Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rikets Ständer hafva detta ärende i öfvervägande tagit, hvarvid, hvad beträffar den af nuvarande innehafvare utaf en del tomter, sorn för nybyggnad af casein åt Svea Artilleri-Regemente skulle blifva erforderlige, gjorda förklaring, att de icke längre än till den 1 April innevarande år vidblifva de af dem erbjudna salu-villkor, Rikets Ständer ansett dessa villkor, enligt hvad handlingarne utvisa, vara så högt beräknade, att, äfven om tomternes inlösen först framdeles skulle komma i fråga, beloppen derför kunna skäligen antagas böra snarare blifva lägre, än högre, emot hvad nu blifvit begärdt, så att något hinder för den ifrågavarande inlösen i en framtid, när behof af tomterna för den föreslagne byggnadens verkställande uppstår, icke torde vara att befara, äfven om köpet, enligt de nu gjorda anbuden, icke inom den utsatte tiden afslutas; och då, vid beräknande af befintliga tillgångar för anvisandet af sådane anslag, som äro afsedde att utgå för en gång eller på viss bestämd tid, Rikets Ständer funnit, att medel till bekostande af casern-byggnad för Svea Artilleri-Regemente och de ifrågaställda reparationerne af Gardes-Regementenas caserner icke kunna beredas, utan den allmänna bevillningens förhöjning eller Riksgälds-Contorets skuldsättning, samt frågan om casernernes årliga underhåll af stats-medlen står i ett så oskiljaktigt sammanhang med den om byggnaden och iordningställandet af desamma, att dessa begge frågor icke kunna lämpligen åtskiljas, finna, vid sådant förhållande, Rikets Ständer sig endast kunna hos E. K. M. i underdånighet anmäla, det några medel för ifrågavarande ändamål för närvarande icke finnas att anvisa.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm, den 5 April 1845.
Skrifvelse, N.-o iSf. N:o 154.
Preste-Slåndet den 2 April Borgare-Slåndet den 5 — — Bonde-Slåndet den 5 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående inqvarte* ringen i de Skånska städerne och Götheborg. (Stats-Ulsk:s Uti., N:o 221). S. A. K.
Med föranledande af Rikets Ständers den 20 Januari 1841 till Kongl. Maj:t aflåtna underdåniga skrifvelse, angående grunderne för inqvarteringsbesvärets utgörande af städerne utom Slockholm, har E. K. M., uti Nådig skrifvelse den 16 Sept. sistlidet år, gifvit Rikets Ständer tillkänna, det E» K. M., i afseende å den af Rikets Ständer vid förra Riksdagen önskade förändrade förläggning af de i städerne inom Skåne garnisonerade trupper, låtit till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemna samtlige dithörande kostnadsförslag, ritningar och öfriga handlingar, samt, i fråga om den förhöjda inqvarterings-ersättning, som borde tillgodokomma vederbörande inqvarterings-tagare i Götheborg, i Nåder gillat en af Krigs-Collegium och Sta,tsContoret föreslagen tariff, så väl för inqvarterings-ersältningen som servicekostnaden, utan att ändock för närvarande derå medela Nådig fastställelse, hvaremot E. K. M:t ansett 1841 års Inqvarterings-Ordning för städerna utom Stockholm i öfriga delar böra jemväl på Götheborgs stad tillämpas.
Hvad förra delen af den Nådiga Skrifvelsen beträffar, hafva Rikets Ständer af dertill hörande handlingar inhemtat, att sedan, i anledning af Rikets sednast församlade Ständers ofvan åberopade underdåniga skrifvelse, Kongl.
Maj;t, medelst Nådigt Bref den 30 Juni 1841, behagat förordua, att af Kronprinsens Hussar-Regemente tvänne sqvadroner framdeles skulle förläggas i Malmö, tvänne i Landskrona, en i Ystad och en i Helsingborg, samt Krigs-Collegium, enligt erhållen Nådig befallning, med redan befintliga tillgångar, ombesörjt åtskilige byggnads- och reparationsarbeten i städerne Ystad, Helsingborg och Landskrona, så skulle nu erfordras serskilde anslag, ej mindre till stall och ridhus i Landskrona, beräknadt till 50,767 R:dr 42 sk., än äfven dels för uppförande i Malmö af en casern för 2me sqvadroner, hvilken kostnad uppginge till 55,100 R:dr, men ökades till Expedition s-TJtslotl et s Förslag lill lind.
Skrifvelse, N.O iS/f. 373 71.000 Ridr, om casernen inreddes för 3:ne sqvadroner, och dels för uppförande af eu casern i Helsingborg, för der förlagda Hussar-sqvadron, 30.000 R:dr.
Enär likväl någon bestämd framställning om de för tillvägabringandet utaf ilen förändrade förläggningen af Kronprinsens Hussar-Regemente i Skånska sLäderne erforderlige anslags anvisande icke blifvit af E. K. M. i Nåder gjord, hvadan Rikets Ständer trott sig kunna antaga, att denna reglering må kunna utan olägenhet för närvarande anstå, till dess sig visar, i hvad mon de, enligt hvad E. K. M:s Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof gifver vid handen, ifrågaställde förändringar uti landtförsvarets ordnande i allmänhet kunna i afseende härå inverka, och då nödige medel för de uti Skånska städerne erforderlige casern- och stallbyggraders uppförande icke kunna af Riksgälds-Contorets nuvarande tillgångar påräknas, har någon åtgärd uti det ifrågavarande afseendet nu icke kunnat af Rikets Ständer vidtagas.
Vidkommande åter frågan om den till Garnisonen i Götheborg utgående inqvarterings-ersättning, hvilken beräknats komma att, med tillämpning utaf den af E. K.
M:t i Nåder gillade tariff, medföra en årlig tillökning •f 6,711 R:dr 24 sk. uti det å Fjerde Hufvud-Titeln för inqvarteringskostnader i laudsorterne förslagsvis upptagna anslag, 24,000 R:dr, deraf, eniigl 1841 års tariff, redan till staden Götheborg utgingo 10,961 Ridr 40 sk.; så, enär ifrågavarande förslagsanslag under de tre sistförflutna åren icke till sitt fulla belopp utgått, utan lemnat besparingar, som blifvit Riksgälds-Contoret i liqvid med Statsverket godtgjorde, för år 1842 med 22,624 R:dr 43 sk. 1 r:st, och för år 1843 med 1,011 R:dr 42 sk. 8 rist, samt för år 1844, oberäknadt hvad i orterne kan vara å detta anslag disponeradt, men ännn icke för Stats-Contoret kändt, utvisa ett belopp af 7,828 R:dr 29 sk. 4 rist, anse Rikets Ständer någon förhöjning uti beräkningen af delta, vid reglerandet af utgifterne under Riks-Slatens Fjerde HufvudTitel till 24,000 Ridr årligen upptagna förslagsanslag icke blifva erforderlig.
Hvilket, lill svar å Högstberörde Nådiga Skrifvelse, Rikets Ständer få i underdånighet anmäla; framhärdande &c. Stockholm den 5 April 1845. 374 Expedit ions-Utskcttets Förslag till und.
Skrifvelse3 N'.o t55.
Preste-Ståndet den i April — Borgare-Ståndet den 5 — — Bonde-Ståndet den 5 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse> angående utarrenderingen af ett Kronan tillhörigt Laxfiske i Umeå elfj invid Norrforss by.
(Slats-Utsk. Uti., N:o 226.) S. A. K.
Sedan, i anledning af en emellan Norrforss byamän i Westerbottens Län. å ena, samt Kongl. Maj:t och Kronan, å andra sidan, yppad tvist, angående eganderätten till de vid bemälde byamäns land och strand uti U• mea eif belägna laxfisken, E. K. M:s Högsta Domstol, genom dom af den 24 Mars 1831, med fastställande af Svea Hof-Rätts och Under-Domstolarnes sammanstämmande beslut, förklarat samma eganderätt icke kunna krcnan fråndömas, har hos Rikets Ständer hemställan förekommit derom, att, enär, i anseende till det ågång na Nådiga domslutet, fråga om eganderätt för Norrforss byamän till omförmälda laxfiske numera icke kunde uppstå, Rikets Ständer måtte bifalla, att nämnde byamän finge bibehållas vid den af dem uti äldre tider innehufda och aldrig förverkade rättighet att emot den genom Kammar-Collegi resolution af den 5 October 1631 bestämda årliga afgift begagna det vid deras land och strand belägna laxfiske, eller ock, i händelse detta icke kunde beviljas, åtminstone tillgodonjuta ifrågavarande fiskerättighet emot den något förhöjda årliga skatt, hvilken, lill följd af Landshöfdinge-Embetets i Westerbottens
Län den 13 Maj 1765 fattade beslut, vid den såkallade Ödestaxans då verkställda fördelning emellan samtlige skattskyldige innehafvare af fiskelägenheter i Umeå socken, blifvit för Norrforss byamän fastställd.
Enligt hvad Högsta
Domstolens ofvannämnde dom, samt Svea HofRätts och Under-Domstolarnes deruti åberopade beslut utvisa, bar ifrågagaställda laxfiske genom serskilda i äldre tider utfärdade Kongl.
Resolutioner, bvai ibland ett Kongl. Bref af den 13 Januari 1587, blifvit Norrforss byamän till nyttjande upplåtet emot viss til! kronan utgående stadga, dock utan att en sådan förmon varit dem ovillkorligen och för everlderliga lider förbehållen; och har för öfrigt samma fiske under olika tider varit dels för Expt dilions-U i skottets Förslag till und.
Skrifvelset N.o iSS. kronans läkning begagnadt, dels åt enskilde personer på behaglig tid 6fverlemnadt, dels under frälserätt upplåtet och dels slutligen, efter föregången auction, utarrenderadt; — och ehuru, vid sådant förhållande, laxfisket icke kan vara taget i beräkning vid bestämmandet af den Norrforss by åsatta skatt, måste likväl förlusten af rättigheten lill fiskets begagnande för byamännen derstädes i väsendtlig mon försvåra utgörandet af de utskylder och onera, hvilka på deras af svag beskaffenhet varande hemman belöpa, hvarförutan någon anledning icke förekommer alt förmoda, det bemälde byamän, genom uragtlåtet fullgörande af föreskrifna villkor, förverkat dea i äldre tider dem lemnade tillåtelse att nyttja meranämnde fiske.
I betraglande häraf, samt enär dessutom det i moraliskt hänseende icke är utan vigt, att friheten till fiskes begagnande medgifves egarne af den strand, hvarvid samma fiske idkas, helst på detta sätt undvikas de lagbrott å strandegarnes sida, hvartill i motsatt fall fiskets närbelägenhet lätteligen gifver anledning, hafva Rikets Ständer godtfunnit för sin del medgifva, att, efter upphörandet af det angående Kronans i Umeå eif invid Norrforss by belägna laxfiske nu gällande arrende-contract, nämnde fiske må i föreskrifven ordning till förnyadt arrende på auction utbjudas, hvarvid Kammar-Collegium, jemte det minsta beloppet, äfven bör bestämma en maximi-summa såsom det högsta, hvartill arrendet får uppgå, och att Norrforss byamän då må ega optionsrätt att öfvertaga samma arrende, emot förbindelse, ej mindre att erlägga det vid auetiouen erbjudna högsta arrendebelopp, än ock att i öfrigt fullgöra de villkor för arrendet, hvilka af vederbörande embelsmyndigheter kunna författningsenligt varda fastställda; och få Rikets Ständer, med anmälan härom, i underdånighet anhålla, att, derest E. K. M. täcktes till Rikets
Ständers härutinnan sålunda fattade beslut lemna Nådigt bifall, sådant måtte varda, till behörig kännedom och efterrättelse, vederbörande meddeladl.
Exptditions-V Iskottets Förslag till und.
Skrifvelsej iV.o l5S.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 3i Mars 1840.
Preste-Ståndet den a April — ; Borgare-Ståndet den 5 — — Bonde-Ståndet den 5 — ' — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Stats-Ver~ kets s. k.
Reserv-Fond m. m. (Stats.-Utsk. Uti., N:o 228.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 6 Februari 1841, uppå anförde skäl, anhållit, att Stals-Contoret mätte undfå Nådig befallning att uti nästafgifvande Riks-Idufvud-Bok låta, efter verkställd utredning öfver allt, hvad som kunde till den s. k.
Reserv-fonden hänföras, samma fond under s-erskild titel upptaga, samt framgent, i afseende å densamma* afskiljda redovisning på enahanda sätt förfara, samt frågan angående omförmälde
Fond jemväl utgjort föremål för Rikets Ständers år 1843 lörsamlade Revisorers uppmärksamhet, dervid, jemte meddelande af utredning öfver Fondens beskaffenhet, Revisorerne hufvudsakligen inslämt i Rikets Ständer* i ämnet uttryckta mening, har E. K. M., som, på grund af hvad Stats-Contoret i underdånigt utlåtande den 27 Februari sistlidet år rörande detta ämne anfört, funnit den af Rikets Ständer väckta fråga om reservfonden* afskiljda redovisning lämpligen böra blifva föremål för förnyad pröfning af Rikets Ständer i sammanhang med Revisorernes framställningar i afseende på Riks-bokslulet i öfrigt, af sådan anledning till Rikets Ständers Stats-Utskolt i Nåder öfverlemnat Stats-Contorets den 14 Maj sistlidet år aflåtna ytterligare underdåniga utlåtande, deruti en på sifferförhållanden grundad serskild utredning öfver reserv-fonden är vorden meddelad.
Rikets Ständer hafva detta ärende i öfvervägande tagit; och då, enligt Rikets Ständers tanka, det hvarken är princip-enligt eller med ordning och ledighet öfverensstämmande, att uti oftaberörde fond, hvilken i enlighet med sin benämning egentligen beslår uti medel, tillgänglige för de utbetalningar, till hvilkas bestridande den bör hållas i reserv, och som således i sjelfva verket utgör ett rörelse-capital för Statsverket, inräknas sådane fastigheter, inventarier, med mera dylikt, som långt ifrån att kunna realiseras - Expeditions-Utskollcts Förslag till und.
Skrifvelsej N.-o 1S6. ras för bestridande af löpande Stats-utgifter, äro oundgängliga för det allmännas materiella och bestämda behof, och hvilket i alla fall blott utgör en ringa del af hvad Stats-Verket eger, få hos E. K. M. Rikets Ständer i underdånighet anhålla om Nådig befallning till Stats - Contoret att, för vinnande af en hastig och klar öfversigt, låta i Riks-Hufvud-Boken för år 1844 och de följande åren inrätta ett serskildt conto, deruti upptagas de delar af reserv-fonden, hvilka utgöra ett verkligt förlags-capital för StatsVerket, såsom contanta behållningar, spanmål, innestående uppbörd, tu. m., hvaremot den icke rörliga delen, t. ex. fastigheter, inventarier ro. m., må uteslutas.
I sammanhang härmed, och ehuru det gifves en mängd Kronans tillhörigheter, t. ex. skepp, förråder, utredningspersedlar o. s. v., å hvilka värdena med deras förändring genom afgång och tillkomst svårligen kunna med full tillförlitlighet redovisas; likväl enär, enligt gällande föreskrifter, värden å de under hvarje Verks vård hörande fastigheter m. m. uti dess räkenskaper skola upptagas, och det skulle både i statistiskt och annat hänseende vara af serdeles vigt att hafva någon kännedem om allt hvad Kronan verkligen eger, få hos E. K. M. Rikets Ständer i underdånighet hemställa, alt, så framt E. K.
M. pröfvar sådant kunna, utan alltför stora olägenheter och kostnader, verkställas, vederbörande Verk och Inrättningar måtte i Nåder anbefallas att, hvar för sig, upprätta förteckningar, der sådane ej redan finnas, hvaruti, jemte approximativa värden, upptagas de Kronans tillhörigheter i fast och lös egendom, hvarje Verk och Inrättning vårdar och om händer har, samt att desse förteckningar derefter måtte summariskt sammanföras i en enda Liggare, hvilken hvarje tionde år bör undergå nödig compleltering, för att i Stats-Contoret, vid förefallande behof, vara tillgänglig.
Si Prot. 184S. 10 Sami 1 Afd. 48 378 Expcditions-Ut skottets Förslag till und. Skrifveise,, iV.o /57.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 3i Mars 1848.
Preste-Ståndet den 2 April — Borgare-Ståndet den 5 *— — Bonde-Slåndel den 5 — — Rikets Ständers underdånig Skri/velse i fråga om Assesoren 1. A.
Törnemans och Revisoren I. G. Nyströms bibehållande af sina löner vid det numera upphörda Revisions•
Contoret för Allm. Magazins-Ärendenas Utredning.
(Stats-Utsk. Uti., N:ris 91 och 179, samt Mern.
Nio 236.) S. A. K.
I sammanhang med en till Rikets SLänder aflåten Nådig Proposition, angående åtgärder till behöfvandes undsättning i missvext.u m. m., liar E. K. M., under den 6 Augusti fövlidet år, för inhemtande af Rikets Ständers yttrande och beslut i ämnet till Rikets Ständers Stats-Ulskott i Nåder öfverlemnat Assessoren I.
A. Törnemans, på billighetsskäl grundade, underdåniga ansökning om fortsatt bibehållande å allmänna Indragnings-^ Staten af hans, såsom Commissarie vid det numera upphörda RevisionsContoret för Allmänna Magazins-Ärendenas Utredning, innehafda lön, 777 R:dr, med derunder inbegripne 74 tunnor spanmål, äfvensom E. K. M., uti serskild
Nådig remiss af den 12 påfoljde November, behagat till nämnde Utskott öfverlemna Revisoren vid samma Contor /. G.
Nyströms underdåniga ansökning att på enahanda sätt bibehållas vid den af honom innehafda Revisors-lön, 497 R:dr 8 sk., med tillökuing för kl tunnor spanmål.
Af hithörande likaledes i Nåder delgifna handlingar hafva Rikets Ständer inhemtat, bland annat: alt, enligt Rikets Ständers af Kongl. Maj:t i Nådigt Bref den 17 Mars 1824 Allmänna Magazins-Directionen till efterrättelse meddelade beslut, rörande nämnde Verks upplösning 111. m., de fleste af dess embels- och tjenstemän samt betjente blifvit uppförde på Expectance-Slat, till åtnjutande af de löne-belopp, som efter deras olika tjenstegrader af Magazins-Inrättningens fond utgingo, dock utan någon förhöjning för löne-spanmålen, och med förbindelse för desse tjenstemän att, o 111 och när så påfordrades, ingå till tjenstgöring uti det föreslagna Utrednings-Contoret, hvarjemte stadgades, att, om en eller flera a
C de till upp - Expedilions-Utskottels Förslag till und.
Skri/velse, IV.o i5y. förande pä Expectance-Stat upptagne jwrsoner genom befordran till lediga tjensler i allmänna Verken skulle få i större eller mindre mon ökad löne-inkomst, de af dem innehafvande expectance-löner skulle i förhållande dertill minskas eller belt och hållet indrag»*; att Assessoren Törneman, som år 1824 vid Allmänna Magazins Directionen innehade Kamroarförvandts-tjenst, med 42(3 R:dr 32 sk. årlig lön, och revisoren Nyström, såsom kammarskrifvare, 226 R:dr 32 sk., under fortsatt tjenstgöring dels hos den serskilda Styrelse, som öfvertog utredningen af Magasins-äendena, dels uti det under Iiammar-Rätten lydande Revisions-Contor för dessa ärendes slutliga utredning, sedermera, på grund af förordnande, den förre till Revisions-Commissarie och den senare lill revisor vid nämnde Gontor, fått uppbära, Törneman, icke allenast det för Commissarie-tjensten anslagna arfvode af 777 R:dr, med derunder beräknade 74 tunnor spanmål, utan äfven för de trenne sista åren en årlig tillökning af 223 R:dr, och Nyström ett arfvode af 497 R:dr 8 sk., med 47 tunnor spanmål derunder; att emedlertid dessa förordnanden så mycket mindre innefattade befordran till ständig tjenst’ med åtföljande lön, som desamma haft afseende på Verkets successiva upplösning, hvadan de derför utgående arfvoden ej eller borde fortfara längre, än till! dess utredningen blefve fullbordad, samt att så val Törneman som Nyström, efter Magazins-Directionens upplösning i April månad 1824, erhållit befordran, den förre i Krigs-Collegium från kammarskrifvare, med 264 R:dr 8 sk., till revisor med 800 R:dr årlig lön, och den sednare till kammarskrifvare, i Kammar-Rätten med högre lön, än han vid Magazins- Directionen innehade.
Nu, ehuru Assessoren Törneman och Revisoren Nyström således icke hafva någon lagligen grundad rättighet att varda å Allmänna IndragningsSuten uppförde till åtnjutande af större eller mindre del utaf de Expectance-löner eller arfvoden, som de å f. d. Allmänna Magsins-Directionens
Stat innehaft; likväl och med afseende å så väl förekomue bevekande omständigheter, som ock de tillgöranden uti likartade fall, som både af Kongl. Maj:t och af Rikets Ständer vidtagits i afseende å andra vid nyssnämnde
Direction anställde personer, hvilka efter tjenstgöring under en vida kortare tid från dessa befattningar afgålt, hafva Rikets Ständer velat medgifva, att bemälde sökande, från den tid, deras tjenstgöring vid Contoret för Allmänna Magazins-Ärendenas utredning upphört eller kommer att upphöra, må uppföras å Allmänna Indragnings-Staten, till åtnjutande, Törneman af 426 R:dr 32 sk., och Nyström af 226 R:dr 32 sk. årligen, under villkor, att, i fall endera af dem eller begge efter nämnde tid skulle befordras till 3So Expeditions-Vtskoltets Forslag till und.
Skrifvelse, N-o t58. amian tjenst med högre lön af allmänna medel, än som nu af dem innehafves, förutnämnde å Indragnings-Suten anvisade belopp i samma moa minskas eller alldeles upphöra.
Hvilket, till svar i ämnet, Rikets Ständer få hos E. K. M. i underdånighet anmäla.
Uppläst och godländt hos Ridd. och Adeln den 15 April i845.
Preste-Ståndet den 16 — — Borgare-Ståndet den 18 — — Bonde-Ståndet den 18 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse3 angående en skådepenning till åminnelse af Hans Maj:ts och Dess Höga Gemåls Kröning.
(Banco-Utsk. Uti., N:o 25.) S. A. K.
Då Rikets nu församlade Ständer, enligt Nådig kallelse, fått öfvervara E. K.
M:s och Dess Höga Gemåls, Hennes !VLj:t Drottningens Kröningsfest, hafva Rikets Ständer, för att åt efterkommande bevara minnet af denna högtidliga akt, hvilken, genom den för alla E. K.
M:s undersåter gemensamma känsla af varm, trofast tillgifvenhet, blifvit hela Svenska folket kär och dyrbar, skyndat att åt Styrelsen af Rikets Ständers Bank uppdraga att, till enahanda storlek, som i sådana fall tillförene varit bruklig, låta prägla en skådepenning, för att, å Rikets Ständers vägnar, öfverlemnas i guld till E. K. M., Dess Höga Gemål och öfrige medlemmar af det Kongl. Huset, och utdelas i silfver till Deras Excellencer Rikets Herrar, Svenska och Norrska Stats-Rådets Ledamöter, Landtmarskalken och de trenne ofrälse Ståndens Talmän vid detta Riksmöte, Universiteten i Upsala, Lund och Christiania, Expeditions-Ut skottets Förslag till und.
Skrifvelse, N;o iSg. 381 Kongl. Mynt-Cabinettet, de Gymnasier som hafva myntsamlingar, Kongl. Yit'ei hets-, Historie- och Antiqvitels-Academiens Secreterare och Bankens Mynt-cabinett, samt tillställas i brons hvar och en af de vid innevarande Riksdag antecknade Riksdagsmän.
Hvilket Rikets Ständer, då ifrågavarande skådepenning ej torde blifva färdig att, innan Rikets Ständer åtskiljas, kunna till E. K. M. i underdånighet öfverlemnas, få härmedelst underdånigst anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 18 April 1845.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den i5 April 1845.
Preste-Slåndet den 16 — — Borgare-Ståndet den 18 — — Bonde-Ståndet den 18 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ändringar i stadgandena, rörande sättet för markegångsprisens bestämmande'j m. m. tStals-Utsk:s Uti., N:ris lil och 237.) S. A. K.
Efter forehafd pröfning af hos Rikets
Ständer gjorda framställningar om förändringar uti nu gällande stadganden, dels rörande sättet för markegångsprisens bestämmande och dels i fråga om beskaffenheten af afradsgild spanmål, få Rikets Ständer underdånigst anföra, att, till beredande taf ökad säkerhet för räntegifvare emot markegångsprisens oskäliga stegring, samt för Stals-verket och öfrige räntetagare emot en med hänseende
Lill påräknade inkomster menlig nedsättning af samma pris, Rikets Siänder ansett den pröfningsrätt af Länens markegångspris, hvilken hittills tillhört E. K.
M;s och Rikets Kammar-Collegium, böra 38 2 Expeditions-T'lskottets Forsing till tind.
Skrifvelsej N:0 fSg, tilöfvas af delta Coilegium gemensamt med Stats-Contoret, hvilket sistnämnda Embetsverk, i dess egenskap af uppbördsverk för Kronans in natura inflytande räntor, mäste hafva sig angeläget att motverka ali sådan stegring uti raarkegångsprisen, som kunde hafva till följd, alt nämnde räntor blefve i betydligare qvantitet till leverering in natura uppsagde, och Stals-verket sålunda nödsakadt att verkställa en, alltid med omgång och ofta med förlust förenad, afyltring af de levererade räntepersedlarne, hvartill kommer, såsom ytterligare skäl, att Stats-Contoret eger speciel kännedom angående de i städer och orter gällande spanmålspris, samt ledning af ingående berättelser rörande årsvextens beskaffenhet.
Vidare hafva Rikets Ständer funnit Kammar-Collegii åliggande, jemlikt 6 §:n af Kongl. Förordningen den 22 Juli 1803, att såsom grund för sina tillgöranden i afseende på markegångsprisens bestämmande, anställa jemförelse af ”det ena Länets uppgifna pris med det andra, hvarest lika omständigheter inträffa”, visserligen stundom kunna medföra en icke obetydlig nytta för de skaltskyldige, enär i sådana händelser, då, i följd af tillfälliga forhållanden, inom ett visst Län dc å räntepersedlarne i handeln gångbara pris uppjagats till en öfverdrifven höjd, genom nämnde jemförelse utväg beredes alt uti de vid markegångs-sätluingen bestämda pris tillvägabringa en billig jemnkning, men, å andra sidan, äfven lemna tillfälle öppet för en godtycklig utöfning af den bemälde
Embetsverk i detta fall tillkommande pröfningsrätt; hvadan Rikets Ständer ansett ofvanberörde stadgande böra i så måtto förändras, att jemförelse endast må ega rum med prisförhållandena i nästgränsande Län.