Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bo icke vore handlingarne vidlögad, akademien väl icke kunnat ingå i granskningen af kostnaderna, men dock ur allmänna grunder ansåge, att föga tvifvel om de anslagne medlens otillräcklighet borde kunna hysas, samt under framställning tillika om angelägenheten deraf att äfven de lägre landtbruksskolorne förses med fullt tillräcklige medel för ändamålsenlig organisation och fortgång, samt, i brist deraf, heldre till antalet inskränkas, än, till skada för det stora mål de äro ämnade att befrämja, lemnäs urståndsatte att uppfylla sin bestämmelse, i underdånighet tillstyrkt nådigt bifall till den ifrågavarande underdåniga ansökningen.
Enär såsom en följd deraf, att af de 5 lägre landtbruksskolor, dertill anslag utaf rikets ständer vid riksdagen 1844 och 1843 beviljades, endast 4 blifvit inrättade och att en del sådane skolor tillkommit först ett eller annat år efter det anslag dertill blifvit å stat uppfördt, besparingar under titeln: undervisningsanstalter lör jordbruk och landtmannanäringar, likasom i öfrigt å sjette hufvudtitlens afdelning för jordbruk, handel och näringar egt rum, genom användandet hvaraf det med de begärda tillökningarne åsyftade ändamål kunde beredas för den tid nästa statsreglering varder gällande, ansåg Statsrådet sig böra i underdånighet tillstyrka, att Kongl.
Maj:t nu endast må till rikets ständer göra framställning om de hittills för lägre landtbruksskolor bestämda anslagens fortfarande utgående under nämnda tid, med rättighet för Kongl. Maj:t, att hvad derå hittills icke disponerats eller framdeles förblifver odisponeradt jemte öfriga tillgängliga besparingar å sjette hufvudtitlens afdelning för jordbruk och näringar, för ifrågavarande ändamål använda, efter närmare pröfning af de anmälda behofven, hvarvid, med afseende å lokala förhållanden, skäl företrädesvis syntes vara förhanden, att för utvidgning af landtbruksinstitutet vid Orup bereda erforderlig medeltillgång. — — — Befrämjandet i allmänhet af Jordbruk och Landtmannanäringar.
Styrelsens för trädgårdsföreningen i Stockholm lill Kongl.
Maj:t ingifna 43 skrifvelse af den 30 sistlidne Oktober, hvaruti, med anmälan atl de af rikets ständer åsyftade tvenne ändamål, af understöd för Svenska trädgårdsföreningens elevskola samt fruktträds och andra nyttiga växters utdelaude till mindre bemedlade jordbrukare, visat sig icke kunna till fullo vinnas med det dertill af rikets ständer vid sista riksdagen beviljade anslag af 1333 r:dr 16 sk. om året, intill nästkommande riksdag, samt att, vid sådant förhållande och då utomdess fruktträds uppdragande och förädlande i så stor skala, som erfordrades, icke kunnat under loppet af 3 år hinna någon egentlig utveckling, afsigten med detta understöd ansetts bäst uppfyllas genom medlens användande till befrämjande af elevskolan, för hvilken kostnaderne, enligt till landtbruksakademien afgifne berättelse och redovisning, år 1845 nära uppgått till, och 1846 öfverstigit nämnda belopp, såsom äfven innevarande år komme att inträffa, bemälde styrelse, på grund häraf, och då upphörandet af detta bidrag skulle omintetgöra en anstalt, som under sin korta tillvaro redan haft den framgång att 15 elever och trädgårdsdrängar, med godt vitsord om kunskap och välförhållande, derifrån såsom trädgårdsmästare utgått, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit om aflåtande af nådig proposition till rikets ständer, angående berörda anslags fortfarande ensamt för underhållet af föreningens elevskola, der lör närvarande 10 stycken elever, på uppgifvet sätt, erhålla theoretisk och praktisk undervisning i de till yrket hörande ämnen; och har styrelsen i sammanhang härmed i underdånighet anfört, att föreningen, som utom en årlig arrendeafgift af 1,100 r:dr för sin trädgårdslokal, derå redan nedlagt öfver 10,000 r:dr och genom enskild aktieteckning med omkring 12,000 r:dr bekostat ett växthus, vore i saknad af medel för anskaffandet af lämplig lokal och ökad arbetsstyrka till någon större anläggning af trädskolor, men att föreningen, derest någon väsendtligare kostnadsfri utdelning af träd och växter åt mindre bemedlade jordbrukare af Kongl.
Majit ansåges som ett önskligt syfte att uppnå, och föreningen dertill finge ett någorlunda motsvarande penninge-understöd, som förslagsvis uppgifvits möjligen kunnat inskränkas till C,000 r:dr om året, vore villig att å sin sida med nit och drift besörja verkställigheten deraf.
Enär med förenämnda, vid sistlidne riksdag beviljade, anslag af 1,333 r:dr 16 sk., icke varit afsedt att trädgårdsföreningen, som förut användt 1,200 å 1,400 r:dr årligen för sin elevskola, dädanefter skulle undgå att dertill lemna något bidrag, ansåg
Statsrådet sig icke böra i underdånighet förorda den gjorda ansökningen i vidsträcktare mån, än att hos rikets ständer må göras framställning derom att å riksstaten må än vidare upptagas 1,333 r:dr 46 sk. årligen till under - 44 stöd för trädgårdsföreningens elev-skola, med förbindelse för denna förening att, så vidt, ske kan, verkställa en så beskaffad utdelning som ofvannämndt är och att, jemte behörig redovisning för medlen, till landlbruksakademien årligen afgifva berättelse om antalet af elever, hvilka vid inrättningen njutit undervisning samt om den utdelning af plantor och fruktträd, som kunnat verkställas, med det mera, som utgjort föremål för föreningens verksamhet.
Undervisningsanstalter för Slöjderne. a)
Direktionens för den i Stockholm till Svenska slöjdernes förkofran stiftade förening gjorda framställning deruti, med anmälan att en för yngre slöjdidkares och isynnerhet lärlingars ocb gesällers undervisning af föreningen inrättad slöjdskola vunnit det förtroende att dess utvidgande funnits af behofvet påkalladt, men att föreningen, som icke hade andra tillgångar än frivilliga bidrag af ledamöter, hvilka när sorn helst kunde från föreningen afgå och troligen komma att till antalet minskas i den mån serskilda slöjdföreningar i rikets öfrige städer uppkomma, vid detta förhållande och då dessa tillgångar i följd häraf hvarken voro för framtiden säkre eller för närvarande ens tillräcklige, icke tilltrodde sig att af egne medel lör denna skola i längden förmå åstadkomma mera än anskaffandet af rum och skolinventarier, bemälde direktion af sådan anledning och på det att föreningen måtte blifva i tillfälle att, för undervisningens bestånd och utsträckning, genom ständiga och tillräckliga anslag vid skolan fästa skickliga lärare, å föreningens vägnar, i underdånighet anhållit att, i likhet med hvad för landtbruks-, bergs- och navigations-skolor äfvensom technologiska institutet i Stockholm och Chalmerska slöjdskolan i Götheborg vore medgifvet, ett årligt statsanslag måtte för ifrågavarande slöjdskola, i anseende till den allmänna nytta, samma läroanstalt i utvidgadt skick otvifvelaktigt komme att de slöjdidkande klasserne tillskynda, i nåder beviljas till det, med beräkning af 200 lärjungars undervisande alla dagar i veckan, för aflöningar och arfvoden åt en föreståndare och 8 lärare samt en för gudstjensts förrättande anställd prestman och en vaktmästare, enligt bifogad lok— tionstabell och aflöningsstat erforderliga belopp af 6,600 r:dr b:ko, med nådig föreskrift tillika hvilken offentlig myndighet borde vaka öfver anslagna medlens användande och till vederbörande aflemna den årliga redogörelsen derför; i anledning af hvilken underdåniga anhållan kommers-kollegium uti infordradt utlåtande af den 18
Maj innevarande år, efter det direktionen för tecknologiska institutet blifvit hörd, i underdånighet anfört: att då akademien för de fria konsterna re<bm, för enahanda eller mycket närslägtade undervisningsämnen med dem, sorn 45 i slöjdföreningens skola ifrågakomma, har åtskillige lärare anställde, som med en jemförelsevis ringa förhöjning i lönevillkor, torde kunna åtaga sig flere grenar af den undervisning, för hvilken berörde statsanslag vore begärdt och nya lärare dessutom kunde på enahanda villkor, som nu blifvit föreslagne, antagas samt nämnde akademis numera tillökta lärosalar medgåfve emottagandet af det uppgifna antalet elever af handlverksklasserna, och undervisningen, jemte kontrollen Öfver dess gång och lärarnes verksamhet, åtminstone lika lätt och ändamålsenligt kunde anordnas vid en offentlig statens inrättning, som vid en skola, föranstaltad af en förening af enskilde personer, som när som helst kunde ur föreningen afgå, hade tecknologiska institutets direktion ansett att en, med den af af slöjdlöreningen afsedde, fullt lika ändamålsenlig, undervisning för yngre personer, som ingått eller snart ämnade ingå i handtverkerier och slöjder, borde med betydligt mindre kostnad för staten kunna vid bemälde akademi åstadkommas, helst af handtverkslärlingar och gesäller, såsom i allmänhet under söknedagarne på verkstäderne sysselsatte, endast ett obetydligt antal vore att, med undantag af de sena aftontimmarne, påräkna som elever vid dessa dagars undervisning; hvarjemte kollegium för egen del yttrat, att en hufvudsaklig betänklighet mötte derigenom att slöjdföreningen och dess skola när som helst kunde upplösas, och statsverket alltså svårligen beredas full säkerhet, att anvisade bidrag komme att behörigen användas, äfvensom utväg saknades, att i motsatt fall hos vederbörande utkräfva an svars- och ersättningsskyldighet, hvadan kollegium funne sig icke ega anledning, att till den gjorda ansökningen i underdånighet tillstyrka nådigt bifall; upplysande kollegium tillika att de under dess förvaltning ställde medel, som skulle kunna ifrågakomma att till det sökta understödet användas, icke lemna tillgång till ett anslag af det belopp, nu blifvit i underdånighet begärdt.
På grund af hvad direktionen för technologiska institutet och kommers-kollegium i underdånighet anfört, tillstyrkte Statsrådet, att direktionens för slöjdföreningen underdåniga anhållan icke må vinna nådigt bifall. b) I afseende på det under denna titel uppförda anslag 44,100 r:dr för technologiska institutet, anförde departementschefen i underdånighet, hurusom, sedan Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse den 20 November 1844 hos Kongl.
Maj:t anhållit om nedsättande af en kommittée utaf sakkunnige män till utrönande af tillståndet inom technologiska undervisningsanstalten, samt, iläll skäl till anmärkningar förefunnes, till utredande huruvida orsaken dertill läge i institutets stadgar eller i desammas försummande efterlefnad, så hade Rikets Ständer, vid 46 sedermera under samma riksdag skedd reglering al' sjette hufvudtiteln, ansett sig böra uppföra anslaget för berörde undervisningsanstalt endast intill nästa riksdag, då genom den föregångna undersökningen sig visat, huruvida inrättningen motsvarar sitt ändamål; och som, efter det en i berörde ändamål af Kongl. Maj:t förordnad kommittée sig yttrat och afgifvit förslag till en i flera hänseenden förändrad organisation af technologiska institutet, Kongl. Maj:t i nåder fastställt nya stadgar för denna inrättning, samt förordnat att desamma skola från nästa års början lända till efterlefnad, jemte det att Kongl. Maj:t, för tillsynen deröfver, tillsatt en serskild styrelse och meddelat öfriga föreskrifter, som ansetts nödiga till betryggande deraf, att institutet må i möjligaste måtto motsvara sitt ändamål, hemställde departementschefen i underdånighet, det Kongl. Maj:t må hos Rikets Ständer begära att nuvarande anslag för technologiska institutet, 14,100 r:dr, äfven fortfarande må under titeln: undervisningsanstalter för slöjderna, få utgå; i hvilken underdåniga hemställan Statsrådets öfriga ledamöter instämde.
Undervisningsanstalter för Handel och Sjöfart. a) Direktionens för den i Hernösand inrättade navigationsskola, af Kongl. Maj:ts befallningshafvande öfver Vester-Norrlands län, genom skrifvelse af den 18 September innevarande år, till Kongl. Maj:t insända och förordade underdåniga ansökning att, då statsanslaget för denna skola, hvilket från början blifvit bestämdt endast till 500 r:dr årligen, eller lika belopp, som blifvit hvardera af städerna Wisby och Carlshamn beviljadt, »att användas till underhåll af lägre undervisningsanstalter derstädes i navigationsläran», hvarmed ändamålet syntes hafva varit, att äfven i Hernösand skulle inrättas ett sådant läroverk, der undervisning meddelades allenast i de ämnen, som erfordras för undergående af sjökapitensexamen i 2:dra klassen, numera inalles utgjorde 700 r:dr, men de högre navigationsskolorne i Malmö och Calmar deremot hvardera erhålla 1,500 r:dr, och vid jemförelse, enligt sistlidet år af trycket utgifven förteckning öfver rikets handelsllotta, sig visade, att lästetalet af de i Hernösands skoldistrikt med Sundsvalls stad och Svartviks samt Wifsta skeppsvarf befintliga fartyg jemte de under byggnad varande utgör 7,902 och, tillsammans med de nordligare städernas och skeppsvarfvens, inalles 11,370 läster, då lästetalet för hela Skåne endast uppginge tili 4,869 och för Calmar med underliggande orter jemte Westervik utgjorde 6,481 läster, hvartill korrime att af de förre 14 stycken och af de sistnämnde begge städernas endast 2:ne fartyg uppgingo till 100 lästers drägtighet samt sjöfarten derstädes sällan sträcktes utom öster- och Nordsjön, i stället att fartygen i Her - nösand och Sundsvall nästan uteslutande byggas och begagnas för handel å utrikes orter, belägne utom Öresund, dervid skeppare af l:sta klassen erfordrades, Kongl.
Majit, på grund af det sålunda ådagalaggda behofvet af skolans utvidgande, hvilket ytterligare bestyrktes deraf att derstädes utexaminerats lista året 21 och 2:dra året 34 elever, deraf 18 till första klassens skeppare, under det alt sistnämnda året endast 15 elever skola begagnat undervisning i Malmö och 11 i Calmar navigationsskola, måtte i nåder täckas för Hernösands navigationsskolas förändring från lägre till högre undervisningsanstalt bereda förhöjdt anslag till åtminstone enahanda belopp, som redan vid 1840 års riksdag blefvo för skolorna i Calmar och Malmö bestämda.
I anseende till de af
Direktionen uppgifna förhållanden tillstyrkte Statsrådet i underdånighet, att Kongl. Majit, i ändamål att navigationsskolan i Hernösand må från lägre förändras till högre undervisningsanstalt, må af Rikets Ständer för denna skola äska en förhöjning i anslaget med 800 ridr. b)
Direktionens för skeppsbyggeri-institutet skrifvelse af den 4 Juni innevarande år, deruti, med redogörande för det skick, hvaruti institutet sig befinner och för undervisningens fortgång, samt med anmälan att 9 elever vid anställd examen i sistlidne April månad befunnits ega de kunskaper, som för verkmästare blifvit fastställde, äfvensom att egarne af det skeppsvarf, der denna undervisningsanstalt blifvit inrättad, i allt fullgjort de skyldigheter, hvartill de i sådant afseende genom kontrakt sig förbundit, Direktionen anhållit, att anslag till institutets fortsättande må af Kongl. Majit hos Rikets Ständer vid nästa riksdag begäras.
Då Statsrådet af de berättelser, som årligen ingått angående skeppsbyggeri— institutet i Carlskrona, inhemtat, att detsamma motsvarar det dermed åsyftade gagneliga ändamål, ansåg Statsrådet, att det årliga anslag, som, i följd af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 13 Februari 1841 och 30 Januari 1845, med 3,333 ridr 16 sk. af Riksgäldskontorets medel utgått för detta institut, borde få fortfara, och tillstyrkte Statsrådet, att Kongl. Majit, med framställning derom till Rikets Ständer, må till deras bepröfvande öfverlemna, huruvida detta anslag må uppföras å sjette hufvudlilelns afdelning för jordbruk, handel och näringar, i likhet med hvad för andra undervisningsanstalter för näringarne eger rum, eller fortfarande såsom hittills af Riksgäldskontoret årligen anordnas. 48 Jordförluster genom Kanalanläggningar.
Departementschefen utbad sig att få fästa Kongl. Maj:ts uppmärksamhet derpå, att statens medel hädanefter sannolikt komma att mera än hittills anlitas till ersättningar för jordförluster genom väganläggningar, enär, enligt Kongl. Majits nådiga förordning den 20 November 1843 om jords eller lägenhets afstående till allmänt behof, ersättning ej allenast för inegor, utan ock för ali annan mark, som för väganläggning afstås, skall, då Kongl.
Majit pröfvar sådan anläggning nödig, till jordegaren utgifvas efter fulla värdet och hälften derutöfver, der ej om andra vilkor åsämjes, i stället för att, enligt dittills i ämnet gällande lagstadgande, endast för åker eller äng, som för väganläggning erfordrades, men icke för utmark, egaren hade att erhålla godtgörelse af kronan.
I följd häraf och då det nu å Sjette hufvudtiteln uppförde förslagsanslag för jordförluster genom kanalanläggningar, hvilket i riksstaten för år 1842 och åren intill påföljande riksdag upptogs till 3,000 r:dr, samt vid sednaste statsreglering efter öfverflyttning af 2,168 r:dr 44 sk. 2 rst. å annan hufvudtitel till 3,000 r:dr, utom 3,669 r:dr 16 sk. indelda räntor, Iemnat en årlig besparing, nemligen, enligt kapitalräkningarne för rikshufvudboken, år 1842 af 2,547 Rdr 6 sk. 10 rst.
» 1843 » 1,490 » 15 » 2 » » 1844 » 4,069 » 14 » 4 » och » 1845 » 145 » 10 » 6 »
Departementschefen i underdånighet hemställde om icke Kongl. Majit må föreslå Rikets Ständer att förslagsanslaget under titel i jordförluster genom kanalanläggningar. må, i ändamål att derå äfven skall kunna anvisas ersättningar för jordförluster genom väganläggningar, upptagas, utan förhöjning i beloppet, under titel i jordförluster genom kanal- och väganläggningar; hvilken underdåniga hemställan Statsrådets öfrige ledamöter biträdde.
I afseende å alla öfriga delar af sjette hufvudtiteln, tillstyrkte Statsrådet i underdånighet att Kongl. Majit må föreslå Rikets Ständer, att riksstaten derutinnan, med bibehållande under förslagsanslaget till skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus af det vid sista riksdag endast intill den derpå följande beviljade bidrag af 100 ridr till hvarje län för tryckning, af Kongl. Majits befallningshafvandes kungörelser, 49 reiser, må förblifva oförändrad; dock alt, enär det derå uppförda reservationsanslag 6,000 r:dr, under titel: löneförhöjning för landtstaterne, enligt ändamålet dermed redan blifvit, med undantag endast af derå besparade 76 r:dr 40 sk. 9 rst., fördelt till löneförbättring för kronofogdar och häradsskrifvare, samt sålunda beräknats bland de allmänna ordinarie löneanslagen för landtstaten, detta reservations anslag följaktligen, i händelse af bifall till förslaget om allmän lönereglering för landtstaten, icke vidare borde särskildt upptagas.
Maj:t täcktes till alla delar gilla hvad Statsrådet sålunda yttrat och hemställt; i löljd hvaraf Kongl. Maj:t befallde att utdrag af protokollet skulle afgå till Finansdepartementets expedition, på det att de nu af Kongl. Majit beslutna framställningar till Rikets Ständer må varda i Kongl. Maj:ts nådiga proposition till Rikets Ständer om statsverkets tillstånd och behof intagna.
I ordningen härefter anmälde
Departementschefen i underdånighet följande underdåniga framställningar om serskilda anslag utöfver ordinarie statsbehofven under riksstatens Sjette hufvudtitel, dels för vissa år, dels för en gång, nemligen: A) Styrelsens öfver allmänna väg- och vattenbyggnader under den 19 Oktober allåtne memorial, hvaruti, jemte summarisk, af tillhörande tabeller åtföljd, berättelse, rörande användandet af de medel, Rikets Ständer till allmänna arbeten och öfrige under styrelsens inseende och kontroll ställde föremål, för åren 1845, 1846 och 1847 anvisat, bemälde styrelse, med uppgift om inkomne planer och sökte understöd för dylika företag, afgifvit underdånigt förslag å erforderlige statsbidrag till deras utförande, hvarvid styrelsen, som hänfört dessa arbeten till tre klasser, omfattande lista klassen sådane, som syntes vara af synnerlig vigt; 2:dra klassen dem som jemförelsevis kunde anses af något mindre allmän nytta, och 3:dje klassen de anläggningar, som, endast i den händelse att inga angelägnare företag under tiden anmäldes, skulle, om tillgångarne medgifva, af staten understödjas,, i underdånighet ansett följande belopp ifrågakomma att hos Rikets snart sammanträdande Ständer, till anslående för instundande tre år, genom nådig proposition föreslås, nemligen: a) till hamn-, kanal-, sluss- och brobyggnader samt elfrensningar: i l:a klassen för hamnarbeten vid städerne Westerås, Lidköping, Calmar, Christinehamn, Cimbrishamn, Wisby och Linköping, kanal- och slussarbeten mellan Philipstad och Sjöändans lastageplats, samt båtleds öppnande mellan Örebro och Järle Bil.
N:o 3 till Kongl. Maj:ls Prop. 1847, Ilä fl. 1, ^ 50 bruk, äfvensom inberäkuadt föreslagna lånebidrag af 116,666 r:dr 32 sk. för fullbordande af hamnen vid Ystad och anläggandet af en jernväg frän Sjöändan till Christinehamn 596,479 r:dr 8 sk; i 2\a klassen, för hamnarbeten vid städerne Hjo och Mariestad samt fiskelägena Råå och Wiken, kanal- och slussbyggnader mellan Nora och Tåsjön samt vid Knapforssen inom Carlskoga bergslag, och anläggning af en jernbro vid Askersund jemte rensningar i Rörå eif inom Norrbottens län 181,444 r:dr; och i 3:e klassen, för inrättande af segelled genom Ullereds sund i Wenern 81,282 r:dr 52 sk., samt en till siffran ännu icke bestämbar andel i kostnaden för hamnbyggnad vid Grenna; hvarjemte styrelsen inom linien utfört en summa af 463,000 r:dr, att i likhet med hvad Kongl. Maj:t vid sista riksdag Rikets Ständer föreslagit under 12 års tid med 38,583 r:dr 16 sk. om året utgå till kanal- och slussanläggningar mellan sjöarne Norra Rarken och Vessman i Stora Kopparbergs län; b) till vägarbeten: i l:sta klassen ....
R:dr 239,511: 12. — » 2:dra d:o ... . » 90,354: 32. — » 3:djé d:o . . . . » 16,325: — — oberäknade de understöd, som blifvit sökte för åtskilliga inom Norrbottens samt Stockholms och Upsala län ifrågasatta vägarbeten, dertill planer och kostnadsförslag ännu icke blifvit kompletterade och undergått definitiv granskning. c) till vattcnaflappningar: i Usta klassen ....
R:dr 79,710: — — » 2:dra d:o . . . . » 85,003: 32. — » 3:dje d:o ....
Den 8 Marsi Förteckning pä de underdåniga Skrif ve/ser frän Riksens Hög/ojl.
Ständer, som under i8j2 års Riksdag inkommit ■till Krigs-Expeditionen af Kongl. Maj:ts Cantzli, jemte uppgift af de dagar, dä de af Kongl.
Maj:t blifvit afgjorde. l:o Angående inrättningen och utskrifningsSattet af Allmänna Bevärings-Manskapet, samt Riksens Ständers underdåniga önskningar i samma Ämne.
Afgjordt dén 27 October 1S12.
Kungörelsen af samma dag i tryck utfärdad.
Sto Angående inrättningen af ett Invalid; hus på något af de Kongl. Kust-Slotten, och anslående af de vid Adelsfane ■ Regementet ledige blifvande indelningar till fond för berörde inrättning.
Afgjordt den 28 Juli 1812. 3:0
Örn rättigheten för de med ExspectanceLöner försedde Finske Officerare, att vid erhållande Transport eller befordran utbekomma sina Accords - ersättningar, utan att till StatsVerkets säkerhet lemna inteckning i de Löner sådane Officerare tillträda.
Afgjordt den 2 Juni 1812. 4:0
Om *oa' iDfirt 8 Mars. 4:0
Om rättighet för Befälet vid dé Rom? tnerska Regemepterna att af Stats-Verket erhålla Exspectance-Löner och Accördsjersättningäth Afgjordt den 27 October 1812. 5:0 Om Skånska Vai-gerihgens upplösningi Afgjordt den 14 Juli 18i 2.
Sedermera definitift regleradt och Vargen ringen uplöst. 6:0 Angående en Allmän PasseVoläjice-in^ rättning för indelte Infanteriet och de från Cavallerie till Infanterie förändrade Regementet» Afgjordt den x December J§i2- 7:0
Om ersättning till Stam - Rotarne från Hjelp-Rotarne för till Solda.teraa lemnade Torp» ställen, Mulbete, Vedbrand och Gärdslefång.
Afgjordt den 13 October igi2» 8:0
Om Centonal - afgiften till Vadstena Krigsmanshus-Cassä.
Afgjordt den 2 Juni 1812» 9:0
Om Saltpetter-tillverkningen i Riket.1 Afgjordt den 1?
Februari 1813. 10:0 Angående beloppet af rentan på det .Lån Den 8 Mars. 303 I.ån Öfverste - Fieutenanten Rosenborg innebar ur Vadstena Krigsmanshus-Cassa.
Afgjordt den 36
Maj 1812. lito Om betalningen af Extra RoteringsManskapets Capotter.
Afgjordt den 9 Juni 1812- 12."o Angående Majoren .Reuterskölds ersättning för de Fönings-föjmåner han innehaft' såsom Regements-Qvärtermästare vid f. d. Sve^a*: ska Gardet.
Afgjordt den 4 Augusti 1811. 13:0 Om Fyrbåkars anläggande på Gottland och vid Hnlmön.
Afgjordt den 22 Febr. 1814. 34:0 Om Capotter för Extra RoteringsManskapet.
Afgjordt den 28 Juli i8i2- 15:0
Om Caserners uppförande i Carlscro» na för de tjenstgörande Indelnings- och Roterings-Båtsmän.
Afgjordt den 28 Juli 1812. 16:0