Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
s - U l a k o t te t s J5 e t ii n k aud eö. zfjrj dige Preste-Slåndet den 18 och Hedervärda Bonde-Ståndet den 20 sistl.
Augusti, dertill bifall lemnat; Hvilket
Utskottet får vördsamt lemna till svar på förenämnde återremisser.
Stockholm den 10 October 1823? 531, Ankom den 17 Oct, i8*j Memorial uti återremitterade frågan, om lindring i Inqvarterings-besväret för Helsingborgs och Engelholms Städer m. m.
Sedan Stats-Utskottet den 19 sistlidna Augusti, under N:o 4^0, afgifvit Utlåtande öfver Herr Ståhles Motioivoni' lindring uti lu(jvju’terings-bq*Y^rct för |Jebi»gbor§9 $<58 S^ats-Uts kottets
Be t änkan den pcb Engelholms Städer, samt om under-i stöd af Stats-medlen till Inqvartering åt dem, som beordras till tjenstresor utom sin Station; Så har, uti Prplpcolls-Uldrag af den 2 nasti.
September, Välloflige Borgare-Ståndet, i anledning af någre anmärka pingar, sorn vid Utlåtandet blifvit af Jlerr Ståhle gjorde, återremitteradt ärendet till ytlediggare handläggning af Utskottet.
Jemte det JJtskpttet skolat vördsamjigen tillkännagifva» att dess berörde Utlåtande blifvit bifallet af Jlöglpfl.
Ridderskapet och Adeln den 5 nasti.
September, Samt af Högvördige Rreste-Ståpdet och Hedervärda BonderSlåndet den 27 sisth Aug., hvadan frågan alltså likmätigt 69 §.
1 Regeringsformen är afgjord» hav Utskot-, tet, sorn trott sig icke böra till besvarande upptaga hvad Herr
Ståhle emot JJt-s skottets yttrande
Utan grund anfört, anlett sig skyldigt närmare ådagalägga, att, såsom JJtskpttet förmält, författningarne pj berättiga Militaire Tjenstemän till Inqvartering utom vanlig Station, och ej, på sätt Herr Ståhle angifvit, att, då ett Regemente är förlagdt i flere Garnizoner, Regements Officerarne yid tjenstförrättningar, och öfrige Officerare, då de äret beordrade till Krigs-Rätt, samt Mönster»?
Sfa ts-Utsko t tet ets Betänkande n. 269 Herrar, med deras Adjutanter och Mönster-Commissarier skola åtnjuta fri inqvartering.
Uti Inqvarterings-Ordningen af den (5 Julii 1720 stadgas: ”Ingeli mg fordra eller njuta någon inqvartering uti Släderue, som antingen icke hörer till den stan* diga Garnisonen och med densamma gör vakt och vård, eller häfver Kongl. Majrts pller KrigST och Amiralitets-Collegii anvisning dertill, eftersom hvarken Generalsperson, Landshöfdingar eller Commendanter skola ega roagt om Inqvarteringen i Städerne uti någon måtto att disponera, antingen för sig sjelfve eller andré, utan skall Inqyarlering höra under Magistrat fens enskilda förvaltning och fördelning, dock hetages ingen siiie besvär hos Land?-* höfdingen att andraga, i fall någon skulle finpå §>g för när skedt.
Och höra Magistraterne vara ansvarige, om de af egen myndighet
Rorgerskapet nied någpn extraordinarie Inqvartering besvära; Hvarföre ock de, sorn uti Regements , Garnizonseller andre publike värf och ärender förgändas, med nödige Resepenningar af dem, som dem försändt, förses skola efter Reglementet.
På grund häraf har ock Kongl. Maj:t, i anledning af Landskrona Stads underdi - 370 S ta t s-U t sko t tets
Be tänk an den. niga ansökning, om ersättning för hafde kostnader till tillfällige Inqvarteringar, uti Nådigt Bref tili Kongl. Stats-Contoiret af den 22 Sept. 18rp, förklarat sådan ersättning icke ega runi, enär Officerare af Landt-Armeen ej äro berättigade till fri Inqvartering, såsom njutande tractaments-* penningar vid extra förrättningar, samt ytterligare under deii 28 November samma år gifvit Kongl. Krigs-Collegium och Kongl. Stats-Contoiret i Nåder tillkänna,, att, enligt 1720 års Inqvarterings-ordning, Officerare vid extra förrättning, såsom Ledamöter i Krigs-Rätt, ej beslås inqvartering, men väl Rese- och Tractamentspenningar; Af hvilket allt Stats-Utskottets förra yttrande, att extra inqvarterings meddelande ensamt beror af Städernes Borgerskaps välvilja, men ej är någon läglig skyldighet, lärer finnas instämma med Författuingarne och Herr Ståhles an-> förande i denna del sakna all grund.
F1 tillständig uppgift härom är lemnad uti den berättelse, som år 1833 blifvit afgifven för de då sistförflutna fem år, och några väsendtliga förändringar hafva sedermera icke inträffat, hvarföre blott de hufvudsakligaste omständigheterna här må återgifvas.
Blekinge län, med ett område af endast 25^ qvadratmil, begränsas i öster och söder af Östersjön, i norr af Calmar och Kronobergs län samt i vester af Christianslads län.
Den delen af länet, som närmast gränsar till Calmar län, och hela den öppna östra kusten, intilldess den vid Thorhamns udde böjer sig i en annan rigtning och inneslules af öar eller skärgård, nämligen Christianopels och större delen af Thorhamns socknar, består af mindre bördig sand- och klapperjord; stränderna äro kala och marken i allmänhet slät, men i den mån den aflägsnar sig från kusten, innehåller den mera skog, bestående af blandad tall- och löfskog, fordom särdeles ymnig, men nu mera blott undantagsvis af någon större betydenhet; ifrån och med Jemjö är landet mera kuperadt och jorden bördigare, hvilket fortfar till och med Asarum vid Carlshamn, hvarefter slättlandet åter öppnar sig emellan den skog beväxta bergåsen i norr och den öppna hafskuslen i söder.
De största slätterna utgöras af ägorne till Ysane socken, Sölvesborgs stads- och landtförsamlingar samt den i hufvet utskjutande landllunga, som innefattar Mellby socken.
Denna beskrifning af landets yttre gäller dock hufvudsakligen den så kallade strandbygden och till en del mellanbygden.
Den så kallade skogsbygden eller länets norra del är i allmänhet mera skogbeväxt och jorden der jemförelsevis mindre bördig; dock finnas äfven der bördiga trakter, särdeles uti Fridlefstad, Bödeby, Tving, Backaryd och Jemshög, h vilka utgöra särskilda i 4 socknar uti länets norra delar, då deremot alla öfrige socknarne, som ej mötas af de nyssnämnde, genomskära hela länet från dess norra gräns till hafvet.
I samma rigtning genomskäres provinsen af ett icke ringa antal strömmar eller åar, som bilda flere vattenfall, särdeles der de nalkas kusten, och lemna tillfällen till anläggning af vattenverk, hvilka tillfällen äfven äro begagnade, dock hufvudsakligen för qvarninrättningar.
Länet innefattar 4 härader, nemligen Östra, Medelstad, Brak ne och Listers härader, utgörande, i kameralt och administiatift hänseende, två fögderier, af h vilka det ena omfattar Östra och Medelstads härader, samt det andra Bräkne och Listers härader.
I afseende på lagskipningen, har länet hittills varit på enahanda sätt fördeladt i två domsagor; men sedan vacance i begge domsagorna numera inträffat, kommer, till följd af Kongl. Maj:ts derom fattade beslut, delning att äga rum, så att hvartdera häradet hädanefter skall utgöra särskild domsaga; och antalet af domsagor blir således fyra.
Skattskrifva .... 19,577 . . . 21,320.
Skattfria...... 20,629 . . . 21,390. 40,196. 42,720.
Uti städerne.
Skattfria...... 3,993 . . . 3,665. 7,474. 9,580.
Qvinkön .... 25,055.
Bland de skatt frie äro här äfven räknade gemenskapen vid flottan, som njuta befrielse från personella utskylder och år 1847 uigjorde å landet 1,268 samt i städerne 1,033.
År 1827 utgjorde länets folkmängd 78,789 personer och tillökningen under en tidrymd af 20 år är således
Om denna visserligen betydliga tillväxt af folkmängden inom länet må anses innefatta en fördel eller dess motsats* ankommer naturligtvis derpå, huruvida utvägarne till bergning äro tillräckliga och om dessa utvägar rätt begagnas.
Den hufvudsakligaste näringsutvagen är jordbruket, och oaktadt odlingsarbeten under sednare åren betydligt framskridit och alltjemnt fortgå, finnas ännu inom länet högst betydliga ägovidder att upparbeta.
I den mån så sker och brukniugssättet derjemte förbättras samt afkastningeu äfven sålunda ökes, bör tillfälle icke saknas för den å landet bosatta befolkning att hafva sin bergning af och vid jordbruket.
Sällan inträffar, åtminstone under vanliga förhållanden, att en flitig och ordentlig arbetare saknar sysselsättning och en emot hans behof svarande ersättning för sin möda, ehvad denna nedlägges på egen eller andras jord.
Men Ly värr är antalet af dem, hos hvilka idoghet och ordentlighet brista, icke ringa, och omtanka för framtiden är en egenskap, som icke 6 ofta förekommer hos den arbetande klassen, minst hos den egentliga daglönaren:
Han beflitar sig således icke derom, att under det goda året, då tillfället till daglig förtjenst står Öppet och priserne på lifsförnödenheler iiro låga, bespara något för elt annat svårare år: i stället antingen minskar lian qvantiteten af sitt arbete eller använder han illa hvad han förljennr, och den naturliga följden deraf är fattigdom och nöd då missväxt inträffar samt af sådan anledning priserne å lifsmedel höjas.
Till stegrandet af denna nöd bidrager ock den omständighet, att arbetet lika med hvarje annan vara, i hänseende till priset derå, beroende på tillgång och behof icke sällan faller i värde, just då andra varor stiga, enär samma orsak, som vållat höjningen i värdet å de sednare, eller minskad tillgång, äfven minskar behofvet och förmågan, alt använda arbetet.
På en gång blir både tillfället till arbete och ersättningen för hvad som lemnas mindre, samt arbetaren sålunda i dubbelt afseende beröfvad medlet till bergning.
Häruti ligger den största vådan af bosättningar, som tillkomma uteslutande eller hufvudsakligast med beräkning på de medel till bergning, som skola hem tas' från arbetsbiträde vid andras" jordbruk; och sådana bosättningar inträffa visserligen inom detta län mera ofta än önskligt och nyttigt är.
Del anses numera skamligt, alt vara lusig.
Vid allmogens gillen finnes visserligen ännu bränvinet såsom en nödvändig artikel, men det hvarken hjudes eller njules i öfvermått.
Den måttlighet som sålunda redan iakttages, förnämligast af de förmögnare bland allmogen samt deras barn och husfolk, skall småningom, genom exemplets verkan, äfven mera allmänt vinna insteg hos de fattigare klasserna och, i förening med den bättre upplysning och bildning, som ett ordnadt folkskoleväsende måste medföra, otvifvelaktigt återlifva hågen för ordning och arbetsamhet, dessa oeftergifliga vilkor för trefnad och välstånd.
Välståndet hos allmogen är visserligen mindre än det fordom varit och månea äro fattiga och skuldsatta; alt ett tillbakaskridande uti den ekonomiska ställningen under de sislförflutna fem åren ägt rum, kan dock icke såsom säkert antagas: faslheldre synes ställningen vara något förbättrad, helst om man mäter densamma efter förhållandet med lagsökningsmål och utmätningar.
Landskansliets diarium öfver utsökningsmål upptog för 1842 ett antal af 7,208, men för 1847 blott 4,306, och hvilken minskning, som äfven under innevarande år fortfarit, är så mycket mera anmärkningsvärd, som 1846 års missväxt och deraf under det följande året föranledda skuldsättningar för lifsförnödenheler synas hafva bort medföra ett motsatt resultat.
Antalet af verkställde 7 ulinälningar liar på lika sätt aftagil, särdeles i afseende på fast egendom, hvaraf executiv försäljning numera sällan äger rum.
Det är dock möjligt, att dessa förhållanden hafva sin grund i den större och lättare tillgång på penningar, som uppkommit sedan icke allenast ett afdelningskontor för Smålands Privatbank här blifvit inrälladt, ulan provinsen jemväl vunnit delaktighet i Hypotheksföreningen för de Småländska länen; äfvensom en ytterligare betydlig tillgång blifvit beredd genom de af Kongl. Maj:t beviljade lån, för anläggning af salpelerlador; Således kan något säkert omdöme, rörande den verkliga ställningen, icke fattas förr, än framdeles visar sig, huruvida ingångna förbindelser blifva ordentligen fullgjorda.
En af de i föregående femårsberätlelser uppgifne orsaker till allmogens skuldsättning synes emellertid hafva aftagit, eller kontrakterne om leverering af större bränvinspartier, med utsatta viten för underlätet fullgörande, hvi 1 ka konlrakter, åtminstone i lagsökningsväg, mera sällan förekomma; och en annan omständighet, som bör verka till den ekonomiska ställningens förbättrande för jordbrukaren, finnes deruti, alt; oaktadt^ produktionen al jordbrukets alster ökats, försäljningspriserna här i orten stigit högst betydligt., utöfver de förr vanliga.
En särskild klass af befolkningen finnes emellertid, h vilkens ställning är ytterst svår och synes nära ohjelplig, nämligen de vid kusterna och i skärgården bosatte fiskare, som idka fiske såsom htifvudnäring och icke tillika hafva jordbruk, eller hafva det i så liten skala, att del icke kan komma i beräkning:
Förhållandet i afseende på antalet af hegångne brott under sislförflulne 5 år, torde vara ungefärligen enahanda som under de nästförutgångne.
Blekingsboens lynne är sådant, alt han lätt retas till vrede, hvarigenom uppkomma slagsmål och våldsamheter emot person, helst då den medfödda retligheten ukas genom förtäring af rusgifvande drycker: dråp och misshandel i bråd skillnad förekomma således olta: mord eller annat öfverlagdt och uppsåt ligt våld emot person mera sällan.
Brotten emot ägande rätt, såsom rån och särdeles stölder, synas här som annorstädes till en stor del hafva sin orsak i nöd och svårigheten att erhålla arbetsförtjenst: i den mån medlen till lifsbergning ökas eller minskas, i samma mån, fast i omvändt förhållande, minskas eller ökas jemväl dessa brott.
Så visar sig en märklig skillnad emellan förhållandet härutinnan under 184-7 och innevarande ur.
Förstnämnde år, då, i följd af det näslförulgångna årets felslagna skörd och det särskilda förhållandet med årsväxten inom nästan hela Europa, till en början brist och sedermera ovanligt höga priser på spanmål uppkommo, fylldes alla häkten med brotts - 8 lingar, långt utöfver det antal, för livilka utrymme varit beräknadt; hvaremot fångantalet under innevarande år, sedan ymnigare skördar inträffat ocii tillfälle till arbetsförtjenst icke saknas, mången gång utgjort mindre än hälften och sällan mer än f:delar af hvad det var vid samma tider under förra året.
Tillfälligtvis stiga brotten i antal äfven af den orsak, att straff-och korrektionsfångar frigifvas, b vilka antingen till följd af egen oförbätterlig böjelse till det onda, eller i brist på utväg till ärlig försörjning, den man inom kommunerna icke eller är särdeles benägen att dem bereda, begå förnyade brott och dervid icke sakna deltagare och anhängare på landsbygden, helst inom vissa socknar; ty äfven i dessa afseenden är förhållandet högst skiljaktigt inom olika delar af länet, så att brott både till större antal och af svårare art förekomma, mera i den ena än i den andra socknen.
Ett förändradt straff- och fängelsesystem, i förening med den moraliska förbättring, som är alt förvänta af redan vidtagne åtgärder, skulle otvifvelaktigt bidraga till brottens förminskande; och mycket” kan redan vara att hoppas, då det nya länsfängelset med celler, som nu är under byggnad härstädes, kan komma att användas. § 3.
Niiringarne.
Jordbruket har under sednare åren vunnit förkofran, både genom foitsatta nyodlingar och genom ett förbättradt brukningssätt, medelst användande af växelbruk och trädesjord, hvilket, ehuru ännu långt ifrån allmänt, dock synes vinna allt mer och mer förtroende.
Erfarenheten har visat nödvändigheten, att äfven här i länet lemna en större del af den jord i träde, som hösttiden skall besås, eller åtminstone under föregående sommar blott begagna den för sådana säden, hvaraf tidig skörd erhålles, ty om än sådant, med afseende å den Blekingska jordens i allmänhet ovanliga bördighet, icke är ovilkorligen nödigt, för att erhålla en någorlunda god afkastning, få dock de jordbrukare, som ”följa det hittills vanliga brukningssättet, att hafva vårsäd eller potates å samma åkrar, som om hösten skola besås, till egen skada erlara trädens behöflighet, när, såsom förhållandet vanligen är, de förra sädesslagen icke hinna mogna och skördas, innan tiden för höstsåningen är inne och regnig väderlek eller köld sedermera försvårar eller alldeles hindrar sådden.
Förhållanderna under sist förflutna qvinqvennium hafva i många afseenden varit mindre gynsamma: 1843 års skörd var i sin helhet någorlunda fördelaktig, utom i afseende 9 afseende på fodertillgången, som var under medelmåttan; 1844 visade sig förhållandet med höet enahanda som föregångna året, ehuru det var mindre väl bergadt: sädesgrödan var, i anseende till qvanliteten-, fullt medelmåttig, men såsom vuxen och mognad under ovanligt ofördelaktig våt väderlek, till qvaliteten i allmänhet så dålig, att den vid brödbakning måste uppblandas med gammal säd; och den fortfarande regniga väderleken försvårade äfven höstutsädet; 1845 var grödan af alla slag, utom af hvete, under medelmåttan; af råg hade under föregående höst icke kunnat utsås så mycket, som vanligt, och hvad som blifvit sådt lemnade, till följd af ihållande sommartorka, svag, ehuru väl bergad afkastning; samma orsak verkade äfven ofördelaktigt på vår-rågen och öfriga vårsäden, af hvilken sednare bergningen dessutom försvårades genom inlräffadt länge fortfarande regn, så att ännu i medlet af Oktober månad en stor del deraf omogen stod på rot och sedermera blef alldeles oanvändbar.
Potatesväxten fanns derjemte mera allmänt angripen af rota; gräsväxten hade visserligen lemnat god och väl bergad skörd, men fodertillgången var dock otillräcklig, i anseende till bristen på halm; 1846 års skörd utföll likaledes under medelmåttan: höet var en tredjedel mindre än nästföregående år, och den redan till en början ringa afkastningen af potates, som inom större delen af länet var i till och med hälften mindre än vanligt, förminskades ytterligare genom förruttnelse till följd af den sa kallade polatessjukan.
Följderna af dessa förhållanden blefvo ock märkbarare tidigt påföljde vår: potates utgör den hufvudsakligaste födan, särdeles för de fattigare klasserne, och då nu till bristen derpå, jemte varans synnerliga fördyrande, kom en alldeles utomordentlig stegring af priserne å spannmål, såsom följd af missväxten inom de fleste länder i Europa, äfvensom till en början inom orten saknades tillgång på spannmål, så inträffade verklig hungersnöd bland de fattigare klasserne; men denna förmildrades dock snart och de svåraste följderne afbjelptes genom de understöd, som dels af Kongl. Maj:t nådigst förunnades, medelst ett anslag af 50,000 R:dr Banko, deraf 1,000 R:dr såsom gåfva och resten såsom räntefrilt lån, dels ock genom enskilda bidrag till belopp af omkring 12,000 R:dr; äfvensom genom den hjelp länets bättre lottade invånare omedelbarligen lemnade åt nödlidande.
Vid förvaltningen och fördelningen af undsättningsmedlen erhöll Länsstyrelsen lika nitiskt som verksamt biträde af så väl härvarande hushållningssällskaps förvaltningsutskott, som en sä sskild t bildad undsällningskomité, och det blef genom de gemensamma bemödanderne möjligt, alt icke allenast tillhandahålla hvad som oundgängligen erfordrades till brödföda och utsäde, utan ock Berättelse öfver Blekinge
Län för åren 1843—1847. 2 \ 10 bespara af statsmedlen närmare 14,000 R:dr samt af gåfvomedlen för framlida behof 2,000 R:dr.
Vigtig var ock den hjelp, som i nödens stund, då alla andra tillgångar å spannmål voro medtagne, erhölls derigenom, att Kong).
Maj:t tillät utlemnande från Flottans magasiner i Carlskrona af 6 å 700 tunnor spannmål.
Ue lyckliga följderna häraf hafva ock varit, alt den vid innevarande
Ars början till betalning förfallna hälft af undsättningslånet utan några rester och ulskylderne i allmänhet på lika sätt som förut kunnat utgå, samt att de skaror af tiggare, som under föregående årets nöd öfversvämmade stad och land, åter försvunnit.