Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till sjöfarten, som hufvudsakligen idkas på Götheborg, för ditfraktande af ortens export-produkter, jern och trävaror, samt hitförande af köpmansgods, hafva 15 fartyg om 400 lästers drägtighet varit begagnade och 36 personer dervid sysselsatta.
Förtjensten af denna fraktfart är beräknad till 2,500 R:dr årligen.
Stadens jordbruk begagnas till produktion både af säd och förnämligast af foderväxter.
Jorden är vid stadens anläggning donerad, men ännu icke till hemmantal bestämd. 38
Inom staden finnes en klädesfabrik samt tvänne tobaks- och snusfabriken
Yid den förra bar under de fem förflutna åren tillverkningen per medium uppgått i värde till 19,619 R:dr Banko årligen, och hafva dervid varit sysselsatte 17 fullvuxne personer och åtta barn.
Yid de båda sednare fabrikerna liar tillverkningen, likaledes i medeltal, uppgått till 41,950 R:dr årligen, och dervid för arbetet varit använde 17 fullvuxna personer och 18 barn.
Carlstads sparbank har haft ett välgörande inflytande så väl inom staden som orten.
Dess insättningsfond utgjorde enligt sista bokslutet 381,210 R:dr to sk. och bjelpfonden uppgick till 24,978 R:dr 7 r:st.
Stiftets gymnasium och en elementar-skola finnas här i Carlstad.
Stadens enskilda undervisnings-anstalter utgöras af en vexelundervisningsskola, hvarest under sistförflutne vårtermin 134 gossar och 141 flickor kostnadsfritt erhållit undervisning i christendom, historia, geografi, räkning och skrifning, samt en flickskola, der 45 flickor sistlidne termin undervisades i åtskilliga handaslöjder, såsom söm, strumpstickning, spillning och väfnad.
Af fattigvården lemnäs i staden husrum och försörjning åt 24 fattiga och bräckliga personer, hvarförutan 21 åldre personer äro till försörjning å landet utackorderade. 57 värnlösa barn underhållas äfven och uppfostras på fattigvårdens bekostnad och äro för ändamålet inackorderade hos fosterföräldrar på landet.
Christinehamn, grundlagd år 1642 och af framfarne Konungar tid efter annan donerad med 8j hemman, jemte lösningsrätt till ett helt hemman Sanna, i händelse detta skulle försäljas till någon annan än den, som förut innehar fastighet i staden, äger en folkmängd af 1,092 mantalsskrifne personer och 748 mantalsfrie, eller tillsammans 1,840 personer, så att folkmängden sedan 1842 ökats med 162 personer.
Handeln bedrifves förnämligast med tackjern, och spannmål.
Af tackjernet från Philipstads och Carlskoga bergslager samt till någon del från Nerike, har den sednare tiden blifvit, mest till bruken i vestra delen af länet och Dahlsland, årligen afsatt ett belopp af omkring 40 ä 45,000 Sh&f. Spånlinden, som uppköpes från Westergöthland, Nerike och Östergöthland, samt äfven inom orten, försäljes till bergslagerne och Dahlarne.
Tillförseln af spannmål och victualievaror har på torgdagarne, synnerligast under höstoch vintertiden, betydligen ökats hvarje år, så att dessa lorgdagar ofta äro nästan lika mycket besökte, som de mindre marknaderne.
Stadens läge på 4| mils afstånd från Carlstad och 6 i mil från Philipstad gör att handeln nied specerier och kramvaror mindre kommer att lida intrång af i den kring - 39 liggande orten etablerade landthandlande, än fallet mäste blifva uti Carlstad.
Al det stång- och manufakturjern, som årligen lill omkring 41,000 Sk&. utskeppas till Götheborg från stadens våg och Hulls lastageplats, lydande under Christinehamns våg, har staden ingen annan direkt inkomst än vågafgiflen, som inflyter i stads-kassan lill bestridande af allmänna byggnaders underhåll samt
Magistratens jemte öfriga embets- och tjenstemäns aflöning; men af jernets, synnerligast tackjernets, emottagande och befraktande hafva de i staden bosatte faktorer och fartygsägare att påräkna en icke obetydlig förtjenst.
Handtverkerierna hafva ock väl icke hunnit till någon särdeles höjd inom staden, men ändock beredt åtskilliga af dess idkare god bergning.
En tvål- och ljusfabrik, som afsätter ett icke obetydligt parti af sin tillverkning, har den sednare tiden blifvit inrättad.
Sjöfarten, sorn hufvudsakligen bedrifves för befraktning af ankommande stång- och tackjernseflekter, idkas för närvarande med 15 fartyg om 8,528 SIcftLs dräglighet, och hafva dessutom de sednare åren tvänne ångfartyg gjort reguliera turer mellan staden och Götheborg.
Stadens odlade jord, utgörande 642 tunnland, fördelade på 298i tomter-, är af bördig beskaffenhet och lemnar betydlig afkastning i spannmål och foderväxter.
På enskild persons bekostnad bar bristen på godt drickbart valten inom staden blifvit afhulpen, genom ledandet af en källa från en på omkring i mil från staden belägen höjd till torget.
Den allmänna undervisningen bestrides dels uti en skola, med tvänne lärare, den ena allönad af staten och den andra på stadens bekostnad, hvilken skola, der lärjungarnes antal efter införandet af en ny läsemethod betydligen ökats, ungdomen erhåller undervisning i allt hvad som erfordras för att sedermera vinna inträde på Carlstads gymnasium; ■— dels uti den så kallade Nilssonska folkskolan, hvarest efter Lancasterska melhoden meddelas undervisning åt omkring 120 barn.
Lärares aflöning och öfriga kostnader för denna sednare skola utgå med 400 R:dr Banko årligen af framlidne Vågmästaren Nilssons donationsfond.
Af besparingarne å denna fond användas dessutom årligen 600 R:dr till utackorderande af fattiga barn, 100
R:dr till en arbetsinrättning samt enahanda belopp till anslag för fattige sjuke, hvilka sistnämnde derjemte i donationsfondens bus åtnjuta kostnadsfri läkarevård och skötsel.
Fattiga qvinnor erhålla genom samma inrättning ständig arbetsförtjenst med passande handaslöjder.
Eu hufvudsakligen genom enskilda bidrag grundad flickskola, der elevernas antal uppgått till 32, har redan 40 under den korta tid, som förflutit sedan dess bildande, visat välgörande resultater af sin verksamhet.
Genom ett år 1847 upprättadt reglemente har fattigvården blifvit så ändamålsenligt ordnad, att det förut vanliga tiggeriet i husen af stadens fattiga alldeles upphört; att dessa, som förut i allmänhet fört ett lättjefullt lif, numera kunna, så vida de icke sakna arbetsförmåga, i hvilken händelse de å stadens fattighus intagas, hållas till en nyttig verksamhet; att bördorna af fattigvården blifvit jemnare fördelade; samt att alla de förmögnare samhällsmedlemmarne nu hafva, för de fattighjon en hvar erhållit på sin lott, omedelbart bestyr med fattigvården, hvilken följaktligen skötes med mera uppmärksamhet och omtanka än händelsen kunnat vara tillförene, då hela detta bestyr ålegat en eller några få personer, som, älven med bästa vilja, icke kunnat nöjaktigt utöfva en så besvärlig och tidsödande befattning.
Också har hos både de understödgifvande och tagande försports en ömsesidig belåtenhet med denna anstallt.
I stadens de sednare åren inrättade sparbank, hvilken mest hegagnas af allmoge, tjenstefolk och barn, utgör insättningsfonden omkring 34,000 R:dr, samt reserv-fonden, tillvägabragl genom sammanskott af stadens och ortens invånare, 951 R:dr, allt Banko.
Philipstads folkmängd uppgick år 1847 till 1,084 personer, så att densamma sedan sist afgifne berättelse minskats med 25 personer.
Förhållandet med handeln och handtverkerierna är ungefärligen detsamma, som under det föregående qvinqvennium.
Antalet af handlande utgjorde förenämnde år 20, och af handtverkare 33.
Undervisningsanstalterne i staden utgöras af en högre apologist-skola, fördelad i tvenne klasser, samt en folkskola efter Lancasterska methoden.
I sparbanken utgjorde insättningsfonden, år 1847, 59,510 R:dr 18 sk-, och reserv-fonden 2,569 R:dr 15 sk. allt Banko.
Uti Arvika köping har folkmängden i medeltal under de sista fem åren till och med 1847 utgjort 599 personer.
Under den 29 Augusti 1843 har Eders Kongl. Maj:t i nåder fastställt ett reglemente för köpingen, enligt hvilket municipal-styrelse derstädes är organiserad.
Den lifliga trävarurörelsen under berörde år har icke varit utan inflytande på köpingens handel, som denna tid vunnit någon tillväxt.
En folkskola inrättades i köpingen 1847; och åtskilliga åtgärder till ordnande af köpingens ekonomiska angelägenheter äro äfven vidtagne.
Sedan 41 Sedan jag sålunda i underdånighet redogjort för tillståndet inom länet under de ifrågavarande fem åren från oell med 1843 till och med 1847, vågar jag slutligen anföra några ord angående skördarnes beskaffenhet och andra förhållanden, som på provinsens näringar och dess invånares ekonomiska ställning under nämnde tidrymd haft allmännare inflytande.
Det första af dessa fern åren var skörden i länet medelmåttig och det andra god.
De tre sednare årens grödor voro åter vida mindre gifvande.
1846 års svaga skörd jemte den då gångbara potales-sjukdornens härjning verkade så menligt på de mindre bemedlades af allmogen och arbetsklassens inom åtskilliga socknar af Fryksdals, C4i 11 bergs och Nordmarks härader bergningsförmåga, under det påföljande årets vår och sommar, att jag fann mig föranlåten hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet göra framställning om bidrag af allmänna medel till de nödställdes undsättning, genom att åt dem i hemorterne bereda arbetsförtjenst; och behagade Eders Kongl. Majit under den 27 April och 22 Juni 1847 nådigst anvisa 5,000 R:dr vid hvardera tillfället eller tillsammans 10,000 R:dr Banko för att i berörde ändamål, genom läns-styrelsen efter noggrann pröfning af behofven, utdelas såsom lån utan ränta, emot skyldighet af medlens återbetalning, till ena hälften vid uppbördsstämma!! för erläggandet af nyssnämnde års krono-utskylder och till den andra vid uppbördsstämma!! för 1848 års enahanda utskylder, samt emot säkerhet derför af .större eller mindre menigheters gemensamma ansvarsförbindelser.
Under de sålunda föreskrifna vilkor utlemnades af de§sa medel i J uni och Juli månader 1847 till tio socknar inom berörde härader särskilda lånebelopp, uppgående sammanräknade till en summa af 8,266 R:dr 32 sk.
Banko, med hvilket understöd de tillfälliga, mest tryckande behofven äfven afhjelples.
Af de tvänne vigtiga näringarne, jernhaudteringen och trävarurörelsen, som näst jordbruket förnämligast sysselsätta provinsens befolkning, har den förra varit under åren 1843 och 1844 särdeles nedtryckt, genom det att jernet af vanlig tillverkning icke kunnat afyttras med fördel, utan allenast till så låga priser, att tillverkningskostnaden knappt var betäckt; men delta, lör jern verkens ägare visserligen bekymmersamma, förhållande verkade dock mindre kännbart, än hvad man skä 1 igen befarade, på det allmänna välståndet och arbetsklassens utkomst, emedan den sednare näringen, trävarurörelsen, åter under tiden förkofrades och lemnade skogs- och sågverksägare samt arbetare i de stigande priserna för alla slags skogseffekter och de ökade förtjensterna vid dessa effekters utdrifning och flottning goda inkomster.
Län för åren 1843—1847. 6 42
En förbättrad konjunktur inträdde med år 1845 i jernhandteringen och väckte åter den deri hämmade verksamheten.
För handteringens idkare fortfor den ock att vara lemligeu lönande linder nyssnämnda och de tvänne följande åren, hvilket, i förening med den fortgående lifliga trävarurörelsen, då för skogseffekter betaltes villa mer än hvad någonsin tillförene under gynnsam konjunctur för denna rörelse varit händelsen, tillförde provinsen betydliga penninge-tiIlgångar.
Landtmannen hade äfven sin fördel häraf i det att spannmål, boskap och andra ladugårdsprodukter kunde lätt afsättas till höga priser, hvilka, stegrade till följd af de tre sista årens mindre goda skördar, icke nedtrycktes af någon penningebrist; och landtegendomarne höjdes derigenom mycket i värde.
Fördelarne, som under de omförmälda fem åren tillflutit provinsens frenne hufvudnäringar, hafva således uppvägt och godtgjort de motgångar, hvilka träffat jordbrukaren och jerntillverkaren under några af dessa åren; och det kan derföre, såsom otvifvelaktigt, antagas, att under denna tidrymd en icke ringa näringsvinst i det hela kommit länet och dess invånare till godo.
— Carlstad å Lands Kansliet den 31 Maj 1849. H. F. OLDEY1G.
C, O. de Frese. F. W ungenberg. -■ TAHE L L för Landet inom Wermlands
Krono-Skatte-Säterier Frälse-Siiterier Rå- och Rörs-Hem ma 11 Frälse-IIemman Dito Hyttor Frälse-Skatte-Hemman Krono-Hemman Krono-Skatte-Hemman
Dito särskildt Bergsmans-Hemman eller Hyttor Militie Boställen Dito indragna till Kronan Civila Boställen Ecklesiastika Boställen al'
Skatte ocli Krono-Hemman
Dito af Hyttor eller Bergsmans Hemman Rekognitions-Skogs-Hemman.
. . . da bebyggda Torp, Utjordar, Urfjellar, m. fl.
Lägenheter utan mantal, som ej under något hemmans ränta äro inbegrip ne:
Frälse Dito Skatte Dito Krono Dito obebyggda Oskattlagda bebyggda dito, deraf Ryttare- och Soldat-torp 1,062 st.
Backstugor Bebyggde lägenheter, afsöndrade från Hemman under Ö
Skattlag - äganderätt O ständig grofbladiga fmbladiga .
Dito på viss tid eller lifstid . . . Skattlagda Fisken och Fiskelägenheter af särskilda slag, som ej under något hemmans ränta äro inbegripne:
Skatte Tull-Mjölqvarnar med 399 par stenar Tull-Sägqvarnar Dito Husbehofs-Mjölqvarnar, deraf 704 st. med särskild i jordeboken uppförd ränta Husbehofs-Sågqvarnar Stampar Kopparhammare Stångjernsverk Ämneshammare Masugnar Jernmanufaktur-Verk af särskild slag Glasbruk Pappersbruk Tegelbruk Garfverier Färgerier Takskifferbrott Tobaksspinneri Repslageri Gästgifverier Krogar Diverse Personer, som ej tillhöra viss näring
Su nima Hemmantal.
•a C: 3 0 O! 1 1 94|| 1444 1 35; 34 65-144 1,193^44434 34 36XV 4 124 LLd 1 1 1 -sos 49T'U 161 5 7 6 71 nr 'TUTT 7144 9414 1 )4i 16 2 701] lss 1 66444 3| 1,209^**, 34 3944 s 134 1 *80(1 3231 1,7683 1,807-,yTV8 o q O Cf> o 13 13 158 40 135 3,112 784 9 68 181 132 13 1,208 174 34 10 I 35 108 3 1 11 1 1 101 6 Utsäde af 664 54 974 3 T 164 261 18, 54 20 6,567 492J 7 1,468 100 1,617 9 507 12 6,9514 220 199 H 70 3044 18 6 50 74 2 328 14 6 1 220 19 276 5 96 31 2,340 30 554 11,885 16 96 H 15, 3,1754 >■ 46 5,463 578 8/782 15 3,183 77 46,894 2,040 1,391 6 705 2,110 55 15 61 562 158 22 1,710 5 52 73,930 2 325 314 318 52 1 2,253 51 108 92 64 1464 1 204 14 698 174 284 14 14 1( 1,343 185 3,018 1( 1,629 43 17,538 1,80( 415 4 137 464 23 2< 32 326 138 19 1,693 42 30 45 3,150411,036?
28,964 Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget. 2 4034 227 558 6 1044 2 ,5414 96 37 42 6,751 559 10,698 72 3,157 764 41,226 1,760 1,196 11 464 154 2,171 125 31 328 51 12 1,739 5 25 2,993170,4994 4 788 67 1,039 25 3204 15 8,2894 150 2734 58 900 2.' 51 66* g ST s 138 19,609 1,693 28,648 60 9,211 251 150,463 8,160 4,2484 24 1,5344 7,832 220 60 206 2,250 623 77 5,540 13 125 8 1,250 91 955 179 3 7,385 153 30 410 2 435 20* 6424 24 89 5 7,605 594 32-4 363 64 10 52 60 7,615 1,018 19,562 82 10,372 248 106,108 12,600 2,455 28 803 2,861 161 141 148 2,344 256 114 10,098 252 170 260 Underhållna Kreatur. 3 660 84 1,242 4 481 10 8,692 340 153 48 276 10 0 3 154 29 149 pr* as 4 751 40 902 4 109 8 1,687 60 139 2 61 271 18 6 6 50 14 116 16 2,642 364 5,396 16 2,068 53 33,042 1,360 641 8 243 984 39 20 34 322 71 1,809 6 40 12,004s| 240,986110,46714,325i| 177,755| 12,346 4,248j 49,174 18,2991 67,655] 19,90016,078 4 897 120 1,797 6 654 19 12,980 160 246 3 80 396 25 15 10 158 36 685 20 2,920 584 5,889 20 9,894 43 48,235 1,350 829 3 265 1,200 19 35 27 440 70 2,715 12 85 4 943 i 03 1,501 3 481 16 15,408 275 198 1 62 355 11 10 116 6 388 2 10 32 120 5,783 65 12 1 20 5 30 10 s t S is i d i* a K.
Uppskattadt Bevillning efter 1841 och 1845 arens Förordningar.
Rotcfrihets- Afgift af orotcrad, men ordi- Klereci-Statens underhåll. värde.
Lagmans- ocli Hä- ra dshöf- dinge- Ränta.
Tionde och Räntor af Rruk Arrende - Kostnad Rustning för och Kyrko! ning Fattigförsörj- Skjuts.
Diverse afgif- ter, onera och Summa Efter lista Art 2, 7 §.§. 8, 36 §.§. 6, 7 §.§. brännings- Afgift.
Hemmantals- Ränta.
Salpeter- Afgift. och Rergverk samt andra Verk och Inrättnin- gar.
Summa. narie Rote- ring under- kastad jord.
Pastor jrs. Kapellaners. tetje- s. Summa. besvär. oiais-Diurag.
10,000 1,216,213 74,615 2,174/263 2 000 10 1,579 175 3,584 12 46 34 16 20 2,748 166 4,916 6 30 9,895 510 12,328 6 4,867 79 55,138 12 18 21 42 38 23 13 17 3 781 94 1,699 12 44 12 40 55 781 94 6,274 4 44 12 13 930 6 20 16 1 46 0 21 OO 25 56 2,450 264 25 212 38 00 5 6 6 5,562 167 3,816 20 36 10 5 11 6 7 14 468 77 200 1,598 S‘> 3,172 24 1,015 18,913 11 47 29 ✓ 134 0 8 _ 29 ?1 240 413 04 10 _ 217 oo 1,750 18 6 C, 10 24 9 1 10 4 538 47 4 3,895 11 139 6 9 38 5 1 13,002 24 4,944 40 1,974 16 666 17 7,585 *>*> 6,530 24 3,598 04 7,187 44 3,682 °6 60,190 17 8 48 24 10 82 20 15 18 _ 9 150 643,455 17,341 10,418,151 2,124 27 19,557 46 24 227 36 11 1,533 4r> 8 1,183 13 12,942 19 27 7 a 542 126 64,544 32 2 6 1,571 40 19,202 45 14 7 6 2 9 395 30 12,344 2 17 9 757 15 9,753 44 44 3,267 211 105,849 27 33 16 2,353 65 48/241 6 1,103 44 599 0,8 279 1 1,982 2,208 1° 913 16 3,466 36 2,326 07 21,385 18 0 - - 44 29 4 1 37 22,410 47 0 9 1 1 9 7 6 10 23 11 3 11 4 5 7 — — - — 4 44 9 — ~ - - - 6 g 353 46 5 — — — 30 40 - 35 26,759 2 - 13 14,435 14 35 — 4 5,668 39 32 - 53 46,863 7 19 - 56 43,327 36 39 - 38 20,480 24 - 100 52,694 12 12 49 22,130 33 32 - 654 395,080 .30 9 10 583,829 270,741 1,750 93,500 1,456 256 12 14 42 8 19 38 5 1,600 4 47 \ 8 308 409 13 14 3,385 669 15 30 42 8 1 4 112 2,122 23 856 36 42 29 541 356 13 178 16 7 40 760 148 12 10 1,414 3,019 43 1,245 16 37 9 42 10 3,700 2,500 800 7,000 5,500 3,450 8,181 24 24 926 576 2 29,857 1 11 40 8 8 3 4 392 5 127 14 8 24 22 660 213 19 11 483 155 2 86 724 ?
1,090 24 490 24 1,125 24 8,356 270 3,514 40 38 11 11! 4 4 10 3 1 66 24 24 4 5 2 143 398 34 7 33 g 166 5 741 4 5 84 28 182 30 163 29 258 35 35 0 681 369 31 10 5 8 6 5 4 350,333 431 26 1,473 22 8 15 20 3 459 45 2,383 18 2,248 18 10 217 14 363 41 292 3,121 26 110 1,971 672 19 10 45 2,654 16 1,227 24 1,738 487 14 11,722 9 5 6 3 - ~ J 12,845 23,080 22 5 98 47 10 30 6 157 51 5 43 10 8 7 383 19 3 32 36 26 505 35 5 5 2 14 20 8 6 224 45 1 36 46 8 6 29 10 14 107 22 6 3 2 2 10 10 567 0! 6 26,277 97.187 33 278 50 4 12 71 212 61 13 18 82 43 1 9 4 82 23 14 28 18 5 7 3 109 572 141 13 1,262 527 14 42 40 24 8 12 2 1 2 3 811 100 209 23 35 36 7 8 63 978 315 4 1 12 6 4 36 25 17 227 31 16 8 6 84 2,029 446 213 807 266 16 450 65 4 1 21 20 3 308 54 24 237 4,785 863 41 16 <1 r, 12 21 0 22 46 36 1 24 8 150 25 625 550 300 400 9 30,023 36 7 '>1 11 30 8 103 75 30 12 12 ? ?, 7,218 4,520 24 44 12 227 2,955 1,022 12 9 i 1,232 445 24 10 36 0 2 805 266 24 24 80 40 12 132 12 742 228 0 16 J ... —— — ...... 60,576 115 2 9 326 4 10 450 6 10 4 32 120 4 124 36 31 25 51 34 17 102 150 170 86 18 1,114 37 10. 59,095 388,640 254,774 132 4 7 132 1,153 665 518 4 12 44 15 7 53 2,531 2,285 1,008 42 16 5 14 36 30 20 44 42 13 53 3,098 2,367 1,071 42 16 9 2 137,313 4 14 20 78 78 263 4,302 3,086 1,597 42 35 55 13 148,691 284 72 2,383 402 77 13 38 58 71 7 18 8 28 1 44 31 11 36 14 38 24 230 110 120 18 30 12 922 4?
7 5 38 417 143 81 63 40 20 50 53 7 24 30 _ 555 14 5 7 5 3 4 1 1 10 2 4 122,303 398 3 - 2 22 44 42 13 12 30 36 12 4 8 6 2 4 8 6 4 5 7 6,500 16,329 18 36 9 _ 18 43 9 9,476 211 35 2,079 275 41 13 25 43 7 5 36 22 9 1 ~ _ 6 12 37 to 1 _ 2 24 24 2,667 2 _ _ 7 4 12 36 36 24 20 16 2 3,791,046 86,862 9,100 937 8 4?
_ 8,538 37 6 _ 31 26 24 4 40 6 17 3 2 533 4 34 201 50 12 136,762 39 11 1,230 61 381 5 122 9 1,733 68 168 5 f> 203 en _ 11 24 24 10 36 24 .36 (0 _ 10 4 2 24 10 663,588 299 36 1,779 16 4 201 50 12 20 16 59 35 10 25 8 10 94 8 30 11 36 12 8 4 39,550 10,666 . 93 36 _ 182 4 _ 3 46 13 10 „ 31 9 1 4,946 5,750 13,077 _ 13 9 9 _ 9 9 9 28 24 21 r> 7 24 17 ?4 7 12 1 2 2 7 12 1 2 2 36 24 5 40 24 10 24 . 33 - 24 21 36 24 2 2,475 _ 1 24 _ 5 4-1 7 7 63 7 320 2 _ 3 500 — 2 _ 3 _ — — 5 11 18 480 96 24 18 77 — — — ■ —— — — 288 32 38 5 480 176 14 5 14 s _ 24 120 2,102 _ 176 1,316 8 222 — 4 — — 3,640 12 — — - — — — — 926 16 — — — 23 22 4 — — — — 949 38 4 — — — — — — - — — — — — — — - — — — — — — — 4,590 2 4 21,596,106 28 - 34,796 19 10 2,549| 10 7 49.560 47jl0 5 19 7 25,466 171 7 112,378 19 5] 78,613j43 3 27,416 44] U 14,347 411 4 17,965 i° — “I - 29 25 6 — - 136,762 39 11 275,136] 12 11 353 46 5 873 30 - 63,987 14 - 42,433 20 21,677 19 7,991 1 - 72,101 40 — 64,439 — 29,325 40 - 78,555 32 - 33,664 37 - 730,816 .31 9(
Carlstad å Lands-Kontoret den 30 December 1848.
Öfre 1 Wermlands
F. TF ången ber g t. f. Lands-Kamererare.
TABELL för itiiderna inom W e r m
I ands Ii Si n Underhållna Kreatur.
Medelafkastning, sedan utsädet ar aldraget.
Uppskattadt yärde.
Utsäde af Bevillning efter 1841 och 1845 årens Förordningar.
Bruk, Manufakturer, Qvarnar, Fabriker, in. in. Ständiga Räntor.
Efter 2:dra och 3:dje Artikeln.
Jordcboksoch
Hem mantalsRäntor.
Jord, Hus, Tom Bran vins b ränn in gsafgift.
Efter 2 g. j ter,'Verk och j Borgerlig
J (Efter 31 8-enligt | Personer ej Inrättningar ! näring. ^uer g., 1841 ars Bevill- hörande till mngs-Förordn.
I viss näring.
Tionde och Räntor af Bruk, Verk och In rättningar.
Boskapsoch Aker - Kostnad för Rotering.
Mantals penningar. fattigförsörjning.
Summa Stats-Bidra Diverse Onera.
Kyrkobetjcnings - Pastorers.
Stad Hus, Tomter, Jord etc. . Civilt Boställs-hus utan jord Civile Embets- och Tjenstemäns Embets-jord Ecklesiastika Boställs-hus med jord . .
Dito dito utan dito .
. skau.
Summa. 623,129 112,643 735,773 1,1261* -4,646 t 2,325 906 3,659 631 3,588 21,503 Färgerier En Klädes-Fabrik Tobaks- och Snus-Fabrikei Ett Angfartya 30 - - 623,129 117,209 /40,338 1,1 1,471 Suni ma 1 521 2,325 21,600 Christinehamns Stad 381,400 381,400 114,494 14,000 625 114,494 16 9 14,000 625 2,588 11,437 381,400 1.0U0 8(114,494 14,625 510,519 3,622 Summa 2 229 36! 81271 1,060 12,283] 16,110 2,588 145,422 145,422 119,087 6,345 2,100 119,087 33] 600 45 3 3| 40 2 459 24 — — 79 j 92444] Summa Carlstad å Lands-Kontoret deq 30 Omber 1848.
F. Wångenberg t. f.
Lands-Kamercrare Hus och Tomter Jord 2:ne
Qvarnar med 8 par stena En Såg med ett blad Färgerier Krogar, Källare och Spisqvarter Gästgifveri Philipstad*» Stad.
Hus och Tomter Jord Qvarn med 4 par stenar .
Krogar Gästgifveri Mse öfver Wermlands
KONGL. MAJiTS BjEFALLNINGSHAFVANDES uti W c s t m ft n 1 a n tr s £ a n tili HOM;L.
MAJ.-T i nntlertlnniy hel (t fy i f ne E M B E T S-B E R Ä T T E L S E för åren 1844, 1845, 1846 oell 1847. —^>S>8Ki©ia3»3«>— STOCKHOLM, 1850, V. A. NORSTEDT & SÖNER, Kongl.
Boktryckare. i < t Underdånig Berättelse om tillståndet i statistiskt och ekonomiskt hänseende inom W estmanlands län för åren 1844, 1845, 1846 och 1847. §• i Länets allmänna beskaffenhet, I de nästföregående femårsberättelserne iir om länets beskaffenhet i allmänhet anfordt det hufvudsakligaste, och sorn klimatet under ifrågavarande tidrymd icke undergått några märkliga förändringar, torde jag höra öfvergå till berättelsen om de vattenaftappningar samt odlingar af mossar och kärr, som under omförmälda år foretagne eller fullföljde i sin mån ©tvifvelaktigt komma att bidraga till klimatets framtida förbättring, äfvensom de utgöra betydliga framsteg i landets kultur.
Till fullständigare utdikning af Hägervalls- och Skarfsta mossar samt aftappning af Mosjön inom Skultuna socken, erhöll Rytttmästaren och Riddaren af Kongl. Wasa Orden C. W.
Hammarsköld i slutet af föregående qvinqvennium ett låneunderstöd af statsmedel, motsvarande halfva kostnadssumman eller 10,257 R:dr banko, mot förbindelse att dessa arbeten, som börjades 1844, skulle vara fullbordade inom 6 års lid och återbetalningen af lånet författningsenligt börja efter fem års förlopp ifrån slutet af det år, hvarunder medlen blifvit af Riksgäldskontoret utbetalte. lietta stora företag blef, genom en arbetsstyrka af 120 till 170 försvarslöse el ler eljest nödställde personer, med sådan kraft bedrifvet, att vid 1847 års slut bigrafvarne å Knapphöjds-, Skällbro- och Hägervallsmossarne, hvilka äro sammanhängande och under ett gemensamt namn af Hägervallsmossen å kartan upptagas, blifvit fullbordade.
Äfvenså är den uti arbetsplanen bestämde dammen vid Mosjön anbringad, hufvudalloppet samt nödiga bigrafvar genom Bovalls nedra och öfra ängar upptagna, samt gräfningen af hufvudafloppet genom Skarfsta mosse och Tegatorps ägor i fortsättning till Skarfsta bys bäck, hvilken söder om nyssnämnde by förenar sig med Svartån, i det närmaste fullbordad.
Denna vattenaftappniug har medfört den nytta att Bovalls Vesteräng, af vid pass 50 tunnland, redan är odlad samt Osterängen vid Bovallens under Skultuna lydande egendom under odling till en areal af 40 tunnland.
Så snart Skarfsta mosse, utgörande omkring 50 tunnland binner, efter den skedda vattenaftappningen, vinna nödig fasthet är dess odling äfven tillämnad.