Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer aflåtne nådiga proposition angående statsverkets tillstånd och behof blifvit äskade såsom anslag under fjerde hufvudtiteln för de 3:ne nästkommande åren till Topografiska corpsens arbeten och för ofvannämnde fästningsbyggnaders fortsättande, komme att erfordras redan vid årets början, då regleringen af riksstaten ännu icke kunde vara i sin helhet afgjord, af sådan anledning nu serskildt begärt, att de för meranämnde behof under år 1848 erforderliga anslag måtte, oberoende af den allmänna statsregleringen, varda med 12,000
Rdr till Topografiska corpsens arbeten, med 30,000 Rdr till Carlsborgs fästningsbyggnad och med 105,000 Rdr till fästningsbyggnads-arbetena vid Vaxholm, Carlsten och Carlskrona sä tidigt anvisade, att dessa angelägna arbeten ej, i saknad af medel, måtte, till skada för det allmänna, behöfva afbrytas, och derigenom, hvad serskildt anginge fästningsbyggnaderne, det vid dem använde kronoarbetsmanskap komma att blifva utan sysselsättning.
Hvad först beträffar anslaget till Topografiska corpsens arbeten, så, ehuru Utskottet icke ansett skäl vara för handen att, utan afseende å öfrige uppgifna statsbehof, serskildt tillstyrka beviljandet af förutnämnde anslag i dess helhet eller till det uti Kongl. Maj:ts högstberörde nådiga skrifvelse äskade belopp, har Utskottet likväl, på det ifrågavarande arbeten, som visat sig medföra väsendtligt 4 Stats-Utskottels Utlåtande, N:o 4. gagn, må kunna fortsättas intilldess, vid den nya statsregleringens uppgörande, Rikets
Ständer blifva i tillfälle att rörande de i detta afseende begärda anslag för nästkommande tre år meddela definitivt beslut, funnit sig böra hemställa, det Rikets Ständer måtte till bestridande af kostnader för Topografiska corpsens arbeten anvisa en summa af 5,000 Rdr, att af Riksgäldskontoret utbetalas.
Vidkommande de serskildta anslag, som till fortsättande under år 1848 af fästningsbyggnaderne vid Carlsborg, Vaxholm, Carlsten och Carlskrona blifvit af Kongl. Maj:t uti högstberörde nådiga skrifvelse begärde, så enär ett afbrott i de vid dessa fästningar pågående arbeten skulle, oberäknadt andra olägenheter, medföra svårighet att på lämpligt sätt sysselsätta det dervid använde kronoarbetsmanskap, får Utskottet, utan att nu ingå i hufvudsakligt bedömande af frågan, om och till hvad belopp anslag för ofvanberörde föremål må anses böra vid statsregleringens uppgörande bestämmas, tillstyrka, att, på det förenämnde fästningsbyggnader må kunna oafbrutet fortsättas, intilldess Rikets Ständer blifva i tillfälle att rörande de i detta hänseende äskade anslag för nästkommande 3:ne år meddela definitivt beslut, Rikets Ständer måtte, till utgående från Riksgälds-kontoret, anvisa för Carlsborgs fästningsbyggnad 12,500 Rd:r och för de öfriga trenne fästningarne 43,500 R:dr, det sistnämnda beloppet att af Kongl. Maj:t efter omständigheterne fördelas.
Reservationer af Herr Gripenstedt: »Mot det beslut, som Utskottet, genom den afiaggda sedelns utslag, fattat, måste jag mig reservera.
Om man vid hvarje frågas bedömande blott följer den enkla regel, att såsomskäl för eller emot, upptaga de härflytande fördelarna och olägenheterna, meri ingenting annat, så synes det mig, som Utskottets beslut, ur sådan synpunkt betraktadt, icke skulle hafva något enda giltigt skäl för sig.
Majit hade i sin nåd. proposition begärt, att de närvarande anslagen måtte utgå äfven under nästk. år, på det icke något skadligt afbrott måtte ega rum vid arbetena.
Denna begäran har Utskottet afstyrkt, och i stället härtill endast beviljat vissa inskränkta summor.
Efter hvad grund dessa summor blifvit bestämda, torde redan vara ett temmeligen svårt problem att utleta, men ännu mera oviss och tvetydig tyckes Utskottets mening vara, huru de böra användas.
Det föreslagna beloppet uppgår Stats-Ulskottets Utlåtande, N:o 4. 5 lill omkring 5/i> af närvarande årsanslag, och är, såsom Utskottet uttrycker sig, anvisadt för arbetenas »oafbrutna gång».
Huru böra nu vederbörande myndigheter tolka en sådan bestämmelse?
Skall arbetsplanen för året (ty en sådan måste ju finnas) så uppgöras, att arbetet beräknas fortgå alldeles »oafbrutet», d. v. s. i allo lika som hittills, så räcker den anvisade summan naturligtvis icke längre än omkring 5 månader, och hvarje representant åtminstone bör väl kunna inse, hvad det vill säga att leda sådana arbeten, utan att veta hvad, som får påräknas till deras bedrifvande under resten af året.
Hvem skall dessutom ansvara för förlusterna, ifall några bland arbetspersonalen, såsom troligt är, hafva accord för längre tid och måste afskedas?
Tydligast visar sig orimligheten af en sådan anslagsfördelning, i fråga om Topografiska corpsens arbeten.
Huru vill man, att dessa arbeten skola kunna anordnas med 5/12 af behofvet, enär hvar och en förstår att dervid endast kommer i fråga att börja eller icke börja årsarbetet; ty att afbryta detsamma efter 5/i2 af tiden, vore väl uppenbarligen det högsta oförstånd.
Och niira nog enahanda måtte förhållandet vara med fästningsarbetena.
Jag föreställer mig nemligen, att årets arbeten måste förberedas genom inköp af materialier, accorders ingående, o. s. v.; men huru skall allt detta, eller i allmänhet någon slags planmässighet, kunna ega rum. när sjelfva utgångspunkten för all beräkning — tillgången för året — fattas?
Utskottet har talats vidlöftigt om sparsamhet och hushållning, och jag gillar lika så fullkomligt som någon annan dessa grundsatser, men just derföre måste jag också på det högsta afstyrka ett hushållningssätt, hvarefter allt måste inrättas'för dagen, och som derigenom leder till uppenbar misshushållning med statens tillgångar.
Man har äfven ordat mycket om olägenheten, att på detta sätt partielt pröfva statsbehofven, hvilka endast i sin helhet borde betraktas.
Äfven häruti instämmer jag till alla delar; men Utskottet synes mig likaledes i denna omständighet hafva haft det missödet, att komma till ett resultat, alldeles motsatt mot sin egen önskan.
Om nemligen Utskottets närvarande förslag antages, och den nya statsregleringen för extra utgifter tager sin början från och med 1848, så är det klart, att vid början af nästa riksdag (slutet af år 1830) kommer samma olägenhet som nu ånyo att inträffa, och en supplementarkredit åter att blifva nödvändig; men om deremot Kongl. Maj:ts nådiga proposition bifalies, och den blifvande extra statsregleringen således hädanefter kommer att börja och sluta samtidigt med den ordinarie, så undvikes derigenom denna olägenhet för framtiden, till stor båtnad, så väl vid pröfningen af behofven, som vid räkenskapsföringen och granskningen.
På dessa grunder, mera antydda än utvecklade, trodde jag Kongl.
Maj:ts nådiga proposition böra bifallas, men trollformeln: »det är väl icke 6 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 4. så farligt heller», har inom Utskottet utöfvat sitt inflytande, och frambragt ett beslut, som jag hoppas icke må af Rikets Ständer godkännas.» Af Herr von Rosen: »Emot
Utskottets beslut att tills vidare eller till dess statsregleringen i dess helhet bl ifver uppgjord, nedsätta det af Kongl.
Maj:t i nåder äskade anslag för Topografiska korpsens arbeten till 5,000
Rdr, reserverar jag mig, på den grund, att ingen garanti derjemte blifvit lemnad, att återstoden af det äskade anslaget framdeles beviljas.
Häraf följer en nära nog omöjlighet, att på förhand fastställa någon arbetsplan för nästkommande år, eller dertill vidtaga några förberedande åtgärder, förr än anslaget blifver definitivt bestämdt.
Emot Utskottets fattade beslut, att lills vidare eller tilldess statsregleringen i dess helhet blifver uppgjord, i så betydande mån inskränka de af Kongl. ålaj:t i nåder äskade anslag till fortsättande af redan påbörjade fästnings- och dockbyggnadsarbeten, till hvilka arbeten föregående Ständer redan beviljat bestämda årliga anslag, reserverar jag mig, enär de af Utskottet föreslagna anslagssummor äro otillräckliga, för att på förhand uppgöra någon bestämd arbetsplan för följande året, eller dertill vidtaga förberedande åtgärder, upprätta kontrakter om levereringar af nödiga materialier, o. s. v. Utskottet hade, efter mitt förmenande, vid dylika måls behandling, bordt göra skillnad emellan nya anslag till nya föremal och fortsatta anslag till redan påbörjade, vigtiga arbeten, på hvilka sednare redan gifna anslag blifvit använde; hvilka summor onekligen blifva bortkastade, om dessa arbeten ej fortsättas och slutligen blifva färdiga.»
I afseende på anslaget till Topografiska corpsens arbeten: af Anders Andersson från Skaraborgs Län, Petter Persson från Jönköpings Län, Sven Heurlin från Kronobergs
Sta ts-TJ isie otte ts Utlåtande, N:o 5. M 6.
Ank. lill Exp.-Utsk. <i. 18 Dec. kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse rörande anslag för nya dockbyggnadens i Carlskrona fullbordan saint förändring af flintlåsgevär till gevär med slagk ru ts-antändning.
(V. A.) Kongl. Majit, som uti Dess till Rikets nu församlade
Ständer allåtne nådiga proposition angående statsverkets tillstånd och behof, bland andra för sjöförsvarets ordnande nödiga ansedde statsanslag, äskat följande belopp, att, under tre år, med en tredjedel årligen utgå, nemligen till fullbordande af den nya dockbyggnaden i Carlskrona 88,560
Rdr samt tili gevärs anskaffande och förändring 50,000 Rdr, har derjemte, uti nådig skrifvelse till Statsutskottet af den 5 innevarande månad, fästat Utskottets uppmärksamhet på nödvändigheten deraf, att frågan om förenämnde anslag till dockbyggnadens fullbordan samt förändring af llintlåsgevär till gevär med slagkrutsanländning blefve i så god tid behandlad, att, derest anslag beviljades, arbetena kunde fortsättas från början af nästinstundande år, enär det vid dessa arbeten anställde betydliga antal arbetare, hvilka med kostnad och möda blifvit inöfvade, i händelse anslag till arbetena icke blefve att tillgå, måste afskedas.
För lortsättande af dockbyggnaden i Carlskrona beviljades af Rikets sednast församlade
Ständer ett belopp af 100,000
Rdr, att under tre år med 53,333 Rdr 16 sk. årligen utgå.
Vid behandling af den nu väckta fråga rörande ytterligare statsanslag för nämnde föremål, har
Utskottet väl icke ansett lämpligt att på förhand och innan Utskottet blilver i tillfälle att uppgöra och för Rikets
Ständer framlägga förslag till reglering af statsutgifterna i deras helhet, ingå i pröfning af detta serskilda anslags större eller mindre behöflighet och 'derom afgifva yttrande; men Utskottet har å andra sidan icke kunnat undgå att erkänna, hurusom, derest bristande tillgång å medel skulle föranleda nödvändigheten att inställa det pågående dockbyggnadsarbetet och afskeda den dervid anställde och inöfvade arbetspersonal, sådant komme att, i händelse anslag för ifrågavarande ändamål sedermera blefve vid statsregleringens slutliga uppgörande af Rikets Ständer medgifvet, förorsaka en skadlig tidspillan, med (lere väsendtliga olägenheter.
Af sådan anledning och på det arbetet vid berörde dockbyggnad må kunna, intilldess Rikets
Ständer rörande förenämnde anslagsfråga fattat hufvudsakligt beslut, utan afbrott fullföljas, har Utskottet ansett sig böra föreslå, 8 Stats-Ulskottets Utlåtande, N:o 5. att, till fortsättande af dockbyggnaden i Carlskrona, en summa af 13,800 Rdr må till Kongl. Maj:ts disposition å Riksgälds-kontoret anvisas.
Vid sistlidne riksdag uppfördes, under 3:te hufvudtiteln, ett anslag af 18,000 Rdr, att med 8,000 Rdr årligen användas för flintlåsgevärs förändrande till gevär med slagkrutsantändning.
Det af Kongl. Maj:l nu äskade ofvanomförmälde anslagsbelopp af 30,000 Rdr afser deremot dels förändring, dels anskaffande af gevär för flottans behof, utan att dervid förslag meddelats rörande summans fördelning mellan nyssberörde serskilda föremål.
I öfverensstämmelse med Utskottets ofvanföre anlvdde åsigt, anser Utskottet förevarande anslagsfråga icke böra af Rikets Ständer slutligen pröfvas och afgöras annorlunda, än i sammanhang med öfriga uti Kongl.
Maj:ts nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof ifrågaställde statsutgifter.
Då emellertid förenämnde gevärsförändrings ändamålsenliga verkställande onekligen hos arbetaren förutsätter en utbildad konstfärdighet, som i allmänhet icke kan utan en längre tids öfning förvärfvas, torde skäl icke vara förhanden att, innan Rikets Ständer meddelat sitt definitiva beslut, i fråga om beviljandet af det utaf Kongl. Maj:t nu äskade belopp, entlediga de vid flottans verkstäder med nyssberörde arbete sysselsatte och deruti inöfvade personer; i följd hvaraf och på det nödiga medel ej må saknas för arbetets fortsättande intill denna tidpunkt, Utskottet hemställer, att Rikets Ständer måtte, oberoende af det beslut, som i afseende på det äskade anslagets fortfarande kan af Rikets Ständer framdeles fattas, till ifrågavarande gevärsförändrings verkställande för flottans behof anslå ett belopp af 2,800
Rdr att af Riksgälds-kontoret utbetalas.
Reservationer af Herr Gripenstedt och Herr von Rosen, som åberopade sina vid utlåtandet M 4 fogade reservationer.
Af Herr Ehrenstam.
STOCKHOLM, tryckt hos l. j. hjerta, 1847. Stats-Utikottets Memorial, N o 6. 1 N:o 6.
Ank. till Exp. Utsk. den i5 Dea., kl. t e. tn.
Memorial angående ersättandet af de tillökade riksdagskostnaderna Jör Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän.
R:gs Afd. 1 ill följd af väckta motioner inom Riiderskapet och Adeln af Herr <v. Troil, Sam.
Gustaf, och inom Borgare-ståndet af Herr Schartau, åligger det Stats-Utskottet, att föreslå den Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän tillkommande ersättning för de ökade utgifter och kostnader, som de i egenskap af Riksståndens Ordförande måste vidkännas; och då, med utöfningen af nyssnämnde maktpåliggande befattningar, vida betydligare kostnader ovillkorligen äro förenade, än de som i allmänhet åtfölja riksdagsmannakallet, anser utskottet dessa tillökade kostnader jemväl under innevarande riksmöte böra utaf allmänna medel ersättas.
Hvad beloppet af denna ersättning åter beträffar, så och enär utskottet tror sig med full säkerhet kunna antaga, att någon egentlig representations-skyldighet lika litet under denna som under sednare riksdagar skall ifrågakomma, finner utskottet icke något skäl att föreslå förändring i de ersättnings-summor, som under sist hållna tvenne riksmöten varit för samma ändamål bestämda; Stats-Utskottet får derföre hemställa: att Rikets Ständer, såsom godtgörelse för de Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän i omförmälda egenskap åliggande ökade riksdagskostnader, må bevilja för livar och en af dem ett anslag, i ett för allt, af Fyrahundra Riksdaler i månaden, att utgå från riksdagens början oell lill dess slut.
Bih ull R Si.
Prot 847 och 1848, 4 Samt. t Afd. 3 Hafi. i 2 Stats-Utskottets Memorial j N:o 7. N:0 7.
Ank. till Exp. Utsk. den i5 Dec.j kl. 1 e. 1». Memorialj angående
Riksdagskostnadernes bestridande.
Rglds.
Med anledning af inom Höglofl.
Ridderskapet och Adeln utaf Herr von Troili Sam.
Gustaf och inom liögv.
Preste-ståndet af doktor Björkman väckta och till Stats-Utskottet remitterade motioner angående de för innevarande riksmöte erforderliga utgifters omedelbara utbetalande af Riksgälds-kontoret, och då hvad i sådant hänseende under sednast förflutna riksdagar varit stadgadt, jemväl nu synes böra iakttagas, helst skrifmaterialier, jemte öfriga effekter för riks-slåndens och utskottens behof redan, genom nämnde kontors försorg, blifvit anskaffade och af dess medel godtgjorda, får StatsriUInskottet, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers vid 1840—1841, samt 1844 —1845 års riksdagar meddelade föreskrifter, föreslå: 1:0 att alla på Rikets Ständers beslut grundade utgifter för denna riksdag må utgå af Riksgälds-kontorets härtill disponibla medel, och, under behörigt iakttagande af samma beslut, omedelbart från detta verk till vederbörande utbetalas; 2:0 att likaledes sådane af innevarande riksdag föranledda utgifter, som i anseende tili deras föremål eller beskaffenhet, och i likhet med hvad som under Rikets Ständers sednaste sammanvaro, egde rum, dels redan blifvit, dels framdeles under riksdagens lopp varda af Kongl. Majit i nåder godkända och å Kongl. Statskontoret anvisade, må, efter erhållna rcqvisitioner och anställd gransk ning af derför aflemnade verifikations-liand lingar, Kongl.
Statskontoret af Riksgälds-kontoret godtgöras; 3:o att, beträffande serskildt utbetalningarne af de Riks-ståndens och utskottens sekreterare samt kansli- och vaktbetjening tillerkända arfvoden och traktamenten, dessa utbetalningar må verkställas i enlighet med specifika uppgifter å bemälde betjening, undertecknade, för Riks-stånden, af hvarje stånds Talman, och, för utskotten, af hvarje utskotts ordförande; och 4:o att då tillfälliga utgifter, som till riksdagskostnaderna måste hänföras^ inom Riks-stånden eller utskotten förekomma, räkningarne derå Slats-Vtskottets Memorial, N;o 8. 3 bora, före desammas liqviderande af Riksgälds-kontoret,’ vara a t Resterade af vederbörande Talman eller utskotts ordförande.
För den händelse, att Rikets Ständer bifalla hvad Utskottet nu föreslagit, får Utskottet tillika hemställa: att Rikets Ständers beslut, angående riksdags-utgifternas besörjande och godtgörande af Riksgälds-kontoret, måtte varda hos Kongl. Maj:t i underdånighet. anmäldt, äfvensom att Utskottet måtte, , för samma besluts verkställande, fa sig uppdraget meddela Fullmäktige underrättelse, ej mindre örn hvad Rikets Ständer uti ifrågavarande hänseende nu komma att besluta oeh förordna, än oek om de serskilda beslut och föreskrifter, som Rikets Ständer, i riksdagskostnaderna rörande frågor, framdeles kunna finna för godt att meddela.
Ank. till Exp Utsk. den 2 1 Dec. 1847, kl. 1 e. m.
Memorial, angående förskott å ajlöningenför den hos Riks-Stän den och Utskotten anställde betjening.
Uti skrifvelse till Stats-Utskottct af den 9:de innevarande månad, hafva Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän, ehuruväl Riks-ståndens och utskottens sekreterare, jemte den i Stånds-kanslierne och utskotten under denna riksdag tjenstgörande personal, enligt riksdagsordningens 24 §, först vid riksdagens slut voro berättigade att af statsmedlen erhålla en efter göromålefis vigt och mängd lämpad vedergällning, för hvars bestämmande behörig grund ännu saknades, dock föreslagit, att, enär äfven under innevarande riksmöte Mere bland denna personal torde vara i behof att, innan aflöningen kunde slutligen bestämmas, komma i åtnjutande af någon del deraf, följande för månad oeh från hvars och ens inträde i tjenstgöring beräknade belopp måt te såsom förskott å ifrågavarande aflöning utbetalas efter hvarje lyånads slut, 4 Ståts-Utskottets Memorial, ZV.-o S. Hos Högl.
Ridder skåpet och Adeln: till Riddarhus-sekreteraren R:dr Banko 200: — — „ |7 äldste kanslister eller notarier, hvardera 90: ,, 6 andre kanslister, hvardera 60: — — Hos Högvördige Preste- Ståndet: till sekreteraren . , 200: — — „ 1 notarie 90: — — 8 kanslister, hvardera 60: — — Hos Vällojl Borgare-Ståndet: till sekreteraren ....
„ 4 notarier, hvardera „ 6 kanslister, hvardera Hos Hedervärda Bonde Ståndet: till sekreteraren : 266: 32. — „ 4 notarier, hvardera 90: — -- „ 14 kanslister, hvardera 60: — — Hvarförutan Herr Landtmarskalk en och Herrar Talmän, beträffande aflöningen för den hos Riks-stånden anställde vaktbetjening, bestående hos Ridder skåpet och Adeln af 6, hos Pr este-ståndet af 4, hos Borgare ståndet af 5 och hos Bondeståndet äfven af 3 personer, föreslagit, att, i likhet med hvad vid flere föregående riksdagar iakttagits, aflöningen för denna betjening måtte nu genast definitift bestämmas; att från tjenstgöringens början utgå med En Riksdaler 16 sk. banko om dagen för hvarje vaktbetjent samt vid slutet af hvarje månad utbetalas.
Likaledes och under åberopande af utskottens ordförandes inhemtade meningar, hafva Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän, uti en tili Statsutskottet jemväl aflåten serskild skrifvelse af samma dag, föreslagit, att intilldess den, sekreterarne och kansli-betjeningen hos utskotten tillkommande vedergällning, kunde i öfverensstämmelse med omförmälda grundlags-stadgande varda bestämd, nedanstående äfven för månad beräknade belopp måtte såsom förskottfderå, från hvars och ens inträde i tjenstgöring, efter slutet af hvarje månad utbetalas, nemligen: till sekreteraren hos Stats-Utskottet R:dr Banko 133: 16. — „ sekreteraren hos de öfrige utskotten, äfvensom sekreteraren hos 200: 90: 60:
Stuts- Utskottets Memorial, N.o S. 5 lies Stats-Utskottet för Riksgälds-verket rörande ärender, hvardera 116: 32. — till notarierne hos Stats-Utskottet samt den derstädes anställde kamereraren, hvardera .
. 80: — — „ notarierne hos de öfriga utskotten, hvardera ..... 70: — — „ kanslisterne hos Stats-Utskottet, hvardera 60: — •— „ kanlisterne hos de öfriga utskotten, hvardera 50: — — Hvad åter beträffade vedergällningen för den hos Utskotten anställde vaktbetjelling, så innehåller Ilerr Landtmarskalkens och Herrar Talmans förslag, att denna betjenings aflöning måtte vid innevarande, liksom vid föregående riksdagar, nu genast defuiitift bestämmas, samt få beräknas och utgå med enahanda belopp oell på lika sätt, som för Riks-ståndens vaktbetjening är vordet föreslaget eller med En Ralr 16 sk. om dagen för hvarje vaktbetjent, från början af dess tjenstgöring. l)å den i Riks-ståndens kanslier och hos utskotten anställde tjenstemannapersonal under sednast förflutna trenne riksdagar fått förskottsvis, vid hvarje månads slut, uppbära en del af den bemälda personal, enligt Esta mom. i riksdagsordningens 24 §, vid riksdagens slut tillkommande aflöning, så anser sig Stats-Utskottet böra tillstyrka: att, i öfverensstämmelse med hvad sålunda förut varit medgifvet och nu blifvit föreslaget, vissa för månaden bestämda förskotter å denna aflöning jemväl under innevarande riksdag må, efter slutet af hvarje månad, l’å till Vederbörande utbetalas.
I afseende på de af Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän föreslagna beloppen af ifrågavarande förskott, får Utskottet upplysa, att, med undantag af det för Bonde-ståndets sekreterare föreslagna aflönings-förskott, dessa belopp öfverensstämma med de för samma tjenstemän under Rikets Ständers sednaste sammanvaro bestämda samt till dem utbetalda förskotter; och då den för nyssnämnde sekreterare med 66
R:dr 32 sk. i månaden föreslagna förhöjning synes vara skäligen påkallad genom de serskilda hyres- och ökade lefnadskostnader, denne tjensteman, hvilken icke, i likhet med hans närmaste företrädare, är i hufvudstaden bosatt, måste vidkännas, får Utskottet Jemväl tillstyrka: att merberörde förskotter må utgå med de belopp, som blifvit föreslagna och här ofvan finnas uppgifna.
Beträffande åter den hos Riks-stånden och Utskotten tjenstgörande vaktbetjening, så enär dess aflöning äfven under denna riksdag synes böra betih. lill R.
Vrot. 1S47 och 1848 , 4 ' Afd. 3 [luft. 2 6 Ståts-Utskottets Memorialj No 8. stämmas till enahanda belopp, som densamma sedan längre tid tillbaka utgjort, och då de skäl, hvilka tillförene föraxrledt Rikets Ständer att redan vid riksdagarnes början fastställa den vaktbetjeningen tillkommande aflöning, fortfara att vara gällande, anser sig Utskottet likaledes böra understödja det framställda förslaget, att dagstraktamentet för de hos Riks-stånden och utskotten under innevarande xiksdag anställde vaktbetjenter må bestämmas till ett belopp af En Riksdaler 16 skilling banko för livardera, och efter hvaije månads slut till dem utbetalas.
Vidkommande slutligen deix tid, hvarifrån samtliga nu tillstyrkta aflönings-forskotter och dagtraktamenten böra beräkixas, så hemställer Utskottet, att, på sätt föreslaget blifvit, dessa föi’skotter och traktamenten må utgå och beiäknas fråix och med den dag vederbörande i tjenstgöring inträdt; viljande Utskottet, vid afgifvandet af dess förslag angående oftanänmde aflönings slutliga bestämmande, meddela sitt yttrande i afseende å tiden för densammas upphörande, äfvensom rörande öfriga härmed gemenskap ägande frågor.
STOCKHOLM, ecksteinskä boktryckeriet, 1847.
Slats-Ut skottets Utlåtande > Njo p. Nio 9.
Ank. tilt Exp. Utsk. den 3i Dec. 1S47, kl. 1 e. m.
Utlåtande i anledning af Kongl Maj:ts nådiga proposition angående staden Marstrands utseende till etablissement för vestra sjöförsvaret. (U. A.)