättelse förekommande anmälan.
Sedan Rikets Ständers Revisorer, uti deras den 14 Oktober 1863 afgifna underdåniga berättelse angående verkställd granskning af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1861, anmält hurusom, med föranledande af Kongl, förordningen angående hospitals- och barnhusinrättnin - 345 — garne i riket den 11 December 1766, remisslage till Landträntmästare uti åtskilliga län blifvit afförd för spanmålstnedel, sam från ränterierna till Direktionen öfver Barnhuset inlevererats, med ett sammanräknadt belopp af 115R:dr61 öre Runt, men att Revisorerne ansett en välgörenhetsanstalt, sådan som Barnhuset, böra vara befriad från utgifter af ifrågavarande beskaffenhet, har Eders Kongl.
Maj;t genom nådig remiss den 23 nästlidne November täckts häröfver infordra Direktionens utlåtande.
Till underdånig åtlydnad häraf får Direktionen förmäla, att, ehuru Direktionen icke, emot den af Revisorerne åberopade författningens inehåll, ansett sig ega anledning vägra afdrag af remisslage, då det af räntmästare i länen fordrats, Direktionen likväl för sin del icke har något att erinra emot berörde afdrags upphörande, derest föreskrift derom varder i behörig ordning meddelad.
Direktionen framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormäktigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter: G. FR ALMQVIST ADOLF WALLENBERG. AX.
GABR. CARLSON.
PEHR LINDSTÉN.
C. G. CERVIN.
OSCAR AREHN. TH.
ANKARSVÄRD. Stockholm den 23 December 1863. A. L.
Frykholm.
Skara stifts
Konsistor» underdåniga utlåtande, angående de anmärkningar, Rikets Ständers Revisorer framställt vid Alingsås’ och Lidköpings elementarläroverks räkenskaper för år 1861.
Till underdånig åtlydnad af Eders Kongl. Maj:ts nådiga befallning i anledning af anmärkningar, som Rikets Ständers Revisorer, vid granskning af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under ar 44 — 346 - 1861, framställt vid de af Konsistorium för nämnde år ingifne räkenskaper, får Konsistorium härmed afgifva det underdåniga utlåtande, att till de förklaringar, som från Rektorerne vid Alingsås’ oell Lidköpings lägre elementarläroverk, Magistrarne A. F.
Cederin och A. W. Nilson, blifvit infordrade och härjemte underdånigst bifogas, Konsistorium, för sin del, icke har något att tillägga.
Med djupaste vördnad, nit och trohet framhärda, Stormäktigste, Ailernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts J.
COLLÉN. N. SALANDER. G. WENNERBERG. Skara Domkapitel den 9 Januari 1864. underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter: J. A. BUTSCH.
P. G. ALANDER. FR. E. FAGERSTRÖM.
Söderlind.
(Alingsås lägre elementarläroverk.) Till Högvördiga Domkapitlet i Skara.
Uti skrifvelse den 9 dennes har högvördiga
Domkapitlet infordrat min förklaring öfver en af Rikets Ständers Revisorer vid 1861 års räkenskap för Alingsås’ elementarläroverk gjord anmärkning af följande lydelse: »Vid 1860 års räkning öfver lärarnes aflöningsmedei vid Alingsås’ elementarläroverk utbalanserades såsom läroverkets skuld vid nämnde års slut 75 R:dr, hvilka, i stället att uti årets räkenskap inbalanseras, blifvit såsom utgift afförda.»
Och får jag härmed erkänna detta mitt misstag samt, i anseende dertill, att det icke medfört någon förlust för det allmänna, ödmjukast anhålla om benäget öfverseende.
Handlingarne återställas ödmjukast.
Alingsås den 23 December 1863. A. F. Cederin.
Rektor. — 347 — (Lidköpings lägre elementarläroverk.) Till M. V.
Konsistorium i Skara.
Jemte remisshandlingarnes återställande får jag, med anledning af Rikets Stän ders Revisorers anmärkning mot Lidköpings elementarläroverks räkenskaper för år 1861, vördsamt förklara, att den anmärkta felaktigheten tillkommit genom förbiseende, och att misstaget blifvit af mig rättadt redan i 1862 års räkenskaper, i det egna kassans skuld, 100 R:dr Runt, blifvit upptagen uti såväl dess in- som utgående balans.
Lidköping den 28 December 1863. With. Nilson.
Strengnäs stifts Konsistor» underdåniga utlåtande öfver Rikets Ständers Revisorers anmärkning vid Konsistorii räkenskaper för år 1861.
Uti nådig remiss af den 23 sistlidne November, har Eders Kongl. Majit anbefallt
Domkapitlet att afgifva underdånigt utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers vid granskning af statsverkets jemte andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1861 uti nådigst bifogadt transsumt upptagna anmärkning, att uti sammandraget af hufvudredogörelserna för Strengnäs stifts Konsistorium och elementarläroverk besagde år den ingående balansen utgör 203,174 R-.dr 61 öre, hvaremot nästlidet års revisionsberättelse utbalanserar 202.572 R:dr 68 öre R:mt.
Till underdånig åtlydnad häraf får Domkapitlet underdånigst anföra, att, ehuruväl
Domkapitlet icke förbisett den anmärkta skillnaden emellan ofvannämnde ut- och inbalanserade summor, och att beloppet, utgörande 601 R:dr 93 öre, hvilket, såsom Rikets Ständers Revisorer funnit, motsvaras utaf en vid 1859 års redogörelse för Nyköpings elementarläroverk i Kongl.
Kammar-rätten anmärkt post, blifvit på ett i formelt hänseende oriktigt sätt läroverket godtgjordt genom dess läggande till 1861 års ingående balans, Domkapitlet dock trott sammandraget af hufvudredogörelserna böra, för att icke gifva anledning till anmärkning, noggrann! och utan ali ändring upptaga dessa hufvudredogörelsers resultater, hvilket
Domkapitlet uti ifrågavarande fall ansett så böra ske äfven af det skäl, att den anmärkta postens inflyttande ibland årets inkomster, i __ 348 — stället för dess qvarstående uti ingående balansen, icke i ringaste mån inverkar på slutsummorna af årets räkenskaper, hvilka i båda fällen blifva desamma.
Med djupaste undersåtliga vördnad, trohet och nit framhärda, Stormäktigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter:
TU ANNERSTEDT. JOH.
GEZELIUS. LARS BROMAN. L. F. KUMLIN.
C. F.
LINDMAN. H. AMINSON.
Domkapitel den 9 December 1863. E. G. Lundblad, Wexio stifts Konsistorii underdåniga utlåtande öfver en i 1863 åre revisionsberättelse förekommande anmärkning vid Konsistorii räkenskaper för år 1861.
Stormäktigste, Allernådigste
Med återställande af Eders Kongl. Maj;ts nådiga remiss å den af Rikets Ständers Revisorer, vid granskning af 1861 års redogörelse för Konsistorii kassor, gjorda anmärkning: vatt uti räkningen öfver caducmedlen samt befordrings- oell sterbhusafgifter ingått bland inkomsterna ett belopp å 26 R:dr 25 öre, utgörande besparing under 2\ne månaders ledighet af den 8:de adjunktslönen vid Wexiö högre elementarläroverk anslagna indelta spanmål». får Konsistorium, på befallning, afgifva underdånigt utlåtande.
Till en början torde det tillåtas Konsistorium underdånigst nämna, att ifrågavarande 1861 års räkenskaper redan blifvit granskade af Eders Kongl. Maj:ts och rikets Kammar-rätt utan anmärkning mot den besparing, hvilken Rikets Ständers Herrar Revisorer funnit felaktig, äfvensom att en likartad besparing å:- 185'), utgörande 43 R:dr 80 öre, för till 6:te Adjunkten vid Jönköpings högre elementarläroverk anslagen kronotionde, undgått ali anmärkning både af Rikets Ständers Revisorer och Kammar-rätten. — 349 — Beträffande sjelfva saken, så förekommer i 133 § 3 mom. af Eders Kongl. Maj:ts förnyade nådiga stadga för rikets allmänna elementarläroverk den 29 Januari 1859 det stadgandet, att emeritikassan tillsvidare behåller sina hittills varande inkomster; och då Eders Kongl. Majit, genom nådigt bref till Wexiö Konsistorium den 22 Augusti 1843, funnit godt bifalla Konsistorii underdåniga förslag, att lönebesparingar vid lärarebeställningar finge tillsvidare tillfalla stiftets emeritikassa, så vågar Konsistorium tro sig hafva ådagalaggt lagligheten af den anmärkta besparingen.
Att åter samma besparing ej fått sträcka sig till det kontanta löneanslaget, utan endast omfattat indelt kronotionde, hemtar stöd af Eders Kongl. Majits nådiga cirkulärbref den 16 November 1839.
Konsistorium framhärdar med djupaste undersåtlig vördnad, trohet och nit, Stormäktigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Majits underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåten A. G. AHLSTRAND A. E. NORBECK. GUSTAF WETTER. A. RUNDBÄCK. G. FR.
KORAEN. B. P. A. HJELMQVIST.
Wexiö
Domkapitel den 12 December 1863.
Lars Gust.
Rydén.
Direktionens öfver allmänna Institutet för döfstumma oell blinda underdåniga förklaring öfver en af Rikets Ständers Revisorer, vid granskning af detta Instituts räkenskap för år 1861, gjord anmärkning.
Till följe af nådig remiss af den 23 November nästlidne år, får den öfver allmänna Institutet för döfstumma och blinda i nåder förordnade
Direktion härmed till Eders Kongl. Majit i underdånighet afgifva förklaring öfver en af Rikets Ständers Revisorer, vid granskning af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders — 350 — tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1861, gjord och genom transsumt af deras deu 14 Oktober 1863 afgifna underdåniga berättelse
Direktionen delgifven anmärkning.
Revisorerne yttra deruti, att, beträffande grunden till den, enligt entreprenadkontrakt af den 10 Juni 1861 utförda och numera fulländade, nya byggnad, afsedd att inrymma Institutets döfstumma afdelning, sålunda tillgått, att
Direktionen, utan att kostnadsförslag derför blifvit upprättadt och utan att planen för arbetet blifvit vederbörandes granskning underställd och i nåder gillad, låtit verkställa betydliga sprängningsarbeten å den plats — belägen å ett berg, som vid sprängningen icke lemnat tjenlig byggnadsmaterial — der byggnaden nu är förlagd, samt planera platsen och uppföra stenfot till byggnaden, hvilka arbeten, som blifvit verkställda mot betalning dels för dag, dels ock, hvad sprängningsarbetet beträffade, för kubikfamn eller kubikfot, uppgått till det betydliga beloppet af omkring 45,000 R:dr Hunt, uti hvilken summa dock inginge kostnaden för borttransporterande af den undansprängda stenen, som blifvit använd till utfyllnad af den holme, hvarå verkstäderna äro belägna; samt att Revisorerne, som icke vore i tillfälle att med nog sakkännedom kunna bedöma, huruvida den plats, som för byggnaden blifvit vald, varit med afseende å kostnaden och de öfriga omständigheter, hvilka bort tagas i betraktande, den mest lämpliga, eller om sprängning af grunden till djup, som nu skett, varit af nödvändigheten påkallad, emellertid, då en så betydlig summa, hvilken, enligt Revisorernes tanke, kunnat bättre användas för befrämjande af Inrättningens ädla syfte, blifvit utgifven för ett så beskaffadt ändamål, som det ofvannämnda, hvilket å en annan plats måhända kunnat uppnås för ett jemförelsevis obetydligt belopp, ansett förhållandet, jemväl ur formel synpunkt betraktadt, förtjent att komma till Rikets Ständers kännedom.
Direktionens sätt att gå tillväga, för åstadkommande af grunden till den ifrågavarande byggnaden, får Direktionen i djupaste underdånighet åberopa bilagde transsumt och utdrag af dess protokoll för den 19 Maj och den 10 November 1860, hvarutaf Eders Kongl. Maj:t täckes i nåder inhemta: att arbetena för beredande af tjenlig grund för den nya byggnaden blifvit, efter utlysning på entreprenad, uppdragna åt den, som dervid ingifvit det lägsta anbudet; att, sedan denne visat sig icke kunna nöjaktigt utföra dessa arbeten, det derefter lägsta anbudet blifvit antaget, och vederbörligt kontrakt upprättadt; samt att meranämnde arbeten blifvit verkställda under tillsyn och kontroll af Arkitekten i Eders Kongl.
Maj:ts Ofverintendents-einbete, Professor J. A. Haverman.
Att förslag öfver kostnaden för ifrågavarande arbeten icke blifvit upprättadt, torde nöjaktigt förklaras genom sjelfva deras art och beskaffenhet, då de svårigheter, som komme att möta vid deras utförande, icke kunde på förhand noga beräknas; hvilket förhållande äfven bestyrkes genom hvad det i afskrift bifogade besigtnings- och afsyningsinstrument af den 30 nästlidne månad i detta afseende innehåller.
Hvad åter angår lämpligheten af den plats, hvarå byggnaden är uppförd, i hvilket afseende Revisorerne uttalat tvifvel, vågar
Direktionen underdånigst åberopa bifogade utdrag af protokollet öfver Hof-äreuden den 1 Juni 1859, hvarutur framgår, att ifrågavarande byggnadsplats blifvit, uppå förslag af den till Direktionens biträde af Öfverintendents-embetet förordnade Arkitekt och efter
Direktionens underdånigst gjorda fram - - 351 — ställning, hvaremot vederbörande myndigheter ej funnit skäl till anmärkning, i nåder gillad och anvisad.
Att bland de platser, mellan hvilka
Direktionen hade tillfälle att välja, den slutligen bestämda varit den tjenligaste, torde alltså kunna antagas.
Om åter en alldeles särskild och ny tomt skolat anskaffas, belägen utom det för Institutet i nåder upplåtna område, hade derigenom ntan tvifvel betydlig kostnad uppstått, och således den besparing af den välgörande Inrättningens medel, som Revisorerne synes hafva hufvudsakligen afsett, ännu mindre kunnat vinnas.
Slutligen vågar Direktionen, i fråga om ändamålsenligheten af nu omhandlade åtgärder i allmänhet, underdånigst åberopa de omdömen, som af de sakkunnige besigtningsmännen blifvit i förut omförmälda afsyningsinstrument uttalade.
Direktionen framhärdar med djupaste undersåtliga vördnad, trohet och nit, St or mäktigs te, Allernådigste Konung! Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, A. F. i\.
GYLDENSTOLPE. CARL HENR.
PFEFFER. H. L.
BROMAN. A. T. WISTRAND. TH, WENSJOE.
Gustaf Fahnehjelm.
Transsumt af Protokollet, hållet hos Kongl.
Direktionen öfver allmänna Institutet för döfstumma och blinda i Stockholm den 19 Maj 1860. l:o Uti detta protokoll skulle intagas följande af Kongl.
Direktionen genom cirkulation fattade beslut, nemligen: ______ _______ _____ b) Att bergsprängnings-, planerings- och grundläggnings-arbetena för ifrågavarande byggnad skulle särskildt från det öfriga byggnadsarbetet å entreprenad genast utbjudas; 2:o — — — — — — — — — — — — — —— — 3.o Sedan, till följd af Kongl.
Direktionens beslut, bergsprängnings-, planeringsoch grundläggnings-arbetena för Institutets nybyggnad blifvit genom annons i allmänna tidningarne ä entreprenad utbjudne med föreläggande för spekulanter, att anbud derå in - 352 — gifva sednast den 15 innevarande månad, så anmäldes nu följande derå inkomna anbud, nemligen : 3:o — — — — — — — — — -— — — — — — — — 5:o af N. J. Carlstedt, upptagande — — — — — — — — — — 6:0 J. E. Johansson, upptagande — — — — — — — — — — Då Johanssons anbud var i afseende å bergsprängning 9 R:dr per kubikfamn lägre än de öfriges samt beträffande öfrige arbeten ej högre än desses, men han icke kunde ställa borgen; så beslöt Kongl. Direktionen, uppå tillstyrkan af Professor Haverman, att Johansson, utan att kontrakt med honom uppgjordes, skulle få tillsvidare verkställa arbetet emot de uti hans anbud upptagna vilkor samt erhålla betalning efter af Professor Haverman granskade och godkände räkningar.
In fidem:
Herman Brandel.
Rätteligen utdraget, betygar ex officio: Gustaf Fahnehjelm.
Utdrag af Protokollet, hållet hos Kongl.
Direktionen öfver allmänna Institutet för döfstumma och blinda i Stockholm den 10 November 1860. 23:o Herr Hofrätts-rådet Pfeifer anmälde, att då J. E. Johansson, som, enligt
Direktionens beslut den 19 sistlidne Maj, skulle verkställa grundläggningsarbetet för nybyggnaden, dels visat sig icke kunna fullgöra sitt åtagande, dels ock vägrat att ställa sig de af Direktionens Arkitekt, Professor Haverman, meddelade föreskrifter för arbetet till efterrättelse, Herr Hofrätts-rådet, enär de fleste af Direktionens Herrar ledamöter under sommaren varit från staden bortreste, nödgats att, efter samråd med Professor Haverman, skilja Johansson från arbetet, samt om detsammas verkställande uppgöra kontrakt med grundläggaren N. J. Carlstedt, hvars förut till Direktionen ingifna anbud varit det lägsta näst Johanssons; och upplästes nu det uppgjorda kontraktet, hvilket af Kongl. Direktionen gillades; och skulle en bestyrkt afskrift af kontraktet protokollet bifogas.
Rätteligen utdraget, betygar ex officio: Gustaf Fahnehjelm. (Afskrift).
Till Kongl. Direktionen öfver allmänna Institutet för döfstumma och blinda.
På anmodan af Kongl. Direktionen, hafva undertecknade denna dag besigtigat den nya Institutsbyggnaden vid öfre Manilla, i närvaro af Direktions-'edamöterne högvälborne Herr Grefve m. m. A. 0. L. Lewenhaupt, Hofrätts-rådet och Riddaren C. fl. Pfeffer, Grosshandlaren och Riddaren H. L. Broman, Folkskole-inspektorn och Riddaren Magister C. J. Meyerberg samt Institutets Direktör Herr 0. E. Borg, hvarjemte voro tillstädes arkitekten för byggnaden Professor Haverman samt entreprenören för arbetet, Byggmästaren H. U. Rundqvist.
Efter det entreprenad-kontraktet blifvit uppläst och de fastställda ritningarne förevisade, företogs besigtningen af byggnaden från källrar och grundmurar alla våningarna, igenom till vinden och taklaget; och befanns, efter noga granskning af allt, arbetet i dess helhet kontraktsenligt och väl utfördt. med vissa mindre afvikelser från ritningarne, som befunnits nödvändiga och af Kongl. Direktionen blifvit medgifna.
Några fä obetydliga arbeten äterstodo att fullborda, såsom afjemningar invändigt uti smygorna till källargluggarna, plåtdörrarnas anstrykning i vinden och källaren, oljemålning af muren bakom deuxbattans-dörrarna till portvaktrummet, anbringande af staket eller messingstrådgaller vid trappfönstren, säkrare fästande af predikostolssidorna i kyrkan, samt jemkningar å dörrar och fönster på några ställen, att de må sluta bättre till, hvilka obetydliga arbeten när som helst kunna fullbordas och icke utgöra något hinder för byggnadsarbetets godkännande i dess helhet hvarföre besigtningsmännen med fullt skäl anse sig kunna afgifva det yttrande: att entreprenören, Byggmästaren Rundqvist, väl och fullständigt fullgjort sitt åtagande, och antagligen äfven till Kongl.
Direktionens belåtenhet utfört den nya Institutsbyggnaden vid Manilla.
Enligt hvad upplyst blifvit, ingår icke grundläggningen, med tillhörande jordschaktning och bergsprängning, samt den tuktade granitfoten uti entreprenörens åtagande, utan äro dessa arbeten af Kongl.