Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
O. jjodk. hos Ridd. o. Ad. d. isDec. i8s3. Preste-Ståndet d. 16 _ — Borgare-Ståndet d. 16 — — Bonde-Ståndet d. 17 —> — Riksens Ständers under cl.
Skrifvelse, angående Arbets- och Corrections-Inrättningen i Wadstena. S. A. K. (jenom åtskilliga vid detta Riksmöte gjorda framställningar, har Riksens Ständers uppmärksamhet blifvit fästad derå, att den uti Wadstena vararande Arbets-och Corrections-Inrättning, efter hvad erfarenheten visat, icke är ett säkert förvaringsitälle for brottslingar, hvilka ej sällan, flere eller färre, skola fått tillfälle, att rymma derifrån, samt att det rned ändamålet af en förbättrings-anstalt ej vöre förenligt, att derstädes, på sätt, som vid Corrections Inrättningen i Wadstena varit brukligt, intagas förhärdade hofvar, hvilka deremot borde 3 Rikets Fästningar förvaras, '3 6 Underdåniga Skrifvtlsirl emedan på andra ställen deras afhlllande från rymning är nästan omöjligt.
Riksens Ständer, som insett behofvet af en förändrad organisation af 'Wadstena Corrections-Inrättning, hafva fördenskull trott sig böra hos E. K,. M. i underdånighet anhålla, att sådane åtgärder och förbättringar i afseende på nämnde Corrections Inrättning kunde varda vidtagne, hvarigenom densamma på ett mera tillfredsställande sätt kan uppfylla det der-j med åsyftade ändamål, hvilket, enligt Riksens Ständers tanka, säkrast skulle uppnås, om dervid till föresyn tagas de i andra Länder, särdeles i Norra America, varande Inrättningar af samma slag.
Underdåniga Skrifvelser. 37 N:o 410.
Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 15 Dec. 1823 Preste-Ståndet d. 16 — —- Borgare-Ståndet d. 16 — —• Bonde-Ståndet d, 17 — •— Riksens
May.ts Nådiga Bref, rörande jemkning af Extra Roteringen i Riket. S. A. K. Sedan Riksens Ständer’, genom underd.
Skrifvelser af den 10 Augusti 1812 och den 8 Augusti 1815, fästat E. K. Mits Nådiga uppmärksamhet på den olikhet, sorn, vid verkställighet af Riksens Ständers, vid 1809 och 1810 arens Riksdag, fattade Beslut, angående all dittills oroterad jords indelande till utgörande af Extra Rotering under krig, inträffat i fördelningen af detta onus emellan de dertill skyldige hemman, samt på sådan grund i underd. anhållit, att, genom E. K. Mits Nådiga föranstaltande, denna nya Rotering måtte undergå en billig jemkning, för hvilken Riksens Ständer jemväl i den senare underd.
Skrifvelsen uppgifvit vissa grunder; och E. K. M. derefter i samma ämne infordrat
Dess och Rikets Krigs- och Kammar-Collegiers underd.
Utlåtande; så har E. K. M,, uti Nådigt Bref af den 20 sisth Martii, täckts gifva Riksens, Ständer tillkänna, att, sorn beinäldle Collegier varit af 38 Underdåniga Skrifvelstr'. olika tankar om lämpligaste sättet för verkställigheten af ifrågavarande Roterings-jemkning, och E. K.
M. äfven funnit de för densamma af Riksens
Ständer utstakade grunder icke vara med fullkomlig tydlighet bestämde, E. K. M.
Fördenskull pröfvat bäst, att till Riksens Ständers nu inträffade sammanträde uppskjuta afgörandet af detta ärende; i hvilket afseende E. K. M. till Riksens
Ständer behagat öfverlemna aila détsamma rörande handlingar, med Nådigt förklarande, att, efter det Riksens Ständer sig deröfver i underd. utlåtit,E- K. M. ville fatta Sitt NådigaBeslut i ämnet och låta utfärda nödiga föreskrifter för meranämnde Rolerings-jeinkningsdefinitiva fullbordan.
Ständer, som i följd häraf till pröfning förehaft detta mål, hafva med jemväl hermad anledning af åtskillige inom Riks-Stånden gjorde framställningar, ansett det tillkomma sig att öfver frågan i hela dess vidd, eller uti allt hvad sorn angår Extra Rotering, sig utlåta; och enär hos Riksens Ständer 1 öfvervägande kommit, att den indelning till Extra Rotering, som, med stöd af Riksens Ständers ofvan åberopade Beslut, och i enlighet med E. K.
M:ts den 5 Febru. arii 1811 för Extra Roterings-Commissionerne utfärdade Nådiga Icstructioner, under loppet af samma år, blifvit förrättad, endast provisionel t egt rum, hafva Riksens Ständer tillika funnit något hinder icke kunna möta för vidtagandet af de förändringar uti berörde Rotering, hvilka finnas erforderlige och utan rubbning af hufvudgrunderne for densarnmaiäta verkställa sig, Hvad således först beträffar frågan om grunden för fördelningen af Extra Roterings-skyldigheten, så hafva, vid granskning af Krigs- och Underdåniga Siri/velser'. 39 K.annmar-Col!egiernes förberörde underd.
Utlåtande, Riksens Ständer, enrot antagandet af KiigsCollegii Förslag, att fördela Roterings-skyldighe^ ten, i förhållande till viss behållen inkomst af jord egendom, funnit möta den oöfvervinnerliga svårigheten, att med visshet bestämma denna inkomst, äfven om allmänna grunder för sättet, att beräkna densamma i Rikets, till bördighet, producters beskaffenhet, afsättnings-tillfällen, lindrigare och drygare arbets- och brukningskostnader, allmänna skyldigheter m. m, så betydligt olika Provincer, kunde uppgöra*.
Att efter berörde grund fördela en till nutnerairen bestämd Dotering Inora en viss Province, der sådane olik-, heter icke förete sig och en jemförelse af hemmanens afkastning, utan synnerliga misstag, låter göra sig, kan, såsom Karnmar-Collegium, för dess del, rätteligen anmärkt, väl blifva lämpligt, men att fastställa samma Roterings-grund för hela Riket, utan att antalet af Rotar, som i hvarje Province skola indelas, förut blifvit bestämdt, skulle, i Riksens Ständer tanka, ganska säkert leda till Provincernes olika betungande.
Det torde härvid blott behöfva erindras, att i den ena Provincen är egendomens afkastning reel, eller grundad på afytterlige natur-producter, då deremot i en annan, absolut behållning af jordbruk icke finnes och fördel af egendoms besittning endast kan gifvas, i mån af tillgång på ämnen för en verksam industrie eller i orten befintligt tillfälle til} inkomst, genom körslor och andre tjenstbarheter.
Denna tillgång och detta illfälle verka äfv^n på prisen å hemman, men asotn lemnande en mindre säker och mera tillällig vinst, skulle vid en uppskattning till in - 40 Tinder darli gä Skrifvelstr. komst, desamma otvifvelaktigt blifva mindre afsedde, än de förtjenade, och behållningen af jordbruk åter, i samma mån den vore mera i. ögonen fallande och lättare calculerad, högt beläknas.
Att, på sätt Kammar-Collegium föreslagit; antaga den roterade jordens Bevillnings-värde å hvarje ort till jemförelse-grund vid bestämmande af den Roterings-skyldighet, som den Extra Rotering underkastade jorden bör vidkännas, synes åter icke medföra någon säkerhet.
Om opålitligheten af Bevillnings-värdet, såsom beskattnings-grund, hafva Riksens Ständer vid flere tillfallen hunnit öfvertyga sig; och det har dessutom ej undfallit deras uppmärksamhet, att, då icke alla till Extra Rotering förfallne lägenheter äro till särskildt Bevillnings-värde upptagne, en annan Roteringsgrund för sådane lägenheter måste användas, och den förra således skulle upphöra att vara allmänt gällande.
I afseende på den af Riksens Ständer, vid JI815 års Riksdag, uppgifne utväg till vinnande af likhet i Extra Roteringsbördan, nemligen att hemmanens deltagande deruti borde lämpas efter myckenheten och godheten af de dertill hörande egor samt andre herrligheter, och att i sådant ändamål föreskrifvas skulle, huru mycken åkerj äng och andre egor borde beräknas emot skyL-5 digheten, att hålla en Extra Roterings-Soldat, hafva Riksens Ständer trott sig böra fullkomligt instämma i förra delen af den yttrade meningen; men hvad den senare angår, kunna Riksens Ständer ej annat, än gilla de skäl, som af Kamipar-Collegiugi blifvit emot möjligheten af Underdåniga Sirifveher; dess användbarhet framställde; hvarjemte Riksens Ständer i underdånighet åberopa, hvad de ofvanföre, rörande det af Krigs-Collegium afgifne förslag, anfört.
Det af Riksens Ständers allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskott, den 10 April 1810, afgifne Betänkande, hvilket af då församlade Riksens Ständer är vordet bifallet och, såsom innefattande deras beslut, till E. K. M. i underdånighet öfverlemnadt, innefattar den föreskrift, att Extra Roteringen borde verkställas efter den method och de grunder, som, med den förut i hvarje Province redan verkställde Ordinaira Regleringen, och den oroterade jordens kända förhållande till den roterade, närmast stöde att för.' ena.
Häraf visar sig tydligt, att Ordinarie Roteringen väl borde tjena till mönster för Extra Boteringen, men att jemförelsen dem emellan likväl icke borde stödja sig på hemmantalet, utan på beräkningen af likhet i godhet och förmåner, emedan det eljest varit öfverflödigt, att stadga, att det ömsesidiga förhållandet af bägge slagen af jord borde utrönas.
— Af sådan anledning, anse Riksens Ständer, att Extra Roteringen , vid skeende öfversigt och jemkning deraf i hvarje Province, bör bibehållas till likhet med gamla Roteringen, men att härvid lik.' väl icke må till iakttagande komma i fråga, hvad 1811 års Kongl. Instruction stadgar, angående det högsta hemmantal, som på en Rote borde bestas; utan skulle, i Riksens Ständers tanka, de Commissioner, som få sig Rotejemkningen uppdragen, endast ega, att, vid indelningen till hvarje Extra Rotering, tillse, att 42 Underdåniga Skrifvtlser - till hvarje Extra Rote anslås hemman af jemförlig godhet och likhet i förmåner med dem, hvaraf hel Rote i Ordinarie Roteringen i allmänhet inom Provincen utgöres; börande afseende jemväl fästas på det särskildta bidrag af Staten, som å ett och annat ställe blifvit sistnämnde Rotering till understöd beviljadt.
Detta förutsätter, att
Commissionerne böra icke blott noga underrätta sig om förhållandet med de i den gamla Roteringen ingångne hemman, utan ock sorgfälligt undersöka beskaffenheten af de hemman, som skola Extra-roteras; för hvilket ändamål Commissionerne böra förskaffa sig tillgång till, och uppmärksamt granska så väl gamla Roteringen och 18x1 års Extra Roterings-längder, som Jorde-böcker, Skattläggnings-Instrumenter, Chartor och Chartsebeskrifningar, Jordrefnings-Protocoll, Enskiftes- och Storskiftes-handlingar samt Bevillnings-Taxerings-längder, och jemföra de häraf vanne upplysningar med dem, som af lord-egarne sjelfve och deras grannar samt Commissionernes egne Ledamöter i otten kunna meddelas, äfvensom med dem, hvilka äro att hemta, af de öfver förra Roteringsförrättningarne hos E. K. M. i underdånighet ani' förde besvä'r, hvilka E. K. M. alltså lärer täckas till Commissionerne i Nåder låta öfverlemna, för att komma under noggrant öfvervägande, och, derest de icke genom Roterings-jemkningen förfalla, efter dess slut, till E. K.
M. åter insändas, att till särskild
Nådig pröfning upptagas.
Uti beräkningen af ett hemmans eller annan Extra RoteringS'skyldig
Lägenhets förmåner synas böra ingå dertill hörande egor -af alla Underdåniga Skrifvelstri 43 slag, skog, fiske samt alla andra herrligheter och inrättningar, utan undantag, hvilka antingen i hemmanets skattläggning äro inbegripne, eller efter ortens skattläggnings-method, böra vid ordentlig skattläggning afses.
Widkommande den allmänna stiftelser, efter donationer eller eljest* tillhörige jord, som ej med hemmantal blifvit försedd, äfvensom den Släderne tillydande jord, hvilken med Extra Rotering kommer att beläggas , bör äfven derom noga undersökning ske och efter skattläggnings-method utrönas, till huru stor del densamma bör i den nya Roteringen deltaga, hvarvid, hvad Städernes jord angar, grunden bör heintas från anstäld jemförelse, med den förut roterade jorden, och i afseende på den öfriga jorden , till efterrättelse iakttagas hvad of-, vanföre i allmänhet blifvit bestämdt.
I frågan om hvilken jord bör uti Extra Roteringen ingå och hvilken derifrån synes böra befrias, hafva Riksens Ständer funnit, att, enär, genom Riksens Ständers Beslut af år 1810, blifvit stadgadt, det all oroterad jord i Riket, med undantag af Boställen, som af i tjenst varande Militaire personer innehades, borde med Extra Rotering beläggas, någon befrielse derifrån för de inom Jemtland belägne hemman, hvilka icke äro af lika natur med dem, som draga ständig Rotering och om hvilka senare Riksens Ständer nedanföre vilja i allmänhet yttra »ig, således icke kan, enligt Krigs-Collegii tillstyrkande, ega rum, utan böra alla inoni nämnde Province varande pri.viiigierade hemman, lika med de inom Tabergs Bergslag i Jönköpings
Län belägne så beskaffade hemman, hvilka, ef« '44 Underdåniga Skrifvelseri ter hvad Kammar-Collegium tipplysti hittills undgått Extra Botering, hädanefter med en sådan beläggas, till jemförlighet med i orten förut varande Ordenarie Botering; dock synes hvad Jemtland angår, med Extra Boteringens införande oell fördelning böra anstå till dess den tillämnade Regleringen af gamla Roteringen derstädes hunnit för sig gå och Rotarnes storlek sålunda blifvit bestämd.
Beträffande derefter f. d.
Öfverslens vid Adelsfane Regementet Boställen, hvilka, enligt E. K. Mus Nådiga Förordnande, nu mera äro Presidenten i Krigs-Collegium på Lön anslagne och derföre af bemäldte Collegium ansetts böra från deltagande i Extra Rotering befrias j så, och enär jemlikt Riksens Ständers Beslut vid 1809 och 1810 årens Riksdag, alla, förenämnde Regemente tillhörande Boställen borde, vid inneliafvarens afgång, indragas, och Riksens Ständer: således icke haft för afsigt, att något bland de samma skulle från Extra Rotering undantagas, samt det derjemte lärer böra i betraktande komma , att Krigs-Collegii President besitter ifrågavarande Boställen, icke i och för dess innehafvande Militaire-grad, utan 1 egenskap af Chef för ett Riks-Collegium, hafva Riksens Ständer beslutit, att, utan afseende på det ändamål, hvartill f. d.
Öfverstens vid Adelsfane Regementet Boställen nu äro disponerade, Extra Botering bör dem påföras.
Hvad ytterligare angar de på Melitien i allmänhet indeldte Boställen, så och enär i i8n års Kongl.
Instruction ovillkorlig befrielse från Extra Rotering blifvit medgifven sådane JBostäl; Underdåniga Skrifvel serl 45 len| från och med Capitainers jemte deras vederlikars och derunder, samt de af andre Majorer innehafvande Capitaines-Boställen, äfvensom de Capitaines-Boställen , hvilka af Regements-Officerare, i stället förStabs-säten, kunna innehafvas,ansa Riksens Ständer desto helre böra härvid förblifva, som berörde befrielse är grundad i Riksens Ständer eget Beslut; men som i afseende på Regements-Officerare, hvilka, jemte Stabs-säte, besitta ett Capitens-Boställe, E. K. M:t i samma Instruction förordnat, att bägge desse boställen borde till deras beskaffenhet och förmåga, att draga Rotering noga undersökas och förhållandet dermed hos E. K. M:t i underdånighet anmälas för den vidare åtgärd med dem E. K.
M. funne nödigt besluta, samt E, K.
M. härmed synes hafva tillkännagifva Dess Nådiga afsigt vara, att sådane Boställen, i anseende tili deras förmonligare beskaffenhet och den större inkomst, de åt sine innehafvare lämna, icke borde från Extra Roterings besväret helt och hållet undantagas, få Riksens Ständer E. K. M:ts Nådiga godtfinnande i underdånighet underställa, huruvida icke alla Militias-Boställen, som innehafvas af Officerare utöfver Capitaines-graden, böra till Extra Rotering indelas.
Då någon Extra Rotering inom Provincen Herjedalen hittills icke föregått och i anseende till denna Rands-orts synnerliga svaga beskaffenhet också svårligen lärer kunna derstädes utgöras, bifalla Riksens Ständer, för sin del, att samma Province må från deltagande i Extra Roteringen tills vidare befrias.
Af de flere skäl, som förete sig till förunnande af en lika befrielse åt Comministrars, 46 TJndirdåniga
Skrifvelteri klockares och ringare Kyrkobetjenters samt Länsmäns och Fjerdings-mäns merändels obetydliga Boställen, finna Riksens Ständer sig äfven föranlåtne, att, under förnyande af deras i detta afseende, år 1815, gjorde underdåniga anhållan, utbedja sig E. K.
M:ts Nådiga bifall till desse Boställens, äfvensom de åt Lotsar till besittning upplåtne Krono-hemmans fullkomliga frikallande från Extra Roterings-skyldigheten; hvaremot, enär fråga nu är om indragning af Jägeri-betjeningens Boställen, RiksensStänder frångå den af dem förrut yttrade underdåniga önskan, att ifrågavarande befrielse äfven måtte sträcka sig till ringare Jägeri-Betjentes Boställshemman.
I händelse det nu gällande
Postförings-sättet skulle komma att framgent bibehållas, äro Riksens
Ständer af den underdåniga tanka, att Post-hemman af annan, än Krono» Skatte* eller Erälse-natur, böra, så vida sådane finnas, genom åtta mils postföring i hvarje vecka, vara befriade från Extra Roterings-skyldigher, derest de ej i godhet och förmåner öfverstiga, hvad som, efter den blifvande Roterings-grunden, anses belöpa på en h^l Rote, i hvilket fall, de för den överskjutande delen, äfvensom derest
Postföringsbesväret för dem är mindre, för bristen deruti komma att draga en sådan skyldighets men om åter, på sätt, i anledning af väckt fråga, blifvit föreslaget, postförseln hädanefter skulle komma att antingen bestridas genom Gästgifvare-skjuts, eller besörjas genom Forvagns-inrättningar och de till postens fortskaffande anslagrte hemman derifrån således endtledigas, synas desamma, då Underdåniga Skrifvelse?. 47 i3e icke äro af ofvannåmnde natur, böra till Extra Rotering helt och hållet upptagas.
Vidare och i betraktande deraf, att, efter hvad genom Riksens Ständers, år 1810, fattade Beslut, varit Ssyftadt, Extra Roteringen endast borde träffa så kallad priviligierad jord, samt atti. derifrån således äfven böra skiljas alla hemman och lägenheter af krono-skatte- och Frälse-natur, hvilka enligt Författningarne äro underkastade ständig Rotering, anse Riksens Ständer att vid de blifvande jemknings-forrättningarne böra från upptagande i Extra Roteringen uteslutas: 1:0.
Alla vid 1811 års Extra Rotering antecknade hemman af förenämnde beskaffenhet, i afseende på hvilka särskild undersökning blifver nödig, om icke å ett och annat ställe delar af ett förut roteradt hemman kommit att i Extra Roteringen ingå, blott derföre att hemmanet i gamla Roteringen funnits upptaget till mindre hemman.tal, än hvaraf det, efter jorde-boken, består och utan afseende derpå, att sådant skett för hemmanets svaghets skull eller andre gällande orsaker. 2:0.
De i Jemtland varande Nyhemman, hvaraf gamla Roteringen inom Provincen, på sätt Riksens Ständer i deras underdåniga Skrifvelse den 27 Maji 1818 föreslagit, kommer att njuta det understöd, som E, K. M:t, gemensamt med Riksens Ständer, framdeles kan täckas bevilja. 3:0.
De inom Tabergs bergslag till äfventyrs varande oprivilegierade heraman och lägenheter, så vida de icke förut undergått Rotering, Underdåniga Sirifvelseri 4:0.
Posthemman af krono- skatte- och Frälse-natur, derest de från Postförseln komma att skiljas, samt vid fortfarandet af denna befattning, till den del, som antingen Postföringsbesväret för dem är mindre, än sorn, enligt hvad ofvanföre är bestämdt, bör svara mot en hel Kote, eller de i hemmantal öfverskjuta, hvad som efter ortens Roterings-grund fordras till utgörande af en Rote. 5:o.
Alla utjordar och sådane torp, sorn icke äro under andre hemmans räntor begiipne samt odlingar å Recognitions-Skogar, Krono-parker och andre Allmänningar.
Hvad särskildt angår de i Vesterbottens och Norrbottens Län varande Nyhemman, få Riksens Ständer i afseende derå åberopa den underdåniga Skrifvelse, Riksens Ständer under den 6:te innevarande månad, aflåtit, rörande' desse Nyhemmans anslående till understöd för Ordinarie Roteringen vid Vesterbottens Regemente.
Riksens Ständer, som anse den blifvande Roterings-jemkningen böra ovilkorligen öfver hela Riket företagas, hafva destomindre funnit något undantag häruti, i anseende till de inom Provincen Skåne belägne, år 1811, Extra-roterade hemman, hvilka i den sedermera tillkomne Ordinarie Roteringen derstädes icke ingått, böra ega rum, som, ehuru den nämnde hemman påförde Extra Rotering redan är vorden jemkad, likväl härvid helt andra grunder följde blifvit, än som i öfverensstämmelse med Riksens Ständers Beslut af år 1810., nu af Riksens Ständer antagits; hvarjemte Riksens Ständer - XJtider dåni ga Skrifveher. 49 Ser anse, att, äfven derest ett helt Län skulle förklara sig med den förra Extra Roteringen belåtet, sådant icke bör hindra jemkningens företagande jemväl inom samma Län, emedan afsigten dermed är, att undanrödja alla skiljaktigheter, som i en framtid kunde gifva anledning till klagomål öfver denna beskattnings ojemna fördelning, och Statens interesse äfven kan vara beroende under jemkningens företagande, derest å något ställe Rotarne blifvit tillslaget mora, an dem tillkomma bör.
Redan i underdåniga Skrifvelsen af den 8 Augusti 1815 yttrade Riksens Stander den öfvertygelse, att afsigten med Extra Roteringens åtagande varit, att densamma skulle, allenast under krig, utgöras och då borde endast i manskap utgå.
Då Riksens Ständer nu återkommit till detta ämne, hafva Riksens Ständer icke blott bibehållit denna öfvertygelse, utan äfven funnit Extra Roteringsskyldighetens förvandling från åliggandet, att uppsätta manskap till utgörandet af andre praestationer, samt desse senares fortfarande äfven under fredstider vara stridande emot uttryckeliga innehållet af Riksens Ständers ofta åberopade Beslut om denna Rotering.
Såsom ett hufvudvilkor för atagandet i detta fall, innefattar berörde beslut, att Extra Roteringsskyldigheten endast under krig skulle komma i fråga; och då derigenom tillika blifvit stadgadt, att det manskap, som af de Extra Roteringsskyldige skulle utgöras, borde utgå, innan någon del af National-armerir.gen fick uttagas, hafva Riksens Ständer ansett, att Extra RoteringsBihang till Riks-St.
Fröt. 18*3. 10',de Semi. 2 B, 2 A, 4 50 Underdåniga Skrifvelser. pligtens fullgörande genom annat, än manskap J jemväl skulle till intetgöra det vilkor, som blifvit lagdt till grund för Stagandet af Nationalarmeringen.
Att rubba ett högtidligen fattadt beslut af sidan vigt, som det ifrågavarande, hafva Riksens Ständer funnit vara af ömtålig beskaffenhet, och Riksens Ständer anse beslutets helgd böra försäkras, äfven med uppoffring af de fördelar, som en förändring deruti skulle kunna medföra.
I betraktande af detta allt hafva Riksens Ständer alltså beslutit, att Extra Roteringeu, vid påkommande behof deraf, bör endast i manskap utgå, samt att alla emellan E. K. M. och Kronan samt Extra Rotehållare afsliitade Contract, som afse förändring deruti, och hvilka, utan Riksens Ständers bifall och samtyck ke, icke kunna ega bestånd, böra till all verkan förfalla j hvarjemte Riksens Ständer velat förklara sig likaledes anse de Contract, hvarigenom Extra Rotehållare förbundit sig, att, emot befrielse från manskaps hållande, äfven under fredstider, erlägga visse bidrag till Staten, böra till sin kraft upphöra, och lärer E. K.
M. således täckas om ifrågavarande Contracts upphäfvande i Nåder föranstalta.
Jemkningen af Extra Roteringen anse RikBens Ständer böra, lika med 1811 års Extra Roterings-förrättningar, Länsvis företagas och Commissionerne, som skola densamma verkställa, bestå af enahanda sammansättning, som de förra Extra Roterings-Commissionerne, blott med den skillnad, att Förste Landtmätaren i Länet, eller annan Ordinarie Landtmätare synes böra jemväl såsom Ledamot deruti intagas, helst för Corn - Underdåniga Skrifvelser.
5i missionerne nödigt blifver, att, vid granskning af Chartor och Landtmäteri-Förrättningar, ega tillgäng till en sidan Embetsmans biträde och vägledning.
Och derest i något Härad Ledamöter af något Riks-Stånd skulle antingen alldeles saknas, eller icke finnas till det föreskrifne antalet, må Landshöfdingen ega rättighet, att välja sådåne från närmaste derintill belägne Härad eller Stad inom Länet.
Då, ehuru ombyte af Riks-Stånds Ledamöter Häradsvis kommer att ske och hvar deras närvaro vid Commissionerne således icke kan upptaga särdeles lång tid, det likväl ej med skäl synes kunna fordras, att kostnaderne till resor och uppehälle, i och för arbetet vid Commissionerne, skola af bemälde Ledamöter, utan ersättning, bestridas; alltså och enär med billighet icke eller kan förenas, att Lands-Kammereraren och den tillkallade Landtmätaren för ifrågavarande Extra-Ordinaira biträde skola på enahanda sätt vidkännas de derigenom för dera i berörde afseende uppkommande utgifter; få Riksens Ständer hos E. K, M. i underdånighet anhålla, att rese-kostnad och dagtractamcnte för bivistandet af Rotenngs-jemknings-Commissionerne måtte de förre, eller Riks-Stånds-Ledamöterne, efter den beräkning, sorn följes i ersättning till Lédamöter i'