Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enligt Magistratens beslut den 17 Juni 1854 är under uppförande ett större sjukhus, beriiknadt för 60 sjuksängar och med boställsvåning för förste läkaren jemte rum för nödig betjening.
Såsom bidrag till detta sjukhus, som tros blifva färdigt innevarande år, äro genom enskilde subskriptioner samlade omkring 13,000 R:dr Banko. 4:o. Fattigvårds- och andra Välgörenhets-anstalter.
A) Allmänna fattigvärds-inrättningen, som, enligt Magistratens den 2 November 1847 utfärdade och den 8 Maj 1848 af Konungens Befallningshafvande godkiinda Reglemente, omfattar stadens S:t Petri och Caroli församlingar samt garnisons-församlingen, Fattigvårds-styrelsen disponerar dels följande fastigheter: l:o Ett år 57 l:o Ett ar 1806 uppfördt fattighus, som inrymmer ungefär 40 lijon; 2:o Fottig-arbetshuset, som staden sistnämnde år köpt af Kronan; 3:o von Conowska ladugården för 42 fattige; 4:o Enkefru Gersonii stiftelse för 6 enkor eller ogifta äldre döttrar efter prestmän, skollärare, ståndspersoner eller borgare; dels årliga räntan å fattigvårds-inrättningens kapitaler, äfvensom alla samma inrättning tillfallande anslag och afgifter samt det derutöfver erforderliga och efter taxering utgående fatligvårds-tillskott.
Flere förhållanden samverka till ökande af samhällets fattigvårdskostnad.
De väsentligaste bland desse äro: förtidiga äktenskap inom arbetsklassen, drvckenskapsbegäret hos mångfaldige bland manliga befolkningen af samma klass, deraf alstrad osämja inom äktenskapen och barnens vanvårdande; förut omnämnde talrika inflyttningar från andre ortpr; högt uppstegrade hushvror och dyrhet å lefnadsmedlen.
Fattigvårds-inrättningens utgifter, som år 1842 uppgingo till 10,383 R:dr 38 sk., deraf 7,538 R:dr 40 sk.
Banko taxeradt fattigvårdstillskott eller sä kallad fattigskatt, lia derefter årligen ökats och utgjorde:
' Fattig- Summa skatt. utgifter. år 185 3 8.599 15,381 1852 9,619 19,544 )> 9,823 22,185 » 1854 11,697 25.285 » 1855 15,719 24,218
Vid sistlidet års slut ägde fattigvårds—inrättningen en kapitalfond af 19,651 R:dr 42 sk. 8 rst. och derjemte en byggnadsfond af 10,846
Skulden utgjorde deremot 15,000 R:dr Banko.
Fattig-arbetsinrättningens särskilda kapitalfond bestiger sig till 9,211 R:dr 16 sk.
B) von Conowska stiftelsen, tillkommen genom särskilda gåfvobref, dels åren 1753— 4791 af Hofjunkaren D. C. von Conow, dels sedermera af åtskillige andre personer, omfattar ej mindre den här ofvannämnde von Conowska ladugården, hvarest fattige njuta bostad och bränsle jemte det åtskilliga lägenheter äro upplåtne till en skolinrättning, der fattige barn undfå undervisning af en lärare, som, oberäknadt fria ruin på stället, uppbär lön af stiftelsefondens medel, än älven ett kapital, som vid 1855 års slut uppgick till 7,979 R:dr 26 sk. 8 rst.
Banko samt dessutom O Berättelse öfver Malmöhus
' 58 hemmanet N:o 13 Vintrie, bor Istad t p§ lifstid, deraf årliga arrendet, nu inskränkande sig till sju tunnor korn, vid Jultiden utdelas till fattige.
Stiftelsen står under fattigvårds-inrättningens tillsyn, men vården och förvaltningen deraf besörjes, eldigt von Conows gåfvobref, af en magistratsperson, under kontroll af Magistraten.
C) Gersoniska stiftelsen, likaledes bär förut omförmäld, grundar sig på enkefru Sanna Maria Gersonii testamente den 2 Mars 1842, och utgöres dels af en intill von Conowska ladugården belägen fastighet, hvarest 6 å 7 fruntimmer njuta bostad, dels af ett kapital, som vid 1885 års slut utgjorde 1,580 R:dr Banko, hvars ränta är afsedd till byggnadernes underhåll.
Enligt stiftelse-brefvet förvaltas denna inrättning i förening med von Conowska stiftelsen.
D) Fa 11 irj medels-kassan.
Huruledes denna vä Igören hets-i n rä tt n ing tillkommit kan af tillgänglige handlingar icke utredas i vidsträcktare måtto, än att deruti ingått donationer af: a) en vid namn Hartman med 83 R:dr 16 sk.
Banko, hvaraf räntan årligen tilldelas 2:ne fattiga fruntimmer; b) framlidne Hans Excellens Grefve Tage Thott med lil R:dr 5 sk. 4 rst, deraf årliga räntan fördelas mellan 40 fattiga, samt c) Rvske Krigsguvernören, Generalmajoren H. Kockom med 333 R:dr 16 sk., deraf årliga räntan tillfaller ett fattigt fruntimmer, som till pensionstagare utses af donators i Malmö boende skyldeman.
Fonden, hvars öfrige räntor årligen utdelas till 20 å 30 fattige, uppgick vid sistlidet års slut till 3,511 R:dr 7 sk. 9 rst.
Kassan förvaltas af en magistratsperson under Magistratens gemensamma tillsyn och kontroll. E) Portmedels-kassan, tillkommen under den tid då Malmö var befästad och afgift erlades för färdandet genom fästdingsportarne.
Räntan af denna fond är anvisad till lön åt läraren vid skolan i von Conowska fattighuset, men då nämnde löneinkomst är otillräcklig alt betacka lönebeloppet, och kapitalbehållningen vid 1828 års slut, 1,096 R:dr 30 sk. 1 rst., oförminskad skall bibehållas, ersättes bristen i nyssnämnde lärares aflöning utaf allmänna fattigvårdens medel.
Fonden förvaltas, under Magistratens gemensamma tillsyn, af en bland dess ledamöter.
F) Tullströmska donationskassan. grundad af Handlanden Nils Tullström genom testamenten den 22 Augusti 1770 och den 3 Mars 1779.
Af räntan beräknas 10 R:dr såsom förvaltningsarfvode, 30 R:dr utdelas till 10 fattiga fruntimmer, en lika summa till 2:ne afsigkomne borgare, 20 R:dr till 5:ne obemedlade fruntimmer och 20 R:dr till en vid Lunds akademi studerande obemedlad, i Malmö född yngling.
Kassan utgjorde vid 1855 års slut 1,833 R:dr 16 sk.
Banko samt förvaltas af en bland Magistratens ledamöter under tillsyn och kontroll af Magistraten, som utnämner gåfvotagare.
G) Suellska donationen, stiftad den 30 Januari 1813 af Kommerserådet Frans 39 Suell och dess fru, född af Trolle.
Af räntan pä denna fond tilldelas årligen 66
R:dr 52 sk. till hvardera af 4 vanlottade köpmäns eller civila embetsmäns enkor samt 44 Tl:dr 21 sk. 4 rst. till hvardera af 2:ne enkor, tillhörande handtverksklassen, hvarförutan fattiga ogifta fruntimmer af nämnde samhällsklasser få, när de anses dertill värdiga, träda i enkornas pensionsstälie.
Magistraten, som har vården, tillsynen och kontrollen i afseende pä stiftelsen, hvars förvaltning ombestyres af en bland Magistratens ledamöter, besörjer utdelningen af den årliga räntan på 2:ne terminer.
Den räntebärande kapitalbehållningen var vid 1833 års slut 6,345 R:dr 21 sk.
Banko. H) Nilsonska donationen, tillkommen "genom Handlanden Bengt'Nilssons testamente den 3 Mars 1807 och Garfvaren A. Malmqvists gåfvobref den 24 Februari 1840.
Enligt gifvarnes förordnande skall räntan af donationerne tilldelas den eller dem af Nilssons efterkommande, som, efter Magistratens bestämmande och efter samråd med Nilssons i Malmö varande anförvandter, befinnas vara i så fattigt tillstånd att de behöfva andras hjelp och understöd.
Men skulle Nilssons alla afkomlingar utdö, kommer det donerade kapitalet att tillfalla ofvan omförmälda fattigmedels-kassa, samt räntan af kapitalet att delas emellan 2 eller 5 bland stadens fattige borgare.
Ränte-utdelningen sker inför Magistraten på Nilssons dödsdag, den 17 April, då räkningen för kassan granskas af dennes i staden boende anförvandter.
Kassan för valtas af en magistratsperson, och dess behållning vid 1853 års slut utgjorde 4,165 II dr 18 sk. 7 rst.
Banko. S) Möllerska donationen, hvilken tillkommit genom Guld- och Silfverarbetare!) Jacob Möllers testamente den 21 Juli 1852 af 1,000 R:dr Banko, att af Magistraten sålunda förvaltas, att, sedan en magistratsperson, ät hvilken medlens närmare vård uppdragits, i arfvode bekommit 'Aidel af årliga räntan, återstoden af denna skulle läggas lill kapitalet, hvarefter, sedan detta hunnit till 2,000 R:dr samma mynt, räntan, efter det arfvodet för förvaltningen utgått, skulle tilldelas testators brorsbarn, om någon af dem funnes deraf vara i behof, men i annat fal! trenne behöfvande enkor eller ogifta äldre döttrar efter atlidne handtverkare.
Årsräkningen granskas inför Magistraten, och vid 1855 års utgång uppgick fonden till 2,185 R:dr 8 rst.
Banko. K) Dahls k n donationen, eller den genom Fabrikören Johan Michael
Dahls testamente den 12 Augusti 1828 tillkomne fond, hvaraf räntan årligen utdelas med minst 10 och högst 20
R;dr till enkor och oförsörjda döttrar efter aflidne ståndspersoner och borgare i Malmö.
Kapitalbehållningen vid 1855 års slut uppgick till 6,66 ä R:dr 57 sk. 5 rst.
L) bjömanshuskassan förvaltas af särskild direktion; och under sistlidet år ut - 60 delades till behöfvande sjömän eller deras enkor och barn 734 R:dr 4 sk.
Vid samma ars slut utgjorde räntebärande kapitalet 9,200 R:dr Banko. M) Handels/dassens stiftelse till understöd för behöfvande medlemmar af denna klass, deras enkor, ogifta döttrar och minderårige eller bräcklige söner.
Enligt det al Kongl.
Majit den 47
Maj 1839 för denna stiftelse fastställda reglemente, skall en hvar delägare till inrättningen tillskjuta minst 8 R:dr 16 sk. såsom inträdesafgift och derjemte vidkännas årligt bidrag af 1 R:dr 16 sk. för hvarje skattskilling, hvarefter hans borgerliga skatter för samma år till staden utgå.
Denna välgörenhets-inrätlning ägde vid 1853 års slut 10,396 R:dr 10 sk.
N) llandtverlarnes understödsförening, hvars'reglemente Kongl.
Majits Befallningshafvande i Malmöhus
Län den 17 Maj 1847 fastställt, har till föremål alt lemna understöd, med vissa undantag, åt alla handtvei ksidkare i staden, som derstädes vunnit burskap och mästerskap, jemte Boktryckare, sedan de fyllt 60 år, utan afseende på om handtverk då af dem idkas eller icke och utan hänsyn till ägarnes ekonomiska ställning, äfvensom åt delägarnes enkor och barn, under särskildt be skrifna förhållanden.
Föreningens tillgångar utgöras dels af det på inrättningen vid dess stiftelse af handtverks-societetens enskilda välgörenhets-inrättning öfverlåtna kapital å 22,300 R:dr, hvilket, enligt reglementet, aldrig får tillgripas, dels ock af inträdesafgifter, 4 0 R:dr, samt årsafgifter, 6 R:dr, allt Riksgäld, jemte gåfvor och testamenten, hvarmed föreningen kan ihågkommas.
Helt understöd får ej öfverstiga 90 R:dr samma mynt.
Under sistlidet år utbetaltes i pensioner 974 R:dr 24 sk. och föreningens kapital vid samma års slut utgjorde 51,154 R:dr 18 sk. 7 rst.
Utom understöden från nu uppräknade stiftelser utdelas årligen gratifikationer
Irån åtskilliga sällskaper, såsom S:t Knuts-Gillet, Amai anther-orderi, Likbärarelagen med flere. 0) Sparbanken, hvars verksamhet är inskränkt till Malmö stad samt städerne Skanör och Falsterbo, stiftades år 1824.
Enligt upprättadt bokslut ägde den vid 1855 års slut en insättningsfond af 258,539 R:dr 40 sk.
Sparbankens egen fond vid samma tid utgjorde 21,008 R:dr 28 sk. 7 rst. nämnde mynt.
Insatte medlen tillhöra 563 ståndspersoner, 2,164 personer tillhörande arbetande och tjenande klasserne, 1,439 barn, 157 diverse verk och inrättningar samt 19 fångar.
Från sparbanken utbetalas årligen 66 R:dr 32 sk. till hvardera af Josephinas slöjdeskola, söndags- och aftonskolan samt småbarnsskolan, eller tillsammans 200 R:dr såsom frivillige gåfvor.
Till stadsskjutsens upprätthållande äro, enligt Magistratens den 19 Mars 1823 61 för stadens skjutsinrättning utfärdade reglemente, anslagne åtskilliga staden tillhörige jordar jemte en gärd i staden.
Nämnde jordar innehålla, enligt derå sednast verkställd mätning, 420 tunne- 4Vedels kappeland, nemligen:
Spillepengsmarken, åker och äng .... 94: 22,6. dito betesmark Hl: 16,5.
O06: 6,1. hvarjemte enskilde jordägare, eldigt Konungens Befallningshafvandes utslag den 24 December 1812, äro pligtige att för sine jordar vidkännas '/sidel i kostnaden för skjutsningsbestyret, och hvilket bidrag från och med är 1846 af dem fullgjorts sålunda, ull sedan från alla utgifterne för året, deruti inberäknade 666
R:dr 52 sk. såsom hyra för den gård med åbyggnader, som af inrättningen disponeras, afdragits alla inkomsterna, med undantag likväl för arrenden af ofvanuämnde lör skjutsbestyret anslagne stadsjord, en femtedel af den derefter uppkommande bristen påföres sjelfägande jorden.
Denna brist utgjorde för sistförllulna året 7,446 il:dr 25 sk. 10 rst., deraf alltså jordägarnes bidrag 1,490 R:dr Banko.
Nuvarande hästantalet vid skjutsinrättningen utgör tjugo par.
Med afseende ä det väsentliga inflytande förut i denna berättelse omnämnde hamnbyggnads-iurättning utölvat på stadens rörelse, och hvarmedelst den synnerligen bidragit lill stadens och ortens förkofran, så att staden år 1853 blifvit uppflyttad från 2:dra till lista klassens städer, torde en, om än kort, underrättelse angående samma inrättning, äfvensom namngifvandet af de män, hvilka, genom derå offrad nitisk och ansträngande verksamhet, gjort sig det allmänna förbundet, icke finnas här olämpligt.
Komitéen för undersökning af grunderna för städernas beskattning den 10 Maj 1855 till Kongl. Majit aflemnade och på uppgifter från Magistraten grundade underdåniga berättelse angående stadeu Malmö innehåller, rörande ifrågavarande hamnbyggnad, följande upplysningar: »1 äldre lider saknade Malmö en hamn i egentlig mening.
Visserligen funnos tvenne gamla pålverk, i ändamål att skydda färjelagets båtar, men de voro äfven dertill otillräcklige.
Icke ens dylika farkoster kunde således denna tiden flyta i iand, utan lågo om sommaren på ett ansenligt afstånd Irån stranden, i saknad af allt skydd, och måste om vintren uppdragas på land.
Lastning och lossning voro förenade med de största svårigheter, emedan alla varor mäste föras på höga Ilata vagnar i vattnet emellan begge pålverken ut till i sjön väntande bålar samt från Mellanheden, åker .
Vestra betesmarken .
SkjuIslyckan, betesmark 90: 20,6. 62: 6,2. 61: 3,5. 62 desse lill de pä öppna redden för stormar och sjögång blottställde fartygen.
Berförutan klagades ar 1723 att redden genom befästningsverket blifvit bortskämd oell hamnen obrukbar, sa att der, hvarest tillförene 500 tunnors lastfartyg legat, nu näppeligen en bät al 6 tunnors last kan gä fram.
Slutligen var strandbron eller skeppsbryggan aT timmer, uppförd i en tid. dä vattenbyggnadskonsten stod pä en häg ståndpunkt, städse blottställd för hafvets våldsamhet samt derföre ofta i ett bristfälligt skick.
Väl beviljade
Regeringen vid särskilda tillfällen understöd till brons iståndsättande och anbefallde således år 1618 allmogen i den närliggande orten, att för detta ändamål köra stor sten till Malmö, äfvensom 1680, att timmer af Kronans skogar skulle lil afhemtas.
Men år 1725 anmäldes, att bron genom siorm blifvit alldeles ödelagd och ruinerad samt att till dess nödiga förbättring inga me del funnos att tillgå, enär bropenningarne, hvaraf en stor del under de då förflutna fredsåren användts till brons underhåll, voro anvisade till Magistratens aflöning.
Derefter sökte staden år 1741 och erhöll genom Kongl.
Resolutionen den 23
Maj 1732 rättighet alt hemta 100 stycken ekar från kronoskogarne till pålar för skeppsbryggan, samt framställde derefter hos Regeringen anhållan om hjelp och understöd till en hamninrättning.
Men härtill svarades i Kongl. Resolutionen den 7 December 1769, att som staden största nyttan af en hamninrättning tillflyter, så må staden samma verk söka fullborda på egen bekostnad, som sedan genom hamnpenningars uppbärande kan återhemtas.» »Annu således vid denna tiden var Malmö i saknad af hamnbyggnad i egentlig mening och utan hopp om understöd från det allmännas sida för tillvägabringande af en för stadens och ortens rörelse sä maktpåliggande inrättning.
Med ansträngning af egna krafter och anlitande af de medel, som för ändamålet kunde anvisas, börjades kort derefter, eller år 1773, åtgärder att vidtagas för afhjelpande af de mest känbara olägenheter i detta hänseende.
Direktion utsågs och förslag uppgjordes lili en ändamålsenlig, efter stadens tillgångar lämpad hamnbyggnad, hvilken blef färdig år 1779.
Men denna byggnad afsåg endast inrymmande af båtar och k,unde, under dåvarande förhållanden, icke utföras i vidsträcktare skala, då hamnoch löningskassan, som äfven, efter hvad förut blifvit nätnndt, skulle bestrida aflö'ningen till åtskilliga embets- och tjenstemän, ännu år 1778 icke hade större inkomst än R:dr 1,683: 17 sk.
Allt sedermera, och synnerligast från detta århundradets början, har emellertid hamnbyggnaden i Malmö fortsatts och fortgår ännu efter den vidsträckta plan, som de lokala förhållandena medgifva och stadens betydligt stigande rörelse påfordrar, och denna hamn är numera den största konstbyggda i riket.
Kostnaden sedan 1800-talets början för de utförda arbetena och byggnaderna jemte dessas underhåll öfverstiger redan En Million R:dr Ranko.
En - 63 samt under åren 1817—1843 hade för denna byggnad utbetalls 688,337 R.dr1 20 sk 6 rst., hvaraf 282,366: 44, 11 under åren 1813 —1842; och enligt elt år 4843 uppgjordt förslag, ansågos ytterligare 552,810 R:dr blifva erforderlige för hamnens försättande i det skick sorn afsetts.»
Hamnbyggnadens grundläggning tillvägabragtes af dåvarande Handlanden, sedermera Kommerserådet och Riddaren Frans Suell, som derefter, i egenskap af hamndirektionens ordförande, ända lill sin död'år 1817 ombesörjde byggnadens fortsättning.
Sedan 30 år tillbaka innehar Handlanden och Riddaren Lorens Isac Bager befattningen såsom hamn-direktionens ordförande och har, vid ledningen af hamnens angelägenheter under de 17 sistförfluten åren, varit biträdd af Herr Majoren och Riddaren Carl Gottreick Beijer, i egenskap af hamnens ingeniör.
Oen verksamhet och drift, hvarmed hamnarbetet blifvit utför dt, samt det oafbrutna nit och den synnerliga omtanka, detta arbete erfordrat, derom upplysa hamndirektionens årligen afgilna berättelser till vederbörande embetsverk, och derom ka» äfven lemnäs vittnesbörd af en hvar, som varit i tillfälle se alla de svårigheter, hvilka lokala förhållanden medfört.
Likasom, enligt hvad här ofvan omförmälts, stadens tull-intrader ökats i mån af hamnens utvidgande och förbättring, likaså har hamninrättningens uppbörd af tolag, homnafgift och extra ordinarie inkomster, oberäknadt statsanslag, tillväxt.
Så - lunda inflöto: år 1774 Banko R:dr 404.
— — » 1788 » » 1,685.
» 1788 —1797 i medeltal årligen ... » » 2,458. — — » 1798—1807 » . . . » » 6,482. — — » 1808—1817 » . . . » » 12,419.
» 1818 — 1827 » . . . » » 13,875. — — » 1828—1837 » . . . » » 23.447. — — » 1858 — 1847 » . . . » » 33,741.
» 1848 » » 50,982.
» 1849 » » 50.346.
» 1850 » » 46,480.
» 1851 » » 49.832.
» 1852 » » 55,293. » -1853 » » 45,394.
» 1854 » » 56,372. — — » 1855 » » 67,848. — — Minskningen i uppbörden åren 1850 och 1853 härrörde från stadens hem - 64 sökelse af kolerafarsolen nämnde 2:ne är.
Uti upptagne summorne för år 1832 och de 2:ne sjstförflutne åren inberäknas dock städja för försålde hamntomter, uppgående år 1852 till 5,055 R:dr, år 1854 lill 872 R:dr och år 1855 lill 1,508 R:dr Banko.
Oaktadt desse inkomster utgjorde dock vid 1835 års slut hamnens skuld 265,779 R:dr 1 sk. 7 rst.
Redan använde kostnader för hamnbyggnaden kunna alltså uppskattas till mera än 2 Millioner R:dr Riksmynt.
De härtill i anslagsväg lemnade bidras af Staten *> 0*7 o inskränka sig till ett år 1843 afskrilvet lån å 15,000 R:dr, ett under den 50 April 1846 för 10 år beviljadt årligt anslag af 6,000 R:dr för hamnens konsolidering samt ett under den 6 Mars 1852 undfådt anslag af 50,000 R:dr allt Banko, för dockbyggnad.
I låneväg har hamnen utaf allmänna medel sistnämnde dag undfått 50,000 R.dr Banko.
Angående ifrågavarande hamnbyggnad samt öfrige af staden utförde allmänna företag, innehålla förut omförmälde Kongl. Komitéens åberopade berättelse följande upplysning och vitsord: »Jemte fortsättning af den vidsträckta och kostsamma hamnanläggningen, har staden påbörjat och oafbrutet fortsatt hamnbyggnadens konsolidering med kajer af huggen granit; uppbyggt en likaledes med stenkajer försedd kanal, som förenar ham nen med fordna fästningsgrafven; anlagt och stensatt flera öppna platser och gator med trottoarer vid hamnen; anskaffat 3:ne ångmudderverk till beredande af ökadt djup i hamnen samt till utvidgande och fördjupning af inloppsrännan, och uppfört en större byggnad till bostäder åt den vid hamnen anställde betjening och bevakning; »är 1853 påbörjat anläggningen af en shepps-reparationsdocka, för hvilken kostnaden beräknats lill Banko 179,250, deraf 50,000 R:dr såsom anslag och 50,000
R:dr såsom lån af allmänna medel erhållits; varande för denna byggnad anskaffad en pump- och en såginrättning som drifves med ånga; »anlagt chaussée å stadens östra landsväg, i sammanhang dermed byggt en jernbro med landfästen af huggen granit öfver Stora Segeå och en stenbro öfver Lilla Segeå samt utvidgat Hvellinge-vägen och med fyllning af krossad sten förbättrat södra landsvägen; »åtagit sig en årlig beskattning af 6000 R:dr Banko för stadens belysning med gas; och slutligen år 1853 påbörjat utvidgning af den vid fästningsraseringen anlagde kanal utmed stadens östra och södra sidor, hvilken kanal, sammanhängande med den på stadens öfrige sidor belägna fordna fästningsgrafven, håller 3,000 alnar i längd samt blir 50 fot bred och 7 å 8 fot djup.» I samman - 65 I sammanhang härmed bör icke lemnäs oanmärkt, att, på sätt hamndirektionens sednast afgifna årsberättelse närmare omförmäler, östra och vestra hamnarmarnes yttre sidor blifvit sistförflutne året, genom uppförde fördämningslinier, fullkomligen konsoliderade, genom hvilken fördämning erhållits en landvinning af omkring 90 tunnland.
Ihlsovården besörjes af en förste och en andre stadsläkare, lönade af staden, samt af 7 andre praktiserande läkare.
I staden finnas 2:ne apothek.
Vaccinationen beslrides under inseende af provincial-läkaren.
Polisen förestås egentligen af Borgmästaren, såsom Magistratens ordförande, biträdd af en stadsfiskal, 1 polisgevaldiger och 6 polisbetjenter.
Nattbevakningen verkställes af 24 väktare i staden och 8 vid hamnen, bland hvilka likväl endast hälften hvarje natt tjenstgör.
Värdet af brandförsäkrade byggnader i staden och å dess område utgjorde vid "1855 års slut: i Skånska Brandförsäkrings-inrättningen 3,536,610. i Städernas allmänna Brandstodsbolag för fastigheter , . . . . 19,500. i Försäkrings aktiebolaget Skandia 20,000.
Summa B:ko R:dr 5,376,110.
Å varulager, fabriksredskap, machinerier och lösören i allmänhet voro vid samma tid försäkringar beviljade uti:
Städernas bolag till försäkring af lösegendom 1,146630.
Skånska Brandförsäkrings-inrättningen 996,200.
Försäkrings-aktiebolaget Skandia 515,533.
Summa B:ko R:dr 2,458,163.
Uti stadens Sjö-assuransförening voro likaledes vid 1855 års slut 50 fartyg till försäkring antagne för ett värde af 413,500 R:dr Banko.
Slädens inkomster dr 1855:
Under Ilamnkassan, Tolag, deraf V3:delar ordinarie och '/aidel inqvarterings- Banko R:dr 9,999.
Hamnafgift af varor 42,251. » af fartyg 8,086. 50,557.
Arrenden och diverse andra inkomster 6,203.
Städja för försålde hamntomter 1,308.
Transp. 67,847.
• 9 66 Transp. 67,847.
4:de årets för anlägggning af skeppsdocka . 10,000.
10:de eller sista årets för hamnens konsolidering 6,000.
16 000 Under Stadskassan:
Vågafgift, anslagen till och indrifven af Tekniska skolan 1,111.
Arrenden af Segeqvarn och en del andra lägenheter dito dito ....
1,388.
Andre arrendeniedel 219.
Marknadsståndpenningar, anslagne Exekutionsförvaltare!! såsom sportelinkomst och af honom uppburne 175.
Jordskyld 439.
Kännelse-afgift og Försäljning af pumpstockar 681.
Tillfälliga inkomster 673.
Under Fattigvården: ränta å utlånte kapitaler 1,353.
Statsanslag 1,066.
Böter 709.
Fattigprocent af sterbhus 507.
Andel i kortstämpel-bcvillning 95.
Skådespelsafgift . . 146 Afgift för vissa utrikes varor 2,246.
Af arbetsinrättningen 1.586.
Diverse 44g Summa Banko R.dr 97,629.'
Stadens utgifter år 1855, upptagne under sina särskilde rubriker i bilagde tabell lill en sammanräknad summa af 289,104 Riksdaler.
Ofver den deribland under benämning af diverse onera upptagna summa, 183,526 R:dr, meddelas här följande Specifikation.
Hamn- och brobyggnads-, reparations- och muddrings- med (lere derför bestridde utgifter ‘ 136,059.
Broars, gators och kanalers underhåll samt torgs och allmänna platsers rengöring 15,065.
Tjurhållning ^ goo
Inköp af pumpstockar och vattenverkets underhåll 1,692.
Brandredskapens underhåll och förvarande 389.
, Transp. 153,505. 67 Transp. 133,505.
Beklädnadspersedlar m. m. åt stadens vakt- och annan betjening . . 956.
Gatulysning 6,055.
Inköp af ved til! rådhuset, inbindningspenningar, smärre reparationer och diverse omkostnader 1,368.
Kostnad för Nnvigations-skolhuset 202.
D:o för Tekniska skolan 7,111.
Riksdagsskatt 787.