Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Domsrätt skall uppdragas Tolf af honom utnämnde lagkunnige
Män, hvilka fullgjort — — — Högsta Domstol. § Uti Högsta Domstolen Ej må flera än Atta Ledamöter, Fyra Frälse och Fyra Ofrälse Män på en gång tjenstgörande vara.
I alla mål skola minst Två Frälse och Två Ofrälse Ledamöter vära närvarande. 22. (eller § 21, om förslaget litt. h. vid Memorialet N:o 6 varder godkändt och gilladt.)
Uti Högsta Domstolen — — — Ej må flera än Åtta Ledamöter på en gång tjenstgörande vara. § 10G.
Finner Utskottet — — — — Finner Utskottet —• — — dock hvaruti, i stället för Stats-Råd Fyra så att, i stället för Stats-Råd, Fyra de äldsta Justi tiae-Råd , Tvänne af de äldste Justitiae-Råd der säte taga Frälse och T vänne af Ofrälse stånd i —- —• — — fastställd är. t) Conslihilions-UUkoltcts Memorial, N:o 7. 41 dessa fall komma att säle taga — ■— fastställd varder. b) för den händelse att Riksens Ständer icke antaga eller Kongl.
Maj:t ogillar ofvanskrifne förslag om rättighet för Constitutions-Utskottet ali hos Riksens Ständer anmäla skäl till nedläggande af åtal enligt Regeringsformens 106 Regerings-formen. § 17. (18.) Konungens Domsrätt skall uppdragas Tolf af Honom utnämnde lagkunnige Män, Sex Frälse och Sex Ofrälse, hvilka fullgjort — — Högsta Domstolen.
Domsrätt skall uppdragas Tolf af Honom utnämnde lagkunnige
Män, hvilka fullgjort Högsta Domstol. § 22. (21.)
Uti Högsta Domstolen — — — — Ej må liera än Åtta Ledamöter, Fyra Frälse och Fyra Ofrälse män, på en gång tjenstgörande vara.
1 alla mål skola minst Två Frälse och Två Ofrälse Ledamöter vara närvarande.
Uti Högsta Domstolen — — —.
Ej må flera än Åtta Ledamöter på en gång tjenstgörande vara. § 106.
Finnér Utskottet — — hvar- Finner Utskottet — — — hvar uti, i stället för Stats-Råd, Fyra de uti, i stället för Stats-Råd, Fyra de Hilt. till R.
Trot. 1844. 3 Sami. 3 Haft. 6 42 Constitutions-Ulskoltets Memorial, N:o 8. äldste Justitias-Piåd, tvänne af Frälse äldste Justitiae-Råd i dessa fall komoch tvänne af Ofrälse stånd, i dessa ma att säte taga — — — — fastfall komma att säle taga —- — — ställd varder, fastställd varder.
Ridd. och Adelns Prot. B. XXV: pag. 315, 455. XXVI: 21. Preste-Ståndets Prot. B. XVI: p. 307, 317. Borgare-Ståndets Prot. B. VII: p. 549.
Bonde-Ståndets Prot. B. XIII: pag. 172. 8.
Ank. till Exp. Utsk. den 6 Sept. kl. 4 e. m.
Memorial till Riksens Ständer, angående till innevarande Riksdag villkorligt hänskjutna Grundlag s-ändring sför slag, som nu förfallit.
Riksdagsbeslutet af den 16 Juni 1841 upptager i 2 och 3 momenten af 81 §, såsom till innevarande Riksdag beredda, 2:ne förslag: l:o) till serskilda lydelser för vissa i nästlidne Riksdags Constitutions-Utskotts Memorialer N:ris 68 och 85 uppgifna Grundlags-paragrafer, och 2:o) till ändrad redaction, ej mindre af den i Memorialet N:o 68, under numern 121, än af dem i Memorialet N:o 85, under numern 124, anförda § af RegeringsFormen. Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 8. 43 Angående dessa grundlagsändringsförslag borde likväl, såsom Riksens Ständer tillika bestämdt förklarat, hvarken öfverläggning eller beslut vid påföljande Riksdag ega rum, förr än de till grundlagsenlig behandling antagna förslagen, rörande National-representationen, såsom ett belt blifvit godkände; hvadan, i följd af Riksens Ständers öfver detta ämne vid innevarande Riksdag fattade beslut, berörde serskildta förslag nu förfallit, och således icke till någon vidare åtgärd föranleda.
Stockholm den 5 September 1844. STOCKHOLM, elmén & granbergs tryckeri. 1844.
Constitutions-Utskotiets Mentorud, N:o g. 1 J\2 9.
Ank. till Exp. Ulsk. d. 10 Oct. kl. 11 f. ra.
Memorial till Riksens Ständer, med uppgift ä de af samtlige Riks-Stdnden godkände Grundlags-ändrings-förslag.
Sedan numera, enligt Constilutions-Ulskotlet tillhandakomna protokolls-utdrag från Högloft.
Ridderskapet och Adeln af den 4, 5, 7, 21, 23, 25 och 26 September samt 9 Oclober, från Högv.
Preste-Slåndet af den 4, 21 och 23 nästlidne September, från Väilofl. Borgare-Ståndet af den 4 och 21 September samt 5 October, och från Hederv.
Bonde-Ståndet af den 4 och 21 September samt 2 Oclober, Riksens Ständer fattat deras beslut till bifall eller förkastande af de från nästförlidne Riksdag hänskjutna och hvilaude förslag lill ändringar i Grundlagarne, får Utskottet, i likhet med hvad vid föregående Riksmöten iakttagits, härjemte till Riksens Ständer vördsamt öfverlemna en efter ordningen i förut afgifna förteckningar inrättad uppgift å dem bland berörde förslag, som vid innevarande Riksdag blifvit af samtlige Riks-Slånden gillade och godkände.
Bland de af Riksens Ständer af slagna Grundlags-ändrings-förslag förekomma 2:ne af Kongl. Majit till Riksens Ständer vid föriidne Riksdag afla tua Nådiga Propositioner, Hendigen N:o 74 om upphörande af Konungens tvänne röster i Högste Domstolen, och N:o 75 angående upphäfvande af hvad nu stadgadt är om lagförklaringars utfärdande af samma Domstol; och lära skälen för Riksens Ständers beslut i dessa begge mål komma att till Kongl. Majit i underdånighet anmälas i den ordning 81 § Regerings-Formen föreskrifver.
Prot. 1844 3 Sami. A HBft. 1 2 Constitutions-Utskottets MemorialN:o g.
Uppgift å de från nästlidne
Riksdag hvilande förslag till Grundla gs-ändringar, som vid innevarande Riksdag blifvit af Riksens Ständer godkände. A. Blund de i Constitutions-Utskottets Memorial N:o 3 den 16 sistValne Augusti anmälda; 2.
Förslaget om ändring af Regerings-Formens § 4 genom borttagande af orden ”Frälse eller Ofrälse”.
Regel in gs-Form en. § 4.
Sednare Perioden. — — — — Inhemta dock i de fall här nedanföre stadgas» underrättelse och råd af ett Stats-Råd, hvartill Konungen kallar och utnämner kunnige, er färne, redlige och allmänt aktade infödde Svenske män af den rena Evangeliska Läran. 8.
Förslaget, att ledamot af Stats-Rådet, eller af Högste
Domstolen, ej må tillika annat embete utöfva.
Regerings-Formen. § 34.
Sednare Perioden.. — — — — Stats-Mi/lister eller Stats~Räd må icke tillika annat embete utöf vaj ej eller några inkomster deraf uppbära.
Justitie-Råd må ej tillika annat embete innehafva eller utöfva.
Constitutions-Utskottets Memorial, J\:o g. 3 12.
Förslaget om skyldighet att hos vederbörande anmäla när Boktryckeri ombyter egare.
Tiyckfrihets-Förordningeti. § I - 5:o Privilegier — — en half mil.
Då ett Boktryckeri — — stadens rätt.
Den ett nytt
Bocktryckeri inrättar — — —■ till åklagaren förverkat.
Lag samma vare, der Boktryckeri ombyter egare.
1 båda fallen åligger det Konungens Befallningshafvande, sedan behörig anmälan hos honom blifvit gjord, att genast, eller med först omgående post, derom underrätta Juslitie-Stats-Ministern. 14.
Förslaget, angående rättighet att i Dagblad införa uppsatser, liemtade utur ett annat.
Tryckfrihets-Förordningen. § I - 9:o Hvarje skrift — egarens ensak.
Lag samma — — skrift utgifva.
Utgifvare af namnsedel lemnad är.
Uppsatser, hemtade ur Dagblad, anses icke såsom eftertryckta, dä de i andra Dagblad införas, sä vida det tillika uppgifves, ifrån hvilket Dagblad uppsatsen är hemtad. 4 Constituiions-Utskottets Memorial, N:o g. 17.
Förslaget om den s. k.
Indragningsmaktens upphäfva lide.
Tryckfrihets-Förordningen. § * (Nuvarande 8:de moinent utgår) 8:o
Qvarstad eller — — åtal göres. 9:o Hvar, som beträdes — Ulsöknings-Balken.
10:o 1 afseende på — — — — stadgade äro. ll:o Finner Justitie-Stats-Ministern — — — — •— af statsmedlen. 19.
Förslaget om redactionsförändring i afseende på Stads-Dornstolarnes benämning.
Tryckfrihets-Förordningen. § 5. 6:o
Förbrytelser emot denna lag upptagas vid allmän Under-Rätt i den stad, der Boktryckeriet, ifrån hvilket den åklagade skriften utkommit, anlagdt är, eller, på sätt 1 § innehåller, vid anläggandet anmäldt blifvit.
I Stockholm sker detta upptagande vid första allm ännu Under-Rätt; i öfriga städer, der första och andra Under-Rätt finnes, vid den sistnämnda; Academiernas Jurisdictions-rätt — — — — — Constitutions-Utskottets Memorial, N:o g. B.
Bland de i Constitutions-Utskottets Memorial N:o 4 den 5 nästlidne September anmälda: 2.
Majrls Nådiga Proposition (N:o 103), rörande Konungens lätt att, efter Riksdags slut, antaga eller ogilla Lag-förslag, dem Riksens Ständer under Riksdagen öfverlemnat.
Regerings-R ormen. § 87. Riksens
Ständer ega — — — — — afhöra
Kan Konungen icke förr, än Riksens Ständer åtskiljas, fatta och meddela Sitt beslut, vare han oförhindrad att före nästföljande Riksdags öppnande, förslaget ordagrannt bifalla och all märi Kungörelse derom utfärda.
Sker det ej, anses förslaget hafva förfallit, och Konungen underrätte dä Riksens Ständer vid deras nästa sammankomst om de skäl, som hindrat förslagets antagande.
Finner Konungen godt någon —• — -— — stadgadt varit. 5.
Förslag lill stadgande i afseende på styrelsen under Konungens vistelse i Norrige. Regerings-Formen. § 39.
Vill Konungen utom Sverige och Norrige resa, meddele — — — — — så länge han utom Sina Riken vistas, utan före Stals-Rådet — — § 43.
Går Konungen i fält, eller till aflägsnare inrikes orter eller till Konungariket Norrige reser, förordne — — i 6 Constitutions-Utskottets Memorial} N:o g. 7. Förslaget, angående Riksdags återkomst hvart tredje år.
Heger i ags- Formen. § 49.
Riksens Ständer skola, i kraft af denna Grundlag, hvart Tredje år sammankomma.
Uti hvarje Riksdags-beslut — kalla. Riksdags-Ordningen. § 2.
Riksens Ständer skola, i kraft af Rikets antagne Regerings-Fonn, hvart Tredje år sammankomma.
Uti hvarje Riksdags-beslut — — — kalla. 9.
Förslaget med afseende på återremisser af Utskotts utlåtanden.
Regeringsformen. § 56. usta momentet.
Allmänna frågor — — — — och deröfver sig yttra, pä sätt i Riksdags-Ordningen föreskrifves. Riksdags-Ordningen. § 49. l:o Hvar och en — — — — ovägerligen fattas. 2:o
Då saken från — —■ — — akter och handlingar. 3:o
Vid pröfningen i Ståndens plena af Utskotts afgijna förslag, skall detsamma först framställas till antagande eller förkastandej utan för - Constitutions-Utskottets MemorialN:o g. 1 ändring.
Göres dervid anmärkning till förändring, och finnér Ståndet ärendet tillfyllest utredt, må Ståndet, sedan bestämdt förslag till sådan ändring blif vit uppgjordtj om dess antagande eller förkastande, antingen genast eller, derest någon ledamot det askar, i annat plenum besluta.
A r anmärkningen af den beskaffenhet, att den anses fordra närmare utredning, erhålle Utskottet af samma anmärkning del, för att förslaget derefter ytterligare granska och jemnka.
När ett sålunda beredt förslag till Stånden återkommer, varde det behandladt pä samma sätt, som här ofvan om Utskotts första förslag stadgas, dock att ytterligare återremiss ej må ega ruin. 4:o Återförvisar något Riks-Stånd — — ej uppehållas. 15.
Förslaget angående valbarhet till Riksdagsman i Bonde-Ståndet. Riksdags-Ordningen.
§ Förra momentet.
Allmogen i hvart Härad välje inom sig, efter hemmantalet, till Riksdagsman af Bonde-Ståndet En, inom Häradet boende och besuten, Hemmansegare, hvilken icke tillförene hört till annat Riks-Stånd, eller någon ordinarie beställning i Rikets tjenst eller fullmakt derå innehaft.
Hvad om Hemmansegare nu är sagdt, gäl/e ock om sådan Krono-hemmans-åbo, sorn med stadgad åbo-rätt hemmanet innehafver.
Vilja — — — — sig förena. 16.
Förslaget, litt. a., om val af ny Riksdagsman i dens ställe,, som blifvit Talman. 8 Constitutions-UlskotteLi Memorial, H:o g. Riksdags-Ordningen. §. 17. 2:o Vid alla Riksdagsmannaval emellan.
Dör den val de, eller bevisar han laga förfall, eller bäfver han till Talman utsedd, auställes nytt val. — — 17.
Föreslagen ändring af formuläret till fullmagt för Bonde-Ståndets Riksdagsmän. Riksdags-Ordningen. § 22.
Fullmagterna böra, för att vara gällande, lyda sålunda: — — (för Bonde-Ståndet, boende och besuten å Hemmanet N. N. uti N. N. Härad af N. N. Län) —• — utlemna. 19- Förslaget Litt. B., rörande tryckning af Riks-Ståndens protokoll och handlingar. Riksdags-Ordningen. j § 59.
Alla — — beträffar.
Handlingar, hvilka till samtliga Riks Stånden inlemnas eller frän dem utgå, skola icke i protokollen intagas, utan endast med nummer eller kort rubrik antydas.
Af dessa handlingar böra, såsom bihang till samtliga Riks-Ståndens protokoll, Konungens Propositioner, Constitutions-Utskottets Memorial, N:o g. 9 l loner, Utskottens betänkanden, samt de protokolls-utdrag, som innehålla Riks-Ståndens deröfver fattade beslut, äfvensom Riksens Ständers skrif reiser till Konungen, och Riksdagsbeslutet serskildt från trycket, wider Éxpeditions-Utskottets eller, sedctn Riksdag slutad är, Tryckfrihets-Comiteens uppsigt, utgifvas, dock att hvad förut är på allmän bekostnad tryckt, och till Riks-Stånden utdeladt, icke må i hillänget ånyo tryckas.
C. Det af Constitutions-Utskottet uti Memorial N:o 7 den 5 näsllidne September anmälda förslaget, Litt. b., om upphäfvande för Högsta
Domsrätt skall uppdragas Tolf af Honom utnämnde lagkunnige män, hvilka fullgjort —
Uti Högsta Domstolen — Ej må flera än Åtta Ledamöter på en gång tjenstgörande vara. § 106.
Finner Utskottet hvaruti, i stället för Siats-Råd, fyra de äldste Justitie-Råd i dessa fall komma att säte laga — — — — fastställd varder.
Prof. 1844. 3 Sami. 4 Haft. 2 STOCKHOLM, elmén & granbergs tryckeri. 1844.
Conslitutions«Utskottets Memorial, IV,: o 10, N:o 10.
(Ank. till Exp. Ulsk.
d 13 Nov. kt. 11 f. ra.
Memorial till Riksens Ständer, rörande Stals-Utskottets anmärkning, i fråga om de år 184i fastställda Rönings-stater för KammarKollegium och Kammar-Rätten.
Enligt Protokolls-utdrag af den 3 nästlidne September, bär Riksens Stunders Slats-Utskolt af tillgängliga handlingar och räkenskaper inhenitat: att, sedan, i anledning af Kongl. Maj:ts Propositioner, Riksens Ständer, genom deras underdåniga skrifvelse den 23 December iS/jo, dels för Kammar-Kollegii lönereglering beviljat ett anslag af y532 R:dr iG sk. 1 r., hvarvid dock, med afseende derå, att, i följd af den införda DepartementalStyrelsen, någon förändring uti Etnbelsverkens organisation möjligen kunde ifrågakomma, derigenom, i händelse de begärda tiliökningarne blefve såsom löner å Stat bestämda, ökade utgifter å allmänna Indragnings-Slaten kunde uppstå, Riksens Ständer förordnade, alt lönelillöknings-anslaget endast anvisades till nästa Riksdag, och att tiliökningarne öfver förra Staten såsom arlvoden utginge, — dels ock för Kammar-Rätten beviljat ett anslag af 13,075 R:dr 38 sk. 9 r., att intill påföljande Riksdag utgå, och under förbehåll, alt de i följd deraf uppstående lönetillökningar endast utginge såsom arlvoden, — hade, efter det bemälde a:ne Embetsverk till Kongl. Majit inkommit med underdånigt förslag till de löneregleringar, som af tiliökningarne blefve en följd, och Stats-Kontoret deröfver underdånigt utlåtande afgifvit, Kongl. Maj:t uti serskilda Nådiga Bref af den 7 Juli 184*» bland annat, förklarat, beträffande Kammar-Kollegium, att, då de besparingar, hvilka uppkommit genom indragning af 3tne KammarRåds-embeten, fått, enligt förut gifna bestämmelser, användas till lönefyllnad åt de Sex Kammar-Råd, för hvilka, jemlikt då gällande Stat, löner bestodes, samt denna tillgång ej allenast varit tillräcklig till sådan lönefyllnad både i penningar och af den spanmåf, som under lönerna beräknas, utan jemväl lemnat behållning, som blifvit använd till förbättring i den öfriga tjenstemanna-personalens aflöningsvilkor, Kongl.
Majit funne Ledamöternes hela aflöningsbelopp böra i Stat uppföras såsom lön; äfvensom, vidkommande Kammar-Rätten, att för Presidenten, 3:ne Ledamöter, Sekreteraren, Advokat-Fiskalen, 3 Kommissarier och Öfver-vaktmästaren, Bih. lill R, St, Prot, 1841. 3 Sami. 5 Haft. 1 Constilutions-Utskottets Memorial, N\o to. aflöningen, med undantag af Presidentens taffelpenningar, borde lill fulla beloppet såsom löner på Stut, med derunder beräknad spanmål, uppföras, hvarjemte Aktuariens ordinarie lön ökades med ett mindre belopp och vissa stadganden i afseende å tillträdandet efter tour af de bestämda högre lönerna meddelades.
Uti de högstberörde Kongl. Bref bifogade Stater, hvilka förklarades böra lända till underdånig efterrättelse intill nästa Slats-reglering, befunnos väl slutsummorne i kolumnen för arfvoden öfverensstämma med de af Riksens Ständer såsom arfvoden beviljade belopp, eller för Kammar-Kollegium t532 R:dr i6sk. i r., och för Kammar-Rätten 13,0^5 R:dr 28 sk. 9 r., äfvensom summan af hvad åtta Ledamöter i det förstnämnda Embetsverket tillförene i löner åtnjutit utgjorde ett något högre belopp, än hvad nu för Sex Kammar-Råd tillsammans utgår; mén då, emot Riksens Ständers vid ifrågavarande tillskotts beviljande gifne föreskrift, och utan att några Stater i dessa fall blifvit af Riksens Ständer pröfvade och godkände, vissa löner, synnerligast uti de grader, hvarest största antalet afskedstagande vanligen befinnes, äro vordne förhöjda, samt derigenom inträffat, hvad Riksens Ständer velat förebygga, eller allmänna Indragnings-Statens betungande med pensioner, till beloppet öfverstigande dem, som jemlikt i grundlagsenlig ordning gillade Stater eljest bordt ifrågakomma, funne Stats-Utskottet, med åberopadt stöd af 3o §. 2 mom.
Riksdags-Ordningen, sig böra, jemte anmärkning emot föredragande Stats-Rådet och Chefen för Finance-Departementet såsom conlrasignant af de åberopade Kongl. Brefven den 7 Juli 1841, öfverlemna dessa frågor till Conslilutions-Ulskottet, för den åtgärd, hvartill desamma kunde anses föranleda.
Hvarom Stats-Utskottet jemväl hos Riksens Ständer gjort anmälan, som medelst Protokolls-utdrag från samtlige Riks-Stånden af den 7 nästlidne September blifvit till Constitutions-Utskottet remitterad.
Constitutions-Utskottet har, för pröfningen af dessa anmärknings-frågor, tagit behörig kännedom af hvad det öfver Finance-ärenden inför Kongl. Maj:t i Stats-Rådet den 3o Juni 1841 förda Protokoll, jemte Kammar-Kollegii och Kammar-Rättens samt Stats-Kontorets dertill hörande underdåniga förslag och utlåtanden i ämnet, innehålla.
Och då härvid sig visat, hvad äfven i Stals-Utskoitets Protokolls-utdrag finnes medgifvet, att de af Kongl, Majrt för Kammar-Kollegium och Kammar-Rätten fastställda Löningsstater uti serskilda kolumner såsom ”arfvoden” upptaga fullt lika belopp, sorn Riksens Ständer uti deras underdåniga skrifvelse den 23 Dec.
1840 under sådan form i tillökningsanslag till påföljande Riksdag beviljat, hvaremot Constitulions-Utskottets Memorial> N\o 10, 3 summan af gällande verkliga löner icke öfverstiger beloppet af förut gällande aflöningsstater, så enär Kongl. Majrts rätt att, på sätt i förevarande fall tillgått, ombilda Embetsverken eller specielt jemka deras lönestater med användande af derför redan befintliga ordinarie Statsanslag, vid betraktande, bland annat, af ^5 § i i8a3 års Riksdagsbeslut, måste lemnäs obestridd, och det af Riksens Ständer i deras förenämnde skrifvelse gjorda förbehåll desto mindre lärer kunna anses genom ifrågavarande speciella regleringar vara förbisedt, som anledningen, hvarför de nya anslagen icke finge såsom ”löner” å Stat uppföras, tydligen blifvit uttryckt i det uppgifna syftemålet att förekomma Indragnings-Stalens betungande, till följd af möjlig ”förändring uti Embetsverkens organisation,” och således genom högre expektant-löner i fall af tjenste-indragningar, icke medelst pensionering af ålderstigne embets- och tjenstemän, i den mon de efter allmänna Författningar kunna dertill vara berättigade, finner, i sådant sakens skick, Constitutions-Utskoltet skäl till ifrågavarande anmärkningars godkännande icke vara för handen.
Stockholm den 8 November 1844- Reservation.
Emot förestående betänkande bar Herr Petre sig reserverat, under åberopande af följande ”Transsumt af Protokollet, hållet hos R:s H.
St:rs Constitutions-Utskott den 24 Oktober 1844* S. d. Ordföranden föredrog Stats-Utskottets anmärknings-anledning, i fråga om Lönestaterne för Kammar-Collegium och Kammar-Rätten (se Kongl. BrefveL den 7 Juli i840‘ En del Ledamöter funno det härutinnan af Stats-Rådet tillstyrkta förfarandet, ehuru skenbart rigtigt, innebära en förborgad afsigt, som af StatsRådet bordt kunna genomskådas.
Dessa åtgärder egde ett bestämdt sammanhang med en visserligen förtjent, men redan ålderstigen tjenstemans vid Landlstalen befordran till Kammar-Råd.
Lägger man härmed tillhopa Häradshöfdingen Theorells befordran till enahanda syssla, och genast derpå beviljade tjenstledighet, för att desto mera uteslutande kunna egna sin tid och sin förmåga åt den nya Lagberedningens arbeten, torde man utan svårighet finna, att Siats-Utskottet in - 4 CcmstitutioHS-Utskottets Memorial, N',0 lo. galunda saknat fog till sin anmärkning, serdeles som det just icke kunde vara med någon våda förbundet att afvakta den icke långt aflägsna terminen för en blifvande Riksdag, då det kunnat bestämmas, hvad på indragningsstat borde uppföras, eller icke.
Också lärer det i en tidpunkt, dä allmänt klagas öfver den fördröjda verksamheten, de öfverhopande resterna inom Kammar-Kollegium, icke hafva varit så serdeles välbetänkt att inskränka de således ganska välbehöflige Kammar-Rådens antal från Åtta lill Sex, och dymedelst lägga ett ytterligare hinder för det raskare framskridandet af göromålen.
Efter lika grundsatis skulle Konungen kunna indraga hälften af Ledamöternes antal i Svea Hof-Rätt, för att dymedelst förbättra de öfriges vilkor, men sådant är icke
Konungens rätt och låter omöjligen förena sig med andan i våra Grundlagar.
Dessutom är det nogsamt bekant, hurusom Ständerna, med anledning af förändringar inom Embetsverken, som möjligen kunde blifva en följd af den nyinförda Departemenlal-Styrelsen, uttryckligen hos Kongl. Maj:t begärt, alt de hädanefter inom dem tilldelande löneförhöjningarne endast måtte utgå under titel af arlvoden.
Erkänner man Ständernas rätt att vid beviljade anslag lästa et t sådant vilkor, måste man äfven erkänna, att i nu förevarande åtgärd Rikets Ständers uttalade önskan blifvit betänkligt förbisedd, serdeles som Ständerna i underdånig skrifvelse vid ett annat tillfälle begärt ny reglering af Embetsverken, likväl med förbehåll, att Konungen dervid holle
Sig inom de för hvarje serskildt Verk anslagne Stater saint derefter nfläte till Ständerna Nådig Proposition i timnet.
På grund af hvilka samtlige omständigheter åtskilige Utskottets Ledamöter funno sig föranlåtne att anse Rikets sannskyldiga nytta i förevarande ärende åsidosatt, ej så mycket genom den träffade ålgården i sig sjelf, som genom den mindre ädla och rena afsigt, hvilken bakom densamma vill göra sig gällande.
Det Slett åsidosäl tande af ett lands sannskyldiga nytta, då dess Styrelse går mindre ädla vägar till sitt mål.
In fidem Karl Kullberg.”
Uti denna reservation hafva Constitutions-Utskottets öfrige Ledamöter af Vällofl.
Borgare-Ståndet, äfvensom Utskottets samtlige Ledamöter af Hedervärda Bondeståndet instämt.
Constiiulionsr-ZJtskottcts Memorial, JV:o it.
N:o il. Aok. till Exped.
Utsk. d. o Nov., kl. u f. ni.
Memorial till Riksens Ständer, angående Stats- Utskottets anmärkning’9 i afseende pä fortfarande utbetalning af f. d. Stats-Sekreter arne Grips och v.
Hartmansdorff8 löner.
Uti Protokolls-utdrag af den 3:dje nästlidne September bär Riksens Ständers Stats-Utskott anfört: att, enligt Nådigt Bref af den 19 Maj 1840, Kongl. Maj:t, som funnit den då beslutade förändringen af Statsrådets organisation icke kunna för innehafvare af härigenom indragna embeten medföra rubbning i förut på grund af Kongl. Maj:ts Nådiga Fullmagter uppburna löneförmoner, dem Kongl. Maj:t alltså ansåge sådane Embetsman berättigade att bibehålla, intill dess de blefve till andra embeten med motsvarande eller högre löner på Rikets Stat i Nåder utnämnde, anbefallt StatsContoret att, tilldess annorlunda förordnades, till f. d. Stats-Sekrelerarne för Krigs- och Ecclesiastik-ärendena C. G. Grip och A. v.