Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid verkställigheten häraf iakttages, att anbud genom kungörelser i allmänna tidningarne infordras af dem, som kunna vara hugade att tillhandahålla och leverera berörde effekter eller besörja omförmälda trycknings- med flera arbeten; och bör, innan pappersupphandlingen sker, från Ståndens Kansli-direktioner inhemtas upplysning om storleken och beskaffenheten af det papper, som för protokolls-tryckningen skall anskaffas.
För öfrigt ega Fullmäktige att utse någon bland Riksgälds-kontorets tjenstemän, som bör ej allenast före och under riksdagen emottaga, vårda och efter vederbörliga reqvisitioner utlemna de upphandlade effekterna samt ombesörja de under riksdagens fortgång ifrågakommande ytterligare uppköp, äfvensom erforderliga reparationer å inventarie-persedlarne, utan ock, efter riksdagens slut, upprätta och afgifva fullständig redovisning för alla dessa af honom emottagna effekter; varande, såsom vedergällning härför i ett för allt, bestämdt ett arfvode af Tre hundra riksdaler, hvilket, efter omförmälda åliggandens vederbörliga fullgörande, må, i likhet med andra riksdagskostnader, utbetalas. § 202.
Med behörigt iakttagande af gällande grundlagsstadganden, angående Riksgälds-kontorets styrelse och förvaltning, böra Fullmäktige låta utarbeta och sedermera, sådant detsamma, efter anställd granskning, varder af Fullmäktige gilladt, underställa Rikets näst sammanträdande Ständers pröfning och fastställelse ett fullständigt förslag till ny eller förändrad organisation af Riksgälds-kontoret samt reglering af förvaltningsbestyren och tjenstegöromålen inom samma verk, jemte aflöoingsstat för dervarande tjenstemannapersonal; börande, vid Ståls-Utskottets Memorial, N:o 344.
\ 7 vid uppgöra lidet af detta förslag, bland annat, afses: att, så vidt, utan åsidosättande af nödiga kontroller, sig göra låter, den största möjliga enkelhet och skyndsamhet vid ärendenas behandling samt minskning i tjenstemännens antal måtte åstadkommas, och att alla sådana serskilda uppdrag och bestyr, hvilka, till följd af Rikets Ständers under sednare tider vidtagne förfoganden, böra af tjenstemännen vid Riksgälds-kontoret förrättas och för hvilka serskilda arfvoden hittills utgått, varda inbegripna under vederbörandes bestämda tjensteåligganden samt vedergällningen derför inberäknad i det aflönings-belopp, staten för hvarje tjenst upptager.
Vidare och under förbehåll, att aflöningen vid Riksgälds-kontoret icke får öfverstiga det sammanräknade belopp, hvartill löner och arfvoden, enligt gällande stater och reglemente, uppgå, ega Fullmäktige atl, i den man de pröfva nyttigt och lämpligt samt omständigheter och förhållanden för öfrigt medgifva, under tiden intill nästa riksdag, befordra den föreslagna nya eller förändrade organisationen till verkställighet samt för sådant ändamål vidtaga erforderliga beslut och åtgärder, utan hinder af de i reglementet eller tjenstgörings-ordningen meddelade föreskrifter, angående sättet och ordningen för göromålens besörjande.
Till underlättande af ifrågavarande organisations fullständiga utförande, sedan förslaget dertill blifvit af Rikets Ständer gilladt och godkändt, böra, intilldess Rikets Ständers beslut härom varder meddeladt, de' Ijenster vid Riksgälds-kontoret, som dessförinnan blifva lediga, allenast genom förordnanden tills vidare återbesättas; och må hvad utaf de för dessa tjenster anslagna löner och arfvoden icke anses fortfarande behöfva användas för desammas bestridande, under tiden, af Fullmäktige disponeras ej mindre till de löneförbättringar, hvilka af rättvisa eller billighet anses påkallade, än till vedergällning för de nya eller förändrade göromål, som, för organisationens verkställighet, komma att åläggas förut varande eller blifvande tjenstemän vid detta verk. § 203i Gemensamt med Fullmäktige i Rikets Ständers Bank, skola Riksgälds-kontorefs Fullmäktige: o) afgifva sitt underdåniga yttrande och råd till Kongl. Maj:t, i fråga om den ort, der Rikets Ständer böra samlas i de fall, då fiendens framträngande eller pest, eller andra lika vigtiga hinder göra riksdags hållande i hufvudstaden omöjligt eller för Rikets Ständers frihet och säkerhet vådligt (50 § Regeringsformen); lith. till 11.
Vrot. 1850 §■ 1851. 4 Samt. 1 Afd. 2 Band. 61 Haft. 3 18 Stats-1'Inkallets Memorial, N:o 344. /;) efter stadgade grunder, uppgöra och utfärda vy Bevillning s-förordning, i den händelse att, vid riksdags slut, bevillningens hela belopp väl är bestämdt, men Rikets Ständer icke hunnit om fördelningen deraf blifva ense (109 § Regeringsformen); c) uti Juslilie-ombudsmans-embelet genast insätta den man, som Rikets Ständer till efterträdare åt Justitie-ombudsmannen utsett, i fall denne, mellan riksdagarne, afsäger sig det erhållna förtroendet eller med döden afgår, äfvensom utvälja annan behörig man i stället för Justitie-ombudsmannens utsedde efterträdare, derest han, äfven mellan riksdagarne, afsäger sig förtroendet eller i Justilie-ombudsmans-embetet insattes eller med döden afgår (98 § Regeringsformen); d) för framtida uppsigten och kontrollen öfver Götha kanals vidmakthållande, utse och välja ej mindre en person, för att såsom ledamot, å Bankens och Riksgälds-kontorets vägnar, inträda i Direktionen öfver nämnde kanal, än ock ett ombud att, å samma verks vägnar, deltaga i revisionerna af kanalens räkenskaper; skolande valet till ledamot af
Direktionen förnyas hvarje år och till ombud vid revisionerna, före desammas början; dock må förut härtill utsedde personer kunna återväljas.
Vid Fullmäktiges i Banken och Riksgälds-kontoret gemensamma sammanträden böra, så vida beslut skall kunna fattas, två tredjedelar af hvartdera verkets Fullmäktige och, bland dessa två tredjedelar, åtminstone en Fullmäktig af hvarje Riksstånd vara tillstädes. § 204.
Fullmäktige af Preste-, Borgare- och Bonde-stånden skola, för upplysningars afgifvaride, vara tillstädes, då fullmakterna för Riksdagsmän af det stånd, som de tillhöra, granskas af Justite-statsministern eller den person, Konungen i hans ställe förordnat (21 § Riksdagsordningen). 8 205.
Derest, före nästa riksdags början, någon af de utaf Ridderskapet och Adeln utsedde
Direktörer eller Suppleanter vid Lånekontoren i landsorterna skulle med döden afgå eller sättas ur stånd att detta uppdfrag bestrida, böra Fullmäktige för nämnde Stånd, tillika med Ståndels Fullmäktige i Banken samt Riddarhus-direktionen, genast efter erhållen underrättelse härom, gå i författning om nytt val i den afgångne Suppleantens ställe.
Likaledes skall, efter skedd anmälan om dylik ledighet bland de al Borgareståndet valde Direktörer eller Suppleanter vid Låne-kontoren, den lediga platsen tillsättas genom val af Stats-Utskottets Memorial, N:o 344.
4‘9 samma Stånds Fullmäktige i Banken och Riksgälds- kontoret, dervid ordet föres af den främste bland Ståndets Fullmäktige i förstnämnde verk.
Skulle åter någon af de, i och för granskningen af Låne-kontorens räkenskaper, utaf Riks-stånden valde Revisorer eller deras Suppleanter, mellan Riksdagarne, med döden afgå eller vara lagligen hindrad att detta uppdrag utöfva, böra, så vida icke vederbörande Riksstånd annorlunda förordnat, Ståndets Fullmäktige i Banken och Riksgälds-kontoret, genom omröstning per capita, annan Revisor eller Suppleant utse.
Angående betjeningen vid liiksgälds-konloret. § 206.
De hos Fullmäktige förefallande kansligöromål bestridas af En Sekreterare, En Registrator och Arkivarie samt den Tjensteman, hvilken är förordnad att, emot det uti interims-staten upptagna arfvode, förrätta de göromål, som tillförene ålegat den hos Fullmäktige anställde kanslist. § 207.
De med Riksgälds-kontorets dagliga förvaltning förenade göromål och åligganden besörjas, under Fullmäktiges öfverinseende och med redovisnings-skyldighet inför dem, af Tre Kommissarier.
Vid kansligöromålen biträdas Kommissarierne af En Notarie och En Kanslist.
Till Kommissariernas biträde vid uppbörden af Riksgälds-kontorets inkomster och verkställigheten af dess utbetalningar, är hos Kommissariatet anställd En Rotehållare (Kassa-bokhållaren.) Riksgälds-kontorets hufvudbok föres och afslutas i det Kommissariatet underlydande Rolcsluts-konlor, hvarest äfven öfriga räkenskapsgöromål hufvudsakligen förrättas; bestående detta Kontor af En Kamrerare, En Bokhållare, En Kammarskrifvare och 20 Stats-lJtskotlets Memorial, No 344.
En Kontorsskrifvare, hvilken sistnämnde dessutom skall tjensfgöra der Kommissariatet finner hans biträde erforderligt.
Granskningen af Riksgälds-kontorets räkenskaper, likasom för öfrigt förefallande revis/ons-arbete, med undantag af den Kommissarierne sjelfve åliggande granskningsskyldighet, besörjes i Revisionskontor et af En derstädes anställd Kamrerare. § 208.
Riksgälds-kontorets rätt och talan i de rättegångs- och utsöknings-ärenden, som röra detta verk, bevakas och utföras af En Ombudsman. § 209.
Vaktbeljeningen utgöres af En Vaktmästare, 'fre Kammardrängar och Två Husdrängar, af hvilka den ene bestrider de denna befattning tillhörande göromål vid Rikets Ständers hus. § 210.
I afseende på samtlige, här ofvan uppgifna embets- och tjenstemäns samt valctbetjenlers göromål och öfriga åligganden, kommer den af Fullmäktige, under den 9 Mars 1842, utfärdade instruktion och tjenstgöring sordning, med deruti sedermera be-r slutade ändringar och tillägg, att tjena till efterrättelse, under Fullmäktige likväl förbehållen rätt att, i öfverensstämmelse med deras, enligt 202 § erhållna uppdrag, rörande tjenstegöromålen vid Riksgälds-kontoret, under tiden intill nästa riksdag meddela de nya eller förändrade föreskrifter, som, till följd af samma uppdrag, kunna erfordras. § 211.
Aflöningen för Riksgälds-kontorets tjenstemanna-personal och vaktbetjening utgår en^ ligt de af Rikets nu församlade Ständer för detta verk fastställda Ordinarie och Inlerimslönestaler, hvilka icke få öfverskridas. § 212.
Till belöning för extra arbeten och till uppmuntran för extr a-or dinar ier, som ådagalagt synnerlig llit och skicklighet, må äfven hädanefter en summa af Sexhundra sextio - Stats-Utskottels Memorial, N:o 344. 21 sex R.dr 32 sk., för hvarje år, utaf Fullmäktige disponeras; dock får livad häraf, under årets lopp, icke behöft ulgifvas, under ett påföljande år ej för samma ändamål användas.
För öfrigt ega Fullmäktige icke att tilldela betjeningen vid Riksgälds-kontoret andra arfvoden, än de i aflönings-staterna och detta reglemente serskildt bestämda. § 213.
Såsom begrafningshjelp för sterbhusen efter aflidne, obemedlade tjenstemän och vaktbetjenter vid Riksgälds-kontoret och f. d. General-assistans-kontoret, ega Fullmäktige att, under loppet af hvarje år, disponera en summa af högst Etthundra femtio r:dr. § 214.
Perest Enke- och Pupillkassans vid Riksgälds-kontoret afslutade och vederbörligen granskade räkenskaper för innevarande och påföljande år intill slutet af nästa riksdag skulle visa, att kassans inkomster under året understigit de utbetalningar, som under samma år kassan ålegat, må den sålunda uppkomna bristen, inom ett belopp af högst
Ett tusen femhundra riksdaler årligen, af Riksgälds-konlorets medel godtgöras, under förbehåll likväl, att hvad som utaf denna anslagssumma för ett år ej behöft användas, icke får för ett annat år af kassan tillgodonjutas; varande härvid dessutom det vilkor fästad!, att ej mindre delegarnes bidrag, än pensionerna skola under tiden utgå utan förändring af deras uti det för kassan nu gällande reglemente bestämda belopp, Angående lediga tjensters bestridande och tillsättande. § 215.
Den ordinarie tjensteman eller vaktbetjent, sorn förordnas att under inträffad ledighet, eller i anseende till sjukdoms- eller annat laga förfall, förrätta annan tjenst, än den han sjelf innehar, är, med undantag af de i 202 och 223 §§ förutsatta fall, i allmänhet icke berättigad att derför erhålla serskild aflöning; dock ankommer det på Fullmäktige att, derest sådänt förordnande utöfver
Irenne månader oafbrutet fortfarit, tillerkänna innehafvaren deraf ett efter omständigheterna lämpadt arfvode, uppgående till högst halfva beloppet af skillnaden emellan hans förut åtnjutande aflöning och löneförmånerna för den tjenst, han blifvit förordnad alt bestrida.
Extra ordinarie tjen steman, sorn vid dylikt tillfälle, på grund af vederbörligt för • ordnande, under minst fjorton dagar, förrättat ordinarie tjenstebefattning, åtnjuter 22 Stats-Utskottets Memorial, N:o 344. deremot under hela den tid, denna tjenstgöring fortfar, den för lägsta tjenslegraden bestämda lön.
Vid enahanda förhållande, tillgodonjuter jemväl extra ordinarie vaktbetjent, hvilken bestvidt kammardrängs- eller husdrängs-göromål, samma aflöning, som för den förrättade sysslan är i staten anslagen.
Vid inträffad ledighet af sådan tjenst, som bör återbesältas, skall, efter afdrag af hvad som för tjenstens bestridande måst utbetalas, den lönebesparing, hvilken uppkommer intill dess, efter ansökningstidens förlopp, någon i här nedan stadgad ordning blifvit förordnad att förrätta samma tjenst, tillfalla Enke- och Pupillkassan vid Riksgälds-kontoret. 8 216.
Då tjensteman eiler vaktbetjent, för enskilda angelägenheters besörjande, erhållit tjenstledighet, bör han sjelf vidkännas kostnaden för tjenstens förrättande under den tid, tjenstledighet^!! fortfar. § 217.
Innan ledig tjenst af Fullmäktige återbesattes, skall sådant, jemte de med samma tjenst förenade löneförmåner, äfvensom tiden, Inom hvilken sökande ega att sig anmäla, tillkänna— gifvas medelst anslag på vanliga ställen inom Riksgälds-kontoret.
Ansökningstiden bestämmes till minst Fjorton dagar från anslagets utfärdande; dock beror af Fullmäktige att utsätta ny ansökningstid, derest, inom den först bestämda tiden, någon till tjenstens erhållande fullt skicklig och lämplig sökande sig icke anmält. § 218.
Före återbesättandet af de tjenster och beställningar, hvilkas innehafvare lyda under Kommissariatet, böra af detsamma upprättas förslag, hvarpå en af de sökande uppföres.
Ofver dessa förslag kunna besvär hos Fullmäktige anföras inom åtta dagar efter det förslagen till Fullmäktiges Expedition inkommit; i hvilket afseende underrättelse om dagen, då ett dylikt förslag dit ingått, bör genom utfärdadt anslag meddelas samt tjenstens tillsättande, i fall flere sökande sig anmält, uppskjutas intilldess denna' besvärstid tilländagå!!. § 219.
För att kunna antagas lill tjensteman vid Riksgälds-kontoret, fordras, såvida sökanden icke förut eger befordringsrätt vid detta verk, att hafva vid ettdera af rikets Universiteter undergått sådan examen, som berättigar till inträde i Konungens Kansli eller i allmänna Rättegångs- eller Räkenskapsverken; dock böra de tjenstemän, som anställas vid Slats-Utskolte/s Memorial, N:o 344. 23 Fullmäktiges eller Kommissariatets Kansli expeditioner, hafva aflagt den akademiska examen, som fordras, för att få tjenstgöra antingen i Konungens Kansli eller i Rättegångsverken; äfvensom den, hvilken befordras till ombudsmans-sysslan, ovilkorligen bör hafva fullgjort hvad författningarne föreskrifva i afseende på dem, som i domarevärf må begagnas. § 220.
Till Kommissarier, Sekreterare och öfriga tjenstebefattningar vid Fullmäktiges och Kommissariatets Expeditioner, Kamrerare, Ombudsman samt
Kassabokhållare utnäinnes bland kompetente sökande den, som Fullmäktige, med afseende å verkets fördel samt vigten och ansvarigheten af de serskilda befattningarne, finna till den lediga tjensten mest skicklig oell passande.
Vid tillsättandet af öfriga tjensler, bör jemväl fullt erforderlig skicklighet, i förening med ett redligt och ordentligt uppförande, utgöra den egentliga befordringsgrunden; men, under uppfyllandet af detta oeltergifliga vilkor för hvarje befordran, böra de inom verket förut anställde tjenstemän njuta till godo den i tillförene gällande författningar dem tillerkända befordringsrätt. § 221.
Den, som lill ordinarie Kommissarie utnämncs, måste, innan han får uppbära den med kommissarie-beställningen förenade lön, hafva lemnat annorstädes innehafvande tjenst.
För öfrigt anses vid alla befordringar inom Riksgälds-kontoret det vilkor fästadt, att den, som innehar syssla vid annat verk, skall, derest den ena tjenstebefattningen finnes för den andra hinderlig, vara förbunden att, när Fullmäktige sådant äska, från endera afgå; börande, till sökandes underrättelse, omförmälda vilkor alltid i anslagen intagas. § 222.
Hvad uti ofvanstående §§ är stadgadt i fråga om lediga tjenslers bestridande och tillsättande, kommer, under tiden intill nästa riksdag, att jemväl iakttagas i afseende på sådana, dessförinnan ledigblifna tjenster, som, enligt 202 §, endast komma alt genom förordnanden tills vidare återbesättas.
Angående behandlingen af frågor rörande tjenste försummelser m. m. § 223.
Orri någon Kommissariatet underlydande, ordinarie tjensteman, vid mindre förseel - 24 Stats- l/f skottets Memorial, N:o 344. ser i tjenste», ej låtit sig rätta af vederbörande förmäns tillsägelser oell varningar, eller blifvit beträdd med vårdslöshet eller försummelse i sin tjenstgöring, eller ock i allmänna efvernet ådagalagt ett mindre värdigt uppförande, bör han inför Kommissariatet erhålla lämplig föreställning och åtvarning till framtida bättring.
Inträffar åter enahanda förhållande i afseende på någon af verkets öfriga embets- och tjenstemän, skall denne, efter härom gjord anmälan, förekallas inför Fullmäktige samt tillrättavisas och varnas.
I händelse den, som på detta sätt, antingen inför Fullmäktige eller Kommissariatet, undergått första varningsgraden, ej häraf låter sig rätta, éga Fullmäktige att, med afseende å förekommande omständigheter, pä längre eller kortare tid suspendera honom från sin innehafvande tjenst, med förlust af hela eller halfva lönen, hvilken, under liden, må till ersättning för tjenstens förrättande användas, § 224.
Derest tjensteman, hvilken förut blifvit för tjensteförsummelse eller annat förhållande Suspenderad, ånyo gör sig skyldig till dylik förseelse, ankommer på Fullmäktige att, efter förseelsens beskaffenhet, antingen ytterligare suspendera honom, eller helt och hållet skilja honom från dess vid detta verk innehafvande tjenst och lön.
Likaledes beror på Fullmäktiges sei skilda pröfning, huruvida Kommissarie, som, till följd af oordentlighet i sina enskilda affärer, blifvit bysatt, eller varit nödsakad till borgenärer afträda sin egendom, må vidare bibehålla och utöfva sin kommissarie-beställning, § 225.
Tjensteman, som är förvunnen att hafva begått ärerörigt brott eller annan fot se* else, i eller utom tjensten, af den svåra beskaffenhet, alt verkets trygghet eller anseende fordrar hans endtledigande, har derigenom gjort sig förlustig sin innehafvande tjenst. § 226.
Om någon af valelbetjeninge» i sin tjenst varit försumlig eller under tjenstgöring befunnits af starka drycker öfverlastad, eller ock eljest på ett tadelvärdt sätt sig förhållit,- må han, efter sig företeende omständigheter, antingen inför Kommissariatet ethalia föreställning, eller genast tios Fullmäktige anmälas till suspension eller endtledigande. § 227.
Innan tjensteman i ller vaktbetjent varder suspenderad eller slciljd från tjensten$ bör Stafs-Utskottets Memorial, N:o 344.
25 bör hans skriftliga förklaring öfver hvad emot honom förekommit infordras.
Fullmäktiges beslut, hvarigenom tjensteman suspenderas elier för alltid skiljes från tjensten, bör, jemte hänvisning för besvärs anförande, honom skriftligen meddelas.
Tjenst, som till följd af sådant beslut blifvit ledig, får, derest den afsalte tjenstemannen, inom föreskrifven tid, anmält sig ämna samma beslut öfverklaga, icke återbesättas förr, än besvären blifvit af Rikets Ständers Stats-utskolt eller Revisorer algjorda, eller den bestämda tiden för besvärens fullföljande försutits; kommande duck den, som emedlertid förordnas till tjenstens bestridande, att de med densamma förenade löneförmåner åtnjuta. § 228.
Extra ordinarie tjensteman eller extra vaktbetjent, -sorn, utan erhållen tillåtelse eller anmäldt laga förfall, fiån tjenstgöring uteldifvit under Irenne efter hvarandra följande månader, eller, vid flera tillfällen, undandragit sig att lemna äskadt biträde der han blifvit anställd, anses hafva förverkat sin rätt att i Riksgälds-kontoret vidare Ijenslgöra.
Den extra ordinarie tjensteman eller extra vaktbetjent, som, under honom uppdragen tjenstgöring, sig försumligt eller felaktigt förhållit och, efter alt, på sätt 223 § stadgar, blifvit varnad, sig icke rättat, bör förklaras vara från Riksgälds-kontoret skiljd.
För öfiigt anses den extraordinarie tjensteman eller vaktbetjent, som begått ärerörigt brott eller annan förbrytelse af svårare beskaffenhet, vara från verket utesluten.
Angående pensionerandet af Riksgälds-leontorets betjening. § 229.
Pensionerna för embets,- och tjenstemännen samt vaktbetjeningen vid Riksgälds-kontoret bestämmas efter dessas, vid afskedstagande!, å ordinarie aflöningsstaten innehafvande löner. § 230.
Tjensteman eller vaktbetjent, som uppnått Sjuttio års ålder eller under Femtio år varit i allmän tjenst, är vid afskedstagandet berättigad att erhålla en hela lönen motsvarande pension.
Samma pension kan jemväl tillerkännas den tjensteman eller vaktbetjent, Bin. till II.
Prot. 1850 $ 1851. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 61 Hiift. 4 26 Stats-Ftsko/lels Memorial, N:o 344. »om fyllt Sextiofém är och i allmän tjenst tiilbrogt Fyratio år, sä vida behörigen styrkt är, att han befinner sig i ett sjukligt eller försvagad t tillstånd. § 231.
Den tjensteman eller vaktbetjent, som, efter att hafva hunnit en ålder sf Sextio dr, anhåller om afsked, må, derest linn varit i allmän tjenst omkring Fyratio dr, komina j åtnjutande af pension till ett belopp, som motsvarar tre fjerdedelar utaf hans sednast innehalda lön.
Innan tjensteman eller vaktbetjent uppnått Sextio lefnads- och Fyratio tjensteår, kan, endast i händelse af bevislig oförmåga till vidare tjenstgöring, pension vid afskedstagande honom tilldelas.
I sådant fall, lämpas densamma efter tjensteåreu ensamt på det sätt, alt för hvarje dylikt år, som brister i nyssnämnde antal, afdrages en fyrationdedel från ett tre tjerdedelar af lönen motsvarande pensionsbelopp.
Men för den, som fyllt Fyratio tjensteår och Sextio lefnadsår, ökas deremot detta pensions-belopp med en fyrationdedel jör hvarje överskjutande tjensteår, eller med en sextiondedel för hvarje lefnadsår, om ett sådant beräkningssätt finnes för afskedssökanden mera förmånligt. § 232.
Skulle, enligt 230 §, till pension berättigad tjensteman elller vaktbetjent, i anseende till ohjelpligt sjukdomstillstånd eller försvagade sinneskrafter och arbetsförmåga, vara urståndsalt att behörigen uppfylla sina tjensteåligganden, må, derest göromålens oafbrutna gång eller verkets säkerhet det fordrar, Fullmäktige, äfven utan derom gjord anhållan, meddela en sådan tjensteman eller vaktbetjent afsked från dess innehafvande ijenst; hvarvid dock pension till samma belopp, som den med (jonsten förenade lön, bör honom tilläggas.
Derest åter vaktbetjent förr, än han uppnått den för pensions erhållande bestämda lefnadsålder och tjenstetid, skulle, genom sjuklighet eller af annan orsak, blifva oförmögen att sina tjensteskyIdigheter vidare fullgöra, ega Fullmäktige att, efter noggrann pröfning af dn 1 hvarje fall förekommande omständigheter och förhållanden, vid hans förafskedande tilldela honom en årlig pension, uppgående till högst två tredjedelar af lönen.
Stats-Utskottets Memorial, N:o 344 27 § 233.
Mtd benämningen riksdaler förstås öfverallt i detta reglemente riksdaler banko. % 234.
Några tillförene meddelade och emot det nu utfärdade reglementet stridande stadjauden, angående ttiksgäldskontorets förvaltning och dermed gemenskap egande amilen, få i*,ke vidare åberopas och tillämpas.
STOCIQIOLBL Östlund &
Berling, 1 Sol. Stals-UlskoUels Memorial, M 345. \ JW 345.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 26 Aug. 1851, kl. 1 e. m.