Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Löneförhöjning åt 5 Kammarskrifvare, å 600 R:dr 3,000: — 7 Vaktmästare, å 50 R:dr 350: - 3 350- 109,600 109,600 101,655 113 4 226 80 101,881 80 Stats-kontoret med Krono-magasinerna samt Våg-staterna i Fahlun och Awesta.
Nuvarande summan 101 055* Tillkommer:
Förhöjning:
Lön åt en Kanslist (ny) 1000' Lönetillökningåtb Vaktmästare, ä50R:dr 400: —■
Tillökning i anslaget till gratifikationer åt extra-ordinarie Tjenstemän och Vaktbetjente 1,000:
Förhöjning i Ombudsmannens arfvode 600: — Lönetillökning åt 6 Kammarskrifvare, ä 600 R:dr 3,600: — 6,600: — ms 2* v - Oindelt Spanmål, såsom i 1861 års Riks-stat 226: 80. 108,255 113 4 226 80 108,481 80 105,000 105,000 .
Stämpelpappers-omkostnader.
Förslag s-ans lag.
Nuvarande beloppet 105 000- Tillkommer: Förhöjning . 59 000: 164,000 164,000 30,700 30,700 Mynt- och Kontrollverken.
Löneförhöjningar 18,700:
Till Myntets drift och underhåll 12 000- 30,700 3,450 30,700 3,450 3,450 125,526 ta 3,450 Omkostnader för Kontrollverket.
Förslag s-anslag ( 94 125,526 94 Kammar-rätten.
Nuvarande anslaget 125,526: 94. hUlcomnier:
Löneförhöjning åt Advokat-fiskalen 500'
Arfvodes-dito åt Kanslisten uti Advokatfiskals-kontoret 200: — Förhöjning i 4 Vaktmästare-löner, från 450 till 500 R:dr 200: — 9qq. 126 426 94 it- 126 426 94 28,400 28,400 Ofver-Intendents-embetet.
Nuvarande summan 28 400"
Tillkommer: ’ Förhöjning i anslaget till gratifikationer åt extra-ordinarie Tjenstemän och Vaktbetjenino-en ..
. 800"
29,200 29,200 1,400,000 364 50 37 8 75 60 1,400,440 10
Postverket (kontanta anslaget på förslag att af postmedlen direkte ut^å) Penningar: ° Nuvarande beloppet - 1 400 000- Tillägges: i följd af den för nästa statsreglerings- * * period beräknade förhöjda inkomst af postmedel 100,000: —} 500 000- — Indelta räntor; såsom i 1861 års Riks-stat 354- 50 Indelt spanmål; såsom i dito 75. 60 1,500,000 364 50 37 8 75 60 1,500,440 10 70,000 70,000 ter ot“d k0,,n‘<1'1,5,jd “ 1,800,000 1,800,000 Tullverket {Förslags-anslag att af Tullmedlen direkte utgå) 1,800,000 1,800,000 Ersättning till städerna för mistad tolag.
Förslag s-anslag 381 18,300 68 2,330 69 2,712 37 Jägeri-staten 1,040,UUU 381 1,040,000 900 19,200 Skogsplanterings-kassan (kontanta anslaget såsom ersättning för hemmansräntor och arrenden m. m., på förslag) 68 2,00O by 2,712 37 18,300 900 19,200 75,000 75,000 Sk Ogs-institutet, lägre skogs-skolor samt öfriga till Skogs-staten hörande Tienstemäns aflöning, lieservations-anslag 1 ! | 75,000 75,000 Transport 3,918,863 62 3,595 19 37| 8 \ 75 l 60 113; 4 226J 80, 3,922,761 21 Transport 5,060,513 62 3,595 19 37 8 1 75 60 113] 4 j 226 | 80 |5,064,411 21 Hör till Ståts-Utskottets Utlåtande, år 1862—1863, N:o 100.
Transport 1861 års Itiks-sta t anslår: Penningar.
Indelta Räntor enligt markegång på förslag
R:dr 3,918,863 5,100 48,000 60,350 23,700 3,000 15,000 19,500 öre 62 R:dr 3,595 ore 19 6,000 1.500 1.500 18,674 46,500 75,000 22,004 81 Spanmål.
Mått kub.-f. 37 k:r 8 Värde å 2 K:dr kubikfoten.
R:dr VO 359! 5 78 Summa 4,242,688 40 25,600 570 öre !kub.-f. 60 113 7191. 967 1,140 20 k:r 4 1,934 80 113 R:dr 226 80 Summa Riksmynt.
Rtdr 3,922,761 5,100 48,000 60,350 21 226 80 46,423 3.000 15.000 19.500 1,140 6.000 1.500 1.500 18,674 46.500 75.000 81 Förslag till blifvande Riks-stat: Transport Lyshållning m. fl. utgifter för Kronans publika hus i Stockholm.
Förslag s-anslag:
Nuvarande beloppet 5,100: — Tillkommer:
Förhöjning 10,400: — Byggnader och reparationer i Stockholm.
Reser vations-anslag
Byggnader och reparationer i landsorterna.
Reservalions-anslag:
Nuvarande summan - 60,350: — Tillkommer: för vård och underhåll af den vid Utmelands by i Dalarne uppförda minnesvård öfver Konung Gustaf Wasa (jernför Stats-Utsk:s Utlåt.
N:o 63) . 475: — 20 78 4,270,450 Städers friheter.
Förslag s-anslag Transportkostnad för Stats-verkets Bergs-effekter.
Förslag s-anslag.
Observations- och Dppbörds-procenter m. m.
Förslag s-anslag lantalsskrifnings-provision.
Förslag s-anslag Tionde-profvare - Restitutioner.
Nuvarande beloppet 6,000: — Tillkommer:
Förhöj ning 9,000: — Penningar.
Indelta Räntor enligt 1 ijmarkegångj (på förslag.
| Spanmål.
R:dr 5,060,513 15,500 48,000 60,825 23,700 3,000 15,000 19,500 öre I R:dr 62 3,595 . 22,004 19 kub.-f. 37 81 k:r 359 5 Uppköp af ve«l för Wisby s. k.
Krono-kalkugn.
Förslag s-anslag Rese- och Traktaments-penningar.
Förslag s-anslag Skrifmaterialier och Expenser, Ved m. m.
Nuvarande beloppet Tillägges: för jemnande af Hufvud-titelns slutsumma 18,674: 78. 25: — Extra utgifter.
Reservations-anslag Kongl. Theatern 15.000 . 1.500 1.500 18,699 46,500 75.000 78 •
Summa Anm.
Tillökningen å Hufvud-Titeln blifver således 1,161,550 R:dr, deraf likväl största anparten dels förut utgått under annan form och utan att synas i Riks-staten, dels ock tillkommit i följd af den högre förslags-beräkningen å inflytande Post-medel. 5,404,238 40 25,600 570 1 Värde cb 2 R:dr kubikfoten.
Värde förslagsvis å 2 R.:dr kubikfoten.
R:dr 75 719 ore 60 kub.-f. k:r I R:dr 113 1,140 20 967| 4 j 1,934 226 80 R:dr 5,064,411 15,500 48,000 ore 21 60,825 46,423 3,000 15.000 19.500 1,140 15.000 1,500 1,500, 18,699 46.500 75.000 81 20 78 80 113 226: 80 5,432,000!. ‘•'b - i Litt. B.
Estra Statsreglerings-aaslag i sammanhang med Sjunde Hufvnd-Titeln.
R:dr öre l:o Att utgå under åren I§61, 1865 och 1866, ined 1i3 åri igen:
Till arfvoden åt tjenstemännen i Kntnmar-kollegii Jordeboks-kontor, 24,700 R:dr årligen eller för 3 år 74,100: — Till utgifter för kolonien S:t Barthelemy, 18,000 Tv:flr om året eller för tre år 54,000: — * 128,100 r 2:o
Till fullbordande af restaurations-nrbetena å Wadstena slott 22,000 Summa 150 100 flör till Stats-Ut skottets Utlåtande, 1862—1868, N:o 100. rr - t C.. - ’ < . K h Stats-Utskottets Utlåtande N:o 101. 1 N:o SOI.
Ank. till Exji.-Utsk. den 9 Maj 1863, kl. 11 f. in.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om åtgärders vidtagande till skydd för krono-laxfisket vid Åsbro i Wiske å. (I. A.)
Med förmälan, hurusom kungsladugården Åhs kloster tillika med ett Kronan tillhörigt, fordom rikt laxfiske i Wiske-ån vid Åsbro, vore på 30 års tid, räknad från midfastan år 1837, utarrenderad emot ett årligt arrende af 555 tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn, jemte fem tunnor lax, hade Riksdagsfullmägtigen August Carlberg från Hallands iän, uti en hos Bonde-Ståndet väckt och till StatsUtskottet remitterad motion (N:o 449) fästat uppmärksamheten å liera omständigheter, som motionären ansett menliga ej mindre för berörda kronofiske, än äfven för laxfisket i allmänhet uti Wiske å.
Genom arrendatorns åtgärd att ifrån vårflodens början till den 1 Oktober stänga kungsådran med laxgårdar och fiskeredskap, hade nemligen fisket uti ymnighet alltmer aftagit, hvilket menliga förhållande ytterligare befordrades derigenom, att ynglet tillika förstördes dels genom den tidiga tillstängningen af kungsådran med fiskeredskap och dels till följd af arrendatorns underlåtenhet att, på sätt gällande Fiskeri-stadga föreskrifver, hålla bottenlucka öppen för den upp- och nedgående fisken.
Att fisket sålunda vanvårdades, vore att tillskrifva den omständigheten att detsamma utgjorde allenast en binäring vid egendomen; och då Staten kunde påräkna högre arrende-afgift genom den större täflan, som komme att uppstå genom skiljande af arrendet utaf fisket från egendomen, samt i sammanhang härmed sådane föreskrifter lämpligen kunde meddelas, hvarigenom fiskets framtida bestånd betryggades, har motionären föreslagit, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla dels om förordnande att vid blifvande arrende-auktion kungsladugården Åhs kloster samt kronolaxfisket vid Åsbro i Wiske å måtte hvar för sig under särskilda arrenden utbjudas, med vanlig optionsrätt, deis ock om förständigande för Konungens Befallningshafvande i de län, genom hvilka Wiske å flyllih- lill R.
Prat. 1802 & 1803. 4 Sami. 1 Afd. 2 Rand. 11 Haft, 2 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 102. ter, att, då öfriga rättsegande ej derom framställt begäran, tidigt före utgången af innevarande arrendeperiod eller ofördröjligen, åvägabringa sådana bestämmelser rörande rätta tiden för fiskandet af lax i Wiske å, som 22 § af ofvanberörda nådiga Fiskeristadga afser.
Hvad först vidkommer förslaget, att kungsladugården och kronolaxfisket måtte varda under särskilda arrenden upplåtna; så och ehuru Utskottet icke vill bestrida, att en sådan åtgärd möjligen torde lända till erhållande af ett högre arrende, finnér likväl
Utskottet sig icke kunna understödja förslaget, dels emedan motionärens berörda antagande icke torde erbjuda tillräcklig ledning för ett Rikets Ständers beslut, hvartill, i en fråga af den speciela beskaffenhet, som förevarande, synes erfordrats en af vederbörande myndigheter verkställd utredning af omständigheterna, dels ock emedan skiljandet af arrendet, i stället att befordra hufvudsyftet med motionärens framställning, tvärtom synes egnadt att framkalla ett motsatt förhållande.
Och enär, i fråga om framställningen i öfrigt, 22 § i Kongl.
Fiskeri-stadgan den 29 Juni 1832 innehåller, bland annat, att, der någon rättegande sådant begär eller Konungens Befallningshafvande så nödigt aktar, skall särskildt med afseende å fiske efter lax bestämmas under hvilka tider denna fisk kan, efter erfarenheten, antagas gå från lekplatserna till hafvet eller större sjöar, hvarunder allt laxfiske i vattendraget skall inställas samt all dertill brukad redskap, jemte alla i vattendraget befintliga ålkistor och andra fiskebyggnader, emellertid skola vara tillslutne eller å land upplagde; alltså och då de anmärkta förhållandena, i afseende å laxfisket i Wiske å, kunna och böra i enlighet med gällande författningar och utan Rikets Ständers mellankomst afhjelpas, får Utskottet hemställa, att motionärens ofvanberörda framställningar mätte lemnäs utan afseende.
Stockholm den 8 Maj 1863. %:o 102.
Ant. till Exp.-Ulsk. den 9 Maj 1863, kl, 11 f. m.
Utlåtande, i anledning af vackt motion om öfverlåtelse åt Nysätra socken af lägenheten Ängstorp under hyda kungsgård för inrättande af en s. k. byskola. (I. A.)
Uti en hos Bonde-Ståndet väckt och till Stats-Utskottet remitterad motion (N:o 220) har Riksdagsfullmägtigen Johan Persson från Upsala län erinrat, hurusom, till Stats-Utskottets Utlåtande N:o 102. 3 följd af det inom flera orter af riket otillräckliga antalet af fasta skolor det ofta vore omöjligt för ungdomen att besöka desamma, enär genom deras aflägsenhet från barnens hem en stor del af dagen måste användas på vandringen till skolan.
Sådant vore förhållandet med de inom skolåldren varande, 50 eller 00 barn inom Resta och Åloppe husförhörsrotar af Nysätra socken i Lagunda härad, hvilka barn hade f:dels mil till den vid socknekyrkan belägna skolan och dessutom måste tillryggalägga en väg, som höst och vår vore nästan ofarbar.
Berörda olägenhet kunde icke annorledes afhjelpas, än att för dessa rotar inrättades en s. k. byskola; men enär kommunen icke af egna tillgångar kunde åvägabringa detta gagneliga företag, hade man ansett sig böra påkalla Statens bistånd, hvartill anledning derjemte hemtats deraf, att någon lämpligare plats för ifrågavarande skola icke förefunnes, än en under Rvda kungsgård lydande, obetydlig torplägenhet, benämnd Ängstorp, hvilken vore belägen emellan de båda nämnda rotarne.
På grund häraf och då berörda lägenhet icke kunde vara af synnerligt gagn för kungsgården såsom belägen öfver en half mil från densamma, samt Nysätra socknemän, i händelse lägenheten kunde för ifrågakomna ändamål vinnas, åtagit sig att å lägenheten på egen bekostnad uppföra för ändamålet nödiga byggnader, hade motionären föreslagit: att Nysätra socken måtte erhålla öfverlåtelse af den under Ryda kungsgård lydande lägenheten Ängstorp i ändamål att derå anlägga en så kallad byskola, äfvensom berättigas att, såsom bidrag till lärarens aflöning, få använda lägenhetens afkastning.
Af handlingar, som funnos vid motionen fogade, inhemtades, att sedan, med anledning af de i motionen angifna förhållanden, Nysätra församling ansett nödigt att erhålla en särskild skola för omförmälda rotar, hvilka utgjorde en tredjedel af socknen med en folkmängd af 290 personer, samt beslutat att för ändamålet söka erhålla torplägenheten Ängstorp, så hade församlingen å sockenstämma den 28 December sistlidet år genom enhälligt beslut förbundit sig att, i händelse lägenheten kunde till skollärareboställe varda upplåten, ej allenast derå uppföra och för all framtid underhålla erforderligt skolhus, samt förse den blifvande skolmästaren med behöfliga boningshus, utan äfven, derest torpets afkastning skulle befinnas otillräcklig för dennes utkomst, årligen lemna ett sådant tillskott, att han befriades från allt bekymmer för en anständig bergning; — att, enligt hvad ett af nuvarande arrendatorn af Ryda kungsgård, J. E. Kumlin, den 22 nyssnämnda månad utgifvet intyg gåfve vid handen, torpens antal vid kungsgården i så måtto öfverstege behofvet af dagsverken för gården, att 13 torp under längre tid varit och fortfarande äro till innehafvarne upplåtne hufvudsakligen emot spanmålsarrende till belopp af omkring 100 tunnor; samt att för Ängstorp erlades 3 tunnor 3 kappar råg, 3 tunnor 3 kappar korn och 2 tunnor hafra äfvensom utgjordes 10 mans- och 10 qvinnsdagsverken under skördetiden samt till en summa af 24 R:dr 75 öre värderade diverse körslor och spånad.
Vid föregående tillfällen, då understöd blifvit begärdt för folkskolorna, hafva Ri - 4 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 102. kets Ständer i allmänhet uttalat den grundsats, att skollokalers bekostande helt och hållet äfvensom folkskolelärares aflöning åtminstone till större delen böra utgöra kommunernas åligganden samt att för sistnämnda ändamål, äfvensom för skoleväsendets utveckling och förbättring, bidrag af kontanta medel må under vissa vilkor kommunerna beviljas.
Ett frånträdande af denna rigtiga grundsats bör endast af särdeles bevekande omständigheter kunna föranledas; men tvifvelsutan kunna för ett stort antal-församlingar i riket enahanda skäl för dylika framställningar åberopas, som i förevarande fråga blifvit anförda.
I betraktande häraf och då härtill kommer att lägenheten Ängstorp för närvarande är på arrende upplåten till enskild man, som, såvidt af handlingarne inhemtas, derifrån icke afstått eller af Nysätra församling derför tillförsäkrats nöjaktig ersättning samt dessutom frågor om upplåtelse af fastighet utaf den betydenhet, som ifrågakomna lägenhet, i allmänhet icke böra omedelbarligen af Rikets Ständer till pröfning upptagas, anser sig Utskottet till motionärens framställning böra afstyrka Rikets Ständers bifall.
Stockholm, tryckt hos Såm.
Rumstedt, 18G3.
Stata- Utskottets Utlåtande N:o 103. 1 Alik. lill Exp.-Ulsk. den "t Al;ij tHii.y kl. 3 e. in. Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:t.■i nådiga Skrif velse, angående ifrågasatt bidrag Jrån Handels- och Sjö/arts-fonden till gäldande af deri för Stadetullens aflösning erforderliga 'utgiftssumma. (K A.)
Uti underdånig skrifvelse af den 4 sistlidne Februari hafva Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med Stats-Utskottets den 8 förutgångne Januari afgifua utlåtande N:o 28, bland annat, i underdånighet anmält, att Rikets Ständer, till bestridande af Sveriges andol i den för Stade- eller Brunshauser-tullens upphörande bestämda aflösningssumma, på Riksgälds-kontoret, till Kongl. Maj:ts disposition, anvisat ett förslagsanslag af 270,000 Riksdaler, att i mån af behof utbetalas dels för godtgörande af den för tiden till den 1 Juli sistlidet år å berörde andel upplupna och af Konsuls-fondon med 3,609 Thaler 24 s:gr. förskjutna ränta, dels till liqviderande, på en gång, af kapitalet, 92,495 Thaler, jemte derå ytterligare upplöpande ränta.
Då emellertid Riksgälds-kontoret, jemlikt Rikets Ständers vid 1853 och 1854 års riksdag, i sammanhang med beviljandet af lån åt Norbergs nya jernvägsbolag, fattade beslut, under dea 18 December 1856 till Handels- och Sjöfarts-fonden utfärdat skuldförbindelse å 150,000 R:dr Runt, att från och med.
1858 års slut återgäldas medelst årlig inbetalning af 15,000 R:dr å kapitalet, jemte fyra procent ränta å det vid hvarje inbetalning återstående belopp, hafva Rikets Ständer, under antagande att, derest Handels- och Sjöfarts-fonden på en gång från Riksgäldskontoret utbekomme denna sin fordran, hvilken, etter derå sednast skedd inbetalning, nu i kapital utgjorde 90,000 R:dr, jemte ogulden ränta från sistlidet års slut, berörde fond möjligen skulle kunna med detta belopp bidraga till den för Stadetullens aflösning erforderliga utgiftssumma, i ofvannämnda underdåniga skrifvelse derjemte hemställt, huruvida icke, för den händelse en sådan liqvid af RiksBih. till R.
Prof. 1862 f 1863.
4 Sami. 1 Afd. 2 Baad. 12 Häft. 2 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 103. gälds-kontorets skuld till Handels- oek Sjöfarts-fonden koinme att ega rum, en häremot svarande andel af omförmälda utgiftssumma må kuuna af nämnde fonds tillgångar bestridas och det på Riksgälds-kontoret anvisade förslagsanslaget i följd deraf med ett lika belopp förminskas.
Sedan Konvoj-kommissariatet, uti häröfver infordradt utlåtande, tillstyrkt bifall till Rikets Ständers framställning, dock, med underdånig hemställan, huruvida det icke skulle leda till minsta omgång, om Riksgälds-kontorets hela återstående skuld, till Handels- och Sjöfartsfonden finge, inberäknadt den från 1863 års början upplupna ränta, på en gång ur fondens räkenskaper atskrifvas, mot det att hela den för upphörande af ofvanberörda tull erforderliga utgift ensamt af Riksgälds-kontoret bekostades, utan att Konvoj-kommissariatet deruti toge någon del; har Kongl. Majit, uti nådig Skrifvelse af den 27 sistlidne Mars (intagen under Nio 97 uti lista Sami. af Bih. till Riks-Ståndens protokoller), med förklarande att Kongl.
Majit ansåge något hinder icke möta för Handels- och Sjöfarts-fonden att med ofvanberörda, af Rikets Ständer ifrågaställd bidrag, Nittio Tusen Riksdaler, deltaga i gäldandet af meranämnda lösningssumma, i öfverensstämmelse med Konvojkommissariatets hemställan rörande sättet för ett så beskaffad! deltagande i lösningssummans liqvideraude, föreslagit Rikets Ständer, att hela det till Stadetullens aflösning erforderliga belopp må från det af Rikets Ständer å Riksgälds-kontoret för ändamålet anvisade anslag utgå, emot det att all fråga om vidare inbetalning å Riksgälds-kontorets, enligt förbindelse af den 18 December 1856, till Handelsoch Sjöfarts-fonden egande skuld till såväl kapital som ränta kommer att förfalla och samma förbindelse varder till Fullmägtige i Riksgälds-kontoret återställd.
Då det af Kongl. Majit föreslagna sätt för Handels- och Sjöfarts-fondens deltagande i lösningssummans liqviderande onekligen är med minsta omgång förenadt, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer till hvad Kongl. Majit sålunda föreslagit må lemna bifall; och torde, i sådant fall, Utskottet få sig uppdraget att om Rikets Ständers beslut i förevarande fråga meddela Fullmägtige i Riksgälds-kontoret nödig underrättelse.
Stockholm don 21 Maj ■'1-863.
STOCK HÖIJA,’ T&YÖKT hos ISAAC MARCUS. 18*58.
Stats-Utskottet* Utlåtande N:o lu4 1 JU:o 104.
Ank. tili Exp.-Utsk. ilen 26 Maj 1862, kl. 12 midd.
Utlåtande, i anledning af väckt motion angående användandet af Kronans hus. (I. A.)
Uti en hos Bonde-Ståndet väckt och till Stats-Utskottet remitterad motion (N:o 590) har Riksdagsfullmägtigen Carl Nettelbladt från Stockholms län anfört, hurusom, då Rikets Ständer vid en föregående riksdag beviljade Statens embetsmän, synnerligast de högre, så betydliga lönetillökningar, att dessa för några, såsom Statsrådets ledamöter, uppgingo till halfva beloppet eller mera utöfver dessa embetsmäns förra, visserligen icke obetydliga lönebelopp, man syntes hafva förgätit, det Regeringen i sednare tider upplåtit
Statens publika byggnader till boställen åt vissa dess egna medlemmar.
Dessa förmåner hade likväl, så framt de fortfarande skolat vederbörande tillkomma, bort vid nämnda tillfälle tagas i betraktande, så att för de Statsråds-ledamöter, som innehade boställen, motsvarande afdrag skett från de föreslagna lönebeloppen; Men i stället för att iakttaga ett sådant förfarande, begärde Kongl. Maj:t och beviljade Rikets Ständer hyresersättningen åt Cheferne för Finans- och Eckiesiastik-departementen; hvarjemte vid innevarande riksdag 2,000 R:dr äskats såsom hyresersättning åt Chefen för Civil-departementet, hvilken förut i lön åtnjuter 13,000 R:dr.
Sistnämnde embetsman vore visserligen icke mindre än öfrige
Departementschefer, utan snarare mera förtjent af de fördelar, som lagligen kunde honom beskäras, men, enligt motionärens förmenande, tiilkomme det Representationen och ingalunda Statsrådets egna medlemmar att utdela dylika emolumenter.
Ett sådant förfarande innebure en kränkning af 77 §:n Regeringsformen, som bjuder, att icke någon Kronans lägenhet får, utan Rikets Ständers samtycke, Kronan genom förpantning, gåfva eller på annat sätt afhändas; och då, genom dylik upplåtelse af Kronans hus, stor förlust för Staten årligen förorsakades, i det att de i nämnda hus till boställen upplåtna lägenheter förhindrade såväl en väl behöflig utvidgning af de gamla som ock inrymmandet af flere nya embetsverk, såsom Telegraf- och Jernvägsstyrelserna, Bih. till B St. Prat. 1862 8 1863. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 13 Haft. 2 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 104.
Tor hvilka sednare rum måst med stor kostnad förhyras, hvarförutan lönetillökningar blifvit begärda för de Statsråd, som icke kunnat med dylika lägenheter hugnas, hade motionären hemställt: att Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t behagade tillse, att Kronans hus, — Statsministerns för Utrikes ärendena boställe dock undantaget, — varda uteslutande använda för Statens allmänna behof; äfvensom att Rikets Ständer i sammanhang härmed icke måtte annorlunda reglera löneförmånerna för Statsrådets ledamöter, än för Rikets öfrige högre tjenstemän, samt Statsråden sålunda, utan alla hyresersättningar, endast komme i åtnjutande af de dem lagligen tillerkända lönebelopp; hvarjemte motionären, med tillkännagifvande det han med sin ifrågavarande motion hufvudsakligen afsett att förekomma framställningar om anslag till uppförande af bostäder åt Statsråden, anhållit, det Utskottet måtte utreda rättsgrunden för de boställsupplåtelser, med deraf föranledda hyresersättningar, som blifvit Statsrådets ledamöter beviljade.
Stats-Utskottet får i afseende härå erinra, att, sedan i följd af den år 1840 vidtagna förändrade organisation af Statsrådet, en ny lönereglering blifvit nödig och vid bestämmandet af aflöningsförmånerna fråga hos Rikets Ständer uppstått, huruvida
Departements-cheferne, på enahanda sätt som då redan för Utrikes Statsministern egt rum, borde med boställen förses, samt två olika förslag yppats, det ena, att
Departements-cheferne skulle erhålla bostäder i samma hus, der deras expeditioner blefvo inrymde, och det andra, att samtliga expeditioner borde sammanföras i en lokal, utan att boställsrum i sammanhang dermed för Departements-cheferne anvisades, hade Rikets Ständer, som, enligt hvad deras till Kongl. Maj:t den 5 Augusti 1840 aflåtna underdåniga skrifvelse innehåller, då icke funno lämpligt att i närmare pröfning häraf ingå, ansett sig endast böra i underdånighet begära, det Kongl. Majit, efter anbefald undersökning af alla de omständigheter, som på bedömandet af det ena eller andra förslagets företräde samt sättet för dess utförande kunde inverka, täcktes till Rikets Ständer vid nästinträffande riksdag öfverlemna denna utredning, jemte nådig Proposition i ämnet, hvarefter Rikets
Ständer kommo i tillfälle att taga frågan i närmare öfvervägande.
Sedermera har, uti den till Rikets år 1830 församlade Ständer af låtna nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof, Kongl.
Majit behagat meddela, hurusom, med föranledande af Rikets Ständers år 1840 gjorda underdåniga framställning om