Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Tvänne kamrarne icke annorlunda kunna sammanjemkas, hela Riksförsamlingen derom i vissa fall på ett rum beslutar; en tanka, som bildar motsatsen till Bonde-Ståndets uti Nej-propositionen innefattade mening; men alt lämpligast vore, alt den förestående, blott prseliminära, voteringen kotnme att omfatta, utan alla bestämmelser i öfrigt, endast den principfråga, om Svenska Riksförsamlingen skall fördelas på Tvänne Kamrar, eller bilda en enda Kammare; att meningen med detta yrkande, om Nej-propositionens inskränkning till den allmänna principen, icke vore att undertrycka Bonde-Ståndets beslut om den enda kammarens fördelande för vissa fall uti Tvänne Nämnder, alldenstund Bonde-Ståndet, om En-kammarsystemet blifver gällande, finge tillfäll# att, vid detaljernas behandling, göra sitt ifrågavarande serskilda beslut gällande; alt Utskottet gått längre än det bort, och att tillses måste, det ej allt genom prseliminär-voteringar måtte afgöras och Bonde-Ståndet på detta sätt komma att ensamt föreskrifva besluten; samt att voterings-propositioner
Böra uppställas så, att de serskilda Stånden få tillfälle alt göra sina beslut gällande, när det ena Ståndets beslut är olika med det andras eller de andras; hvarföre, om Borgare- och Bonde-Ståndens beslut i en detalj skulle inrymmas i Voterings-propositionen, de öfriga två Riks-Stånden skulle hafva samma rätt.
Till besvarande af dessa anmärkningar anhåller Utskottet, att först, i afseende på anmärkningen emot grundlags-enligheten af den i Memorialet N:o q5 föreslagna omröstningen, få förklara, att Regeringsformens 56 §. och serskildt hvad der säges, att Constitutions-Utskottets förstärkning skall ega rum till slutlig jemkning_, och för att genom omröstning Jul/ständigt berecia ett utlåtande, äfven af Utskottet uppfattas så, att omröstning i Förstärks.
Coustitutious-Utsh-oLléls Memorial, N.-o too. Constitulions-Ulskolt icke bör ega rum förr, än el t Utlåtande derigenom fullständigt kan beredas.
Men, vid behandlingen af den vidtomfattande frågan o n Svenska National-representationens ombildning, har Utskottet, för alt på en gång ställa sig
Grundlagens bud till noggrann efterlefnad, och bålla Rikets Ständer utvägen öppen, att, utan års-långa arbeten , kunna bereda ett, hela den om förmälda frågan omfattande, utlåtande , icke funnit något annat medel, än att föreslå, det de hufvuddelar af hela frågan, rörande hvilka, mellan de serskilda Riks-Ståndens tankar, yppats oförenliga skiljagtigheter, och på hvilkas afgörande en mängd andra bestämmelser beror, må, i den nion Stånden sig öfver hvar och en sådan yttrat, såsom serskilda, ehuru derföre icke den ena af den andra oberoende, frågor, öfverlemnas till afgörande åt Förstärkt Conslitutions-Utskott, hvars Utslag blir Rikets Ständers utlåtande i frågan, så fullständigt beredt, som frågans beskaffenhet medgifver, men ett utlåtande, som vid nästa Riksdag mäste behandlas i oskiljaktigt sammanhang med andra, deraf beroende eller eljest till samma stora fråga hörande, utlåtanden.
Till denna förklaring har Utskottet, i afseende på den omförmälda anmärkningen, endast att tillägga, att det Riksstånd, der anmärkningen den 17 innevarande månad framstäldes, den föregående 8 i samma månad, såsom inhemtas af ett Utskottet tillhandakommet Protocolls-utdrag, förklarat, att handläggning af Constitutions-Utskottets Memorial N:o 85 komme att anstå, intilldess beslut genom votering i Förstärkt Gonstitutions-Utskolt varder faltadt derom, huruvida Enkammare-eller Tvåkammare-systemet för Riksförsamlingen skall ega rum.
Hvad derefter beträffar anmärkningarne emot de i Utskottets Memorial N:o q5 föreslagna volerings-propositioner, torde Utskottet tillåtas att, rörande Ja-propositionen, erinra, att de klandrade orden i ingen händelse kunna innebära någon inskränkning i Riks-Ståndens frihet alt, om Två-kammaresystemet i voteringen skulle segra, emot Utskottets förslag i Memorialet
N:o 85 göra alla anmärkningar gällande, om hvilka Stånden, hvart för sig, blifva ense.
Utskoltet inryckte dessa ord derföre, alt öfverläggning om Grundlags-ändring, som icke af Konungen är föreslagen, i Riks-Slånden endast i anledning af ett utaf Conslitutions-Ulskottet framstäldt förslag kan ega rum, och att Utskottet blott i Memorialet N:o 85 framställt förslag om Två-kammar-systemet.
Dä de omförmälda orden emedlertid äro fullkomligen umbärliga, och en anvisning på blifvande beslut måhända kan vara mindre lämplig i ett sådant Utlåtande, som en i Förstärkt
ConstitulionsUtskott segrande proposition blifver, har Utskottet ansett sig böra hemställa, alt den i Memorialet N:o $5 föreslagna Ja-propositionen må, på nedan - ,4 fConslilutions-Ulikoltcls Memorial, N.-o t oo. skrifna sätt, jemkas till öfverensstämmelse med de hos serskilda Riks-Stånd yttrade önskningar.
, Rörande den af Utskottet i sistnämnde Memorial föreslagna Nej-proskion, har redan i Borgare-Ståndet blifvit erinradt, att densamma är en uppfattning af Bonde-Ståndets, från de öfriga Riks-Ståndens afvikande, beslut, hvilket delta Stånd har rättighet att få oförändrad t lill föremål för votering i Förstärkt Constitutions-Utskott; hvaremot i Ja-propositionen icke kunnat af de Öfriga tre Riks-Ståndens meningar upptagas mer än det, hvaruti samtliga dessa Stånd öfverensstämt; och Utskottet tinner sig, till stöd för sitt åfstyrkande af ändring uti berörda Nej-proposition, endast behöfva åberopa denna erinran.
På här ofvan anförda skäl hemställer Utskottet, att, för den i Utskottets Memorial N:o g5 föreslagna voteringen i Försläi kl Conslitulions-Ufskolf, må antagas följande proposition, emot hvilkens antagande äfven hos BondeStåndet så mycket mindre hinder lär mola af Ståndets förra beslut, som ingen hufvudsaklig skillnad föiefinnes mellan den i Memorialet N:o g5 och den här nedan föreslagna proposition:
Den, som vill, att Svenska Representationen skall fördelas på Tvänne Kamrar, röste J ci, Den det ej vill, röste Ney; Vinner Nej, anses Representationen böra bilda En enda Kammare, hvilken för vissa frågor delar sig i Tvänne_Nämnder, som serskildt öfverlägga och besluta, men vid inbördes stridighet i åsigter, sammanträda, för att skiljaktighelerna till gemensamt beslut; bringa.
Slockholm den 22 Mars 1841 - TRYCItT HOS J. A. WALLDÉ», 1841.
Constitutions-ZJtshottets Memorial, N.'o 101. I N: o 101.
Ant. till Exp.-Utsl. den 3i Mars, 11. 9 f. m.
Memorial till Borgare-Ståndet, i anledning af Ståndets yttrande rörande Constilutions-Utskottets Memorial, N:ris 83 och 84.
De i Constitutions-Utskottets memorial N:ris 83 och 84, för omröstning i Förstärkt Gonstitutions-Utskott, föreslagna voterings-proposilioner hafva af samtliga Riks-Stånden blifvit godkända, men Borgare-Ståndet har derjemte öfverlemnat åt Constitulions-Utskottet att, i anledning af föreskriften uti Regerings-Formens 56 §., inbjuda det Hedervärda Bonde-Ståndet att foga sig efter de öfriga tre Riks-Ståndens, vid behandlingen af Constilutions-Utskottets memorial N:ris 6o och 62, fattade beslut.
Constitulions-Utskottet har, i den ordning, Regerings-Formens 56 §. stadgar, den oförenliga skiljaktigheten mellan Bonde-Ståndets och de öfriga tre RiksStåndens, i anledning af Utskottets memorial N:ris 60 och 62, yttrade tankar till samtliga Riks-Ståndens behandlande anmält, och derigenom gifvit Bonde-Ståndet tillfälle att, om det för godt funnit, foga sig efter MedSLåndens tanka.
Då Bonde-Ståndet sådant icke gjort, hemställer Utskottet till Borgare-Ståndet, huruvida icke Ståndet skulle finna lämpligt att, utan det ofvannämnda tillägget, hvaruti intet annat Stånd instämt, tillåta omröstning i Förstärkt Constitulions-Ulskott öfver de af Ståndet redan godkända, i Constitutions-Utskottets memorial N:ris 83 och 84 föreslagna, voterings-propositionerna.
Stockholm den 26 Mars 1841 - Bi/i. till R.
Prat. 1840 och 1841. 3 Sami. 44 Häftet. 3 Ccnsdtulions-Utskotlets Memorial, N:o 102.
Ank. till Exp.-Utsk. den 3i Mars 1SJ1, kl. 9 f. m.
Memorial till Fikscns Ständer, med f örslag till voteringsproposiiioner i Förstärkt Coust ilut iöns- Utskott för samman jemkning af Fiks Ståndens skiljaktiga meningar, rörande de uti Constitulions- Utskottets Memorial N:ris 50 och 82 föreslagna G rundlags ändringar» CD Constitutions-Utskottet har, i memorial N:o 82, dels redovisat för de serskilda Riks-Slåndens yttranden rörande det i Utskottets memorial N:0 5g afgifna förslag om tillägg till Regerings-Formens 6 dels ock försökt att samma yttranden i möjligaste måtto till ett helt utlåtande sammanjemka.
Utskottets sammanjemkningsförslag har af Bonde-Ståndet blifvit antaget till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; hvaremot de tre öfriga Riks-Stånden hvart vid sin mening förbi i fv i t, deribland PresteStåndet med den förklaring, att Ståndet icke godkänt det af Utskottet uppgifna jemkningsförslaget i afseende på de i slutet deraf förekommande orden: ”i fall äfven desse af giltiga och till Stats-Rådets Protocoll förda skäl äro hindrade,’’ deni Ståndet ansett böra utgå.
Vid sådant förhållande återstår för Utskottet, i afseende på frågan om tillägg till 6 §.
Regerings-Formen, blott att lör omröstning i Förstärkt Constitutions-Utskolt föreslå följande voterings-proposiliouer: A. Den, som vill, att i slutet af Regerings-Formens 6 §, skall tilläggas: ”Jr Departements-Chef hindrad, förordne Konungen till
Departe”mentets förvaltningmed den rätt och det ansvar_, sorn denna Rege>’rings-Form föreskrif ver _, Stats-Råd utan Departement, eller annan ’’Svensk man med de i 4 .<$*•’ om för mälda egenskaper.” röste Ja; den, det ej vill, röste Nej.
Nej, kommer ny votering att anställas öfver en så ledande proposition: Conslitutions-Utskottets Memorial, N:o 102. 3 B.
Den, som vill, att i slutet af Regerings-Forrnens 6 §. skall tilläggas:
"Jr Departements-Chef af laga förfall hindrad, förordne Kontin”gen till
Departementets styrelse och föredragning af dertill hörande "ärenden, med den rätt och det ansvar, som denna Regerings-Form ”föreskrifver, Stats-Råd utan Departement , Departementets Expeditions"Chef, eller annan Svensk man med de i 4 §. omförmälde egenskaper.” röste Ja; Den, det ej vill, röste Nej.
Nej, kommer ny votering att anställas öfver en så lydande proposition: C. Den, som vill, att i slutet af Regerings-Formens 6 §. skall tilläggas:
"Jr Departements-Chef af giltigt och till Stats-Rådets Protocoll "fördt skål hindrad, må hans embete, enligt Konungens förordnande, vmed den rätt och det ansvar, denna Regerings-Form föreskrif ver, för"valtas af Stats-Råd utan Departement, Departementets Expeditions”Chef, eller, i fall äfven desse af giltiga och till Stats-Rådets Pro"tocoll förda skäl äro hindrade, annan Svensk man med de i 4 0,n~ ”förmälda egenskaper.” röste Ja; den, del ej vill, röste Nej.
Nej, kommer att till nästa Riksdag blifva livilanae Constitutions-Utskottets , i memorialet N:o 5f) framstälda, förslag, alt uti Regerings-Formens 6 §., näst efter nuvarande sista meningen, må införas ett tillägg af följande lydelse: ”Jr Departements-Chef af laga förfall hindrad, förordne Konun”gen till Departementets styrelse och föredragning af dertill hörande "ärenden, med den rätt och det ans var, sorn denna Regerings- Fonn för e" skrif verf Stats-Råd utan Departement , Departementets Expeditions"Chef, eller, i fall äfven desse af laga förfall hindrets, annan Svensk ”man med de i 4 §■ omförmälde egenskaper.” Stockholm den 3o Mars 1841. STOCKHOLM, Kongl.
Ordens - Boktryckeriet, 184 * - Constitutions-TJIskottets Memorial, N:o io3.
I N:o 103.
Ank. till Exp.-Utsk. den 6 April, kl. g f. ra.
Memorial till Riksens Ständer, med Utlåtande, rörande Kongl. May.ts Nådiga Proposition om ändring i Riks-Actcns 7 §.
Sedan Kongl. Majit redan, i sammanhang med förklaringen af Dess Nådiga samtycke till de af Riksens Ständer, för vinnande af en ändamålsenligare organisation nial'
Stats-Rådet, föreslagna ändringar i Regerings-Formen, Riksdags-Ordnirigen och Tryckfrihets-Förordningen, gifvit Riksens Ständer tillkänna Dess Nådiga afsigt, att, då, genom dessa ändringar, benärnningarne ’’Hof-Canzler” och ”Stats-Secreterare” i Grundlagarne upphört, och således jemväl borde utgå utur den, til! bestämmande af de genom föreningen mellan Sverige och Norrige uppkomna constitntionella förhållanden, i Stockholm den 6 Augusti och i Christiania den 3i Juli i8i5, beslutade Riks-act, så väl till Riksens Ständer, som till Norriges nästkommande Stor-Thing öfverlemna Nådig
Proposition för åstadkommande af likstämmighet emellan Sveriges Grundlagar och Riks-actens föreskrifter, bar, genom Nådig Proposition den 17 Mars innevarande år, hvilken af samtliga Riks-Stånden blifvit till Constitutions-Utskottet remitterad, Kongl. Majit, för åstadkommande af omförmälda likstämmighet, med iakttagande derjemte af grundsatsen om full reciprocitet emellan Rikena inbördes, föreslagit Riksens Ständer, hvad Kongl.
Majit ock förklarat
Sig ämna till Norriges Rikes nästkommande Stor-Thing föreslå, alt 7 §.
Riks-acten erhåller följande ändrade lydelse:
Intill dess bägge Rikenas Representanter äro församlade och hafva förordnat ont Regeringen under Konungens minderårighet, skall ett af lika antal Svenska och Norrska Ledamöter sammansatt Stats-Råd, under namn af Sveriges och Norriges Intet ims-Regering, föreslå Rikenas Styrelse, med iakttagande af dessas ömsesidiga Grundlagar.
Delta sammansatta Stats-Råd skall bestå af Tio Ledamöter från hvardera Riket, nemligen från Sverige:
De tvänne Stats-Minisliarne och Atta Stats-Rådoch från Norrige; Bih. till R.
Prot. 1810 och 1841. 3 Sami. 45 Häftet, 1 Const.il Norrska Stats-Ministern och de Ivänne Stats-Råd, som äro i Stockholm , samt Sju, vare sig ordinarie eller serskildt tillförordnade Stais Råd, som vid tillfallen af tronledighet, eller under Konungens minderårighet, af den i Norrge varande Regel ing bland dess egne Ledamöter utses, i hvilkas ställe minst trenne Stats-Råd i Norrige tillförordnas.
Med så väl Svenska som Norrska sakers föregående beredning och granskning förhålles efter de i hvardera Riket gällande föreskrifter, I Interims-Regeringen skola de Svenska Arenderna af den Svenska Föredragande, till hvars befattning de höra, föredragas, i Protokoll fattas, och expedieras på Svenska Språket, och de Norrska arenderna af den Norrska Stats-Ministern föredragas, i Protokoll fattas, och på Norrska språket expedieras.
Saker, som angå båda Rikena och ej genom sin natur tillböra något serkihlt
Departements handläggning, föredragas af Stats-Ministern för Utrikes Arenderna och expedieras till hvardera Riket på dess Språk, till Sverige genom bemälde Föredragande, och till Norrige genom dess StatsMinister.
Diplomatiska Ärender föredragas äfven af StatsMinistern för Utrikes Arenderna och införas i ett serskildt Protocoli.
Arenderna a (göras, &c. På de af Kongl. Majit anförda skäl, och med erinran, att sista momentet af 3 i 1815 års Riksdags-beslut lyder; ”Äfven bafve Vi, med ”afseende på de frågors natur, sorn angå Föreningen mellan Sverige och Norrige, beslutit, att de både nu och framdeles kunna vid samma Riksdag, då de väckas, lill afgörande förekomma, utan alt till nästa Riksdag ‘behöfva hänskjutas,” får Conslitutions-Utskotlet tillstyrka, att Riksens Ständer må, för deras del, den i Kongl. Maj:!* bär ofvan omförmätda Nådiga Proposition föreslagna ändring, i 7 §. af den i Slockholm den 6 Augusti och i Chi istiani» den 3i Juli i8i5 beslutade Riks-acten, antag».
Consiituiions-Utslottets Memorial, N:o lo4. . 3 N:o 104.
Ank, till Exp.-Utsk, den 6 April, kl, g f. m.
Memorial till Biksens Ständer, angående förloppet af voterinzar inom, För st arlet a Conslitutions- Utskottet. o Hos Riksens Ständer får Constitntions-Utskoltet anmäla , att Förstärkta Conslitutions-Ut skol te t den 2 innevarande månad sammanträde för att, i enlighet med 56 §.
Regerings-Formen, rösta öfver nedanstående, godkända volerings-proposilioner; hvarvid röstningen utfallit på följande sätt:
Första Voterings-proposilionen ; (fe Memorialen N:ris 45 och 69.)
Den, som godkänner följande redaction af 4 * §• Riksdags-Ordningen: Stats-Rådets och Högsta Domstolens samtlige Ledamöter, äfvensom Justi!iae-Canzleren och Justrtiae-Omhudsmannen , kunna ej säle och slämma i sitt Stånds Plena förnekas, enär de, enligt hvad hvarje Stånds serskilda Ordningar stadga, dertill berättigade äro.
Stats-Mini strame och Föredragande Stats-Röd (ige rätt alt jem väl bivista andra Stånds Plena, ån der de hafva säte och stämma, för att i frågor, sorn röra deras Departement, kunna upplysningar meddela.
Börande de dock, före beslutens fattande, afträda.
Dä Stats-Rådets Ledamöter med Konungslig makt styra Riket, äge de ej i något R/ks-Stånd tillträde.
I Utskoll ej besluten öfvervara. röste Ja; den, det ej vill, röste Nej.
Nej, kommer ny votering alt anställas öfver en så lydande proposition :
Den, som gillar nedanstående redaction af 41 §■ Riksdags-Ordningen: Stats-Rådets och Högsta Domstolens berättigade äro.
Stats Rådets Ledamöter äga rätt att jemväl uti de Stånds Plena, hvarest de icke haf va säte och stämma, deltaga i öf verläggningarne, men icke uti besluten.
Då Stats-Rådets Ledamöter med Konungslig makt styra Riket, 4 Constitutions-Utslotlels Memorial, IV:o io4. äge de ej i något Riks-Ståncl tillträde.
I Utskott — — ej besluten öfvergå ra. röste Ja ; den, det ej vill, röste Nej.
Nej, kommer icke något förslag om tillträde i alla Stånds Plena för Ledamöter af Stats-Rådet att hvila till afgörande vid nästa Riksdag.
Den första voteringen utföll med Åtta Ja, och Sjultioell Nej; hvadan den andra voteringen företogs, och utföll med Tretiosju Ja, och Fyratiotvå Nej.
Madra Voterings-propositionen : (Se Memorialen N:ris 07 och 8r.
Proposilionerne
Ntris r och 2 hade förfallit, i följd af vederbörande Riks-Stånds bifall till de jemkningsförslag, med hvilka samma propositioner stodo i sammanhang.)
Den, som vill, att i andra punkten af det förslag till ändring af Regerings-Formens 43 §., som Constitulions-Utskoltet i Memorialet N:o r>7 afgifvit, orden: den tillförordnade Styrelsens må bibehållas, röste Ja; den, det ej vill, röste Nej.
Nej, komma i nämnde förslag, i stället för anförde ord, att införas orden: 'vederbörande Departernents-C/iefs.
Den häröfver anstälda voteringen ulfoll med Fy ra tiofyra Ja, och Tretiofem Nej. Tredje Voleringspropositionen:
(Se Memorialen N:ris 95 och 100.)
Den, Constilutions-Utskotlets Memorial, N:o io4. 5 Den, som vill, att Svenska Representationen skall fördelas på Tvänne Kamrar, röste Ja ; den, det ej vill, röste Nej.
Vinner Nej, anses Representationen böra bilda En enda Kammare, hvilken för vissa frågor delar sig i Tvänne Nämnder, som serskildt öfverlägga och besluta, men, vid inbördes stridighet i åsigter, sammanträda, för att skiljaktigheterna till gemensamt beslut bringa.
Den häröfver anstälda voteringen utföll med Fyratioett Ja; och Trelioåtta Nej.
Rättelser 42 Häftet, sid. 14, rad. 4, nedifr., står: beträffa.; läs: beträffar. — — 16, — 1, uppifr., — eller —- eller, — — — 3, nedifr., — gemensamt skäl; läs: gemensamt — — — skäl.
Bih. till Ä. St.
Prot. 1840 oeh 1841. 3 Sami. 45 Häftet. 2 STOCKHOLM, Kongl.
Ordens-Boktryckerietj 18/}i. Constitutions-Utskottels Memorial, N.o 10S. 1 N:o 105.
Ank. lill Exp. Utsk. den 26 April i8'4i, kl. 2 e. m.
Memorial lill Riksens Ständer, i anledning af samtliga Riks-Ståndens yttranden öfver Coustitutiöns-Uiskottets Memorial, N:ris 6S och 85.
JL anledning al Constitutions-Ulskottets Memorial N:o 68, med fortsatt förslag, i afseende pä Nalional-representalionens ombildning, och de i sammanhang dermed nödiga Grundiags-ändringar, samt N:o 85, med förslag lill sammanjemkning af Riks-Ståndens, i anledning af Constitutions-Utskotlets Memorial N:o 08, såsom gemensamma tankar till Utskottet hänvisade, anmärkningar, har Ridderskapet och Adeln, såsom dess enda gemensamma tanka, förklarat, att de af Constilutions-Utskottet i förenämnda Betänkanden framstälda förslag äro oantagliga ; Preste-Ståndet, att förslaget till Vallag i Memorialet N:o 85 ogillas, "såsom icke innefattande en i 56 §.
Regeringsformen anbefalld sammanfattning af Riks-Ståndens, vid återremissen af Memorialet N:o 38, förvarade gemensamma tankar, angående grunderna för National-representa”lionens om bildning, icke eller öfverensstämmande med resultatet af Förstärkta Conslitutions-Utskottets den 3 nästlidne December, för beredande "af möjlighet till en slik sammanjemkning, verkställda omröstning” samt att, ' enär de i Memorialen Nrris 68 och 85 framlagda förslag till Regeringsform sammanhänga med det förra och deraf bero, samt vid den i det 'Sistnämnda Memorialet föreslagna bildningen af 2:ne Representant-kamrar "icke eller tillbörligt afseende blifvit fästadt vid 3:ne Riks-Stånds härom "meddelade preliminära beslut, särdeles hvad valbarhels-grundsatsen be”träffur , så kan af dessa hufvudsakliga skäl, utan tillägg af flerfaldiga mot ”förslagen både i sin helhet och mot deras särskilda delar inom Ståndet "gjorda anmärkningar, intetdera af förslagen i sistbemälda Memorial till ”Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag antagas.” Borgare-Ståndet har förklarat ”sig ej kunna antaga” det i Memorialet N:o 85 uppstälda ”Vallags-förslag att hvila till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag”; äfvensom Ståndet efter nämnda beslut funnit förslaget, B lii. lill R- St.
ProC. 1840 och 1841- 2 Sami. 4^te Raft- 1 2 Constitutions-UIskoltels Memorial, N.o io5. sid. 66 af Constitulions-Utskottets Memorial N:o 38, om upphäfvande af Riksdags-Ordningens i i, 12, 13. 14, ‘5, 17, *8, 19 och 22 §§. ej till annan åtgärd, än läggande till handlingarue, föranleda.
De sid. 14—3i af Memorialet JN:o 85 föreslagna andi ingar oell tillägg uti Regeringsformen samt Trvckfrihets-Föiordningen har Ståndet tunnil sig ”nu ej kunna, i följd af beslutet öfver Vallag-förslaget, antaga att hvila ”till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag”.
De förslag, som innefattas tili Memorialet JN:o 68, har Borgare-Ståndet i deras helhet till Utskottet återremitterat, med uttryck af Ståndets gemensamma tanka, att berörde förslag ”för det närvarande icke kunna, i följd al” det förut fattade ”beslutet öfver Memorialet lN:o 85, godkännas att hvila ”till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.” Bonde-Ståndet Ivar, efter pröfning af Memorialet N:o 68, utom hvad i Memorialet N:o 85 redan af Utskottet blifvit anmäldt, yttrat sig, med gillande af ”dels Utskottets förslag, i hvad det angår så väl sammanfall omogen i Regeringsformen af grunderne för National-representalionens arbetsordning, som urskiljandet från nu varande Regeringsform och Riksdagsordning af allt det reglementaiiska i berörde afseende, för att blifva löre”mål för en serskild ordningsstadga, som likväl icke komme att tillhöra ”antalet af Rikets Grundlagar, och genom hvilken förändring, om den an”tages, nuvarande Riksdags-Ordning skulle upphöra att vara gällande ; dels ”de al Utskottet redoviste åsigler, angående den förändrade planen löräm”nenas indelning, som i förslaget till Regel ingsform blifvit iakttagen.”
Deremot har Ståndet, efter granskning af ifrågavarande Grundlagsförslag, i deras serskilda delar, funnit skäligt att förslagen lill Utskottet återremittera, med följande dervid gjorda och af Ståndet, såsom gemensam tanka, godkända anmärkningar: vid 4g alt den, för lagtima Riksdags återkomst, i denna § bestämda tid af hvartannat år borde, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers vid denna Riksdag serskildt fattade beslut, förändras till hvart tredje; vid 52 ,$*.• att antalet af de Förmyndare, som under omyndig
Konungs minderårighet skulle komma att i Hans namn Regeiingen föra, borde bestämmas till
Tre eller Fem, och sålunda blott en Förmyndare icke i något fall kunna väljas; vid i36 §: att redactionen af denna § bör, i afseende å tiden för Riksdags fortfarande, ställas i öfverensstämmelse med det af Rikets Ständer serskildt rörande detta ämne, till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, godkände förslag. Constilutions-Utskotlets Memorial, N.o io5.
3 Dessutom liar Ståndet, såsom gemensam tanka, likaledes framställt åtskilliga anmärkningar vid 61, 65, 70, 71, 73 oell ro5 §§; men, då Ståndet sedermera, på sätt nedanföre skall anmälas, godkänt det i Memorialet N:o 85 framstälda förslag, der samma §§ äro i förändradt skick upptagna, torde Utskottet här icke böra specieit upptaga sistnämnda, genom Ståndets senare beslut förfallna, anmärkningar.