Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M:t tillika i Nåder stadgat, att desse Anslag böra städse hållas afskiljde från öfrige under Directionens administration stående medel, och kommer jemväl hädanefter K. M:ts Nåd. pröfning vid Pensionernes tilldelande att förblifva orubbad.
I afseende på otillräckligheten af dessa Anslag, som med sistlidet års början blifvit af Directionen vid nämnde Cassa öfvertagne, har Hr Frih. Sparre, B.
Franc, uti ett från H. R. o. A. till Utskottet remitteradt Memorial andragit, att efter nämnde års Pensions-reglering, samma Anslag icke är tillräckligt för mera än ett antal af 273 Enkor och Barn efter Embets- och Tjenstemän samt 200 af UnderOfficerares Enkor och Barn, men att derutöfver befinnas 118 Enkor och Barn efter Officerare och deras vederlikar och 114 efter Underofficerare, hvilka icke kunna af förutnämnde Summor förrän vid blifvande ledighet Betänkande n, N:o ifå. 2gt erhålla något understöd.
För sistnämnde Enkor och Barn, som icke utan serskildte extra Anslag kunna till något understöd förhjelpas, och hvilka, efter den i Nåder faststäldta PensionsStaten, skulle, för att kunna komma i åtnjutande hvar och en af full Pension, fordra en Summa af 6,889 R:dr *6 sk., föreslår Hr Friherren, i ansende till den tilltagande mängden af Pensions-bei ättigade, att R.
St:r antingen ville föröka Anslaget från 16,000 till 24,000 It:dr, eller till K.
M:t i underdchet öfverlemna, att af Öfverskotten på InkoinstTitlarne disponera de till fyllnad föreslagire 8,000 R:dr, så vidt behofvet det påkallade, för att föihjelpa alla till full Pension.
Proposition omförmäler samt K.
StatsContoiret i dess dervid fogade Berättelse utredt; har under de föregående åren alltid iagttagits, att de sökande, som funnits berättigade att till erhållande af Pension vid inträffande ledighet å PensionsStaten ciassificeras, undfått Nådegåfvor, svarande emot en tredjedel af blifvande Pensions-beloppet; men hvarigenom ock liändt, att sedan alla reserverade tillgångar blifvit, i följd af de PensionsSökandes tillvexta antal, medtagne, en brist af 2,114 Btdr 6 sk. 6 r:st. på y:de HufvudTiteln uppkommit.
Utskottet har derjemte inhemtat, att, i saknad af erforderlige medel, sådane Nådegåfvor för nästlidit år, uppgående till ett sammanräknadt belopp af 2,811 B.:dr 26 sk. 8 rist., icke kunnat meddelas åt de Enkor och Barn, som, ehuru till Pensioner clas2 B. 2 H, 20 2g2 Stats-Utskottets sificerade, ej blifvit, i anseende till bristande rum, å Ordinarie PensionStaten inilyttade.
Utskottet, sora gör sig förvissadt, att R. H.
St:rs välgörande omtanka i allmänhet för nödställdta Enkor och Barn efter Fäderneslandets Försvarare, äfven sträckes till nu ifrågavarande Personer, hvilka icke allenast genom Mannens eller Fadrens död till största delen förlorat utsigten för en tarflig bergning, utan äfven måst sakna det lilla understöd som de under en flerårig väntan på Pensioner förut åtnjutit, har icke kunnat tveka, att hos R.
H. St:r föreslå: att, till beredande af lika förmån för alla till Pension berättigade Militaire- Embets- och Tjenstemäns Enkor och Barn, sora CivilStatens redan innehafva, eller åtnjutande af full Pension, merberörde Anslag må tillökas med 7000 R:dr årligen, intill nästa Riksdag, då en bestämdare reglering kan R.
H. St:r föreläggas, efter utrönande af behofvet i denna del, som framdeles bör komma att förminskas, i den mohn Arme'ens PensionsCassa, genom Militaire Embets- och Tjenstemännens-egne bidrag, blifver i tillfälle alt åt flere Enkor och Barn, ännu kunna meddela understöd.
I händelse detta förslag godkännes skulle Arunens PensionsCassa komma att till ofvanberördc Pensions utgifters bestridande årligen erhålla . . . 23,000.
Hemställande Utskottet tillika: att, ehuru den uppkomne här ofvan omförmäldte ■S> bristen af 2,114 R:dr 6 sk. 6 r:st. innefattar ett öfverskrida nde af ett utaf R.
St:r bestämdt Stats An - Betänkanden, N.‘is i45, 146.
293 slag, densamma dock, såsom på förenämnde salt tillkommen, må, till det belopp som den efter utredning af Besparingarne å ännu reserverade Pensioner kan finnas utgöra, af Öfverskotten å StatsVerkets Inkomster afskrifvas.
Utlåtande, angående bidrag af StatsVerket till Armeens PensionsCassa och AmiralitetsKrigsmansCassan.
(U.-A.) K, M:t har i detta ämne under d. i3 December nästlidit år till B.
St:r afla tit följande Nåd.
Proposition: (Införd i i:a Samlingen under N:o 40.)
Utskottet, till hvilket samtelige Respective RiksStånden remitterat Högstberörde Nåd.
Proposition, har derjemte erhållit del af så väl de hos H. R. o. A. af Hr Frih. Anckarswärd, G. H., som äfven de inom Hederv.
BondeStåndet af RiksdagsFulImäktige Anders Danielsson från Elfsborgs Län och Casper Wijkman från Upsala Län i ämnet gjorde anmärkningar, hvilka hufvudsakligen innehålla, att de ifrågaställdte bidragen till Arme'ens PensionsCassa, såsom i synnerhet ämnade att bereda Generalitetet och den högre TjenstemannaPersonalen större Pensionsbelopp, så mycket mindre böra medgifvas, som ingen Inrättning finnes att från nöd och bekymmer trygga den af beständigt ökade skatter utarmade Jordbrukaren; hvarjemte blifvit anfördt, att de jemt stegrade Löne-an - Stats-Utskottets språken, Embetsmanna-fordringar och förhöjda Pensions-belopp efter tjenstetidens slut ieke grunda sig på en i ett motsvarande förhållande stigande välmåga hos de Skattdragande; att R.
Sl:r ej blifvit rådfrågade hvarken vid de nya Militair-organisationernes införande eller vid den nya Pensions-regleringen samt således ej eller äga del uti tillskapandet af den möjligen för stora EmbetsmannaPersonalen inom Milita!— ren eller befinna sig i tillfälle; att bedöma, huruvida tillökningarne i Pensions-beloppen äro af behofvet påkallade eller icke; samt ändteligen att berörde Gassa, ehuru egande betydligt bidrag af Staten, till sin förvaltning är så oberoende att den ej är R.
St:rs granskning underkastad.
Då ändamålet, att, medelst de af K.
M:t i Nåder föreslagne utvägar, tillvägabringa tillräckligare Pensioner, än hittills för Militaire-, Embets- och Tjenstemän , utan någon ökning i StatsAnslagen, kan hufvudsakligen ernås genom afstående till Arme'ens PensionsCassa af rättigheten att i vacancer efter afskedade Mili— tairePersoner uppbära den Löne-inneliållning, sorn under namn af Begrafningshjelp förut till Statsverket ingått; så och enär CivilStatens nya Pensionslnrättning redan är en sådan rättighet i afseende på Civile Embets- och Tjenstemän tillerkänd, synes ock billigheten fordra, att Arméens PensionsCassa kommer i åtnjutande af lika rätt, serdeles som Löntagarne sjelfve, vid Embetens eller Tjensters tillträdande, dana den uppkommande BesparingsFonden; och Utskottet får således vördsamt tillstyrka: B e t ä n k a n d e n, N:o 146.
295 att de genom sådan Begrafningshjelps innehållning inflytande Besparingar må, emot lika förbindelser som Statsverket nu åligger, på Arme'ens PensionsCassa öfverlåtas.
Under förmodan, att behofvet af Pensions-förbättringarne sålunda till största delen kan afbjelpas, har Utskottet icke ansett sig böra föreslå, att något derutöfver må af 3:dje HufvudTitelns Besparingar dertill anordnas, enär de samma, påräknade till mångfaldige andre utgifters bestridande, genom afskiljande derifrån af ifrågavarande BesparingsMedel, komma att betydligen förminskas.
På lika skäl, som för Arme'ens PensionsCassa blifvit anförde, får Utskottet äfvenledes hemställa’ att AmiralitetsKrigsmansCassan må erhålla den, under namn af Begrafningshjelp, innehållne Lönebesparing för sådane Embets- och Tjenstemän, hvarmed delagtighet i Cassan medföljer, och sådant under enahanda skyldighet som för Arme'ens PensionsCassa föreslagen blifvit.
I anledning af ofvanomförmäldte anmärkning, att Arme'ens PensionsCassa, ehuru ägande betydligt Statsbidrag, ej är R.
Stirs granskning underkastad, har Utskottet förskaffat sig vederbörlig uppgift å beskaffenheten af nämnde Cassas Fonder och deras tillkomst.
Deraf inhemtas, att Cassans Inkomster, beräknade i runda tal och efter förhållandet de sisla ro åren bestå af: ag6 Stats-U tskottet 4 Stats Bidrag.
De Cassan tillfallande J-:delar af Wadstena KrigsmanshusCassas äldre Inkomster R:dr 4^,ooo.
Lönbesparingar af Militaira Embeten och Tjenster, under de så kallade LiggeMånaderne 12,000.
Hvilka sistnämnde
Medel likväl äro egenteligen besparade på Löntagarncs bekostnad, emedan de tjena utan
Lön under nämnde tid _57,ooo.
Dela gare s tillskott ••
Afgifter af Inrättningens Delägare, oberäknadt från dem utgående AnmäikningsMedel &c. 3o,5oo.
Räntan af Cassans samlade CapitalFond, tillkommen genom besparingar och öfverskott under mer än 70 års tid, på de af Delägarne erlagde Afgifter 84)000.
Behållen Ränta på Cassans LåneBancoCapitaler 600.
Hyra för umbärlige lägenheter i Cassans Hus 85o.
Extra Inkonster, Observations- och Bötesmedel 2,800.
,,g^50 eller tillhopa B:o R:dr 175,750.
Då Statsbidrag härvid äger rum, anser Utskottet granskningsrätten för R.
Strrs Revisorer vara obe - Betänkan den, N:o 146, 297 stridelig; men alldenstund Cassans förvaltning undergår serskild revision af Cassans delägare, synes det böra uppå B..
Sttrs Revisorers egen pröfning bero om anledning förefinnes till någon speciel granskning rörande dispositionen af ifrågavarande anslag.
Hvad sluleligen vidkommer den i K.
M:is oftanämnde Nåd.
Proposition omförmäldte anhållan af AmiralStaterne, att den vid Fastighetsköp ålagde och till Wadstena Krigsmanshus nu ingående
En per mille afgift måtte vid alla köp af roterade Båtsmansflemman i Riket, samt Husköp i Carlskrona tillfalla AmiralitetsCassan; så och då denna fråga synes innefatta en fördelning Cassorne emellan af dit ingående Afgifter som icke äger inflytande på StatsVerkets tillstånd, har Utskottet ej i detta ämne något att erinra eller anföra.
Utlåtande, ang:de Riks Statens Åttonde Huf vudTitelj för Allmänna och Extra Utgifter.
Sl:rs bepröfvande får Utskottet härmed vördsamt afgifva dess förslag, i afseende på regleringen af denna HufvudTitels
Anslag, hvilka här nedanföre upptagas i den ordning de i RiksStaten och å en härvid bifogad
Tableau förekomma samt med de förändringar deri, hvartill K.
Proposition 0111 StatsVerkets tillstånd och behof jemte de till Utskottet remitterade Motioner och förhållanderne i öfrigt ansetts föranleda, nemi.: 298 Stats-Utskottets 1:0 Lyshållning m.
Jl, Utgifter för Kronans Publike Hus i Stockholm.
Anslaget dertill upptages till dess vid 1823 års Riksdag bestämde belopp, elier R:dr 4°oo. 2:0 Accords Förskotter och ersättningar.
Vid nämnde
Riksdag blef denna utgift nedsatt från 10.000
R:dr till 6000. hvarvid densamma synes än vidare böra förblifva. 3:o Fångars Skjuts, UnderhållMedicamenter m. m. K. M:t bar i Dess Högstberörde Nåd.
Proposition tillkännagifva, att, oaktadt den betydliga förhöjning, som till denna utgifts bestridande vid sista Riksdag beviljades, har likväl det då bestämde Anslaget
Ari igen utfallit med brist, hvilken för år 1826 uppgått till icke mindre än 110,749 3o sk. 3 r. Som dock, sedan de nya Gorrections-Inrältningarne kommit i verksamhet, något bidrag till minskning af underhållskosftnaderne bör kunna påräknas genom Arrestanternes arbetsförtjenst, har K.
M:t ansett för det närvarande tillfyllest, att detta Anslag höjes ifrån 120,000 till 200.000
R:dr, hvarigenom en tillökning af 80,000 R.*dr skulle uppkomma.
Utskottet har, vid undersökning om orsakerne till den så betydliga tillökning i förevarande utgift, funnit densamma hafva uppkommit så af Fångskjutslegans förhöjande från 8 till 16 sk. milen, som af Fängelseunderhålls-utgifternes ökande i förhållande till Arre' stanternes tillväxta antal, hvilket äfven i sin mån bidragit till större kostnad icke allenast genom anskaf - Betsnkanden, N:o 147.
299 fandc af Sängkläder och nödige klädespersedlar ät Fångarne och för andre till Fängelsernes förbättring hörande förnödenheter, hvaribland mä anföras, att, i följd af den nya Fångtransport-inrättningen visse nattlägerställen bordt bestämmas, der Iläckten finnas, eller blifvit anlagde och hvartill fordrats åtskillige Inventariipersedlar, utan äfven för Fångföringen, hvilken ofta icke kunnat af ordinarie FångGevaldigerne, i anseende till deras otillräcklighet, bestridas, utan måst utaf andre af K. M:ts Bef:h:de dertill utsedde personer besörjas, hvarvid, oberäknadt skjuts fram och åter, dagtractamente bordt bestås.
Ehuru desse skäl äfven vid sista Statsregleringen hufvudsakligen afsågos för den då beviljade tillökningen i Anslaget för Fångars Skjuts och underhåll, hafva dock Fångpersonalens tillväxt utöfver hvad då beräkuadt blifvit samt i synnerhet de sedermera anlagde Corrections-Inrättningar i Hufvudstaden jemte ett betydligt antal Correctionisters dittransporterande och till Malmö från Wadstena Arbetshus och andre ställen medfört och ytterligare medföra kostnader, hvilka, föranledande till de uppkomne bristerne, äfven förutsätta nödvändigheteu af Anslagets tillökning.
Som likväl desse brister uppgått för år 1824 till 7l,3o5 R:dr i4 sk. 10 r. och för år i825 till 89,754 R:dr 20 sk. samt den betydligare bristen för år 1826 till stor del härrört från ofvannämnde transport af Correctionister, hvarför utgiften på en gång då blifvit bestridd, deraf följer, alt de ipåföljde arens utgifter för Fång-underhållet med hvad dertill hörer, ehuru 3oo Stats-U t skottets beloppet deraf ännu icke kunnat utrönas, likväl understiga hvad desamma för år 1826 utgjorde, liar, med afseende tillika å Hufvudstadens Corrections-Inrättningars snara iordningbringande med ditflyttande af åtskillige förbrytare och försvarslöse personer, som belasta Fång-underhållet å Fästningar och i Häckten, under iagttagande, att bidrag för Arrestanternes underhåll bör af deras egen Arbetsförtjenst beredas, Utskottet trott, att en tillökning af 40,000 E:dr i Anslaget för Fångars skjuts och underhåll bör finnas tillräcklig samt i följd deraf upptagit hela denna utgift, att hädanefter beräknas till 160,000, Till vinnande af besparing i berörde kostnader, får Utskottet föreslå; att den inskränkning till det aldra nödvändigaste i förplägning och öfrige beqvämligheter vid Fängelser och Correctionslnrättningarne föreskrifves, att samma Inrättningar icke må af vanartige, lättjefulle eller försvarslöse personer anses såsom tillflyktsställen för dem att, till det allmännas betungande, der tillbringa en maklig lefnad med åtnjutande möjligen af bättre fördelar i afseende på lifsuppehälle! än den i armod varande laglydige medborgaren, som under nöd och bekymmer, utan någon Statens kostnad, måste förskaffa sig och de sina en oftast otillräcklig lifsbergning.
Lärande, i händelse detta bifalles, E. H. St:r, jemte underd. anmälan härom, hos K. Rl:t i underd. anhålla: Betänkanden, Nio 147. 3oi att, till minsknings beredande för öfrigt i Fångkostnaderne, vederbörande Embetsman och Authoriteter allvarligen anbefallas, att iagttaga de af R.
St:r i Deras underd.
Skrifvelse af d. a3 Oct.
1823 i sådant ändamål föreslagne åtgärder, i afseende på inskränkning i Fångforslings-anstalterne i allmänhet.
Det Utlåtande, som från Utskottet blifvit infordradt öfver åtskillige vid denna Riksdag gjorde Motioner rörande Fångföring jemte andre med Fångars underhåll sammanhang ägande omständigheter, är härvid under Wto 148 bilagdt. 4:o Remisslage.
Utgiften härtill beräknas på förslag lika med år 1823, eller till 3,5oo. 5:o Observations och Uppbörds-Procenter.
Likaledes 10,000. 6:0 Mantalsskrifnings-Pr ovisioner.
Äfven Utan förändring io,5oo. 7:0 Restitutioner.
Lika med år 1823, eller . 4i000- 8:0 Byggnader och Reparationer i Stockholm.
Härtill afsattes vid 1823 års Statsreglering en Summa af 5o,ooo R:dr årligen, fördelad till hälften K.
Slottet och öfrige Publique Byggnader emellan.
Utskottet får här utföra det för K.
Slottet förut bestämde Anslag eller 25,ooo.
Och åberopas
Utskottets serskildta Utlåtande Nio 148 i anledning af den i K. Mits Nåd.
Proposition omför - 3oa Stats-Utskottcts mäldte fråga, angående Medel för Lejonbackens ombyggnad.
Uti de för öfrige Publika Byggnader i Stockholm anslagne 25,ooo R:dr liar K.
M:t framställt behofvet af en tillökning med 12,000 R:dr.
HI.I. viä Urtima kiksäLKvll 1 8tvvkllvlm ^r«i» 1844 ock 1845 »G ro»sr^ s^vn-Msn ILL ^k<1«1i»ii»Kvi»: /j^o/rA/. ^V<2<A'An /^?-o/-o^//M/re^ oc/r /s^r/e <2/ c/e r>r/ö> /^onA'/.
Ma/.'/ ^a^-/^<2L/et r
E/ret ^s>c/e /'/-o^oeo//. " - - I?NDI?VKII^IIVN till klikets 8 län 6 er, gnAäencle 8tst8vvrlivt8 tillstäirÄ ovi» d«I»ok; Oitven 8toeIi^oIm8 81ott clen 19 4uli 1844. <4»4,«4?4 1844 k.
L. «k0»8^kvr Lc Sö«LK, 8.0VZI- Lo^tr^olLare. w:v 1.
AonAl.
Aln^rts ^ndlAN proposition till kikots Ktändor, nnAnondo Htnts-Verliols tillstnnd ooti dellof; Alfven 8toeIidoIms 8Iott den 19 ^uli 1844.
.Emilli!, fällande Orundlagnbentämmelne, öfverlemnar XonAl.
Naj:t bärmed tilt ldibetn 8tänder D688 lVädi»a broponition om 8tat8-Verli6t8 tillntänd voll bebof. bor nammanfattande deraf bär I^on^I.
Naj:t ta»it noMrann liännedom ak forliällandet med 8tatsn8 tillAänAar oeb omnorgnfullt prälvat bvarje ifrä^aliommen n^ 8tat8utAift8 8törre eller mindre anAeläZenbet oeb n^tta i färbällande till denna tillgångar, jemte möjligbeten att uti redan bestämda 8tat8-utZifter äntadbomma bennaring. bär ätnbilliAa bmbetn-Verb, Lorder oeb 8tater bafva framntällninAar blifvit gjorda om öbadt antal embetn- oeb tjen8temän 8amt färböjda löner. ivon^I.
!>Iaj:t livllar den Zrundnats, att 8tatenn tjenare böra, 8a vidt 8taten dertill ä»er förmäla, vedeiAällan pä ett nätt,.att alläninAen fullt mot8varar dera8 möda oell tjen8tean8var, 8amt lemnar dem bvar i 8in ställning tillräebliA utkomst; men med annpräb, att embet8- oeb tjen8temännen ä dera8 nida nitinbt oeb odeladt e»na ni" ät tjen8ten. bn blieb ^ä al1önin»88taterna för ds civila mvndigbeterna lemnar öfvertygelse derom, att inänza bland ditbörande embet8- oeb tjen8temän för det närvarande nalina 8ädan aflöning, att de bunna bafva utkomst gf allenast en tjennt, oeb det munte således antagan, att de antingen Aenom flere tjenntern förenande eller medelst emottagande af enskilda uppdrag bereda ni^ fvllnad för bebofven; ett förbäliande, 8om docb i fornta banneenclet är olämpligt oeb i bada ofördelaktigt inverkar ^ä tjennteutösningen. llättelse bärutinnan mä - i 4 8te emedlertid var8amt ook ej annorlunda än i kelket utlöra8, enär elje8t, > 8tället att lända till n^tta oek kelätenket, den kunde framkalla oreda oek afbrott i ärendeua8 gäng; men för 8ädant ändamål erfordra noggranna under8ökningar om 8t^rel86-Verken8 organi8ation, arket8-ook allöning88ättet 8amt ke8kallfenketen af de till kvartdera körande mai, mecl kvad dermed 8tär i aammankang, 8a att ined 8äkerket ma kunna Keciöma8, kuru ook i k vad mon arket8- ook allöning88ättet kan lorenkla8 ook ordnaa, 8amt lorminakning aga rum i emket8- ook tjenatemännena antal, emot en 8ä förkättrad aflöning, att 8taten ma kunna kafva akäligt anapräk, att cie88e odeladt egna aig at aina ayaalor ook clet kulvudaakliga ändamälet, att kereda 8amkancl oek enket viel emketa-verkena ordnande oek göromälena fördelning, tillika vinne8.
IVIaj:t, 8om efter Deaa uppatigande pä Dkronen, käft mänga andra vigtiga omaorger, kar ioke ägt öfrig någon tid att egna at en aädan vidtomfattande underaökuing, 80m ofvan är omförmäld, oumkärlig, magtpäliggancle ook grannlaga i 8amma mon, cle deraf föranledda förordnanden kunna klifva djupt ingripande i 8tat8förvaltningen8 nuvarande organiaation; ook viol 8likt forkällancie kar Kongl. Naj:t ej eller nu velat ko8 kiketa 8tgnder ä8ka analag a 2:clra, 6:te, 7:de ook 8:c!e Ilufvudtitlarne för någon löneregleiing i anära, än nägra fä fall, der aerakilcla a^nnerliga omatandigketer äro för kanclen.
Iivari nu klifvit
Utträdt, i fräga om do eivila emket8-verken, äger i flere af86enclen tillämpligket jemväl ä Armeen ook slottan.
Inom kagge erforclra8 vaaeudtliga förändringar, 8ä att för8varet mä varda orclnadt pä ett ändawälaenligt 8ätt, efter en lull8tänclig plan, men för ingendera är Kongl. Naj:t i tillfälle att nu framlägga en aädan.
Väl kar, i öfveren88tämmel86 mecl kiket8 8tänder8 vicl 8i8ta kikadag yttrade ön8kan, ett loralag till för8varet8 orclnancle klifvit af ut8eclcle (loiumitterade uppgjorclt, men ämnet är af clen vigt ook omfattning, att, till undvikande gf mi88tag, a^nnerlig lockning oek noga keräkning af lgnclet8 tillgångar ma8te föregå cle aa^ftacle föränclringarne.
Diden kar varit otillräcklig clertill, oek vicl 8äclant törkällande 8arut clä Kongl. I^laj?t
Kel8t urul viker partiella förändringar, cle cler ofta ej medföra äa^ftadt gagn, utan encla8t föranleda ytterligare jemnkningar, kar Kongl. AIaj:t klott i nägra lä fall nu kunnat lenina uppmärkaamket ät gjorda fram8tällningar om nya eller förköjcta löner inom Armeen oek slottan, Kkvad nägon föräuclracl plan för landt- oek 8jökor8varet framdele8 antagea eller ieke ook kuru keakallacl i förra fallet förändringen än mä klifva, är det emedlertid af 8tor vigt, att peconalen inom 8a val Armeen 8om slottan, genom undervi8ning ook öfning, källea tjen8tkar.
Dertill äro de Kittill8 uppförda exer - 5 eiee-sn8lsgen otillräeklige neli Longi.
Nsj:t Ilsr i följd Ilärsk funnit 8ig föisnlsten std deruti köre8ls en efter om8t8ndigll6terng läm^sd körllöjning.
Diks8om kleliofvet rik undervåning oell ökning för ^rmeen8 oell Llottsn8 per80nsl är olleroende sk möjligen 8keende körändrsd orgsni8stion inom llägge VSPN6N, är oek i VI883 full sn8kskfnillg sk nödig msteriel oell Il^ggnsderg n^körsnde ett för 8ig fri8tsende keit.
Iltdrsg sk 8tst8-Ilsdet8 Drotoeolier, 80M lisi' flNNS8 Ililsgde, Utvi8S 86r8kilclt för Armeen oell 86r8kildt för Llottsn, livilks srll6t6N8 utkörsnde elior msteriel8 sn8k9klfningsr äro, 8S80M n^ttigg oell nödigs, iki sgs8tällde.
De ujl)ltggs äfven, lluru de llärtill erkorderiigs 8unnnor skulle komms std utgä, sntingen ps en gäng ekler kördeisde jlä kleis är med vi88d klelopp ärligen.
D^ek!igtvi8 äro förlläklsndens 8sdsns, std utomordentligs gn8tr8ngningsr ej äro ovillkorligen nödigs; men 8käl är likväl std, 8s vidt tillgsngsrne medgikvs, begsgns diden för ä8tsdkommsnde sk det, 8om ^rökvs8 erforderligt.
17dom nu vidrörds 86i'8kilds sn8!sg8krsgor, Ilörsnde dill Dsndt- oell 8jöför8vsret, llsfvs st8killigs 8sdsne sk 8dörre vigd äfven förekommit inom området sk 6:de, 8:de oell 9:ds Dukvud-d^itlsrne, i utseende lllsnd snnst ä od1ing8- oell sndrs sllmänns srketen, understöd för läroverken oell ksttigväi den, 8sint kör jien8ion8-inräddning-'>r m. m., ät llvilks Longi.
Usj:t funnit 8ig ieke kunns undgs std egns 8er8kild ujlj)msrk8smllet, neli för Ilvilks8 ll68kskHuiiiet Lnngl.
lVIsj:t lllikver i tillfälle std Ilär nedsn närmsre redogörs. ^ 7:de Dukvud-liteln Ilskvs för8lsg88ummoi ns för lull- oell Do8tverken Nls8t klet^dligen öks8, den forrs i följd sk tiilökts utgifter genom 8j)ortel-8V8temet8 sfgkskksnde, i förening med tnllk>evskningen8 fö> 8täi Kning, oell den 8ednsre i oell kör till vägsllringsnde sk körllättisde oell utviclgscle ^o8teommunies tioner.
Ln oundviklig följd sk slit detts lisr Illikvit en tillökning pä det iiels i Ileräkningen sk 8tst8-Verket8 uti nu vsrsnde Lik8-8tst upptsgne utgifter; men vi.88s Inkoin8t-1itlsr8 växsnde indrägtigllet Ilsr emedlertid loeredt möjligllet för Longi.
Nsj:t std inom klekintlige tillgängsr reglers de88s utgifter, 8s std nsgon förklöjning i den vid 8i8ts 8tst8reglering ll68tämds 8tst8llri8t8nmnis , 1,505,500 k:dr, ej lllir e> fiuxlerlig; Il vsi krirutsn Longi.
IVIsj:t kor 8er8kilde eller tillfälligs utgifter tor en gäng eller för vi88S sr sk86tt ends8t den llelisllning i llik8gäld8-Lontoret, 8oni, elier skdrsg sk (7ontoret8 egns leds» Il68tämds utgifter, nu fnine8 köi Liket8 8länder std di8^oners, jemte det k>elo^^l, 8om vidsre ksn genom lleklullns öfver.8kott ä 8tst8-Ve> Ket8 inkon>8ter för sien 1842 oell 1848 inkl^ts. 6 ^o/r>°7. /'-'0/-o^rtro/r ^55 o 1.
IlfLer de88a allmänna fram8Lällnin^ar öfverzär XonAl. Naj:L nu Lill deL 8^e6ieIIa »k uL^ifL8-re»Ierin^6n, dervid Xon^I.
Naj:L an8er läm^lizL aLL pä lavarje Hufvud-d?iLel, der 8aclanL kommer i fra^a, eimru under en 8er8kild afdelning, u^^La°;a jeinväl de an8>aA8-8ummor, Ii villig, liänförliZe till iöreniäl inom Nilein, 1>IoLL för en ZanA eller lör vi88 in8kränkLare Lider^md an868 IieliöfliAe. 0M/«^SNt/6 -k/o/- 06^ ^n8lgA6n ä denna flufvud-3?iLeI f>eräknads8 viel 8i8La 8LaL8reAlerinA
Lill jiennin^ar k:dr 719,067: — — mecl derunder inloeFiipne 317 Lunnar 8sianmal, lavarLill kammer: