Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med hänseende till den synnerligen utmärkta förtjenst, hvarmed »Svenska folkets Historia» blifvit af Strinnholm tecknad, för utgifvande af hvilket arbete, såsom én prydnad för Sveriges litteratur, ett särskildt ärligt anslag jemväl varit honom af Rikets Ständer tillerkändt, hemställde Stats-Rädet i underdånighet, alt Kongl.
Maj.t täcktes besluta framställning till Rikets Ständer derom, att åt Slrinnholms i tryckande behof efterlemnade ålderstigna hustru måtte för hennes återstående lifstid beviljas en ärlig pension af Ett Tusen Tvä Hundra Riksdaler Riksmynt, att utgå och beräknas från och med Februari månad innevarande år eller månaden näst efter den, hvari Strinnholm alled och med hvilken det honom tillagda anslag till följd deraf upphörde.
Hvad Stats-Rådet i förestående tjugo mäl i underdånighet yttrat och tillstyrkt, läcktes Kongl. Maj:t till alla delar i nåJer gilla och bifalla.
Ex protocollo, Eda.
Utdrag af Prolocollet ofver Ecclesiastik-Arender, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slolt den 19 September 1862.
Hans Excellens Justitie—Stats-Ministern Herr Friherre De Geer, Hans Excellens Stats-Ministern för Utrikes ärenderna Herr Grefve Manderström.
Departements-Chefen, Stats-Rådet Thyselius, föredrog i underdånighet: Bih. till R.
Prot. 1862 & 1863. 1 Sami. 1 Afd. 8 Höft. 2 10 Bil. till Kongl. Maj.-ts Nåd.
Nionde hufvudlileln. 36:o Angående^ Kanslerns för Upsala Universitet underdåniga Memorial af den 13 sistlidne Allmänna In- Augusti med öfverlemnande af en utaf Adjunkten i Mathematik och Fysik vid dragnings- nämnde Universitet Magister Henrik Falck hos Kanslern gjord ansökning, deri Falck, SlQlcti cil jkd” jungen vid sorD nuraera ingått i sitt 72:dra år och 46 år varit såsom Lärare vid Universitetet Upsala Uni- anställd, anhållit om afsked från denna sin befattning, med rättighet att till sin död Falck. oförminskadt få bibehålla sina nuvarande inkomster, beslående, utom lönen 2,500 R:dr, af Barchaeiska stipendiet lil R:dr 16 öre och 6 famnar ved mot ersättning för huggning}- och forslingskostnaden.
Uti sitt öfver denna ansökning den 17 sistl.
Maj afgifna utlåtande hade Consistorium Acndemicum väl erinrat, att, enär det af Professor A. G.
Barchaeus den 21 Juni 1806 upprättade testamente innehölle, att årliga räntan å det af honom donerade kapitalet skulle, »såsom ett stipendium tilldelas någon af Akademiens Adjunkter i Theologiska, Juridiska och Filosofiska Fakulteterna eller ock vice Biblio thekarie eller någon af Bibliothekets Amanuenser» och deraf syntes följa, att nämnde stipendium icke kunde åtnjutas af annan än i tjenst varande Adjunkt, vice Bibliothekarie eller Amanuens, samt, jemlikt nådiga Brefvet af den 22 April 1779, den Universitets-liirore och tjenstemän å lön anslagna ved endast tillfölle dem, som vore i verklig tjenst, så kunde Konsistorium icke anse Adjunkten Falck efter afskedstagande! vara lagligen berättigad att uppbära hvarken förberörde stipendium eller den honom såsom Adjunkt tillkommande lönered, hvaremot Consistorium ansåge Adjunkten Falck, med hänseende till hans höga ålder, långa och för uppehållande af åtskilliga Professioner mer än vanligt anlitade lärareverksamhet väl förtjent att, då han vid tilltagande svaghet och sjuklighet nödgas söka afsked, varda hugnad med bibehållande af hela sin innehafvande lön 2,500 R:dr, så vida tillgång dertill kunde beredas; Och som Emeriti-löner för Adjunkter icke funnos anslagna, hemställde Kanslern, huruvida det icke skulle täckas Kongl. Majit att till Rikets Ständer aflåta Proposition om anslag på Indragnings-Staten af ett nyssnämnde Adjunktslön motsvarande belopp, för alt få af Adjunkten Falck åtnjutas, sedan han sökt och erhållit afsked.
Stats—Rådet tillstyrkte, att Kongl.
Majit måtte, på sätt Universitetets Kansler hemställt, till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition derom, att Adjunkten Falck, efter erhållet afsked, måtte, i likhet med hvad förut i dylikt fall egt rum, för sin återstående lifstid hugnas med cn årlig pension från Allmänna Indragnings-Staten, motsvarande hans vid Universitetet innehafvande lön af 2,500 R:dr Riksmynt, Bil.
N:o 7 d) till Kongl. Maj-.ls Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. il Hvad Stats-Rådet i sist uppräknade 29 mål underdånigst föreslagit och hemställt täcktes Kongl. Maj:t till alla delar gilla och bifalla.
Ex protocollo, Edv.
Utdrag af Protokollet ofver Ecclesiastik-Ar enden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 14 Oktober 1862.
Hans Excellens Justitie-Stats-Ministcrn Herr Friherre De Geer, Hans Excellens Stats-Ministern för Utrikes Ärenderna Herr Grefve Manderström, Stats-Råden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld.
Departements-Chefen, Stats-Rådet Thyselius föredrog i underdånighet följande ärenden, rörande dels regleringen af Åttonde Hufvudtitelns såväl ordinarie som extra Stat, dels åtskilliga anslag att å Allmänna Indragnings-Staten uppföras, och anförde dervid i underdånighet: l:o.
Då, beträffande Ecclesiastik-Departementets Expedition, förekommer, att ex-
Departcmentra ordinarie tjenstemännens arbetsbiträde, till följd af göromålens ständiga tillväxt, såväl i allmänhet, som särskildt inom den Expeditionen tillhörande Afdelning för undervisningsärender, hvarest i afseende å dels elementarläroverken, dels 12 Bil.
Kier e sist alen:
Ang:de den preslerskapet på Gottland anslagna kronotionde.
Anslag af kronoliondespanmål lill prostelunnor ål kontraktsprosten i Vikbolands kontrakt. och ännu mera folkskolorna, arbetet med hvarje år varit i jemnt tilltagande, måst i betydlig grad anlitas, utan att nöjaktig vedergällning härför i samma mån kunnat lemnäs af det till gratifikationer åt dessa tjenstemän, jemte vaklbetjeningen, å Expeditionens
Stat anvisade mindre betydliga belopp af 1,000 Riksdaler Riksmynt, finnér jag mig föranlåten i underdånighet hemställa, att Eders Kongl.
Maj:t hehagade föreslå Rikets Ständer att öka berörde anslagsbelopp med en summa af 1,000 Riksdaler. 3:o. Sedan Eders Kongl.
Maj:t på underdånig hemställan af Stats-Kontonret, efter föredragning af Chefen för Finans-Departementet, i Nåder beslutat, att den Presterskapet på Gottland anslagna kronotionde 23,053 kubikfot 5 k:r skall uti Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, såsom en Statsverkets inkomst beräknas, hemställer jag underdånigst, att nämnde spannemålsqvantitet må under Åttonde hufvud titelns anslag till Kleresistaten uppföras. 4: o. Uti skrifvelse den 9 April innevarande år har Domkapitlet i Linköpings stift, på anhållan af Kontraktsprosten i Östkinds och Rjörkekinds eller så kallade Wikbolands kontrakt inom nämnda stift, Tbeologiee
Doktorn J. Wåhlander, underdånigst hemställt, att, söm prostetunnor icke utgå från Rönö och Jonsbergs till bemälda kontrakt hörande församlingar, två tunnor kronotiondespanmål måtte, till ersättande af denna brist, åt kontraktsprosten anvisas.
I anledning häraf hafva Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Collegium och Statskontor blifvit hörde och, sedan vederbörande kronofogde och häradsskrifvare samt Landshöfdinge-Embetet i Östergötlands län afgifvit yttranden i ämnet, uti gemensamt underdånigt utlåtande den 15 nästlidne Augusti anfört, att Jonsbergs och Rönö inom Wikbolands fögderi belägna kapellförsamlingar, hvilka i jordeboken utmärkas såsom särskilda socknar, uti 1860 års kronotionde-extrakt för nyssnämnda fögderi icke upptagas med särskilda belopp af kronotionde, utan förekomma med en tiondesumma för Häradshammar jemte Jonsbergs kapell, och med en tiondesumma för Östra Ny jemte Rönö kapell, hvaraf utföres för Östra Ny med Rönö en prostetunna och 3 tunnor 12l7/24 kappar kronan behållet, och för Häradshammar med Jonsberg en prostetunna och 5 tunnor 217/8 kappar kronan behållet, allt hälften råg och hälften korn, samt att, enär, enligt hvad kronofogden och häradsskrifvaren upplyst, prostetunnan för Häradshammars och Jonsbergs församlingars pastorat utgår af ett hemman inom den sistnämnda församlingen, det rätteligen är för Häradshammars församling som en prostetunna fattas; hvadan, och då genom Nådiga brefvet den 10 Juli 1861 blifvit förklaradt, att Häradsham - Bil.
N:o 7 d) till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 1. om Statsverket 1862. 13 mars och Jonsbergs församlingar skola utgöra två särskilda pastorater, samt, enligt 24 § i Nådiga resolutionen på presterskapets besvär den 10 Mars 1719, kontraktsprost fått sig tillerkänd en prostetunna för hvarje församling inom prosteriet, men för två af de till ifrågavarande kontrakt hörande tio socknar, nemligen för Häradshammar och Rönö, någon prostetunna icke finnes anordnad, — Collegierna ansett sig böra, med stöd af Nådiga brefvet den 16 November 1834, i underdånighet hemställa, det Eders Kongl. Majit täcktes af Rikets Ständer äska, att två tunnor oindelt spanmål, hälften råg och hälften korn, måtte, såsom prostetunnor för Häradshammars och Rönö församlingar, på Åttonde hufvudtiteln, Iileresistaten, anvisas åt kontraksprosten i Vikbolands kontrakt, att utgå efter årligen gällande medelmarkegångspris inom Ostergötlands län.
Till hvad Karnmar-Coilegium och Statskontoret sålunda hemställt tillstyrker jag i underdånighet nådigt bifall. 7:o.
Genom Nådigt bref den 17 September 1836 anbefalltes
Domkapitlet i Hernö- Anslag till sands stift att, efter fullständig utredning af förhållandet med aflöningen för ecclesia- ring^&t^pré stikstaten i Lappmarken, uppgöra och i underdånighet inkomma med förslag till sådan stenkapet i reglering af dervarande presterskaps löner, att dessa kunde utgå i penningar till LaPl™,c£l<en belopp, som ansågos för en anständig bergning erforderliga
Uti underdåniga skrifvelser den 20 April 1839 och den 22 Februari 1860 har Domkapitlet afgifvit förslag i berörde hänseende och dervid framställt de skäl, hvilka, enligt
Domkapitlets tanke, förnämligast tala för en snart skeende löneförbättring åt bemälda presterskap, nemligen: att Lappmarken visserligen fått utaf framfarna konungar njuta stora vedermälen af omvårdnad, på det kristendomskunskapen måtte bland dess befolkning allt mera utspridas, och att derföre de löneanslag, som tilldelats presterskapet derstädes, varit, såsom det synes, för sin tid till fullt skäligt belopp beräknade, samt äfven torde blifvit för nuvarande presterskap, oaktadt förökad lefnadskostnad, tillräckliga, om de efter samma beräkningsgrund fortfarande utgått, men att vid Lappmarkens framskridande odling presterskapets inkomster icke, såsom det bort kunna förmodas, vunnit någon tillökning, utan i stället lidit en betydande minskning, enär de tiondegifvande lapparnes antal, i synnerhet till följd af renbetets försämring genom nybyggarnes förvållande, inom nästan alla församlingar aftagit i sådan grad, att, då t. ex. uti Juckasjärvi församling och Saarivuoma distrikt i början af detta århundrade funnos femtio skattande Lappar, finnas nu derstädes ej mera än två sådana, hvaremot de skattskyldige nybyggarne icke i samma mån förökats till antalet, och dessutom, med få undantag, äro så fattige, att de ofta sjelfve behöfva understöd af pre - 14 Bil.
N:o 1, om Statsverket 1862. sterna; hvartill kommer, att, sedan den åt desse senare på lön anslagna kronotiondespanmål icke vidare uppbäres in natura och fritt forslas till Lappmarksgränsen, denna förändring i det ursprungliga adöningssättet försatt dem i en ännu svårare ekonomisk ställning, hvilket förhållande äfven haft till följd, att bristen på prestmän, som äro kunnige i Lappska språket och villige att tjenstgöra inom Lappmarken, blifvit allt mera kännbar och hotar att göra tillsättandet af de presterliga befattningarna derstädes omöjligt.
Hvad nu ifrågavarande reglering angår, har Domkapitlet beräknat lönerna till följande minimibelopp, nemligen: för hvardera af kyrkoherdarne i Föllinge, Dorothea, Fredrika och Frostvikens församlingar, der kännedom af Lappska språket är mindre behöflig, 1800 Rdr, men för hvar och en af dem i Åsele, Wilhelmina, Lycksele, Stensele, Sorsele, Arvidsjaurs, Arjeplougs och Jockmocks pastorater, hvarest kyrkoherden måste ega kunskap i nämnda språk, 2,000 Rdr; för kapellpredikanten i Tärna, der Lappskan är det rådande språket, 1,200 Rdr, men för hvardera af de öfriga kapellpredikanterna, nemligen i Hotagen och Orträsk, hvarest detta språks kännedom icke erfordras, 1,000
Rdr; för hvar och en af kyrkoherdarne i Juckasjärvi och Karesuando pastorater, uti hvilka Finska språket allmännast talas, och der samma svårighet att upprätthålla den presterliga tjenstgöringen förekommit som i de egentligen Lappska församligarne, 2,000
Rdr, men för kyrkoherden i Gellivare pastorat, hvarest gudstjenst hålles både på Svenska, Finska och Lappska språken, 2,500 Rdr.
Komministern i Qvickjocks till Jockmocks pastorat hörande annexförsamling, hvilken prestman tillika är skolmästare och vid de förenade befattningarne åtnjuter en årlig inkomst af omkring 1000 Rdr, har likasom öfrige prestmän, de der bestrida skolmästaretjenst, ansetts icke böra i löneregleringen inbegripas.
— Efter omförmälda beräkning och med angifvande af presterskapets nuvarande inkomster, bland hvilka likväl ej någon behållning af boställena, i anseende till deras svaga jordmån, blifvit upptagen, har Domkapitlet uppgjort följande förslag till aflöningsstat:
N:o 7 d) lill Kongl.
Maj:ls Nådiga Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. lä Nuvarande löneförmåner.
Kronotiondespanmål.
Försam- lingarnes natura- prestalio- ner, efter lönens me- delpris.
Lön af Tillskott i penningar Ordinäre ränta i kontant.
Sädes- slag.
Bclopp.
Yärde efter lönens medelpris.
Ecclesia- slikverket i kontant. lön.
Rdr ö.
Tr kpr Rdr ö.
Kyrkoherden i Föllinge . . . — - Korn 26 14§ ä 12 - 317 33 1391 — 75 — 16 67 1,800 - » n Frostviken.
. — — — — — — - — — 739 50 300 — 760 50 1,800 — » » Åsele 10 - Korn 22 ä 12 16 275 63 1,947 40 50 — — — 2,283 5 » » Fredrika. . . — - )' Råg ( Korn 2 10 4 GJ å 15 ä 12 75 16 | 457 60 707 73 30 - 904 67 1,800 - » » Dorothea . . - - | Råg 1 Korn 2 10 10J å 15 ä 12 75 16 | 157 15 1,088 62 30 - 524 23 1,800 - » » Wilhelmina . - - Korn 24 — ä 12 16 291 84 2,218 12 120 50 - — 2,630 46 » » Lycksele. . . 14 - Korn 28 — å 14 1 392 28 5,048 3,454 28 » » Stensele . . . — - Korn 24 16 ä 14 1 543 24 911 33 50 - 695 43 2,000 - » » Sorsele . . . — - Korn 50 — å 14 1 420 30 494 37 31 - 1,054 33 2,000 - » b Arvidsjaur . 40 - Korn 40 — å 13 18 527 20 885 44 50 - 497 36 2,000 - » b Arjeploug . . 15 — Korn 40 — å 13 18 527 20 470 75 59 — 928 5 2,000 - » b Jockmock . . — - Korn 40 — å 13 18 527 20 594 76 — — 878 4 2,000 - » b Gellivare . . - - Korn 28 — å 13 18 369 4 899 54 76 - 1,155 42 2,500 - » b Juckasjärvi . — - Korn 28 103 å 13 18 373 43 847 19 50 — 729 38 2,000 - » b Karesuando. 15 — Korn 28 103 i 13 18 373 43 405 46 50 — 1,156 11 2,000 - Kapellpredikanten i Hotagen — — — — — — — — — 253 62 300 — 446 38 1,000 — b b Örträsk . 453 8 300 — 246 92 1,000 — » b Tärna . — — — — — — — — — 65 25 300 — 834 75 1,200 — Summa 94 - 1-1- — | 5,052 87] 17,42lji8 1,871 50 10,828 24 35,267 77 Eders Kongl.
Makts och Rikets Kammar-Collegium och Statskontor, anbefalda att i ämnet sig yttra, hafva, efter det upplysningar i anledning af åtskilliga vid ifrågavarande förslog förekomna anmärkningar blifvit från Domkapitlet infordrade, den 11 sistlidne Juli afgifvit gemensamt underdånigt utlåtande, i hvilket de förmält sig anse de föreslagna lönegraderna vara lämpliga och billiga, men uppställt ett i vissa andra afseenden förändradt förslag till aflöningsstat, hvaruti Collegierna beräknat den åt Lappmarks presterskap anslagna kronotiondespanmål efter medelmarkegångspriset för åren 1851 —1860, och, med anledning deraf att, enligt Kanslistyrelsens skrifvelse till
Domkapitlet i Hernösand den 17 Mars 1815, åt dåvarande kapellpredikanten i Stensele, från Lycksele utbrutna, pastorat anslagits såsom aflöningshjelp 12 V2 18 Bil.
N:o 7 d) lill Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. N:o 1. om Statsverket 1862. tunnor från Arnäs kyrkoherberge, samt att Nådiga brefvet den 14 Juni 1826 tillägger kyrkoherden i Stensele 11 tunnor 10% kappar, uppfört beloppe aft kronotiondespanrnålen för nuvarande kyrkoherde i detta pastorat till 25 tunnor 26Y3 kappar fast mål, i stället för de af Domkapitlet beräknade 24 tunnor 16 kappar; äfvensom Collegierna vid alla de pastorater, för hvilka Domkapitlet uppfört dylik spanmål i löst mål, beräknat densamma i fast; hvarförutom, hvad ordinarie räntan beträffar, utaf Collegierna beräknats: för kyrkoherden i Åsele de 20 Rdr, som han uppburit från Ångermanlands norra fögderi, men of hvilka han, genom missförstånd om sin rätt, afstått 10 Rdr ät kyrkoherden i Wilhelmina, för kyrkoherden i Stensele 6
Rdr, i Sorsele 15 Rdr, i Jockmock 25 Rdr, och i Juckasjärvi 20 Rdr; hvaremot och då, enligt vunnen upplysning, något annat kontant anslag från Ångermanland icke utgått än omförmälda 20 Rdr till Åsele, deraf 10 Rdr syntes vara samme belopp, som kyrkoherden i Wilhelmina styrkt sig hafva intill och med år 1854 af kronofogden uppburit, men hvilka han, enär kyrkoherden i Åsele icke vidare lärer afstå större eller mindre del af berörda 20 Rdr, ej kan för framtiden påräkna, något kontant anslag från Ångermanland icke för kyrkoherden i Wilhelmina uppförts, utan hafva Collegierna ansett de 20 Rdr, hvartill denne sistnämnde eger rättighet, böra honom ersättas genom ett högre tillskott i penningar.
Det förslag till ny stat, som Collegierna på dessa grunder uppgjort, är af följande lydelse:
Prop. N.o 1, om Statsverket 1862. 17 Nuvarande löneförmåner.
Ordinarie ränta i kontant.
Kronotionde-spannmal.
Råg. Belopp.
Värde efter medelmarkegångspris 1851 — 60.
Värde efter medelmarkegångspris 1851—60.
Lön af församlingarne till detafDomkapitlet uppgifna belopp.
Lön af Ecclesiastikverket i kontant.
Tillskott för löneregleringen.
Summa ny lön.
Kapellpredikanten i Hotagen » » Örträsk. » » Tärna...
Rdr i Föllinge — » Frostviken... — » Åsele 20 » Fredrika — » Dorothea — » Wilhelmina.. — » Lycksele 14 » Stensele 6 » Sorsele 15 » Arvidsjaur... 40 » Arjeploug.... 15 b Jockmock.... 25 b Gellivare b Juckasjärvi.. 20 b Karesuando eller Enontekis 15 Summa | 170] Tr.
Rdr. 36 36 35 ö. 87 Tr. k. Rdr. Ö. Rdr. Ö. Rdr. ö.
Ö. Rdr. ö. Rdr. 26 14* 335 5 1,391 — 75 — 1,801 5 — — 1,801 — — — — 739 50 300 — 1,039 50 760 50 1,800 22 21* 315 52 1,947 40 50 — 2,332 92 — — 2,332 10 6* 142 10 707 73 30 — 916 25 883 75 1,800 10 6* 142 10 1,088 62 30 — 1,297 14 502 86 1,800 22 21* 315 52 2,218 12 120 50 2,654 14 — — 2,654 26 14* 423 11 3,048 — — — 3,485 11 — — 3,485 21 23* 326 18 911 33 50 — 1,329 38 670 62 2,000 28 10* 453 33 494 37 31 — 993 70 1,006 50 2,000 37 24* 593 11 885 44 50 — 1,568 55 431 45 2,000 37 24* 593 11 470 75 59 — 1,137 86 862 14 2,000 37 24* 593 11 594 76 — — 1,212 87 787 13 2,000 28 10* 444 83 899 54 76 — 1,420 37 1,079 63 2,500 28 10* 444 83 847 19 50 — 1,362 2 637 98 2,000 28 10* 444 83 405 46 50 — 915 29 1,084 71 2,000 — — — — 253 62 300 — 553 62 446 38 1,000 453 8 300 — 753 8 246 92 1,000 — — — — 65 25 300 — 365 25 834 75 1,200 567 1* 5,566 73 17,421 16| 1,871 501 25,138 6 10,235 16 35,373 Anm.
Kronobonden uppbäres: af Kyrkoherden i Föllinge från Jemtlands län, der tunnan efter medelmarkegångspris 1851—60 kostat » » i Åsele, Fredrika, Dorothea och Wilhelmina från Wesler-Norrlands län » » i Lycksele och Sorsele från Westerbottens län . » » i Stensele från Westerbottens län: 11 tr 10* kpr korn. » Wesler-Norrlands län: 10 » 13 » » 2 » 3 » råg. » presterskapet i öfriga församlingar från Norrbottens län Råg.
Korn, — — 12: 67. 17: 13. 13: 92 16: “ — — 15: 70.
Prot. 1862 & 1863. 1 Sami. 1 Afd. 8 Hält. 3 18 Bil.
Prop. N:o i, om Statsverket 1862.
Enligt ofvanstående stat skulle således för Presterskapet i Lappmarken erfordras ett lönetillskott af 10,255 R:dr 16 öre Riksmynt, och hafva Collegierna fördenskull i underdånighet hemställt, det Eders Kongl. Majit täcktes föreslå Rikets Ständer, att förslagsanslaget till Lappmarks Ecclesiastikverk måtte ökas med en jemn summa af 10,000 R:dr, så att nämnda anslag, hvilket nu utgör 11,000 R:dr, komme att från och med år 1864 uppgå till 21,000 R:dr Riksmynt.
Då behofvet af den löneförbättring, som blifvit för största delen af Presterskapet i Lappmarken föreslagen, synes mig vara utaf Domkapitlet på tillfyllestgörande sätt ådagalagdt, samt då det af Kammar-Collegium och Stats-Contoret afgifna förslag till ny löneslat för samma Presterskap icke föranleder till annan anmärkning än alt de af Collegierna omförmälta 20 R:dr, till hvilka Kyrkoherden i Wilhelmina församling, enligt nådiga Brefvet den 20 Maj 1812 eger rättighet, böra för honom såsom lönetillskott uppföras, till följd hvaraf summan af denna Kyrkoherdes beräknade lön blifver 2,674 R:dr 14 öre, tillstyrker jag i underdånighet, det Eders Kongl. Majit ville utaf Rikets Ständer äska, att, till åstadkommande af omförmälda löneförbättring, 10,000 Ridr Riksmynt måtte beviljas och under anslaget för nämnde Ecclesiastikverk hänföras; — — — — — — — — — — — — — — Yid detta tillfälle anser jag mig äfven böra fästa Eders Kongl. Majlis nådiga uppmärksamhet på följande förhållande.
Reservationerna å ofvariberörde anslag, som förut var både ett reservations- och förslags-anslag, men numera blott har sistnämnde egenskap, hafva, i följd af ett Kongl. Bref den 14 April 1846, blifvit genom Stats-Contorets försorg förräntade, så att af desamma bildats en Cassa, benämnd Lappmarks Ecclesiastikverks fond, hvilken för närvarande uppgår till omkring 56,500
Ridr, deraf 54,500 Ridr äro emot fem procent årlig ränta utlånade.
Då emedlertid för samma ändamål, hvartill fonden är afsedd, ett förslagsanslag, såsom ofvanberördt är, finnes, samt det skulle leda till enkelhet och reda i stalsmedelsförvaltningen, om den samlade behållningen öfverlemnades till Riksgälds-Contoret emot det att anslaget ökades med ett räntan motsvarande belopp, eller 1,725 Ridr, anser jag mig böra, med anledning af hvad Rikets sednast församlade Ständer, i skrifvelse den 18 Januari 1860, äfven begärt, i underdånighet tillstyrka, att nämnde fond mätte vid början af år 1864, då den nya statsregleringen vidtager, få öfverlemnas till Fullmäktiges i Riksgälds-Contoret disposition, under förutsättning att anslaget till Lappmarks Ecclesiastikverk fortfarande blifver ett förslagsanslag, hvilket, när till ofvanbemälde 21,000 Ridr läggas 1,725 Ridr, eller fondens nuvarande ränteinkomst, torde, för summans jemnande, af Rikets Ständer bestämmas till 22,700 Ridr.
Prop. N:o i, om Statsverket 1862. 19 8:o. Hos Eders Kongl. Maj:t har Kansleren för Upsala Universitet, uti underdånigt memorial a( den 13 sisllidne Augusti, anmält åtskilliga af Universitetets vetenskapliga verksamhet härllytande behof, om hvilkas afhjelpandc genom statsanslag, då Universitetets egna tillgångar dertill icke kunde lemna erforderliga medel, Consistorium Academicum Majus hos Kansleren gjort framställning.
Dessa hehof äro: l:o.
Inrättande inom medicinska fakulteten af en profession i Fysiologi, hvarom Eders Kongl, Maj:t redan vid sistförflutna Riksdag till Rikets Ständer aflåtit nådig proposition, och hvilken profession numera ansetts vara än mer hehöfllig i följd af de under den 26
April 1861 i nåder meddelade nya stadganden i afseende å den medicinska undervisningens ordnande. 2:o. 3:o.
Ett årligt anslag af 1,000 R:dr till förhöjning med 500 R:dr af hvardera utaf de två språklärarelönerna, hvilka för det närvarande endast utgå med 2000 R:dr, men hvilkas innehafvare, såsom numera i fråga om lärdomsprof och öfriga skyldigheter ställde i fullkomlig jemnlikhet med Adjunkter, redan af detta skäl ansetts böra komma i åtnjutande af enahanda löneförmåner som dessa. 4:o. — — 5:o.
Ett årligt anslag af 1,750 R:dr att till lika belopp, eiler 350 R:dr, fördelas mellan fem Amanuenser, nemligen en vid medicinska och en vid kirurgiska kliniken, en vid den föreslagna fysiologiska professionens laboratorium, en vid zoologiska museum och — — — — — — — — — — — — — — — —■ 6:o.
Ett årligt anslag af 1000
R:dr lill instrumenter och materiel för den medicinskt-fysiologiska undervisningen. 7: o. — — — — 8:o.
Ett årligt anslag af 750