Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Mantalspenningarne såsom beviljade i stället för Tandttullen, och Herr Grefven och Öfver Ståthållaren derpå grundat löftet om betalning för ett logs Den 13 Juft". ett arbete af så vigtig påföljd, en summa, svarande mot behofvet, efter den beräknings grund , Herr Grefven och Ofver-Ståthållaren uppgifvit, i Nåder må beviljas af besparingarne på den, ä åttonde Hufvudtiteln, till provision för Mantalsskrifningen i K iket uppförda förslags-summa , uppå hvilken ett, mot denna utgift svarande, öfverskott desto säkrare uppkommer, sorn Mantals-skrifningen ännu för i8la förrättades pä det förr vanliga, och nu mera befunna ofullkomliga sättet.
Hvad Ståts-Beredningen sålunda haft den Nåden anföra och föreslå, varder Eders Kongl. Maj:ts
Stats-Beredningen framhärdar med djupaste vördnad , trohet och nit Stormägtigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåtare 0. E.
N. Frödelius.' C. Tunelius.
Eif. B.
Sedan Eders Kongl. Majit, genom Nådigt Bref Den il Juli. 1993 Bref den 24 sistlidne
September i fråga om sökt X/öne-förbättring för Krono Uppbörds-betjeningen i Stockholm, tillåtit Ofver-Ståthållaren, att framdeles andraga hvad sorn i afseende på bemälte betjenings
Köne förmaner kunde vara att anmärka; så har Öfver-Ståthållaren, Generalen m. m.
Maj, åter anmält angelägenheten af förbättring uti KronoUppbörds-betjeningens Ijömngs vilkor, samt dervid anfört: huruledes det hittills gällande Lönings-sätt, bestående deruti, att
Betjeningen ägt beräkna sig tillgodo och uppbära de straffböter af 3 sk. på R:drn, som de skattskyldige erlägga för den del af utskylderna som, efter slutad Uppbörds-stämma betalas, skall utgjort UppbördsCommissariernas hufvudsakligaste Xöne-inkomst, samt att denna inkomst i synnerhet varit påräknad af sådana skattskyldiga, hvilkas Krono Utlagor stigit till högre belopp, och som gerna derföre betalt nyssnämnde böter för att , såsom tillförne icke skall vägrats, få, efter slutad Uppbördsstämma, flera månaders anstånd med utskyldernas betalande och dem under tiden till enskilt fördel begagna.
Men sorn af* ett sådant förhållande, ej allenast de vanliga restantier uppkommit, utan äfven dessutom ett helt års Krono-Uppbörd skall varit hos Hufvudstadens skattskyldiga innestående och dem ej affordrad; så hade Ofver-Ståthållaren , i anledning af Eders Kongl. Majus särskildta Nådiga uppdrag, för att återställa Krono-Uppbörds-Verket till ordning och skick , i anseende tili indxifvandet och redo - 1094 Den i1 Juli. ■visningen af 18II ars Uppbörd ej kunnat leirna mera rådrum, än dertill oundvikeligen erfordrats, ulan forcerat verkställigheten deraf så , att
Uppbörden blifvit levererad och redogörelsen derföre aflemnad inom fem månader från Uppbordsstämmans början, eller på hälften kortare tid , än tillforne vanligt varit.
Då härigenom skall inträffat, att ofvanberörde inkomst för I8li blifvit, emot det föregående året, .jnindskad for Stadens sjö Uppbörds Commissarie!- med ett sammanberäknadr belopp af 930 R:dr Banco, och deras lön dessutom medtagen deraf , att de till fortskyndande af så val. restantiernas.
.indrifvan* de, sorn undersökningarne , hvilka föregå Afkort.- nings Längdernas upprättande, varit nödsakade att mot betalning begagna större biträde, än som under de förra åren, med en rymligare redogörelse, tid , fordrats; så och enär Uppbördsbetjeningen icke desto mindre villigt fullgjort dem lemnade föreskrifter, utan afseende på egen förlust, hvilken för 'dem vore desto mer känbar, som den lön, de af Eders Kongl. Majt och K ronan saint Stads-Cassan åtnjutit xgll, sammanlagdt för hvarje Uppbörds-Commissarie och dess Skrifvare , ej utgör mer än omkring atro K:dr , anhåller Herr Grefven och Öfver-Ståthållaren , det Eders Kgl.
Maj:t till ersättning för hvad i fråga varande sju Uppbörds-Commissarier, såsom ofvanberördt är, genom en tidigare indrifning af I8rl års Krono Uppbörd förlorat, i Nåder täcktes anslå till Ofver Ståthållarens disposition 1000 Kalr Banco, heldst det, i annat fall, skulle blifva svårt, om ej ogörligt, att eljest forcera
Den 11 Juli. 1095 forcera dessa Uppbördsman, att med lika skyndsamhet uppbära och redovisa äfven 1812 års Uppbörd, på fortskyndandet hvaraf likväl endast och allenast skall bero möjligheten, att, efter förrättad taxering, kunna i Hufvudstaden företaga innevarande års Krono*Uppbörd på samma tid , som i hela den öfriga delen af Riket samt för framtiden ärna en lika ordning.
För att i underdånighet kunna upplysa, på hvilken grund Uppbörds Commissarierne i Stockholm iner, än Uppbörds-betjeningen i Rikets alla öfriga Städer , kommit att aflönas af Kronan, samt dessa löners beskaffenhet och sättet, hvarpå de utgått, efter som dessa Uönings-utgifter icke äro påförde Rikets Stat , har Stats-Beredningen , till hvars utlåtande Herr Grefvens och Öfver-Ståthåilarens förenämnde underdåniga Skrifvelse blifvit i Nåder remitterad, undersökt och befunnit, att Riksens Ständer vid 1734 års Riksdag förklarad!, att Stockholms Stad, som uti Uppbörden ingen del hade, ej eller med Uppbörds Commissariernas aflöning kunde besväras; alt de löner, desse Betjente redan den tiden af Staten åtnjöto, skulle ökas till 200 Daler S:mt för hvardera: att, i anledning af I734 års förordnande, berörde löner vid 1743 års
Riksdag blifvit tillökte med loo Daler och 50 Daler S:mt till expenser eller tillhopa för hvardera 350 Daler, enligt Kongl. Brefvet den 22 September sistberörde år: att Kongl. Maj:t deri 22 Juli I754 ytterligare i Nåder beviljat hvar och en af dem 5x1 Dalers tillökning, så att hvarderas lön med expenserna, blef 400 Daler S:mt, samt att Stats-Contoiret samma år förklarat, Aen il Juli. jrat, att då TTppbörds-Commissarierne allt ständigt godtgjort sig, hvad de sålunda undfått, af Uppbörden i sina räkningar , dervid skulle förblifva; men afskrifningen ske på Bevillningen allena och icke pro rata parte af lön- och betalnings afgiften samt Slottshjelpen.
Vid 1756 års Riksdag och efter pröfning af Magistratens ansökning örn ersättning för uppgifna större utgifter i och för Uppbörds-Verket, an Kronan bestått, har, enligt Kongl. Brefvet den 30 November samma år , Riksens Ständers Seereta Utskott förklarat : I:o
Att med Uppbörden i Stockholm borde förhållas lika som i de andra Städerna; i följe hvaraf Magistraten härstädes hade så mycket större skyldighet att infordra Krono-utskylderna , som Stockholm framför andra Städer i Riket njutit och ändå njöt den förmån, att UppbördsBetjeningen betaltes af Kronan med 2,800 Daler Silfvermynt. gro
Att den villfarighet, sorn skett Stockholms Stad med en viss summas beviljande till Uppbördsmännens aflöning , icke kunde medföra den påföljden att Kronan skulle betala allt; och 3:0
Att det alldeles icke kunde angå Krokan hvad enskilte medel Staden dertill använde, Otnedan af Kronan icke var äskadt mer än 1734 års Resolution påbjuder, samt sluteligen, att Seereta Utskottet afstyrkte all ersättning för förra åren och fann Kronan ej böra betungas mer för Stockholm, än för de öfriga Städerna i Rikell Secret* Utskottet heroställte dock, att om, efter Den 11 Juli. 1097 efter pröfning och vederbörandes hörande , den. af Magistraten tillika begärte ":de UppbordsCommissarien fanns nödig till Uppbördens snara och skyndsamma indrifvande, lika lön for denna , som for de öfriga, måtte i Nåder beviljas.
Maj 1764 samtyckte Kongl. Majt denna tillökning och att 7:de Corn missariens lön skulle blifva 500 Daler Silfvermynt, samt att, i anseende till förekomna omständigheter, hvar Uppbörds Commissarie borde erhälla 709 Daler S:mt i lön och 200
Daler samma mynt till Skrifvarhjelp; men att som, efter Kongl, Brefvet den 30 November 1756 , en viss summa af 2,800
Daler , hvilken nu ökades med nästnämnde, den} 7:de Uppbörds-Commissarien tillagde 500 till 3,300 Daler, var denna vissa summa af Kronans medel , som , efter Secreta Utskottets underdåniga tillstyrkande, ej fick ofverskridas ; så borde bristen tagas af Stadens enskilta medel och beräknas från 1759 års början, då nya Uppbörds-methoden kom till verkställighet.
Härvid har allt sedermera förblifvit och det är efter dessa Författningar, sorn UppbördsCommissarierne ännu åtnjuta hvad de af Kronans eller Statens medel i löner innehafva.
Under namn af dragare-lön for medlens framskaffande till Banken , uppbära och godtgöra sig Uppbörds Commissarierne äfven af Kronans Bevillning 3 r Sunt E hvarje xoo Daler samma mynt, förmodligen tillkomne den tid, då plåtrnyntet ännu var det egenteligen gängse och alla Uppbördsman hade rättighet till så kallade forpen* Den 11 Juli. forpenningar på hvad i plåtar och slantar uti Uppbörden inflöt.
Små sedlar vidtogs i stället först efter Biksens Ständers beslut vid 1747 års Biksdag.
Denne dragare -lön borde, såsom tillkommen utan Konungens tillstånd, återbetalas ifrån och med 1752 efter ett Kammar Revisionens år 1767 gifne Utslag; men på underdåniga besvär deröfver, blef detta Utslag den 26 JFebr.
1768 i Nåder upphäfvet, på den grund, att
Rentmästarne i orterna och äfven den i Stockholms Dan åtnjöto remiss-lage, samt att Kongl. 3daj:t fann desto betänkligare , att frånkänna Upp* börds-Commissarierna denna förmån, som de hade knappa löner och från flera år tillbaka oqvalt njutit dessa dragare-penningar.
Af en, nästlidet år utaf Rikgälds Contoiret, på Stockholms Stads redogörelse för 1810 års Bevillnings-ITppbörd, utfärdad, anmärkning och den deröfver afgifne förklaringen, har Stats-Beredningen inhämtat, att dragare - lönerna det äret utgjort - B;dr 333: 3- 4«
Af ’ aflöningen för sju Uppbörds- Commissalier , stigande som ofvan anfördt är till 3,300 Daler Silfvermynt, blifvit å 6 Daler Biksdalern afförde med tillhopa - 550; jemte derå beräknade 3 3t procents tillökning
De hafva således af Kronan och Sraden i ett för allt åtnjutit 1,816 R:dr 19 sk. 4 r., eller, efter Herr Grefve.ns och Öfver-Ståthållarens uppgift , nära 260 R:dr hvardera, utom den inkomst dem tillfallit af 3 skillingar för Riksdalern, som mast betalas af Skattskyldiga, hvilka inom den årligen utlysta Uppbörds-terminen icke afbördat sig sina Krono-Utskylder.
Då sistnämnde inkomst, såsom stridande emot det ändamål , sorn dermed varit päsyftadt och ledande till dröjsmål och förluster i Uppbörden samt oreda i Uppbörds-Verket härstädes , nu mera genom den af Herr Grefven' och Ofver Ståthållaren förbättrade Uppbörds-methoden, för Uppbörds-Commissarierna går forlorad; sä synes billigheten icke blott fordra, att dessa Tjenstemän undfå ersättning för förlusten deraf, aitan ock att de erhålla en sådan Lön-förbättring derutöfver, att de tillika vid nu förokade göromål oell deh högt uppdrifrta dyrheten på alla lifvets förnödenheter, kunna äga nödtorftig bergning
Vid f. d. tillförordnade Öfyer-Sråthållarens, General-Majoren m. in.
Sköldebrands, i början af nästh år i flera delar rörande Krono Uppbörds-Verket i Stockholm afgifna underdåniga betänkande , har Kammar - Collegium och StatsContoiret, hvilkas underdåniga utlåtande deröfver - IIOO Den 11 Jule. ver blifvit i Nåder infordradt, gemensamt yttrat, i anseende till den äfven föreslagna förbättring af löne-vil koren för Uppbörds - Commissarierna, det Collegierne ansågo de 600 R:dr, som för hvardera Uppbörds Commissarie^ i lön och skrifvarehjelp blifvit föreslagna, vara för deras utkomst behöflig samt ingalunda för högt tilltaget i afseende på Kronans säkerhet och deras bergning på en dyr och kostsam ort; men Stats-Contoiret, sorn tillstyrkte att dessa löner borde utgå af Stadens medel, hemställde i underdånighet, att Öfver Ståthållaren och Magistraten gemensamt matte pröfva och bestämma beloppet i mån af tillgång och den Stat, som för Stadens öfriga Tjenstemän var gällande samt afgiften 3 sk. för försummad vederbörlig betalning af Contributiouerna, i stället inflyta till Stadens Gassa.
Kammar Collegium deremot tillstyrkte väl, att dessa löner icke måtte påföras Kronans Stat, utan så mycket heldre af Stadens enskilta Gassa bestridas, som en mängd betydliga inkomster skola vara Staden donerade, ibland hvilka Collegium nämner Tolagen samt afkastningen af Strömqvarnarna och Strömfisket, äfvensom Collegium , lika med Stats-Contoiret, icke kunde i underdånighet tillstyrka, att på Kronans
Stat öfverflytta lönerna för den Öfriga Uppbörds-Betjeningen, för hvilken tillförordnade Oiver-Ståthållaren föreslagit, att de loo R:dr som UppbördsKammereraren förut af Stats-medlen varit bestådde och, vid T809 års Riksdag, blefvo öfverförde på Indragnings-Staten, att med förra innehafvaren Björlings afgång försvinna, måtte med Den 11 Juli. il oi med 33y proCents förhöjning få tillfalla efterträdaren.
Hvad åter beträffade förhöjningen, 3 sk. på Riksdalern; så ansåg Kammar - Collegium den icke böra bibehållas eller ingå i Stadens Cassa, utan helt och hållet afskaffas, emedan den i sin fortgång mest skall träffa den fattiga, som, ofta nog med bästa vilja, icke skall förmå att i rättan tid betala sina utskylder.
Af hvad Stats-Beredningen sålunda af Författningar och Handlingar rörande denna aflönings-fraga upplyst och anfört, tror Stats-Bered' ningen sig desto heldre böra med Kamrnar-Collegium och Stats-Contoiret instämma i underdånigt tillstyrkande, att Uppbörds-Commissariernas Innings-vilkor , enligt Öfver Ståthållare-Embetets hemställan, må i Nåder bestämmas till 6oo
R:dr för hvardera i ett för allt och skrifvarehjelpen 150 R:dr inberäknad, som Uppbörds Berjeningens otillräckliga och olämpliga lönings-vilkor hittills icke litet bidragit till stora förluster, som Kronan på dess Uppbörd här i Staden städse fått vidkännas, och denna Betjening i följd af den förbättrade Uppbörds-methoden, får trägnare göromål samt en vida större Uppbörd, än någonsin tillförene att ombesörja.
Utaf denna löflings utgift kan något härefter, mer än hitintills, och ifrån det at: den allmänna Bevillningen stäldes under RiksgäldsContoirets förvaltning, så mycket mindre falla Stats Verket till last , sorn ingen af de , Statsverket egentligen tillhörande inkomster, af Uppbörds Commissarierna indrifves, uppbäres och xedovises.
Uti 3X03 Den 11 Juli.
Uti blotta Bevillningar består den delen af utskylderna soin Kronan tillfaller och Stockholms
Stad erlägger samt af Uppbörds-Commissarierna uppbäres.
Bevillningarne ufgingo fordom under särskilta benämningar, nemligen: Allmän Bevillning , Urin- och Betalnings-Afgift, Slottshjelp och Medic'nal-Fond; rrien alla dessa inbegripas nu, efter taget beslut vid i8o<) och I810 års Biksdag, uti den Allmänna Beviilnin» gen , hvaraf Stats-Verket ifrån Riksgälds Contoiret väl erhåller en viss vid hvarje Riksdag bestämd Summa, men hvilken intill Skillingar och Runstycken är lämpad efter Stats Verkets af Ständerna pröfvade, bestämde pch påräknade behof, hvaribland allsintet är uppfordt for UppbördsBetjeningen i Stockholm , eller någon annan Stads Uppbörds-Verk i Riket.
Enligt Riksens Ständers ofvan åberopade förordnande vid 1734. års Riksdag borde väl Stockholms Stad, sorn uti Uppbörden ingen an del äger , icke eller besväras med UppbördsCommissariernas aflönande, hvarföre de löner, som för dem då fastställtes ock sedermera, än af Konungen och än af Riksens Ständer, förbättrades, skulle godtgöras af Kronan; men sedan Konungen och Ständerna vid I756 års Riksdag förklarat, att hvad Kronan då till deras aflöning bidrog, var en viss summa, som blott kunde ökas med en Uppbörds-Commissarie-lön, omen sådan Betjent pröfvades nödig , samt att Staden af egna medel borde tillägga hvad derutöfver tarfvades; så har pa ofvan i underdånighet anföldt sätt, endast den bestämda summan af Kroner* - Den 11 Jtlli. 1103 no-Uppbörden blifvit innehallen och det, efter tillika vidtagen författning, af Bevillningen allena, efter som Uppbörden bestätt endast i Be* villningar.
Detta sätt att godtgöra denna del af aflöningen, har ifrån Uppbörds-Oomrnissarie-sysslornas inrättning varit antaget eller af Riksens Ständer vid alla påföljande Riksdagar ovidrört lemradt och är således såsom det rätta att anse, hvarföre ock dervid lärer komma att förblifva, till dess annorlunda af Riksens Ständer förordnadt varder.
Stats-Beredningen som finner, att Stadens rättighet till biträde af Kronan vid dess Uppbörds-Cornmissariers aflöning är ostridig, anser dock för dess underdåniga del ofvannämnde bidrag dertill ganska ringa och obetydligt mot den löne-tillökning, som tidernas nu emot 1756 förändrade skick gjort nödvändig och här ofvan i underdånighet blifvit tillstyrkt.
Om en sådan skulle beräknas efter hvad UppbördsCommissarierne af Bevillningen år 18 io sig godtgjort, med undantag af löne-tillökningen, efter som ingen lön-tillökning begripes i de 750 R:dr som Staden i löner till dem och deras Skrifvare betalt och i calculen bör ingå, samt den nu i underdånighet föreslagna lönings* summan på denna grund fördelas pro rata parte imellan Kronan och Staden; så skulle af Bevillningen årligen komma att utgå i det närmaste 8,212 och af Stadens medel I,g88 R:dr; men om dragarelönen, som nu mera, då Uppbörden inflyter i Banco-Sedlar och af de Skattskyldiga insattes i Banken, icke är lämpelig eller lärer kunna 1104 Den 11 Juli. kunna bestås, afdrages hvad af Bevillningen hit* tills utgått, och blott oförbättrade Innings sum* man 550 R:dr , saint fle lika oförbättrade 750 B:dr, som Staden bestar, tagas till grund för fördelningen; så skulle
Bevillningen ej komma att vidkännas mera än circa 1,777 oc^ Staden 8,423 R:dr.
Stats-Beredningen inser nogsamt, att ehvad Större eller mindre andel Kronan kan böra taga med Staden i denna aflöning, pröfningen och bifallet beror dertill på l-tiksens
Ständer- men då ali åtgärd af dem måste hvila till deras nä»' sta sammankomst; och Uppbörds sysslorna ärö af den vigtiga och grannlaga beskaffenhet, att aflönings vilkorens bestämmande för dem icke kan uppskjutas; så ankommer på Eders Kongl.
Majös Nådiga pröfning och förordnande, om och huru stor summa utöfver den hittills bestådde, må ifrån detta ars början årligen till UppbördsCommissariemas aflöning i Räkenskaperna afskrifvas.
Och lärer, antingen en sådan tillökning i Nåder bifalles eller ej, Nådig framställning här* om komma att göras till Riksens Ständer vid nästa Riksdag.
Annan möjlighet att anskaffa de 1,000 R:dr, som Herr Grefven och Ofver-Ståthållarén dessutom äskat på skäl. derri Stats-Beredningen måste godkänna, till utlofvad belöning åt
UppbördsCommissarierna för hvardera af de sednaste framflutna 2:ne åren litti och 1812, ser Stats beredningen icke eller, än att , efter den nu varande eller, i fall af tillökning, blifvande proportionen imellan Kronans och Stadens bidrag till Den 11 Juli.
1*05 till de nya lönerna för innevarande och följande arén, berörde 1,000 R:dr imellan Kronan och Staden fördelas.
På Resfantierna för förra åren tyckes Kronans andel i denna utgift, genom afskrifning i Krono Rakenskaperna, böra få göras, och , derest den kommer att äga rum, sådant i frainställnin* gen till nasta Sländer äfven anmärkas.
Beträffande afloningen för den öfriga Uppbörds Betjeningen; så emedan löner af Kronan för dem aldrig blifvit af Riksens Ständer beviljade eller någon annan njutit understöd på Stat, än Uppbörds Kamrm reraren, som, genom Kongl. Brefvet den 7 Juli 1800, tillädes 100 R:dr, hvilka af Riksens Ständer vid 180g och I8IO års Riksdag flyttades på Indragnings Stat , att vid då varande innehafvarens afgång upphöra och försvinna, som ock redan gått i verkställighet; så kan Srats-Beredningen icke eller i underdånighet tillstyrka att Bevillningen, och än mindre Stats Verket, med någon utgift till denna Betjening betungas.
Karnmereraren vid Uppbörds-Verket, på hvars driftiga och verksamma åtgärd samt tillsyn på Uppbörds- och Mantals-Commissarierna * såsom deras närmaste förman, bevakandet utaf utskyldernas rätta beräknande och ordentliga indrifvande så hufvudsakeligen beror, bör dock efter Stats-Beredningens (anka vara lönad på ett sätt, att han, utan tryckande närings-bekymmer, kan fullgöra sin magtpåliggande tjenst och hans löne-vilkor af Stadens enskildta medel förbättras, åtmindstone med de ioö R:dr som företrä* 5,-fe Bandet. 13g. 140. daren r 1106
Den 11 Juli. daren af Kronan innehaft, saint det med 33^ proCents tillökning.
Men hvad slutligen vid* kommer Straff-proCenten eller den förhöjning af 3 sk il 1 i riga r på Riksdalern , sorn den Skattskyldige ådrager sig, dä han ej inom utsatt Uppfoördstid afbördar sina Krono utskylder; så ehuru denna afgift borde verka till omtänksam och skyndsammare erläggande af utskylderna, och, derest den skulle fortfara, tyckes böra inflyta till Stadens Cassa, såsom någon tillgång till Uppbörds-Betjeningens aflöning ; likväl och som dervid förekommer, att troligen föga andra , än mindre bemedlade och lattiga uteblifva med deras Krono-utskylder och utmätningen af Restantierna ofelbart lärer företagas straxt efter Upp* börds-terminens slut, så att den förmögne af penningarnas nyttjande svårligen kan erhålla en mot Straff-proCenten svarande förmon; så är Stats-Beredningen för dess del, lika med Kammar-Collegium, af den underdåniga tanka, att denna afgift hör upphöra och för framtiden afskaffas; hvilket allt Eders Kongl. Maj:ts
Nådig* ste pröfning och godtfinnande underdånigst hemställes.
Eders Kongl. Majds underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter O. E.
Frödelius•
Den 11 Juli. 1107 f» Uppläst hos Höglofl.
Ridd. och Adeln den n Juli» Högvörd.
Prest-Stindet den 14 ■ Vällofl. liorgareStiSndet den 11 Hederv.
Bonde-Ståndet den 11 , Vördsamt
I anledning af inom Constitutions-Utskottet Vackt motion, får Utskottet till Riksens Ständer, 51 följd t af dess tillstyrkande, öfverlemna följande Förslag till ny redaction af 38 §.
Riksdags-Ordningen. ”Alla omröstningar i Utskotten skola ske per Capita mellan Utskottets samtliga Uedamöter, utan afseende på Stånd.
Då votering med slutna sedlar anställes, må alltid en sedel utta* gas och förseglas, hvilken öppnas endast i det fall att rösterna vid uppsummerandet skulle befinnas lika delade.
Inom Råneo - Utskottet skola i de mål, der Utskottet med Riksens Ständers rätt beslutar, två tredjedelar af Ståndets Ledamöter vara närvarande.
Hvilket förslag enligt 50 §.
RegeringsFormen bör behandlas.” Herrar Riskoppar, Doctor Tingstadius och Faxe samt H:rr Doctorerne Wijkman, Falk och Agrell reserverade sig emot detta beslut, på de grunder som af Herr Doctor Wijkman vid Riksdagen år 1809 och 18x0 blifvit anmälte.
Stockholm den 10 Juli 18x5. n iloS Den 11 Juli.
På Högloft Biddersk. och Ad.
På Vällofl. BorgaréStåndets Ledamöters vägnar J. Wegelin.
Pl Hederv.
BondeStåndets Ledamöters vägnar Anders Json Hyckert, G. A Silverstolpe.
Ridd. oeh Åd. den Ii Juli.
Prest Ståndet den 14 t Vällofl. Borgare-Ståndet den t t Hederv.
BondeStåndet den 11 Riksens Höglo fl. St cinders Albi hnna Besvärs- och Oeconomie - Utskotts Betänkande, angående väckt fråga om befrielse för Skeppare och Forbönder, att vid Tullkamrarna uttaga Förpassningar å Landets egna varor, som från Uppstäderna till Stapelstäderna för sändas.
Ståndet den 5 sisth Maj inglfvet och till Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Ufskottet remitteradt Memorial, har Herr Rådmannen E. G. Hamnström yrkat, att den ålagda skyldighet för Skeppare eller För bön - Den 11 Juli. 1109 bönder, att å Landets egna förädlade varor, som fran Uppstäder till Stapelstäder försändas, vid Tullkamrarna uttaga förpassningar, såsom, efter hans tanka, medförande allsingen nytta, men väl kostnad och uppehåll vid transporternas verkställande, måtte få upphöra.
Och har han härvid i synnerhet fästat sig vid denna författnings olägenhet i afseende på jerns och andra metallers förskaffande från Uppstäder, å hvilka vågpass ifrån Uppstaden alltid medföljde fragtsedeln; anseende Herr Rådmannen Tullkamrars förpassningar så mycket mindre nödiga, som ifrån en tiel
Härutinnan hafva äfven Herr Rådman Kjellander, Herr Borgmästaren Hellman samt Sockerhagaren Herr Lundgren i afseende på Carlstads, Westerås och Christinehamns Städer, instämt, och likaledes sökt visa nödvändigheten af de hit hörande stadgars upphäfvande.
Hvad sålunda anfördt blifvit, har Utskottet i noga öfvervägande tagit, och sedan det inhämtats , att den öfverklagade skyldigheten, att på jern och metaller samt några flera varor i Uppstäder taga förpassningar, enär de till Städer, sorn vid Saltsjön ärö belägna, skola transporteras, egentligen är ålagd genom Kongl. Kungörelsen den 30 Hov. 1810, samt Förklaringen deröfver af den 30 Mars 1814, hvilka blifvit utfärdade i anledning af den, vid Landttullarnas upphälvande , till Kongl. Majit af Riksens Ständer nio Den XI Juli.