Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Endast en gång höres från det inre rummet en miss- tänkt hostning, som kommer kontoristerna att draga p i mun- nen åt hvarandra och mamsellen att hastigt höja sitt hufvud och se bort till dörren.
Det lyser till i hennes små, ljusa, blinkande ögon, och leendet blir ä.nnu förnöjdare.
Aha, man lurar henne inte så lätt - hon skall sitta kvar anda till mici- dagen, om det behöfs.
E n besökande infinner sig sliitligen, som måste triiffa grosshandlarn, han ar till och med stald dit till den tiden.
" Nej se, grosshandlar Nöller: 7, utropar mamsell Klein och närmar sig ifrigt den intriidande, hvilken ryggar ett steg tillbaka och ofrivilligt lagger handen pil den ficka *, deri hans pliinbok befinner sig.
- " Så utmärkt bra att grosshandlarn skulle komma hit just nu, d slipper jag gal omvägen till kontoret.
Det är nämligen fråga - lun - om ett litet bi- drag till.
n Mamsell Klein tar fram en pilse af javastramalj, som hon hittills hållit dold under kappan, och börjar demr ifrigt draga fram det ena hopvikta papperet efter det andra.
I detsamma öppnas dörren fr#n det inre rummet, och.
grosshandlarn träder ut med ett på en gbng resigneradt och bekymra&amp; uttryck i sitt ansigte.
" Och der bar vi ju grosshandlar Bäckströmn, utropar mamsell Klein, förtjust åt att ha fångat båda guldfiskarne i sitt nat.
* Det ar som jag nyss sa ' till grosshandlar Möller - fråga om ett litet bidrag.
se här.
nej,, inte den här listan - det ar för kyrkan i Rusterud, den ar fulltecknad - det här - nej, det ar för trasskolan, der har jag visst redan fått herrarnes namn - men hare7 ' Hon lagger hufvudet på sned och ser bedjande på her- rarne, i det hon håller hela bundten med papper i sina han- der, hvilka äro kladda med hanskar, genom hvars trasiga toppar hennes fingrar sticka ut.
" Nej, mamsell Klein ", svarar grosshandlar Möller i be- stämd ton, " jag kan inte skrifva p&amp; alla listor, jag ar make och familjefar, och har inte ratt att beröfva de mina, deras egendom.
" Ack, familjefarn, infaller mamsellen med en suck, " det var just mitt egentliga arende i dag.
J a g har en lista - den har, nej den ar för sjömanshemmet i London - der borde inte herrarnes namn saknas - ' kanske grosshandlar Back- ström ville.
Men grosshandlar Backström skakar energiskt sitt huf- och ser uttrakad ut.
" Inte?
Jaså,, ja då f&amp;r jag gå nhgon annan stans.
Men det var &amp; propos familjefar - en familj, der fadern i dessa dagar dött och lemnat de sina i största fattigdom - inte kläder, inte mat å t sex hungriga magar - jag har varit der och tagit reda p&amp; dem - jag har sett eländet med mina egna ögon.
Men det måste vara snar hjalp - se har, var så goda. "
Hon har talat sig röd af ifver, hon gHr fram till en pulpet, doppar pennan i bläcket och nästan sticker den i han- den på grosshandlar Möller.
Hållande andan af spiinning, star hon på tå och ser öfver axeln, i det grosshandlarn med sliingar af förargelse skrifver sitt namn och sil en etta och en nolla.
Han hinner inte lyfta pennan, förrän mamsell Klein med ett alskvardt leende sager; " Grosshandlarn glömde en nolla - sk der ja, - 100 var '
ju meningen - och nu lika mycket af grosshandlar Back- ström - s&amp;, s&amp;.
kom bara .3 " Kan mamsell Klein inte vara nöjd med óO?
nomöjligt har.
det går inte an att skämma listan.
mecenaterna först - sedan på slutet kommer smAfolket med sina bidrag.
så, der j a.
det tar sig.riktigt stiligt u t.
Hon viker ihop listan, sedan hon f ~ r s betraktat t namnen med samma hänryckning som en konstalskare erfar framför en tafla af första rang.
Hon tar emot pengarne och stoppar dem i någon af de många hemlighetsfulla fickor, hvaraf insidan af hennes kappa tycks bestå.
" Ja, och så far jag säga adjö och tacka s&amp; mycket för denna gången.
Pengarnes användande skall jag noga redo- göra för.
När jag behöfver nkgot en annan gtng, tittar jag val in igen - det ä,r s&amp; angenämt att taga mot, der det gif- ves af ett godt bjärta.
Farväl och tusen tack! "
Och s&amp; kunde hon g&amp; outtröttligt fi4.n det m a stället till det andra, alltid mottagen med sura miner och med ök- namnet " Listana slgngdt efter sig, sedan hon vii1 hiinnit ut genom dörren.
Det var likväl aldrig för egen räkning hon begiirde, ehuru ingen någonsin kom underfund med, hvad hon sjäK llefde af.
Man visste blott, att hon hade en liten otillräcklig pension efter fadern, som varit embetsman, men för öfrigt var det en gåta, hur hon kunde lefva och existera.
Hennes ömmande för alla nödlidande, hennes nit och energi gjorde, att komitéer och sallskap aldrig drogo i betänkande att au- lita henne att g&amp; med listor.
Detta tycktes ocksk vara hen- nes lifs uppgift, som hon aldrig svek.
Ingm oviidighet af dem hon begärde hos, ingen otack af dem hon hjiilpt, intet förbiseende af dem som anvandt henne kunde någonsin för- slappa hennes ifver.
Hon brydde sig inte om, att man gra- lade på, henne, skrattade &amp; t henne och gifvit henne öknamn.
Fick hon någon tack, såg hon besvkad ut och drog sig garm tillbaka, fick hon ingen, tog hon det som skulle det sh varR.
Men nar hon så sjalf en dag, trött af ålder och brist, måste intaga sangen, var det ingen som gick med lista föi.
Hon fördes till lasarettet, der hon i den gemensamma salen bland en hop främmande kvinnor utandades sin sista.
" Bon ar ju utsvuZtel~~, hade läkaren sagt om henne, och han visste knappt sjalf, hur bokstafligen sant det löst fram- kastade ordet var.
Och likväl hade geiiom hennes händer gått tusenden till hjälp %t andra!
Ingen enda representant för de Iiorniteer och sällskap, till hvars tjänst hon outtröttligt stått, följde henne till grafven.
Hon är längesedan glömd i den stad, der hon vandrade kring som en barmhertighetens engel, icke i " ida, hvitan kläder utan i sin urblekta, löjligt urmodiga driigt.
Påminner man sig henne någon gång, är det för att få ett godt skratt, när man beskrifver hennes utseende och toalett eller berät- tar någon anekdot om hennes energiska tiggeri.
Kanske är det dock någon som tycker, att hon var värd annat än ett, skratt och som med ett medlidsamt leende säger: " Stackars gamla mamsell Klein! "
Bokanmalningar.
Ingvald Lundset, Fra Akershus till Akropolis, Skildringar fra Stidierciser.
(UlgaJvet i 6-7 häften).
Det ar ett kandt erfarenhetsrön, att reseskildringar finna en tal- rik publik och synnerligen liflig är ock verksamheten inom denna del.
af literaturen.
Fr&amp;n de mest skilda hA11, frhn afiagsna varldsdelar och fran Europeiska land, ja afven frin olika delar af vhr egen Skandina- viska Nord, f r h M#nniskoätarens land och v&amp;ra hufvudstaders salongs- lif samlas intrycken och meddelas At den stora allmanheten.
Af myc- ket skiljaktigt intresse &amp; ro dessa skildringar, alltför ofta 18ter förfat- taren sin personlighet blifva det förnamsta, kring hvilket allt, fram- mande förhAllanden och mllnniskor gruppera sig, och kanske ar denna personlighet shdan, att man icke skulle hafva mycken lust att sjalfmant göra hennes bekantskap.
Att skrifva en reseskildring s&amp;, att det ob- jektiva komser till sin ratt, afven n&amp;r det skildras shsom det blifvit sedt med författarens ögon, ar svsrt.
Det galler ytterst att kunna se, att finna hoad som ar vardt att se.
Af dr. Lundsets reseskildring har jag ej sett mer an det första Iiaftet, i hvilket hans grekiska resa omtalas.
Den som vill f&amp; en före- stallning om minnena fran den ' antika konsten i Grekland, bör vanda sig At andra hall.
Dessa minnen hafva icke utgjort föremal för dr. Lundsets specialstudier.
Han har deremot inlagt stor förtjänst om ut- redande af de förhistoriska förhAllandeii, pti hvilkas bas den grekiska kulturen vaxte upp och blomstrade.
Dessa tidiga perioder gro annu för en stor del af allnianheten obekanta och till dem f i r Itisaren i den H. H-d.
norska författaren en alskvard ciceroii.
B i a n d Människoätare.
Fyra års vesa a ' Astndiieea af Carl från mrskon.
Norste&amp; &amp; Söners födag.
Lumholtz.
Ojue~sdttnin~ Författaren har sásorn stipendiat frAn Universitetet i Kristiania för zoo logiska forskningar rest i Australien, och han fös oss foljaktligen in i en helt ny varld.
Han har egentligen beskrifvit Norsa Queensland, der ban lhngn tider bott bland Australnegrerna, jordens kgst staende folk, mtbnniskoatare utan nggot som helst gudsbegrepp, en race hvilken ge- nom kolonisationens utbredande tyckes dömd att utrotas och försvinna.
Man vet icke hvilket man mest skall förvana sig öfver, författarens iörmiga ritt utan att duka under lefva dessa vildars lif och ata deras osunda föda, eller hans mod att alldeles ensam manader igenom ut- satta sig för faran att blifva slagtad och uppaten.
Nlr man dag för dag följer honom i dessa buskskogar blir man slutligen s&amp; intresserad af hans expeditioner för att fkngrm denna " Jarrin (Komorbori jarri), som han förgafves söker i tre mhnader, att man delar författarens gliidje, nar slutligen ett par svarta komma sllpande med ett exemplar!
och nar man slutar boken, har man s i lelvtit sig in i detta okonstlade, barnsliga, grymma, otacksamma folks vanor och dagliga lif, att man ined förfat- taren lzaiiner en viss smarta att lemna det att förgás genom civilisa- tionens för dem s&amp; förderfiiga inverkan.
Boken &amp; r försedd med en mlngd vackra illustrationer och vardefulla vetenskapliga upplysningar.
Bm Hur.
En berattelse frsr; Kristi tid af L. Wallace.
Ofver- sattning af A. Boggiano.
M. W. Wallbergs förlag.
Denna bok som sett dagen i Amerika har till författare en amerikansk general, hvilken lar arbetat p&amp; densamma i tjugu Ar.
OcksA har resultatet af de stu- dier och forskningar hvilka nödvändigtvis mist filrega ett sAdant verks nedskrifvande blifrit storartade.
Det förefaller ofta, Biar den ena mak- tiga tatian efter den andra rullas upp p&amp; ett lugnt, ädelt., ngstan frid- fullt satt som om författaren fört pennan under en thernriturlig in- spiration.
Detta ä r särdeles fallet i början - exempelvis de vise mhnens möte och natten i Betlehem.
Nar langre fram berhttehen tager en mer romantisk rigtning blir intrycket ett annat, men boken förlorar icke i intresse, och vi se shsom ságe vi det varkligen, den tidens m %ngf&amp;rgade och brokiga lif draga oss förbi.
Den kunde visserligen vara nilgot mindre omfhgsrik och utttinjd, men vi hoppas att bokens volym icke m&amp; afskracka all- manheten f r h att taga kannedom om de skatter den innehiiller.
B. Klädsömnad, handledning i mittagning, mönsterritning och till- klippning af fruntimrnerskliider af fröken Huldra Lundin, %r en bok, som genom redig uppstä.llning, precision och insigt i amnet jhmte tydliggörande teckningar bbr blifvrm vllkommen s&amp; val som hjalpredia vid skolundervisningen som i hemmen.
Kunde den leda till att unge d i - mer sjalfva började sy sina klader, hade den i sanning utrattat ett stort verk.
Från Riksdagen.
Då ännu ntigon tid återstar före afslutandet af inneva- rande.
års riksmöte, må blott, i korthet här omnämnas några af de hittills afgjorda frågor hvilka närmare beröra kvinnans.
Det knappt tillmätta utrymmet medgifver inga detaljerade referat, blott ett meddelande af de vunna resul- taten.
Angående kvinnans inviiljande i fattigvårdsstyrelse och skolrad har en något utförligare redogörelse blifvit lem- nad i föregåande häfte.
E t t förslag som gäller utbildandet af sjuksköterskor vid Iänslasaretten för att afhjalpa bristen på sjukhjälp i lands- orten vaim den l.: sta, meil ej den.
- 2: dra kammarens bifall.
Denna fråga torde dock, att döma af dess behandling, vara bland dem som Bterkomma.
- Detsamma torde Iiunna sägas om ett förslag till undervisning i kvinlig slöjd, hvarom mo- tion väckts i %dra kammaren, hvilken afslogs.
- Upphäfvan- det af yrostitutionens reglementering, hvilken fråga förekom i l: sta kammaren, nfslogs efter en IAng debatt; 22 ledamöter af a d r a Iiammaren gjorde samtidigt en anmälan hos justitie- kanslern om afsliaffande af nu gällande undantagslagar i denna sak.
- Angående ålderdomsunderstöd till lärare och lärarin- nor i sm&amp;skoln och mindre folkskola, beslöts e n skrifvelse till K.
Maj: t för utredande a,f liimpligaste sätt och villror.
- Till frä,mjaiide af nyktei: heten, en fråga som i sk hög grad indi- rekt.
och dessvarr Sif ' ven ofta direkt berör lwinnan, Bar an- slagits 25,000 kr.
Lagen om skydd mot yrkesfara antogs efter langvariga och sakrika öfverliiggningsr, hvilka till&amp;-ogo sig allmänhetens synlierliga intresse, sarskildt hvad beträffar fabriksinspek- tionea.
E n bland dem som kraftigast verkat för denna sak Ilar 1111 vid intriiffad ledighet blifvit af liiifvudstaden vald till riksdagsman.
Ilagny har af en person som vill vara onamd emottapit fenitio kronor för att bekosta för tidskriften möjligen nödvhndiga öherlopps- sidor.
Ehuru för gifvarinnan oband, fik sarskildt rodaktrisen för denna, ovantade uppmuntran hembara sitt innerliga och hjilrtliga tack.
Fredrika-Bremer-Förbundets meddelanden.
Fredrika- Bremer- Förbzcsadets V6rsamkv&amp;.rz var besbkt af ullra tvA hundra personer och egde rum i Frimurareordens lokal.
Som Bibliotekarien Wieselgren, hvilken lofvat hAlla ett föredrag, af illa- miende var hindrad att komma, intogs hans plats af Professor O. Montelius, hvilken lemnade nAgra intressanta meddelanden friin det nya Grekland, belysta af ett stort antal utmarkta fotografier.
Derefter uppliste redaktören D: r S.
A. Hedlund niigra af Fre- drika Bremer skrifna bref.
Harpa fUljde sang af en musikhlskare, deklamation af fröken Thekla Ahlander, samt efter supén &amp; ter sAng, d&amp; en musikiblskare med guitarr-ackompagnernent fiiredrog franska och italienska visor samt Bellmans-shnger.
Herr Jakob Kulle hade utstalt nAgm vafntsder, prof pi % S Q ~ D konstslöjd.
Stamningen var liflig och först eifter midnatt aitskiijdlos slllskapet.
g Fdrbundets hyrd iiro under 9n&lt;srs d n d snrn81da: ArbetsgZfva~e: for erhAlltnnde af lararinnor 14, lektioner 10, bitraden i hem 3, bitrade i affibr 1, s: a 28.
Arbetssökande: lirarinnor 25, lektionsgifvare 2, stbrdinnor och bitraden i hem 8, kontors- och skirifbitrhden 8, sjuksktiterskor 2, s: a 45.
I förening med Praktiska Arbetsskolan för Barn och Ungdom (s. k. Palmgrenska skolan) öppnades hösten 1880 ett semi~wriuna för utbildafide af sl6jdZärare och slöjdkirarinpaor och pAg&amp;r fortfarande.
Omkring 700 elever hafva under Arens lopp utexaminerats.
Slöjdseminariets undervisning omfattar: a) snickeri, svarfoing, traskulptur, fAllning, stickning, knapphAlssöm, stoppning och lagning, gröfre och finare sbmnad, mirkning, till- klippning, kladsöm, enkelt bokhAlleri s m t för dem, som s&amp; onska, flere slag af gammal svensk prydnadssöm, shsom opphemta-, ving- Akers-, tvist-, platt-, krabba- och klumpsöm, knytning, knxpgling, papparbeten, bokbinderi, gymnastik m. m. b) fullstandig kurs i Schallenfeldska metodens arbeten; c) lattare ritningar i och for arbetenas utförande; kopiering af upp- gjorda ritningar, afritningar af modeller m. m. d) faredrag, samtal och öfverlaggningar med eleverna, afseende att ingifva dem ett sant och verkligt intreose f&amp; handarbetets peda- gogiska, fysiska och moraliska betydelse vid uppfostran; e) besök i s&amp;dana skolor, utstUningar m. m., som st&amp; i nAgot sam- band med undervisningens andam&amp;l; S ~
f) skyldighet för eleverna att en a tvA timmar dagligen meddela under lilrarnes tillsyn undervisning i handarbeten i t större och mindre barn.
g) proflektioner under larar ' es handledning.
Eleverna skola sisom modeller för blifvande arbeten i deras resp. skolor medtaga de arbeten, som under kursen forfardigats, Vid kursens slut erhiilles kunskapsbetyg.
Den förvarfvade skick- ligheten gör eleven lamplig till skötande af larare- och lararinnebefatt- ning i s&amp; vhl elementarskola som folkskola, för srns och stora barn.
Hvarje bfningskurs krafver en tid af 3 m h a d e r med 7 h 8 tim- mars dagligt arbete.
Tvi i 3 shdana kurser hAllas Migen.
Pris 60 kronor för kurs.
, Slöjdkurs för srnåbarnslärarin~~or.
I Eva Rodhes Praktiska arbetsskola i Göteborg kommer att till sommaren för lararinnor nn- ordnas en kura i traslöjd, afsedd för barn f r h 4 till 8 Ar.
Kursen kommer att omfatta en mhnad med en arbetstid af 6 timmar om dagen.
Pris för undervisning och materiel 30 kr.
Skriftliga anmäl- ningar till kursen böra insandas före den 1 maj till föresthndarinnan (adress Götéborg).
Som deltagarnes antal blir begransadt mottagas endast vid skolor ansthlda lararinnor.
Dagen f6r kursens början kom- mer att framdeles bestämmas.
Vi kunna icke nog starkt fasta npp- märksamheten p&amp; detta af mhnga önskade tillfalle att narmare studera den ilfven i utlandet högt vhrderade sl6jdundervisningsmetod för yngre barn, som blifvit utarbetad och kommit till anvandning vid den af Forts. fröken Rodhe ledda framstiende laroanstalten.
I ' tetegrafverkets tmdervkningsktws för kvinliga elever, hvilken pkg8r vid telegrafverkets Iiarvarande undervisningsanstalt., del- taga tretio larjungar.
Kvinligo tandläkarestipendiet.
Till stipendiet h 300 kronor f r h fru Wilhelmina Hiertas stipendiefond, afsedd till understbd i t obemed- lade kvinnor, som egna sig iit tandhkareyrket, hade ingen sökande hos medicinalstyrelsen anmalt sig vid ansökningstidens utgiing.
Kvidiga stipendiater.
Lhkarekollegiet har till stependiater 9, frök- narne H. och A. Hiertas fond utsett medicine studerandena Anna von Hall, Thora Granström och Sigrid Molande !.
K v h n a ~ vid jar~vägarfie.
Helt nyligen utnamdes till ordinarie stationsskrifvare vid statens jarovagstrafik froken Anna Walliq en dotter af aflidne trafikchefen Wallin.
Ytterligare 12 kvinnor inneha sedau m h g a gr tillbaka ordinarie anst#llning vid statsbanorna och af dessa icke mindre an 7 vid trafik- afdelningen, Dessutom tjibnstgöra olika stationer ett flertal kvinnor sihoria extra bitraden.
Stockholms Oarnonorskesdl2skap har firat sin 4: e hrsdag.
Sall- skapets ordförande pipekade, hurusom saliskapet erhillit stöd och hjalp af &amp; skilliga personer.
De 1,000 kronor, som skankts af stiftelsen Lars Hiertas minne och hvilka möjliggjort grundlaggandet af tidningen " Jordemodern ", framhöllos som en sikrdeles välsignelsebringande ghfva.
Vidare namdes med tacksamhet dr Wretlind, utgifvaren af " Jord- modernn, hvilken tidning vasentligt bidragit att höja barnmorskornas vetenskapliga insigter; samt dr Sondén, som kostnadsfritt förelast id de af siillskapet anordnade förel8sningarne om antiseptikens betydelse, till hvilka förelasningar samtliga Stockholms barnmorskor varit iubjudna.
Att slllskapet erbilllit fribiljetter till Stockholms arbetareförenings torsdagsförelasningar, hvillra, handla om m&amp;nnisliokroppen, omnamdes afven sAsom särdeles vt.ilvilligt.
Af s&amp;llslrapets rovisionsberattelse frarngkr, att kassnbehlllningcn under Ar 1888 ökats med nigot mer Kn 500 kronor, d att den nu utgör 2,047 kronor.
1 ' idskrz) ten " Framnabts, som i Göteborg utgifvits af Albert Brein- holm och Alma ~reinholm-akermark, har upphört att utkomma.
Vid Nya Huns samqviim höll fröken H. Lundin ett föredrag on1 yrkesskolorna i Paris siisom forts&amp;ttningskiarser till folkskolan, bvii- ket gaf anledning till meningsutbyte i Imnet.
Den kvinhga ungdomeras 7~els~aåi.d och intellektuella uppfostr~m var ämnet för ett nyligen af Professor S. Ribbing i Malmö Föreliks- ningsförening ballet föredrag.
Talaren visade huru i stallet för den unga flickans husliga uppfostran, som var nog, s&amp; 1Pnge hemes enda mil1 var det husmoderliga kallet, nu sattes en uppfostran i bokliga och andra kunskaper, som skulle göra henne rustad att Förv&amp;rfva sitt brod, i handelcc hon ej komme att blifva familjernoder.
U l e t för den kvin- liga uppfostran m %tte under nuvsranda förhiillanden vara att tillgodose b&amp;de busligheten och yrkesdugligbeten.
Att förena dessa bada upp- gifter utgjorde klrnpuiikten i den kvinliga uppfostrans svkrigbet, Talaren framhöll vidare den ensidigt intellektuella uppfostrans sanitara sk~dlighet framför allt för den unga kvinliga organismeni och ut- tryckte siisom önskningsrn&amp;l, att, under den tid d i barnet utvecklades till kvinna, denna del af uppfostran matte betydligt insltrknkas, i stal- let för att, sisom nu sker, just d&amp; bedrifvas mest intensivt samt att den glder, vid hvilken den ungs kvinnan intraddo i latbilduings- ellcr yrkes- skolan m8tte slttas betydligt bögre an nu, och mellantiden medföra ej blott intellektuel Iivila utan ock en pröhing af anlagen, SA att hvrir och en komme pA sin rltta plats.
Ska~difiaviska Sjötncanshe9tzonat i London, uppriittadt af fru Agnes Welin, f. Bedström, liar fAtt ett slags erklnnande frtn de engelska
Inbjudningen till ny pi.ist&amp;flan a sid. 246.
I, I 1891.
DAGNY T D I SKR F I T FBR SOCIALA OCH LITTERIRA INTRESSEM IITGCF ' VER ' AL ' FREDRIKA-BREMER-FORBUNDET H m &amp; S h u h, U1 den beliga Biigittns nppenbaielsei.
Agda Dlontel~u8, Deii enskilcln \ nlgoienheten och dess oidiimcle Litteratur EUew Fbzes, Mukvardig. ?.
kvinnoi II - Mathula Rooa, Genom skuggoi En iiiitidsskildiing Meddelanden från Fredrika-Bremer-Forbundet A R, Riic3tliga Fulelimgen: if Unga, Kviiiizoi Hvm lehandn i Kvinnofi&amp;g.tii - Pris Pr För Förbundets medlemmar kr 2 50 {For medlemmar 4 00
med bihga finnes nnnu att $2 iïkn årets borlan B~hgan, en - - bok pk 140 sidor med iner an 40, teckningar, afhandlar Kvinnans eller den sexuella hygienen ftr ogifta och Ma-nhens s l a g t i i f ar n~ntr~ckt Piis endast 1 kr 60 ole 1895 fiir till bilaga om Våra barns fostras och vård.
Sev.
---- - e p - AU~ %-DA NYSAXDER., Blomst erat elier for fina, konstgjorda blommor # Modeaffiir för Damkappor, Stockholm, rekoiiimenderar sitt stora och i.ikhaltiga lager af alla - ~arskildt får rekommendera mitt ston, Inger af - m Pelsverk f6r ~ e l r r k a ~ ~ r r med dnrtill passande ofvertyger
s Orn r å r tid kan med sanning sägas, a t t den ej ringaktar eller förbiser nhgra af v h n stor.
iiiimeii.
Alla ininnesdagar, soin lmfva afseende y a var historias inär&amp;ligare persoiiliglieter, liögtidligli&amp;llas ined en pietet, soin utgör en gensaga mot den niot vår generatioii s % ofta riktade beskyllningen för ytlighet ' och jäktande efter det, so111 b l h t h m värde för stiinden.
S&amp; har n&amp;&amp;n &amp; n lieii$ ~ i r g i t t a s minne viiit föSen@1 för ' en hyllning, soin vii1 kan sägas varit deiina &amp; r nlecleltlds~ bei %mi !ast6 .kvinna värdig.
Arten af liennes lifagäming var, &amp; sserlig ' en skdan; at; liennes 5QO-Zwsjnbil&amp;iiii ' i vart land ej k h d e firas ined ' storartade - fester och ballri&amp;de högtidligheter, och försvinnaDnde liten var ' den pilgrimsskam af rättrogna katoliker, som den 7 ' oktober smlades vid hennes graf i Vadstena, men likväl har viil knal ?pt i t nkgon svensk kvinnas li&amp;gkoinst iignats en s&amp;dan aliin#~i och aktningsfull iippmiirk- samhet, som den, hvilken l~ominit Birgitta till del.
S&amp; - g o i t s&amp; hela vår dagliga och periodiska press har med anledning af .de.
500 hr, som förflutit sedan.
hennes.
namn inskrefs bland de katolska helgonens skara, med längre eller kortare, u ' pps$ser, mhngi af iiem tecknade af v %ra inera framst5eiide Iiistorici, vetat a t t hedra Iiennes minne.
Deii heliga Birgittas niiirkvkdiga historia, nied stöd af nyare tiders forsk- ningar, har delgifvits den läsande alliiläiilieten, liennes littdrära verk Ila varit föfiinål för intressanta iitliiggningar, och lieniles bild, so111 Iiittills insvepts i den ' niystislza slöja, i Iivilken inedelticlens personlig- heter oftast äro ' dolda, har därigenom liksom åter framdragits i ljuset,.
liar blifvit mer sanil ' .och lefvande.
A t t inom den katolska världen iitoni Sveriges granser den heliga Birgitta ej tillmates större betydelse an den '; som tillkoinmeï Iivart och ett af de tusenden af helgon, » den enda saliggörande kyrkans räknar bland sina, och a t t henne8 historiska bbnärkelse för den stora katolsia allmänheten iir okänd, torde bevisas af den tystnad, som, oss veterligt; om henne iakttagits i utlandet.
I Ro111 liar dock, ' efter livad en brefskrif- vare d ä r i f r h ined delar, jiibileiiinsclagen den 7 oktober och Böljande adagar.
, ' ' Dayny.
L14, högtidligliållits i det där ännu befintliga birgittinerkapellet med 18 mässor, hvarvid ' musik utfördes och mycket folk var tillstiides.
, Mitt besök i det karineliterkloster, soni sammanhänger med den heliga Birgittas kapell, var särdeles intressant,, yttrar var brefskrif- vare.
, Abbedissan visade mig det rum, dar Birgitta aflidit (nu om- ordnadt till kapell) och det, där hon tillsammans med dottern Katarina intog sina måltider.