Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För Förvaltningen och Flottan: Aflöning 458,455:13. 3. 461,712:22. 3.
Nybyggnad och Underhåll . . . 485,413: 8. 4. 459,174:42. 9. T.-fmcrw-.W QA'4.868: 91. 7. 920.887:17. — — 112 Transport 943,868: 21. 7. 920,887: 17.
Exercice med Flottans bemanning 9,868: 30. 10. 30,714: 13. 3.
Spanmåls upphandling och Bageri- kostnader 8,527: 37. 3. 13,876: 41. 1.
Skrifmaterialier och Expenser . . 2,436: 44.
2,500:
Rese- och Tractamentspenningar . 3,333: 16. — 3,333: 16.
— Oförutsedde utgifter 7,441: 3. 5. 11,919: 22. 10.
Af besparde och reserverade me- del, under diverse titlar 66,935: 46. 2. 11,443: 16. 6. » andre för serskilde behof an- slagne medel 92,989: 26. 3. 79,880: 11. 10.
» Interims uppbörden .... 1,862: 16. 4. 16,701: 35. 8.
Ersättning till Extra Stats-Anslaget för uppköpt
Eke virke .... — — 10,190: - — S:r 1,137,264: 1. 10. 1,011,446: 33. 2.
Balance till följande året: ehållningar och Fordringar . 391,062: 39. 3. 551,341: — 8.
Summa 1,528,326: 41. 1. 1,652,787: 33. 10.
Omförmälde fordringar bestå dock till större delen af utgifne förskotter, hvilka dels äro redovisade, dels icke kunnat aflöras, innan det blifvit bestämdt, under hvilken utgiftstitel afföringen skolat ske; kommande desamma ej att i någotdera fallet lemna verklig behållning.
Behållningen synes ock vida större än den i verkligheten är, derigenom att Förvaltningen vid 1835 års slut med 70,000 R:dr balancerar en fordran hos Kongl. Stats-Contoret för spanmålsupphandlings- och bagerikostnader, hvilka år 1830 utgjorde 20,000 R:dr och sedan årligen ökats med de, enligt Kongl. Maj:ts den 30
December sistnämnde år meddelte Nådiga Bref, af Kongl. Stats-Contoret innehållne 10,000
R:dr eller hälften af det å 4:de Hufvud-Titeln för ofvanberörde behof uppförde anslag.
Desse medel hafva innehållits till betäckande af den kostnad Kongl. Stats-Contoret för bestridande af samma utgifter fått vidkännas.
— Revisorerne, som härvid fästat uppmärksamhet, hafva erhållit den upplysning, att slutliqvid härför blifvit uppgjord år 1835, ehuru sådan ännu vid det årets bokslut ej finnes i Förvaltningens] räkenskaper intagen.
Carls — 113 ~ Carlscrona Station.
Denna Stations Räkenskaper för år 1834 hafva i Kongl.
KammarRätten blifvit granskade med anmärkningar, men anteckning saknas att sådan åtgärd for år 1835 ägt rum.
Bal ance från föregående äret : Behållningar och Fordringar . . . 2S/,167:i7. 2. 4j5,306: ii. 9.
Uppbörd: Stats-Anslag för året 688,952: is. — /24,200. 46.
— Extra Uppbörd 4,062:24.
9. - — — Interims Uppbörd j 10,413: 46. 2. 9,243. 37. r. S:r 703,428: 40. n. 733,444: 35. 7. Balance till påföljande året: Skulder 296,466:41. 9. 339,921:35. 8.
Summa 1,287,063: 3. io. 1,528,672:35.
Skulder . 135,252: 2. 1. 296,466:4i. 9.
Af hos Förvaltningen af Sjö-Ärenderna innestående medel af Stationens Stats-Anslag 63,498:16. 3. 103,973. 44. 10.
Aflöning . . . . 292,593:17.6. 297,583:45.7.
Nybyggnad, underhåll m. m. . . . 317,306: 26. 3. 320,187:15. 2.
Af förre årens behållne medel . . 12,692:27.10. 17,006. 33. 7. Af Interims-Uppbörden 10,413:46. 2. 9,243: 37. 7. S:r 633,006:21. 9. 644,021: 35.11.
Balance till påföljande år: lingar och Fordringar . . . 455,306:11. 9. 484,210: 8. 6. 672: 3 (15) Behållningar och Fordringar __ Summa 1,287,063: 3.10. 1,528,672:35.
— Stockholms Station.
Af Räkenskaperne hafva endast de för år 1834 blifvit i Kongl. Kammar-Rätten granskade, med anmärkningar.
Behållningar och Fordringar .... 27,222:13. 2. 18,575:15. 2.
Uppbörd: Stats-Anslag för Stationen Till diverse behof anvisade medel . . 219,617: a 49,034:13. 9. 200,829: 6. - 37,592: 2.10. S:r 268,651:19. 9. 238,421: 8.10.
Skulder 45,913:13. 1. 85,530:10. 3.
Summa 341,786: 46. — 342,526: 34. 3.
Skulder . 40,877: 26. 7. 45,913:13. 1.
Utgift: Aflöning Underhåll, Beklädnad m. m 103,376:27. 5. 178,957:24.10. 103,810:25. 4. 182,154: -11.
S:r 282,334: 4. 3. 285,964:26. 3.
Behållningar oall Fordringar .... 18,575: is. 2. 10,648:42. n. Summa 341,786: 46. — 342,526:34. 3.
Dess Räkenskaper, som för år 1834 granskats i Kongl. KammarRätten, utan anmärkningar, äro för år 1835 derstädes ännu icke reviderade. . — 115 — Debet. r Ar 1834.
B ahmee frän föregående året:
Behållningar och Fordringar 4,371: — 5. 7,557:24. 9.
Uppbörd: Stats-Anslag för Stationen: Ordinarie Staten 41,186:12. - 40,424:36.
- Extra Ordin, dito 39,480: 40,331: S:r 80,666:12. — 80,755:36.
- Balance till påföljande året:
Skidder 10,180:21. 8. 7,320:i2. 3.
Summa 95,217:34. 1. 95,633:25.
Skulder 7,807: 33. - 10,180:21. 8.
Af hos Förvaltningen af Sjö-Ärenderna in- nes tående 4,045:46. 4. 3,733:i6. 6.
Aflöning 39,062:43. 8. 36,243:32. 9.
Nybyggnad, Underhåll m. m. . . . . . 36,743:30. 4. 37,313:39. 3.
S:r 75,806:26. — 73,557:24.
- Balance till följande året: \
Behållningar och Fordringar O O 7,557:24. 9. 8,162:10. i<x Summa 95,217:34. i. 95,633:25.
— Lots- och Fy rings- samt Lotseri-Indragnings-Staten.
De för hegge Revisions-åren afslutade och i Kongl.
Kammar-Rätten, för år 1834 med och för 1835 utan anmärkningar, granskade räkenskaperue upptaga: 116 Debet.
Åi 1834.
Behållningar och Fordringar .... 48,049: 29. 11. 39,224: 6.10. Uppbörd: Stats-Anslag för året 50,000: - 59,457: 40.
_ Öfverskott å Båk- och Lotsmedlen , # 5,576: — 6. 18,900: 30. 9.
Ersatte och återlefvererade medel 441: - 3. 158: 24. 1.
Interims Uppbörd 504: 29. 5. 390:17. s. S:r 56,521: 30. 2. 78,907: ie. 6.
S u m m a 104,571:12. 1. 118,131: 23. 4.
Afskrifning 854: 23. 1. —-—- — - Utgift: Aflöning för Lotseri- och Fyrin »s- Allm. Lots-Indragnings-Staterne Fyrars underhåll m. m. . . . samt jemte 63,988: - 9. . 54,174:39.10.
Till Amiralitets-Krigsmans-Cassan rerade medel lefve- 462: 21. 5. 363:17. 8. » Armeens Pensions-Cassa dito . 42: s. — 27: - — S:r 64,492: 30. 2. 54,565: 9. G. Balance till följande året:
Behållningar och Fordringar .... 39,224: 6. 10. 63,566:13.10.
Summa 104,571:12. 1. 118,131:23. 4. l.o. Riks-Staten anslår Lill Skrifmaterialier och expenser för hela 4:de Hufvud-
Titeln en summa af 2,500 R:dr, men denna är icke en gång tillräcklig för fyllande af Förvaltningens af Sjö-Ärenderna och General-Adjutants-Expeditionens för Flottan behof, hvarföre ock expenskostnaderne, hvilka vid Flottans Stationer uppgått, för år 1834 lill 17,564 R:dr 20 sk, 5 r:st. och för år 1835, då, så vidt af räkenskaperne kunnat inhämtas, någon ved för Stockholms Station icke blifvit inlöpt, till 15,628 Rdr å sk. 4 r:st,, måst anordnas å Stationernas anslag för Underhåll och Nybyggnad.
Jemväl anslår Riks-Staten 2,400
R:dr till aflöning åt Chefen för Flottans Expedition, hvilken befattning nu mera är indragen, men deremot icke något för nuvarande Stor-Amirals Embetets Afdelningar.
— Revisorerne anse sig, med anledning häraf, höra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på behofvet deraf, att 4:de Hufvud-Titelns anslagssummor i närmare enlighet med nu befintlige förhållanden bestämmas. 2:o. Af Expens-utgifterne vid Förvaltningen af Sjö-Ärenderne hafva någre förekommit Revisorerne nog dryga: t. ex. 10 L:U. talgljus till försegling, 3 L:U. till tändning i kakelungnarne, 61 R:dr 24 sk. tili skolappnin^s-penningar åt Yaktbetjeningen i Förvaltningen, hvilken utgift i allmänhet, ej förekommer vid Statens öfrige förvaltande Verk, 16 R:dr 32 sk. gratification åt den person i Post-Verket, som besörjer Expeditionen af Förvaltningens Fribrefs-correspondance, och 6 R:dr i och för samma ändamål vid Stockholms Station.
Kammar-Rätten liar vid sigtom förmäl te utgift i Stationens Räkenskaper för år 1834 gjort anmärkning, men lenmat den lika beskaffade kostnaden i Förvaltningens räkenskaper oanmärkt.
Jemväl befmnes enligt 1834 ars Hufvudbok att 6
R:dr utbetalats såsom prenumerationsafgift å 9:de Hundrade af Svensk Författnings-Samling, ehuru nämnde samling bör, uppå vederbörlig reqvisition, för behof ven i Statens Verk, kostnadsfritt erhållas. 3:o I anledning deraf att vid Stockholms och Götheborgs Stationer beräknas 4 men vid Carlskrona station endast 3 vacance-manader, hvarunder lönerne till Ärmeens Pensions-Cassa besparas, har för åtskillige af befälet vid Flottan, hvilka vid Carlskrona station vunnit befordran i succession efter dem, som vid Stockholms och Götheborgs stationer algått, under åren 1834 och 1835 blifvit utbetaldt af besparingar ne vid Carlskrona station för hvar och en hvad som motsvarat en månads lön för den tjenst han skolat tillträda.
Detta undantag från den vid alla befordringar gällande regel, att hvarje befordrad måste, sa länge vacancen efter företrädaren varar, tjena för sin egen förut innebal vande lön, synes i Revisorernes tanka böra upphöra och jemlik het härutinnan införas, derigenom att antalet af vacance-månader vid Flottans Stationer blifver lika. 4:o. Under Expeditionen till Atlantiska Hafvet åren 1831 och 1832 med Fregatten af Chapman, har Capitainen och Riddaren C. Lagerberg, emot gällande Reglemente och den i enlighet dermed vid utresan Lill honom öfyerlemnade Stat, utbetalt tili sin Second å Fartyget 121 Il:dr G sk. 9 rist., utöfver hvad denne tillkommit i dagtractamente. samt'till Smeden å Fartyget 15 R:dr 5 sk. 10 r:st. i uppmuntringspen ningar.
I anledning af Kammar-Contorets vid Carlskrona Station härvid gjorde, af Kongl. Kammar-Rätten fastställde, anmärkning, har detta ämne genom besvär af Capitainen Lagerberg blifvit draget under Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning; Och bar Kongl. Majit, uti Nådigt
Bref af den 13 Augusti 1835, med förklarande det Kammar-Rättens beslut varit grundadt på Författningarnes tydliga föreskrift, i Nåder funnit något skäl ej vara anfördt, som till upphäfvande af samma Utslag lagligen kunnat föranleda, men likväl och med afseende å härvid förekomne serskildte omständigheter, af Gunst och Nåd, Klaganden från den ådömde återbetalnings-skyldigheten befriat.
Revisorerne, som utaf denna åtgärd finna det Kongl. Majit lemnat utan afseende hvad Rikets Ständer, uti skrifvelse den 18 Augusti 1834, af enahanda anledning, som den bär ofvan anförde, bos Kongl. Majit i underdånighet anhållit, nemligen att eftergift af medel, sorn i följd af laga kraftvunne beslut böra till Stats-Verket ingå, icke må i annan ordning beviljas än
För fattningar ne bestämdt stadga, hemta häraf anledning tillstyrka Rikets Ständer att till Kongl. Majit ingå med förnyad underdånig hemställan i berörde afseende. 5:o Uti till Förvaltningen af Sjö-Ärenderne den 22 Februari 1834 allåten Nådig skrifvelse bar Kongl. Majit, bland annat, yttrat i ”Beträffande Skeppsholms Kyrkobyggnad, så enär derför redan "blifvit, enligt uppgift, utgifne 10,950 Ridr 14 sk. 8 rist. mera än förestå kostnadsförlaget upptager och ännu ytterligare skulle, jemlikt ett ”sednare under den 15 November 1833 uppgjordt förslag, erfordras ”28,500
Ridr, hvarigenom fimsta förslaget komme att Öfverskridas med ”tillsammans 39,450 Ridr 14 sk. 8 rist., vilje Vi från Eder hafva infor”drat fullständiga upplysningar, på grund af hvilka förordnanden och ”föreskrifter förändringarne i första arbetsplanen blifvit vidtagne med ”så betydligen ökad kostnad, äfvensom of vanberörde den 15 November ”1833 uppgjorde kostnads-förslag öfver de ytterligare utgifterna.
Och ”sorn Yi låtit från Staten utesluta de till Kyrkobyggnadens fortsättande ”för detta år å Statsprojectet uppförde 5,460 Ridr, må samma belopp "tills vidare reserveras. — — — — — — — — — —” Oaktadt denna Kongl. Majits
Nådiga befallning bär Förvaltningen den 30
December 1834 i sin räkning affört och till Stockholms Station utanordna! besagde 5,460 Ridr, hvilka, ehuru i Stationens Cassa för år 1834 tagne till uppbörd, likväl finnas der mottagne först den Side Januari 1836. 119 Revisorerne anse sig böra anmärka berörde af Förvaltningen gjorde anordning såsom förtidig, helst Kongl. Majit först genom Dess den 19 Juni 1835 dit aflåtne Nådiga Bref medgifvit användandet af ifrågavarande medel.
Såsom exempel hurusom alltför låga kostnadsförslag inleda Staten i företag, hvilka sedermera i kostnad vida öfverstiga hvad som varit beräknadt, få Revisorerne här tillika meddela innehållet af nyssnämnde Nådiga Bref: ”Vår Ynnest &c.
Yi under den 22 Februari nästlidet år ”anbefallt
Eder att till Oss inkomma med fullständiga upplysningar, ”på grund af hvilka förordnanden och föreskrifter förändringar i första ”arbetsplanen för Skeppsholms Kyrkobyggnad blifvit vidtagne med så ”betydligen ökad kostnad som den, hvilken utöfver förslaget derå sedermera uppgifvits för kyrkobyggnadens fullbordande erfordras; Så ”håfven J, uti underdånig skrifvelse af den 30 sistlidne Januari, med "öfverlemnande af ej mindre Befälliafvarens vid Flottans härvarande "Station, än äfven Architectens, Öfverste-Lieutenanten Bloms af Eder "infordrade förklaringar, öfver detta ämne Eder i underdånighet yttrat; ”Och då Vi nu i Nåder låtit
Oss dessa handlingar föredragas, hafva Yi ”dervid inhämtat, hurusom ofvanberörde tillökade kostnad fördelar sig uti I ”Ilo sådane utgifter, som uppkommit för redan verkställde arbeten ”och i följd af andra omständigheter, hvilka icke kunnat undvikas eller ”förekommas, dels derigenom att, då första kostnadsförslaget uppgjordes, ”sjelfva platsen för Kyrkans anläggning ännu icke var utsedd och samela förslag alltså inskränkte sig endast till arbetet ofvan jord, dels ock ”af den orsak, att vid förslagets uppgörande endast 3 år blifvit beräk”nade för arbetets fullbordande, men denna arbetstid sedermera, i anseende till bristande årliga tillgångar å medel, måst förlängas till 10 år, ”och hafva dessa öfverskjutande utgifter alltså varit följande: ”för sprängning och grundläggning så för kyrkan som dess avenuer och.
"omgifning samt för planering ....
6,220: — — ”för anskaffning af ställnings virke, som icke, "på sätt i förslaget påräknats, kunnat erhål ”las från Stationens eller Flottans förråd.
1,100: — — ”för högre dags verkskostnad till enskildle arbetare, hvilka, enär den påräknade arbetsstyrkan af Båtsmän icke kunnat, i anseende ”till deras begagnande för andra ändamål, vid ”arbetet användas, måst i deras ställe anskaffas 6,512: — — Transport 13,832: — 120 — Transport 13,832: — — ”för uppförande af diverse skjul till materialiers förvarande och bibehållande utan ”förskämning 300: ’ för körslor i blist af påräknadt arbetsmanskap 400: ”för förhöjde pris å materialier m. m. . . 6,554:41. 8. ’2:o
Kostnader härledande sig från sådane såsom nyt tiga och nödvändiga ansedda förändringar i första arbetsplanen, som under arbetets lopp äro vidtagne och till en ”del al
Eder blifvit anbefallde, nemligen: ”för Colonnerncs förfärdigande af sten i stället ”för af trä 1,800: ”för Fönsters och dörrars förfärdigande af Ek ”i stället för af furu 1,800: ”lör Colonnernas i stora Corniclien förfarcli”gancle al
Sten i stället för bränd lera, som ”ej skall kunnat erhållas 664: ”lör öfverbyggnadens förändring till
Dome-form ”samt användande af bättre jernplåtar lill ”täckningen 2,900 ”3:o Kostnader, som blifvit beräknade för likaledes nö”dige ansedde men ännu icke utförde, i första förslaget ej ”afsechle arbeten, nemligen: ”för golfvets läggning med 3 tunis i stället för 2 tums ”bläder 600: ”för Avant-Corpsernes förseende medspiral-trap ”por till en del af jern 700: — — ”för tillökadt arbete i Sakristian och å en motstående läktare 450: — — ”för förbättringar å Altardisk och predikstol 1,450: ”samt för anskaffande af ett Orgelverk . 8,000: tillsammans ”hvarvid dock förekommer, på sätt af Eder blifvit anfördt, 'att af det i kostnadsförslaget till kyrkobyggnaden upptag”ne belopp 53,815 Kalr 8 sk., Vi hittills endast i rund ”summa anvisat 53,000 R:dr, hvadan, med afdrag af skilnaden 21,086:41. 3. 7,164: 11,200: 39,450:41. s. 815: s. — ”de - 121 ”de ifrågaslälde överskjutande kostnaderna således egentligen komma att utgöra blott 38,635:33.8. ”1 anledning af detta allt och hvad nu först beträffar de här i ”första och andra punkterna omförmälde utgifter; Så enär de dels varit ”oundviklige och äfven vid kostnads-förslagets uppgörande kunnat med ”säkerhet anses förestå, dels tillkommit såsom följd af serskilde tvingan”de omständigheter, dels ock föranledts af fästadt afseende å prydlighet ”samt den varaktighet, sorn är att vänta af använda bättre materialier, ”hvarigenom underhållskostnaden i en framtid varder mindre känbar, ”bafve Vi, ehuru af Oss förväntas bort, det J samt Stations-Befälhaf"varen, förrän som skett, inkommit med detaillerad anmälan om alla ”ofvanberörda förhållanden samt med framställning på grund deraf om ”bphofvet af ytterligare medel för byggnadens och inredningens fortsättande, likväl velat, med afseende å hvad sålunda nu upplyst och ut”redt blifvit, härvid i Nåder låta bero, och alltså de af Eder vidtagne ”åtgärder godkänna, till följe hvaraf
Vi äfven härmed i Nåder vilje tillåta Eder att, till betäckande af ifrågavarande kostnader, i första rum”met använda de uti Stats-Projectet för Stockholms Station nästiidet år ”lör Kyrkobyggnads-arbetet uppförde, men utur Staten uteslutne och reserverade 5,460 R:dr, samt i öfrigt successift, i mohn af tillgångarne, ”uti följande årens Stats-Reqvisitions förslag det återstående beloppet till ”ersättning upptaga.
”Vidkommande åter de i 3:dje punkten förekommande arbeten, för”ändringar och tillägg till första arbetsplanen, bafve
Vi i Nåder funnit ”det J må äga att, i den ordning de finnas angelägne, med förnyad ”underdånig anmälan om verkställigheten deraf inkomma i sammanhang ”med de årliga Statsreqvisitions-förslagen, då Vi derom serskildt vilje i ”Nåder besluta och de nödiga medlen för behofvet låta i Staterne upp”föra.
Vi befalle &c.” 6:o
I afseende på redovisnings- och bokförings-sättet vid Förvaltningen och Flottans Stationer, hafva Revisorerne, i likhet med hvad förut och sist af Rikets Ständers år 1832 församlade Revisorer blifvit anfördt, ansett sig böra anmärka: att Cassa-räkningarne, hvilka ej hafva någon bestämd afslutningstid, snarare äro att anse såsom calculer än ett framställande af cassornes verkliga tillstånd under det år för hvilket de skola redovisa; Såsom exempel hvarpå må anföras, att uti Förvaltningens räkenskaper så väl för år 1834 som för år 1835 anordningar å betydliga summor blifvit under de sista dagarne af året afförde såsom utgift, hvaremot vederbörande Stationers derå utfärdade qvitten (16) - — 122 cer finnas daterade först månader och till och med utöfver ar sednare än anordningarne skett; äfvensom att uti anordningarne finnes’omförmäldt det medlen afforas ”enligt Förvaltningens heslut af samma dag,” utan ■f -* O 7 att likväl hemälte
Verks protocoll för dagen derom något innehåller.
Ehuru Revisorerne utrönt'att desse omständigheter förklaras genom o o tillvaron af serskilde Liqvid-Räkningar emellan Förvaltningen och Stationerna och af interims-qvittencer, hvilka sedermera utbytas emot de formella, de der utvisa att utgifterne verkligen ägt rum under det år summorne i Förvaltningens räkenskaper blifvit afförde, kunna Revisorerne dock ingalunda gilla att till offentlig granskning aflemnade räkenskaper uppenbarligen innehålla origtiga uppgifter och data, utan anse att, ehvad räkenskapssätt än må begagnas, alla förekommande uppgifter höra vara med sanna förhållandet öfverensstämmande; Och erfordras, för tillämpningen af denna grundsats, allenast att de från Förvaltningen anordnade medlen genast uti dess räkenskaper afforas under den dato utbetalningen skett, samt då tillika, utan vidare utveckling, genast updebiteras uti Stationernes räkenskaper.
Under hittills brukliga sätt att uppgöra räkenskaperne är det, i Revisorernes tanka, icke omöjligt att Cassa-brist å ena eller andra stället möjligtvis kan döljas, helst Revisorerne funnit att inventeringen af Carlskrona Stations contante behållning vid årets slut blifvit verkställd först uti slutet af Maj månad det påföljande året och att vid Stockholms Station, Chefen derstädes endast vitsordat att den i Cassa-räkningen uppgifne summan funnits vid inventeringen i Cassan, utan att nämna på hvilken dag inventeringen skett, äfvensom att vid Götheborgs Station helt och hållet saknats uppgift derom att Cassa-inventering ägt rum.
Vid Förvaltningens samt Lots-Slatens Cassa-räkningar äro väl fogade Banco-Attester öfver desse Cassors behållningar i Banken vid hvarje års slut, rnen behållningarne af interims-qvittencer för meddelade förskotter och utaf andra qvitterade räkningar, hvilka ej blifvit formelt afförde i års-redogörelserne, finnas först den 31 December påföljande året verificerade, medelst påskrift af en Ledamot i Förvaltningen jemte Kamereraren.
— Härtill kommer att nämnde Verks Cassa-räkning, icke öfverensstäminer med Stationernes, ett förhållande, som i synnerhet äger rum vid 1835 års utgående balance.
Revisorerne hafva således ej kunnat utröna om och huruvida Stationerne under berörde år påfört sig allt hvad de uppgifvas hafva utaf Förvaltningens Cassa, emot interims-qvittencer, erhållit; Och är, i följe häraf och så vidt de Revisorerne förelagde räkenskaper gifva vid handen, controllen å Casseurerne 123 — så väl i Förvaltningen som vid de serskildte Stationerne icke tillfyllestgörande.
Med stöd af hvad sålunda förekommit och i anledning af den i redogörelse-methoden förefunne brist, att nemligen utaf räkenskaperne omöjligen kan bedömas, huru vidt den för hvarje år af Kongl. Majit fastställde arbetsplan blifvit vid Stationerne följd samt hvad hvarje arbete i detaille kostat, anse Revisorerne skäl att framställa behofvet deraf att införandet af den förbättrade method i de Förvaltande Verkens räkenskaper, hvarom Rikets sist församlade Ständer i underdånighet anhöllo, måtte så skyndsamt som möjligt bringas till verkställighet. 7:o.
Oaktadt afgång inom Flottans Extra- och Exspectance-Stater årligen ägt rum, har likväl, uti de af Kongl. Majit i Nåder fastställde Stater, under hvardera af åren 1834 och 1835 anslagits för desse Extraoch Exspectance-Stater hela den summa, 30,000 Ridr, Rikets Ständer vid 1828—1830 årens Riksdag medgifvit att utaf Anslaget för Flottans Materiel tills vidare användas, för betäckande af den brist, som genom den då verkställda nya löneregleringen å berörde Stater uppkommit.
Bibehållandet på Stat af omförmälte Anslag å 30,000 Ridr är föranledt deraf, att sedan Extra- och Exspectance-Staterne vid 1834 års slut blifvit minskade med 2,264 Ridr, har Kongl.
Majit vid regleringen af4ide IIufvud-Titeln för år 1835 i Nåder tillåtit, att den förut inom columnen uppförde aflöningen för Matros-Corpsen i Carlskrona finge å Ordinarie-Staten upptagas och Corpsen completteras, hvarigenom den förut till Extra- och Exspectance-Staterne använde summa 8,350 Ridr af 4:de Hufvud-Titelns ordinarie löne-anslag minskades till 6,086
Ridr; Och då hela anslags-behofvet för meranämnde Stater utgjorde 36,086
Ridr, kunde således någon minskning i de från anslaget till materiein Öfverförde 30,000
Ridr för tillfället icke äga rum.
Så vida den för Matros-Corpsen anslagne aflönings-summa var uti den för 1828—1830 årens Riksdag verkställde regleringen med Flottans Stater afsedd, hafva Revisorerne icke funnit något att härvid anmärka;— Men då derjemte förefinnes att de besparingar som årligen göras på Extra- och Exspectance-Staterne (utom 172 Ridr 42 sk., som i 1835 års
Stat äro afsatte till aflöning för den del af emellan tjenstgöringstiderne permitterade styrkan af Sjö-Artilleriet, hvilken möjligen kan blifva till ständig tjenstgöring inkallad), sammanföras med besparingarne å ordinarie Aflönings-Staterne och således betraktas såsom disponible för personella anslag och arfvoden, hafva Revisorerne, som ansett sådant stridande så väl emot anslagets utsprungliga beskaffenhet som Rikets Ständers vid 1828—1830 årens Riksdag gjorda medgifvande, häraf 124 hämtat anledning tillstyrka Rikets Ständer att åtgärder mätte vidtagas på det besparingarne å Flottans Extra- och Exspectance-Stater må afskiljas från ordinarie Allönings-Staternes besparingar samt återföras till anslaget för Flottans underhåll och arbetsplan, dit de till följd af sitt ursprung höra.