Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Slutligen, och innan Utskottet öfvergå!' till annat ämne, bör Utskottet upplysningsvis meddela, att den fixa tull å Spannmål, som i pröjectet till ny tull-taxa blifvit införd, på den grund icke blifvit i Tableauen upptagen, att någon införsel af nämnde vara med denna lull, i vanliga år, icke är att beräkna, och att det i alla fall beror af Kongl. Majrt, alt antaga eller förändra detta tull-system för Spannmålen.
Herr af Wingård bar, genom väckt motion, gjort förslag till grunden för Spannmåls-förtullningen, hvilket, i anseende lill det förljenstfulla i uppställningen och tillämpningen för vårt land, derest tillvarande undantagslagar för det närvarande skulle hafva gjort detta förslag användbart, fordrat ett serskildt omständligare Utlåtande, som under denna dag till Rikets Ständer afgifves; och då Utskottet icke tviflar, att ju Rikets
Ständer lemna all den uppmärksamhet åt detta ämne, som dess vigtiga inflytande 85 Eevillnings-Utskottets Betänkande N.o 27. på landets egentliga modernäring fordrar, liar Utskottet ansett sig här böra vördsamt hänvisa tillsamma Utlåtande, hvilket jemväl omförmäler orsaken till den i taxan föreslagna, bestämda Tull, samt föreslår den af Rikets Ständer med denna fråga vidtagande åtgärd.
Tableäuen
N:o i5 , utvisande minskningen och t ull förhöj ningen ä utgående varor.
Då Utskottet, i öfverenstämmelse med hvad Kongl. Maj:t uti högstberörde Dess Nådiga Skrifvelse täckts förklara, ansett någon hufvudsaklig förändring uti utförselstullen icke vara lämplig, förekomma här få artiklar, som förtjena serskild bemärkelse.
Ibland dem, för hvilka UtförselsTullen blifvit minskad, förtjenar endast nedsättningen af Tullen å Kalk att motiveras.
Efter hvad allmänt kändt är, har denna Export-artikel blifvit med hvart år mer umbärlig, och följaktligen mindre afsättlig på Continenten, hvarföre, och då denna artikel, som utgör Provincen Gottlands hufvudsakliga Export-produet, betydligen fallit i priset, Bevillnings-Utskottets Betänkande N-o 27.
Utskottet ansett billigt, att derefter bestämma nedsättningen i Tullen.
Ibland dem åter, för hvilka Ulförsels-Tullen blifvit förhöjd, förekommer:
Ekbark och Ben, alla slag, o arbetade, hvarmed åsyftas, att gynna Svenska Garfverierna och Bensvärt-fabrikerna.
Enbär och Rödfärg hade förut en oformligt ringa Tull i förhållande till värdet.
Jern-ankare och Ankarfljn hafva blott fått en Jemlikhets-Tull med Stångjern och Skrot-jern, likaledes meå gamla casserade Kanoner och.
Bomber.
Messing, oarbetad, har genom den föreslagna Utförsels-Tullen endast blifvit förhöjd ifrån 1 till 3 procent af värdet, som synes böra vara det minsta för Utförseln af en oarbetad vara.
Hufvud-resultatet af dessa förhöjningar och minskningar å inkommande och utgående varor, blir, efter hvad Tableauerna utvisa, att då förhöjningen å inkommande varor uppgår till R:dr 224,i5o. och å utgående varor till . . . 5,310.
Summa R:dr 229,460- Om äkjdäs-2'ulleni belopp. 88 Bevillning*- Utskottets Betänkande IV.-o 2 7. samt derifrån afdrages minskningen å inkommande varor med . . . , R:dr 1,596. och åutgående varor med i,o5o. ——— 2,646.
Så blir den behållna tillökade inkomsten . ...
R:dr 226,814.
Specification N:o 16, innehållande sådana Artiklar, hvilka förut icke varit i Tull-Taxan intagna, fordrar ingen annan redovisning, än att Utskottet ansett dem, för mera fullständighet, böra införas i Tull-Taxan med bestämd utsatt
In- och Utförsels-Tull, lämpad efter de antagna grunderna, emedan de dels förekommit i Handeln, dels af Kongl. Commerce-Collegium blifvit ansedda icke böra räknas till sådana , som Collegium ansett hafva behof af direet förbud.
Angående Specificalionén N:o 1 rj , som upptager de Varu-Artiklar, hvilka nu äro till in- ellet utförsel förbjudna, men af Utskottet blifvit föreslagna, att beläggas med Skjdds-Ttll.
Sedan Utskottet förut i detta Betänkande anfört skälen, hvarföre Utskottet föredrager att tillstyrka skydd åt in» Bevillnings-Utskottels Betänkande N.o 3-7. 89 hemska Näringarna, hellre mecl ziffror, än med ord, torde här icke behöfvas mer, än att anmäla orsaken ej mindre till det antagna Skydds-Tullsbeloppet af 33i procent af varans värde, som, der det låtit sig göra, blifvit utsatt till bestämdt belopp för en gifven qvantitet, än för de afvikelser härifrån, som för några få Yaru-artiklar ega rum.
Det har icke undfallit Utskottets uppmärksamhet, huruledes den af 1823 års Rikets Ständer fastställda, och den af General-Tull-Styrelsen nu föreslagna Skydds-Tull, till 5o procent och deröfver af varans värde, gifvit anledning till åtskilligt klander, hvarunder en opinion tycks hafva bildat sig, som vill anse i5 procents Skydds-Tull vara den behöriga.
Utskottet har emedlertid stannat vid att anse 33|- procent af varans värde, med de undantag serskilda förhållanden påkallat, vara den rätta SkyddsTullen.
Ändamålet med Skydds-Tull är att sätta våra inhemska Näringar i tillfälle att förse Riket med sina förnödenheter, utan oskäligt intrång af Utlänningen , samt att förekomma det Näringarna förstörande Lurendrägeriet derigenom, att alla varor nu må kunna i laglig väg införas, då inhemska Närings-idkaren, ga Eevillnings-Utskottets Betänkande N.-o ij. antingen öfver höfvan beskattar
Medborgaren med ett obilligt högt pris, eller icke mägtar åstadkomma varor till lika godhet med utlänningens.
För vinnandet af detta ändamål, måste i beräkning tagas, att den utländska Manufucturisten, i anseende till den säkra större afsättningen, än någon i vårt folkfattigare
Land kan påräkna, alltid är i stånd att hålla ett, i förhållande härtill, lägre försäljningspris, och att de flesta af ifrågavarande varor, utgörande Mode-Artiklar, nedsjunka under deras primitiva värde, sedan de upphört att å allmänna tillverkningsorten vara moderna, då de vanligen, med detta afslags-värde, öfverflyttas till, aflägsnare Länder, Om man rätteligen skulle kunna, uppskatta dessa förhållanden till vissa procent, hvilket förbjudes af det obestämda och vilkorliga, ej mindre afföryttrings-qvantitetens belopp, än af modets varaktighet, skulle värdet af dem i serskilda händelser möjligen kunna uppskattas till 33§:dels procent, men om man ock antager, att utländska näringsidkares berörde fördelar endast bora värderas till det säkerligen ringa beloppet af i5 procent, och dertill i öfvervägande tages, att förtullnings-värdet, oaktadt hiU Bcvil/nings-Ut skot tets Betänkande N.o 27. 91 tills gällande och af Utskottet nu föreslagna ytterligare Controller, icke alltid öfverensstämmer med det verkliga inköpsvärdet, så vill häraf visa sig, att sedan Svenska närings-idkaren, efter billighetens fordran, först blifvit skyddad emot den utländska medtäflarens af loenia förhållanden egande företräden, så återstå af de föreslagne 33idels procent knappa i5 procent, såsom skydd och ersättning för den inhemska industrien samt de drygare tillverknings-kostna» derne.
Vid detta tillfälle torde äfven böra komma i betraktande: att öfvergången från det ena slaget af beskydd till ett annat bör snarare med för mycken än för liten varsamhet behandlas; att närings-idkarens ensidiga opinion om det svagare beskydd, som tullbeslämmelsen förmodas medföra, fordrar ett ådagaläggande af det allvarliga i föresaltsen, att icke vilja berecia de näringars förfall, hvilkas idkare sjelfve vilja vårda sigom deras vidmagthållande och förkofran: och att det är lätt att nedsätta tullprocenten, om erfarenheten skulle öfvertyga om det förmonligare häraf, då denna rättighet, nu som förr, torde blifva öf'verlåten till Kongl. Maj:t, hvars nitäl - g2 Bcvillnings-Utskollets Betänkande N.o 2 7. skan för näringarnes bestånd och förkofran alltid blir en borgen för ett nyttigt och ändamålsenligt användande af denna rättighet.
Att Brännvinj, Dricka , Porter „ Öl och Potatoes fått en skyddstull öfver 33|- procent, härrörer deraf, att då senaste Traetaten med Ryssland medger dessa varors införsel från Finland för hälften af den tull, som i tull-taxan är utsatt, så föijer ock deraf, att dessa varor, med föreslagna 5o procents skyddstull, i sjelfva verkligheten hafva mindre och icke högre skyddstull, än de näringar, hvilka blifvit gynnade med 33|:dels procents skyddstull.
Att gamla casserade Kanoner och Bomber samt Jern-skrot för inkommandet, ej mindre än Tack- och B ar las tjern, både för inkommandet och utgåendet, Sfven fått tillgodonjuta 5o procents tull, är föranledt of Handels-Societetens framställningar, och att dessa varor, såsom Ijenliga till barlast, utan kostnad kunna transporteras, samt att sådant gods, af utländsk produetion införd t, försämrar inhemska tillverkningen, då detsamma deremot, af inhemsk produetion utfördt, förbättrar de ut - Bevdlnings-Utskoltcts Betänkande IV.o in. g3 ländska tillverkningarne, i bägge fallen, till miss-credit för Svenska jern-tillverfcningen.
Alt Salpeter äfven fått ett undantag, bar sin orsak uti den slöra skillnad, sorn för det närvarande är erne!lan det af Kronan fastställda höga lösnings-priset å denna vara, och det i andra länder gångbara lägre.
Det återstår nu endast för Utskottet, att redovisa för de föreslagne 5:o
Föra nelringarne uti underrättelserna t ill Tull-taxan. irsta och 2:dra §§. i nu gällande Tull-Taxa äro sammanslagne till en §. i nya förslaget, utan annan förändring,, än att förbuden äro borttagne.
Uti 3 §. af Förslaget, svarande emot den 4-'de i nu gällande Tull-Taxa, äro orden ”på Cravel” uteslutne, sedan Kgl.
Majrt, genom serskild Författning, upphäfvit skillnaden i tull-väg emellan Klink-fartyg och fartyg byggde på Cravel, äfvensom ett tillägg blifvit gjordt, hvarigenom samma förmon, vid tillfälle af utlupne Fribref, beviljas för fartygs Om underr&ltelsdrna till Tull-Taxan* ftcvillnings-Utskottets Betänkande N.o 27" utgående till, som förut är stadgadt för fartygs inkommande från utrikes ort.
5:te §. i gamla Taxan är alldeles utesluten , på grund af ofvanberörde upphäfda skillnad emellan olika byggnads-slag af inhemska fartyg. 6 §. är endast omredigerad och utgör nu i Förslaget den /^:de.
Vid :de §., som nu innefattas i den 5:te, äro de förändringar föreslagne: 1:0 att skepps-umgälderna skola utgå i Svenskt Banco; och 2:0 att skepps-umgälderna för utgående fartyg endast erläggas en gång inom ett calender-år.
Denna senare lindringen liar synts
Ut O o skottet vara en billighet emot dem, hvilka endast idka sjöfart emellan Öslersjöbamnarne, hvarå förtjensten är ringa, men resorna tätare, och genom den obetydliga förhöjningen vid skepps-umgäldernas förvandlande ifrån Hamburger Banco, med hvilken mynt-sort de högst sällan till ringa belopp blifvit utgjorde, till Svenskt Banco, för vinnande af jemna skillin g-tal, är den föreslagna lindringen till fullo godtgjord.
Uti 8 §. i nu gällande Tull-Taxa Bcvillnings-Utskottets Betänkande N.o 27. är den väsendtligare skillnad föreslagen, hvilken inhemtas af 6:te §. i nya Förslaget, att Utskottet velat lemna Fabriksoch Handtverks-Societeterna tillfälle att medverka till vinnande af ett rigtigt värde å sådana varor, hvilka förtullas efter angifnings-värde, hvarigenom de hufvudsakligen hafva sig sjelfva att skylla, om dylika varor, på grund af ett oskäligen lågt varde, få lägre tull än Lagstiftaren åsyftat; hvarförutan Utskottet tillagt ett nytt Moment, som berättigar Fabriksoch Handtverks-Societeterna, att genom Ombud vara närvarande vid alla varustämplingar, och att sätta sin namnteckning på de så kallade .Piacat-stämplarne.
Uti 8 §. af nya Förslaget, svarande emot nu gällande 10 §., bar Utskottet ansett det kunna bero af Tull-Styrelsen att bestämma den Tull, som bör erläggas för en i Taxan möjligen förbigången vara, efter dess jemförliga likhet med annan i Taxan utsatt vara af samma slag och beskaffenhet, då derigenom vinnes tid och sparas kostnad för gods-egaren.
Emellan nu gällande 11 och g §§. i Förslaget, är ingen annan hufvudsaklig skillnad, än att Utskottet ansett tidens Bcvillnings-UtskoUets Betänkande IV.-o 27, vinnande i en förtullnings-fråga fordra* att besvär öfver Tull-Styrelsens beslut i dylika tvistefrågor directe hos Kongl» Maj:t öfverklagas.
Uti gamla i5:de, nu föreslagna i3:dö är, i enlighet med den praxis, som utan bestämdt stadgande nu eger rum, det Moment tillagdt, att gods må kunna transporteras från en stads credit-upplag till en annans, dock med credittidens beräkning från den dag godset först upplades.
Stadgandet 1 19 har i 17 §. i' nya Förslaget blifvit fö ränd ra dt, med anledning af den å rått Socker i Taxan utsatta medel-lull. 20 §. i nu gällande Taxa, som stadgar vissa minimi-qvantiteter för införseln af Vin och Caffe, bar blifvit alldeles utesluten, såsom ändamålslös, då den endast afser missbruk genom olaga lossning, och sådan, utan tillsyn ocb controll, både i ena och andra fallet, ka1!™ utöfvas.
Uti sista Momentet af 24 §• och nu föreslagna 21, företer sig den lämpliga förändring, Bevillnings-Utskottets Betänkande W-o 27. 97 förändring, att
Utskottet ansett främmande lands fartyg icke vara berättigadt att intaga någon qvantitet af Ved, Beck och Tjära , utan att derföre erlägga behörig Tull.
Uti 25:te, och 22:dra, §§., äro endast några förtydliganden gjorda, utom det, att hvad förut stadgadt blifvit om fartyg, som anlända från Pommern och Wismar endast med Spannmål och Ull, nu blifvit förvandladt till allmänt stadgande.
Hvad 26 §. i nu gällande* Taxa stadgar, att Godsegaren skall abandonnera varan, då den tagit skada om skeppsbord, och tull icke vill betalas, har synts Utskottet vara nog strängt och obilligt emot Godsegaren, hvarföre Utskottet uti det nya Förslagets 23 §. ålagt Godsegaren betala full Tull, då han sjelf vill disponera en förskämd vara, men att, då densamma abandonneras, varan bör säljas på auction, och tullen erläggas endast efter auetions-priset.
Uti nu föreslagna 26 §., svarande Bill. till R.
Prof. 1828 och 182g. 5 Sami. 2 B. j.sta Häft. * Bevillnings-Utskottets Betänkande
IV.-o 27. emot den nu gällande 2Q:de, är tillagdt, att Tolag icke får beräknas å de Varor, för hvilka i Taxan antecknadt är, att de äro fria från Tolag.
Emot nu gällande föreskrift uti 33 $:n bland underrättelserna, att ilen hittills beviljade lindringen för Svenska sjöfarten] på aflägsnare länder endast fastställdes för 3 år, räknade från och med 1826, har väl af Handels-Socieleten i Slockholm, understödd af Kongl. Commerce-Collegium, anförts, att de ej ännu anse tiden inne att göra någon sådan bestämmelse, som den nu föreslag-* ny, och att denna aflägsna handeln, som alltid drifves med större kostnader, ej ännu hunnit den tillväxt och det förbättrade tillstånd, att den kan helt och hållet, eller till någon del, umbära den hittills medgifna uppmuntran.
Men dä inga länder nit mera ärö okända för de sjöfarande, och en dylik uppmuntran för vinnande af sjövandt folk icke lika mycket nu, som förr, är af behofvet påkallad, samt medgifvas måste, att då någon annan eller större financiel fördel af handeln med de aflägsnare verldsdelarne icke finnes, än den, som vinnes genom lindring i tul - BéviUnings-Utsholtets Betänkande IV-o 27. gg len, så blir det en ändamålslös uppoffring af Staten; hvaremot, och derest dylika speculationer, utan en sådan lindring, kunna utföras, den olägenhet deraf uppkommer» att den med lindring gynnade Godsegaren kan undersälja den, som afhemtat sina varor från sådana orter, för hvilka ingen lindring i tullen eger runi; likvälj och för att lemna rådrum ät vederbörande att utföra sina för hand hafvande speculationer och bereda sig på lindringens upphörande, äri den 3o:de §:n föreslaget, alt nu beviljade förmoner må fortfarande åtnjutas till l83o års utgång, då lindringen skall nedsättas till hälften, och, Sålunda minskad» beräknas till slutet af 1833hvarefter den komme att alldeles försvinna.
Bevilinings-Utsköttets sålunda, efter bästa öfvertygelse, vidtagne åtgärder och gjorda förslag varda, jemte åtskillige Ledamöters serskilde reservationer, vördsammast öfverlemnadetill Rikets Ständers upplysta bepröfvande och behandling.
Stockholm den i5 Maj 1829. ioo Bil. till Bevi/lnings-Utskoltets Bet.
Reservationer: 1:0 af Herr Friherre Leijonhufwudj A. :
Under öfyerläggningarne i förevarande ämnen inom Högloft.
Utskottet, liar jag angifvit de skäl, som föranledt mig att i åtskilliga fall vara skiljaktig från Utskottets beslut.
Jag får nu sammandraga dessa skiljaktigheter i följande moment: 1:0
Att den i allmänhet bestämda skyddstullen, 33-*:dels procent af utförda värdet, är för hög.
Den bör tvärtom genom partiel nedsättning, i nion af förhållandet, blifva mera ändamålsenlig och derigenom ytterligare aflägsna sig från likheten i verkning med införsel-förbud, hvilket man velat undanrödja.
Skj^dds-tullen skulle , på sätt Hr Doctor Fellenius anfört, lämpa sig efter behofvet af olika import-artiklar.
Jag instämmer derföre uti den af honom förslagsvis uppgjorda nedsättnings-tariff för åtskilliga rudimaterier; 2:0 Lika med Herr Tham och flere Ledamöter, har jag bestämt den fixa tullbevillningen å införd Spannmål till 33 f procent af dess antagna värde.
Bil. till Bevillnings-Utskottcts
IV.-o 27. ioi 3:o Jag tillstyrker nedsättning till hälften i den utförda införselsTtullen för följande artiklar: Arbetad Alabaster, Apoteks-varor, Bilder, Bildhuggerier, Gevär, Maschiner och musikaliska Instrumentera — samt 4:o
Jag tillstyrker tullfri import för nedan uppräknade artiklar:
Böcker af alla slag, lefvande Foglar, Glober, hvarjehanda Matematiska och Optiska instrumenter , Handteckningar, Målningar och Ritningar« 2:0 Herr Uggla, Göran GustafHindrad af sjukdoms-förfall att deltaga uti de inom det Höglofl.
Plenum hållna discussioner i förevarande vigtiga ärende, får jag nu, enligt förut gjordt förbehåll, och i öfverensstämmelse med de åsigter jag antydt och yttrat inom den Afdelning, som ärendet beredt, anmäla min reservation emot Utskottets Betänkande uti nedannämde delar, dervid jag dock, i anseende till tidens korthet, måste inskränka mig till framställandet af endast resultaten af den mening, som skiljer mig från pluralitetens, i följande ordning: 102 Bil. till Bcvilluings-Uisko tuts Bet.
N.o ij, 1:0
Under ett fullkomligt instämmande i hufvudprincipen för den af Utskottet antagna i:sla punkten af grunderna för Tullbevillningens utgörande, anser jag likväl, på de af mig i 1823 års Bevillningsutskott i ämnet anförda skäl (1823 års Bihang, 5 Sami. p. 408}, mig böra vidhålla föreslåendet af en sådan redaction af nämnde punkt, att Tullbevillnings-Taxan, eller såspm mig synes den lämpligaste benämningen:
Tariffen för Svea Rikets Ständers Tullbevillning, bör innehålla bestämda afgifter för alla varors obehindrade in-och utförsel, samt Tullbevillningen derefter utgå och redovisas, med iakttagande af den genom 6q och 89 §§. i Regeringsformen Konungen tillagda höga rätt, att, till befrämjande af allmänt väl, genom offentligen kungjorda författningar, på längre eller kortare tid, i afseende på omförmälda in- och ulf orselj samt Tullens bestämmande å Spannmål, annorlunda i Nåder förordna,. 2:0. a') Om af Utskottets i ir:te punkten af grundernq, bland annat, gjorda förslag, att åt Kongl.
Majff i underdånighet skulle öfverlemnäs, att, i afseende på reciprocitets-förhållanden till främmande Nationer, vidtaga alla de mått och steg, sora med landets bästa äro förenliga, rättigheten för Konungen, alt i slikt hänseende Bil. lill Bevillning-Utskottets Bet.
IV.o 27. to3 förhöja flen af Rikets Ständer stadgade tull, skulle, såsom mig synes, blifva en omedelbar följd, så har jag trott en sådan öfverlåtelse hafva bordt inskränkas inom den gräns Kongl. Maj:t i Dess till Rikets Ständer i ämnet aflåtnaNådiga Skrifvelse (Bih. 1 Sami.
N:o 53) behagat i Nåder föreslå, och att följaktligen till Kongl. Maj:t endast öfverlemnades, att inom bestämdt maximum, afseende på förenämnde reciprocitets-förhållande, till nästa Riksdag förhöja Tullen å inkommande varor* Z>) Vid Utskottets ytterligare förslag i ofvannämde inte punkt, att till Kongl, Maj:t öfverlåta rättigheten, att nedsätta den i Tullbeyillnings-Taxan utsatta Tull, anser jag orden: enligt de af Rikets Ständer fastställda grunder för Tullbevillningen _, böra tilläggas, i likhet med hvad vid förra Riksdagen i frågan egde rum. 3:o I frågan om Tullbeyillnings-pro* pentens bestämmande i allmänhet, delar jag fullkomligt de af Herr Donner i dess skriftliga reservation emot Utskottets Förslag i denna del framställda åsigler, till deras hufvudgrund , och anser, under åberopande af de af honom anförda skäl, i hvilka jag till alla delar instämmer, den af Utskptlet föreslagna höga Tull, å åtskilliga io4 Bil, till Bcvilhungs-Utskotlets Bet.
IV.o 27. så
Väl inkommande som utgående varor, af n5 till och med 5o procent och derutöfver af varu-värdet, tåla betydlig nedsättning, dervid jag dock, för min del, anser i5 å högst 20 procent böra utgöra det maximi-belopp, hvarutöfver ingen artikel borde belastas; och förenar jag mig, hvad serskildt Tullen å Kläde angår, med Herr Doctor Fellenius} äfvensom jag instämmer med Herr Donner i frågan om medelvärdet å Spannmålen, 4:o
Slutligen reserverar jag mig emot den af Utskottet föreslagna Tull af 33J^ procent å införseln af utrikes på Svenska språket tryckta Bocker_, hvilka jag deremot, i likhet med hvad för Böcker på alla andra språk, Musikalier, Not- och Rit-böcker, Målningar, Handteckningar och Ritningar af Svenska Konstnärer m. m., blifvit antaget, anser böra vara från Tullbevillning alldeles fria, Herr af Wingård förenade' sig med Hr Uggla i afseende på sistnämnde punkt. 3:o Herr af Geijerstam, Olof: Emot det af Bevillnings-Utskottet fattade Beslut, hvarigenom en Tull-afgift af 4 H-dr B:o blifvit bestämd på hvarje Skepp:d Tackjern, sorn exporteras, får jag reservera mig Bil. till Bcvillnings~Utshottels
N.o 27. io5 på den grund, att ja g anser rigtigare, alt å en sådan vara, sorn Tackjern, å hvilken priset för kommande år icke kan med visshet beräknas, bestämma Tull-afgiften till vissa procent af varans värde, och hvilken jag tror borde å Tackjern bestämmas till 75 procent, samt att jag, äfven med hänsigt till närvarande Tackjernspris, anser den föreslagna Tull-afgiften icke nog hög, för att förekomma, det icke, genom betydligare export af Tackjern, Stångjerns-tillverkningen inom Landet skulle, i brist deraf, minskas vid de Bruk,der Smideslättigheten är grundad på Köpe-tackjern.
Herr Prosten Nibeliusj S.
D._, förenade sig härmed. 4:o Herr af Rolen:
Under öfverläggningen inom Utskottet, har jag sökt visa, och jag upprepar nu, såsom min reservation, att frågan, om mer eller mindre frihet uti in- och utförsel af varor till och ifrån Riket, ligger utom den gräns, RiksdagsOrdningens 3i §. utstakar för Bevillningsutskottets Göromål och Betänkanden.
Enligt åberopade §., skall Bevillnings-Utskottet uppgifva Grunder för Bevillningen och Förslag till dess fördelning.
I dessa ämnen hafva Rikets Ständer afgörande rätt, 34 §•
Riksdags-Qrdningen stadgar, att xlii - io6 Bil. till Bcvillnings-UIskottets Bet.
N.o 27. manna Besvärs och Oeconomie-Utskottet skall upptaga och handlägga alla frågor om förändring och upphäfvande af Lagar och Författningar, som röra Rikets allmänna Hushållning, Uti sådana mål tillkommer Rikets Ständer endast att framföra underdåniga föreställningar och önskningar till Konungen.
Det lärer ej kunna nekas, att Systemet för iu- och utförseln i Riket utgör en del af allmänna Hushållningen, eller att de Författningar, sorn derom stadga, böra räknas bland dem, hvilka nyssberörde §. omtalar.
Derföre hafva ock de Motioner, som i detta ämne äro väckta, blifvit remitterade till både Bevillningssamt Allmänna Besvärs- och OeconomieTJtskottel: lill Bevillnings-Utskottet så vidt de angå Tull-bestämmelserna: lill Oeconomie-Ulskoltet i hvad de röra in-och utförsel-friheten, Ehvad man må säga till Styrka för den satts, att Bevillnings-Utskottets göromål i förra delen stå i oskiljaktigt sammanhang med och böra hemta deras grund ifrån de åsigter, sorn göras gällande i den senare, visar sig det för mig alldeles påtagligt, att Bevillnings-Utskottets Förslag lill Tull-afgiflerna, som af Rikets Ständer bestämmas, hör och kan obehindradt afgifvas utan förutsättning och utan behof af föregående kännedom 0111 hvad sorn kan blifva beslutadt till utvidgning Bil. till Pevilfriings-Utskottets Bet.
107 eller inskränkning af friheten uti import och export, hvarom Rikets Ständer endast kunna yttra underdåniga önskningar.