Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majits Nådiga skrifvelse rörande Öfverste Indelningens vid f. d. Östgötha
Ca valleri-Regemente upplå- bitande till Kongl. Maj:ts
Nådiga disposition för att användas till lön åt någon Fält-Marskalk eller General, hafva hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln Herr Grefve A. G. Mörner och Herr Friherre Ludvig Bojie samt hos Hedervärda Bonde-Standet Riksdags-Fullmägtigen C. Fr.
Berg gjort (anmärkningar, hvilka föranledt lill frågans återremitterande.
Herr Grefve Mörner har anmärkt, att, då Kongl. Maj:t aflåtit Nådig Proposition om nödvändigheten af ifrågavarande Boställes anslående till lön 'ät en Fält-Marskalk eller General, för att derigenom belöna en pröfvad Militaires förtjenster: då Kongl. Maj: t ansett denna anstalt vara af högsta nytta för Arméen; och då Kongl. Maj:t sjelf gjort så stora uppoffringar af egne medel till befrämjande af Militairens bättre organisation, hade Stats-Utskottet likväl icke i denne sak gatt Kongl. Majsis
Nådiga önskan till mötes; äfvensom Riksdagsmannen Berg erinrat, att Stats-Utskottet ej bordt anse sig af Riksens j8jo Stats-TJtskottets.
Ständers förut tagne beslut om ifrågavarande Ofverste- Indelnings indragande hindradt, att nu tillstyrka densammas upplåtande, enär Riksens Ständer äga, att vid förändrade omständigheter derefter rätta deras beslut, hvartill skäl i förevarande fall destohäldre föreko tnme, sorn Kongl. Maj:t i Nåder funnit för godt, att i afseende på Arméens nya organisation, som medfört sa lyckliga följder för Riket, äska denne Indelnings anslående till
Lön för en Befälhafvare och hvarigenom någon gravatian för Staten icke uppkamma, då indelningen, ehuru! på Indragnings-Staten upptagen att besparas, likväl ännu icke återgått eller blifvit att bland Stats-Verkets disponible tillgångar beräkna. — Och har åter Herr Friherre Boije, beträffande den af Utskottet, i sammanhang med omförmäldte fråga, gjorde hemställan, att Riksens Ständer måtte förnya deras, i afseende å flere andre vid f, d. Östgötha Cavallen och förre AdelsfahneRegemenret till indragning ställde Indélningar gjorde anhållan om bestämmande af viss tid, efter hvars förlopp innehafvarne skulle dem. likaledes afträda, anmärkt, att fall gifvas och möjligen voro här alla sådane , der ingen viss tids utstakande kunde med rättvisa och billighet förenas emedan indelningarne innehades under försäkran om deras bibehållande, intill dess befordran vunnes, eller innehafvarne med döden afginge; uti hvilken anmärkning Herr Grefve Mörner jemväl instämt, med tillägg, att, då desse Boställen till indragning ställdes, existerade ej de författningar otn slike
Boställens indragning eller expectance-löners upphörande, Stats-Utskottets Betänkamleri'.
1831 som sedermera blifvit vidtagne och nu äro gällande, och hvilka Författningar icke borde hafva någon retroac*iv verkan.
Hvad nu först angar frågan om Öfverste» Indelningens vid f. d Östgötha Cavallerie upplåtande till Kongl. Majus
Nådiga disposition; så har väl Stats-Utskoitet icke varit af annan tanke, än att Riksens
Ständer kunna ändra deras beslut i frågor af den beskaffenhet som denne; Men Siats-Utskottet har likväl ansett sig icke böra sådant tillstyrka utur skäl, ntt sii tillräck lige medel för Militaire-Staternes reglerande och aflöning blifvit under 3
Beträffande åter anmärkningarne i afseende på den tillstyrkte förnyade underdåniga anhållan om viss tids bestämmande för innehafvarne af andre till indragning ställde indelningar vid f. d. Östgötha Cavallerie samt förre Adelsfahne-Regementet, att samma Indelningar tillgodonjuta; så grundade sig detta tillstyrkande på Riksens Ständers, vid 1812 års Urtima Riksdag gjorde underdåniga anhållan, om vidtagande af en reglering i förevarande hän - 18 3 2 Stats- Utskottets Betänkanden. seende, hvarigenom alla till indragning ställde Indelningars Innehafvare mätte, efter enahanda principe, anses och fä tillgodonjuta hvad billighet och rättvisa kunde fordra och medgifva samt i enlighet med den åtgärd, som blifvit vidtagen, rörande förenämnde Öfverste-Indelning, sorn i följd deraf med nästa års början tillfaller Staten :
Ankommande dock på Kongl. Maj:t att i Nåder pröfva förhållandet uti hvarje serskildt fall af denne beskaffenhet, samt vidtaga det beslut, som med rättvisa och billighet står att förena.
Utskottet skolat vördsammeligen förklara, och får för öfrigt anmäla, att dess förra yttrande blifvit bifallet af Högvördige PrästeStåndet den rg sistledne Maji samt af Välloil.
Borgare-Ståndet den 21 i samma månad.
Stockholm den io Juni 1818.
Nu- 308.
Utskotts jörnyade Utlåtande angående medel till Theatrens underhållande. ifter erhållen del af de hos Hoglofl.
Ridderskapet och Adeln, Högvördige Präst - Ståndet samt Hedervärda Bonde-Ståndet gjorde anmärkningar vid Stats - Utskottets den 12 sistl.
Maji afgifne Utlåtande i fråga om medels anslående till Theatrens underhållande, och hvilke anmärkningar föranledt till ärendets återremitterande, får Utskottet nu aflemna förnyadt yttrande i detta ätnne>, Slåts-Utskottcts Eetänkanden. i g3S
Ulr åberopade Utlåtande hade Utskottet förklarat, det Utskottet, ehuru inseende
Thea* trens nyttiga inflytande och föremål i flere hänseenden, likväl trodde dess underhållande böra vara beroende af de tillgångar, sorn dertill kuttna finnas, utan att öka de allmänna utskylderne, sorn Stats-Utgifterne kräfva , och ansåg följagtligen ej mindre i anseende till beskaffenheten af det bidrag, Theatren erfordrar i dess nu varande skick, än ock rned afseende på -Rikets knappa tillgångar, sig ej kunna föreslå något ärligt Stats-anslag af Rikets Högloft.
Ständer for detta ändamål; Men Utskottet tillstyrkte dock, att' for den redan framflutne tiden af detta år och då den ifragakomne reduction af Theatren samt dess organiserande på sådant sätt, att den må bäta sig sjelf, icke kunde förr än med nästa Sr till vägabringas, en Summa af 30,500 R:dr eller lika belopp, sorn förut varit utaf Intraderne från Ön St.
Barthelemy af Kongl, Majrt i Nåder beviljade att årligen utgåy mätte för detta år af Statens Öfverskott-medel anslås, under vilkor att Staten sedermera skulle vara fri från all vidare förbindelse än att bestå de för Dramatiske Spectaclets underhållande å Stat uppförde 4,500 R:dr jemte 1,400 R:dr till Ved årligen, Theatrens förste Directeur Herr ÖfversteKammar- Junkaren m. m.
Löwenhjelm har häruppå, under åberopande af hvad Herr Grefven förut andragit och upplyst om Theatrens ändamål och angelägenheten af dess bibehållande samt det derpå beroende behofvet af fortfarande bidrag af Allmänna medel, ytterligare framställt de skäl, på hvilka Riksén* af34 Stats-Utskoltets Betänkanden.
Ständer syntes tillhöra att finna nlgon utväg för ifrågavarande Nationela Inrättnings understödjande; Hvarvid Herr Grefven anfört bland annat huruledes Riksens Stander vid sista Riksdagen, då Theatrens behof anroältes, hos -Kongl.
Maj:t i underdånighet hemställde, att nödige medel dertill mätte bestås; att, sedan Kongl.
Maj;t i Nåder, i anledning häraf, täckts utaf Inkorhsterne från St.
Barthelemy anslå 30,500 R:dr årligen, hade Theatren derefter blifvit organiserad och Contracter med Sujetterne ingångne, hvilke Contracter, enligt naturen af Inrättningen, slutades på flere år samt alltså icke utan orättvisa och personernes undergång skulle kunna brytas; att dessutom betydiige depenser och arangementer blifvit gjorde för att sätta Theatren i dess nu varande fullständiga skick, äfvensom för framtiden, hvilke kostnader, i brist af medel för Verkets underhållande, skulle helt och hållet gå förlorade samt, för att framdeles återställas, fordra tid och drygare Utgifter m. m., på hvilke med flere anförde grunder Herr Grefven föreslagit: 1:0
Att, enligt den för nyttjande af öfverflöd antagne princip, enligt enahanda frivilliga uppgifts-method, ansvar Och controll, samt med enahanda uppbörus-sätt > sorn för denne beskattning är antagen, én bevillning måtte påbjudas för dem, som vilja begagna Spectacler. a:o Att detta måtte^ske med en Classifi. cation enligt hvilken de, som anmäla sig att begagna förste platserne, betala om året 4.
R:dr och de, som uppgifva sig till de ringare platserne, 1 R:dr. Stäts-Vtsiottets Betänianden. X835 3:0
Att det lemnades hvar och en öppet att af fri vilja anteckna sig å Dehet-Sedeln till högre afgift. 4:0
Men, som det vore nödvändigt att Theatre - Dtrectionen kunde påräkna bestämde anslag? projecterar Herr Grefven vidare: 5:0
Att förstnämnde Öfverflöda - skatt på Vin, andre, tillåtne Utländske drycker, Caffe, Thée, Siden, dyrbara Meubler, Kortspel, Tobak och Ur, mätte förhöjas med'
Fem procent för Rikets öfrige Inbyggare, undantagandes å Allmogen. ■ , 6:0
Att den Summa af circa 15,000 R:dr, som denne förhöjning producerade, icke till folie Theatren de år då förstnämnde Spectacle-Bevillning stege till 35,000 R:dr och deröfver. 7:0 Att hvad så af förstnämnde Spectac'eBevillning
Sorn af sistnämnde förhöjning öfvérblefve, innehölles för att användas till nybygg. nåd af Theatrehusen då eldsvåda eller andre händelser sådant fordrade, till större Reparatio* ner, Festiviteter vid högtidliga tillfällen m. m. dylikt. 8 0
Att sådan författning tages? hvarigenom Theatre - Cassan finge qvartaliter uppbära den anslagne Summan, emedan förvaltningens behof omöjligen medgåfve annan betalningsmethod; och 9:0 Att Theatern måtte äga frihet att alldeles Tullfritt införa Lampolja, Lampglas och Magazins-behof till ett qvantum svarande mot en Tull af s>ooo R:dr ärligen.
Stats-ZJtskottets Betdnkanden'. X anledning af detta förslag hafva hos Högl.
Ridderskapet och Adeln åtskil ige framställningar blifvit gjorde, hvilka motsäga Theatrens oumbärlighet samt åsyfta bevisning af olämpligheten derutaf, att Rikets Innevånare i allmänhet skulle belastas med något bidrag såsom Skatt betraktad i och för Theatrens underhållande; Hvaremot åter ett större antal Ledamöter af samma Riks-Stånd hufvudsakligen instämt med Herr Grefve Löwenhjelm deruti, att
Theatren måtte på föreslaget sätt varda upprätthållen såsom af väsentlig nytta för Litteraturen och de bildande Konsterne, men andre Ledamöter åter trott visse jemkningar i förslaget vara nödige och att i stället för denne afgift betalningen för Entrée - Billetteme kunde förhöjas.
Hos Högvördige Präst-Ståndet har utaf flere Ledamöter blifvit anfördt, huruledes Theatren äger ett nyttigt inflytande på odlingen, Språket, Litteraturen och fria Konsterne , samt att, då ingen Hufvudstad i andre Länder saknar så beskaffade Inrättningar, den nu ifrågavarande borde såsom Nationel bibehållas och Staten på det hela vidkännas hvad dertill fordras, hälst de med Kongl.
Maj:ts Nådiga tillstånd ■utaf Theatre - Directionen slutade Contracter med Sujetterne, på flere år äro ingångne och borde honoreras , desto häldre som Personerne eljest skulle se sig med sine anhörige helt och hål i i t blottstältde:
Varande i detta hänseende äfven inom Högvördige Präst-Ståndet föreslaget, att en Bevillnings - afgift efter ofvan anförde grunder måtte åtagas; men hvarom likväl skilj - Stats-Viskottets Betänkanden'.
1837 aktige meningar blifvit yttrade i så måtto, som någre Ledamöter ansett denne afgift böra endast drabba Hufvudstadens Invånare, andre åter att densamma måtte, med undantag af Ällmogen, sträcka sig till Rikets Inbyggare i allmänhet, emedan större delen af de frän Landsorterne till Hufvudstaden ankommande resande begagna sig af Spectaclerne härstädes, hvilka dessutom såsom mönster för Skådespelen i Landsorterne verkade på deras beskaffenhet; Deremot , någre Ledamöter yrkat, att inskränkning uti Theatrens behof och utgifter, serdeles till den kostsamma Balletten, måtte vidtagas i förening med möjlig hushållning för öfrigt, samt andr» åter trott, att vidare bidrag för Theatren, ära Stats - Utskottet redan tillstyrkt, icke skäligen kunde äga rum.
Bland Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamö-.' ter hafva Johan Longberg från Gefleborgs Län och Pehr Benglsson från Halland jemväl biträdt förslaget om en så beskaffad Bevillnings-afgift till Theatrens upprätthålande, som Herr Grefve Löwenhjelm projecterat, med undantag för Allmogen, samt Anders Danielsson fran Elfsborgs
Län åter trott, att priset å Entrée-Billetternc kunde förhöjas, v Såsom Stats-Utskottet i dess förra Utlåtande förklarade, har Utskottet nogsamt funnit Theatrens bibehållande, utur flere skäl, böra befrämjas; Men, då Utskottet likväl fortfarande anser det ej instämma med egenskapen af denne Inrättning, att dera samma hänföres till demj som Staten bör underhålla, har Utskottet, enligt den princip, som i detta hänseende äfven l'83& Ståts-Utskottets Betankanden. följdes vid sista Riksdagen, då någre Statsmedel icke bestämdes för Theatfens behof, utan det helt och hållir öfverlemnades till Kongl.
Majus Nådiga godtfinnande att af de serskildte medlen från St.
Barthelemy, hvaröfver ingen dispositions-ratt Riksens Ständer tillhörer, tilldela Theatren nödigt anslag, nu trott sig icke eller kunna till antagande föreslå den projecterade Bevillnings afgiften å Rikets Invånare i allmänhet för bruk och nytijände af öfverflödsartiklar:
Deremot Utskottet, i anledning af de hos Riks-Stånden gjorde förslag, finner, det en serskild afgift inom Hufvudstaden Och utaf dem, som egenteligen begagna Spectaclerne, billigen torde öga rum och troligen -må kunna uppfylla behofvet.
Ständer agft. väl icke, efter StatsUtskottets tanka, att påbjuda eller fastställa någon sådan afgift, utan ankommer frågan derom på Kongl. Majus Nådiga pröfning i Men, om Riksens Ständer, såsom StatsUtskottet sig föreställer , icke finna något hinder för afgiftens bestämmande, utan fast häldre, i brist af andre tillgångar, anse detta vara en tjenlig utväg att inbringa det belopp, som .Theatrens underhållande kräfver, torde Riksens Höglofl.
Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla förslaget att komma under Nådigt öfvervägande, samt, om bifall dertill lemnäs, genom Kongl. Majus
Nådiga åtgärd i Verkställighet sättas, Det af någre Ledamöter projecteradé sätt att genom förhöjning i priset på Entrée-Billetterne söka bereda Theatren tillräcklig inkomst, har Stats-Utskottet trott icke till fyllest sva - Stais-Vtskottet!
Bettinhanderil 1839 rande mot behofvet, samt, enär sädant i alla fall ankommer på Theatre-Directionens egen åtgärd, nogsamt komma i beräkning så vidt denne utväg kan begagnas.
Derförutan skulle altså en lämplig afgift bestämmas, sorn blefve frivillig i så måtto, som det lomme att bero af en hvar uti Stockholm, att sig derför låta anteckna, eller ock afsäga sig Spectaciernes begagnande, men likväl ovilkorligen borde af alla dem, som vilja bevista Speclaclerne, erlägga* och efter Uppgjord Classification utgå, så att den samma för dem, hvilka begagna de förste platserne, eller vanlige Abbonnementer, blifver högre, än för dem, som nyttja andre platser och mindre ofta eller sällan infinna sig derstädes; Hvarförutan afgiften borde sträcka sig tilt Besande, som ankomma till Hufvudstaden och åstunda härstädes bevista Spectaclerne, samt tjenlig kontroll utfinnas å afgiftens behöriga erläggande.
Hessé synas vära de hufVudsaklige grunderne för ifrågavarande afgift, hvars belopp Kongl. Maj:t i Nåder torde täckas bestämma, så val som sättet huru den må böra uppbäras och redovisas, hvarjemte förslagets utförande i sine uetailler för öfrigt skulle till Kongl* Majit* Nådiga godtfinnande öfverlemnas*
Då denne afgift, hvilken med nästa år borde taga sin början, likväl nu icke kart med visshet till beloppet förutses utan först fram på nästa år beräknas, samt Theatren emedlertid skulle, under förväntan af erforderligt bidrag härigenom för dess Underhållande, fortfara i nu varande skick; så synes det vara nödigt, x 840 Stats-Utskottets
Bet link anden. att för den händelse brist uti den påräknade inkomsten uppstår, som dock ej lärer blifva betydlig, utväg förberedes till dess ersättande för det året, efter hvars förlopp den förändring med Theatren', som i sådant fall lärer finnas oundviklig, kan blifva vidtagen.
Och hemställer Stats-Utskottet, att Riksens Högiofl.
Ständer, såsom en följd af förevarande förslag, bifalla, att den å ifrågavarande
Theatre-afgift möjligen uppkommande brist uti den summa af 30,500 R:dr, som hittills varit af publike medel bestådd och äfven för innevarande år är föreslagen att ut* gå, må godtgöras af öfverskott på Stats-Verkets intrader, dock endast för nästa år 1819, samt under det uttryckliga vilkor, att sedermera någon vidare utgift af Statens medel icke bestås för Theatren, än de, såsom ofvanberördt är, förut på Stat uppförde tillsammans 5,900 R:dr till /Dramatiske Spectaclets underhåll.
Beträffande den af Herr Grefve Löwenhjelm jemväl projecterade frihet för Theatren, ati, för ett belopp af aooq R:drs Tull årligen införa behöflige Effécter; så anser Stats-Utskottet sig icke kunna tillstyrka bifall härtill, enär sådant skulle verka till minskning i Stats-Verkets påräknade inkomst af Sjö-Tullen.
Men, i anledning af derom gjorde framställningar och i afseende på förenämnde årliga bidrag af Statens ' miedel, har Utskottet ansedt sig böra hemställa, om icke Riksens Högiofl.
Ständer skulle finna lämpligt, att i underdånighet yttra den önskan, att Theatren rnåtte organiseras med den inskränkning i kostnaderne, som, utan att ändamålet förfelas, må finnas möjlig och påkallad af Stats-Vtskottets Betänk anderi'.
a 841! tillglngarnes otillräcklighet i jemförelse mot andre landers;.
Hvilket allt vördsaroligen under' ställes Riksens Höglofl.
Stockholm den 10 Junii 1818- Utdrag af Protocollet hållit hos Riksens Högloft.
Ständers Stats - Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 10 Juni i 1818.
S» D. Justerades Utskottets Utlåtande i anledning af erhällan återremiss af frågan, angående anslag af medel till Kongl. T heatrens underhållande; Hvarvid Herr Contre-Amiralen Sqhiitzercrants' anförde: 5’Då Höglofl.
Utskottet för-1 klarat sig anse Theatrens bibehållande, utur flere skal,, böra befrämjas; hämtar jag anledning till den slutföljd, att Höglofl.
Utskottet, lika med mig, funnit denna Inrättning vara af allmän egenskap och inflytande; hvadan jag för min del icke kan instämma uti det tillstyrkan*! de, att Stockholms -Innevånare jemte de Besan* de, som Spectaclerne bevista, ensamma, skola vidkännas utgifterne för Inrättningens underhäll.
— Många af desse Personer begagna högst sällan Spectaclerne, och för dem bi ifver den ifrågavarande Afgiften ganska kännbar.
— Dessutom gifves alldeles ingen Gontroll uppå denna afgifts utgörande i synnerhet af Resande; Och pä sådane grunder, tror jag lämpeligast vara, att det anslag, som för Kongl. Theatren finnes nödigt, må genom allmän.
Bevillning utgöras.
Fröt. 1S17 i$i$. 4\de Sami, N:r *31.232, 1842 Stats- och Bänto-Utskottens Betänkanden.
Hvilken Reservation, uppå begäran, skulle åtfölja Utlåtandet till de Respective RiksStånden.
N:r 309.
Ständers sammansatta Statsoch B ane o-Ut skotts Förslag till jämkningar i vissa delar af Riks-Ståndens skiljaktiga Beslut, rörande utredningen af Götha Canal- Bolags-, Malmö- och Götheborgs Discont er.
Då, efter erhållen del af samtlige respective Riks-Ståndens fattade Beslut, i anledning af förenade Stats- och Banco - Utskottens senaste under den 25 nästledne April afgifne Utlåtande, rörande utredningen af Götha Canal Bolags- Malmö- och Götheborgs Disconter, förenade Utskotten erfarit, att desse Beslut i vissa delar äro mer och mindre skiljaktige samt påkalla sarnmanjemkning, hafva Förenade Utskotten, i följd af 73, §. uti Riksdags-Ordningen, härmedelst skolat, jemte utmärkande af sådane skiljaktigheter, tillika föreslå den sammanjämkning, som , till stadgande eller åtminstone till förberedande af ett helt Rikets Höglofl.
Ständers Beslut, synes blifva ovillkorligen nödvändig. 3:dje Punkten.
Genom denna punkt var af förenade Utskotten föreslaget, att alla af Directionerne öfver Götha Canal Bolags- och Malmö Disconter |>å Banken drggne, ordentligen bokförde och bland Snits■ och Banko Utskottens Betänkanden.
184S1 allmänheten utelöpande Assignationer skulle, vid uppvisandet, till iulia beloppet med Banco-Sedlar inlösas, så snart kungörelse härom blifvit utfärdad.
Samtlige respective Riks Stånden hafva väl instämt deruti, att Assignationerne borde till Inlia beloppet med Contant inlösas; men Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Ronde-Ståndet hafva förklarat, att denna inlösen borde ske med Banco- eller deremot svarande Riksgälds-Sedlar.
Då det står en hvar öppet, att, när han astundar, uti Riksgälds-Contoiret omsätta Banco-mynt till Riksgälds - Sedlar, och sistnämnde Sedlar till Banco, skulle förenade Utskotten anse det vara ganska likgiltigt, om betalningen utsattes uti den ena eller andra mynt-sorten; dock, som Assignationerne äro dragne på Banken, skulle Utskotten linna lämpligast, alt uti Reglementariska Föreskrifterne och Kungörelsen må bibehållas samma ord, som uti Utlåtandet äro nyttjade, eller Banco-Sedlar; hvilket Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet ' torde finnas benägne, att medgifva. 4:de.
Häruti var föreslaget, att Götha Canal Bolags- samt Malmö-Disconters öfrige UapitalSkulder, jemte derå till den 1 October 3817 upplupne Räntor, skulle liqvideras till fulla beloppet med Riksgälds-Contoirets Obligationer, ställde på 5 år med En femtedels årlig afbetalning, dock utan Ränta. a 844 &tats~ cch Banko-Utskottens
Betiinkanden:
Denne ptmkt har utan förändring eller 'tili lägg blifvit bifa len af Högvördige Präst-Ståndet och Vällofl. Borgare-Ståndet, men.
Bidderskapet och Adeln har stannat i föjande Beslut: ”Götha Canal Bolags- samt Malmö Disconters öfrige Capitai-Skulder, jemte dera till den i October 1817 upplupne Kantor, liqvideras till fulla beloppet., på det sätt, att hälften inlöses genast med Biksgälds-Sedläroch för den andra hälften utgifvas Riksgälds* Contoirets Obligatiouer v ej på högre, än 100 K;drs valeur, hvilka sedermera inlösas på Fern Terminer, un-' der loppet af x-} år, med En ^Femtedel hvar sjette månad, utan Ränta.” Samt Hedervärda Bonde-Ståndet likaledes uti ett så lydande Beslut: ”Götha Canal Bolags- samt Malmö-Disconters öfrige Capiial-Skulder, jemte derå till den a October 1817 upplupne Räntor, liqvideras till hälften genast med Riksgälds- Contoirets Sedelmynt, och för andra hälften utgifves samma Contoirs Obligationer, ställde på 2 i års betalningstid, och ej på högre, än 100
R:drs valeur,’ men väl derunder, dock utan Ränta, och med rabatt af 5 procent ä hela fordrings - beloppet, så att den, som innehar fordran hos Disconterce till 100
R:dr sämmanlagdt, Capital- och Rån» te-belopp, och viii för dem erhålla Statens liqvid, åtnjuter i stället 95 R:dr, hälften uti Riksgälds-Sedlar och andra hälften uti RiksgäldsContoirets ofvannarnnde Obligationer.”
Således äro hos respective Riks-Stånden sine olika Beslut fattade, det ena, att Skulderne, en - Sats-och Banko-Utskottens Betänkanden.
18451 ligt förenade Utskottens Förslag, sorn af Högvördige Präst Ståndet och Vällofl.
Borgare-Ståndet år bifallet, skola liqvideras till fulla belop-i pet endast med Riksgälds-Contoirets Obligationer på 5 år och med ^;de!s årlig afbetalning; och det andra, hvaruti Höglo!].
Rjdderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet med hvarannan instämt, att skulderne skola hqvideras till hälften med Contant och till den andra hälften med Riksgälds - Contoirets Obligationer, förfallne till, betalning efter 2’ ars förlopp; ehuru Högloft.
RidderSkapet och Adeln och Hedervärda Bonde-Ståndet, i anseende till 2:ne med hufvud - frågan gemenskap egande omständigheter, äro sins emellan sk i ’ jäktige, i så n åtto, att, enligt Högloft.
Ridderskapets och Adeina Beslut, skulle desse till liqvid förekommande Skulder liqvideras till deras fulla belopp, men, enligt^Hedervärda Bönde-Ståndets Beslut, med 5 procents rabatt; äfvensom, enligt Högloft.
Ridderskapets och Adelns Beslut, Obligationerne på 25 år, skulle komma att inlösas på 5 Terminer under loppet af 2.5 år med En Femtedel hvar 6;te månad, hvaremot,; enligt Hedervärda Bonde-Ståndets Beslut, Obligationer ne skulle komma att sfäHas på; 2? års betalningstid, och följaktligen på en gång inlösas.
Ridderskapets och Adelns samt Hedervärda Bonde-Ståndets
Beslut hafva således* i anseende till sjelfya hufvudsaken, ett gemensamt syftemål, det nemligen: att ifrågavarande Discont-Skulder till ena hälften genast med Contant betalas; vid hvilket förhållande, och enär på andra sidan, Kögvördige Präste-Stundet 184&