Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
s ofversättning af Ernst Lundquist.
Pris 1,to.
E n sniill gosses dagbok är en bok på 135 sidor, som föreställes vma skrifven af en 9- %ring,som är s&amp; klen i rättstafning, att vi endast p&amp; denna grund skulle vilja afråda alla friin, att i donna förbistringens tid p % rättstafningsomrikdet, skänka denna bok A t ett enda svenskt barn.
Dess föregångare, » En liten ostyrings dagbokw p5 l 8 0 sidor är likaledes skrifren af en gosse, fullkomligt okunnig i rsttstafning.
Då nu » den snalle gossen, är en riktig miistare i ett humoris- tiskt skrifsiitt, så blir man] bra förvanad öfver, att han ej en g&amp;ng kan skrifva så enkla ord som ~ s n a l l » och nhoppa.
utan skrifver ~ s n e l l och ~ ~h %ppa *.
Hvad bokens innehall betriiffar s % ar den full af akta amerikansk humor från början till slut.
Ofversattarens namn är ju en borgen för en förtriifflig och ledig öfversattning och den märkviirdiga stafningen är myclzet väl &gt;gjord D.
Gamla människor kunna verkligen med nöje och under stor munterhet lisa om, huru den snälle gossen söker att tillämpa de vishetsreglor han fiir höra i hemmet och skolan; men som barnbok kunna vi ej anse den liimplig.
Vi vilja ur högen taga ett kapitel och omtala hrad den sniillo gossen h k i hinner att utföra.
Låt oss taga det 5: tel Husets tja- nminna, Margret, har p % ett ögonblick gått ifråa sitt str~kjiirn.
Var hjälte kommer in i köket och börjar att stryka, men springer ifrh det heta järnet, som st8r på en bordduk.
Vidare har han druckit ur sin sjuka systers buljong, ätit upp en pudding och lagt en smällare i kolboxen, denne smäller af i spisen, dar denne sedan slicker elden.
Vidare tar han bort sidenparaplyet för en af husets gaster ochsiitter dit ett pappersparaply i stället.
Så tar han fjiidern ur sitt bolster för att sedan, tjära och fjära&gt; grannens katt; denna katt skall han sedan skjuta, men skjuter i stället sönder en gammal klocka.
Och detta är ingalunda en af hans » bästa$ dagar.
- I slutet af bokon upp- träder han på ett frälsningsmöte och bekänner d&amp; högt en hel rad af sina förseelser.
Att allt detta och mycket mer är berattadt med en oförliknelig hrunor, vilja vi ej förneka, men denna humor kommer aldrig att af barn uppsl~attas och förstås - ty den passar ej för barn.
O Blnlid fiilt och iingar af Amanda Xerfstedt.
De bmn som fru Kerfstedt i diktens värld lefvat med » bland falt och ängar », och om hvilka hon sjalf säger, att hon lärt att &amp; l- ska, dem, de skola för visso också blifva älskade af alla, de unga, som f&amp; lass om dem.
Bolcens hjalte ar den lille duktige Punkt Olof Jansson, han, som var sin fattiga moders och sin lilla systers stöd fr&amp;n den tid, han sjalf var en liten pilt på l1 4.r.
Med hvilket varmt intresse följa, vi ej haas arbete, då han med bitriide af mjölnardrängen Kalle rustar upp den gomla f. d. smebjan till bostad åt sin mor, sig sjalf och sin syster.
I ryttmästaren på den närbelägna, herrgarden har h m
' vunnit en god viin och gynnare.
Ryttmästirens barn, framför allt den lilla sjiildiga Lena, blifva Olles och Minas goda vänner och blif- va snart lika varmt intresserade som de sjalfva af det nya hemmets tillvak- och förbättring.
Ingen må dock tro, att lifvet blef med ens en dans på rosor för vår van Olle; nej, han har många strider att genomkämpa och många svårigheter att öfvervinna.
Vi ha last högst få barnböcker, i hvillca barnens inre lif, deras kamp för att göra det ratta, blifvit på ett så naturligt och fint sätt framställda.
Och Olle ar ingalunda någon romanhjälte eller en sådan där onaturligt from och god gosse, som en del engelska barnböcker bjuda på.
Nej, Olle låter nog också han förleda sig till duniheter och obetänksamheter.
Så blir han t. ex. af ryttmastarens son, Hans, narrad till att i sällskap med Hans utan lof taga ett par hästar för att rida till den närbelägna köpingen, dar en lconstberidartrnpp för tillfallet ger förestiiilningar.
Gossarna råka ut .för dehanda afventyr och ryttmästarens dyrbara ridhäst blir af en konstberidare skuren i benet så illa, att han sedan måste skjutas.
Ingen vet hvem som begagnat hästarna.
Beskrif ningen på Olles sinnesstiimning under den tid, som nu följer, a; ï s&amp; naturligt och val skildrad, att hvarje uppriktigt barn maste kanna igen sig.
sjalf - just så Biindes det, nar man hade varit med om något orätt.
Med hvillret nöje laser man ej det bref, som Olle skref till Hans för att förmå honom att bekänna.
&gt;Man Ban val inte få något värre &amp; n smörj och det har då en öfvergångo, med denna kläm slutas han.
Den rike ryttmästarens barn och den fattiga mor Annas barn ha ömsesidigt lärt hvarzmdra SA mycket godt och hafva haft så mycket roligt tillsariuilms, att för dem den stora klyftan mellan fat- tiga och rika försvunnit.
De ha alla blott varit barn och goda van- ner.
Det vore frestande att anföra mycket mera ur denna på en g&amp;ng så goda och friska ungdomsbolr, i hvillren det oclrså ar godt om märkvärdiga handelser och äfventyr af mångahanda slag.
Vi få likväl inslrränlca oss att saga, det Olle slutligen blef ägare till sitt älskade Kalpumian, den gamla smedjan, med område.
Men så hade.
han också arbetat duktigt för att n&amp;.
sitt mål.
Eric Williams.
En berättelse om skolan i Roslyn af Frederic W. Farrar.
FrAn tjugiifjiirde engelska upplagjan af Ebba Morctenadler, f. Wester.
Pris lrmt.
2 lrr.
Då man pS titelbladet ser förf: s namn, så undrar man om den- ne lian vara identisk med den ryktbare andlige viiltalaren och skrift-, ställaren, af hvillien mAnga framståendo arbeten finnas öfversatta afven på vårt språk.
Det &amp; r ock verkligen samma Farrar som slwifvit denna bok, hvillzen nu är utgjfven i samlingen, &gt;Läsning för gossar ».
Eric Williams var den första bok, som denna förf.
slrref, och den har, sedhn första upplagan utgafs 1858, nu upplefvat närmare 30 editioner.
Boken skildrar lifvet i den skola, King Williams College vid Castletown på ön Man, som Fnrrar själf tillhörde under uppväxtåren, och denna skildring har tagit formen af en berättelse om en af gos-.
sarna.
Eric Williams framställes p&amp; ett s p p a t i h t säti, s&amp;som en begåfvnd, högsinnad, god och älskriird yngling.
Icke dess mindre sjunlcer han smAningoin - den engelska titoln ar ock, Eric or littlo hy little, - från olydnad och försnrnuielser till last, och fran last till felsteg, hvilkn stå förbrytelsen ganska nara.
Hans andliga och kroppsliga Iwafter brytas, och det iir en sorglig lefriadssagasoin slu- tar med Erics död vid unga år.
- Borattelsen kan för rara yng- lingar dock knappt tjiina som varnande exempel eller ons vara af större intresse.
Emellan de engelska och de srenska skolorna, iifven de nutida, äro förh811andena så alltför olika, och sasom dessagestalta sig för så längesedan i dessa stora helpensioner med 2.50 lärjungar, synas de oss numera som ett slags kiilturi~ilder af synnerligen af- skräckande, niistan motbjudande art. Penalismen bland kamrater inom gosskaserner är i all sin vederstygglighet kand sedan ga.iruna.lt.
Uern främmande för oss är lyckligtvis den r h behandlingen fr8n liirarnas sida.
Orfilas och handplagg äro den vanligaste tillrattavisningen, och stryk utdelas så ofta att larmen helt naturligt i klassriiminen alltid medför en stadig käpp, med hrilken så grundliga bastonader gifvas, att delinkventen tjutande riiltrar sig på golhet.
Prygel och aurest före$ de relegeringar, hvilka ske blott alltför sparsamt.
Boken innehAUer manga.
vackra sidor, många fint och kiinsligt tecknade naturbilder, många, allvarliga reflexioner, - kanske alltför många i en bok för gossau - och.
den bar alltigenom piigeln af en s a m t religiös anda.
Att afven sprAkot är godt, behöfver icke sägas, då författarens namn &amp; r utsatt; öfversiittningen synes yara gjord med omsorg och de korrekturfel, hvilka har och hvar förekomma, aro icke vilseledande.
Czrarenns fhgar.
frin engelskan.
Pris 2 h.
En ung merikanwe Devereus, cnstalld rid Förenta staternas legation i Petersburg, har dar gjort be !mntskap med en förnam ung ryska, Vdérie BIelnikoff.
Ett ömsesidigt tycke uppstår dem emellan, och de förlofva sig.
Vdérie för Devereus en afton med sig till en af Petersburgs mest bildade kretsar, dar sociala och politiska frAgor diskuteras.
Ingenting säges annat an hrad som kilride t d a s om i hvilken bildad lzrets som helst i det öfrigs Europa, merni Mjandu (1a.g arresteras d a deltagarne utom amerikanaren; do fangslade a d a g a s för s ~ n n s v ä r j n i n g mot regeringen.
Do kastas i fingelse, hvaref- ter de utan dom eller ransakning sandas till Sibirien.
Vndor farden dit och uti fängelset där utsiittas fångmne för de s ~ h s t o liclandon och umbiiranden, hvilket allt de biha med beiinclransviirdt tillamod och resignation.
Under tiden har Frank Dovereiis tiinkt ut en djiirf plan at.t k o m a sin trolofvade och hennes viinner till undsättning Iletta lyckas, och efter otroliga mödor och faror u p p 5 do sliitligen Sicola- ievsk vid Stilla E a f v ~ t j d * de finna det amerikanska fartyg som De- vereus förhyrt för att möta dem.
345 Händelserna h o sp8mandeY skildringen liflig och underhållande.
Stilen är god, frånsedt några öfversättningsfel, såsoin t. es.
att rege- ringen alltid lrdlas s styrelsen 8, samt en sats som följande: &gt;Vandorns nerver voio fasta som j&amp;n.
Hans ögon glänste, men hans hufvud vm kallto (his head was cool).
Boken Iran rekommenderas åt ungdom om 1.5 - 16 &amp; r. '
.. En kristens rustniiig.
L. O. E.
Pris haft: l,so, i Irlotband fi,so.
Afven i detta arbete ådagalagger den vällrända författarinnan sin öfverlägsna förmåga att på ett enkelt och naturligt sBtt framstalla de djupa religiösa sanningar, hon vill inprägla.
Sjalf va handlingen, hvillren vandes sig kring mycket mänskliga per- sonligheter och vanliga förhållanden, ar oclrså tecknad på sådant satt, att man ej undgår att kanna sig intresserad.
» En kristens rustning, är alltså val ägnad att blifva en värde- full insats i ett ungdomsbibliotelr, som ej ä r afsedt att vara xblot til Lysts. '
Allt ellcr intet.
l, %, i Irlotband 2. kr.
Hvad som är egentliga anledningen tiil bokens titel, kunna vi ej rätt förstå.
Men detta &amp; r också det enda, som - är dunkelt i .denna lilla berättelse.
Den goda ineningen med den är genomslninligt Mar och bör helt visst lrunna göra ett godt intryck på allvarliga unga sinnen.
Se här ett kort sammandrag af innehållet.
Den unga Ebba, dottern till förmögna, men ytliga föriildrar, börjar reflektera öfver sitt lif, hvillret hon finner vara tomt och gagn- löst.
Hon längtar efter att blifva nyttig och öfvertalar sina föriil- drar att låta henne blifva sjulrslrötersl~a.
Hon komnier nu till ett stort sjukhem i Stoclzholm, och här får man följa henne tätt i sphen under hela hennes prof- och larotid.
Man får se henne till att börja med frukta och biifva för det ansvar hon åtagit sig, man är med om att hon svimmar vid &amp; synon .af en operation etc., men man märker p&amp; s a m a gång, hur hon under sin allvarliga sysselsättning utvecklas både andligen och lelrandigen.
Denna afdelning af boken ai.
siirdeles åslrådligt och.
bra skrifven.
Sedan koinmer en eroti.slr afdelning, hvilken Iranske utan skada lrunde h a h a varit litet mer summariskt behandlad.
Efter slutad kurs lroininer Ebba som sjulrsköterslra till on af sjul&amp;einmets läkare, hvars Omor är sjuk.
Den unga doktorn behand- lar henne till att börja ined mycket högdraget, men då han ser sin mor, soin han tillber, allt mer fästa sig vid sin lilla sjulrslröterslra, fåer afven han intresse .för henne, och detta intresse öfvergaï snart till Icai ' lek.
Ebba älskar oklrså doktorn, men han är ateist och hon är laisten, hon afslår d&amp;för, fastiin med blödande hjgrta, hans gif-.
termå1sanb.ud.
' Doktorn, som blir förtviflad öfver hennes vägran, reser strax utomlands och gifter sig där i sin bedröfvelse med en annan.
Efter moderns död kominer doktorn till Sverige med sin unga maka, sjuknar i difteri, blir skött af Ebba, och dör som kristen, lyck- lig och nöjd.
Afven.
Ebba känner sig darefter mera lycklig ain nagon- sin och finner sig nu fullt tillfredsstiilld i utöfvandet af sitt kall.
En ren och god anda genomgår boken, som vi åt flickor öfver 15 å.r till det bästa kunna rekommendera.
Ädel kraft af C. Wagner.
Ofversiittning fr8.n franska origi- nalets .sjette upplaga.
Pris 1,50.
Ofverskrifterna på de mer an tjugo kapitel, som boken inne- hå.ller, visa oss bäst hvad som &amp; r föri: s syfte.
trohet^, enkelhet^,, Mannaheders, oDen inre vaktenn, m.
fl., iiro ju alla yttringar af den ädla Irra&amp;, som förf.
önskar skall vKcka och egga lifsgliidjen och hoppet hos ungdomen.
Härmed menas dock unge man, hvilka l h n a t den första ynglingaiildern bakom sig, icke unga kvinnor; dessa, lika- som kvinnan i allmanhet, äro förbigångna eller stallda i en skugga, som icke ä r för dem fördelaktig.
SA t. ex. i definitionen p i mannens och kvinnans heder eller i anekdoten i företalet.
.Rektor Lindroth har till den svenska upplagan skrifvit ett mycket berömmande förord, men uthycker som sin åsikt, att nden som är mäktig franska språket, bör lisa boken i dess urskrift * och häruti vilja vi gärna instämma.
Redan titeln ~Vaillance~ är rida mera betecknande an den svenska titeln, och hela den egondoinligt fransyska stilen verkar på vårt språk stundom tröttande; utropsteck- nen äro för talrika, det är för mycket ord^, för många abstrakta fraser, för inånga konkreta exempel.
DeVta är dock af underordnad betydelse och förf: s kraftiga inlägg emot lifsledan och pessimismen jämte hans varma kärlek till de; unsa och hans brinnande nit för utvecklingen af deras bästa, deras adla krafter, iiro varda allt erkan- nande.
Vi hoppas att detta må behjiirtas af bokens lasare, hvilka vi önska m %tte blifva många.
Röfvaren på korset.
En berättelse från Kristi tid.
Af Florence M. IIingsley.
Med talrika illustrationer.
af Einn- nuel Schmidt.
Pris: g, %.
Den bok vi h&amp;r anmäla innehåller en, dels .på nya testamentet och dels på gamla legender grundad, skildring af Jesu lif och verk- samhet.
Författarinnan säger sig hiirmed vilja tvackrt, ett nytt intresse för den gamla beriittelsen~.
Hon menaro den, som dc fyra erange- listerna gifvit oss.
Denna författarinna&amp; afsikt kan ju vara mycket god och val- menande.
Men som vi af erfarenhet vet?, att de flesta romantiserade skildringar af Jesu lif pA jorden snarare försvaga iin sftirka karleken till de bibliska berattelserna samt vanligen profanera deras heliga innehåll, kunna vi ej önska, att denna bok blir spridd bland våra unga.
Dessa skulle lätt komma i fara att efter Iiisningen af en sådan färg- lagd skildring af de bibliska händelserna blanda ihop bibelns ord med romanf örf attarinnans och därigenom gå miste om det helgande intryck, som bibelordet i dess höga enkelhet iir mäktigt gifva.
Mitt liein i skogen af P.
K. Rosegyer.
ofversättning från tyskan af Nonnu Lzwdberg.
3,511.
Rosegger är en inom den tyska litteraturen sedan länge känd - och värderad slcildrare af folklif och natur.
De korta berättelserna i " hans nu föreliggande arbete bära formen ' af upptecknade barn- domsminnen och röra sig kring den kroppsarbetande befolkningens - hem- och IlvardagslX Stilen ar priiglad af en ren, barnafrom enkel- het, som dock icke utesluter en viss godmodig ironi.
En djup och sann naturkänsla genoingår det hela och förlanar stundom ett a l s k ligt behag, stimdom ett gripande allvar åt de stämningar, som vticlras af den doftande skogen, det blånande fjarrm och den ~elastislca » luften på höjderna.
Bland de m h g a skildringmna, alla fråm den österrikiska d p - trakten, må framst f r a d å l l a s &gt;När skogen brann)).
Efter en lång- varig torka hade elden brutit ut, ingen visste p8 livad sätt, men » p&amp; en gång slår det rasande elementet ut sina röda, seg~: ande fanor, det blir lif öfverallt, ett f asansfullt 13, och %lågorna-skapa s: ji$ka At sig den storm, som bär dem vidare,.
Naturkraftens och rnännislrolzraf- tens storslagna kamp Sr Iiär återgifven med en intensitet, som ställer skräckscenen lefvande inför våra ögon.
Man bör icke läsa hela boliren ' på en gång, &gt;från piirm till pärm2; därtill äro de korta skildringarna för lika hvarandra, hem- tade som de d a äro fran samma miliö.
Snrskildt gäller detta om de Iranslze d t f ö r många dödsbiiddar och lilcvakor till hvillza för- fattaren för oss.
Till gemensam lasning i familjekretsar lampar den sig däremot synnerligen viil, helst om åhörarna kunna instämma i de ord, med hvillza förf.
slutar en af sina berättelser: » DA var jag ett litet barn; nu är jag ett stort barn - och jag ar glad att så %r ».
Dessa ord kunna siigas utgöra klaven till Roseggers författar- skap.
-, P i fj or toii dagar.
Beriittelse ur hvardagslif vet af Jenny Oster Pris l, i 5.
Författarinnan säger själ£ oin denna bok, att den k- en berättelse lir hvardagslifvet.
Skildringen n£ detta hvardagslif iir alltigenom natiirlig, frisk och verklighetstrogen.
Då vi i 14 dagar lefvat, till- saminans med bokens båda små hjältinnor, den ?liuntra förflugna Ettan samt den mera blida .och stilla Maj, rakna v i dein till våra goda vänner och bekanta.
Ofver hela berättelsen hvilgu dessutom en poetisk fagring, och förf.
har tvifvelsutan haft goda tillfällen att på nara håll studera barns olika skaplynnen.
Maj har sitt hem i staden, men vistas som gast hos sin goda vän och skolkainrat Ettan, på det vackra Hallniis.
I Ettans hem man. '
~ " '
göra vi bekantskap ej blott
Ej lilra älskad ar den bittra och skarpa tant Tin, med hvilken också den glada Ettan tillåter sig att gyckla pa ett smaklöst och oförslri.rndt men lycldigtvis inycket sallsynt siitt; hon stja1 niidigen bort hennes lösti. %nder.
Lyckligtvis hoppas vi, att den allyarliga förmaning hon erhåller af sin mor, slrall göra henne visare i framt-iden.
Samtalon inellan de båda fliclrorna bara alltigenom en &amp; ta verklighetspriigel.
Så tala och tanka 14-åringar.
Vi tro, att deras tal om konfirmationen ocksa är, äktas, men hvarför dylika samtal skola förekomna i en barnbok, det först % vi ej, helst barren hvarken af Ettans inor eller Tikan f å nligon hjälp eller vaglednirg.
Sadana samtal borde man i en bok delgifva mödrar och uppfostrarinnor, sa att de i riittan tid kunde upplysa de unga om, hvad Jronfirraationstiden innebar och ej lata dem spekulera pti egen hand.
De unga p5 ELallnas företaga många trefliga utfiirder och upplef va många af ventyr.
är i besittning af en kl?
och tydlig stil, lunna vi ej förstå hvarf ör hon tillgriper en ~&amp;cla; n nödfallsutväg, som att oupp- hörligt kursivera ord, hvilkas vikt hon vill framhålla.
Sacla11t vorkar tröttande och niistan störande.
S&amp; kan man t. ex. p&amp; en sida finna 8 kursiverade ord.
Och hvarför anviinder förf.
sri flitigt i: tropssatser T. ex.: &gt; a h, s&lt;lm hon flog genom rmiimetl Ah, inledda med .- !h .. ett sådant spändt uttryck, som kom i hennes ansilcte !~ o. s. v. Vi itro fiirdiga att tacka förf.
om icke litit illustrera sin bok, utan låter de unga sja.lfva i sin fantasi hygga och befolka H d h a s.
Och förläggarne skulle vi vilja tacka för den enkla utstyrseln.
och ungdomsböcker behöfva icke vma i stor elegant salongstoalett.
ILyckc~banmie~ beriditelse af T. con Heinz.
Från Tyskan af Ebba Xoorcde) tndler, f. Wester.
Pris kart.
1,7j, i Wotb.
2,jo.
Hvad vi för två år sedan yttrade om en .likaledes h å n tyskan öfversatt bok för unga flickor, Ulli, det kunna vi har upprepa om ~ L y c k o b m e t s.
Boken ar skrihen &amp; er det vanliga tyska receptet för de böcker, som äro afsedda för unga flickor.
13 kunna också tillägga, att boken är ganska oskadlig, om den ock ar ganska lång- trådig.
- Lyekobarnet är en ung flicka, den goda och aIshärda Hildi.
Hennes föraldrar äro fattiga, hvarför hon emottager anbudet om att uppfostras hos baron v. Schenlcs, tillsammans med den fri- herrliga familjens dotter, Nora.
Denna Kora %r obgndig och stolt till lynnet, och först sedan Hildi en gang lyckats att radda Koras lif, d&amp; hon i öfvermod Irör ut p&amp; isen med hast och skde, bli de riktigt goda vänner.
Hildi har vunnit en g a m a l stiftfrökens kiklek och bevågenhet genom sin u p p m i k s a d e t och vanlighet mot den i lifvets skola h h d t pröfvade gamla hinnan.
Den gamle fröken testa- menterar Hildi sin ej obetydliga förmögenhet.
Både Hildi och Nora bli gifta efter Atskilliga pröfningar och motgtingar, den förra med en officer, den senare med en landtbrukare.
U t slutar viil.
Att boken
har något schabloninessigt kan ej.
nekas.
För öfversattaren m-te w det värsta föret varit i portgangenw, ty i bokens början förekonlma åtslril- liga underliga meningar sasom t. ex. » belrylilmer och sorger hade i förtid slitit af henne barnskorna » ' och 2de utan gardi ' ner försedda fönstren ».
Längre fram är intet att anmärka mot öfversattningen.
Deii lille hertigen eller Richard den orädde af Miss Yonge.
Öfversättning fran en.gelskan.
Pris 1,xi.
Den lille hertigen är ingen ny.
bekantskap för svenska barn.
Den har vnrit en mycket omtyckt läsning redan hos flere generatio- ner ungdom.
Redan IS64 utkom en öfversattning af E. M-g; det torde hufvudsaliligen vara samma öfversattning, som ånyo framtrader i en till det yttre prydligare driikt.
Den unge hertig, Richard af Normandie är Gånge-Rolfs sonson.
Vid 9 års ålder blef han fader- lös, men skyddas och vårdas af sina älskade norinander.
Han råkar e-ellertid i fangenskap hos den franske konungen,, inen raddas af en trogen väpnare.
Den lille Richard själf är modig, from och adel.
Som bekant torde vaxa, får han som man regera sitt älskade Nor- mandie.
Att rekommendera boken är öfverflödigt, då den redan är sa val Iränd.
lhter Gange-Rolf härstanuna från Norge; vi veta ju, att nyare historieskrifvare med all sannolikhet leda hcans.
ättartal tillbaka till Danmark.
Berättelsens lokalfärg lider dock på intet vis hiiraf.
Illustrationerna .äro högst medelinåttiga och hade utan saknad kunnat utelämnas.
Lille Viggs afveiityr pi % julafton d Viktor Rydberg.
%edje upplagan.
Illustrerad af Ottilia Adelborg Pris 2,50.
Viktor Rydberg och Lille Vigg äro namn som tala för sig sjalfva.
Vi h a h a häx icke att yttra oss, ' vi h a h a ingenting att till- lagga!
våra omdömen må här tystna .. Lika välkommen som förr %r den poesifyllda lilla julberiittelsen, som nu åter f r a t r a d e r i ny dräkt, i stort format med ståtliga helsides-planscher.
Viktor Rydberg lär hafvn önskat, att illustrernndet skulle anförtros åt Ottilin Adelborg, och kort före.
skaldens död kunde nagra färdiga teckningar under- stallas hans gillande.
De erhöll0 det äfven i rikt miltt, och han gladdes åt det riktiga uttryck af sagostä~miu.g, som i dessa bilder är så lyclrligt funnet.
Ett shdnnt vitsord gör ock vårt beröm öfverflödigt.
Vi kunna blott lyckönska den älslrv ' rda konstnärinnan till en ny frangång, ' Klara Stjiiriia.
Amerikansk berattelse.
Fritt efter engelskan af Ossian.
Pris 60 öre.
Då man har att amnala en amerikansk berättelse, kan man nästan tag?
för gifvet, att man ocliså har att anmärka åtskilliga Den innehåller öfverdrifter.
Så är ocksa förhållandet med den *.
nog vissa saker, som ej Bro fullt naturliga.
Mentdetta oaktadt är bolien i all sin enkelhet särdeles tilltalande och afven ganska originell.
En gammal lotskapten räddar vid ett skepps1) rott on liten flicka, hvilken han gifver namnet Klara Stjiirna och uppfostrar som sitt cget barn på den ensliga klippö, dar han i ett fyrbakstorn har sitt hem.
Den fromme gamle sjömannens sjalf uppoffrande kä.rlek till detta barn och b m e t s hängifvenhet för honom slrildras mycket rörande.
Bland den stora mängd af barnberattelser, som i Ar utkommit, anse vi denna som en af de allra finaste och rekommendera den med nöje till bad8 barn och ungdom.
Att boken ä h e n i Amerika räckt sympati framgiir af det falr- tum, att den dar så.lts i 50,000 exemplar. '
Kr Moster Lottas brefsainliii g af Hedda dndersotz.
Illiistre- Pris inb.
l, ?j.
De unga läsare, hvilka redan gjort bekantskap ined Rolf och bans kusiuer, skola sakedigen vara Noster Lotta tacksauma för a+t hon så väl samlat alla dessa bref.
Härigenom f8 vi nu reda pil kusi- nernas vidare öden och erhalla till slut, i en efterskrift, en redogörelse för hur, de ha det * femton Ar senare; har111ed ä.r den lilla berat- telsecykeln afslutad.
Denna sista del 5iï kanske icke fullt sa tilltalande; om de före- gående; det förefaller stundom som om förf.
icke s&amp; lätt och enkelt som f örut, funnit motiven till händelserna.