Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Litt. b. gift, tab. Litt. B., angående antalet af de hemman, som undergått laga skifte och de, som återstå oskiftade, i hvilken uppgift likväl möjligen torde förefinnas något misstag till följd deraf att kontorets handlingar, vid den brand som år 1834 öfvergick Wenersborg, förstördes.
Rörande det fördelaktiga inflytandet å jordbruket af laga skiften, kunna meningarne ej Vara delade.
Den ifver, hvarmed skiftena fortgå, vittnar också om att jordbrukaren inser att fördelarne, icke blott af tidsbesparing vid brukningen utan äfven af friheten att sjelf råda öfver sin jord, öfverväga de olägenheter, sorn Tab. Litt. A. Antalet minuterings- och utskänkning sställen samt afgifterne derför.
Minuthandel
Utskänkning genom bolag. af enskilde personer. genom bolag. å gästgifve- riet' på lan- det och ut- skänknings- ställen i städerne.
å exercis- mötes- platser. enligt sär- skilde till- ståndsreso- lutiouer på kortare tid.
Summa afgift i R:dr R:mt: . Wäne fögderi — — — 1 — 2 1,886 40 i Kullings dito — — — 7 — 2 1,980 — Marks dito — — — 10 1 — 5.360 28 i Kinds dito — 1 — 8 — — 2,160 — Sundals dito — — 5 — 1 1,106 67 Wedbo dito — 2 — — — 450 — Wenersborgs stad 1 - — 10 1 — 19,941 34 6 1 2 9,391 02 Alingsås dito 1 1 — — 5,659 40 Ulricehamns dito — 2 — 6 — — 2,798 25 Åmåls dito 1 — — 2 — 1 4,060 Summa 3 11 2 49 2 8 54,793 36
Af influtne afgifterne äro utbetalde:
Provision till Redogörarne 105: 54.
Andel till Länets Norra Hushållnings-Sallskap 6,688: 01. » » » Södra dito 3,845: 18. 10,533: 19. » » socknarne, som fördelas i förhållande till folkmängden 8,561: 54. » » städerne: Wenersborg 15,880: 85.
Borås * 7,497: 80.
Alingsås 4,518: 4 6.
Ulricehamn 2,234: 12.
Åmål 3,241: 50. 33,372: 73. 52,573:
Återstoden utgöres af dels afskrifning för godtgjorde öfverlevcreringar och restituerade medel, samt dels balanserade medel beroende på pröfning af uti Kongl.
Kammar-Rötten anförde besvär öfver Pröfnings-Komiténs beslut 2.220: 36. 54,793: 36.
Roteringsindelning.
23 förrättningarne medföra, äfven om han icke i lika mån med alla grannarne kan komma i åtnjutande af alla skifteslagets förmåner.
På skogarne hafva deremot skiftena, åtminstone till en början, ej verkat välgörande till följd af skiftesstadgans föreskrift, som medger afverkning af den skog, hvilken vid skifte frångår ett hemman.
Af nedanstående tabell Litt.
C. inhemtas beloppet af influtna verkliga Statsbidrag.
Tab. Litt. c. Efter roteringsindelning en underhåller Elfsborgs län: af Westgöta Regemente 208 man, » Elfsborgs d:o 1,191 » » Westgöta Dals d:o 6 kompanier 900 » » Båtsmanshållet 87 »
För den år 1826 och derefter tillkomne ordinarie rotering för hittills oroterade någre få hemman och lägenheter erlägges rotefrihetsafgift.
Tab. Litt. K. Öfversigt öfver skiftesverkets tillstånd.
Marks härad Bollebyggds d:Q Wedens d:0 Redvägs d:0 Kinds d:0 Kulliugs d:o Gäseneds d:o As d:o Wedtle d:o Ale d:o Plundre d:o Bjerke d:o Wäne d:o Sundals d:o Nordals d:o Walbo d:0 Wedbo d:0 Tossbo d:o Förmedlade mantal: inom Summa hvilka undergått fastställdt en- eller laga skifte och storskifte, som troligen icke rubbas.
På alla ägorne. 255} 65} 95} 120} 288} 113} 834 112 124} 254} 43} 40} 170} 224} 91} 120} 200} 79} 2,483}
På endast inägorne. 2} i 2 32A 6} 4 69} 3} 1 2 22} 18} 11} På endast utägorne.
34} 1 3 26} 13} 7} 128} 6} 4} 26} 16} 3 2 9} 14} 7} 188A | 316}} hvilka troligen komma att undergå laga skifte.
På alla ' På endast
På endast ägorne. j inägorne.
I utägorne. 152} 17}} 15}} 135} 201} 177} 159} 19D 16} 39} 71 '8 27} 65} 68 29} f 1.134A 38 24} 79}} 21} } 164A 57H 14} 42} 2} 28 147}} hvilka troligen icke komma att undergå laga skifte.
På alla ägorne. 49 3} 9 33} 13} 13} 18} 13 7 7} 28} På inägorne. 20}} 4}} 28A På utägorne. 7} 196} ! 54A 7} Tab. Litt.
Influtne verkliga Statsbidrag samt restantier derå åren 1856—1860.
Statsmedel Bränvinstillverkningsafgift Riksgäldsmedel Summa Ar 1856.
InflutBe.
R:dr R:mt. 302,387|98 203,373:93 94,66025 26,697 89 714 37 600,42216 ; 27,412 26 lr 1857.
R:dr R.mt. 325,733 39 237,307^12 100,536 98 31,714 43 758 26 663,57749, 32,472,69 År 1858.
R:dr R:mt. 324,550|43 201,483j34 124,047^83 650,081 60 32,882 80 2,217 94 35,100 74 Ar 185 9.
R:dr R:mt. 329,919 30 222,616 104,286 656,822,53 Resterande, R:dr R.mt. 24,437 936 37 25,373168 Ar 1860.
R:dr Ruut. 319,160187 149,37581 111,009,22 Resterande.
R:dr R:mt. 22,202 1,609 20 579,545,9o| 23,812,15 24 Elfsborgs län.
Enligt Kongl. Brefvet den 21 September 1839 betala städerne vakansafgift för 19 ordinarie båtsmansnummer.
Extra voteringen utgöres: vid Elfsborgs Regemente af 77 rotar 21 daler 16 öre, » Westgöta-Dals dito af 67 » 4 » » Westergötlands Båtsmans-kompani 12 rotar samt af städerne för 22\ mantal, motsvarande T4<& roteandel.
Af ofvannämnde 156 rotar hafva, i händelse af krig, 151 åtagit sig att uppsätta hästar, men återstående 5 vilja fortfarande hålla karl.
Roteringsprestationen uppgår, enligt 1860 års markegångssättning, till 104 R:dr 50 öre för hel soldatrote, och för helt hemman, tillhörande båtsmansroteringen, till 22 R:dr 42 öre R:mt.
Klereciets aflöning rättar sig merändels efter tiondesättning och gamla eller nyare öfverenskommelse!-, som dels äro af Kongl. Maj:t stadfästade för viss tid, dels och i allmänhet endast gälla för den lönade prestmannens tjenstetid.
Utgiften härtill, inberäknad kyrkobetjeningens aflöning, är för ena orten så olik den andra, att hvarje från det liela dragen slutsats om samma utgiftsbelopp på hemmantal eller annorledes skulle blifva förvillande.
Detta onus är dock ganska säkert på landsbygden ett bland de betydligaste, då beloppet deraf kanske uppgår till 22, 30, 37 och ända till 45 R:dr Runt på helt mantal om året, oberäknadt de så kallade jura stola!.
I städerne deremot äro innevånarnes afgifter till Klereciet jemförelsevis mindre och således vanligen föga betungande.
För väghållningen på landet erfordras årligen från och med 4 till och med 16 ökedagsverken af hvarje helt mantal, i förhållande till lokalen, samt något mera vid tillfälliga större skador å vägarne.
Väghållningsbesväret, ehuru på vissa orter mindre betungande, är det deremot å andra i hög grad, der, till följd af nya kommunikationsleders öppnande, transporten erhåller nya rigtningar, och vägarne således i jemförelse med hvad förut varit fallet mycket befaras.
Svårigheten att i vissa orter erhålla tjenliga väglagningsämnen ökar också å dessa ställen tungan af denna jorden åliggande skyldighet, som ovilkorligen fordrar om icke en lättnad, åtminstone en reglering och jemnare fördelning.
De tillförene mindre väl hällne vägarne hafva i senare tider blifvit förbättrade, sedan Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, efter att, å utlysta sammanträden med ortens innevånare, hafva åstadkommit öfverenskommelser derom, påbjudit vägsynernes hållande dels höst-, dels vårtiden, i stället för förut under sommaren.
De afgifter, som utgå på landsbygden, för kyrko-, prestgårds- och tingshushy ggnad, inqvartering, skallgång och andra jagt anstalter, tingsgästning och liäradstjenares aflöning, kurhusmedel, barnmorskeaflöning, djeknepenningar, kollekt- och stamboksmedel äfvensom riksdagsmannaarvode, samt i städerne för kyrko-, skole-, rådhus och andra publika byggnader, brandredskaps underhållande, magistraters och stadsbetjentes aflöning, inqvartering, kurhusmedel, djeknepenningar, kollekt- och stamboksmedel samt riksdagsmannaarfvode, med flere tillfälliga kommunalutgifter äro alltför olika, orter och städer emellan, att kunna sammanföras och beräknas till något visst å hvarje hemman, bruk, inrättning, näring eller person, med den tillförlitlighet i kalkylen, som för ändamålet skulle erfordras.
Hvad städerne angår har Kongl. Maj:ts Befallningshafvande infordrat och bifogar vid hvar och en af dem uppgift på inkomster och utgifter. 6.
För religionens, sedlighetens och bildningens befrämjande och vidmakthålande är, oberäknadt presterskapets och kyrkorådens inverkan, sörjdt genom en mängd dels offentliga, dels enskilda anstalter.
Läroverk, Tillämpningsskolor och Barnhus. 25 Bland de förra intager Wenersborgs Elementar-läroverk ett framstående rum.
Dess utvidgande till fullständigt läroverk, äfven på den klassiska linien, med en Rektor, tre Lektorer och åtta Adjunkter, är under den tid perioden omfattar beslutadt, och ett för orten länge kändt behof derigenom afhjelpt.
En af de stora idéer, som skapat Sveriges ännu bevarade inrättningar, uttrycker sig i systemet af dess offentliga läroverk, i dessas gemensamma rigtning att bilda ett folk med grundlighet i begrepp och allvar i lynne, i deras jemna stigande, frän elementarisk öfning af kunskapsförmågan, till bestämda kunskaper.
De klassiska studierna äro, oberäknadt den öfning för tankeförmågan och den lättnad för bibringande af den graminatikaliska undervisningen, de medföra, bidragande till detta mål; och den åsigt, som velat utdöma dem, och funnit tiden, hvars vinstberedande värde äfven under barndomsåren man noga beräknat, onyttigt förspilld på dessa studier, dem England, detta företrädesvis praktiska land, fortfarande lägger till grund för undervisningen, torde förr i ller senare komma att vika.
Jemväl i länets öfriga städer finnas större och mindre Läroverk; i Borås lägre elementarläroverk med O ' o o Rektor och fem Kolleger, i Alingsås med Rektor och två Kolleger samt i Amål med Rektor och två Kolleger, och i Ulricehamn pedagogi med en lärare.
I Borås är jemväl under den tid, berättelsen omfattar, med understöd af statsmedel, inrättad en teknisk skola, som flitigt begagnas, och hvartill ett prydligt hus blifvit af staden uppfördt.
I Wenersborg är genom nitiska bemödanden af några bland dess handtverkare och ett frikostigt bidrag af en medlem inrättad en söndagsskola för lärlingar, hvaraf dessa draga mycken nytta.
Afven i Borås samt Ulricehamn äro sådane skolor organiserade.
Folkskolor, dels fasta, dels ambulatoriska, äro i alla kommuner inrättade, mångenstädes jemväl roteskolor för bibringande af de allra första kunskaperne; äfven sockenbibliotheker finnas flerestädes.
I Wenersborg, Borås och Amål finnas särskilde flickskolor inrättade för bibringande af kunskaper och insigt i handaslöjder.
Jemväl å Trollhättan finnes, jemte en af Trollhätte Kanalbolag bekostad skola, en slöjdskola för fruntimmersarbeten. 0 A Lilla Edet finnes en privat skola för gossar, som besökes af 30, dels hel-, dels halfpensionärer.
Vid Upperuds, Billingsfors och Bäckefors bruk äro friskolor inrättade, och år 1860 på Baldersnäs jemväl en flickskola, der omkring 40 barn åtnjuta undervisning.
Vid Rydboholms och Rydals fabriker likasom vid Fallered äro skolor för fabriksfolkets barn inrättade, hvarjemte inom Istorps och Sätila pastorater, likasom vid Kobergs säteri, finnas donerade skolor.
För omsorgen om vanvårdade barn äro inom länet tvenne föreningar bildade, till hvilkas understöd Kongl. Majit i nåder tillåtit, att räntan af en i fordna- tider för uppförande af ett allmänt arbetshus bildad fond får användas.
Dessa föreningar, af hvilka den ena i Borås under namn af Prins Gustafs förening redan 1 flera år funnits till och den andra under namn af Drottning Lovisas förening nyligen bildats i Wenersborg, emottaga, den förra, hvars tillgångar genom donationer af enskilda betydligare tillväxt, 40 och den senare 20 vanvårdade barn, hvilka emot ersättning utlemnas till fosterföräldrar, om hvars lämplighet föreningens medlemmar äga kännedom.
Inom Östads socken af Ale härad finnes jemväl en af framlidne Kommerserådet J.
Sahlgren år 1775 inrättad skola å Östads säteri, uppgående med underlydande hemman till 20 A mantal, hvaraf inkomsten jemte räntan af ett i Rikets Ständers Bank insatt kapital, uppgående, till följd af inträffad myntförsämring, till 25,000 R:dr Runt, användas enligt stiftarens föreskrift till uppfostrande af fattigare samhällsklassers barn till jordbrukare.
Vid denna välgörande inrättning, benämnd Östads barnhus, underhållas årligen omkring 100 barn, af hvilka största delen utlemnas till fosterföräldrar bland godsets underhafvande och njuta undervisningvid skolan.
Den förvaltas genom en på stället boende Intendent af en af testators arfvingar, som hvar efter annan nämner sin efterträdare, under öfverinseende af Wasa Ordens Kommendörs-Kapitel.
Landsh.-Emb. uti Elfsborgs län und. ber. för åren 1856—1860. 4 26 Elfsborgs län.
Väigörenhetsstiftelser.
Bland välgörenhetsinrättningar förtjenar äfven omnämnas en af framlidne Krigsrådet D.
Fryxell och hans fru M.
Langenskjöld gjord donation af säteriet Ekholmen med undertydande i Nordals härad, hvaraf inkomsten användes, dels till pensioner för medellösa enkor och barn inom Elfsborgs län och Wermland, dels till stipendier för studerande vid Mariebergs artilleriläroverk, Upsala akademi och Carlstads skola, äfvensom till bildande af en fond för en lancasterskola, gemensam för Gunnarsnäs och Holms socknar.
Den förvaltas af en Direktion, bestående af Landshöfdingen i länet såsom ordförande, samt Häradshöfdingen och Kronofogden i Sundal, Pastor i Or och vissa dels valda, dels af testatorerne nämnda medlemmar.
Särskildt till förmån för Wenersborgs samhälle tillkomna fromma stiftelser äro:
En af framlidne General-Auditören E. G.
Gyllenheim, enligt testamente af den 6 Oktober 1824, stiftad, benämnd Gyllenheimska donationen, bestående af kontanta medel och frälseräntor till belopp af omkring 9,500 R:dr samt å stadens ägoområde belägna bebygda landeriet Fredrikslund, hvaraf inkomsten användes till ett eller flera barns försörjning till uppnådda 14 års ålder samt till premier åt 5 gossar och 5 flickor i stadens folkskola, då de derifrån afgå och uppnått 14 års ålder; samt En, stiftad af framlidne Regeinents-Läkaren G.
Sandmark, enligt testamente den 20 April 1850, af aktier till ett nominelt belopp af 7,000 R:dr, hvartill kommit aktieutdelningen, som, enligt föreskrift, besparats till den 1 Juli 1857 och hvilken fond blifvit anslagen: »till uppförande af sunda och tjenliga bostäder för sådane åldriga och torftiga till arbetsklassen hörande personer af Wenersborgs stads innevånare, hvilka sjelfva sakna förmåga att anskaffa sig dylik bostad».
Fonden förvaltas enligt testators föreskrift af Drätselkammaren, som å tjenlig plats låtit uppföra ett tvåvåningars stenhus med boningsrum, kök och nödiga uthus för 13 familjer mot en kostnad af 11,620 R:dr R:mt.
Genom aktiernes realisering samt årliga hyror, hvilka dock äro ganska billiga, hade fonden vid 1860 års slut en kontant behållning af 5,168 R:dr 20 öre R:mt.
För helsovärden äro
Provinsialläkare stationerade i länets 5 städer, hvarjemte, under den tid berättelsen omfattar, ett Provinsialläkare-distrikt tillkommit, nemligen för Kinds härad i Svenljunga, hvarest en bostad för Läkaren är under byggnad.
Äfven för Skene och en del af
Dalsland äro förslag om stationerande derstädes af Provinsialläkare o framställde, och för förstnämnde ställe numera jemväl af Kongl. Majit i nåder godkändt.
A Trollhättan är jemväl stationerad en af Kanalbolaget aflönad Läkare, hvarjemte Regements-Läkaren vid Westgöta-Dals regemente för närvarande är boende å Lilla Edet.
I städerne äro jemväl särskilda Stadsläkare anställde.
Af de vid Westgöta-Dals regemente anställde Bataljons-Läkare är den ene bosatt och praktiserande i Wenersborgs stad, den andre i Ale härad.
En Bataljons-Läkare vid Elfsborgs regemente är bosatt och praktiserande i Borås.
Offentliga sjukvårdsanstalter äro Lasai’etterne i Wenersborg och Borås.
Antalet sängar utgör å det förra 50 och å det senare likaledes 50, hvilket hittills fullt motsvarat behofvet.
Utgifterne för dessa sjukvårdsanstalter bestridas dels af räntan å kapitaltillgången, som år 1860 utgjorde: för Wenersborgs Lasarett 1,500 R:dr, oberäknad ej mindre den fond 3,500 R:dr, som af aflidne Stadsfogden C. M.
Dafgård blifvit skänkt till Lasarettet, för att bereda kostnadsfri vård derstädes åt medellösa personer af de bildade samhällsklasserna, än äfven en af aflidne P.
Ekman gjord donation å 500 R:dr Specie, intecknad i säteriet Kilanda, hvaraf räntan tillfaller Lasarettet; och för Borås: 3,000
R:dr; samt dels af de från länet utgående Lasaretts- och Kurhusafgifter, som under det sista af de år berättelsen omfattar utgått för hvarje mantalsskrifven person med 15 öre till det förra och 16 öre till det senare.
Apothek finnas i samtlige städerna samt derjemte å Trollhättan, Lilla Edet och Svenljunga.
Helsobrunnar och badinrättningar finnas i Alingsås; vid Rostock och hemmanet Hällan i Nordals härad; å pastors i Ed boställes ägor; i Ödskölds socken (föga besökt); å hemmanet Killeruds ägor i Edsleskogs socken, kallad Hults brunn (jemväl föga besökt); vid hemmanet Årbol i Åmåls socken; den så kallade Falskogs källa o i Rångedala socken af As härad; samt å hemmanet Torsliults ägor i Strengsereds socken af Redvägs härad.
Kreditanstalter.
Brandstodsföreningar. 27 o
Bland dessa helsobrunnar hafva endast de förstnämnde vid Alingsås och Rostock samt vid Årbol och i Rångedala varit besökta af personer utom orten.
Examinerade barnmorskor finnas i städerna, men ännu blott i några församlingar på landet; omsorgen om anskaffande deraf har dock småningom gifvit sig tillkänna, och å flera ställen hafva sådane under perioden blifvit anställda, Vaccinatörer finnas inom alla orter. .. o Veterinärinrättningar finnas i Wenersborg och Borås med dervid anställde Läkare.
Afven i Amål finnes numera Veterinär-Läkare, till hvars aflönande det Norra Hushållnings-Sällskapet lemnar bidrag.
Rättsväsendet och polisverksamheten handhafves inom länet med ordning och nit, och antalet af gröfre förbrytelser har, såsom följd deraf och af tilltagande bildning, i jemförelse med fordna tider högst märkbart aftagit.
Fångantalet vid Wenersborgs cellfängelse har, oaktadt den under perioden inträffade förändrade lagstiftningen angående stöld och bedrägeri, hvarigenom fängelsestraffen ökats, ej stigit, såsom man haft anledning vänta.
Ett kronohäkte i Borås i stället för det i Alingsås befintliga torde dock, till undvikande af den långa transporten, blifva nödvändigt.
De kreditanstalter, som inom orten anlitas, äro:
Hypotheksinrättningen för jordägare i Göteborgs och Bohus samt Elfsborgs län, hvilken under senare tiden utsträckt sin verksamhet jemväl till Skaraborgs län, och för norra delen af Dalsland: Wermlands Hypotheksförening.
Derjemte, för lån på kortare tid och kreditivers beviljande samt upp- och afskrifningsräkning: en afdelning af örebro Privatbank i Borås; en på understöd från Rikets Ständers Bank grundad Filialbank derstädes; samt afdelningar af Wermlands Enskilda bank o i Wenersborg och Amål, den senare blott för kreditiver samt upp- och afskrifningsrörelse.
Till en mindre del anlitas äfven Rikets Ständers Banks afdelning i Göteborg.
Behofvet af en utvidgad kreditanstalt för Wenersborg är, på sätt redan blifvit anfördt, känbart.
Sparbankernes antal och rörelse inhemtas af tabellen N:o 12; utom de deri omförmälde, är en spar- Tab. N:ol2. bank i södra delen af Kinds härad under organisation.
Den räntefot, efter hvilken delägarne godtgöras, är i allmänhet 5 procent.
Sockenmagasiner finnas uti 56 socknar, således få i förhållande till socknarnes antal inom länet.
De befintlige magasinernes fonder äro dessutom obetydliga med afseende å socknarnes omfång samt utsäde och spanmålsbehof efter inträffade missväxtår, så att de svårligen kunna tagas i beräkning vid sådana tillfällen, helst grunderne för inrättningen merändels förutsätta spanmålslagrets utlånande årligen vid vårtiden, för att efter påföljande skörd återlevereras in natura med viss afgäld, men hvilket icke gerna kan ske, då svårare missväxt inträffar, och det skulle vara mest af nöden att återbekomma lånen, till understöd för utsäde behöfvande delägare.
En gemensam brandstodsförening för länet finnes, stiftad år 1841, med en ansvarighetssumma, uppgående 1860 till: för byggnader 24,284,200 R:dr, » lösören 16,374,950 » Till följd af flera, under den tid, berättelsen omfattar, inträffade eldsvådor, hafva de afgifter, som måst uttaxeras, uppgått till i procent af försäkringsvärdet, hvilket föranledt bildandet af särskilda föreningar för vissa härader, hvilket med afseende å de större bidrag, som vid inträffade betydligare brandskador komma att utkräfvas af delägarne i dessa mindre föreningar, torde befinnas mindre välbetänkt.
Rörande fattigvården meddelar hosfogade tabell N:o 13 tillgängliga upplysningar.
Detta onus är Tab. N:ol3. onekligen det mest betungande, uppgående öfver hufvud taget till 40 å 50
R:dr per mantal.
De fattige underhållas dels i dertill inrättade fattighus, dels genom deras öfverlemnande till omvårdnad emot ersättning af dertill lämplige personer, i några socknar på det sätt, att de turvis underhållas af jordägarne, hvilket i öfver - 28 Elfsborgs län.
Staden Wenersborg. ensstämmelse med stadgandet i fattigvårdsförordningen ej förekommer i fråga om barns underhåll.
I några socknar ombesörj es fattigvården af sockennämnden, gemensamt för hela socknen, i andra genom försorg af de rotar, i hvilka socknarne äro fördelade.
I städerne är fattigvården omsorgsfullt ordnad.
1 Wenersborg är staden, med afseende å fattigvården, ordnad i särskilda rotar, inom hvilka tillsyn hålles af rotemästare eller ordningsmän.
Ett härom upprättadt reglemente är af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande fastställdt.
För fattigvården i Borås finnes också ett af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande fastställdt reglemente.
En byggnad till bostad för arbetare är uppförd i Wenersborg af den till detta ändamål donerade ofvan omförmälde fond, och förslag uppgjordt till uppförande ytterligare af en sådan byggnad.
Under den kallare årstiden förses de fattige med föda kostnadsfritt genom en af fattigvården besörjd spisinrättning.
I Wenersborg är en förening af fruntimmer bildad för beredande af arbetsförtjenst åt medellösa bland qvinkönet.
I Borås finnes äfven en sådan förening af fruntimmer under namn af Maria-stiftelsen, förnämligast i ändamål att vårda och uppfostra fattiga flickor.
Begge dessa inrättningar hafva verkat särdeles välgörande.
Wenersborg, hörande till tredje klassen enligt Kongl. Maj:ts nådiga Resolution den 11 April 1853, erhöll stapelstadsrätt enligt Kongl. Maj:ts nådiga Kungörelse den 16 Mars 1858, är grundlagd under Drottning
Christinas regering på utmarken af f. d. säteriet Hufvudnäs i Wassända socken, vid södra ändan af sjön Wenern, från hvilken segelled blifvit öppnad genom sjön Wassbotten, förbi Göta elfs fall vid Nyebro till slussen vid Brinkebergskulle.
Genom de af Konungarne Carl IX och Gustaf II Adolf utfärdade privilegier och donationsbref för staden Brätte, hvars innevånare 1642 ålades flytta till den nuvarande staden, och genom de vidare af Drottning Christina utfärdade privilegier äro 7f mantal af Wäne härad donerade till staden, nemligen Amnered i, Amnered Skattegården i, Guntorp 1, Espered stora 1, Wassända 1, Korsebergatorp 4, Hufvudnäs säteri 2, Torpa 1, Kjellhagen 4, Björkholmen 1 och Hufvudnäsön 4 mantal.
Dessutom hafva två, vester om sjön Wenern närbelägne, hemmansdelar i Frendefors socken af Sundals härad, Djupedalen 1 och Stora och Lilla Grönvik \ mantal, blifvit staden underlagda.
Bland dessa hemman äro Hufvudnäs, Hufvudnäsön, Torpa, Kjellshagen, Korsebergatorp och en del af Björkholmen från äldre tider styckade i smärre jord o lotter, hvilka innehafvas af enskilda personer.
Återstoden af Björkholmen, som nu kallas Holmängen, samt åtskilliga jordlotter äfvensom Hufvudnäsöns vattenfall och skogsmark utarrenderas för stadens räkning, hvarjemte en del af jorden är upplåten till löningslä genheter åt Borgmästare och Pastor.
Redan vid den Landtmäteriförrättning, som 1787 verkställdes, voro hemmanen Guntorp och Wassända till namnen försvunna, men skola blifvit fördelade på de hemman, som nu förekomma under benämning af Knutsbol med Torpet, Gatan, Grönelid och Brättehaga.
Hemmanen Amnered med Brättehaga 1 mantal, Grönelid 1, Knutsbol med Torpet j, Espered 1, och Gatan 1 mantal, äro alla för stadens räkning utarrenderade.
Staden med dithörande donerade hemman inom Wassända socken lyda under stadens jurisdiktion, men ofvanberörde tvenne hemman i Frendefors socken, Djupedalen och Grönvik, lyda i kyrkligt hänseende under Frendefors pastorat, i judicielt under Sundals häradsrätt, och i kameralt under Sundals fögderi.
Rörande handel och sjöfart, fabriker, handtverkerier, äfvensom tomter, jord och lägenheter af alla slag i denna, likasom i länets öfriga städer, inhemtas upplysning af de deröfver upprättade tabeller.