Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sålunda hade för Ystad—Eslöfsbanan räntefriheten blifvit lämpad efter den tid af tre år, som antagits vara erforderliga för denna, jemförelsevis större bibanas fulländning, under det åt den mindre Christianstad—Hessleholms-banan beviljats dylik frihet endast under de tvänne år, som för denna jernvägsanläggnings fullbordande ansetts behöfliga; och då nu kändt är, att Christianstad—Hessleholms-banan, äfven med den för samma bana sedermera antagna bredare spårvidd, hann att fullbordas inom andra arbetsårets utgång, torde redan ur detta förhållande kunna hemtas anledning till afslag å motionärens framställning; men derförutan har Utskottet, i stöd af de åsigter, som under föregående riksdagar i dylika frågor hos Rikets Ständer gjort sig gällande, ansett sig böra framhålla angelägenheten deraf, att de bolag, som för utförande af jernvägsanläggningar eller andra produktiva arbetsföretag erhållit understöd af Statens medel, tillförbindas att, sedan arbetena blifvit fullbordade, noggrannt fullgöra sina mot Staten åtagna förbindelser; Och finner Utskottet sig alltså sakna skäl att till Herr Bohmanssons ifrågavarande motion tillstyrka bifall.
Stockholm den 15 Maj 1866. af Herr C.
Reservation: Stats-Utskottets Memorial Jts 93 och Utlåtande Jfå 94. 3 N:o 93.
Ank. till Bxp.-Utsk. den 17 Maj 1866, kl. 11 f. m.
Memorial, i anledning af erhällen äterremiss å Utlåtandet N:o 57, angående väckt fråga om statsanslag för vidtagande af åtgärder till hämmande af boskapspesten, om den skulle inom landet utbryta. (U. A.) Ofvannämnda Utlåtande är af Borgare-Ståndet till Stats-Utskottet återremitteradt; men enär, enligt ankomna protokollsutdrag, de trenne öfriga Riks-Stånden bifallit berörda Utlåtande, och detta ärende följaktligen är af Rikets Ständer afgjordt, återstår för Utskottet endast att, jemlikt 49 § 4 mom.
Riksdags-ordningen, Borgare-Ståndet härom underrätta.
Utlåtande, i anledning af väckt motion angående pension åt aflidne f. d. Statsrådet, General-majoren Carl Ludvig von Hohenhausens efterlemnade döttrar. (U. A.)
Uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt, till Stats-Utskottets behandling remitterad motion (N:o 152) har Friherre af Ugglas, G., föreslagit, att Rikets Ständer måtte åt aflidne f. d. Statsrådet, Generalmajoren Carl Ludvig von Hohenhausens trs 4 Stats-Utskottets Utlåtande JtS 94. efterlemnade ogifta döttrar Hilda Maria Elisabeth, Clara Hedvig Sofia och Constance Carolina Charlotta bevilja en årlig pension af 300 R:dr för hvardera, att utgå från och med nästkommande års början.
— Till stöd för denna sin framställning har motionären erinrat, hurusom Generalmajoren von Hohenhausen, hvilken, född år 1787, redan år 1803 inträdt i rikets tjenst såsom officer vid dåvarande Finska gardet, efter att hafva med utmärkelse deltagit i 1813—1814 årens krig, derunder han för visadt välförhållande i träffningen vid
Dessau erhållit medaljen för tapperhet i fält, år 1841 befordrats : till chef för Westerbottens Fältjägare-bataljon och år 1845 till Öfverste och chef för Kongl.
Första Lifgrenadier-regementet, hvarefter han år 1848 blifvit utnämnd till Statsråd och chef för Landtförsvars-departementet, hvilken befattning han innehaft, intilldess han år 1853, efter 50 års anställning i rikets tjenst, erhållit afsked.
Med afseende å Generalmajoren von Hohenhausens långvariga och förtjenstfulla verksamhet i det allmännas tjenst, derunder han, bland annat, i fem år beklädt en af samhällets vigtigaste och mest ansvarsfulla befattningar, äfvensom derå, att han med erkänd utmärkelse deltagit i Sveriges sednaste krig, har Utskottet, som af motionen bilagda handlingar inhemtat, j att tillgångarne i boet, om skulderna kunna dermed betäckas, åtminstone icke förslå att tillförsäkra hans efterlemnade döttrar ens den tarfligaste utkomst, icke tvekat att motionärens framställning till bifall hos Rikets Ständer förorda; och får Utskottet sålunda hemställa, att Rikets Ständer måtte, åt f. d. Statsrådet, Generalmajoren von Hohenhausens ofvanbemälda tre ogifta döttrar bevilja pension å allmänna indragningsstaten af 300 R:dr, att till hvardera årligen utgå, sä länge hon ogift förblifver.
Stockholm den 17 Maj 1866. ni/ -jim-ri «ni!ön/;ii\n! -pih-aai')-.- lii r Ja- or l. ti lahfl&fS '■'■■■Jiil Hii Asn<>! : ■ . TOJflj Stockholm, E. Westrell, 1866. Stats-Utskottets Memorial N:o 95. 1 % o 95.
Ånk. till Exp.-Utsk. den 17 Maj 1866, kl. 11 f. m.
Memorial, med förslag till samman jemkning eller voter ing spr opositioner 1 i anledning af Riks-Stdndens skiljaktiga beslut uti åtskilliga frågor, rörande anslagen under Riks-statens Åttonde Hufvudtitel. (U. A.) Efter tagen kännedom af Riks-Ståndens genom protokollsutdrag Statsutskottet delgifna beslut i anledning af Utskottets Utlåtande (N:o 66), angående utgifterna under Riks-statens Åttonde Hufvudtitel, får Utskottet härmed afgifva det vidare yttrande, som af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande vissa deri omförmälda frågor, påkallas. l:o.
Uti 4:de punkten af berörda Utlåtande hade Utskottet afstyrkt bifall å väckt motion om ett årligt anslag åt Riksarkivet till inköp af för detsamma beköfliga böcker och tidskrifter.
Utskottets hemställan är godkänd af Borgareocli Bonde-Stånden, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet beviljat åt Riksarkivet till inköp af för detsamma behöfiiga böcker och tidskrifter ett årligt anslag af 600 R:dr, att utgå från början af det år, då Riksarkivets rätt till allt, som tryckes inom riket, upphört, I följd häraf får Utskottet, för frågans afgörande i Förstärkt Stats-Utskott, föreslå följande voteringsproposition: “Den, sorn godkänner Stats-Utskottets afstyrkande af anslag åt
Riksarkivet till inköp af för detsamma behöfiiga böeker och tidskrifter, röstar
Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beviljat åt
Riksarkivet till inköp af för detsamma behöfiiga böcker och tidskrifter ett årligt anslag af 600 Riksdaler, att Bih. till K.
Prot. 1865 åf 1866. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 16 Haft. 1 2 Stats-Utskottets Memorial N:o 95. utgå från början af det år, då Riksarkivets rätt till allt, som tryckes inom riket, uppkört.“ 2:o.
Utskottets hemställan i 16:de punkten, att Rikets Ständer måtte till lön åt en Professor inom Juridiska Fakulteten vid Upsala universitet anvisa ett årligt belopp af 4,500 R:dr, är af Riddersliapet och Adeln samt Preste-Ståndet bifallen, men af Borgare- och Bonde-Stånden afslagen; och får i anledning häraf Utskottet, för den blifvande voteringen i denna fråga, föreslå följande proposition : “Den, som godkänner Stats-Utskottets hemställan, att till lön åt en Professor inom Juridiska Fakulteten vid Upsala universitet anvisas ett årligt belopp af 4,500 Riksdaler, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, har ifrågavarande anslag icke blifvit af Rikets Ständer beviljad t.“ 3:o. Sedan Kongl.
Maj:t, i anseende till behofvet af en adjunkt eller laborator i medicinsk kemi vid Upsala universitet äskat anvisande af 2,500 R:dr årligen till lön åt en adjunkt i högre lönegraden, hade Utskottet, i 17:de punkten, hemställt, att Kongl. Maj:ts berörda framställning måtte på det sätt af Rikets Ständer bifallas, att till lön för en adjunkt eller laborator i medicinsk kemi vid Upsala universitet anvisades ett årligt belopp af 2,000 R:dr.
Med afslag å denna hemställan hafva Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts Proposition, beviljat ett årligt belopp af 2,500 R:dr till lön åt en adjunkt i högre lönegraden vid förenämnda universitet.
Borgare- och Bonde-Stånden hafva afslagit
Utskottets hemställan om anslag för berörda ändamål.
Då sålunda två Riks-Stånd staduat emot två, torde frågan böra afgöras genom omröstning enligt följande proposition: “Den som vill, att, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts nådiga Propo sitiou, ett årligt belopp af 2,500
Riksdaler beviljas tili lön åt en adjunkt i högre lönegraden vid Upsala universitet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer förklarat sig icke finna skäl att Kongl. Maj:ts i berörda hänseende gjorda nådiga framställning bifalla." 4:o.
Likaledes hade Utskottet uti 24:de punkten hemställt, att Kongl. Maj:ts nådiga framställning om anvisande af ett årligt anslag af 2,500
R:dr till lön åt en adjunkt i kirurgi och obstetrik vid Lunds universitet måtte på det sätt bi fallas, att till lön åt en dylik adjunkt beviljades ett årligt belopp af 2,000 R:dr.
Denna Utskottets hemställan är af Borgare- och Bonde-Stånden godkänd; hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, med afslag derå, beviljat, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, ett årligt belopp af 2,500
R;dr till en ny adjunktslön vid nämnda universitet.
Stats-Utskottets Memorial N:o 95.
Då sålunda, i fråga om beloppet af berörda adjunbtslön, två Riks-Ståud stadnat emot två, får Utskottet föreslå följande voteringsproposition: “Den, som godkänner Stats-Utskottets hemställan, att till lön åt en adjunkt i kirurgi och obstetrik vid Lunds universitet anvisas ett årligt anslag af 2,000 Riksdaler, röstar »T a:
Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, beviljat till lön åt bemälde adjunkt ett årligt belopp af 2,500 Riksdaler.“ 5:o.
Uti 2o:tc punkten hade Utskottet afstyrkt bifall å väckt motion om anvisande af 4,500
R:dr å ordinarie stat till en profession i geologi vid Lunds universitet.
Borgare- och Bonde-Stånden hafva godkänt detta Utskottets förslag, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, med afslag derå, bifallit motionen.
Vid sådant förhållande får Utskottet, för frågans afgörande genom omröstning, föreslå följande proposition: “Den, som godkänner Stats-Utskottets afstyrkande af anslag till en profession i geologi vid Lunds universitet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets
Ständer till en profession i geologi vid nämnda universitet beviljat ett årligt anslag af 4,500 Riksdaler." 6:o.
Utskottet hade i 42:dra punkten hemställt, att väckt motion om anslag för Eskilstuna treklassiga elementarläroverks utvidgning till femklassigt icke måtte af Rikets Ständer bifallas.
Med afslag å denna hemställan hafva Ridderskapet och Adeln samt
Borgareståndet beviljat för nämnda läroverks utvidgning till femklassigt med rektor och fem kolleger en tillökning i läroverkets anslag af 3,500 R:dr årligen, under förutsättning att kommunen bekostar såväl lärohus som bostad åt rektor.
Presteoch Bonde-Stånden hafva deremot bifallit Utskottets hemställan.
Då således i denna fråga två Riks-Stånd stadnat emot två, får Utskottet för densammas afgörande föreslå följande proposition: “Den, som godkänner Stats-Utskottets afstyrkande af anslag till utvidgning af Eskilstuna treklassiga elementarläroverk, röstar Ja; Den det ej vill, röstar , Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beviljat, för nämnda läroverks utvidgning till femklassigt med rektor och fem kolleger, en auslagstillökning af 3,500 4 Stats-Utskottets Memorial N:o 95.
Riksdaler årligen, under förutsättning, att kommunen bekostar såväl lärohus som bostad åt rektor.“ 7:o.
Uti 49:de punkten hade Utskottet tillstyrkt, att det af Kongl.
Majit begärda anslag af 3,000 Riksdaler årligen, till artvoden för biträden åt de högre läroverkens rektorer vid ombesörjandet af läroverkens angelägenheter m. m., måtte af Rikets Ständer beviljas.
Endast Preste- och Borgare-Stånden hafva bifallit detta Utskottets tillstyrkande, hvaremot detsamma blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet afslaget.
Utskottet får alltså, för frågans afgörande genom votering, föreslå följande proposition: ”Den, som godkänner Stats-Utskottets tillstyrkande, att det af Kongl. Majit begärda anslag af 3,000
Riksdaler årligen till arfvoden för biträden åt de högre elementarläroverkens rektorer vid ombesörjandet af läroverkens angelägenheter m. m., röstar Jaj Den det ej vill, röstar Nej; Yinner Nej, hafva Rikets
Ständer förklarat sig icke finna skäl att till den i berörda hänseende gjorda nådiga framställning lemna bifall." 8:o.
Efter pröfning af Kongl. Majits nådiga förslag, att de af begge universiteternas docenter, hvilka blefve anställde såsom lärare vid elementarläroverken, måtte ega att, vid lönegradens bestämmande, få sig tillgodoräknade fem år af den tid, de med vitsord om nit och skicklighet såsom docenter varit i tjenstgöring, hade Utskottet uti 54:de punkten hemställt, att denna nådiga framställning icke måtte af Rikets Ständer bifallas.
Med ogillande af denna Utskottets hemställan hafva Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet bifallit Kongl. Majits ifrågavarande nådiga framställning, dervid likväl det förstnämnda Riks-Ståndet gjort följande tillägg: "dock med undantag af de två första åren af deras så beskaffade tjenstgöring".
Borgare- ocb Bonde-Stånden hafva godkänt Utskottets hemställan.
Yid sådant förhållande torde Preste-Ståndets beslut i den del, hvari det icke öfverensstämmer med Ridderskapet och Adelns mening, anses hafva förfallit och således omröstning böra anställas enligt denna proposition: “Den, som godkänner Stats-Utskottets afstyrkande af bifall till Kongl. Majits nådiga framställning om universitetsdocenters rätt att beräkna lönetur vid elementarläroverken, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Yinner Nej, hafva Rikets Ständer bifallit Kongl. Majits nådiga framställning, att de af begge universiteternas docenter, hvilka varda anställde såsom lärare vid elementarläroverken, måtte ega att, vid lönegradens bestämmande, få sig tillgodoräknade fem år af den tid, de med vitsord om nit och skicklighet såsom docenter varit i tjenstgöring, dock med undantag al’ de två första åren af deras så beskaffade tjenstgöring." Stats-Utskottets Memorial N:o 95. 5 9:o.
Dti 73:dje punkten, mom. b, hade Utskottet hemställt, att Rikets Ständer måtte Kongl. Maj:t.s nådiga framställning om anslag till folkskoleväsendets utveckling och förbättring på det sätt bifalla, att för nämnda ändamål å Åttonde Hufvudtiteln anvisades ett anslag af 130,000 Riksdaler, att utgå efter de grunder, som för delfåendet af dylika understöd för närvarande vore fastställda, endast med iakttagande af de förändringar, som, på sätt ofvan i Utlåtandet inbemtades, Kongl.
Maj:t funnit i sådant hänseende nödiga.
Anslagsbel öppet är af samtliga Riks-Stånoeu höjdt till 150,000 Riksdaler och Utskottets hemställan i öfrigt är godkänd af Ridderskapet och Adeln, äfvensom af Preste-Ståndet — af det sistnämnda Riks-Ståndet dock med följande tillägg i afseende på vilkoret, att församlings mot folkskoleafgiften' svarande tillskott bör vara användt till examinerade lärares aflöning vid egentliga folkskolor: “så vida icke Kongl. Majit, på grund af upplysta förhållanden, finner för godt från detta vilkor befria."
Borgare- och Bonde-Stånden åter hafva beslutat att anslaget skall användas till folkskoleväsendets utveckling och förbättring i allmänhet uti de församlingar, hvilka till lärares eller lärarinnors aflöning redan tillskjutit, eller åtaga sig tillskjuta lika stort belopp, som den till församlingen öfverlåtna andel af personliga skyddsafgiften utgör.
Med hänseende till hvad sålunda förekommit, torde först, för bestämmande af kontraproposition i den blifvande hufvudvoteringen, omröstning bör anställas enligt följande proposition: “Den, sorn vill att till kontraproposition i hufvudvoteringen antages Ridderskapet och Adelns beslut, att det af Rikets Ständer bestämda anslag till folkskoleväsendets utveckling och förbättring skall utgå efter de grunder, som för delfåendet af dylika understöd för närvarande äro fastställda, endast med iakttagande af de förändringar, som, på sätt i 73:dje punkten af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66 iuhemtas, Kongl. Maj:t funnit i sådant hänseende nödiga, röstar Ja; Den det ej vill, röstar
Nej; Vinner Nej, antages till kontraproposition Preste-Ståndets beslut, att berörda anslag skall utgå efter de grunder, sorn för delfåendet af dylika understöd för närvarande äro fastställda, med iakttagande af de förändringar, som, på sätt i 73:dje punkten af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66 inhemtas, Kongl. Majit lunnit, i sådant hänseende nödiga, endast med följande tillägg i afseende på vilkoret, att församlings mot folkskoleafgiften svarande tillskott bör vara användt till examinerade lärares aflöning vid egentliga folkskolor: “så vida icke Kongl. Majit, på grund af upplysta förhållanden, finner för godt från detta vilkor befria.
För hufvudvoteringen föreslås denna proposition: “Den, som vill att det af Rikets Ständer bestämda anslag till folkskoleväsendets utveckling och förbättring skall användas för detta ändamål i allmänhet uti de församlingar, hvilka till lärares eller lärarinnors aflöning redan till - 6 Stats-Utskottets Memorial N:o 95. skjutit eller åtaga sig att tillskjuta lika stort belopp, som deu till församlingen öfverlåtna andel af personliga skvddsafgiften utgör, röstar J a; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer antagit: (l:sta alternativet) Ridderskapet och Adelns beslut.
(2:dra alternativet) Preste-Ståndets beslut. 10:o.
Utskottet hade i 86:te punkten afstyrkt bifall å väckta motioner om anslag till lön åt en lärare vid Veterinär-inrättningen i Stockholm.
Detta atstyrkande är endast af Preste-Ståndet godkändt, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet beviljat ett anslag af 3,000 Riksdaler årligen till lön för en lärare vid Veterinär-inrättningen i Stockholm med hufvudsaklig befattning af elevernas handledning i praktisk sjukvård utom inrättningen.
Borgare-Ståndet har för enahanda ändamål beviljat samma belopp, men uppfört anslaget å extra stat.
Då således förevarande aflöningsanslag är för år 1867 af tre Stånd anvisadt, men för den kommande tiden endast af två Stånd beviljadt, lärer omröstning få anställas enligt följande proposition: “Den, som vill att ett anslag af 3,000 Riksdaler till lön för en lärare vid Veterinär-inrättningen i Stockholm med hufvudsaklig befattning af elevernas handledning i praktisk sjukvård utom inrättningen beviljas å ordinarie stat, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer uppfört berörda anslag å extra stat.“ ll:o.
Utskottets i 92:dra punkten gjorda hemställan, att Rikets Ständer måtte å Åttonde Hufvudtiteln uppföra ett anslag af 20,000 Riksdaler, att, enligt Kongl. Maj:ts nådiga disposition, användas till understöd och uppmuntran åt mindre uppfostringsanstalter för medellösa döfstumma barn, med vilkor, att högre anslagsbelopp ej finge någon anstalt tilläggas, än som motsvarade 100 Riksdaler för hvarje å anstalten intaget barn, — är af samtliga Riks-Stånden bifallen, dervid dock Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet uteslutit berörda af Utskottet föreslagna vilkor; hvadan frågan i denna del torde böra afgöras genom omröstning enligt följande proposition: “Den, som godkänner Ståts-Utskottets hemställan, att Rikets Ständer måtte å Åttonde Hufvudtiteln uppföra ett anslag af 20,000 Riksdaler, att, enligt Kongl. Maj:ts nådiga disposition, användas till understöd och uppmuntran åt mindre uppfostringsanstalter för medellösa döfstumma barn, med vilkor, att högre anslagsbelopp ej må någon anstalt tilläggas, än som motsvarar 100 Riksdaler för hvarje å anstalten intaget barn, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att å Åttonde Hufvudtiteln uppföra ett anslag af 20,000 Riksdaler, att, enligt Kongl. Maj:ts nådiga disposi - Stats-Utskottets Memorial N:o 95. 7 tion, användas till understöd och uppmuntran åt mindro uppfostringsanstalter för medellösa döfstumma barn." 12:o.
Uti 100:de punkten, mom. f) hade Utskottet hemställt, att Rikets Ständer måtte, såsom bidrag till förändring och tillbyggnad af elementarläroverks* byggnaden i Skara, bevilja dels ett anslag af 15,000 R:dr och dels ett låneunderstöd af 40,000 lt:dr, samt för år 1867 å Riksgälds-kontoret anvisa utaf anslaget 7,500 R:dr och utaf lånet 20,000 R:dr, emot enahanda vilkor för detta låns åtnjutande, som i mom. a) af samma punkt blifvit föreslagna i afseende på låneunderstöd för läroverksbyggnaden i Upsala; allt under förutsättning, att vederbörande landsting till byggnadsföretaget i dess helhet bidroge med 20,000 R:dr, samt att staden Skara tillsköte hvad som utöfver sålunda för ifrågavarande byggnadsföretag till 75,000
R:dr beräknade bidrag kunde för ändamålet erfordras.
— Med afslag härå har Bonde-Ståndet för berörda byggnadsföretag beviljat ett lån å 55,000 R:dr, deraf för år 1867 skulle utgå 27,500 R:dr.
Utskottets hemställan är deremot bifallen af Ridderskapet och Adeln utan förändring samt af Presteoch Borgare-Stånden med den ändring, att slutorden: “samt att staden Skara tillskjuter hvad som utöfver sålunda för ifrågavarande byggnadsföretag till 75,000 R:dr beräknade bidrag kan för ändamålet erfordras11 af dessa Riks-Stånd uteslutits.
Då således frågan om såväl anslag som låneunderstöd för ifrågavarande byggnad är af Rikets Ständer afgjord, lärer omröstning endast böra anställas i afseende å nyssberörda vilkor, enligt följande proposition: “Den, som godkänner Stats-Utskottets hemställan, att vid beviljandet af anslag och låneunderstöd för elementarläroverks-byggnaden i Skara bör fästas det vilkor, att staden Skara tillskjuter hvad som utöfver de för berörda byggnadsföretag till 75,000 R:dr beräknade bidrag kan för ändamålet erfordras, — röstar
Ja; Den det ej vill, röstar Vinner
Nej, har frågan om berörda vilkor förfallit." 13:o. Sedan Kongl. Maj:t till uppförande af byggnad för folkskolelärareseminarium i Linköping begärt ett anslag af 50,000 R:dr, hvaraf under år 1867 skulle utgå hälften eller 25,000 R:dr, hade Utskottet uti 110:de punkten under morn. a) hemställt, att Kongl.
Maj:ts berörda nådiga framställning måtte endast så till vida af Rikets Ständer bifallas, att till inköp af tomt för en seminariibyggnad i Linköping anvisades å Riksgälds-kontoret ett extra anslag af 2,500 R:dr, hvarjemte Utskottet, sorn af anförda skäl ansett det vara af vigt att, innan början gjordes med uppförande af särskilda byggnader för folkskolelärare-seminarierna, fullständig utredning blefve åvägabragt, angående den yttre och inre anordning, som för dylika byggnader kunde finnas mest lämplig, äfvensom i fråga om det omfåug, som för dem kunde, med hänseende till de särskilda seminariernas lärjuugeantal, vara behöfiigt, under mom. b) hemställt att Rikets Ständer, vid anmälan af detta beslut, måtto i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes låta utarbeta normalritningar, och förslag till byggnader för folkskolelärareseminarier.
Mom. a i är endast af Borgare-Ståndet bifallet, hvaremot, med afslag derå, de öfriga tre Riks-Stånden sammanstämmande beslutat, att Rikets Ständer, .8 Stats-Utskottets Memorial N:o 93. till inköp af' tomt för en seminariibyggnad i Linköping samt till påbörjande och uppförande, så långt tillgångarne medgifva, af denna byggnad efter den ritning, som af Kongl. Maj:t kan komma att fastställas, bevilja den af Kongl. Maj:t för år 1867 äskade summa, 25,000 R:dr.
— Utskottets i mom. b) gjorda hemställan är bifallen af Borgare- och Bonde-Stånden utan någon förändring, men af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet med följande förändrade lydelse: “att vid anmälan om detta beviljade anslag Rikets Ständer i underdånighet anhålla, att Kongl.
Maj:t för vinnande af fullständig utredning angående den yttre och inre anordning, som för seminariibyggnader i allmänhet må finnas mest lämplig och det billigaste pris, lör hvilket desamma i förhållande till för hvarje ställe påräkneligt lärjungeantal må kunna uppföras, täcktes, iniian byggnaden i Linköping begynnes, låta utarbeta normalritningar och förslag till dylika byggnader.41
Då Utskottet i de för dess hemställan i mom. b) anförda motiver särskildt framhållit vigten deraf, att den föreslagna utredningen bletve åvägabragt innan början gjordes med uppförande af seminariibyggnader, och den af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet beslutade förändrade lydelse således endast är en gifven följd al beslutet om anvisande af det begärda byggnadsanslaget, har det synts Utskottet uppenbart, att då Bonde-Ståndet jemväl beviljat berörda byggnadsauslag, dess beslut i afseende å mom. b) bör anses sammanfalla med Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets vid detta .moment yttrade mening Utskottet har dock ansett sig böra denna åsigt till Rikets Ständers godkännande anmäla. 14:o.