Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Deras rörelse är grundad på ortens behof och afsättning vid kringliggande släders marknader.
Dessutom finnas Sju Bagare, Två Bryggare, Åtta Fiskare, En Mjölnare, En Gästgifvare, En Källarmästare och Tre Krögare.
Bland stadens näringsutvägar ingår äfven jordbruket, helst staden äger betydlig jord, svarande mot 3 J mantal, hvaraf skogen å omkring 3oo tunneland gagnas gemensamt, men de odlade andelarne, fördelade i smärre afstängda skiften eller så kallade lyckor, dels upplåtna till löningsjord och dels liufvudsakligast komna i enskildtas ägo.
Styrelse är sammansatt på ett nog eget sätt.
Den består af Kämners-Praeses med tvänne bisittare, som i judiciella mål betraktas såSOftv en Kämners-Rätt, under Carlshams Rådstufvu-Rätt, men deremot uti Econotuiska och administrativa ärender handlar med samma myndighet sorn Magistrat.
Nämnde Kämners-Pramses tillsättes genom Borgerskapets val och larses med Fullmakt af Konungens Befallningshafvande, på enahanda sätt som Rådmän i allmänhet; men hittills hafva inga författningar kunnat tillrättaskaffas, som stadga detta förhållande, hvilket sålunda endast är grundad! på häfd.
Staden, gemensamt med några kringliggande byar, nemligen Sölve, Sölvesborgs Slott, Ynde, Skebäck och Walljö, utgör ett Pastorat, men af dessa byar äro i^jtdels mantal Ynde samt Walljö |-dels mantals frälse, ehuru liggande inom Blekinge Län och tillhörande Sölvesborgs Socken, likväl i civila mål lydande under Christianstads Län, troligen en följd deraf, att hufvudgården Ljunghy Säteri, hvarunder dessa hemman lyda, ligger inom berörde
Län och af hvilken anledning det troligen lyckats någon forntida ägare deraf att utverka en slik reglering, för att undgå att äga denna mindre del af godset i annat
Län än hufvudgården.
Undervisningsverket bestrides uti ett staden tillhörigt Skolhus af en vice Rector och en Skolmästare, af hvilka den förra årligen njuter, utom fria husrum, 200 R:dr Banco lön af staden.
Sjukvården besörjes af den i staden stationerade Extra Provincial-Läkaren.
Ett Apothek är i staden anlagdt.
Fattigförsörjningen bär, intill sistlidet år, varit på samma fot som uti 1828 års Berättelse omförmäles; naen sedan fattighuset då blifvit med omsorg å nyo inredt, tillräckligt för de mest nödlidandes inrymmande, och Directionen, genom ett i senare åren upprättadt Reglemente, som vunnit Eders Kongl. Maj:ts Nådiga stadfästelse, vunnit ökade utvägar till de fattigas underhåll, har denna inrättning ernått all den fulländning, sorn, med afseende å härvarande förhållanden, skäligen kan förväntas.
Stadens Rådhus, som är uppfördt af sten i -tvänne våningar, undergår innevarande år en betydlig och kostsam förbättring till sitt både yttre och inre skick, och kommer derefter att upplåtas till Boställe ät dervarande Kanin ers-Prasses.
Stadens inkomster bestå egentligen endast af deni» sorn dess jord eller den derå växande skog lemnar, samt
Bro- Hamn- oc^ Köhlhalnings-penningar vid stadens hamn.
De förra beräknas till omkring 200 R:dr och de senare till 120 R:dr.
Hvad som i öfrigt fordras till bestridande af stadens all - 79 ~ manna onera, utgår genom tillskott af stadens innevånare på det sätt, aLt £:del af det bevillningsbelopp som erlägges efter 2:dra Art., inbetalas till Stads-Cassan.
Stats-bidraget, som af staden utgår, inhämtas af den bos följande Tabellen Under Carlskrona stad lyda tvänne Köpingar Ronneby i Medelstads och Christianopel i Östra Härad, hvilka sortera under staden i borgerliga förhållanden, men i allt öfrigt lyda- under landets ju risd idion-.
Ronneby, som fordom var en folkrik handelsstad, men förstördes genomanläggningen af Carlskrona-, då Börgersknpet derstädes tvingades att till sistnämnde ort inflytta, bär sedermera, i följd af sina naturliga förmåner, oförmärkt återvunnit en icke obetydlig del af siri handel och rörelse, hvilken ock blifvit tryggad genom de större privilegier Köpingen i senare åren blifvit förunnad och såsom följd hvaraf den- äfven, blifvit försedd med egen* Tullbetjening, som äger förpassa fartyg på alla inrikes orter och under hvars uppsigt äfven inlästning derstädes får ske lill försändning på utrikes ort, utan alt fartygen behöfva anlöpa Carlskrona hamn, hvarest Sjö-Tulls-Kammaren likväl besörjer klärering på grund af Bévaknings-InspecEorens bevis om in lastningen.
Derigenom att köpingen ligger mer än |:dels mil från den hafsvik, hvari Rotneån utfaller, uppkomma flera obeqvämligheter för sjöfarten, hvilka man numera är betänkt att afhjelpa, dels genom åns och reddens uppmuddring och dels anläggande af en Jette, som kommer att bereda en mindre hamn på redden och vid åns utlopp för Köpingens fartyg.
De af Köpingens handel och sjöfart fallande afgifter, som rätteligen tillhöra Carlskrona Stad, hafva- genom Eders Kongl, Maj:ts Nådiga beslut denMaj 1827- blifvit till förenämnde ändamål anslagna och Hamnbyggnads-anstalterna äro ock af Eders Kongl, Majrts Befallningshafvande reglerade, efter det alla dertill förberedande åtgärder blifvit vidtag ne.
Köpingens folkmängd utgör för närvarande i56j personer, hvaraf finnas 20> Handlande och 4,3 Handtverkare, 6" st.
Galeaser samt 4 Slupar och lag ter bedrifva köpingens bandel på andra orter.
Som den- genom köpman löpande å< derstädes formerar ett betydligt vattenfall, finnas ock deri flera vattenverk, numera hufvudsakligen bestående uti Qvarnar och Barkstampar samt ett Pappersbruk, Dessutom- finnas ett Sockerbruk, som äges af flera Intressenter och drifves med fördel, eli Såpbruk, som dock numera föga begagnas, samt flera Garfverier.
Köpingen bar Posl-Contor, eget Apothek och aflönar jemväl en egen Läkare.
Men deremot saknar
Köpingen all annan egen styrelse, än en af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande förordnad Polis-Uppsyningsman, försedd med ringa lönevilkor.
Till följe af Eders Kongl.
Majlis Kådiga föreskrift, afgafs väl, år 1828, af Eders Kongl- Majrts Befallningshafvande ett förslag till organisation af en Local-S ty reise; men då köpingens
Innevånare icke voro i tillfälle aflöna en sådan eller bekosta de flera inrättningar, som dermed stodo i förening, ansåg Eders Kongl. Majit frågan derom böra förfalla.
Deremot har köpingen egen Fattigförsörjning äfvensom en Växel-undervisning-skola, begge under inseende af Kyrkoherden på stället, hvars församling består dels af köpingen och dels af den omkringliggande Ronneby socken.
Den jord, som fordom varit donerad till Ronneby såsom stad, och består af fyra hela mantal, äges ännu af en del köpingens Innevånare, men delad i smärre skiften, såsom annan stadsjord, utan gräns för klyfningen.
Denna jord vidkännes emedlertid onera såsom jord på landet, och dessa utgöras efter en från äldre tider upprättad och efter ägovidden lämpad taxation. ..
. Christianopel Köping, som ligger vid Länets östra kust, på endasten half mils afstånd från gränsen af Calmar Län , är af föga betydenhet, och synes med hvarje år aftyna allt mer och mer.
Innevånarnes antal är blott 127, hvaraf en köpman och 4 a 5 Handtverkare.
Handeln äi knappast nämnvurd, såsom endast grundad på utminutering åt den närmast kringliggande
Örtens innebyggare af hvad som i sådant afseende hämtas från Carlskrona.
Köpingen äger blott en större farkost.
Inriebyggarnes hufvudsakhgå näringsfång är fiske.
Hvad som i väsentlig mån torde bidraga ali förminska denna köpings handel, är närheten af Bergqvara köping 1 Calmar
Län, på endast | mils afstånd, der ortens skogsproducter, » följd af individuella förhållanden, vinna säkrare afsättning.
Christianopels kopinge-gemensamt med den kringliggande Socknen utgör ett af sista Classens Pastorater.
Ortens märkvärdighet ligger mera i hvad dea fordom varit och de minnen deraf som ännu återfinnas, än i hvad den för närvarande är.
Slut - Slutligen torde det, såsom ett tillägg tilt denna Berättelse i frågan om Länets ekonomie, tillåtas mig bär anmärka, rörande förhållandet med Skiftesverket: att detsamma förvaltas af en förste Landtmätare, en andre Landtmätare, fyra Commisions-Landtmätare samt några vice Landtmätare.
Enligt hvad jag från dem inhämtat befinnes skiftésverket för närvarande på följande ståndpunkt; Härad.
Östra Medelslad Christianopel Thorhamn Sturkö Jemjö Ramdala Lösen Augerum Rödeby Nettraby Fridlefstad Tving Hjortsberga Edestad Förkärla Listerby Ronneby Mantal, hvilka undergått laga skifte. co 10 - CO K3 J 3 1 2 I 2— ? 1 z a z 3 3 4 lil X 4! 3i _7_ 1 z 511 ° z\ 37 [lil 1 * .2 4 7 il 7i Sfi 7l Hl 9! 9i 51 J8 a-7- 24 V4 7 ii 6§| ll <- K ra w . CJ 3 C ^ _ » 5*« rr* o: •> ZL n er ■Hl» o « • B » Transport |4°t'j| 314 t a I1 3! 6Ä 4? 2 3/3 g to . 3 cn B 16 111 2T% So-3- 23tl IOI 23tV 26 , 2? 1 ° 8 3 Hz 27t4 9i i4fi i3tV 3oTi 313 29ll 26ri 34i 54i 66i| 27l 37ii 36if it jr_ \ 12 6 0^5 35* i8tV 23il 3*ii 55|| $9lz* Lundsli. 5-årsberättelse för Blekinge Lim.
Medelstad Bräkne Listers Backaryd Hoby Åryd Hellaryd Asarum Mörrum Gammalstorp Elleholm Ysane Mellby Sölvesborg Jemshög Transport 4<>& 2 2‘4Å f;2 23-?- 2 4 T S 3i3 50'Å !9ää Ögtl 22| 22f! 781 441 29i I _ r 3 32 3 3 35 nl? iza 1 lä >8* n I 1 1 3 T o * ■ 3 I2j 5f 5| 2‘f i3f 41! 4*.?
*2 4 9 2 + 13 6 m 3H Y 7 I 2 9 1 K u 3f JU24 1 T / .2 4 IO! 9l 9f 20-f 7 2 4 o . T ! 38 I2I 6o* P.T Sfi 42äV 81 9i 85fl Summa 72! 14641 14441 I,o64tJ Carlskrona Lands-Canzli och Lands-Contoir den 2 Augusti 1833- O. F. NAUCKHOFF, CARL JOH. MÖLLER. C. Gr. FEHRMAN Tabell for S fäderne inom Blekinge Län.
Hns och Tomter........... Jord ..................
Tobaks-Fabriker........... Socker-Bruk %............ Coopvaerdie Skepps-Varf...... Väderqvarnar.............
Diverse Personer, som ej tillhöra viss näring Sterbhus-Gåfvor och Testamenten.
. Summa Carlshamns Stad. lius och Tomter ..... Jord ............
Tobaks- och Snus-Fabriker Snus-Fabrik........
Segeldnks-Fabrik..... Kort-Fabrik........
Skepps-Varf ....... Tapet-Målare.......
Garf ver ier ........ Färgerier.........
Diverse Personer, som ej höra till viss näring Sterbhus-Gåfvor och Testamenten...... a c H o 3 n> O n 3 OQ £3 Jord. >• t*- >•
3 Ö3 C/i O OQ O o zr fcd ft> ' c/j c 3 5 £3 St 1,419 T:d 38 M T:d T:d 84 'M32 3g 84 497 21 14 810 810 Summa Sölvesborgs Stad.
Hus och Tomter....... Jord..............
Väderqvarn........•
Badhus ............
Fabrik, Tobaks-......._ Diverse Personer, ej hörande tiHviss^närinff 516 139 Summ a | 142 459 T;d 932 932 494 M:t 31 Utsäde af: tö 230 05 T:r 16 O Tit iO a T:r oT ha o ST O 10 2 16 10 2‘ 21 14 459 211* 74 7901075J - 494 Ällfl 74| 790ll075i| 3f 10 10 3 73 44 10 T;r Medelafkastning, sedan Utsädet är afdragit.
T:r 160 2 6 — 160 T:r & Q3o 05 w o »>: n to Underhåline Kreatur.
Uppskittadt Värde.
Cd ►
B Q3o 15 198| 15) B C Ui O O H o 3 !?
5 » 3 C 6 n fi - lo 3 09 O o
R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. 1,134,833 16 1,134,833 29.000 39.000 30.000 8,000 6,895 16 29,000 39.000 30.000 " 8,000 6,895 40 40 __ --- — 1,142,833 607,889 16 39 29,000 75,895 40 1,247,729 607,889 25,000 15,600 13,100 1 fi finn 8 39 / 25,000 15,600 13.100 16 600 11,250 11,250 ____ _ __ ___ — --— _ 607,889 39 25,000 — •— 56,550 i_ 689,439 39 130,451 130,451 50,106 1,000 500 500 6 50,106 1,000 500 500 __ ___ ____ _ 1“ -.- — — — 6 130,451 —• 50,106 - j 2,006 1- 1- j 182,557}— — Carlskrona Lands-Contoir den 2 Augusti 1833.
O. F. NAUCKHOFF C. G. FEHRMAN.
Tabell för Landet inom Blekinge Län H eramantal.
**i O: i 5 n cu - st. Krono-Fisken ......
Frälse-Säterier..... Säteri-Rustliåll .....
Insockne Frälsehemman Utsockne Frälsehemman Frälse-Skatteheinman . Krono-Hetnman .... Krono-Rusthåll ....
Krono-Skatte-Hemman Krono-Skatte-Rusthåli Militiae-Boställen . . . Civila Boställen . . .
Ecklesiastike Boställen Lotshemman , SkatteSkattlagde bebyggde förp, Utjordar, Urfjellar m. B.
Lägenheter utah Mantal, som ej linder något Hemmans
Ränta äro inbegripne, Skatte Dito öbebyggde .............. * •
Oskattlagde bebygde dito, derutaf Båtsmanstorp , st. 1,467 ..............
Backstugor .. ............... .
Lägenheter, afsöndrade från Hemman under ständig ägande ratt eller på viss tid eller lifstid ............
Skattlagde Fisken och Fiske-Lägenheter af sårskildte slag, som ej under något Hemmans Ränta ärO inbegripne:
Skatte Dito Krono ..........
Tulinajölqvamar ......
, l ull-sagqvarnar, Grofbladiga Dito .
Finbladiga . . Husbehofs-mjölqvarnar
Utan ränt Husbehofs-sågqvarnar Stampar ......
Ämneshammare . . Pappers-Bruk . . . Tegel-Bruk ....
Socker-Bruk . . • Såpe-Bruk . . . . Segelduks-Fabrik . Ätticke-Fabrik . .
Öijeslagerier . . . Garfverier .... Fargerier..... Snus-Fabriker . . .
Aske-Calciner-Verk Bryggeri..... Liqueur-Fabrik . . Krogar, Skattlagde..............
Diverse Personer, som ej höra till viss näring 15 _7_ 8 m 16/4 3|- 30^14 074.7 0Ö1S232* 3J h 15J V* - 3 <1 ci - st. 15,72 n 8 80|| 16Å 33 .3* QA» 783 OU55^ö 074 7. uula'a 320 h 5’ 15* i2* ____ 3008 t) 3 3“ <1 fl O O :r 3 *1 3 CT3 3 St. 1 15 16 278 1,902 530 Samma 1083 |l091/j - 92^ 113 62 1 50 8 5 4 1 7 8 1 2 1 1 1 15 5 1 1 1 1 4 16,139 Stats Bidrag.
Underhåll Utsäde af:
Kreatur, det blifvit afdragit, Bevillning efter 1823 Års Förordning, Ständiga Räntor, Clerieie-Statens Underhåll Efter aldra Artikeln 10,000 2000 28 600 40 1.200 32 14,325 575 3 420 100 600 27 6000 240 5040 216 170.000 7,184 560 18 800 26 3 700 62 256 6 1,360 492.37: 149,350 234 350 265,100 9,630 16,768 13,444 24.425 78,160 14,536 28.700 44.400 100 8 250)25 100836 18,600 97,325 8,400 2,300 19 — 22 _ 35- 3.91840 596ill3,03ljl2,268|3>365|l,2301,284||29,866|4,397|74,049|50;696 16;908|5,389j5,77o|247^ 17,870132,797)29,9871 76l|l0,518,259|_|_|21>817l 14,531 1 Lands-Contoir ilen 2 Augusti 1833. o. f. nauckhoff. i c. G. FEHRMAN och Medelstads Häraders Fögderi nine och Listers Häraders dito .
Summa Häradets 1 Hemmanstals < Summa. 0 a g.« p p- ■ i ’ « EG ►1 jr 0* g 2 B 7 § 1 5 1 3 1 4 1 5 1 6 1 8 1 9 J 10 1 11 1 12 1 14 1 15 1 16 1 18 1 20 1 22 1 24 1 27 1 28 i 30 * 32 1 3,6 1 37 1 40 1 45 1 48 6371 84,Vk 52 148 292 4 250 298 37 2 1 157 2 § 85 27 1 2 55 3 4 5 19 12 — 4 2 8 445j 15/Å 41 70 331 1 150 294 15 2 — 89 - — 155 13 — 42 — — — 96 7 1 2 — 46 1083 99ffl 93 218|623 5 400|592 52 4| 1 246 2 6 240| 40| ll 2| 97 3 4 5 115 19 1 6 2 54 Antal flem* 1 56 1 60 1 63 1 64 1 7 2 1 90 96 1 108 1 128 1 144 L 2 3 1 5 3 1 3 1 — — — — — 39 — — 7 8 3 > 2| 3l ll 44) 31 ll 10| l| 8| "TT i 168 1 216 1 224 20 31 2 15 4 1 113 74 2| l| 321187 149 211 l||360 3_ 20 62 66 128 5 24 4 29 3 112 J 3 12 8 3 2 24 3 1 3 320 1 3| 2 ll 1 l| 1 4 105 27 10 17 10 71 88 37| 27|l5fl| 11 18 35 53 78 74 152 9 4 13 5 7 2 24 25 2| 49 14 13 1 3 5 I 5 _ 126128 5 192 5 256 5 288 5 384 5 43 2 10 1 10 11 _7 64 12 1 27l 4l lid ll l| 4l 3| 2| ll ll 2| l| 9| lil l| 14/ ll2ll 2| l| 13| 3l 2 8 15 23! 1 4 22 ll l| 26| 1 ii I Tabell öfver Henunansdelningen i Blekinge Län. man som 7 5 7 48 7 50 7 54 7 60 7 64 7 72 7 80 7 96 7 108 7 120 7 läs 7 144 L 160 7 19 2 7 240 7 256 7 384 7 232 8 9 8 105 9 16 9 32 9 40 9 56 9 64 9 128 9 432 11 12 1 1 16 1 1 2 4 1 1 32 1 1 36 1 1 48 1 1 60 1 1 6 4 1 1 72 1 1 96 l 1 Io8 11 112 1 1 180 1 1 19 2 1 1 2 1 6 1 1 576 1 1 364 _1
1 720 1 1 3 84 1 3 IS 1 3 24 1 3 30 1 3 32 1 3 36 1 3 48 1 3 60 13 64 1 3 70 1 3 30 t 3 96 1 3 99 1 3 10 8 1 3 112 1 3 128 1 3 144 1 3 160 1 3 224 > 3 480 1 3 640 1 5 16 15 32 1 5 64 1 5 128 16 81 1 7 24 1 7 32 1 7 48 i 8 1 1 1 4 3 1 6 1 1 — — — — 1 — — — 2 2 5 12 — 1 7 — — 1 6 3 — 2 4 1 — 2 — 1 1 2 — 1 1 — — — 2 2 1 3 2 1 — — 1 1 1 — 2 1 — — — 1 1 — 3 2 1 4 — 3 4 5 - 15 — — — 22 3 — i 1 - i 2 1 5 — 2 3 1 — — 1 14 1 1 1 1 1 — — — 8 3 4 — 5 — 3 — — — 1 — — 1 1 1 1 — — 1 — 3 1 2 — — 1 1 — — 2 1 1 — — 1 — 4 11 5 1 — 1 — 2 23 1 1 l| 26 6 1 13| 2 1 i 2 1 5 1 2 3 1 2 2 6 2ö| 1 2 8 1 1 ll 6 3 8 5| 8| 1 5 0 3 ll 1 2 ll 1 1 ll ll 1 3| 2| 1 4 2| 4| ll 2! ll ll 2| ll 2| l| 2! 1 l| l1 l| 1 3 6 12 9 1 3 5 6| 1 7 64 1 7 7 2 1 7 90 1 7 96 — 2 1 1 3 — — 1 3 2 1 2 brukas 17 lös 117 2 lii 17 2 56 17 288 17 360 l| 1 19 128 19 1 44 l| 2,1 l) 2! ll 1 19 420 19 504 2J 12 8 21 216 2 j 256 l| 5| 51 2 1 1152 2 3 128 2 3 144 2 3 2 4Ö _2 5 11 2 2 5 264 25 1008 27 576 31 1 TsrrirTrTirii ii 1 31 S 8 8 3 2 151 3 2 3 .14
33 25C Carlskrona Lands-Contoir dén 2 Augusti 1833. O. F. NAUCKHOFF.
• 34 lil 35 48 3 5 96 35 128 35 144 35 192 35 2 le, 35 256 35 288 35 432 37 48 37 120 37 160 37 180 37 2 16 37 240 37 576 41 96 41 160 41 192 43 48 43 144 43 336 47 60 47 80 47 96 47 128 ( — 1 1 — 1 — — — — — 1 1 1 1 1 1 — 1 1 1 2 1 1 1 5 — 1 — 2 2 — 1 2 1 J 1 — — — — — — 1 — — — — — 1 — - T- 1 - l| 3l 2 ll l| 2| l| ll l| 11 1 1 1 • 1 ll lj 1 1 ll 2 1 1 1 ll 5 1 C. G. FEHRMAN, brukas uti. 1 7 ll 3 1 7 72 1 7 90 17 96 1 7 JO 8 1 7 2 1 6 17 2 56 1 7 288 1 7 360 19 60 1 9 7 2 19 96 19 12 8 1 9 144 1 9 420 1 9 504 2 1 3 2 2 1 64 2 i 12 8 2 1 2 16 2 1 2 56 21 1152 2 3 24 2 3 42 23 48 2 3 64 23 96 2 3 128 2 3 144 2 3 2 40 25 36 25 48 25 64 25 96 25 112 25 264 25 1008 2 7 576 2 9 60 2 9 64 3 1 48 3 1 96 3 1 <! 8 8 3 2 3 2 3.i 4 33 2 56 34 i 1 1 35 48 3 5 96 35 128 35 144 35 192 35 2 11 35 256 35 28 8 35 432 37 48 37 120 2 1 1 1 1 1 1 1 2 1 2 — 1 1 — — 2 1 — — — - 1 1 2 ->■ 1 — 1 1 1 1 — 1 1 1 1 — 1 — 2 2 1 1 — — — 1 1 — 1 — — — — — 1 1 ____ — 1 - — — — — — — — 1 — — J 1 O O 4 1 3 1 — — 1 1 — 2 — — — — 2 — — — 1 — 2 — — 1 — 1 — 1 — 2 2 1 2 1 1 1 — — 2 1 2 1 1 1 1 l| 2,1 1 2 1 1 1 1 1 1 5 1 5 1 3 1 1 1 3| 1 1 2| 1 1 ll 1 2| 1 1 1 1 1 ll 2 2!
2 2 ll ll - ll 1 3l 2 1 1 2 1 1 1 1 1 3 7_ 160 37 iso 3 7 2 16 37 240 37 576 41 160 ll ll ll ll l] 1 41 192 43 48 ll 2 _4_3 144 43 336 1 1 l! 5 47 128 4_7_ 640 49 128 5 1 2 56 53 ils 53 6 4 Ö 5 5 192 nr? 5 5 432 5 9 180 63 160 63 512 65 168 l| ll ll ll l| 65 576 6 9 224 1 1 1 7 1 432 73 384 79 7*Ö 8 3 504 85 432 8 9 320 91 iO 8 91 §84 10 3 1008 113 120 ll 2l 2 3-- 3| 2 113 324 115 528 12 1 192 12 1 540 123 §0 7 2 ll 1 125 336 125 432 125 768 133 768 143 336 144 1152 18 1 IOOO 203 384 - ■ 247 43 2 271 1152 287 2 1 6 C 4 4 1 1 1 1 1 2 — 1 1 . - . ll ll 1 ll 2| 1 1 1 1 KONGL. MAJ:TS Befäl Iningsha fv andes uti HALLANDS LÄN tili KONGL. MAJIT i underdånighet afgifne FEM-ÅRS-BERÄTTELSE för Åren 1827, 1828, 1829, 1830 och 1831.
Tryckt hos H. G.
Nordström» 1833. i:o. Länets Allmänna beskaffenhet.
Då Länets Indelning, vidd och beskaffenhet samt jordmånens olika art och bördighet, så väl å slättlandet och i Skogsbygden, som vid Sjökusten, blifvit uti de Åren 1822 och 1826 afgifne Underdånige Berättelser beskrifne, har Eders Kongl.
Befallningshafvande ansett ett återupprepande af dessa någon förändring icke underkastade omständigheter vara öfverflödigt, hvarföre Eders Kongl. Maj:ls Befallningshafvande får Håden underdånigst åberopa hvad berörde berättelser derom Innefatta. 2:0.
Innevånare, Enligt Mantals och Skattskrifningarne vid i83i års slut uppgick folkmängden till 87,858 personer, af hvilka 47>774 erlägga Skatt och 40,084 äro derifrån af hvarjehanda orsaker befriade.
— Tillökningen under dessa sednare Fem Åren från och med j 827 till och med i83i belöper sig till 2,1 o5 personer eller 421 om året.
Allmogen tilltager i bildning och deras moralitet är i allmänhet god.
— Folklynnet är berömvärdt.
Af brottmål förekomma väl många stölder, men de flesta föröfvas af personer, som från andre Län vandra genom Halland.
Åtal för Föräldrars och Svärföräldrars missfirmande och förfördelande, inträffar nog ofta och härleder sig från det allmänt rådande Undantagssystemet.
Allmogen och den tjenande klassen har alltid gjordt sig känd för ett nycktert och stilla uppförande, särdeles vid Allmänna sammankomster såsom Marknader, Uppbörds-möten, Auctioner och andre tillfällen.
Böjelsen för njutandet af Bränvin bär i sednare åren icke tilltagit, utan deremot snarare minskats, hvilket tili någon del torde vara föranledt af de sista årens klena skördar och missväxter, hvarigenom priset å Bränvin blifvit högt uppstegrat och hvilket åter bidragit lill ett inskräntare begagnande deraf.
I hela Länet har Hållskjuts ägt rum blott vid Gästgifvaregårdarne Backa och Åsa, men den har, sedan förra Femårs-Berältelsen afgafs, blifvit indragen.
— Det är onekeligt, att denna omständighet mycket verkar till ett nycktert ock sedligt förhållande bland Allmogens Söner och Drängar, 4.....?............. hvilka såmedelst äro betagne tillfället att i och för Hållskjutsen fördrifva hela dagen å Gästgifvaregården i lättja under förtärande af Bränvin och idkande af Spel.
Till befrämjande af nyckterhet och sedligt uppförande, hafva i liera församlingar öfverenskommelser blifvit vid Allmänna Socknestäramor ingångne, om en sparsam utdelning af Bränvin vid Bröllopp, Barndop och Bcgrftfningar. 3:o. Näringar.
Ehuru brukningssättet i allmänhet, eller bland Allmogen, har mångfaldiga brister, och ehuru förbättringar derutinnan långsamt framskrida, är likväl odlingen i ett jemt tilltagande.
Upprensning af mindre
Åar verkställes årligen, till förekommande af Ägornes öfvers vämmande; Men till något företag i stone senia i denna del sakri a r'
Al lmogen fö rita åga.
Den genom inträffade missvexter uppkomne medellöshet har betagit
Allmogen tillfälle alt fullfölja påbörjade odlings-föi etag.
— Å de större Egendomarne är circulations-bruk införd!.
— Åkerbruket skötes der med drift och odlingarne fortgå alltjemt.
Med hvarje år ökes odlingen af Polater och tillgången af denna vext minskar den annars större åtgången af Säd till brödföda.
— Utom vid infallande högst klena skördar eller vid missvext har Länet ej behof alt köpa
Säd från andra orter.
Lin-culturen är äfven väl i tilltagande.
— Laga Skriften pågå allmänt der localen så medgifver.
Fördelen af desamma, särdeles för framtiden och kommande Generationer, är icke någon tvifvel underkastad, men obestridligt är, att en betydlig rubbning i den enskilda förmögenheten förorsakas genom dels de dryga kostnaderne ej mindre för Landtmäteri-förrättningarne än ock för de utflyttäridc Åboerne att dana nya Hemman och dels den lid som erfordras för att'bringa! den Ouppbrukade jorden till afkastning.
Genom det anslag sorn nu mera af Eders Kongl. Maj:!
i Nåder är bestämdt till understöd för de Hemmansegare, hvilka verkställa utflyttning, bär ett stort hinder för fortgången af Laga skiften blifvit undanröjdt.
Åkervidden är inskränkt.— Ängarne obetydeliga och BeiefspKukerue; magra med föga annan vegetation än den sträfva Ljungen.
_ Den. vinga tillgängen på Hö; och det dåliga betet på Utmarkerna, vålla att it <-1 y g öl-cl c n icke är i det förhållande lill åkerbruket hvad den bör vara.
Ängarne blifva högst försämrade derigenom att Kreaturen derå utsläppas på bete så snart Höbergningen är verkställd.
— Ännu har ej Allmogen lärt sig ilise fördelarne af ängs upptagande till åker, och åkers igenläggande till äng, och så länge det så förblifver, kan Boskapsskötseln icke vinna synnerlig framgång.
— Dessutom, äro Boskaps-Kxeaturen klena och små, en följd deraf, att de uppfödas dåligt.
Betesmarkerne i Södra delen af Länet, beslående till en del af jemn mark, men mest af Backar, bägge delar magra och beväxta med Ljung som q väfver Gräsväxten, gifver ett uselt bete, li vilket likväl förbättras pa det sätt, alt Ljungen, Härden uppnått |:del lill § nius böjd och deröfver, afbrännes, hvarefter i några år, till dess Ljungen åter täger öfverhand, växer ett kort gräs, som väl med begärlighet ätes af Häst och Boskaps-Krealur, men icke utgör någorlunda tillräckligt bete utan för Får, för hvilka det äfven är tjenlig^ — Betesmarkerne begagnas derföre förmonligast för dessa sednare slags Kreatur.
— I denna del al
Länet bär jemväl fårskötseln ansetts för en hufvudsak, hvilket den ock så mycket heldre bör vara i anseende till Allmogens betydeliga tillverkningar af Vadmal, Strumpor, Tröjor med mera; men Fårens skötsel har varit och är öfverallt hos Bonden felaktig, fast mer och mindre.
Fåren erhålla svag föda under Vintern, och utsläppas om Våren lunån Renligt lieie ännu finnes, samt mäste inpå sena efterhösten hämta sin föda på Marken.
— Detta förorsakar svag afvel, äfvensom, vid ogynsam och regnig väderlek, sjukdomar uppkomma, hvilka göra stor förödelse bland dem.
Sedan förra Femårs-Berättelsen afgafs, har efter arne Våta Somrar en förminskning i antalet af Fårkreatur, af circa 5,ooo St. eller nära en tredjedel af det hela, ägt ruin, synnerligast genom vattensot och Skabb.
Allmogen har häraf erfarit huru nödvändigt i det är alt iakttaga största noggranliet i afseende å Fårens vård och skötsel, ooh börjat hafva mera omsorg derom, samt vinlägga sig om ett ändamåjsenligare behandlingssätt i denna del.
— Ladugåtds-afkastningen kan i elei hela anses tilliäckelig för Innevånarnes behof. — Af Smör försäljes årligen något mindre parti lill Götheborg och Skånska orterne.