Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid dessa förhållanden och då de i omförmälde motion framställde förslag sålunda dels redan utgjort och dels vidare komma att utgöra föremål för Rikets Ständers pröfning och beslut, anser Utskottet någon serskild handläggning af Matts Pehrssons ifrågavarande motion icke erfordras.
STOCKHOLM, tryckt hos P. G. Berg, i845. Bevillntngs-Utskottets MemorialN.-o 33.
M Ant, till Exp.-Utst. d. 7 April, k/, itj 1. m.
Memorial, angående de till den blifvande nja Bevillnings-Stadgan hörande formulärer.
Då grunderna för den blifvande allmänna bevillningen äro af Rikets Ständer fastställde i hufvudsaklig öfverenstämmelse med nu gällande bevillningsgrunder, samt classificationen af bränvinsbrännings-redskapen blifvit bibehållen oförändrad, anser Utskottet någon egentlig förändring af de vid Bevillnings-stadgan fogade formulärer icke vara af behofvet påkallad; likväl och enär den uti Capital-Räkningen till Riks-ldufvudboken befintliga förteckning öfver taxerade Lränvinspannor icke upplyser, till hvilka pannor äng— apparater blifvit begagnade, men sådan upplysning är, för en mera tillförlitlig beräkning af bränvinsbrännings-afgilterne, nödig, får Utskottet till vinnande deraf för framtiden, vördsamt föreslå, att å formulären JN:ris 8, g och io må införas en så lydande anmärkning:
"Dä ån gappar ater blifvit till begagnande uppgifna, bör uti serskild kolumn sådant för hvarje class och pannerj/nd utmärkas” äfvensom, och då formuläret till calculativ uppgift för Bruk icke står uti rigtig öfverensstämmelse med föreskrifterna i ^3 och ^4 §§•
Bevillningsstadgan, att nemligen taxeringen bör grundas å hvarje så väl privilegieradt skeppund frälse- och hammarskatts-smide, som äfven för året vågfördt skeppund recognitionssmide, efter hammarskattsjern-priset, Utskottet hemställer, att ifrån berörde formulär må uteslutas följande: ”hvaraf blifvit å våg levererade ooo Skepp, å oo Rdr —- „ ooo.} i orten försålda ooo dito a oo
Rdr — „ »oo. —-—ooo. Bih. till R.
Prot. 1845, 5 Sami. 1 Afd. 18 Haft. j 2 Bevillnings-Utskottets Memorial, N-o 3-t. samt att under rubrikerna: ”Minimi- och Maximi-afgifl,” orden: ”levereringsoch försäljningsprisen” må utbytas emot ordet: ”
Hainmar skatts-jer npriset” Stockholm den 7 April i845* M 21.
Ank. till Exp. Utsk. d. 7 April, kl. 2 e. id. Memorial, med förslag till sädane förändringar vid en del af de i Utskottets Memorial N:o 3o om sam man jern klling af Riks-Ståndens olika beslut angående tullbevillningen förekommande voterings-propositioner, sorn af antagne inbjudningar funnits påkallade.
Sedan, vid behandlingen af Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 3o, i anledning af Riksståndens olika beslut, angående tullbevillningen, en del af de antagna inbjudningarna föranledt så beskaffade ändringar uti åtskillige i be^ rörde Memorial föreslagne voterings-propositioner, att de i detta afseende nödige åtgärder synts böra Rikets Ständers vidare pröfning och afgörande underställas, får Utskottet sådant härigenom vördsamligen fullgöra.
I afseende å införselstullen för Filar hade till en början Preste-Stån det godkänt Utskottets förslag, alt nämnde afgift borde utgöra 20 sk. skålpundet j Borgare- och Bonde-Stånden bestämt densamma till 12 sk., samt Ridderskapet och Adeln bibehållit den nuvarande tullen 6 sk. skålp.; men Preste-Slåndet har numera frånträdt sitt berörde beslut och förenat sig med Borgare- och Bonde-Stånden; och lära i följd häraf de under Nris 3o och 31 föreslagna voteringar om contraproposition ock i hufvudsaken komma att förfalla och omröstningen böra ega rum efter blott en proposition, så lydande: - Bcvillnings- Utskollcln Memorial, N:o 34. 3 1:0.
Den, sorn, lika med Preste-, Borgare- och Bonde Stånden, anser införselslullen å Filur böra bestämmas till 12 sk. skålpundet, röstar ja; den del ej vill, röstar nej.
Vinner nej, kommer, i öfverensstämmelse med Ridderskapet och Adelns beslut, nuvarande in förse
Isa fgift 6 sk. skålpundet att bibehållas.
Linne Vid rubriken Linnegarn hade alla Riksstånden fattat sins emellan skiljaktiga beslut sålunda, att Presle-Slåndet godkänt Utskottets förslag, alt de nuvarande två erskilda rubrikerna ofärgadt och färgadt skulle sammanföras till en med gemensamt värde af 3 Rdr och införselstull 1 Rdr skålpundet: att
Bondeståndet väl bifallit sammanslåendet i en rubrik, men antagit värdet lill 2 Rdr och införselsafgiften till 3a sk skålpundet; men att Ridderskapet och Adelil samt Borgare-Ståndet bibehållit den nuvarande fördelningen och antagit, Ridderskapet och Adeln, för det ofärgade 1 Rdr 16 sk.
Värde och 16 sk. införselstull, samt för det färgade 1 Rdr 3a sk. värde och 20 sk. införselsafgift, samt, Borgare-Ståndet, för det ofärgade 1 Rdr 24 sk. värde och 24 sk. införselstull, samt för det färgade 2 Rdr 32 sk. värde och 36 sk. införselsafgift per skålpund.
Utskottet föreslagit tre serskilda voteringar under N:ris i[6, 47 och 4$; men som Bonde-Ståndet sedermera antagit
Utskottets tillika gjorda inbjudning att instämma i Preste-Ståndets beslut, lära voteringarne böra inskränkas till två, enligt följande förändrade lydelse: a) Om contrapropositionen: 2:0
Den, som vill, att till contraproposition i hufvudvoleringen om Linnegarn skall antagas Ridderskapet och Adelns beslut, att, med bibehållande af nuvarande fördelning i två rubriker, nemligen ofärgadt samt färgadt, bör bestämmas för den förra 1 Rdr 16 sk. värde och 16 sk. införselstull, samt för den sednare 1 Rdr 32 sk. värde och 20 sk. införselsafgift skålpundet, röstar ja; den, det ej vill, röstar nej.
Vinner nej, antages till contraproposition Borgare-Ståndets beslut, att, med bibehållande 4 Bevillnin«<;-UtskoUels Memorial, N.0 34. af fördel ningen i två rubriker ofärgadt samt får gath, bör stadgas för den förra 1 Rdr 24 sk. värde oell 24 sk. införselstull, samt för den sednare 2 Pidr 32 sk. värde och 36 införselsafgift, allt per skålpund. 1>) I hufvudsaken: 3:o Den, som godkänner Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden gillade förslag, att de under Linnegarn upptagne två rubriker böra sammanslås till en, nemligen ofärgadt och färgad!, samt åsättas ett gemensamt värde af 3 B:dr och införselstull af 1 Bdr per skålpund, röstar ja 5 den det ej vilh röstar nej.
Vinner nej, antages: (i:a Alternativet) Ridderskapet* och Adelns beslut; (a:a Alternativet) Borgare-Ståndets beslut.
Jern, Smid t feder Valsadt.
AU annan (spik än af 2 tums längd och deröfver) saint allt marni» Jactur- cch handtverks-smide, ej s/ ecijiceradt.
Utskottets hemställan, att för den under smidt eller valsadt yern föreslagna rubriken all annan (spik än af två tums längd och deröfver) samt allt mannfaclur- och handtverkssmide ej specificeradt, borde antagas 02 sk. värde och 8 sk. införselstull skålpundet, hade Bonde-Ståndet bifallit.
Presteoch Borgare-Stånden åter bade höjt värdet till 3 R:dr och införselstullen till i R:dr skålpundet.
Ridderskapet och Adeln deremot hade fördelat rubriken i två, nemligen den ena ali annan med 32 sk. tullvärde och 8 sk. införselstull per skålp., samt den andra Mamifactur- och handtverkssmide ej specijiceradt med 33 R:dr 16 sk. införselsafgift för 100 R:dr tull värde samt föreskrift, att ”minsta värdet bestämmes lill 1 R:dr skålpundet och hvarje serskildt slag bör till både vigt och värde angifvas.” Bonde-Ståndet har likväl sedermera afstålt från sin mening och förenat sig med Preste- och Borgare-Stunden, hvaraf följer, att, i stället för de två under N:is 61 och 62 uppställde volerings-propositioner, omröstningen bör anställas efter blott en proposition, hvilken lärer böra få denna förändrade lydelse: Bcvillnings-Utskotlets Memorial, JY.-o 34. 5 4:o
Den, sorn, lika med Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden, anser, att tor elen Liand smidt eller valsadt jeni utaf Utskottet föreslagna rubriken all annan (spik än af två tums längd och deröfver) samt allt manilj adur- och handtverks-smide, ej specijiceradt skall bestämmas ett gemensamt värde af 3 R:dr och införselstull af i R:dr per skålpund, röstar ja; den det ej vill, röstar nej.
Vinner nej, kommer, i öfverensstämmelse med Ridderskapet och Adelns beslut, rubriken att fördelas i två, nemligen den ena, ali annan (spik, än af två tums längd och .deröfver) med 3a sk:s tullvärde och 8 sk:s införselstull skålpundet, saint den andra, manufactur- och handtverkssmide, ej specijiceradt, med införselstull af 33 R:dr 16 sk. för ett tullvärde af ioo R:dr och följande stadgande: ''minsta värdet bestämmes till i R:dr skålpundet och hvarje serskildt slag ”bör till både vigt och värde angifvas.” Trädvaror alla, ej specificerade etc.
Sedan vid den under Trädvaror förekommande rubriken, alla, ej specificerade 3 iner eller mindre arbetade, derunder inbegripne ej specificerade snickare- och svarf vare-arbeten, med eller utan betsning, målning eller lackering, Ridderskapet och Adeln bibehållit nuvarande införselsbestämmelse af 33* R:dr för hvarje ioo R:dr varuvärde; Preste-Ståndet godkänt Utskottets förslag, att artikeln borde förtullas efter vigt med stadgadt värde af 2 R:dr och 32 sk. införselstull skålpundet, samt Borgare-och Bonde-Stånden, med antagande af den föreslagna viglberäkningen, höjt värdet till 3 R:dr och införsels-tullen till i R:dr per skålpund, så enär tre stånd sålunda beslutat, att vigt borde blifva grunden för tullbehandlingen, samt den af Ridderskapet och Adeln antagna tull utgjorde lika stor procent af uppskattningsvärdet, som den af Borgare- och Bonde Stånden bestämda innefattade till det stadgade värde, de för artikeln antagit, hade Utskottet hemställt, att Ridderskapet och Adelns berörda skiljaktighet icke måtte till någon åtgärd föranleda och derföre uppställt voteringsproposition under N:o 142 endast emellan de beslut, Preste-Ståndet, å ena, samt Borgare- och Bonde-Stånden, å andra sidan, fattat, hvilket ock blifvit godkändt; men som Preste-Ståndet numera antagit
Utskottets tillika gjorda inbjudning att afstå från sitt beslut och instämma med Borgare- och Bonde-Stånden, I ■ 6 Bevil/nings-Utskotlets Memorial, N.-o 34. lärer sagde voterings-proposilion höra förfalla och bestämmelserna för elen ifrågavarande artikeln blifva 3 R:dr värde och i R:dr införselstull skålpundet.
Tulltaxe-underrättelserna, ,§*. i5.
I afseende slutligen å i5 §. tulltaxe-underrättelserna, hade BondeStåndet bibehållit densamma vid dess närvarande lydelse; Preste- och Borgare-Slånden antagit Utskottets förslag, enligt hvilket den der för redskap, machinerier och verktyg bestämda lindring i tull eller tullfrihet skulle kunna af Commerce-Collegium medgifvas äfven för lill deras förfärdigande behöfliga rudimaterier, sedanjlikväl, i fråga om metaller till förarbetande i berörde ändamål, Bergs Collegium blifvit i ämnet bordt, samt Ridderskapet och Adeln likaledes väl i hufvudsaken bifallit Utskottets nämnde förslag, men dock med den afvikelse, att, i fråga om metaller till förarbetande i berörde ändamål, beslutet derom skulle fattas gemensamt af Commerce- och Bergscollegium.
Aid behandlingen af Utskottets memorial N:o 3o, har Ridderskapet och Adeln inbjudit Preste- och Borgare-Stånden ätt frånträda deras beslut och instämma i Ridderskapet och Adelns mening, hvareniedlertid med plöjningen af de utaf Utskottet under N:is i53 och 154 för frågans afgörande föreslagna voterings-proposilioner uppsköts; och som sagde inbjudning numera blifvit antagen, har Utskottet trott sig, utan afvaktan af något Ridderskapet och Adelns ytterligare beslut, kunna nu föreslå det förändrade behandlingssätt, som af nämnde förhållande blir en följd, nemligen, i stället för två, blott en votering, enligtj en så lydande proposition:
Den, som godkänner Ridderskapet oell Adelns, af Preste- och BorgareStånden biträdda, beslut, angående 15 §. i tulltaxe-underrältelserna, nemligen att icke allenast såsom hittills redskap, machinerier och verktyg, utan äfven till deras forfåraiganae behof liga rudimaterier skola kunna antingen mot 5 procents tull af värdet eller ock tullfritt medgifvas lill införsel af Commerce-Collegium, men i fråga om metaller till Jurarbetande i be - Bcvillnings-Uiskottets Memorial, N.o 34. 7 rörde ändamål af Commerce-Collegium och Bergs-Collegium gemensamt, röstar ja; elen, det ej vill, röstar nej.
Yinner nej, bifalles Bonde-Ståndets beslut, eller att, med bibehållande af paragrafens närvarande lydelse, sagde förmon icke skall kunna medgifvas de omförmäl te råämnena.
Stockholm den 7 April i845.
STOCKHOLM, Lundberg 8C.
Comp. 184S, Bevillnings-Utskottets Memorial, N\o 35.
1 N:o 35.
Alik. till Exp.-Utsk. d. i5 April, kl. 2 e. m.
Memorial, i anledning af älskillige uppskjutne och oafgjorde frågor, angående Tullbevillningen.
Uti dess utlåtande N:o 26 och memorial N:o 30 hade Bevillnings-Utskotlet hemställt, att med afgifvande af förslag, angående en del här nedan omförmälda ämnen måtte få anstå till dess definitiva beslut uti andre dermed sammanhängande frågor blifvit fattade; och som, efter härtill lemnadt bifall, Rikets
Ständer numera i sistnämnde delar hufvudsakligen beslutat, får Utskottet de hvilande punkterne nu lill slutligt afgörande anmäla.
Vid 7 §.
i Tulltaxe-underrällelserna hade Ridderskapet och Adeln be- Tulltaxe slutat, att ett nytt moment skulle tilläggas, så lydande: underrättd serna.
”Till närmare controll i afseende på de värden, som godsegares för- § 7 ”tullnings-iulagor upptaga å inkommande manufactur- och handtverks”smiden, samt slålarbeten af de slag, som i Tulltaxan ej äro specificerade, ”äfvensom söljor af jern och stål, skola profver genom vår General-Tull”Styrelses försorg tillställas samtlige Sjötullskamrar i Riket å sådane jern”smides-artiklar och stålarbeten, som i Eskilstuna tillverkas, jemte noggrann namnförteckning derå med utsatta gångbara priser”; — men som de Ridderskapet och Adelns beslut, hvaraf detta tillägg synes hafva varit föranledt, nemligen att de uppräknade varuslagen borde förtullas efter värde med stadgadt minimum för värdet af hvarje skålpund och föreskrift att hvarje serskildt slag skulle till både vigt och värde angifvas, icke blifvit gällande, utan genom omröstning i Förstärkt Stats-Utskott är vordet bestämdt, att nämnde artiklar skola förtullas uteslutande efter vigt med stadgadt värde och tull per skålpund, lärer föreskriften om berörde tillägg till 7 §.
Tulltaxe-underrältelserna komma alt förfalla.
Bih, till R, St, Vrot, 184S, 5 Sami, 1 Afd, ig Haft, / 2 Bevi/lnings-Utskollels Memorial, N:o 35.
Uli dess betänkande N:o 12, angående tull be v i 11 n i n ge n , hade Utskottet dels föreslagit, alt Ull, sorn enligt gällande Taxa förtullas efter två rubriker, nemligen grof Jutsk och Isländsk, med införselsrätt för detta slag till endast vissa städer, samt all annan, borde efter olika värden delas i tre classer, nemligen grof, medelfin och fin; dels ock, till närmare controll derå, att såsom grof och meilelfiin, för hvilka slag Utskottet ansett införselsrätligheten böra vara till endast en del stapelstäder inskränkt, icke måtte införtullas de med högre tull belagda fina ullsorterne, hemställt att, vid 9 §. i Tulltaxe-underrättelserna, hvilken innefattar tillåtelse för fabriksoch handtverks-societeter att utse ombud för tillsyn derå, att de till deras yrken hörande varor blifva rätt förtullade, borde göras ett så lydande tillägg: ’I de släder, dit grof och medelfin ull får införas, tillkommer sam”ma rättighet i afseende å denna artikel äfven Schäferi-ägare och ullprodu”center i Riket” Ridderskapet och Adeln, som, i nära öfverensstämmelse med Utskottets förslag, fördelat ull i tre classer, godkände sagde tillägg.
Preste-Slåndet, som antagit en medeltull för införsel af alla ullsorter och såsom en följd deraf förklarat att inskränkningen till vissa släder för införsel af grof och medelfin ull förfallit, fattade icke något serskildt beslut angående det ifrågavarande tillägget hvilket änskönt jemväl det synes hafva bordt på samma grund förfalla, alltså genom Preste-Ståndets förklarande i allmänhet att hafva godkänt alla de Utskottets förslag och framställningar, hvilka icke blifvit serskildt vidrörda, måste anses vara äfven af detta Stånd bifallet.
Bonde-Ståndet, som, med bibehållande af begränsningen uti införselsrätten af grof ull till vissa städer, stadgat, att endast två slag ull skulle i Taxan upptagas, nemligen det ena grof Jutsk, Isländsk eller annan likartad, och det andra finare slag, förklarade, i afseende å den förevarande paragrafen, att orden ”grof och medelfin ull”, borde förändras i enlighet med Ståndets beslut om artikeln ull lill ”grof eller finare ull”; men Borgare-Ståndet åter, som för ull bibehållit tulibeslämmélserne i nuvarande Taxa, med tillägg efter orden grof Jutsk och Isländsk al dessa: eller annan härmed jemförlig, samt afslagit Utskottets tillstyrkande, att oftanämnde inskränkning i rättigheten att införa grof ull till vissa städer måtte fortfara, så att den borde tillåtas tili införsel i alla stapelstäder, återremitterade, med anledning af detta dess beslut om ull, tillägget till 9§.
Vid delta förhållande föreslog Ulskottet i dess utlåtande N:o 26, att d& ej mindre den med tillägget åsyftade rättighet för ullproducenter att Bevill nings-Utskottets MemorialN:o 35. 3 utöfva lill syn å förlullning af ull, än de ordalag, som för dess medgifvande borde begagnas, voro boroende derpå, huruvida ull komme alt förtullas olter en eller flere klasser och afgifter, denna frågas slutliga afgörande måtte få ankomma på Rikets Ständers definitiva beslut angående lullbehandlingen af ull, och hemställde sedermera i dess memorial N:o 3o att, intill dess sådana difinitiva beslut hunnit fattas, med vidare yttrande i ämnet mätte få anstå.
Innan Utskottet nu afgifver förslag angående oftaberörde tillägg, blir således nödigt att redogöra för förhållandet med artikeln ull.
Utskottet hade i memorialet N:o 3o inbjudit Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Bonde-S'ånden att instämma i Borgare-Ståndets beslut om ull; dock alt, hvad anginge införselsrällighetens begränsning till vissa städer, Utskottets af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet i denna del gillade förslag måtte af de begge andra Stånden biträdas.
För så vidt berörde fråga om upphörandet af inskränkningen i införselsrättigheten kunnat behandlas oberoende af förtullningssätlet och tullafgifterna, skulle Utskottet tvifvelsutan ansett densamma, såsom af ekonomisk natur och ej inverkande på tullbevillningen, icke, då två Stånd bibehållit inskränkning sådan den förut gällt, kunna till någon vidare åtgärd föranleda, utan vid det äldre stadgandet hafva bordt förblifva, men då denna fråga var i den väsendlliga man beroende på sjelfva lullbeslämmelserna för ull, att om t. ex. Preste-Ståndets beslut om en gemensam tull å all ull kommit att göra sig gällande, nämnda inskränkning i införselsrätten till vissa städer jemväl då såsom ändamålslös bordt förfalla, var det nödigt att Utskottet, i de volerings-propositioner, som för den händelse att inbjudningarna alslogos i sammanhang med dem uppställdes, intog eller uteslöt stadgandet om sagde inskränkning, allt efter sorn det ena eller andra Ståndet densamma bifallit eller förkastat sålunda, alt hvardera af de voteringsproposilioner om ull, som innehöllo Ridderskapet och Adelns samt Bonde-Ståndets beslut om klassificeringen och tullafgifterna deraf, åtföljdes af nämnde stadgande, sådant det borde lyda i händelse det ena eller andra af desse Stånds beslut blefve gällande, hvaremot i hvardera af de propositioner, sorn omfattade Preste- och Borgare-Ståndens beslut, stadgandet ulelemnades.
Utgången af inbjudningarna angående ull blef emedlertid, att Preste-Ståndet, såsom orden lyda, ”antog Utskottets inbjudning och förenade sig med Bor”gare-Stålidet i dess beslut, i fråga om tullbestämmelsen för nämnde artikel, och kommer alltså 4° voteringspropositionen, i följd häraf, alt förfalla”, 4 Bevillnimis-Utskottets Memorial.
O utan att likväl Preste-Ståndet meddelade något specielt yttrande angående den serskilda inbjudningen att biträda de begge andra Ståndens mening om införselsrättens fortfarande begränsning till vissa städer, och att af Bonde-Ståndet ”biföllos Utskottets inbjudningar lill Ståndet att förena sig ”med Burgare-Ståndet i fråga om tullen å 011”; hvaremot inbjudningarna afslogos af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet.
Då sedermera, med ledning af dessa Ståndens beslut, förteckning uppgjordes i Stats-Utskottet å de voteringar, som i Förstärkt Stats-Utskott skulle ega ruin, ansågos de propositioner, som för Preste- och Bonde-Ståndens meningar blifvit uppställde hafva, genom inbjudningarnes antagande> förfallit samt endast Ridderskapet och Adelns beslut med och Borgare-Ståndets beslut utan stadgandet om inskränkning till vissa städer böra mot hvarandra qvarstå, och vid den emellan dem uti Förstärkt Stats-Utskott anställda voteringen segrade Borgare-Ståndets mening.
Utskottet anser sig icke tillkomma att bedöma, huruvida, till följd af sagde votering, den ifrågavarande inskränkningen skall anses hafva ovillkorligen upphört eiler ej, utan öfveriemuar detta till Rikets Ständers bepröfvande, och får derföre endast föreslå att, derest lie
Stånd skulle anse begränsningen hafva genom voteringen upphört, så, att all slags ull hädanefter bör till alia stapelstäder få införas, tillägget till den förevarande 9 §. må få följande lydelse:
I afseende å artikeln ull . tillkommer samma rättighet äfven Schäferi-egare och Uilproducenter i riket, samt att, örn ofta nämnde begränsning åter anses vara genom två Stånds beslut bibehållen, i hvilket fall den torde böra lyda så, som Utskottet, enligt memorialet N:o 3o, i 4> voteringen uti Nejpropositionen föreslagit, nemligen: '■'Grof ull må införas endast ”till städerna Stockholm, Götheborg, Norrköping, Malmö, Halmstad och Helsingborg; och ankommer det på General-Tullstyrel”sen att föreskrifva de serskilda controller, som kunna anses nö’dige tili förekommande af finare ulls införtuilning såsom gröfre”, tillägget till 9 §. må komma att lyda sålunda:
I de städer, dit grof ull får införas, tillkommer samma rättighet, i afseende å denna artikel, äfven Schäferi-egare och Ull producenter i riket. Bevillnings-Utskoltets Memorial, N:o 35.
5 Vid 18 §. hade Utskottet föreslagit, att restitution af erlagde tullumgälder måtte för Topp-, Kandi- och Kaksocker ökas från 3 sk. 4 r:st. till 3 sk. 6 r:st. skålpundet, för Kardus- eller karfvad Tobak, äfvensom pressad och rullad Tobak samt Snus, höjas från 3 till 5 sk. per skålpund, för Bomullsväfnad ulgå med 4 sk. per skålpund, i stället för såsom hittills för hvarje stycke om 50 alnar, och medgifvas äfven för annan bomullsväfnad, än hvit, för Ylle- och Haij ylleväfnader, som förut icke varit till drawback berättigade, nu medgifvas på enahanda vilkor i allmänhet, som för bomullsväfnad, dock att beloppet mätte bestämmas för Ylleväfnad till 8 sk. och för Halfylleväfnad till 4 sk. skålpundet, och i öfverensstämmelse härmed jemkningar göras i de vid denna §. förekommande serskilda momenter om vilkoren för restitutionsförmonernas tillgodonjulande, sålunda, att början af 1 mom. komme att lyda: ”l:o alt, hvad Socker och To”baksfabrikater samt Bomulls-, Ylle- och Halfylle väfnader angår, minst 100 ”'skålpund af samma vara och af Hamp- och Linneväfnader minst” &c., samt att i 2 mom. inflöte näst efter ”Packväf” orden ”samt
Ylleväfnad” och näst efter ”beräkning” orden ”och Halfylleväfnad af utrikes spunnet garn”; men hvad i öfrigt i den förevarande paragrafen finnes bestämdt ansåg Utskottet böra utan förändring fortfarande tjena till efterrättelse.
Sedan Bonde-Ståndet lill alla delar godkänt hvad Utskottet sålunda föreslagit; Ridderskapet och Adeln dels lika med Utskottet ansett bomullsväfnad böra medgifvas 4 sk. drawback per skålpund, dels bestämt densamma till 4 sk. skålpundet å Socker och Tobaksfab]ikater; men deremot återremitterat Utskottets förslag till bestämmande af drawback för ylle och halfylleväfnader, jemte de i sammanhang dermed tillstyrkta jemkningar i ofvanberörda uti paragrafen befintlige 1 och 2 momenter; samt Preste- och Borgare-Stånden återremitterat paragrafen i dess helhet, så hade Utskottet, i dess utlåtande N:o 26, jemte anförande af de anmärkningar, som föranledt nämnde återremisser, hemställt, att då frågan om och till hvad belopp drawback borde ega rum, berodde på den tull, som för råämnet erlades, men derom då icke ännu vore definitivt besluladt, Utskottet måtte, med uppskjutande af allt yttrande i anledning af återremisserna, få framdeles, sedan berörde hinder upphört, afgifva nödigt utlåtande i ämnet.