Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Emedlertid är det, efter Utskottets tanka, otvifvelaktigt, att, oberäknadt den under bibehållandet af samma bevilIningsgrunder, af folkmängdens tillväxt och industriens utveckling härflytande progressiva tillökning i bevillningsbeloppet, som under en följd »f år iakttagits, nyssberörde, af Rikets
Ständer förslagsvis beslutade förändringar i bevillniugs-förordningen och deribland förnämligast den enskilda banker ålagda högre bevillning, skola åstadkomma den nu erforderliga förhöjning i bevillniugens belopp . . .. 25,ooo- — — ■ i,85o,ooor — — Häraf visar det sig åter, alt hvarken behof af vidare förhöjning eller tillgång lill nedsättning eller lindring i allmänna bevilIningen, utöfver hvad Rikets Ständer förslagsvis beslutat, förefinnes; och Utskottet anser sig följaktligen böra vördsamt hemställa,. att alla uti det vid Eetänkandet N:o p fogade förslag till bevillningsstadga upptagne afgifter, med de, dels i anledning af Utlåtandet N:o 14. och Memorialet N:o 17 samt dels genom om - BeviUnings-Utskollets Betänkande, S:o 37. Z röstning i Förstärkt Stal.s-ulskolt vidtagne förändringar, måtte af Rikets Ständer godkännas.
Slockholm den 19 Oktober 1848.
Riddarskapets och Adelns Ledamöters vägnar G.
Lagerbielke.
På Vällofl. Borgar-ståndets Ledamöters vägnar P. Murén.
Preste-slandels Ledamöters vägnar A. C. Setterblad.
Bonde-ståndets Ledamöters vägnar Joh. Persson.
A. G:son Bennich.
Sammandrag, utvisande de af Bevillnii gs-ulskollet föreslagna och af Rikets Ständer förslagsvis godkända förändringar uti nu gällande bestämmelser i afseende å bevillningens fördelning, samt öfriga bevillningsförordningens stndganden, för så vidt samma förändringar kunna föranleda förhöjning eller nedsättning i bevillningens belopp.
Förhöjningar: § *4.
Pag. 83 uti förslaget vid Betänkandet N:o 9.
Handtverkare , hvilka utan mästerskaps eller burskaps förvärfvande erhållit tillstånd att såsom försörjningsmedel åstadkomma handtverkeriarbeten ........
B:ko r:dr 2: — § 27- Pag- §4- Gesäller, lika med dem i städerna, se § r4« 4 Bevilings-UlskolMs Betänkande, A':o 37.
Pag. 6 i utlåtandet N:o llandelsbctjente, lika med dem i andra städer, än Slockholm och Golhaborg samt den af Första klassen, se § 1f Pag. 97 i förslaget vid betänkandet N:o 9.
Spannmålshandlande, taxeras efter deras rörelse lika med slädarnes handlande, § g. § 28.
Pag- 97- Alla på landet — — — — — — — åstadkommas) samt egne eller sina grannars landtmanna-produkter. § 35.
Pag. 10 2. ”1:0
Bevillning utgöres vidare af enskilde Banker med fem procent af den årliga behållning, som icke öfverstiger sex för hundradet, men med femton procent af det belopp, hvartill behållningen för året derutöfver uppgår, allt beräknadt efter hvad af teckmngssumman eller grundfonden blifvit kontant tillskjutet.” § <45.
Mom. 7:0, som medgifver befrielse från bevillning för:
Bokhandlare, med mindre inkomst än 200 r:dr b:ko, har ansetts böra uteslutas. § .48-
Den uti denna § medgifna lindring i bevillningen för dem, som utgjort grufvuhjelp till Löfås silfververk, har funnits böra upphöra. § <49- Denna §, hvarigenom staden Wennersborg medgifvits befrielse från bevillning för tomter, hus och byggnader, har jemväl ansetts böra uteslutas.
Nedsättningar: § <4- Pag. 79. v Artister, Bfvillnings-VlsKoIteh ReUnltanite, R:o 37.
Arti ater, i siw klasser:
Första klassen . •• • b: ko r:di 5o: — Andra d:o • • 99 99 35: — Tredje d:o , . » 99 99 25: — Fjerde d.'o • 99 99 .5: — Femte d:o 99 9 9 10: — Sjette d:o . • 99 99 5:
— Sjunde d:o Pag. .02. § 36. r» 99■ 2:
— Den i mom.
1:0 af denna § medgifna befrielse frän bevillning af testamente, gåfva etc. för syskon och deras barn, bar blifvit utsträckt till syskon och deras afkomlingar § 3?. Pag. 9 i utlåtandet N:o 14.
Eller nuvarande mom.
3:o har ansetts böra tilläggas ett nytt mom,, så lydande: *’4:o
Den, som under påslående krig eller i och för krigsförtjenst erhåller en högre karakter, utan åtföljande lelli på stat, erlägger för fullmak ten derå ingen bevillning. § I2f.
Pag. 128 i förslaget vid betänkandet N:o 9.
Den, enligt denna §, i och för kostnaders bestridande vid taxeringarne, för Norrbottens län serskildt anslagna andel af bevillnings-medlen bar ansetts böra bestämmas til! femhundra fyratio riksdaler. § .36.
Pag. .33 och 134 i förslaget vid betänkandet N:o 9.
Skeppsombudsmannen i Stockholm bar för debitering och uppbörd af sjöfolks bevillning blifvit tillagd samma förmåner, som andra debiteringsnrän.
Prot. i8*7 & m8.
5 Sam!, i Afd. 29 Haft. % STOCKHOLM, f. d. Schultze’* Boktryckeri, 18*8.
Register öfver Bevillnings-utskottets afgifna Betänkande, Utlåtanden och Memorial, under Riksdagen i Stockholm åren 1847 och 1848. i'. A. Numraern å Betänkandet m. m.
Accis, salu-, af städerna . ......
.12.
Assurance-afgijt för summor, som under rekommendation med posten afsändas ...... jg. Utlåtande, i anledning af återremiss . . 26.
Memorial, i anledning af olika beslut . . 32. 13.
Beräkning af tullmedlen, salu-accisen, postmedlen, karta-sigillata afgillen och busbehofsbränneri-medlen . . . 28. utlåtande, i anledning af återremiss .... 2g. memorial, i anledning af olika beslut . . . 3i. utlåtande, i anledning af återremiss utaf memorialet N:o 3i ........ 33.
Nummrrn å Betänkandet rr. ra?
Bevillning, allmän: om gränderna derför ..... g, utlåtande, i anledning af återremiss . . .
. memorial, i anledning af olika beslut . . , memorial, angående befrielse från bevillning för vissa embets- och tjenslemäns löner, som af Norska staten bestås ...... 5, bevillningsstadgans formulärer:
Memorial derom . 34. bevillningssumman: förslag till fördelning deraf . 3y.
Bevillnings-taxeringen för fastigheter: utlåtande derom 25.
Bränvinsbränningen, om befordrande till trycket af kommittera des förslag i ämnet ..... 6.
C. Canzlibetjening, om ytterligare antagande deraf . . . . 1, 3. IL Kort spel-, om stämpling och afgiften derå . . . . 10. utlåtande, i anledning af återremiss . . . 16.
Krigsgärd, om dess utgörande af pastorer ..... 22.
Krigsrustningskostnadernas gäldande genom bevillning . . 21. memorial, i anledning af återremiss . . . 24. memorial, i anledning af olika beslut . . 35. memorial, med förslag till författning derom . 36.
Kur hus-af giften, 0111 dess fortfarande . ..... 8. P. Postbevillningen, betänkande derom 7- Produktions bevis, angående smör och lax, som från Norr- och Westerbottens län transporteras . , . 2. J ISirjuM* a Betänkandet m. m. s. Stämmoböterj om deras fördelning ...... 4.
Stämplcidt papper angående afgiften derå 11. utlåtande, i anledning af återremiss . i5. memorial i anledning af olika beslut . 18. T.
Tullbevillningerij om grunderna derför . . . i3. memorial, i anledning af serskildt, utaf Borgareståndet fattadt beslut ..... 20. memorial, i anledning af Ståndens olika beslut 23. utlåtande i anledning af återremiss i vissa delar af N:ris i3 och 23 ..... 27. memorial, i anledning af skiljaktiga beslut, angående N:o 27 ..... 3o. STOCKHOLM, f. d. Schul!ze’s Boktryckeri, 184-8.
BIHANG TILL o vid Lagtima Riksdagen i Stockholm Åren 1847 och 1848.
FEMTE SAMLINGEN. g,ira Afdelningen:
Bevillnings- samt Allmänna Besv. och Oecon. med flere Utskotts gemensamma Memorial, Utlåtanden och Betänkanden.
Bevilln.- Lag- samt Allm. Besv.- o. Eken.-Utskottens Betänkande, N.o i.
Ank. till Exp. Utsk. den 4 April 1848, kl. 11 f. ra.
Lag - samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottens betänkande , angående grunderna för rättigheten att tillverka och omdistillera samt i minut försälja bränvin, äfvensom för beskattningen dervid.
T ill sani na ansatta U sköttens behandling hafva blifvit öfverlemnade dels Kongl Majlis under den 18 November sistlidet år aflåtna nådiga proposition till Rikets Ständer, angående grunderna för rättigheten att tillverka, omdistillera och i minut försälja bränvin, äfvensom för beskattningen dervid, åtföljd af ett utaf dertill utsedde kommitterade afgifvet underdånigt betänkande i ämnet, tillika med serskilde förslag til! förordning, angående såväl tillverkning och omdistillering af bränvin samt försäljning och transport af bränvin, jemte åtskilliga lill nämnde betänkande och förslag hörande handlingar, dels ock inom de serskilda Riksstånden väckta motioner om förändringar i nu gällande förordning, angående vilkoren för tillverkning och försäljning af bränvin, samt i anledning af den nådiga propositionen och motionerne afgif» na yttranden inom Riksstånden, nemligen:
Hos Ridderskapet och Adeln: af herr Hammarberg, C., herr Hammarhjelm, Carl Gust., Friherre Rappe, Ascel Ludvig, Grefve Levenhaupt, Gustaf, herr Reutersvärd, Per Adam, herr Hjerta, Lars; Hos Preste-ståndet; af komminister Janzon, Jonas, doktor Säwe, doktor Sandberg, och prosten Forsell; Hos Borgare ståndet: af herr Stenberg, herr Sjöstedt, herr Hörnstein, Bih. till R.
Prot. 1847 ooå 1848, 5 Samt. 2 Afd, 1 Iläft. ' 1 2 Bevilln.- Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskottens Betänkande , N;o t. af herr Murén, och herr Rodin.
Hos Bonde ståndet: af Erik Norberg från Westmanlands län, af Nils Strindlund och Per Östman från Westernorrlands län, af Sven Heurlin, Petter Gabrielsson, Gustaj Johansson och Johan Persson från Kronobergs län, af vice talmannen Nils Persson, af Gustaf Bernhard äppelqvist och Eric Månsson från Blekinge, af Per Nilsson och Jöns Jönsson från Christianstads län, af Johan Bergström från Skaraborgs län, af Johan Petter Andersson, Lars Larsson, Ephraim Larsson och A.
Gunnarsson från Elfsborgs län, af Nils Jeppsson, Jöns Månsson och Såne Persson från Malmöhus län, af Petter Jönsson, Petter Johan Pettersson och Petter Persson från Jönkopings län, af Carl Magnus Engström, Sven Isacsson, Petter Danielsson, Jonas Pettersson och Per Bengtsson från Calmar län, af förre talmannen Anders Ericsson och Anders Andersson från Örebro län, af Gustaf Glad hån Westerbottens län, af Matts Persson från Stockholms län, af Herrman Jönsson Öbom från Norrbottens län, af Gustaf Pettersson, Lars Magnus Knutsson, Carl Nilsson och Olof Nilsson från Östergöthlands Ian, af Elof Andersson från Wermlands län, samt af T.
Lind från Bohus län.
Vid behandlingen af Kongl. Maj:ts ofvanberörde nådiga proposition hafva Utskotten jemväl tagit i öfvervägande hvad af roolionärerne blifvit i ämnet yrkadt; och hvad först angår det af riksdagsfullmäktigen Nils Strindlund framstälda yrkande, att bränvinsbrönningen måtte inom riket förbjudas; så, enär ett dylikt förbud icke, utan en allt för stor rubbning i närvarande förhållanden, skulle kunna bringas till verkställighet, anse Utskotten sig böra till Rikets Högloft.
Ständer hemställa att Nils Strindlunds berörde motion icke må vinna afseende.
Vidare har herr Grefve Levenhaupt, Gustaf, föreslagit att, till förekommande af misshushållning med skog, bränvinsbränningen på statens egendomar, af hvad namn och beskaffenhet den vara må, malle förbjudas; meu då R erilin. - Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon -Utskottens Betänkande, N.o 1. 3 ett dylikt undantagsstadgande skulle komma att stå i fullkomlig strid med de åsigter, sorn, i afseende å rättigheten till bran vinsbränning, inom Utskottet gjort sig gällande, och förslaget dessutom innefattar en föga rättvis inskränkning i en jordbruket hittills åtföljande rättighet, hafva Utskotten ansett sig icke kunna fästa afseende å Grefve Levenhaupts berörde motion.
De öfrige motionerne hafva Utskotten, till undvikande af den stora vidlyftighet, som deras serskilda besvarande skulle medföra, samt till befordrande af ämnets lättare öfversigt, ansett lämpligast att sammanföra under vissa hufvudmomenter och, i sammanhang med den nådiga propositionen, så vidt de kunna till deruti förekommande ämnen hänföras, till besvarande upptaga.
Dessa hufvudmomenter äro följande: l:o
Rättigheten att tillverka bränvin har, enligt hittills gällande stadganden, uteslutande Varit fästad vid jorden; men Kongl. Majit har uti sin nådiga proposition föreslagit, att denna rättighet äfven kuude få utöfvas, ehvad jordbruk innehafves eller ej; hvarjemte åiskillige motionärer yrkat, att bränvinsbränningen borde utgöra en fullkomligt fri näring", och andre åter att densamma hädanefter, såsom hittills, borde uteslutande åtfölja innehafvande jord och bränvinsbränningen såsom fabriksrörelse förbjudas.
Sammansatta Utskotten hafva således till en början bordt bestämma, huruvida rättigheten att tillverka bränvin skulle fortfarande utgöra ett jorden åtföljande privilegium eller om denna rättighet må kunna utöfvasj utan afseende å innehafvande jord, och Utskotten hafva härvid, på de af Kongl. Majit, i nara öfverensstämmelse med hvad ofvanberörde komruitterade tillstyrkt, anförda skäl, för sin del antagit, att bränvinsbrännings-rättigheten må kunna utöfvas oberoende af innehafvande jord, då densamma såsom fabriksrörelse bedrifves.
Vidare hafva sammansatta Utskotten väl, i likhet med hvad Kongl. Majit föreslagit, funnit sig böra såsom ett grundstadgande antaga att bränvinsbränning af säd, potates eller annat ämne får utöfvas i två hufvudklasser, nemligen: 4 Bevilln.- Lag- samt Allm, Besv.- o. Ekon.-Utskoltens Betänkande, N.o t. i:a klassen, på grund af innehafvande jord; och s:a klassen, såsom fabriksrörelse, ehvad jordbruk innehafves eller ei; men deremot ansett sig böra frångå den af Kongl, Maj:t föreslagna indelning af l:a klassens bränvinsbränning i tvänne underafdelningar, nemligen till husbehof och såsom binäring till jordbruket. 3:o
I afseende å tiden för bränvinsbränningens utöfvande hafva en del motionärer ansett bränvinsbränningen böra vara tillåten under hela året, eller åtminstone under åtta månader af året; hvaremot andra ansett bränvinsbränningen böra inskränkas till två, tre eller fyra månader af året, eller årligen minskas med en månad, så alt handteringen inom sex å åtta eller högst tolf åi må hafva upphört; men med antagande af de utaf kommitterade anförda, af Kongl, Maj:t godkända, skäl, hafva sammansatta Utskotten lika med Kongl.
Maj:t ansett att bränvinsbränning bör vara tillåten under sex månader af året, nemligen Januari, Febiuari, Mars, April, November och December. 4:o Kongl.
Majit har väl i Sin nådiga proposition föreslagit, att tiden för bränvinsbränningen i lia klassen skulle indelas i tre serskilda terminer af två månader i hvardera; hvaremot för bränvinsbränning i 2:a klassen det skulle vara tillåtet att anmäla sig till bränning under en, under flera eller under alla af de sex månaderne; men då det af kommitterade och Kongl. Majit anförda skäl för förslaget, att indela tiden för bränvinsbränning i 2:a klassen uti sex terminer, att nemligen undanrödja alla anledningar för fabriksbrännaren att anse sig i något fall nödsakad till bränvinsbränningens fortsättande, enligt sammansätta Utskottens åsigt, äfven eger tillämpning på bränvinsbränning i lia klassen, hafva sammansatta Utskotten trott sig icke böra stadga någon annan indelning af tiden för bränvinsbränning i lia klassen, än den, som blifvit föreslagen för 2:a klassen, eiler fabriksbräuningen, hvarföre sammansatta Utskotten antagit alt tiden för bränvinsbränningens utöfning, vare sig på grund af jordbruk, eller såsom fabriksrörelse, fördelas i sex terminer, meden månad i hvardera, och med rättighet för bränvinsbrännaren att anmäla sig till bränvinsbränning under en, under flera eller under alla af de tillåtna sex piånaderne.
Sevillu.- Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekan.-Utskotten* Betänkandet Nio 1. § 5:o
För att bereda utväg för de provinsers invånare, der bränvin hufvudsakligen tillverkas af potates, att, i händelse denna jordfrukt, vid dess upptagande utur jorden, skulle visa benägenhet för röta, kunna i tid använda densamma till bränvinsbränning, hafva sammansatta Utskotten ansett sig böra föreslå följande stadganden:
Åstundar någon att börja bran vinsbränningen den 15 Oktober, i stal» let för den 1 November, må sådant, efter hos Kongl. Majlis befallningshafvande derom gjord anmälan, stå honom öppet; i hvilket fall de tvänne sista bränvinsbrännings-terminerna af året räknas från och med den 15 i hvarje månad. 6: o
I fråga om den högsta pannerymd, som för bränvinsbränningen i l:a klassen skulle få begagnas, har Kongl. Maj:t föreslagit, alt redskap för bränvinsbränningen till husbehof skulle vara af högst 18 kannors rymd, samt alt redskap för bränvinsbränningen såsom binäring till jordbruket ej må innehålla större rj'md än 63 kannor, utan mäsk värmare, eller 47 kannor med mäskvärmare; hvaremot inom Hederv.
Bonde-ståndet de förslag b 1 i f v i t| framställde, att till bränvinsbränningen för husbehof borde få begagnas huru stor pannerymd som helst; alt pannerymden borde utsträckas till och med 90 ä 100 kannor; att den borde inskränkas till 25, 24 å 22 kannor, och så vidare.
Då Utskotten emedlertid frångått den af Kongl.
Maj:t föreslagna indelning af bränvinsbränningen i Ira klassen, men deremot ansett de af kommilterade uttryckta och af Kongl. Maj:t godkända åsigter, i fråga om redskap lill den af Kongl. Maj:t föreslagna l:a klassens bränvinsbränning, såsom binäring tili jordbruket, kunna i de väsendtligaste delar ega tillämpning vid bestämmandet till form och storlek af redskap tiil den af Utskotten antagna l:a klassens bränvinsbränning, hafva Utskotten velat föreslå Rikets Ständer, att redskap för bränvinsbränning i l:a klassen ej må innehålla större rymd än 63 kannor utan mäskvärmare och 47 kannor med mäskvärmare samt att redskapen i denna klass i öfrigt må vara af den beskaffenhet och form, som i 7 § af bi lagd e förslag till förordning, angående tillverkning och omdislillering af bränvin föreskrifves. 7:o På de af Kongl.
Maj:t införda skäl hafva sammansatta utskotten ansett det vidare böra stadgas: 8 Hevilla.- Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o i. att rättighet till bränvinsbränning i lista klassen, hvilken rättighet skall fortfarande åtfölja hemman, hemmansdel eller annan jordlägenhet å landet, som efter 1847 års taxering uppgå till värde af minst 300 r:dr, må utöfvas i förhållande till det sålunda beräknade värdet, med de i den af Kongl. Majit föreslagna tariff för taxeringsvärdet upptagne pannerymder, kokrummet inberäknade under iakttagande att, såsom grund för bränvinsbrännings-rältigheten, värdet af åbyggnaden i hvarje fall ej får i uppskattningen ingå till storrå belopp, än som motsvarar högst en fjerdedel af jordens taxeringsvärde, hvar och en, hvilkens egendomsvärde berättigar till några af de större af de i tariffen utförde pannerymder, likväl obetaget att i stället begagna en af de mindre, utan att likväl, i något fall, bränvinsbränningen i denna klass må få idkas med flere än en panna i samma bränneri, ej eller i förening med bränvinsbränning i 2:a klassen, eller på samma egendom, der sådan bedrifves. 8:o
Likaledes hafva sammansatta utskotten ansett sig böra antaga följande af Kongl.
Majit föreslagna stadganden: a) att den, som inom samma fögderi eger två eller flera hemman, hemmansdelar eller jordlägenheter, hvilka bränvinsbräunings-rättighet åtföljer, må utöfva tillverkningen, om lian så för godt finnér, blott på en af dessa egendomar, med en pannerymd svarande emot deras sammanlagda värde, enligt förenämnde tariff, eller för en eller flera bland dem, der serskild ladugård finnes och utfodring sker, serskildt idka bränvinsbränning med så stor panna, som mot taxeringsvärdet af hvardera egendomen svarar; b) att serskilde egare och innehafvare af hemman, hemmansdelar eller jordlägenheter, som hvar för sig uppgå till minst 300 ridr taxeringsvärde, och som äro belägna i samma byalag, eller eljest angränsa hvarandra, må med en gemensam panna, i rymd svarande, enligt förberörde tariff, emot deras sammanlagda värde, utöfva bränvinsbrännings-rältigheten på den af dessa lägenheter, som dertill uppgifves; Hvarförutan utskotten ansett följande i Kongl, förordningen den 13 Juni 1845 befintliga stadgande böra bibehållas, nemligen: att åboer å sådana hemman, hemmansdelar eller jordlägenheter på landet, som icke uppgå till 300 ridr i taxeringsvärde, men hvilka Bevilln.- Lag- samt Allm. Eesv.- o. Ekon.-Utskottens Betänkandej N.-o t. 7 uti ordinarie eller extra ordinarie rotering deltaga eller vakans-afgift utgöra; äfvensom icke roterade, men med serskild ränta till kronan eller till innehafvare af dess rätt, belagda torplägenheter, äfven åtnjuta samma förmån, med vilkor att det sammanslagna jordvärdet uppgår till minst 300 i:dr. 9:o Hvad Kongl. Majit, i frågan huruvida rättigheten lill bränvinsbränning i lia klassen må tillkomma städerna, föreslagit, hafva sammansatta utskotten, med nedsättning af det utaf Kongl. Maj:t föreslagna minimum af jordvärdet från 1,000 r:dr till 750 r:dr, antagit sålunda: att lör stadsjord, hvartill enskild person har full eganderätt eller ständig besittningsrätt, eller som för stadens gemensamma räkning brukas, eller är anslagen till tjenstemäns aflöning, eller på viss tid utarrenderad, bränvinsbränning må utöfvas med panna af minst 32 kannor utan, och 24 kannor med mäskvarmare, såvida jordens taxeringsvärde, utan någon beräkning af derå uppförde byggnader för en eller flere sammanslagne sådana jordlotter, uppgår till minst 750 r:dr, och må pannerymden för högre jord värde, på lika sätt beräknadt, ökas enligt förestående tariff till högst 63 kannor utan,
eller 47 kannor med mäskvärmare; Hvarjemte utskotten ansett följanda i nu gällande författning, angående bränvinsbranningen bifintliga sladganden böra bibehållas: att nemligen det i öfrigt skulle ankomma å de flesta röstegande invånarhe i hvarje stad, der jorden tillhör staden, att, i den ordning, som för beslut om stadens inkomst eller utgift iakttages, bestämma, huruvida den bränvinsbränning, hvartill staden efter värdet af de serskilda jordlotterna är berättigad, skall åt dessas innehafvare upplåtas, eller för stadens gemensamma räkning utöfvas, och om bränvinsbränningen skall ske med serskilde pannor efter hvarje jordlotts värde, eller ock uti ett eller flera sammansatta verk efter alla, eller flera jordlotters sammanslagna värde; men att uti de städer deremot, der jorden är med eganderätt fördelad på stadens invånare, det må bero på det beslut, som ibland dem af pluraliteten, beräknad i mån af jordvärdet, fattas.
Är förhållandet blandadt, bebestämmes sättet för bränvinsbränningens utöfning efter enahanda grunder. i 3 Bevilln.- Lag- samt Allm.
BIHANG TILL S&HHPMOIB JMKS
FJERDE SABHiINGEN. ' * , \ * g<i,a Åftleliiingens Stais- Allm.
Besvärs och Oeconomie- m. fi Utskotts gemensamma Memorial, Utlåtanden och Betankanden. / a: v - Stals- samt Allm.
Desv. och Ekon.-Vlshollens Memorial, i\':o i.
1 N:o I.
Ank. till Exp.-Utsk. den 20 April, kl. 2 e. m.
För biträde vid behandlingen af de till Stais- samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-utskottens handläggning hörande mål och ärenden, hafva de förenade Utskotten, i likhet med hvad tillförene egt rum, antagit en serskild, sekreterare jemte en notarie, och få Ulskotten, med anmälan härom, hos Rikets Ständer vördsamt begära, att nämnde sekreterare och notarie, hvilka den i sistlidne Februari inträdde i tjenstgöring, måtte från och med samma dag och så länge deras biträde erfordras, få uppbära arfvode till det belopp, som framdeles kommer att bestämmas samt under tiden ett förskott, sekreteraren af Ett hundrade r:dr och notarien af 70 r:dr, för månad beräknad t.
På Stats-utskoltets vägnar.
På Ridderskapels och Adelns På Preste-ståndets ledamöters vägnar. ledamöters vägnar.
S. G. von Troil.
På Borgare-ståndets På Bonde-ståndets ledamöters vägnar. ledamöters vägnar.
På Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottets vägnar.
På Ridderskapets och Adelns På Preste-ståndets ledamöters vägnar. ledamöters vägnar. A. G.
Forssell.
Gustajsson.
Pehr Benctson. O. A. Beckman.
Fröt. lishT och ISiB. 4 Sami. 2 Ajd. / LAftet. i i Stats- samt Allm. Btsv.- och Ekon.-Utskoltens Utlåtande, K:o 2.
Ank. till Exp.-Utsb. d. 20 April, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om bidrag för beredande af nedsättning för tyngre och vigtigare varor i nu gällande taxa för inre farten å Götha kanal.
Till Stats-utskottet liar blifvit remitterad en af herr Rosenblad, Bernhard, hos Höglofl.