Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Synnerligast lärer detta blifva förhållandet i vårt land, om nemligen den åsigt fortfarande godkännes, att Sverige icke kan såsom egentlig sjömagt uppträda på aflägsnare farvatten, utan att den sjökrigsmateriel, som nu bör anskaffas, hufvudsakligen skall afse försvaret af egna kuster och flottan föröfrigt erhålla sådan organisation, att endast ett mindre antal sjögående fartyg behöfva utrustas och bemannas.
— Häraf och då, till följd af ångkraftens användande på krigsfartyg i allmänhet, bevärade roddkanonbåtar icke numera kunna anses tidsenliga, utan antagligen komma att ersättas med andra för nuvarande förhållanden lämpliga fartyg, måste blifva en naturlig följd både att flottans personal kan inskränkas och att öfningarna på annat sätt böra ordnas.
I hvad mån en del af ofvan omförmälda från
Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 177. 21 skottet, med åberopade af deras ofvan anförda skäl, vördsamt föreslå Rikets
Ständer att för deras del besluta: l:o att en kapital-räkning bör i Riks-hufvudboken intagas, för sammandragande af alla de special-fonder, i hvilka stats-kapitalet fördelas, och med bifogande af 2:ne hjelp-konti, det ena ett sammandrags-konto för all inkomst, och det andra ett dylikt konto för all utgift, från hvilka hufvudsummorna böra ingå till kapitalräkningen, för att der sammanställas med in- och utgående balanser; 2:o att den i kollegiernas förslag till kapital-räkning, äfvensom i de fleste af förslags-hufvudbokens fond-konti förekommande sammanföring under högst 4 hufvuddelar, nemligen in- och utgående balancer samt inkomster och utgifter, böra å alla fonders konti tillämpas, 3:o
Att de i förslags-hufvudboken använda benämningar: missväxt-undsättnings-fonden och allmänna magasins-fonden eller fonden för äldre missväxt-undsättningar må ändras, den förra till undsättnings-fonden och den sednare till magasin s-fonden ; 4:o att å konti för
Slats-utgifterne bör anmärkas när anslaget är förslgs-anslag eller reservations-anslag eller och beggedera; samt 5:o att i Riks-hufvudboken skall intagas redogörelse äfven för den förvaltning af allmänna medel, som Riksgälds-verket tillhör.
För öfrigt och då, i afseende så väl å den i formulär-hufvudboken begagnade uppställning efter fonder och dessas inbördes begränsning, som äfven å det bifogade tabellverket, de hufvudgrunder, som Rikets
Ständer för förändrandet af nuvarande bokförings-method fastställt, blifvit iakttagne, och det förändrade sättet att behandla de staten ej tillhöriga, men till de förvaltande myndigheterna ingående särskilda medel, synes vara till större förenkling och mera redighet ledande, har Utskottet, som likaledes funnit öfriga i förslaget iakttagna förändringar vara med ändamålet och de föreskrifna grunderna öfverensstämmande, ansett sig böra hemställa att ifrågavarande formulär till ny Riks-hufvudbok, med iakttagande af hvad Utskottet här ofvan yttrat och föreslagit, 22 Stats-Utskottes Utlåtande, N:o 177. må af Rikets Ständer för deras del varda till efterrättelse antaget.
I händele af bifall härtill torde Rikets Ständer hos Kongl.
Maj:t genom »flätande underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl. Maj:t måtte, med gillande af beslutet, anbefalla erforderliga åtgärder för verkställighet deraf; äfvensom Rikets Ständer lära finna nödigt att förständiga deras Fulimägtige i Riksgälds-kontoret om tillhandahållande af dess hufvudböcker på lämpliga tider åt Stats-kontoret, för det ändamål, som i ofvanstående 5:te punkt blifvit uppgifvet.
Vidkommande åter förslaget till hufvudbok för Kongl. Stats-kontorets enskilda rörelse, så kan val Utskottet icke underkänna vigten af den mening, att en afslutad års-räkenskap i allmänhet måste vara mera betryggande emot felaktigheter och misstag än en utan afslutning fortlöpande räkenskap, likväl och i betraktande af hvad så väl från vederbörande embetsmyndigheters som från Rikets Ständers Revisorers sida, mer och mindre hufvudsakligt, blifvit emot förslagets lämplighet anmärkt, samt då, med afseende å Stats-kontorets ställning till underordnade uppbördsman och redogörare, 'det skäligen må antagas, att, efter det nytt formulär för Riksliufvudboken blifvit slutligen fastställdt och tillämpadt, samt ett dermed öfverenstämmande bokförings- och redogörelse-sätt för samtliga underordnade redogörare, enligt förut väckt förslag, blifvit fullständigt till iakttagande stadgadt, de speciela frågor angående ordnandet af ifrågavarande räkenskap, som nu blifvit föremål för stridiga meningar, kunna med hänsigt till angelägenheten af ett sammanhängande system för Statsverkets alla redogörelse-handlingar, i större eller mindre mån böra från en förändrad synpunkt betraktas eller tilläfventyrs förfalla, anser sig Utskottet deraf äga anledning alt, lika med Rikets Ständers sednast församlade Revisorer, tillstyrka, att frågan om fastställande af ett hufvudboks-formulär för Kongl.
Slals-kontoret måtte få hvila, tills nytt formulär för Riks-hufvudboken blifvit slutligen antaget och upprättandet af denna hufvudbok efter sådant formulär gått i verkställighet ; Stats-Utskottets Utlåtande,'
N:o 177. 23 hemställande dock Utskottet, beträffande den af Revisorerne väckta fråga om beredande under tiden af större fullständighet åt Kongl. Stats-kontorets memorial-böcker, att Rikets Ständer måtte bos Kongl. Majit, genom aflåtande skrifvelse i underdånighet anhålla om förständigande till vederbörande, att i nämnde böcker, sedan erforderliga uppgifter från Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länen inhemtats, införa sammandrag för hvarje år öfver de särskilda hufvudtitlarnes besparingar, brister och reservationer, till lättande af öfversigten å samma titlars ställning, äfvensom att, enligt det afgifna förslaget, inrätta särskilda konti för spanmålen å Kronans magasin å Skeppsholmen och de Stats-verkets bergseffeker, som äro å jern- och metall-vågen, i hufvudstaden upplagde.
STOCKHOLM, TKYCKT HOS N. MAKCUS, 1854. Stats-Ulskottets Utlåtande, N:o 178. 1 M:o 118.
Ank. till Exp.-Utsk. den 12 Juli 1834, kl. 2 e. m.
Utlåtande i anledning aj Kongl.
Majlis Nådiga Proposition (N:o 68) angående inqvar terings-sky
Idig lie ten i Stockholm. (U. A.)
Med anledning af Rikets Ständers, vid flera riksmöten gjorda, underdåniga framställningar om .ordnande af städernas inqvarterings-besvär enligt den allmänna grundsats, att kostnaden för garnisons-truppers inqvartering borde drabba Stats-verket, ocb endast förbindelsen att förse befäl och manskap med så kallad servis, eller sängar, sängkläder, ved oeh ljus m. m., tills vidare fortfarande åligga städerna, samt, efter det Kongl. Maj:t den 1 Maj 1820 ocb den 23 April 1836 i nåder uppdragit åt en särskild kommitté att utarbeta förslag till ny inqvarterings-ordning för Stockholms stad, hvarest högre hyror och öfriga lokala förhållanden gjorde förändrade föreskrifter nödiga, och desse , kommitterade i underdånighet afgifvit ett dylikt förslag jemte särskildt betänkande, hvaruti såsom allmän grund antagits, att inqvarterings-rätt af staden tillkomme blott garnisonen, af hvilken vakt ocb vård inom hufvudstaden besörjdes och hvartill hänfördes de 3:ne Lif-Gardes-regemenlerne samt Svea Artilleri-regemente ocb stadens Militär-korps, hvarförutan kommitterade i underdånighet hemställt, dels alternativt, att, intilldess annorlunda förordnades, inqvartering af staden skulle tillkomma jemväl andra derstädes förlagda, garnisonen ej'tillhörande korpser eller stater, hvilket dock inqvarterings- kommissionen och inqvarterings-gifvarne, uti afgifne yttranden, bestridt, dels ock alt Svéa Artilleri-regemente måtte, likasom öfrige garnisons-regementen, erhålla kaserner på Statsverkets bekostnad, samt inqvarterings-gifvarne befrias från en dem ålagd ökad inqvarterings-ersättning till berörda regemente, hade Kongl. Maj:t vid 1840 och 1841 årens riksdag, enär antagandet af förenämnda förslag skulle lör Stats-verket medföra nya utgifter dels för anskaffande af kasern åt Svea Artilleri-regemente, dels för underhåll af så väl densamma som gardes-regementernas kaserner, dels ock för den till åtskilliga, garnisonen icke tillhörande, inom hufvudstaden förlagde korpser och stater utgående kontanta inqvartering, från utgörande hvaraf staden ansågs böra befrias, i nåder öfverlemnat delta ärende till pröfning af llikets Ständer, i sammanhang med förslag till ny inqvarterings-ordning för städerne utom Stockholm.
Med hufvudsakligt gillande af Bih. till R.
Prot. 4853 & 18Si. i Sami. 4 Afd. 2 Band.
SI Haft. 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 17 8. sistnämnde förslag anvisade Rikets Ständer ett stats-anslag af 24,000
R:dr årligen till inqvarterings-kostnader i landsorterne, och befriade för öfrigt
Stockholms stad från inqvarterings- elier hyres-ersättning till Lif-Bevärings-regementet, Landtförsvars-departementets Kommando-expedition, Topografiska Korpsen, Ingeniörs-korpsen och Artilleristaben, för hvilket ändamål å Riks-stäten uppfördes ett årligt anslag af 12,000 R:dr; men enär det borde åligga staten att, om hufvudstaden ensam bekostade servisen, anskaffa och underhålla kaserner för så väl Svea Artilleri-regemente som öfriga derstädes förlagde trupper och korpser, stadens egen Militär-korps undantagen, anhöllo Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 20 Januari 1841, att då de, i saknad af nödig utredning, varit förhindrade att närmare pröfva frågan om dertill erforderliga medel, Kongl.
Majit ville i Nåder meddela, huruvida någon kronans, till kasern för Svea Artilleri lämplig, lokal funnes att tillgå, samt hvilka kostnader dess ändamålsenliga inredning äfvensom årliga underhållet af densamma jemte
Gardes-regementernes kasern- och stallbyggnader kunde medföra, på det frågan derom samt den allmännare, om utgörandet af inqvartering i Stockholm, måtte i ett sammanhang kunna behandlas.
I följd häraf och sedan vederbörande embets-myndigbeler aflemnat infordrade uppgifter jemte kostnadsförslag och ritningar, blef ärendet år 1844 i nåder ånyo öfverlemnadt till Rikets Ständer, och då kostnaderne vörö beräknade för tomt jemte kasern och öfrige byggnader åt Svea Artilleri-regemente, hvartill tjenlig, kronan tillhörig, egendom ej fanns disponibel, till 345,000 R:dr, samt för nödiga byggnads- och reparationsarbeten vid ga rd es-regem en tern a s kaserner och stall till 82,724 R:dr 40 sk., hvartill komme årliga underhållet 5,860 R:dr, utom det bidrag dertill, som af den från staden utgående inqvarterings-ersättning för gemenskapen innehölles med 2 R:dr för hvarje man, anmälde Rikets Ständer, i underdånig skrifvelse den 5 April 1845, att, oaktadt Stockholms stad syntes ega billiga anspråk att, i likhet med öfriga städer, njuta lindring uti inqvarterings-bördan, kunde af dåvarande tillgångar icke beredas medel till de ifragaställde byggnads- och reparations-arbeten, hvarmed frågan om kasernernas underhåll af statsmedlen stöde i så nära sammanhang, att den icke lämpligen kunde frånskiljas.
Vid sistberörde underdåniga skrifvelses föredragning den 12 Juli nyssnämnde år ansågs frågan om kasernbyggnad för Svea Artilleri-regemente hafva tills vidare förfallit, och förordnade Kongl. Majit, huru gardes-regementernas kasern- och stall-byggnader borde med de tillgångar, som kunde beredas, så vidt möjligt vore, vidmakthållas, hvarjemte Krigs-kollegium och Stats-kontoret i nåder anbefalldes att öfver den föreslagna inqvarterings-ordningen sig yttra samt tillika uppgifva hvad uti tariffen kunde anses utgöra egentlig inqvarterings-ersättning.
Derefter öfverlemnades ånyo ärendet den 20
December 1847 till Rikets Ständer, hvilkas uppmärksamhet fastades dels derå, att kollegiernas nu föreslagna tariff å inqvarterings- och servis-medel närmast öfverensstämde med förut antagne förhållanden, dels ock å behofvet af vederlag för det underhålls-hidrag till gardes-regementernas kasern- och stall-byggnader, som af de från staden lii! manskapet utgående inqvarterings-medel afsattes.
Lii underdånigt svar af den 2 Augusti 1848 förmälde sig Rikets Ständer val hafva funnit billigt att Stockholms stad erhölle lindring i inqvarterings-tungan, men att några medel för ändamålet ej heller då funnos tillgänglige, hvadan frågan borde till följande riksdag anstå.
Sålunda öfverlemnades i nåder den 17 Januari 1851 ärendet åter till Rikets sednast församlade Ständer, hvilka den 13 derpåföljde- Augusti afläto det underdåniga svar att, då till understöd för inqvarteringen blifvit Stockholms stad beviljade betydliga förmåner, men verkliga värdet deraf ej varit fullständigt utredt, samt ovisst vore, om staden ville medgifva minskning i dessa förmåner, äfven om ytterligare lindring uti det Stats-Utshotlets Utlåtande, N:o 478. 3 redan genom Kongl. Brefvet den 15 Februari 1841 minskade inqvarterings-besväret beviljades, Rikets Ständer funnit dessa omständigheter hindra frågans slutliga pröfning, hvarföre de anhöllo, det Kongl.
Majit täcktes låta utreda beskaffenheten och vidden af dessa förmånpr samt infordra vederbörandes yttrande, huruvida staden ville desamma afstå, om stats-anslag för inqvarterings-kostnaden, utom servisen, beviljades, äfvensom, derest staden sådant hegärde, till Rikets nästsammanlrädande Ständer aflåta nådig proposition i ämnet.
Uppå nådig befallning hafva sedermera genom Krigs-kollegium blifvit infordrade och insända så väl Ofver-Ståthåilarens som Magistratens och Inqvarterings-kommissionens yttranden, af hvilka, jemte dervid fogade handlingar, sorn, tillika med den öfriga skriftvexlingen i ämnet, varit för Stats-Utskottet tillgängliga, hufvudsakligen inhemtas: att stadens inkomster, i och för Inqvarterings-verket bestode af dels den s. k. Inqvurtérings-totagen, som för åren 1846—1850, efter afdrag af uppbörds-kostnader och restitutioner, i medeltal årligen utgjort . . . . . . . . . . 36,810: — — dels de af Borgerskapet ej tillhörande personer, som från utrikes ort införde varor, utgående dubbla väg- och mätare-penningar ne, hvilka årligen förminskades och med nyssnämnde afdrag uppginge till blott . 497: — — eller tillsammans B:ko R:dr 37,307: men att utgifterne deremot utgjordes, i främsta rummet, af in jv ar tering s-p enning arn e till de i staden garnisonerande trupper, hvartill åren 1846—1850 i medeltal årligen erfordrats . '. t . , . 50,304: — — så att, utöfver inkomsten stadens inqvarterings-gifvare måst för detta ändamål tillskjuta 12,997 R:dr.
Härtill komme vidare underhålls-kostnad för stadens 2;ne kaserner, oberäknadt ränta å inköps och inrednings-utgifterne, ärligen 2,845: — — kostnader för tillfälliga inqvarteringar 3,121: — — hyresafgift för Ofver-Ståthållare-huset 533: 16. — och inqvarterings-penningar till stadens militärkorps . 3,007: — — 9,506: 16. eller tillhopa B:ko R:dr 59,810: 16. — hvadan inqvarterings-gifvarnes årliga tillskott utöfver inkomsterne utgjorde omkring 22,400
R:dr, förvaltningskostnaden oberäknad; — att, enligt nu ifrågavarande förslag, Inqvarlerings-ersättningen till Garnisons-regementerna uppginge till 64,376
R:dr 36 sk., deraf på kostnaden för servisen skulle belöpa 24,964 R:dr 25 sk., hvilken summa icke öfverstege 'hvad för det dermed åsyftade behof erfordrades; samt att, så vidt inqvarterings-verkets ofvanuppgifne inkomster 37,307 R:dr skulle alldeles frångå staden och denna ändock komma att i serviskostnad utgifva 24,964 R:dr, de inqvarterings-skyldige sålunda skulle, i stället att åtnjuta lindring, ytterligare betungas med omkring 12,000
R:dr, motsvarande skillnaden mellan nyssberörde 24,964 R:dr och de 12,997 R:dr, som för inqvarteringen nu tillskötos; hvadan inqvarterings-gifvarne ock blott medgifvit, att i samma mån stadens utgifter för inqvarteringen minskades, men ej till högre belopp, dess inkomster för inqvarterings-verket finge nedsättas; och har slutligen Inqvarteringskommissionen, jemte Magistraten och Ofver-Ståthållare-Embetet. hemställt, att Kongl. Majit täcktes, med detta förbehåll, till Rikets Ständer ånyo aflåta nådig framställning.
Uti eget, i frågan afgifvet, betänkande tillstyrkte jemväl Krigs-kollegium i underdånighet Kongl.
Majit att till Rikets Ständer i Nåder aflåta Proposition i ämnet; och 4 Stats-Utskottels Utlåtande, N:o 478. yttrade dervid Kollegium dea åsigt, att inqvartering för så väl stadens garnisons-trupper som de mindre trupp-afdelningar, hvilka under tåg till förrättande af arbete för allmän räkning m. m. måste, kortare tid, inom staden förläggas, borde af Statsverket bekostas, men deremot all annan inqvarterings-skyldighet staden ensamt åligga, helst på särskildt bestämmande för tillfället kunde ankomma, om, vid utomordentliga fall, då större truppkommenderingar inträffade, någon ersättning må staden tilldelas; hvarjemte Kollegium ansåg Statsverkets bidrag, såsom beroende af de föränderliga inkomster tolagen och vågpenningarne lemnade, böra såsom förslagsanslag bestämmas, samt att, till förenklande af inqvarteringsmedlens förvaltning, densamma borde öfverflyttas till Kollegium, och å dess stat uppföras 1,600 R:dr till aflöning åt de tjenstemän, som för detta bestyr erfordrades.
Uppå dessa med flera i den Kongl. Propositionen uppgifna vilkor har Krigs-kollegium i underdånighet hemställt, att Kongl. Maj:t måtte af Rikets Ständer äska till inqvarteringen i Stockholm ett förslags-anslag af 31,000 R:dr, hvilket belopp torde ökas till 34,000 R:dr, om
Kronan jemväl öfvertoge inqvarteringen för stadens egna militärkorpser.
Maj:ts den 7 Mars innevarande år till Rikets Ständer i Nåder aflåtna, och från samtliga Riks-Stånden lill Stats-Utskotlet remitterade, Proposition i detta ämne omförmäles vidare, hurusom Kongl. Maj:t i Nåder funnit, att den lindring i inqvarterings-skyldigheten, som Rikets
Ständer tillförene utlofvat och äfven låtit städerne utom Stockholm redan tillkomma, afsåge blott koslnaderne för inqvarteringen, med undantag af servisen, för de i stad ständigt eller i garnison förlagde trupper, samt att således den af Krigs-kollegium väckta fråga om lindringens utsträckande jemväl för mindre, tillfälligtvis inqvarterade truppafdelningar komme alt förfalla, likasom Kollegii förslag om inqvarterings-bestyrets öfverflyttande på någon, statens, embetsmyndighet.
Reträffande åter kostnaderne för garnisons-truppernas inqvartering, hvilka redan för mer än 20 år sedan ansetts böra utgå efter den af särskilde kommitterade utarbetade samt af Krigs-kollegium och Stats-kontoret år 1847 tillstyrkta förhöjda taxa, hvarvid stadens nuvarande inqvarterings-gifvare ej heller haft något att erinra; sä och då utredt vore, att de, Stockholms stad från äldre tider för inqvarteringen tilldelade inkomster af tolag samt dubbla våg- och mätarepenningar kunde i medeltal beräknas till 37,707 R:dr Ranko årligen, hvarmed den till ungefärligen 39,700
R:dr uppgående egentliga inqvarterings-kostnaden skulle i det närmaste betäckas; men härvid äfven förekomme, att inqvarterings-gifvarne, under åberopande af Rikets Ständers vid flera Riksdagar uttalade åsigter om billigheten af lindring i stadens redan åliggande inqvarterings-besvär, förklarat sig endast kunna medgifva, att i samma mån stadens utgifter för inqvarteringen genom statsanslag förminskades, men ej till högre belopp, nedsättning finge ega rum i de inkomster staden nu till understöd för inqvarteringen åtnjöte, har Kongl. Maj:t, som ansett förslaget till förnyad taxa å inqvarterings-ersättningen för garnisons-regementerne i hufvudstaden, upprättad!, med tillbörligt afseende å derstädes varande förhållanden, funnit inqvarterings-gifvarne icke böra genom detta förslags fastställande tillskyndas ökad tunga, hvadan och då, enligt oftanämnde förslag, inqvarteringskostnaderne komme att uppgå, för de 3:ne Lif-Gardes-Regementerne och Svea Artilleri-Regemente till 64,376: 36. — samt för återstående personalen af f. d.
Lif-Drahant-Korpsen . . » 227: 9. — eller tillhopa B:ko R:dr 64,603: 45. — men till betäckande häraf funnes att påräkna endast: Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 478. 5 inqvarterings-gifvarnes kontanta tillskott ......
12,997: — samt behållna inkomsten af inqvarterings-tolagen samt de dubbla Tåg- och mätarepenningarne ..... . 37,307: — 50,304: — — hvarutöfver således skulle erfordras ett årligt statsbidrag al ... 14,299: 45. — som dock genom afgång af ännu qvarlefvande utaf f. d. liif-Drabant-Korpsen efter band förminskades, Kongl. Maj:t behagat i Nåder föreslå, att, till ordnande af inqvarteringen i Stockholm, hvarmed inqvarterings-kommissionen fortfarande borde hafva befattning, Rikets
Ständer måtte bevilja ett reservations-anslag af 14,300 R:dr Banko, att å Riksstatens 4:de Hufvudtitel uppföras, under dervid fästadt förbehåll, att stadens inqvarterings-gifvare, jemte erläggande, hvarje år, af det belopp, hvartill deras kontanta tillskott, på sätt omförmäldt är, i medeltal uppgått, allt framgent såsom hittills, ensamme vidkändes de utgifter, som föranleddes genom inqvartering i staden af ej mindre alla tillfälliga trupp-kommenderingar, vare sig större eller mindre, än ock stadens egna militäriskt uppsatta korpser, äfvensom hyres-afgiften till staden för Öfver-Ståthållarehuset och underhåll af de staden tillhörande kaserner.
Stats-Utskottet, som funnit den i ämnet nu mera verkställda utredning tillfyllestgörande för frågans slutliga pröfning och, i likhet med Rikets Ständers fyrfaldiga gånger upprepade åsigt, inser billigheten deraf, att någon lindring i de dryga inqvarteringskostnaderne omsider varder Stockholms stad, likasom tillförene öfriga städer, tillerkänd, har uppå dessa, jemte öfriga i den Kongl. Propositionen anförda skäl, ansett sig böra tillstyrka Rikets Ständer att, med bifall till Kongl.
Maj:ts i förevarande ämne Nådigst framställda förslag, låta å Riks-Statens. 4:de Hufvudtitel uppföra det äskade reservations-anslagét 14,300 R:dr.
Bth, till R.
Prcl. 48S3 & I8S4. 4 Sami. 4 A/d. 2 Band. 24 Häft.
O STOCKHOLM, tryckt hos ISAAC MARCUS, 1854. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o IT 9. i Hf:o 179.
Ank. till Exp.-Utsk. den 17 Juli 1854, kl. 8 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om gratifikation åt Förste Landtmätaren Albin för en af honom upprättad karta öfver Jemtland. CU. A.)
Uti en inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckt, till Stats-Utskottets handläggning öfverlemnad, motion har Riksdagsfullmägtigen P. Byström från Jemtlands län anfört, att det läge i ett samhälles intresse att egna en särdeles omsorg och hägn åt sådane medborgare, sorn genom berömliga gerningar och utmärkta tjenster åt det allmänna, bidragit till samhällets välbefinnande och förkofran, eller genom sina forskningar och sträfvanden befordrat samhällets framsteg i vetenskapligt hänseende.
Med afseende härå vore, enligt motionärens tanka, Förste Landtmätaren i Jemtlands län, A. Albin, förtjent alt med någon uppmuntran från Rikets Ständers sida ihågkommas.
Denne tjensteman, som under sin 35-åriga tjenstemannabana, med utmärkt nit och begär att tjena det allmänna, författat så kallade Tingslags-kartor öfver hela Jemtland, hvilka icke allenast upptogo alla rågångar och Lappmarkernes noggranna sträckning mot Norska gränsen, utan äfven tydligt framställde alla afvittringens resultater, hade derjemte upprättat, ehuru ännu icke till fullo afslutat, en karta öfver hela länet i en skala al uWmnjrdel af den naturliga storleken, för hvilken karta ersättning hos Kongl. Maj:t blifvit i underdånighet begärd, men icke kunnat i nåder beviljas, enär några allmänna medel till detta ändamål icke förefunnos Bih. till R.
Prot. 1869—1864. 4 Sami. 1 Afd. » Band. 93 Baft. 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 179. samt dessutom en karta öfver Jemtland redan förut blifvit på Statens bekostnad inköpt.
Då sistnämnda karta likväl icke egde de fÖrtjenster och egenskaper, som den af Albin upprättade, hvilken vore 6| gånger större än den förra, har motionären, i betraktande deraf att kartan korame att fullständigt utreda afvittringen inom länet, begärt, att af de för afvittringen afsatta medel, en gratifikation af 3,000 R:dr Banko måtte Förste Landtmätaren Albin tillerkännas, att utgå i 2 eller 3 poster, samt på de vilkor i öfrigt, som Rikets Ständer ville föreskrifva.