Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den,- n , till följd af detta beslut, på nyssnämnde bankoräkning afsatta summa uppgick dock ej lill högre belopp, än 210,260 r:dr 7 sk. 3 rst; och sorn, i händelse af kreditivets lyftning, denna tillgång syntes blifva af ringa betydenhet för det dermed afsedda ändamål, samt det afsatta beloppet, i likhet med andra vid sednast förflutna riksdag tillgängliga medel, ansågs böra disponeras ©ch r Slats-iJt skottets Utlåtande, N:o 12®. användas för de af Rikets Ständer till utgående från Riksgälds-kontoret då anvisade utbetalningar, förordnade Rikets Ständer, genom 127 § i Riksgälds-' kontorets nu gällande reglemente, att omförmälde stimma skulle från den serskilda räkningen uttagas oell tilläggas kontorets öfriga kontanta behållning.
Ståts-utskottet bestrider ingalunda, att det skulle vara både fördelaktigt och ändamålsenligt, om en i behofvets stund genast användbar tillgång funnes afsatt för den ansenliga och ytterst vigtiga utbetalning, motionären omförmäit; men då de för nu förestående Statsutgifter disponibla medel icke en gång motsvara de af Kongl. Majst vid denna Riksdag uppgifna nya eller ökade behof; då dessa medel följaktligen skulle blifva än mera otillräckliga, derest en betydlig del af den för besagde utgifters bestridande påräknade bankovinst komme att, på sätt motionären föreslagit,- för framtida begagnande reserveras; då, i sådant fall, en mot det reserverade beloppet svarande summa troligen måste genom upplåning anskaffas, för att erhålla erforderlig tillgång till de Utbetalningar, sorn af Rikets Ständer dels redan äro, dels hädanefter under riksdagens lopp varda beviljade; och då den för stora kreditivet, enligt motionärens förslag, bildade fond, i anseende till dess otillräckliga belopp, ändock ej komme att uppfylla det nied densamma åsyftade ändamål, »eser sig
Utskottet föranlåtet hemställa, att detta förslag icke må af Rikets Ständer bifallas* Stockholm den 31 Mars 1848.
Ankom till Éxp. Etsk. den t April, ti 2 t.
xo. tltl&tandé, i anledning af vackt motion, angående rättighet för Åse härads boer till utsyning å kronopärkerna Hunne- och Halleberg. (I. A.)
Bonde-ståndet afgifvet och till Ståts-utskottet remitteradt memorial, bar riksdagsfullmäktigert Carl Tholsson från Skaraborgs län, jemte förmälan, hurusom vid år 1830 skedd reglering med kroBo-parkerna Hunne- och Halleberg allmogen inom Åse härad i Skaraborgs län, af okänd orsak, beröfvats den utsyningsrätt till skogsalster från berörde 14 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 122. krono-parker, hvilken allmogen tillförene åtnjutit, hvaremot Wäne häradsboet* i Elfsborgs län, ehuru de till största delen hade egen skogstillgång, bibehållits vid en slik utsynings-rätt, föreslagit» att allmogen i förstnämnde härad inålte, emot betalning efter bestämdt minimi-pris, erhålla å merbesagde krono-parker utsyning i förhållande till hemmantalet, så att ett skoglöst mantal årligen tilldelades, till vedbrand oell hägnaders underhållande, 24 så beskaffade famnar, som efter fastställd reglering å krono-parkerna upphögges; till egna samt allmänna byggnaders oell broars vidmakthållande 12 st. sågblock och lika många timmer, samt, då nybyggnad af man- och ladugårdshus ifrågakomme, erforderligt byggnadsvirke dertill, efter skedd reqvisition hos den Konungens befallningshafvande, som omhänder hade vården öfver krono-parkerna.
I sammanhang med hvad motionären sålunda föreslagit, har han derjemte anfört: att det virke, som, enligt fastställd hushållningsplan, årligen upphögges å ifrågavarande krono-parker, försåldes å auktion, hvilken alltid förrättades inom Elfsborgs län å det ställe, som Konungens befallningshafvande derstädes bestämde; att vid denna auktion plägade inställa sig en mängd spekulanter från närmare och fjermare orter, hvarigenom en sådan täflan egde rum, att priset å skogsalstren uppstegrades understundom tredubbelt öfver deras värde; att, vid sådant förhållande, allmogen och synnerligen torpare samt mindre bemedlade personer icke kunde på ärligt sätt förskaffa sig erforderlig vedbrand, utan nödgades, för erhållande deraf, föröfva skogsåverkan, samt att de för dylik förbrytelse tilltalade sällan egde tillgång till erläggande af dem ådömda böter, hvilka de alltså måste i länsfängelse aftjena, hvarigenom kronan tillskyndades en icke ringa förlust.
Som den af motionären till förmån för Åse häradsboer föreslagna utsynings-rätt skulle, om den bifölles, dels rubba det, i öfverensstämmelse med gällande föreskrifter, följda hushållningssätt å krono-parkerna Hunne- och Halleberg, dels ock lägga band på den fria täflan, som bör ega rum vid en offentlig försäljning af de skogsprodukter, hvilka från merbesagde krono-parker årligen afyttras, anser Utskottet Carl Tholssons förevarande framställning icke böra föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd.
Stockholm den 31 Mars 1848. Slals-Utskollels Utlåtande, N:o 123. 17 N:o 123.
Ank. till Exp. Utsk. den 1 April, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af vacht motion, angående Salpeter-hjelp ens utgörande efter kronovärdi inom Jönköpings och Kronobergs län. (1. A.) Från hederv.
Bonde-Ståndet har till Stats-Utskottet blifvit remitteradt elt af liksdagsfullmägtigen Petter Pehrsson från Jönköpings län afgifvet memorial, deruti lian föreslagit, att sorn salpeter-hjelpen, utgörande efter kronovärdi i nämnde län 29 sk. 6 rst. för hvarje helt hemman, erlades i besagde samt Kronobergs län med förvandling efter markegångspris, oaktadt denna ränta, bestående af flera serskilda persedlar, i rikets öfriga provinser ufginge, i öfverensstämmelse med Kongl, resolutionen på allmogens besvär af år 1766, § 87, med penningar efter kronovärde, föreskrift måtte meddelas, att salpeter-hjelpen finge, enligt sistnämnda beräkningsgrund, betalas inom ifrågavarande båda län; uti hvilken motion liksdagsfullmägtigen A. J. Sandstedt från förstherörde län instämt, med tillägg, att vederbörande indelningshafvare måtte kännas skyldiga att åteibära hvad de af denna ränta, för högt beräknad, obehörigt bekommit under de 3 sistförflutna åren.
Utskottet, som inhemtat, att förevarande fråga, förut väckt, beror på Kongl. Maj:ts nådiga pröfning och afgörande, anser, vid sådant förhållande, de nu gjorda framställningar icke böra föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd.
STOCKHOLM, w.f.dumak, 1848. Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 124.
\ \:o 124.
Ank. till Exp.-utsk. d. 14 April, kl. 6 e. m.
Utlåtande, angående regleringen af utgifter na under Riksstatens Åttonde Hufvud-titel. (U. A.)
Under åttonde hufvudtiteln, som innefattar anslagen till Ecklesiastik-deparlementet, uppfördes vid sistlidne riksdag 371,814 r:dr i kontanta pennirv gar, med under lönerna inbegripna 3,827 tunnor spanmål, indelda räntor till ett beräknadt värde af 152,798 r:dr samt 85,598 tunnor indeld och oindeld spanmål, utgörande, efter 6 r:dr tunnan, 513,588 r:dr, eller tillsammans 1,038,200 r:dr.
Beträffande de under denna hufvudlitel förekommande indelda spanmålsoch öfriga räntor, får Utskottet, i likhet med hvad uti utlåtandena N:ris 38, 39, 73, 74, 90 och 91, angående regleringen af utgifterna under riksstatens första, andra, fjerde, femte, sjette och sjunde hufvudtitlar iakttagits, hemställa, att dessa räntor icke mätte till uppförande i riksstaten definitivt fastställas förr än den allmänna frågan om indel ningarnas indragning till Stats-verket emot ersättning af kontanta stats-anslag blifvit af Rikets Ständer slutligen pröfvad och afgjord.
I afseende på åttonde hufvudtiteln hafva, i följd af dels Kongl. Maj:ts nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof, dels enskilda motioner eller andra omständigheter, nedannämnde förändringar ifrågakomma.
Ecklesiastik-Departementets Expedition. 1:o Under förmälan, hurusom, serdeles i följd af åliggandet för rikets församlingar att, jemlikt Kongl, stadgan af den 18 Juni 1842, inrätta nya eller ordna redan befintliga skolor för folkundervisningen, antalet- af de ären ilih. till R.
4 Sami. i Afd. 34 Haft. 1 2 Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 124. den, som tillhöra ecklesiastik-departementets handläggning, i ganska betydlig mån stigit, har Kongl.
Maj:t föreslagit, att på ordinarie stat måtte uppföras en summa af 666 r:dr 32 sk., att, emot redovisning, genom departements-chefen användas så väl till uppmuntran åt de ordinarie tjenstemännen, vid dem utöfver deras tjensteskyidighet ålagda ökade göromål, sorn till godtgörelse för ett mera verksamt biträde af extra ordinarie tjenstemanna-personalen samt till arfvoden åt extra vaklbetjeningen vid departementet.
Det lärer visserligen icke kunna bestridas, att verkställigheten af den beslutade nya organisationen af folkskole-väsendet medfört en ansenlig tillökning i antalet af de till Ecklesiastik departementets expedition inkommande besvärsoch ansökningsmål; men å andra sidan bör ej heller förbises, att ifrågavaran ■ de slags ärenden onekligen måste i väsendtlig mån förminskas, allt efter som de nya folkskolorna hinna fullständigt inrättas och de äldre i föreskrifven ordning förändras.
I betraktande häraf och då det å åttonde hufvudtiteln uppförde anslag till extra utgifter, serdeles i händelse detsamma, på sätt Kongl. Maj.-t i nåder föreslagit och Utskottet jemväl i nedanstående 53 punkt tillstyrker, kommer att genom öfverflyttning från sjunde hufvudtiteln ökas med 4,000 r:dr, bör lenina full tillgång för meddelande af lämplig vedergällning för det ytterligare arbetsbiträde, som, i följd af ofvannämnde tillfälliga förökning af de inom expeditionen förefallande göromål, må finnas erforderligt, anser Utskottet sig sakna anledning att tillstyrka Rikets Ständers bifall till hvad Kongl. Majit i förberörde hänseende begärt.
Bibliotheket. 2:o Enär, genom Kongl.
Bibliothekets tillväxt och i följd af ett flitigare begagnande af der förvarade samlingar, tjenstemännens göromål betydligt ökats och behofvet af ytterligare biträde dervid i samma mån gjort sig gällande, har Kongl. Majit äskat, att för en tjensteman vid nämnde bibliothek, i grad emellan bibliothekarien och förste amanuensen, måtte på Kongl. Bibliothekets ständiga stat uppföras ett lönebelopp af 1,200 r.dr, motsvarande protokolls-sekreierare-lön inom Kongl. Majits kansli.
Då Utskottet föreställer sig, att det i Kongl. Majits nådiga proposition omförmäldta behof af ökadt tjenstemanna-biträde vid Kongl.
Bibliotheket torde vara föranledt deraf, att, i följd af de tid efter annan beviljade tillökningar i bibliothekets materiel-anslag, nu utgörande 8,000 ridr, blifvit inköpt ett större Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 124. 3 antal böcker, hvilkas ordnande icke kan af de vid biblioteket nu anställde tjenstemän med nödig skyndsamhet verkställas, har Utskottet, som, med hänsigt till statsverkets inskränkta tillgångar icke anser sig kunna tillstyrka beviljandet af det utaf Kongl. Maj:t i nåder äskade anslag, trott sig böra hemställa, det Rikets Ständer måtte medgifva, att af det för bibliothekets materiela behof anvisade slats-anslag ett belopp af högst 1,200 r.dr må, så länge nu för handen varande tillfälliga förhållanden sådant påkalla, årligen användas till arfvoden åt den för kibliothekets ordnande erforderliga tjeustemanna-personal.
Kleresie-Stalen. o 3:o För Kontrakts-prosten öfver Ångermanlands nordöstra kontrakt hat, enär han, genom Kongl, brefvet den 17 September 1845, förklarats berättigad all från oell med år 1844 för det nybildade Bjurholms pastorat komma i åtnjutande af en proste-lunna, att utgå af Kronans behållna spanmåls-tionde i orten, Kongl. Maj:t äskat uppförande å stat af nämnde tunna spanmäl; till hvilken framställning, såsom grundad på ett redan lagligen pröfvadt förhållande, Utskottet tillstyrker bifall. 4:o
Då, för bildandet af tvänne nya kapellförsamlingar inom Wermlands finnmarker, den ena i norra delen af Gunnarskogs socken, med kyrka vid hemmanet lilla Bogen, den andra i nordvestra delen af Fryksände socken med kyrka vid Lekvattnet, erfordrades, oberäknadt det af Rikets Ständer redan vid 1840 —1841 årens riksdag beviljade anslag af 6,000 r:dr för kapellens uppbyggande, jemväl bidrag af allmänna medel till tvänne kapell-predikanters aflönande, har Kongl. Maj:t, i sådant afseende, nu föreslagit, att å ständig stat måtte för hvardera af ifrågavarande tvänne kapell-predikanter uppföras 400 r:dr om året, eller tillsammans 800 r:dr. 1 betraktande af den hvarje församling i allmänhet åliggande skyldighet att förse vederbörande presterskap med erforderlig aflöning, och då det icke är utredt, att ifrågavarande tvänne nya kapell-församlingar sakna förmåga att utgöra en sådan aflöning, har Utskottet funnit sig sakna skäl att tillstyrka bifall till hvad Kongl. Maj:t i denna del föreslagit. 4 Stals-Utskottets Utlåtande, N:o 124. 5:o Uti en från Bonde-ståndet remitterad motion har Anders Olsson från Jemtlands län, under förmälan, hurusom invånarne i Klöfsjö socken, hvilken, jemte Åsarnes och Rätans socknar, vore förenad med Bergs moderförsamling i nämnde län, i anseende till afståndet af 2 3/4 mil från närmaste komminister-boställe i Rätan och den deremellan liggande vägens merendels ofarbara skick, ofta nödgades, vid förefallande behof, sakna presterligt biträde, och då nämnde socknars invånare vore af fattigdom urståndsatte att till sitt presterskap lemna ytterligare bidrag, än som hittills skett, föreslagit, att en ny komministratur måtte varda inrättad i Klöfsjö socken och dess innehafvare blifva af allmänna medel försedd med ett årligt underhåll af minst 30 tunnor korn.
Då någon sådan undersökning, hvarigenom behofvet af en ny komministratur inom Klöfsjö socken blifvit ådagalagdt, icke egt rum, får Utskottet, som, i afseende på det äskade löne-anslaget af 30 tunnor korn årligen, vidhåller den här ofvan, angående likartade anspråk för tvänne kapell-predikanter inom Wermlands finnmarker, yttrade åsigt, afstyrka bifall till hvad i denna motion blifvit föreslaget, 6:o Kongl.
Maj:ts nådiga proposition omförmäler vidare, hurusom åtskilige hemmansegare å ön Rummaren i Stockholms län underdånigsl anhållit, att som dem ålåge, att både i Nämdö och Djurshamns kapellförsamlingar ej allenast deltaga i byggnad och underhåll af kyrka och komministeis-bostäile, utan ock att aflöna komminister, klockare och öfrig kyrkobetjening, hvilken dubbla börda sökanderne, såsom obemedlade lotsar, ej längre förmådde uthärda, Kongl. Maj:t måtte i nåder tillåta, att ön Rummaren finge i ecklesiastikt hänseende skiljas frän Nämdö kapell, tillhörande Österhanninge pastorat i Strengnäs stift, och i stället förenas med den Rummaren vida närmare belägna
Djurshamns kapellförsamling af Wermdö pastorat i Upsala stift och Stockholms län.
Med anledning häraf och då, enligt vederbörandes uppgifter, det belopp kronotionde-spanmål, som erfordrades, för att hålla kapellpredikanten och kvrkobetjeningen i Nämdö, jemte kapellkyrkan derstädes, skadeslösa för den minskning uti inkomster och bidrag, som genom Rummarens skiljande derifrån skulle uppkomma, utgjorde för kapellpredikanten 13 tunnor 21 kappar, för klockaren och kyrkovaktaren 4 tunnor 9 f kappar, samt för kapellkyrkans underhållande och reparation 1 tunna 25 j- kappar, eller tillsammans 19 tunnor 23yf kappar spanmål, hälften råg och hälften korn, hvartill kronans behållna tionde i orten jemväl lemnade tillgång, har Kongl. Maj:t. föreslagit, att Rikets Ständer måtte, för ofvanomförmäldta ändamål, på riksstaten uppföra ett till jemnt tal förhöjdt anslag af 19 tunnor 25 kappar, hälften råg och hälften korn. Stats-Utskottets Utlåtande, N:n 124. ä
Det vid den Kongl, propositionen fogade protokoll öfver ecklesiastik ärenden upplyser vidare, att ön Remmaren i äldre tider tillhört och ännu tillhör Wermdö pastorat i allt verldsligt, juridiskt och administrativt afseende, samt jemväl i ecklesiastiskt hänseende fordom varit med nämnde pastorat förenad; att afståndet emellan Rummaren och Nämdö kapell utgör mer än en mil, men emellan Rummaren och Djurshamn icke fullt en half mil, samt att sjöfarten från Rummaren till Nämdö under starka, ostliga vindar är både svår och farlig, hvilket i vida mindre mån inträffar med öfverfarten till Djurshamn.
Vid öfvervägandet häraf har Utskottet väl funnit, att det för inbyggarne på ön Rummaren skulle medföra en betydlig fördel om denna ö, i afseende å så väl skyldigheter, som rättigheter, i ecklesiastiskt hänseende blefve förlagd till Djurshamn; men då en slik förändring torde, utan kostnad för statsverket, kunna verkställas vid inträffande ledighet af kyrkoherdebeställningen i Österhanninge pastorat, har Utskottet ansett sig icke böra tillstyrka bifall till hvad Kongl.
Maj:t härutinnan föreslagit. 7:o Hos Kongl.
Maj.-t hade konsistorierna i rikets flesta stift i underdånighet anhållit, att då embetsgöromålen vid konsistorii-expeditionerna blifvit i sednare tider ökade och behofvet af biträde dervid i samma förhållande gjort sig gällande, så att konsistorierna, för ärendenas jemna gång, nödgats strängt anlita amanuenserne, för hvilka likväl löner å stat icke vore anslagna, Kongl. Majit måtte hos Rikets Ständer sådana löneanslag utverka.
Med anledning häraf har Kongl. Majit, som funnit konsistoriernas sålunda framställda begäran vara på billighet grundad, äskat, att Rikets Ständer måtte anvisa en summa af 2,1 60 ndr, alt fördelas i tolf löner, hvardera af 180 ridr, och tilldelas konsistorii-amanuenserne i rikets tolf stift.
Utan att vilja ifrågasätta behofvet af de äskade löne-anslagen, har Utskottet likväl, i betraktande af statsverkets för närvarande knappa tillgångar, funnit sig föranlåtet att afstyrka bifall till hvad Kongl. Majit i denna del föreslagit. 8:o
Uti en hos Preste-ståndet väckt och till Utskottet remitterad motion, har herr doktor Pettersson, efter en utförlig framställning af Stockholms stads konsistorii financiella ställning, för upprätthållandet af hufvudstadens ecklesiastikverk och dess expedition, begärt: 1:o för en gång, en summa af 407 ridr 23 sk. 5 rist. banko, till betäckande af den genom tillgångarnas otillräcklighet, oaktadt den strängaste hushållning, uppkomna, nu befintliga, brist; 2:o i likhet med hvad för de öfriga tolf domkapitlen blifvit af Kongl. Majit äskadt, 180 ridr årligen, till lön för amanuensen; samt att, om detta anslag beviljades, den nu 6 Stuts- Utskottets Utlåtande, N:n 124. utgående amanuenslönen, 50 r:dr, finge ingå till konsistorii kassa, och 3:o ett årligt auslag af 50 r:dr för betäckande af utgifterna i och för konsistorii expedition.
Utskottet finner det icke utgöra något statens åliggande att betacka den i Stockholms stads konsistorii kassa uppkomna brist, hvadan, och på de här ofvan, i fråga om löneanslag för öfriga Konsistorii-amanuenser i riket, anförda skäl, Utskottet hemställer, att motionen ej må till någon åtgärd hos Rikets Ständer föranleda. 9:o Beträffande den under åttonde hufvudtiteins anslag tor kleresi-staten, under benämning:
"Lön till Biskopen på Gottland", uppförda summa af 1500 r:dr, har Utskottet, i 27 punkten af sitt under N:o 78 afgifna utlåtande, på anförde skäl, tillstyrkt, att samma löne-ersätlningsbelopp måtte uti det blifvande reglementet för Riksgälds-kontoret upptagas bland de förslags-anslag, deruti bristerna böra af Riksgälds-kontoret godtgöras, emot det att å anslaget uppkommande besparingar till nämnde verk aflemnas.
Som berörde hemställan numera blifvit af Rikets Ständer bifallen, lärer följaktligen ifrågavarande lönebelopp äfven vid nu förestående statsreglering böra såsom förslags-anslag ut tryckligen upptagas, hvilket jemväl uti närlagde tabell öfver 8:de hufvudliteln iakttagits; och då, enligt hvad omförmälda utlåtande upplyser, meranämnde löne-ersättningsanslag under åren 4 843 —-1845 visat sig otillräckligt , så att derå uppstått brist, utgörande i medeltal 457 r:dr för året, har Utskottet, lill beredande af närmare öfverensstämmelse emellan anslagets belopp och det behof, som deraf bör fyllas, trott sig ega anledning hemställa, att förslags-anslaget till lön för Biskopen å Gottland måtte i den blifvande riksstaten ökas med 500 r:dr, eller till 2000 r:dr. \ 0:o Sedan Rikets Ständer bifallit Utskottets i 1 I punkten af utlåtandet N.o 39 framställde förslag, angående öfverflyttning till andra hufvudtiteln af ett i nu gällande riksstat under kleresi-staten å åttonde hufvudtiteln uppfördt anslag af 8 r:dr 16 sk. till Kyrkoherden i Marstrand för meddelande af religionsvård åt fångarne på Carlstens fästning, kommer, i följd häraf, kleresi-, statens anslag att i den blifvande nya riksstaten med ett motsvarande belopp minskas. 11:o Som, enligt hvad Rikets Ständers sistlidet år församlade Revisorer anmärkt, bland de å 8:de hufvudtiteln af nu gällande riksstat uppförda utgifter å den oindelda spanmålen finnas upptagne 3:ne prostetunnor för Mo, Bjorna och Gideå församlingar, efter ett värde af 6 r:dr för tunnan, ehuruväl Stnts-l tskottets Utlåtande, N:o 124. 7 denna spanmåls-qvantilet, med sitt förslagsvärde 18 r:dr, redan förut varit bland den indelda spanmålen under berörde hufvudtitel afförd, liirer följaktligen, till rättelse i detta förhållande, värdet af ofvannämnda 3:ne prostetunnor böra vid förestående statsreglering afdragas från utgifterna å den oindelda spanmålen, hvilket jemväl blifvit uti närlagde tabell öfver 8:de hufvudtiteln iakttaget. 12:0 Revisorerne hafva äfvenledes, jemte förmälan att, enligt äldre resolulioner, pastorerne i Forsmark och Stora Kopparberget årligen uppbära, den förre 2 skeppund hammarskattsjern och den sednare 1 skeppund 10 lispund Avesta-koppar, hvilka utgifter icke blifvit i riksstaten tagna i beräkning, hemställt, att förslags-anslag, motsvarande dessa utgifter, måtte å behörig hufvudtitel uppföras.
1 enlighet härmed och då, vid nämnde anslags bestämmande, torde böra tagas till grund enahanda pris å berörde artiklar, som i Utskottets under N:o 37 afgifne och af Rikets Ständer godkände utlåtande, angående stats-verkets inkomster, blifvit beräknade, nemligen 14r:dr per skeppund hammarskattsjern och 130 r:dr per skeppund koppar, får Utskottet föreslå, att ett mot ofvannämnda utgifter svarande förslags-anslag af 223 r:dr må i den blifvande nya riksstaten, under anslaget fiir kleresi-staten, uppföras.
Universiteten. 13:o
Vid sistlidne riksdag beviljade Rikets Ständer, för universitetens i Upsala och Lund materiela behof, en summa af 12,000 r:dr årligen, att emellan båda universiteten i lika lotter fördelas och intill innevarande riksdag utgå.
Då behofvet af detta anslag oförändradt qvarstode, och universitetens bibliothek, samlingar och inrättningar, för att hållas i tidsenligt skick, ytterligare kräfde ökade tillgångar, har Kongl. Maj:t föreslagit, att, jemte det förstnämnda, för universitetens utgifter oundgängliga, belopp af 12,000 r.dr, blelve å ständig stat uppfördt, Rikets Ständer måtte bevilja en årlig tillökning af 4000 r:dr i nyssberörde summa, i följd hvaraf anslaget för hvartdera universitetet skulle komma att förhöjas till 8000 r:dr och för båda utgå med 16,000 rdr.
Då det af Rikets sednast församlade Ständer till universitetens materiella behof anvisade anslag visat sig vara fortfarande erforderligt, och icke är afsedt för sådana tillfälliga utgifter, som efter någon viss tids förlopp upphöra, tillstyrker Utskottet 8 Stuts-Utskottets Utlåtande, N:o 124. att, med bifall till hvad Kongl. Majit i denna del föreslagit, del för universitetens materiela behof afsedda anslag, 12,000 r.dr, må varda å stat uppfördt.
Men, då slats-verkets närvarande tillgångar ej medgifva beviljandet af ytterligare anslag för ifrågavarande ändamål, hemställer Utskottet, alt den af Kongl Maj:t äskade årliga tillökning af 4000 r:dr i nyssberörde summa icke må af Rikets Ständer beviljas. 14:o Kongl.
Majit har vidare, dä saknaden af tillräckligt antal professioner, i förhållande till vetenskapernas mångfald och ständigt fortgående utveckling, länge utgjort ett hinder för universitets-undervisningens ändamålsenliga ordnande, för att i någon mån kunna undanrödja detta hinder, äskat, att Rikets Ständer måtte för universiteten i Upsala och Lund anslå och å stat uppföra en professors-lön för hvartdera, beräknad till 1,600 r:dr, eller för båda universiteten 3,200 r.dr, att användas der en sådan lärare funnes mest gagna, allt efter som i ena eller andra kunskaps-arten behofvet visade sig störst, eller någon utmärkt vetenskapsidkare framstode.