Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Väl har jag, under Utskottens öfverläggning, fått höra långa föreläsningar för och emot, och ännu orimligare förslag till en annan §., som Bevtlln.-, Lag- samt Allm.
Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 1. 37 likvisst strandade emot Rättegångs-balkens 17 kap. 7 §. 5 men intet har jag kunnat öfvertygas om nyttan af det ”grofve
Domaren”, som man nu i tysthet medgifvit, medelst uteslutande af 55 §. i bränvinsförordningen.
I dessa delar vill jag anmäla min reservation emot betänkandet och anhåller, att densamma blir bifogad Utskottens utlåtande.”
Af A. JV. Uhr från Orebro län: ”Då i en del städer och orter ingen ordningsstadga af lokalmyndigheterna är utfärdad för dem, som ega rättighet till försäljning af spirituosa i minut, och då ej allestädes, der en sådan för närvarande finnes, den är af beskaffenhet, att det ändamål, den borde åsyfta, vinnes, utan i håda fallen osedlighet och oordning blifvit följden, så kan jag ej underlåta anmäla min reservation emot sammansatta Utskottens beslut, att ej vid 43 §. införa de af afdelningarne nästan enhälligt beslutade, och af behofvet påkallade, så lydande tillägg: ”4:de mom.
Öfverståthållare-embetet i Stockholm och ”Magistraten i rikets öfriga släder böra derjemte, för nyssnämnde slags näringsidkare, meddela lämpliga ordningsstadganden, hvilka inom hvarje stad böra, så ”vidt hinder deremot icke möter, bringas till likstämmighet för all derstädes tiliåleu försäljning af spirituösa drycker, och olika tider för näringsställenas tili”slutandc icke bestämmas, så vidt ej sådant för ordningens upprätthållande finnes ”vara nödigt.” ”7: de mom.
”För dem, som enligt nästförutgående tvänne mom. erhållit tillstånd till ”bränvinsminutering, bör Konungens Befallningshafvande utförda lämpliga ordnings”stadganden.
Och då orsaken till dessa momenters uteslutande ej varit annan, än att loka!myndigheterna redan ansetts ega rättighet att utfärda nödige ordningsstadganden, så, enär detta ej är någon skyldighet, och i följd deraf, dels icke, dels illa blifvit full gjord t, hoppas jag, att Rikets Ständer skola godkänna sammansatta afdelningarnes här citerade förslag.” Vice Talmannen Zetterberg, Johan Pehrsson och Lars Mallsson från Upsala län, Ola Mänsson från Christianstads län, Erik Mallmin från Westerås län, •/.
Holm, Olof Johansson och Erik Carlsson från Stockholms län, Jöns Erik Eriksson från Orebro län, Carl Tholsson från Skaraborgs län, Gustaf Pettersson fran Östergöthland, Sven Andersson från Skaraborgs län och Ephraim Larsson från Elfsborgs län hafva häri instämt. 38 B ev ilin.-, Lag- saint Allm.
Om liräimnsbräniungs-räOiglieteH.
Brännvinsbränning, af hvad tjenligt ämne som helst, skall med den pannerymd samt emot de afgifter oell öfriga vilkor, här nedan föreskrifvas, vara tillåten under sex månader af året, nemligen Januari, Februari, Mars, April, November och December, så framt icke högst vigtiga omständigheter föranleda inställande af denna tillverkning.
Den tid af året, under hvilken brännvinsbränning är tillåten, indelas i sex serskilda terminer af en månad i hvardera.
Astundar någon alt hörja bränvinsbränningen den 15 Oktober i stället för den 1 November, må sådant, efter derom bos Konungens Befallningshafvande gjord anmälan, stå honom öppet, i hvilket fall den sista bränvinsbrännings-terminen af året räknas från och med den 15 November intill den 15 December. §. 2.
Rättigheten till bränvinsbränning skall pä landet åtfölja hemman och hemmansdelar, med åsatt mantal efter jordeboken, bebyggda, med serskild åbo försedda utjordar och andra lägenheter, hvilka uti ordinarie eller extra ordinarie rotering deltaga eller vakansafgift utgöra, äfvensom icke roterade, men med serskild ränta till kronan eller till innehafvare af dess rätt belagda torplägenheter, samt, i städcrne, den till hvarje stads område hörande jord; dock tillkommer denna rättighet icke den jord, som i taxeringsvärde ej uppgår till trehundra Riksdaler, utom i de händelser, som §§ 6 och 7 upptaga.
Beeilln.-, Lag- samt Allm.
I)eii bränvins-pannerymd, hvarmed tillätes att bränna, skall bestämmas efter hemmanets, hemmansdelens, lägenhetens eller stadsjordens värde vid 1850 års taxeringar, under iakttagande, att, såsom grund för bränvinsbrännings-rättigheten, värdet af åbyggnaden ej får i taxationen ingå till högre belopp, än som motsvarar högst en fjerdedel af jordens taxeringsvärde.
För hemman, hemmansdel, lägenhet eller stadsjord, i värde från och med 300 R:dr lill och med 500 R:dr, må, kokrummet oberäknadt, begagnas en pannerymd af 20 kannor, för ett värde öfver 500 R:dr till och med 750 R:dr 25 kannor, 1 9 » 750 J) » 1,000 9 30 9 9 » 1,000 » 2,000 9 35 » 9 » 2,000 » )) 3,000 9 40 9 » » 3,000 » 4,000 9 45 9 9 » 4,000 » » 5,000 9 50 » )) » 5,000 )) » 6,000 9 55 » 9 » 6,000 » 7,000 9 60 9 ) » 7,000 » J> 8,000 9 65 )) » » 8,000 » 9 9,000 9 70 )) » » 9,000 1) )) 10,000 9 75 » » »»10,000 » » 11,000 9 78 » » »11,000 )) 12,000 9 81 9 )) »12,000 » » 13,000 9 84 » » »13,000 )> 14,000 9 87 » » . 14,000 90 S 4.
Besvut's- och Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 1.
Innehafvare eller brukare af tvenne eller flere hemman, hemmansdelar eller lägenheter, som till bränvinsbränning berättigade äro och af innehafvarens folk och dragare skötas, vare Öppet lemnadt att, så vida hemmanet, hemmansdelen eller lägenheten är försedd med egen ladugård, der utfodring sker, på hvardera af dessa egendomar idka bränvinsbränning med så stor panna, som emot jordvärdet svarar.
På landet vare tvänne eller flere åboer -å samma hemman eller å serskilda hemmansdelar eller lägenheter, då dessa äro inom samma socken och högst på en fjerdedels mils afstånd från hvarandra belägne, obetaget att, efter behörig anmälan vid mantals- och skattskrifningen, och emot samfäldt erläggande af den på gemensamma bränvinsbrännings-redskapen belöpande afgift, sin bränvinsbränningsrättighet utöfva med en gemensam panna på den af dessa hemmansdelar eller lägenheter, som dertill uppgifves, hvilken panna dock aldrig må öfverstiga högsta tillåtna pannerymden.
Bränvinsbrännings-rättighet må ej å annor man öfverlåtas utan i sammanhang med jorden.
B ev ilin.-, Lag- samt Allm, Besvärs- oeh Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:0 1. 41 § 7.
Af de Heste röstegande innevånarne i hvarje stad, der jorden tillhör staden, ina det bero att, i den ordning, som uti hvarje stad för beslut om stadens inkomst eller utgift iakttages, bestämma, huruvida den bränvinsbränning, hvartill staden, efter värdet af de serskilda jordlotterna är berättigad, skall åt dessas innehafvare upplåtas, eller Por stadens gemensamma räkning utöfvas, och om bräitvinsbränningen skall ske med serskilda pannor efter hvarje jordlotts värde, eller oek i ett eller Hera sammansatta verk efter alla eller liera jordlotters sammanslagna värde 5 men i de städer, der jorden är med eganderätt fördelad på stadens innevånare, må det ankomma på det beslut, som ibland dem af pluraliteten, beräknad i mån af jordvärdet, fallas; och i den händelse förhållandet är blandadt, skola enahanda grunder följas, likväl under förbehåll, a//, derest Kongl. Maj:t ej, i betraktande af serskilda omständigheter, annorlunda redan förordnat eiler framdeles förordnar, § 4 af denna författning skall tjena lill efterrättelse i afseende på den högsta pannerymd, som af sådana föreningar må begagnas; börande för öfrigt, vid utöfningen af städernes bränvinsbrännings-rättighet iakttagas, att de brännerier, sorn hädanefter anläggas, varda utom stadens staket, på lämpligt afstånd från andra byggnader, uppförda i enlighet med stadens Byggnads- eller Brandordning.
Vid de årliga manlalsskrifningarne uppgifves så väl stället hvarest, som ock det eller de hemman, hemmansdelar eller lägenheter, för hvilka hränvinsbränningen skall utöfvas, äfvensom pannerymden, enligt hela det af justeraren åsatte kannetal, med utsättande af den klass, hvartill pannan, jemlikt justerarens betyg, hänföres, samt huruvida den är inrättad att drifvas med eld eller ånga; och vare det en och hvar, lill bränvinsbränning berättigad, obetaget att anmäla sig till bränvinsbräuniagens utöfvande, antingen för hela den till bränvinsbränning tilllålna tiden af året på en gång, eller för en eller flera terminer deraf; skolande, i sednare fallet, bestämdt uppgifvas, hvilken eller hvilka terminer dertill begagnas; och kommer afgiften för bränvinsbränningen att i förhållande derefter beräknas.
Ej vare skattskyldig förbunden att vid mantalsskrifningen uppvisa stämplings-attest, icke heller mätnings-betyg, undantagande å ostämplade lackjernspannor; och . ege lian dessutom rätt att hänvisa till den förra året uppgifna panne Bih. till B.
St:s Brot., 1850 .& 1851. 5 Sami. 2 Afl. 1 Haft. 6 42 Betulin.-, Lag- sami Allm.
Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 1. rymden, med åliggande att (or uppgiftens riktighet ansvara; dock hör i den skattskyldiges debetsedel för hvarje år af vederbörande införas, så väl beloppet af den pannerymd, hvartill lian sig anmält, som ock det fastighetsvärde, hvarefter bränvinsbränningen får ega runi, till upplysning om den pannerymd, sorn, på grund deraf, får begagnas.
Den, mantalsskrifningen förrättar, vare skyldig alt, med afdrag, enligt § 4, af kokrummet, afgiften i behörig ordning påföra, ehvad pannorna äro inmurade eller lösa, med uteslutande af bråk i pannerymds-beräkningen. re sig å en tomt eller i en byggnad, eller under samma tak eller å samma egendom, skola väl, tor nödig säkerbets vinnande, till rymden serskildt uppgifvas, men vid debiteringen bör deras rymd ovilkorligen sammanslås, med afdrag af kokrum tor pannerymden, och denna grund jemväl följas vid redogörelsen, i afseende på pannerymden, så väl af Taxerings-komitéerne oell Konungens Befallningshafvande, sorn af Stats-kontoret; dock må den sålunda sammanslagna pannerymden aldrig öfverstiga det i § 4 bestämda maximi-belopp.
Mantals- och skönskrifvare skola, genast efter hvarje mantals- och skattskrif/tings slut, socknevis upprätta och till vederbörande kronobetjente, för hvars och ens distrikt, aflemna förteckningar å alla dem, sorn sig till bränvinsbränning anmält, hvilka förteckningar, hvarå bör utsättas, hvilken eller hvilka månader bränvinsbränning af hvar och en ulöfvas, pannerymden och den klass, till hvilken redskapen härföres, samt huruvida den är inrättad att (trifvas med eld eller ånga, böra ofördröjligen i församlingens socknestuga eller å annat lämpligt ställe anslås.
Dessutom åligga det mantals- och skattskrif vare alt, för hvarje mantalsoch skattskrifning, inom Januari månads utgång insända dylika förteckningar till Konungens Befallningshafvande, som bör deraf lemna vederbörande del för kontroll och eftersyn, och all inom samma lid låta enahanda förteckningar tillställas tlein, hvilka skola försegling af bränvinsbrännings-redskap verkställa.
Den, som, berättigad till bränvinsbränning, sig dertill vid mantalsskrifningen antingen icke angifvit eller oek anmält sig till mindre pannerymd, än hvartill han § 9.
Alla de pannor, som af någon till bränvinsbränning berättigad begagnas, va § io. u. BevillnLarj- somt Allm.
Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Betänkande, A:o 1.
43 egt rätt, må, om lian sedermera åstundar brännvinsbränning för en del af eller för liela värdet utöfva, antingen under liela den tillåtna tiden, eller under någon af de i § 8 omförmälda terminer, anmäla sig derom hos Konungens Befallningshafvande, sorn eger att det sökta tillståndet meddela, så vida sökanden styrker sig hafva behörigen till krono-uppbördsmanrien erlagt belöpande pannerymds-afgift, beräknad i förhållande till ofvannämnde tid.
A de tiilstånds-resolulioner på tillverkning af bränvin, hvilka mellan mantalsskrifningarne sålunda af Konungens Befallningshafvande utfärdas, skola dessa, till rä!telse vid afgifts-debiteringen, låta vid hvart halfårs utgång fögderivis upprätta och till vederbörande häradsskrifvare aflemna fullständiga förteckningar, innehållande alla de uppgifter, sorn för afgifternes debitering äro af nöden.
Andra Artikeln. hriinvisislträimiiigs-rcdskapeii. § 12- Med enkel bränvinsbrännings-redskap förstås en sådan, som består af en panna för mäskens kokning, af en till pannan börande sä kallad hatt och afkylningsredskap för den uppkommande bränvinsimmans afkylande.
Hatten, inberäknadt löst eller fastsittande rör, som sammanbinder pannan med afkylnings-redskapen eller mäskvärmaren, får icke, utan med vilkor, som i § IG mom. 2 säges, innehålla mer än trefjerdedelar af pannans rymd.
Med mäskvärmare förstås en sådan inrättning vid bränvinsbrännings-redskap, i hvilken mäsken, genom den från pannan utgående ångan, förberedande uppvärmes, så att, då den derefter slås eller tappas i bränvinspannan, uppkokningen och således averkningen sker fortare än eljest.
Med rektifikations-apparat förstås den del af bränvinsbrännings-redskap, hvarigenom en större eller 'mindre del af produktens vattenhalt afskiljes under sjelfva bränvinsbränningen, så att afrinningen utkommer starkare eller mera sprithaltig, 44 Bevilln.-, Lag- samt hällni.
Rektifikations-apparat må bestå i klarkula, tallriks-apparat, eller hvilken annan inrättning sorn helst, utgöra serskild redskap, eller inneslutas i någon del af bränvinsbrännings-redskapen. § 13.
FUfsta klassen:
Beslår af enkel redskap med mäskvärmare.
Innefattande all sådan redskap, vare sig den så kallade dubbla pistoriska apparaten, eller af annan uppfinning, som icke kan hänföras till någon af de föregående fyra klasserna.
Vid bränvinstillverkning roed redskap i 3:dje, 4:de och 5:te klasserna må pannan drifvas genom eldens verkan, antingen omedelbart pä pannan, eller ock medelbart genom vattenånga från serskild panna, som antingen orngifver den förra, eller är ställd på större eller mindre afstånd från densamma; men lill redskap i I;sta och 2:dra klasserna må ånga ej användas. Beotlin.-, Lag- sam/ Allm.
Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 1. 45
I)å mäskvärmare hegagnas, må ånga hvarken från bränvinspannan, eller på hvad annat sätt som helst, insläppas uti den i mäskvärmaren inneslutna mäsken, utan blott derigenom ledas medelst rör.
Vid redskap i lista och 2:dra klasserna får hvarken i mäskvärmaren eller annorstädes lankrum inrättas, ej heller spritångorna, sedan de utgått från hattröret, ledas i uppåt gående riktning. § 14.
En hvar, som bränvinshrännings-redskap tillverkat, vare vid bot af 33 R:dr 16 sk. skyldig, innan han samma redskap frän sig lemnar, ej mindre att förse panna och hatt, äfvensom, då liist bröst, rektifikations-apparat eller mäskvärmare tillhöra redskapen, dessa sistnämnde apparater, med stämpel af sitt namn, hemvist och årtalet, då den förfärdigats, än ock att besörja, det de varda uppmätte och stämplade af dertill förordnade justerare, för hvilka tillverkaren noga bör uppgifva redskapens beskaffenhet till alla dess delar.
Då förändring af bränvinsbrännings-redskap, genom nya bottnars eller aftappningsrörs insättande, haltens ändring lill form eller rymd, anbringande af mäskvärmare eller reklitikations-apparat, eller annorledes vidtages, skall redskapen ånyo af justeraren mätas och, om rymden undergått förändring, ånyo stämplas och den förra stämpeln utplånas, samt nytt mätnings- och stämplingsbevis uttagas; och vare den, som ändringen verkställt, skyldig att, på sätt och vid ansvar, som i inom.
o A bränvinspannor af tackjern, som hädanefter gjutas, hör pannerymden och bruksstämpeln, jemte årtalet, utsättas i pannans öfre kant, vid ansvar för bruksegaren, som ofvan stadgadt är. § 15.
Till uppmätning och stämpling af nya, eller förändrade, eller förut ej uppmätta och stämplade bränvinsbrännings-redskap, förordne Konungens Befallningshafvande ett behöfligt antal af landtmätare eller justerare, och tilldele dem vissa distrikt, lämpade eiler hvars och ens hemvist; och vare, för denna förrättning sådan justerare lika ansvarig, som för målkärils justering i allmänhet. 40 Bevil/n.-, Lag- samt Allm.
Uti de städer, hvarest eller i hvilkas grannskap någon landtmätare icke är boende, må, till justerare för bränvinsbrännings-redsknpens mätning och stämpling, én magistratsperson kunna antagas. § i«. Bränvinspannor skola vid mätningen vara forsedde med löst bröst, då sådant finnes, och med batt eller stängselskifva och rör samt öfriga tillbehör, som, enligt nästföljande §, äro underkastade stämpling.
Pannans bela kubik-innehåll mates med vatten eller annat flytande ämne till öfversta kant eller läckande brädd.
Om hatten är försedd med en eller flera luckor eller någon annan öppning, än ångröret, skall den vid mätningen påsättas och redskapen uppmätas till öfversta luckans eller öppningens nedre kant, till så stor böjd, som mäsk deri kan inrymmas.
Hatten med ångrör skall äfven till bela sitt kubik-innehåll uppmätas och, om den innehåller mer än tre fjerdedelar af pannans rymd, fyra sjundedelar af öfverskottct läggas till pannerymden.
Med undantag af tackjernspannor, skall på alla pannor och dertill hörande batt eller stängselskifva, lösa hattrör, lösa pannebröst, reklifikations-apparater och mäskvärmare, ehvad dessa sistnämnda äro af metall eller träd, justeraren å hvarje af dessa delar med stämplar utmärka initial-hokstäfverna af sitt namn, årtalet, då uppmätningen skett, nummerordningen för uret u den redskap, som stämplingen undergår, samt derjemte å pannan redskapens uträknade pannerymd.
Stämpeln pä panna anbringas a halsen eller dess öfversta del5 på de öfriga ofvan uppräknade delarne a de ställen, der den blir väl synlig, utan att skada redskapen. § 18.
Justerare, som, för att mäla och stämpla bränvinsbrännings-redskap, kallas från sitt hemvist af enskild man, åtnjute derför af denne sistnämnde resekostnadsersältuing och arfvode, såsom för andra embetsförrättningar.
Kallas han åter tili BevillnLag- samt Allm.
Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 1. 47 uppmätning och stämpling af flere redskap pä ett och samma ställe eller i by eller socken, der flera redskap vid ett och samma tillfälle af honom kunna mätas och stämplas, tillkommer honom resekostnads-ersältning och arfvode endast såsom för en resa, jemte den serskilda betalning, som han bör erhålla, då mätning och stämpling sker i hans hemvist.
Sker mätningen och justeringen å det ställe, der justcraren hor och vistas, uppbäre han sex runstycken för hvarje kanna, som den mätna och stämplade redskapen innehaller.
Erforderligt handtlangarehiträde vid förrättningen må justcraren kunna af panne-egaren äska; men med behörigen justerade och krönta målkäril bör han sig sjelf forse.
Utan serskild betalning skall justerare meddela skriftligt betyg, enligt bifogadt formulär, sä väl öfver mätning som stämpling; skolande betyget upptaga en noggrann beskrifning på redskapens beståndsdelar och deras dimensioner, med utsättande af den klass, hvartill redskapen hörer, samt huruvida den är inrättad att drifvas med eld eller ånga; och skall han vid hvarje månads slut lemna Konungens Befallningshafvande del af de betyg, som under månaden utfärdats. § H)- Ej må, under något vilkor, annan del af hränvinsbrännings-redskapen än panna inmuras, hvarvid iakttages, att stämplingen alltid skall vara lätt åtkomlig; ej heller må panna och hatt mod hvarandra sammanfogas genom nägling eller lödning. § 2()- >
Innehafvare af bränvinsbrännings-redskap vare ifrån allt åtal i afseende på dess beskaffenhet fri, derest den uppgift, han rörande densamma ajlemnat vid mantalsskrifningen eller på sätt il § medgifver, finnes vara i öfverensstämmelse med stämplingen och justeraréns betyg, samt redskapens kannerymd enligt samma stämpling och betyg icke öfvers tiger den, till begagnande hvaraf itinehafvarén är berättigad.
Har hränvinsbrännings-redskapen genom oriktigt betyg af justeraren blifvit hänförd till lägre klass, än hvartill densamma rätteligen hörer, skall dock redskapens innehafvare, vid derom vppad fråga, för det löpande äret påföras den högre afgift, som för redskapens högre klass i tariffen finnes bestämd.
När bränvinsbränningsredskap befinncs vara af större kannerymd, än stumplingen och justeraréns betyg innehålla, men öfvers kottet ej öfverstiga' en femtondedel af den rymd, hvartill pannan sålunda är upptagen, och detta med skäl kan anses hafva tillkommit genom pannans nyttjande eller eldens verkan, vare justcraren fri från ansvar för felaktig stämpling och oriktigt betyg; och skall, i detta Jall, egaren debiteras för det löpande året med den högre skatt, hvartill 58 Bevil/n.-, Lag- saint Allm.
Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Betänkande, JS:o 1. (»annans ökade rymd föranleder, och redskapen genom hans försorg ånyo mätas och stämplas innan påföljande år, på sätt och under det ansvar, sorn uti § 14 utstakas. § 21.
Beträdes justerare att hafva orätt stämplat bränvinspanna eller i stämplingsbetyget hänfört bränvinshrännings-redskapen till lägre klass, än hvartill den rätteligen hörer, skall han böta 33 R:dr 10 sk. och derjemte dömas tjensten förlustig, elier på längre eller kortare tid från utöfningen deraf skiljas, allt efter domarens pröfning, huruvida förseelsen härrört af uppsåt, eller af större eller mindre vårdslöshet.
Den, som tillverkar hränvinshrännings-redskap af större rymd, än den nu tillåtna, utan att kunna styrka, det redskapen är ämnad till export eller bestämd till inhemskt bruk, på grund af Kongl. Maj:ts serskildt gifna nådiga tillstånd, bote första gången 33 R:dr 16 sk., andra gången 60 R:dr 32 sk. och tredje gången 100 R:dr. § 22.
Destilleringspannor, som af Apothekare fa lör pharmaceutiska behof använ das, böra angifvas och upptecknas vid mantals- och skattskrifning, samt mätas och stämplas, i likhet med hvad om hränvinspannor i allmänhet stadgadt är och under enahanda ansvar. § 23.
Maj:t tilläfventyrs kan finna för godt att bränvinsbränningen förbjuda, alltid vara förseglad eller inlemmad i allmänt förvaringsrum, som på landet af församlingen i sockenstämma och i stad af magistraten utses; dock må i städerna endast de inmurade paunorne förblifva i enskildt förvar.
Aflemnande af bränvinsbrännings-redskap bör ske sist å andra söcknedag efter den, då rättigheten att densamma begagna upphörer.
Försegling verkställes af dem, på hvilka sådan ankommer, utan att panne-egaren är förpligtad att sig derom anmäla. § 24‘
11 omförmäler, vederbörligt tillstånd dertill erhållit, utan gäfle härvid hvad i förestående §. i afseende å redskaps aflemnande eller försegling stadgadt är.
Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 1. 49 Hvad i denria och nästföregående § stadgas, må dock ej tillämpas på ny redskap, som är i tillverkarens vård eller på gammal redskap, som iir under arbete pä kopparslagares verkstad. §28- „
Bränvinsbrännings-redskap, som finnes å kopparslagares eller annan tillverkares verkstad eller i bans vård eller inlemnad i allmänt förvar, beböfver ej vara förseglad; men 0111 den derifrån flyttas, skall innehafvare!!, om lian ej sednast inom åtta dagar derefter är berättigad att densamma begagna, den till försegling anmäla.
Hetsamma iakltage den, sorn sig till bränvinsbränning anmält, men innehafver flera brukbara bränvinsbrännings-redskap eller delar deraf, än han till begagnande uppgifvit.
Åstundan någon att, i stället för den redskap, som lian innebar och är berättigad att bruka, få begagna annan redskap, som lian sig förskaffat, vare detta tillåtet, så vida bans uppgift till mantalsskrifning berättigar honom att sådan redskap få begagna, eller han bos Konungens Befallningshafvande dertill erhållit tillstånd; åliggande honom dock, innan lian får begagna den sednare redskapen, att låta försegla eller under allmänt förvar ställa den redskap, som han förut innehaft, eller ock inför Magistraten eller Kronobetjeningen styrka, att densamma blifvit till bränvinsbränning obrukbar gjord, eller till annan person öfverlåten. § 26- Försegling skall sålunda verkställas, att allenast pannor med fast bröst, hattar, lösa pannebröst oeh afkylningsredskap sättas ur stånd att nyttjas, så att egaren må kunna begagna de pannor, hvilka ej hafva fast bröst, till andra hushållsförnödenheter.