Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Handel och Sjöfart. 31 märkningsvärd är denna tillväxt för vissa hufvudsakligare införselsartiklar, som utgöra råämnen för fabrikernas oell handtverkeriernas behof, och i afseende hvarå den tillika innebär en måttstock för omfånget af landets inhemska slöjder och konstflit.
Sålunda har åren 1856—60 till Göteborg i medeltal införts af Färger, alla slag, 1,203,237 <BE, Oljor 930,872 ®, Svafvelsyra 300,052 «, Redskap och machinerier till ett värde af 491,370 R:dr o. s. v. Öfriga varor, som varit föremål för införsel under den tid som denna berättelse omfattar, änskönt sammantagnc af icke ringa tyngd i handelsvågen, hafva dock hvar för sig jemförelsevis varit af mindre betydenhet.
Egentlig transitorörelse har härstädes fortfarande varit ganska inskränkt, så att nederlagsinrättningen varit att betrakta föga annorlunda än som en kreditupplags-anstalt.
Om stadens handel i allmänhet har Handelsföreningen yttrat, att den, med undantag af år 1858, då de menliga följderna af handelskrisen voro mest känbara, under ifrågavarande tiderymd kan sägas hafva gått framåt, samt särskildt om minuthandeln, att den betydligen utvidgats och med fördel bedrifvits.
Hvad sjöfarten emellan Göteborg och utländska hamnar angår, så har äfven den vunnit betydlig utsträckning, — en påtaglig följd af varuvexlingens ökade omfång.
Följande tabell Litt.
R, upptagande inkomna fartygs antal och lästetal under åren 1836, 1855 och Tab. Litt 1860, kan bilda ett omdöme om denna sjöfartens förkofran, som synnerligast måste vara tillfredsställande med afseende å den jemförelsevis mera ökade andel deruti, som Svenska handelsflottan vunnit.
Göteborgs utrikes handels och sjöfarts betydliga tillväxt ådagalägges ytterligare genom tillgängliga uppgifter om stadens tullintägt och vexelrörelse.
Tullkammarens handlingar har tulluppbörden härstädes, inberäknadt lastpenningar, nederlagsrekognition, transitoafgift, fyr- och båkafgift saint afgift till handels- och sjöfartsfonden, men utom konfiskationsmedlen, utgjort: åren 1821—30 i medeltal Rmt R:dr 985,530,87; åren 1851—55 i medeltal Rmt R:dr 3,628,806,87; » 1831—40 » » » » 1,452,450,75; » 1856—60 » » » » 4,268,273,00.
» 1841—50 » » » » 2,393,658,33; Tali.
Vid Göteborgs tullkammare inklarerades från utrikes orter: Antal.
Ar 1836.
Svenska fartyg 195 12,784 Svenska fartyg (inkl. ängfartyg) ... 621 32,185 Svenska (inkl. ängfartyg) 741 41,547 Norska d:o (utom postängfartygen) 306 19,134 Norska d:o d:o 483 26,025 Norska d:o 477 22,676 44 3,665 Engelska d:o d:o 191 21,812 164 22 065 Amerikanska d:o 36 5,799 Amerikanska d:0 13 4,527 Amerikanska 11 3,108 Danska d:o 21 458 Danska d:o 50 2,636 Danska 71 2,124 Hannoverska d:o 4 122 Nederländska d:o 27 1,624 Nederländska 45 2,720 Hannoverska d:o 12 638 Hannoverska 48 2,019 Summa 606 41,962 Preussiska d:o 9 610 Preussiska 18 1,263 Mecklenburgska d:o 4 413 Mecklenburgska 2 236 Hanseatiska d:o 4 339 Hanseatiska 5 579 Oldenburgska d:o 2 331 Oldenburgska 5 397 Spanskt d;o 1 123 Franska 40 2,841 Franskt d:o 1 42 Spanska 4 508 Åtskilliga länders 6 527 Summa 1,418 91,305 Summa 1,637 102,610 32 Göteborgs och Bohus län.
Den betydliga tillväxt, sorn Göteborgs tulluppbörd enligt förestående sammandrag vunnit, är så mycket mer bevisande om rörelsens förkofran, som under den tidslängd, hvilken sammandraget omfattar, åtskillige i tulluppbörden ingående afgifter upphört, samt tullafgifterna å utgående varor till största delen försvunnit eller blifvit betydligen nedsatte, och å en stor del inkommande varor dels alldeles upphört, såsom för bomull och stenkol, dels i mer eller mindre mån blifvit förminskade.
Angående Göteborgs vexelrörelse upplysa meddelade officiela uppgifter, att vexelsluten härstädes utgjort £ Sterling.
B:co Mark.
Francs.
Gulden.
Danska Rbd.
Åren 1842—1850 i medeltal 308,770 2,797,269 1,877,641 121,431 11,652 » 1851—1855 » » 723,211 5,228,691 1,603,520 225,171 86,282 Ar 1856 1,129,531 8,884,225 3,913,175 128,473 179,280 » 1857 1,244,688 13,960,804 3,741,946 116,460 73,881 » 1858 1,090,365 10,386,577 3,364,754 151,028 24,151 » 1859 1,245,684 10,930,516 4,330,033 151,558 » 1860 : 1,396,831 10,759,527 4,963,270 51,288 hvartill kommer för åren 1854 och 1855 ett belopp i Amerik.
Doll. af tillsammans 1,474 och för åren 185G och 1857 af 3,103.
Totalbeloppet af vexelsluten å Göteborgs börs, som år 1853 motsvarade ett värde af, i Svenskt Rmt, 18f millioner, 1854 af 211 och 1855 af nära 27, uppgick 1856 till 35,334,106, 1857 till 43,182,481, 1858 till 35,587,457, 1859 till 39,934,260 och 1860 till 42,601,704 R:dr.
Handelsföreningen har härvid, till förklaring af 1857 års betydligare vexelrörelse, anmärkt, att för högt uppdrifna spekulationer det året föranledde stora s. k. ackommodations-affärer i vexlar, tills den inträffade handelskrisen framkallade en sundare affärsverksamhet, hvarefter vexelrörelsen kommit i närmare öfverensstämmelse med verkligt gjorda affärer.
Frakthandeln var under år 1856 temligen god, men blef derefter ofördelaktig, tills den år 1860 åter förbättrades.
Stadens handelsflotta, som år 1836 utgjorde 69 fartyg om tillsammans 6,114 läster, » 1850 » 151 » )) )) 16,139 » och » 1855 » 147 » )) » 17,755 » ; har sedan förhållit sig så, att den » 1856 » 143 » )) )) 20,091 » » 1857 » 143 » » )) 20,545 » » 1858 » 142 » )) )) 20,500 » » 1859 » 145 » )) )) 21,601 » och » 1860 » 137 » )) )) 20,044 »
Af här år 1860 trafikerande ångfartyg voro följande hemmahörande i Göteborg, nemligen:
Utrikes gående.
Göta eif om 60 hästars kraft, Ceres om 70 hästars kraft, Kongelf » 10 » » Gustaf Wasa » 120 )) » Långedrag » 8 » » Hamburger paket » 44 )) » Niord » 45 » » London » 120 » » Rödasten » 5 » » Inrikes gående.
Seid » 12 » » Elfkungen » 20 » » Strömstad ,, » 50 » » Göteborgs och Bohus län.
Fabriker. 33 Sälboda, om 44 hästars kraft.
Trollhättan om 25 hästars kraft.
Särö »70 » » Westergötland » 45 » » Thor » 30 » » Wikingen » 80 » »
De fleste staden tillhörige segelfartyg äro af utmärkt byggnadsarb kopparförhydde och snällseglande, från 100 till nära 400 lästers drägtighet, och hafva blifvit använda hufvudsakligen i fraktfart på transatlantiska orter.
Någon grund för omdömet om den inrikes rörelsens tillväxt lemna följande från tullförvaltningen meddelade uppgifter om antalet af fartyg, som från andra inrikes orter till Göteborg med förpassning ankommit, och af dem, som härifrån till andra inrikes orter med förpassning afgått.
Det bör härvid anmärkas, att förpassningsfriheten under tiden icke obetydligt utvidgats.
Ankomna.
Afgångna.
Arén 1831—40 utgjorde antalet af sådana fartyg i medeltal 593. 913.
» 1841—50 603. 1,150.
» 1851—55 697. 1,224.
» 1856—60 710. 1,384.
Inrikes gående ångfartyg voro år 1856: 37 och år 1860: 57, hvarmed år 1856 gjordes 796 och år 1860: 1,049 resor.
Antalet af handlande i Göteborg har utgjort: åren 1836—45 i medeltal 447, år 1850 562, » 1855 573, » 1860 647, och voro hos desse, sistnämnda år, anställde 499 betjente.
Hvad Göteborgs Fabriksrörelse angår, så har under den tid, som denna berättelse afser, densamma vunnit ytterligare förkofran, hvad tillverkningsbeloppet angår, ehuru arbetarnes antal minskats.
Meddelade ofliciela uppgifter utvisa antalet af de å Göteborgs område anlagde Fabriker, antalet af Tub.
Litt de dervid anställde arbetare samt värdet af dervid åstadkomne tillverkningar för åren 1855 och 1860, på sätt tab.
S. på följande sida innehåller.
Men för att få ett fullständigt begrepp om vidden af Göteborgs fabriksrörelse, måste jemväl alla de fabriker inbegripas, som, ehuru icke på stadens grund, dock i stadens närhet inom Göteborgs fögderi äro anlagde, helst de fleste af deras idkare tillhöra Göteborgs samhälle, och fabrikernas anläggande utom staden allenast afsett antingen ett beqvämligare läge i afseende å vattenfall eller sjötransport eller, med eller utan sådan förmån, lindring i kommunalutskylder och allmänna besvär.
Om dessa fabriker äro uppgifter här ofvan meddelade vid redogörandet för näringarne å landet.
Värdet af samtlige under Göteborgs Hallrätt förut lydande, såväl i Göteborgs stad som i Göteborgs fögderi anlagde fabrikers tillverkningar, som vid början af detta århundrade, enligt ofliciela anteckningar, inskränkte sig till omkring 225,000 R:dr, utgjorde: åren 1832—36 i medeltal 2,209,445. år 1846 5,005,887.
» 1850 8,580,921.
» 1855 13,214,336.
» 1860 15,595,619.
Fabrikernas antal inom samma område var: år 1832: 89 stycken med 1,069 arbetare.
» 1836: 101 » » 1,500 » » 1846: 116 » » 2,754 » » 1850: 143 » » 3,408 » » 1855: 167 » » 4,938 » » 1860: 151 » » 5,031 » Landsh.-Emb. uti Göteborgs o. Bohus län und. ber. för åren 1856—1860. 34 Göteborgs och Bohus län.
Handtverk.
De egentliga handtverksyrkena i Göteborg synas, hvad utsträckningen af deras verksamhet angår, icke hafva förkofrat sig i samma mån, som handel och fabriker, ehuru en stor del af dessa yrken ovedersägligen tillegnat sig fullt så mycken konstskicklighet, som man i andra rikets städer tinner.
Enligt af vederbörande meddelade uppgifter, har antalet af stadens handtverkare jemte deras arbetsbiträdcn utgjort:
Lärlingar oell andre arbetare. år 1850 272. 507. 542.
» 1855 283. 287. 477.
» 1860 349. 358. 501.
Sistnämnde år fanns derförutom ett antal af 262 handtverksidkare till sjelfför sörj ning.
Jemlikt upprättade taxerings-sammandrag har beloppet af den kronobevillning, som utgått af handel och rörelse i Göteborg, utgjort: år 1851 R:dr 85,141,48.
» 1855, efter det afgiften nedsatts till hälften... » 61,329,22.
» 1860 » 83,790,74.
Tab. Litt. S. Fabriker med antal arbetare och tillverkningsvärde i Göteborgs stad.
Fabriker. j Arbetare. 1 Tillverknings- värde.
Bomulls-, Linne- och Ylleväfnads-fabriker 9 441 261,442 6 387 594,389 Färgerier 8 29 15,187 7 18 36,196 Garfverier 2 12 9,237 2 12 13,861 Hattfabriker 3 16 6,600 3 8 1,850 Kakelfabrik 1 36 9,000 1 45 9,750 Kattunstryckerier 2 16 16,620 3 6 19,536 Kemiskt blekeri 1 15 12,441 1 18 46,987 Kemiskt tekniska fabriker 1 2 3,750 2 2 9,700 Korkfabriker 1 15 42,000 2 21 48,000 Lackfabriker 5 11 8,613 5 2 4,209 Mekaniska Bomullsspinnerier 2 407 1,661,046 2 338 1,416,595 Mekaniska verkstäder 2 338 415,800 4 268 391,598 Musik-instrumentfabriker 2 16 30,000 2 30 58,500 Nålfabrik 1 6 5,775 1 4 3,700 Paraplyfabriker 4 6 2,763 — — Repslagerier 5 51 90,254 6 53 89,371 Saltraffineringsfabrik 1 3 7,401 1 3 12,400 Segelduksfabrik 1 33 130,590 1 15 80,212 Senapsfabrik — - 1 3 15,770 Spegelfabriker 6 17 17,100 7 14 12,000 Strumpfabriker 3 135 73,020 2 106 90,973 Tapetfabriker 4 66 47,352 4 69 57,530 Tobaksfabriker 20 485 719,832 21 422 1,096,296 Trädvaruförädlings-fabriker 2 69 52,500 — — Tvål- och S&pfabriker — — 2 6 72,819 Urfabriker 8 21 9,800 9 11 11,100 Ättiksfabrikör 2 5 12,500 2 1 1,350 Öfrige mindre fabriker 13 43 112,757 12 17 21,498 Summa 109 | 2,294 | 3,773,3S0 109 1,879 | 4,216,190 Göteborgs och Bohus län.
Bref-, penning-, telegramm-rörelse.
Försäkringsanstalter. 35 Beträffande de i Göteborg år 1858 bildade 2:ne bolag för idkande af storfiske, hänvisas till hvad derom här ofvan sidd.
15 och 16 är anfördt.
Till ledning för omdömet om den industriela verksamhetens omfång i Göteborg torde jemväl följande öfversigt af ortens brefvexling, penning er emisser och telegrafrörelse kunna anses bidragande.
Ar 1860 utgjorde antalet af till in- och utrikes orter afgångne bref 523,319, » » ankomne från dito, kalkulationsvis 526,681.
Summa 1,050,000.
Afgångne rekommenderade bref, hvarå postkontorets bevis öfver innehållet meddelats, hafva innehållit Rint R:dr 50,258,350.
Ankomne dito från inrikes orter under öppen rekommendation antagas hafva inneslutit lika belopp » » 50,258,350.
Dylika bref från utrikes orter » » 857,011. hvadan Postverket stått assurans för Rmt R:dr 101,373,711.
Derutöfver kan beloppet i rekommenderade bref, med sluten rekommendation, antagas hafva utgjort » » 1,626,289.
Summa Rmt R:dr 103,000,000.
Post-assurans-afgiften år 1860 utgjorde Rmt R:dr 9,773.
Rekommendations-afgiften d:o » » 10,842.
Postporto för inrikes afgångne bref d:o » » 63,895.
Porto och lösen för till och från utrikes orter afgångne och ankomne bref samt på jernväg och med ångbåtar befordrade s. k. lådbref d:o » » 74,600.
Från Göteborgs Telegrafstation afsändes år 1860 telegrammer: till inrikes orter 11,077, » utrikes » 4,286.
Summa 15,363 (oberäknade 2,544 transito-telegrammer) för hvilka porto utgjorde tillsammans 66,937 R:dr 97 öre.
Till stationen ankommo telegrammer: från inrikes orter 12,260, » utrikes » 4,813.
Summa 17,073 st.
Den mångsidiga och hastiga utveckling, som, på sätt genom det ofvan anförda är skildradt, den industriela verksamheten i Göteborg under senare tid vunnit, har icke allenast befrämjat stadens eget välstånd utan äfven på kringliggande landsorters näringar och konstflit haft och måst hafva ett fördelaktigt inflytande.
Den lifliga afsättning, som landtmannens produkter och slöjdarbeten här funnit, vittnar derom uppenbart.
Den försäkringsanstalt, som, under namn af Göteborgs
Sjö assur ans-förening, den 15 Mars 1840 med oktroj till den 1 April 1843 härstädes bildats för försäkring af fartyg, hvilkas redare är o här i staden, eller i dess förstäder boende, eller härstädes hafva burskap, äger, efter förnyade oktrojer, fortfarande bestånd.
Dess verksamhet under ifrågavarande tiderymd inhemtas af tabellen Litt. T. å följande sida.
Den i nästföregående femårsberättelse omförmälda »Göteborgs nya brandstodsförening», har år 1856 blifvit upplöst.
Sedan oktrojen för den i sista femårsberättelsen omförmälda, här inrättade, privatbank under ifrå- Tab. Litt. u. gavarande tidskifte tilländagått, har ny oktroj år 1858 blifvit meddelad för dylik inrättning under benämning af »Göteborgs enskilda Bank», med ett tecknadt kapital af 5,000,000 R:dr.
Denna inrättning har visat sig 36 Göteborgs och Bohus län.
Enskilda banken.
Sparbank.
Ränteförsäkringsanstalt. utöfva ett gagneligt inflytande på ortens handels- och fabriksrörelse, hvaråt de genom banken ökade penningetillgångar och hittade liqvidationssätt bidragit att gifva en större omfattning.
U. åskådliggör dess verksamhet.
Denna öfversigt ådagalägger, att Göteborgs enskilda bank drifver verklig bankrörelse och icke inskränker sig till endast en låneinrättnings verksamhet.
Bankens utdelning till aktieägare har varit: åren 1848—50 i medeltal R:dr 75,000, » 1851—54 » » » 99,000, år 1855 » 135,000, » 1860 » 135,000.
Sparbank, den äldsta stiftelse af detta slag i Sverige, har, enligt de årliga förvaltningsredogörelserna, under loppet af de 40 år, som sedan dess stiftande förflutit, vunnit fortfarande förkofran.
Delägarnes behållning, som vid 1855 års slut utgjorde 1,366,416
R:dr 68 öre, uppgick vid 1860 års slut till 1,894,898 R:dr 69 öre, och bankens enskilda kapitalfond, som vid slutet af år 1855 utgjorde 70,681 R:dr 6 öre, var vid 1860 års slut ökad till 113,090 R:dr.
Tab. Litt. v. Bankstyrelsens redogörelse för år 1860 utvisar i öfrigt följande klassifikation, tab. Litt, V., af bankens delägare samt deras innestående kapitalbehållning vid nämnde års slut. o Ar 1858 stiftades i Göteborg en Ränte- och Kapital-för säkring sanstalt, som, enligt de för densamma den 3 December samma år af Kongl. Maj:t fastställde stadgar, förvaltas af Sparbanks-Direktionen jemte fyra af anstaltens delägare.
Anstaltens hufvudändamål är att åt mindre bemedlade bereda lifräntor till någon hjelp på ålderdomen.
Insatserna hafva år 1860, i 262 särskilda poster, inalles uppgått till 25,068 R:dr, dervid lif - Tab. Litt. T.
Sjöassuransföreningens verksamhet.
Antal fartyg.
Andelar.
Värdeu.
Hafveri-ersätt- ningar. 1856 Mars 31 voro uti Föreningen försäkrade 103 11 4,516,200 30,153 — 1857 » » n n » » 109 12 4,614,250 126,928 a 1858 » » » » )) » 100 15 4,437,075 342,788 13 1859 » » » » )) » 101 7 4,465,700 14,913 70 1860 » » » » » » 110 4,520,000 153,212 38 Tab. Litt.
U. Enskilda bankens verksamhet.
Utelöpandn sedelstocken har varit: Utlåningar.
Inbetalningar.
1848 December 31 R:dr 2,085,000.
» 2,200,735.
» 4,836,275.
» 4,648,810. 1848 Girorörelsen har visat:
R:dr 16,529,760. 16,228,384. 300,375. 1855 » )) 1850 » 17,099,914. 17,026,522. 127,095.
1860 1855 » 24,921,117. 24,684,551. 315,532. 1860 » 37,105,600. 36,422,200. 933,800.
Lånerörelsen har bedrifvits mot hypotek af reverser, vexlar, publika Kreditiv-rörelsen har utfallit sålunda: papper, vågeffekter och varor, men jemförelsevis obetydligt emot borgen; och 1848 R:dr 6,720,150. 6,408,150.
312,000. utgjorde beloppet af 1850 » 16,246,050. 16,274,850. 556,800. 1848 ..
Utlåningar.
Rsdr 4,066,140.
Inbetalninga 1,838,265.
Saldo vid ' årets slut. 2,227,875. 1855 1860 » 39,315,000.
» 46,426.400. 39.054.000. 46.879.000. 1,033,500. 1,150,800. 1850 1855 ..
» 6,957,075.
» 7,306,365. 7,157,115. 6,893,490. 2,201,730. 2,918,940.
Depositiohs-Konto utvisar: Insättningar.
Saldo vid årets slut. 1860 » 10,241,300. 8,042,530. 5,361,569. 1860 R:dr 1,764,000. 784,000. 1,180,000.
Hamn- och andra byggnader. 37 ranta efter uppnådda 55 år åsyftats för 65 insatser nied ett sammanlagdt belopp af 5,159 E:dr, och kapitalutbetalning å viss tid för 197 insatser med belopp af 1,909 R:dr.
Vid 1860 års slut var delägarnes antal 334 och beloppet af fonden 57,353 R:dr 17 öre, förutom reservfonden 1,345 R:dr 73 öre.
Stadens hamnbyggnad har fortgått efter fastställd plan och med all den drift, som tillgångarne med gifvit.
För öfrigt hafva under ifrågavarande period många och betydande byggnader, så väl allmänna som enskilda, blifvit i staden uppförda.
Företrädesvis må deribland nämnas: a) Haga-kyrkan, byggd i Engelsk-Götisk kyrkostil med en längd af 156 fot, bredd 55 fot, höjd i midtelskeppet 52 fot samt 162 fots högt torn.
Byggnaden fullbordades 1858 och har kostnaden till hufvudsaklig del blifvit bestridd genom enskildes bidrag. b) Engelska kyrkan, belägen vid kaserntorget, uppförd i Götisk så kallad spetsbågstil, med fönster och portik af huggen sandsten och glasmålningar i koret.
Den håller i längd 80 fot och i bredd 35 fot.
Invigningen skedde år 1857. c) Nya artilleri-tyghuset, å Lilla Otterhälleberget, fullbordadt 1860. d) Stationsbyggnaderne för Vestra Stambanan, anlagde vid stadens nordöstra gränslinea, färdiga till begagnande år 1859. e) Nya Theatern, af ett enskildt aktiebolag uppförd å en af staden dertill upplåten tomtplats i den så kallade Kungsparken, invigd hösten 1859.
V. Göteborgs sparbanks delägare och deras kapitalbehållning.
Kapitalbehåll- ning.
R:dr Rmt. öre. 85,778 20 257,983 1 352,566 92 280,832 7 108,860 16 80,590 37 463,791 54 264,496 42 Per soner.
2,129 1,463 1,004 980 664 611 462 422 377 264 241 141 143 140 45 71 42 23 7 Kapitalbehåll ning. 9,229 1860.
Barn Ogifta fruntimmer Tjenande personer af qvinkönet Fabrikörer, Fabriksmästare oell Arbetare, Handtverksmästare, Gesäller och Lärlingar Hustrur Tjenande personer af mankönet Arbetsfolk Sjöfarande Enkor Personer af åtskillige stånd Bondfolk Jernbärare Poliskonstaplar, Stadstjenare, Vaktmästare och Uppsyningsman Handelsbokhållare och Betjenter Välgörenhets- och aridrä Kassor Boktryckeri-Konstförvandter och Elever samt Trädgårdselever Artillerister, Flottister och Regements-Musikanter Handtverks-, Embets- och Gesäll-lådor Fångar och korrektionshjon R:dr Rmt. öve. 359,573 338,564 174,870 167,997 168,736 147,354 84,370 117,029 87,365 73,952 56,843 28,326 34,769 21,462 17,654 1,340 7,368 6,549 769 Per soner. 9,229 1860.
Fördelningen af förestående kapitalbehållning utfaller sålunda, nemligen: 5,523 Under till och med 100 R:dr 1,577 Från och med 101 R:dr till och 985 » » » 251 » » » 458 )) » » 501 » » » 150 » » » 751 » » » 85 » » » 901 » » » 349 » » » 1,001 » » » 102 )) )) » 2,001 » » » l 250. 500 750. 900. 1,000. 2,000.
3,000 1,894,898 69 38 Göteborgs och Bohus län.
Undervisningsanstalter. /) Stadens barnhus, bygdt af sten, 2 våningar, i rundbågsstil, å samma tomt i förstaden Stampen, som det förut varande föråldrade och otjenliga envåningshuset af träd.
Det innehåller, jemte nödiga boställsrum och undervisningssalar, erforderliga lägenheter för rymmande af omkring 50 barn.
Byggnaden fullbordades år 1857. g) En tillbyggnad till Chalmerska Slöjdskolan för ritsalar, laboratorium m. m., färdig till begagnande år 1856. h) Nya arbetshuset, beläget i förstaden Stampen, hållande i längd åt bangården 350 fot med en fasad åt gatan af 384 fot.
Med inberäknande af kök, bageri, tvätt- och brygghus samt magasiner och visthus, men utom byggnaden för qvarn och manglar, innehåller det 128 rum, af hvilka 87 äro afsedda att inrymma om o kring 1,000 fattighjon.
Ar 1856 verkställdes inflyttningen från de gamla lägenheterna. i)
Ett ångkök, anlagdt af ett enskildt aktiebolag, efter grundsatsen af mathållning utan spritdrycker och för lägsta möjliga priser.
Ett tvåvåningshus af tegel är för ändamålet uppfördt i närheten af fisktorget och blef inrättningen till begagnande öppnad år 1858. k) Cellfängelset, uppfördt å en förut till fästningsverken hörande tomt nära S:t Eriks torg.
Det är gemensamt för länet och Göteborgs stad och består af en tre våningars hufvudbyggnad, innehållande 107 celler jemte nödiga boställsrum, samt 2:ne flyglar, af hvilka den ene innehåller 2:ne sessionssalar för Häradsrätten i orten och Stadens Rådhusrätts 2:dra afdelning, jemte förmak m. m.
Byggnaden fullbordades 1858.
För den storartade anläggningen af arbetarebostäder, som i dubbelt hänseende utgöra en prydnad för staden, skall nedanför under rubriken »Välgörenhets-stiftelser» varda redogjordt.
Den i föregående femårsberättelser omförmälda, för trädgårdsväxt-odlingens befrämjande, härstädes stiftade
Trädgårdsförening är på ändamålsenligt sätt fullbordad, och kan anläggningen med skäl anses såsom en af de till stadens förskönande mest bidragande anstalter.
Det år 1850 härstädes bildade nya aktiebolag för stadens belysning med gas, har under ifrågavarande tiderymd utsträckt sin verksamhet, så att, efter det denna anstalt för sjelfva staden inom vallarne redan förut blifvit fullständigt ordnad, förstäderne Masthugget, Hagorna och Stampen samt vissa andra delar af 12:te roten blifvit med gas upplyste.
Omläggningen af stadens gator och kajer, de förra med tuktad sten och de senare med huggen sandsten och granitbetäckning, har äfven under nu ifrågavarande tidskifte med drift fortgått, och har vattenledningen blifvit utsträckt jemväl till förstäderna.
Dessa arbeten, jemte flera andra för handen varande, som afse befrämjandet af den allmänna rörelsen, stadens förskönande och dess innevånares trefnad, skola för eftertiden utgöra hedrande minnesmärken af den allmänna medborgerliga anda, som fortfarande lifvar Göteborgs samhälle.
Jemlikt anvisning i de fastställde formulär-föreskrifterna, får jag vidare i korthet redogöra för Göteborgs Undervisningsanstalters samt Sjukvårds-, Fattigvårds-, Arbets- och andra Välgörenhets-inrättningars tillstånd, sådant det enligt vederbörandes uppgifter befanns år 1860.
Beträffande först undervisningsanstalterna, så blifva de lättast öfverskådliga under följande afdelningar.
A. Offentliga läroverk och andra stiftelser för undervisning i allmänhet. a) Göteborgs Elementar-läroverk, hvarvid år 1860 antalet af lärare i vetenskaper och språk var 19, exercitiemästare 3 och lärjungar 360.
För aflönande af Gymnasii lärarepersonal anslogs år 1652 kronotionde från vissa socknar i Göteborgs och nästgränsande län till ett belopp af 870 eller, sammanräknadt med anslaget till det lägre allmänna läroverket på stället eller Trivialskolan, 1,090 tunnor spanmål, hvarjemte ett prebendepastorat anvisades åt hvar - Göteborgs och Bohus län.
Undervisningsanstalter.
39 dera af de tvenne Theologie-Lektorerna och ett prebendehemman åt hvardera af de öfriga Lektorerna.
Dessutom har lärarepersonalen under senare tid fått sig tillslagne hushyremedel, som till bestämda belopp utgå från Göteborgs stads kassa.
Till läroverkets nytta äro betydliga fonder att tillgå, hufvudsakligen medelst de i Bohus län belägna så kallade Hvitfeldtska stipendiigodsen, tillsammans 14RV förmedlade mantal, som testamenterats af framlidna Enkefru Margaretha Hvitfeldt den 22 Januari 1663, af hvilka gods likväl 52^| mantal sedermera blefvo till kronan indragne, men omedelbart derefter till det genom testamentet afsedda ändamål åter donerade. b) Real-gymnasium, som 1860 hade 18 lärare och 75 lärjungar.