Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 38o, 38i. iöt samma skyldigheter* sohl Kronans indelta manskap i det öfriga Riket; meh att den hrot, ilian fastställelse af ilen provisoriska regiel ingeri äf Rotehåilel derstädes för längre tid, äh de 8 år, för hvilka densamma blifvit af Länets invånare antagen, ifrågavarande Rotering derefter må jernnäs lill likhet med Röteringeii i det öfriga Sverige, sedan Hemmanens godhet, grttttdfätitän ötsh öfriga utskylder i^lifvit emellan Länen behörigen jemförde och tagne i beräkning; hvarefter dé hya Hemman* som i Jemtland tillkomma* må Öka den gamla Roteringen med ny* — samt att de sålunda för Jemtlands Fäll-Jägare-RegementÖ tillstyrkta vilkor jemväl måtte få sträckas till Jemtlands fläst-Jägare-Esqvadrön, så alt Riisthåliarne dervid måtte komma i åtnjutande af all den lindring i deras hittills åliggande skyldigheter, sorn antingen redan blifvit elier framdeles kan varda Rotehållarne inom Provihcen bbViljad.
Uppl; och godk. iros Ridd. och Adeln d. 17 Febr. i83ö.
Preste-Slåndet d: 19 •— — Borgare-Ståndet d. ig — — Bonde-Ståndet d. iy — — Rikets Stänclcrs underdåniga Skrif velse j angående Stenkols-Verket vid Höganäs. S. A. K. H os R.
St. bär gamla Bolaget för Stenkols Ver^ Bihang t. B.
S:s Fröt. iotdc Sami. i Band 3 Haft. 26 202 Exp. IJtik.
Förslag lill rind. Skrift).
N:o 38l. ket vid Höganäs anhållit, att, som delta Bolag uppfyllt det vilkor, iSa3 års församlade Ständer ulfästat för Bolagets rätt till Stats-Verkels fordran i framlidne En af Rikets Herrar m. ut.» Herr Grefve Ruuths Sterbhus, utgörande, vid berörde års slut, ett belopp af iO(),56o Rdr B:co, sarut derå löpande ränta, som då skall afskrifvas och på Interessentrrna i nämnde Bolag öfverstås, Interessenterna mått%e utbekomma den del, så i Capital, som ränta, utaf dessa medel, hvilka under loppet af litlen till Stats-Verket blifvit inbetnlde af framlidne Herr Grefve Ruuths Sterbhus, samt rättighet att framdeles lyfta det öfriga, i den nion penningarne, enligt viikoren i Skuldsedlarue, inflyta.
Riksmöte beslölo Rikets då församlade Ständer, att Sten kols verket skulle med full eganderätt öfverlålas till uet nya Bolaget, emot det att gamla Bolaget, under vissa stadgade vilkor och förbehåll, fick disponera Statens fordran hos framlidne En af Rikets Iierrar m. m., Grefve lii tullis Sterbhus, härrörande från Lån, som Herr Grefven i lifstiden erhållit emot sina egne uti hans enskilda egendomar inleckuade Skuldsedlar, samt serskild pantsältning af 78 st.
Actier uti Stenkolsverket; och som, i afseende på viikoren för medlens utlcmnanöe från Riksgälds-Contoiret, R.
St., af de till förevarande fråga hörande Handlingar funnit, att dessa vilkor nu mera icke äro andra, än att nya Bolaget: 1:0 stytker, att det belopp, som ännu brister i den stadgade summan af 200,000 Rdr, äfven blifvit till de af E.
St. föreskrifna föremål användt; och 2:0 af - Exp. Utsk.
Förslag till tind. Skrift).
N:o 38r.
2o3 gifver den uti 4-‘de punkten af 1823 urs R.
Sl:s beslut omfö-rmälda förbindelse; — så, och efter öfvervägande af i öfrigt jemväl ådagalagde förhållanden, samt enär frågan om Stenkolsverket, hvars riksgagnelighet blifvit, vid flera tillfällen, af R.
St. erkänd, nu kommit i sådant skick, att Verkets framtida bestånd och förkofran, eller ock dess upphörande, inom en icke aflägsen tid, heror af det afseende, sorn fästes vid det nya Bolagets, genom dess Direction, framställda anhållan, hafva R.
St. ansett sig böta bevilja medlens utlemnande, under sådana vilkor och förbehåll, alt, utan någon ny uppodling, Statens rätt och säkerhet blir fullkomligen betryggad, och nya Bolaget jemväl närmare tillförbindes, att fullfölja Grufve-arbetet vid Ryd ; i hvilket afseende, och såsom vilkor för merberörde medels utlemnande, R.
St. alltså beslntit: 1:0 att nj^a Bolaget bör afgifv > ecb lill Riksgälds-Contoiret öfverlemna den i 4-de punkten af 1823 års R.
St:s beslut föreskrifna förbindelse, och hvartill Formnlaire i undetdånighet bifogas; 2:0 att utaf de till Inleressenterne i gamla Bolaget anordnade medel, beslående i framlidne Herr Grefve Ruuths intecknade Skuldsedlar, tillika med alla derå, sedan den 3i December j823, inöutne Cupilalafbetalningar och räntor, innehållas och afsättas, a. de 67,400 Rdr B:co, sorn Interessenterne uti gamla Bolaget förbundit sig att utaf nämnde medel till Stenkolsverkets understöd lill - 20,4 Kxp.
Ut ti.
Färsing tili tena.
Skrif u. N:o 38 K skjuta; hvilken summa beräknas af de contanta medel, sorn på Skuldsedlarne influlit; br tili Statens ytterligare säkerhet innehållas
Silven 4^,000 Rdr samma mytit, med hvilka båda summor, tillhopa 107,400 Rdr, kommer att förhållas på sätt här nedanföre stadgas; 3:o att så snart det nya Bolaget hos FullHiägiige i R.
S:ls Riksgälds-Contoir med qvitterade rakningar styrkt, att utöfver de, enligt afskräde räkenskaper samt nya Bolagets vald * Directions uppgifter, i Verket redan nedlagda 135,677 Bdr 2(j sk.. ytterligare 64,322 Rdr iq sk.
B:co, till fyllnad i den stadgade summan af 200,000 Rdr, blifvit uteslutande använda till utgifter, i och för nya Grufve anläggningen vid Ryd, och deribland de för vatlenuppfordringen nödiga Angmachiners anskaffande, skall nya Bolaget vara berätligadt alt, emot qvitto, samt aflemnande af <len i esta punkten omförmälda förbindelse, Uti Riksgälds-Contoiret lyfta de 67,400 Rdr, hvilka medel af köpeskillingen skola innehållas och till Verkets understöd tillskjutas; 4:o att de till Statens ytlerligarfe säkerhet innehållne 40 000 Rdr komma att qvarstå i Riksgälds-Contoiret, intilldess R.
Sl.:s Revisorer öfver Stats- Banco- och Riksgälds-Verken, efter förrättad granskning af Stenkolsverkets räkenskaper, gifvit Fullmägtige, i nämnde Contoir, tillkänna, att föreskrifter ne i irsta pnnkten af 1,82.3 års R.
Sirs beslut blifvit behörigen fullgjorde; och må det ankomma på Interessenternes i gamla Bolaget eget godtfinnande att bestämma, antingen ofvaiiberörde summa af 4o,000 Exp, Utsi.
Färsing till Slsrifp.
N:o 38t, ao5 Rdr skall afsätlas uti resterande Capital på de intecknade Skuldsedlarne, eller i contant, då tillgång härpå förefinnes; 5.:o att, efter afdrag af de ofvanomförmälde summorne, tillhopa 107,400 Rdr, skola Iuleressenterne i gamla Bolaget vara berättigade att genast utbekomma allt hvad sorn af oflanämude medel återstår, enligt den liqvidation, hvilken häröfver i Riksgälds-Contoiret upprättas, emot det att Actie-Brefven till Riksgälds-Contoiret aflemnas, för alt, såsom eganderätts handlingar, det nya Bolaget tillhandahållas.
Deremot skall för hvarje Aclie-Bref af Riksgälds-Contoiret utfärdas ett serskildt bevis, innehållande försäkran, att den andel i de, till Statens ytterligare säkerhet, afsatta 40,000 Rdr, hvilken på ActieBrefven sig belöper, skall bevisets innehafvare j Riksgälds-Contoiret tillhandahållas, så snart R.
St:s Revisorer tillkännagifva, alt deremot något hinder icke möter; 6:0 derest något Actie-Bref i gamla Bolaget* icke varder i Riksgälds-Contoiret företedt, inneliålles hvad som på ett sådant Actie-Bref sig belöper af de bestämda medlens utdelning, för alt, jemte det i nästföregående punkt omnämnda bevis, Actie-Brefvets innehafvare tillhandahållas; 7:0 att Rikets Ständers Beslut bör, genom Fullmägtiges i Riksgälds-Contoiret försorg, medelst Kungörelse i ofliciela Tidningsbladet, båda Bolagen tillkännagifvas, med föreläggande att, vid det sammanträde i Riksgälds-Contoiret med båda Bolagen, som af Fullmägtige tillika ulsättes, yttra sig och bestämdt förklara, huru - 206 Exp. Utsk.
N:o 38 n vida Bolagen, livart för sig, vilja i »le stadgade vilkoren ingå; och bör hvad sorn af tillstädes— koralie Actie-egare beslutes gälla lill ei ler l ättelse för de frånvarande; hvilket allt R.
F o r m u 1 a i r e. Jemlikt Rikets Ilögloflige Ständers Beslut vid 1823 års Lagtima Riksdag, förbinda och utfästa sig, å nya Bolagets för Stenkolsverket vid Höganäs vägnar, undertecknade, af Bolaget valde Styresmän och Förvaltare af Verket, att, när Stenkolsverket lem 11 ar en vinst-utdelning af åtta procent, erlägga tili Rikets Ständers RiksgäldsConloir, eiler det Penningeverk, Rikets Ilögloflige Ständer framdeles kunna förordna, En pro\ cent, då således Bolaget får behålla
Sju procent; nar vinst-utdelningen uppgår till
Tio procent, likaledes utgifva Två procent; och när den bestiger sig till Tolf procent, erlägga Tre procent, såsom den högsta procenten, hvilken från Bolaget kan komma att till Staten utgifvas.
Hvilket härmedelst på det kraftigaste försäkras. — N. N. N. N. N. N. Directionen för Stenkolsverket vid Höganäs.
Skrif v. N:o 382. 207 JY:o 382.
Uppl. o. godh. hos Ridd. och Adeln d i5 Febr. i?3o, Preste-Ståndet d. 17 — — Borgare-Ståndet d. 17 — — Bonde-Ståndet d. t8 — — Rikets Stunders underdåniga Skrifvelsej angåen* de Låneunderstöd af allmänna medel till Hanni-anläggning vid Jönköpings Stad. S. A. K.
Då segelfarten å sjön Vettern måste vinna en ökad liflighet genom öppnandet af Götha Canal, och det med all sannolikhet kan förutses, att varutranspot iei ne å detta farvatten skola med tiden i betydlig mon tilltaga, samt, under sådant förhållande, det måste vara af vigt, att en tillförlitlig hamn cj längre saknas vid någon af nämnde sjös stränder, hafva R.
St. trott detta företag deslcmindre böra undandragas ett vid. innevarande Riksdag hegardt lånebitnfdc, från Statens sida, som del jemväl synes kunna med fullkomlig säkerhet antagas, att denna Hamnbyggnadfen gång uppförd, sedermera skall med lätthet kunna, utun Statens vidare betungande, medelst inflytande hnmn-umgälder, underhållas; hvarföre ock R.
St., till utförande af en Hamnbyggnad vid Staden Jönköping, beviljat nämnde Stad ett lån af 8,000 Rdr B:co, att itf Riksgälds» Contoiret utgå, under vilkor: att för lånesumman, hvilken ovilkorligen skall lyftas under åren 1800 etter 1831, afgifves en af Stadens Åld - ao8 Exp. Vttft.
Förslag litt tind-, Skrifv.
N:o 382, 383; ste, efter uppdrag af Stadens Borgerskap, i Stadens namn och å dess vägnar* undertecknad förbindelse att, en för alla och alla för eli, ansvara för återbetalningen af Capitalet och 5 piocents årlig ränta, sålunda, att räntan å hvarje serskild post, som i afräkning kan komma att uttagas, beräknas från den dag, då penningarné från Riksgälds-Contoiret ntassigneras, samt att å Capitalet icke göres någon afbetalning under de första fem åren, att räkna från och med i83o; men inom 1835 årä slut, och allt sedermera, å samma tid, de påföljande io åren, inbetalas årligen å primitiva Capitalet lo procent, så att bela Capitalet är inom i844 års slut inbetaldtj hvilket R.
St. härigenom få i undeidånighet anmäla.
N:o 383\
UppL
Oj godkj hot Ridd. och Adeln ih i5 Febr. i83d.
Preste-Ståndet di 17 — — Borgare-Ståndet d. 17 — — Bonde-Ståndet d, 18 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsej i anledning af Kongl. Maj:ls Nådiga Skrifvelse> angående Landshöfding Wingårds anhållan om befrielse från ersätttningsansvar för de af Exp. TJts1(.
Förslag tilt tind.
N:o 383 209 af förre Lands-Secreteraren Kleman tillgripne och förskingrade medel. S. A. K.
Sedan, i sammanhang med vederbörandes emot förre Lands-Secreteraren i Carlstads Län Kleman gjorda yrkande om ansvar och ersättning för i tjensten af honom tillgripne och förskingrade allmänna medel, talan jemväl blifvit förd emot Landshöfdingen derstädes J. af Wingård om ansvar och ersättning för det Landshöfdingen skall, genom underlåten tillsyn, varit till berörde balance vållande, och Landshöfdingen af /.Fingard blifvit, på anförde skäl, af E. K. M:t genom laga
Dom skyldig känd, att till viss del ansvara för hvad hos Kleman kunde brista i betalning af ofvannämnde medel; så har Landshöfdingen af /Vingård hos E. K.
M:t i underdånighet anhållit om Nådig framställning till R.
St. af de omständigheter, sorni kunde verka eftergift af ofvanberörde ersättningsansvar, dervid Landshöfdingen, under åberopande jemväl af sin oförmögenhet att kunna de ålagde ersättningarne fylla, uppgifvit de skuldposter, för hvilka Landshöfdingen, sedan någon tillgång till gäldande deraf i Klennfns
Concursmassa icke funnits, ansett sig föranlåten begära eftergift, på sätt som följer, nemligen: Rikets Ständers Rank ....
5,100: 47. 6. — — Riksgälds-Contoir 5,395:47. 4.
Transport 6,496:46.10.
Bihang t-, R.
S:s Prat. rohle Sami. s liand, j Höft. 7.7 » uio Exp. TJltsli.
Förslag tiH anti.
Skrift- N:o 3S3w Transport 6,496: 46. 10. Stats-Contoiref . . . • . C,000: 44. 8.
Hvartill kommer ett af E. K. *M:t Nådigst frän g:de HufvudTiteln lemnadt bidrag till Invalid- och Corrections-Inrättningen i Carlstad, hvarom fråga icke förekommit uti Fiscaliska Actionen emot Kleman, men som han, un der Tan dshöfdingens frånvaro, skall tillgripit, ochhvilken remiss längre än ett års tid skulle varit
Lan dsh öTd i n gen af Wingård okänd, innan den händelsevis upptäckts, då all anteckning derom saknats i Lands-Cancelliets Diarium, för hvilket Nådiga anslag Landshöfdingen nu vore af Directionen öfver nämnde Inrättning med rättegång antastad 5>ocv0: — “* General-Tull-Styrelsen . . 250: 52. — utgörande det, som bordt inflyta för försäljningen af tvänne TullVerket tillhörige Byggnader.
Krigs-Collegium .... 4>97$: 23* 7* innefattande de medel, hvilka blifvit till E. K. M:ts Bef;hde aflemnade, dels till gäldande af Majoren Stuart'! skuld till Vadstena Kri^smansliiis-Cassa, dels till Transport 22,7.qfl: 5. 1.
N:o 383. 211 Transport 22,708: 3. 1. godtgörande af Friherre Cederströms borgen för Capitainen Hästeskos
Lån i PassevolanceCassan, dels i egenskap af Adelsfahne-RegementetsindrifneHemmansräntor inom Vermland för år 1820, dels ock såsom af E, K. M;t Nådigst anslagna Gratiflcationer till afskedade Soldater.
Banco-Disconten .... 16,276: 14* 5* tillsammans Rdr 58,984: 17* 6.
Landshöfdingen af l/angård i underdånighet anfört, att, om än afskrifning af dessa summor skulle honom af R.
St. beviljas, likväl för Landshöfdingen återstode, att gälda enskilde personers lidne förluster af dem tillhörige, utaf lörre Lands-Secreteraren Kleman förskingrade medel, tillsammans 14,531: 28. 10, förutan derå upplupne och upplöpande räntor; hvilka förbindelser, ehuru de, i förhållande till Londshöfdingens tillgångar, vore högst betydliga, Landshöfdingen likväl förmält sig hoppas att, genom eftergift af först uppgifna skuldposter, genom fri disposition af dess allt sedan år 1826 innehållne halfva lön och genom ett obehindradt användande af dess seqvestrerade egendom, kunna komma i tillfälle att godtgöra.
Utt till R.
St. aflåten Nådig Skrifvelse, har E. K. M., med framställning af förenämnde för - 212 Exj>.
N:q 383. hållande, tillika behagat i Nåder tillkännagifva, att R. K. M., sorn genom beviljadt anstånd med ersättningsmedlens indrifning funnit en utväg att, hittills från undergång rädda en förtjent Embetsman, redan vidtagit lämpliga åtgärder för att genom en närmare control å medel, som till Läns.ftyrelserne ingå och derifrån afsändas, bevara det allmännas och enskilde personers rätt, samt trygga Landshöfdingarne emot sådana tillgrepp af underlydande Tjenstemän, som i Carlstads
Län inträffat, nu till R.
St. öf* verlemnade att, genom bifall till Landshöfdingen af IV.iigörtiv i förrberörde afseende gjorda anhållan, bereda honom en varaktigare lindring i dess af n underlydande Tjensteman» bedrägliga förhållande förorsakade olyckliga belägenhet.
St., som tagit detta allt i noggrannt öfvervägande, hafva, för sin del, väl ej kunnat undertrycka den öfvertygelse, att Landshöfdingen af Wingård, med iakttagande af all den möjliga noggrannhet i tillsyn öfver de under honom lydande Tjenstemän, hvilken honom, i egenskap af deras förman ålegat, skulle hafva kunnat, om ej förekomma de af förre Lands-fecreteraren K’aman i tjensten gjorda tillgrepp, åtminstone undanrödja möjligheten för honom, att en längre tid fortsätta och dölja sitt brottsliga förfarande, äfvensom R.
St. nogsamt inse vigten af att dylik uraktlåtenhet ej må ansvarslöst kunna begås af en person, hvilken det, såsom Länets Styresman, tillhört att med oaflå - Exp. Ut sk.
Skrift’.
S-.o 383. a: S ten uppmärksamhet vaka öfver allmän säkerhet oöh god ordning; men, då fråga nu varit att pröfva de omständigheter, hvilka i Nfidaväg sig förete till mildxande af det ansvar, hvilket för denna försummelse blifvit
Landshöfdingen af lif ugård ådömdt, hafva R.
Se. trott det höra i betraktande tagas, så väl att, genom utkräfvande, i närvarande fall, af Lagens hela stränghet, en Embetsman af vitsordade förtjenster, hvars enda egentliga fel varit ett, visserligen alltid origtigt, dock, till någon del, ursäktligt förtroende till en af Staten vid hans sida satt underordnad Tjensteman, som, med ytterst ovanlig list vetat från sig afvärja sin förmans misstankar, skulle föras till fullkomlig undergång samt skiljas från en befattning, uti hvilken han bemödat sig att med redlighet uppfylla sin Konungs förtroende, under för- . värfvande tillika af den ortens välvilja och tacksamhet, öfver hvilken Styrelsen blifvit honom uppdragen, utan att likväl
Staten kunde hoppas att genom denna stränghet vinna godtgörelse för de förluster, hvilka, i första rummet, genom förre Lands-Secreteraren K/em ms bedrägliga förhållande, densamma tillskyndats; sorn ock, att, genom vägran å den eftergift
Landshöfdingen af iffngunl sökt för de honom till ersättning ådömde allmänna medel, ett oskyldigt och i högre grad kännbart lidande skulla tillfogas de flera enskilda personer och inrättningar, hvilka, på sätt ofvan är uppgifvet, ega redan godkända eller under pröfning varande ersättningsanspråk för de af dem, antingen till a 14 Exp. TJtih.
Filning till nuti.
IVr:o 383. E. K. M:ts Befallningshafvande eller till I\/e~ marij i dess egenskap af Lands-Secreterare, aflemnade, och af den senare, utan någon Landshöfdingens delaktighet eller medvetande, olofligen tillgripne medel.
I betraktande häraf, och då dels det måste anses för en Statens moraliska förbindelse att i möjligaste måtto bereda de enskilda godtgörelse för de förluster, dem förorsakats genom bedrägligt och svekfullt förfarande hos de af Slaten tillsatte Embets-och Tjenstemän, åt hvilka de enskilde alltid borde med trygghet kunna och, i vissa fall, jemväl äro, genom Förfaltningarnes föreskrifter, ålagde att i penningeförhållanden sig anförtro, dels ock det ansvar, Landshöfdingen af Wingård , i och för dess Embete, måste vidkännas uti utgifvande ersättningar för de af en underordnad
Tjensteman förskingrade medel af sistnämnde beskaffenhet, dock synes innebära en sådan varning emot uraktlåten eller mindre noggrann uppsigt och control å dylika ärendens behandling, att någon våda för det allmännas rätt och säkerhet i framliden icke bör kunna uppstå utaf en vid detta tillfälle, i, afseende på Statens fordringar, beviljad eftergift, helst dä härtill kommer, att E. K. M. redan, i anseende till det i Carlstads
Län inträffade förhållande, vidtagit lämpliga åtgärder för att, genom en närmare control å de medel, som tili Läns-Styrelserne ingå och derifrån afsändas, bereda så väl det allmänna, sorn enskilde personer, en större garantie, än hittills, not likartade tillgrepp med dem förre
L^ ds* Exp. VttJt.
Skrif v. N:o $38. 9. i 5 Secreteraren Kleman sig i tjensten tillåtit, få R.
St. hos E. K. M. i underdånighet anmäla, det Landshöfdingen af Wingård, så vida han visar sig inom fem år härefter hafva till fullo betalt de genom E. K.
Mits ofvanberörde Nådiga Utslag fastställda ersättningsbelopp åt enskilde och sådane publike Cassör, hvilka icke stå under R.
St:s disposition, må njula befrielse från allt ersättningsansvar för de R.
St:s Bank och Riksgälds-Contoir, Stats-Contoiret, General-Tull-Styrelsen samt Banco Disconten, genom omförmälde Nådiga Utslag, tillerkände medel, utgörande, enligt E. K.
Mits allätna Nå - diga Skrifvelse i ämnet, jemförd med den af Landshöfdingen aj Wingård lemnade specificerade uppgiften, en sammanlagd summa af 29,004 Rdr 41 sk. 11 rst.
Banco, oberäknade de upplupne räntorne.
Hvaremot R.
St. finna någon eftergift icke kunna ega rum, hvarken af den under titel:
Stats-Contoiret upptagne återstående posten 5,000 Rdr, utgörande det anslag till Invalid-Inrättringen i Carlstad, om hvars utbekommande nämnde Inrättning emot Landshöfdingen anställt rättegång, ej eller å de under litell Krigs-Col~ legitim uppförde fyra poster, å tillsammans /|>979
Rdr 25 sk. 7 rst., utgörande dels medel tillhörige Vadstena Krigsmanshus-Cassa, Passevolance-Cassan samt Adelsfahne-Regementet, dela ock Nådigst anslagne gratificationer till afskedade Soldater.
Rikets Ständer framhärda etc. 2)6 Exp. Utsi.
No 384.
Uppl. o. godt. hoa Ridd. och Adeln d. i5Febr. f83o, Presie-Slåridel d. 17 — — Borgnre-Ståndet d. 17 —1 — Bonde-Ståndet d. 18 — — Rikets Ständers underdåniga.
Skrifvelsei anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition _, angående rättighet för Patrouille, Post, Vaktkarl eller Fångförare att_, genom bruk af skjutgevär j söka förekomma fånges flykt. S. A. K. Sedan E. K. M:t, i Nådig Proposition, af den 51 Julli 1823, till Rikets då församlade Stander, framställt nödvändigheten att, genom någon kraftig anstalt, till förekommande af fångars flykt, i möjligaste måtto minska antalet af de grofva brott, som, enligt hvad erfarenheten visat, ofta begås af redan till bestraffning dömde personer, de der få tillfälle komma på Rykten, samt i sådant afseende föreslagit antagandet af en Förordning, hvarigenom Vaktkarl eller Fångförare, som har fånge under sin vård, skulLe berättigas skjuta å honom, derest han på flykten sig begåfve och efter tvänne anrop icke afstode från försöket; men R.
St., på de grunder deras underdåniga Skrifvelse af den 1 December berörde år upptager, funnit sig icke böra bifalla hvad E. K.
IV1 :t sålunda i Nåder föreslagit; så har E. K. M:t, uti aflåten Proposition - Exp. Utsi.
217 sition af den 16 Junii nästlidet år, i Nåder förklarat, att E. K. M:t, som med bekymmer förnummit, att enskilda säkerheten ofta blifvit på det våldsammaste sätt störd genom brottslingar, som fått tillfälle att från fästningar och häkten komma på flykten, funnit Sig, af omsorgen för Dess undersåtares lif och egendom, på det kraftigaste uppmanad att icke underlåta något af hvad på E. K.
M:t beror, för att för framtiden förekomma dylika händelser; i hvilken afsigt E. K M. föreslagit R.
St. antagandet af en allmän Författning, innehållande, ”alt ”Patrouille, Post, Vaktkarl eller Fångförare, ”sorn har fånge under sin vård, bevakning el”ler forslande, må ega att skjuta å honom, der”est han på flykten sig begifver och efter tren”ne anrop icke från försöket afstår.
Dock höride fången förut vara om äfventyret underrät”tad och, så vidt ske kan, skottet rigtas å så”dane delar af kroppen, att fången icke skadas ”till lifvet; men om sådant sker, borde undersökning om händelsen vid behörig
Domstol ”anställas samt dervid alla omständigheter noga ”utredas.
Funnes då Vaktkarl eller
Fångförare ”hafva i oträngd måtto skottet aflossat, komme ”han att straffas efter allmän Lag.”
Vid pröfning häraf hafva R.
St. stannat uti olika beslut, Tvänne Stånd emot Två, i följd hvaraf frågan, jemlikt föreskrifterne i 87 och 89 §§. R. F. samt 75 <§. R. O,, kommer att an Bihang t. R.
S:s Prat. io:de Sami. 2 Band. 3 Haft. 18 ai8 Bacp.
Ut it.
N:o 385. ses hafva förfallit; hvilket R.
St. skolat hos E. K. M:t i underdånighet anmäla.
Uppl, o, godk. hos Ridd. och Adeln d. i5 Febr. i83o.
Preste-Ståndet d. 17 — — Borgare-Ståndet d, 17 — — Bonde-Ståndet d. 18 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition, angående ansvar 4 deri, som bortförer eller undanhåller andras minderåriga barn.
Då erfarenheten visat, att det hittills uti Sverige nästan oerhörda och troligen derföre uti Svensk
Lag icke bestämdt omnämnda brott, att bortföra och undanhålla annans barn, nu mera understundom blifvit utöfvadt; och E. K. M., af omtanka för bevarande af helgden af det emellan föräldrar och barn befintliga ömmare förhållande, ansett nödigt, att, till förekommande af de olyckliga följder, ej mindre för det bortförda barnet, än för dess föräldrar och vårdare, som dylika brott oftast medföra, desamma böra i Straff-Lagarne serskildt upptagas och i nion af omständigheterne med ansvar beläggas; har E. K. M:t, uti Nådig Proposition, till R.
St;s antagande framställt ett 1 7 serskil - Exp. Utsk, Förslag till und.
N:o 385, 386.
219 . / da §§. afFattadt Förslag till Förordning, angående ansvar för den, sorn bortförer eller undanhåller annans minderåriga barn; men som, vid öfvervägande häraf, R.
St. stannat uti olika beslut, Tvänne
Stånd emot Två, och frågan således, jemlikt Stadgandena i 87 och 89 §§.
R.F. samt 75 §.