Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stockholm d. 8 Julii 1839.
STOCKHOLM 1 8 a g, tryekt hos Jo k, An. Wallbcs, fäöttstiiutiöris-lJtskotieis MéMrtnl
Mia i N:ö i\ii Änkom tili Éxped.
Utsk. d. 29 julii 1829.
Memorial till Borgare-StuHdet, 0,ri~ gående dess citerréiniss på en ariiiiärknirigs - punkt i Betänkandet öiti StätsRådsProtocotleriS granskning. rån Borgäré-Ståridet har,- medelst Protöfcölls-Utdräg under deli ö dcimes, Coristitutioris-Utskottets Mémdtial; N:o 36, öm Stats-Råds-Protocöllens fullbordade granskning, blifvit i 4-de punkten återrernilteradt, på deri grundy ått Utskottets anmärkning, vid behandlingen af målet,- rörande den af Gerieral-Majöreri riri rii.
Friherre vöri SckuU %enheiiti söktä och vuriria befrielse för yrkadaccords-ersättriirig, éttdastöriifätiär öförrii® ligheten och tvätydighetéri af Stais-Secrétérarens på en gäng af- och tillstyrkande jnening; fcamt haris försurririielsé att efterse öcli rätta Rrotocolls-redael ioncn, öcli att Utskottet icke besvarat Stats-Utskottéts begärda och af Riksötårideri bifallna Remiss angående Frih. voH Sik till Riks. St.
Prot.» 1828, 1829. 3:dje Samt Jgtdc Haft; I 5 Canstitutions-Vtskottets Memorial ]\J:o fa, Schulzenheims skyldighet att utgifva den belöpande ersättningen.
Till följd häraf får Constitutions-U tskottet vördsamligen anföra, att det, vid innevarande års början, eraottagit samtlige Riks-Ståndens Remisser på Stats-Utskottets anledning till anmärkning mot Stats-Secreteraren för Krigsärenden, såsom Contrasignant af Kongl. Brefvet den 6 April 1824» hvarigenom ofvannämnde befrielse medgafs, äfvensom att, enär Stats-Secreteraren densamma i viss måtto både afstyrkt och tillstyrkt, Constitutions-Utskottet ej trott sig böra, idenna sak, lägga honom annat eller mera till last, än en i det formela felaktig behandling, men att deremot Utskottet icke erhållit någon Remiss på frågan om Friherre von Schulzenheims skyldighet att ersättningen utbetala, —• en fråga, som, afskild från den egentliga rådgifvande åtgärden, hvilken här, efter granskning af Stats-RådsProtocollet, lemnats oanmärkt, icke eller tillhör Constitutions-Utskottets befattning; kunnandes fördenskull Utskottet ej meddela i ämnet något förändradt yttrande, elier utsträcka anmärkningen längre än till dess nuvarande föremål.
Stockholm den 22 Julii 1829. Consthutioiis-Utskottets Memorial I\!:o 43, S N:o 43, Ankom till Exp«d.
UUk. d. 2g Julii 1829, Memorial till Bönde-Ståndet, i anledning af dess återremiss på Betänkandet om Stats-Råds-Protocollens fulländade granskning.
E nligt från Bonde-Ståndet ankommet Protocolls-Utdrag onder den 17 dennes, liar Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 36, med Betänkande i följd af Stats-Råds-Protocollens fullbordade granskning, blifvit återremitteradt, på grund af en Ståndets Ledamots yrkande om uppgift å Slats-Rådels Ledamöter oell Föredragande, som deltagit i de under irsta och aldra punkterna anmärkta rådgifvande åtgärder, Constitutions-Utskottet anser väl en sådan ytterligare upplysning, hvars äskande ej linnes af någon äldre praxis sanctioneradt, icke vara ovilkorligen nödvändig för det allmänna bedömandet af anmärkningarnas grundlagsenlig® verkan; och enär dessutom i Betänkandet Herr Stats-Rådet Grefve Löwenhjeltn ensamt uppnämnes såsom frånvarande vid rådslagen 0111 gillad Cons thut ions-\Jt skot tets Memorial N:o 43. indragning af Tidningen Oonyersations-BIa
Ministrarne Grefye (gyllenborg och Grefve ftf Wetterstedt, DD. EE. Herrar
Råden Grefvarne Rosenblad, Cederström, Skjöldebrand och förner, Hrr Stats-RAden Friherre Wirsén och Grefve Löwenhjelm, samt Hr Hof-Cancelleren VPVt Schulzenheim, äfvensom att föredragningen i Krigs-Expedj-, tionen då bestriddes af Stats-SecreterafOft Arnell.
Stockholm den 38 Juli; 1829. Mawkl N-Q 44- 5 N;q 44, Ankpm lill Expe4- TJtsk. 4- 6 Augusti 1839.
Memorial, rörande Caspér Wijkmans (inmärhnings-(inledning, i afseende på 1826 års Förordning pm Rusthålls afgifterna till Wadstena Krigsmanshus.
Cmiisti lutions-Utskottet liar emottagi t BondeStåndets Remiss på en af Casper Wijkman från Upsala Län eniot Konungens Rådgifvare samt Föredraganden i Krigs-Expeditionen framställd och uppgifven anledning till anmärkning dervid, alt, ehuru allmän Civil- och Criminal-Lag icke må, utan Konungs och Ständers gemensamma bifall , stiftas, Lagens allmänna stadgande om upp* hud och lagfart likväl blifvit på lagstridigt sätt och i olaglig väg förändradt genom Kongl. Förordningen den g Maji 1826, angående afgifterne till Wadstena Krigsmans* lius, enligt hvilkens G §.
Häradshöfdingarne ej ega meddela uppbud och lagfart å Rusthåll vid de i 5 §. uppräknade fall, så framt icke afhandlingarne derom äro så inrättade, som 1 sistnämnde §. föreskrifves.
6 Cotistitutiotts-Utskottets Memorial. n:o. 44- Vid pröfningen af detta mål har Utskottet inlWitat: att en vid i8a3 års Riksdag i Bonde-Ståndet väckt fråga om uphäfvande, i vissa omständigheter, af Kongl, Kungörelsen den 4 Maji 1778, rörande Rusthålls-afgifterne till Krigsmanshuset , Blifvit från Lag-Utskottet, dit hon först remitterats, återlemnad, såsom åsyftande ändring i en oeconomisk Författning, och sedan af RiksStånden hänvisats till Oeconomie-Utskottels åtgärd; att \ §. i högst omförmälde 1778 års Kungörelse lyder:
"Begripes andra hemman, som antingen icke tillhöra, eller allehanda inventarii-p er sedlar under ett och samma köp eller transport, så hör antingen i sjelfva köpebrefvet} eller serskildt genom tvänne trovärdiga män, noga urskiljas och utsättas, huru stor summa gifvits för Rusthållet, jemte dess åbyggnad och tillhörigheter och säljare af giften, enligt Kongl.
Resolutionen den 8 April 1736, derefter beräknas, men för alla öfriga afgifter är säljaren befriad;” att Kongl. Brefvet den 2 Mars 1819 innehåller:
För att erhålla Fastebref, åligger köparen alt vid domstol uppvisa Rcgements-Skrifvarens qvitto öfver Krigsmanshus-afgifterna, och, på det denne mätte kunna ett sådant meddela, hör original-köpebrefvet för honom företes, att tjena till efterrättelse för afgiftens berak-* Conttitutions-XJiskottets Memorial. iVio 44- 7 Ilande;” att ändtligen i 3 §. af i8a() års Förordning stadgas: ”Bytes Rusthåll mot annan egendom, som ej är af Rusthålls natur, eller öfverlåtes det genom testamente, gåfvobref, lösen till medarfva, eller annorlunda, utan viss utsatt köpe- eller transportskilling, su beraknas af träde s-af giften efter Rusthållets Taxerings-värde det år, då a/handlingen derom upprättades.”
Då af allt detta torde klart följa, dels att frågan, enligt Rikets Ständers åsigt, är af oeconomisk egenskap, dels att föreskrifterna i 5 och 6 §§. icke innefatta nya, utan redan förut bestämda vilkor och controler, och då, genom den åt
Domaren närmare öfverlåtna verkställigheten af de oeconomiska lagbuden, något hinder för honom ej uppstår att utfärda sin Dom eller Fasta, helst Domaren i allt fall kan och bör ålägga köparen att dessförinnan anskaffa de handlingar och uppfylla de prsestanda, som för egande-rättens lagliga förvärfvande erfordras, finnér Utskottet, som, under Stats-Råds-Protocollens redan fullbordade granskning, lemnat förhållandet oanmärkt, nu icke eller skäl att den framställda anmärknings-anledningen godkänna.
Stocholm den 29 Julii 1829. STOCKHOLM 1829, tryckt Lös Jon Ad. Walldan.
Corn stilutions- Utskottets Memorial N.o ^5. t N:o 45.
Ankom till Exp.-Utsk. tion 11 Augustii 182c) Memorial, rörande Friherre C. H. Anckarswärds anledningar till anmärkning mot Konungens Rådgifvare samt Föredragande af Krigs- och Kammar-ärenden, I^idderskapet oclr Adeln har behagat, under den 18 dennes, lill Constitutions-Utskottet remittera åtskilliga anledningar till anmärkning mot Konungens Rådgifvare samt Föredragande af Krigs- och Kammar-ärenden åren i8s5 och 1826, hvilka anledningar Friherre Carl Henrik Anckar swärd i föreskrifveii form anmält, och dem han inför Utskottet uppgifvit vara följande: 1:0 Att Kongl. Förordningen den 9 Maji 1826, angående Rusthålls-afgifterna till Wadstena Krigsmanshus, uti hvilkens 5 §. bland annat stadgas, det i alla afhandlingar om Rusthåll, som säljas eller transporteras, bör tydligen och bestämdt utsättas värdet, hvartill Rusthållet blifvit ansedt, noga afskiljdt Bill. till R.
Fröt. 1828 och 182g. 3 Sami. so:de Haft. 1 2 Constitutlons-Utskottets Memorial N.-o ^5. från all annan, i samma köp eller transport inbegripen, fast eller lös egendom, tillika i 6 §. innehåller, att
Häradshöfdingarne icke må meddela uppbud och lagfart vid de i 5 §. omförmälda fall, med mindre afhandlingarne äro så inrättade, som i sistnämnde föreskrifves; förmenande Motionairen, attén förändring af allmänna Lagen, rörande lagfart, härigenom skett, och att den i Grundlagen anvisade ordning för ändringar af gällande
Lag vid detta tillfälle ej iakttagits. 2io Ätt, efter det hos Kammar- och Bergs-Collegierna besvär blifvit anförda öfver Landshöfdinge-Embetets i Örebro Län gifna utslag, hvarmedelst egarne af stora Björstorps Hemman ålagts att, vid vite, till Donaforss Bruk och till ingen annan aflemna de å Hemmanets skog tillverkade Kol, emot en provisionel Taxa, intilldess, i behörig ordning, Taxa hunne fastställas, och Collegierna, som, vid ärendets afgörande, stannat i olika meningar, öfverlemnat desamma till Kongl. Majit, för att erhålla föreskrift, hvilkendera skulle tjena till grund för det beslut Collegierna ålåge att utfärda, saken af Kongl.
Regeringen upptogs till verklig pröfning, såsom i slikt ändamål till Kigk Majit hänskjuten, hvadan Kongl. Regeringen, med gillande till alla delar af BergsCollegii yttrade tanka, gaf Collegierna det - Conslilulions-Utskotlets Memorial N.-o 4$, 3 ta tillkänna, för vederbörandes förständigande och underdåniga efterrättelse, 3:o Att, sedan Friherren och flere Rustande under Kongl. Lif-Regementets flussarCorps i underdånighet klagat öfVer den år 18a3 med samma Corps hållna Generalmönstring, och synnerligust deröfver, att Sahlar och Pistoler, hvilka af Styrelsen ansågos ännu en längre tid kunna till freds-tjenstgöring begagnas, sådant oaktadt casserades, under förutsatt behof af bättre vapen för händelsen af krig, och Krigs-Collegium i underdånigt utlåtande föreslagit, att de Pistoler och Sablar, som till full brukbarhet kunde, utan Rusthållarnes alltför dryga kostnad, iståndsältas, måtto varda reparerade, men de öfriga utbytas mot nya, Kongl. Maj:t likväl icke fann skäl till ändring i Dess fattade beslut, hvarigenom ifrågavarande mönstrings-förrättning, innan någon klagan deröfver kunnat inkomma, blifvit i Nåder gillad, och sådant, fastän korrt förut de Rustande under Kongl. Lif-Grenadiér-Regementet, uppå förd klagan öfver brukbara persedlars eassation, beviljats förmonen af ny undersökning.
Beträffande första anmärknings-anlednings-punkten, får Constitutions-Utskottet vövdsamligen åberopa sitt, under den 2<j 4 Constitutions-Utskotlets Memorial N.-o z/5". dennes, N:o 44> afgift) a utlåtande öfver, Casper JVijkmans från Bonde-Ståndet remitterade anmärkningsanledning, rörande alldeles enahanda ämne.
Med hänsigt till andra punkten, utyit sar Stats-Råds-Protokollet icke att något verkligt peremtorisk! beslut fattats, utan endast att, sorn ordett lyda: ”Kongl.
Regeringen behagat gilla den af Bergs-Collegium i mulet yttrade tanka;’’ hvaremot Kongl. Respriplet till Collegierna af samma dag, elior den 6 Februarii 1827, innehåller, att Kongl. Majit låtit
Sig föredragas detta, till Dess Nådiga pröfning och afgörande öfverlemnade, besvärs-mål, och funnit skäligt till alla delar gilla den af Bergs-Collegium i målet yttrade tanka, hvilket Collegierna, till svar samt vederbörandes förständigande och un-, derdåniga efterrättelse, tillkännagafs.
Genom detta, af Kongl. Regeringen ej föreskrifna eller beroende, expeditions-sätt, och synnerligen medelst tillägget af befallningen om förständigande! till efterrättelse, vann troligen ärendet en annan och vidsträcktare behandling, än den, som Collegierna, vid anmälandet af deras skiljaktiga m,eningar, åsyftat, och som Kongl, Regeringens till Protocollet meddeldta förklarande ingalunda bade uteslutit.
Då likväl Constilutions-Utskottets anmärkningar mot någon Stats-Se - Constilutions-Utskoltets Memorial IV.-o 4$. preterares embets-utöfning måste grunda sig på hans af Stats-Råds-Protocolien synliga åtT garder, jemförd», der så fordras, med de åf honom contrasignerade expeditioner, pclp då, i förevarande fall, tjenstförrättande StatsSecreteraren hvarken gjort sig skyldig till en felaktig föredragning, eller tillstyrkt ett i formen origtigt beslut, eller utfärdat en mot beslutet i sjelfva saken stridande expedition, anser Utskottet föredragande-åtgärden i detr ta mål icke vara uirmärkning underkastad.
Vidkommande tredje punkten, jnhem? tas af Stats-llådefs Protocojl den 29 Januarii och den t4 September 1824 väsendtligen: att Krlgs-Collegjum vitsordat den casserade beväpipgens dåliga beskaffenhet och nödvändigheten af att nya Pistoler och Sar biar anlades; att Stats-Secreteraren och StatsRådet hemställt, det Krigs-Collegium matte anbefallas höra Rusthallarne, huruvida de skulle vilja låta dessa casserade vapen repareras till exercice och ali tjenstgöring å fredsstation, då tills vidare den nya beväringen icke borde nyttjas, för att vid timande uppbrott till krig vara i fullgodt stånd; att, i anledning af Öfverstens Friherre Anckar-, swärds och 28 andra Rustandes klagan öfver General-mönstrings-förrättningen, KrigsCollegium, under åberopande af 8 §. iK:gl. Förordningen den 11 Maji ijg5 och 22 §.
6 Constitutions- Utskottets Memorial IV.-o /f..'). i Mönstrings-Iiistructionen elen 16 November 1819, yttrat den förmodan, alt General-» Mönsterherrn, vid granskningen af persed•» larne, tillämpat de för cassation stadgade grunder, hvaremot Collegium, rörande Pistolernas olika duglighet till krigs- och fredsbruk, ej kunnat dela Mönsterherrns åsigt, samt slutligen att Stats-Sécreteraren och Stats-Rådet, enär propositionen om vapnens istånrlsättande antingen mötts af vägran, eller ock bifallits med oantagliga vilkor , ansett frågan derom försvinna , samt de casserade vapnen, sedan nya blifvit anskaffade, böra tili Rusthållarnes disposition öfverlämnäs; hvarjemte Stats-Secreteraren och StatsRådet, på de af Krigs-Collegium, för mönstrings-förrättningens gillande andragna skälf, oell vid öfvervägande af ao §. i MönstringsInstruetionen, funnit de anförda besvären ej verka till ändring i Kongl.
Majrts, enligt Collegii tillstyrkan, meddelade fastställelse af General-Mönstrings-förrättningens åtgärder, Då nu, vid behandlingen af detta mål, någon form ej synes vara underlåten, eller någons rätt förnärmad, helst det, jemlikt 17 och 20 §§. af General-mönstrings-Instruetionen den 16 November 1819, egentligen ankommer på General-Mönsterherrn att, efter omständigheterna,, förfoga om beYärings- och mönderings-persedlars repaia - Ponstitulions-Vtskottets Memorial N.o /fS. tion, eller anskaffande af nya, —då fCrigsCollegium icke eller uttryckligen tillstyrkt ny besigtning, ulan tvärtom ej trott sig lillständigt att anställa en dylik revision öfver Gcneral-mönslrings-förrättningens åtgärder, emédatl sådant endast berodde på Kongl.
Måjrts pröfning ocb befallnings — samt då emellan de af Motiouairen jemförelsevis omförmälda persedlarna vid Andra LifGrenadier-Regementet, och dem vid LifRegementets Hussar-Corps, företer sig den stora skillnad; att de förra blifvit i mönStrings-verket Upptagne Sorn brukbara, men af Mönsterberrn förklarade odugliga; hvaremot de senares eller ifrågavarande Pistolers och Sablars sämre beskaffenhet var, som det af handlingarne vill synas, vid förrättningen lemnad obestridd, och sedermera jemväl af Krigs-Col legium bestämdt vitsordades, finnér Constilutions-Utskoltet sig ej eller kunna, i denna punkt, anmärknings-anledningen godkänna.
Stockholm den 3i Julii 1829. 8 Constitutions-Utskottets Memorial N.-ö 46i N:o 46.
Ankom till Expcd.-Utsk. den ia Augustii iSatj.
Memorial, rörande Prosten
Dedekinds anmärknings-anledning mot föredragningen i KammarEacpeditionen af målet angående Kyrko - hemmanet Lyngåkra.
-För uppgifvande af den mot Föredraganden i Kammaf-!‘’xpeditionen anmälda anmärknings-anledning, som Preste-Ståndet, under den 21 dennes, till ConstilutionsUtsköttet remitterat, liar Motionairen, Prosten J.
Dedekindj anfört, alt, då RegeringsFofmens 6 bokstafligen tolkad, bestämdt anvisar den constitutionela föredragningsordningen, äfven med hänsigt till de Ecclesiastique-Verket och således Kyrkorna rörande ämnen, men en härifrån begåtlgen afvikelse vållat rubbning i äldre, af forn-handlingar, jordbocker och urminneshäfd garanterade rätts-förhållanden, han sett sig föranlåten att till constitutionel ansvarspåföljd anmäla Föredraganden af Kammar-Ärenden, Förste Expedilions-Secrete raren - Conslitutions-Utskottets Memorial N.o 4^- 9 rarea G.
Ulfsparre, icke allenast för det formelt origtiga af dennes föredragningsålgärd den ig Augusti 1823, vid målet angående Kyrko-heromanet Lyngåkra, utan ock för det materielt oråtta i saken, enär Föredraganden, i strid mot Kongl.
Brefvet den 22 Maji lSig, och medelst ofullständig utredning af ärendets beskaffenhet, skall grundlagt ett beslut, hvarigenom en Kyrkans uråldriga rättighet blifvit henne fråndömd.
Som, af inbegärda original-acter i målet, den upplysning vunnits, att KammarCollegium, i dess Utslag den 19 December 1821, hvilket sedermera den 12 Augusti 1823 i Nåder stadfästades, hänvist missnöjd part att anföra underdåniga besvär hos Kongl. Maj:t i Dess Kammar-Expedition, hvadan ock besvären rätteligen dit ingifvits, och der äfven erhållit Stats-Secreterarens remiss-påteckning, finner Utskottet anmärknings-anledningen mot det formela af föredragnings-åtgärden böra förfalla.
Beträffande åter det, efter Motionairens tanka, materielt origtiga; så, enär Utskottet redan, uti dess, rörande ett dylikt Bi/i. till R.
Trot. 1828 och i8agJ 3 Sami. ao.de io Constitutions-Utskoltets Memorial IV.-o måls behandling inom Ecclesiastique-Expeditionen, den 5 sistlidne Maji afgifna yttrande, förklarat sig icke behörigt att ingå i pröfning af den, på andra Utskotts handläggning, beroende liufvud-frågan, anser Utskottet icke eller nu sig tillständigt att med ärendet, i denna del, taga befattning.
Stockholm den 3i Julii 1829,.
N:o 47. ^nlom till Exp. Ut$k. den ja^Auguslii Memorial, rörande en af Herr Rosenqvist af Akershult uppgifven anledning till anmärkning mot Stats-Rådet och Föredragande. ^en från Ridderskapet och Adekn, under den 18 dennes, till Constitutions-Utskottet remitterade anmärknings - anledning mot Stats-Rådet och Föredragande, hvilken Hr F. L, Rosenqvist af Åkershult framställt, innefattar, enligtMotionairens uppgift, samtliga i Utskottets Betänkande N:o 36, af den 30 nästlidne Junii, utan anmärkning och Coust it ut ion f-Utskottets Memorial IV.» 11 ilott upplysnings-vis anmälda, under StatsKåds-Protocollens granskning förekomna omständigheter, dem likväl Motionairen ansett ligga vederbörande Stats-Rådets Ledamöter till last, och fördenskull velat i grundlags-väg åter framdraga till Utskottets behandling.
Men då dessa, egentligen mot Gonstitutions-Utskottets Betänkande rigtade anmärkningar, icke genom någon återremiss på detsamma blifvit till Utskottet hänvisade, och dä, i allt fall, härvid numera förekommer att, sedan Utskottet hos Rikets Ständer anmält ofvannämnde så kallade vigtigare omständigheter, tre Riksstånd deråt ej Iemnat annan åtgärd, än att lägga dem till handlingarne, finner Constitutions-Utskottet sig" ej kunna den förmenta anmärknings-anledningen till pröfning upptaga.
Stockholm den 3i Julii 1829, STOCKHOLM, tryckt i Ecksteibsra Tryckeriet, 1829.
Constit, Utskog Mtmorial N;o iiS. t N:o 48.
Utskottet den 16 Septemb. 18*9.'
Memorial, med anmälan af oförenliga skiljaktigheter ifråga om ett föreslaget tillägg vid 14 $. 5 Mom.
Med anledning af väckt fråga om vilkoren lör Borgares valbarhet till Riksdagsman, föreslog, uti Memorial
N;o 01 , under den 26 sistlidne Maji, Constitutions-Utskotiet följande, genom ett tillägg förändrade redaction af förra punkten i 5 Momentet af RiksdagsOrdningens i4 §.
”Ingen ina för Städerne —- — — Magistrats person eller Mantals, och Skattskrif veu Borgare i Staden m. m.*’ Preste- ochBondeStånden antogo,under den g Junii, detta förslag till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, hvaremot BorgartStåndet, under den 15 i samma månad,återförvisade målet, på grund af ett för Ståndets gemensamma tanka förklaradt redactions-förslag, så lydande: ”Ingen annan må för Städerna till Riksdagsman utses, än den, som minst Bihl till Rikx-St, Fröt. 1828 och 1829, J Sami. l 21 ista 11: t* a Constit. Utsk'.s Memorial N:o 48. tre år varit Magistrats-person elhr Borgare i Staden , och är derstädes Mantals- oell Ska it skrifven, samt, derest han ej är tjenstgörande Magistrats-person, borgerlig näring idkar.
” Öfver återremissen afgaf, i Memorial N:o 58, Utskottet dess till BorgareStåndet serskildt ställda Utlåtande, hvilket likväl BorgareStåndet under den 16 Julii afslog Sedan nu mera, under den a 9 nästlid— ne Augusti, Ridderskapet och Adeln godkänt Constitutions - Utskottets ofvannämnde förslag till den i 56 §.
Regeringsformen stadgade behandling, skulle det, enligt samma tillhöra Utskottet att RiksSlåndens tankar till ett helt Utlåtande i möjligaste måtto sammanjemka; men då, till grund och ämne för en slik sammanjemkning, icke må kunna tagas något annat än Ståndens egna tankar, och då den mening, som BorgareStåndet vidhållit, icke synes vara af egenskap att medgifva sammanjemkning med de tre öfriga Ståndens, återstår blott för Utskottet att, äfven under åberopande af förrberörda Regeringsformens §., de oförenliga skiljaktigheterna till samtlige RiksStåndens behandlande vördsamligen anmäla, i afseende på Ut - Constit.
Visk:s Memorial JV:o 48 och ig. 5 låtandets fullständiga beredning, antingen ef. ter slutligt begifvande, eller ock gei om Constitutions-Utskottet förstärkt.
Slockholm den 12 September 1829.
Utsk. den 26 September 1829.
Memorial, med Voterings Proposition, i en till förstärkt Constitutions - Utskotts afgörande öfverlemnad fråga.
Sedan, enligt lill Constitutions Utskofiet ankommet Protocolls-Ufdrag af den 21 dennes, BorgareStåndet, efter föredragning af Utskottets Memorial, N:o 98, angående oförenliga skiljakligheler i fråga om ett föreslaget tillägg i 14 §•
Riksdagsordningen, vidblilvit dess härutinnan under den 15 sisth Junii fattade serskilda beslut, samt följaktligen ansett Grundlags-förslaget böra , i afseende på dess fullständiga beredning, afgöras genom förstärkt Constitutions-Utskoti, får , till fullgörande af derjemte erhållet uppdrag, Constitutions-Utskotlet, för deli blifvande om - 5 Cans! i t. UtsÅ',s Memorial N:o 4g; röstningen, vördsamt föreslå en så lydande Proposition: ”Den som vill att samtlige RiksStånden skola , för Grundlagsenlig behandling, godkänna Constitutions-Utskotiets , i Memorial N:o 3i, framställda förslag till följande, genom ett tillägg förändrade redactioU vid bör-j jan af 5 Mom. 14 Riksdagsordningen :
Ingen må för Städerna till Riksdagsman utses, som ej minst — eller Mantals och Skattskrif ven Borgare i Staden, ej eller m. ni., röste Ja.” ”Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner
Nej, antaga samtliga RiksStånden, för Grundlagsenlig åtgärd , nedanstående, med BorgareStåndets serskilda beslut in* stämmande redactions-förslag:
Ingen annan må för Städerne till Riksdagsman utses, än den, som minst —• eller Borgare i Staden, samt derstädes är Mantals- och Skattskrifven, och, om han ej är tjenstgörande Magistrats-person, borgerlig näring idkar, ej eller m. m.” Stockholm den a6 September 1829.
Constii.
Vtsk:s Memorial N:ö So. 5 N:o 50.
Utskottet den 8 Octob. 1819, Memorial, med Utlåtande öfver Konungens Nådiga Proposition om förändringar i 19, 21 och 88 af Regeringsformen.
Med afseende å sältet för meddelandet af förklaringar öfver Lagens rätta mening, har, uti Nådig Proposition, under den 11 nästlidne September, som från RiksSlånden blifvit den 17 i samma månad till ConstitutionsUtskottet remitterad, Kongl.
Maj:t framställt följande förslag till ändrad redaction af 19 , 21 och 88 §$.
19- ”Inkomma till Konungen, från Domstolar och Embetsman, förtrågningar om rätta meningen af Allmän Civil-, Criminal- och KyrkoLag, eller anser eljest Högste
Domstolen förklaring i sädant fall nödig, ege ock Högste
Domstolen att, emellan Riksdagarpe, dy tika förklaringar gifva. ” 6 Constit. Visk’,s Memorial N:o 5o. i 2i.
”Konungen eger tvänne röster i de mål, ii vi 1 kas föredragning och afgörande
Han för godt finner afl i Högste