Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Förmånen af mera gynnsamma omständigheter härutinnan ökar provisionen utan att i samma grad öka göromålen, hvaremot, å andra sidan, dessa senare, der en sådan förmån ej förefinnes, kunna vara vida mera omfattande, medan inkomsterna, det oaktadt, uppgå till ett betydligt ringare belopp; hvilket allt möjligen till och med skulle kunna skrida till den ytterligheten, att göromål och inkomster komme att stå i ett slags omvändt förhållande till hvarandra.
Förbises bör icke heller, att tjenstemannens ställning till trafikanten blir sjelfständigare, i den mån denne senare har eller får sig bekant, att en skärpt noggrannhet i tjensteärenden icke är hos varukontrollanten i någon del betingad af begär efter egen vinning.
Det ligger eljest nära att inlägga ett motiv af egennytta i en sådan noggrannhet, hvilken deremot, der den är höjd öfver allt tvifvel i detta hänseende, måste väcka aktning i stället för misstanka, och sålunda äfven motverka en möjligen uppstående benägenhet att genom bestickning eller annat medel söka förmå denne att frånträda sin pligt.
Under sådana omständigheter synes tilldelandet af en i allo fast aflöning åt bemälde tjenstemän och betjente vara att föredraga för det nu bestämda aflöningssättet, med dess vexlande provisionsarvode.
Och då ett ändamålsenligt och fullt tillförlitligt handhafvande af tullstadgans föreskrifter förutsätta redbarhet, nit och duglighet hos dem, som i sådant hänseende anställas, ligger det ock i det allmännas intresse, att dessa för sina behof väl förses, liksom det för staten är en pligt att tillförsäkra dem en anständig och bekymmerfri utkomst.
Endast derigenom kan man påräkna att få hithörande platser besatta med personer af de egenskaper, som för dem erfordras, äfvensom att dessa personer, en gång anställda, skola blifva i tillfälle att fortfarande på ett tillfredsställande sätt fullgöra hvad af dem kan och bör förväntas.
I betraktande häraf räkna Komiterade såsom ett åliggande att äfven på detta ärende i underdånighet fästa Eders Kongl. Maj:ts höga uppmärksamhet, med hem - 30 ställan om nådigt anbefallande af nödig reorganisation af ifrågavarande tulltjenstemäns och betjentes aflöningsstat, med hänsigt på en gång att förekomma de olägenheter, som här blifvit antydda, och att bereda nämnde tjenstemän och betjénte en efter deras lefnadsställning afpassad och mot de anspråk, som vid dem fästas, svarande, fullt tillräcklig löneinkomst.
Slutligen, och i likhet med hvad hittills vid förslag till nya tulltaxeregleringar iakttagits så väl af Rikets Ständers Bevillnings-Utskott, som af förra Tullkomitéer, samt äfven af denna Komité i dess slutliga utlåtande angående Franska Handelstraktaten, hafva Komiterade jemnväl vid detta underdåniga betänkande bilagt en till siffran noggrann beräkning, Bil.
Q, af det inflytande på statsverkets inkomster, som de nu föreslagna förändringar i tulltaxan kunde förmenas utöfva; varande införseln år 1862, såsom ett ungefärligt medeltal af rörelsen åren 1860, 1861 och 1862, lagd till grund för dessa beräkningar, äfven af det skäl, att samma beräkningsgrund tillämpades för den öfversigt, som åtföljde Komiterades omförmälda underdåniga utlåtande angående nämnda traktat.
Komiterade tillåta sig hufvudsakligen hänvisa till hvad angående dylika beräkningar i nyssberörda utlåtande erinrades, bland annat derom, huru en lång erfarenhet ådagalagt, att sådana beräkningar, ehvad flere eller färre förflutna års handelsrörelse tages till grund, aldrig angifva det verkliga resultatet af förändrade tullsatser.
En återblick å ena sidan på de under sistförflutna 25 åren sålunda flere gånger förnyade beräkningar, hvilka alla i mån af tid efter annan beslutade tullnedsättningar antydt mer eller mindre betydliga minskningar af tullinkomsten, och å andra sidan på det af verkligheten bekräftade förhållandet, att tullinkomsten, utan annat afbrott, än tillfälliga konjunkturvexlingar för ögonblicket vållat, varit i oafbrutet stigande och med afdrag för afkortningarne uppgått från mindre än 5J millioner år 1840 till nära 13^ millioner år 1863, måste väl antagas lemna tillräcklig erfarenhet i detta hänseende.
Utan tvekan våga Komiterade sålunda äfven nu antaga, att det ofördelaktiga resultat, som beräkningarna utvisa, eller en minskning af tullinkomsten år 1867 af , R:dr 2,955,118, och ytterligare år 1868 af . » 397,963, eller tillsammans för sistnämnda och följande år af icke mindre än R:dr 3,353,081, ingalunda skulle komma att af verkligheten besannas, äfven om någon tullförhöjning för vissa andra artiklar icke blefve beslutad.
Resultaten af innevarande års tulluppbörd, på hvilken dock de genom Franska Traktaten beslutade tullnedsättningar skola utöfva väsentligt inflytande, torde redan komma att bekräfta Komiterades åsigt om vanskligheten af de uppgjorda beräkningarna.
Innan den vidgade friheten i landets handelsrörelse samt de genom tullnedsättningarna beredda lindringar i hittills oskäligt betungande afgifter hunnit utöfva sin naturliga verkan på landets af hvarandra oundvikligt beroende konsumtion och produktion, torde emellertid kunna skäligen antagas, att så betydliga nedsättningar i och eftergifter af hittills stadgade tullafgifter, som dem Komiterade nu föreslagit, till en början måste föranleda icke oväsentlig minskning i den inkomst, 31 som för statsverket under senare åren af tullmedlen påräknats och erhållits.
Huruvida denna tillfälliga minskning behöfver fyllas, kunde väl vara en fråga, på hvilken Komiterade icke hafva att inlåta sig; men under förutsättning att statsverkets behof sådant kräfver, och att bristen bör genom tullbevillning godtgöras, hafva Komiterade ansett det icke ligga utom gränsen för deras befogenhet, att söka an gifva och föreslå, huru denna godtgörelse lämpligast må kunna beredas, utan rubbning i det system, i riktningen hvaraf Komiterades hela tulltaxeförslag blifvit upprättadt.
Att godtgörelsen icke kan vinnas genom att pålägga eller förhöja tullafgiften å sådana varor, sorn tillika produceras inom landet, följer af sakens egen natur.
Afgifterna komme nemligen i dessa fall icke statsverket till godo, utan tjenade hufvudsakligen endast att fördyra de inhemska produkternas pris.
Endast derigenom, att dessa afgifter påläggas artiklar, som alls icke utgöra föremål för landets egen produktion, blifva afgifterna till hela sitt belopp en statsverket tillfallande skatteinkomst.
I det föregående äro dessa, lätt insedda sanningar närmare utvecklade.
Men denna ytterligare erinran har här ansetts på sin plats, då fråga är om valet af artiklar, hvilka skola göras till löremål för ökad beskattning.
Att detta val företrädesvis bör falla på sådana artiklar, som, utan att ingå bland de för flertalet af befolkningen oundgängliga förnödenheter, likväl utgöra föremål för betydlig förbrukning och tillika äro af beskaffenhet att icke vara lätt smuggelbarä, följer af ändamålet, som sökes.
Såsom sådana s. k. kassa-artiklar erbjuda sig följaktligen i främsta rummet Råsocker, dernäst Kaffe, och vidare vissa till specerier räknade frukter och bär, såsom Kakao, Mandel, Plommon, Russin, Sviskon och några andra dermed jemnförliga.
Otvifvelaktigt vore äfven artikeln råtobak hit hänförlig, om icke redan derå lagd tull ur flere synpunkter, hvilka i motiven till taxan närmare anföras, kunde anses hafva uppnått den höjd, hvaröfver klokheten för närvarande bjuder att icke gå.
Genom de å nyssanförde s. k. kassa-artiklar föreslagna, något förhöjda tullafgifter, för hvilka vidare redogöres i motiven till tulltaxan, har man beräknat, att en årlig förhöjning i tulluppbörden för samma artiklar skulle vinnas till belopp af rdr 1,090,567.
Komiterades öfvertygelse skall denna inkomstförhöjning redan under instundande statsregleringsperiod komma att ersätta hela den vida högre brist, som af tullnedsättningarna i öfrigt beräknats blifva en följd.
Den något förhöjda beskattningen å de stora kassa-artiklarne skall ock tvifvelsutan ganska snart bereda tillfälle att ytterligare nedsätta eller helt och hållet afskaffa sådana afgifter å förnödenhetsvaror och å sjöfarten, hvilkas upphäfvande Komiterade redan nu ur anförda skäl önskat kunna tillstyrka, men hvilka Komiterade af farhåga fölen alltför stor minskning i tullinkomsten ansett sig böra i förslaget bibehålla.
Hvad i alla händelser vid jemnförelse af tullnedsättningarna, å ena, och afgiftsförhöjningarna, å andra sidan, såsom faktiskt framgår är, att ojemnförligt största delen af de nedsatta tullafgifterna varit sådana, som tryckt konsumenten, utan att bereda statskassan motsvarig inkomst, emedan afgifterna förnämligast afsett och framkallat ökadt pris på inhemska produkter, då deremot de föreslagna förhöjda afgifterna å kassa-artiklarne helt och hållet tillfalla statskassan och således verkligen gå till fyllande af statens behof. 32 Undertecknade, af Ström och Lenning, hvilka i vissa delar varit af olika mening med Komitéens pluralitet, få med afseende härpå i underdånighet åberopa sina bilagda reservationer.
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste och tropligtigsté tjenare och undersåter A.
G:son BENNICH. W. KARSTRÖM.
C. F. AF STROM. P. MUREN.
JOHN LENNING.
Stockholm den 22 Juli 1865. S. J. Stenberg.
Till KONGL. MAJ:T underdånigst med Förslag till ny Tulltaxa. 33 Reservationer.
I afseende å de, enligt 4 § af underrättelserna till gällande Tulltaxa, af både Svenska och främmande fartyg till Kongl. Maj:t och Kronan utgående lastpenningar, har jag biträdt den af Komitéen uttalade åsigt om önskvärdheten deraf, att denna afgift kunde borttagas.
För den händelse likväl omständigheterna icke skulle finnas medgifva, att en sådan förändring i hela sin omfattning nu genomföres, anser jag dock hinder icke böra möta att, såsom en öfvergångsåtgärd, afgiftens nuvarande belopp nedsättes, och att, i sammanhang dermed, gällande bestämmelser om ordningen och vilkoren för samma afgifts utgående förändras på ett sätt, att mera principenhet i detta hänseende, än för närvarande eger rum, och enkelhet i uppbörden beredes.
Jemnlikt åberopade bestämmelser skola nemligen lastpenningar betalas hvarje gång både vid inkommande och utgående, med den inskränkning, att, om ett fartyg under loppet af ett kalenderår gör flere resor mellan Sverige och utrikes ort, dessa umgälder erläggas för utgående allenast första resan och vid förnyadt inkommande endast när fartyget innehar last samt större eller mindre del deraf lossar.
På grund af dessa stadganden kan icke blott ett från riket med last afgående fartyg blifva befriadt från lastpenningars utgörande, utan ock ett i barlast ankommande eller afgående fartyg varda underkastadt dylik afgift, äfvensom det ännu mera oegentliga förhållande inträffa att ett både vid inkommandet och utgåendet barlastadt fartyg pålägges lastpenningar.
I begreppet af ifrågavarande afgift ligger dock otvifvelaktigt, det den omständighet att fartyget innehar last, hvars fortskaffande kan antagas inbringa vinst, skall utgöra grunden och vilkoret för fartygets beskattande genom samma afgift; hvadan ock denna bör erläggas för ett fartyg, då det kommer eller går med last, men deremot icke i något fall betunga ett barlastadt fartyg.
Då dessutom, med tillämpning af omförmälda stadganden, uppbörden af afgiften och kontrollen i och för bestämmande, huruvida befrielse från afgiftens erläggande i angifna fall skall få åtnjutas, är invecklad och ofta förenad med väsentliga svårigheter samt besvär, finner jag mig på dessa skäl böra föreslå att, derest lastpenningeafgiften icke från och med nästinstundande statsregleringsperiod varder helt och hållet afskaffad, denna afgift må från och med samma tidrymd nedsättas till ett belopp af 50 öre pr nyläst och bestämmas utgå af ett fartyg hvarje gång det med last från utrikes ort ankommer till Svensk hamn eller från sådan hamn med last afgår till utrikes ort.
Med hänseende likväl till det obilliga förhållande, som genom full tillämpning af detta förslag skulle uppstå derutinnan, att mindre fartyg och båtar, hvilka emellan närmare belägna utländska orter och Svenska hamnar verkställa ofta förnyade resor, men i följd af sitt inski’änktare lastrum kunna för hvarje resa påräkna endast en ringare förtjenst, varda af last Tull-Komitéens Betänkande. 5 34 penningeafgiften jemnförelsevis i högre mån betungade än fartyg af större drägtighet och som idka fraktfart emellan Sverige och mera aflägsna länder, får jag tillika föreslå att, i öfverensstämmelse med hvad i fråga om fyr- och båkafgifters erläggande är genom Kongl.
Förordningen angående Lots- och Fyr-Inrättningen i Riket af den 9 Juli 1862 stadgadt, däckade fartyg och båtar under 6 nylästers drägtighet samt odäckade fartyg och båtar under 9 nylästers drägtighet må från lastpenningars utgörande befrias.
Hvarförutan jag hemställer att befrielse från sådan afgift jemnväl för lastade fartyg af större drägtighet må eg a rum ej mindre i de fall § 10 af Tulltaxe-underrättelserna förutsätter än ock i de fall, Komitéen ytterligare tillstyrkt; äfvensom att, jemnte det barlastade fartyg, på sätt af mitt förestående förslag följer, skulle i alla händelser från samma afgift befrias, såsom barlastadt må fortfarande anses fartyg, hvars lastqvantitet är i förhållande till fartygets drägtighet af ringare betydenhet; i hvilket hänseende än vidare skulle tjena till eftei’- rättelse hvad härom redan är stadgadt i meranämnde 4 § af Tulltaxe-underrättelserna.
C. F. af STRÖM.
Oaktadt vid den nyligen afslutade Handels- och Sjöfartstraktaten med Frankrike tullsatserna å de flesta fabriks- och handelsalster blifvit betydligen nedsatte, har likväl den af Eders Kongl. Maj:t nådigst förordnade Komité för utarbetande af förslag till ny tulltaxa ansett ytterligare nedsättningar böra förordas, bland annat å artiklarne bomullsgarn, bomullsväfnader, strumpstolsväfnader, rafiinadsocker, m. m., och får jag mot detta beslut anföra min skiljaktiga mening.
Utan föregående erfarenhet om verkan af de redan gjorda tullnedsättningarne på de Svenska näringarne, anser jag för min del vådligt att nu tillstyrka ytterligare nedsättningar, särdeles för ofvannämnda artiklar, hvilka för närvarande genom utländska konjunkturförhållanden lida ett menligt inflytande.
Först sedan de, på grund af Traktaten med Frankrike, beslutade lägsta tullsatser hunnit tillämpas, anser jag möjligt att med någorlunda säkerhet beräkna det inflytande, som .ytterligare tullnedsättningar komma att utöfva, så väl i fråga örn statsverkets inkomster, som den Svenska industriens fortfarande bestånd och utveckling.
Stockholm den 22 Juli 1865. JOHN LENNING.
Förslag tin TULL-TAXA.
Tariff för Införsels-tullen.
Qvantitet för 1867. 1868.
Införsels- Införsels- ningen. tull tull.
R:dr. .. ore.
Absinth; hitnföres under Likör.
Accordion 1 sk alp. 25 Aether spirituosus eller s. k.
Hoffmans droppar; tullbe- handlas efter hvad taxan stadgar för art.
Affall, Spillning och Spån, ej specificerade Fria Affall vid klädesberedning; se Stoft. Agat, oarbetad äfvensom arbetad, men oinfattad
Fri infattad med guld eller silfver, väges med infatt- ningen och förtullas såsom den; infattad med andra ämnen, tullbehandlas såsom Bijouterivaror.
Aignilettcr; se Gulddragare- och Snörmakarearbeten.
Alabaster, oarbetad äfvensom arbetad, ej specificerad Fri Album, fodralens vigt inberäknad 1 skålp. — 25 Albiimin, hänföres under Kemiskt-tekniska preparater.
Aloe; hänföres under Apoteksvaror.
Alun, alla slag Fri Ambra Fri Angelika Fri Anilin; hänföres under Kemiskt-tekniSka preparater. 1 skålp. — 7 Antimonium crudiiin eller Spetsglans, äfvensom Regulus eller Antimonmetall Fria Apelsiner och Apelsinskal 1 skålp. — 6 1 36 Qvantitet för 1867. 1868.
Tull beräk- Införsels- Införsels- ningen. tall. Riksmynt. tull.
Apoteksvaror, alla i taxan ej specificerade, enkla eller sammansatta Fria Argentan eller Nysilfver; hänföres under Metaller, sam- mansatta.
Arkitektoniska arbeten; se Bildhuggeriarbeten.
Arsenik Fri Asfalt Fri Asfaltfilt; hänföres under Papper, förhydnings- och tak-.
Asfaltrör; hänföras till Maskinerier, Redskap och Verk- tyg, ej specificerade.
Aska, rå, af träd eller andra vegetabilier
Fri pott-, vällad eller oraffinerad, äfvensom raffinerad eller kalcinerad
Fri koppar-; se Kopparskrot, tenn- och bly-; se Tennaska.
Askar och Dosor, tullbehandlas lika med det ämne ar- betad t, hvaraf de bestå; af sammansätta' eller såsom arbetade ej specifice- rade ämnen 1 skålp. 20 15 Assa foetida (Dyfvelsträck); hänföres under Apoteks- varor.
Auripigmcnt; hänföres under Färger, ej specificerade.
Balsam, kopaive-, peruviansk och annan nativ Fr i Band: silkessammets- och helsiden- 1 skålp. 2 — 1 50 halfsiden- 1 skålp. 1 25 1 — Anm.
Ingen skilnad i tullafgiften göres, om uti halfsidenband silket utgör blott en ringa beståndsdel. andra slag, derunder inbegripna sådana äfven af silke, hvari kautschuk, guttapercha eller likartade ämnen ingå 1 skålp. — 50 Bark, alla ej specificerade slag Fri Barometrar; se Instrumenter, fysiska m. fl. Bast och Bastrep Fria Bastmattor: af kokosbast; se Mattor. andra slag Fria Beck och Beckolja — Fria Bayerskt eller Tyrolerbeck; hänföres under Harts. 37 Qvantitet för 1867. 1868.
Införsels- Införsels- ningen. tull.
Riksmynt. tull.
Ben: '
R:dr. öre. oarbetadt, alla släp:, derunder inbegripna tangent- skifvor till s. k. klaviaturer, klufvet, spjelkadt och sågadt ben samt förmalda ben eller s. k. benmjöl Fritt arbetadt: Elfen- och Hvalrosständer 1 skålp. — 50 andra slag 1 skålp. — 15 Benspån; hänföres under Affall.
Bensvart, Benkol eller Bister Fria Berberisrötter Fria Bernsten, rå och oarbetad äfvensom arbetad, men oinfattad
Fri infattad med guld och silfver väges med infattnin- gen och förtullas såsom den; infattad med andra ämnen, tullbehandlas såsom Bi- jouterivaror.
Bijouterivaror af annat ämne än guld och silfver, enkla eller sammansatta, såsom armband, bröstnålar, ked- jor, kors, ringar, sigiller, spännen, urhakar m. in.... 1 skålp. — 35 Anm.
Bildhuggeri- och Arkitektoniska arbeten, som utgöra konstnärsarbeten Fria andra slag Bildhuggeri- och Arkitektoniska arbeten af trä eller annat ämne, hvilket, såsom arbetadt, ej är i taxan specificeradt Fria Bin, i kupor, eller på annat sätt förvarade Fria Biscuit, arbeten deraf; hänföras till Porslin, äkta: hvitt eller enfärgadt.
Blauliolz; hänföres till Färgträ.
Blcckslagarearbcten, ej specificerade: olackerade 1 skålp.
— 10 lackerade 1 skålp. — 15 Blod, alla slag Fritt Blodiglar Fria Blommor, naturliga, friska eller torra Fria konstgjorda, af tyg, papper, fjäder eller halm 1 skålp. 5 — delar af konstgjorda blommor 1 skålp. 2 — Anm.
Med ”delar af konstgjorda blommor” förstås endast blad i bundtar, ax för sig, knoppar för sig o. s. v. utan, tillsatser eller sammanbindning. 38 Qvantitet för 1867. 1868.
l Tullberäk- Införsels- Införsels- ningen. tull.
Blomsterlökar Fria Blonder; se Spetsar.
Bly: oarbetadt, i tackor eller rullar Fritt arbetad t, ej specificeradt: 1 skålp. omåladt och olackeradt — 3 måladt eller lackeradt 1 skålp. — 15 i Blyerts Fri Blyertspennor, alla slag Blyglete; se Glete. 1 skålp. — 15 Blysocker Frit .t Blytran; hänföres under Kemiskt-tekniska preparater.
Biar. hamp- och lin- rria Bläck, skrif- äfvensom Bläckpulver, eller Bläcksubstans, flaskornas eller krusens vigt inberäknad 1 skålp.
— 3 Bobinen hänföras till Maskinerier, Redskap och Verk- tyg, ej specificerade.
Bokbindarecloth, eller klistrad och pressad bomullsväf- nad; se Väfnader, bomulls-.
Boksilfver; se Silfver.
Bokstafsstämplar samt Boktryck och Stilar 1 skålp. — 5 förslitna och obrukbara eller s. k.
Stilskrot Fria Bok- och Koppartrycksvärta 1 skålp. ■— 3 Bolus, hvit och röd, samt Terra Sigillata Fri Bomull Fri Boinullstrassel .
Fritt Borax, äfvensom Boraxsyradt Natron eller Tinkal Fria Borst; hänföres till Hår.
Borstbindarearbetcn: 1 med infattning af opoleradt eller måladt trä eller iern 1 skålp. 1 skålp. — 10 5| j * med infattning af poleradt eller lackeradt trä — 20 : 10i med infattning af ben, horn eller andra ämnen 1 skålp.
— 40 20 murare- och målareborstar; hänföras till Maskine- rier, Redskap och Verktyg, ej specificerade.
Fr Bouillon dc poche i Brefkuverter och Papperspåsar 1 skålp. 12 10 ; Bresilja; hänföres under Färger och Färgningsämnen, andra slag, ej specificerade. 39 Qvantitet för 1867. 1868.
Införsels- Införsels- ningen. tull. tull.
Britanniametall; hänföres under Metaller, sammansatta.
Broderade arbeten, draga lika tull med det tyg, hvarå broderiet är anbragt, med tillägg af 20 procent.
Brodcrduk, Marle och Stramalj: af silke 1 skålp. 2 i 50 af silke med tillsats af annat material 1 skålp.
1 25 l af ull 1 skålp.
1 — — 75 åf papper 1 skålp.
— 15 andra slag, enkla eller blandade 1 skålp. — 50 Anm.
Påbörjade eller halffärdiga tapisseriarbeten förtullas lika med duken, hvarå de äro anbragta, med tillägg af 20 procent.
Brodermönster 1 skålp. — 10 — 8 Bronz; hänföres under Metaller, sammansatta.
Bronzpnlver; hänföres under Metaller, sammansatta, ar- betade, andra slag.
Brundier; se Plommon.
Brunsten Fri Bränvin och Sprit: 1 kanna af 50 på fat | % alkoholhalt) 75 vid + 15° C.) 1 kanna af 501 på buteljer j % alkoholhaltl 1 50 vid + 15° C.1) Anm.
Finnes varan försatt med socker eller annat främmande ämne, hvarigenom alkoholhalten angifves oriktigt å profvaren, erlägges tull såsom för Likör.
Bröd, alla slag Fritt Buskär Fria Buteljer; se Glas. Bätar; se Fartyg.
Bäfvergäll; hänföres under Apoteksvaror.
Bälten, Strumpeband, Klädnings- och Ärmhållare rn. fl. dylika persedlar tullbehandlas efter hvad taxan be- stämmer för art.
Bärsaft med tillsats af sprit; tullbehandlas såsom Likör. utan sådan tillsats; tullbehandlas såsom Vin.
Böcker: på främmande språk tryckta; lexica, deri något främmande språk ingår; not- och ritböcker, äf- vensom böcker eller lösa blad med upphöjda bok- stäfyer för blindas behof Fria 40 Qvantitet för 1887. 1868.
Böckers på Svenska språket tryckta biblar, gifna till Sven- ska bibelsällskapet
F ria från utrikes ort återkommande, i Sverige tryckta, då de reklameras af författaren eller förläggaren, eller då två besigtningsman, af hvilka åtminstone den ene bör vara boktryckare, intyga att böc- kerna äro i Sverige tryckta Fria på Svenska språket i Finland tryckta och af Fin ske undersåter författade Fria andra på Svenska språket tryckta 1 skålp. — 8 med inbundet, rent eller linieradt papper draga lika tull som papperet med tillägg af 20 procent.
Bönor, alla slag, ej specificerade Fria Bössor; se Gevär.
Cassia Vistula; hänföres under Apoteksvaror.
Cassia Lignea; se Kanel. Cement Fritt Cliagrinskinn; hänföres under Hudar och Skinn, ej pels- verk, beredda, andra slag.
Ciiani|>ignoner; hänföras under Svampar.
Chcnillcr; hänföras under Gulddragare- och Snörmakare- arbeten.
Chokolad 1 skålp. — 18 Chrystalli tartari; se Vinsten.
Cigarretter; se Tobak.
Cikorierot 1 skålp. — 2 bränd eller malen, hänföres till hvad under rubri- ken Kaffe är bestämdt för alla till kaffesurrogat användbara brända växter.
Cinders; se Stenkol.
Cirklar, Passare och Cirkelbestick; hänföras under
In- strumenter, matematiska.
Citroner och Citronskal 1 skålp. — 6 Citronsaft Fri Citronsalt eller kristalliserad Citronsyra Fri Coakes; se Stenkol.
Cremor tartari; hänföres under Vinsten. 41 Qvantitet för 1867. 1868.
Riksmynt. (iireuma, Gurkmeja; hänföres under Färger och Färg- R:dr. öre.
R:dr. öre. ningsämnen, andra slag, ej specificerade.
Cyankalium; hänföres under Kemiskt-tekniska prepa- rater.
Dadlar; tullbehandlas såsom Frukter och Bär, ej speci- ficerade.
Dcglar; hänföras under Maskinerier, Redskap och Verk- tyg, ej specificerade.
Drakblod; hänföres under Färger och Färgningsämnen, andra slag, ej specificerade.
Dref och Drefmat Fria Dricka; se Maltdrycker.
Frit Dull, alla slag t Dyfvelsträck; hänföres under Apoteksvaror.
Elfenben; se Ben.
Emalj, i massa Fr Enbär Fria Enbärsmos; hänföres under Apoteksvaror.
Essenser; se Oljor, ftyktiga.
Est ani per; se Kopparstick.
Etuis, af sammansatta eller såsom arbetade ej specifice- rade ämnen: med tillbehör 1 skålp. — 35 utan tillbehör 1 skålp. — 25 Fabriksvaror, ej specificerade; se Slöjdvaror.
Fartyg och Katar med tillbehör Fria Fayence; se Porslin. 1 skålp.
Fenkol — 7 Fernissa 1 skålp. — 5 Anm. S. k.
Fernissa af sprit med en obetydlig tillsats af harts, tullbehandlas under tillämpning af hvad taxan stadgar för art.
Fikon; se Frukter och Bär, ej specificerade.
Filar; hänföras under Maskinerier, Redskap och Verktyg, ej specificerade.