Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är pä förebuden till hela Näringens undergäng och pä de allmänna följderna deraf, som Kongl. Maj:t kallar Riksens Ständers upp. märksamhet.
Enstildta förluster kunna genom enskilda tillgängar och enskild omtanka ersättas.
En hel och »vidsträckt näring deremot, en gäng fallen, äterupprättas icke genom de kraftigaste allmänna anstallter, för sent widtagna.
Den utgör uti kedjan af ett Rikes Oeconomiska system en wäsentlig länk, som icke kan brytas, utan att äfwen det helas sammanhällande och werkande kraft gär förlorad.
I de sädesgifwande
Landsorterna föres en allmän klagan öfwer swärigheten att afsätta twänne ärs rika grödor.
Alla försök att genom tillfälliga anstallter hälla spannmälsprisen wid en skälig höjd, blifwa sannolikt antingen fruktlösa eller af en föga waraktig werkan, sä län. ge spannemälen icke finner inom landet en emot productionen swarande afsättning.
Dertill äter fordras förnämligast, att Jernwerks. rörelsen kan underhällas, och att desi Idkare äga förlag, att i goda är upphandla mera af denna förnödenhetswara, än de för den närwarande tiden oundgängligen behöfwa.
Om en widsträcktare hjelp för Bergshandteringen nu icke är möj - 708 Den 24 September. möjlig, anser Kongl. Majit ätminstone nödigt, att de ifrän längre tider tillbaka stadgade an. stallterna till dest understöd genom Banco.
Län pä Bruks-effecter, göras sä werksamma, som de, utan Bankens förlust, kunna bltfwa.
I en lid dä aftättningen pä sädane effecter icke din» dräves af nägra Politiffa förhallanden, förestress, för att befrämja utskeppningen deraf, att de endast finge i Banken belänas under de mänader af äret, dä Rikets hamnar manligen äro för all segelfart af naturen tillslutne.
Den. na föreskrift synes wid förändrade omständig, beter sä mycket hellre böra upphöra, som Ban. kens
Läne biträden derigenom icke förökas, e. medan, när utskeppningen under sommarmänaderna är af oöfwerwinneliga hinder hämmad, alla de effecter, som dä pä mägarna inkomma, blifwa de första dagarna af November pä engäng i Banken belänte, hwarigenom den sum. ma af Banco-Sedlar, som eljest hade smänin. gom och omärkligen spridt sig i rörelsen, utgär t en märkbar och derigenom pä Bankens Credit möjligen werkande matza Efter en annan föreskrift, äfwen beräknad pä en fri utstepp. ning, böra wid en witz tid af äret alla Län pä Wäg.
Proposition N:o 20. 17 doren m. m. J. W. Beijer, under åberopande deraf att han,' jemlikt hvad en bifogad tjensteförteckning utvisade, sedan den 9 Juli 1831 tjenstgjort såsom chef för nämnda stuteri, samt att han, som är född den 20 April 1796, vid snart fyllda 70 lefnadsår med bekymmer såge den tid nalkas, då af åldern minskade krafter och helsa nödgade honom att lemna en befattning, hvilken han i 34 år eller alltsedan Ottenby stuteri anlades innehaft, men som till följd af sin mångfalldighet kräfde en man med oförsvagad verksamhetsförmåga, — i underdånighet anhållit att, då sökandens ekonomiska ställning icke vore a( beskaffenhet att kunna betrygga hans framtida utkomst, Kongl. Maj:t måtte täckas, medelst aflåtande af nådig framställning till Rikets Ständer, bereda honom vid afskedstagandet pension å Allmänna Indragningsstaten.
Vid öfverlemnandet af berörda ansökning har Stuteri-öfverstyrelsen, med vitsordande af de förtjenster, sökanden vid organiserandet af ifrågavarande stuteri och såsom dess chef inlagt, i afseende härå anfört, bland annat, att Ottenby kungsgård, hvaruppå det blifvande stuteriet skulle grundas, af honom emottogs i förfallet skick så väl hvad jordbruk som åbyggnader beträffade; men att under den sedermera förflutna tiden, i jemnbredd med uppställningen och utbildandet af ett värderadt stuteri, hvarifrån redan mer än tusen hästar utgått och som obestridligen haft ett märkbart inflytande på landets hästafvel, berörde kungsgård vunnit så betydlig förbättring, att dess värde kunde anses tredubbladt, utan att dervid tages i beräkning de samtidigt tillkomna dyrbara byggnaderna, hvilka dock till en del blifvit uppförda medelst särskildt anvisade medel.
Enligt nu gällande stat består Stuteri-chefens lön af Fyratusen Riksdaler kontant, 84 kubikfot råg, 78 kubikfot korn, föda för 7 kor, 25 famnar ved, bostad och trädgård samt fiske, hvilka natura-förmåner ansetts kunna värderas till omkring
Ett tusen Riksdaler, utgörande således alia löneförmånerna sammanräknade Fem tusen Riksdaler.
Med hänsigt till billigheten deraf, att en Statens tjenare, hvilkens mer än vanliga förmåga och oafbrutna verksamhet så länge och med så mycken framgång varit egnade åt det allmänna, tillförsäkrades en från näringsbekymmer befriad ålderdom, har Stuteri-öfverstyrelsen ansett sig ega giltiga skäl att förorda den gjorda ansökningen samt i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes bereda Hofstallmästaren Beijer en pension af Fyra tusen Riksdaler vid afgång från befattningen såsom chef för meranämnda stuteri.
Efter öfvervägande häraf vill Kongl. Maj:t, i öfverensstämmelse med hvad Stuteri-öfverstyrelsen hemställt, härmed föreslå Rikets Ständer, att Hof-stallmästaren Beijer, under hvars nitiska och långvariga förvaltning
Ottenby stuteri blifvit ordnadt och på ett särdeles förtjenstfullt sätt handhafdt och utvidgadt, må vid afgång från sin befattning såsom chef för nämnda Stuteri-inrättning uppföras å Allmänna Indragningsstaten till åtnjutande under sin återstående lifstid af en årlig Bih. till R.
Prot. 1865 & 1866. 1 Sami. 1 Afd. 11 Haft. 3 18 Kongl. Majlis Nåd.
Proposition N:o 20. pension, beräknad til! 80 procent al‘ de med befattningen förenade löneförmåner, eller Fyra tusen Riksdaler.
De till ärendet hörande handlingar skola tillhandahållas det Utskott, till hvilket frågan varder af Rikets Ständer öfverlemnad; och Kongl.
Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. CARL G- Lagerstråle - Utdrag af Protokollet öfver Civil-Ärenden^ hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 27 Oktober 1865.
Hans Excellens, Herr Justitie Statsministern, Friherre de Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, Thulstrup, R euler skiöld och Carlson.
Slutligen uppläste Departements-chefen, Statsrådet Lagerstråle, till justering följande, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, förut fattade nådiga beslut, uppsatta förslag dels till nådiga Propositioner till Rikets Ständer: l:o angående berättigande lör Chefen vid Ottenby stuteri, Hof-stallmästaren J. W. Beijer, att vid afskedstagande! erhålla pension å Allmänna Indragningsstaten; Kongl. Maj.ts Nåd.
Proposition N:o 21. 19 Enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande beliagade Kongl.
Majit dessa förslag i nåder gilla samt befallde att, i enlighet dermed, propositioner och skrifvelser, af den lydelse bilagorna Litt.
A — — — till detta protokoll utvisa, skulle till Rikets Ständer allåtas.
Ex protoeollo Axel Hegardt.
A:o 21.
Ank. till Exp.-Utsk. den 10 Nov. 1865, kl. 11 f. m. Kongl.
Majis nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ytterligare förlängning i den för uppmuddring af Ystads hamn bestämda arbetstid; Gifven Stockholms Slott den 27 Oktober 1865.
Sedan Rikets Ständer vid 1853—1854 års riksdag för uppmuddring af hamnen vid Ystad anvisat en summa af 60,000 Riksdaler Banko, att utgå med 20,000
Riksdaler såsom anslag utan återbetalningsskyldighet och 40,000 Riksdaler såsom lån, under vilkor, bland annat, att staden förbunde sig att ansvara för muddringsarbetets fullbordande inom fem år, samt Kongl. Majit under den 25 Juli 1855 i nåder gillat en af Chefen för Södra Väg- och Vattenbyggnads-distriktet, numera Öfversten m. m. C. G. Beijer uppgjord plan, jemte kostnadsförslag, i afseende å ifrågavarande företags utförande, afslutade derefter, på nådig befallning, Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader, å Kronans vägnar, med Hamndirektionen i Ystad, såsom behörigen utsedd arbetsdirektion, kontrakt, genom hvilket vederbörande förbundo sig att under loppet af September månad nyssnämnda år påbörja och till den 1 September 1860 fullborda muddringsarbetet.
Då emellertid, till följd af oförutsedda hinder och svårigheter, omlörmälda 20 Kongl. Majlis Nåd.
Nio 21. muddringsarbete icke till den sålunda bestämda terminen medhunnits, samt Hamndirektionen af sådan anledning hos Kongl. Maj:t begärt fem års förlängning i den för arbetets fullbordande föreskrifna tid, öfverlemnades denna ansökning till Rikets Ständers pröfning; hvarefter Rikets Ständer, enligt deras under den 28 Juli 1860 härom aflåtna underdåniga skrifvelse, funno skäligt att, med vederbörandes befriande från den genom ingånget kontrakt åtagna förbindelsen att till den 1 September 1860 fullborda det påbörjade muddringsarbetet i hamnen vid Ystad, medgifva den af Direktionen begärda förlängning i arbetstiden för nämnda företag, under vilkor att, med fortfarande tillämpning af det afslutade kontraktets stadganden i öfrigt, staden förbunde sig att ansvara, det muddringsarbetet blefve fullbordadt till den 1 September 1865.
Den af staden Ystad i sådant hänseende afgifna säkerhetsförbindelse, hvilken blifvit af Kongl. Majit godkänd, öfverlemnades med nådigt Bref den 14 December 1860 till Fullmägtige i Rikets Ständers Riksgäldskontor, hvarest, enligt de om det anvisade bidragets utbekommande meddelade bestämmelser, en fjerdedel af de för ifrågavarande företag såsom anslag utan återbetalningsskyldighet beviljade medel skall innestå till dess arbetet blifvit färdigt, afsynadt och godkändt.
Uti en till Kongl. Majit ställd, af Dess Befallningshafvande i Malmöhus län med underdånigt memorial den 16 sistlidne Augusti insänd och förordad ansökning, har Hamndirektionen nu, jemte förmälan att, ehuru ifrågavarande muddringsarbete påbörjades år 1855 och sedermera hvarje år under tjenlig arbetstid oafbrutet fortgått, detsamma likväl, hufvudsakligast i anseende till hamnbottnens hårda och stenbundna beskaffenhet, ännu icke hunnit afslutas, samt att de återstående muddringarne, hvilka funnos antydda å en bifogad, utaf chefen för Södra Vägoeh Vattenbyggnads-distriktet upprättad, karta erfordrade en tid af minst 4 till 5 år, — i underdånighet anhållit, att Kongl. Majit måtte täckas än ytterligare utsträcka arbetstiden för ifrågavarande uppmuddring af Ystads hamn till den 1 September 1870.
Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader, häröfver hörd, har i underdånigt utlåtande den 23 sistlidne Augusti anfört att, som muddrings- och fördjup— ningsarbetet i Ystads hamn fortgått alla år och årligen blifvit af chefen i Södra Vägoch Vattenbyggnads-distriktet besigtigadt, utan att skäl till anmärkning emot åtgärderne förefunnits, samt vid inspektion å företaget i nästlidne Juli månad utrönts, att arbetet säkerligen nu skulle ernått sin fulländning så vida icke i hamnens botten, på en del ställen, anträffats större och mindre sammangyttringar af stenblock, innehållande ända till flera hundra kubikfot hvardera, hvilka måste sprängas och upptagas, innan muddring med ångmachin varit möjlig att verkställa; så och då härtill komme, att Ystads kommun, jemte det att omkring 140,000 Riksdaler Riksmynt blifvit från år 1855 till närvarande tid på muddringsarbetets bedrifvande använde, derutöfver bekostat kajbyggnader m. m. för ett belopp af omkring 102,000 Riksdaler samma mynt, ansåge Styrelsen sig ega skäl i underdånighet tillstyrka, det Kongl. Majit måtte till Rikets Ständer aflåta nådig framställning om Kongl. Maj:ls A åd.
Proposition N:o 21. 21 beviljande af ytterligare förlängning i tiden för merberörda arbetes fullbordande; hemställande Styrelsen att terminen måtte utsträckas till den 1 September 1870, helst hinder icke mötte för arbetets afsyning, i fall detsamma dessförinnan skulle hinnas fullfärdigt. f öfverensstämmelse med hvad Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader sålunda tillstyrkt, vill Kongl. Majit härmed i nåder föreslå Rikets
Ständer att medgifva den ändring i vilkoren för tilIgodonjutandet af det till uppmuddring af Ystads hamn anvisade statsbidrag, att ytterligare anstånd intill den 1 September 1870 med fullbordandet af ifrågavarande muddringsarbete beviljas; kommande handlingarne i målet, jemte ofvannämnda karta, att Stats-Utskottet tillhandahållas.
Majit förbi i fver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. CARL. G.
Utdrag af Protokollet öfver Civil-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 27 Oktober 1865.
Närvä rand e : Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld och Carlson.
Prot. 18G5 & 1866. 1 Sami. 1 Afd. 11 Helft. 4 22 Kongl. Ma):ts Nåd.
Departements-chefen, Statsrådet Lagerstråle, till justering (oljande, i öfverensstämmmelse med Kongl.
Majrts, uppå Stals-Rådets enhälliga tillstyrkande, förut fattade nådiga beslut, uppsatta förslag dels till nådiga proposition ner till Rikets Ständer: l:o _ — — — — — — — — — — — — 2:o angående ytterligare förlängning i den för uppmuddring af Ystads hamn bestämda arbetstid.
Enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande behagade Kongl' Maj: t dessa förslag i nåder gilla samt befallde alt, i enlighet dermed, propositioner och skrifvelser af den lydelse, bilagorna Litt.
— R — — till detta protokoll utvisa, skulle till Rikets Ständer allåtas.
STOCKHOLM, tryckt hos J. & A.
Riis, 1305.
Proposition N:o 22. 1 ]Y:o 22, Ank. till Exp.-Utsk. den 10 Nov. 1865, kl. 11 f. m. Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående berättigande för Sekreteraren vid Ofver-Ståthållare-embetet för Polis-ärenden och åtskilliga Landssekreterare, att för tiden från och. med år 1863 och så länge de sina befattningar innehafva, å Allmänna Indragningsstaten årligen uppbära ersättning för förlorad inkomst af passlösen; Gifven Stockholms Slott den 27 Oktober 1865.
I sammanhang med beslutet om utfärdande af Förordningen angående upphäfvande af skyldigheten för resande att vara med pass försedda, förklarade Kongl.
Maj:t den 21 September 1860 att der, till följd af nämnda Förordning, märklig minskning i påräknad inkomst af lösen för pass skulle inträffa för de Öfverståthållare-embetet eller Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande underlydande, af Statsverket aflönade, tjenstemän, som innehaft sina befattningar före Förordningens utfärdande, Kongl.
Majit ville tillse, huruvida någon ersättning för sålunda förlorad inkomst kunde af tillgängliga medel dem beredas.
I berörda hänseende förständigades Ofverståthållare-embetet och Kongl. Maj:ts Befallningshafvande att efter hvarje års slut till Kongl. Majit inkomma med uppgift å de belopp, hvarmed under året passlösen för sådane tjenstemän understigit medelbeloppet af samma lösen under åren 1855—1859; och hafva, efter hvad här nedan närmare varder förmäldt, ersättningar för åren 1861 och 1862 till vederbörande tjenstemän utgått från besparingarne å andra Hufvudtiteln, hvilka besparingar dock, efter hvad anmäldt blifvit, icke anses kunna till de ersättningar hvarom nu är fråga lemna ytterligare tillgång.
Under loppet af år 1864 hafva dylika uppgifter jemte ersättningsanspråk för år 1863 inkommit från följande embetsmyndigheter, nemligen:
Öfverståthållare-embetet, der de tjenstemän, hvilka inkomsten af passlösen då tillkommo, voro dels numera aflidne Sekreteraren vid Ofverståthållare-embetets Bih. till R.
Prot. 1865 <5t 1866. 1 Sami. 1 Afd. 12 Häft. 1 2 Kongl. Maj:ts Nåd.
Kansli Carl Telander, dels Sekreteraren vid Öfverståthållare-embetet för Polisärenden m. m. O. B.
Hult, som till denna befattning utnämndes år 1841.
Mellan dessa båda tjenstemän hade, enligt Öfverståthållare-embetets, på grund af Kongl. Brefvet den 15 Januari 1831, under den 27
December 1855 meddelade beslut, behållna inkomsten af passlösen varit sålunda fördelad, att Sekreteraren vid Ofverståthållare-embetets Kansli erhållit ?:delar och Sekreteraren vid Öfverståthållare-embetet för Polisä-renden jhdelar; dock att lösen för påteckning af utländningars pass, i de fall, då innehafvaren färdats inom landet, tillföll sistbemälde Sekreterare ensam.
Enligt vederbörandes uppgifter, hvilkas vigtighet af Öfverståthållare-embetet vitsordats, hade, efter afdrag af åtskilliga omkostnader, behållna inkomsten af lösen för nya pass och för påteckning af utländningars pass, då innehafvaren åter - vändt till utrikes ort, utgjort för de fem åren 1855—1859 i medeltal R:dr 4,584: 95, hvaremot för år 1863 behållningen af denna lösen uppgått till endast » 1,910: 50, så att skilnaden utgjorde R:dr 2,674: 45; hvarjemte lösen för påteckning af utländningars pass, då innehafvaren färdats inom landet, utgjort i medeltal för de omförmälda fem åren » 348: 70, men för år 1863 endast » 5: — och skilnaden således R:dr 343: 70.
Då hela behållna medel-inkomsten för åren 1855—1859 alltså utgjort » 4,933: 65, men för år 1863 endast . . ; » 1,915: 50, så utgjorde hela den förlorade inkomsten för sistnämnda år .
R:dr 3,018: 15, men om den tillförene af Kongl. Maj:t stadgade grund för sportelersättningens bestämmande äfven nu följdes, så uppstode ett belopp af 2,524 R:dr 78 öre; hemställande Öfverståthållare-embetet att till Sekreteraren Hult, jemlikt ofvanberörda fördelningsgrund, måtte, med uteslutande af öretalet, af allmänna medel utgå R:dr 1,638.
Maj:ts Befallningshafvande i Skaraborgs län, der Lands-sekreteraren A. M. Bolinder blifvit år 1858 till denna befattning utnämnd och medelbeloppet af passlösen för åren 1855—1859 utgjort R:dr 171: 64, hvaremot samma lösen för år 1863 uppgått till endast . . . . » 34: 49, så att skilnaden utgjorde R:dr 137: 15.
Maj:ts Befallningshafvande i Kronobergs lån, der Lands-sekreteraren m. m. C. A.
Holmberg blifvit till denna befattning utnämnd år 1852 och medelbeloppet af passlösen för åren 1855—1859 utgjort R:dr 487: 81, men 1863 års slik lösen endast » 68: — hvadan skilnaden vore R;dr 419: 81.
Proposition N:o 22. 3 Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Östergötlands län, der Lands-sekreteraren A. G.
Lignell blifvit till befattningen utnämnd den 3 Februari 1860 och för åren 1855—1859 medelbeloppet af passlösen utgjort R:dr 485: 22, hvaremot passlösen för år 1863 uppgått till endast » 149: 99; utgörande således skilnaden R:dr 335: 23.
Maj:ts Befallningshafvande i Elfsborgs lån, der Lands-sekreteraren m. m. C. O. Almqvist blifvit år 1847 till samma befattning nämnd och medelbeloppet af passlösen för åren 1855—-1859 utgjort R:dr 131: 38, 1863 års lösen » 41: 25, och skilnaden således . . '.
. . . R:dr 90: 13. . Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Calmar lån, der Lands-sekreteraren m. m. C. A. Palme blifvit nämnd till befattningen år 1839 och medelbeloppet af influten passlösen under åren 1855—1859 uppgått till 423 R:dr 70 öre, eller jemlikt den beräkning, som blifvit af Kongl. Maj:t förut antagen, minskadt till R:dr 381: 33, hvaremot år 1863 influtit endast » 63: 75, så att skilnaden utgjorde R:dr 317: 58.
Maj:ts Befallningshafvande i Gefleborgs län, der Lands-sekreteraren M.
Florman blifvit till befattningen nämnd år 1857 och medelbeloppet af passlösen för åren 1855—1859 uppgått till R:dr 289: 50, men enahanda lösen för år 1863 endast utgjort » 83: 50, hvadan skilnaden vore R:dr 206: — Kongl. Maj-.ts Befallningshafvande i Westernorrlands lån, der Lands-sekreteraren C. W. Rydvall blifvit till denna befattning utnämnd år 1853 och medelbeloppet af passlösen för åren 1855—1859 utgjort
R:dr 207: 9, men 1863 års dylik lösen endast » 39: 75, och skilnaden således R:dr 167: 34.
Maj-.ts Befallningshafvande i Westerbottens lån, der Lands-sekreteraren m. m. C. J.
Cygnaeus blifvit till befattningen nämnd år 1853 och passlösen för åren 1855—1859 utgjort i medeltal R:dr 159: 35, men för år 1863 uppgått till endast » 30: 75, hvadan skilnaden utgjorde R:dr 128: 60.
Maj-.ts Befallningshafvande i Gotlands lån, der Lands-sekreteraren J.
I Lim lineus blifvit år 1859 nämnd till denna befattning och medelbeloppet af passlösen för åren 1855—1859 utgjort R:dr 171: 81, men 1863 års dylik lösen endast « 18: 75, så att skilnaden utgjorde R:dr 153: 6. 4 Kongl.
Proposition Nio 22.
Majlis Befallningshafvande i Christianstads lån, der Lands-sekreteraren m. m. C. A.
Olson blifvit år 1850 till denna befattning utnämnd och medelbeloppet af passlösen för åren 1855—1859 utgjort R.dr 856: 42, men 1863 års lösen endast » 122: 50, så att skilnaden vore R:dr 733: 92.
Majlis Befallningshafvande i Blekinge län, der Lands-sekreteraren H. V. Abelin blifvit utnämnd till denna befattning år 1855 och medelbeloppet af passlösen för åren 1855—1859 uppgått till R:dr 338: 97, men för år 1863 utgjort endast » 54: 40, hvadan skilnaden vore R:dr 284: 57.
Majits Befallningshafvande i Göteborgs och Bohus län, der Landssekreteraren H. Westin blifvit till denna befattning utnämnd år 1859; och har bemälde Lands-sekreterare anfört att, fastän under de år, som föregingo år 1860, några detaljerade anteckningar rörande hvarje års inkomst af passlösen vid Lands-kansliet icke funnos förvarade, samma inkomst likväl nu beräknats på det sätt, att antalet af utfärdade in- och utländska pass efter passjournalerna sammanräknats och lösen för desamma lagts tillhopa, särskildt för de med högre och särskildt för de med lägre lösen belagda, dervid iakttagits att, om någon tvekan uppstått huruvida ett pass varit åtecknadt den högre eller lägre lösen, sådana pass vid sammanräkningen hänförts till den lägre kategorien, äfvensom att, då under en dag funnes antecknadt att ett visst antal personer erhållit pass för resa till utlandet, beräkningen verkställts såsom om endast ett gemensamt pass blifvit expedierad t för dem alla; utgörande, enligt nämnda beräkning, medel-inkomsten af pass under åren 1855— 1859 R:dr 2,474: 32, hvaremot passlösen för år 1863 uppgått till blott » 759: 25, hvadan skilnaden utgjorde R:dr 1,715: 7. Kongl. Majits Befallningshafvande i Jemtlands lån, der Lands-sekreteraren P. G. Rissler blifvit till befattningen nämnd år 1856; och har Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, under vitsordande att icke någon passlösen der influtit under år 1863, insändt underdånig ansökning af Rissler att för »listad sportelinkomst under berörda år, i likhet med hvad Kongl. Maj:t honom för de två derförutgångna åren beviljat, undfå ersättning med R:dr 250: — och slutligen Kongl. Majits
Befallningshafvande i Norrbottens län, der Landssekreteraren A.
M. Eurén blifvit till denna befattning nämnd år 1846 och medelbeloppet af passlösen för åren 1855—1859 utgjort R:dr 170: 85, men enahanda lösen för år 1863 uppgått till endast » 24: — så att skilnaden utgjorde R;dr 146: 85, Kongl.
I fråga om beloppet af den ersättning för förlorad inkomst af passlösen, hvilken kunde tillkomma sådane af Statsverket aflönade tjenstemän, som innehaft sina befattningar före utfärdandet af ifrågavarande Förordning, har Kongl. Maj:t, uppå Justitie-departementets föredragning den 18 Mars 1862, med afseende å de med förut gällande passföreskrifters tillämpning förenade större både besvär och kostnader, bestämt detta belopp, hvad angick år 1861, för Öfverståthållare-embetets vederbörande tjenstemän och för de af Kongl. Maj:ts öfrige Befallningshafvande till sådan ersättning då anmälda Lands-sekreterare, till skilnaden emellan å ena sidan den för meddelade pass och passpåskrifter under de innan Förordningens utfärdande nästföregående fem år, eller åren 1855—1859 influtna medel-inkomst, minskad med T'-:del, och å andra sidan den under år 1861 uppburna lösen; och hafva dessa grunder jemväl sedermera blifvit tillämpade så väl i afseende på åtskilliga andra för år 1861 framställda anspråk af enahanda beskaffenhet, som ock vid bestämmandet af ersättningsbeloppen för år 1862.
De ersättningsbelopp, som för åren 1861 och 1862 blifvit från besparingarne å andra Hufvudtiteln tillagda de tjenstemän inom Öfverståthållare-embetet och Länsstyrelserna, om hvilka numera är fråga, hafva utgjort: år 1861. år 1862.