Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Denna omröstning har utfallit med 54 Ja och 65 Nej; i följd hvaraf Rikets S tänder beslutat i enlighet med Nej-propositionen. 7:dc omröstningen.
Den, som biträder Preste-Ståndets beslut, att omalen råg skall beläggas med Omalen råg. den af Utskottet föreslagna införselsafgift, nemligen 10 öre per kubikfot, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, är de tre andra Ståndens mening, att nuvarande tullfrihet för detta sädesslag skall framgent bibehållas, af Rikets Ständer antagen.
Omröstningen har utfallit med 55 Ja och 64 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Nej-propositionen. 8:(lc omröstningen.
Den, som gillar Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden godkända förslag, att Mjöl af mjöl af hvete bör beläggas med tull af 80 öre centnern vid införsel, röstar a vete.
Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer den nuvarande tullfriheten att bibehållas för denna vara.
Som denna omröstning utfallit med 64 Ja, och 55 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen.
4 Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 1 Mjöl af råg.
Gryn af Spanmål, alla slag.
Trädgårdsbönor. 9:de omröstningen.
Den sorn, enligt Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden gillade tillstyrkande, vill, att mjöl af råg skall åsättas införselstull till belopp af 50 öre per centner, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att rågmjöl skall fortfarande få till riket tullfritt införas.
Sedan en sedel blifvit kasserad, har denna omröstning utfallit med 67 Ja och 51 Nej, hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen.
10:dc omröstningen.
Denna votering har utfallit med 6i Ja och 58 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen. ll:tc omröstningen.
Den, som biträder Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden godkända tillstyrkande, att tull bör åsättas Trädgårdsbönor med 50 öre per centner, och att i följd deraf åkerbönor skola upptagas i taxan under särskild rubrik med hänvisning för alla slag sådana bönor till spanmål, omalen, andra slag, derest tull eger rum å omalet hvete eller omalen råg, men med uteslutande ur sagda hänvisning af orden »andra slag», om begge dessa sorter omalen spanmål, lika med de öfriga, förblifva tullfria vid införsel, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vilmer
Nej, kommer nu stadgade tullfrihet för trädgårdsbönor att, likasom för åkerbönor, fortfara, och, med bibehållande af den nuvarande rubriken »Bönor, alla slag», Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 15. 5 den för åkerbönor föreslagna särskilda rubriken med sin hänvisning att helt och hållet utgå.
Omröstningen har utfallit med 55 Ja och 64 Nej; och hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Nej-propositionens innehåll.
12:te omröstningen.
Den, som godkänner Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden gillade förslag, Humle. att
Humle bör vid införsel vidkännas tull af 5
R:dr centnern, röstar * Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer Humle att fortfarande kunna tullfritt till riket införas.
Denna votering har utfallit med 58 Ja och 61 Nej, hvadan Rikets Stander beslutat i enlighet med Nej-propositionen. 13:de omröstningen.
Den som, med bifall till Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden gillade förslag, 0haMadt vill belägga ohäckladt
R:dr per centner, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bibebåiles nu stadgade tullfrihet vid införsel af denna vara.
Som denna votering utfallit med 46
Ja och 73 Nej, så hafva Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med innehållet af Nej-propositionen.
14:de omröstningen.
Den som vill, att häckladt Lin skall, på sätt Utskottet föreslagit samt Preste- näckiadt Lin och Bonde-Stånden beslutat, draga tull af 2 R:dr centnern, göstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, förblifver häckladt
Voteringen har utfallit med 46 Ja emot 73 Nej, och hafva Rikets Ständer sålunda beslutat i enlighet med Nej-propositionens innehåll. 6 Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 15. 15:de omröstningen.
Pottaska, väl lod eiler
Den, sorn bifaller Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden antagna förslag till ^äfvensom i o försels tul I å Pottaska, vällad eller oraffinerad, äfvensom raffinerad eller kalcinerad, raffinerad nemligen 1 R:dr centnern, röstar eller kald- j nerad.
Nej. kommer tullfrihet att fortfarande ega rum vid införsel af dessa varuslag.
Enär denna votering utfallit med 53 Ja och 66 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Nej-propositionen. 16:de omröstningen.
Karkasser
Den, sorn instämmer i Utskottets af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och och Kar.kassband.
Bonde-Stånden godkända hemställan, att införselsafgiften å karkasser och karkassband skall höjas till 75 öre skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bibehålies den för ifrågavarande artikel nu gällande tull, 50 öre per skålpund.
Denna omröstning har utfallit med 71 Ja emot 48 Nej; i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen. 17:cle omröstningen.
Marmmetaii ^ biträder Utskottets af Preste-Ståndet godkända tillstyrkande, att »ma eller annan ' ... ° ...
J komposition i rinmetall eller annan komposition i form af bleck och spik till förhydning af fartyg» tT spil^m b°r åsättas en införselstull af 1 R:dr centnern, röstar förhydning J af fartyg. . ’
Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer, i enlighet med de tre andra Ståndens mening, beslutat, att detta varuslag skall fortfarande få tullfritt införas.
Omröstningen har utfallit med 52 Ja emot 67 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med innehållet af Nej-propositionen.
Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 15. 7 I8:ilc omröstningen.
Metaller, Metaller, Den, som bifaller det af Utskottet gjorda och af Preste-Ståndet gillade förslag, andra slag, att metaller »andra slag, oarbetade, latun och trådband derunder inbegripna», skola Zlh^ÅdbTd beläggas med införselstull af 5 R:dr per centner, röstar derunder in Jq . begripna.
Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer för denna varuartikel att äfven hädanefter tillgodonjutas nuvarande, af de tre öfriga Stånden bibehållna tullfrihet.
Som denna omröstning utfallit med 57 Ja och 62 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Nej-propositionen.
19:dc omröstningen.
Den, som instämmer i Utskottets af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och- Tobak• oai"
Bonde-Slånden godkända mening, att införselstullen å tobak, oarbetad, blad och stjelk, oll stjM. bör bibehållas vid sitt nuvarande belopp, 25 öre skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, blifver, jemlikt Preste-Ståndets beslut, införselsafgiften å berörda råvara förhöjd till 30 öre per skålpund.
Som denna omröstning utfallit med 66 Ja emot 53 Nej, så hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med innehållet af Ja-propositionen.
20:de omröstningen.
Den, som biträder Utskottets af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och cigarrer.
Bonde-Stånden gillade förslag om nedsättning i tullen å cigarrer till 1 R:dr 30 öre skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bibehålles, såsom Preste-Ståndet beslutat, införselsafgiften å cigarrer vid sitt nuvarande belopp, \
R:dr 80 öre per skålpund. 8 Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 15.
Tobak, karf vad.
Malen tobak eller snus.
Tobaksstänger och karotter.
Denna votering har utfallit med 67 Ja och 52 Nej, hvadan Rikets Ständer beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionens innehåll. 21:sta omröstningen.
Den som, lika med Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden, godkänner Utskottets åtgärd att nedsätta införselstullen å karfvad tobak till 45 öre skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, har Preste-Ståndets beslut, att nuvarande tull å detta tobaksfabrikat, 50 öre per skålpund, skall förblifva oförändrad, blifvit antaget.
Omröstningen har utfallit med 63 Ja och 56 Neji och hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionens innehåll.
22:<lra omröstningen.
Den, som bifaller Ridderskapet och Adelns samt Borgare- och Bonde-Ståndens, i öfverensstämmelse med Utskottets förslag fattade beslut, att tullen å malen tobak eiler snus bör utgå med endast 50 öre skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, enligt Preste-Ståndets mening, införselsafgiften å denna artikel att förblifva vid nu stadgadt belopp, nemligen 55 öre per skålpund.
Denna omröstning har utfallit med 68 Ja emot 51 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen. 23:(ljc omröstningen.
Sedan Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 15.
9 Sedan en sedel blifvit såsom dubbel kasserad, har denna votering utfallit med 69 Ja emot 49 Nej, hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen. 24:de omröstningen.
Den, som instämmer i Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden antagna förslag, att å jern- och ståltråd bör stadgas tull af 6 öre per skålpund, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner
Nej, förblir denna artikel fortfarande tullfri vid införsel.
Voteringen har utfallit med 63 Ja emot 56
Nej; och hafva Rikets Ständer sålunda beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionen 25:te omröstningen.
Den som, lika med Preste- och Bonde-Stånden, bifaller Utskottets tillstyrkande af tull till belopp af 8 öre skålpundet å koppar- och annan ej specificerad metalltråd, andra slag, röstar Ja; Den det ej vill, röstar
Nej; Vinner Nej, kommer nu stadgad tullfrihet vid införsel af dessa Varuslag att bibehållas.
Enär denna votering utfallit med 63 Ja och 56 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat 1 enlighet med Ja-propositionen.
Stockholm den 25 Maj '1866.
Jern- och ståltråd.
Koppar- och annan ej specificerad metalltråd.
Brot. 1865 & 1866. 5 Sami. 1 Afd. 12 Haft. 2 10 Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 16.
Ank. till Exp.-Utak. den 26
Maj 1866, kl. 11 f. m.
Memorial, i anledning af verkställd omröstning, angående ifrågaställd förändring i afgiften för bränvins tillverkning.
Sedan samtliga Riks-Stånden godkänt den uti Sammansatta Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorial J\ts 3 föreslagna voteringsproposition, så har Förstärkta Bevillnings-Utskottet, jemlikt 31 § Riksdags-ordningen, denna dag anställt omröstning enligt samma voterings-proposition så lydande:
Den, som godkänner Sammansatta Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden gillade förslag, att afgiften för bränvins tillverkning skall utgå med 60 öre för hvarje kanna, bränvinet beräknadt till 50 procent styrka vid 15 graders värme efter Gelsii thermometer, allt i medeltal under termin räknadt, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner
Nej, kommer afgiften för bränvins tillverkning att, i enlighet med PresleStåndets mening, utgå med 75 öre för hvarje kanna bränvin af förutnämnda styrka.
Enär denna omröstning utfallit med 88 Ja emot 31 Nej', hafva Rikets Ständer sålunda beslutat i enlighet med Ja-propositionens innehåll, hvilket Förstärkta Bevillnings-Utskottet får hos Rikets Ständer anmäla.
Stockholm den 25 Maj 1866. STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1866, Bevillning8- Utskottets Betänkande A:o 17. 1 Vo it.
Ank. till E.\p. Betänkande, angående tullbestämmelserna för artiklarne Bränvin och Sprit samt Attika.
Bevillnings-Utskottet har uti sitt Betänkande N:o 8, angående tullbevilluingeii, gjort hemställan om uppskof med frågan om tullbestämmelserna, dels å artikeln Bränvin och Sprit, intill dess Rikets Ständer om vilkoret! för bränvinstillverkningcn beslutat, och dels å artikeln Ättika, till dess Utskottet sålunda komrne i tillfälle att afgifva förslag till införselstull å Bränvin och Sprit; och sedan Rikets Ständer, som härtill lemnat bifall, numera angående skatten för tillverkning af Bränvin fattat beslut, får Utskottet härmed fullgöra sitt åliggande att om införselstnllen såväl derå som å Ättika sig yttra.
I fråga om vilkoret! för införsel af Bränvin och Sprit har uti väckta motio- Bränvin och ner blifvit yrkadt: hos Ridderskapet och Adeln af herr von Mentzer, G. I.
(N:o Sprit. lil), att, derest den förra skatten å bränvinstillverkningen bibehölles, tull på alla spritdrycker, som till riket införas, måtte bestämmas i mån af värdet och i lika förhållande, hvari bränvinsskatten befunne sig till bränvinets värde; — hos PresteStåndet af herr Doktor A. Sandberg (N:o 102) i sammanhang med föreslagen förhöjning i skatten för tillverkning af bränvin, att införseln af utländsk sådan vara och dermed likartade spritdrycker måtte beläggas med sådan tull, att de blifva dyrare än de inom landet tillverkade af samma halt och beskaffenhet, och hvilket yrkande blifvit bit rädt af en del andra Preste-Ståndets ledamöter; — samt hos Bonde-Ståndet af Gustaf Bjerkander från Skaraborgs län (N:o 19), med hvilken flere Ståndets ledamöter sig förenat, att införselstullen å Bränvin måtte bestämmas till 1 R:dr 50 öre kannan af 50 procent styrka vid + 15 graders temperatur; — af Peter Andersson från Blekinge län (N:o 233), att denna afgift borde utgå med 1 R:dr 35 öre per kanna 50 procent och med iakttagande af samma grunder vid mätning, som nu följas vid bränvins tillverkning, samt med 1 R:dr 50 öre per kanna, derest tillverkningsskatten, efter Regeringens förslag, skulle förhöjas till 75 öre pr kanna 50 procent; och hafva äfven häruti åtskillig© af Ståndets ledamöter instämt; — samt af Johannes Andersson från Elfsborgs län (N:o 125), att antingen all införsel från utlandet af bränvin eller spirituosa måtte helt Bih. till B.
Prof. 1865 <Sf 1866. 5 Sami. 1 Afd. 13 Haft. 2 Bevillnings- Utskottets Betänkande N:o 17.
A ttika. och hållet strängeligen förbjudas, eller ock den nuvarande tullafgiften fördubblas, hvarjemte Utskottet vid behandlingen af dessa frågor egnat förnyad uppmärksamhet åt herr Kontrakts-prosten J.
Jansons äfvensom A. J. Sandstedts från Jönköpings lån i Utskottets Betänkande Nio 8 omförmälda motioner, afseende, den förres, att Rikets Ständer ville i allmänhet antaga bestämmelserna i 1854 års tulltaxa, och den sednares, att den af Rikets sednast församlade
Ständer beslutade tulltaxa måtte förblifva bestående.
Hvad nu till en början angår det slag af Bränvin och Sprit, som åstadkommes af vindrufvor; så enär, genom den med Frankrike under den 14 Februari nästlidna år 1865 afslutade och af Rikets Ständer godkända handelstraktat, tullen å sådan vara, när den är tillverkad i Frankrike och derifrån sjövägen direkte hit till riket införes, redan blifvit bestämd. lära motionerna, i hvad de kunnat afse dylikt sålunda hit inkommande Franskt bränvin, hafva förfallit.
Och då, i fråga sedermera om såväl vindrufsbränvin i öfrigt, som alla andra slag af bränvin och sprit, den bränvinstillverkningsskatt, som under de tre sista statsregleringsperioderna varit gällande, nämligen 60 öre kannan om j50 procent styrka vid 15 graders värme, blifvit af Rikets Ständer lemnad oförändrad, samt den tullsats, som under samma tid varit stadgad, nemligen, efter rymdmått räknadt, 1 R:dr 10 öre kannan af nyssnämnda styrka, öfverstiger berörda tillverkuihgsafgift med 50 öre kannan, har Utskottet, som, lika med förra riksdagens Bevillnings-Utskott, anser sagda tullsats innebära tillräckligt skydd för den inhemska bränvinstillverkningen, och tillika vara den högsta, som utan fara för betydligare tullförsnillning kati denna vara åsättas, funnit sig icke för artikeln Bränvin och Sprit af nu ifrågavarande slag böra tillstyrka någon tullförhöjning, och följaktligen ännu mindre förbud mot dess införsel, utan hemställer, att den nuvarande införselstullen derå må bibehållas; hvarjemte Utskottet, sedan tuilafgifterna å alla slag bränvin och sprit numera, lika som afgiften lör tillverkning af inhemskt bränvin, beräknas efter kannetal, anser den af Peter Andersson rörande grunderna för varans mätning gjorda framställning icke böra till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Beträffande härefter artikeln Attika; så enär den tull, som för denna vara bör utgå, är beroende af tullsatsen å Bränvin, får Utskottet, under förutsättning af bifall till nu framställda förslag om dennas bibehållande vid derå för närvarande stadgadt belopp, tillstyrka, att äfven nu för Ättika gällande införselstull 6 öre skålpundet må lemnäs oförändrad.
Bevillnings-Utskottets Utlåtande N;0 18. 1 H;o 18, Ank. till Exp.
Utsk. den 30 Maj 1866, kl. 5 e. ro. Bevillnings-Utskottets Utlåtande, i anledning af återremiss i viss del af Utskottets Memorial angående Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i frågan om tullbevillningen.
Uti Memorialet Nio 12, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut angående tullbevillningen, har Bevillnings-Utskottet, som uti sitt i ämnet afgifna Betänkande N:o 8 slutligen hemställt, att, sedan de af Utskottet uppgjorda förslag till tulltaxa och underrättelser om hvad vid tarifens verkställighet iakttagas bör, blifvit af Rikets Ständer pröfvade, »den af Rikets Ständer med stöd af Regeringsformens »57, 60 och 61 §§ beslutade tulltaxa jemte underrättelser måtte till Kongl. Majit i »underdånighet öfverlemnas, för att utfärdas, de sednare såvidt de vinna Kongl.
Maj:ts nådiga stadfästelsehos Rikets Ständer anmält, att Utskottet ansåge denna fråga, derigenom att två Stånd stadnat emot två, hafva förfallit.
Vid behandlingen hos Riks-Stånden af ifrågavarande Memorial har detsamma i denna del endast hos Borgare- och Bonde-Stånden vunnit godkännande, men till Utskottet återremitterats af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, i syfte, dels att Utskottet måtte komma i tillfälle anmoda de begge Stånd, nemligen Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, hvilka afslagit den nyssanförda af Utskottet tillstyrkta formuleringen af slutstrofen i Utskottets ofvannämnda Betänkande angående tullbevillningen, att yttra sig huru de ansåge en ny sådan böra uppgöras, och dels att Utskottet borde aflåta inbjudning till sistnämnda två Stånd att förena sig i det af de begge^andra Stånden fattade, med Utskottets förslag enliga beslut, och således, enligt 73 § Riksdags-ordningen, söka sammanjemka de särskilda meningarne samt, der någon sammänjemkning icke kunde åstadkommas, uppställa voteringsproposition till omröstning häröfver i Förstärkt Bevillnings-Utskott; — men då Utskottet icke, at hvad hos Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet blifvit anfördt, funnit anledning frångå sin tillförene uttalade åsigt, att frågan om ordningen för utfärdandet af tulltaxan med dertill hörande underrättelser saknar sammanhang med grunderna för tullbevillningen, sättet för deras tillämpande eller bevillningens fördelning, och att Utskottets derom gjorda ofvan omförmälda hemställan derföre måste vara förfallen, kan Utskottet icke heller, i följd af återremisserna, något annat i denna fråga nu yttra eller åtgöra.
Brot. 1865 & 1866. 5 Sami. 1 Afd. 14 Häft. Bevillnings-Utskotiets Utlåtande N:o 18.
Reservation: af Herr Friherre Hermelin, David: »Uti Betänkandet N:o 8 hade Utskottet hemställt, att sedan de af Utskottet uppgjorda förslag till tulltaxan och underrättelser om hvad vid tarifens verkställighet borde iakttagas, blifvit af Rikets Ständer pröfvade, den af Rikets Ständer, med stöd af Reg er inys formens 57, 60 och 61 §§, beslutade tulltaxa jemte underrättelser måtte till Kongl. Majit i Underdånighet öfverlemnas, för att utfärda. s, de sednare såvidt de vunno Kongl. Majis nådiga stadfästelse.
Denna Utskottets hemställan har bifallits af Preste- och Bonde-Stånden, men afslagits af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, hvarefter Utskottet i Memorial N:o 12 hos Stånden anmält att, enligt Utskottets åsigt, frågan om denna hemställan förfallit derigenom att två Stånd stadnat emot två.
Men denna Utskottets åsigt har åter icke gillats af två Stånd, Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, hvilka till Utskottet återremitterat frågan.
Det torde vid sådant förhållande vara skäl att något närmare undersöka huruvida frågan verkligen är af beskaffenhet att kunna förfalla, samt, i läll den befinnes icke vara sådan, huru för densammas bringande till lösning bör förfaras.
Att tulltaxan med till densamma hörande underrättelser bör på något sätt af: Ständerna till Kongl. Maj:t öfverlemnas för att utfärdas, lära väl ej ens de, sorn påyrkat afslag å Utskottets första framställning, bestrida, och det lärer väl till följd häraf böra tillses att icke något beslut kommer till stånd, hvarigenom ett sådant öfverlemnande omöjliggöres.
Om man nu förutsätter att Preste- och Bonde-Stånden äfven hade, i likhet med Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, afslagit Utskottets framställning, utan att sätta något annat i stället, hvad hade då Rikets Ständer beslutat?
Jo! obestridligen skulle, enligt bestämda ordalydelsen af Utskottets förslag, då hafva varit afgjordt, att den beslutade tulltaxan jemte underrättelser icke skulle till Kongl. Maj:t öfverlemnas för att utfärdas, och Expeditions-Utskottet, som, enligt 36 och 72 §§ i Riksdags-ordningen. eger att uppsätta expeditionerna öfver Rikets Ständers beslut, men icke att föreslå nya sådana, ännu mindre att uppsätta deremot stridande expeditioner, hade således varit förhindradt att med förslag till någon skrifvelse i nyss antydda syftning till Rikets Ständer inkomma, likasom säkerligen icke någon Talman skulle, emot stadgandet i 58 § Riksdags-ordningen att vid justering af beslut detsamma ingalunda må ändras, kunnat göra proposition till bifall å en sådan skrifvelse.
Att en dylik påföljd nu skulle lagligen kunna framkallas derigenom att två Stånd afslagit Utskottets hemställan och att Utskottet sokt förklara frågan på grund deraf enligt 75 § förfallen, synes mig så mycket mindre vara med det åberopade lagrummet öfverensstämmande, som detsamma tydligen innehåller att då enligt detsamma en fråga förfaller, det skall förblifva vid det, som tillförene stadgadt varit, utan att samma fråga må kunna vid den riksdagen ånyo väckas eller upptagas, men i detta fall intet finnes stadgadt, och frågan är sådan att, såsom jag tror mig i det föregående hafva visat, den nödvändigt måste till afgörande upptagas, samt nyss omförmälda § i sin fortsättning uttryckligen stadgar att, om frågan är af sådan beskaffenhet att den «j kan förfalla, det skall gå såsom i 73 § stadgadt är, — det vill säga, att Utskottet skall försöka att sammanjemka meningarne och dertill uppgöra förslag, men att, om detta ej lyckas, voteringspropositioner skola uppsättas Bevillning s-Utskottets Utlåtande N:o 18. 3 och deröfver i Förstärkt Utskott voteras.
Enligt min åsigt hade ärendet bort behandlas enligt detta sista morn. i 75 § och Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet således sättas i tillfälle att komplettera sina beslut.
Hade en framställning i sådan syftning lemnats utan afseende och vid den derefter inträffade voteringen den meningen segrat, som innefattas iRidderskapet och Adelns samt Borgare-Ståndets beslut, vill det synas mig att ingen annan utväg kommit att återstå, än att tulltaxan skulle promulgeras med underskrift af Talmännen; och enahanda måste väl resultatet nu blifva, om Utskottets i dess Memorial N:o 12 uttalade åsigt skulle vinna Ständernas godkännande.
Men huruvida detta är rätt eller tjenligt, öfverlemnar jag till deras bedömande, hvilka till ett sådant beslut bidragit.
Om de två Stånd, hvilka afslagit Utskottets hemställan, icke åsyftat att omöjliggöra hvarje skrifvelse från Ständerna till Konungen uti ifrågavarande ämne, utan blott velat hafva en skrifvelse af annan lydelse än den af Utskottet föreslagna, så hade de säkerligen begagnat en af de två utvägar, hvilka äro dem genom 49 § 3 mom.
Riksdags-ordningen anvisade, nemligen antingen att, sedan bestämdt förslag till ändring af Utskottets förslag blifvit uppgjordt, detsamma genast antaga eller ock att till Utskottet återremittera frågan med de anmärkningar, som blifvit vid Utskottets förslag framställda.
Då nu emellertid ingendera utvägen blifvit begagnad och då ej heller Utskottet, såsom dess pligt, enligt mitt förmenande, varit, sökt, så långt i dess förmåga stått, förekomma de förvecklingar som hota att uppstå, anser jag mig böra vördsamt föreslå Rikets Ständer, att förena sig derom, att den underdåniga skrifvelsen angående tulltaxan endast m å innehålla att den af Rikets
Ständer beslutade tulltaxa jemte underrättelserna till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemnas för att i behörig ordning utfärdas."
I förestående reservation instämmer Kongl. Hofpredikanten E. R. Wahren berg.
Kyrkoherden Wennerström anmäler, att han vid beslutets fattande icke varit närvarande.
Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 19. i N:o 19.