Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bonde-Ståndet ingifvet samt till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets handläggning öfverlemnadt Memorial, har Riksdagsfullmägtigen Pehr Nilsson från Christianstads Län anfört, att, bland föreskrifter, som vore bidragande till att öka bördan af rustningsoch roterings-skyldigheten, kunde räknas den, att, vid legning af soldat, denne ovilkorligen skall tillförsäkras torp, äfven om han med Rust- och Botehållarne skulle vilja öfverenskomma att, emot ersättning, sjelf förskaffa sig boningsplats; förmenande motionären, att sådana öfverenskommelser icke skulle medföra någon olägenhet, hvaremot det ofta blefve svårt för rusteller rote-hållare att anskaffa torp, eller, om sådant kunde ske, att derför erhålla någon ersättning af öfrige delegare i roten.
ä I anseende härtill och då det borde vara karlens ensak att, vid ingående i krigstjenst, betinga sig de vilkor, med hvilka han kunde linna 16 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottcns Utlåtande, N:o 75. sig belåten, bar motionären yrkat, att det stadgande, som möjligen kunde ligga till grund för rust- och rothållares skyldighet att förse ryttaren eller soldaten med torp, måtte upphäfvas samt denne berättigas att, emot ersättning, efter åsämjande med rust- och rothållaren, frånträda rättigheten till torp samt sjelf förse sig med boningsplats, utan att befälets bifall dertill naå erfordras.
För behandlingen af denna motion har Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet med Stats-Utskotlet sammanträdt; och få Utskotten nu förklara, att Utskotten anse den rust- och rothållare i allmänhet åliggande skyldighet att förse sine ryttare och soldater med torp — en skyldighet som, i de fleste orter, der indelning och knecktehåll finnas, i sammanhang med indelningsverket tillkommit „— vara ett bland de verksammaste medlen till befästande af krigarens kärlek för fosterjorden, samt att borttagandet af en sådan skyldighet skulle innefatta en i dess följder betänklig rubbning af de grunder, på hvilka indelningsverkets blifvit bygdt.
Af dessa skäl hemställa Utskotten, att motionen må lemnäs ulan afseende.
Stockholm den 4 Mars 1845- N:o 75.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 5 Mars, kl 6 e. ib Utlåtande, i anledning af väckt motton om anställandet af undersökning, rörande åtskilliga rusthållsnumers i Bjäre Härad af Christianstads
Län skyldighet att erlägga Krono-tionde.
Af Hederv.
Bonde-Ståndet har till Stats-Utskottet remitterats en af jRiksdagsfullmägtigen Per Pålsson från Christianstads Län väckt motion, deruti han anfört, att, oaktadt Konung Carl XI, medelst en den io Juli 1690 utfärdad Resolution, af Gunst och Nåd eftergifvit de rustande inom Bjäre Stati-, samt Allm. Besv.- och Ekon.-Ulskotlens Utlåtande, N:o 76. 17 Bjäre Härad all Kronotionde, af hvilken eftergift större delen bland de rustande äfven kommit i åtnjutande, åtskilliga rusthålls-numer, såsom N.'o i Olastorp, N:o 22 Hånarp och Södertorp samt N:o 28 Glimmingei Karups pastorat ändock allt hittills måst Kronotionde utgöra; och som dessa, lika med öfriga rusthåll inom nämnde härad, vore hårdt beskattade och vida sämre till jordmonen än andra rusthåll i Skåne, hvilka omständigheter lill berörde eftergift varit föranledande, har motionären hemställt, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet begära, det Kongl. Majrt täcktes i Nåder anbefalla undersökning om det uppgifna förhållandet samt derefter meddela ifrågavarande rusthålls-numer den lindring, hvartill de kunna finnas lagligen berättigade.
Sedan Stats-Utskottet ansett berörde motion böra jemväl af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet behandlas, hafva Utskotten densamma till öfvervägande förehaft; och ehuru, enligt hvad Utskotten serskild inhemtat, de rustande inom Bjäre härad, genom ofvanberörde Kongl. Resolution, blifvit befriade från Kronotiondes erläggande; likväl och då, förden händelse, att, på sätt motionären uppgifvit, icke alla rusthållsnumren af en sådan befrielse kommit i åtnjutande, dem, som härigenom anse sig lidande, är öppet lemnadt att i laga ordning söka rättelse; samt i allt fall Utskotten icke äro i tillfälle att utreda orsaken till det af motionären öfverklagade förhållande, finna Utskotten sig böra tillstyrka, alt motionen icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stockholm den 4 Mars 1845- N:o 70.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om l-.sta och 2:dra LifGrenadier-liegementenas befriande frän garnisohs-tjenstgöring i Malmö.
Från Hederv. Bonde-Ståndet hafva Utskotten till handläggning fått emottaga ett af Riksdagsfullmägtigen Anders Jonsson från Östergöthlands Bih. till R.
Brot. 1845. 4 Sami. 2 A/d. 17 Haft. 3 18 Stats- samt Allm- Bes v.- och Ekon.-Ulskottens Utlåtande „ N:o 76.
Län ingifvet memorial, hvaruti han anfort, att de cornmenderingar till garnisons-!jenstgöring i Malmö, som irsta och nrdra Lif-Grenadier-Regementerra, tourvis med andia Regementen, de sednare åte» måst utgöra, varit för rust- och rotehållare serdeles betungande, i anseende till den hastigare och ojerona slitning af munderingar ne, som af en långväga marche och 4 månaders tjenstgöring på stället blifvit en följd.
Hemställande motionären fördenskull, att Rikets Ständer mätte hos Kongl. Majrt i underdånighet anhålla om Lif-Grenadier-RegementeniS befriande från gai nisons-t jenstgöring i Malmö och om värfvade truppers commenderande lill denna tjenstgöring, men att, deiest sådant icke kunde bitalius, och nämnde Regementen således fortfarande måste ifrågavarande rom menderingar utgöia, den ena munderingen mätte varda på Statens bekostnad med krono- eller gästgifvarskjuts fortskaffad.
"Vid b»bandlingen af denna motion hafva Utskotten inhemta!, dels; att Kongl. Majrt, medelst General-Ordres den ro Oetober förlidet år, i Nåder befallt, att irsta och 2tdra Lif-Grenadier-Regementena skulle tills vidare vara befriade från bestridandet af Garnisons-eommenderingar å Malmö slott, och i stället med 3:dje Militär-Distrietets Regementen alternera' om utgörande af den genom General-Ordres den 12 September i843 Nådigst anbefallda Gambons-förstärknings-commenderingen å Carlsborgs fästning; samt dels att Kongl.
Majrt, uti Nådigt Bref den 28 sistlidne
December, förklarat rusthållame vid samtlige afsutne Cavalbri-Regementen och Corpser berättigade att för sina soldater, då dessa coramenderas till fångbevakning, ei hålla beklädnads-shtnirigs-ersättning, att beräknas och utgå efter de grunder, som uti Kongl. Majrts Nådiga Instrnction för BeklädnadsDirectionerne vid roterade Infanteri-Regementena af den j Maj 1842; äro' bestämde.
I anledning af hvad Utskotten sålunda inhemtat, få Utskotten vördsamt tillstyrka, alt berörde motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Statt- samt Allm. Bete.- och Ekon.-Utthottens Utlåtande, N.o 77. 19 N:o 77.
Aok. til Exp.-Utsk. d. 5 Mars, kl. 6 e. m.
Utlåtande, i anledning af vacht fråga om befrielse för Boställshafvare att erlägga skifteskostnader.
Till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet liar Högloft.
Ridderskapet och Adelil remitterat en af Herr Silfverbrand, G. A., väckt motion, deruti lian, med omförmälande af de dryga kostnader, som vid laga skiften ofta dra filia innehafvare af Militiae, Civile- och Ecclesiastik-Boställen, anhållit, att då boställena vore en statens egendom och endast anslagne vederbörande tjenstemän till flostad och aflöning under tjenstetiden, nied skyldighet för dem att boställena vederbörligen hälda och underhålla, hela den kostnad, som för ett laga skifte eller annan landtmäteri-förrättning och deraf följande åtgärder, enligt nu gällande författningar, drabbade boställs-innehafvare, hädanefter måtte utgöras endast af statens medel, men att, om statens tillgångar sådant icke medgåfve, berörde kostnad, som, med hänsigt dertill, att boställshafvare må för densamma erhålla någon ersättning af sin efterträdare, vore beräknad att afgå, på 20 års tid, måtte bestämmas till afgående på en tid af 40 år.
Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, som ansett berörde motion jemväl tillhöra Stats-Utskottets handläggning, har i anledning häraf med sistnämnde Utskott sammanträdt; och som Utskotten icke kunnat med visshet utröna, huruvida med ifrågavarande motion åsyftas förändring i sättet för utgörande af alla, i följd af ett laga skifte, boställs-hafvare till lifgifvande ålagde kostnader, eller allenast af sådane, som i och för sjelfva skiltes- eller landt— mäteri-förrättningen kunna honom tillskyndas, hafva Utskotten funnit sig böra motionen i den vidsträcktare meningen till besvarande upptaga och få nu till en början anföra hvad, genom utkomne författningar, i detta ämne blifvit föreskrifvet.
Genom 2 § af Kongl.
Kungörelsen den 4 Maj 1827 stadgas bland annat, att, om boställs-innehafvare, vid laga skifte, varder förpligtad att till en eller flere delegare inom skifteslaget utgifva ersättning för husflyttning, odling, hägnad, dikning, ståndskog och plantering, då skola skiftesman och gode män upprätta noggran förteckning öfver alla de utgifter och kostnader, boställs-innehafvare i nämnde afseenden måste vidkännas, uti hvilken förteck - 20 Statt- tamt Atlin. Besv.- och Ekon.-Vishaltens Utlåtande, N:o 73T. ning allt hvad, som af boställs-innehafvaren kan komma alt in natura utgöras,, bör i penningar efter gångbart pris i orten uppskattas, hvarjemte bör tillses, att de ersättningar, boställs-innehafvare i nämnde hänseenden kan erhålla, afdragas, så att inga andra kostnader och utgifter varda beräknade, än de, för hvilka ersättning vid skiftet boställs-innehafvare icke tillgodokommer.
Enligt 3 § i samma kungörelse, skall den kostnad, som sålunda blifvit boställs-innehafvare ålagd, varda, jemte den å boställsinnehafvare för skiftets verkställighet belöpande kostnad, till godtgörande fördelad på tjugu år, med en tjugondedel på hvarje, räknadt från och med det år, skiftet tillträdes.
Ellfver sedan bostället a fira dt inom tjugu år från skiftets tillträde, eger då affrädaren, som kostnaden förskjutit, rätt att af efterträdare erhålla ersättning för sitt förskott, i mon af de återstående årens belopp, med en tjugondedel för hvarje af de bristande tjugu åren.
Majrts förnyade Nådiga Taxa på arfvode för Jandtmäteri-förrättningar af den 18 Oclober 1834 innehåller i 19 §. 1 morn., att, när civilt eller militise-boställe afmätes antingen till vinnande af framtida säkerhet för dess område eller för dess förordnade utarrenderande på längre tid, eller till beredande af annan för statens räkning med dessa boställen vidtagen åtgärd, då skall landtmätare, efter hvad i berörde Taxa stadgadt är, ”derför erhålla resekostnads-ersättning, och, om han har lön på stat, 2/3, men om han ej njuter lön på stat, fullt arfvode, hvilket likasom arfvode och resekostnads-ersättning för Gode män, sedan räkningen i vederbörlig ordning granskad blifvit, af allmänna medel godtgöres.”
Vidare linnes 3:dje momentet af berörde 19 § vara af följande lydelse:
"Vid Landtmäteri-förrättning å Civile eller Militiae boställe!!, äfven de, efter förordnande, på längre tid utarrenderade, hvilken har till föremål Laga Skifte eller annan åtgärd till boställs-innehafvarens enskilda nytta, skall lian, då lian sjelf till förrättningen är sökande, i allt betala såsom enskilde jordegare.
Är åter icke boställsinnehafvaren till förrättningen sökande, i hvilken händelse, der laga hinder icke möter, Landtmätare med lön på stat, men i annat fall lönlös Landtmätare dertill bör förordnas, njute för boställets andel, jemte resekostnads-ersättning, den förre 2/3, och den sednare fullt arfvode ; och skall den för kost och husrum belöpande del af arfvode! utgöras af boslälls-innehafvaren samt det öfriga, likasom resekostnads-ersättningen, så för Landtmätare som Gode män och arfvode för de sistnämnde, på enahanda sätt, sorn derom i 1 mom. af denna § sägs, godtgöras.
För Landtmäteri-förrättning å ecclesiastik-boställe betalas i allt, såsom enskildte jordegare; dock att den del af landtmäteri-arfvodet, som för kost och husrum Stat»- »arnt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 77. 21 belöper, af boställs-innehafvare utgöres, samt det öfriga, likasom resekostnadsersältningen, så för landtmätare som Gode män, oell arfvode för de sistnämnde, af kyrkans eller församlingens medel erlägges.
I öfrigt iagttages, att vid Landtmäteri-förrättningen å boställe kost och husrum till Landtmätare anses svara emot i/3 af det för hvarje fall i denna Taxa utsatte landtmäteriarfvode. ” Slutligen liar Kongl. Majrt, genom Nådigt Bref den 30 Mars 1841, kungjordt genom Krigs- och Kammar-Collegiernes samt Stats-Contorets Cireulaire af den 29 Maj samma år, täckts förklara, att tills vidare och intill dess annorlunda kan varda i Nåder förordnadt, någon kostnads-ersättning icke kommer att af Kongl. Maj:t och Kronan vidkännas för andra Landtmäteri-förrättningar å nuvarande eller indragne militise-b iställen, än för sådane, hvilka, uppå ansökning af andra personer än innehafvare eller arrendatorer af militiae— boställen, varda af vederbörande Embetsmyndigheter, med stöd af gällande skiftesförfattningar, oundviklige ansedde och alltså till verkställighet föreskrifna, i hvilket fall kostnaden må, i öfverensstämmelse med hvad nu stadgadt finnes, genom Kongl. Stats-Contorets försorg utbetalas.
Med afseende å hvad sålunda blifvit förordnadt, hafva Utskotten ej funnit grundadt skäl förekomma till motionens understödjande.
Endast i det fall, att boställs-innehafvare sjelf begärt skiftet, åligger det honom att, lika med öfrige jordegare, deltaga i skiftes-förrättnings-kostnaderne; och det måste förutsättas, att icke någon boställs-innehafvare begär skifte, i händelse han ej deraf kan påräkna en mot dessa kostnader svarande fördel.
Den kostnad åter, boställshafvare, i det fall skiftet blifvit af annan delegare i skifteslaget yrkad, får för nämnde förrättning vidkännas, utgör, enligt 19 § i 1834 års Landtmäteri-taxa, endast boställets andel i den för kost och husrum belöpande del af Landtmätarens arfvode.
Denna kostnad synes icke kunna uppgå till serdeles betydligt belopp, och då boställs-innehafvare så väl för detsamma som för den summa, han till äfventyrs nödgas utgifva för de honom vid skiftesförrättningen ålagde byggnads-, odlings- hägnads- och andra skyldigheters fullgörande, erhåller, så framt han afträder bostället inom 20 år efter skiftets tillträdande, ersättning med en tjugondedel af summan för hvarje i nämnde tid bristande år, anse Utskotten all den förmon, som i förevarande hänseende torde böra boställshafvare framför jordegare tillkomma, vara den förre beredd, f betraktande häraf och då motionärens förslag, att alla skiftes-kostnader, som boställsinnehafvare blefve förpligtade utgifva, borde af statens medel gäldas, 22 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, Nio 78. skalle föranleda en opåräknad Stafs-utgift, saint
Utskotten finna def vara olämpligt oek äfyentyrligt att, på sätt motionären alternativt hemställt, låta desse kostnader fördelas på 40 år, emedan under en så lång tidrymd en m ingd invecklade rättsförhållanden mellan flere af- oell tillträdande tooställshafvare kunde uppkomma, få Utskotten hemställa, att Herr
Silf verbrands ifrågavarande motion icke måtte till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda.
Kso 78.
,d. 5 Mars, il. 15 t. ra.
Utlåtande, i anledning af väckte frågor om öppnandet af åtskilliga ny a Post-comm unicationer.
Hederv, Bonde-Ståndet har till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens gemensamma behandling remitterat nedanuppräknade i berörde ämne väckte motioner, nemligen: af Johannes Johannesson från Götheborgs och Bohus Län: att, då innevånarne i Oiousts och Tjörns fögderier i nämnde
Län bade det närmaste Post-contoret på 8 till g mils afstånd, i staden Kongelf, ett Postcontor måtte inrättas vid gästgifvaregården Wräland samt medel till aflönandet af en Postmästare derstädes varda af Rikets Ständer anslagne; af Anders Johan Sandstedt från Jönköpings Län: alt ett Post-Conlor, hvaraf invånarne i Westra Härad länge varit i behof, måtte inrättas i Wrigstad; till stöd för hvilken motion, deruti Petter Pehrsson, Jonas Johansson, J.
Samuelsson, Petter Mårtensson och Andreas Bengtsson, alla från Jönköpings Län, sig förenat, hufvndsakligen blifvit anfördt, att större delen af Häradets församlingar vore 5 till 6 mil aflägsna från närmaste Post-Contor, hvarigenom kostnad och tidsspillan tillskyndades invånarne vid brefvexling och tidningars afhemtning, äfvensom att, då Wrigstad lig - Slätt- samt Allm. Besv:- och Ekon.
Ut bottens Utlåtande, JVro. 78. 25 ger vid landsvägen mellan Jönköping oell Wexiö, den föreslagna anstalten icke komme att medföra någon förändring i posthemmanens skjutsningsskyldig lie t eller annan kostnad för Stats-Verket, än Postmästarens aflöning; af Sven Jonsson från Jemtlands Län: att, som behofvet af ett nytt Post-Contor i Härjeådalen blifvit af auctoriteterne och enskilde personer i orten vitsordadt, ett sådant Conior måtte inrättas vid Funäsdalen, nära Norrska gränsen, helst derstädes redan blifvit stationerad en Tull-inspeetor, hvilken kunde roed sin tjenst förena Postmästare-befattningen, emot ett mindre arfvode, än hvad innehafvare af dylika befattningar i allmänhet åtnjuta; samt af Göran Jonasson från Kronobergs
Län, med hvilken Per Pålsson från Christianstads
Län sig förenat: att, då inom Sunnerbo härad, hvarest köpingen Ljungby vore belägen, handel och industri de sednare åren betydligen tilltagit, en postgång måtte öppnas mellan Wernamo, Ljungby och stora vägen förbi Åby till Helsingborg, hvilken postgång äfven skulle vara af allmännare nytta för communicationen mellan nämnde stad och Stockholm.
Utskotten hafva tagit berörde motioner i öfvervägande; men alldenstund Rikets Ständer, i afseende å Postmedlen, vidtagit den reglering, att hvad af dessa medel kan inflyta utöfver dels Stats-Verkets behållna inkomst, dels den för Post-Verkets stat och öfriga utgifter beräknade summa, må af Kongl, Majrt disponeras till kostnaders bestridande i och för post-anstalternes utvidgande eller förbättring; fördenskull och då de genom motionerne åsyftade nya post-communieationer således kunna, efter ansökuing bos Öfver-Post-Direelörs-Embetet och i händelse, att de finnas af behof påkallade eller förmonliga, varda till verkställighet befordrade, i mon af tillgångarne, anse Utskotten förevarande ämne icke böra utgöra föremål för Rikets Ständers pröfning och hemställa derföre, att motionerne icke måtte till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda.
Stockholm den 4 Mars 1845-- 24 Stats- sami Allm.
Besvärs- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 79- N:o 79.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om indragning af ordinarie aflöning s-anslag en för åtskilliga Post-Conlor.
Till Utskottens gemensamma handläggning har Hederv.
Bonde-Ståndet remitterat ett af Riksdagsfullmägtigen Fredrik von Zweigbergk ingi!vet så lydande memorial: ”Då inkomsterne vid nedanskrifne Kongl.
Post-Contor genom sportler äro så betydliga, att det från Kongl. Post-Verket utgående ordinarie anslag af 4 k 5oo R:dr B:co utan minsta saknad kan umbäras, då den minst lönte icke destomindre tjenar för öfver 3ooo R:dr B;co, efter de uppgifter, jag erhållit; får jag vördsamt föreslå, att denna summa, vid nuvarande innehafvares afgång, måtte indragas, hvilken indragning ändock inbringar
Staten en behållning af emellan 7 å 8000 R:dr B:co årligen.
Post-Contoren äro: Stockholm, Götheborg.
Norrköping, Linköping, Malmö, Ystad, Gefle, Upsala, Örebro, Wexiö, Wenersborg, Carlstad, Lund, Nyköping, Westerås och Fahlun.
Skulle, efter en anställd nogare undersökning, flere finnas, som tåla indragningen, torde sådant böra ske.
Stockholm den Augusti 1844* Fr. von Zweigbergk"
Enligt Hederv.
Bonde-Ståndets, med förestående memorial, Utskotten tillhandakomna Protocolls-utdrag af d. 24 sisth Augusti, hade Ephraim Larsson från Elfsborgs, Tobias Lind från Götheborgs och Bohus samt Anders Andersson från Örebro
Län förklarat sig vara af lika mening med motionären.
Efter öfvervägande af hvad berörde memorial innehåller, få Utskotten förklara, att, då regleringen af Postverkets aflönings- och omkostnads-stater ankommer på Kongl. Maj:t, till hvars disposition för Postverkets behof öfverskottet å Postmedlen, sedan Statsverkets nettobehållning derå afräknats, är Stals- samt Allm. Best.- och Ekon.-V(sköttens Memorial, N:o 80.
25 är öfverlemnadt, samt motionären icke anfort något i Utskottens tanke giltigt skäl för den äskade indragningen, Utskotten icke kunna tillstyrka, att någon åtgärd, i anledning af förevarande motion, må af Rikets Ständer vidtagas.
Ank. till Exp.-Utsk. d.
5 Mars, kl 6 e. m Memoria/, i anledning af erhällen återremiss å Utlåtandet N:o 11, angående vackt fråga om lindring i Krono-br ef bäring s-skyldigheten.
Utskottens berörde Utlåtande har blifvit återremitteradt af Hederv. Bonde-Ståndet, men godkändt af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln d. 1 1, af Högv.
Preste-Ståndet d. 9 och af Vällofl. Borgare-Ståndet den 11 nästlidne D ecember, likväl af sistnämnde
Stånd med den förändring, att, i momentet Lit. c, af de pag. 4 tillstyrkta bestämmelserna för reglering af Kronobrelbäringen fögderi- eller häradsvis, orden: andra communala a/gifter borde utbytas till desse: andra allmänna af gifter.
Då utlåtandet blifvit hufvudsakligen af Trenne Riks-Stånd godkändt, torde, jemlikt 75 § Riksdags-Ordniugen, Hederv.
Bonde-Ståndets återremiss icke till någon åtgärd föranleda.
Beträffande åter den förändring i Utskottens tillstyrkande, som ensamt af Vällofl. Borgare-Ståndet blifvet beslutad, så enär de medel, hvilkas uppbärande Utskotten i morn. c, föreslagit att verkställas på samma sätt, som andra communala afgifter, innefatta den ersättning, hrefbäringsskyldige hemman inom hvarje härad eller fögderi skulle, för befrielse att sjeifve ombesörja Kronobrefbäringen, erlägga till dem, som detta besvär sig åtoge; alltså och då en sådan ersättning eller afgift skulle utgå, för en häradet eller fögderiet enskildt rörande angelägenhet och från vissa till andra inom Bih. till R.
Prot. 184-5.
4 Sami. 2 A/d. 17 UäfL * \ 28 Statt- tamt Allm.
Ees v.- och Ekon.-Ulslottent Utlåtande, N:o 81. denna commun boende hemmansegare eller de personer, som brefbäringen öfvertoge, samt fördenskull icke egentligen torde kunna hänföras onder benämningen: allmänna afgifter, eller sådana, som äro af skatte- eller bevillningsnatur och till staten eller det allmänna utgöras, anse Utskotten uttrycket communala afgifter vara på ifrågavarande ställe rättare, än det af Borgare-Ståndet antagna: allmänna afgifter; hvadan Utskotten hemställa, att Vällofl.
Borgare-Ståndet, med frånträdande af sitt beslut i afseende på omförmälde uttryck, måtte godkänna Utskottens utlåtande N:o ii, i dess helhet.
Stockholm den 4 Mars 1845-
N:o 8f. Ank.. till Exp.-TJtsk. d. 5 Mars, il. & e. ess.
Utlåtande, t anledning af erhållen återremiss af Utlåtandet.
Detta Utskottens Utlåtande, som afgifvits, i anledning af väckt fråga om inrättande af en stastistisk Central-Bureau, har blifvit af Högv.
Bonde-Ståndet godkändt, men deremot återremitterad t af Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Vällofl. Borgare-Ståndet.
Såsom skäl för fiterremissen har hufvudsakligen blifvit åberopar! den reservation, som Herr Friherre Tersmeden, W., »fgifvit vid Utskottens Utlåtande, hvarjemte är vordet anfördt, att vigten af en statistisk Central-Bureaus inrättande vore så stor, att det ej öfverensstämde med fäderneslandets bästa och interesse att dermed uppskjuta.
Om man nemligen ville grunda lagstiftningen icke på theorier, utan på genom faeta constaterade skäl, så vore en sådan Central-Bureau alldeles oundgänglig; ty utan ea närmare kännedom om näringarnes och landets tillstånd och behof kunde en ändamålsenlig lagstiftning ej vinnas.
Detta hafva Utskotten tagit i öfvervägande, men då, på sätt Utskotten redan yttrat, fråga är å bane att på ett enklare och mera ändamåls - Slata- samt Allm.
Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 82, 27 enligt sätt reorganisera Styrelse-vei ken, samt då, vid detta förhållande, del synes Utskotten otvifvelaktigt, alt, i händelse Kongl.
Maj:t anser inrättande af en statistisk Central-Bureau vara af behof påkailadt, Kongl.
Majrt skall för verkställighet deraf vidtaga nödiga åtgärder, i sammanhang med ilen blifvande reorganisationen, så och med afseende jemväl å de skäl, Utskotten redan i sitt förra Utlåtande anfört, hafva Utskotten icke kunnat frångå förenämnde, af Utskotten afgilne, samt af sine Riks-Stånd gillade Utlåtande.
Stockholm den 4 Mars 1845- N:o 82.
Ank. till Exp.-TJtsk. d. 5 Mars, kl. & e. ra.