Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Preste-Ståndet d. 17 — — Borgare-Ståndet d. 17 — — Bonde-Ståndet d. 17 -— — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse om en Paket-Post- och For• vagns-inrättn ing. S. A. K. H os R.
St. hafva äfven vid detta Riksmöte åtskilliga förslag förekommit om inrättandet af en Paket-post, hvarmed tyngre bref, Kungörelser, Rättegångs-handlingar, Böcker m. m. kunde emot en lägre afgift försändas från ett ställe till ett annat, äfvensom att, å de för Paket-posten erforderliga åkdon, utrymme kunde beredas för resande att emot lägre betalning än vanlig skjuts-lega åtfölja transporten; hvarigenom, utan serdeles betydlig kostnad för Staten, en början blefve gjord till forvagnars införande i vårt land, på samma sätt som redan skett i andra länder; och R.
St. hafva så mycket hellre funnit, att en dylik inrättning, till resandes och paketers förskaffande, skulle medföra väsendtlig nytta, som, då frågan förevarit i sammanhang med E. K. M:s af R.
St. bifallna Nådiga framställning om upphörande af den nuvarande moderationen i Post-porto för bref, som väga öfver 8 lod, Exp.-Utsk.
N.o 468. 2g en sådan anstalt ansetts vara af behofvet hädanefter mera påkallad än någonsin tillförene, emedan, i samma mon som Postporto för tyngre bref och paketer förhöjes, communicationen, serskilda orter emellan, i detta afseende försvåras och för mången mindre bemedlad alldeles förhindras, om icke andra utvägar till dess underlättande vidtagas.
St. hafva icke eller vid behandlandet af denna fråga förbisett det 0- lämpliga i våra nu varande skjutsnings-anstaller, eller de lyckliga följder, som i många fall skulle uppkomma , om skjutsningen kunde förändras från en ovilkorlig skyldighet för Jord-egarne till ett frivilligt åtagande för enskilda, af hvilken Medborgareclass som helst, och då forvagnars inrättande torde vara det mest ändamålsenliga, kanske enda medlet, hvarigenom förrberörde önskansvärda förändring må kunna beredas ; hafva R.
St. ansett, att icke längre bör fördröjas med införandet af ett fortskaffningssätt, som i nästan alla Europeiska länder med stor fördel begagnas.
I fråga dernäst om sältet att åstadkomma en sådan inrättning, har det visserligen icke undfallit R.
St., att det vore bäst, om företag af dylik beskaffenhet alltid kunde öfverlemnas åt enskilda omtankan; men då de försök, som på denna väg hos oss egt rum, städse varit partiela , och deremot en 3o Exp.-Utsk.
Skrif v. N.o 468.
Paket-post- oell Forvagns-inrättning, om den skall motsvara
Sitt ändamål , bör utsträckas öfver en större yta af landet, så att oafbruten communication emellan mer och mindre aflägsna ställen derigenom må vinnas; då erfarenheten visat, att industri-företag af större omfång, och af hvilka en hastig vinst icke är att påräkna, i Sverige sällan utgjort föremål för den enskilda speculationen, utan vanligtvis af Staten måst understödjas och befordras; då med ifrågavarande inrättning icke, utan förlust för det Allmänna, kan anstå, till dess berörde förhållanden tilläfventyrs upphöra, och då kostnaden för ett försök med inrättandet af en Paket-post och forvagn, som skulle gå en gång i veckan fram och åter emellan Stockholm och Götheborg samt Stockholm och Ystad, i jemförelse med den nytta, som deraf vore att förvänta, icke blefve serdeles betydlig, enär densamma förslagsvis kan till följande belopp beräknas:
För Sex vagnar samt tillbehör med 5 års hållnings-tid å 6000 R:dr om året ...
. . R:dr 1,200: — — Sex Postilloner a 2Ö0
R:dr i,5oo: — — Skjutspenningar till Götheborg 58g8: 36.
— Dito till Ystad .... 7270: 12. — Tillsammans, årligen, R;dr 15,869:— —■ Exp.-Vtsk.
Skri/v, N.-o 468.
3i och då ali anledning är, att största delen af denna kostnad torde genast i början komma att ersältas genom inkomsten för hvarje resa , att denna inkomst längre fram, i den mon inrättningen vinner stadga och förtroende, skall Ökas och omsider icke allenast helt och hållet betacka utgiften, utan afven lemna ett så betydligt öfverskott, att det kunde vända den enskilda specnlationen åt dylika företag, hvarigenom entreprenader å Paket-posterne och forvägnarne skulle kunna tillvägabringas samt Statens omedelbara bestyr dermed upphöra; så hafva R.
St,, i grund af allt detta, funnit både ändamålsenligt och gagnellgt, att början med ifrågavarande inrättning göres genom Statens försorg och på dess förlag, och R.
St. få, i öfverensstämmelse härmed, hos E. K. M. i underdånighet anhålla: 1:0 att E. K. M i Nåder må täckas anbefalla Öfver-Post-Directeuren att gå i befattning med inrättandet af en Paket-post utefter de större landsvägarne, till en början endast afgående en gäng i veckan, fram och åter, emellan Stockholm, Westerås, Örebro, Mariestad, Wenersborg och Götheborg, samt Stockholm, Nyköping, Linköping, Jönköping, Wexiö, Christianstad samt öfver Hörby till Ystad; 2:0 att då till paketers vederbörliga vård och transporterande nödiga postilloner 32 Exp.-Ul&k, Förslag till tind.
Skri/v, N.o 468, och Åkdon med Seltyg samt Kälkar och hjulomgångar m. m. efter sig företeende omständigheter för Post-Verkets räkning böra anskaffas, samt å passande ställen stationeras, dessa åkdon måtte gifvas en för ändamålet att äfven transportera resande erforderlig construction; 3:o att, ehuru Post-Verket till en början bör ombesörja vagnarnas anskaffande samt regelbundna fram- och återgång, medelst Gästgifveri- elle annan betingad skjuts , ofvanuppräknade Residence-städer och gränse-orter emellan, Entrepreneurer, hvilka åtaga sig vagnarnas förskaffande med egna hästar, måtte sökas, genom tid efter annan utlyste Entreprenad-auctioner, för lika ellar lägre belopp än vanliga Skjuts-legan, dock ej för större väglängder än högst emellan 2:ne Residence-städer ; och att härvid måtte stadgas , att , enär och så länge Håll- eller Gästgifveri-skjuts till Paket-posternas förskaffande nyttjas, de
Skjutsskyldige icke få besväras med större tyngder efter hvarje häst, än hvad i nu gällande Skjuts-författningar är föreskrifvet; 4:o att afgifterne för Paket-godset måtte bestämmas till det belopp vidfogade Tariff Litt.
A. utsätter, äfvensom för rle resande till 12 sk. banco milen, då 2 Lispunds kappsäck får medtagas samt dessa afgifter upp - Fjcp.-Vtsh, Förslag till widt Skrifv, N.o 468» 33 uppbäras och redovisas på Post-Contoiren, hvarifrån vagnarna afgå, och förordnas måtte, det godset antingen förses med vederbörlig förpassning eller öppet aflemnas, för att Eå Post-Contoiret förseglas, sedan undersökt lifvit, att ej Paketen innehålla förseglade bref eller förbjudet gods.
Derjemte, och utan att ingå i vidare detailer, som möjligtvis skulle försvåra vederbörande , verkställigheten anförtrodde, Embetsmäns åtgärder, vilja R.
St. icke inskränka Paket-posterne till endast de här ofvan upprepade orter , utan tillstyrka och medgifva hellre försökets utvidgande, så vida det lyckas, i den nion medel, influtna genom Paket-posten, dertill lemna tillgång, och föreslå R.
St., för sådant fall, att i första rummet Paket-posten må fortgå från Götheborg genom Halmstad och Skånska Städerne till Helsingborg, samt från Örebro genom Carlstad på vägen till Kongsvinger, R.
St. anse tillika, att, til Öfver-PostDirecteuren torde böra öfverlemnas att till E. K. M:s Nådiga pröfning och fastställelse föreslå controllerne så väl i fråga om hvad 4:^e punkten innehåller, som beträffande redogörelsen för influtna medel, med iakttagande likväl i sistnämnda hänseende, att serskild räkning så Bill. lill B- St.
Fröt. 1828—i83o, utdra ffäjtet, 34 Exp.-TJtsk.
Förslåg till uriel.
N.o 46g*
Väl öfver utgifterna för denna Inrättning', hvilka ÖFver-Post-Directeuren af under händer hafvande Post-medel må bestrida, som öfver dei'af inflytande inkomster, skall föras, och att med redovisningen för det ena och andra förfares på lika sätt, soth - för Post-medel i allmänhet är föreskrifvet; bifogande 11.
St. slutligen i underdånighet en Tabell, Litt. B., som visar, huru dessa Paket- eller Forvagnars restourer iR.
St:s tanka lämpligen kunde ordnas.
N:o 469* Uppl. o. godk. hos Ridd* och Adeln d. 17 Mars 1830.
Preste-Ståndet d. 17 — — Borgare-Ståndet d. 17 — — Bonde-Ståndet d. 17 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse j angående anstalter för Éergsharulteringens upphjelpande i Norrbottens Län. S. A. K.
Sedan, uti underdånig Skrifvelse af den ia December i8a3, Rikets då församlade Ständer anhållit, att, enär utrönt vore, det de, Exp.-Utsk.
IV.-o 4f>9- 35 i afseende på Bergs-handteringens upphjelpande i Norrbottens Län, vid 1818 års Riksdag underdånigst föreslagna åtgärder, medelst Lina- och Ängeså-elfvarnes bringande i farbart skick, för Malm-transporters lättande, icke skulle motsvara det dermed åsyftade ändamål, E. K.
M ville i Nåder låta undersöka, huruvida, till utvidgande af den både för orten och det Allmänna högst vigtiga Bergsrörelsen, communication med Gellivare berg kunde öppnas söderut åt Luleå Elf, samt hvarest tjenligaste platsen funnes för en Mas-ugns anläggning, äfvensom lägenheter till Nybyggen invid transportlinien, o. s. v.; så har, efter det en sådan undersökning, jemlikt Nådigt förordnande, år 1825 för sig gått, E. K. M. täckts uti till Stats-Utskottet, den 26 November 1828, aflåten Nådig Skrifvelse, lemna Rikets
Ständer del ej mindre af undersöknings-resultaten , än af Bergs-Collegii, på grund deraf, i ämnet infordrade underdåniga yttrande.
Dessa handlingar upplysa, bland annat, att i den trakt, der skogs-tillgången medgifver en mera utvidgad Jern-tillverkning , Edefors och Göljens Masugnar, utan Statens deltagande i kostnaderna, blifvit uppförda, och privilegier dessutom utfärdade för 3:ne andra Masugnar; i följd hvaraf det med Masugns anläggning på Statens bekostnad afsedda ändamål, att i orten in - 36 Exp,-Utsk.
Förslag till und, Skrifv, N-o 46g. föra Tackjerns-tillverkningen, således redan till någon del är vunnet; men för hvars ytterligare befordrande vore magtpåliggande, dels att communicationer inom orten öppnades och rigtades förnämligast till Malmtransporten från Gellivare, dels ock att landets befolkning befrämjades.
I förra hänseendet har blifvit föreslaget, att en förbättrad farled måtte öppnas på den midtemellan Luleå- och Calix-elfvar belägna Råneå Eif, medelst hvilken Malmen skulle föras ifrån Gellivare berg till norra ändan af sjön Radenjaur, derifrån på båt till södra stranden af samma sjö, och vidare dels på jernväg, dels genom båtfart efter Råneå Elf till det på 6f mils afstånd från Gellivare belägna Koskivaara, hvarifrån Malmen afHytte-egarne sjelfve, och med biträde af Allmogen i den redan mera bebodda delen af landet kunde fortskaffas till Luleå, Calix , och Råneå Socknar, uti hvilka en bättre skogsväxt vidtager, och hvarest ofvannämnda Masugnar äro anlagda.
I senare hänseendet åter har det ansetts af vigt, att vägar anlades, lastplatser och båtleder öppnades , samt Nyhemman till upptagande befordrades emellan Gellivare, Radenjaur, och längst efter den del af Råneå Elf, som för båtfarten kommer att begagnas.
Då den ifrågavarande landsorten är af climatet serdeles vanlottad, och den Bergs - Exp-Utsk.
IV.-o 469. 37 handtering, som der hör kunna drifvas, är af synnerlig vigt, anse R.
St, ock utvägar böra vidtagas för denna närings upphjelpande derstädes : och hafva fördenskull nu beslutit, att, utom de förmoner R.
St., för inrättandet af en Bergslag i Norrbottens Län, redan beviljat, alla de, hvilka inom det för denna Bergslag af R.
St. år 1818 antagna , i fjerde punkten af deras underdåniga Skrifvelse den i5 Junii samma är utsatta District, sedan berörde år anlagt och idka Tackjerns- blåsning, eller Stångjerns- och Manufactur-smide, äfvensom de, hvilka, under loppet af 3o år, härefter verkställa anläggningar derstädes af dylika Bruk, alla grundade på inom orten tillgängliga Malm-tillgångar, antingen serskildt för Tackjerns-tillverkning eller för Stångjerns- och Manufactur-smide, måga från erläggande afTionde-tackjern och Hammar-skatts-jern, under 3o, högst 5o år, beräknade ifrån den tid, som uti utfärdade privilegier för byggnadernas fullbordan och tillverkningarnas början föreskrifves, vara befriade.
Rikets Ständer framhärda etc. 38 Exp.-Utsk.
N.o 470.
N:o 470* Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. ioM'arsi83o.
Preste-Ståndet d. 17 — — Borgare-Ståndet d. 17 — — Bonde-Ståndet d. 17 — —- Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse om anslag af allmänna me del till Navigations-Scholors inrättande.
J S. A. K. Sedan E. K. M., i fråga om de lämpligaste anstalterna för undervisning i Navigations-vetenskapen, i Nåder funnit, att det med R.
St. vid i8a3 års
Riksdag underdånigst framställda önskan om inrättande af ett Handels- och Navigations-Institut, åsyftade ändamål, ieke kan vinnas genom ett enda sådant Central-undervisnings-verk för liela Riket, utan att till en början åtminstone fern allmänna Navigations-scholor borde inrättas, en i hvardera af Städerna Stockholm, Götheborg och Gefle samt någon af Stapelstäderna i Malmöhus och Calmare Län; i hvilket afseende Commerce-Gollegium och Förvaltningen af Sjö-ärendena skulle ega att till E. K.
M. inkomma med fullständigt underdånigt förslag till organisation af berör - Exp.-Utsk.
Skrifv. N.-o 39 da Scholor, plan för undervisningen, samt instruction och aflönings-stat för Lärarne, med dervid tillika bifogad uppgift å beloppet af den kostnad, som till byra för Scholorna, inköp och underhåll af Möbler, Böcker, Glober, Sjökort och Instrumenter m. m. kunde vara erforderlig; så har E. K. M., som den 16 Januafii 1828 denna fråga till ytterligare pröfning förehaft, och dervid i Nåder gillat de utaf Förvaltningen af Sjöärendena, och Commerce-Collegium i förrberörda afseende insända förslag, uti Proposition lill R.
St., af den it) November sistnämnda år, jemte öfverlemnande af samma förslag med öfriga handlingar i målet, i Nåder yttrat, att, då Stapel-städernas Handelssocieteter och Skepps-rederier, i följd af E. Ii. M?s Nådiga befallning hörde, huruvida de ville deltaga i de utgifter, som erfordrades, så väl för anskaffande af de för Na viga tions-scholorna nödiga inventarier, som för Scholornas framtida underhåll och Lärarnes aflöning, till större delen sig sådant undandragit, det blefve nödigt, att, hvad för nämnda ändamål, erfordras, varder af allmänna medel anvisad t, i sammanhang med den stora regleringen af Undervisnings-verken, derest R.
St. ej skulle finna lämpligt, att tillgång för Navigations-scholornas inrättande må, genom en serskild afgift ä utrikes gående Fartyg, beredas. 4-0 Exp.-Vtsk.
Skrifv. iV.o" 4?o.
Vid pröfningen af detta ämne hafva R.
St. inliemtat, att, i öfverensstämmelse med Förvaltningens af Sjöärendena samt Commerce-Collegii af E. K.
M. gillade förrberörde förslag till Stadgar, Instruction för Lärare, samt Aflönings- och Inventarii-stater för de i ofvanuppräknadestäder tillämnade Navigations-scholor, skall erfordras till aflöning årligen 5,600 R:dr, och till Inventariers inköp för en gång 2000 R:dr,»eller tillsammans för första året 7,600 R:dr B:co.
St. visserligen inse nyttan och angelägenheten af merberörde Navigatjons-scholors inrättande, hafva R.
St. likväl stannat i den öfvertygelse, att — sedan vid detta Riksmöte, uppå Tionde Hufvud-Titeln, för Undervisnings-verken i allmänhet en tillökad summa af 60,000 R:dr blifvit beviljad, derunder inberäknade 18,000 R:dr för Universitetens och\TiUämpnings-Scholomas fullkomnande, samt då, i händelse E. K. M. skulle i INåder bifalla Läroverks-Comite'ns förslag att, med de i Stockholm, Götheborg och Carlskrona för Flottans behof redan organiserade Navigations- och Styrmansscholor, förena dylika Undervisnings-anstalter för Coopvaerdie-skeppare, kostnaden för en sådan förening af undervisningen å dessa orter, enligt af Comiten framlagd specifik beräkning, icke skulle komma alt öfver - Exp.-Utsk.
N;0 47°* 4* stiga 1,950 R:dr ärligen, oberäknadt 600 R:dr i ett för allt till Inventariers anskaffande, — svårighet, i sådant fall, icke eller torde möta, att af sistomförmälde 18,000 R:dr denna obetydliga utgift bestrida.
Vid sådant förhållande, och då, hvad ankommer det af E. K.
M. alternativt framställda förslag, att, genom en serskild afgift å utrikes gående fartyg, bereda tillgång för Navigations-scholors inrättande, R.
St. funnit betänkligt att en sådan för handeln betungande allmän afgift föreskrifva ; hafva. R.
St, till E. K. M;s Nådigste pröfning skolat öfverlemna , att, vid fördelningen af de 18,000 R:dr, som vid denna Riksdag blifvit för Universitetens och Tillämpningsscholornas fullkomnande beviljade, i Nåder afgöra och bestämma, huruvida och till hvad belopp något bidrag för^avigations-scholors inrättande deraf må kunna beviljas.
Rikets Ständer framhärda etc. 42 Exp.-Utsk.
Skrif v. N:o 471 • N:o 47*« Uppl. o. godt, hos Ridd. och Adeln d. 17 Mars r83o.
Rikets Stänclers underdåniga Skrifvelse> angående' verkställd .granskning af Chartte-Sigillåtpi-ContoiPets HufvudBok för är 182,6. 1826 upprättade, uti E. K. M:s och Rikets Kammar-Rätt utan anmärkning reviderade och Stats-Utskottet tillställda Hufvudbok har derstädes blifvit granskad, utan att jiågon omständighet dervid förekommit, sorn ansetts föranleda till någon serskild åtgärd från R.
St:s sida; hvilket R.
Preste-Ståndet d. 17 Borgare-Ståndet d. 17 Bonde-Ståndet d. 17 S. A. K.
Den uti Chartse-Sigiliatce-Contoirét för år Rikets Ständer framhärda etc. Exp.-Ulsk.
N,o 472. 4> N:o 472- UppJ. o. godk. hos Ridd och Adeln', d. 17 Mars i83o, Preste-Ståndet d. 17 — — Borgare-Ståndet d. 17 — — Bonde-Ståndet d. 17 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående återbetalningen af Creditiv-medlen för Spannmåls uppköp. S. A. K. Uti Skrifvelse d. 16 innevarande månad , hafva väl R.
Constilutions-Utshottets Memorial, iV.o 72; 9 Nionde Voterings-Propositioiien.
N:ris 38 och 67.) ”Den, som anser
Valrättens utöfning böra bestämmas i enlighet med den i Constitutions-Utskottets Memorial N:o 38 framställda, af Bondeståndet godkända grundsats af samfälda val, röste Ja; , Den, det ej vill, röste Nej.
Nej, kommer, såsom liufvudgrund för Svenska National-representationens ombildning, att antagas valrättens utöfning Stånds- eller classvis.” Voteringen utföll med Fyra tiofyra Ja och Trettiofem.
Arik. till Exp. Utsh. den 18 Dec,, hl. 1 t. m. Memorial till Riksens Ständer, med förslag till ändring uti usta $:n g mom. Trjckfrihets-Lagen.
Tredje punkten af 9 mom. 1 §.
Tryckfrihets-lagen innehåller uti första perioden, att utgifvare af Dagblad och Periodiska skrifter ej häfver brutit emot Författares egande-rätt, då han, i dem, insända anonyma skrifter utgifver.
Enär det ej gerna kan ifrågasättas, alt utgifvare af periodisk skrift skulle bryta emot insändares författare-rätt, då han fullgör den sednares begäran om införandet af en uppsats i den periodiska skriften, synes åberopade lagbud egentligen hafva tillkommit i ändamål alt betrygga utgifvare af periodisk skrift mot ansvar, så väl i fall författaren af en uppsats skulle, emot verkliga förhållandet, förneka dess insändande och mot utgifvaren väcka ersättnings-anspråk, som ock för den icke otänkbara händelse, att en författares arbete eller någon del deraf, mot hans vilja och vetskap, skulle af en tredje Bih. till R.
Fröt. 18-40. 3 Sami. 34 Höft. 2 10 Constitutions-Utskoltets Memorial, N.-o j3. genom anonymiteten skyddad person, af illvilja eller annan anledning, lill utgifvaren insändas och, af denne, på god tro emottaget, uti den periodiska skriften införas.
Men om, å ena sidan, medgifves billigheten af berörde stadgande och dess nödvändighet, så framt eljest anonyma uppsatser skola kunna i periodiska skrifter upptagas, så får, å den andra, icke eller förbises giltigheten af författares anspråk på betryggandet af deras egande rätt, så vidt den kail betryggas, eller åtminstone derhän, att utgifvare af periodisk skrift ej må, såsom nu, till följd af meromförmälde Grundlagsbud, möjligen kun blifva förhållandet, undgå ansvar, i händelse bevisas kan, att han veterligen emot en Författares vilja åtkommit och genom trycket till allmänheten beJordrat den sednares arbete.
Constitutions-Utskottet får derföre, med gillande af en inom Utskottet väckt motion, bos Riksens Ständer, för den i 56 §.
Regerings-formen uppgifna behandling, föreslå nedanstående genom tillägg förändrade redaclion af l:a perioden uti 3:e punkten 9:e mom. af Tryckfrihels-lagens 1 §.
Utgifvare af Dagblad eller Periodiska skrifter häfver ej brutit emot författares egande-rält, då han, i dem, insände anonyma skrifter ulgifver, sä framt ej styrkas kan3 att han med vetskap åtkommit dem emot Författarens vilja.
Stockholm den 22 October 1840.
Arik. till Exp. Utsk, den 18 Dec. kl. 1 e. m.
Memorial till Riksens Ständer, med föreslående af ett tillägg i 1 g mom.
Med den åsigt, att uppsatser, som blifvit uti Periodisk skrift införde, äro, likasom sjelfva skriften, att anse såsom allmänhetens tillhörighet, så till vida att en dylik uppsatts skall sedermera kunna uti andra periodiska skrifter reproduceras, ulan att sådant må såsom eftertryckt betraktas, får Constitutions-Utskottet, som i detta fall likväl finnér den skrift böra uppgifvas, hvarifrån uppsatsen blifvit hemtad, hos Riksens Ständer, jemlikt en inom Utskottet gjord motion, för grundlagsenlig behandling föreslå nedanstående tiil - Constitutions-UIskottets Memorialj N.-o jp. lägg näst efter l:sla perioden uli 3:e punkten af 9 moro. 1 §.
TryckfrihetsLagen:
Uppsatser, hemtade ur Dagblad eller Periodisk skrijt, som uppgifves, anses icke såsom eftertryckte, då de i andra Dagblad eller Periodiska skrifter införas.
Hvilken, sorn å en skrift — — — lemnad är.
Prosten Hallström reserverade sig emot detta beslut, så vida det rörer uppsatser, hemtade från Periodiska skrifter, i hvilket lall han ansag
Författarens serskilda tillåtelse erforderlig och hans egande rätt trädas för nära genom den i beslutet medgifna rättighet alt, honom ohörd, aftrycka de artiklar, som han i Periodiska skrifter ”låtit införa, och som möjligen dock ega ett högre, af honom sjelf uppskatladt, värde.”
Uti denna reservation instämde Herr Geijer, så till vida, alt han ansåg det ej böra vara tillåtet, alt ifrån en i en annan Periodisk skrift i sin helhet införa articlar, utan författarens medgifvande.
Professor Geijer instämde i Prosten Hallströms ofvanstående Reservation.
Ank. till Exp. Utsk. den 18 Dec., kl. l e. m. Memorial till Riksens Ständer, med förslag till ändring i a 4 mom.
T ryckfrihets‘Lagen.
Jemlikt 2 §. 4 mom.
Tryckfrihets-lagen, skall, bland andra, det undantag från samma moments allmänna stadgande, rörande utgifvares rätt alt till tryckning utbekomma handlingar, iagttagas, att deposita af skrifter och handlingar, anförtrodde åt publik vård, ej kunna utgifvas eller erhållas utan deras tillstånd, sorn desamma angå eller tillhöra.
Till följd af detta undantags stadgande kunna berörde slags deposita, af huru stor vigt för historien eller andra vetenskaper, de än må vara, blifva 12 Conslilutions-Uukotlets Memorialj N.o ~4- offentligheten undandragne, i fall antingen de personer aflidit, hvilka egt till utlemnandet meddela tillåtelse, eller ock de, som genom alf eller på annat sätt blifvit egare af sådane skrifter eller handlingar, eller hvilka de angå, vägra att till deras tryckning lemna samtycke.
Ehuru stadgandet är till syftningen billigt och rättsenligt, torde likväl någon begränsning till tiden höra fastställas i afseende på förbudet mot offentliggörandet af ifrågavarande slags deposita, och synes i thy fall tryckningsrätten skäligen kunna medgifvas under samma vilkor, som för ministeriella handlingar eller Diplomatiska personers enskilda anteckningar eller berättelser öfver Ministeriella ärenden är föreskrifvet, eller att meranämnde deposita, skola, så framt de äro äldre än femtio år, utan serskildt tillstånd utbekommas.
Constitutions-Utskoltet får fördenskull, till grundlagsenlig behandling, öfverlemna det förslag, att andra undantags-punkten i 4 mom. af 2 §.
Tryckfrihets-lagen må bringas till följande genom tillägg och omflyttning ändrade lydelse:
Att ej några — — — ej eller enskilda Bref, så vida de ej till något rättegångsmål nödvändigt höra, utan deras tillstånd, som samma Bref angå eller tillhöra, ej eller ät publique vård anförtrodde deposita af skrifter och handlingar, utan deras tillstånd, sorn örn depositionen förordnatj så framt ej sådane deposita äro äldre än femtio år och någraj i afseende på dem gifna föreskrifterj ej emot offentliggörandet lägga hinders kunna utgifvas eiler utbekommas.
Den — — Riksdaler.
Stockholm den 22 October 1840. STOCKHOLM, Eckstei^ska Trtcrfriet, i840. Constitutions-Ut skottets Memorial, N:o j5. j N:o 75.