Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Såsom nälings-utväg bör äfven anmärkas den förtjenst som invånarne i Carlstad och Christinehamn hemia genom hushyror och mathållning under de större marknader som i dessa städer årligen hellas och i Carlstad särskildt af den ungdom som vid härvarande Gymnasium och Skola begagnar undervisning.
Handeln har i Carlstad snarare af- än tilltagit; men i Christinehamn och Philipstad, der taekjcrnet utgör en betydlig handels-artikef, lior denna näring under de senare åren icke varit mindre lönande än tillförene.
Handtverkerierna äro icke i särdeles bättre skick än såsom de * förra Fem-årsberättelsen blifvit beskrifue.
Likväl, utom Garfvare, som i allmänhet äro välmående, hafva i senare åren en och annan .skicklig handtverkare af andra professioner genom arbetsamhet bringat sig till välstånd, hvilket bevisar att det intrång af fuskare som städerues handtverkare så mycket öfverklaga, utgör icke något verkligt hinder för dera» uppkomst, ulan alt den väsendtligen beror på deras egen skicklighet, omtanka och ordentlighet.
Tillförseln af landtmanna-varor är i Carlstad ringa utom vid mark' nadstilllällen, men i Christinehamn jemnare och bättre, emedan landet deromkring är mera frukthart än vid Carlstad.
Philipstad saknar ick® heller ganska god tillförsel fiån aflägsna orter, helst afsättning6» derstädes är beräknad på Bergslagen.
Utom det i Carlstad varande allmänna undervisningsverk Cyrone sium med Skola, finnes derstädes en Vexelundervisning55^0!» för fattig® barn, i hvilken- vanligen omkring »oo barn på en gång undervisas 1 dirislendomskun&kap,'räkning och skrifning.
Uti Christinehamn är ef» »kola med arne klasser och i Philipstad en Pedagogi, hvars utvidga»»’* — 45 — beslutad, sedan elen Wexelundervisningsskola som för fattiga barn der varit inrättad numera upphört.
Folkmängden har i de senare åren aftagit uti Carlstad, sålunda alt d6», som år 1837 utgjorde 258i personer, år i832 endast uppgick lill .*9 efter skattskrifnings-längderne, hvilken minskning synes jemväl beVlSa att näringarne i staden åtminstone icke äro i stigande.
Befolkningen i Ch ristinehamn besteg sig i832 till lözjo — samt i Philipstad till ooo personer, och är förhållandet i denna del för sistnämnde 2:ne städer alltså ungefärligen enahanda som det var 1827.
Sedan jag nu i föreskrefven ordning eller under de rubriker sorn det meddelade formulairet antyder i underdånighet afgifvit berättelse örn tillståndet i Länet under de lill och med i832 sislförflutne fem åren, anser jag mig jemväl böra yttra några ord om förhållandet med Kronouppbörden och executions-verket inom Länet, i synnerhet som gången deraf icke beror allenast af de tjensteuaäns verksamhet sorn med Uppbörds- och Executions-väsendet hafva befattning, utan äfven på flere andre omständigheter och väsendtligast viljan och förmågan hos skattdragande och gäldenärer att göra rätt för sig.
Krono-Uppbörden i Länet har ingått tämmeligen jepit utom för Söder-Sysslets Fögderi, hvarest restantierne under flere år den 1 Maji bestigit sig till omkring 3o,ooo R:dr, deraf hufvudsak liga beloppet mileslätt i Nordmarks Härad.
Detta i jemförelse med Länets öfriga del van|°ttade Härad, i anseende till local- och natur-förmoner, hann icke att bomma sig före efter 1826 års missvext, förr än skjörden åter slog fel.
•^medlertid måste executions-åtgärderne till resternes indrifvande fort®ättas, likmätigt uppbörds-författningarnes ovillkorliga kraf.
De många ,tererade pant-auetionerne inom
Häradet bidrogo likväl föga lill utskyll**®rnas- indrifvande, ty penningar saknades i orten och följaktligen äfven döpare.
Under sådant förhållande var det icke lätt att med billigt afSeende å de skattskylldiges bestånd bevara kronans rätt; och de stränga maningar, som Eders Kongl.
Majus Befallningshafvande från de högre ^-mbetsverken tid efter amian fick om resternas skyndsamma irvdrifvane» nödgade Läns-Styrelsen omsider att för detta ändamål vidtaga utomåfl£enl%a åtgärder, såsom att låta till utsatta ställen i andra Härader **°ra panterna för att å auction försäljas» e verkställigheten mötte väl deremot mångfalldiga hinder, men ■?'««« verkade hvad som i berörde afseende tillgjordes så mycket de sorn kunde på något sätt förskaffa sig penningar, gjorde rätt för sig och få af Panterne blefvo sina ägare frånhända.
Således ehuru verklig brist eller oförmåga att betala till en början förorsakat restantierne, visar dock utgången att motvilja hos de skattdragande i någon mån äfven verkat dertill att detta ofördelaktiga förhållande länge fortfarit, ty då någon annan påföljd icke äger rum för den skattdragande som försummar att vid Uppbördsstämman erlägga sina utskyllder, än att Fjärdingsmannen eller någon Kronobetjent besöker honom med kraf, sparar han sig den mödan att infinna sig vid stämman, i synnerhet som han af erfarenhet val vet, att om ock utmätning hos honom sker för skattebeloppet, kunna panterne likväl icke genast flyttas, utan att han har tillräckligt rådrum att skaffa penningar innan panterne hemtas och säljas.
Genom de omnämnd0 pantfraktningarne jemte en genom Svenska och Norrska timmer-uppköpares täflan inträffad bättre afsättning af skogsproducter har dock inträffat» att resterne som af i832 och föregående årens uppbörd i Söder Sysslet* Fögderi bestego sig, enligt verificerade restlängd^’ den r sistlidne
Maj till 22,575 R:dr 16 sk., utgjorde vid räkenskapernes afslutande den 3i Auga* sti endast 235 R:dr 4° sk. 3 rist.
Till berättelsen om Executions-verket hörer först den örn skuldsältningarne i Länet.
Då Filial-disconterna existerade lillvandes Wermlands Jordbrukare, att örn lån anlita allmänna verk och lättheten att på sådant sätt skaffa sig penningar tillvägabragte den tiden månget egendomsköp» ehuru köparens tillgångar icke svarade till den handel hvari han ingickDenna illa beräknade låne-ifver underhölls inom vissa orter af personer» som deri sågo sin vinning, enär de såsom Commissionärer förtjente arfvoden; och sålunda utgingo tid efter annan från de i hufvudstaden befintliga cassör, fastighetslån, odlingslån och discontlån till förut skuldsatie Jordbrukare och Bönder i synnerhet inom Näs Härad.
Då deremot Landt' mannen esomoftast fått erfara missvexter, och dessutom många lån utgått till personer, som kanske utan vilja att återbetala, endast genom betydlig uppoffringar kunnat skaffa sig lånen för att rädda sig för tillfället utnr förlägenhet, följde alltså härpå lagsökningar.
Understundom inträffade ock» att innan det hos någon gäldenär hann så långt, hvad hans skuld till allmänna cassorne angick, hade han redan till enskilta fordringsägare, 11 hvilka bon stod i närmare förbindelse, öfverlemnat sina lösören och dis ponibla tillgångar, s& att för lån som gått lill utsökning merendels endas fastigbetslotter blifvit utmätte, hvilka först efter mångfalldiga auction*3* kunnat till underpris föryttras.
Under sådana förhållanden och när en gäldenär, som med allt hvad han äger icke till fullo ian godtgöra sin 47 *“* skulder, begagnar alla möjliga utvägar att i det längsta uppehålla sin egenoms försäljning, har det för executorerne varit i många hänseenden svårt 'drifva fordringar, men det väsendtligaste hindret dervid ligger dock 'den omständighet, att köpare sällan infinna sig vid utmätnings-auetioner. man skulle kunna anse detta härröra från någon mindre berömlig sammansättning bland ortens invånare; men den egentliga orsaken dertill är att inse, nemligen att i saknad af peningar, köpare icke finnas i orten, ""ninstone till de många fastigheter, som under flera års tid varit å exeoutive auetioner utbjudne.
Om härtill kommer, att man icke gerna, äfven n'ed förmåga att betala, besöker en sådan auction hoskin blottställda gran*‘e och icke begagnar sig af tillfället att för underpris åtkomma hans nöda"diga lösbo eller hemmansdel, så ligger deruti väl icke något klanderud t.
Emedlertid har sådant allt varit ofördelaktigt icke allenast för afdgse boende fordringsägare, än ock för executorerne, hvilka senare, man }’a afstånd och i okunnighet om rätta förhållandet bedömmer, såsom efteroch försumlige, under det de ulledsnas genom mångfalldiga frukt°sa försök, att i penningar förvandla det till de förres liqviderande ut - matta gods. k Under de tvenne sista åren har likväl detta förhållande mycket förat sig; och ehuru för Banco-discont-verket några äldre utsökningsmål ac^e kunnat bringas tili slut, utan efter det afbetalningar småningom i följd utmätningarne ägt rum, bero på försäljning af fastigheter som å många ‘j pioner varit utbjudne, är det likväl icke derföre skäl att tnissereditera rle,a Länet, eller att tillvita dem som handhafva Executions-verket alla vnöjliga försummelser, enär det omtalade förhållandet ingalunda är eller ar,t allmänt för hela Länet, utan egentligen tillhört ett enda Härad.
Till dessa anmärkningar har jag funnit mig föranledd af ett i ali— 0an"a tidningarne nyligen infört klander öfver Länets Executions-verk ftin ^Vartl!^ anledning skall varit hemtad från sista Revisorers anmärk - j § vid Banco-discont-verkets räkenskaper samt något beslut af Stock la j3* Stads Justitie-Collegium och Förmyndare-kammare| att till Werm' gotl *emna oc^ e^iuru jag icke på annan väg erhållit del af nå' då . a"toärkning uti det ifrågavarande afseendet, tror jag mig böra under her,^St uPPtysa» att Banco-discont-verkets äldre, på utsökning inom Lane oaue*'^e fordringar för närvarande icke uppgå till betydliga belopp; ali gar a^a de svårigheter som mött vid indrifningen af lagsökta fordrinr'nga fSC°nten ,^'kva* derpå under de sistförflutna tio åren gjort ganska fluster i jemförelse med dem som detta verk, efter hvad jag tror mig veta, fått vidkännas å lån utlemnade både i flera andra provinser och i hufvudsladen och att de betydliga öfverräntor som från detta Län till
Disconten ingått, på mängden af de lagsökta lånen torde dessutom fullt ersätta om icke öfverstiga förlusterna på ett och annat lån. Justilie-Collecium och Förmyndare-kammaren hav raig veterligen bär i Länet endast förlorat på tvenne lån några hundrade Riksdaler räntemedel, derigenom att de för
Lånen intecknade fastigheterna, som i mät gått, icke hunnit säljas innan ränta för längre tid än trenne år upplupit och köpeskilling*'11'11® icke varit tillräckliga att betacka det oprioriterade öfverskottet å ränta11’ men för dessa förluster hade sannolikt Justitie-Collegium och Förmyndarekammaren varit fredad om lagsökning ägt rum, så snart betalningen af 1 eller i års ränta 'blifvit åsidosatt.
Skulden dertill kail billigtvis icke skjutas på Länets Executions-verk.
Carlstad å Lamk-Cancelliet den 3i December i833.
JOHAN AF WINGÅRD. SV. LINDBERG. H. F.
OLDEVIG.
Tabell för Städerne uti Wermeland^ Län f Tabell för Landet inom Wermeland^ Län. lil tilia • lall lall '•••lill 'littke»* • l • • l • • • l l V •••'•••
• • i « > t k •
Bergsm l • k V • '» l • k 1» l*V« Irono-Skatte-Säterier Fralse-Siiterier Hl- och Rörs-Heraman Frälse-IIemman ....
F riise- Ska 11 e-H emman Kronohemman .
Krono-Skattehemman
Dito särskilde Bergsmanshemman Militiar-Boställen Civile Boställen . . . . Ecclesiastique Boställen.
KecognitionS-Skogsheinman Skattlagdt' bebyggde Torp, Utjordar, UrfjeOar, med flere Lägenheter, som ej under något hemmans ränta åro inbegripne, Frälse Dito Skatte > Dito Krono ... ....... . .......
Dito obebyggde................ Öskattlagde bebyggde dito, deraf Soldate-Torp 1057 ....................... backstugor .....................
Bebyggde Lågenheter, afsöndrade från hemman under Ständig ägande rätt ‘ .
Alto på viss tid eller lifstid ............
Skattlagde Fisken och Fiske-Lägenheter af särskildte slag, som ej
Under något hemmans Ränta äro inbegripne, Skatte ..... tito Dito Frälse > ....
Tull-Mjölqvarnar med 352 par Stenar Tull-Sågqvarnar, Grofbladiga ....
Finbladiga ..... [lusbehofs-Mjolqvarnar, deraf 383 st skilt i Jordeboken uppförd Ränta Hl usbehofs-Sågq varnar • ♦ • V • •
V • • V • V • V • • V • V • V V v V i. i •
• ll särskildte slag ^ • • • » • Stampar ....... Kopparhammare . . . Stångjerns-Verk . . . ^.mneshamrar ....
Masugnar JeM-Mamifactur-Verk af glasbruk ... .....
Pappersbruk . . . . . Tegelbruk . ......
Jarfvcfiet ....... Klädes-Fabriker färgeri..... Éalk-Ugnar .... ^skifferbrott . . Tobaksspinnerier .
Cakelungs-F abriker................
Hverse Personer, som ej hora till viss näring . ■terbhus, Testamenten, Gåfvor och Fidei-Commisser ............... ........ »lillvi . . • * * • * . • • k V I l lil» • • • l lil* l l • l • • l l l l l l l • med l • l l l l l •
V l l sär - i i i i • i • i i • • • l v Hemmantal.
2 1 B n §* r 0- r* ö 3 •n i 1 1 94 }} 14 ii 251 sYs *7± 1 1 3 34} 34J 12| 3/x i 9411 16 , 258116 75 2i 1,206 j \ 34 } 39 A 13j 3^ — — - Summa 1,762A tg A O -1 n v> —* 0 ** t* 3 pt Hera tat n £ 3 E.tf D ST OQ £$ Utsäde sri : Medelafkastning, sedan Utsädet är afdraget- ! ■ Jnderhållne Kreatur* » -5 (V e» « s> CM> era O -1 p a as Blandsäd. ; •1 r» r *3 O 03 | w 0 p t» ca t* % B B 6» »?
U 2 sr D Cu « pt P» u* n fT p O r» P O O y> B Pt ST n» O >1 p p 0 71 Ungboskap. p« n C/5 < ?
O O c* r «-* A 7 t 7 1 46 2 X '2 10 2 42 4 138 8 2 60 3 4 16 4 16 3 63 780 234 4,970 323 861 890 381 6,085 823 17,560 1,275 408 5,616 615 689 2,497 931 3,078 921 — 4 101} 15 J 638 27 5 195 16 787} 47} 1,986; 79 16 1,254 92 54 380 134 497 125 ---- 72 1,4561 244 8.403 342 84?
2,030 334 8,853 966 25,707} 1,062 345} 12,777 1,207 862 5,270 1,446 5,856 1,528 25 19} 393 lil 3 357 94 35} 1,255 118} 2,710} 416 11,102} 348 162} 9,955 488 139 2,691 499 3,773 676 ilo 1 13 4 82 4 il 31 5 79 13 269 . 12 6 225 16 11 72 20 84 24 -— 138 6,866 1,924 • 47,066 2,330 550J 13,107 706 40,356 6,270 146,546 6,974 2,332} 89,661 8,443 1,398 34,324 9,441 51,377 18,062 1,510 91 52 1,134 . 88 4 609 --- 585 208 3,402 264 16 3,650 460 14 1,607 314 1,448 169 150 15} 203 48| 1,397 57 19? 391 74* 1,281 151} 4,488} 187 73 2,491 173 140 672 217 900 261 6 23 63 15 j 497 11 6 128 14} 475 52 1,556 42 21} 803 56 66 230 78 247 103 1 ~ 4 19 < 291 91 i 2,465 127 32|| 4021 140 2,143} 478; 8,724} 506 136J 2,588 291 255 1,106 363 1,473 423 — — —— ““ ~ ~ — —- 13 6 2 64 1 t 29 27 7 187 3 2 177 2 4 29 5 28 10 157 50 16 551 10 1T 274 - 301 64 2,182} 30 4 1,913 172 20 324 27 434 92 131 43 ___ 9 151 -- • - 36 —— 57 •-- 458} 234 7 10 103 11 68 6 --- 133 — 2 ■—- 24 ——, --- 10 18 84 —— *---- 90 5 16 2 16 6 — 2,868 243 —----- 1,304 —— 13 753 ——. 1,034 2,959 _— 45 2,447 105 45 856 128 954 194 43 887 — ■ — ----- 1 , — -— — “- ■— - ■ —— ——- 90 1 9 3 4 --— 27 10 1 7 __—. 12 1 - - — 82 — 6 — 34 37 --> 26 92 -- —. — 149 ‘ 31 3 50 2 7 *-- .
. ______ __ —— ___— ____ _MM. - -_ m—_ ---. — '- —— ■—— --- --- --- 1 *-- —— -— —- 165 —-- — -—. *-- — — ‘ " •-—— — •—- 1 ' * - 120 — —— — — --- a—1—' 1 1 —*-- ------- -- — 12 .....-‘T ''' ■ 1 - "
L,ly& -—— - ISO -— 1 nz —• -— ZZ r ■■■■.
. OD l __ «— —— — —— r 1 — — — — zz — ■-- —" --. — — 99 ll mmm . _ i, — - ■ ■_ ____ ’ - — --- --- __ ______ .....— — --- 33 — --- —■— ---- - ’ — --- — , ---— —- —■" --- — - 1 — 101 fc*——* •— r" ■■ - ' ‘ " T 1 ””- --" mmmmmrn- 2 ------ *-- _— _._ —— —■ - --- --—1 — — 1 ■ ...... — 1 — — — -- ■ — —— — ■ 1 --- — — —— —*" “““ 8 1 - ~~~ Il 1 n _ - . —„
——• —“ — — —— __ __ -- —- __— 2 ■ __ — — __ _— —— —— —' —-- —— *-- -—- --— — — — 2 ——- ___ __- — —— -— — -- ---- -— -- — — 1 — — — ---- -- ; — -—— — * """ -- ■ ' ‘ —- ' ——- --- -— 3 -->. — —— .—- ——. 1 l— —- --- z— ■■ Ml" MM. - — --- --- -— ■ — 1 —1 1 —*— *' — ' — mm* —“—' -—* -— — --- — ■— — - 1 1 z~ 1 ■ 1 --- ---- II , , . , - -- ___* —— _- ____ ---MM — —- »,312 335-|l0,587« (2,759 72,192)3,396 841&|20,190*|l,791f 64,864}(9,500| 227,470} 10,790 3,570; 134,100(12,436 3,711150,231 13,643)70,31ll22,608 l,976j Bidrag.
Stats - Bevilln ina.
Pl 10,000 ___ 1,190,191 — — 73,530 — — 1,997,954 MM — 699,218 — — 16,776 — — 10,491,292 8 — 683,525 — — 275.015 4«, — 101,200 — — 340,234 — — 14 1,963 197 5,004 3,017 37 29,035 28 2,830 293 138 528 23,013- 99,377 30,25532 5,300 2.460 - 55,453. 108,516- 360,662 89,213 96,423 2,999 706 — 203 24 — 16 20,460 3,761 200 3,320,386 142,995 17,350 482,107 10,550 5,000 1,046 5.000 2.000 1,000 1,800 2,275 32 Efter 2ldra Art. a §.
Från och med den g:de, till och med ä4:de - 222 1,48; 260 — 142 36 115 28 6 40 3 1,470 35 10 12 49 24 392 22 58 16 20 5 . 13 17 20 36 1,555 20 — 112 i 3 Sb 3 20 2,551 162 4,371 1,603 3441 22,080 1,375 5 1 3 16 16 10 6 1,857 93 1,829 673 28 8,335 254 200 97 412 26 40- 22 — 443 20 10 ! 22 — 226- 878 255 304 11-- 3 — - 7,046 • 327 34: 1,269 92 20- 2 9 7!---- 16- 12 3,254 6- 208 - - 671 40 6,372 453 11,205 5,29426 100 59,456 4,471 499 529 2,429 26 37 3,008 681 — 54 10 11 150 1,459 93 51,453 1,125 1,523 555 1,521 140 44 226 47 1,148 397 47 419 36 5,129 15 1.563 1,588 636 26 5 3 —— 8 1 2,884 1,390 31 15,322 455 251 133 161 33 Ständige Ranim'. --14 4 46- 26---
B o £ o. i £* r*l9Q 3 C/a Sl20.770,494bM51,576y-k91443!-l4«,^7t « &•****- 25f40l 559i 9l—I-T - 71 - - 1 657 3 0 - 72 — _ 4,882 1 5 4,178 0 il 170 17 6 90,785 50 10 2,326' 12 m 2,348 28 5 927 44 9 2,230 37 9 184 4- 37 30- 1,908 1 1 200 36- 158 32- 1,372 12- 287 36- 93 24- 6 46- 1,841 12 1 1,642 161 695 — 41 332 6 18 22 450 1 15 9 _ _ 125 36 - 24 36 - 9 — - 2 24 - 12 12- 8 12 - 3 - — 83£ 28- 118,420)32| Glerecie-Statens Underhall.__ 79 14.093 2,485 119 51,212 24 169 169 13 1,028 174 4,516 1,099 32 23,494 2,419 499 188 1,980 652 56- 44o 71 2,125 617 17 11,821 1,700 151 68 662 24 24 50 79 994 58 24 33 16 406 17 I24I- 37,59Cj38|—|l8,712l 4I - P* •1 H.5* P • cq ra ? n r* 2 - 180 - — - 35 6- - 647 — - 238 24- 4 12- - 4,508 — - 359 — - i 82 — - 34 — 6 - — I 71 — 2 - _ 16 32- ___ — — — — _ — —-- _ 76 — _ 6 24 — ___— —- - _ 55 — — __ 2 _ — —-- — --- - ' - - - - — -6,32lll2)- v> > ö 22 1,651 281 7,288 1,954 53 9,823 4,478 732 290 2,948 1,180 82 24 24 100 79 1,471 Si 25 2,770 430 7,699 1,970 57 ]38,751 3,065 1,035 348 1,431 16 3S 320 10 800 42' 6,726 1,085 13 25,819 2,902 80 845 65 20 — 30 1,885 358 6,247 1,431 54 29,804 2,950 776 355 1,049 16 170 23 824 187 3,774 2,285 26 19,41" 2,703 387 273 353 15 13- 24 — 22 28 - 22 20 43 — |ö2,630| b|-|59,817|44l- 37,597|—|—',45,787| S-k*J - 231 14,167 1,824 61,876 20,683 28 814 41 355,069 30 22,795 24 5,857 39 2,893 10,392 210 337 6,510 62926 169 4,767 1,051 1,198 312 16 45 89 3,01228 2,056 1,130 26 2 25 28 6,057 Hl lil 11 lil 11 8|539 ,405i42| 3 Wermelands Lands-Contor den 31 December 1833.
SLINDBERG Jlj», •»->*n ,\h • r ; > i ♦r. bii Uiiijf .. r. it' '-'i t . • r *1» lif* t I #
Berättelse jag, till underdånig åtlydnad af Eder Kongl- Maj:ts Nådiga befallning uti skrifvelse den 17 April 1821, nu åter bör afgifva , angående tillståndet inom Östergöthlands län i ekonomiskt och statistiskt afseende, kan icke blifva ^f dea fullständighet och omfattning, att den, annorlunda än i sammanhang med elen som för fem sedan aflemnades, kan anses utgöra en någorlunda åskådlig tafla ^ länets ställning i det hela.
Jag skulle i annat fall nödgas, med en tröttande vidlyftighet, ånyo upprepa allt hvad jag då, med all Jfen noggranhet som var mig möjlig, anförde, att jag tror mig derute icke fela emot afsigten med Eder Kongl. Majlis ofvannämde
Rådiga befallning, då jag inskränker mig till uppgift örn de förän^ingar, som under de sist förflutne fem åren inträffat, i afseende folkmängd, näringar, fabriker, skolor, med de flera ämnen, som dåligt stadgadt formulär, utgöra föremål för fem-års-Berättelsen, åtresset vid dess genomläsning blir onekligen härigenom mindre än °lä den ensam lemnade en fullkomlig öfversigt af länets tillstånd, °ch på denna omständighet borde visserligen afseende göras, om frå^ nu vore att författa en bok, den man önskade att allmänheten 1)1 ed beg ärlighet skulle läsa, men då denna underdåniga Berättelse )cke har anspråk på någon annan förtjenst, eller blifvit anbefalld för ^gon annan orsak, än att lemna Eder Kongl. Maj:t säkra och tillAlitliga underrättelser, till ledning för de åtgärder till landets formhan och ökade välstånd Eder Kongl. Majit i nåder kan pröfva Nödigt att vidtaga, vågar jag föreställa mig att den synpunkt hvarur jag betraktat sättet för fem-års-Berättelsens uppställande, år flen rätta. l:o Länets allmänna beskaffenhet. ^ linder loppet af de sednast förflutne åren hafva icke inom lå€ 1 inträffat några större förändringar, som kunna blifva föremål för ,tlera allmän uppmärksamhet, hvarföre jag härom endast åbero'r hvad de förr afgifne fem-års-Berättelserna innehålla. handsk. 5-årsberättelse för Österg.-Län. I 2:o Invånare.
Folkmängden utgjorde vid i832 års slut, enligt de då förrättade mantalsskrifningar, 169,282 personer på landet och 18,141 1 städerna, eller tillsammans 187,423.
Af desse tillhörde 89,189 nian' könet, och 98,224 qvinnokönet.
Hela tillökningen sedan slutet a* år 1826 utgör 5,o32 menniskor, och är således betydligt mindre än linder de fem år, som föregingo de förstnämda.
Ehuru länet icke varit allmänt hemsökt af några svårare farsoter, hafva likväl nerv' febrar och messling härjat på flera orter år 1828, och frossor, sort* ofta urartat till vattensot, så väl detta år som 1831 och i832; oc*1 då mortaliteten härigenom utöfver vanligheten under dessa år ökats» lärer orsaken till folkmängdens mindre betydliga tillväxt, uti dett3 förhållande bör* sökas.
Någon märklig förändring uti folkets bildning och konstflit 1 finare slöjder, har icke ägt rum, och den erfarenhet jag under sednast förflutna åren vunnit, har hos mig hefästat det omdöme ja£ förut yttrat, örn 'invånarnes lynne i allmänhet.
Med de undantag» som naturligtvis här, liksom på alla andra ställen måste äga rute» kan likväl med skäl sägas, att grunddragen deraf utgöras af aktning för tegarne, kärlek för ordning och. skick, och känsla för egna fät' tigheters helgd.
— Begäret att öfverflödigt förtära bränvin, föraide' der visserligen ofta till öfverdåd och osedlighet, och kan i naiv3 rande stund icke sägas hafva aftagit.
Det förbud mot bränvins-tn verkning, som ägde ruin i832, ifrån början af året till höste!11 åstadkom, för den tiden, en minskning i fylleri och utsväfning^ ’ som likväl lingö en sä mycket starkare fart, sedan bränvinet åt fick tillverkas, och betydligen fallit i pris.
Genom ett tempotf^ bränvins-förbud på några månader kan, efter min öfvertygelse»'.1, genting för sedligheten uträttas, och då ekonomiska förhållande!'1 lC medgifva att ett sådant ständigt fortfar, lärer vidtagandet af säd3 åtgärder, hvarigenom bränvinet blir dyrare, vara det enda lTie som bör användas till vinnande af fylleri-lastens minskning, men ^ ven härvid bör nödig måtta och försigtighet iakttagas, på det 1(1 lurendrägeri af utländskt bränvin och hemlig tillverkning af inhems » må blifva allt för lönande handteringar.
Då af de år som innefattas uti denna underdåniga Berättelse, ,ritet enda gifvit missväxt, utan alla lemnat medelmåttig, men på Hågra trakter i länet ymnig skörd, samt spanmälspriserne åren J83o och 1831 voro temligen höga och afsättningen liflig, i ansedde till den då felslagna skörden i andra rikets landskap, är deraf 011 följd att allmänna välmågan snarare till- än aftagit i denna provins, der jordbruket är den vigtigaste näringsgrenen.
Den ifrån länet utgående bevillning och Öfrige skatte-bidrag äro likväl af den ketydenhet, att de ingalunda, utan skadlig inverkan på ortens väland, kunna förhöjas, hvartill jag såsom bevis får åberopa, att de Wa ofvannämde ovanligt lyckliga åren då goda skördar kunde afHtras till höga .pris, blott behöfde efterföljas af ett enda, i832, då loisen, i anseende till en mera allmänt öfver hela riket, nied undanag af Norrland, erhållen god gröda, ansenligt folio, för att åstadkomma allmän klagan öfver penninge-förlägenhet och bristande afritning.
— Arbetare saknas icke, och ett drängedagsverke^ betalas "Manligen med 16 å 18 sk.; men under skördetiden med 20 å 21 sk. 4 rst.
Banko. 3:o Näringar.
Jordbruket fortfar i allmänhet att skötas på samma sätt som jktr, så att halfva åkerjorden årligen besås, och den andra hälften igger i träde, derifrån likväl några undantag äga ruin, såsom till hempel i Ydre härad, hvarest tredings-säde mera allmänt brukas.
De Hti sista fem-års-Berättelsen omnämde odlingar äro dels fullbordade, ännu under arbete, och de vigtigaste af dem som sedermera ifvit företagne äro följande:
, Majoren och Riddaren af Kongl. Wasa-Orden A. F. Rothlieb oar> efter föregången sänkning af sjön Wälen, vid säteriet Graf by i *^ds, och frälsehemmanet Tångby i Asby socken af Ydre härad, l0retagit en ganska betydlig mossodling af 88 tunnlands vidd.
En i}0r del deraf är redan färdig, och har burit vackra skördar af råg, bafra, potatis och timothej.