Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De sålunda begärda uppgifterne blefvo derefter, enligt hvad Kongl. Älaj:t, uti nådig skrifvelse den 11 Mars 1841, bland annat gaf Rikets Ständer tillkänna, från vederbörande embetsmyndigheter infordrade, men hunno likväl ej före Riksdagens slut afgifvas och Rikets Ständer meddelas, hvadan delta inqvarterings-ärende förblef hvilande till sistförflulne Riksmöte, då Kongl Maj;t, sedan berörde uppgifter, åtföljda af kostnads-förslag och ritningar, emedlertid inkommit, uti nådig skrifvelse af den 16 September 1844 ånyo - Kongl.
Skrifvelse, N:o 57. 3 till Rikets Ständer öfverlemnade frågan om den föreslagna inqvarteringsordningen för Stockholms stad, jemte alla ärendet rörande handlingar.
I anledning häraf och då de Rikets Ständer meddelade kostnads-förslag upptogo för uppförande af kasern med öfriga byggnader för Svea artilleri-regimente, hvartill någon tjenlig, staten tillhörig, odisponerad byggnad eller tomt ej kunnat uppgifvas, en utgift al 315,000 rd:r, utom köpeskillingen 30,000 rd:r, för åtskilliga å den föreslagna byggnadsplatsen belägna, till enskildte personer upplåtna, tomter, eller tillsammans 345,000 rd:r, samt till erforderliga byggnads- och reparations-arbelen vid gardes-regementenas kaserner och stall, ett kostnadsbelopp för en gång af 82,724 rd:r 40 sk. och derjemte för årliga underhållet af berörda byggnader 5,860 rd:r allt banko, oberäknadt det bidrag härtill, som å den från staden utgående inqvarterings-ersättning för nämnda regementens gemenskap innehålles, men Rikets Ständer funnit, att medel lill bekostande af omförrnälda nya kasernbyggnad, och de ifrågaställa reparationerna å redan befintliga kaserner, icke kunde af för handen varande tillgångar beredas, samt alt frågan om kasernernas årliga underhåll af statsmedlen stöde i ett så oskiljaktigt sammanhang med den om byggnaden och iordningställandet af desamma, att dessa begge frågor icke kunde lämpligen åtskiljas, anmälte Rikets Ständer, under den 5 April 1845, i underdånighet hos Kongl. Maj:t, det några medel för ifrågavarande ändamål då ej funnos att anvisa.
Vid den 12 påföljde Juli skedd föredragning af denna Rikets Ständers underdåniga anmälan, i följd hvaraf frågan om anskaffande af kasern för Svea Artilleri-regimente tills vidare förfallit, förordnade Kongl. Majt i nåder, huru, sedan Rikets Ständer förmält sig icke kunna bevilja de för iståndsättande och underhållet af gardes-regementenas kasern- och stallbyggnader nödiga anslag, dessa dyrbara byggnader borde med de tillgångar, som kunde beredas, så vidt möjligt vore, vidmakthållas; hvarjemte och då Kongl.
Majit fann billigheten fordra, att den af Rikets Ständer vid flera Riksdagar uttalade och jemväl på städerne utom Stockholm redan tillämpade grundsatis, att statsverket borde vidkännas kostnaden för i ständig garnison förlagda truppers inqvartering och endast den så kallade servisen tills vidare utgöras af städerna, framdeles i tillämpningen utsträcktes äfven till hufvudstaden, Krigs-kollegium och Stats-kontoret, i nåder anbefallt att, på det frågan om inqvarteringens reglerande härstädes måtte vid en blifvande Riksdag, då densamma kunde åter varda till Rikets Ständers pröfning öfverlemnad, finnas uti ett så mycket som möjligt beredt skick, sig 4 Kongl, Maj:ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 57. öfver det uppgjorda förslaget till ny inqvarterings-ordning för Stockholms Stad i underdånighet utlåta samt dervid tillika utreda och uppgifva, hvad uti de förslaget bifogade tariffer må anses utgöra egentlig inqvarterings-ersättning.
Detta nådiga uppdrag hafva bemälda embetsverk numera fullgjort, och då ärendet derigenom vunnit ali den ytterligare utredning, som deråt möjligen kunnat gifvas, och således nu bör anses vara fullständigt beredl, har Kongl.
Majit velat detsamma härmed till Rikets Ständer å nyo öfverlemna, på det att Rikets Ständer må vara i tillfälle att, i fall omständigheterne sådant medgifva, bereda äfven Stockholms
Stad en behöflig lindring i dess inqvarteringsbesvär, för hvilket ändamål Kongl. Majit låter till vederbörligt
Utskott aflemna merberörde förslag till ny inqvaiterings-ordning för staden, jemte de i anledning deraf infordrade yttranden och öfriga handlingar; och vill Kongl. Maj't särskildt fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, att den af Krigs-kollegium och Stats-kontoret under Lit.
B. insända uppgift eller tarif å inqvarterings- och servismedel närmast öfverensstämmer med redan varande och af hufvudstadens inqvarteringsgifvare godkända förhållanden, äfvensom att, för den händelse hufvudstaden skulle i större eller mindre mon från den egentliga inqvarteringen befrias, angeläget är, att af det anslag, sorn i sådant afseende kan varda beviljadt, får tills vidare till årliga underhållet af gardes-regementenes kasern- och stallbyggnader utgå ett belopp, motsvarande hvad derför nu af den manskapet vid dessa regementen af staden bestådda inqvarteringsersättning med i allmänhet 2 ridr biko för hvarje man årligen afsättes, så framt icke för detta behof nödiga medel tillika varda auvisade.
Skrifvelse, N:o 57.
5 Utdrag af Protokollet öfver Landtför snar s-är enden, hållet inför lians Majit Konungen uti Stats-rädet d Stockholms Slott den 20 December Närvarande: Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Possej Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre, Statsråden:
Friherre Stael von Holstein } Munthe, Friherre Pejron > Silfverstolpe , IVcera , Friherre Gyllen gr anat, Faxe, Fåhreeus.
Chefen för Laiultförsvars-departementet Statsrådet Friherre Pejron föredrog i underdånighet handlingarne, rörande inqvarterings-skyldigheteu i Stockholm, hvaraf inhemtades: — — — — —•
Statsrådets öfrige ledamöters underdåniga tillstyrkan, täcktes Kongl. Maj:t till hvad
Departementschefen lill justering ett, i öfverensstämmelse med nu fattade nådiga beslut, uppsatt förslag lill Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer i förevarande ämne, hvilket förslag, sådant det finnes detta protokoll bifogadt, Kongl.
Majit jemväl behagade, uppå Statsrådets underdåniga hemställan, i nåder gilla samt befalla, att, i enlighet dermed, nådig skrifvelse skulle tili Rikets Ständer expedieras.
Tillander. 6 Kongl. Moj:ts Nåd.
Proposition, N:o 58.
M 58- Ank. till Exp. Utsk. den 3 Jan., kl. 5 e. m. Kongl.
Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständerj angående Rusthållarnes inom det så kallade Kungsörs län befrielse från erläggande af nu utgående losen för de räntedagsver ken, hvilka af deras egande, sunn hern man skola utgöras; gifven Stockholms Slott den 20 December iSfy.
Uli underdånig skrifvelse den 15 Maj 1845 hafva Rikets sednast församlade Ständer anfört, hurusom hos Rikets Ständer anmälan blifvit gjord, att ehuru lindring uti den, åtskillige rusthåll inom det fordna Ulfsunds eller numera såkallade Kungsörs län åliggande skyldighet att utgöra dagsverken till Kungsörs gård skall blifvit i nåder utlefvad genom Kongl, resolutionen af den 16
December 1680, detta nådiga löfte likväl icke gått i fullbordan, hvadan ock desse rusthålls-innehafvaie icke allenast varit nödsakade att årligen efter markegångspris lösa omförmälda dagsverken, utgörande ett antal af 30 på hvarje rusthåll, utan älven varit i mistning af lösen för de dagsverken, som de till rusthållen anslagna augmentshemman måst utgöra och hvilka förbehållits kronan; i anledning hvaraf blifvit föreslaget, det bemälde rusthållare måtte ej mindre hädanefter frikallas från den dem hittills ålagda dagsverksskyldighet, än ock berättigas att, oafkortadt och utan afdrag för dagsverks-skyldigheten, uppbära den för rustningen anslagda augmentsräntaj och ehuru förevarande ämne då ännu icke vunnit den fullständiga utredning, att Rikets
Ständer derpå kunde grunda ett tillförlitligt omdöme, huruvida den sålunda gjorda framställningen försenade afseende, ansågo sig Rikets Ständer likväl, när ofvan uppgifna förhållanden syntes antyda, att rusthållarne i Kungsörs län äro, i hänseende till rättigheter och skyldigheter, försatte i annan och sämre belägenhet, än rusthållarne i öfriga delar af riket, böra hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att, efter det vederbörande blifvit hörde och så framt omförmäldaj till rusthållarnes förmon väckta, förslag funnes rättvist och billigt, Kongl. Maj:t täcktes vid en kommande riksdag till Rikets Ständer aflåta nådig proposition i ämnet.
Proposition, N:o 58, 7 I anledning af Rikets Ständers sålunda gjorda underdåniga framställning har Kongl. Maj:t i nåder anbefallt Dess och Rikets Krigs- och Kammar-kollegier att, efter det vederbörande hörde blifvit, med gemensamt underdånigt utlåtande till Kongl. Maj:t inkomma; och hafva bemälde Kollegier derefter under den 16 sistlidne Oktober sig i ämnet utlåtit och tillika öfverlemnat, ej mindre de från Kongl. Maj:ts befallningshafvande i Westrn anlands län och så väl rusthålls- sorn augmenls-innehafvarne i Kungsörs fögderi infordrade serskilta yttranden, än ock det underdåniga yttrande, stuteri öfver-styrelsen, som för Strömsholms stuteri uppbär lösen för de från berörde rusthåll och augmentshemman utgående dagsverken, le inna ts tillfälle afgifva.
Maj:ts befallningshafvandes yttrande innehåller specifika uppgifter på antalet och dispositionen af de inom Kungsörs fögderi af skatte- och kronohemmanen utgående jordeboks- och hemmantals-dagsverken samt huru stor del deraf utgöres från hemman, anslagne till rusthållsslammar och augmenter vid lif-regeinents-grenadier- och hussar-corpser, och tillstyrker Kongl.
Majis befallningshafvande på anförda skäl, att rusthålls ine inom Kungsörs fögderi måtte befrias från dagsverks-skyldigheten och oafkorLadt få uppbära de dem anslagna augments-räntor.
Innehafvarne af rusthålls- och augments-hemmanen hafva, de förre instämt i hvad Kongl. Majtts befallningshafvande andragit, och de sednare gjort anspråk uppå att sjellve få åtnjuta de i deras hemmans-räntor ingående dagsverken.
Stuteri-öfver-styrelsen har i underdånighet yttrat, att enär de från rusthållen inom Kungsörs län utgående dagsverken, numera förvandlade i penningar efter markegångspris, äro anslagna till inkomst för Strömsholms stuteri samt utgöra en hufvudsaklig del af de tillgångar, som vid dess organisation blifvit påräknade, desamma äro oundgängligen nödiga för detta stuteris bibehållande i dess nuvarande skick, och komme följaktligen, i händelse de rustande skulle befrias från berörda åliggande, ett dagsverks-ersättningens värde motsvarande statsanslag att erfordras.
För egen del hafva Krigs- och Kammar-kollegierne hufvudsakligen anfört: att rusthållare i allmänhet, enligt författningarna, äro berättigade att åtnjuta hela räntan så af rusthålls- som augments-hemmanet, utom boskaps- och skjutsfärds-penningarne; att undantag från denna rusthållarnes lätt till räntedagsverkena endast egde rum i det fordna Ulfsunds eller Kungsörs län, hvilket förhållande tillkommit, ej emedan dessa rusthåll an - 8 Kongl. Maj:ls Nåd.
Proposition, N:o 58. sågos mera än andra kunna umbära berörda dagsverken, utan emedan samma dagsverken voro vid Kungsörs gård behöfliga; att den i 1680 års Kongl, resolution lofvade ersättning tilldelats 13 mantal i Kungsbarkarö socken med En tunna kronotionde-spanmål per mantal; att rusthållen vid Kungsörs kompagni af lif-regementet, i jemförelse med andra rusthåll, öfverhufvud lida af en indelningsbrist, som i det närmaste motsvaras af ifrågavarande dagsverkens värde; samt att då anledningen, hvarföre rusthållarne vid indeluings-verkets upprättande icke érhöllo dessa dagsverken, längesedan förlorat sin giltighet, enär dagsverkena numera icke vid Kungsör erfordras, rättvisa och billighet tala derför, att rusthållarne i Kungsörs län komma i åtnjutande af denna räntepersedel; vid hvilket förhållande Kollegierne anse sig böra tillstyrka bifall till rusthållarnes befrielse från erläggande af elen utaf deras egande stamhemman utgående lösen för räntedagsverkena.
Beträffande åter frågan om rätt för rusthållarne att af sina augmentshernman uppbära lösen för de i dessa hemmans ränlor ingående dagsverken, så enär af ofvanberörda nådiga resolution, den 16
December 1680, hvari ersättning för dagsverkena åt rusthållarne utlofvades, vill synas, det fråga då endast varit om nisl hälls-hemmanens befrielse från räntedagsverkens utgörande, utan att augmentshemmanen omförmälas, afstyrka Koliegierne all förändring i nuvarande dispositionen af augmentshemmanens räntedags verken, och hemställa, att lösen för dem må allt framgent till alsedt ändamål utgå.
Hvad sålunda i ena och andra afseendet förekommit har Kongl. Majit i nådigt öfvervägande tagit och vill, med stöd af den utredning rörande ifrågavarande dagsverksskyldighet, som af Krigs- och Kammar-kollegierne blifvit lemnad, samt på de af bemälde Kollegier anförda skäl, nu i nåder föreslå Rikets Ständer: att rusthållarne i det så kallade Kungsörs län må varda befriade från erläggande af hittills utgående lösen för de räntedagsverken, hvilka af deras egande stamhemman skola utgöras, under förbehåll likväl, att Rikets Ständer, i händelse den sålunda föreslagna befrielsen från omförmälda dagsverksskyldighet af Rikets Ständer medgifves, i vederlag derför åt stuteri-öfver-styrelsen, som, efter hvad upplyst blifvit, för Strömsholms stuteris räkning uppbär lösen efter markegång al rusthållshemmanen för 4,390?|:dels dagsverken, bevilja ett årligt stats-anslag af 2,012 rd:r 23 sk. 1 rst. banko, motsvarande det belopp, hvartill värdet af nyssnämnde - Kongl. Maj-.U Nåd, Proposition, N:o 58. 9 nämnde dagsverken, enligt medelberäkning af de 10 sista årens markegångspris för året uppgått, hvaremot i sådant fall, af den hemmanen i Kungsbarkarö socken närmast
Kungsör i ersättning för räntedagsverkena förunnade kronotionde-spanmål, 13 tunnor, så stor del, som af rusthållsstammarne nu uppbäres, i stället bör till statsverket åter indragas.
Hvad åter angår det af rusthållarne jemväl väckta anspråk att af sina augmentsbemman uppbära lösen efter markegång för de i dessa hemmans räntor ingående dagsverken, finnér Kongl. Majit, i betragtande af hvad Kollegierne härom i underdånighet andragit, icke skäl föreslå någon ändring uti nuvarande dispositionen af berörda augmentsliemmans ränledagsverken.
De lill målet hörande handlingar skola, till närmare upplysning i förevarande fråga, tillhandahållas det Rikets Ständers Utskott, som med samma fråga kommer att taga befattning, och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Utdrag af Protokollet öfver Landtför svar s-ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-rädel ä Stockholms Slott den 20 Decemember 1847.
Hans Excellens Juslitie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre; Statsråden:
Friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Pejron, Silfverstolpe, / Varn, F riherre Gyllen gr anat, Faxe, Fåhraus. lith. till 11.
St. Prot. 1847 cf 1848. 1 Sami. 1 Afd. 16 Haft. 2 10 Kongl. Maj:Is Nåd.
Skrifvelse, N:o 59. 2:o Vidare uppläste
Departemenls-chefen till justering följande, i öfver* ensstämmelse med förut fattade nådiga beslut, uppsatta förslag till Kongl. Majts nådiga proposition till Rikets Ständer, nemligen: aj angående rusthållarnes inom det s. k.
Kungsörs län befrielse från erläggande af nu utgående lösen för de räntedagsverken, hvilka af deras stamhemman skola utgöras; Och täcktes Kongl. Maj:t, uppå Statsrådets underdåniga hemställan, samma förslag, sådana de finnas delta protokoll vidfogade, i nåder gilla samt förordna, att, i enlighet dermed, nådiga propositionen skulle till Rikets Ständer afgå.
M 59.
Ank, till Exp. Utsk. den 3 Jan., kl. 5 e. ra.
Kongl Majis nådiga Skrifvelse till Rikets Stander, i fråga om restitution af hvad utaf hemmans-innehafvärne ä Öland blifvit i ränta för den å hemmanen på Ön fördelade utmark, från och med år 18fi, till Kronan erlagdt utöfver det nedsatta belopp, hvarmed berörde ränta, eller så kallade utmarksskatt numera utgöres; gif ven Stockholms Slott den 2o December iSfj.
Med anledning ej mindre af en utaf hemmansinnehafvarne å Öland den 5 Oktober 1838 till Kongl Maj:t i underdånighet ingifven och af Kongl. Majit under den 15 Februari 1840 till Rikets då fö rsamiade Ständers Stats-Utskott öfverlemnad skrift, innefattande förnyad framställning om upphäfvande af den årliga spanmålsränta lill sammanlagdi belopp Kongl. Maj:Is Nåd.
11 af 864 tunnor 24ihdels kappar, hvilken blifvit bestämd alt utgöras för deri mellan hemmanen på Öland fördelade utmark eller den så kallade alfvaren, än äfven af en ulaf riksdagsfullmäktige!! från nämnde ö i enahanda syftning väckt motion, anhöllo Rikets Ständer, uti skrifvelse den 5
December sislberörde år, att omförmäida å de olika hemmanen på Öland fördelade utmark måtte, på statens bekostnad, underkastas ny besigtning och skattläggning, hvarvid borde iagttagas att för sådan mark som vore af beskaffenhet att endast till bele kunna användas, hemmanen, hvilka förut å utmarken egt betesrättighet, och således icke genom en dylik marks tillskiftande vunnit större fördel, än de tillförene åtnjutit, blefve från all skatt befriade, hvaremot för odlad eller odlingsbar jord rubbning uti räntan icke borde ega rum, så framt ej densamma funnes åsatt till högre belopp, än som kunde anses motsvara den fördel utöfver betesrätten, som genom egande- och fri dispositions-rätts förvärfvande vunnits, samt att utbetalningen af utmarkskatten mätte, intill dess nya skattläggningen försiggått, fortfara, men för den nedsättning, som vid nya skattläggningen åsattes; återbäring, beräknad från och med år 1841, af statsverket utgå: förmälande Rikets Ständer härvid i underdånighet, att ehuru genom den, efter Kongl. Majt:s nådiga förordnande, år 18J5 i orten verkställda undersökning syntes utredl, att eganderällen till ifrågavarande utmark icke varit vid de äldre skatllägguingarne tagen i beräkning, hvadan ock den, i följd af utmarksfördelningen, hemmanen asalia särkilda spannmålsränta icke kunde såsom en olagligen tillkommen eller dubbel beskattning anses, det likväl numera vore tillförlitligen upplyst, att den del af utmarken, som blifvit å hemmanen fördelad och särkildt skattlagd, vore af svag beskaffenhet, så alt odling derå icke kunde med fördel verkställas, ulan marken ännu, likasom tillförene, till största delen läge öppen, emedan kostnaden för hägnad och stängsel ansåges öfveistiga fördelen af markens infredande, i följd hvaraf någon synnerlig förmån icke tillskyndats hemmanen genom fördelningen af denna utmark, hvarå betesrättighet af ålder varit hemmanen medgifven.
Sedan Kongl. Majlis och Rikets Kammar-kollegium samt läns-styrelsen med underdåniga yttranden i ämnet inkommit, biföll Kongl. Majit under den 4 Juni 1842 att hemmansegarne på Öland fingo, i öfverensstämmelse med de af Rikets Ständer föreslagna grunder, tillgodonjuta befrielse ifrån eiler lindring uti ifrågavarande, för hemmanen tillskiftad utmark bestämda, spannemålsränta, i hvilket afseende Kongl.
Majlis befallningshafvande i länet anbefalldes att låta genom landtmätare och vederbörande skatt - 12 Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 59. läggningsmän noga undersöka markens beskaffenhet och dervid föreslå den oj o o eftergift af eller nedsättning uti utmarksskatten, särskildt för hvarje hemman, som, med tillämpning af omförmälde grunder, kunde pröfvas böra ega rum, hvarefter Kongl. Maj:ts befallningshafvande egde alt, för slutligt bestämmande af berörde eftergift eller skattelindring, med undersökningsoch skatlläggnins-bandlingarne, jemte eget underdånigt utlåtande i ämnet, till Kongl, Maj:t inkomma.
Till föid af denna nådiga befallning blefvo, sedan den förordnarle skattläggnings-undersökningen hunnit fulländas, skattläggnings-handlingarne, åtföljde af Kongl. Maj:ts befallningshafvandes underdåniga utlåtande i ämnet, under den 25 Juni 1844 till Kongl.
Södra mötet med 433 tunnor 22i||:dels kappar, hvadan berörde ränta skulle nedgå från 372 tunnor lif kappar till 31 tunnor 7||:dels kappar i Norra, och från 492 tunnor 133gdels kappar till 58 tunnor 22jgS:dels kappar i Södra mötet, å hvilken ränlenedsätlning, utgörande tillsammans 774 tunnor 26j7:dels kappar, hälften råg och hälften korn, Kongl. Maj:ls befallningshafvande i underdånighet tillstyrkt nådigt bifall.
Sedan ej mindre öfver förenämnde förslag, än i anledning af gjord underdånig framställning af förre riksdagsfullmäktigen för Bonde-Ståndet i Ölands Södra Mot, Nämndemannen Pehr Jonsson, att vid återbäringen af det redan utgifna skattebeloppet måtte fästas det vilkor, att efter det å samma belopp afräknats hvad som kunde åtgå till kostnaderne för detta skattereglerings-ärendes behandling, återstoden borde användas till sådane behof, som för Ön kunde vara af gemensam nytta, Kongl.
Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium med anbefaldt underdånigt utlåtande inkommit, samt Kongl. Maj:ls förrbemälde befallningshafvande derefter serskildt öfverlemnat en utaf hemmans-innehafvarne på Öland, genom utsedde ombud, i underdånighet gjord ansökning om återbekommande af erlagd utmarksskatt för åren J841—1846, utgörande, enligt ansökningen bilagde uträkningar, för Norra mötet 16,046 r:dr 44 sk. 6 rst. och för Södra mötet 19,490 r:dr 23 sk. 11 rst., eller tillhopa 35,537 r:dr 20 sk. 5 rst. banko, har Kongl. Maj:t, efter öfvervägande af hvad i detta ämne förekommit, samt enär den vid ofvanomförmälde förnyade skattläggning å ulmarkerne på Öland föreslagna räntenedsällning icke fanns vara utsträckt utöfver hvad Kongl. Maj:t och Rikets Longi.
Skrifvelse, J\T:ij o1.). 13 Rikets Ständer, såsom allmän grund för en sådan nedsättning, sladgat och medgifvit, i nåder pröfvat skäligt att samma skattläggning lili efterrättelse gilla och fastställa.
Vidkommande den af hemmans-innehafvarne på Öland sökte och af Rikets Ständer för deras del medgifne återbäring utål statsverket al hvad från och med år 1841 blifvit af bemälde hemmans-innehafvare i ränta för den, å hemmanen på Ön fördelade, ifrågavarande utmark utöfver det belopp, hvartill samma ränta eller utmarksskalt genom Kongl, brefvet den 23 Juli innevarande år är vorden för haraliden bestämd, erlagdt, så har Kongl. Maj:t jemväl funnit godt i nåder bifalla, att så beskaffad återbäring må ega rum, dock under vilkor, att de medel, hvilka sålunda komma att restitueras, varda använda för sådane ändamål, som för Ön äro af gemensam nytta, i hvilket afseende Kongl.
Majit låter anbefalla
Dess befallningshafvande att sedan Ölands innevånare, genom lagligen valde sockne-ombud, blifvit vid sammanträde inför Kongl. Maj:ts befallningshafvande i ämnet hörde, med underdånigt förslag rörande medlens disposition på ofvannämnde sätt till Kongl. Majit inkomma; Och vill Kongl.
Majit härmed till Rikels Ständer öfverlemna, att det för den beviljade restitutionen erforderliga belopp anvisa, att i behörig ordning utgå efter den i orten gällande markegång under de år, för hvilka skatten debiterats och återbäring nu kommer att ske.
De förenämnde fråga rörande handlingar skola tillhandahållas det Utskott, till hvars handläggning densamma varder öfverlemnad; och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Brot. 1847 4' !848i 1 Sami. 1 Afd. 16 Haft. 3 14 Kongl. Maj:ts Nåd, Skrifvelse, N:o 59.
Utdrag■ af Protokollet öfver Finansä-renden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Statsrådet å Stochholms Slott den 20 December 1847.
Hans Excellens Justitie-Stalsministern, Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre; Statsråden:
Friherre Stael von Holstein, Munthe , Friherre Pejron_, Silfverstolpe j IVaini, Friherre Gyllengrenmt „ Faxe j Fåhreeus.
Chefen för Finans-departementet, Statsrådet Munthe, uppläste till justering ett, i ölverensstämmelse med Kongl. Majrls förut fattade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, i fråga om restitution af hvad utaf hemmans-innehafvarne på Öland blifvit i ränta för den å hemmanen på Ö11 fördelade utmark, från och med år 1841, till kronan erlagdt utöfver det nedsatta belopp, hvarmed berörde ränta eller så kallade utmarksskalt numera utgöres.
Maj:t behagade, enligt Statsrådets underdåniga tillstyrkan, i nåder gilla detta förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, och befallte, att, i enlighet dermed, nådig skrifvelse skulle under denna dag till Rikets Ständer aflåtas.
Maj: Is K åd.
Skrifvelse, N:o 63. 1 jn 60.
Alik. till.
Exp. Utsk. den 8 Jan. kl. 11 f. m.