Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti en hos Hogvördige Preste-Ståndet väckt, till Stats-UtskoMet remitterad, motion, har Herr Prosten Ahlqvist anfört: att vid sista Riksdag framställning blifvit gjord till Rikets Ständer om inrättandet af en Skola i staden Borgholm på Öland, med trenne Lärare, en Rector, en Collega och en Apologist; att Rikets Ständer, i anledning deraf, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, att, sedan Calmar Stifts Styrelse blifvit hörd samt:
Ölands invånare jemväl lemnats tillfälle att sig yttra, desse senare, i afseende å kostnaden för en Skolbyggnads uppförande, Kongl. Maj:t mätte i Nåder täckas, i sammanhang med den då förestående allmänna regleringen af Rikets Undervisningsverk, företaga frågan om inrättandet af en Skola i Borgholm; men alt, vid denna allmänna reglering, Öland likväl icke fått tillgodonjuta den af Rikets
Ständer sålunda för ön åsyftade fördel, enär Kongl. .Maj:t funnit frågan, i anseende till brist på de till ändamålet erforderlige medel, lills vidare böra förfalla.
I anseende härtill och med åberopande af Rikets Ständers förenämnda underdåniga skrifvelse, har motionären föreslagit, att erforderlige medel till så väl årlig aflöning åt ofvannämnde Lärare, som ock till bestridandet af kostnaden för uppbyggandet af ett Skolhus måtte af Rikets Ständer beviljas; förmodande motionären, att den summa, som för sistnämnde ändamål behöfde af Staten meddelas, ej torde bestiga sig till något betydligt belopp, helst Borgholms Stads Borgerskap redan skall beslutat att låta uppbygga» ett för en Stads-skolä- tillräckligt Skolhus.- 30 Stats- saint Allm, Besv,- och Ekon,-Utskottens Betänkande, N\o 38.
Derjemte liar från Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit till Stals-Uiskottet remitterad en af Per Jansson och Sven Isacsson från Öland väckt motion, hvaruti föreslagils, att, då Öland, ehuru egande en folknummer af 3o,682 personer, saknade en allmän Skol-inrättning, och öns invånare icke kunde bekosta en sådan, som motsvarade behofvet, och hvilken likväl vore för ön högst nödviindig, en Apologist-Skola matie inrättas i Borgholm, så att Öland icke mer än andra landskap skulle sakna en tjenlig undervisnings-anstalt.
Sedan Stats-Utskottet sammanträdt med Ekonomi-Utskottet för frågans behandling, hafva Utskotten gemensamt tagit i öfvervägande ej allenast hvad, på sätt ofvanberördt är, blifvit anfördt och föreslaget, utan äfven de yttranden, som, vid remiss af Herr Prosten Alilqvists motion, afgifvits af Herr Biskopen Heurlin, Herr Biskopen af Kullberg, Herr Prosten Sandberg och Herr Prosten Ahlqvist.
I öfverensstämmelse med hvad Rikets Ständer uti ofvanotnförmälda underdåniga skrifvelse yttrat, få Utskotten äfven nu fästa uppmärksamheten dervid, att Öland befmnes i saknad af någon allmän Skol-inrättning, och att detta förhållande är desto menligare för ön, som del tidtals är med svårigheter och fara förenadt att besöka fasta landet, hvarigenom invånarne ofta varda uturståndsatte att under en del af året låta sina barn begagna de der befintlige undervisnings-anstalter.
Med afseende härå, och då Öland innehar en folkmängd af öfver 3o,000 invånare, hafva Utskotten ansett en ändamålsenlig
Skola böra derstädes inrättas och förläggas i staden Borgholm, hvilken, belägen i medlersta delen af Öland, efter Utskottens tanka, skulle vara dertill tjenligasl, så mycket heldre, som stadens Borgerskap redan skall gått i författning om uppbyggandet af ett Skolhus derstädes.
Ölands invånare ganska väl kunna största delen af året låta sina barn begagna Lärdoms-skolan och Gymnasium i Calmar, helst dessa Läro-inräitnihgar erbjuda tillfälle att mottaga flere lärjungar, än derstädes för närvarande finnas; så anse Utskotten, att inrättning af en Skola i Borgholm, sorn sattes i samband med nyssnämnde Läroverk i Calmar, skulle uppfylla det närvarande behofvet af en unundervisnings-anstalt å ön.
Och som öns invånare, efter de upplysningar, Utskottet erhållit, sj«lfve ieke utan svårighet kunna tillvägabr inga en sådan anstalt och hafva af nöden att dertill erhålla bidrag, så få Utskotten tillstyrka , att till aflöning åt en Lärare i den Skola, som kan komma att inrättas å ön, Rikets Ständer måtte bevilja ett årligt Stats- samt Allm, Besv,- och Ekon.-Utskollens Utlåtande, N\o 39. 31 anslag af 4°o R:dr B:co, som lämpligast torde kunna uppföras å io:de Hufvudliteln.
Anis. till Exp. Utsk. d. 14 Sept., kl. 10 f. m.
Utlåtande, i anledning af vackt motion om förändring i sät tet för bedömandet af saltpeters halt oell beskaffenhet.
TJti en hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln väckt, till Stals-Utskottet remitterad, motion, har Herr Friherre von K nemer, Robert> läslät uppmärksamheten å tillståndet af sallpeier-näringen inom landet och angelä genheten deraf, att tillverkningen utaf saltpeter icke motarbetas, ulan istället uppmuntras, så mycket som möjligt är; och som det i 19 § af Reglementet för förvaltningen af Saitpeter-ärendena i Riket, föreskrifva sätt för pröfningen af halten och beskaffenheten hos den saltpeter, som för Kongl. Majlis och Kronans samt krutbrukens räkning mottoges, vore, efter motionärens tanka, mindre ändamålsenligt, och dessutom lemnade rum för godtycklighet, men deremot, efter hvad motionären hade 6ig bekant, Saltpeler-Sjuderi-Directeuren Edmun uppgifvit en enkel chemisk process, hvarigenom saltpeters halt och beskaffenhet kunde utrönas vida bättre, än genom del nu brukliga eldprofvet; så har motionären föreslagit, att sedan det Utskott, till' hvilket motionen komme att remitteras, inhemlat upplysningar om olägenhelerne af nu gällande och brukliga sätt för pröfning af saltpeter, och de fördelar, som det af Directeuren Edman uppgifna medförde, en förändring i de reglementanska sladgahdena härom matte tillvägabringas, till- säkerhet för såväl lillverkarne deraf, som krutbruken.
Efter det Stals-Utskotlet sammanträdt med Ekonomi-Utskottet för frågans behandling, hafva Utskotten gemensamt tagit densamma i öfvervägande.
Härvid hafva Utskotten icke förbisett de olägenheter, som äro förenade med ofvanberörde, nu brukliga, sätt att pröfva saltpeter, älvensom att delta pröfningssält lemnar rum för godtycklighet hos den, som verkställer pröfningen; men, då Utskotten icke ega kännedom om det afDireeleuren Edman uppgifna sätt för utrönandet af saltpeters halt och godhet, 32 Stats- samt Allm, Besv,- och Ekon.-Utskottens 'Utlåtande , N.-o 40. samt, om än Utskotten erhölle upplysning derom, Ulskotten likväl icke torde kunna rättvisligen bedöma det enas företräde framför det andra; oell dessutom något annat mera ändamålsenligt sätt för pröfning af saltpeter, än det af Directeuren Edman föreslagne, kan vara uppfunnet, så få Utskotten endast i så måtto tillstyrka motionen, att Utskotten föreslå Rikets Ständer att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes låta inhemta upplysningar om det säkraste och lämpligaste sättet för saltpeters pröfning, och derefter i Nåder meddela de föreskrifter i afseende derå, som Kongl. Maj:t kan finna bäst och tjenligast.
.Stockholm den ii September 1840.
,iV:o 40.
Ant;, till Exp. Utsi;, d. 14 Sept,, lil. 10 f. m.
{Utlåtande, i anledning af vackt fråga om Lunds Stifts fördelning i tviinne Stift.
Ridderskapet och Adeln väckt, till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet remitterad, motion har Herr Munck af Rosenschöld, Nils Rudolf, föreslagit, att Lunds Stift måtte fördelas uti (vänne sådane, samt Lund och Sölvitsborg-utgöra säten hvardera för sitt Stift, så att det senare komme att innefatta Blekinge Län, Östra Göinge och Willands härader samt kustlandet af Skåne kring Cimbritshamn och Christianstad.
Till stöd för motionen, har blifvit åberopadl, att Lunds Stift vore alltför stort för att en Biskop skulle kunna medhinna att vederbörligen fullgöra alla de honom åliggande göromål; samt att den af motionären åsyftade fördelningen af Stiftet skulle bidraga till folkundervisningens befrämjande, synnerligast om ett Gymnasium i Sölvitsborg komme att inrättas; förmenande motionären dessutom, att verkställandet af förslaget skulle gynnsamt inverka på nämnde orters civilisation och välstånd.
Sedan Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet sammanträdt med Stats-Ulskottet för frågans behandling, hafva Utskotten gemensamt tagit denSsamma i öfvervägande. fJt - Stais- sami Allm, Besv.- och Ekon.-Ut skott ens Utlåtande} B7', o 40. 33 Utskotten få nu först fästa Rikets Ständers uppmärksamhet dervid, alt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, med anledning af derom räckt motion, uti afgifvet Betänkande, tillstyrkt Rikets Ständer att till Kongl. Majit frambära underdånig hemställan, att, sedan Stifts-slyrelsen i Lund fått tillfälle alt i ämnet afgifva underdånig förklaring, Kongl.
Majit täcktes i Nåder pröfva och afgöra, om icke Calmar Stift måtte, genom förening med Blekinge Län, blifva utvidgadt; men att detta Betänkande blifvit af Irenne Riks-Stånd afslaget; och att Utskotten gemensamt med anledning af, bland andra, äfven ett af' motionären väckt förslag, tillstyrkt att Biskops-Embelena måtte indragas.
Om nu än Utskotten skulle dela motionärens åsigt, att Lunds Stift är större än att de inom detsamma förefallande, Biskops-Embelet tillhörande, göromål kunna lämpligen medhinnas och fullgöras af en Biskop, så anse dock Utskotten, att en förminskning af Stiftet endast borde ega rum, i öfverensstämmelse med förenämnde Allmänna Besvärs- och Ekonoini-Uf* skottets tillstyrkande, i frågan om Calmar Slifts utvidgning, och att, på sätt motionären föreslagit, fördela Lunds Stift i tvänne, dels torde vara öfverflödigt, dels medförande utgifter, som till andra ändamål erfordras.
I anseende härtill och då, på sätt ofvanriämndt är, Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets berörde Utlåtande blifvit af trenne Riks-Stånd afslaget och sålunda frågan om Calmar Stifts utvidgning förfallit, anse sig Utskotten böra tillstyrka, att ldr Munck af Rosenschöld^ ifrågavarande motion icke mätte föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd.
Stockholm den n September iS/jo. B dl. till n. St.
Prot. 1840. 4 Sami. 2 A/d. 11 Haft. 5 r\ , ; .r- -.v-n l STOCKHOLM.
Tryckt hos J. G. Hellsten, 1840.
■ Siats- sami Allm. Desv.- och JZkon.-TJiskotlens Betänkande, N.-o jfi. N:o 41.
Ank. till Exp. Utsk. den 22 September, kl. i e. 'ta.
Betänkande> i anledning af väckt motion om anslag till förhöjd lön åt en Sköl-lärare i Östhammar.
T ill Stats-Utskottet har blifvit remitterad en af Herr Gezelius hos Vällofl. Borgare-Ståndet vackt motion, hvaruti anföres, ätt, ehuru folk-undervisningen i senare tider blifvit å ganéka mångå ställen uppmuntrad och befrämjad genom understöd af Stalén , så hade staden Östhammar , hvilken sjelf ej egde tillgångar för bestridandet af skol-undervisningen derstädes , likväl måst sakna det bidrag äf Stäten, sorn vöre af nöden , för alt vidmagthålla dess redan egande skol-inrättning.
Motionären tillägger vidare , att staden, med endast 3^5 mantalsskrifne, till större delen äf fattigdom och elände trjrckte, personer, hade för den allmänna undervisningen derstädes vidtagit de åtgärder, som stått i dess förmåga, enär nyligen blifvit uppfördt ett •skolhus, sorn tillika innefattade boningsrum för Skol-läraren och församlingens Klockare, samt alt den icke kunde åstadkomma mera för detta ändamål, då en kostsam och 'betydlig kyrko-reparatiön och uppförandet af ett nytt kyrko-lorn, jemte nybyggnad af stadens förfallna prestgård, toge, enligt motionärens förmenande, det fattiga samhällets yttersta krafter i anspråk.
I anseende härtill, och då nuvarande tillgångarne för Skol-lärärens aflönande skola utgöra endast nio tunnor Kronotionde-spanmål, 5o Rdr, sorn utgå af staden, och 18 Rdr 16 sk. räntemedel af en dertill bestämd enskild donation, samt då denna lön vöre för ändamålet alldeles otillräcklig, helst det blifvit föreskrifvet, alt Läraren skall tillika vara prestman; så har motionären föreslagit, att ett årligt anslag af 200 Rdr B:co måtte beviljas, för att dymedelst bereda en tillökning uti den förut bestämda Skollärare-lönen.
Sedan Stats-Utskotlet sammanträdt med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, för frågans gemensamma behandling, hafva Utskotten tagit densamma i öfvervägande; men, enär Utskotten i det redan afgifna Betänkandet, i fråga om organisation af Folkskolor, föreslagit de vilkor, hvarunder Statsbidrag till dessa läroanstalter böra eg a rum, och då bland dem Bih. till R.
Prot. 184.0. 4 Sami. 2 Afd.
I2:te Haft. 1 2 Slats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens BetänkandeJT.o mäste räknas ifrågavarande, äfvensom en del öfriga psedagogier, enär de icke äro att betragta såsom egentliga Lärdoms- eller Apologist-skolor, så anse Utskotten det afseende å motionen ej böra fästas, att undantag göres från livad i allmänhet i detta ämne blifvit hemstäidt och föreslaget, serdeles sorn, i sådant fall, de flere öfriga paedagogierne i Riket, hvilka ej hafva högre Statsanslag till biträde för Lärarens aflöning,, säkerligen derå äfven lomme att göra anspråk: och hemställa Utskotten derföre, att hvad i denna fråga blifvit framstäldt och yrkadt, icke måtte lill någon serskild åtgärd föranleda.
Ani. till Exp, UlsL den 22 September, kl. r e. m, Betankande, i anledning af väckt fråga om inrättande af en Skola i Arvika köping.
Uti en hos Hedervärda Bonde-Ståndet väckt, till Stats-Ulskoltet remitterad, motion, har R i k sd a gs-fu 11 m ä g t igen Per Hansson från Wermlands Län, föreslagit, att ett anslag måtte beviljas, till inrättande af en Skola i Arvika köping, för att befrämja folkundervisningen så väl derstädes, som å landet deromkring; anförande motionären, såsom skäl till sitt förslag, att Arvika köping med 5 till 600 invånare, i anseende till en mindre gynnsam handelsrörelse och omgifvande ortens ofruktbarhet, vore serdeles fattig och ur stånd att sjelf bekosta inrättningen af en behofvet motsvarande skola, som likväl vore nödvändig, för alt äfven i denna del af landet folkupplysningen skall vinna framgång.
Sedan Stats-Utskottet sammanlrädt med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, för frågans gemensamma behandling, hafva Utskotten tagit densamma i öfvervägande; men, enär Utskotten, uti det redan afgifna Betänkandet om folkundervisningen, yttrat sig i frågan om inrättandet af nya folkskolor, samt Utskotten anse, alt, om motionärens afsigt varit, att Ar - Stals- sami Allm. Besv.- och Ekon.-Ulskottcns Vllåt anele, N.-o 43- 3 vika köping erhölle en lärdomsskola, sådant icke är af behofvet påkalladt, då hålle Gymnasium och högre lärdoms-skola finnas i Carlstad, och hvilka för Arvikas invånare äro desto lättare att tillgå, som emellan dessa håda ställen en liflig och obehindrad comuuinication eger rum; så få Utskotten, af dessa skäl, hemställa, att hvad af motionären härutinnan blifvit föreslaget, icke mätte till någon serskild åtgärd föranleda.
Stockholm den 21 September i84o.
Ant. till Exp. Utsk. den 22 September, kl. 1 e. m.
Utlåtande, 1 anledning af väckt fråga, att Säterier, äfvensom rå- och rörs-hemman, mätte deltaga i Fjerdingsmans aflöning.
Uti en af Anders Andersson från Östergöthland hos Hedervärda BondeStåndet väckt, lill Stats-Utskottet remitterad, motion, har blifvit yrkadt, att egare till Säterier samt rå- och rörs-hemman måtte förpligtas alt taga del i fjerdingsmans aflöning, i mon af hemmantalet, lika med skatte- och frälsehemmans-egare; till stöd för hvilket yrkande blifvit anfördt: alt fjerdingsman, hvilkas tjenste-åligganden till större delen skulle bestå af utmätningar för obetalde kronoutskylder, hade att verkställa sina fleste förrättningar af denna beskaffenhet å just säteri- samt rå- och rörs-hemman, hvarest en mängd torpare företrädesvis finnas, hvaremot utmätningar för krono-utskylder mera sällan skulle inträffa hos egare af frälse- och skatte-hemman, hvilka vanligen sjelfve med egna tjenstehjon bedrefvo sina hemmansbruk, och således icke hade af nöden att låta några arbetare å sine egor inflytta.
Sedan Stals-Utskoltet ansett nödigt att behandla frågan tillsammans med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, hufva Utskotten gemensamt tagit densamma i öfvervägande; och enär fjerdingsmanna-befattningen är alt anse såsom ett municipal-beslyr, från hvilket ingen jordegare bör hufva rättighet alt undandraga sig, så anse Utskotten sig böra tillstyrka 4, Stats— samt Allm.
Ees v.- och. Ekon.-Utskottens Utlåtande, IY;0 4$° alt Rikell Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet hemställa,, att de, genom Kongl. Kungörelsen den i3 Februari i83o, från deltagande i utöfningen af berörde befattning undantagne säterier, rå- och rörs- samt de insockne frälse-hemman, som hittills från detta bestyr varit befriade, malte åläggas att hädanefter, 1 i k a • medi Krono- och Kronoskatte-hemman,, äfven deruti taga deli.
Stockholm den 2n September i84p<- Häremot anmäldes reservationer:: af Herr Grefve Horn>, som anföide: ”Jag reserverar mig'emot det af
Disk otten anförda motiv för dess- tillstyrkande, att säterier samt rå- odd rörs-hemman skola deltaga i fjerdingsmans aflöning;: emedan jag icke finnér,, att desse tjenstemäns befattningar äro alt anse såsom municipal-bestyr, och: derföre,, att samma befattningar å flere orter bestridas* utan. aflöning såsom personliga t jenstesky Idig heter;” af Herr, Friherre von Kramer:. ”Mot Utskottets beslut: måste jag mig reservera, af följande' skäl :.
Jäg tror nemligen, alt Krono-fjerdihgsmanna-befatlningen icke kan hänföras till ett municipal-bestjrhvilket,, efter min åsigt, bör af hvarje samhällsmedlem kunna fullgöras, utan annan Ion,än medvetandet af att hafva uppfyllt en. medborgerlig pligt..
Gör man sig närmare reda för beskaffenheten af ifrågavarande befattning, utgörande en högst behöflig lank i Polisstyrelsen: inom ett Bärn, torde man: lätt finna, att de,sorn erhålla delta uppdrag, böra,, som hittills,, vara aflönte och åtnjuta vissa förmoner, såsom frihet från krono-skjuts,, nn m.j; och får jag blott hänvisa, sorn stöd för denna min åsigt,, till Kongl! Resolutionen af den i3 Januari 1770, rörande biträde i utsökningsmål',, samt till Kongl; Brefvet af den 2 Februari iSiry om fjerdingsmans skyldighet i vissa fall! att föra Jångar till ransakning eller straffs undergående.
Jäg tror äfven>.att,. enligt 1723 års adliga privilegier,, säterier, rå- och. rörs-hemman icke kunna härtill tillförbindas, med mindre,, enligt- Regerings-formens- 1 14 §., samtlige Riks-Stånden derom öfverenskomma, och Konungen dertill bifall; lemnar.
Ii dessa; privilegiers 8 morn. stadgas, att säterier, rå- och rörs-hemman äro fria från alla utlagor och anclrw besvär.
Ån väg-rödjning, kyrko- och kyrkogårds-,, samt bro-byggnad; och ett besvär måtte väl fjerdingsmanna-befattningen ändock vara.
— Jäg tror slutligen,, atti detta ärende, ensamt bordt behandlats af Allmänna.
Besvärs—
Slats- samt' Allni. Eesv.— oell Ekon.-Ulskottens Betänkande, iV.-o 44- och Ekonomi-Utskottet, då icke något Stals-anslag blifvit ifrågasatt, samt anser, alt Utskottens, genom votering, fattade beslut utgör svarpå en ännu oväckt motion, emedan motionären endast åsyftat bidrag; till lön åt fjerdingsmännen af vissa privilegierade jordlägenheter, hvarpå Utskotten icke fästat afseende,, men väl ålagt deras innehafvare att för desamma deltaga i fjerdingsmanna-beslyren.”
Uti denna reservation instämde Hérr Friherre Leijonhufvudutom i hvad densamma innehöll derom,, att Utskottens beslut vore stridande emot Ridderskapets och Adelns privilegier; hvarförutan sig reserverade Herr Biskopen, ni. m., Hedren, Herr Comminister Dahlgren, Herr Doctor Agrell Herr Prosten Lundblad, Herr Contracts-Prosten Sjlvan,, Herr Prosten Lalin,,, Herr.
Kjellberg och Herr Wedberg,.
Änk. till Exp. Utsk. dén 22 September, kli. 1 e. m» Betänkande,, angående dispositions- och jordegande-rättem till de sä kallade Kjrrkohemmanen i Halland..
I anseende till förekomne anledningar, att‘, ehuru åtskillige hemman 1 Hälland, hvaraf vissa räntor äro anslagne till Kyrkor och Presterskapets varit för dessas räkning bortstädslade, dispositions- och jordegande-rättén till dessa hemman rättligen skall tillkomma Kongl, Majit ocE Kronan , så att med åboskap derå borde förfaras, på sätt om Kronohemman i allmänhet är stadgadt, hafva Rikets HöglofL Ständer vid de tvänne senast hållna Riksdagarne, efter derom väckta motioner, hos Kongl. Mäj:t i underdånighet anhållit,, att undersökning, oell pröfning af förhållandet måtte anställas; och då Kongl..
Mäj:t icke täckts dertill i Nåder bifalla, har förnyad motion i ämnet nu blifvit af Bengt Gudmundsson från Hallands
Län väckt och af Hedervärda Bonde-Ståndet till Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottem öfverlemnad.
Af Rikets Ständers förhandlingar under de föregående Riksdägarne inliemtas, att den förevarande frågan först blifvit väckty,hufvudsakligen i an - 6 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-DIskollens Betänkande, N.-o 44• ledning af åboernes å Kyrkohemmanen anspråk att bibehållas vid åboskapet med samma vilkor, som Kronobemmans åboer, och rättighet alt lösa hemmanen tili skatte, hvarom tvister uppstått, då dessa anspråk blifvit af Preslerskapet best! idde.
En sådan tvist, angående i fi mantal Lyngåkra i Harplinge socken och Halmstads Härad , har varit dragen under Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning, sedan Kongl. Majlis Befallningshafvande i Halmstad, och Kammar-Collegium sammanstämmande förklarat: att, som det i LandsConloiret förvarade bestyrkta Utdrag af i56p års Lunds Landsbok upploge för Harplinge socken ibland Bonn Ecclesice, alt 'dill kyrkan gifves årligen af Ljungagne gåård Landgille smör Två pund” och derefter finnes antecknadt, ali ”dominium utöfver alla f inskrifna thessa kyikogaarder häfver Kongl. Maj:t, samt att, under rubriken:
Bona mensse pastoris, förmäles, att, ad mensain Pastoris årligen gifves af Ljungagne gård, Landgille smör lvu pund”, men dervid icke om nä innes, att
Pastor tillika öfver denna jord egde dominium; alltså och då hvarken å Kyrkans eller Pastors sida vore ådagalagd!, att Kjnkan eller Pastor egde disposilions-rält öfver hemmanet till håde jord och ränta, samt en förmodan, att så tillgått, derjemte vore undanröjd, dels genom det förhållande, att viss andeli Jordeboks-ränlan funnes håde för Pastor och Kyrkan bestämd, hvilket varit öfverflödigt och ulan ändamål, då den, sorn egde full dispositions-rätt öfver hemmanet, sjelf kunde bestämma och, efter omständigheterne, förändra afgälden , dels ock derigenom, att Corporalen vid Adelsfane-Regementet hade af Hemrnantals-räntan sig på lön anslagna 6
Rdr 3a sk. samt att Laholms Kongsgård njöt dagsverk sjo e n n i n g a r ia sk. och Kronan de behållna 24 sk., vedpenningar, så berättigades Kongl. Majit och Kronan att, utan rubbning af Kyrkans och Pastors lätt tili den dem hvardera förlänia smör-räntan, ifrågavarande hemman till jord och besittning nu och allt framgent, såsom annan kronojord, oträngd af Kyrkan och Pastor fritt disponera , samt den för Kyrkans och Pastors räkning skedde städsel ogilla, så alt Kronofogden i orten egde hemmanet i laglig ordning å Kongl. Majlis och Kronans vägnar bortslädja, desto heldre, som Pastor och Kyrkan derigenom icke lomme alt vidkännas någon minskning; i hvad de af ålder njutit; och är Kongl. Maj:ls Nådiga Utslag meddeladt den rq Augusti i8a3, innehållande, att, som 156q års Lunds Landabok ovilkorligen tillerkänner Kongl. Maj:t och Kronan rättighet att antaga åboer å ifrågavarande hemman, och 1646 års Jordebok deremot icke tillägger hvarken Kyrkan eller Pastor i Harplinge någon annan rättighet af hemmanet, än att Kyrkan och Pastor skulle fritt åtnjuta den smör-ränta, hvardera af detsamma fått sig tillagd; alltså, och då ovedersäg - Slats- samt Alim. Bcsv.- och Ekon.-Utskollcns BetänkandeiV.-o 44- 7 ligt vöre, iilt