Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Antagligt är ock, att denna skada alltid kännbarast drabbar den mindre jordbrukaren. E) Bergs- och brukshandtering samt F) Fabriker, manufakturer och handtverk.
Enligt hvad i planen för Läns-Styrelsernas berättelser blifvit an ty dt med hänsigt till sambandet mellan dessa och de bidrag till Rikets ofliciela Statistik, hvilka af Centralmyndigheterna lemnäs, borde dessa berättelser i afseende på de under ofvanstående titlar hörande delar af produktions- och förädlings-statistiken ej afse de tekniska detaljerna, utan företrädesvis redogöra för idkarnes antal, rörelsens allmänna gång och vexelverkan med andra näringar, utvägar för transporter, bildningsanstalter för personalen, olyckshändelser m. m.
I öfverensstämmelse med det föreskrifna formuläret har jag nu i tab. N:o 7 A) upprättat ett Tab. N:o sammandrag af hela antalet verk och inrättningar samt hela den personal, som uppgifvits hithörande, vare sig ägare och mästare eller arbetare, med skilnad mellan landsbygd och städer i hvarje län.
Slutsummorna af denna tabell angifva hela antalet grufvor, bergverk, bruk, fabriker och manufaktur-inrättningar i riket år 1860 till 12,427, hvilka ägdes af 9,662 enskilde och 1,557 bolag och gåfvo sysselsättning åt 62,930 mästare och arbetare, deraf 56,306 öfver 15 års ålder och 6,624 under denna ålder.
Fördelas detta antal efter belägenheten mellan landsbygd och städer, så falla på landsbygden ensamt 11,028 af ofvannämnde inrättningar, deraf 8,415 tillhörande enskilda personer och 1,409 bolag, och sysselsattes vid dessa inrättningar mästare och arbetare öfver 15 års ålder af manligt kön till ett antal af 33,574, af qvinligt 4,183, samt under 15 års ålder arbetare af manligt kön 3,007 och af qvinligt 1,332.
På städerna falla deremot 1,399 verk och inrättningar, hvilka ägdes af 1,247 enskilde och 148 bolag, och sysselsatte 18,549 mästare och arbetare öfver 15 och 2,285 arbetare under 15 års ålder.
Bristande könsfördelning i uppgifterna från Stockholms stad tillåter icke att för samtlige städer redogöra för arbetareantalet af hvarje särskildt kön, men för städerne utom Stockholm år det uppgifvet till: mästare och arbetare öfver 15 års ålder af manligt kön 10,159, af qvinligt 3,998, under 15 års ålder arbetare af manligt kön 1,335, af qvinligt 751.
Sålunda äro af dessa verk och inrättningar 88 proc. belägna å landsorten, men af hela personalen, mästare och arbetare, falla blott 67 proc. på landsbygden.
Den källa för hithörande uppgifters vinnande, till hvilken Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande varit hänvisade, utgöres af mantals- och skattskrifningslängderne — alltså samina handlingar, på hvilka bevillningen till staten grundas.
De till produktions- och förädlings-statistiken hörande årliga uppgifter, hvilka genom Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande från städernas Magistrater, Fabriks- och Handtverksföreningar samt Kronobetjeningen å landsbygden till Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kommerse-Kollegium ingå, hafva antag - 48 Bergverk, bruk, fabriker m. m.
Aktiebolag för industriela ändamål. ligen i hufvudsaken samma källa och synas i följd häraf böra gifva samma summor.
En skiljaktighet låter emellertid af många anledningar lätt förklara sig.
Ofta kan vara tvetydigt, huruvida en inrättning skall hänföras till ena eller andra titeln eller ens upptagas, den kan, ehuru befintlig, för året ej drifvas, gränsen mellan handtverk och fabrik är till en del obestämd, samma inrättning kan hafva en mängd olika verksamhetsföremål och med lika skäl hänföras under den ena som den andra titeln o. s. v. Dessa och en mängd andra omständigheter äro ock anledningar dertill, att numera vilkoren för en industriel statistik ej kunna fyllas utan särskildt anordnade undersökningar af personer, som hos sig förena de för sådan undersökning i öfrigt nödiga egenskaper med de tekniska insigter, som äro erforderliga för att bedöma och gruppera alla hithörande inrättningar efter den plan, som en sådan statistik kräfver.
Beträffande de nu meddelade uppgifterna utbeder jag mig få upplysningsvis meddela, att, då flertalet af femårsberättelser i enlighet med förslaget inrymt brännerierna uti tab.
N:o 7, jag deraf hemtat anledning att i sammandraget af denna tabell äfven inräkna de bränneriet-, hvilka i andra femårsberättelser blott i texten omförmälts, hvaraf följden blifver, att sammandragets slutsumma 12,427 är högre än summan af femårsberättelsernes motsvarande tabell.
Då för de sålunda tillagde brännerierne — i allmänhet tillhörande klassen »mindre» — uppgifter saknats om ägare, mästare och arbetare, så inverkar detta i någon man äfven på kol. 3—8 i tabellsammandraget.
Vår tids stora industriela framsteg hafva i associationsandan haft en af sina mäktigaste häfstänger.
Af sådan anledning har uti förslaget till femårsberättelserne influtit begäran om uppgift ä det antal verk och inrättningar, som ägas af bolag i motsats mot ensamme ägare.
På sätt redan är anfördt har detta uppgifvits vara fallet med 1,557 eller omkring 121 proc. af samtlige verk och inrättningar.
Jag tillåter mig icke någon slutsats af denna siffra, helst den, första gången ifrågasatt, måhända ej angifver det rätta förhållandet, men utbeder mig få i nedanstående tab.
Q lemna en öfversigt öfver de Aktiebolag för industriela ändamål, hvilka intill och med 1860 års utgång på grund af Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning af den 6 Oktober 1848 Tab. Litt.
U. Af Kongl. Majit stadfästade aktiebolag för industriela ändamål åren 1849—1860. 1. 2. 3. 4.
Dag då Kongl. Maj:ts stad- fästelse med- delats.
Bolagets benämning och föremål.
Säte för bolagets styrelse.
Tecknings- summa.
R:dr R:mt. 1849 H 1850 V° 900,000 900,000 » V 337,500 1851 V » ... 230,000 1852 V 750,000 » H 1853 ? „ i 240,000 Bergviks sågverks A.B Söderala, Gefleborgs län 900.000 189.000 » 1 * 1,200,000 “ s V 1854 V » V » 1 9 * z » V Lindholmens skeppsvarfs och mekaniska fabriks A.B Norrköpings (Drags) yllefabriks A.B Rosenlunds (bomulls-) spinneri A.B Göteborg Norrköping Göteborg » 300.000 900.000 1,296,000 900.000 Thorshags bomullsspinneri A.B Norrköping 750.000 2.250.000 900.000 400.000 1.650.000 • i 1855 V Smedjeholmens (vlleväfnads) A.B Norrköping » » V 750,000 » i 990.000 300.000 50,000 “ tV » » Motala pappersbruks A.B Vargö koksalts-raffinerings A.B Motala Göteborg Aktiebolag för industriela ändamål. 49 hos Kongl. Maj:t sökt och erhållit stadfästelse å bolagsordningen.
Af denna öfversigt inhemtas, att antalet af dessa associationer oafbrutet tillväxt, och att genom dem stora kapitalbelopp gjorts disponibla för industriens utveckling.
Forts, af Tal».
U. Af Kongl. Maj:t stadf'listade aktiebolag för industriela ändamål åren 1849—1860. 1. 2. 3. 4.
1855 H 900,000 1856 } 600,000 » v 100,000 » ¥ » ¥ 300,000 360,000 » > 1 3,000,000 n h 1,000,000 •I 'T« 750,000 * 48 100,000 1857 ¥ 50,000 » Carlsviks (väfnads-) A.B 1,200,000 .. y 800,000 » ¥ » ¥ Mölndals (bomulls-) spinneri A.B Mölndal i Göteborgs och Bohus län 300.000 300.000 » 4 Norrköpings gaslysnings A.B 500,000 » V 50,000 1858 f Jönköpings tändsticks A. B 400,000 „ v 600,000 II Sundsvalls bryggeri A.B 100,000 » ¥ 240,000 120,000 » 48 300.000 » 44 60,000 ,> 450,000 1859 V Liljeholmens vin- (ättike-) fabriks A.B 100,000 » i 400,000 » ¥ " i 160,000 400.000 500.000 » v » 4 Norrköpings korderojfabriks A.B 200,000 » V Gotlands fabriks (Jivitbetssocker, cement, torf) A.B 2,000,000 “ t Göteborgs tändsticksfabriks A.B 45,000 Wiskaholms (bomullsväfnads-) AB 200,000 250.000 300.000 - 48 Bromö glasbruks A. B 1860 V Gunnebo (jernvaror) A.B » U> Gustafsfors (Bollnäs) sågverks A.B 75.000 25,500 100,000 3,000,000 25.000 60.000 100,000 80 000 » 8 Åmåls tändsticksfabriks A.B •i » Orebro gaslysnings A.B » Carnegie et C:ni (socker, maltdrycker) A.B • 8 • ¥ » ¥ Gustafshäll (jerngrufva, malmskärpning) A.B Djurö tekniska (svafvelsyra, vitriol m. m.) fabriks A.B Jerfsö i Helsingland Sandviks glashytte A.B “ V Hammars glasbruks A.B » SJ
Hillersta (bränntorfsberedning) A.B 112,500 400.000 2,600,000 600.000 960.000 800.000 1,200,000 1,200,000 A i> Göteborgs bryggeri A.B * A • 18 » ^ Hernösands ångsågs A.B Olsboda bruks (tackjern, sågverk) A.B..
■ H a ii Svabensverks (såg, jern- och stålberedning) A.B Skultuna (messings- och metalltillverkning) A.B » n Norrköpings bomullsväfveri (se 1^52) A.B. Norrköping Sammandrag af K. M Bef:des und. berdlt. för åren 1856—1860. 7 50 Minderårige arbetare.
Idkare tili sjelfförsörjning.
De af Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kommerse-Kollegium, efter utfärdandet af Nåd.
Fabriks-, Handtverks- och Handelsordningarne af år 1846, anbefallda formulär för årliga uppgifter innehålla föreskrift om skiljande från hvarandra af arbetare och biträden öfver och under 15 års ålder, men Kongl. Kungörelsen af den 22
Maj 1852 angående minderåriga personers användande vid fabriker och handtverk innehåller bland annat, att till nattarbete (kl. 9—5) ej må användas arbetare under 18 års ålder, samt stadgar bötesansvar för öfverträdelse af Handtverksordningens förbud mot anställande af lärling under 12 års ålder.
Följden af sålunda fästad uppmärksamhet på tre olika åldersår kan lätt tänkas vara den, att de nu meddelade uppgifterna till någon del äro sväfvande mellan dessa åldersår.
I allmänhet synes man dock, hvad vårt land beträffar, kunna antaga, att gällande föreskrifter om skolundervisnings begagnande innebära trygghet mot barns begagnande till fabriks- och handtverksarbete på ett för deras helsa och utveckling skadligt sätt.
Den uppgifna proportionen af omkring 10 proc. arbetare under 15 års ålder, med minimigräns enligt författning från 12:te året och möjligen ej sällan omfattande personer ända till det 18:de, torde, när den tydes med hänsigt till det anförda, ej innebära någon våda.
Hvad särskildt beträffar handtverkerierna, så utvisar tab. N:o 7 Ä) för hela riket vid 1860 års utgång ett antal af 10,479 mästare, 8,326 gesäller, 9,063 lärlingar och 3,250 andra dit räknade arbetare.
Af dessa tal falla på landsbygden 3,159 mästare, 780 gesäller, 1,162 lärlingar och 620 andra arbetare, och på städerne 7,320 mästare, 7,546 gesäller, 7,901 lärlingar och 2,630 andra arbetare.
Af hela denna personal faller alltså omkring 82| proc. på städerna.
Landsbygdens s. k. gerningsmän, uppgående till 11,873, hafva såsom biträden haft hos sig anställde 4,449 personer.
Det uppgifna antalet idkare af handtverk till s. k. sjelfförsörjning uppgår i hela riket till 12,976.
Uppgifternas ofullständighet tillåter ej dessas fördelning mellan landsbygd och städer.
Sammanräknas hela den personal, som tab. N:o 7 Ä) upptager såsom ägande sin näring och sysselsättning af grufvor, bergverk, bruk, fabriker, manufakturinrättningar och handtverksarbete, så uppgår den för hela riket till 133,008.
I verkligheten är dock denna summa mycket större, då intressenterne uti aktiebolagen här ej kunnat medräknas, och då källan för denna tabells uppgifter häntyder derpå, att här äro upptagne blott de såsom hithörande mantals- och skattskrifne personer, hvaremot så väl i städerne, som i synnerhet å landsbygden en stor personal i mantalslängderne uppföres under andra yrkestitlar, ehuru den till ifrågavarande näringar lemnar en betydlig arbetskraft och för sådan njuter ersättning, deribland exempelvis blott må nämnas den som för bergverken till större delen förrättar kolning och körslor m. fl. Tab.
N:o 7 B) innehåller specifikation af de uppgifna särskilda slagen af grufvor, bergverk, bruk, fabriker och manufakturinrättningar samt handtverkerier för hela Riket.
Säkerligen finnes inom Sverige icke ett enda län, der ej tillfälle gifves att kunna bringa i dagen mineraliska råämnen af större eller mindre värde, och fortgången af rikets geologiska undersökning skall säkert mångfaldiga dessa tillfällen.
Riklig tillgång på lera, tjenlig ej blott till tegelslagning och dikesrör m. m., utan ock till kakel och krukmakargods af ordinär beskaffenhet, gifver i de flesta län en växande sysselsättning åt dertill egnade yrken, i den mån förbrukningen af tegel och kakel till byggnader ökas och vattenafledning medelst tegelrör vinner större utsträckning.
Den finare eldfasta leran, som hittills endast funnits vid Höganäs i Malmöhus län, har redan gifvit näring åt en vida berömd industri.
Graniten och gneisen bearbetas som handelsvara t. o. m. för utländsk förbrukning i och omkring Stockholm, i Blekinge och Bohus län.
Jernhandteringen. 51 Tälgstens-brott omtalas inom Elfsborgs, Wermlands och Örebro län, och förekomma säkerligen äfven på några andra ställen; Kiselstens-brott inom Christianstads, porfyr-brott i Stora Kopparbergs län.
Alun-t\
11 verkning bedrifves inom Calmar, Christianstads, Skaraborgs och örebro län, hvarjemte takskijfer-bvott bearbetas jemväl i Elfsborgs och Wermlands län.
Sandstens-, qvarn- och slipstensbrott sysselsätta en ej ringa personal inom Jönköpings, Christianstads, Malmöhus, Elfsborgs, Skaraborgs, örebro och Stora Kopparbergs län.
Grafit brytes inom Westmanlands län, brunsten inom Skaraborgs, stenkol tyvärr endast till ringa mängd inom Malmöhus län.
Marmor-brott bearbetas inom både Stockholms, Södermanlands och Östergötlands län, och förekommer marmor jemväl i Örebro län.
Kalk-brott och kalkbränning omtalas från alla län, utom Kronobergs, Blekinge, Hallands, Göteborgs och Bohus, Wermlands, Gefleborgs, Wester-Norrlands, Jemtlands och Norrbottens, och gifva särdeles på Gotland och öland såväl som i öster- och Westergötland en riklig sysselsättning och inkomst.
Afven inom här ofvan nämnde Wermlands, Gefleborgs, Wester-Norrlands och Jemtlands län Annes tillgång å kalk, som för industriela ändamål kan användas, ehuru detta måhända ännu ej ägt rum i den utsträckning, att dervid kunnat fästas särdeles afseende.
Jerngrufvor hafva under femårsperioden bearbetats mer och mindre talrikt inom Stockholms, Upsala, Södermanlands, Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Calmar, Wermlands, örebro, Westmanlands, Stora Kopparbergs, Gefleborgs, Jemtlands och Norrbottens län, hvarförutom i flera af dessa län sjö- och myrmalmer lemnat rikligt ämne för jer riman ufakturerna.
Koppargrufvor hafva lemnat mer eller mindre rik afkastning inom Södermanlands, Ostergötlands, Jönköpings, Calmar, Orebro, Westmanlands, Stora Kopparbergs, Wester-Norrlands och Jemtlands län och finnas äfven jemte de outtömliga jernmalmtillgångarne i Norrbotten.
Nickel har vunnits i Jönköpings och Stora Kopparbergs, kobolt i Södermanlands och Örebro, zink i Örebro, bly och silfver i Wermlands, Örebro, Westmanlands, Stora Kopparbergs och Jemtlands län, samt jemväl något guld i Stora Kopparbergs län. 1 afseende på jernhandteringens gång i allmänhet, synes hvad härom i femårsberättelserna meddelats berättiga till det antagande, att brytningen och uppfordringen af malm ökats och lemnat tillgång till ej obetydlig tackjernsexpurt, att flerstädes vilkoret för ytterligare snart sagdt. obegränsad ökning blott utgöres af förbättrade kommunikationsanstalter, att man på några ställen, der bruksdriften lidit af vattenbrist, varit betänkt att använda ångkraft, och att minskad tillgång och ökade priser å trädkol framkallat ökadt begagnande af dels coakes, dels bränntorf.
Sedan med året 1855 en förmånlig konjunktur för jernhandteringen inträdt och lifvat verksamheten, rönte denna, tyvärr, ett kännbart afbrott genom handelskrisen år 1857, hvarefter försvårad afsättning och nedtryckta priser, särdeles å stångjern, vållat, att tillverkningen deraf måst minskas eller drifvas utan någon uppmuntrande vinst, helst då jemte de högre kolpriserne äfven arbetslönerna stegrats.
Detta oaktadt synes denna tillverkning för femårsperiodens sista år, att sluta af Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kommerse-Kollegii berättelser, hafva varit större än något föregånget år, hvilket äfven gäller jernmanufaktur- och ståltillverkningen, hvaremot enligt samma källa ett omvändt förhållande i det hela ägt rum med gjutgodstillverkningen, ehuru denna för vissa län betydligt stigit, hvartill mycket bidragit de jernvägar och andra nya kommunikationsleder. som öppnats. 52 Koppar- och zinktillverkning.
Dödsfall af olyckshändelser ra. m.
Fabriksrörelsen i allmänhet.
För koppartillverkningen lofva detta qvinqvenniets resultater och åtgärder ökad framgång genom uppdagade nya malmstreck i Calmar och örebro län, samt de storartade anläggningar, som ägt rum vid Åtveds grufvor och som pågå vid Carl Gustafs kopparverk i Jemtland.
För den storartade [ilan, efter hvilken 2inkmalmsbrytningen nu ordnats i örebro län, sedan grufve fälten inköpts af Belgiska bolaget La Vieille Montagne, redogör berättelsen för nämnde län.
Med förbigående af de bruks- och bergverksrörelsen beträffande detaljer, hvilka enligt planen ej tillhöra femårsberättelserna, utan de årligen under Litt.
C utkommande Bidragen till Sveriges officiela statistik, tillåter jag mig blott här ytterligare tillägga, att, då endast 11 dödsfall af olyckshändelser i denna rörelse med sina talrika faror omtalas inträffade under hela femårsperioden, detta ej kan antagas vittna om försummad uppmärksamhet hvarken från arbetarnes eller deras förmäns sida.
Folkskolorna omfatta med sina välgörande verkningar jemväl hithörande arbetspersonal, men från åtskilliga län omtalas dessutom särskilda af verkens ägare bekostade skolor för arbetarnes barns äfvensom särskilda bibliotheker för arbetarnes bildning.
Afven i afseende på dessas bostäder och ekonomiska ställning vitsordas stora förbättringar, af hvilket allt tydliga verkningar på sedlighet och ordning framträdt bland grufarbetarepersonalen å ställen, der denna förr varit brännmärkt för råhet och osedlighet.
Då den öfversigt öfver fabriker och manufakturinrättningar samt handtverkerier, som lemnäs i tab. N:o 7 B), ehuru i vissa delar ensamt för sig nog upplysande, i många andra hänseenden dock, enligt hvad ofvan blifvit i underdånighet antydt, har alltför stora brister för att kunna tjena såsom grund för en tillfredsställande statistisk redogörelse öfver förädlingsindustrien, och någon sådan hvarken är afsedd att vinnas eller ens torde kunna tillvägabringas genom Läns-Styrelsernes berättelser, så tillåter jag mig att, med underdånigt åberopande i öfrigt af de utförligare årliga redogörelser, som öfver hithörande ämnen lemnats af Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kommerse-Kollegium, blott påkalla Eders Kongl. Maj:ts Nåd. uppmärksamhet på de förhållanden, hvilka Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, med hänsigt till dessa näringsgrenar i allmänhet, ansett förtjente att framhållas.
Vissa län utmärka sig framför andra genom talrikheten eller betydenheten af der anlagde fabriker och manufakturinrättningar, men äfven inom sådane län äro dessa anläggningar oftast samlade på vissa inskränktare områden, der naturförhållandena varit för dem gynnsammast, så att, då man ej afser bergverksrörelsen, större fabriksdistrikter, jemförliga med andra länders, här ännu knappast finnas med undantag för vissa delar af Elfsborgs län, der husväfnadsslöjden i förening med storartade bomullsspinnerier, väfverier, färgerier och tryckerier redan länge rikligen lönat idogheten, hvilken dock derjemte, på sätt femårsberättelsen för länet upplyser, egnat sig åt jordbrukets förbättring och derigenom beredt sig ett skydd mot konjunkturvexlingarne, hvilket särdeles vid nu förhandenvarande bomullsbrist kan blifva välgörande.
Östergötlands samt Göteborgs och Bohus län hafva likasom hufvudstaden sina talrika och stora fabriksanläggningar mera samlade i städerne Norrköping och Göteborg samt närmaste omgifningen.
Det växande antalet betydliga fabriker i Malmöhus och Jönköpings län, likasom de spridda stora hithörande anläggningarne i andra län, deribland Blekinge, Christianstads, Hallands och Gefleborgs län, tillhöra ock i allmänhet mera städerna än landsbygden, och kunna genom sin fåtalighet, äfven om de äro å landsbygden belägna, ej på denna utöfva någon vidsträcktare inflytelse, ehuru sådan äfven inom det mindre området vitsordats välgörande.
Att 1857 års handelskris på fabrikernas verksamhet utöfvat en hämmande inflytelse röjes tydligen af femårsberättelserna, men tillväxten af fabrikernas antal och tillverkningsvärden mot femårsperiodens slut ådagalägger, att denna inflytelse varit blott öfvergående.
1 Öfver-Ståthållarens berättelse förekomma emellertid yttranden från Fabriks- och Handtverksföreningarne i Stockholm, enligt hvilka fabriks- och handtverksnäringarne derstädes ingalunda skulle numera åt idkarne bereda den förkofran, som tyckes löna verksam - Handtverkerierne i allmänhet.
Fiske och andra binäringar.
Hus- och hemslöjd.
53 heten i öfriga delar af riket.
Oberäknadt verkan af handelskrisen tillskrifves detta förhållande hufvudsakligen den finare tull-lagstiftningen, som omöjliggjort täflan med utlandets ofta till qvaliteten underhaltiga fabriksalster.
Obestridligt är emellertid, att inom vår industri i allmänhet röjes ett oaflåtligt sträfvande att tillegna sig större konstfärdighet och bättre arbetsmethoder, äfvensom att frukterna häraf pä dess alster ligga för öppen dag.
Men hvarje täflan på detta fält förutsätter ej blott städse spänd och vaksam omtanke, utan ock nödiga större kapitaltillgångar.
Under sådant förhållande torde väl kunna medgifvas, att den rörelse, som utan svårare täflan, särdeles ansträngning eller större förlager kunnat lugnt och lönande drifvas under högre skyddstullar, ej kan undgå att kännbart störas af ett friare tullsystem och de städse nya frestelser, som detta tillåter uppdukas för en obetänksam köplust, men lika säkert torde ock vara, att, när associationsandan skaffat kapitaler och täflan sporrat verksamheten, flit, hushållsaktig omtanke och skicklighet här lika litet som annorstädes böra gå miste ojn sin förtjenta lön.
Ju mera arbetsmethoder, machiner och kapitaler jemte lagstiftningen bidragit att utplåna den skarpa gränsen å ena sidan mellan fabriker och handtverkerier och å den andra mellan handtverkare och s. k. gerningsmän och arbetare till sjelfförsörjning, desto svårare blir ett bestämdt omdöme om sjelfva handtverkeriinstitutionens och rörelsens tillstånd.
De flesta berättelserna yttra härom intet, en och annan antyder svårigheten af täflan med det stora antalet handtverksidkare till sjelfförsörjning, andra omtala välgörande verkningar af de talrika bildningsanstalterne för handtverksidkarne.
Sveriges långa kuststräcka bereder åt flertalet län en vigtig binäring i hafs -fisket och åt de öfriga länen skänka de stora insjöarne och floderna äfven godt tillfälle till denna näring.
Någon uppskattning af hvad fisket inbringar kan emellertid ej ens approximativt lemnäs.
Den klagan, som från vissa län tidtals framträder öfver minskadt utbyte af hafsfisket, kan möjligen bero af den periodicitet, som iakttagits i fiskstim mens uppträdande och lekplatsernes val m. m.
Fisket å insjöar och floder kan deremot otvifvelaktigt betryggas genom ändamålsenliga åtgärder, och från de flesta län, som hemta fördel af detta fiske, omtalas jemväl, att nödiga stadgar till dess befrämjande utfärdats.
Tvenne aktiebolag, med syfte hufvudsakligen att tillvägabringa en ändamålsenligare behandling af lisken, båda med säte i Göteborg, hafva under femårsperioden erhållit
Nådig stadfästelse, det ena den 12 November 1858 under benämningen Aktie-Bolag för Storfiske, med ett teckningsbelopp af minst 20,750 R:dr, det andra den 19 November s. å. under benämningen AktieBolag för Storsjöfiske, med 70,000 R-.drs teckningssumma.
Fiske och kustfart hafva till följd båtbyggnads-industrien, som derföre i flera län omtalas.
1 de län, der bruksrörelse drifves, framkallar dess behof binäringarne kolning och körslor, de senare ej alltid till allmogens verkliga fördel och för bruken en nödtvungen men dyr utväg i brist af bättre.
Endast från de två nordligaste länen omtalas salpeter sjudning och pottaskeberedning såsom binäring af någon betydenhet, hvartill på åtskilliga ställen äfven kommer tjärubränningen.
Hus- och hemslöjden kan i många fall ej bestå täflan med machinarbetet.
Bland annat hafva alltså bomullsväfnaderna från fabrikerna till stor del utträngt linneväfvandet i hemmet.