Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr. sk. r. 147 282 24 110 Summa. 11 R:dr. 22 21 51 1,047 516 144 9,528 12,889 449 390 2,718 271 5,406 34,805 3,507 5,239 486 5,502 555 72 4 36 957 37 54 107 502 364 403 461 295 2,615 1,054 79 1,307 47 50 2,761 507 58 8 57 2 40 61 6 148 19 7 22 862 11 24,875122110144,002151 j 1012,2641 — | 3|22,061124| —| 159 J16| — | 5«4 118j 11 |95,907j 17j 10 Arrende medel. R:dr. 416 3 569 629 201 sk. r. 15 21 20 11 Kostnad för Rustning och Rotering.
R:dr. 45 168 5,471 1,985 103 13,544 16,112 283 432 7,949 140 5,178 117,556 2,605 972 559 2,948 374 69 4 42 818 55 45 82 211 78 120 157 112 51 17 274 128 sk. r. Klereci-Statens underhåll Pastorers. 17 4 18 24 55 40 10 26 1,8191 91 41178,2 R:dr. 25 52 2,845 550 115 12,855 20,265 931 380 2,295 165 5,620 24,535 2,542 5,094 546 1,824 517 115 5 83 991 29 96 87 225 92 117 205 71 1,111 511 67 158 9 6 52 16 — — 525 26 — — — — — — — — 5 — — — 7 — — — — — — — — — — — 2 — — — — — 120 12 — — s.
Kyrko- betjenings. r. R:dr. sk. r. R:dr. sk. r. ; — — — — 4 52 — — — — — — — — — 7 16 _ 40 — 64 52 — 549 52 6 8 — 40 54 2 22 7 5 — , 5 lr219 14 — 1,156 47 5 2 1,237 1 3 2 252 37 4 — — .—. 128 21 ' 7 50 16 2 24 34 5 182 18 1 259 16 - , — 10 11 8 17 16 5 788 51 5 285 32 6 2,617 4 5 2,521 14 2 7 134 1 2 282 42 10 1 577 26 5 555 56 30 8 4 35 24 —_ — 90 8 — 149 20 .— 4 44 52 — 49 16 *—■ — — 16 16 — — — — — 28 . — — - 11 29 11 50 8 — 114 58 5 j o i - 5 32 — — — — 12 56 2 20 25 7 40 — 1 22 4 6 19 47 2 10 5 8 7 12 7 19 — 12 44 -- — 15 20 — 18 10 8 4 — 46 — 10 54 8 8 174 23 1 24 40 — 4 — — — 68 15 4 — 11 40 1 4 — ■— — 25 46 — — —. — — — . — — — — 1 6 — — — — — 5 16 — — — — .—, ■— — — — 47 24 — 20 28 — — — — •— — — — — —■ — — — _ — — — — — — — — — — — ■— — — — — — 51 — — — — — — — — — — — — o 24 —• — — — — — —• — — — — •— —. — — Z — — ■— — — — — —• 20 — — — — — — — — — —> — — — —. — — 4 — — 16 — — — — — — — — — Summa.
R:dr. 28 40 5,259 577 155 15,229 23,755 1,059 455 2,717 190 6,695 29,474 2.759 6,025 410 2,063 611 132 4 94 1,156 54 109 109 267 109 158 254 85 1,511 579 80 184 10 57 595 140 sk. 31 10 11 20 12 84,982 1411-— 17,245147| —[8,2851551 —1100,514127 | — | Fattigförsörjning.
R:dr. 10 50 2,165 150 60 6,765 7,555 147 190 777 54 2,644 15,534 1,056 2,158 171 1,457 192 25 1 14 546 15 12 48 98 8 95 1 5 154 115 sk. 55 16 52 16 28 Skjuts.
Diverse af- gifter, one- ra och all- männa be- svär.
R:dr. sk. r. R:dr. sk r. — — 11 — — 11 6 — 846 46 —~ — — — — — — — — 5 25 o — — — — — — — 398 18 5 — — — — — 14 6 — 542 55 8 — — — — — 1,425 6 — 35,794 47 8 — — — — — — 155 27 — 3,475 14 4 —• — — 45 27 — 58 44 — 394 17 8 — — — 4,750 46 7 5,926 31 10 68,138 4 10 4,597 2 5 5,754 6 8 5,482 25 4 94,655 28 11 19 16 — 155 16 — 185 24 2,304 22 7 172 20 5 141 34 4 197 45 5 2,554 45 1 670 19 9 677 51 9 965 28 2 19,108 54 3 52 28 — 56 45 — 45 41 9 875 52 5 2,119 16 5 1,758 56 7 2,622 57 5 50,545 28 7 11,219 19 — 9,469 4 5 13,182 47 2 260,571 21 7 1,084 44 5 947 7 2 1,181 39 2 15,264 19 5 50 24 — 1,590 57 — 1,975 11 6 21,021 28 11 — — — 131 40 — 151 45 8 2,506 51 11 24 — — 981 24 — 1,286 21 8 15,629 55 5 147 52 — 124 24 8 146 28 8 2,587 19 14 28 — 25 16 — 29 53 — 428 35 5 1 56 — 29 — 1 50 — 20 41 11 1 42 8 11 42 8 16 52 — 261 46 5 286 41 5 264 55 7 554 6 4 865 2 14 16 — 15 4 — 16 20 204 6 •91 6 1 42 8 15 — — 20 — — 268 55 5 41 25 — 55 41 6 52 55 8 574 25 5 88 46 7 71 42 4 89 56 4 1,508 1 10 — — — — —■ — 278 23 1,212 7 — — — — — — 121 50 — 1,150 40 9 — — — — — — 216 52 — 1,954 19 2 ■ — —- — — — — — 545 — 10 ■— — — — — — 3,521 — — 9,391 46 11 — — — — — — 587 25 — 3,664 7 10 — — — — — — 127 44 — 1,265 28 9 919 54 — 5,716 7 11 — — — — — — — — 5 38 6 — — — — — — — — — 125 59 6 — — — — —
— — — — 262 11 2 — — — — — — — — — — 17 — — — — — — 154 21 — 4,954 27 ■— — — — — — — — — 356 51 4 — — — — — — 27 42 — 177 37 2 — — — — — — — — — 26 1 9 — — — — — — 5 57 — 129 5 2 — — — — — — 2 54 — 21 47 — — — — — — 20 56 — 186 15 5 — — — — — — 40 6 — 254 43 10 — — — — — — 5 45 — 78 25 2 — — — — — — — — — 2 — — — — — — 27 30 — 299 19 ii *—* — — — — — 9 44 — 55 52 — — — — — — — 6 22 — 58 9 3 — — — — — — 29 24 — 227 1 5 - — — — — — — — — — 27 52 — — — — —. — — — — 7 — — — — — — 758 23 — 7,410 25 4 — — — — — — — — — 42 50 4 39,8511401101 20,3891181 5126,9681141 1|44,192159] 7 1622,5881391 5 GEORG vok ROSEN. O. Beckman.
Christianstads stad.
Qvarnar, vattenDito väder - Klädesfabrik Garfveri-fabriker Färgeri- d:o Spegel- d:o Kammakeri- d:o Ur- d:o Bryggerier Apothek Artilleri-Tyghus samt Gevärs-Förråd Utrednings-Departementets Förråd \\ endes Artilleri-Regementes Manege och Kokhus Kronans kaserner inom staden Kongl.
Hofrätten öfver Skåne och Blekinge .'
Landshöfdinge-Ernbetshus Landshöfdinge-residens Trivial-Skolhus med boställe för J^ärarne. . . .
Laukasterskola flickskolor Läsesällskap Länslazarett Frimurarehus Sparbank Rådhus Stadsvåg fattighus med dermed förenad Arbetsinrättning.
Cellfängelse .........
Cimbrishamns stad.
Hus och tomter Jord ....
Tegelbruk
Qvarnar med ett par stenar , Dito ined tre par stenar .
Engelholms stad.
Hus och Tomter . .
Sädesparter . . .
Gatehus oell Laxfisken Tabell lör städerne Inom Christianstads Lä n, _
TT T:l. T:l. 654 42 86.0 T:l. 1,505 Utsäde af 15 545 146 654 208 860 01] 1,505 506 15 153 208 6 J 01b 506 146 18 24 188 | T:r. 50 T:r. T:r. 140 500 H T:r. 64 T:r. 10 T:r. 50 T:r. 120 30 140 55 500 64 10 50 120 78 50 80 16 48 50 80 24 16 | 6 | 48 j 8 I 1 24 Medelafkastning, sedan utsädet är a fd råget. ta T:r. 150 ta T:r. 700 T:r. 1.800 T.r. 520 T:r. 40 >■ T:r. 200 T:r. 840 150 700 56 318 1,800 520 40 200 840 546 115 800 56 518 160 546 50 270 115 254 800 153 Underhållna kreatur. a st. 250 St. 40 St. 560 St. 00 St. 150 St. 240 St. 250 54 40 560 06 30 150 12 150 24 240 50 54 50 150 12 24 50 362 56 I 460 I 50 | 270 I Jä5 562 122 15 27 56 1 8 I 122 j 13 | 27 | j Uppskattningsvärde.
Hus och Tomter, R:dr. sk r, 080,008 27 Jord.
R:dr. 245,020 sk. r 20 10 Bruk och Manufakturer, Qvarnar, Fabriker rn. m. R:dr. sk. r 5,522 10 Summa.
R:dr. sk. r. 1,258,543 10 10 080,008 148,322 27 245,020 20,850 20 10 5,522 6,000 7,700 7,000 10 1,238,541 180,872 10 10 148,522 200,000 20,850 — 161 20,700 180,872 2 200,000 11,161 200,006 | 11 —| 11,161 | 21 71 •i —i 281,1611 51 7 B B e v i I 1 n i n Efter lista Art.
R:dr. sk. r. 851 10 Efter 2:dra Artikeln.
För lön.
Jord, hus, tomter, verk och inrättningar.
R:dr. sk. r. 2,477 Borgerlig rörelse.
R:dr. sk. r. 5,075 Af gåfvor och testamenten. 50 — R:dr. 17 sk.
R:dr. 9 3,522 sk. 25 Efter 3:dje Art.
R-.dr. sk.
R:dr. sk 143 Summa.
R:dr. 10,087 sk. 12 Ständiga Räntor.
R:dr. sk. 851 10 6 101 15 — I 2,477 370 32 3,075 608 50 — 45 17 5 9 5,522 10 22 25 143 132 — 217 21 — 10,087 12 1,416 50 101 15 125 24 183 370 32 — 608 45 502 22 566 19 22 26 11 217 21 62 56 1,416 50 1,150 85 123 1241 —I 183 1251 41 415 lisl 1| 566 | —I | —I —I 7 1261111 62 1361 — I 1,2351 91 4 Mantals penningar.
R:dr. 851 sk.
Tionde och Räntor af Bruk, Yerk och Inrättningar.
R:dr. sk.
R:dr. 831 sk.
R:dr. sk. 851 9 181 45 851 9 181 45 80 13 181 45 181 12 181 45 181 80 80 1131 41 181 1121 —I I—1 — 1261 1251 4 Kostnad för Rotering.
R:dr. 202 68 52 [ 68 52 sk.
Kostnad för stadens styrelse.
R:dr. 2,842 sk. 24 Klereciets underhåll.
R:dr. 2 151 292 34 8 2,842 24 — 8 10 812 9 4 72 8 10 812 0 I —I 72 | II 41 1-1- sk.
Komminist ra rs. R:dr. 1,025 sk.
Kyrko betjenings.
R:dr. sk. 100 - Summa.
R:dr. 6,591 sk. 10 2,151 1,025 100 — — 6,591 10 8 445 52 121 52 567 16 445 52 875 — 121 52 875 Fattig försörjning.
R:dr. 5,500 sk.
R:dr. sk. — 279 8 5,500 I 1 270 I 8 257 17 —| 460 567 16 — 257 47 — 460 875 875 1 — 1 — 50 — — 30 I — Christianstads Landskontor den US November 1849.
Bträttelse öfver Christianstads Län för åren 1842—1847. GEORG voin ROSEN. O. Beckman.
Tabell lör Slätterne inom €liri§tian§tad§ L ä n. Jord. 1:1. 869 cn 7T 2 ® 3 o -5 3* T:l. (/j c 3 3 1,505 Utsäde af T:r. 50 869 I 1,505 15 911 506 64 911 500 5 T:r. 140 T:r. 500 H T:r. 64 T:r. 10 T:r. 50 T:r. 120 Medelafkastning, sedan utsädet är a fd råget.
T:r. 150 50 140 55 500 78 64 10 50 59 120 80 8 55 78 25 39 80 16 24 i 16 | 6 | 48 , 8 1 1 24 T:r. 700 T:r. 1.800 T:r. 520 T:r. T:r. 200 T:r. 840 150 700 1,800 520 40 200 840 56 518 546 115 254 800 56 518 546 115 254 800 160 50 279 155 Underhållna kreatur.
St. 250 St.
St. 560 St. 90 St. 150 St. 240 St. 850 40 560 90 54 50 150 12 150 240 50 54 50 150 12 24 50 362 56 122 15 27 — | 160 | 50 | 279 | 155 | 1 562 | 56 | 8 | 182 j 15 j 27 Uppskattningsvärdi Hus och Tomter, R:dr. sk. r. 989,998 27 Jord.
R:dr. 245,020 sk. 29 10 Bruk och Manufakturer, Qvarnar, Fabriker m. m. R:dr. 5,522 sk. 10 Summa.
R:dr. sk. r 1,338,541 19 10 989,998 148,522 27 245,020 20,850 29 10 5,522 6,000 7,700 7,000 10 1,258,541 189,872 2 19 10 200,000 148,522 2 — 20,850 11,161 20,700 189,87 2 2 200.000 11,161 B Bevillning.
Efter lista Art.
R:dr. sk. r 851 10 Efter 2:dra Artikeln.
R:dr. sk. Jord, hus, tomter, verk och inrättningar.
R:dr. 2,477 sk.
Borgerlig rörelse.
R:dr. 5,075 sk. 50
Af gåfvor och testamenten.
R:dr. 17 sk.
R:dr. 5,522 sk. 25 Efter 3:dje Art.
R:dr. 145 sk. 52 Summa.
U:dr. 10,087 sk. 12 851 10 6 191 IS 2,477 4 4 5,075 579 52 —| 608 45 50 17 5| 9 — — 19 22 5,522 25 145 217 52 21 10,087 12 1,416 59 191 15 200,000 j 11 —| 11,164 j 21 71 | —| —| 211,1611 s| 7 125 185 579 52 — 608 45 25 592 22 5 66 19 22 26 — 217 21 11 62 56 1,416 59 1,150 85 125 1241 — | 185 |25j 4| 41.5 |15| l| S66 j 4| —| 1 — | — | |_| 7 1261111 62 1561—1 1,2551 91 4 Ständiga Räntor.
R:dr. sk. Summa. B:dr. 851 sk.
Arrende medel. R:dr. — 851 9 181 45 851 181 45 80 15 181 45 181 12 181 45 181 80 80 1151 41 181 112! — I - —I 261 1251 4 sk.
R:dr. 292 sk. 54 Kostnad för stadens styrelse.
R:dr. 2,842 sk. 24 68 52 — 292 54 8 10 2,84 S 812 9 24 68 52 72 8 10 812 I —I 72 I II 4| | —I Kl e reciets underhåll.
R:dr. 2.151 sk.
R:dr. 1,025 sk.
Kyrko betjening. ":. R:dr. 100 sk.
R:dr. 6,591 sk. 10 2,151 445 52 1,025 100 — 121 52 6,591 10 8 567 16 445 52 875 121 52 567 16 875 |_|— 1— —I 87JJ | — | — Fattig försörjning.
R:dr. sk. 5,500 R:dr. 279 sk.
R:dr. 458 sk.
Diverse onera och allmänna besvär.
R:dr. 5,000 sk. r. R:dr. sk. r Summa Statsbidrag. 24,546 45 5,500 — 257 47 279 8 460 458 125 — 5,000 651 16 — 24,546 45 8 4,565 21 2 257 47 — 460 50 125 16 —I —I 50 1 — | —| 55 1161 631 16 4,565 21 2 550 2,785 9 2 150 — — 565 18 10 11 10 6 11 10 6 511 10 6 5,161 58 i 6 Christianstads Landskontor den 25 November 1849.
GEORG voin ROSEN. O. Beckman.
. .V;V-W’ P^f P% Xv ‘ SS;».*.- - ■ ■ KONGL MAJ:TS KEFALLNINGSHAFVANDES uti Jlt a t m o 1) it s> § än nu KONGL. MA.I:T i underdånig het afgifne K
M B E T N-B E RÄTTELSE för »ren 1819, 1M3. 1844, 1845, 1846 och 1847. STOCKHOLM, 1850.
P. A. NORSTEDT & SÖNER, Kongl.
Underdånig lierättelse om tillståndet i statistiskt och ekonomiskt hänseende inom Malmöhus län för åren 1842, 1843, 1844, 1845, 1846 och 1847. § i tjänets allmänna beskaffenhet. f afseende på gränsorne har länet icke undergått någon förändring, ehuru en sådan på åtskilliga ställen vore af behofvet påkallad; isynnerhet vid de intill Christianstads läns gräns belägne gästgifvaregårdarne Röstånga och Tranås.
Den förstnämnde, belägen i Röstånga socken och Onsjö härad har, efter en långvarig rättegång, sent omsider fått sig anslagne lämpliga reservhemman ifrån Christianstads län, belägne närmare gästgifvargården än något reservhemman från delta län, med undantag af de i Röstänga by befintliga.
Indelningen af de från Christianstads län anslagne hemman går likväl trögt och är ännu icke nöjaktigt fullbordad; allt en följd deraf att gästgifvargården iyder under en och reservhemmanen under en annan länsstyrelse och kronobetjent, hvilka olägenheter icke inträffade, derest Röstånga socken icke vore delad emellan tvänne län.
Tranås gästgifvargård har en dei af sitt reservlag och hela sitt håll-lag anslaget från Christianstads län, hvilken sammanblandning städse föranleder lill klagomål öfver skjutsförsummelse och hvilka klagomål, i anseende dertill, att den försumlige har sitt hemvist i Christianstads län, tarfva längre omväg och tidsutdrägt vid behandling.
Dessutom är Tranås by och kyrka, sorn kartan utvisar, på alla håll kringskuren utaf Christianstads län, och för att kunna framkomma till nämnde by, nödgas kronobetjeningen å liera ställen genomresa åtskilliga delar af Christianstads län; hvadan kronobetjeningen med bästa vilja icke kan lemna tillbörlig tillsyn åt vägar och annat, som i Tranås hy esomoftast fordrar kronohetjeningens närvaro.
Visserligen förekomma stundom frågor, i synnerhet rörande skolor och fattigväsendet, inom en socken, delad emellan begge länen, hvarvid, i händelse af missnöje, presterskapet hur att hänvisa de missnöjde, alt hvar i sitt läns residens öfverklaga beslutet.
I så läll måste den 4 ena Länsstyrelsen kommunicera sig med den andra och, så vidt ske kan förena sig om ett gemensamt beslut, men sådana omvägar föranleda både till tidsutdrägt och kostnader för tvistande parter och besvärligheter för presterskapet och andra tjenstemän.
Norra gränsen af länet borde alltså, enligt min åsigt, undergå en sådan jemkning och förändring, att åtminstone inga socknar eller byar derutaf komme att emellan länen fördelas, utan helt och hållet höra till ett län.
Hela Malmöhus län kan numera nästan helt och hållet anses för slätt-land.
Visserligen, der odlaren ännu icke hunnit framtränga och marken för samma ändamål finnes alltför otjenlig, qvarstår ännu någon skog, hvilken likväl, efter öfvergångne skiften, antingen är afbrukad eller kommer att afbrukas inom vissa vid skiftet bestämda år.
I stället för att å dessa planer plantera ny skog, uppbry tes stenen, och inom några få år äro planerne, eller som deo vanligen här i orten benämnas föladerne, förvandlade till fruktbärande trädor.
Åtminstone förutser jag, att inom några qvinqvennier namnet skogstrakt blir främmande i detta län, helst man till denna trakt icke kan hänföra de ek- och bokskogar, som till länets herregårdar, till det mesta rationelt, begagnas och vårdas.
Länets Hushållningssällskap, ej blott till antal ledamöter, utan äfven till sin verksamhet, i sednare tider betydligen utvidgadt, har egnat en synnerlig uppmärksamhet åt flygsandsfalten inom länet; och utom det att samma sällskap årligen lemnat vanligt anslag till underhåll och vård åt
Råå flygsands-plantering, har dock jemväl sträckt sin verksamhet till flygsandsfalten in Östra Hemmestorp af Torna härad och enahanda fält vid Skanör och Falsterbo.
A förra stället, eller Hemmestorp, visa sig åboerne icke så litet hågade alt i sin mån, hvad de förmå, tillgöra för sandens hämmande, för hvilket ändamål sällskapet äfven utdelat uppmuntringar; hvaremot Hushållningssällskapet i början fruktlöst sökt medverka för skogsplantering å Skanörs ljung eller sand, emedan invånarne derstädes icke funno sig föranlåtne, ingå på föreslagna vilkor; dock, sedan dessa invånare, i allmänhet mindre bemedlade, mert af ett medgörligt och godt sinnelag, en gång kunnat samlas till hemmet ifrån sina långa sjöresor, har man hopp att de efter förmåga lemna bidrag till hämmande af flygsanden, hvilken stundeligen hotar att undergräfva kyrkan i Falsterbo.
Strömmar, berg och insjöar äro, ehuru upptagne i föregående Femårs-berättelse, så obetydliga och omärkbara, att jag icke tror mig här böra å nyo dem upprepa. 5 § 2.
Folkmängden inom länet utgjorde är 1847 tillsammans 237,845 personer, boende: å landet 208,549. i städerne . . 29,296.
Summa 237,845 personer.
Af dessa erlägga mantalspenningar: å landet . . . .' 106,453. i städerne 17,006. och fria från mantalspenningar äro: å landet och i städerne 114,386.
Enligt 1843 års mantalslängd utgjorde folkmängden vid samma års slut 221,617 och den tillökning, som sedermera tillkommit., tillskrifves i synnerhet de många äktenskapen, som ingås inom allmoge-klassen, hvilken utan tvekan och med full tillit till den tillfälliga förljensten sällan drager i betänkande att ingå äktenskap.
Utkomsten på en mindre, utbruten hemmansdel eller vid en viss bestämd dagspenning kommer att bero pä makarnes idoghet och deras mer eller mindre lyckliga förnuftiga sträfvande; hvadan man icke med visshet kan afgöra huruvida folktillökningen och välmågan i samma mån gå framåt.
— Slättbon är vand vid tungt och strängt arbete från barndomen, så att, om ingen olycka påträffar honom och barnskaran icke blir alltför stor, hvarigenom matmodren betages allt tillfälle alt å sin sida bidraga till uppehället, så försöker han att vinna sin bergning.
Denna hemtar han i synnerhet hos sin förmögnare och med större jordbruk försedde granne, hvilken Vanligtvis är i behof af flere både tjenare och daglönare.
Ibland dessa hålles i allmänhet en god ordning och tukt, och det har ännu icke lyckats de många inflyttade utländingar, alt från sitt hemland hitföra oseden att, utan behof, jemväl använda söndagen till arbetsdag.
I så fall lemna de inflyttande icke goda exempel, och på flera ställen har kronobetjeningens mellankomst varit nödvändig, för att rätta ett annars snart tilläfventyrs inrotadt missbruk.
Skånska allmogen har, enligt min öfvertygelse, tillbörlig reda på sin Christendom, och ehuru sluten och trög man anser honom, är han likväl fast och pålitlig i sin karakter och fattar ogerna nya bruk eller seder; men riktigt upplyst om förhållandet och bibringad fullkomlig insigt i nyttan af hvad som tillämnas, finnes han alltid beredvillig ingå på förslaget, utan att så noga påse uppoffringen.
Alltid nykter är slättbon på vägar och stigar, städse höflig och anständig, hvilket förhållande är nästan konträrt beträffande vägfarande från norra trakterna i länet och så kallade herregårdsbönder.
Dessa, som icke så ofta komma från sina hem, äro under sina utfarter liksom lösgifne från ett tvång, och passa härunder på tillfället att fira sin frihetsdag, mötande eller förbifarande till foga båtnad.
Sådana ledsamheter äro likväl i aftagande, efter det herregårdsbönderna för det mesta vunnit befrielse från hofveriet och blifvit ställda på arrenden.
Både i lynnet och välmåga äger alltså en större olikhet rum bland allmogen inom länet, hvilken jemväl i klädseln företer en större skilnad, hvarutinnan den förmögne slättbon, vanligtvis så fint klädd som herremannen, vida öfverträffar den mera tarflige och gemenligen i linnerock klädde bonden från öfre delen af länet. § 2.
HTäring arne.
Länet äger hufvudsakligen tvänne sådana, nämligen Jordbruk och Boskapsskötsel.
Under de år, för hvilka denna Berättelse afgifves, har länet varit i allmänhet hugnadt med rika sädesskördar och jemväl, som jag här nedan skall hafva nåden visa, af dessa skördar delat med sig betydliga qvantiteter åt både in- och utrikes orter.
En sådan åtgång har naturligtvis stegrat hågen för jordbruk, hvarutinnan Skånska jordägaren söker att, om icke likna, åtminstone i möjligaste måtto efterfölja utlänningen.
Odlingar hafva visserligen tillkommit, i synnerhet å de orter, hvarest större egendomar eller herregods blifvit utsålde i mindre lotter och i så kallade farmer förlagdc.
Nyttan och fördelen af dessa utbrytningar eller fordelningar lemnar jag åt en kommande tid att bedöma och inskränker mig för närvarande att vitsorda den stora omtanka och flit, hvaraf dessa odlingar framlägga ojäfaktiga bevis.
Sådana nybyggare, såväl som åkerbrukare i allmänhet, ha likväl i sina beräkningar och i sin indelning af jordlotterna fått vidkännas en ganska märkbar rubbning, genom den jemväl hit till landet inkomna potatessjukan, hvilken först visade sig här ar 1845 och har sedermera i den mån tilltagit, att planteringen af en dylik frukt med tiden synes komma att inskränka sig till nödigt lifsuppehälle för folket och lemna föga tillgång deraf för bränvinspannorua.
Ät dessa sökes ersättning i spanmål, för hvad som brister i potäter, i synnerhet de år, under hvilka spanmålspriserna äro låga, hvaremot och då spanmål är afsättlig och begärlig å utrikes ort och priserne uppjagade, bristen pä potäter både är och blir ytterst kännbar, i synnerhet för den mindre bemedlade klassen, som af denna växt hemtat sin hufvudsakligaste näring och af en mindre jordlott kommit i tillfälle frambringa utkomst för sig och de sina.
I sednare åren är jordvärdet till förut oerhörd höjd stegrad och arrenden i samma proportion uppjagade, hvilken stegring förekommer äfventyrlig i samma män, som något päräknadt alster af jorden synes vilja gå bort; men något säkert omdöme öfver potatessjukans inverkan för framtiden kan man icke heller meddela, i synnerhet som en dylik landsplåga af sig sjelf kan försvinna och potatesen återfå sin lorra friska, fruktbärande framfart.
Något medel emot denna sjukdom har man emedlertid icke kunnat påfinna.
Under den tid spanmålen var högt i pris, minskades väl något bränvins-tillverkningen, hvilken, efter potatessjukdomens uppkomst, icke heller varit så allmän, utan drifves hufvudsakligast med ångbrännerier å större egendomar, hvilka jemväl uppköpa rudimaterier i stor mängd från angränsande mindre jordbrukare.
Dessa sednare kunna icke med sina mindre och enkla redskaper täfla med de större, annorledes inrättade bränvinstygerne, hvilka i tillverkningen både i anseende till qvantitet och qvalitet öfverträffa de mindre, och följaktligen kan bränvinet från de större brännerierne säljas för vida lägre pris, än från de mindre.
AJ Spanmål utskeppades: till inrikes ort, år 1845 » utrikes » » » » inrikes » » 1846 » utrikes » » » » inrikes » » 1847 » utrikes » » » . 282,156 tunnor . 123,338 » . 230,366 » . 74,808 » . 96,603 » . 266,475 » Bränvin: af alla sädesslag
Häraf utskeppades till inrikes orter:
Ar 1845 1,882,796 kannor.
» 1846 1,477,377 » » 1847 1,145,512 » och således sistnämnde år öfver 700,000 kannor mindre än år 1845, till hvilken minskning man tror sig kunna uppleta orsaken, dels i den omständighet att potatesen föregående året allmännare angreps af gängse sjukligheten och deraf följande förskämning, dels ock af den anledning att spanmålspriserne, i anseende till en ovanligt stor export till utlandet, uppstegrades till en på långliga tider här förut icke känd höjd, hvadan spanmålen icke med fördel kunde i stället för potäterne användas af bränvinsbrännarne.
— Rågen exporteras sällan till ändra orter än inrikes, hvaremot korn, isynnerhet tvåradigt, jemte bafra, ärter och nägot hvete, utskep - 8 pades år 1847 i här ofvan uppgifne qvnntiteter, Tor det mesta till England.
Vintern samma år var lindrig, så att exporten för det mesta hela tiden obehindradt fortgick.
I denna lyckliga konjunktur för håde landtman och köpman förutsåg jag, hvad som verkligen inträffade, att, om icke brist, åtminstone alltför dyr tid på lifsförnödenheter skulle frampå sommaren uppstå, hvadan jag, dels genom allmänna kungörelser och dels annorledes, uppmanade allmänheten att lockad af de högre priserne, afyttra mera spanmål än den kunde undvara för eget och mindre lottade grannars behof.
En sådan uppmaning hade visserligen en god verkan, men spanmålen var emedlertid så uppjagad i pris, att den näppeligen kunde af fattigare klassen inköpas.
Så väl i städer som å landet lättades likväl detta bekymmer derigenom att bemedlade och välsinnade menniskor inrättade bagerier, hvarest brödet, emot ett i möjligaste måtto lindrigt pris, fick inköpas af den fattigare klassen, åt hvilken omtänksamheten jemväl föranstaltade om koknings-inrättningar.
Dessa sednare blefvo så mycket mera välgörande, som i anseende till Danmarks export på England, förstnämnde land härifrån år 1847 afhemtade en större mängd slagtkreatur samt kött och fläsk, och någon tid äfven smör, hvarigenom likaledes dessa förnödenhets-artiklar uppjagades i pris och hafva sedermera föga fallit.
Denna omständighet har i betydlig mån upphjelpt landets andra näring, Boskapsskötseln, hvilken likväl, i saknad af betesmarker och höbohl jemförligt med åkerjorden, icke kan, åtminstone å släLtlandet, hvarest utfodringen sommartiden verkställes till det mesta med halm, blandad med grön-höstnad af vicker och klöfver, vinna den framgång, som å andra orter.
Till det tunga jordbruket å slätten fordras större och kraftigare dragare, hvilka, om de af jordbrukaren skulle uppfödas, blefve alltför dyra, i anseende till den längre tid som åtginge, innan dragkreaturet blefve fullkomligt användbart.