Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse, N;0 tSo. ungefärligen enahanda, sorn med det för hamn-anläggningen vid Åhus, staden Christianstad tillerkända bidrag af allmänna medel; hafva Rikets Ständer bifallit, att jemväl den lånesumma, som för nyssberörde ändamål vid sista Riksdag beviljades, må, under fortsatt tillämpning af de för utbetalandet häraf då stadgade villkor, nämnde köping af Riksgälds-Contoret tillhandahållas sex månader efter det derstädes styrkt blifvit, att alla hinder emot påbörjandet af arbetet enligt fastställd plan äro undanröjde; börande dock detta arbetsföretag, så vida statsbidraget dertill skall få tillgodonjutas, oviilkorligen vara börjadt inom 1847 års slut.
Hvilket Rikets Ständer härmed få i underdånighet anmäla., Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 15 Maj 1845.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den i3 Maj i8|5.
Preste-Ståndet den i4 — — Borgare-Ståndet den i4 — — Bonde-Ståndet den i5 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående sättet, ordningen och villkoren för utbetalning af anslags- och lånesummor till befrämjande af odlings företag och allmänna arbeten.
(Stats-Utsk:s Mern., N:o 276.) S. A. K.
Då Rikets Ständer funnit åtskilliga förändringar erfordras uti de i 56 §. af nu gällande Reglemente för Riksgälds-Contoret meddelade stadganden och bestämmelser för utbetalningen af anslags- och lånesummor till befrämjande af vattencommunicationer, hamn-anläggningar, odlingsföretag och vägförbättringar, få Rikets Ständer sina i afseende härå fattade beslut nu i underdånighet anmäla.
Expeditions-V (skottets För lag till und Skrifvelset N.-o ilo. 455 Enär erfarenheten vitsordat, hurusom, med anledning deraf, att de i åberopade § införda stadganden afse till en del sådana omständigheter, som böra iagltagas af dem hvilka hos Kongl. Maj:t i underdånighet söka att af beviljade statsbidrag komma i åtnjutande, då en annan del åter endast är beräknad att för Rikgälds-Contoret lända till efterrättelse vid utbetalandet, svårigheter understundom uppstått för nämnde Contors Styrelse vid tillämpningen utaf förstberörde del af föreskrifterne, hafva Rikets Ständer ansett de i begge dessa hänseenden erforderliga villkor och bestämmelser böra serskildt upptagas.
I det förra fallet, eller rörande hvad af dem, sorn önska att af de å Riksgälds-Contoret anvisade anslags- och länesummor komma i åtnjutande bör iagttagas, inan medel af Kongl. Maj:t till utgående beviljas, hafva Rikets Ständer beslutat.' l:o Till Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning och fastställelse skall i underdånighet ingifvas arbetsplan upptagande tiden både, när företaget skall börjas och när det kan anses böra blifva fullbordadt. 2:o
Då fråga är om utdikningar och vattenaftappningar eller vägars anläggning eller förbättring, böra vederbörande menigheter alltid före arbetets begynnelse böras, för att angående företagens lämplighet sig utlåta. 3;o Då arbetens utförande öfverlemnas till menigheter, bolag eller enskilde, bör alltid contract härom uppgöras, och de deruti förbinda sig att, elter fastställd plan, fullborda arbetet, utan att framgent väcka anspråk på något ytter ligare bidrag af staten.
Derest Kongl. Maj:t, vid närmare granskning, skulle i Nåder finna, att menigheter, bolag eller enskilde böra lemna större bidrag till något arbetsföretag, än som af Rikets Ständer vid Statsanslagets beviljande blifvit förutsatt, är Kongl.
Maj:t oförhindrad att derom förordna, eller, om vederbörande ej skulle vilja derpå ingå, då helt och hållet inställa företaget. 4:o
Der hamn- eller cranal-afgifter efter företagets utförande komma att ega rum, böra dessa beräknas så lindriga, som möjligt, och alltid på förhand genom contract bestämmas; hvarefter förhöjning deruti ej må kunna ega rum, utan att Kongl.
Majit, på grund af serskildt förekomne omständigheter, pröfvar skäligt deitill lemna bifall, men deremot ovillkorligen nedsättning ske, så snart behållna inkomsten af företaget öfverskjuter en viss af Kongl. Majit faställd procent. 5:o
Der företaget med direct statsanslag understödjes, ega vederbörande, först efter det arbetet blifvit börjadt, att, på sätt Kongl. Maj:t i Nåder bestämmer, de beviljade medlen utbekomma, successive, i mon af arbetets Expedit iöns-Utskottets Förslag till lind.
Skrifvelse > N.-o 180. fortgång, och under villkor, att de bidrag, menigheter, bolag eller enskilde förbundit sig lemna, i lika förhållande med statsanslaget, till företaget utgå och användas. 6:0
För alla de fall, der Rikets Ständer till allmänna arbeten, som afse upphjelpandet af någon orts industri, beviljat anslag, utan att tillika något visst bidrag af orten eller dem, som deraf draga nytta, finnes bestämdt, är det villkor i allmänhet stadgadt, att sistnämnde bidrag, vare sig i contant eller i materialier och arbete, alltid bör utgå i den mon, som Kongl. Maj:t kan finna skäligt i Nåder bestämma. 7:o A de af Rikets Ständer beviljade lånebiträden kominer, i alla de fall, der ej serskildt annorlunda blifvit förordnadl, efter fem års förlopp från slutet af det år, hvarunder medlen blifvit af Riksgälds-Contoret ulbe talde, och för de lån, som successive utgå, fem år från slutet af det år, hvarunder första hälften af lånet blifvit lyftadt, alt årligen erläggas åtta procent af hela den beviljade lånesumman, hvarigenom godtgöres ränta ä 2 procent af det vid hvarje liqvid återstående capital, samt det öfriga utgör capital-afbetalning.
Som, enligt denna beräkning, lånet blifver inom femton års förlopp inbetaldt, kommer någon serskild årlig ränteliqvid ej att ega rum eller i skuldförbindelsen inlagas, ulan låntagaren endast att sig förbinda att under 14^ år å det erhållna lånet till Riksgälds-Contoret erlägga 8 procent årligen, efter fullgörande hvaraf lånet anses så .till capital som ränta fullt inbetaldt.
Men verkställes ej afbetalning å bestämd tid, är låntagaren pligtig att å det till liqvid förfallna beloppet erlägga 5 procents årlig ränta, intill dess betalning sker. 8:0 Menigheter, bolag eller enskilde, till hvilka statsmedel anvisas, böra ställa sådan säkerhet, som kan af Kongl. Maj:t i Nåder godkännas, så väl för fullgörandet af de contract, hvilka i afseende å arbetets verkställighet upprättas, som för återbetalningen af låneunderstöden, i händelse företaget ej vederbörligen fullbordas. 9:o Den af Kongl. Majit i Nåder fastställda arbetsplan bör, så främt ej Kongl. Majit, uppå derom gjord anmälan, skulle förändring medgifva, oförändrad följas, äfvensom arbetet inom i conlraetet bestämd tid fullbordas, vid det äfventyr, att, i annat fall, Kongl.
Majit må ega att låta inställa all vidare utbetalning af statsmedel, samt återfordra hvad deraf redan blifvit uppburet, att på en gång eller successive till Riksgälds-Contoret inbetalas, inom den tid, Kongl. Majit kan i Nåder bestämma; dock att K. M., så framt längre anstånd, än intill nästa Riksdag, skulle anses erfor - Expedition -Utskottets Förslag till uncl. iSkrifvelsej N.o 180. erforderligt, läcktes i Nåder öfverlemna frågan derom till Rikets Ständers pröfning. 10;o De arbeten, som med statsbidrag understödjas, böra vara började sednast under loppet af år 1847; skolande, i annat fall, de anvisade medlen reserveras till kommande Ständers disposition. liro Vid alla arbeten, till hvilkas utförande staten, i större eller mindre mon, bidrager, skola af vederbörande företrädesvis, der sig göra låter, användas försvars- och sysslolöse personer.
I sammanhang med ofvan upptagne stadganden, få Rikets Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att terminerne för statsbidragens utbetalande mätte, så vidt ske kan, utsättas i de contract, som med vederbörande afslutas, eller på annat lämpligt sätt Fullmägtige i Riksgälds-Contoret i Nåder meddelas; samt att, om, under arbetets fortgång, några förändringar härutinnan böra ega rum, bemäide Fullmägtige måtte derom af vederbörande underrättas.
Till efterrättelse för Rikets Ständers Fullmägtige i Riksgälds-Contoret hafva Rikets Ständer förordnat: l;o Innan medel få hos Riksgälds-Contoret lyftas, bör hos Fullmägtige företes af Styrelsen öfver Allmänna Väg- och Vattenbyggnader, eller annan af Kongl. Maj:t dertill autoriserad Embetsmyndighet, med vederbörande afslutadt och af Kongl. Maj:t i Nåder godkändt contract om arbetets utförande efter deruti åberopad och af Kongl. Maj:t likaledes godkänd arbetsplan. 2:o Före lyftningen af beviljade statsbidrag skola derjemte till Riksgälds-Contoret ingifvas: a) af Kongl.
Maj:t pröfvad och godkänd säkerhet för contractets fullgörande, och, b) derest bidraget utgår såsom lån, ej mindre en till Riksgälds-Contoret eller Ordres ställd, af Kongl. Maj:t godkänd, skuldförbindelse, än ock af Kongl. Maj:t likaledes godkänd säkerhet för denna förbindelses uppfyllande. 3:o
Så snart här ofvan omförmälde handlingar blifvit behörigen företedde och aflemnade, utbetalas medlen till vederbörande, å de tider, som finnas bestämda uti upprättade contract, eller af Kongl. Maj:t Serskildt Bih. lill R.
Fröt. 1845. 10 Sami 1 Afd. 58 458 Expeditions-Utskoitels Förslag till und.
Skrifvelse, Nio 180. lillkännagifvits, antingen omedelbart från Riksgälds-Contoret, eller genom den Embetsmyndighet, hvilken Kongl. Maj:t kan hafva derom le mila t
Nå» digt uppdrag. 4:o Sedan lånebidrag blifvit från Riksgälds-Contoret utgifne, åligger det Contorets Styrelse att vaka öfver deras återbetalning uti stadgad ordning.
Varder sådan ränte- och capilal-inbetalning, som icke, i öfverensstämmelse med Rikets
Ständers den 7 innevarande månad aflåtna underdåniga skrifvelse, angående sältet för återbetalning af lån, beviljade utaf allmänna medel till understöd för vattenaftappningar, m. rn., skall i sammanhang med all männa utskylderna verkställas, ej på bestämd tid fullgjord, är låntagaren pligtig att å det till liqvid förfallna beloppet erlägga 5 procents årlig ränta, intill dess full betalning sker. 5:o Likaså åligger det Riksgälds-Contorets Styrelse att tillse, det de statsmedel till Contoret i behörig ordning ingå, hvilkas återfordrande, till följd af uraglåtet uppfyllande af hvad arbetsplan eller contract innehålla, kan af Kongl. Maj:t anbefallas. 6:0
De lane- och säkerhets-handlingar, som, för statsbidrags utbekommande, till Riksgälds-Contoret aflemnas, förblifva uti Contorets vård; dock skola sådana, som vederbörande
Embetsmyndigheter kunna blifva i behof att begagna, till dem, på behörig reqvisition, utlemnas. 7:o Alla kostnader, som med dessa eller andra i följd af erhållne anslag och lån uppkommande förhållanden kunna vara förknippade, skola, utan undantag af hvad namn de vara må, bestridas eller godtgöras af den eller dem, sorn statsbidragen erhållit.
För de anslag och lån, hvilka, antingen af föregående Ständer beviljade, ännu icke af vederbörande utbekommils, eller ock blifvit vid innevarande Riksmöte anvisade att utgå under enahanda villkor, som förut varit bestämda, finna Rikets
Ständer några förändrade föreskrifter icke numera kunna af Rikets Ständer meddelas; men då lämpligast är, att, så vidt ske kaD, enhet i förvaltningen och dispositionen af ifrågavarande medel må kunna beredas, få Rikets Ständer hos K K.
M;t i underdånighet anhålla, det E. K.
M:t täcktes äfven för sådane till befrämjande af vattencornmunicationer, hamnanläggningar, odlingsförelag och vägförbättringar utgående anslag och lån, som blifvit beviljade med de af Rikets Ständer vid sistfid'» ne Riksdag stadgade villkor, så vidt utan olägenhet för någon och med vederbörandes frivilliga medgifvande ske kan, i Nåder tillämpa och till ef - Expeditions-Vttkollets Forsing till und.
Skrifvelsej iV.O l8t.
459 lerrältelse fastställa de förändrade föreskrifter, sorn för sådane anslag och lån nu blifvit af Rikets Ständer bestämda.
Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den 15 Maj 1845.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den i3 Maj i845.
Presle-Ståndet den 14 — — Borgare-Ståndet den >4 '— — Bonde-Ståndet den i5 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående förräntande af Ekeplanterings-Cassans medel, (Stats-Utsk:s Ull., N:ris 197 och 278). S. A. K.
Med anledning af hos Rikets Ständer gjord framställning om förräntande af den under förvaltning af Fullmägtige i Rikgälds-Contoret ställda Ekeplanterings-Cassan, hvars behållning vid sistlidet års slut utgjorde 181,094 R:dr 35 sk., hafva Rikets Ständer ålagt Riksgälds-Contoret att å nämnde cassas nuvarande och blifvande disponibla tillgångar, från och med den 1 Januari 1846, godtgöra cassan 4 procents årlig ränta, hvilken ränta, likasom ca pi talet, ställes till E. K. M;s Nådiga disposition, för att användas till de med cassans bildande afsedda ändamål.
Hvilket Rikets Ständer få hos E. K. M. i underdånighet anmäla ; framhärdande &c. Stockholm den 15 Maj 1845. ffio Expeditions-Utskoltets Förslag lill und.
Skrif veise, N.o 182^ N:o 182.
Preste-Ståndet den 14 — — Borgare-Ståndet den 14 — — Bonde-Ståndet den i5 — — Rikets Ständers Underdåniga Skrifvelse, angående åtskillige Rusthåll inom Westmanlands
Län ålagd dagsverksskyldighet, m. m. (Stats-Utsk. Uti., N:o 284.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har anmälan förekommit derom, att, ehuru lindring uti den åtskilliga Rusthåll inom det fordna Ulfsunds eller såsom det numera benämndes, Kungsörs
Län, åliggande skyldighet att låta förrätta dagsverken vid Kungsörs gård skall blifvit i Nåder utlofvad genom Kongl. Maj:ts Nådiga Resolution af den 16 December 1680, hade detta Nådiga löfte likväl icke gått i fullbordan, hvadan ock berörde Rusthålls innehafvare icke allenast årligen måst efter markegångspris lösa omförmälde dagsverken, utgörande ett antal af 30 stycken på hvarje rusthåll, utan äfven varit i mistning af lösen för de dagsverken, sorn de till rusthållen anslagna augmentshemman skolat utgöra, hvilka sistnämnde dagsverken förbehållits Kronan; och är, med anledning häraf, föreslaget, att bemälde rusthållare måtte ej mindre hädanefter frikailas från den dem hittills ålagda dagsverksskyldigheten, än äfven berättigas att, oafkorladt och utan afdrag af dagsverksskyldigheten, uppbära den till dera anslagna augmentsränta, hvilken förändring destohelidre syntes böra tillvägabringas, som ifrågavarande dag verken numera icke vore vid Ulfsund eller Kungsör erforderliga.
Ehuru förevarande ämne icke vunnit den fullständiga utredning, att Rikets Ständer derpå kunnat grunda ett tillförlitligt omdöme, huruvida den sålunda gjorda framställningen må förtjena åsyftadt afseende; likväl och då ofvan uppgifna förhållanden synas antyda, att rusthållarne i det s. k.
Kungsörs
Län äro, i hänseende till rättigheter och skyldigheter, försatta i annan och sämre belägenhet än rusthållarne i öfriga delar af Riket, hafva Rikets Ständer ansett sig böra hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att, efter det vederbörande blifvit hörde, och så framt den ifrågaställa befrielsen för ofvannämnde rusthållare från skyldigheten att utgöra dagsverken, äfvensom Expeditions-Vtskollels Förslag till und.
Skrifvelse, N.o 183.
46* den sökta rättigheten att oafkortad! uppbära de dem anslagna augmentsräntor skulle linnas af rättvisa och billighet påkallade, E. K.
M. täcktes vid en blifvande Riksdag lill Rikets Ständer i amuel aflåta Nådig Proposition.
Uppläst oell godkändt hos Ridd. och Adeln den i3 Maj j845.
Pieste-Ståndet den 14 — — Borgare-Ståndet den 14 — —■ Bonde-Ståndet den i5 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående inlösen af förläningar, upplåtna till Löfås Silfververk. (Stats-Utsk;s Uti., N:o 285). S. A. K.
Af Bergs-Coilegii i underdånighet afgifna och af E. K. M. till Rikets Ständer Nådigst öfverlemnade Berättelse, angående
Löfås silfververks drift, samt de i afseende derå från och med år 1840 till och med år 1843 vidtagna åtgärder, halva Rikets Ständer inhemtat, att värdet af de i och för behöriga drifvande! af berörde silfververk från Stats-Verkets sida utgående förläningar och förmoner kuside uppskattas till 1,900 R:dr för året, under det den från verket till kronan influtne tionde för de nämnde åren utgjort allenast 68 R:dr 21 sk. 1 r:st. i silfver, eller i medeltal för året 17 R:dr 5 sk. 3i r:st i silfver, motsvarande 45 R:dr 30 sk. | r:st B:ko, hvaraf synes, att Statens inkomster af silfververket ingalunda äro ställda i jemförligt förhållande till de uppoffringar, hvilka, till understöd för detsamma, å det allmännas sida ega rum; varande i omförmälda ändamål silfververkels innehafvare tillför - 462 Expedltions-Vtskotlels Förlag till und.
Skrifveisej N.-o 183.
Säkrade följande förläningar och förmoner, nemligen: räntan af Löfås gård, mantal; förhöjning å 600 stigar kol; 300 stycken dagsverken; kronotionue-spanmål, hvilken ej får öfverstiga 200 tunnor och hvarifrån hör dragas den lösen, som, i följd af Kongl.
Maj:ls Nådiga Utslag den 18 Mars 1829, skall erläggas med 1 R:dr i silfver lör hvarje tunna; de så kallade Vindhästmedel, som af allmogen i Skedvi och Husby socknar samt Finsta fjerding i Hedemora socken utgöras med 4 sk. för hvarje Vind-häst-dagsverke; en spann aska utaf hvarje mantal i Finsta fjerding, samt slutligen nytljanderätten af en krono-allmänning om 1,104 tunnland 2 kappland skogsmark.
Vid ofvananmärkta förhållande med nuvarande afkastningen utaf Löfås silfververk, hafva Rikets Ständer ansett nödigt att förskaffa sig upplysning om grufvans tillstånd under en förfluten tid, i hvilket afseende hufvudsakligen förekommit: att Rikets Ständer redan vid 1815 och 1818 årens Riksdagar beslutat, att
Löfås silfververk, i anseende till dervarande silfver* tillverknings nästan fullkomliga upphörande, borde nedläggas samt de detsamma förunnade förläningar, friheter och förmoner indragas till kronan, ehuru denna åtgärd sedermera icke kommit till verkställighet, enär Kongl. Maj:ls Högsta Domstol, medelst Utslag den 19 December 1820, förklarat silfververkels innehafvare icke kunna anses, efter lag, de lill verkets drift upplåtna förläningar och förmoner hafva förverkat; att Rikets Ständer, derefter, med afseende derå, att
Slaten för berörde silfververks drifvande måst vidkännas en icke obetydlig uppoffring, i underdånig skrifvelse den 26 Februari 1830, anhållit, det Kongl. Maj:t täcktes med innehafvarne af verket låta uppgöra någon så beskaffad öfverenskommelse, att, emot det de befriades från skyldigheten all detsamma vidare bedrifva och erhöllo ersättning, antingen genom förläningarnes bibehållande under någon viss tid efter arbetets nedläggning eller på annat sätt, de till verkets bedrifvande upplåtna förläningar och förmoner kunde till kronan indragas; samt att, sedan, af sådan anledning, Kongl. Majit i Nåder uppdragit åt Bergs-Collegium att med innehafvarne af Löfås silfververk uppgöra ett såväl å kronans sida, som för bemälde innehafvare antagligt förslag till öfverenskommelse i ämnet, bade verkets interessenter förklarat sig benägne att, emot deras frikallande från skyldigheten att efter bestämda föreskrifter drifva grufvearbelet, frånträda förläningarne sålunda, att den åtnjutna befrielsen från räntornas utgörande för Löfås gård, förhöjningen å 600 stigar kol, vindhäst-medlen och rättigheten till aska skulle genast vid verkets nedläggning upphöra, samt de förlänia 300 dagsverken, jemte dispositionen af kronotionde-spanmålen, efter bibehållande deraf i femton år, afstås, hvarförutan de förbehöllo sig Expeditions-Utskollets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o 183. 463 att, på de af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer fastställda grunder för recognitions-skogarnes försäljning, få till sig lösa Löfås grufve-allmänning; men hvilka villkor, efter undergången granskning hos Rikets Aren 1834 och 1835 församlade Ständer, hvilka uti underdånig skrifvelse den 17 September 1834 anhöllo, det täcktes Kongl.
Maj:t i frågan om Löfås silfververk fatta det beslut, hvartill, med afseende å Statens fördel och båtnad, målet i dess utredda skick kunde finnas föranleda, blifvit, såsom för högt uppdrifna och betungande, genom Kongl. Brefvet den 19 December 1835 förklarade icke antagliga.
1 sammanhang härmed hafva Rikets Ständer jemväl tagit kännedom af ett vid Bolagsstämma med delegarne i Löfås Bolag den 4 näsllidne månad fördt protoooll, samt deråt inhemtat, bland annat, att, med anledning af förevarande ämnes behandling hos Rikets nu församlade Ständer, Bolaget ansett sig böra taga i öfvervägande, på hvad sätt och under hvilka villkor det skulle kunna gå till mötes Rikets Ständers förmodade önskan, att de Löfås silfveryd k be v i I j i de förmonerne mätte indragas; och då en sednare tids erfarenhet bekräftat vederbörande Bergsembetsroäns dessförinnan afgifua yttranden, att grufvan icke kan drifvas med någon fördel för Staten i förhållande till dess för grufvedriften beviljade anslag, men Verket dermed kunde ännu en längre tid, om ock med ringa vinst eller endast utan förlust för Bolaget, af detsamma hållas vid magt, beslöt Bolaget, att uti de villkor for förläningarnes indragning till Staten, som vid de åren 1830 och 1832 förehafda underhandlingar i ämnet blifvit af Löfås-Verkets dåvarande innehafvare framställda och hvilka Bolaget fortfarande vid hö! le, icke kunde medgifvas annan förändring, än att, med afseende å sisla årens förändrade spanmålspriser, lösen för ofvannämnde 200 tunnor spanmåls och 300 dagsverkens åtnjutande i femton år från försökningsarbetenas nedläggande, finge, om sådant för Slaten skulle anses förmonligt, utgå med Femlon tusen Riksdaler B.co, ali erläggas på en gång, så snart öfverenskommelse!! blifvit emellan Staten och Bolaget afslutad, helst, enligt
Bolagets på uppgjorda calculer stödda förmenande, samma villkor i framtiden komme alt för Slaten medföra vida större föi möner, än sora Bolaget derigenom finge åt sig i löseskilling förvarade.
Enär nu ej mindre af Bergs-Collegii sist afgifua och här ofvan underdånigst åberopade berättelse, än ock af de utaf bemälda Embels Verk rörande Löfås silfver-verk tillförene meddelade upplysningar, nogsamt visar sig, att Statens af samina Silfververk härflytande inkomst under en lång följd af år i högst betydlig nion understigit årliga värdet af de till Verket utgående förlä - 464 Expeditions-l! tskottels Förslag till und.
SkriJvelsej N.o tS3. ningar, så synes det vara angeläget, att någon åtgärd vidtages, hvarigenom Ki önans ifrågavarande förlast må kunna för framtiden förekommas; med hänsigt hvartill och i anledning af ofvaninlagna förlikningsförslag, Rikets
Ständer trott en uppgörelse i godo vara den lämpligaste utväg att i delta fall vidtaga.
Emedlertid och hvad angår det af inlressenterne gjorda yrkande att få till skatte lösa den lill Silfververkets drift upplåtna allmänningstrakt; så enär möjligt är, att någon ny silfverådra kan upptäckas inom Löfås grufvefälls utmål, hvilken, inmutad och beai betad af enskild person, kunde bereda Staten inkomst af vanlig kronotionde, hafva Rikets Ständer ansett skäl icke förekommit att för närvarande alhända Staten ifrågavarande Allmänning, hvaremot Rikets Ständer godlfunnit på det sätt antaga berörde förlikningsförslag, att, för inlösen af ifrågavarande förläningar, en summa af 15,000 R:dr B:co, i ett för ailt, från Riksgälds-Contoret utbetalas till intressenterne i nämnde Silfververk, under vilkor, alt samtlige förläningarne öfverlämnäs tiil Kronans disposition, samt att grufvedriflen för Kronans räkning upphör, äfvensom under medgifvande från Statens sida, att, om icke, inom fem år efter förlikningens afslutande, enskild man bearbetat någon ny Silfvergrufva å Löfås gr u f ve fa 11, hvaraf Kronan har alt påräkna årlig inkomst, delegarne då må ega optionsrätt att oruförmälde Allmänningstrakt, efter författningarne, till skatte losa; med anmälan hvarom Rikets Ständer få i underdånighet anhålla, det vederbörande embetsmyndigheter måtte få sig i Nåder aubefaldt att om förliknings afslutande gå i författning.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 15 Maj 1845.
N:o Expeditions-Uukotltls Förslag lill und.
Skrifvelse, IV.-o 465 N:o 184.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den i3 Maj j845.
Preste-Ståncfet den i4 — — Borgare-Ståndet den — —— Bonde-Stundet den i5 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af dels Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition, angående förre Departement s~Chef emes vid General-Tull-Styrelsen, Presidenten af Billberghs och C amli-Rådet Valerii befriande från ådömdt ersättnings ansvar i målet, rörande den efter aflidne Uppbörds Tullförvaltaren Tinér yppade balance, dels hos Rikets Ständer gjorda framställningar, i fråga om beviljandet af enahanda eftergift för förre Kamereraren Kammar Rätts-Rådet l Vinroth och förre Controlleuren Middendorff.
(Siats-Utsk:s Uti., N:o 88 och 209 samt Mern.
N:o 286). S. A. K.
Uti en till Rikets nu församlade