Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För uppmuntran till inrättande af småskolor samt till examinerade folkskolelärare högre folkskolors inrättande folkskolelärare-seminarierna understöd till seminarie-elever undervisnings-materielen samt lämpliga böckers och kartors utgifvande för folkskolornas behof . . .
. folkundervisningens befrämjande i öfrigt . . .
. folkskolelärares pensionering afsatt fond . . . .
Summa R:mt R:dr |3,138,971|30| 10,860|- STOCKHOLM, tryckt hos Isaac Marcus, 1860.
Rikets Ständers Riksgälds-kontors inkomster, utom allmänna Revillningen och kredltiv-afbctalningar samt tills vidare förräntade medel och särskilda, enligt Rikets Ständers beslut, till detta Verk öfverlemnade tillgångar.
Räntor och kapital-a ( betalningar å meddelade lån för nedbrunna städers återuppbyggande, jernvägs-anläggningars saint hamn-anläggningars och odlings-förelags befrämjande, jemte andra särskilda föremal Räntor å Riksgälds-kontorels lills vidare förräntade medel Skatleköpeskillingar Ekeskogslösen Afgifler för lidnings-slämplingen Kortstäinpels-afgifter Anmärknings-medel Hafva utgjort Ar 1857.
Summa under åren 1857—1859. under Januari—Juni månader 1860.
Antagas komma att utgöra under Juli— | December i månader 1860.1 Ar 1861. i Ar 1862.
I Summa År 1863. under åren | 1861—1863. 201,534 162,700 31,581 2,512 41,706 90 90 83,747 37 12,514,35 so 240,885 177,431 13,962 1,230 38,812 54,530 32 7,748 w 84 270,381 18 140,883 09 11,3 Ött 2,516 41,073 72 10 84 67,32548 12,265 712,800 08 481,021 56,904 6,265 121,592 80 205,60317 32,528 17 90 235,912 80 47,736 42 7,253 23 1,526 27,726 - 35,076 79 2,490 48 250,000 90.000 4.000 1.000 15.000 30.000 5,000 548.000 100.000 11,000 2,000 40.000 65.000
I 8,000 558,000 — 100,000, 10,000- 1,500 40.000 65.000 8,000 556,000 100,000- 10,000 - 1,500,— 40.000 - 65.000 - 8,000 — 1,662,000 300.000 31.000 5,000 120.000 195,000' 24.000 Summa R:dr R:mt | 53ö,303j-| 534,606[82| 545,806| 3|l,610,7l5]8Å 357,721|79| 395,000]—| 773,000|-| 781,500]—] 779.500|-|2,337,000 lior till Stats-Utsk. Mern., 1859 1860, N:o 219.
Rikets Ständers Riksgålds-kontors räntc-utgifter och skuld-afbetalningar saint förvaltnings- och uppbörds-kostnader, äfvensom från detta
Verk omedelbart utgående löner och pensioner, jemte riksdags- och revisions-kostnader samt restitutioner m. m, H a f v a u t g j o r t
Antagas k o m in a att utgöra I Summa under under Juli- Summa
År 1857. lr 1858. lr 1859. under åren Januari—Juni December lr 1861.
År 1863. under åren 1857—1859. månader 1860. månader 1860. 1861—1863. 0 Arli0"?! riintp-arKlafypt tili H;ins honiin()r(Ui 300,000 300,000 300,000 900,000 300,000 300,000 300,000 300,000 900,000 A 1 Ull (1 IJ O 1 Cl ^ V l lill 11(1110 1.1 X U I • l Kull ull^ l/ll Ränte- och kapital-afbetalning å Statsverkets skuld till Rikets Siänd^rs Rank 279,840 274,560 269,280 823 680 264,000 258,720 253,440 248,160 760,320 O IV U 1 U Lili Ilin Clo U l Cl 11 U l_-1 o Ull 11 iv • • • •
Räntor och kapital-afbetalning å Riksgälds- kontorets räntebärande skulder, utom of- vannämnde skuld till Banken, samt 1859 och 1860 års jern vägs-lån 530,812 21 83,310 91 189,354 79 803,477 91 17,089 60 60,000 — 100,000 — 100,000 — 80,000 — 280,000 — Riksdags- och Revisions-kostnader 499,814 93 153,938 84 104,820 36 758,574 13 291,497 60 275,000 — 60,000 — 100,000 — 400,000 — 560,000 — Aflöning till Rikets Ständers Juslilie-ombuds- man och tjenslemännen vid hans Expe- dition m. fl. samt expenser och rese- kostnader in. m 8,727 28 21,823 42 21,946 93 52,497 63 9,696 90 12,000 — 23,000 — 23,000 — 23,000 — 69,000 — Löner, arfvoden och- expenser vid Riksgälds- kontoret 57,423 74 85,629 21 73,635 86 216,688 81 37,736 73 40,000 — 75,000 — 75,000 — 75,000 — 225,000 — Pensioner och expektans-löner för tjenstemän och vaktbetjent vid Riksgälds-konlorel och f. d.
General-assistans-konloret m. fl. 9,272 41 8,324 48 6,003 43 23,600 32 2,769 69 2,769 69 6,000 — 6,000 - 6,000 — 18,000 — Observations-arfvoden till Kongl. Kammar- rättens tjenstemän, bevillnings-taxerings- kostnader samt omkostnader för kort- och tidnings-stämplingen m. m 22,664 17 14,526 83 15,916 41 53,107 43 15,801 59 4,000 — 20,000 — 20,000 — 20,000 — 60,000 — Barnhusens, jemte andra inrättningars andelar af kortslämpel-afgiflen ! 40,556 93 37,287 97 25,058 66 102,903 56 31,134 81 — 32,000 — 32,000 — 32,000 — 96,000 - Summa R:dr R:mt il,749,1111#7 | 979,401 |ö8 11,006,01 eMs,734,529|79| 405,726|92 957,769)69 874,720|- 909,440|— 1,184,160|— 2,968,320|- Hör till Stats-TJtak.
Mern., 1859 Sf 1860, N:o 219. Siats-Utskottets Memorial N:o sto. 1 M:o 220.
Ank. till Exp.-Utsk. den 22 Okt. 1860, kl. X e. m.
Memorial, angående särskilda gratifikationer till åtskilliga af Sta tsUläkottets tjenstemän, och för lemnadt biträde vid behandlingen af Utskottet tillhörande ärenden.
Med afseende å mängden och beskaffenheten af de till Stats-Utskottets handläggning hörande göromål, hafva Rikets Ständer vid föregående riksdagar, utöfver de för Stats-Utskottets tjenstemän bestämda arfvodesbelopp, beviljat dem särskilda gratifikationer, såsom godtgörelse för deras trägnare tjenstgöring.
Afven vid det nu inom kort tilländagående riksmötet hafva de från Stats-Utskottet expedierade Utlåtanden och Memorialer varit af den omfattning, att de motsvarat de fleste af de öfriga Utskottens tillsammanstagna.
Då emellertid uppsättningen af de från Stats-Utskottet utgångna expeditioner, detta oaktadt, besörjts af en, i förhållande till de öfriga Utskottens kansiibetjening, jemförelsevis fåtalig personal, har följaktligen äfven arbetet för Stats-Utskottets tjenstemän måst blifva i samma mån mera ihållande och ansträngande; och anser Utskottet derföre med billigheten öfverensstämmande att någon ökad godtgörelse för deras synnerligen trägna tjenstgöring måtte, i likhet med hvad förut egt rum, varda Stats-Utskottets tjenstemän vid denna riksdag beviljad.
Beträffande beloppet af de gratifikationer, Utskottet sålunda för nedannämnde tjenstemän föreslår, bör erinras, att Stats-Utskottets, likasom alla de öfriga Utskottens Sekreterare under innevarande riksmöte erhållit någon förhöjning i de arfvoden, som förut voro för dessa befattningar bestämda, hvarföre Utskottet ansett sig ej böra tillstyrka ltih. lill It.
Prot. 18X9 8j 1860. i Sami. 1 Afd. 3 Hand. 31 Häft. 2 Slats-Ulihotlelt Memorial N:o 220 anvisandet af större gratifikation åt Sekreteraren, än att hans aflöning för hela riksdagen derigenom må komma att uppgå till nära samma belopp, som Riksståndens Sekreterare såsom arfvode uppbära.
För Kamereraren har Utskottet föreslagit samma gratifikationsbelopp, som vid sednaste riksmöte åt honom anvisades, eller 600 R:dr, hvilket belopp Utskottet äfven ansett böra beviljas hvardera af de hos Utskottet anställde tvänne Notarier.
Beträffande åter Kanslisterna, så, ehuru desse hafva sig ålagdt att ombesörja all protokollsföring hos Utskottet och således otvifvelaktigt hafva en mera ansvarsfull och trägen tjenstgöring än Kanslisterna hos Riks-Stånden, har Utskottet dock ej trott sig böra ifrågaställa större gratifikation för dessa tjenstemän än tillsammans 600 R:dr, att, enligt af Sekreteraren uppgjordt och af Utskottet godkändt förslag, dem emellan fördelas.
På grund häraf föreslår således Utskottet, det Rikets Ständer måtte bevilja nedannämnde Stats-Utskottets tjenstemän gratifikationer till följande belopp, nemligen:
Sekreteraren 600.
Kamereraren 600. 2:ne Notarier, hvardera 600, tillhopa 1,200. samt till fördelning mellan Utskottets Kanslister.
. 600.
Summa R:mt R:dr 8,000.
Och torde denna summa till utgående af rikdagskostnadsmedlen anvisas.
Sedan, för fullständigare utredning och fortskyndande af de till Utskottets handläggning hörande ärenden rörande Riksgälds-verket, Sekreteraren hos Fullmägtige, Riddaren af Kongl.
Nordstjerne-orden C. G. Stuart under riksdagens lopp Utskottet tillhandagåit, får Utskottet, då en lämplig vedergällning för bemälde Sekreterares med synnerlig skicklighet och nit lemnade biträde torde böra af Rikets Ständer beviljas, i sådant afseende föreslå: att ett belopp af Två tusen R:dr R:mt måtte såsom gratifikation åt Sekreteraren Stuart anvisas till utgående från Rikets Ständers Riksgälds-kontor.
Stats-Utskottets Memorial N:o 221. i N:o *221.
Ant. till Exp.-Utak. den 24 Okt, 1860, kl. 7 e. m.
Memorial, i anledning af verkställd omröstning i åtskilliga till statsreglering en hörande frågor.
Sedan Rikets Sländer, vid pröfning af Stats-Utskottets Memoria!
N:o 213 äfvensom af Sammanfatta Stats- och Ekonomi-Utskottets Memorial N.-o 44, godkänt de uti samma Memorial för omröstning i Förstärkt Stats-Utskoti föreslagna propositioner, har Förstärkta Utskottet denna dag sammanirädt och i dessa frågor vettksiällt omröstning, hvars resultat Utskottet härmed får för Rikets Ständer anmäla. heta Voteringen: (Enligt Stats-Utskottets Memorial N:o 213.)
Den som vill, att, i enlighet med Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets beslut, Rikets Ständer, för fullbordande af Aiationai-museibyggnadeu samt för verkställandet af den del utaf inredningen, som i sammanhang med det egentliga byggnadsarbetet bör utföras, anvisa en summa af 380,000 R:dr, att under nästa statsregleringsperiod, i mån af behof, enligt Kongl. Maj:ts disposition, frän Riksgäids-kontoret utbetalas; — äfvensom au Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes åt sakkunnige personer uppdraga, att utarbeta fullständigt iörslag i afseende ä de återstående arbeten, som erfordras, ej mindre för byggnadens inredning och försättande i Bih. UU R.
Prot. 1859 {860. 4 Sami. i Afd. 3 Band. 32 Haft. *2 Ståts-Utskottets Memorial N:o 22i. fullständigt skick, än för samliugarnes inrymmande ocb omgifningarnes ordnande, samt att deröfver uppgöra noggranna kostnadsberäkningar, med iakttagande af ali deri sparsamhet, som kan stå i förening med eli ändamålsenligt utförande af ifrågavarande arbeten, röstar Ja; Den det ej vill. röstar
Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med Borgare och Bondeståndens mening, beslutat, att för fullbordande af National museibyggnaden samt för verkställandet af den del utaf inredningen, som i sammanhang med det egentliga byggnadsarbetet bör utföras, anvisa en summa af 380,000 R-dr. at'under nästa statsregleringsperiod, i mån af behof, enligt Kongl. Jiaj:(s disposition, från Riksgälds kontoret usbetalas, med vilkor, att arbetet uppdrages åt en person, som kan anses erbjuda tillräckliga ga rantier för att detsamma varder, enligt uppgjordt förslag. fullbordadt: — hvarjemte Rikets Ständer beslutat i underdånighet anhålla, det Kongl Magt täcktes åt en Kommitté af sakkunnige personer uppdraga, att utarbeta fullständigt förslag i afseende å de återstående arbeten, som erfordras ej mindre för byggnadens inredning ocb försättande i fullständigt skick, än för samlingarnes inrymmande och omgifningarnes ordnande, samt att deröfver uppgöra noggranna kostnads beräkningar, med iakttagande af ali den sparsamhet, sora kan stä i förening med ett ändamålsenligt utförande af ifrågavarande arbeten.
Denna votering har utfallit med 66 Ja och 53 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionens lydelse. 2vära Vateringen:
(Enligt Sammansatta Stats- ocb Ekonomi-Utskottets Memorial N:o 44).
Den som. i öfverensstämmelse med Ridderskapet och Adelns samt Bonde-Ståndets beslut, bifaller, att postföring,s-skyldigbeten må från jordbruket skiljas, root åliggande för posihemroanen att. fullgöra de onera, från hvilka de hittills varit i sin egenskap af posthemman befriade, — samt, såsom följd deraf, posihemmanen tillförbinda» att, i likhet med andra i skjutslag indelade hemmen, deltaga i det allmänna skjutsnings-besväret, såsom detta kommer att utgöras-, och att å Riks-statens 7:de
Hufvudtitel anvisas ett ärligt reservations-anslag af 70,000 R:dr R:mt.
Att till Postverket utgå såsom ersättning för den ökade kostnad, som genom postskjuts-legans höjande komme att uppstå; roed bemyndigande tillika för Poststyrelsen att använda de besparingar, som å detta anslag kunna göras, till ordnande å postvägar af gemensam befordran af post och resande, — röstar Ja; Slats-Viskotlets Memorial N:o 221.
3 Den det ej Till, röstar
Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Preste-Ståndets beslut, postförings-skyldigheten, i den mån Kongl.
Maj:t finner sådant lämpligen kunna ske. att frän jordbruket skiljas, emot åliggande för posthemmanen att fullgöra de onera, från hvilka de hittills varit i sin egenskap af posthemman befriade: — samt att. såsom följd deraf, posthemmanen tillförbindas att, i likhet med andra i skjutslag indelade hemman, deltaga i det allmänna skjutsnings-besväret, såsom detta kommer att utgöras: och att åRiks statens7:de Hufvudtite! anvisas och ställes til!
Maj:ts disposition ett årligt reserVations-anslag af 70 000 R:dr Rmt, att tili Postverket utgå såsom ersättning för den ökade kostnad, som genom postskjuts-legans höjande komme att uppstå; med bemyndigande tillika för Poststyrelsen att använda de besparingar, som å detta anslag kunna göras, till ordnande ä postvägar af gemensam befordran af post och resande; öfverlemnande Rikets Ständer till Kongl. SIaj:t, att bestämma de reglemenlariska föreskrifter, hvilka för denna trafik kunna befinnas nödiga.
Omröslningen har utfallit med 42 Ja och 77 Nej; och hafva alltså Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med Nej propositionens innehåll.
Marcus, 1880.
Stats-Utskottets Memorial No 222.
1 Ank. till Exp.-Utsk. den 26 Oktober 1860, kl. 12 midd.
Sedan ej mindre de till ordinarie statsregleringen hörande inkomsternas beräkning, än ock utgifterna å Riks-statens Hufvudtitlar blifvit af Rikets Ständer slutligen fastställda, får Stats-Utskottet härmed anmäla, det Riks-stat blifvit upprättad, att gälla för år 1861 och följande år, intill dess nästa statsreglering vidtager; hemställande Utskottet, att nämnda Riks-stat, försedd med Herr Landtmarskalkens och Herrar Talmäns underskrifter, måtte till Kongl.
1859 Sf 1860. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 33 Häft. 1 2 Stats-Utskottets Memorial N:o 223. ft:o 223.
Ank. till Exp.-Utsk. den 26 Ok!. 1 860, kl. 12 raidd.
Memorial, med förslag till stadganden i Riksgälds-kontorets reglemente.
, angående detta Verks inkomster och upplåning m. m., samt angående uppbörden och redovisningen eif dit ingående bevillnings- jemte andra medel. (Rglds-Afd.)
Den afdelning af förslaget till Riksgälds-kontorets nya reglemente, hvilken Stats-Utskottet nu får underställa Rikets Ständers pröfning, innefattar nedan uppgifna föreskrifter rörande de till Riksgälds-kontoret anslagna inkomster och tillgångar samt verkställigheten af de under nuvarande riksdag beslutade upplåningar och dermed gemenskap egande ämnen; kommande denna afdelning att utgöras af följande §§, hvilkas nummerordning är fortsatt från det Memorialet N:o 217 bifogade förslag till stadganden uti ifrågavarande reglemente. 202 §, innehåller dels det i Regeriugs-formens 68 g förekommande stadgande, angående de till Riksgälds-kontoret anslagna medel, och dels förbud mot ackorders medgifvande samt har samma lydelse, som hittills gällande reglementes 207 §.
203 §, innefattar enahanda stadgande i afseende på allmänna bovillniugcns ingå ende till Riksgälds-kontoret, som nyssnämnde reglementes 208’ §.
204 §, angående de för spelkort och tidningar stadgade stämpel-afgifter; 205 §, an gående erlagda skatteköpeskillingar; 206 §, angående genom försäljning af Kronans hus i städerna inflytande medel, och 207 §, angående
Riksgäldskontoret tillkommande observationsmedel, äro lika lydande med 209, 210, 211 och 212 §§ i det vid sednast förflutna riksdag utfärdade reglemente.
208 §, angående det till Riksgälds-kontorets utgifter vid scdnaste riksdags statsreglering anvisade, men ännu icke från Stats-kontoret aflemnade årliga belopp, motsvarar det då utfärdade reglementes 213 §.
Stats-Utskottets Memorial N:o 223. 3 209 §, angående det bidrag, som enligt nu uppgjord statsreglering tillkommer Riksgälds-kontoret utaf de till Stats-kontoret ingående statsinkomsterna, öfverensstämmer med framställningen i Utlåtandet N:o 219, angående denna statsreglerings resultater oell innefattar ett med afseende å Kongl. Statskontorets nuvarande ställning tillagdt stadgande i fråga om tiden för omförmälda bidrags aflemnande till Riksgälds-kontoret, 210 §, angående Riksgälds-kontoret tillkommande behållna öfverskott å 1857 och följande års stats-inkomster, innehåller hufvudsakligen samma föreskrifter, som nu gällande reglementes 214 §; varande i den föreslagna nya §:n jemväl intaget särskildt stadgande, angående Kongl. Stats-kontorets godtgörelse för det belopp, hvartill bristerna i statsinkomsterna eller förslags-anslagen för år 1858 uppgått enligt samma års Rikshufvudbok och derpå grundad liqvid mellan Stats- och Riksgälds-verken.
211 §, angående återbetalning till
Riksgälds-kontoret af återstående beloppet utaf anslaget till befästnings-arbetena vid Carlsten, är lika lydande med 217 § af 1858 års reglemente.
212 §, lista momentet, angående återstoden af anslaget till aflöning åt de på indrag ningsstat qvarstående civile tjenstemänncn vid Flottan afsedda summa, grundar sig på Rikets Ständers beslut genom bifallandet af 2:dra punkten, momentet e, i Utlåtandet N:o 85; 2:dra momentet, angående behållningarne å det vid sednaste riksdag beviljade reservations-anslag till Skogs-institutet och aflöning af Skogsstatens tjenstemän, innefattar hvad Rikets Ständer, genom bifall till Utskottets hemställan i 10:de punkten af Utlåtandet N:o 94, beslutat. 213 §, angående det odisponerade beloppet af expropriations-summan för kungs gården Noret i Stora Kopparbergs län tillhörande jord, grundar sig på hvad Utskottet tillstyrkt i sitt af Rikets Ständer bifallna Utlåtande N:o 185. 214 §, angående ersättning för en del utaf det under Riks-statens Sjette Hufvudtitel uppförda anslag till Teknologiska institutet; 215 §, angående de från Landtränterierna till Kongl. Stats-kontoret inlemnade äldre depositionsmedel; 216 §, angående köpeskillingen för den af Kronan försålda, så kallade Hofbageri-egendomen vid Regeringsgatan här i hufvudstaden; och 217 §, angående återbetalda undsättningsmedels aflemnande till Riksgälds-kontoret, äro lika lydande med 219:de, 220:de, 221:sta och 222:dra §§ i 1858 års reglemente.
218 §, angående öfverlemnandet till
Riksgälds-kontoret af behållna inkomsten ge nom rörelsen å Statens jernbanor, grundar sig på Rikets Ständers beslut, genom bifallandet af 9:de och 10:de punkterna af Utlåtandet N:o 86, samt innehåller ett dertill af Utskottet nu föreslaget tillägg, rörande bokföringen af de, med hänsigt till resultatet af rörelsen å dessa jernbanor, till Riksgälds-kontoret inbetalda eller derifrån utbekomna medel. 219 §, angående det för Statens utgifter anvisade belopp utaf Rikets Ständers Banks upplupna, behållna vinst, innehåller Rikets Ständers beslut enligt Förstärkta Banko-Utskottets Memorial N:o 37, sid. 3 och 4. 220 §, angående utlåningen och förräntandet af Riksgälds-kontorets kontanta be hållning; 221 §, angående det på Riksgälds-kontoret anvisade särskilda 4 Stats-Utskottets Memorial N:o 223. kreditiv å Rikets Ständers Bank; oell 222 §, angående rättighet för Riksgälds-kontoret att, i händelse af behof, upplåna de för derå anvisade utbetalningars bestridande erforderliga medel, äro lika lydande med hittills gällande reglementes 225:te, 226:te och 227:de §§. 223 §, angående det för fortsättningen af Statens jernvägsbyggnader under inne varande riksdag upptagna fonderade statslån, grundar sig på Rikets Ständers härom fattade beslut enligt Utskottets Utlåtanden Niis 51 och 62 samt Banko-Utskottets Utlåtande N:o 17. 224 §, angående de genom innevarande års jernvägslån influtna medels förrän tande intill dess de behöfva för jernvägsbyggnaderna användas, har samma lydelse, som hittills gällande reglementes 231 §.
225 §, angående användandet af en del utaf innevarande års utrikes upptagna jernvägslån för liqvideraudet af återstående beloppet utaf 1858 års tillfälliga statslån samt dertill använda medels godtgörande, innefattar Rikets Ständers rörande dessa liqvider meddelade beslut genom bifallandet af hvad Stats-Utskottet tillstyrkt i Utlåtandena Niis 51 och 62 samt Banko-Utskottet föreslagit i dess Utlåtande N:o 18. 226 §, angående Bankens godtgörande af Statsverket för de, genom ofvannämnde tillfälliga statslån, Banken tillskyndade förluster, är lika lydande med 183 § i 1858 års reglemente.
227 §, angående införandet af ett inhemskt fonderadt statslåne-system, innehåller Rikets Ständers härom fattade beslut enlio-t Stats-Utskottets Utlåtanden Niis 165 och 206. 228 §, angående utseendet af Deputerade för utöfvandet af de närmare bestyren med fondsystemet och liqviderna i anledning af de utländska jernvägslånen, svarar mot och är hufvudsakligen lika lydande med 229 § i nu gällande reglemente. 229 §, angående Riksgälds-kontorets och dess Styrelses åligganden med afseende å den allmänna Hypotheksbanken, innefattar Rikets Ständers i sådant hänseende meddelade beslut genom godkännande af hvad Stats- och BankoUtskottet i Utlåtandena Niis 24 och 40 tillstyrkt. 230 §, angående uppbörden och redovisningen af allmänna bevillningen; 231 §, angående uppbörden af kort- och tidnings-stämpel-afgifterna samt kostnaderna för tidnings-stämplingens verkställande; 232 §, angående summariska räkningarne öfver Riksgälds-kontorets medel; 233 §, angående Landt-ränteriernas månadsförslag rörande samma medel; 234 §, angående dessa medels leverering till Riksgälds-kontoret, äfvensom Landt-ränteriernas remisslage; 235 §, angåendo vederbörande tjenstemän tillerkända observations- och indrifnings-arfvoden; 236 §, angående Riksgälds-kontorets hufvudbok; 237 §, angående utgifning från trycket af utdrag ur Riksgälds-kontorets räkenskaper; samt 238 §, angående upprättandet af årliga liqvider mellan Riksgälds- och Stats-kontorcn, äro lika lydande med 232, 233, 234, 235, 236, 237, 238, 239 och 240 §§ af nu gällande reglemente.
Stats-Utskottets Memorial N:o 223.
5 Förslag: tili Reglemente för Hikets Htänders Hiksgälds-kontor.
Angående Riksgälds-kontorets inkomster och de till detta Verk särskilt anslagna tillgångar. § 202.
Do till Riksgälds-kontoret hörande och dit anslagna medel må icke, under någon förevändning eller med livad vilkor som helst, derifrån ryckas eller användas till andra behof, än dem Rikets Ständer bestämt.
Allt förordnande, som deremot strider, vare kraftlöst (68 § Regerings-formen).
Och må, vid liqviderandet af Riksgälds-kontorets fordringar, ackord, utan Rikets Ständers särskilda samtycke, icke medgifvas. § 203.
Återstoden af den bevillning, som, enligt Rikets Ständers bevillning s-förordning af den 8 Mars 1858 samt Kongl. Maj:ts nådiga Kungörelse af den 6 April samma år, skall utgöras, bör, likasom den allmänna bevillning, hvilken Rikets Ständer vid innevarande riksdag sig åtagit, till Riksgälds-kontoret levereras i den ordning och på det sätt, författningarne föreskrifva; hvarjemte ännu utestående restantier å de förflutna årens bevillnings-medel böra, i den mån de varda indrifna, komma detta Yerk till godo. § 204.
De för stämpling af spelkort och tidningar stadgade afgifter ingå likaledes till Riksgälds-kontoret, genom hvars försorg för spelkorten föreskrifna konvoluter och 6 Stats-Utskottets Memorial N:o 223. manufaktur-stämpelpapper anskaffas samt i stadgad ordning tillhandahållas, och hvarest stämplingen af papperet för de här i hufvudstaden utkommande tidningar jemte andra, stämpel-afgift underkastade, skrifter verkställes; börande Riksgäldskontoret till allmänna Barnhuset i Stockholm samt öfriga fromma stiftelser utbetala dem tillerkända andelar utaf kortstämpel-afgiften. § 205.
Till Riksgälds-kontoret aflemuas hädanefter, likasom hittills, de köpeskillingar, hvilka, vid Kronan behållna hemmans samt relrognitions- och Kronans öfriga disponibla skogars försäljande till skatte, varda erlagda. § 200.
Riksgälds-kontoret att emottaga de auktionsmedel, hvilka kunna inflyta för Kronan tillhöriga och för Kongl. Flottans i Carlskrona behof eller förre allmänna Magasins-inrättningens räkning icke inköpta hus i städerna, så vida ej dessa medel blifvit af Rikets Ständer för Särskildt ändamål anvisade. § 207.
Yidare skola till Riksgälds-kontorets disposition öfverlemnas de medel, hvilka, till följd af anmärkningar vid räkenskaperna öfver alla till detta Yerk ingående allmänna utskylder, äro eller blifva levererade. § 208.