Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I alla dessa Strömmar finnas flerfaldige fall med dels begagnade dels obegagnade lägenheter för Vattenverk och endast Lidan kan från Lidköping till Torpudden, 20,000 alnar, göras segelbar genom uppränsning.
Länets största Sjöar åror Thulen, Wiken, Ymsen, Osten, Lången och Ärlan i Wadsbo Härad samt Hornborga sjön i Gudhems Härad.
Från Unden och Wiken lemnäs vatten-tiIlgången för Götha Canal, i hvars sträckning sjön Wiken jemväl är belägen.
Härförutan linnés, i synnerhet inom Walle Härad;, en mängd mindre sjöar och gölar, hvilka tillsammans upplaga en icke obetydlig yta, men hvar för sig icke äro af den betydenhet, att de förtjena särskilt anmärkas.
Landet Öster och Norr om Tidan, Bil— högsberget, trakten emellan detta Berg och Tidan inom Kåkinds Härad, Södra delen af Wiste Härad omkring ån Norsån, Kållandsö i Kållands Härad och Thorsö i Wadsbo, jemte Tandhems Pastorat, Bjurbecks och Wistorps Socknar i Wartofta Härad samt Götheneds och Forshems Pastorater i Kinne Härad äro Länets skogrikaste bygder; men den öfriga delen af Länet måste, då fråga är örn ett allmänt omdöme, anses som slättbygd, ehuru äfven der finnas särskildte ställen- med skog för husbehof och kanske äfven lill afsalu.
Man kan således antaga att 1,470 hela hemman, med en befolkning af 56,000 personer och enligt upplysningar, som blifvit hämtade dels af Chartor, så vidt sådane varit tillgänglige, och för öfrigt af hemmansegarnes uppgifter, en ägovidd af 44^,585 tunneland hafva tillräcklig skog samt att 3,224 hemman, med en ungefärlig ägovidd af 453,961 tunneland och befolkning af 106,200 personer kunna anses för slättland.
Häraf visar sig att befolkningen i skogsbygden väl vid jemförelse med hemmantalet lill och med öfversliger slättbygdens befolkning, men är ungefärligen hälften mindre när man beräknar ägovidden; hvartill orsaken lätt igenfinnes deri, att hemmanens områden måste vara vidsträcktare, der de inbegripa skogstrakterne.
Jordmånen i de orter, der Skog finnes, är för det mesta sandig, men med högst få undantag är den å hela slättland®* af utmärkt god beskaffenhet.
På den så kallade Falbygden i trakten off' kring Falköping i en sträckning af 1 å il mil derifrån finnes u 5 (jvä1' \ s alltid S”?"a än .bes,äi *■ brukning.
Förre Krono-Parkcn Hillet i Eime H ö-U 'V™ däl‘S dan blifvit till största delen upplåten till „ LT f°r flere 5r se~ ehuru hörande till slättbygden sandi- och <n -f ar docIc» finnas, hvilka efter en Cm v 1 Ä ] ‘L Åtskilige större mässar fruktbare, och nyttan äfen sådan ansfrid ^ ^unde odlas och göras les med afseende å dess verkan celi ilima teirfiffE .°bestridliS’ s*rde~ taga ingen betydlig vidd i jemförelse meri T oldMttnilg> men de upp verkan pä Hille? är icke iX s bärande ali “ °m[*<k <Kh <■«“ stakel- för förbättringen nåskviirGc nf .
Vd,ande» att mera kostsamma an lie anstalter, der Kritför M.S"ug «Wfi)re säde hittills måst lemnäs åsido för elen 'i -f4-6 df e,ns5<dte kunna bekostas, af den redan up^de mg, «»> förbättring bygd, I,vartill bkydlige ..Stöd af Anm-!,°„ 4 Lfels slä“- Kongl. Majit blifvit i Kader lem,vide „ w ,? me<W mäst sölas «* «f vas, vid Redogörelsen för jordbrukets tflLläml. ” £ka!1 "PP«* 2:0 Innevånare. i6i,35o °pfusovfe!-011 derif^'88 M ^ ?”!% Sedciaste Mantals-Längderne Hetta antal öfvemi<mr folkSd ^ntalf k"fne, och 72,955 Mantals^, ökningen har således under ^ '?a8 “ed 6,087 Personer och folk lig, varit ungeSen " mindre änöStG ^ 4™n* ejluru * «g sjelf hetyd;len? år l8a8 afgift Berättelsen om Linet’ StJ" ^nTl^T uli dn “ tÄT^bSS af dessa skogar hvaraf ™ ,Kr°n°sI<0?a/’ elter de förändrade Regleringarne visa sig; mea • nion n!nhaTTr de adnara åren kunnat se lill varsamhet vfd giftermål* ; dfven härtill bidragit den väckel försörjnings-tillfäUe sorn föll" llodende och bosättningar utan förheredt växter fomnledt hvaremot ^ f cft?r 1836 och l83« arens miss hat till minskning af Lrimts I]6 visstr,i«en icke på annat sätt ver Växter utvandrat till aflYesna ’ ty ehuru mångå efter dessa miss Wva de ined få u„3anS" akä ”r t ““ ^ t\llfäUet söka arbetsförtjenst, Ollen och inga härrinde fmsnfF cjte'korami.t °,ch sedermera qvarstannat i . ga tiar,ande km söler hafva varit följder af miss väx Lerne. 6 Folkets lynne är i allmänhet stilla och fredligt, och vid hvarje ut1 u qf våldsamheter, finner man nästan alltid att dryckenskapslasten bertill förlnledt.
Böjelsen för denna last är ungefärligen enahanda har, dertill tora J afseende pä anlaget for verksam 17 'JSg~ka, röjer sig en märkbar skillnad i folklynnet pä skogs- och slättbygden.
Då slättbyggdens hela sysslosättning, stande tillfälle tili binäringar, inskränker sig till jordbruket sam ^ ^Tiös^och6 afS^3/ tKÄ för' byggnad och vedZ dmtete lian fördraga inskränkta och illa ordnade bostäder hvarå föBe^ osnygghet ^som visligen kunde vara mindre än man a ^ träffar den; men genom vanan vid den nödvändiga bristen pa en lieth* omgifning har omtanka» för hyfsning så småningom all mer och mei blifvit qväfd.
Härifrån härleder sig uppenbarligen dea s °ghet och ^ fÄt deNförtjéeasterrSk°ogsbo„den U,' 1,1 gjc Yerlniilffarue af de sednare arens svaga skördat, säl ‘ ra missväfterne 5.™ .8a6 oell ,83o hafva också hufvudsaklrgast drabbat riäUbvXi “sorn mest blottställd för inflytandet af den nussgynnsamma Sfe Ä » S» 5tt Markegångspris, blifvit minskad med i.5,7oo R.ch , återstod^ _ tydlig del if denna skuld, då den ytterligare missväxt åx 83.inträt. fade och föranledde en ytterligare skuldsättning till Staten PP ^5°’ Oaktadt ali den varsamhet som varit föreskrifven och bb^t^iakttagen vid indrifvandet af dessa skulder, har man icke utan tl f!vh>a föresett svårigheten för de guldskyldige att afbörda elem, da Spannemåls-producliorum utgjort den enda redbara betalmngsti gångensorn varit alt påräkna, och Spannemålsprrsen vrfl flen . allmanbe svär, afsältningen, nödvändigt skulle falla oerhördt, r samma man t.lillya 7 denna vara, efter en ymnigare skörd, varit rikare och afsältningen för skuldernes betalande måst forceras; men Kongl. Majit har genom sin visa omvårdnad afvändt detta bekymmer och tillåtit att, i afbetalning å skulderne, Spann em ål in natura fått lefverera» i Krono-Magazinen efter priser, som fullt motsvarat hvad de Gäldskyldige skäligen kunnat påräkna för sin vara.
Denna anstalt har haft den verkan, att icke allenast 12.5,251 Ridr Banco äro under nästlidet år på detta sätt af betalte å förberörde skulder, utan äfven Spannemålsprisen i den enskifta handeln hindrats från det för orten äfventyrliga fallande, som härför utan säkert inträffat.
För öfrigt hafva genom contanta inbetalningar godtgörelse af den efter i83o års missväxt erhållne undsättningen skett, så att af skulder derföre, då sistlidet års Räkningar vid nästlidne Maji månads utgång afslutades, återstoden utgjorde endast 82,04-7 R:dr 28 sk. 1 1 rist.
Vid samma tid utgjorde resten af skulden för den, efter 1826 års missväxt, Länet lemnade undsättningen 6,013 R:dr 5 sk. 5 rist Banco, till hvilket belopp den genom tid efter annan verkställde afbetalning^’ blifvit nedsatt. 3:o Nä ringar ne.
Enligt det äldre och ännu allmännast bibehå line Brnkningssältet indelas Åkerjorden i två Gärden, deraf det eila hesås och det andra trädes, utom någon mindre del deraf, som begagnas till utsäde.
De åkerfält, som sålunda brukas, äro vanligtvis i förhållande till fodertillgången så vidsträckta, att endast omkring gidel af såningsgärdet kan gödas och sås med höstsäd, derföre deli öfriga delen deraf bär vårsäd; men på den egentliga slättbygden sträcker sig ändock detta brukningssätt icke längre än lill den så kallade Hemjorden eller den som närmast omgifver bostäderne.
Den mera aflägsna jorden besås endast med hafre, utan att någonsin gödas.
På en del ställen trädes val äfven denna jord hvartannat år, men det ar lika vanligt att hafresådden oafbrutet fortsattes årligen, tills jordens fruktbarhet är alldeles utlärd, då marken utlägges till bete.
Vid de Egendomar, som tillhöra Ståndspersoner, äro nästan öfverallt inrättade Cireulalionsbruk med flere gärden, som vexelvis bära säd och foderväxter, äfvensom åtskilligt orter, särdeles i Wadsbo oell KåkindsHärader, deje af.Allmogen redan för längre tider tillbaka antagit samm» brukningssätt och med fördel fortsatt det.
Under de sednare åren bär 8 man i synnerhet bemödat sig att tillvägabringa en sådan förändring af Allmogens jordbruk på slättbygden, för alt återställa ett riktigt förhållande emellan Spannemåls- och Foderproductionen samt i följd deraf en bättre beredning af Åkerjorden.
För undanrödjande af detta hinder äro understöd lemnade af allmänna medel, till följd af Kongl. Majrts
Nådiga tillåtelse att för den, efter Laga Skifte utflyttande hemmansegare, som vill vid sitt hemman införa ett förbättradt Jordbruk, må utflyttningshjelpen förhöjas ända till dubbelt emot hvad annars varit bestämdt.
Ostridigt är det denna anstalt, som liufvudsakligast verkat till förbättringen icke allenast direct, i följd al de förbindelser
Hemmansegarne iklädt sig såsom vilkor, för understödets åtnjutande, utan äfven indirect genom den väckelse exemplet åstadkommit åt andra, som understöd icke kunnat tilldelas.
Fem åren, utbetalte understöd af Allmänna medel uppgår lill 35,287 R:dr 27 sk. 7 r:st.
Eli annan lika vigtig anstalt för Länets Ekonomiska förkofran är tillvägabragt genom Kongl. Maj:ts Nådiga Anslag af Allmänna medel för kostnaden till upptagande af större afloppsdiken å Länets slättbygd, dels för att bereda arbetsförtjenst åt dem af ortens befolkning, som genom i83o års svåra missväxt voro ställde i förlägenhet för sysslosättning och näringstillfäile, dels för att afvärja den olägenhet af vattunöden, som besvärat orten utan att dess Innevånare egde förmåga att på egen bekostnad afhjelpa den.
Dessa anslag uppgå till sammanräknade 24,4.76 Kalr i5 sk.
Banco och vattu-afledningarne, som äro spridde i nästan alla riktningar af Bäckö och Skara Fögderier samt Frökinds Härad af Wartofta Fögderi, upptaga tillsammans 256,190 famnar eller ungefärligen 423 mil.
Alla Hemmansegare och Innehafvare inom hvar och en Socken äro, till följd af ingångne särskilta förbindelser, en för alla och alla för en ansvarige för dessa vatten-afledningars framtida underhållande och verkan af denna anstalt, som redan visat sig högst formenlig, skall nödvändigt i en framtid visa ännu vigtigare resultater genom det tillfälle tili ett bättre vårdade jordbruk, som derigenom blifvit bereda Eli 9 ämn!.rEVf °renS fUnT ocb nitiske Possessionater Edvard Nonnen ämnar vid sm Egendom Degeberg ordna ett Institut för unga Jordbrukajes praktiska och theoretiska undervisning i Jordbruket noll lia meddeknden i Allmänna Tidningar^ tillkännagifvit vilkoret! för Sievers emottagande oell de bestämmelser i öfrigt, hvarpå Inrättningen kommer vistaT "stats Rå^Jet^TV^
S°m fle.re a"t,re undervisnings-ar.stalter bePrenL Thuer s namnkunniga Jordbruks-Institut vid Mogelin i Preussen, har genom de vidsträckta förbättringar lian tillvägabragt vid sitt de/å ^ hannVarit ägaie ^ra?, fram åt de ovedersägligaste vittnesbörd om den grundliga kännedom af sitt yrke och det varma nit, hvarpå nian med säkerhet kan bygga de mest tillfreds^ SÄ7 ??, -1' g-gn/ighele/^ hans tilltänkta onde-'
Allmänheten omfattas med den välvilja Sädesslagen', som odlas inom Länet, äro Hvete Råg Korn Kim 1 fc-bCÄl4 "1? 1 <**•
11 . a, ^°ira delen af Länet, meri deremot mera än Råg nå svartmyllan a den så kallade Falbygden.
Potatoes-odlingen inskränkes leriTd hviS t f di °Cli ,kanK.jke med förmän idkas a Slättbygdens lerjord, hvilket 1 betydlig man bidrager att göra missväxten å andra den pa delina ort så mycket mera tryckande/ Lin ut°ör en hufvudsak] J production , Länets Norra och östra'delar, men Ham?a odL pä Ä? .
VaI Vardade tr%fdar finnas vid alla större Egendomar* men al SÄ!** *'
Me fotmänlig, helst "dan hofvudTakhgea norde paiaknas 1 Staderna, hvarest likväl allmänt finnas trädgårdar i def narmaste motsvarande innevåiiarnes behof. ö d det emot dfn fH fIfTr S° h På de fleste ställen icke svarar ra i något fL!dd^?dlinf. b,rukade åkerjorden, kan boskapsskötseln icke vara 1 något fördelaktigt skick.
Stallfodring under hela året nvttias sällin ehuru betesti Ufängen ^ » b.. nyttjas sältan, inchen -milan t!/ 0 11 j iIeste orter ar svaS- Manga hemman hafva Särne och på Shill f “i?® ailg!'ansande Kronoparken^ och Allmänuinsadan r/Ä*" .heSUl: d‘a betestillgängen i trädet och gifva din rin“ afkfi, *”f '^‘'eskördar man gödning, icke ens kan lerf r, ö afkastning man af den så kallade hafrejorden kafver och svall1 en lkS]0n\°fVer§,fven’ begagnas tU1 bete» hvilket likväl der är ganska g ' eU boskaP’
SOm man vanligast finner hos Allmogen, är väl icke af nå 2 - 10 „ot särdeles godt slag, men likväl jemförlig med Allmogens kreatur i an. dra Provinser.
På Slättbygden äro kreaturen allmannast mycket små, men detta härrörer icke af sämre race, utan af dålig fodring och ännu sämre sommarbete, hvilket synes deraf att ungkreaturen, som Skogsbonden örn hösten köper från Slättbygden, blifva vanligen efter ett ars vistande x
Sk asbv«den större och vackrare än de sorn der äro upptodue.
U gafveln, har under sednare,tider betydligt förbättrat, genom de på Statens bekostnad i orten anställde Hingstarne af bättre slag, och g a Lmonter för de i orten förlagde Cavall i-Sqvadroner erhållas utan *£• finhet för ganska låga pris.
Delina afvel skulle troligen sorg ali,gare Vä - das och utgöra en för Landet vigtig inkomstkälla, örn ett vidsträcktare fälle till en förmånlig afsättning at de bättre husbarn» kunde beredas.
Skogane Inom Länet finnes både Kronoparker Krono-Allmannii^ gar Recognitions-skogar till Forsviks, Årås, Stora och Lilla Låssan., P och Åboholms bruk samt enskilte skogar För a la Kronoparken^ med undantag af Edsmären och Billingen äro forandrade regleringal ette Kongl. Kammar-Collegii Bref den i4 April 1824 bestämde grunder
PP^ gjorde och fastställde.
Efter dessa Regleringar aro af Parkerne bel lie för Kronans räkning tillsammans 8,id4 Tunneland, samt ofver, k t dels upplåtit till skogs- och betesmark för angränsande hemman, dels^ ^ saidi under Skattemanna-räit.
For Kronoallmänningen TlT5j“ enahanda reglering verkstäld och derigenom iooo Tunneland for K räkning bibehålla® samt Allmänningen i öfrigt upplåten tdl angi - hemman, äfvensom förslag till Reglering af Parkerne Edsmären od.
Eiblingen Bärnt Allmänningen Klyftamoen aro uppgjorde och för n.a, beroende på Kongl. Kammar-Collegii pröfning.
För de fleste af de olr, e Allmämungarne äro frågor dels om reglering efter förberörd® grun^ dels om väckte eganderätts-anspråk for närvarande anhumpge vi ^ stjärne.
De enligt fastställde regleringar för Kronans vakning bi områden af Kronoparkerne äro behörigen afrosade, mstangde och nian terin0', Redilin" och hygge traktvis efter det såkallade Forstsy > hvilket redan flere år varit med förmån iakttaget.
De åtgärder med n tillis-skogarne, sorn genom Kongl.
Kungörelsen den 4 Fehruani ,81 * Wifvit föreskrift^ i afseende på bestämmande af anslag till derå belagn^ he-och Röjselsrätts hemman och lägenheter samt Brukens beh , garne, äro längesedan fulländade, äfvensom Skattläggningar derefter skett» 1 r men för närvarande hero på Kongl. Majlis
Nådiga pröfning efter anförde underdånige Besvär öfver Kammar-Collegii i ämnet gifne Utslag.
I de orter, der tillgången är någorlunda rik, beräknar Bonden vid afsalu sällan något värde af sjelfva skogen, utan anser sig belåten, då han får det å skogseffeeterne använde arbetet contant betalda Således säljas skogseffeeter på Torgen i Skara och Falköping, som likväl omgifvas af en skoglös ort, för ett pris, som endast motsvarar transporten och upphuggnings-kostnaden.
Hägnader af stenmur och jordvall användas väl tämmeligen vidsträckt, men man har ännu ingalunda allmänt antagit den varsamhet vid jord valls-anläggningar, som är nödvändig- för dess varaktighet.
Till besparing af skogseffeeter begagnas också byggnader af lera och ©brändt Tegel, fastän det sednare mera sällan, sedan detta Byggnadsämne visats vara mindre varaktigt, sådant det hittills varit bereda Mera användbart blifver otvifvelaktigt ett annat slag af obrändt Tegel, heredt af lera och sågspån, för hvars tillverkande en Tegelstamp är nyligen anlagd vid Trollhättan, derifrån man nästa vår väntar upplag vid Lidköping för ortens behof.
Skansholm med 1,199J Sköf Smide, i3 arbetare och 19,184 R:drs tillverkning.
Sätra, med aine hamrar, 1,,00
Sköf smide, 10 arbetare och 17,600 R:drs tillverkning.
Skäf smide, 18 arbetare och 14,848 R:drs tillverkning.
Åboholm, nied 1 hammar, Boo
Skäf smide, 14 arbetare och 12,800 R:drs tillverkning.
Lagersfors, med 1 hammar,867!
Sköl smidesarbetare och i3,88o R:drs tillverkning.
Ribbingsfors med 1 hammar, 43o Sköl smide, 8 arbetare och 6,880 R:drs tillverkning.
Ryfors, med 23 arbetare och en tillverkning af 6,000 R;dr.
I Kåkinds Härad: Åreberg, nied i ämneshammare, 600 Skäf smide och 10,800 R:dr$ tillverkning', Manufactu r-V e r k. I Wartofta Härad:
Annaefors, 2 Knip-, 3*Spik- och 1 Räckhammare med 7 arbetare och 6,000 R:drs tillverkning.
Källefall, 1 Kopparhammare med 4 arbetare och 1,000 R:drs tillverkning. Tunarp, f Kniphammare med 2 arbetare och 3oo R:drs tillverkning.
Carlsfors, med ia5 arbetare och 19,800 R:drs tillverkning.
Kaflås, med 80 arbetare och i4400 R.d*’s tillverkning.
Bromö, med 36 arbetare och 4°>°°o R:drs tillverkning.
Jernbruken drifvas till största delen med egen skogstillgång och bär icke saknat tillgång på köpkohl i den ringa mån behofvet hittills påkallat dem, mea den långväga forslingen så väl af rudimaterier som tillverkningen, inskränker den behållna revenuen betydligt.
Conjuncturen för afsättning af Alun och Glas, har under de sednare åren varit mindre fördelaktig.
Bruk och Fabriker; som icke tillhöra Bergsrör elsenj äro:
Vid Mariestad: Calhrinefors, med 7 arbetare och 4>6oo R:drs tillverkning.
Gustafsbruk, med 2 arbetare och 35o R:drs tillverkning-.
Bom ulls-Spin neri.
I Wadsbo Härad: Tidadal)!, med i5 arbetare och 1,200 R:drs tillverkning.
Garfverier, (med beredning på Engelska sättet.)
Nyrud, med 5 arbetare och 3oo "Rrdrs tillverkning.
I Skånings'Härad:
Blombacka, med 7 arbetare oell 5oo R:drs tillverkning.
Pappersbrukens tillverkning afsättes tili största delen i ortens Städer och 1 Götheborg.
Bomulls-Spinneriet är hufvudsakligen riktadt på Parcums-tillverkning af Bomullsgarnet, hvilket mindre än Parom kan afsätta»;.
Tillverkningen vid Läder-Garfverierne sträcker sig föga till afsättning å aflägsnare orter, utan är egentligen inskränkt till de°omeifvande orten)es behof. Binäringar.
Fiske idkas med förmån af innevånarne å de i Wenern belägne Öarne Thorsö och Kållandsö samt vid en del af strändeme vid delina sjö, så väl som vid sjöarne Welle in och Ytusen.
Länets Öfrige mångfaldige sjöar äro föga fiskrike och fångsten der kan icke anses öi vas viel st räck la re än till husbehof, I nästan alla Länets Skogsbygder herodes Beck och Tjära, som likväl endast till någon mindre del afsättes utom Länet, men för öfrigt inom Länet användes.
Kohlning utgör också en binäring i dessa bygder, som inskränker sig till behofvet för Länets Städer samt Bruk och smedjor 1 orten.
Stenhuggning och Kalkbränning idkas af innevånarne på KinneKulle och bidrager betydligt till deras bättre bergning.
Äfven på .Bil— lingen, Mosseberg och Hunneberg idkas detta yrke, fastän i ringare män.
V d Lugnås 1 Kinne Härad och Timmersdala i Wadsbo Härad finnes
Qvarnstensbrott, af hvilka del förra är ganska betydligt och ehuru det icke bedrifves med fullkomlig skicklighet, är för Ortens innevånare en vigtig näringsgren.
Värdet af (kvarnstenar, som här årligen utbrytas, kan beräknas till . a J.,0°o R:(lr årligen och afsättning saknas aldrig.
Qvarnstensbrottet vid A
Hilmersdal» är deremot af föga värde och gifver på sin höjd 2 i »4 3oo R:drs inkomst.
Salpeter-tillverkningen utgjorde sistlidet år endast 44o Lispund och således föga mer än hälften af hvad den var år 1828.
Denna minskning har man kunnat förutse, då vinsten af tillverkningen hufvudsakligen varit beräknad af den fria vedtillgången medelst utsyning från Krono-skogarne och sådan utsyning upphört efter den förändrade regleringen af dessa skogar.
Linneväfnader tillverkas och afsättas till betydlig mängd af Skogshygdens innevånare, särdeles i Norra och Östra delen af Länet.
Förtjenster med foror af Köpmannagods och Brukseffecter fortfara ännu i den mån att de kunna räknas till binäringarne, ehuru de minskats genom ökadt begagnande af Sjötransporter.
Denna afsättning utgör med säkerhet |:delar af tillverkningen och kan således antagas till åtminstone 4,000 R:dr Banco.
De Öfrige binäringarne äro antingen mindre betydlige, eller ock delade på så mångfaldiga händer, att hvarje försök till beräkning af afsättningens belopp på särskilta orter skulle vara förgäfves.
Handelnj inom Landet idkas med Spannmål, kreatur och andra Landtmanna producter, som införas, dels till Städerne, särdeles vid Marknaderne, dels till Landtmarknaderne, äfvensom vanligen hvarje Lördag, vid Undenäs och Hofva Kyrkor, spannemål hålles till salu för desse begge Församlingars behof.
Skogseffecter, så väl till ved som byggnadsvirke, sälje* jemväl i Städerne nästan dagligen.
Afsättnings-orterne för Länets Spannemåls-production utöfver hvad som inom dess gränsö!’ användes, fortfara att vara Wermland, Småland, Elfsborgs Län och Götheborg, äfvenssm sedan segelfarten å Götha Canal sistlidet år öppnades, flere laster af Spannemål och andra Landtmannavaror blifvit sände directe lill Stockholm.
Enskilte Spannemåls-liandlare finnas få i orten och inga med rörelse af betydlig vidsträckthet, derföre de betydligaste köpsluten för den aflägsnare afsättningen ske genom omedelbar communication emellan Producenter och Consmnenter.
Dessa sednare verkställa till stor del uppliandlingarne vid Marknaderne inom Länet eller genom Commissionairer å Torgdagarne i Städerne.
Utom marknaderne i Länets Städer, hållas så - iS dane vid Rödesund och Hofva i Wadsbo Härad, vid Kjedum i Barne Härad och vid Högesten i Åse
Härad arne gånger samt vid Slättäng i Wartofta Härad 3:ne gånger örn året.
Såsom rnenlige för näringarne i allmänhet och serdeles för jordbruket, böra anmärkas de talrika Bosättningar, som ske utan beräkning på annat näringsfång än den arbetsförtjenst, som för dagen betingas.
Den under de fleste åren tillräckliga tillgången å sådan arbetsförtjenst, föranleder till dessa, vanligen med giftermål förenade Bosättningar, och man skulle kunna föreställa sig deni såsom gagneliga för Landets förkofran genom elen Ökade arbetsök och sparsamhet, som borde vara en följd, dels af det ökade behofvet för hustrus och barns försörjning, dels af den efter arbetets mängd rättade belöningen, hvilken hos det lagstadda Tjenstehjonet föga kan komma i beräkning; men vid denna föreställning mäste man då antaga att hos den sålunda sjelfrådige arbetaren alltid finnes en riklig omtanka för framtida bergning, hvilket tyvärr ingalunda är förhållandet, utan inskränker sig vanligtvis hans närings-omsorg till dagens behof, hvaraf följer att, då befolkningen ingalunda är starkare än att allas verksamhet af behofvet påkallas, uppstegras dagspenningen under de mera fruktbara åren till ett pris, som lemnar tillgång för uppehälle under flere dagar, som tillbringas i lättja.
Jordbrukaren beröfvas härigenom det nödiga arbetsbiträdet och de dagsverken, som lemnäs honom, måste han betala till ett belopp, som står i det uppenbaraste missförhållande till värdet af hans produetion.
Deremot, under år med knappare skördar och deraf följande höga priser å födoämnen, är denna folkklass, i följd af försummad besparing under de bättre åren, alldeles oförmögen att bereda sitt uppehälle och jordbrukaren måste då, af förbarmande eller samhällspligt, draga tungan af dess försörjning till råga på bekymret för egen utkomst af den ringa afkastning jorden gifvit.
Detta är dock icke den enda Ölyckan, som häraf uppkommer.
Det är derföre af denna Folkclass i synnerhet, som Socknarnes Fattigvårdsanstalter betungas nied Fattighjon af så väl äldre personer, som värnlösa barn, och det är för dess försörjning, som största bekymret yppar sig när missväxter inträffa. 16 4:o Politisk Författning.
Fem åren, äro skatllagde Nyhemman till i| mantal samt 684 stycken andra å Kronans Skogar upptagne Lägenheter, som icke kunnat åsättas hemmantal, !\i Qvarnar och 12 -Sågar.
Hemmansklyfningar hafva icke under denna tid i någon märkbar mån till- eller aftagit.