Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid 29 §, dels att orden ”Hästar och körredskap” i 1 momentet böra, i öfverensstämmelse med yrkandet vid 2 § 3 momentet utbytas mot orden ”kreatur och körredskapoch dels att de med anledning af Kongl. Kungörelsen den 14 April 1837, af Utskotten föreslagne nya moment i denna § måtta erhålla den lydelse, Herr Prytz uti dess emot Betänkandet afgifne reservation föreslagit.
1 öfverensstämmelse med hvad Utskotten, till följd af anmärkningarne vid 2 § 3 momentet, här ofvan anfört, finna Utskotten den uti 1 momentet af denna § föreslagne rättelse böra iagtlagas, och orden ”Hästar och körredskap” således utbytas mot orden kreatur och körredskap.
Den återstående anmärkningen hafva Utskotten deremot icke ansett böra föranleda lill frånträdande af förslaget om införande vid denna § af 2:ne nya moment af det innehåll, Betänkandet N:o 11 utvisar.
BevillningsLog- samt ylllm. Besv.- och Ekoru-Utskottens Utlåtande, iV:o 17. 7 i4:o Vid 3a och 33 §§ af Utskottens förslag: dels alt undersökning efier olofligen infördt gods endast borde fä anställas å de i i, i och 3 momenten af förstnämnde § uppräknade stallen; dels att visitations-rätten äfven kunde få utsträckas till de uti \ och 5 momenten af samma § omnämnde lägenheter, men att deremot all sådan undersökning i andra hus och boningsrum, än de i 3a § omförmälde, borde förbjudas, samt slutligen att 34 § af nu gällande Kongl Förordning, hvilken motsvaras af 33 § i Utskottens förslag, måtte oförändrad bibehållas; till grund för hvilka anmärkningar hufvudsakligen åberopats de skäl, som finnas upptagne uti Herr Wallens motion samt de emot Utskottens Betänkande af Herr Eclenhjelm, Herr Contracls-Pi osten Hallbeck samt Herrar Halling och Ekholm allåtne reservationer.
Under hänvisande
Lill de skäl, Utskotten, uti återremitterade Betänkandet sidan 3, utförligare anfört, få Utskotten, som i noggrannt öfvervägande tagit de vid dessa §§ inom Riks-SLånden gjorde anmärkningar, vördsamt anmäla, det Utskotten af samina anmärkningar likväl icke funnit sig föranlåtne atl afstå från dess härutinnan redan aflåtne förslag. 15:o Vid 34 § af Utskottens förslag: dels att rättigheten till anstäl lande af sådan undersökning, som i 1 momentet af denna § omförmäles , icke borde tillkomma Kronofogde, Länsman samt Lands- eiler Stads-Fiseai, emedan Tull-författningarmes handhafvande vore ett för desse tjenstemäns embets-befattningar fremmande ämne; dels åter att ej mindre TullFisealer, hvilka ansågos hafva af glömska blifvit från de i detta moment uppräknade embetsman uteslutne, än äfven öfrige af Tull-Statens tjenstemän, hvilka hittills egt alt vidtaga ifrågavarande undersökningar, måtte uti detta moment inlagas, saint den föreslagne inskränkningen af visita tions-ratten inom tjenstemännens egne tjenstgörings-district, såsom i högsta grad olämplig, förfalla, och dels att ingen undersökning efter olofligen infördt gods borde få företagas förr än förrattningsmannen visade sig hafva deponerat 5oo R:dr, då fråga vore om visitation i enskilde boningsrum, 200 R:dr för undersökning i bodar och 100
R:dr för dylik visitation i magaziner, och hvilka penningar skulle, derest beslag underkastadt gods icke anträffades, tillfalla de undersökte lägenhelernes innehafvare; samt slutligen att 4:
Je momentet af denna § måtte bibehållas lika med 3 momentet i 3a § af nu gällande Författning, med uteslutande allenast af orden ”och tage öfver sådan meddelad underrättelse bevis” samt med förändring af ordet "enderas” på sista raden till deras. 8 Bevillnings-, Lag- samt Allm.
Besa. och Ekon -Utskottens Utlåtande, N.o 17.
Af de sålunda framställde, hvarannan alldeles motsatta, anmårkningarne hafva Utskotten icke kunnat hemta anledning att uti dess tili ledacfion af denna $ redan afgifne och i omedelbart sammanhang med beståmmelserne uti 32 och 33 $$ upprättade förslag, hemställa några vidare rättelser, ån att inskränkningen af visitafionsråtten till tj< nstemånnens egne tjensfgörings-dislricter må förfalla, och orden: ”inom egne tjenstgörings-district och” i s morn., samt ”hvar och en inom sitt iienslgårings— district” uti 2 morn. utgå, samt att, Tull-Fiscaler, hvilka af förbiseende kommit att från de i sistnämnde mom. af denna $ uppräknade tjenstemän uteslutas, må deribland näst efter ordet ”Kust-Chef” införas; med iagttagande af hvilka rättelser.
Utskotten i öfrigt vördsamt tillstyrka antagandet af 54 $ i Utskottens förenämnde förslag. 16:0
Vid 35$: dels att föreskriften derom, att undersökning å qvinnsperson, som misstånkea hafva på sig förstucket gods, ej må verkställas, utan genom tillkaliad person af samma kön, vore omöjlig att efterlefva, då några qvinnor för sådant ändamål icke finnas vid Tullplatserna anställda; dels att denna $ bordo erhålla den lydelse, Herr Hulling uti dess merberörde reservation föreslagit; samt dels att ansvar borde stadgas för Underbetjente vid Tullverket, som vid Tullplats eller gränsort anhåller en resande, såsom misstänkt att hafva på sig förstucket gods , men å hvilken vederbörande undersökningsman sedermera ej finner skäligt undersökning anställa.
Då det i ]855 års Kongl. Förordning befintliga stadgandet, att undersökning å qvinsperson ej egde verkställas, utan genom tillkallad person af sauuna kön, icke, så vidt Utskotten hafva sig bekant, hitintills gjort en sådan undersökning overkställbar, anse Utskotten anmärkningen derom icke förtjena afseende.
Likasom Utskotten icke eller finna skäligt tillstyrka den förändrade redaction af denna $, som Herr Halling föreslagit.
Hv aremot, och då Utskotten icke kunna annat ån godkänna den återstående anmärkningen emot denna $, Utskotten, som tillika, efter noggrannare öfvervägande, anse de för vidtagen undersökning, der beslag underkastadt gods ej anträffas, i denna $ stadgade böter vara nog låga, att kunna förekomma möjliga missbruk, till följd deraf, vördsamt hemställa, att senare perioden af första momentet må erhålla följande förändrade lydelse: ”Upptäckes ej dervid beslag un - der - Bevillning!!-, L<g- samt Allm, Bese. och Ehon.-Utslottens Utlåtande, No 17, 9 derkastadt gods, eller finner behörig undersökningsman sig ej hafva skäl att ä af Underbetjent anhållen person undersökning anställa, bote, serskildt för en hvar, hos hvilken vid undersökning dylikt gods ej funnits, eller å hvilken, af Underbetjent anhållen, undersökning ej af vederbörande ansetts böra vidtagas, i förra fallet, undersökningsmanuen från 53 R:dr 16 sk. till Soo R:dr, och i det senare, Underbetjent, som anhållningen gjort, ifrån io till iooRtdr, målsegandens ensak, och ansvare undersökningsrnanntu dessutom serskildt, efter nedanstående 42 $, om af honom väld eller oskick vid undersökningen föröfvats. 17:0
Vid 56 §: att ordet ”sker,” som börjar 2:dra mom. af denna §, borde, i öfverensstämmelse med den vid 1 mom. föreslagna redactionslöråndring, utbytas mot ordet börjar.
Med godkännande af denna anmärknings giltighet^ anse Utskotten sig böra tillstyrka, att i stället för första ordet i 2 morn. ”sker” må begagnas ordet börjar. 18:0
Banco-Utskottets Memorialj N:o igo. i5 meens Accords-Amorteringsfond, Skånska Hypoteksföreningen, Bruksegares Hypotheks-förening, eller sådane Svenska Hypolheks-föreningar, hvilka hädanefter, på likartade grander med de hegge förstnämnde, kunna bildas, och som blifva af Kongl.
Majit i Nåder sladfästade, samt af Banco-Fullmäglige finnas innebära nödig säkerhet.
De förbindelser, Banco-Fullmäglige på nämnde sätt anskaffa, få icke försäljas utom vid de fall, då realisationens bestånd och upprätthållandet af Bankens credit eller säkerheten för Banken så fordrar.
Punclen i:o innefattar, endast med en något förändrad och mera bestämd redaction, hvad uti §. 156 af 1835 års Banco-Reglemenle är föreskrifvel.
Det förslag, punden atdo innehåller, grundar sig på Rikets Ständers beslut, i anledning af Stals och Banco-Utskoltens Betänkanden Niris 4, 6g och 144* Den förändrade redaction, punden 3io upptager, öfverensslämmer med Utskottets, af Rikets Ständer bifallne, Betänkande Nio 91.
Stadgandet uti §.
200 af 1835 års Reglemente är uti punkten \:o med någon redaclions-förändi ing bibehållet.
Punden 5:to är öfverensstämmande med Utskottets af Rikets Ständer bifallne Betänkande Nio 92, hvarjemte den slutmening blifvit borttagen, som angår jernbelåningen i Götheborg, sedan ett förändradt expedilionssätt vid denna belåning nu mera är infördt.
I enlighet med den åsigt, Utskottet i Utlåtandet Nio 179 yttrat, att nemligen någon öfver flyttning från Disconternes Låneförlag af medel till Cassa-Creditiv numera desto mindre bör ifrågakomma, som Discontfonden befunnits så otillräcklig, att förstärkning af densamma ansetts erforderlig, har Utskottet gifvit åt §. §. 204, 206, mom. 2, och §. 226, mom. 1 i 1835 års Reglemente de redaclioner, punclerne 6:0, 7:0 och j8:o utvisa.
I afseende på puncten 8:0, får Utskottet erinra, att densamma är lika med §. 208, endast med den förändring i mom. 2, som Utskottets af Rikets Ständer bifallna Betänkande N.‘o 98 innefattar.
Den förändring af 210 puncten g:o innehåller, grundar sig på Rikets Ständers beslut, angående Handels- och Närings-Disconlen och öfverensslämmer med de här nedan under Litt.
C förekommande stadganden, rörande nämnde Discont.
Beträffande puncten 10:0, mom. 1, får Utskottet åberopa dess uti Betänkandet N:o 82 afgifna yttrande, i anledning af väckt fråga om ned - j'6 Banco Utskottets Memorialj IV:o igo. sättning af räntan för län från Handels* och Närings-Disconten, hvilket Betänkande vunnit 3:ne Riks-Stånds bifall.
Mom. 2 är lika lydande med moment. 2 af $. 2 i r i j835 års Banco-Reglemente.
Sedan de, uti sista 3:ne puncterne af mom. 2 $. 2/3 uti 1835 års Banco-Reglemente upptagne, föreskrifter nu blifvit lill verkställighet befordrade, har Utskottet ansett desamma, ehuru ändamålsenliga, dock innefatta sådane speciella ordnings-stadganden, att de icke vidare behöfva uti Banco-Reglementel omförmälas, hvadan nämnde föreskrifter aro utur puncten 11:0 uteslutne; varande i öfrigt nämnde $. oförändrad bibehållen.
Uti punct.
12 hafva orden ”eller å Embelets vägnar af Borgmästaren” tillkommit, pä grund af Rikets Ständers bifall Lili Utskottets Betänkande N:o 114- Redactionerne af puncterne i3:o och 14:0 äro likaledes grundade på Rikets Ständers beslut, i anledning af Utskottets Betänkande N:o 166.
Puncten i5:o återfinnes i Utskottets, af Rikets Ständer bifallne, Utlåtande N:o 180.
Af puncten 16, mom. t, utgör förra delen nu varande stadgande uti §. 223, mom. 1.
Senare delen af momentet grundar sig på Rikets Ständers bifall å Utskottets tillstyrkan uti Utlåtandet JN:o 179.
Mom. 2 upplager samma föreskrift, sorn nämnde $:s 2:dra mom. innehåller, med det belopp, hvartill Reservfonden vid sistlidne års utgång uppgick.
Punct.
17 är till innehållet lika med $.225, med undanlag, att be loppet för Stockholms Sparbank är förhöjdt, enligt Utskottets af Rikets Ständer bifallna Utlåtande JNT:o 76, samt att på de ofvan vid puncten 5 anförda skäl, hvad som angår jernbelåningen i Götheborg, är uteslutet.
I enlighet med Rikets Ständers beslut, i anledning af Utskottets Utlåtande N:o r5i, har puncten 19 erhållit den deråt gifna lydelse.
Puncten 20 grundar sig på Rikets Ständers bifall till Utskottets hemställan i Utlåtandena N:o 102 samt N:o 179, puncterne 4 ocl> 8. Mom. 3 af $. 23o i 1835 års Banco-Reglemente har Utskottet ansett, efter den förändrade lydelse, denna $. erhållit, icke vidare behöflig!.
Mom. 1, 2 och 3 af puncten 21 är lika med samma moment af $. 232 i 1835 års Reglemente, de följande momenten äro lika med Utskottets, uti Memorialen JNrris 155 och 185, afgifue förslag.
Puncten 22 Irar erhållit den lydelse, som, genom Rikets Ständers bifall till Utskottets Betänkande N:o 101, är vorden bestämd.
Stadgandet Bancö-Utskottets MemorialN:o igo. 17 Stadgandet i punclen a3 motsvarar $. 231, som lämpligen torde Leka inflyta efter de förut upptagne föreskrifterne.
De under puncterne 25 och 27 förekommande stadganden hafva icke några motsvarande uti 1835 års Banco-Reglemente.
De återfinnas uti Utskottets Betänkande!» N:o i58, puncten 5, samt N:o 179, puncterne 1 och 8.
— Utskottet har ansett dessa föreskrifter, hvilka icke kunnat hänföras under någon af 6 Artikelns öfrige Afdelningar, derföre lämpligast höra uti en serskild Afdelning af Reglementet, näst efter föreskrifterne angående Bankens lånerörelse, ingå.
Sedan Rikets Ständer, med Bifall till Siats-Utskottets Betänkande N:o 5a4, Beslutat: all af Riksgälds-Conlorets behållna tillgångar skall, uppå serskild i Rikets Ständers Bank öppnad räkning, insättas ett belopp af högst Två Millioner R:dr, för alt utgöra en, intill nästkommande Riksdag, afsatt fond för den, enligt 63 A Regeringsformen, af Rikets Ständer, till utbetalning vid infallande krig, anslagne summa; så har Utskottet, vid öfvervägande af frågan om sättet för dessa medels användande, väl tagit i betraktande det utaf åtskilige Ledamöter inom Ridderskapet och Adeln samt Presle-Slåndet, i samband med ålerremissen å Utskottets Betänkande N:o (58, väckte förslag, angående bildandet i Rikets Ständers Bank af en Credit!v-rörelse för enskilde; men då dels Utskottet belviflar lämpligheten af en sådan lånerörelses bedrifvande inom Banken och dels Riksdagen är så nära afslutad, alt
Utskottet omöjligen skulle medhinna utarbetandet af 1 eglemenlai iska föreskrifter för omförmälde
Ci edili v-rörelse, har Utskottet icke å omförmälde förslag kunnat fästa något afseende, ulan, för användandet af ofvan berörde, Riksgälds-Conloret tillhörige, i Banken deponerade medel, skolat hos Rikets Ständer föreslå det sätt, sorn innefattas uti punct 26 bär ofvan.
Af punct 28 är lika med §.
236 i nu gällande BancoReglemente.
Mom. 2 af samma punct innefattar Rikets Ständers beslut upptaget i Förstärkta Banco-Utskollels Memorial JN:o 135.
Punct 2g innehåller §.
240 med en efter näst föregående punct lämpad reduetions-föränd ring.
Punct 3o utgör Rikets Ständers beslut, i anledning af Utskottets hemställan uti punct 5 af Utlåtandena N:ris 158 och 179.
Fröt. 184.0 och 1841• 6 Sami. 1 Afd.
Sy Haft, 3 i8 Banco-UIskottets Memorialj N-o igo« I öfrigt får Utskottet anmäla, aLt, ehuru deri Fahlu Bergslag lemnade Crediliv- eller Lånerältighet, enligt §.
199, endast är beviljad till innevarande Riksdag, Utskottet ansett densamma fortfarande böra bibehållas, hvadan äfven åberopade §. oförändrad torde böra i Reglementet qvarstå.
Likaledes har Utskottet ansett böra i utfärdande Reglemente oförändrade inflyta: §. §. 2o3, 202, 206 mom. 1 och 3, 207, 209, 212, 215, 217, 218, 220, 221, 222, 227.
Slutligen får Utskottet hemställa, alt nedan upptagne § §. uti Banco-Reglemenlet af år 1835 måtte, såsom numera öfvei flödige, få utur det upprättande Banco-Reglementet utgå, nemligen $. 202, 224» 234» 235, 237, 238, 209 och 241.
Slockholm den 29 Maj 184 •
• STOCKHOLM, Nordslrömska Boktryckeriet, 1B4 < - Banco-Utskotteis Utlåtande, iVio ipt. i N:o 191.
Ank. till Exp.-Utsk, den 2 Juni 1841, k!. 3 e. m.
Utlåtande öf ver en af Herr Risenblad, Bernh., vacht motion om rätt till delagtighet i Banco-Statens Enke-Cassa för Bar.coDiscontens, Läne-Contor ens samt Tumba Bruks Tjenstemän och Betjente.
Ridderskapet och Adeln har till Utskottets handläggning remitterat en af Herr Rosenblad, Bernh., väckt motion, deiuli, — efter utveckling af frågans historiska del och upptagande af de grunder, hvarefter pensionerne i Banco-Statens Enke-och Pupill-Cassa för närvarande beräknas och från Cassan utgå, — är vordet föreslagets ”att Rikets Ständer mätte från och med höljan af år 1840 förhöja årliga anslaget för Bankens Enke- och Pupill-Cassa till 2000 R:dr Banco, att qvartaliter utbetalas, äfvensom medgifva, att denna Cassas skuld till den så kallade dispositions-räkningen N:o 2, 4>5oo B;dr, med från 1840 års början upplupen ränta, får afskrifvas och eftergifvas, dock, mot följande vilkor: a) att samtlige på Banco-Piscontens och Låne-Conlorens Stater uppförde Tjenstemän och Vaktmästare, äfvensom Bruksförvaltare, blifvande Pappersmästare och Vaktbetjenter vid Tumba berättigas, att, under samma vilkor och med samma rättigheter och skyldigheter, som hittills varande delegare, deltaga i Bankens Enke- och Pupill-Cassa; b) att, i fall framdeles i någet Bankens Verk sådane nya tjenstebt fattningar skulle blifva tillsatte, som befunno sig i samma categori med någon af dem, som förut äro till delagtighet i Enke- och PupillCassans Styrelse berättigade, det må bero på Bankens Öfverstyrelse alt, efter Underslyrelsens och Cassans delegares hörande, sådan delagtighet medgifva, dock med iätt för den, som deraf kunde finna sig förfördelad, att öfver ett sådant beslut, i vanlig ordning, hos Banco-Utskolt eljer Revisorer sig besvära ; Bih. till R.
Prof. 1840 och 1841•
G Sami. 1 Afd. 58 Haft. 1 2 Banco Utskottets Utlåtande, N\o igi. c) alt de Tjenstemän inom Banco-Disconten och Låne-Conloren, som tillika innehafva tjenst i Banken, erhålla delag ighet i Cassan, endast lör den befallningen, med hvilken högsta pensions-rätten är förenad; dj) alt pensionerue bestämmas att utgå efter följande classification, och hvari någon förhöjning ulan Rikets Ständers medgifvande ej får ega rum, så länge icke förhållandet af cassans inkomster och utgifter under 10 år utvisar, att sådan förhöjning med säkerhet och utan behof af ökadt at slag kan ega rum, i hvilket sistnämnde fall Bankens Öfverstyrelse, på dtlegarnes hemställan, må densamma medgifva. Pensions-Classer; usta Classen 5oo R:dr.
Delegare: Bankens Commissarier med högre lön, samt de med lägre lön, som äro Departements-Cbefer och Banco-Secreteraren. %:dra Classen 4°° R:dr.
Delegare :
Bankens öfrige Commissarier, Advocat-Fiscalen, Ombu.- den vid Låne-Contoren. 3:dje Classen 3oo Rtdr.
Delegare: Bankens Tjenstemän i andra tjenstegraden, Kamererare och Ombudsmän vid Banco-Disconlen och Låne-Conloreo. 4'.de Classen 240 R:dr.
Delegare: Bankens Tjenstemän i 3:dje tjenstegraden, Registratorer och Bokhållare vid Banco-Disconten och Låne-Contoren, otte Classen 200 R:dr.
Delegare:
Bankens tjenstemän i ^:de tjenstegraden, Canzlister vid Banco-Disconten. 6:te Classen ico R:dr.
Delegare: Bankens Vaktmästare. y\de Classen Ridr, Delegare: Bankens Kammardrängar, Vaktbetjenter i Banco-Disconten, Låne-Contoren och vid Tumba.
Banco Utskottets l t låta tule, N.o 1 C) I. 3 S: le Classen 5o R:dr.
Bankens husdrängar.
Förvaltaren af Tumba Pappei sbruk, Stereotyperings-Föreståndaren, Medaljören, Conduclören, Pappersmästaren, Sedeltryekarne hänföras, hvar och en, till den bogsta class, hvars pension icke öfversliger | af den honom på Stat anslagna lön, derunder icke serskilde arfvoden inberäknade.
Orsaken, hvaiföre de icke kunna hänföras till viss class, är den, att deras löne-reglering icke kan vara så oberoende af tillfälliga förhållanden, som vid vanliga tjensler.
De delegare, som redan kunna ega rätt till högre pension än efter denna classifrcation, bibehållas för sina enkor och barn vid denna rätt, äfvensom innehafvarne af indragna eller indragande befattningar (jsåsom till exempel Stilgjutarens) bibehållas vid den pensionsrätt, de nu ega.
För öfrigt kan dispositions- och förvaltnings-rätt bibehållas oförändrad för delegarne, med den enda inskränkning, 12 §.
1748 års reglor redan stadgar.
I anledning af erhållen remiss att öfver berörde motion inkomma med yttrande, hafva Banco-Fullmägtige uti till Utskottet ingifvet Memorial, bland annat, anfört, att Fullmägtige, vid emottagandet af denna remiss, öfverlemnade densamma till Bankens Commissariat, med anmodan att, sedan Banco-Statens Enke- och Pupill-Gassas delegare deröfver blifvit hörde, med eget ullåtande, jemte utredning af flere för frågans bedömande vigtiga förhållanden, till Fullmägtige inkomma ; att Commissariatet sedermera afgifvit ett utlåtande, deruti hufvudsakligen åberopades ett af Directionen öfver Pensions-Csssan allemnadt yttrande, rörande de infordrade upplysningarne, jemte Protocolls-utdrag öfver ett den 4 Maj förlidit år med delegarne i samma Cassa hållet sammanträde, hvarvid desse, jemte det de förmäll sig icke under något vilkor medgifva inskränkning uti deras hittills uiöfvade dispositionsrätt öfver Cassan, förklarat sig icke kunna hvarken i sin helhet eller delvis ingå uppå och antaga de af motionären gjorda förslag; att Fullmägtige, som, oberoende af det mer eller mindre behofvet af nuvarande delegares bifall för de föreslagne nyas intagande, ansåge af vigt, att en sådan åtgärd skedde med ömsesidigt godkännande, under den 3 påföljde September uppdragit åt en bland Öfverstvrelsens Ledamöter att af delegarne inhemta, under hvad vilkor och förbehåll de skulle vilja medgifva, att ifrågavarande Tjenstemän och Be - 4 Banco-C tskottels Utlåtande, N.o 191. tjen!e vunne rättighet att för sina efterlemnade hustrur och barn undfå delagtighet i Cassan ; samt att vid ett, i anledning deraf och efter flera enskildta öfverläggningar med Cassans delegare, under den 10 sistlidne Februari hållet njöt sammanträde, delegarne förklarat sig vara villige att medgifva delagtighet i Banco-Statens Enke- och Pupill-Cassa för tjenstemän och vaklbetjente vid Banco-Discont-Verket i Stockholm och LåneContoren i Götheborg och Malmö samt Förvaltaren och Pappersmästare!) vid Bankens Pappersbruk Tumba, under vissa uppgilne vilkor; men, enär nyss omförmälde af delegarne uppgilne vilkor blifvit af Fullmägtige i åtfkillige delar ändrade, remitterades nämnde Memorial till delegarne, hvilka afgifvit yttrande öfver de af Fullmägtige dervid gjorda ändringar och serskildt vidkommande den uti berörde remiss till dem framställde förfrågan.
, huruvida de, emot det förbehållna årliga anslaget, stort 2,400 R:dr Banco, skulle vilja fiån Banco-Fullmägtiges dispositions-räkning, JN’:o 2, öfvertaga uppgifne pensionärer, åtnjutande understöd till ett sammanräknadt belopp af pi5 R:dr Banco, förklarat, att enär berörde anslag vore så knappt beräknadt, att anledning redan icke saknades dertill, att Cassan i framtiden komme att underkastas förlust, i följd af de nu föreslagne villkoren, och då genom åtagandet af nyssberörde betydliga tillökning i Cassans utgifter en sådan förlust vore att anse såsom alldeles gifven och möjligen skulle orsaka, alt Cassans tillgångar ej blefve tilli äcklige till uppfyllande af dess förbindelser, samt delegarne såmedelst gå miste om det understöd, de med säkerhet egt att påräkna för sine efterlefvande enkor och barn, delegarne icke kunde ingå uppå hvad i dttta afseende till dim blifvit framställdt.
Efter öfvervägande af detta ärende, får Utskottet tillkännagifva, att, enär det årliga anslag af 2,400 Rvdr Banco, delegarne uti Banco-Statens Enke-rassa förbehållit sig såsom vilkor för medgifvande af delagtighet i Cassan åt de irrågavarande tjenstemännen m. fl., enligt Utskottets åsigt, är så högt tilltaget, att Banken bordt, i och med detsamma ett sådant anslag ulginge, befrias från utgifvandet af de serskildta understöd, hvilka nu äro uppförde å Banco-Fullmägtiges dispositions-räkning N:o 2 till enkor och Larn efter åtskillige aflidne tjenstemän inom Discont-Verken; men delegarne i Bankens Eike-cassa, såsom här ofvan blifvit anförd!, vägrat alt desse unders öd af Enke-cassans nndel utbetala/ så bar Utskottet, som anser Bankens uppoffring för förstbemälde personers inträ - Banco-Utskottets Memorial, N.o I92. 5 de i Cassan, under slika förhållanden blifva allt för betydlig, ensamt af denna anledning funnit sig ega skäl hos Rikets Sländer afstyrka bifall lill ofvan upptagne af Herr Rosenblad väckta förslag.
Utskottet, som, med afseende å Riksdagens snara afslutande, ansett sig pligtigt att ofördröjligen lill Rikets Ständer öfverlemna förslag till de reglementariska föreskiifterna för Bankens styrelse och förvaltning, samt af sådan anledning jemväl redan upprättat de föreskrifter i blifvande Banco-reglemente, som komma att motsvara y:de Artikeln i nu gällande Reglemente; har trott sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derå, att något hinder för pröfningen och antagandet af olvanberörde förslag icke finnes deruti, att möjligen sistnämnde för eskrifter redan blifvit af Rikets Ständer godkände, emedan den förändring, punkt 3 i Betänkandet N:o i84 i sådant fall skulle komma att undergå, endast hade afseende på redactionen, och sålunda icke ovilkorligen fordrade att Rikets Sländers bapröfvande underställas; hvarjemte Utskottet i öfrigt får åberopa dess i Utlåtandet
Nto 192 denna dag afgifne förslag till stadgande, motsvarande §.
107 i nu gällande Banco-reglemente.
Stockholm den 1 Juni 1S41 * N:o 192.
Ank lill Exp.
Utsk. den 3 Juni l84l, kl. 1 e. m.