Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
533 Statens medel, enär Utskottet tillstyrkt en sådan utgift; äfvensom Ståndet enhälligt underslödl dess Seereterares gjorde förbehåll, att de medel han, jemte Ståndets Talman, på sätt Kongl.
Maj:ts Nådiga Bref af den 20 sistl.
Februarii föreskrifver, i Kongl.
Stats-Contoiret skall uppburit, icke måtte förblandas med den månadtliga representations - kostnaden, eller verka till något afdrag på det belopp, som beviljas Talmannen, utan få särskildt redovisas.
Lika med hvad Stats-Utskottct, vid 1817 och 1818 årens Riksdag, hemstält och Riksens Ständer då gillade, har Stats-Utskottet vid pröfning af den uppstälde frågan, huruvida de så kallade Talinans-Tafflarne borde återupptagas och kostnaden dertill af Riksdags-kostnads Summan bestridas, ansett den ökade kostnad, som för Riks-Ståndens Talmän är oundviklig, utöfver hvad deras Riksdagsmanna - befattning skulle dem tillskynda, böra af allmänna medel ersättas; och detta lärer icke böra bedömas annorlunda, ari som ett rättvist erkännande, å Statens sida, af dess skyldighet alt vidkännas oundviklige kostnader vid utförande af allmänna värf, 534 Stats-Vtskottets
Betänkandeiu men deremot ej skäligen kunna anses såsom en afvikelse från det öenamärke, O 7 Utskotten tagit för sine handlingar, att utan kränkning af rättvisans och billighetens fordringar, söka bereda besparing i Statens dryga utgifter; hvarjemte Utskottet med förslaget åsyftat säkerhet i beräkningen, så väl å Stats-Verkets som Herrar Talmäns sida.
Maj:t har väl uti Nådigt bref till Kongl. Stats - Contoiret af den 20 sisth Februarii förordnat, att kostnaderne för Hiks-Ståndens Klubbar äfvensom öfrige oundgänglige utgifter för den representation , som af Herr Landt-Marskalken och öfrige Talmännen måste iagttagas, skulle, uppå Herr Landt-Marskalkens och Herrar Talmännens reqvisition, eller, efter af dem godkände räkningar, betalas utaf de till
Riksdagskostnadernes bestridande förskottsvis anvisade medel; men då detta synes stå i fullkomlig öfverensståimmelse med Riksens Ständers beslut vid sista Riksdag, som erkänner Herr Landt-Marskalkens och Herrar Talmäns rättighet, att få den oundgänglige representations-kostnaden ersatt, utan att hvarken ifrån berörde beslut eller Kongl.
Majus Högstberörde Stats-Utskottets Betänkandeti. 535 Nådiga Bref kan hemtas anledning till erkännande, att Bonde-Ståndets Secreterare i denna befattning beliöfver iakttaga någon representation eller vidkännas så kallade representations-kostnader, samt Talmannen uti den månadtliga ersättnings - summan blifvit försäkrad om godtgörelse för sine kostnader, lika med de öfrige Herrar Talmännen, kunna de förskott, som af Bonde-Ståndets Talmanf och Secreterare blifvit i Kongl. Stats-Contoiret uttagne, icke annorlunda anses , fln såsom en Anticipation på de månadtlige anslagen för Talmannens representations-kostnad och Secreterarens arfvode; och får Utskottet för öfrigt anmäla, att dess i frågan afgifne yttrande och förslag är bifallet af Högloft, llidderskapet och Adeln samt Högvörd.
Preste-Ståndet den 2 5 och af Yällofl. Borgare-Ståndet den x g:de nästl.
Martii, hvarigenom ärendet, likmätigt 69 {. i Regerings-Formen, är afgjordt.
Stockholm den 12 April 1823. 536 Stats-Utskottets Betänkandén.
N:0 108.
' Antom tiel» »4 April 1823. Utlåtande,! anledning af Herr Aug. von dia riman sdo rffs Memorial, om anslag å Stat till inköp af Astron omiske Instrumenter åt Observatorium i Stockholm.
Med framställning af den brist på Astronomiska Instrumenter, som skall förefinnas vid det under Kongl.
Vetenskaps-Akademien stående Astronomiska Observatorium i Stockholm, liar Herr Aug. von Hartmansdorff, uti Memorial, som Högloft.
Ilidderskapet och Adeln till Stats-Utskottets åtgärd remitterat, föreslagit, att de för Vetenskapens befordran nödige Instrumenter, h vilke blifvit uppgifne och dem Akademien skall sakna tillgång att inköpa, måga anskaffas på Statens bekostnad och Riksens Högloft.
Ständer för detta ändamål till Kongl.
Vetenskaps-Akademien i ett för allt anslå 5ooo R:dr B:co.
Stats-Utskottet har icke förbisett det nit för Vetenskaperncs befordran, som Stats-Utskottets Betänkanden. 53^ Herr von Hartmansdorff utmärkt med denna Motion och bör ej sätta i fråga att de uppgifne Instrumenterne äro för Observatorium Astronomieuin af den angelägenhet, som anfördt blifvit, ehuru
Utskottet tror det egentligen icke tillhöra dess åtgärd, att uti någon närmare undersökning derom ingå; men då förmodligen Kongl. Vetenskaps-
Akademien icke uraktlåtit den utväg, som synes vara den rätta, för att bereda och utveckla de frågor om anslag af Staten, hvilka kunna hos Riksens Ständer förekomma, att i underdånighet inför Kongl. Maj:t anmäla belrofvet,för att, efter föregången pröfning deraf, i Nåder framställa frågan om Stats-bidrag till Riksens Ständers afgörande, så framt annan tillgång dertill saknades, och detta styrker Utskottet i den tanka, att Akademien af sine icke obetydlige inkomster finnerutväg att bestrida kostnaden för inköp af sådane Instrumenter, som Akademien anser erfordras, kan Stats-Utskottet icke tillstyrka Riksens Högloft.
Ständer, att för det uppgifna ändamålet bevilja något anslag af Stats-Verkets knappa tillgångar.
Hvilket vördsamligen hemställes till Riksens Högloft.
Stockholm den io April 1823. 538 Stats-Utskottets Betänkanden.
Stånders Stats-Utskott d. 12 April 1823. S. D. fierr af Uhr, som vid skedd föredragning, den 10 dennes, af Herr v. Hartmansdorff's motion om anslag till uppköpande af någre Instrumenter för härvarande Observatorium Astronomicum, anmält sin Reservation emot Utskottets då fattade beslut, tillkännagaf nu, det han skriftligen författat sine åsigter i detta ämne, och afgaf ett så lydande anförande : ”Stats-Utskottet liar afslagit den af Herr Hartmansdorff väckte Motion, om ett anslag till uppköpande af någre Astronomiske Instrumenter, oumbärlige för att sätta vårt Observatorium i tillfälle att följa Vetenskapens framskridande, och att bidraga dertill, så väl directe, som genom deltagande i och fullkommande af de Observationer, som i andra länder anställas.
Jag har dervid att förebrå mig, att jag, ehuru närvarande vid öfverläggningen, genom misstag försummade att anföra mine åsigter innan Utskottets beslut redan var fattadt.
Dels var migoväntadt, att den frågan då skulle förekomma till öfverläggning, dels hade jag föreställt mig Stats-Utskottets Betänkanden.
539 att saken talade så mycket för sig sjelf, samt att i en Klingenstjernas, en War gentius fosterland, skulle bemödandet, att bibehålla vår litteraira ryktbarhet i detta ämne, tala så högt för bifall till motionen , att dess understödjande af mig vöre öfverflödigt.
Utskottets afslag var derföre för mig en verkelig öfverraskning.
Hvad Vetenskaps-Akademiens inkomster och tillgångar beträffar, så torde dervid noga böra anmärkas, att Akademien ej egentligen kan sägas ega i inkomst hvad den endast emottager för att, efter bestämd föreskrift och till bestämde ändamål, använda.
Man kan till exempel ej säga, att de Stipendier och Pensioner, som Riddarhus-Directionen årligen uppbär, och enligt föreskrift utdelar äro Directionens Inkomster, då de af Directionen ej få till andre ändamål användas, och samma förhållande eger äfven rum med Vetenskaps - Akademien och de medel den uppbär, för att enligt de särskilte Testamentens föreskrifter utdela till Rese - Stipendier, tili visse föreläsningars bestridande, till visse Vetenskapsgrenars uppodlande o. s. v. Akademien eger mig vetterligen ingen in - 5/{o Stats-Utskottets Betänkanden. komst af Stats-Verket, utan dess fonder hafva uppkommit genom privata Donationer, bestämde för vissa ändamål.
Den betydligaste inkomst Akademien eger, är den af Almanachs-Arrendet, oclr deraf måste äfven största delen af de Utgifter bestridas, som oundgängligen fordras för Akademiens bestånd.
Akademien måste deraf underhålla sine Instrument-Samlingar, så väl för de Astronomiske som dc Pliysiske Vetenskaperne.
Den måste deraf löna sin Secreterare, sin Astronom, sin Bibliothekarie oell öfrige Tjenstemän.
Den måste af desse medel bibehålla, complettera och med nya skrifter öka sitt Bibliothek , hålla de bästa Vetenskapliga Journaler, och dessutom underhålla och vårda åtskilliga Samlingar, som tid efter annan blifvit till Akademien öfverlemnade, utan att deras gifvare låtit donationen åtföljas af någon fond till deras underhåll, hvarigenom de i längden verkeligen blifvit onera.
Allt detta måste Akademien af de inflytande medlen besörja, och tillika söka odla och understödja flere olika Vetenskaper, så vida den skall förtjena namnet af en Vetenskaps-Akademi och ej blott af en Astronomisk Akademi. Stats-Utskottets Betänkande?!. 54* Det är dessutom här ej fråga om att lemna understöd till alla Observato rii bchöflige Instrumenter, det är fråga om inköp af någre få , men vigtiga och dyra, för att sätta vårt Observatorium i tillfälle att följa den fortskyndande Vetenskapens framsteg, för att hjelpa vårt Observatorium att upphinna dem, som nästan i alla andra länder, genom betydliga bidrag framskridit till större fullkomlighet.
Vetenskapernes inflytelse på Näringarne och på alla delar af Statslifvet, äro kanske i allmänhet ej så påtaglige; men den är likväl så mycket säkrare, och ingriper allt för mycket, för att frågor rörande dem ej skulle förtjena all möjlig uppmärksamhet och jag vågar tillägga, med all möjlig gynnsamhet behandlas.
I ett land der man uppoffrar
Millioner för inrikes communicationer och till lättande för handeln Provinserne emellan, synes det väl ej vara inconsequcnt, om man skulle bifalla understödet af några tusende R:dr för Astronomien, för en Vetenskap, som är Sjömannens Vägvisare på det omätliga Verldshafvet, och derigenom tillskyndar 54^ Stats-Utskottets Betänkanden. den vidsträcktare utrikes handeln så mån-' ga och ovärderliga fördelar.”
Och skulle denna särskilda tanke åtfölja Utskottets Betänkande till Respective Riks-Stånden.
Ex Protocollo V. Karström.
N:0 109.
Ankom den 16 April 1823.
Utlåtande, i anledning af en utaf Casseurerne uti Credit-Sedels Verkets Små-Sedels Cassör J.
Hellström gjord ansökning, om förhöjning i missräknings - penningar.
Hos Stats-Utskottet hafva Casseurerne uti Credit-Sedel-Verkets Små-Sedels-Cassor, J.
Hellström, skriftligen anhållit, om sådan förhöjning i de dein hittills bestådde missräknings - penningar, att de måtte uppgå till enahanda belopp, som under den 12 October 1820 blifvit Bankens Casseurer beviljadt, samt denna förhöjning äfven lör den förflutna tiden beräknas.
543 Och sorn, efter hvad vederbörande här vid Riksgälds-Contoiret upplyst, genom den in- och utvexling af Banco mot Riksgälds-Sedlar, som i sednare tider, till allmänhetens beqvämlighet, blifvit af Casseurerne uti Riksgälds-Contoirets Små-Sedel-Cassor verkstäld, desse Tjenstemän mera än förr och lättare än Bankens Casseurer, hvilke icke inoch utvexla andra än Banco Små-Sedlar, äro blottstälde för missräkningar; hvarförutan göromålen och äfventyret för Casseurerne uti Små-Sedels-Cassorne härstädes, under sistförflutne åren, blifvit ökade äfven derigenom, att Riksgälds-Sedlar af io R:drs valeur, med hvilke desse Casseurer förut icke egt befattning, skola, såsom Små-Sedlar, i Cassorna vexlas och der hållit allmänheten tillhanda; så anser Stats-Utskottet billigt och rättvist, att Riksgälds-Contoirets Små-Sedels Casseurer, hvilka för närvarande ega, att, såsom missräknings-penningar å Stat årligen uppbära 5o R:dr, få, i likhet med Bankens Casseurer, i missräknings-penningar å Stat uppbära hvardera 100 Riksdaler Banco årligen, ifrån innevarande års början och så länge förstnämnde Casseurers befattning med in- och utvex - 544 Stats-Vtskottets Betänkanden. ling af Banco-Sedlar kan komma att fortfara; men enär Sökanderne hittills hvarje år,utaf den på Stat uppförde Gratifications-Sunmian, undfått discretioner för ifrågavarande särskilde befattning och desse discretioner, sammanlagde med de uppburne missräkningarne, uppgått till minst lika belopp med Banco-Casseurernes missräknings-penningar, finner Stats-Utskottct anledning ej vara, att tillstyrka någon belöning för den före detta år förflutne tiden.
Hvilket dock Riksens Högloft.
Ständers eget ompröfvande vördsamt underställes.
N:0 ilo.
Antom den 16 April i8a3.
Utlåtande, i anledning af Herr Michael Gustaf Ankarsvärds, hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln ingifne och derifrån till Stats-Utskottet remitterade, Memorial, innefattande förnyad anhållan om ändring i de vid 1815 års Urtima Riksdag faststålde grunder forLi qvi - Stats-Utskottets Betänkanden. 545 qvide» af Svenske Ministern, Herr Joli. Clas Lagersvärds fordran, hårrorande från andelar uti Riksgälds - Contoirets fordna Lån i Genua.
Uti elt hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln ingifvet Memorial , hvilket blifvit till Stats-Utskottet remitteradt, har Herr Michael Gustaf Ankarsvärd uppgifvit, att, genom de vid r8i5 ars Urtima Riksdag faststälde mindre billiga Liqvidations-grunder för Herr Ministern Lagersvärds andelar uti det så kallade Genuesiska Stats-Lånet, bemälde Herr Lagersvärd skulle hos Kronan Sverige ega en ännu innestående fordran, stor 57,932 Lires 8 Soldi 11 Denari fuori di Banco; och då vid sistlidne eller 18x8 års Riksdag Herr Ministern Lagersvärds anhållan om rättelse uti Liqvidationssättet af hans andelar uti ofvanberörde
Lån blifvit afslagen, förnämligast på den grund, att vid 1799 och 1801 årens omsättning af Genuesiska Lånet, Herr Ministern Lagersvärds namn icke funnits uti Låne-Listorne samt att han således ej skall hafva genom omedelbar insättning uti Lånen, blifvit innehafvare af de ifrågavarande Låne-andelarne, utan fast 4:cle Sami. 3 5 546 Stats-Utskottets Betänkanden. mera vore att förmoda att, efter det Riksgålds-Contoiret år 1808 instålt Interessebetalningarne på detta I-ån och fordringarne deruti ansenligen fallit i vårde, Herr Ministern möjligen skall kunnat tillhandla sig desse Lån-Actier till en lägre Cours ån den, hvarefter han fordrat deras betalning, så har Herr Ankarsvärd yrkat, att enår, efter hvad en Memorialet bifogad attest, af Notarien Pierre Marie Assoreto, utvisade, Herr Ministern Lagersvärd redan år 1800,eller före den senast år i8°i skedde omsättningen af Lånet, varit deltagande deri och derigenom han skall ingifvit allmänheten förtroende för desse Statspapper samt sålunda gjort omsättningen af Länet möjlig; men Herr Ministern af berörde sin fordran, som, efter hvad redan blifvit utredt, utgjorde i Capital Lires 75,687: 310. samt upplupen ränta a 5 proCent från den 1 Oct. 1807 till den 3 Augusti 1816 . . . . 33,345: 5- 4.
Lires 109,032:9. 2, efter det af Rikets Ständer faststålde Liquidationssått icke bekommit mera ån ... . 51,100:'—3.
Skillnaden Lires 57,932: 8*H - Stats-Utskottets Betänkanden. ö^y fuori di Banco måtte honom godtgoras i enlighet med de grunder, som vid förra Riksdagen blifvit af Herr Ministern Lagersvärd uppgitne.
I anledning häraf får Stats-Utskottet anmäla, att sedan i sammanhang med Rikets Hoglofl.
Ständers, md 1812 års Urtima Riksdag fattade Beslut, om afskrifning af Riksgålds-Contoirets Utländska gäld, Rikets Hoglofl.
Ständer tillika forordnat, att de Obligationer uti Holländske och Brabantske lånen, hvilka bevisligen tillhörde Svenske Medborgare, skulle, efter en af Rikets Ständer fastståld Coursberåkning till Capital och Ränta genom Riksgålds-Contoiret liquideras; så hafva uppå Kongl. Majas vid 1 g 15 års Urtima Riksdag gjorde Nådiga proposition, angående upptagande och erkännande af någre Svenske undersåtares fordringar, hvilka vid 1812 års Riksdag icke kommit att anmälas, och ibland dem Herr Ministern Lagersvärds fordran för åtskillige andelar i Genuesiske lånen, till ett sammaqråknadt Capital - belopp af 75,687 Lires 3 Soldi 11 Denari fuori di Banco, på hvilket belopp, såsom inbegripet under hela Skuld-massan i Genua, | delar, i följd af 1812 års Riksdags Beslut, redan voro afskrifne uti RiksgåldsContoirets Räkenskaper, Rikets Hoglofl. 548 Stats-Utskottets Betänkande?!.
Stånder, enår Herr Ministern Lagersvård med Notariens i Genua Jean Antoine Gambaros den 2 October i8!2, afgifnc attest behörigen styrkt, det han redan år 1810 och således förr ån Beslutet om afskrifningen på Utrikes gulden fattades, blifvit egare af Låneandelarne, pröfvat skäligt bifalla, att denna Herr Ministern Lagersvårds fordran skulle få liquideras på lika sått och efter enahanda grunder, som vid 1812 års Urtima Riksdag blifvit faststålde, i afseende på ofvannåmnde Svenske Medborgare tillhörige Obligationer i Holländske och Brabantske lånen, nemligen: att sedan Capitalet med derå till den 3 Augusti 1812 upplupne Interessen blifvit reduceradt till Svenskt mynt sålunda, att hela Summan i Genuesiskt mynt forst förvandlades till Hollands Courant, efter 7J. styfver för 1 Lire fuori di Banco, och 1 R:dr Hollands Courant sedermera beräknades och ansågs i värde lika med 47 skillingar Svenskt Banco å beloppet i Svenskt mynt utfärdades Riksgålds-Contoirets Obligationer, under den 3 Augusti r8i2 på 5 år och med 5 proCents ränta.
Uti detta af Rikets Hoglofl.
Ständer bestämde liquidationssått, har vid senaste Urtima Riksdag, Herr Ministern Lagersvård sokt den ändring, att Capita - Stats-Utskottets Betcinkanden.
5^<j let Lires 75,687: 3. 10. med den derå beräknade ränta 3B»345: 5« 4* Tillsammans Lires 109,032: 9.
2. måtte förvandlas till Hamburger Banco, efter sk. per Lire, hvaraf skulle uppkomma ett belopp i Hamburger Banco af R:dr 14,765. — hvilken Summa efter antagen Cours af 104 sk.
Svenskt Banco för 1 R:dr Hamburger B:co skulle utgöra i förstnämnde myntsort . . .
R:dr 31,991. — —■* samt då Herr Ministern Lagersvård deraf endast bekommit . ... 16,8 5 5‘- 22.
2. hans återstående fordran godtgoras honom med Svenskt Banco . . . 15,135:25.10.
Men dåvarande Stats-Utskottet, hvars härom afgifne utlåtande af Rikets Hoglofl.
Ständer gillades och hvilket hår vordsamligen åberopas, har på anfårde skål och då af Notarien Gambaros betyg vitsordades, att icke förr ån 1810 något LånCapital i Genuesiska lånen blifvit på Herr Ministern Lagersvård ofverlåtit, samt han således icke genom omedelbar insättning uti lånen blifvit innehafvare af de ifrågastålde Låneandelarne och han i öfrigt redan då för de samma erhållit betalning 55o Stats-Utskottets Betänkanden. af Riksgålds-Contoiret efter enahanda grunder, som vid 1812 års Riksdag beviljades andre Svenske Medborgare för deras andelar i Hollåndske och Brabantske lånen och vid 1815 års Urtima Riksdag särskildt fastståldes för Herr Ministern Lagersvårds andelar i Genuesiska lånet, funnit sig ej kunna någon ytterligare förmån för Herr Ministern tillstyrka.
Icke destomindre har vid innevarande Riksdag Herr Ministern Lagersvård förnyat sin anhållan, om ändring i Liquidationssättet af hans egde andelar i Genuesiska Lånet.
Och då, efter Hr Lagersvårds förmenande, genom det af Notarien Assarela, den 3 Augusti 1822, utgifne ofvan åberopade betyg, i afseende på tiden då Låneandelarne blifvit på Herr Ministern ofverlåtne, skulle ådagaläggas ett annat förhållande ån det, som grundlagt afslaget på hans vid förra Riksdagen, i detta ämne, gjorde yrkande, går Stats-Utskottet nu att yttra sig, huruvida samma betyg må kunna föranleda till ett annat bedommande af Herr Ministern Lagersvärds pretention.
Herr Ministern har nemligen med detta betyg velat styrka, att han redan år 1800, förr ån lånet sista gången omsattes, egt andelar deruti, till ett samman - Stats-Utskottets Betänkanden.
551 råknadt belopp af 25,250 Lires, hvilka uppgifvas utgöra eu tredjedel af den fordran han vid 1815 års Riksdag, anmält.
Val finnes ock detta betyg innehålla att uti Herrar de La Rue Freres Bocker öfver Svenske lånen Lires 4000 afstådde den 2g Martii 1800 af Laurent Ant.
Pareto.
4500 afstådde den 26 April 1800 af Etienne Pallavicini.
13,75° afstådde den 15 Augusti 1800 af Bröderne de la
Rue och 3000 afstådde den 24 December 1800 af Gabriel Ruffinesgue. uppföras uppå Herr Ministern Lagersvärds namn; men då härmed jemföres nårlagde af Notarien Gambaro utfärdade och vid torra Riksdagen åberopade betyg, enligt hvilket Herr Ministern Lagersvärd icke förr ån år 18IO blifvit innehafvare af hela fordringen, så synas bevisen stå i rak motsägelse mot hvarannan, enär efter hvad Motionen föranleder, Herr Ministern Lagersvärd skall år I800 inköpt den tredjedel af samma fordran, som i Notarien Assoretos betyg år upptagen.
Enär nu betygens rigtighet icke får såttas i fråga, så synes råtta förhållandet härmed vara sådant, att Herr Minister Lagersvärd vål kunnat år 1800 vara inne - 55a Stats-Utskottets Betänkatiden. hafvare af de i Assoretos betyg omformålde Låneandelarne; men att då desse hvarken till namn eller Summor igenfinnas uti Gambaros betyg, hvilket likväl upptager hela den fordran för hvilken betalning blifvit såkt, förstnämnde Låneandelar troligen blifvit af Herr Ministern Lagersvärd, före år i g 10, försålde och således varit helt andre ån de som nämnde år å honom öfverlåtos, och i Gambaros betyg om formålas.
— Och då de andelar i Genuesiska Lånet, som i Assoretos betyg uppräknas, icke heller blifvit nppgifne såsom någon, från det år 1815 väckte och beviljade fordringsanspråket, afskiljd, förut icke anmäld fordran för hvilken betalning nu sokes, och hvilket då på sårskild pröfning ankommit, utan fastmera i Motionen bestämdt yttras, att desse
Låneandelar skola vara inbegripne uti de 75,687 Lires 3 Soldi 11 Denari, hvilka år 1815 anmäldes, hvilket åter motsåges af sjelfva innehållet utaf Gambaros betyg, så finnes häraf hvarken den förmodan vederlagd, att Herr Ministern Lager svärd kunnat år 1810 för underpris tillhandla sig andelar i Genuesiska lånen eller någon styrka vunnen åt den uppgift, att Herr Ministern, för att upprätthålla Allmänhetens förtroende för länet, före Stats-Utskotteti Betänkanden. 553 denna tid inköpt förstnämnde Låneandelar dem han, enligt hvad Gambarcs betyg utvisar, år igio icke mera innehaft.
Af hvad sålunda förekommit, har Stats-Utskottet alltså endast kunnat hämta ytterligare skål att instämma uti förra Stats-Utskottets afgifne och af Rikets Högl.
Ständer bifallne yttrande, att utöfver hvad vid 1815 års Riksdag blifvit Herr Ministern Lagersvärd, i likhet med andre Svenske Medborgare, som voro interesserade i de Utländske lånen, i afseende på liquiden af dess egda andelar i Genuesiske Statslånen beviljadt, någon vidare förmån icke kan, för Herr Ministern tillstyrkas.
Ständers eget bepröfvande vördsamligen understädes.
Stockholm d. 12 April 1823.
Je Jean Antoine Gambaro Notaire Imperiale et Certificateur ä la Residence de Génes, Departement de ce nom, soussigné certifie a tous ceux qu’il appartiendra, que par les Actes ci-aprés enoncés, regu par mon Collegue et moi, qui en ai les xninutes dument enregistrées, Appert que Monsieur le Chevalier Jean Claude de Lagersvärd, demeurant a Florence, ä fait 554 Stats-Utskottets Betänkanclen. les acquisitions suivantes des divers Capitaux des Empruns de la Cour Royale de Suéde, sous la direction de Mess:rs De la Rue Frcres Banquiers de cette ville savoir: Livr.
10,000 2,160 Je dis dix mille Livres monnoie de Génes hors de Banque Capital cede au sudit Chevalier de Lagersvärd par le S:r Michel Ange Campi par aete passé le trente avril mil huit cent dix.
Je dis deux mille cent soixante Livres dix sous, six deniers monnoie de Géncs hors de Banque, cedés aux susdit.
Livi*. io5. 5.3. pär D.e Claire Bertoletto. io5. 5.3. pär D ;e Benorte Boero. 200. pär D:C Anne Viviani. i5o. — — par D:e Ange
Sar moda. i5o. parD:ei?o.se Rieca. 3oo. pär D:e Therese Lomel lini. 25o, pär D:e Julie Pedemonte. 900. pär D:c Louise Giovo. Liv. 2160. 10. 6.
Suivant aete passe le vingt trois Juiu dix liuit cent dix.
Je dis deux mille Livres cedés pär aete passé le trente aöut dix huit cent dix par Sieur Jean Jerome Spinola.
Stats- Utskottets Betånkanden. 555 Lirf. 49,432 5oo 1,722 1,331 67,346 5,000 1 8 Je dis quarante neuf mille quatre cent trente deux Livres, un sous, huit deniers h:s B:que cedés par Dame Jeanne Louise Catherine Spinola, par aete passé le trente Juillet mil huit cent dix.
Je dis cinq cent Livres hors de Banque, cedés par Dame Louise Seraphine Rapallo, par aete du vingt huit Juin dix huit cent dix.
Je dis mille sept cent vingt deux Livres h:s de B:que cedés par les heritiers de Jean Baptiste Carepa par aete du seize Aöut mil huit cent dix.
Je dis quince cent trente une Livres et dix sous hors de Banque, cedés par Sieur Francois Isola feit Jean Baptiste, par aete du six Novembre mil huit cent dix.