Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
19 att anskaffa lokalombud i hvarje stad eller folkrikare plats inom länet och tilI dessa ombud Iemna listor till utdelning, jemte skrifter rö- rande stipendiesaken; uti uppteckna namn och adresser å vidtalade lokalombud och i3 de personer länsombudet sjelft anmodat att vara insamlare, äfvensom de utdelade listornas nummer; att Migen, dels af lokalombuden och dels af de insamlare läns- ombudet sjelft skaffat, uppbära, qvittera samt bokföra alla å listorna inom hela länet för &amp; ret insamlade penningar jemte möjligen upplupna räntor, samt insätta dem i allmän penningeanstalt i Fredrika-Bremer- Förbundets stipendie komites upp- och afskrifningsräkning; att efter shlunda afslutad årsiippbörd, under loppet af november månad öfversända hela beloppet jemte räntor i assureradt bref till Fredrika-Brerner-Förbundets stipendiekomite, Stockholm.
Med penning- försändelser skall följa redovisning, uppsatt enligt lemnadt formulär.
Lokalombuds uppgift ä r: att muntligen eller skriftligen med bibräde af sina vänner söka vinna insamlare, till dem utdela listor samt årligen senast inom septem- ber månad uppbära och qvittera de der&amp; antecknade bidragen; att, såvidt möjligt är, förränta i allmän penningeanstalt de efter hand under året influtna bidragen; att föra anteckning med uppgift utlemnade listors nummer, jemte namn och adresser å de insamlare, hvilka af lokalombudet mottagit listor, samt att årligen i oktober till länsombudet öfversända alla å de utdelade listorna uppburna penningar jemte redovisning enligt lemnadt formulär.
Insamlares uppgift ä r: att vinna och &amp; emottagen lista anteckna minst 10 bidragande, uppbära deras årsafgifter, 1 kr.
årligen i 5 år, samt, krligen, senast inom september månad, aflemnä.
dessa bidrag till det ombud, som ut- lemnat listan till insamlaren.
Afflyttar lokalombud från orten, bör anmälan derom ofördröjligen ske hos Zänsombudct; blifver iiisccrnZare förhindrad att fullgöra sitt åta- gande, bör det ombud, af hvil ket listan emottagits, genast underrättas.
Nytt länsombud kallas endast af stipendiekomitdn, nytt lokalombud endast af lansoinbud.
20 Ti I lägg.
Hvarje lista, som utlemnas af länsomhud till lokalombud, skall för- ses med länets namn och numreras.
Å hvarje lista, som utlemnas till insamlare, antecknas mottagarens namn jemte utlemnarens samt år och dato för utlemnandet.
Stadgar för förvaltni n g af Fredrika- Bremer-Förbundets stipendiefonder.
De under Fredri ka-Bremer-Förbundets vård stående stipendiemedel till befrämjande af qvinlig sjelfverlrsamhet utgöras af Donationsfondeii, de till förbundet för sådant ändamil under särskilda vilkor donerade medel, och Allmärma stipen (liefouden, åstadkommen genom insamling och gåfvor.
Fonderna förvaltas, nied den inskränkning som betingas af särskilda, i donations-bref meddelade föreskrifter, utaf en styrelse af 5 ledamöter.
Desse, jemte 2 suppleanter, utses af Fredrika-Bremer-Förbundets styrelse i november hvarje år, för kommande kalenderåret.
Ledamöterna välja sig emellan ordförande och kassaför val tare.
För att sty- relsen skall vara beslutmessig fordras, att 4 ledamöter äro tillstädes; dock må beslut fattas af endast 3 ledamöter, derest desse äro ense om beslutet.
Utfalla rösterna lika fördelade, gäller den mening ordföranden biträder.
Vid styrelsens sammanträden föres af ordföranden protokoll, hvars rigtighet vitsordas af en vid sammanträdet närvarande styrelse- ledamot.
Fonderna skola placeras mot prima säkerhet.
Viirde- och säker- hetshandlingar böra förvaras på fullt betryggande, af revisorerna god- kändt sätt.
Qvittenser, anvisningar och andra dylika handlingar, hvilka ifråga- komma vid fondernas förvaltning, undertecknas af kassaförvaltaren jemte
21 ordföranden eller, vid fiirfall för någon af dem, af annan dertill inom styrelsen utsedd ledamot.
ii 6.
Fondernas förvaltning, räkenskaper och säkerhetshandlingar gran- skas hvarje år i februari för sistförflutna kalenderåret af 3 revisorer, af hvilka en bör vara i landsorten bosatt riksdagsman, hvilka revisorer, jemte en suppleant, samtidigt med styrelsen för Fredrika-Bremer-För- bundets stipendiefonders förvaltning, utses af förbundets styrelse i novem- ber hvarje år och inrian mars månads utgång afgifva revisionsberättelse till sistnämda styrelse, som före den 1 juli fattar beslut om ansvars- frihet.
Utdelning fr&amp;n Donationsfonden eger rum i enlighet med derom i donationshandlingarna gifna föreskrifter, Iivaremot utdelning från All- männa stipendiefonden ej får ske innan denna uppgått till 150,000 kronor, då sådan utdelning sker i den ordning, som kan blifva bestämd i särskildt, af Fredrika-Bremer-Förbundets styrelse antaget reglemente, uppgjordt under förutsättning att vid utdelning af stipendier hiinsyn ta- ges till den summa, hvarmed de olika orterna bidragit till stipendie- fonden, äfvensom att utdelningen sker först efter dertill upprättadt för- slag af förtroendepersoner inom länet.
De kostnader, som finnas nödiga för insamling af Allmänna stipendie- fonden och fondernas förvaltning, bestridas af räntan å Allmänna sti- pendiefonden.
Ändring i eller tillägg till dessa stadgar kunna beslutas af Fredrika- Bremer-Förbundets styrelse; dock rnå sådant beslut ej fattas tidigare än 2 månader sedan förslag i sådant afseende blifvit hos sanima sty- relse väckt eller innan yttrande öfver förslaget afgifvits af styrelsen för stipendiefondernas förvaltning.
22 Bil.
v. Förbundets tidskrift Dagny.
Upprätthållandet icom pressen af ett organ för qvinnofragan har enligt förbundets program varit en af dess vigtigaste uppgifter.
Som bekant har det i vårt land af ålder varit hardt när en omöjlighet för en tidskrift att bära sig.
Uppgiften att » uppehålla ett organ för qvinno- frågan, innebär således, att förbundet skulle kunna af egna medel lemna ett anslag, tillräckligt för att betäcka möjligen uppstiiende brist.
Ännu år 1886 ansågos dock förbundets inkomster, af hvilka i öfver- ensstämmelse med stadgarnes föreskrift en stor del kapitaliseras, ej medgifva att garantera Dagnys fortsatta utgifvande.
Lyckligtvis hade Dagny till erkänsla, särskildt för sin behandling af sedlighetsfrågan, ernottagit gåfvor till ett belopp af närmare 1,000 kronor.
Vid uppgörande af Dagnys budget på nyiiret 1887 kunde för- bundet utfästa sig till en garantisumma under året af högst 500 kro- nor.
Af denna summa hafva dock enligt kassaförvaltarens rapport endast 1 1 0, 6 9 kronor behöft för ändarniilet användas.
Å andra sidan har genom Dagny kommit förbundet tillgodo en samling för dess verk- samhet oumbärlig periodisk literatur, in- och utländsk, bestiiende af 41 olika publikationer, samt nyutkommen bokliteratur från våra mest an- sedda förläggare.
De olika rigtningar, i hvilka arbetet fortgått, kunna bäst bedömas af följande Öfversigt af D a g n y s innehåll 1887.
Prisuppgift för främjandet af den qvinliga ungdomens husliga upp- fostran.
Reaktionen mot det af qvinnofregan framkallade äktenskaps- idealet.
Marcus Rubin.
Hvad vi i Sverige hafva att lära af den qvinliga valrättsrörelsen i England.
Pristäflan för utredning af frågan om den qvinliga ungdomens husliga uppfostran.
I Sociala Ave.
frägor med Luravinna.
Inom mina fyra väggar.
23 särskildt af M.
Bref från Kristiania.
Albertine-saken.
seende på qvinnornas ZZed: n af Dagny.
Må1 och medel.
Till fr. Elisabeth Grundtvig med ställning ocl anledning af hennes uppsats: Erotik og Kvinder.
verksamhet: sedlighets- EsseZde.
Mödrarna och sedlighetsfrågan.
frågan, upp ’ rofessorskan Asp mot herr G. af Geijerstam.
fostran m. m lckså ett valmöte, Möten för öfverläggning i sedlighetsfrigan.
?lan för yrkes- och studiestipendier för qvinnor.
Xtt och annat för den inre ekonomien.
Två presterliga uttalanden i qvinnofrågan.
Fil1 frågan om arhetslönen.
Qvinnor anstälda vid statens jernvägar.
Bref från en förbundsmedlem i landsorten.
Fiireteelser på sedlighetsfrigans område.
Fredrika-Bremer-Förbundets allmänna stipendiefond.
Förberedande ar- beten.
S-e.
Motståndare till qvinnorörelsen.
Drottning Victoria och qvinnorörelsen.
L-f. Har begäret efter starka drycker gripit äfven våra yvinnor?
Handarbetets Vänners utställning.
Literatur i qvinnofrågan.
Bilagor: Berättelse om det första, svenska, allinänna barnmorskemötet.
Tvenne bilagor rörande drägtreformen.
Stipendieskrifter II, III och IV.
Sociala skrifter: Frans v. Schkele, Carl Carlsson, F. A.
Mors småskola.
Bref om hemstudier.
U ’ igstriirn.
Huru vårdas våra små barn?
{Xlise Orxeszko.
En stjerna.
Diktarens närvarande ställning.
Julaftonstankar.
Selma Lagerlöf, H.
Widmark, Arna Wiim, Giwi, m. fl.
små poemer.
Skizzer, Jane Gernnndt.
reseanteck-: M.
På Fredrika-Bremer-Förbundets samqväm.
ningar och poemer.
SnziEo.
Bref från Leipzig.
Virbrytning.
Sevecl Ribbing.
, Christin ct Vittrock.
Bergslagsskizzer.
Lotten v. Krzemer: En kämpande ande.
Ernst Ahlgrens nya arbete: Fru Marianne.
Nils Evdman.
Helene Nyblom i » Nye Digte ».
Leo Tolstoy.
Ett stycke rysk psykologi.
Literatur. '
Qvinnotyper och qvinnoöden i Lies senaste arbeten.
S könliterat ur.
Ett ord om fru Lenngrens frändskap med Moliere.
Lotten v. Krzemer och hennes diktning.
Signe Rink och hennes &gt;) Grsnl~ndere) &gt;.
S. r Minnes- och karaktärs- teckningar samt tids- hilder.
St: Jenny Rossander.
August Stjernstedt.
Elise Orzeszko.
Eriist Alilgren.
Harriet Martineau.
Cecilia Holmberg.
Anna Maria Lenngren och hennes betydelse för den nutida qvinnoverlden.
Ygdrasil.
Selma Lagerlqf.
Jenny Lind.
Agnar.
Grundplit till ett stipendium för qvinnor.
Donationer till förman för yvinnor.
Praktisk väl.
Anbud af understöd till en skolbildad qvinna, soin vill egna sig åt barn- görenhet.
morskans kall.
Adresskontor för arbeterskor.
Federationens hjelpkassa.
Dessutom hafva förekommit meddelanden i bref om Kvindesagen m. m. i Norge; korrespondens rörande Dagnp och dess redaktion m. in.
samt anvisningar till märkligare tidningsartiklar i sociala och literära ämnen med uppgift om tidningarnas nummer, till beqvämlighet fijr läsare, som önska skaffa och framdeles göra sig närmare tillgodo de mera betydande tidningarnas uttalanden i vigtigare frågor.
Slutligen mii nämnas att under rubriken Huaejehanda i qvinno-, frcigan och Meddelanden, från förbundet ej mindre än 200 notiser förekommit, hvilka satt läsaren i tillfälle att följa det fortgående arbetet för qvinnans framåtskridande på dess olika områden i Sverige och de skandinaviska länderna så väl som i utlandet.
D i det icke befunnits rådligt att låta förbundets organ fortfarande förblifva beroende af tillfälliga ggfvor, beslöts vid slutet af år 1887 att genom förenklad utrustning och tryckningens ofverflyttande till ett viil-
kändt landsortstryckeri minska de dryga kostnaderna och söka ställa utgifvandet så, att det ej kräfde några större uppoffringar.
Under förhoppning om kraftig medverkan af qvinnofrågans vänner emotser red: n väntansfullt den tid, då Dagny skall kunna gå en någor- lunda sjelfständig tillmro till mötes.
Vilkoret härför ä r en stigande prexi 11 inera tion.
Kassa-fö rvaltarens rapport.
i2 1 styraelse I L, f ö ~ Frecliaikn- Bre ?ner- Il ' öd)) i d e t.
Ur räkenskaperna anföres följande: K o ii Debet.
t i. Intecknings-Garanti .Aktiebolaget ..................... Byrån ...................................................
Inventarier .................................................
Tidskrifter och cirkulär ................................ Månadsbladet Dagny .. ...................................
Ständiga ledamöters afgifter ......................... Inträdesafgifter ........................................... Ar sa fgifter ................................................... Gåfvor ..................................................
Räntor ...................................................... Organisationskostnaders konto ........................ Allmänna omkostnader ............................... Sjukkassan ..................................................
Möten ........................................................ Norstedt &amp; Söner ....................................... Bokhandlares och distributörers konto ............ Filialen i Malmö ....................................... Whitlockska stipendiefonden.
Fru S. Whitlock .......................................
Kassa vid byrån i Stockholm .......................
Kassa vid filialen i Malmö ..........................
Vinst och förlustkonto ................................. Balanskonto ................................................ Summa kronor 16,808,-.
3,3 13 ' 7 6 Kredit.
8,309 1,238 948 ' 8 O 90120 30 3,618,4 1 3,307 - - 1- 6,740 i 3,642 -- - I -- I 3,027 987i60 1,300 _ I _ - I_- I - X16,69 7471- 100; - 565120 1,998; 7 0 3901- 50 I - - - 1- 3,00O1- 256,4 3 12 / 76 318 322 - -- 100 439 3,672 342 12 3,000 -- -- - I 3,458 ' 7 8 3,235 13,258: s - _ ~ 7 _ 13,238 ~ 50,197 18!
50,197j88 Vid 1887 års utgång hade Fredrika-Bremer-Förbundet följande:
27 EllcJ&amp; ?lp?
*: Intecknings-Garanti-Aktiebolaget ....................................... 8,498: O 4.
Inventarier ................................................................. 948: 8 O. Organisationskostnaders konto ........................................ 493: 7 O.
Bokhandlares och distributörers konto ............................. 48: - F r u S. Whitlock ......................................................... 3,000: - Kassa vid byrån i Stockholm ....................................... 256: 4 3.
Kassa vid filialen i Malmö .......................................... 12: 7 6.
Summa kronor 13,258: 6 7.
Sktclcler: E p a fondel *: Ständiga ledamöters-afgifters-fond ............ 4,740: -- Inträdes-afgifters-fond.
3,642: -- Fru Whitlockc stipendie-fond .............. - 3,000: -- 11,382: - i ' itre sknlder: Pris för afhandling om yvinnans husliga uppfostran ..................................... 200: -- Norstedt &amp; Söner ................................ 1,676: 6 7.
1,876: 6 7.
Vinst och förlustkontot har följande utseende: Vimt: Arsafgifter ..................................................................... 3,027: - GAfvor ....................................................................... 113: 4 0.
Räntor .................................................................... 318: 3 8.
Summa kronor 3,458: 7 8.
F6dUSt: Byrån ..................................................................... 2,075: 5 2.
Tidskrifter och cirkulär .................................................... 59: 3 8.
Jiånadsbladet Dagny ..................................................... 110: 6 9 Allmänna omkostnader.
747: - Möten ....................................................................... 106: - Filialen i Malmö ............................................................. 37: 2 8.
Afskrifning å organisationskostnaders konto ........................ 322: 9 4.
Årets ekonomi har såsom af ofvanstående redogörelse frarng&amp; gifvii ett öfverskott af kronor 322: 9.1, som användts till afskrifning på organisationskostnaders konto.
För hemst udiernas och sjukkassans affärer lemnas särskilda redo- giirelser.
Månadsbladet Dagny har medfört en förlust.
af kronor 110: 6 9, detta oaktadt månadsbladets konto blifvit tillgodoräknadt eti belopp af kronor 987: 5 0, utgörande för detsamma afsedda gåfvomedel.
Då nu emellertid anstalter träffats för ett betydligt nedsättande af tidskriftens omkostnader, kan förbundet måhända fortfarande mäkta uppehålla sin tidskrift, dock under förutsättning, att gåfvor till tidskriftens understöd icke helt och hållet uteblifva.
Liksom föregående år hafva fröknarna Adelborg och Ulrich jeinte sin öfriga verksamhet i byrån med nit och skicklighet skött befattnin- gen såsom bokförare.
Stockholm den 15 februari 1858.
Ciid Nysf~O ’ rn.
Bestyrkande rigtig heten af ofvanstående redogörelse hemställa vi om ansvarsfrihet för 1887 års förvaltning.
U p p g i f t p ä h e m s t u d i e i - n a s r ä k e n s k a p e r f ö r 1887.
1 7 1 X- o?
i I steg: Elevernas inskrifnings- och studie-afgifter ............................. 237: 9 O.
Gåfva till hemstudiefonden.
19: 7 5.
Summa kronor 257: 6 O. 2 utg2j ’ t e I *: Fredrika-Breiner-Förbundets byrå (inskrifnings- och 20 proc .. af studie-afgifterna).
33: - Lärarearfvoden, utbetalda och disponibla ........................... 174.: 7 6.
Porton .......................................................................... 17: 90.
Kontant i kassan.
NAgot om d e qvinliga Iakarnes stallning och verksamhet.
N. Amerikas Förenta Stater.
, g y o i i i viil bekant är, var det i Förenta staterna, som fragaii om qvinnornas tiittighet att utbilda sig till kikare och i denna egen- skap tjena sina lidande nicdmciiniskor först bragtes 2 bane och segrande utkämpades.
Förkämpen, som brutit vägen för den .qvinliga läkareii iiloni hcla den civiliserade vcrldcn, v * Mrs Eli- zabcth Black \ vcll.
NSgra drag af .Iiciiiies utvcckliiigskanip ocli senare verksamhet n15 derför har nieddelas.
Elizabeth Rlack \ vell föddes 1821 i Bristol och är saledes till ' börden engelska.
Vid tio års ålder följde hon sin familj, som .emigrerade till Nem-York.
Senare flyttade cmigtantcrna till Ciiiciiinati, der fadern dog, efterlemnande enka ocli nio barn utan alla tillgångar.
DS Öppnade Elizabeth en flickskola och verkade der under några $r med god fmiiigSiig.
Ilar iiitdfade en obetydlig liändclse, soni gaf första uppslaget till Iieiiiies framtida striifvaiiden.
Hos graiiiiarnc, ett tarfligt arbetsfolk, hade ett barn, som tillika var Elisnbcths clev, insjuknat.
I-lon vakade en natt hos den sjuka, g: if Iieniic iiagra ciikla Iikcnic- del och en dryck tillredd af några vildblommor, hvilkas styr- kande cgciiskap var Iiennc vi1 bekant.
Rörd och tacksam, sadc barnets niodcr, i det hon räcktc Iiciiiie handen:
Lnkarc!
Harnied var taiikcn väckt, och ett nytt ljus daga- .des inom den arbetsanima unga qvinnaiis sjal.
Ilet första steg Iion tog för att vinna sitt niS1, var att hon leiiinade skolan och tog plats som lärarinna Iios en läkare, d: r Dixon, der shon er- höll tillgång till medicinska böcker smit afvcn fick nigon ledning för sina studier.
Xasta Sr flyttade hon till Charlestown, uppeliöll sig der medelst musiklektioner, men fortsatte sina studier under anvisning af d: r Dixon, till dcss hon senare i Philadelphia crliöll personlig lcdniiig af doktorerna Allen ocli Warriiigton.
Men nu var tiden itinc för dc regelbundna studierna, och Elisabctli iiisändc skriftlig ansökan om tillträde till c11 iiiedi- ciiisk fakiiltct.
Svaret kom.
Dct var en vigran, .grundad.
dels p i den uiidcrordnadc stallning, som blifvit qviiinan anvi- Ilogny.
sad såväl nied afseende på hennes natur som på samhällets basta, dcls ock p5 den oerhörda förmatenhet, som hos sökan- den väckt önskan ocli hopp att tränga sig in p5 en bana, som var mannen ensaiiit för be hål le ii.^ Efter denna harang följde den karaktäristiska förklaringen: * Det skidle vara bide opassa~ide och ol~ioraliskt att liIirita nr qwi~~rin taga kat~xedorn o111 dm?
I I C I I S ~ - liga orgm~is~~~ens riahw och lagar.
Man skulle ha trott, att den unga qvinnan kant sig af- skräckt och öfvcrgifvit sin djerfva plan.
Mcn nej!
Det fanns ännu i Förenta Staterna aderton medicinska fakultetes, utom den som afvisat hennc, ocli samma afton utsände Elisabeth aderton bnsökningar, för att s3lunda gifva dem alla tillfalle att uttala sig for eller emot qvinnans tillträde till lakarestudiet.
* Jag afskjuter mina pilar i alla riktningar., skref hon till de sina, .utan att veta hvilka kunna nå malet:.
Detta lyckades blott för en enda.
den som riktats till lakareskolan i Geneva i staten Xew-York.
Det var dock först nar den djerfva ansökan franiladcs af lararekollegiet för de afgjordes, i det dcsse unga medicine studerande, som fr !gan enhälligt röstade för bifall till ansökan; jemtc underrättelsen häroni sändes till Elisabeth en skrifvelse af de studerande, hvari dcsse förpligtade sig att på allt sätt underlätta hcnncs arbetc samt undvika allt, soiti kunde göra det obehagligt eller komma hcnrie att $ngra det adla beslut hon tagit.
Elisabeth gjorde sitt inträde i fakulteten och bibehöll fr5n första stund en reserverad hallning, riktad uteslutande p i arbetet.
Hon sökte på förhand härda sig mot allt, som kunnat rubba hennes lugn, hon betvang sina nerver, bekampade sin benagen- hct att rodna, och lyckades, tack vare det lefvande intresse, som snart kom henne att glömma allt för vetenskapen ocli lefva blott for sina stiidier.
En dag sattes hon på ett 115rdt prof.
Det var under hcniies första studietid.
Hon hade intagit sin plats.
Aninet för dagen var af en synnerligt önitalig natur; men helt ocli hallet upptagcii af det vctcnskapliga intresset, lyssnade Elisabeth ifrigt till föreläsaren ocli gjorde anteckningar som vanligt.
Plötsligt märker hon, hur en biljett tillkastats henne och blifvit liggande p i hennes axel.
Instinktivt förstod hon, att biljetten innehöll någon näsvishet eller opassande han- tydan.
Hon lyfte ej blicken f r h anteckningsboken, men kände fyrahundra par ögon fastade pH sig.
Minsta skymt af svaghet,
237 och hon hade förlorat den goda ställning, hon lyckats intaga, ocli dcrnicd sin framtid.
sitt mil!
Hon sitter orörlig med böjdt Iiufvud och fortsätter att anteckna.
I-Iällningeii ar oförändrad, ~ ~ u l s e i går i cj märkbart hastigare, cndast det bleka anletct ar cn grad hvitare an vanligt.
Hon ar tydligen herre öfvcr sig sjclf.
Ej förr än professorn afslutat sin oiiisi5ndliga redogö- relse ocli sagt sitt sista ord, reser sig Elisabeth, höjer långsamt, p i det alla må se det, sin hand, stryker frin axeln biljetten och Iitcr den halka till golfvet iitaii att egna dcn en blick.
Vid dcnna enkla rörelse, som innebar på en gång korrck- tivet af en ovärdig handling och cn viidjan till rättskänslan, reste sig studenterna och Iiclsadc med applAder Iicnncs seger.
Elisa- beth s i g icke upp, Iiopsanilade sina böcker, soni hadc hon varit franiniandc för licla saken, ocli gick nied fasta steg mot dörren, nicdan Iicniies vedcrsakarr 1181iades med Iivisslingar.
Afven utanför stiidiesalen niöttc Iicniie sv3righcter.
Det ansprikslösa inackorderingshem, der hon bodde, var nier an en girig nära att säga upp henne, eiiiedaii man fruktade det niyck- na prkct 0111 den qrinlign studenten; nian skämtade öfver Iicnne, man misstydde hennes afsigter o. s. v. Då nian mötte den blifvariclc doktorinnan på gatorna, höjde nian på axlarnc eller skakadc på Iiufvudet, gatpojkarne kastade glåpord efter Iieiine, skolflickorna flinade.
Men ödmjuk och undcrgifven, lugn och vzrdig, gick Elisabeth lugnt sin väg franiit, tills hou ditt in5let.
I Januari 1849 disputcr; ide hon för graden öfver en märk- lig tlies.
Saleii var full, studenter ocli stndsboar hadc ström- rncrt tillsnniinans.
svartklädd, iitcin prydnader, allvarlig och lugn besteg hon cstradcn, der professorerna sutto, och mottog undcr Sliörarncs applådcr dct svSrvunna ocli cftcrlängtade Iakare- diplomet.
Hon besvarade prcsidcntens helsning med några enkla ord.
&gt;lag tackar eder för det godkiinnande af mina studier soni gifvits niig af dc11 institution, hvars chef iii ar.
Hela niitt lif vill jag: invända till att hedra det diplom, ni förltiiiat mig, och med Guds hjelp skall jag lyckas .. - - - - - - - - - - - - - - - Efter erhållrn grad begaf sig Elis: ibeth till Paris, der hon förctridcsvis stiidcradc obstetrik.
öfvcr1lytt: ide sedan till London och fick der tillstiiid att sisom läkare nvalk St. Uartliolome \ v ' s liospital.~ 1 Ett; r dcrcfter fitcrvände Iion till New-York och ' (i8 rurd i ronden.
aiS praktiserade der med framgång till 1869.
D i bosatte hon sig för längre tid i London, tog der en verksam del i lösningen af många sociala frågor ocli grundade 1871 The rtarioi~al healllr Society, Iivilkct samfund kraftigt vcrkat för sanitära reformer.
Miss Blackwell ar nu mera bosatt i Hastings och immatri.
kulerad såsom medlem af den brittiska läkarek8ren.
Hon bi- drog kraftigt till öppnandet af Iakareiis bana för qvinnor i England.
bland annat genom en serie föredrag i samband med denna fr3ga.
Hon är äfven framstaende såsom författare i praktiskt-vetcii- skapliga ämnen.
Så liar hon utgifvit skrifter rörande flickors fysiska uppfostran, rörande hemmets helsovard.
samt rad till förcldrar röraitdc deras barns sedliga z@pfostsan, en skrift hvilkeii lär vara öfversatt nästan alla europeiska språk (afvcn p5 svenska) och gifvit den första qvinliga läkaren en framstäende plats bland de forfattare; livilka söka på nioralens område tillämpa vetcnskapcns sanningar l.
I Amerika har nian under de scnaste 20 ?I 30 aren endast haft att fullfölja den genom Miss Rlack \ vell lyckligt öppnade vägen.