Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skulders totala belopp» sorn till Liqvidation förekommer, och hvilka Obligationer skola inlösas på fyra år, att räkna från utgifniugs-dagen, med en fjerdedel årligen, så att till exempel för en Tre-procents DiscontEevers å 500 R:dr, erhålles detta år contant 100 R:dr, år 1819 likaledes 100 R:dr, år 1820 B:dr 100 och så vidare, eller 100 R:dr om året.
Ridderskapet och Adeln, samt Hedervärda Bonde-Ståndet sins emellan öfverenskomma om sammanjämkning af deras skiljaktiga Beslut, i afseende på rabatten samt Terminerne till Obligationernes inlösen, så att pune hela alternativa meningar må kunna till Förstärkta Utskottens afgörande framställas. Stats- och Bänto -Utskottens Betänkanden. 1847 7:de Punkten, angående blifvande öfverskott uti Götha Canal Bolags; samt Malmö Discotiter, är godkänd af samtlige respective Riks-Stånden, och endast, i afseende på redactionen, tillägg gjorda'af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde - Ståndet.
Skolandes detta förtydligande iakttagas vid författandet af Forsla; get lill de reglementariaka föreskrifterne.
1 0 -de Punkten.
Enligt denne punkt, skulle alla af Direc; tionen öfver Götheborgs Discont på Banken dragne, ordent igen bokförde och bland Allmänheten utelöpande Assignationer, vid uppvisandet, till fulla beloppet med Banco Sedlar inlösas, så snart denna inlösen blifvit kungjord.
Punkten är väl hufvudsakligen gillad af samtlig-e respective Riks-Stånden, men med den förändring af Höglofl.
Ridderskapet och Adela samt Hedervärda Bonde-Ståndet, att, i stället för Banco-Sedlar, skulle det heta:
Banco- eller deremot svarande Riksgäld?
Sedtur.
Härvid anse förenade Utskotten sig böra åberopa hvad, i afseende på 3-:dje punkten, rörande Götha Canal Bolags samt Malmö Disconters Assignationer, redan blifvit anfördt och föreslagit. 11.-te Punkten.
Denne punkt lyder sålunda: ”Götheborgs liisconts öfrige Skulder liqvideras till fulla beloppet med Riksgälds Contoirets Obligationer, på 5 år, att räkna från den dag, Utredningen *3 §4$ Stats- och Banko-Utskottens Be.tlink anden. blifvit tungjord att taga sin början, roed
En femtedels årlig afbetalning, och Sex piocents ärlig ränta.” — Och lyder som föijer, den här* med i närmaste sammanhang stående iz'.te Punkt.
”På alla de uti nästförestående Punkt om* förmälde Skulder godtgöres den uti sjelfva Förbindelsen utsatte
Fänta till den i November 1817; hvaremot desse samma Skulder, (med undantag af Bankens fordran för Creditivet af 200,000 R:dr) ifrån nyssnämnde dag, elier den i November 1817, löpa med Sex procents Ranta, med mindre Capitalen skulle vara uppsagde, inom den 1 October 1817; i hvilket fall enahanda ränta af Sex procent beräknas från förfallodagen; kommandes alia upplnpne Xnteressen till den dag, under hvilken Riksgälds - Contoirets Obligationer skola utgifvas, att sammanslås med Capitalen.” X anseende till 11, punkten, har Högled, Ridderskapet och Adeln beslutat, att ifrågavarande Capital-Skulder' skulle liqvideras till fulla beloppet, pa det sätt, att hälften inlöses genast med Riksgälds-Sedlar, och för andra hälften utgifvas Riksgälds-Contoirets Obigatiorer, ej på. högre, än 100 R drs valeur, hvilka sedermera inlösas på Fem Terminer under loppet <tf 2 2 ar, med En femtedel hvar Sjette månad utan ränta.
Hedervärda Bonde-Standet, som närmast instämt med Höglofl.
Punkten, har beslutat, att Skulderne skulle liqvideras på enahanda sätt^ Stats- och Banko.Utskottens Betänkanden. 1849 som 1 4. punkten, angående Götha Canal Bo-' lags- samt Malmö
Discoriter omförmäles, dock utan rabatt, och i följd häraf till hä ften genast godtgöras roed Riksgälds’- Coritoirets Sedelmynt och för andra hälften utgifvas samma Contoirs Obligationer, ställde på 2* års betalningstid, och ej på högre, än 100 R:drs valeur, men väl derunder.
Högvördige Preste-Ståndet och Vällofi. Borgare-Ståndet hafva gillat 11. punkten, roed undantag af hvad angår den deruti omförmälde Sex procents ränta samt aberopat deras vid 12 punkten mnddeldte Utlåtande, hvilket hos desse begge Stånd lyder, som föjer: 5’På alla Götheborgs Discont - Verks , emot ränta löpande Skulder bör, på sätt Utskotten, föreslagit, godtgöras den uti sjelfva Förbindelsen förskrifne ränta till den 1 November 1817; hvaremot desse Skulder (roed undantag af Bankens fordran för Creditivet af 200.000
R:dr, hvarom Beslutet följer vid 14. punkten) ifrån, nyssnämnde dag, eller den 1 November 1817, böra löpa med Sex procents ränta årligen? derest icke Capitalen skulle vata uppsagde inom. den 1 October 1817, i hvilket fall enahanda ränta af 6 procent komme att beräknas ifrån förfallodagen, och hvilken ränta skall intill den dag, som af Riksgälds - Contoiret fastställes, till utbyte af Discont-Verkets Obligationer, varda till så stort belopp, sorn då vore upplupet, 1U qviderad med Discontens medel, så att Riksgälds - Contoiret ej komme att taga befattning^ roed annat, än Capital - Skulden.
Hvarförutan det i öfrigt bör åligga Götheborgs Discont Bo> 1850 Stalf och B ant o-Utskott ens Betänkanden. lag, att, så snart slutliga utredningen af
Disconten skett, och innan någon utbetalning åt Actie -Egarne får ega rom, gälda uppå samtlige denne Disconts Obligationer ränta till det belopp, Discontens tillgångar medgifva, dock icke ofver Sex procent om året, att räkna från den dag, å hvilken Riksgälds-Contoirels Obligationer blifva daterade, och intill de dagar, då samma Obligationer till inlösen förfalla.’ 12.
Punkten är liel och hållen bifallen af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, och äfven af Hedervärda Bonde - Ståndet blott med den förändring, att, i stället för att punkten mot slutet innehållerj kommandes alla upplupne Interessen till den dag, under hvilken Riksgälds-Contoirets Obligationer skola utgi/vas, att sammanslås med Capitaten, skulle det heta: kommande alla upplupne Jnteresseii till den dag, under hvilken RiksgäldsContoirets Liqvidation börjas, att sammanslås med Capitalen.
Då respective Riks-Ståndens, i afseende på it. och 12. punkterne, fattade Beslut, mot hvarannan jemföra», så förekommer aldraförst den skiljaktighet, att 2
Ridderskapet och A' deln samt Hedervärda Bonde - Ståndet beslutat, att Skulderne skulle genast till hälften betalas med Riksgälds-Sedlar, och andra hälften Stats- och Banko-ZJtskottens Betänk anden. 18 51 liqvideras med Riksgälds-Contoirets Obligationer, förfallne till inlösen efter
Två och Ett halft års förlopp; hvarvid dock, i afseende på nyssnämnde Obligationers förfalio-tid, den skiljaktighet emellan Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet förekommer, att, enligt Höglofl.
Ridderskapets och Adelns Beslut, skulle de inlösas på 5 Terminer under loppet af ;§ år" med en femtedel hvar Sjette månad utan ränta, men, enligt Hedervärda Bonde-Ståndets Beslut, på en gång.
Enär nu, i afseende på sjelfva hufvudfrågan, huruvida nemligen Capital-Skulderne skola till deras fulla belopp liqvideras med Riksgälds-Contoirets Obligationer eller till hälften nied Contant, förhållandet ar enahanda, sorn med Götha Canal Bolags- samt Malmö Disconters Skulder, anse Förenade Utskotten sig böra tillstyrka enahanda sammanjämkning, sora vid 4:de punkten är föreslagen, att nemligen den femtedel, som, enligt Utskottens Förslag, skulle förfalla till betalning nästkommande år, må genom anticipation contant godtgöras detta år, så fort Jjiqvidationen uti Riksgälds-Contoiret kan taga sin början, och i följd häraf Obligationer endast utställas fö* de återstående Fyra Femtedelarne, hvilka Obligationer inlösas på Fyra år, att räkna från utgifningsdagen med En Fjerdedel årligen.
Men, derest de respective Riks-Stånden icke skulle förena sig om den nu föreslagne sammanjämkning, torde Höglofl. Ridderskapet och Adeln, samt Hedervärda Bonde-Ståndet finna nödigt, att sins emellan öfverenskomma 1852 Stats- och Banko-Utskottens Betänkanden. om undanrödjande af den skiljaktighet, som är uti deras Beslut, i afseende pa Obligationernes betalnings-termin , pä det anie liela alternativa meningar till Förstärkta Utskottens afgörande må kunna framställas.
Beträffande frågan om räntan å Götheborgs — .
Disconts Skulder, så äro samtlige respectiv® Riks-Ständens Beslut sammanstämmande deruti, att, enligt Förenade Utskottens Förslag, Interesse skall beräknas'och godtgöras till den dag, Xiiqvidationen kan taga sin början, och under hvilken samtlige Riksgälds-Cbntoirets Obligationer komma att utfärdas; dock hafva Högvördige Preste-Siåndet och Vällofl.
Borgare-Ståndet, på sätt förut är anfördt, uttryckligen förklarat, att desse Interessen ick« skola, efter Utskottens Förslag, sammanslås med Capitalen, utan liqvideras af Discontens medel,"så att Riksgälds-Corttoiret icke skulle komma att taga befattning med annat, än Capital Skulden.
Vid detta förhållande, torde Förenade Utskotten få föreslå, att, utom hvad angår Bankens Creditiv-fordran, 11. och 12 punkterne i al t öfrigt må bibehållas oförändrade, så framt nu varande
Discont aflemna deras förbindelse, att en för alla och alla för en ansvara Riksgälds-Contoiret för all den förlust, som Riksgälds-Contoiret, vid Utredningens slut, möjligen skulle kunna komma att vidkännas på sitt förskott till ränte-betalningar.
Directeurer icke skulle vilja ikläda sig en så beskaffad Förbindelse, kommer med ränte-betalningen att förhållas, enligt Högvördige Preste-Ståndets och Stats- och Banko-Utskot(ens Betänkanden. 1855 Vallöf!.
Borgare-Ståndets vid 11. och 12. punkterne fattade, här frammanföre intagne, sammanstämmande Beslut. 14.de Enligt denne punkt, skulle Bankens Creditiv-fordran af 200,000 R:dr fortfara att löpa endast med den förskrifne räntan af Tre procent, hvaremot denna fordran skulle komma» att, i likhet med Discontens andra Skulder, liqvideras till
Denne punkt är bifallen af Höglofl.
Riddexskapet och Adeln, samt på sådant sätt antagen af Högvördige Preste-Ståndet och Vallöf!. Borgare-Ståndet, att Bankens Creditiv-Fordran hos Götheborgs
Discont af 200,000 R:dr skulle intill Octroy tidens slut, den 26 nästkommande October, fortfara, att löpa med den förskrifna räntan af Tre procent; äfvensom denne fordrans Capital- belopp borde, 1 likhet med Discontens andre Skulder, liqvideras till En femtedel hvarje år; och skulle, efter Octroy-tidéns utgång; Banken, i afseende på räntan å detta begagnade Creditiv, njuta lika rätt med Discontens öfrige Fordrings-ägare.
Hedervärda Bonde-Ståndet- har åter stanä nät i det Beslut, att Bankens Creditiv-fordran af 200,000 R:dr skulle fortfara, att löpa endast med den förskrifne räntan af Tre iprocent, samt liqvideras, i den mohn Discontens tillgångar inflyta och liqviden med de privat?
For drings-Egarne medgifver.
, Då nu 2:ne Stånd, nemligen Högvördige Preste-Ståndet och Vällofl. Borgare-Ståndet, sam - Statt' och Banko-Vistonens Betänkanden.’ manstämt deruti, att Banken,Jefter Octroy-tiden* utgång, bör åtnjuta ränta, i likhet med de öfrige Fordringsegarne, hvilken ränta, efter hvad desse Stånd vid 12 puncten yttrat, skulle kunna komma att öfverstiga
Tre procent om året, men Höglofl.
Bidderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet ansett endast
Tre procents ränta böra beräknas, äfven efter Octroy-i tidens utgång, och Hedervärda Bonde-Ståndet härvid tillagt, att Capital - Fordringen skulle komma att liqvideras, i den mohn Disconten* Tillgångar inflyta och liqviden med de private Fordrings-Egarrie inedgifver; Så hafva Förenade Utskotten, med afseende härå , skolat vördsamligen föreslå, att samtlige respective Riks* Stånden förena sig uti det Beslut, att Bankens Capital-Fordran för Creditivet af 200,000 R:dr liqvideras på enahanda sätt, som Discontens dfrige Skulder, (med undantag af Assignationer* ne, om hvilka serskildt Beslut är fattadt), och att den Banken tillkommande ränta ovilkorligen utgår efter
Tre procent om året, samt, derest, vid utredningstidens slut, tillgång skulle finnas, bör Banken, i likhet med öfrige Fordringsegare , undfå fyllnaden i Sex procents ränta, hvilken dock icke utfaller, förr än Sex procents ränta, beräknad till utredningstidens slut, kunnat åt Actie-Egare utdelas. i$.de Punkten, angående Fordringar ho* Götheborgs
Discont, hvilka aro använde eller ytterligare blifva använde uti Liqvider af Skulder till nämnde Discont, kommer att inrättas efter det definitiva Beslut, sorn, i afseende p* Stats- och T anka- Utskottens Betänkanden'. 1855 11 och 12 puncterne, af Rikets Högloil.
Ständer vidtages. 16.de Härvid anmärkes blott, att det förtydligande, som j:ne af de respective Rikstånden pröfvat nödigt, skall varda iakttaget uti de reglementarisk;! föreskrifter, hvilka komma att Rikets Höglofl:
Alla öfrige nu icke omförmälde punkter hafva förenade Utskotten funnit vara bifallne, dels af samtlige Riks-Stånden och dels genom 3:ne
Stånds sammanstämmande Beslut, så att serskildt utlåtande öfver dem icke kan ärfordras.
Sockholm den 17 Junii 1818, Utdrag af Protocollet häUit hos Rikets Höglofl.
Ständers sammansatte Statsoch Banco-Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 17 Juni i 1818, "V^id 4:de Puncten uti Höglofl.
Stats- och Banko-Utskottens förslag till jemkningar i vissa delar af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande utredningen af Götha Canal-Bolags- Malrnöocli Götheborgs Disconter gjorde Herr Borgmästaren Holm följande Reservation: ”Utskotten hafva ej magt att föreslå någoU jemnkning i andra fall än deri Riks-S änden äro skiljakiige i sine Beslut.
Nu befinnes, att Preste- och Borgare-Stånden beslutat, att Götha Canal- och ;i85ö Stats-och Banko-Utskottens Betänkanden.
Disconters 3 procents sedlar och afskrifnings-räkningar skola inlösas om 5 år med ^nlels afbetalning årligen, och hvarmed början skulle göras nästa år.
Deremot hafva Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet enstämmigt beslutat, att hälften skulle inlösas genast och den andra hälften om a§ år, sålunda att, enligt Bonde-Ståndets beslut, skulle den då betalas på en gång, men enligt Ridderskapets och Adelns be" slut på 3 serskildta Terminer.
I afseende-på första hälften är således 2 Stånds beslut emot 2 Stånds.
Häruti kan således ingen jemnkning äga rum, utan bör deni na fråga afgöras uti förstärkta Utskotten, så vi* da ej något af Riks-Stånden dessförinnan frångår sitt beslut; Deremot bör jemnkning endast tillstyrkas i afseende på sista hälften; Och då skulle jag tro, att den sålunda bör kunna ske, att första |:de!en af sista hälften torde något förr utgå eller början dermed ske den i:ste October 1820, och hvarje halft år utgifvas, tills lieia summan blifvit fulleligen betald.
N:r 310* Rikets Högloft.
Ständers sanman satte Statsoch Banco-Utskotts Memorial, rörande skyndsam inlösen af Filial- Disconternes Assignationer.
' I sammanhang med det Förslag till jämkningar uti vissa delar af respective Riks * Ståndens fattade Beslut, rörande Filial - Disconternes ut:
Stats- och Banko-Utskottens Betänkanden. 1857, redning, som förenade Stats- och Banco-Utskot» ten under denne dag afgifvit, har förekommit, hurusom en längre tid ännu nödvändigt måste förflyta, innan allt hinner ställas iden ordning, att Riksgälds - Contoiret kan företaga Liqvidationen af desse Disconters Skulder.
Och, då samtlige Respective Riks-Stånden nu mera enhälligt beslutit, att Götha Canal-Bolags- Malmöoch Götheborgs Disconters på Banken dragner ordentligen Bokförde och bland Allmenheten. utelöpande Assignationer skola till fulla beloppet med Contant inlösas, samt för verkställigheten af ett så beskaffadf.
Riksens Ständers Beslut icke lärer kunna ärfordras Kongl. Majus Nådiga Sanction; hafva förenade Utskotten skolat vördsamligen hemställa, om icke Rikets Höglofl.'
Ständer täckas bifalla, att ifrågavarande Assignationer genast med Contant inlösas; i hvilket fall förenade
Utskotten kunde få sig uppdraget* att nödige anstalter härtill vidtaga och genom Riksgälds-Contoirets Styrelse låta denna inlösen kungöra; Hvilket Rikets Högloft.
Ständers ba* pröfvande vördsamligen underställes.
Nlr 311.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid dess yttrande öfver Riksens Ständers Revisorers anmärkningar vid Stafs Bihang till Riks.St.
Fröt. 1817 • 1818. 4-de Sami. N:r 233. 1^58 Stats-Utskottets Betänkanden.
Verkets Räkenskaper och förvaltning uren 1312 till och med 1815.
Ridderskapet och Adela hafva anmärkningar blifvit gjorde vid Stats-Utskottets dea 3:dje dennes afgifne ullåtande öfver de af Riksens Ständers till granskning af Stats-Ver. kets Räkenskaper är 1817 valde Revisorer gjorde anmälanden; Men, som berörde utlåtande är gilladt af Högvördige Prest-Ståndet den 3:dje samt af Vällofl. Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Siåndet den 5:te i denna månad, har Utskottet funnit sig emot 6g §. i Regeringsformen ej kunna detta ärende till vidare handläggning upptaga:
Hvilket Utskottet skolat vördsamligen anmäla.
Stockholm den 17 Junii 1818- N.r 312.
Ständers Stats-Utskotts Utlåtande i anledning af gjorde anmärkningar vid dess hemställan om revision af de under Kongl. Krigs -Collegii disposition stående Cassors förvaltning och Räkenskaper.
Vu Stats - Utskottets den 26 sistledne Maji gjorde hemställan, att de under Kongl. KrigsCollegii disposition stående Krigsmanshus- Boställs- och Mötes - Passevolance - Cassors räkenskaper ooh förvaltning måtte, i sammanhang med Revisionen af Stats-Verkets öfrige Räkenskaper, StatsUtskottetS Betänkanden. öfverses och granskas af Riksens Höglofl.
Ridderskapet och Adeln blifvit gjorde, sorn innefatta, att desse Cassors medel icke kunde anses hafva härflutit iftån eller tillhöra Stats-Verket, på hvilken grund, och då desamma förvaltas efter de utaf Kongl. Majrt i Nåder utfärdade serskilte Reglementen och Författningar, samt de Bokslut, sorn deröfver årligen uppgöras, af Kongl.
Kammar-Rätten granskas, någon Ytterligare åtgärd i detta hänseende af Riksens Ständer eller deras Revisorer icke kunde anses nödvändig, och efter en JLedamots yttrade tanka äfven vöre olämplig; i anseende till hvilke erindringar, Höglofl.
A.deln återremitterat frågan; och har jemväl Vällofl. Borgare-Ståndet genom återremiss äskat, att Stats-Utskottet måtte från Kongl. Krigs-Collegium infordra upplysning, hvilka och af livad beskaffenhet ifrågavarande Cassör äro, samt med anledning deraf föinyadt utlåtande afgifva.
Stats-Utskottet har derföre genom HofCantfclers - Embetet begärt närmare upplysning i berörde delar från Kongl.
Krigs - Collegium och inhemtat, att, såsom förut uppgifvit är, desse Cassör äro t Krigsmanshus- Boställs-, Mötes Passevolance-Gassorne, hvilkas beskaffenhet är följande:
Krigsmanshus - Cassan: grundlädes af Konung GUSTAF ADOLPH , som den 30 Augusti 1622 till välförtjente och i Rikets tjenst förlamade Krigsmäns understöd, donerade 2000 Daler Silfverrnynt i hemmansräntor; hvarefter fle - a86e Siats-Utskottets Eetänkandeni re af det Kongl. Huset samt Rikets högre Embetsman till ändamålet bidragit, saint senare Regenter ansfagit lie mrnansrän torne af Kungsladugården Hof i Östergöthland 7 *- Mantal, 64/9 M:tal uti' Kronoberg»
Län och i6| M:tal i Finland; äfvensom räntorne af 77- M:tal i Elfsborgs och Skaraborgs Län ; hvarförutan genom Kongl. Resolutionen af år 1684 Krigs' manshuset blifvit tillagdt Reneficii - hemmans räntorne vid a. t skil 1 ige indeldte Regementer, tillsammans utgörande, sedan Finland förlorades, 941 T:r ti 3 Kp r Spannmål.
— Dessutom ingå till Krigsrnapshus-Cassan följande afgifter: Centonal, eller en Procent af alla löner.
Befordringsafgift, a Procent af löner i allmänhet vid deras tillträdande.
Fem Procents afgift för gåfvor och Pensioner samt förmånlige Resolutioner.
Afgift för Diplomer, å Grefligt, Friherrlig! samt Adligt Stand och väldighet.
Rusthålls afgift, en procent af Köpesumman och dessutom af Köparen 1 R:dr efter helt Rusthåll räknadt.
Insktifnings - och Af skeds-penningar af Corporaler och Soldater m. fl. å 1 Daler Sunf. Armbösse-medel, vid Sjö- och Landt - Tullarne.
Bötesmedel för fel vid Rusttjensten m. ni.
Fyr ationde- Spanmål i åtskil lige Län, utgörande tillsammans 873 T f 283 K:pr.
Lcndtgille af 18 Tunland Stadsjord vid Linköping.
Två procents afgift, för alla Xiönförhöjnin* gar, Stats-Utskottets Betiinkanden. 1861
Af hvilke alla Inkomster, äfvensom af årliga räntan uppå utlånade Capitaler, sådane de samme voro 1781, Arméens Pensions-Gassa åtnjuter Adelar.
Varande sedermera utaf Riksens Ständer likmätigt Kongl. Majus Nådiga Kungörelse den 23 Januarii 1811 ytterligare anslagne och bevilljade följande intrader till KrigsmanshusCassans förstärkande, nemligen:
Centonalen, som förr utgått af indeldte löner efter kronovärdie, borde framgent utgå m'ed en procent af Lönernes belopp efter de årlige Riksinarkegångsprisen.
Af Arfvoden och Tractamenten, för hvilka ^Bevillning erlägges, bör Centonal ock innehållas, likasom af Löner pa Stat.
Fcclesiastiqve personer, sorn tillförene icke betalt Centonal, skulle intill nästföljande Riksdag erlägga 3 procent af deras Lönebevillning.
För Diplomer å Rikets Högsta värdighet samt Seraphimer - Riddare- Commendeurs- och Riddare-Diplomer, stadgades serskild afgift.
Vid Fastighets-köp i Städerne och på Landet skulle erläggas
För Besittnings-rätt å Krono-Hemman faststäldes j| R:dr af helt hemman och proportionaliter för mindre delar.
För Burskaps vinnande skulle betalas 16 sk. till 2 R:dr utom Handtverk samt ifrån 8 sk. till En Rulr inom Handtverk efter Städernes Classification; Äfvensom vid Skatte-Köp af Kro - i86a Stats-Utskottets Betiinkanden, no-Rägenheter utaf hvad beskaffenhet som hälst, sorn ej äro till mantal satte, likaledes betalas 6 procent af Skatte-Köpeskillingen.
Militia - I}ostalls - Cassan har uppkommit sålunda, att, sedan vid Indelnings - Verkets inrättande hemman dels af Säteri- dels af Krono-natur voro anslagne till Boställen vid Regementerne med löfte om deras iståndsättande på Kronans eller Statens bekostnad, emot skyldighet för Indelningshafvarne att dem sedermera underhålla, blefvo vid hvart och ett Regemente någre hemman, under namn af Reservehennman, förlänte med sine räntor, till äfbrände Officers - Boställens återuppbyggande, hvarefter Cassan formerades år 1767 med da i Randt-Ränterierne förvarade Reserve - medel, hvarutaf till utlåning anslogs j..Tunna Guld Silfvermynt:
Och hade val Riksens Ständer vid 1769 års Riksdag utlofvat, att Staten skulle understödja Boställs - Verket med Fyra Tunnor Guld i nämnde mynt inom åtta år, men hvil" -ket bidrag aildrig utföll:
'Dock hade Cassan omsider så tillväxt intill 1782 årsslut, att Kongl.
Maj-t den 23 Maji 1783 i Nåder förordnade, att de förut inskränkte utgifteme då borde sträcka sig till nybyggnad af Caractershus m. md hvarförutan af desse medel äro anslagne in' qvarterings-penningar åt Boställslöse Officerare1 Vatande Cassans inkomster för öfrigt obetydlige och bestående endast uti vitesböter, hvartill Boställshafvare fällas, för det de bortsälja Foder rn. m. samt inflytande betalning för borrtsålde utdömde Caractershu9 å Militiae-Boställen. Stats-Utskottets Fetänkanden.
Mötes Passevolancc-Cassan, består åter af den afgift, som dels frän längre tid tillbaka eller 1770- och 1780-talen af de rustande vid Cavallerie-Regementerne blifvit åtagen dels likaledes af Rotehållarne vid Tndelte Infanterieoch nedsuttne Cavallerie-Regementerne , i följd af Riksens Ständers begifvande vid 1812 års års Urtima Riksdag blifvit utfäst emot det att Manskap och hästar underhållas af Kongl. Maj:t och Kronan vid Regements-möten och marcherne till och ifrån mötesplatserne; Och hvilken afgift utgör vid Cavallerie-Corpserne årligen Ätta R:dr för karlens underhäll och visse fourage-persedlar in natura, eller efter Markegångspris, samt af Rotehållarne och de rustande vid afsuttne Cavalleriet 8 R:dr årligen.
Öfver alla dessa Cassör eller fonder föras i Kongl. Krigs - Collegium Räkenskaper och upprättas Bokslut, sorn sedermera af Kongl. Kammar-Rätten revideras.
Af hvad sålunda örn desse Cassors upphof och inkomster.utredt och upplyst blifvit, förmodar Stats-Utskoitet det otvunget följa, att nämnde Fonder tillkommit genom bidrag af Statens eller Allmänne medel, samt underhållas af enahanda tillgångar, hvarutaf Stats-Verkets Inkomster bestå, och beviljade medel, som för Statens behof erläggas.