Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då emellertid för de begge förstnämnde krigen en i förenämnde hänseenden mycket fullständig redovisning blifvit Kongl. Maj:t meddelad uti det underdåniga betänkande, hvilket den 8 Januari 1840 afgafs af den komité, som hade uppdrag att framställa förslag till förbättrade anstalter för arméens sjukvård, samt händelserna under 1813—14 årens krig, med hänseende till mödor och umbäranden, utgjort ett undantags-förhållande, som i hög grad afviker från hvad som får såsom allmän regel anses, torde kommitterade vid detta tillfälle kunna, med hänseende till dessa krig, inskränka sig till följande uppgifter.
Svenska hären, som vid slutet af första krigsåret 1788 utgjorde 25,600 man, hade då 11 procent sjuke; vid slutet af Mars 1790, då den var 34,000, utgjorde sjuknummern 18 °/n af effektiva styrkan.
Trots en under tiden verkställd talrik rekrytering, förefunnos icke mindre än 11,674 vakanser.
Helsinge^regemente (1,200 man), som under krigets lopp mottagit 495 rekryter, hade förlorat 645 man, af hvilka endast 24 stupat eller blifvit dödligt sårade.
Af Psilanderhjelmska regementet, som vid krigets början var 1,160 man starkt, återstodo vid krigets slut endast 160 man; Björneborgs regemente, som med sin vargering utgjorde en nummerstyrka af 1,538 man och under krigets lopp rekryterats, så att rotar funnos som uppsatt ända till sex soldater, förlorade 1,600 man, af hvilka en ringadel föll för fiendens eld; totalsumman af de under hela kriget vid landarméen och å skärgårdsflottan använde stridskrafterna uppgick till 65,295 man, af hvilka 21,359 antingen dogo eller af hvarjehanda orsaker sattes ur stånd att vidare tjena.
Hvad 1808 och 1809 årens krig angår, voro af arméens 100,000 man knappt mera än 30,000 vid krigets slut tjenstbare, under det att de öfrige fallit för fiendens vapen eller tillfångatagits i de ärorika striderna mot den ryska öfvermakten, men de fleste likväl »antingen voro af nöd och sjukdom omkomne eller framsläpande återstoden af eli slocknande lif på sjukhusen».
(H. K. H.
Riksföreståndarens Hertigens af Södermanland, ord till Rikets Ständer.) Under 1813—14 årens krig, då helsotillståndet bland Svenska arméen, till följd af ringa ansträngningar och det goda underhållet bland en välmående och vänskapligt sinnad befolkning, var ganska godt, fanns det likväl ett regemente, nemligen Jönköpings, som hemsöktes af en farsot, hvilken hade till påföljd, att detta regemente förlorade 133 man, deribland en officer och 4 underofficerare genom sjukdomar, under det att endast 3 man stupade och 3 man sårades. 28 Efter att sålunda hafva framställt förhållandet inom vår egen armée, öfvergår man till meddelandet af några, med hänseende till sjukligheten inom en armée på fältfot, särdeles upplysande företeelser från sista Krimfälttåget, hvilket jemte åtskilligt annat ådagalägger, att hvarken de stora förbättringar eldvapnen på sista tiderna undergått, eller den skjutfärdighet, som hos soldaten utbildats genom mera ändamålsenligt ordnade skjutöfningar, vållat någon förändring i det förutvarande förhållandet, att det är fältfarsoter, men icke krut, jern och bly, som vålla de största förlusterna inom en krigförande här; och detta jemväl under förhållanden, då trupperne, under en nära två-årig belägring, stå hvarandra nära på lifvet, och gång efter annan sammanträffa i blodig stormning af omsorgsfullt uppförda fältverk. 1.
Uppgift på Engelska arméens förluster under kriget med Ryssland 1854—56.
Kavalleriet Artilleriet Ingeniör-trupper Infanteriet .
Summa I kriget utgångne.
Sårade i drabbning. s P-i 5 “ , g"?
a B B ö »- g, a 3 S? o g.
V S-g* Stupade i drabbning.
O Tillkommer:
Landtransport-corpser .
Främlings-legionerne .
Summa 427 388 95 2,995 8,293 10,723 1,644 73,299 3,905 93,959 97,864 153 215 368 7,422 5,659 26 30 13 446 515 237 632 86 10,406 11,361 11,876 9 11 9 128 157 B H £S g g & P >1 fl) P « H* q O £ « B V P* o CD Död af i drabbning erhållne sår.
O B a n p p 2 ^ flSS |§i ?
P" 5 a
Döde af sjukdom O B 114 121 32 2,331 4 1 6 75 2,598 2,755 86 26 52 23 1,832 1,933 2,019 23 10 5 109 147 ani cn K1 o ' » ra ? er 1,007 1,298 175 13,414 15,894 16,041 20,815 13,081 13,449 466 43 2.
Dödsfall af sjukdom bland Engelska arméens läkare, officerare samt underofficerare och manskap under kriget mot Ryssland 1854—56. a) Läkare: ...
Dödsprocent af må Månadthg me- na^tli medel. delstyrka. gtyrkan
Maj 1854 — Mars 1855 202. 14.8.
April 1855 — Juni 1856 348. 4.0. Hela krigsperioden 286. 15.3 b) Infanteri och kavalleri-officerare i Maj 1854 — Mars 1855 858. 6.8.
April 1854 — Juni 1856 1,433. 2.9.
Hela krigsperioden 1,190. 8.4. c) lluder-officcrare och manskap:
Maj 1854 — Mars 1855 29,262. 42.6.
April 1855 — Juni 1856 44,762. 6.4.
Hela krigsperioden 36,717. 42.8.
Uppgift på Fransyska och Engelska arméernas samfälda förluster under kriget med Ryssland 1854 -56. a) IJtgångne i kriget:
Fransmän 309,268.
Engelsmän 111,313.
Summa 420,581. b) Intagne på sjukhus:
Fransmän 298,368 med 7,272,201 underhållsdagar.
Engelsmän 165.113.
Summa 463,481. c) Sårade i drabbning elier löpgrafVar:
Fransmän 37,537 af hvilka 8,813 afledo.
Engelsmän 11,876 » 2,019 » Summa 49,413 af hvilka 10,832 atledo. d) Hemskickade såsom invalider eller för sjukdom:
Fransmän 65,069.
Engelsmän .... 19,088.
Summa 84,157. e) Stupade i drabbning eller löpgrafvar:
Fransmän 7,507, af dem 325 officerare med inbegrepp af försvunne.
Engelsmän 2,755, » 157 » Summa 10,262, al dem 482 officerare. f) Aflidne å sjukhus eller vid ambulanser:
Fransmän 63,636, bland dem 8,813 af sår.
Engelsmän 18,573, » » 2,019 » Summa 82,209, bland dem 10,832 af sår.
Uppgift på Fransyska och Engelska arméernas förluster i drabbning under kriget med Ryssland 1854—56. a) Slaget vid Alma den 20 September 1854:
Fransmän (27,600 man) stupade 138, af dem 6 officerare sårade 1,199, 59 8 Engelsmän (26,800 man) stupade 341, » 25 » sårade 1,621, B 81 » Förbunds-hären (54,400 man) stupade 479, B 31 » b) Träflhingen vid Balaklava den 25 Oktober 1854 Fransmän stupade 10, af dem 2 officerare sårade 28, B — » Engelsmän stupade 120, B 9 » sårade 253, B 19 » Förbunds-hären stupade 130, 8 11 » sårade 281, B 19 » c) Slaget Ti»l Inkerman den 5 November 1854:
Fransmän 229, af dem 26 officerare sårade 1,437, » 98 » Engelsmän 632, » 43 » sårade 1,878, » 100 » Förbunds-hären 861, » 69 )) sårade 3,315, » 198 » d) Slaget vid Traktir den 16 Augusti 1855:
Fransmän 181, af dem 9 officerare. sårade 1,224, » 61 »
I alla fyra slagen:
Fransmän 558, af dem 43 officerare. sårade 388, » 218 » Engelsmän 1,093, 77 sårade 3,752, 200 » Inalles stupade i alla fyra slagen:
Fransmän 558, af dem 43 officerare.
Engelsmän 1,093, » 77 » Summa 1,651, af dem 120 officerare. 31 Bil. C. Förslag till löner för Fältläkare-corpsen samt uträkning å kostnaden.
Staben. 1 General-fältläkare 6,000 — 1 Öfver-fältläkare i Stockholm 4,000 — 4 Distrikts-fältläkare, arvoden å 500 rdr 2,000 — 1 Garnisons-läkare å Carlsborg med regements-läkaregrad . . .
. lön 2,500 — 1 >■> å Carlsten med Uste bataljons-läkaregrad.
» 1,500 — 1 » å Waxholm med » » ■ » 1,500 — 1 Garnisons-arvode för läkaren å Carlsten 300 — 1 » för läkaren å Waxholm 300 — 1 Sekreterare hos general-fältläkaren (civil embetsman) . . . . 2,000 — 1 Adjutant hos » . arvode 900 — 1 Uppbördsman för medicinal-attiraljen i fältläkare-kontoret . . » 1,500 — 1 Vaktmästare 500 — hvartill kommer Rese-stipendium för militärläkare 3,000: — Expensmedel 300: -- 26,300:
Läkare vid regementen och corpser. 39 Regements-läkare å 2,500 rdr lön 97,500 42 Förste bataljons-läkare å 1,500 rdr » 63,000 52 Andre » å 1,000 » » 52,000 21 Bataljons-läkare garnisons-arvoden å 300 rdr 6,300 218,800: - Extra Fältläkare-corpsen. 24 Reserv-bataljons-läkare å 500 rdr . . . . • arvode 12,000: — 18 Pensionärer å 400 rdr » 7,200: — 18 Stipendiater å 3,00 rdr » 5,400: — 24,600:
De nu anvisade tillgångarne för läkarevården vid arméen äro: a) å indelda arméens stal innefattade i den tillgång, som uti betänkandet om löneregleringen för denna armée finnes beräknad; och då aflöningen enligt den föreslagna nya organisationen och lönestaten för indelda arméen, ehuru icke upptagande läkare-personalen, skulle komma att öfverstiga de nuvarande lönetillgångarne i sin helhet, hafva läkare-lönerne af sådan anledning icke blifvit frånskiljda dessa tillgångar och hit öfverförde, helst härigenom större enkelhet i beräkningarne vunnits. b) å värfvade arméens stal Svea lifgardets Andra » Wermlands fältjägare-regementes rdr Lifgardets till häst 4,000: 4,000: 2,800: 3,200: 269,700 Transport rdr 14,000: — 269,700: 32 Transport rdr 14,000 Husar-regementets Konung Carl XV rdr 5,700 Svea artilleri-regementes » 5,025 Göta » » »6,150 Wendes » » . » 5,700 Artilleri-batteriets i Norrland » 75 Fyrverkare-corpsens » 100 Ingeniör-corpsens (sappörtruppen) 1,200 37,950: c) å g enera litet els stal d) nu utgående arvoden till pensionärer och stipendiater . . e) på garnisons-sjukhusets stat, öfver-fältläkarens arvode . . f) å statsanslaget lill rese-stipendium för militär-läkare . . .
Hvilket belopp borde öfverföras på fältläkare-corpsen stat; hvarefter skulle återstå, af ofvan beräknade lönebehof, att med nya tillgångar fyllas, 750: 9,650: 1,800: 2,000: 269,700 52,150 217,550 33 13. KRIGSFÖRNÖDENHETER.
Sådana äro beklädnads-, remtygs-, utrednings- och trosspersedlar, fortskaffningstross, skjutgevär, sidogevär, ingeniör-, artilleri- och sjukvårdsmateriel.
Kommitterade hafva antagit, att en styrka af 30,000 man borde vara stridsfärdig och således utan egentliga rustningar alltid kunna sättas på krigsfot, samt att denna styrka borde, efter någon tids förberedelser, kunna ökas till 70,000 man.
För att vinna detta, måste vid den mindre krigsfoten, eller då 50,000 man gå i fält, 25,000 man inkallas i depöterna.
För 70,000 man i fält fordras !
5.000 man i depöt, hvilket med reserv och icke stridande vid arméen gör en stvrka af omkring 100,000 man, för hvilken krigsförnödenheter mer eller mindre fullständigt måste beräknas.
Beklädnads-, remtygs-, utrednings- och tross-persedlar.
Sådana finnas nu fullständigt för stammen och för närmare 25 000 man beväring, hvarjemte i reserv-förråden förvaras reqvisita till munderingar för 15,300 man samt i upplag öfriga nämnde persedlar för en lika styrka
Vid behandlingen af de särskilda vapenslagens organisation hafva kommitterade upptagit kostnaden för beklädnad, utredning m. 11. persedlar för det ökade antalet stam-soldater, likaledes har, vid beräkningarne öfver den föreslagna organisationen af bevärings-manskapet. utförts kostnaden för ifrågavarande persedlar under ett med 27 5 procent ökadt antal omgångar persedlar med oförändrad slitningstid, motsvarande behofvet för omkring 6,870 man.
Beklädnads-, remtygs-, utrednings- och tross-persedlar skulle således med redan beräknad tillökning i befintliga anslag kunna anskaffas och underhållas: för stam-soldater (utom spel) i rundt tal . . . . 34,200 » bevärings-manskap omkring 31,870 66^070 hvartill kommer: reserv, upplag för 15,500 tillsammans för 81,570 man.
Utom reserv-lörrådets upplag af beklädnadsmaterialier. borde vid trupperna finnas färdiga munderingar för åtminstone den mindre krigsfoten, med sina depöter, eller för 75,000 man, så att denna styrka kunde utan tidsutdrägt beklädas, men enligt ofvanstående beräkning skulle endast finnas 66.070 omgångar.
Antalet färdiga munderingar borde således ökas med 8,930 omgångar.
Någon tillökning af munderingar för bevärings-manskapet torde ock kunna åstadkommas genom beklädnads-direktionernas omtanke och hushållning, dock endast småningom och icke till så betvdligt antal utan understöd af beklädnadsmaterialier från reserv-förrådet; men då, med undantag för kapotter, dubbel uppsättning al de liesta munderingspersedlar finnes vid stam-trupperna och äfven af några sådana persedlar vid beväringen, samt hvad deraf icke tillhör passevolantör eller rusthållare, kan af kronan användas, böra depöterna och de icke stridande vid den mindre krigsfoten kunna till en början beklädas, såvida ett tillräckligt antal färdiggjorda kapotter finnas i lörråd.
Då af remtygs-, utrednings- och tross-persedlar finnas i reservföl rädt l eli upplag för i 5,500 man, blifva dessa persedlar fullt tillräckliga lör den mindre krigsfoten.
Bet. IV. 5 34
För den större krigsfoten åter behöfvas 89,000 munderingar, utom för det betydliga antalet icke stridande vid arméen.
Visserligen fordrar denna krigsfot någon tids förberedelse äfven för manskapets öfning, och derunder kunna en del persedlar tillverkas, men behofvel af den större krigsfoten kan dock så hastigt inträda, att några anskaffningar af betydligare omfång icke hinna verkställas, och ett tillräckligt upplag af materialier och persedlar bör således finnas, åtminstone för behofvens fyllande under den första tiden.
Med anledning häraf, och då, äfven under antagande att med befintliga persedlar, tillhörande stammens och beväringsmanskapets andra mundering, de icke stridande, hvilkas antal efter omständigheterna kan uppgå till en femtedel af de stridandes, skulle kunna beklädas, det dock fordras, utöfver befintliga 66,070 omgångar af munderings- m. fl. persedlar, ytterligare 48,930 dylika omgångar, således betydligt öfverstigande hvad i reserv-förrådet finnes, få kommitterade tillstyrka: att ett nytt upplag bildas af de nödvändigaste materialier och persedlar för beklädnad, remtyg och utredning, beräknade för 15,000 man; hvarigenom åtminstone någon reserv skulle uppkomma älven för den större krigsfoten.
Kostnaden för detta upplag, enligt närlagde beräkning, (bil. A), och nu gällande priser, uppgår till 4,477,550 rdr Så kallade småpersedlar, eller skjortor, strumpor och skodon, har beväringsmanskapet under vapenöfningarna mot särskild ersättning sjelft försett sig med, och det är äfven afsedt att så skall tillgå, då arméen sättes på krigsfot.
Ett mindre antal af dylika persedlar finnes dock i förråd för dem, som icke sjelfve kunna anskaffa sig sådana.
Bland trosspersedlarne eller den vanligen s. k. tältlags-trossen, finnas nu, utom tält för den iudelda stammen och en enkel beväringsklass jemte någon reserv af omkring 200 stycken, kok-kittlar, yxor, spadar, jernstörar och proviantsäckar för samma styrka; äfvensom dylika persedlar finnas i reserv-förrådet för 45,500 man.
Någon tillökning häruti under fred synes icke vara behöflig.
Skyddstält ingå numera i alla arméer bland utredningen för trupperna i fält, och äfven hos oss har ett an tal af 20,000 stycken skyddstälts-delar blifvit anskaffade.
Detta är dock långt ifrån tillräckligt, och åtminstone borde den stridsfärdiga styrkan vara dermed försedd Kommitterade anse derföre: att ytterligare 32,000 skyddstälts-delar böra anskaffas, häruti inberäknadt sådana för under-officerare.
Kostnaden härför skulle, efter 8 rdr stycket, utgöra 256,000 rdr.
För kavalleriet finnes fullständig sadelmundering och utredning för hästarne, och sådan har äfven, vid frågan om kavalleriets organisation, blifvit beräknad för den ökade nummerstyrkan.
För kavalleriets depéter saknas all annan hästutredning än sadlar, hvaraf 2,000 stycken finnas i reserv-förrådet.
Samtidigt med häst-uppköp för depöterna böra ock de nödvändigaste utredningspersedlar, såsom täcken och betsel, kunna anskaffas för det mindre antal, hvartill dessa depöter uppgå, eller omkring 1,200 hästar, och innan manskap och hästar blifva färdigbildade, hinner ock utredningen att fullständigas.
FortsJcaffnings-tross.
Till den så kallade bataljons-trossen med tillhörande ambulanser, som närmast följer trupperna, hafva nya fordon på senare tider blifvit i det närmaste fullständigt anskaffade för de nuvarande stam-bataljonerna, nemligen: vid infanteriet 49 och vid kavalleriet 9£ bataljouer, hvarjemte några fordon äfven blifvit förfärdigade för staberna.
Denna fortskaffnings-tross består för en infanteribataljon af 1 stabs- och 4 kompani-packvagnar, 4 ammunitions-, 1 förbinderi- och 1 sjukvagn; samt för en kavalleri-bataljon, af 1 stabs-, 1 ammunitions-, 1 förbinderi- och f sjukvagn, 2 fältsmedjor, samt för hvarje sqvadron 1 packvagn.
Infanteriet skulle, enligt kommitterades förslag, utgöra 75 fält-bataljoner; och då för alla dessa bataljoner, äfvensom för brigad- och fördelnings-staber, högqvarter, m m , en fullständig fordonsutredning med tillhörande ambulanser bör finnas,, medförer detta en högst betydlig tillökning i nu befintliga fordonens antal.
Derutöfver är en lämplig reserv behöflig, hvarjemte nu saknas infanteriammunitions-vagnar för artilleri-parkerna, Då emellertid det ytterst nödvändiga redan finnes för den 35 styrka, som straxt kan ställas pä krigsfot, och tross-passevolans-fonden, som bekostat de nuvarande fordonen, bör inom en kortare tidrymd kunna fullständiga den behöfliga fortskaffnings-trossen, anse kommitterade, att särskilda anslag för ändamålet nu icke erfordras.
För de under intendenturen stående talrika parker anse kommitterade, att inga fordon böra på förhand tillsvidare anskaffas.
Dessa parker få vid krigs utbrott bildas dels af för tillfället uppköpta fordon af den beskaffenhet, som i orterna kan erhållas, dels af hyrda hästar och fordon, samt slutligen af sådane genom reqvisition anskaffade.
Skjutgevär.
Deraf beräknas vanligen för krigsbruk 3 till 4 omgångar för hvarje nummer af den stridande styrkan, och skulle således för 73 bataljoner af BOO man, eller 60,000 man, endast efter 3 gevär för hvarje soldat, fordras 180,000 krigsdugliga gevär.
Häruti är icke inräknadt behofvet för Gotlands nationalbeväring.
De stora förbättringar infanteri-geväret under senare lider undergått, de flere gevärs-konstruktioner, som deraf varit föranledda, den mindre kaliber, som blifvit en följd af spetskulans och det refllade gevärets allmänna införande vid infanteriet, hafva vid svenska, likasom vid andra arméer, haft ett menligt inflytande på gevärstillgången, derigenom att äldre modeller blifvit till krigsbruk mindre användbara eller helt och hållet otjenliga.
Härtill kommer ytterligare det ringa antal gevär, som vid våra faktorier årligen kunna tillverkas, och de sparsamma anslag, som till nya gevär kunnat användas.
Vår nu befintliga gevärstillgång kan uppskattas sålunda:
Infanteri-gevär, refllade med slaglås 71,870. » » » » nya, att levereras innan 1865 års utgång . . 13,000. 84,870. » släta, med slaglås 90,157. » » med flintlås, äldre, till största delen odugliga 52,147. 304.
Summa 227,174.
Refllade gevär äro till arméen utlemnade:
Af 1854 års modell (upprefllade) , 30,700.
» 1855, 1856 och 1857 års modeller 9,672.
» 1860 års modell, att användas af skarpskyttar 1,456. samt till Gotlands nationalbeväring 2,000.
Summa 43,828, hvarjemte såväl arméens stam som beväringsmanskapet äro försedde med slätborrade exercisgevär med slaglås.
Bland de refllade gevären äro endast 23,000, inberäknade dem som under året skola levereras, af 1860 års numera antagna kaliber, och deraf 17,000 kammarladdnings-gevär.
Af de öfriga är flertalet, eller 37,442 stycken, af 1854 års modell.
Ursprungligen slätborrade, och af den för sådane gevär antagna större kaliber, hafva de på senare tider blifvit upprefllade.
Resten utgöres dels af Belgiska gevär, dels af några andra gevärsmodeller med olika kalibrar.
Mindre afvikelser i gevärs-konstruktionen kunna visserligen hafva ett stort inflytande på träffsäkerheten, lättheten att ladda, m. m., men af hufvudsaklig vigt är att alla gevär hafva samma kaliber, hvarigenom förvexling af ammunition undvikes och deraf befintlig tillgång blir öfverallt användbar.
Af hela gevärstillgången kunna således endast gevären af 1860 års kaliber anses för arméen till krigsbruk fullt tjenliga.
De öfriga refllade gevären, ehuru, med undantag af ett mindre antal äldre, i öfrigt ganska goda gevär, böra derföre endast påräknas för helt och hållet afskiljda corpser, der ingen blandning af ammunition kan ifrågakomma, såsom t. ex. för Gotlands national-beväring.
De slätborrade gevären kunna endast anses såsom exercisgevär.
Då således endast gevären af 1860 års kaliber, eller i rundt tal omkring 20,000 stycken, kunna anses tidsenliga och för arméen till krigsbruk fullt användbara, få kommitterade tillstyrka: 36 att 160,000 gevär må för arméen anskaffas; hvilket efter 45 rdr för geväret, hvartill kammarladdnings-gevär af 1860 års kaliber senast blifvit betingade, skulle medföra en sammanräknad kostnad af 7,200,000 rdr.
Anskaffningen af dessa gevär kan väl icke på en gång ifrågakomma, men icke heller utan våda ställas på en lång framtid.
Vära nuvarande gevärsfaktorier tillverka endast omkring 8,000 gevär om året, och om äfven deras verksamhet kunde så ökas, att de lemnade 10,000 gevär årligen, skulle, innan arméens behof blefve fvldt, 16 år förlöpa, och 7 år fordras för att, med nu befintliga 20,000 gevär, bereda en tillgång af 90,000 gevär, motsvarande gevär för 60,000 man.
För den händelse ett lillämnadt större gevärsfaktori i trakten af Husqvarna icke snart skulle komma till stånd och derigenom gevärslillverkningen inom landet kunna betydligen höjas, anse sig derföre kommitterade böra tillstyrka: att gevär äfven i utlandet beställas efter antagen modell, på det att arméen inom möjligaste korta tid må till en början blifva försedd med åtminstone 90,000 gevär; det vid första ut brottet af ett krig oundgängligaste antalet.
Då kommitterade ansett sig kunna uppgifva behofvet af gevär för arméen till endast 180,000, ehuru de sjelfva förutsatt, alt infanteriets styrka kunde i vissa fall öfverstiga 60,000, har det varit under antagande att dessa gevär alltid äro i enlighet med tidens fordringar fullt krigsdugliga och att de således icke allenast i mån af förbrukning, utan ock i bredd med krigskonstens fordringar och förhållandet inom andra arméer omsätias.
De gevär, som sålunda blifva utbytta, bilda då en reserv alt användas för arméen, och äfven för att under krig utlemnas till landstormen.
Mindre skjutvapen.
Kavalleriet är till hela sin nuvarande styrka försedt med pistoler, och deraf finnes ock i förråden någon tillsäng.
Äfven på ryttarnes skjutvapen hafva senare tiders förbättringar icke kunnat undgå att öfva inflytande, och en ny omgång skjutvapen för kavalleriet jemte någon reserv blir derföre behöflig.
Då emellertid äfven inom kavalleriet tankarne äro delade rörande beskaffenheten af detta vapen, inskränka sig kommitterade till att antyda behofvet, helst de för ordnande af kavalleriets beväpning och utredning med flera dermed sammanhang egande frågor särskildt förordnade kommitterade icke lära underlåta att deröfver afgifva förslag.
Intilldess en modell blifvit antagen, kan icke heller någon beräkning öfver kostnaden uppgöras.
För artilleriet har nyligen 1,110 revolvers blifvit anskaffade, och då det är afsedt att endast vissa nummer af kanonservisen dermed skulle beväpnas, torde antalet af dessa vapen vara tillräckligt, eller åtminstone endast en mindre betydlig tillökning deruti kunna ifrågakomma.
Sidogevär.
Förutom i bruk varande sablar vid kavalleriet och artilleriet, samt någon mindre tillgång derpå i förråden, till stor del af aldre modeller, äro 3,500 nya sablar dels under tillverkning, dels redan fär diga.
Äfven rörande detta vapen är att förvänta att kavalleri-komitén algifver förslag, och torde således här endast den åsigt böra uttalas, att såväl kavalleriet, som artilleriet, bör icke allenast vara försedt med fullt brukbara sablar, utan att för både stam och beväring mäste i förråd finnas en omgång dylika vapen till ersättning af de förluster, som i fält inträffa.
Lansar begagnas endast af Lifgardet till häst och derutöfver finnas i lörräd 750 stycken.
Faschin/cnifvar och huggare.
Deraf finnas i förråd, utom hvad som vid trupperna begagnas, något öfver 11,000 af de förra och 6,000 af de senare; hvilket ock motsvarar behofvet, så länge dessa va pen endast begagnas af en mindre del af infanteriet.
Pontonnier-train.
Förutom ett mindre exercis-equipage, finnas nu två fullständiga krigsbrygge-equipager med tillhörande rid- och anspanns-persedlar, samt ett tredje under anskaffning, äfven med rid- och anspannspersedlar.
Enligt kommitterades förslag lill bildandet af en fullständig pontonnier-bataljon. fordras ytterligare tre krigsbrygge-equipager med tillbehör, hvartdera uppgående till en kostnad af 60,000 rdr, eller tillsammans 180,000.
En mgeniör-fält-park, eller train af verktyg och arbetsredskap med tillhörande fordon samt rid- och anspanns-persedlar uppsattes dr 1864 för medel, anvisade från krigsrust - 37 nings-kn ditivet.