Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adeln, att desse Inrättningar alldeles afstyrkas, emedan uppförandet deraf skall kosta 170,000 Btdr Banco; likväl medgifves, att en, högst 2:ne, sådane torkanstalter må till en början på, försök inrättas.
I anmärkningarne från Högvördig© Prerte-Ståndet anföres: alt det synes vida förmån* Jigare för Magazins-Inrättningen och Landet «tn Sädén torkades af den en&kilala och Inrättningen betalte den så mycket mera, hvaraf följden förmodas blifva den, att pä alla större egendomar, torkhus anlades och att man sluteligen inom Landet lärde sig att värdera torkad säd; uti hvilka anmärkningar a t sk ill ige Leda* möter af Vällofl.
Borgare-Ståndet äfven hufvudsakeligen instämma; hvaremot andre Ledamöter af detta
Stånd anföra: att så vida ett alltför högk pris bestämdes å den riade ©Iler torkade sädén* Stats-Utskottets Betänkanden. jemförelsevis emot den oriade, vöre anledning befara, att Maga z, ris* Ir. rät 11) i n gens förråd skulle fyllas af Utiä . d >k säd ; hvarjemte en och annan af Ståndets Eect^möter, utaf flera skäl anse nödigt att tori: inrättningar höra anläggas. Innan Ståts-Utskottet 'hl Riksens Högloft, Ständer fann sig böra föreda de möjliga utvägar, hvarigenom_Magaxins-Inrättningens Spannmäls-Uagei skulle komma att hesta af liad eller torkad säd, blef. detta vigtiga ärende på det nogaste öfverväga Stats- Utskottet fann nogsamt, att bästa och rättaste sättet till ändamålets vinnande skulle vara, att genom lämpelige förhöjningar i prisen uppmuntra 'Uandtbrukarne, att sjelfve torka sin säd, men ansng derjemte, att, då de bördigaste Provincerne. i Riket just äro de, som sakna ålgång på ved och bränsle, vore detta ett oöfvervinncr igt hinder fur företagets framgång i en större omfattning, hvilket äfven tillräckligen ar ådagalagt, derigenom, att Magazins - Directionen fl er fal dige gångor fruktlöst försökt, att till högre priser erhålla rind eller torkad Spannmål.
Utskottet förutsåg dessutom, att, om än Magazins-Directionen bestämde i ä 2
R;dr högre pris för En tunna torkad eller liad
Råg och i proportion för de öfrige Sädesslagen, emot oriad Spannmål, skulle ändock deri förnämligaste delen af Intraderne, jemte Kronans Afrads- och Ränte-Säd, komma att bestå af otorkad elier oriad Spannmål, enär ingen allmän användbar Inrättning att torka urtröska!
Säd, så, att den bibehåller sin fullkomliga godhet och fröbarhet, ännu är känd, hvilket, i förening med brist på Skog, skulle ut'
Stats-Utskottets Tetånkanden.
1S97 gora sådafie mot verkande hinder, att 'de icke humle hafvas genom en hö^re betalning, om den ock något rundeligare, än hittills skett, blef* ve medgifven.
I förening likväl med sadane högre prisers bestäm mande för liad Spannmål, hvilken föreskrift Utskottet ansåg höra till den Reglernentariska delen af ämnet foch som i följd af Verkets förändrade Instruction städse skulle komma att iakttsgas, blef tork - inrättningars anläggande af Stats-Utskottet föreslagit,' sedan dock först utrönt är, huru och på hvad sätt sadane torkhus, för att blifva af rätt nytta, böra inrättas: när detta en gång med all tillförlitlig visshet blifver kändt, tror Utskottet att alltför få tork-irirättningar endast i de bördiga Randskaperne behöfva anläggas.
Och kan Utskottet af desse anförde skäl icke frångå sin uti ämnet redan yttrade öfvertygelse.
Af de orsaker, sorn Förslaget upptager, har kostnaden för tork-inrättningars uppförande icke kunnat beräknas.
Den uppgifne Summan 170,000 H:dr har afseende. icke på kspstnaden för uppförandet af tork-inrättningar, utan på den, sorn skulle åtgå till, dels- till uppbyggande af nya, dels till utvidgande af nu befintlige Magaziner, hvarom i Förslaget närmare utredning göres. r,:o I anledning af Stnts-Utskotttts föreslagna allmänna grunder för Undsättnings* Spannmåls utdelande, har åtti de hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln gjorde Anmärkningar blifvit anfördt,' att, da den lätta Råne-tillgången och förmånen att erhålla undsättnings-spannmål till lägre pris än de gångbare hittills vållat, att denne rättig-» jggS Stars-Uiskoireis Betänk anden. het blifvit alltför vida utsträckt, vöre nödigt, att fötflulne misstag i anseende till utborgningar sä rättas, att, enär Credit för Hemmansbrukare emot säkerhet kan beviljas, den icke bör medgifvas för längre tid än ett halft år, högst Hio månader, och att den, sorn contant betalar, (under kvilket villkor alla anses hafva lika rätt till undsättning), bör äga någon förmån i fett nedsatt pris i jernnforelse till Låntagaren, samt att andre på Landet,'såsom Torpare, Soldater, Handtverkare och Arbetsfolk, icke, sorn ännu lärer ske, lemnäs utan säkerhet Spannmål på Credit, hvarigenom förluster för M»gazins-Fonden uppstått, hvilkas afskrifning ej i annan väg bör beviljas, än nu gällande Författningar derom föreskrifva.
Flere Ledamöter af Vallöf!. Borgare Ståndet, hafva deremot ansett, att det vore vida bättre om aldrig något Sädes-underStöd från Statens sida vore att påräkna, och att derigenom en allmännare god hushållning med hvarje års skörd obestridligen skulle förspöijas.
Minst anses denne omfattning lämplig i ett Land, der Btännvins-Bränningen är i den fria utöfning som hos oss.
I det afgifne förslaget har
Utskottet ådagalagt vådan af de alltför vida utsträckte
Spannmåls - utluningarne och fördenskull ansett det högst angeläget, att desse understöd ovilkorligen inskränkas inom verkeliga behof.
Och har Utskottet således i hufvudsaken ej vidaré att tillägga.
Att alla som kunna betala Undsätt» nings-Spannmål skola utan afseende ps behofvet vara berättigade till understöd, anser Utskottet leda till ganska betänkeliga följder: stridande Stats-Utskottets Betänkanden. i?99 ett sådant medgifvande dessutom emot afsigten med understöds meddelande.
Stats- Utskottet vetter!igen har ingen utborgning frim Magazins-Itirätitungeus förråd fått göras, derföre icke borgen eller annan säkerhet af Låfttagaren blifvit presterad, så vida allmän missväxt i en ort och deraf födande stor hungersnöd ej foranledt Kongl. Maj:t att i Nåder meddela, serskildta förordnanden i afseende på understödens utdelande.
All utlefverering i annan ordning är ock rakt stridande emot
Fötfattningtrm-s bestämda föreskrift och skulle ej utan ar-var för vederbörande, sorn öfverträda dessa stod gauden, kunna aflöpa.
Att afskrifningar blifvit å Spannmåls-'Lån i Nåder beviljade, härrör deraf, att åtskillige orter, genom flere på hvarandra inträff,de missväxter, blifvit alldeles utur stånd satte att sine Lån återgälda, hvilket stvrkes af derom i laglig ordning haline undersökningar.
Hvad ater angar de i Vällofi.
EorgareStåndef yttrade allmänna reflectioner om SpanmålV-understöds meddelande, äro de visserligen grundade, och tynes den frågan ännu ej kunna bestämdt afgöras, huruvida Allmänna M 'gazinsXnrättningen, sorn för närvarande är för Landet ganska välgörande, äfven i framtiden skall vara behöflig eller kunna åstadkomma den nytta, sorn dermed åsyftas. 6:0 Hvad Utskottet haft äran hemstäl a i afseende på Inrättningens Upplags-Magazin och huru Magazins - rörelsen syrus höra verkställas, att Magazins - Inrättningen i möjeligaste mätta bar sig sjelf, åberopas vördsammast, tiil hufvudsakllgt Stats-Utskottets Betänkanden.
1901 fall ej till ändamålet, då denna mycket osäkra utväg icke vid alla tillfällen står att begagna.
De fleste af Inrättningens Maga ziri äro beläglia vid Vattudrag, så att Landt-transporter böra i möjligaste måtto kunna undvikas.
I Vad. stena äger Inrättningen ett betydligt Magazinsutrymme, sorn ock kan förökas, på hvilka orter Magaziner böra anläggas och huru dermed i öfrigt skall regleras, har Utskottet ansett höra till den reglementariska delen af ämnet.
I afseende på hvad i Vallöf!. BorgareStåndet blifvit yttradt angående de så kallade stående Magazinerne, tror £tats-Utskottet, att den kostnad, sorn enskildte härföre komma att vidkännas, blefve ganska obetydelig och skall vida öfverväga* af de fördelar, som blifva att påräk. na för de orter , hvilka af serskildta Magazinsupplag ä'ro i behof.
Att, såsom äfven i anmärkningarne från Vällofl. Borgare Ståndet upp.' tages, Städerne skulle andess skyldige bidraga till Magazitiers uppförande i de orter, derifrån Spannmål nu afsändeg, föjekgtnmer ej i Utskott tets förslag. 7:0 Angående Brännvins-Bränningens bedrift
Vunde i Hufvudstaden hafva flere Bedamöter af Vällofl. Borgare - Står.def ansett, att MagazinsDirectionen sig dermed ej borde befatta, utan denna handtering på arrende till Private öfverstås, hvaremot andre funnit bäst vara, att dermed förhålles på sät^, hittills skedt.
Att Magazins-Directioneo borde med Bränvins-Bränningen i Stockholm sig befatta, har jUtskottet i det afgifne
Betänkandet äfven yttrat; men af de skäl, som Utskottet haft jjran Stats-Utskottets Betänkanden.
Betänkandet äfven yttrat; men af de skäl, som Utskottet haft jjran i g o 2 Stais Utskottets Betankanden. anföra, anser Utskottet någon ändring för närvarande ej möjlig, eller kunna, utan alltför kännbar skada för Magaains - Inrättningen, tillvägabririgaS.
Dä del blifvit i frägi satt, att
Inrättningen ej haft någon väsendtelig inkomst af Brän,t viiis-Bränuingen, anser Stats Utskottet sig böra i korthet meddela hvad å denna rörelse erhållits frän och med är 1800, efter de uppgifter, sorn åtfölja Magazins-Directionens från trycket utgifna Berättelser.
Enligt Magazins- Directionens Berättelse af den 2 Mars 1815 och dermed åtföljande Bilagor, har Vinsten å Brännvins - Bränningen från och med 1800 till och med år 1811 utgjordt ....
!,o69^,675: 32. 4.
Dito dito år 1812 enligt samma Berättelse - 20,221: 10. 2< Dito dito år 181 3, enligt Berättelsen af den 28 September 1815 - 18,182: 23. 4.
Dito dito år 1814, enligt dito af den 31 October 1816 - - - - 47,562: 46. 5‘ Tillsammans 1,155,642: 36. 3.
Är 1815 deremot synes af den för samma ar urgifne Berättelse och dervid bifogade Vinst, och Förlust - Conto öfver Brännvins - rörelsen, rom skulle å denna rörelse, enär i arrende - afgifter för Brännvins Bränningen i Götheborg och Carlskrona debiteras 36,475
R;dr och vinsten på det hela endast Uppgår till 31,757 R:dr a* sk. 8 r:st,, en Förlust å Brännvins - Bran» Stats-Utskottets Betänk anden.
J 90 3 i ningen i Slockholm hafva uppstått af 4,717 R:dr 37 sk. 4 rist.
Rätta förhållandet härined vi* sar den vid 1815 års Hufvud-Bok bilagde General-Räkning öfver värdet af Brännvin, derå vinsten för detta år uppgått till 844 Ridr 17 sk. 8 rist.
Att förutnämnde Vinst- och Förlust-Conto deremot utvisar ett annat förhållande, härrör deraf, att på den så kallade Brännvins-rörelsen 1 det bela, blifvit lagdt de kostnader, sorn åtgått till underhållande af Byggnader vid indragne Brännerier, samt Afbön ingars, Expectance-Löners och Pensioners utbetalning, så val åt Redogörärne vid desse iristäldte Bräm.erier, som åt entledigad eller på Expectance Stat ställd Bränneri-Betjening.
Orsakerne hvarföre Bränningen år 1815 mindre fördelaktigt utfallit, upplyser Magazins - Directionens för samma år afgifne Berättelse; Och har Stats - Utskottet, vid anställd undersökning funnit dessa orsaker behörigen grundade. 8:0 Uti Hedervärda Bonde - Ståndet är af en Ledamot erinran gjord vid Utskottets Förslag, att Magazins-Inrättningen nid, fä rättighet att uppbära den förhöjning utöfver Markegängs - pris, som vid vissa tillfallen kan komma att inflyta för den Afrads- och Tionde-Säd, som bordt af Råntegifvarne in Natura uflefvereras, men fatt med Penningar lösas.
Skälen för detta Utskottets tillstyrkande äro i Betänkandet omständeligen anförde, hvilket Utskottet alisa vördsammast åberopar.
Utskqttet får blott tillägga, att, då Krönans behållne Afrads- och Tionde-Säd jemlikt Författningarne, in Natura bör lefvereras, till 4e behof, hvartill denna säd är påräknad, ä§ a904.
Ståts-Utskottets Betänkande!!. det med en Ränjegifvares ovillkorliga skyldighet förenadt, att, da Spannmål ej af honom kari prassteras, han i stället betalar det pris, hvartill
Säd för dess rakning kan uppköpas å den ort, der den bordt vara af Räritegifvaven, enligt forsling»- stadgan , aflefvererad:
Om, som oftast händer, detta upphandlings-pris öfverstiger Markegången, skulle ju Magazins-Directionen få vidkännas en förlust, sorn icke kommit i fråga, så vida liäntegifvaren sin skyldighet fullgjort, att lefverera Säd in Natura.
Det är till betäckande af sådane Förluster, som StatsUtskottet föreslagit, att ifrågavarande pris-förhöjning må Magazins-Fonden till godo komma.
Stats-Utskoltet anser sig härigenom hafva upplyst, att den gjorde anmärkningen saknar all grund; men, då den anmärkande .Ledamoten af Eonde-Standet Andars JIaniel$son från Elfsborgs Län, tillåtit sig följande uttryck: alt den serskildta Redovisningen för denna Magazins-Inrättningens skamliga vinst efter hans tanka aldrig kunde blifva annat än ett nytt skäl för underslef och. ett nytt skäl att afsky det ovärdiga preyeri, hvarifrån hela vinsten ledde sitt ursprung, skulle Stats-Utskottet glömma sin värdighet om icke Utskottet erindrade om den sanning i uppgifter, och den anständighet i skrift och tal, hvilka böra tillhöra livar och en, suni yttrar siri mening, och sorn minst bör glömmas af en bland Svenska Folkets Representanter, och aldrig sträckas derhän, att' kasta en oförtjent skugga uppå Embetsförvaltnin^ar, om hvilkas redlighet och nit i uppfyllande af sina pligter man blifvit upplyst och i all Stats-Utskottens Betänkandeni 5905" händelse är skyldig-att söka underrättelse, in.?; nan man sig otn deras Embetsutöfning yttrar. 9:0 Vid Utskottets hemställan om förökade Aflönings-Vilkor för Upp b iirds-Sta ten har En Ledamot i Vällofl. Borgare - Ståndet onskat, att någre visse Summor i detta ändamål blifvit a£ Stats- Utskottet uppgifne.
Vissa Summor för ifrågavarande behof hafva ej kunnat bestämmas, med mindre icke ordentlige AflÖnings-Stater blifvit upprättade, hvilket åter Utskottet icke ansett tillhöra dess åtgärd, eller kunnat af Utskottet tillvägabringas, dä sådane Afiönings-Stater måste grunda sig på en noga kännedom af Uppbördsmännens olika befattningar och öfrige dermed gemenskap ägande förhållanden. 10:0
Hvad i anmärkningarne från Högloft.'
Ridderskäpet och Adeln, PTögvördige PresteStåndet och Vällofl. Borgare-Ståndet blifvit an. fördt om Upphandlingssättet af Utländsk Säd, och. försäljning af öfverflödig Spannmåls- Lager, är hufvudsakligen öfverensstämmande med Utskottets Betänkande, hvilket altså i dessa delar vörd-- sarnrriast åberopas. 11:0 Emot Stats-Utskottets sluteligen gjorda hemställan, om rättighet för Riksens Högloft.
Ständers Revisorer, att, i händelse af befinnande uppenbara öfvertraclelser af de grunder , sorn för dispositionen af Creditiven ä Banken blifva bestämda, luta till hafva beloppet inhibera dessa e.reditiv, haf. va i saimelige Riks Stånden anmärkningar bifvit gjorde, af det sammanstämmande innehåll, att detta correctiv anses icke innefatta straff för den Auctorité, som genom sådane gröfre Lilläng till Riks-St.
Prot.isiy 181$. 4\de Sami. N‘.r 340, 3906 Stats Utskottets Betänkanden. felagtigheter/ vållade en så beskaffad indragning, men deremot skulle för det allmänna blifva af ett ganska menligt inflytande. X anledning af dessa anmärkningar och de skäl, sorn häriöre li gga till grund, ånner StatsUtskottet sig föranlåtit att frångå dess ifrågavarande förut nfgifne JFörslag. 12:0 Utom. nu besvarade Anmärkningar, sorn vid Stats-Utskottets ^Berättelse och Förslag blifvit gjorde, hafva följande tillägg ansetts böra i Instructionen för Allmänna Magazins Inrättningen inflyta, nen.ligen: Uti anförandet hos Häglof.
Ridderskapet och Adeln förekommer: A. A tt Utländsk Spanmäl hör, under ansvar af Magaziris-Inrättningens Styrelse, allena kunna införskrifvas, i hvilket fall likväl Inrättningens Lager af Inhemsk Spannuil anses böra bestå af minst 300,000 Tunnor, hvaraf ej något får af yttras förr än 2.ne mätiader före en ny skörd; hvarjemte i sammanhang härmed anföres, att, då genom en sä beskaffad föreskrift i afseende pd införskrifning af Utländsk Säd, befaras kan, att Spanmålsprisen stegras, torde detta dock kunna förekornmas genom Maga zins Inrättningens större Spannmåls-Lager, till beredande hvaraf Inrättningens Creditiv pä Banken borde vara oinskränkt.
Stats-Utskottet har val i dess anförande om upphandling af Utländsk Spannmål hemstält, . att, då en sådan upphandling oundvikligen för Allmänna Magazins-Inrättningens räkning be» hofver göras, synes den endast genom Verkets Ofver-Styrelse böra föranstaltas och ingen annan Autorité, såsom oftast hittills skedt, dermed aga befattning.
Härmed har Utskottet lik - Slais-Uts&otttts Betänkanden.
19oj väl ej hvarken hemställt eller haft för afsigt, att Magasins
Directionen ensamt skulle äga den uteslutande rätten, att införskrifva Utländsk Spannmål, och att all enskild åtgärd dermed borde upphöra.
En sadan högst skadlig och till förfång för enskildta liandéls-industrien ledan* de föreskrift, afstyrker Utskottet aldeles, Utöfver joo.ooo Tunnor Spannmål synes Magaeins-Inrättningens Täger ej behöfva, utsträckas, och med detta Lager äger ock Inrättningen, efter den omfattning den kan och bör hafva, till racki i j>e förråd till undsättning.
Hvad Utskottet i denne del i detafgifne Betänkandet anfört, åberopas vördsam!igen.
Att besiärndt stadga tiden, rrär undsättnings-Spannrnäl bör utdelas, anser Stats-Utskottet helt och håPet stridande emot afsigten och ändamålet med Allmänna Magazins-Inrättningen, hvars åliggande valbor vara, att, utan afseende på tid, afhjelpa brist och behof när
Inrättningens medverkande åtgärd behöfver anlitas.
Skulle Magazins-Inrättningen ensamt äga,' att införskrifva Utländsk Spannmål, inträffade säkeiligert, att
Sädesprisen vid åtskillige tillfällen stegrades, hvilket Inrättningen ej kunnat förekomma, enär dess Spanmals-Tager endast äro afsedde för undsättnings-behof, och icke att dermed i enskild handelsväg concurera.
På de skal, Utskottet i dess Betänkande andragit, kan Utskottet ej ingå i det Förslag, att Magazins-Inrättningens Creditiv på Banken hör vara oinskränkt. Stats-Utskottets Betänkandehi B.
Vidare föresläs, att, pä det Sädestillgångeri vid ett inträffande Missväxt-är mä ökas, borde
Landshöfdingurne söka tillvägabringa frivilliga öfverenskommelser, att i Socken-Magazin samla Spannmål , till befrämjande hvaraf någon mindre del af Magazins-londén kunde användas.
Alt användande af Magazins-Fonden på an» nät sätt eller i annan ordning, än som Utskottet haft äran föreslå, leder till rubbning i de grunder, hvarpå Magazins-Inrättningens organisation bör vara bygd.
Dessutom kan Utskottet för sin del icke inse möjligheten att tillvägabringa hvad i förenämnde afseende blifvit föreslagit.
C. Dä Magazins Inrättningen genom upphand, ling kan förse lig med större Spannmåls Lager, anses det hvarken billigt eller nödigt, att Kronans behållne Afrad och Tionde in natura lefver er as, titan föreslås, att Ränte-Säden mä lösas nied Contant efter Markegängs pris med Forsellön.
En sådan ovilkorlig lösnings-rättighet kan Stats-Utskottet ej tillstyrka, enär Kronans Ränte-Säd behöfves till underhåll för Värfvnde Ar» liiéen och Flottorne.
Vid inträffande brist på Spannmål, skulle dessutom Staten få vidkännas betydlige förluster, att till höga pris anskaffa
Säd till de behof, hvartill Afrads- och TiondeSpannmålen är beräknad och' anslagen.
Hos Högvördige Präst Ståndet är af en Ledamot anfördt, att, så länge Magazins-Inrättningen rörde sig med små Fonder, kunde den ej vara menlig för eriskildta Spannmålshandein ; riten, då dessa nu blifvit ökade ända till Två Millioner Riksdaler, förmodas ett annat förhål - Stats-Vtskottets Bettini:anden.
1909 lande, hvadan hemställes:
Om icke MagazinsInrättningen kunde ställas på samma fot, sorn under stöden för Jernhandteringeri, eller på så sätt, att, när i en sädesrik province en handlande kunde styrka sig hafva uppköpt och i Magasin infört ett qvantum Spannmål, borde han vara säker att liksom en Jernhandlande få ett proportionerligt
Lån derpå till den tid, han kunde hafva utskeppat detsamma.
I en sädes-fattig province deremot skulle en lika rättighet få tillgodo njutas,' ilär en handlande genom Assurance-hevis styrkte sig ifrån Inländsk hamn hafva hemförskrifvit Spannmål.
På detta sätt förmodas Sveriges Sädes-hande! blifva uppmuntrad, och hemställes, att, så vida tiden ännu icke anses vara inne, att på ifrågavarande sätt understödja denna hufvadnäring, åtminstone ett försök i mindre Scala dermed kunde göras intill nästa Riksdag.
Uti de grunder för Magazins-Inrättnlngens upphandlings-åtgärder, Utskottet föreslagit, har.
Utskottet tillika anfört dess tankar i afseende på omöjligheten för Verket och vådan för det allmänna, så vida Magazins Inrättningen skulle anses skyldig, att i obestämd omfattning upphandla Spannmål till Sädesprisens styrande.
Oui en' sådan anstalt kunde å Statens sida tillvägabringas eller stod att förena med befrämjandet af allmänt väl, vöre visserligen den foreslagne utvägen ganska lämplig; Men, då Magazins-lnrättningens förnämligaste ändamål, efter Utskottets öfvertygelse, bör vara, att lrafva tillräcklige undsättnings-Lager, anskaffade af inhemsk Spannmål, utgör dea del af Inrättningens ålig - Stats- Utskottets Betänkandcn. gande att uppköpa
Säd, endast ett riedel alt befordra Inrättningens egentliga bestämmelse.
Skulle deremot Magazins-Inrättningens Fonder användas pä sätt föreslagit är, understöddes väl enskildte Spannmåls- handeln ,~ men Inrättningen blefve då ej annat än en Discont eller Låneanstalt, Sorn ingalunda kunde betrygga Landet för brist och hungersnöd, hvilket likväl utgör hufvudsak!igaste skälet för denna Inrättnings bibehållande i ett Land, sorn är så ofta blottStäldt for missväxt.
Att ifrågavarande
Låne-biträde skulle på försök i mindre scala tili nästa Riksdag iriedgifvas, kap. ej eller Stats-Utskottet tillstyrka enar Magazins-Inrättningens Fonder orubbade behöfva användas til!
Undsättnings-Lagers an* skaffande:
Dessutom synes medlens disponerande till ifrågavarande ändamåls befrämjande ej tillhöra denna Inrättnings befattning.
I sammanhang med ofvanomförmäldte hemställan är vidare anfördt :
Att det vore bättre, att Maga zins-Inrätta ingen köpte och saide Spannmål Jör året, än att, sorn Utskottet föreslagit, samla Lager under gotia år, för att tillgripas i de hårda, emedan genom de stående Lagren nästan hela Fonden medtagés och således foga qvarlemnas till Spannmåls uppköp för följande goda år, hvilka mera är anledning att hoppas, än harda.
Emot afsigten och ändamålet med Allmän, na Magazins-Inrärtningen är detta Förslag alldeles stridande.
Inrättningen måste hafva Undsättnings-Lager att tillita, då brist och behof inträffa.
Härförutan synes ingen Allmän Ma* Ståts-Utskottets 1'etiinkanden, 1911 gnzitjs - Inrättning för Landet hvarken behöflig eller nyttig.
Uti dter-remissen fran Vallöf.
Borgare - Ståndet förekommer ett deruti gjordt yrkande, att Städerne måtte anses lika berättigade, att af Allmänna Maga zins- Inrättningen fd åtnjuta undsättning, som Landet.
Spannmåls-undsättningar från Allmänna Magasins - Inrättningen hittiljs alltför vida blifvit utsträckte, har Utskottet i det afgifne Betänkandet a sett sig böra vördsammast föreslå en nödig inskränkning härutinnan, så vida Verket skall kunna äga bestånd.
Städerne åro ej i samma förhållande som Landet:
En större tillförsel och lättare utvägar, att kunna anskaffa hvad som erfordras, gör att Städernes Innevånare ej äro blottställde för de behof, som ej sällan å Landsbygden inträffa.
Dessutom synes Magazins-Directionens åtgärder, efter de principer, som för deras verkställande blifvit föieslagne, ingalunda kunna lägga hinder i vägen för enskildra handeln.
På grund af allt detta kan Stats-Utskottet ej tillstyrka bifall till hvad i denne del påyrkadt blifvit. 13:0 I Vällofl.
Borgare - Stander har eri Ledamot anmält, att det förefallit honom besynnerligt, att Stats-Utskottet yttrat, det Magazins - Inrättningen blifvit förvaltad i enlighet ined hittills gällande föreskrifter och, der sådane saknats, efter de för hållanden, sorn städse haft det Allmännas väl och bästa tili syfte» snål, när Stats TJcsbottets BetänJsanden.
1:0 Magazins - Inrättningens Hufvud - Bok balancerar, såsom äldre fordringar 559,903 B:dr 33 sk. 11 rist. 5:0
De utestående
Lånen ej blifvit med Best-längder verificerade. 3:0 Spannmåls-Lån utlemnade utan säkerliet, hvarigenom förluster inträffat. 4:0 Stora, till beloppet och beskaffenheten icke tillräckligt upplysta, förluster ägt ruin 1813» ,1814 och 1815. 3:0