Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rulderskapet och Ade n, son, Vällofl.
Borgare-Ståndet är anmärkt, att, enligt i Mom. 3 inga ömsättningar få ske under de sista
Nio »låntderne af den till lem år bestämda UtredningS-tid i men att i stället bort stadgas, att, under loppet af de Niö sis*a Månaderne af utrednings-tiden, omsättningar af lån icke få beviljas pa längre tid, än att Lånen- inom utredningstidens slut äro till beta'ning förfallne.
Förenade Utskotten medgifva, att denna anmärkning icke saknar grund; Men, då uti Förenade Utskottens Betänkande (p. 7‘) hvilket i den del. som röret- J.ån-Omsättningar, är af 'Sannel ige Respective Riks-Ståndett bifallit, ut» tryckeligén är Sagdt, att någre Lån-omsättningar icke fä beviljas Under de
Nio sista månaderne af den till fem är bestämda Utredningstid, och hvarmed äfven instämmer g Mom. af Resun én , anse Förenade Utskotten sia icke tillständigt, att tillstyrka någon förändring uti Riksens Högloft.
Ständers fattade Beslut. 1 anledning af 2 Mom i 3 §. har en värd Ledamot af Högloft.
Ridderskapet och Adeln 'jo 3 6 Stuts- och Hank O' Utskottens Betankanden! tillstyrkt, att ingen bestämd afbetalning måtte utsättas, utan endast den generella föreskrift lämnas de blifvande
Directionerne, att de vid omsättningar böra söka att erhålla de största möjliga albetalningar, som, utan Capital-förlust för Discont-Verken, kunna stå att erhålla, och hvaruti en värd Ledamot af Vallöf!.
Borgare* Ståndet äfven instämt.
Utskotten kunna så mycket mindre medgifva hvad sålunda blifvit tillstyrkt, som
Utskotten anse bestämda grunder icke böra saknas i ett Reglemente; och vill anmärkningen synas destomera öfverflödig, som uti nästföljande ?:ne Mornenter åt Herrar Fullmägtige är uppdragen den rättighet, att, vid sådane inträffande händelser, sorn icke kunna förutses, handla efter omständigheterne.
Med åberopande af 13 § i Reglementet för Götha Canal-Eolags
Ståndet ansett Lån på de derut,! serskildt uppräknade säkerheter böra få omsättas på 12 månader.
Discont icke lärer kunna fortfara i kraft och verkan, sedan sjelfva Discont-Bolaget, till hvars efterrättelse det är gifvit, blifvit upplöst, och att dessutom uti Reglementet icke förekommer något stadgande, i afseende på omsättningar, utan endast låne-tiden.
Ridderskapet och Adeln hafva anmärkt, såsom en uraktlåtenhet, att Götha Canal Actier icke blifvit serskildt tillerkände rättighet, att oviii - Stats- och Banco-Utskottens Eetänkamtin'. 2 03 f korligen godkännas såsom tillräcklig säkerhet vid omsättningar af Lån, hvilka på dylike Actier äio meddeldte.
Förenade Utskotten anse pröfningen af den säkerhet sorn, vid Lån-omsättningar erbjudes, böra, utan någon serskild föreskrift, hvaruti denne säkerhet skall bestå, öfverlemnas till Herrar Fullinägtige, på sätt härom uti Reglementet är föreslagit.
Bidderskapet och Adeln har vid 4, worn. 3. §., enligt hvilket Löftesmannen för en på obestånd kommen Låntagare skulle få inträda uti Låntagarens ställe för Lån-Summan, sedan den förstnämnde, efter skedd Lagsökning, blifvit ålagd Lånet betala, anmärkt, att detta medgifvande skall innebära en fullkomlig orimlighet, enär tillika föreskrifves, att den förre
Låntagarens namn uti böckerne bör bibehållas, så länge och intill dess Lånet är till fullo betaldt, men alltid med hänvisning till den person, på hvilken Länet blifvit öfverflyttadr.
Den värde, Ledamoten andrager, att, då en löftesman, i grund af sin ingångne Borgen, antingen fullt betalar Låntagarens skuld, eller genom aflemnande af nöjaktig säkerhet, får på sig öfverflytta Lånet, äger han laglig rätt, att bekomma Låntagarens förfallna Revers på sig transporterad, för att, i laglig ordning, kunna denna sin fordran hos förre Låntagaren bevaka ; och, då således bland Discont-Verkets
Handlingar icke finnes en Revers med den ifrågavarande'
Låntagarens namn, så frågas, huru är det då *038 Stats* och Banco-Ut'kottens Betänk anden. tänkbart, att han icke dess mindre uti Böckerne skall uppforas såsom Läntagare?
Qn det vo'e gifvit, att något namn aldrig skulle kunna annote^s uti Disconiernes Boc ker, utan att der nödvändigt skulle häfla för någon förbindelse, så' kunde dei föreslagne stadgandet anses innebära en! orimlighet, men sådant t.rer väl icke kunna yrkas.
Att forre Låntagarens namn skall bibehållas, ar föreslaget» endast för att i Höcker och Räk enikaper förvara upplysning derom, att, med undantag af det ifrågavarande fali, någre nya eller andra Låntagare ärr de, som fnnnos, den tid, då utredningen af Riksgälds-Contoiret emot' togs, icke tillkommit» men hvilket, utan en sådan föreslagen fortlöpande Annotation, icke skulle kunna, utan mycken svårighet, af Revisorerne con t roll eras.
Vid morn, l 3 §,, deruti stadgas, att med beräkningen, sä väl af lagliga räntor, sorn af straff räntan skall förhållas, i enlighet med hvad som for Banco-D, monten kommer att stadgas, hafva 2tne värde Ledamöter af Höglof], Ridderskapet och Adeln anmärkt, att någon annan beräkning af så väl ränta, som straff-ränta, än den, sorn genom r>iscontemes Reglementen är föreskrifven, icke kati äga rum, utan våldförande af så väl Disconternes Fordrings-ägares, som Actie agares rätt.
I anledning af denna anmärkning, få Förenade Utskotten blott erinra, att Staten med ganska betydliga uppoffringar liqviderar Göth* Canal Bolags- samt Malmö Disconters Borgenärer, och att vid sådant förhållande Actie-ägar* Stats- och Banko -Utskott ens Fetunkanden. *03$ ne, såsom Gäldenärer, synas icke kunna åberopa sig på någon rättighet, att föreskrifva utred nings-vi Ikoren, Med anledning af gjorde anmärkningar, tillstyrka Förenade Utskotten, att, för mera tydlighet skuSi, 6. mom. i 3. §. 1.
Afd. må komma att lyda sålunda: 6. mom. vid Liqvider om Län uti Götha Canal Bolags samt Malmö
Disconter mi till alla inbetalningar af Capital eller af Räntor, titan åtskillnad, begagnas, etc. etc.» sasnt emot slutet: — dock iakitages härvid, att Obligations beloppet icke får öfverstiga hvad i Capital och Ränta erlägges.
Vid 7. momentet 3. §., deruti föreskrifves, att räntan å 3 Procents Reverser, hvilka äro emottagna uti Disoont - Liqvider endast såsom Hypothek, skall, vid slutlig liqvid, beräknas till den 1 October 1817? hafva någre värde Leda. möter af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln anmärkt , att detta stadgande i så måtto skall vaxa overkställbar^ att desse Papper äro tilt en del emottagne af Disconterne och i Liqvid beräknade med ränta till depositions-dacen, i stöd af Dornare-Magtens Resolution och Utslag, och en annan del åter är deponerad, utan att inom Discont-Verken skall kunna utredas af hvem.
Med anledning häraf, hemställa Förenade Utskotten, att, vid slutet af 7 mom, 3 §. 1 st* Afdelningen, näst efter orden:
Till den förste October 1817 upplupne ränta, rr.å tilläggas: ’hiliggandes det Fullmägtige, att, med undantag af den ä 3 Procents Reverserne, Jemlikt JSxeftitarers eller Domstolars Utslag, godtgjorde ränta, af vederbörande Discont-Directioner fordra reda för den ränta å 2040 Stats- och Banco-Utskottens Betiinkanden. '3 prooents Reverser, som uti Lane- Liqvider blifvit Låntagaren till godo beraknad Jör lungre, tid, än till den 1) Qe.tober 1817.
Vid slutet af g morn. i 3 §., rörande de bevis, hvilka skola utgifvas, i afseende på möjligt öfverskott på utredningen af Götha Canal Bolags- samt Malmö Discont Inrättningar, har cn värd Red^rnot af Vällofl. Borgare-Ståndet anmärkt, att, då desse bevis möjligen skulle kunna anses för Obligationer, forde det förtydligande för någon Synas erforderligt, att de undantagas från dem, som på Hufvud-Summan äro utgifne till successiv inlösen och begagnande vid Discont-Omsättningar; dock vore aldrabäst om desse bevis kunde undvikas, ty de komma säkert aldrig att inlösas, och äro att anse icke stort bättre, än falskt mynt, derpå enfaldiga personer kunna blifva bedragne.
Hvad angar den första omständigheten, eller att Riksgälds-Confoirets Obligationer skulle kunna komma att förblandas med bevisen, så hysa Förenade Utskotten väl icke någon farhoga i denna del, enär de både till form och stilisering blifva mycket olika och således lättligen kunna från hvarann åtski jas; deremot har anmärkningen om möjliga bedrägerier med bevisen hos Förenade Utskotten vackt mycken betänklighet.
De torde vara ganska_ få, hvilka känna rätta förhållandet med de ifrågavarande D isconters tillgångar, men deras antal är deremot visserligen mycket stort, som föreställa sig, att inga, om ock aldrig så villkorliga, anvisningar på öfverskott kommit, att, efter Riksens Högloft.
Ständers serskildta förordnande, utgift Stats- och Banio-TJtskottens Betänianden. 2041 vas, derest icke Riksens Ständer sjelfve förmodat möjligheten af Öfverskott till utdelning åt Discont-Borgenäreme.
Således, och då al! anledning är att befara, det mindre kunnige och enfaldige personer kunde med meranämnde bevis öfver liqviderade fordringar hos Götha Canal Bolags- samt Malmö Disconter blifva bedragne, finna Förenade Utskotten sig böra tillstyrka, att desse bevis afskaffas; och att deremot den, som åstundar något bevis deröfver, att han varit ägare af en fordran hos Götha Canal Bolags- eller Malmo Discont-Inrättningar, för hvilken han utaf Öfverskottet pä desse
Disconters utredning skulle kunna få uppbära ränta, må, när fordringarne pä ett eller annat sätt uti Riksgälds-Contoiret skola liqvideras, inlemna specification in duplo på de 3 Procents Reverser eller ock Riksgälds-Contoirets Obligationer, som antingen skola nyttjas i Discont-liqvid eller ock inlösas, då det ena exemplaret af Specificationerne med phtecknadt bevis , af vederbörande i Riksgälds Con oiret till honom återställes, och det andra lägges till verificationerne vid det Verk, der Dokumenten qvarstadnat, Bifalles detta, så kommer den nu föreslagne förändringen att, i stället för förra stadgandet, införas, uti 9 mom. i 3 §. i:a Afd. nast efter orden; Allt i den Discont der Öfverskott uppkommit, och lyda sålunda:
I följd häraf iakttages, attt derest innehafvaren af fordringar hos Götha CanalBolags samt Malmö
Disconter, för hvilka ränta varit firskrifven, skulle, vid deras liqviderande uti Riksgälds-Contoiret, åstunda något bevis deröfver, att han af dylike fordringar varit ägare, må ett s«- 2042 Stats- och Banko Utskottens Betänk andril. ' dant bevis på det sätt meddelas, att, när '3 Procents Reversente eller Riksgälds-Contoirets Obligationer skola liqvidcras och inlösas, han öfver desse
Document sjelf upprättar fullständig i-peciftcation in duplo , di det ena exemplaret med påtecknadt intyg af vederbörande i Riksgälds Cöntoiret till honom återställes, och det andra läggis till verijicationerne vid det Verk, der Documenterne komma att qvarstanna 2.
Afdelningen 7. morn- 2. §.
Delta moment torde, i hän» delse den föieslagne förändrade redactionen af 6. inom. i 3, 1 Afd. gillas, böra på enahan da grund komma att lyda Salunda! 7. mom.
Vid Liqvider om
Län i Götheborgs
Discont må till alla inbetalningar af Capital eller af Räntor begagnas Riksgälds - Contoirets för denne
Disconts skulder utgifne Obligationer} hvilka beräknas till fulla beloppet; hvarvid dock iakttages, att Obligations beloppet icke får öfverstiga hvad i Capi* tal och Ränta erlägges. 3 e Afdelningen. j. mom.
Härvid torde Förenade Utskotten tillåtas föreslå, att, sedan Utskottens Förslag till Reglementariska Föreskrifter uti vissa ämnen, hvilka tillhöra den af Rikets Hög'ofl.
Ständer fastställde reglering af Rikets Penninge-Väsende, numera blifvit af samtlige Respective RiksStånden gilladt, den uti 8 punkten af samma Förslag meddeldte föreskrift, angående behåll» ningen af influtna Diskont.medel, sorn vid hvarje års slutskall från Riksgälds-Comoiret till Banken aflemna*, måtte tilläggas 1. mom.
i 3 :e Af. Stats- och Banco-Utskottens Tetänkanden.
2043 delningen och detta moment kommer att lyda »ålunda: 1. mom.
Hvad som erfordras till Götha Canal- Bolags- Malmöi och Götheborgs
Disconters utredning, pä det sätt och i den ordning nu stadgadt blifvit, förskjutiS af Banken; hvaremot, efter hvarje års utgång, till
Banken afiemnas den vid årets slut varande behållning af Filial-Discunternes medel, sorn, består uti Banco- eller Riksgälds - Sedlar, blott med afdrag af hvad till desse
Disconters redan förfallne Skulders betalande måste hällos i b redskap samt till aflöning och andre omkostnaders bestridande anses kunna erfordras; kommandes ordentlig Liqvidation emellan Banken och Riksgälds-Contoiret häröfver, alt för hvarje år upprättas.
Emot den uti 2 mom. af 3:0
Afdeln. föreslagne praescriptions tiden, inom hvilken
Discontfordringar till liijvid böra inlemnas, har en värd I,edamot af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln anmärkt, att vanlig års proclama vore mera lämplig.
Da det vore Riksgälds-Contoiret, men icke sjelfva Discont-Bolagen, sorn hos vederbörliga Rådstufvu Rätter skulle begära års proclamata, tyckes det vara mera förenligt med vanliga bruker, när fråga är om praHscriptions-tid för sådane papper, hvilka för allmän räkning skola liqvidera*. att prasscriptions tiden af Kongl, Maj:t i Nåder utsattes och kungöres.
Förenade Utskotten få till svar härå yttra, att, när uti nyssnämnde moment sage*, det Rån. tagare mi äga frihet att till Utrednings Contoi - •2044 Stats- och Banco Utskottens Betänkanden. ren uppgifva sina Omsättnings-Reversal, jemte livad i Capita! afbetalning oell ränta skall erläggas, så följer häraf, att Utrednings-Contoiren icke få vägra att desse Handlingar och!
Penningar emottaga;,, men huru Utrednings-Contoiren härmed skola förfara eller sköta de uppdrag, Herrar Fullmägtige finna nödigt att lemna dem, sådant hafva Förenade Utskotten ansett icke kunna blifva föremål fqr stadganden i ett Reglemente för Herrar Fuilmägtige' i Riksgälds-Contoiret, under hvilkas lydno, och inseende Utxednings-Contoiren äro ställde.
Att instruera Utrednings-Contoiren, blir Herrar FuWinägtiges omsorg, likasom att begagna Utrednings Contoirens biträde, när det kan tarfvas.
En vard Ledamot af Högloft.
Ridderskapet och Adeln och en värd Ledamot af Vällofl, Borgare-Ståndet hafva yrkat, att i Götheborg borde vara 2me Utrednings-Contoir, det ena för Götha Canal-Bolags-Discont, och det andra för Götheborgs Discont.
Men härtill tunna Förenade Utskotten icke linna någon gällande anledning, då Utskotten äro öfvertygadé, att ett enda Contoir skall ganska väl kunna medhinna skötandet af de göromål, som kunna förefalla.
Med anledning af 4 mom., hafva åtskillige värde Ledamöter af Högloft.
Ridderskapet och Adeln" samt Vällofl. Borgare - Ståndet yrkat, att en Revision bör föregå Handlingarnes aflemnande, hvarvid en och annan af desse Ledamöter tillagt, att Förval färne derefter borde erhålla fullständig decharge.
Stats- och Banko-Utskottens Betiinkanden. 2045 Förenade Utskotten, sorn funnit detta vara 1 sin ordning, tillstyrka, i följd häraf, att Herrar Fuilmägtige få sig uppdraget, att låta en sådan Revision af innevarande års Räkenskaper och Förvaltning, så fort ske kan, genom dertill af Herrar Fuilmägtige utsedde personer förrätta; och att, derest något af betydenhet icke skulle vara att anmärka, meddela vederbörande
Direc tioner Decharge.
Stan-' der bifalles, torde föreskrift härom böra införa3 uti ett serskildt moment, sorn då bör blifva det 3!dje och komma att lyda, sorn föijer: 3. morn.
Sä fort ske kan, löta Fuilmägtige genom dertill af Fuilmägtige utsedde Revisorer granska och Öfverse samtlige Ftlial-Disconternes Förvaltning och Räkenskaper för innevarande är 18x8; o c/t, derest något af betydenhet icke skulle vara att anmärka, äga Fuilmägtige, att, ä Riksens Ständers vägnar, Directionerne Decharge meddela.
- De följande Momenter erhålla i följd häraf ny numerering, så att det som varit 3 morn. blir 4 o. s. v. I anledning af det tillkomne nya momentet, bör uti det blifvande 5;te momentet ett litet tillägg göras, och' detta moment komma att lyda sålunda : 5 mom.
”Efter det den uti 3 mom. omförmalda Revision för sig gatt, böra Discont- Verkens Cassa- behållningar, Län ■ Dacumenter samt Böcker, Räkenskaper, Protocoll och Handlingar, efter ordentlige in duplo upprättade Inventerings-Instrument, af Directeurerne öfver Discont-Inrättningar ne lill Föresiändarne af Utrednings-Contoiren afemnas; ankom - *046 Stuts- och Banco-Utskotttns Betänkandtn. mande det pä Ftillmägtige att sä väl bestämma tielen dertill, som hvad i öfrigt skall iakttagas.
Slockholm den 6 Julli 1818.
Stunders Förstärkta StatsUtskotts Memorial, angående Riksens Ständers Revisorers rätt, att indraga Creditivet å Banken för Allmänna Magazins Inrättningen.
Cjenotn Protocolls - Utdrag af den 2 och 4 i i denna manad hafva Respective Riks- St anden till afgörande utaf Förstärkta Stats-Utskottet öfverlemna! den, i sammanhang med Regleringen af grunderne för allmänna Magazins Inrättningens Styrelse och Förvaltning, förelcomne fråga, hvaruti 2:ne
Stånd -tadnat uti olika beslut med de andra 2:ne, huruvida Riksens Ständers lill granskning af Stals- Banco- och RiksgäldsVerkens Räkenskaper utsedde Revisorer äga rätt- att, i händelse af befinnande uppenbara öfverträdelser af grunderne för dispositionen af de för denna Inrättning bestämde Creditiv å Banken, låta till halfva beloppet inhibera dessa Creditiv; och har Förstärkta Stats Ut skottet, vid sammanträde denne dag, verkstäldt votering öfver följande af Stats - Utskottet uppgifne propositioner:
Den, som bifaller att frågan om rättighet för Riksens Ständers till granskning af Stais* JBauco- och Riksgälds-Verkens Räkenskaper för - Stiits-Vtskottets Betilnkanden. 1047 ordnade Revisorer, att inhibera ha'lften af Creditiven å Banken för Allmänna Magazins-Inrättningen, må, enligt Stats-Utskottets Utlåtande af den 23 nasti.
Nej lå kommer åter att antagas hvad Stafs-Utskottet i Betänkande angående grunderne för A 1- männa Magazins Inrättningens Styrelse och Förvaltning af den 23 sisth
Maj föreslagit i frågan rörande rättighet för Riksens Ständers be. inälte Revisorer att, i händelse af befinnande uppenbara öfverträdelser af grunderne för dispositionen af de för denna Inrättning bestämde Creditiv å Banken, låta til! halfva beloppet inhibera desse
Voteringen har utfallit med 59 Ja och 60 Nej; och, då altså Nej vunnit, är följakteiigeu antaget hvad Stafs-Utskottet i Betänkande angående grunderne för Allmänna Magazins-Inrättningens Styrelse och Förvaltning af den 23 sisth
Maj föreslagit i frågan rörande rättighet för Riksens Ständers ofvanbemält Revisorer, att, i händelse af befinnande uppenbara öfverträdelser af grunderne för dispositionen al de för denna Inrättning bestämde Creditiv å Banken, låta till halfva beloppet inhibera desse Creditiv med iagttagande för öfrigt af hvad härom närmare är föreskrifvit.
.2048 Stats Utskottets Betänk anden.
N:r 343.
Ständers Förstärkta StatsUtskotts Memorial, angående Riksens Ständers Revisorers rätt, att indraga Creditivel ä Banken för ManufarturDiscontfondcn. ^-Till afgörande utaf Förstärkta Stais-Utskottet hafva Riksens Hög;ofl. Ständer, genom Protocolls-Utdrag den a oell 4 i denne månad, öf* verlemnat den, i afseende å Manufactur-DiscontFondens disposition, forekornne fråga om rättighet för Riksens Ständers till granskning af ■Stats- Råneo- och RiksGäldsVerkens Räkenskaper förordnade Revisorer, att, i händelse de skulle finna föreskrifterne rörande Fondens förvaltning öfverträdde, låta indraga det ytterligare Creditiv å Ranken, sorn vid denne Riksdag bestämmes; uti hvilken fråga nine af de Respective Riks Stånden stadnat i olika beslut med de andra 2:ne.
Förstärkta Stats-Utskottet har i anledning häraf vid sammanträde denne dag, i den ordning sorn med Grund-Lagarnes föreskrift instämmer, röstat öfver följande af Stats Utskottet föreslagne Propositioner:
Den, som bifader hvad Stats-Utskottet uti afgifne Utlåtanden af den 13 sisth Maj och den a9 derpå följande Junii angående MauufacturDiscont-Fonden, föreslagit, i håga om Riksens Ständers till granskning af Stats- Råneo- och Riks-Gälds-Verkens Räkenskaper förordnade Rejyisorers rätt, att, i händelse de för Fonden* Siats-Utskottets BetänkandenVo4$ förvaltning föreskrifne grunder icke följas, indraga det ytterligare Creditiv å Ranken, för nämnde Discont-Inrättning, som vid denna Riksdag fastställes, voterar Ja; den det ej vill Nej; Vinner Nej; så kommer något vilkor af sådan rättighet för Revisorerne icke att fästas vid anslåendet af omförmäldte Creditiv.
Efter Voterings-Sedlarnes öppnande, hafva' befunnits 75 Ja och 43 Nej, hvarjemte en Voi terings-Sedel såsom dubbel blifvit Casserad: Och. då Ja altså vunnit, så är följaktligen bifallet hvad Siats-Utskottet uti afgifne Utlåtanden a£ den 13 sisth Maj och den 19 derpåföljde Ju-' ni angående Manufactur-Discont Fonden, före-*,1 slagit i fråga om Riksens Ständers till gransk-, rting af Stats- Banco-och Riksgälds-Verkets Rä-<: kenskaper förordnade Revisorers rätt, att, i händelse de för Fondens förvaltning föreskrifne grunder icke följas, indraga det ytterligare Cre-' ditiv å Ranken för nämnde Discont-Inrättning^ som vid denne Riksdag fastställes : Hvilket För-’ stärkta Stats-Utskottet får vördsamligen anmäla*'
Stockholm den 7 Juli 1818* ■N:r 344.
Ständers Förstärkta Stafse Utskotts Memorial angående en förnyad Tulltaxa, I följd af erhållne Remisser fran sämtelige Riks*- Stånden har förstärkta Stats Utskottet, likmätigt Bihang till Ruks.St.
Prat. 1S17 - 'HUS. 4'.dc Sami.
N:r 2/7, iji. 2050 Stats-XJtskottetS Betänkanden.
GrUnd-Lagarnes föreskrift, till afgörande företagit de frågor i afseende på grunderne för en förnyad Tull-Tasa) hvaruti Riks-Stånden stannat i olika beslut, samt verkstä lt votering öfver följande af Bevillnings-Utskottet föreslagtie propositioner: i sta Vvteringen.
Ridderskap«t och Adeln, Högvördige Präste-Ståndet samt Hedervärda Bonde-Ståndet bifallit och Bevillnings-Utskottet i dess Betänkande föreslagit, att enligt i sta Punkten.- alla varor af hvad namn
Och beskaffenhet som hälst, frambragte inom Sverige, af Svenska rudimaterier; genom Svensk Unans arbete och konstflit, äfvensom alla af utländska rudimaterier inom Sverige förädlade varor, må fritt utföras, när tiel sker med helfritt F :r 1 yg , mot erläggande hälst af Recognitions-afgift, men, när skäl finnes för handen, att derutöfver en sådan utgift öka, mot er'äggande af Export - Tull, hvilken dock i allmänhet ej får öfverstiga Fern Procent af den till Export anmälte varans värde och icke Ökas för någon Svensk
Product till iner än dubbelt vid export med främmande Skepp- dock med iakttagande deraf, att denne Tull-afgift i intet fall, så vida sådant möjligen kunde inträffa, när den efter varans verkeliga försäljnings-värde kommer att bestämmas, må för utgående Varor förhöjas öfver det belopp 1816 års Tull - Taxa föreskrifver: att den således till vissa Procent utgående Export - Tullen bur beräknas efter varans verkliga förhöjnirjgsvärde efter derföre serskildt »ppgjorde grunder: att, om exporten sker med Stuts-Viskottets Betänkanden, 2öji Svensk Kel - eller half- klink eller ock med utländskt Skepp, bör
Fartyg ofvanföre är stadgadt, och att alla varor, som i hittills g illande Tull .
Taxa endast äro med Recognitions-afgift belagde eiler åtnjuta andra friheter, böra vid samma fördelar bibehållas; enligt 3,-djt Punkten: att Riksens Höglofl.
Ständer i underdånighet öfverlemna till Kongl. Majit att till ersättning för den brist; som genom Tullen» nedsättning möjligen kan uppstå, intill t nästa Riksdag förändra Sjö-TulIs-afgifterne på alla inkommande varor i öfverensstämmelse med hvad Kongl. Maj:t Sjelf i Nåder finner lämpligt: enligt 4.-de