Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I följd af premierne, hafva under sednaste åren hvarje år öfver hundrade elever deruti blifvit underviste, och hågen för väfnad syallt mera sprida sig.
Många vadmals-stycken, som i sednare åren efter nya metoden blifvit tillverkade, hafva, sände till Norrköping och der väl beredde, erhållit utseende af godt ordinärt kläde.
Jagt af Skälar, egentligen på nordliga kusten af Fårön och Södra udden af Näs socken, är icke obetydlig, och lemnar årlig export af Skäl-späck och hudar till ett värde af närmare 3ooo R:dr. * Jagt af Sjöfogel, idkas vid de fleste stränder, förmånligast vid utanför belägne holmar; men det gamla bruket med äggning, eller äggens borttagande, har ännu icke kunnat fullt utrotas.
— Den öfriga jagten idkas mäst så* som nöje, men kunde i afseende på fågel blifva en binäring för allmogen om espriten att dermed förnuftsenligt förfara står att införa.
Tjäru-lillverkmngen, oagtadt den minskade skogs-tillgången, är ännu i det närmaste tillräcklig för Örns behof och den årliga tjäruskatten.
Sältpettertillverkningen, som här' med lätthet kan drifvas och borde utgöra en allmän lönande binäring för landtmannen, fortfar att aftyna.
Saltpettertillyerkningen utgjorde:
År i3a8 244 Ett 3 tt 16 lod. — 1829 234 Ett 18 tt — lod. .— i83o 188 Ltt 9 tt i4 l°d. — i83i i5o Ltt 8 tt ■—■ lod.
— 183a i 33 Ltt 8ttj—-lod.
Summa 951 Ltt ^ & 3o lod Linne oell hampväfnader tillverkas på långt när icIte till provinsens behof.
Forlön tillflyter allmogen förnämligast génoxn Kalkbruken, såväl för sten till ugnarne, sorn kalk ifrån en del af dem, till lastage-platserne; äfvensom för förer med varor ifrån de ofta inträffande sti-andningarne, synnerligast uti länets sydligaste district; der härflytande inkomster från dessa olycks* händelser, utgöra en betydlig binäring.
Man *— *7 —
Man kail nästan icke inträda i någon gård i dessa socknar der icke någon emning ^ från strandningar möter ens öga.
Ett lika förhållande agde 01 örn ruin på Fårön; men sedan Östergarns
Båk blifvit inrättad, styra seg, Ja"0, frJn Finska viken kurs på densamma, i stället för att som fordom “ " l^akanninjf af Gottlands norra odde.
De flesta strandningar inträffa l1ge * a fartJ?- 1 följd af deras sjö-lagar öfvergifver ofta den Engel, lii • nC n°^?
^et strandade fartyget utan att deltaga i bergängen, och inträffa.- dervid ofta att de med starka drycker trösta sig öfver den timaue olyckan.
Allmogens vinter-slögder bestå förnämligast i skogs-hugge och trädarbeen; bland de sednare utgör förfärdigandet af tunnor till den osläckta kalken en betydlig del; äfven förfärdigas af några få tern],gen väl arbetade moblei och andra snickare-arbeten.
Örn det allmännare föi färdigandet af tröskverken är redan nämnt.
Olshögen af skogs-effekter upptager dock den mesta tiden.
Oija socken i södra Häradet finnas goda sandstensbrott, men socken. i,06,'"6 7 Va Unni5r uträknin& deruti att sjelva sysselsätta sig med jord. b.uket celi mot en billig ersättning öfverlåta bearbetningen af dessa stenbrott dt Sina grannan den norr om dem belägne
Fide socken.
Ett stort antal slipstenar tillverkas bär, hvilka utskeppas från den närbelägna Burgs!
Vishamn, till största delen på allmogens egna fartyg. ö , nyssnamnde hamn, hvarifrån allmogen idkar sjöfart så väl pa (lekholm som öfriga inhemska orter för utskeppning af spannmål, omnämnde sandstensarbeten, saltad t fårkött äfvensom något ull samt nii E °" ™Cl1 ftadl aälspeck och vadmal pä Stockholm, 'idkar på
U andra ställen annan sjöfart än fisket och ännu har den icke pä ' de DansLbeS’Laf ^ ® « fiction ^ är°
Under l0ppCt af deSSa fem ären byggde: Galeas . # t Skonerter . 2 Couff ... 1 Landsh- ^-årsberättelse får Gottlands Län. 3 lS Slupar . . 2 Inköpte: Brigg ... i Galeaser . 6 Skonerter 4 Slup ... i Under samma tid äro förolyckade: Briggar . 3 Galeaser . 7 Skonerter 2 Couff ... 1 Sjöfarten har sysselsatt:
År 1828 ....
485 personer, -- •—2Q ....
5o8 — ■ "■"* —3o .... 827 — *—3i .... 544 — .— .—32 .... 58o — Handeln:
Landtmanna-haiideln drifves i synnerhet med export-artik lar af spannmål, Skogs-efFekter, Sandslens-arbeten, Ylle-tillverkningar, Ull och något Frukt, samt, bland victualie!-, Saltadt Fårkött, Fisk, Nötkött, Fläsk, Smör och talg exporteras sällan eller aldrig; hvad deraf af allmogen föryttras förslår icke fullt till consurnlion inom landet.
Afsältnings-orter äro: så väl Wisby stad sorn 10 stycken landlhamnar.
Med undantag af skogs.effeeter, hvilka synnerligen förr med större skogstillgång oupptingade fördes och försåldes lill nämnde handels-platser, hafva de öfriga artiklarne till det mesta genom accord på landet blifvit uppköpta.
Först ifrån och med år i83i, har torghandeln i Wisby kommit i stånd och allmogen derigenom vunnit en fördel i högre betalning och stadsboerna ett minskadt besvär af expediter och utskickningar kring landet.
Särdeles ymnig tillförsel bär genom denna torghandel dock ännu icke uppkommit, ej heller långväga landtboer torget besökt; Orsaken härtill torde vara de för Landtmannen fördelaktiga skolarne, hvilka i förening med god betalning för Spannmålen icke gjort sparsamhet å vietualier för honom hellöf" — 19 — lig eller manat honom alt betydligt afyttra till inköp af varor i staden, hvilka de flesta dessutom vid Landt-hamnarne kunna erhållas.
Ehuru det numera synes kunna blifva af gagn att hafva kreaturs-marknader i provinsen, finnes för närvarande ingen sådan, men väl äger i Oja socken, i första dagarna af October, vid den såkallade fårsamlingen, då fårhjordarne skiljas mellan deras ägare, och de för slagt bestämda uttagas, cn slags handel rum, som närmar sig lill marknad.
Sjöfart idkas af allmogen och några andra landtbor nästan endast från Burgsvik i södra fögderiet, samt i norra från Slitö, Wallevik, Fårösund och Lutterhorns hamnar med 16 fartyg af 290^ lästers drägt tillhopa.
Landthamnarna , hvilkas försämring öfver ett secel fortgått, genom barlastens ovarsamma utkastande af de vanligen med barlast af sand från utrikes orter återkommande Gottländska fartygen, skola till följd af Eders Kongl. Majus Nådiga Bref af den 9 Maj 1827 och den 16
Mars innevarande år af allmogen vidmakthållas, äfven som de vid dem nödiga lastbryggor, emot åtnjutande af de vid desse hamnar inflytande hamn och bropenningar.
Reglering af Landets indelande i distrikter till haranarnes underhåll', med afseende på de trakter, som af dem draga fördel och de vid dessa hamnar erforderliga större eller mindre underhålls-kostnader, skall för sig gå, så snart ritningar och kostnadsförslag blifvit fastställda till de vid hamnarne behöfliga bryggor och förbättringar, hvarjemte taxor å hamne-umgälderna för de trafikerande skola underdånigst föreslås, lämpade efter nyssomförmälde kostnader vid hvarje hamn.
Under förlidet år har utaf de med sjömätning på Olis kuster sysselsatta officerare, barlastplatser vid 3:ne af Öns hamnar på västra kusten blifvit utsedda samt sedermera uppmätta och på karta lagda, samt vites-förbud ulfärdadt mot barlastens utkastning på annat ställe.
Utom de fern större landthamnarna, i förra Femårs-berättelsen upptagna, som erhållit frihet att klarera på utrikes ort, samt att i öppna salubodar få försälja alla tillåtna köpmannavaror, är samma förmånliga frihet ytterligare utsträckt till ännu en landthamn, nemligen Ljugarn, der lith?
export af trädvaror äger runi. 20 Att (lenna hanclels-frihet är af betydlig nytta för den i grannskapet af dessa ländthamnar boende allmoge är utom tvifvel.
Till vinnande af lättade communicationer för de trafikerande i vissa trakter af södra häradet har under innevarande år vid Härads-Rätten väckts fråga om så väl indelning af väg till en af allmogens i södra häradet mycket besökt hamn, dit vägen hittills varit oindeld, samt af farlig och högst dålig beskaffenhet, som ock anläggande af aine mindre communications-vägar, samt i sammanhang dermed om ny reglering af väg-indelningen i detta Härad, emedan den nuvarande indelningen är icke allenast ojemn utan äfven för största delen hemman vägstyckena olämpligt belägna.
Beträffande vägen till hamnen och den ena af communicalions-vägarne har HäradsRätten ansett nyttan deraf påtaglig, likasom behofvet af en allmän omregJering af hemmanens vägstycken uti detta fögderi, och har jag på grund af detta Härads-Rättens utlåtande i öfverensstämmelse med hvad densamma tillstyrkt, utfärdat resolution härom.
I afseende på lättad communication med brefposlen och för expediter, som på handelsrörelsen har betydligt inflytande, har sedan våren i83r, en stor fördel vunnits genom den nådigst beviljade dubbla postgången i hvarje vecka lill fasta landet
Under sednast föregångna åren bar emellan' bufvudstaden och Wisby, genom ett ångfartyg, en bestämd och således af olika vindar icke beroende' communication ägt rum; men har innevarande år upphört, ehuru enligt får* tygs-chefens uppgift förtjensten dervid med hvarje år hade ökats.
Länet som tillika utgör ett stift , är indeladt i 2Ine Härader, sine Domsagor, i Lagsaga, sammanslagen med Södermanlands och Stockholms Läns, 2lne Fögderier, io Länsmans-distrikter, 3 Prosterier, 43 Pastorater, 8 Kapellani, p3 sockna!’ nied g i kyrkor; Gottska Sandön, ett mantal, indeldt uti den extra roteringen, tillhör norra Häradet, och Fårö Pastorat.
Länet underhåller 2ine Båtsmans-kompagnier- tillsammans 260 nian; hvarje rote utgöres af i det närmaste 4 hela mantal, dock finna ännu 20 hemman oroterade, hvilka för närvarande ingå jemte boställena i den extra roteringeii; och hafva utom på ett hemman alla extra roterjngs-skyldige, under inneva - rande år åtagit sig vid påkommande krig hålla häst i stället för karl.
För närvarande finnas 21 extra rotar, hvaraf blott en i följd af 1 | mantal i roten vägran att prestera häst, uppsätter karl.
I de extra rotarnas antal uppstår likväl förminskning som på sätt år j825 i underdånighet blifvit föreslaget; de oroterade hemmanen komma att fördelas i den nu befintliga ordinaira roteringen.
Till Olis försvar arén National-beväring upprättad, bestående, med några bestämda undantag; af alla manbara personer mellan i5och 5o år; den är indelad i artilleri, jägare, infanteri och pikförare.
National-beväringen exercerar årligen en kortare tid, men under de sednare åren hafva endast artilleri och jägare till exercis varit sammandragne.
Ehuru ringa befälets aflöning, är i jemförelse med flen öfriga armeens, bidrager den dock till förmån för inre penningerörelsen, emedan derigenom bibehålies en icke obetydlig summa qvar i Länet, som beväringen förutan, skulle utgått och hvars förlust vore mera kännbar nu än fordom, då kalk och trädvaror blefvo högre betalta på utrikes ort.
Gästgifvaregårdar finnas uti norra häradet 28 stycken, innehållande 3it9j mantal och i södra häradet 25 st. om a4| mantal; bland de sednare är flyttning utaf en gästgifvaregård, i anseende till hemmanets dåliga beskaffenhet och Aboernes oförmåga, resolverad till ett annat, ldia väl beläget, men större och bättre hemman, hvaremot besvär val blifvit anförda, men flyttningen af Kamnar-Kollegium nyligen gillad; dock, som utslaget ännu icke vunnit laga kraft, är ingen förändring i hemmantalet upptagen.
Af gästgifvaregårdarne äro 3o ansedda som skjuts-ombyRningsställen 5 utom vid de öfriga finnas endast 11 tillåtna krogar på landet.
Tuli-Uppsyningsmännen hafva sedan Drottning Christinas tid åtnjutit rättighet att ensamma hålla taverner (eller krogar) vid landthamnarne.
För postens fortsfeaffande mellan Wisby och Klinte hamn, hvarifrån den med en jagt eller båt efter omständigheterna afgår till Böda på Öland, äro 1TIg anslagna till posthemman.
Gottland är för tullbevakning indeladt i 6 Strandbevaknings-Inspectorsflislrikter, nemligen; Klinte, Rohne, Ljugarn, Kandiammarsvik, SIRÖ och Capellshamn och i 4 Strandbevaknings Uppsymngsmans-distrikter, liemligen** "Westergarn, Burgsvik, Kyllej och Fårö-sund.
Lotsar, under uppsigt af en Lots-fördelnings-Chef, äro stationerade uti Wisby stad, Westergarn, Klintehamn, Ernsvik, Enevik, Stockvik, Rohne Ljugarn, Herrevik, Katthammarsvik, Sidö, Sanct Olofsholm, Kyllej, (hvilkas lotsar äfven inlotsa till Kolje, Wallevik och Werne,) Lergraf, Fårösund, med särskildta lotsar vid hvarje inlopp, Lutterliorn, Kapellshamn och Hallsine k.
I följd af år 1837 med jordägarne vid dessa Lots-stationer uppgjorda kontrakter, hafva, med undantag af Rohnehamn, der tvist uppstått rörande en Kronholrne, samtliga Lotsarna denna sommar blifvit inrymde i bisiltning af åt dem upplåtna lägenheter.
De enligt sista Berättelsen oafgjorda Qvarn-skattläggningsmål hafva blifvit afslutade.
Tabellen upptager det antal skattlagda Tull-mjölqvarnar som för närvarande finnas i länet.
Af de sedan sista Berättelsen skattlagda qvarnar, utgör räntan i Kronovärdi 5o R:dr 3o sk. hvarjemte lägenheten Bod och Öster-udd, enligt Eders Kongl. Majus Nådiga Bref den i5 April i83o, blifvit skattlagd till årlig ränta 6 R:dr 43 sk. 5 r:st så att, då summan af Länets jardeboks- och hemmantals-rärtor enligt sista Berättelsen ntgjorde 12,080 R:dr 38 sk. 6 rist utgör den samma nu I2,i38: i5, 11.
Den ena Roma kloster, är ansiagen Xiandsliofdingen på lön, emot en arrende-afgift af 66 Rd, 32 sk.
Rånko.
Enligt nådigt förordnande skall densamma nu utarrenderas på 3o år.
Vid én denna vinter försig-gången arrende-auktion har Eders Majit nådigt pröfvat, ieke något af de gjorda anbuden vara antagligt; de anbud som erhållits vid den sednare arrende-auktionen i denna manad äro understälde Eders Kongl. Majus Nådiga pröfning.
Den andra Kungsgården eller Wisborgs Kungsladugård är sedan år 1794» med säterifrihet, på 5o år, donerad till framlidne Öfversten af Klint och dess arfvingar.
Ett bland vilkoren dervid är underhållande på ladugården af 100 får af bättre race, hvilkas uppsättning af kronan bekostats, och skola fulltaliga aflemnas vid kungsgårdens altiädande till kronan.
Hvarken något säteri eller frälse-liemman finnas i länet.
Af uti länet år 1827 hefmteliga *4 Tedels mantal kronohemman åter - står nu mera endast I2i||:dels mantal, oberäknadt kungsgårdar:
Civila boställen och bohemman, utgörande 15 Jr mantal; Ecclesiastik» boställen 48 | mantal; deraf äro prestgårdar och annexhemman 44 oc^ 4 3 mantal Kapellansboställe.
Tvenne betydliga intagor äro gjorda å Krono-allmänningen Jägarebackarna i Lau socken, hvilkas behörighet är af tvetydig beskaffenhet.
Krono-allmänningen Bod- och ÖsterUdd i Nähs socken, som enligt Eders Kongl. Maj:t KammarCollegii Circulaire-bref den 14 April 1824 föreskrifver försäljas, bar den 5:te October 1882 blifvit skattlagd och i lotter fördelad.
Af det betydliga antal från hemmanen af söndrade lägenheter, hvilka till en stor del tillkommit genom förpantningar för penningelån, torde ganska många befinnas, hvarmed icke blifvit i den ordning förfarit som Kongl, förordningen den i^rde December 1827 föreskrifver.
Med undantag af kungsgårdarne finnas icke i länet flera hemman tillhopa under samma namn eller vanliga byar, utan endast som här kallas gårdar, hvaraf högst få öfverstiga 2:ne mantal.
Utom med afseende å Byordningar, hvilka i allmänhet äro faststälde sockenvis, finnas här inga andra bya-bg än de grannar som bo på särskildta lotter, uti hvilka en gård kan vara fördeld.
Af i lotter klufna gårdar, hafva de flesta undergått storskifte eller laga skifte.
Mot det fordna enskiftet mötte den svårighet att sorn de flesta gårdars ägor äro betydligt kringspridde: (de finnas t. ex. som hafva sina ägor på 20 olika ställen och i sju socknar) så blefvo de här nä_ stan icke annat än ett storskifte.
Denna spridning af ägor har äfven på många ställen lagt stora hinder för laga skiften, hvilket föranledt en underdånig anhållan, som vunnit Eders Majus nådiga stadfästelse genom ett nådigt förordnande af den ty.de Junii i832, att i detta Län laga skifte icke får äga rnm der storskifte föregått, så vida icke alla delägare i gården förena sig om att det begära.
Otvifveluktigt skulle det i framtiden för hemmansägare och jordbruket i Länet vara högst fördelaktigt örn en allmän ny indelning af gårdarnes ägor kunde komma att äga rum, men de kostnader och det besvär jemte troliga tvister, som dervid skulle uppkomma, hetager hos största ^elen jordägare ali håg derföre.
Ingen hemmansdel har råkat i ödes-mål och mig ytterligt finnes bär lc^e på landet något skattevrak.
Utom 2:ne qvarnar och en såg, hvilken sednare genom uppdämning orsakat betydlig olägenhet och om hvars utrifning rättegång blifvit börjad, men ännu icke afgjord, förorsaka uppdämningarne vid den öfriga mängd af sågar och qvarnar, som finnas på landet, endast vår- och hösl-lid vattendränkning af myr-tral4er; åtminstone hafva inga klagomål som vittna annat förhållande inkommit.
Uppdämningen om våren får dock icke räcka längre än till den i lag bestämda tid för alt icke skade vexten af myr-fordret.
Skulle odling af större myror företagas fordras visserligen utrifning af flera vattenverk.
Hemmans-klyfningen är i några Socknar såsom Mästerby, Näs, Nähr och Eskelem allt för långt drifven; fortsattes den ytterligare är att befara jordägarenas obestånd.
Uti sistnämnde 2:ne socknar finnes dessutom äfven en öfverdrift uti öfverlåtelse af små jordlotter till arbets- och inbyses-folk.
Om å eila sidan det verkar förmånligt genom en större tillgång på arbetare, så äro å andra sidan ogängheterna deraf så mycket större, genom derifrån härledt armod, sysslolöshet och deras onda följeslagare.
Inom f eller § mils afstånd från mera befolkade synes det vara fördelaktigt att icke sätta någon gräns för hemmansklyfningen, men derutom torde betydliga olägenheter deraf mer och mer uppstå.
Några särskildta hemman anslagne läroverket finnas icke.
I Sednare tider hafva endast 3:ne mindre jordlägenheter med tillhörande byggnader blifvit donerade lill Folk-skolor efter Lancasterska methoden.
Wisby hospital ägde fordom ett betydligt antal goda lägenheter på landet, hvilka till betydligaste delen blefvo försålde år 1763.
Dessa upptagas nu under namn af Hospitals-skatle, men fortfara dock att lill Hospitalet erlägga årligen räntor, dels bestämda i penningar, dels i persedlar in natura.
För Hospitalet göres närmare redo under rubriken Välsovård.
Förhållandet emellan allmänna beyillningen och folk mängdens tillökning har varit:
Folk - Folkmängds tillökning:
Bévilln. förhåll, minskning med: 1828 . . , ................. 911. minskning: 1829 . . . 275..................1208. *i83o . . . 397........tillökning .... i5o. tillökning: 1831 . . . 106,......................
1832 . . . 779,.................1048.
Krono-Båtsmännen äro icke upptagne i mantalslängden, ej heller de å Sjömans-huset inskrifne Sjömän; dessa sednare äro dock inräknade här, med afseende å beyiUningen.
Statsbidragen fördelade på i832 års hela folkmängd, utgöra på person; Å landet 2 R:dr 43 sk.; och i staden 4 R:dr 43 sk.
När missvext icke inträffar, har Länet mindre svårighet än många arn, dra provinser för skatternas utgörande genom närbelägenheten till afsättningsorterne af landtmannens produkter, nemligen utom Wisby stad, de tillåtna Landthamnarne hvarifrån export sker; och bör till de skattskyldiges heder nämnas, att de beflita sig om att skatterne i rätter tid utgöra; rester på uppbörden, utom för någon enskildt, äro derföre sällsynta.
Vid Tjäru-Skatten , som i Wisby in natura skall levereras för KonglFlottans behof, möter dock någon svårighet i den mån skogarna aftaga.
Redan för närvarande finnas i Södra Häradet hemman som hära sådan skatt, hvilka numera hvarken bränna tjära eller hafva skogstillgångar dertill.
Af Länets jordeboks- och hemmantals-ränta, utgörande i kronovärdi I2,i3s R:dr i5 sk. 11 r, äro endast 1743 R:dr 7 sk. 6 r. anordnade.
Extra-ordinaira (mera, såsom inqvarteringar och kronoskjulsar, äro här föga betungande.
Väghållningen, i anseende till vägarnes mängd, är deremot mera betydlig, synnerligen genom den ojemna och på flera ställen olämpeliga indelningen deraf, men underhållet lättas uti en stor del af landet derigenom att Hällen icke ligger djupt under jordytan; och som landet i allmänhet är slätt» orsakas af vattnet på få ställen utskärningar i vägen.
I vinter-vägarnas underhållande äro efter öfverenskommelse så väl lägenhets-innehafvare som backstuguhjon m. fl. pligtige att deltaga.
Kronobonden här i Länet är Presterskapet af Konung Carl XI förunnad i anseende till det ringa hemmantal, hvaraf de fleste pastorater bestå.
Ländsk. 5-årsberättelse för Gottlands Län.
En mångårig ventilation öfver en allmän reglering för tiondens utgörande bär ägt rum, hvars afgörande beror på Eders Kongl. Majus nådiga pröfning.
Enskilda öfverenskommelser i denna väg mellan pastor ech församling äro emellertid träffade inom de flesta pastoratet’, dock icke på längre tid än med nu varande innehafvare, hvilken omständighet här orsakar ett verkligt ondt vid lija val.
Ingenstädes uttaga Pastorerne till fullo den tionde, hvartill de äro berättigade enligt 1648 års Conventions-Stadga.
Till vidmakthållande af ordning och polis inom hvarje socken, äro Byordningar och Bya-rälter fastställde; äfvensom vid fiskelägena äro tillsatte Hamn-Rätter.
Tvenne fiskelägen, som det förut saknat, hafva, upppå interessenternas begäran, dermed blifvit försedde.
Det Arbetshus, som i Wisby är inrättadt och styres i enlighet med det af Eders Kongl. Majit fastställde reglemente, har val icke i anseende lill inskränktheten af dess inkomster kunnat fullt uppfylla dess ändamål, att intaga och till nyttig verksamhet hålla alla försvarslösa lättingar och dagdrifvare inom Länet, men detsamma har dock gjort mycket gagn, emedan då nu mera Correetionshus äro det enda tvångsmedel som får användas mot ofvannämnde vanart, är redan tillvaron af ett Arbetshus och kännedom, alt några där äro inspelade och haline till arbete en stor fördel, ty på dem å hvilka bättre motiver till ordning och arbete icke verka, uträttar farhågan för skammen, att på Arbetshuset blifva insatt, i förening med rädslan flir tvångsarbetet, att de någorlunda uppfylla sina åligganden; denna lättingarnes hälsosama fruktan för Corrections-inrättningen har likväl börjat att minskas i den mån de sett oförmågan ökas att dit intaga ali3 dem som deraf gjort sig väl förljente.
Till underdånigt fullgörande af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga befallning att minska inrättningens administrativa kostnader och alt föreslå Länets innevånare en lämplig afgift till inrättningens upprätthållande , har en vacktkneckts-beställning blifvit indragen och vaktmästarens lön med 5o R:dr nedsatt, samt Länets innevånare föreslaget, att hvar och en af dem, som betala bevillning efter 2tdra artikeln, för hvarje R:dr skulle i årligt bidrag till Arbetshuset gjfva 1 sk. och de som endast betala 24 sk*> 6 rist; af dem, sorn efter nämnde artikel erlägga mindre, har icke begärts något bi - 27 drag, utom af tjenstemän med lön under 200 R:dr., hvilka blifvit proponerade att erlägga 1 sk. af 100 R:drs inkomst och i proportion.
Stadens innevånare hafva uppå allmän sockenstämma lemnat sitt samtycke lil] denna afgift alt utgå under påföljande 10 år.
Med landets innevånare skall jag söka träffa samma förening, och har jag i detta ändamål redan utlyst sammankomster med deputerade i hvardera häradet; sedan jag vedan förut rönt afslag af en stor del socknar på min första proposition, Sorn icke inskränkte afgiften inom vissa år.
Å Arbetshuset hafva varit intagne sedan år 1827: Mankön.....18 Qvinnkön .... q TT n “ Utgångne: Mankön.....i4 Qvinnkön .... 9^ r». ian P * Mankön ....
•_4 Fattigvården handhafves inom socknarne enligt gällande författningar och yppas högst sällan några klagomål deröfver från de fattiges sida; sistlidet år hade jag nåden afgifva särskilt relation deröfver.
— Hvarje socken försörjer sina orklösa fattiga och handhafves noggrann! den af min företrädare utfärdade kungörelse, alt socknarne skola ersätta hemtningskostnaden för deras kringdrifvande tiggare, som icke från socknen blifvit efterlyste.
Uti Länet äro 83 Sockne-magaziner inrättade, hvilkas fond af spannmål för närvarande utgör omkring 7000 tunnor, och af hvilka många derjemte äga betydlig kontant förmögenhet.
Alla dessa magaziner styras efter det år 18i4 Nådigst fastsällda Reglemente.
På grund af Eders Kongl. Majus