Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
»Äro rösterne i andra frågor på bägge sidor lika många, gälle då den mening, »som ordinarie Pastorn i församlingen eller den, som pastoralvården i hans ställe fö»restår, bifaller, ehvad han uti Inrättningen är delägare eller icke.
Vid sockenstäm»ma frånvarande ledamot får åtnöjas med hvad de närvarande inom gränserna af sin »behörighet besluta. »§. 3.
Uti den för Magasinsbyggnads uppförande och inredning samt för dess »årliga underhåll åtgående kostnad, äfvensom uti kostnaden för Magasinets förvaltning 22 »med alla dertill hörande utgifter skola intressenterne deltaga i samma mån, som de »äro pligtige att uti Magasinet göra spannmålsinsättningar. »§. 4.
Magasins-inrättningens ändamål är, att genom spannmålslån biträda Inrätt»ningens delägare vid de tider och på det sätt, som här nedan omförmäles.
För att »sätta Inrättningen i tillfälle att fullgöra detta dess åliggande, skall hvarje Inrättnin»gens delägare, då dess inom socknen ägande eller innehafvande fasta egendom är i »afseende på allmänna bevillningen uppskattad till 100 R:dr b.ko eller derunder, årli»gen till Magasinet uti November månad på den dag, som af Magasins-styrelsen kun»gjord varder, aflemna kappar ren och strid spannmål, hälften råg och hälften »korn, samt för hvarje fulla 100 R:dr taxeringsvärde utöfver förstnämnde 100
R:dr »likaledes kappar spannmål af enahanda art och beskaffenhet, som i afseende der»på nyss är nämndt. »g. 5.
Den till Magasinet inlemnade spannmål anses såsom Magasinets tillhörighet, »skiljd från insättarens ägande- och dispositionsrätt, samt må ej derifrån bortföras, »bortbytas, utlånas eller försäljas i annan ordning, än den, som uti detta Reglemente »föreskrifves. g, 6.
Magasinets spannmålsförråd anses bestå af 2:ne särskilda fonder, kallade, »den ena den stora, och den andra den lilla fonden.
Till den förra räknas delar »af Magasinets årliga intägt och af de spannmålstillgångar, som genom en sådan in»tägt tillkommit; hvaremot öfriga delen tillhörer lilla fonden. »g. 7. Nu kan så hända, att
Magasinets spannmålstillgångar uppgå till tun»nor, då må de i 4:de g. omnämnda spannmålsinsättningar upphöra, men komma i »den händelse, att fonden sedermera blifver af en eller annan orsak förminskad, un»der nämnde belopp, att åter vidtaga och fortgå tilldess samma belopp ånyo blifvit »u pphunnet. »g. 8.
Störa fondens tillgångar komma ej att årligen utlånas, utan endast det år, som »näst efterföljer det, då missväxt på grödan inträffat.
Andra Söndagen i Januari månad »hvarje år skall sockenstämma hållas, dervid röstägande delägare i Magasins-inrättningen, »utan öfrige socknemäns deltagande, böra bestämma, huruvida nästföregående årets skörd »må anses hafva utfallit så ofördelaktigt, att det är oundgängligt att Magasinets störa »fond, antingen till fondens hela belopp eller till större eller mindre del deraf, upp»låtes till utlåning.
Reslut om en sådan utlåning kan likväl icke blifva gällande med »mindre, än att efter den i 2:dra g. bestämda röstberäkningsgrund minst f af de rö»ster, som i frågan blifvit allemnade, till sådant beslut bidragit. »g. 9.
Nu är beslut om stora fondens utlåning, på sätt i 8:de g. nämndt är, »lagligen fattadt, då skall på grund af Magasinets räkenskaper uträkning göras, huru »mycket af det till utlåning bestämda spannmålsbeloppet belöper sig på hvarje af In - 23 »rättningens delägare, i mån af hans i följd af skedda spannmålsinsättningar uppkomma delaktighet deruti, hvilket belopp samma delägare hvar och en för sig må, om de så »åstunda, från Magasinet såsom lån uttaga emot aflemnande af, med vederhäftig bor»gen försedda, skuldförbindelser, innefattande förpligtelse att fullgöra alla de uti detta »Reglemente för låns erhållande och betalande föreskrifne skyldigheter.
Sådan spann»målsuttagning må likväl ej ske annorlunda, än att hvarje låntagare erhåller | i Fe»bruari, i i Mars, 1 i April och # i Maj månader af det honom tillkommande belopp. »§. 10.
Då den i Magasinet inlagda till stora fonden hörande, från ett före»gående år förvarade, spannmål ej blifvit utlånad, bör densamma hvarje år, emot »spannmål af årets skörd, utbytas i November månad å dag, som dertill af Magasins»styrelsen kungöres; Och bör för sådant ändamål hvarje Inrättningens delägare på den »kungjorda dagen till Magasinet aflemna så mycken spannmål af råg och korn, som »motsvarar hvad som af stora fondens tillgångar på honom efter gjord uträkning be»löper, och sådant emot det att han i utbyte erhåller samma belopp af den i Ma»gasinet förut befintliga spannmål. »§. 11.
Vid alla de i 4:de §. nämnde spannmåls-insättningar samt vid de ut»bvten, som i 10 §. omförmälas, äfvensom vid återbetalningen af låntagen spann»mål, vare sig till stora eller lilla fonden, skall af den, som insättningen, utbytet »eller återbetalningen fullgör, till Magasinet, utöfver det aflemnade spannmålsbelop»pet, erläggas kappar på hvarje allemnad tunna spannmål, samt, då den spann»mål, som aflemnas, ej uppgår till en tunna, ett i proportion derefter beräknadt qvan»tum spannmål, för att betäcka den årliga intorkningen och den skillnad, som finnes »i beskaffenheten af den spannmål, som från Magasinet uttagits, och af den, som dit »inlemnas. »§. 12.
Den från stora fonden, på sätt i 9:de §. omförmäles, låntagne spann»mål skall, med 2 kappars årlig ränta på tunnan, till Magasinet återgäldas uti den »näst efter låntagningsdagen inträffande November månad, på dag som dertill af Ma»gasins-styrelsen kungöres. »§. 13.
Lilla fondens tillgångar komma att årligen utlånas.
Dessa utlåningar »fa ej ske tidigare hvarje år än uti April månad.
Magasins-inrättningens delägare äro »i första rummet berättigade till låns erhållande, dernäst socknens medlemmar, och »derefter utom socknen boende personer.
Inga lån må utlemnas annorlunda, än mot »sådane med vederhäftig borgen försedda förbindelser, som innehålla låntagarens för»pligtelse att fullgöra alla de skyldigheter, som i detta Reglemente föreskrifvas för »Iåns erhållande och betalande; och må icke något lån vara mindre än ^ tunna samt »icke större än två tunnor.
De, som åstunda lån, böra hos Magasins-styrelsen upp»gifva beloppet deraf före den 1 Februari hvarje år.
Finnes det då, att lilla fondens 24 »tillgångar ej förslå till alla de sökta lånen, äge Pastor i församlingen att, i samråd »med Magasins-styrelsen, och med iakttagande af den här ofvan stadgade ordning, »bestämma huru stort lån hvarje sökande må bekomma.
Finnas ej så många lånsö»kande, att alla lilla fondens tillgångar kunna till dertill i första och andra rummet »berättigade personer utlånas, då må lån till en eller flere personer utlemnas till hvil»ket qvantum som helst. »§. 14.
Den från lilla fonden låntagna spannmål skall återgäldas med 2 kap»pars årlig ränta på samma sätt, som om lån från stora fonden i 12:te §. sagdt är. »§. 15.
Till Magasins-inrättningens vård och förvaltning utses af delägarne på »sockenstämma, som årligen hålles i slutet af September månad, 3:ne af Inrättnin»gens delägare, som äro hemmansägare och kände såsom vederhäftige för hvad de så»som Magasins-föreståndare kunna komma att hafva om händer.
Desse föreståndare, »som årligen ombytas, derest ej annorlunda öfverenskommes, åligger: »a) att vid tillträdet af sin befattning, som sker hvarje år den 1 Oktober, låta »till sig inventera den spannmålsbehållning, som i .Magasinet kan finnas, äfvensom »Magasins-inrättningens öfriga tillhörigheter; »b) att till Pastor i församlingen genast efter inventeringen aflemna ett exem»plar af inventerings-instrumentet; »c) att, om något vid en sådan inventering af Magasins-inrättningens tillgångar »och tillhörigheter skulle saknas, derpå till Pastor ofördröjligen aflemna skriftelig uppgift ; »d) att noga vårda hvad de vid inventeringen emottagit; »ej att uti en i kyrkans sakristia insatt kassakista, hvartill böra finnas 3:ne obäka lås, hvars särskilda nycklar innehafvas en af hvardera föreståndarne, förvara Ma»gasins-inrättningens penningar, fordringsbevis och andra handlingar; »f) att öfver Magasinets spannmåls-intägt och utgift föra ordentliga räkenskaper, »äfvensom öfver Inrättningens öfriga inkomster och utgifter; »g) att emottaga och qvittera skeende spannmåls-insättningar samt utlemna och »indrifva spannmålslån, äfvensom infordra utöfver bestämda tiden uteblifna spannmåls»insättningar; »h) att vårda sig om Magasinsbyggnaden, låta afhjelpa derå tillfälligtvis uppkom»na mindre skador, samt, då den tarfvar större reparationer, sådant anmäla hos för»samlingens Pastor, som har att
Inrättningens röstägande delägare till sockenstämma »kalla, för att i ämnet höras och besluta de åtgärder, som kunna anses erforderlige; »i) att ombesörja verkställighet af de beslut, som Inrättningens delägare fattat i »den ordning, som detta Reglemente föreskrifver; 23 »k) att bevaka, indrifva och uppbära Inrättningens fordringar samt på Inrättnin»gens bekostnad utföra dess lagsökningar och rättegångar; »1) att upprätta och låta tillställa hvarje
Inrättningens delägare ordentlig debetse »del öfver den honom eller henne till Magasinet åliggande spannmåls-insättnirm en »manad innan tiden till en sådan insättning inträffar; »m) att efter den 1 December och före den 13 i samma månad till Pastor i »forsamlingen aflemna förteckning på dem af Inrättningens delägare, som kunna hafva »underlåtit att fullgöra den dem åliggande spannmålsinsättnings-skyldighet, hvilken förteckning jemväl bör upptaga, huru stort belopp i spannmål insättningsresten för hvar »och en af samma delägare utgör, samt »n) före den 13 påföljande Januari likaledes till Pastor aflemna uppgift på de »åtgärder, som till resternes och andre fordringars indrifvande blifvit vidtagne- ägande »Pastor, om skäl förefinnes, att vid de i denna §. omnämnde förteckninga°r och upp»gifter gorå anmärkningar samt, derest de ej leda till åsyftad verkan, kalla Inrättningens »delägare till socknestämma, för vidtagande af de åtgärder, som kunna finnas nödma. »§. 16.
Den som till Magasins-föreståndare vald blifvit, må ej afsåga sig den»na befattning, med mindre än att han är 60 år gammal, i Kongl. Majrts och Kro»nans eller annan allmän tjenst antagen, eller hindrad af annat förfall, som för W »ligt hållas må. ö »§. 17.
Magasins-föreståndare, som icke fullgör de honom, till följd af detta »Reglemente, åliggande skyldigheter, må af socknestämmans röstägande ledamöter vid »socknestämma från sin befattning skiljas; och vare sådan föreståndare pligtig att till »den, som hans sysslomål bestrider, skälig ersättning gifva. »<§• ^är Magasins-föreståndaren antingen af den anledning, som i 17 S »omförmäles eller vid förvaltningsårets slut från sin befattning afträder, vare han plm»tig att, i förra fallet genast, och i sednare händelsen före den 1 Oktober, från sig »till efterträdaren aflemna och låta inventera hvad han af Magasinets tillhörigheter om »hander haft; Vare dessutom skyldig att, inom En månad efter det han sin befattning »leinnat, afgifva tdl Pastor i församlingen fullständig redo och räkning öfver sin för»valtmng med alla tillhörande handlingar; ägande föreståndarne att i räkenskaperna af»fora kappar på hvarje under förvaltningsårets lopp på Magasinet intagen tunna »spannmål och sådant till ersättning för afdamning, intorkning och förvaltningsbesvär.
»Fmnes öfvermål, tillkommer hälften deraf föreståndarne och andra hälften Magasinets »lilla fond.
ö »Pastor har, sedan räkenskaperne till honom inkommit, att kalla Inrättningens »samthge delägare till socknestämma, hvilka sednare dervid äga att utse 2:ne för sak Berätlelse öfver Calmar län för åren 1842—1847. 4 26 »kunskap och beskedlighet kände personer att, så skyndsamt som ske kan, granska »den allemnade redogörelsen, inventera behållningen och deröfver inkomma med utlastande till delägarne, som vid ytterligare socknestämma må antingen lemna forestån»darne decharge för deras förvaltning, eller ock vidtaga annan af omständigheterna på »kallad åtgärd.
. , »S. 49 Föreståndare, som, genom försummelse, vanvård eller uppsåtlig tor »skin<Trincr af hvad honom är ombetrodt, sin pligt eftersätter, godtgöre skadan och »vare° derjemte underkastad det ansvar, som för slikt förfarande i allman lag be »<S 20.
Detta Reglemente må ej ändras med mindre än att två tredjedelar af »Inrättningens röstägande ledamöter vid socknestämma sådant beslutat och Konungens »Befallningshafvande dertill bifall lemnat.»
Ehuru ja* i detta, länets samtlige landsförsamlingar delgifna, Förslag till Sockne Ma*asins-Reglemente icke lemnat utan afseende den hos socknememgheterna i allmänhet0 försporda önskan, att under alla år, således äfven efter en god skörd draga rantevinst af Magasinets spannmålsbod, hafva de i förslaget uppställde hufvud grunder ännu icke blifvit inom någon församling antagna; men då det i allmänhet fordras längre tid innan allmogen kommer till stadgad öfvertygelse om nyttan eller behotvet a förändringar i häfdvunna förhållanden och jag dessutom har anledning att antaga, att man redan inom åtskilliga socknar, troligen till följd af de bekymmer, som missväxterna vållat, börjat att betvifla ändamålsenligheten af de hittills befintliga Magasinsinrättningarne; så torde skäl vara till den förmodan, att dessa inrättningar framdeles varda ordnade på ett med deras rätta ändamål mera öfverensstämmande satt; helst det i sådant afseende af mig uppgjorda förslag blifvit med bifall omfattadt af flere pastorer och innehafvare af större jordpossessioner.
Det i sednaste underdåniga Femårsberättelsen omnamnda förhållande med denna näring har icke undergått några väsendtliga förändringar. en fortfar att utgöra en mera hufvudsaklig näringsgren i skogstrakterna, der ymnigare tillgång finnes på mulbete och naturlig äng, hvaremot den i allmänhet, om icke försummas, åtminstone föga mer än till nödtorft idkas på slättlandet, der jordbrukarens båg och omtanka synas vara rigtade mera på den öppna åkerjordens utvidgning, i ändamål att uppdrifva sädes- och potatesafkastningen, än på en förbättrad angskultur och på en ökad ladugård.
Från dessa allmänna förhållanden förete sig likväl många undantag, och de föredömen, som vid större jordbruk lemnats i afseende pa jordens indelning i vexelbruk med beräkning af betydlig produktion af klöfver, timotej och andra foderväxter, synas också allt mer och mer vinna efterföljd å mindre gårdar.
Åtskillige possessionater hafva från utlandet införskrifvil boskapskreatur af berömda * 27 racer, i hvilket afseende bör nämnas, att Kammarherren Baron A.
Raab för 2 år sedan lät från Jutland till sin egendom Ryssbylund hemta en stam af 30 kor och 2 tjurar.
Enligt de till Femårsberättelserna hörande tabeller, har antalet af de å landet i detta län, under sednast förflutna tre quinquennier, underhållna kreatur varit föl - jande:
Åren 1832—36. 1837—41. 1842—46.
Hästar......... 21,997. 20,642. 22,238. Oxar.......... 23,684. 24,817. 27,239. Kor.......... 35,862. 56,704. 55,498.
Ungboskap........ 29,749. 29,332. 29,463.
Får.......... 92,937. 86,117. 86.681. Svin.......... 30,579. 31,732- 30,810. Getter......... 1,004. 558.
747- Ehuru äfven i afseende på dessa siffror torde gälla hvad jag ofvanföre, i fråga om utsäde och skörd af spannmål och potates, haft nåden i underdånighet anföra om svårigheten att i dylika omständigheter erhålla fullt tillförlitliga uppgifter, torde likväl kunna antagas, att de beräknade antalen af kreatur komma verkliga förhållandet temligen nära, hvilket jag slutar af det resultat, som uppkommer vid en jemn uppdelning på länets 3,365 hemman, deraf på hvart och ett då skulle belöpa: 6 å 7 hästar, omkring 7 oxar, „ 14 kor, ' „ 8 ungnöt, „ 26 får och „ 9 svin; och torde i allmänhet icke kunna beräknas, att ett större antal af dessa kreatur på ett hemman i detta län underhålles, fastän förhållandet naturligtvis är i vissa trakter mycket olika.
Priset på ladugårdseffekter, så vidt det kunnat utrönas genom medelberäkning efter de årliga markegångstaxorna, har under de två sednast förflutna quinquennierna förhållit sig som följer:
Aren 1837—41. 1842- -46.
Ett Lisp:d Smör ....
. B:ko 5: 6. — 5: 4. 10.
Ett 19 Ost..... . 2: 33. — 2: 50. 5.
Ett 11 Fläsk .... . . . 3: 20. — 3: 1. 7.
Ett 11 Torrt Kött . . . • • • 2: 8. 4. 1: 35. 2.
Ett 11 Talg ..... . 5: 22. — 4: 27. 2. # 28 ' Åren 1837—41.
Eu laggild Oxe om lä Lisp:d .
B:ko 33: — — En Ko.......... 23: 29.
— Ett Svin..........11: 9.
— Ett Får..........3: ä. — Ett Lamm.........1: 29.
— 1842—46. 23: 16- — 17: 17. 8- 9: 28. 10. 2: 27- 3. 1: 13. 8.
Vid jemförelse emellan de medelmarkegångspris, hvilka sålunda varit å ladugårdsprodukter gångbara under dessa två särskilda tidrymdef, skulle man komma till den slutsats, att ^ådana produkter under sednaste quinquennium betydligen fallit i pris.
Så har dock icke varit verkliga förhållandet.
De gångbara prisen på kött, smör och andra viktualier hafva snarare stigit synnerligast under missväxtåren, då sädens och potatisens dyrhet föranledt ett allmännare och vidsträcktare begagnande af förstnämnde slags födoämnen.
Hästafveln fortfar att i allmänhet förkofras, särdeles på Öland, hvarest finnes ett för hästar synnerligen tjenligt bete, och der man äfven lättast är i tillfälle att draga fördel af Ottenby stuteri.
Vid detta stuteri hafva under nedannämnde år hållits följande antal äldre och yngre hästar, nämligen: Hingstar.
Moderston.
År 1842 .... ... 8. 54. 99 1843 . • . . . . . 10. 57. 99 1844 .... 9. 57. 99 1845 ....
. . . 6- 55. 99 1846 .... ... 7- 47. 99 1847'.
• • • . . . 5- 40- eller i medeltal årl. ungefär 8. 51. 'hingstar.
Ungston.
Föl.
S:a äldre och yngre Hästar. 59. 68. 39 228. 56. 59.
45- 227. 37. 44- 50- 197. 38. 51. 44- 194. 39- 50. 27. 170 44. 55. 31 175. 46. 55- 39. 199.
Af stuteriets hingstar betäcktes:
År 1842 ..........
177 främmande ston, „ 1843 144 „ 1844 98 „ 1845 111 ,, 1846 193 >, » och „ 1847 ........T . 109 eller i medeltal årligen 139 99 9 ♦ 29
Från stuteriet såldes År 1842 ....
„ 1843 ....
„ 1844 .... „ 1845 ....
„ 1846 .... och „ 1847 .... eller i medeltal årligen . 3 å 4 år gamla hingstar och ston. 40 hästar, 33 „ 29 „ 41 „ 33 „ 52 „ 34 hästar, deraf största delen Ofvannämnde stuteri är anlagdt å kungsgården Ottenby, hvarest, i förening med ett stort jordbruk, äfven finnas ett holländeri och ett schäferi; och jag vill icke neka mig tillfredsställelsen att här i underdånighet omnämna, hvad både det allmänna omdömet i orten och mina egna iakttagelser bekräfta, att så väl besagde inrättningar, som ock det vidlyftiga och väl ordnade landtbruket vid Ottenby, fortfarande under den der anställde nitiske stuterichefen handhafvas på ett sätt, som icke allenast synes lända statsverket till gagn, utan äfven lemnar orten en nyttig föresyn i jordbruk och kreatursskötsel.
Försäljning af hästar från Ottenby stuteri sker årligen hvarje höst genom öppen auktion.
En stor del af de sålda hästarne . har användts såsom remonter vid det värfvade kavalleriet, och äfven vid de indelta kavalleri-regementerna finnas flera sqvadronshingstar, som blifvit inköpte vid Ottenby.
Från stuteriet utsändas hvarje vår några beskällare till olika trakter af länet, hvilken åtgärd redan börjat visa en ganska märkbar inflytelse på hästafvelns förbättrande.
Priset på hästar har sedan några år betydligen stigit.
En god och ung arbetshäst af den här vanliga höjd, 2 alnar 5 å 6 tum, gällde för 8 å 10 år tillbaka i allmänhet högst 100 R:dr R:gs, men kan nu antagas hafva ett saluvärde af 133i å 166£ R:dr samma mynt.
Större vagns- eller remonthästar hafva icke i samma mån stigit i pris.
Fårafveln.
Endast på några få större egendomar finnas betydligare hjordar af ädlare får-racer.
Det största schäferiet i länet är det vid Ottenby, hvarest under nedannämnde år funnos följande antal äldre och yngre fårkreatur, nämligen: 30 Baggar.
Tackor.
Hamlar.
0 Ars-lamm.
Lamm.
Summa. 1842 ...... 271. 184. 75. 88- 622. 1843 ...... 3. 237. 181- 81. 114. 616. 1844 ...... 2. 200. 154. 66. 150. 552. 1845 ...... 1. 175 122. 87. 108. 493. 1846 ...... . 18. 155. 116. 99- 130. 518. 1847 ...... 8. 131. 154. 97. 133. 523. eller i medeltal årligen . 6- 195. 152. 84. 117. 554.
Såsom jag i sednaste underdåniga Femårsberättelsen haft nåden omförmäla, är det endast på Öland som fårafveln är af någon allmännare betydenhet eller idkas med beräkning på försäljning af de produkter, som deraf uppkomma, och hvilka produkler, utom fårkött, som vanligen afyttras här vid Calmar, hufvudsakligen utgöras af strumpor, vadmal, täcken och hvarjehanda andra vlleväfnader.
Maj:ts nådiga förordnande utdelas årligen vid höstmarknaderna i Borgholm och vid Fröbygårda premier till de hemmansinnehafvare bland allmogen, som uppvisa de största och ullrikaste fåren.
Dessa belöningar föranleda en för ifrågavarande näringsgren ganska nyttig täflan i omsorgerna att icke allenast förbättra racen, utan ock uppföda och underhålla kreaturen på ett sätt, som befordrar deras växt och trefnad.
I förstnämnde afseende torde icke blifva utan inflytelse den omständighet, att allmogen under de sednare åren börjat att mera än tillförene inköpa stamdjur på de fårauktioner, som årligen hållas vid Ottenby schäferi.
Sedan jag under den 9 October 1843 hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet anmält hurusom de, till följd af Kongl. Cirkulärbrefvet den 19 Junii 1850, inom detta län träffade och af Kongl.
Maj:t genom nådigt Bref den 28 December 1832 hufvudsakligen fastställda överenskommelser i afseende på åtgärder till rofdjurens utödande icke åstadkommit någon förminskning af dessa djur, hvilka, enligt på socknestämmor afgifna upplysningar, under loppet af åren 1841 och 1842 inom detta län dödat kreatur till ett sammanräknadt värde af 29,319 R:dr b:ko; hvarför jag underdånigst hemställt om vidtagande af andra mera kraftiga och verksamma åtgärder i berörde hänseende; så och efter det chefen för Kongl.
Skogs-Institutet i ämnet aflemnat underdånigt yttrande samt jag på Eders Kongl. Maj:ts nådiga befallning med ytterligare underdånigt utlåtande inkommit, har frågan blifvit af Eders Kongl. Maj:t i nåder remitterad till länets jordbrukande invånares hörande; Och hafva, vid en i detta ändamål den 18 Mars 1846 härstädes inför mig hållen allmän sammankomst, de fleste sockneombuden förenat sig om en så lydande öfverenskommelse: ”l:o För ung eller gammal varg, varglo eller räf, som inom länets fasta land ”skjutes eller annorlunda dödas från och med innevarande års början, utbetalas i 31 ”skottpenningar eller premier för varg 20 R:dr, för varglo 10 R:dr och för räf 2 ”R:dr, allt banko, utan afseende derpå, om djuret fälles vid eller utom skallgång. ”2:o
Den, som efter nämnde tid fällt rofdjur och önskar att derför erhålla ”skottpenningar, vare skyldig att, förrän skinnet aftages, uppvisa djuret för två bo ”faste personer inom socknen, af hvilka åtminstone den ene bör vara socknenämnds”ledamot, nämndeman eller byordningsman, och taga af dem bevis när och huru dju ”ret blifvit dödadt, att det ollådt är för betygsgifvarne uppvisadt, och att de afklippt ”det ena örat af djuret, hvarefter, sedan betyget blifvit försedt med Pastors-embetets ”intygande derom, att underskrifterna å betyget igenkännas vara egenhändiga och att ”de personer, som utgifvit detsamma, äro välkände och trovärdige, anmälan må hos ”Kongl.
Maj:ts Refaliningshafvande göras om skottpenningarnes utfående, dervid bör ”uppvisas ej allenast föreskrifna betyg, utan äfven det dödade djurets skinn, af hvil”ket Kongl. Maj:ts Befallningshafvande då låter bortskära det andra örat. ”3:o
För att bereda medel till de beslutna skottpenningarnes utbetalande åtaga ”sig hemmansinnehafvare å fasta landet af länet en deremot svarande afgift af hvarje ”hemman, hvilken afgift för första året utgår till visst öfverenskommet belopp, tolf ”skillingar banko af hvarje förmedladt hemman och i förhållande dertill af mindre hem”mansdelar, men sedermera uttaxeras efter hvad behofvet finnes föranleda. ”4:o
Första årets afgift debiteras å debetsedlarne nästa höst och uppbäres samt ”levereras till landtränteriet i sammanhang med kronouppbörden. ”3:o Skottpenningar utanordnas icke förrän medel dertill på nämnde sätt till ”ränteriet inkommit. ”6:o