Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Importen har under sednare åren ökats dels genom ångfarts-kommunikation, dels ock derigenom, att de 5 å 6 mil från staden inom Marks och Kinds härader af Elfsborgs län belägne större fabriker låtit från England öfver Warberg inkomma machinerier och råämnen för desse fabriker.
Sjöfarten bedrifves mest på Norrige, Danmark och Götheborg med en galeas, tre slupar och tvänne jakter om tillsammans !06TW sv. läster.
För de fem år denna berättelse upptager hafva influtit följande intrader, nemligen : Hamnmedel och Tolagsmedel.
Tullmedel, Fyr-, Summa Banko.
Bropenningar.
Last- och Bakpenningar. 1851 3,0 10: 3 1. 8. 1,147: 25. 10. 10,693: 46. — 14,852: 7. 6 1852 3,149: 8. 6. 3,680: — — 33,818: 24. — 40,647: 34. 4. 1853 3,548: 22. 3. 3,249: 24. 2. 30,291: 40. — 37,089: 38. 5. 1854 3,609: 18. 2. 3.995: 21. 3. 27,102: 26. — 34,707: 17. 5. 1855 4,965: — 1. 3,691: 35. — 29,565: 15. — 38,222: 2.
1. som gör pr medium 3,656: 15. — 3,193: - — 26,294: 19. 6. 33,143: 34. 6.
Uti sednaste berättelsen utgjorde .
. per-medii-summan 6,689: 13. 9. och har under desse sednaste fem åren ökats med 26,454: 20. 9.
Handeln i staden utöfvas af fyratioen personer, deribland 7 fruntimmer, men är mindre vinstgifvande i anseende till närheten af Götheborg.
Handtverkare finnas för närvarande 47 st. med 35 gesäller, 36 lärlingar och 7 andra arbetare; de anse sig icke kunna med fördel drifva sina handtverk, dels i följd af '1846 års Fabriks- och Handtverksordning, som medgifver att å landet må nedsätta sig handtverkare, hvilka med lindrigare utlagor och lefnadskostnad, kunna lemna billigare priser, dels ock i anseende till det intrång, som tångarne å Warbergs fästning göra uti borgerskapets rörelse.
En mekanisk fabrik för gröfre och finare smide är under förlidet år anlagd.
En lärdomsskola, der undervisning bestrides af en Rektor och en Kollega, samt en folkskola med en ordinarie och en extra ordinarie lärare finnes i staden.
En läkare och en barnmorska allönas af staden, hvarförutan läkaren vid norra Hallands lasarett och kurhus är i staden boende.
Fattigskatten uttaxeras, af en derför tillsatt komité, af stadens invånare, i pro portion af tleras förmögenhet och inkomster. 30 Sistlidne årets inkomster till staden utgjordes af följande:
Tomtören och utmarks-afgift 245: 32. — Grundränta 20: 45. 9.
Arrendemedel af stadens jordar 803: — — Mätarepenningar 155: 27. 3.
Ståndpenningar 114: 22. 8.
Bötesmedel 99: 40. 10.
Räntemedel 1,077: 26. 8.
Tolagsmedel 3,691: 34. 10. Wågpenningar 281: 32. — Summa B:ko R:dr 6,490: 22.
— De borgerskapet enskildt åliggande utgifter bestridas genom dels årliga, dels tillfälliga sammanskott; men i underhållandet af boställen åt Pastor, Komminister och Klockare samt skolhusen, äfvensom i aflöningen åt Komminister, Läkaren och Barnmorskan med flere dylika utgifter, som icke ensamt åligga borgerskapet, deltaga stadens samtlige invånare.
De intrader, såsom hamn- och bropenningar, hvilka inflyta till hamnen, disponeras af hamn-direktionen så länge och intill dess den betydliga skuld, hvari densamma genom hamnbyggnaden blifvit försatt, är vorden betald.
Badinrättningen i Warberg, som är ställd på aktier, fortfar att vara årligen mycket besökt, men skulle blifva det än mer, om aktieägarne kunde förmås inrätta ba den mera efter nutidens fordringar, hvaraf de sjelfva skulle skörda den största vinsten.
För närvarande kan antagas att minst 50.000 R:dr R:gs lemnäs i Warberg ärligen af badgästerne.
Hyrorne under badterminerne äro lönande för stadens husägare, och afsättningen af landtmannaprodukter vinstgifvande för närboende allmoge.
Stadens sparbank åtnjuter allmänt förtroende i orten.
Invånarnes antal har sedan sista berättelsen ökats med 83 personer.
Fyra eldsvådor hafva under sednaste fem år hemsökt staden, hvarvid sammanräknade nedbrunnit sex gårdar, men under denna tid hafva blifvit nybyggde tolf hus, deribland tre af sten, ett af sten och korsvirke samt 8 af träd.
Ehuru Falkenberg icke är stapelstad, drifves likväl handel ej blott inrikes, utan äfven utrikes, nemligen dels å Danmark, på sätt författningarne i allmänhet medgifva, dels ock på Norrige, enligt särskildt för denna stad af Kongl.
Maj:t den 28 Mars 1835 utfärdadt nådigt
Bref, till följd hvaraf den af allmogen införda, till bundt-tunnor förarbetade bok-stäfver utföres från staden direkte till Norrige, hvarifrån åter införes 31 sill och torkad fisk, dock emot tulls och öfrige dermed förenade umgälders erläggande vid distriktets hufvud-tullkammare.
Handeln försvåras dock ej mindre deraf, att stapelstadsrätt saknas, än äfven ock förnämligast deraf, att, genom Ettra-elfvens uppgrundning medelst flygsand vid utloppet i hafvet, endast fem fot djupgående farkoster kunna inkomma i elfven, som utgör en god hamn, då deremot redden är öppen och utsatt för Kattegats våldsamhet.
Denna omständighet har under sistförflutna åren vållat, att mera djupgående fartyg, som, om utloppet varit upprensadt, möjligen i elfven kunnat söka skydd, på kusten strandat, hvarigenom både gods och menniskolif gått förlorade.
Vid sådant förhållande och då ett större antal landtsocknar hafva till Falkenberg närmare väg än till annan stad, samt derjemte odlingen å hemman och egendomar inom närliggande socknar är uti ansenligt tilltagande, så att icke obetydlig utförsel af spanmål och potates börjat ske, är staden betänkt på att söka statsbidrag till förbättring af hamnen derstädes, för att sålunda komma i tillfälle att på förmånligt sätt sjövägen bereda ut- och införsel för staden.
Belägen på -vestra stranden af Nissa-ån vid dess utlopp i Kattegat. med en god och säker hamn för 10 fots djupgående fartyg, har stapelstadsrättigheter och hörer numera till 3:dje klassens städer samt räknar omkring 3,000 invånare Stadens egentliga tomter äro 179, deraf 163 bebyggda och 16 obebyggda.
Stadens jordvidd är upptagen i in- och utägor till 1,311 tunnland 0,272 kappland uppskattad jord, som ansetts böra motsvara 13j hemmantal.
Stadens gästgifveri-skjuts bestrides fortfarande af en entreprenör, som är skyldig hålla minst 20 och högst 31 st. hästar och derför af de skjutsningsskyldige i medeltal för de sista fem åren erhållit en summa af 624 R:dr Banko, hvaraf fidelar falla på borgerskapet . . . . . . . 468: — — och öfrige pdelen på jordägarne 156: — — Summa B:ko R:dr 624: — — Fattigförsörjningen bestrides genom årlig taxering på stadens invånare, efter i allmänhet gällande grunder, till det belopp fattigvårdsstyrelsen finner behofvet kräfva, för att oafbrutet kunna understödja de torftige, af hvilka de bräcklige och orkeslöse derjemte äro inrymde i stadens fattighus.
Hamnen.
Vid 1850 års slut utgjorde hamkassans behållning R:dr 11,352: 41. 11.
Hamnens inkomster hafva varit: för år 1851 7,362: 35. 1. » år 1852 7,872: 29. 3. 32 » år 1853 . . 8,320: 18. 10. » år 1854 . . . . 10,356: 7. 5. » år 1855 . . 9,720: — 10.
Summa 43.631: 43.
5. hvaremot utgifterne under samma tid utgjort 37,558: 13. 4., så att behållningen på desse fem år endast blifver ........ 6,073: 30. 1:
I följd hvaraf hamnkassan vid 1855 års utgång hade en tillgång af Banko R:dr 17,426: 24.
— Bland utförde arbeten vid hamnen må nämnas, att under åren 1851 och 1852 anlades en dragväg å vestra sidan af Nissa-ån från Lotshyddan och upp till staden, för en kostnad af omkring 2,700 R:dr Banko, och år 1855 har på en del af östra sidan, der ån intog en större bredd, äfven blifvit på faschiner uppförd en dragväg, som sedan påfyllts med grus och sten, i ändamål tillika att genom strömmens inskränkning till bredden söka tvinga den, att genom sin egen kraft hålla strömfåran vid det djup, hvartill den uppmuddras.
Kostnaden för detta arbete uppgår enligt ackord till 2,000 R.dr Banko.
Medium af hamnens inkomster för åren 1848, 1849 och 1850 utgjorde, enligt min sednaste berättelse, 6.389 R:dr 29 sk. 1 r:st.
Banko; men enligt förestående tablå uppgår medii-summan för de sednaste fem åren till 8,906 R:dr 1 sk. 6 r:st., hvilket utvisar en ökad inkomst för år af 2,516 R:dr 20 sk. 5 r:st.
Tulluppbörden, alla titlar inberäknade, har varit: år 1851. 1852. 1853. 1854 1855.
B:ko R:dr 36,407: 10. 38,963: 4. 46,350: 7. 68,551: 9. 61,764: 32'
Fartyg och båtar, an- komna fr. utrikes ort 383 st. 374 st. 327 st. 360 st. 267 st. d:o från inrikes ort 219 » 297 » 271 » 290 » 281 » d:o afgångne till ut- rikes ort . . . 567 » 651 » 572 » 721 » 693 » d:o d:o till inrikes ort 220 » 228 » 307 » 255 » 235 »
Den förminskade uppbörden år 1855 härrör af tullfrihet å ull, som tillämpades från Oktober månad.
År 33
År 1852 tillkom en ny import-artikel, nemligen raffineradt socker frän Norrige och hvilken artikel sedan årligen inkommit.
I följd af förändrade författningar hafva stadens handlande sedan 1853 års början funnit sin uträkning vid att direkte från utrikes ort införskrifva kaffe, som förut merändels alltid togs från Götheborg.
De väsentligaste export-artiklarne hafva varit bok-stäfver, bok-tunnor samt bräder, sparrar och bjelkar.
Stadens handelsflotta utgjordes af:
Briggar.
Skonertar.
Galeaser. år 1851.
» 1 2 5 1 » 1852. 1 1 2 5 1 » 1853. 1 1 1 5 1 » 1854. 1 » 1 5 1 * 1855. 2 » » 4 1 hvilkas sammanräknade drägtighet besteg sig: år 1851 till G 9 612nf,iT läster.
» 1852 » 696T9nv » » 1853 » 577yw » » 1854 » 450-rtfir » » 1855 » 343^ )) Slupar. 3 3 3 3 2 Jakter. 5 4 4 4 5 S:ma 17. 17. 16. 15. 14.
Hallands ångbåts-bolag disponerar de ibland stadens handelsflotta härofvan upptagne tvänne ångfartyg, hvaraf ångfartyget Halland går med en machin af cirka 80 hästars kraft och ångfartyget
Kattegat med två machiner af sammanräknade cirka 100 hästars kraft, samt göra reguliera turer med passagerare och fraktgods till och från Götheborg, Warberg, Halmstad, Torekow, Helsingborg, Landskrona, Köpenhamn, Malmö och Lybeck.
Allmänna undervisningen bestrides vid en lägre lärdomsskola af en Rektor och 2:ne ordinarie lärare samt en duplikant; skolungdomens antal utgjordes år 1855 af 70 lärjungar.
En folkskola med vexelundervisnings-method har 2 lärare.
År 1855 njöto der 113 barn undervisning.
Berättelse öfver Hallands
Lån för åren 1851—1855. 5 34 Dessutom finnes en slöjdskola med en lärarinna för 27 flickor; och en småbarnsskola med en lärarinna för 50 ä 60 barn.
Uti denna skola erhålla tjugutvå af skolans barn, som hafva de fattigaste föräldrarne, mat sex månader på året under vintren och våren.
Sparbankens insättningsfond utgjorde vid 1855 års slut R:dr 140,504: 38. — och dess besparingsfond . . . . » 8,405: 43. 5.
Således tillsammans R:dr 148,910: 33. 5.
Under de fem sednaste åren har sparbanken till biträde för småbarns-skolans underhåll utgifvit en sammanräknad summa af 833 R:dr 16 sk.
Banko, och har inrättningen under loppet af år 1855 återbetalt till länets Hushållnings-sällskap en vid sparbankens stiftelse erhållen försträckning af 700 R:dr Banko.
Slädens inkomster utgjorde år 1855 en summa, stor 13,007 R:dr 16 sk. 1 rst.
Banko, deruti inberäknade saköresmedel, 526 R:dr 40 sk. 7 rst.
Banko; dock anmärkes, att saköresmedlen till större delen icke utgått, utan för bristande tillgång blifvit behörigen förvandlade, äfvensom att erforderligt belopp af tolags- och hamnmedlen användes till hamnbyggnadens underhåll.
Handlverkerierne, med få undantag, fortfara att vara mindre fördelaktige.
En jemn tillökning uti härvarande handlandes antal tyckes visa att handeln mera till- än aftager.
I staden finnas sex tillåtna utskänkmngsställen, förutan gästgifvaregården och stadskällaren; och är bränvins-minuterings-rättigheten i staden för närvarande åt ett enskildt bolag upplåten.
Näringarne stå ännu på en låg ståndpunkt; dock drifves i staden en betydlig handel med ylletillverkningar.
Sedan det uti en föregående artikel om flygsandsfälten i länet omtalade arbete till läkning af Höka-hemmanets flygsandsfält vid Laga-åns utlopp, hvars utförande uppdragits åt en inom Laholms stad vald direktion, nu kommit så vida, att den rörliga flygsanden, som förr igentäppte Laga-åns utlopp, nu blifvit dämpad, har å-vattnet redan börjat uppskära strömfåran, så att pråmar och mindre farkoster kunna från staden utgå på redden.
Under de sednaste fem åren hafva utskeppats från staden 14,941 tolfter bräder jemte mindre partier andra trädvaror m. m. 35 Laholms stad äger 940 tunnland inägo- och 909 tunnland utmarksjord.
Ehuru jorden icke är af god beskaffenhet, lemnar den dock, såsom i allmänhet väl skött, en god afkastning.
Halmstads Slott i Landskansliet den 22 December 1856.
P. A. LEWENHAUPT. H. J.
Kleverström.
Carl Hane.
Sfi ■u'aA
I >io|eJisaiio btwinauJ 006 doo -ogém kmlnnui ;M.(> i ut?. *ini.-iii;.i '■'>< ii» ** .(odoKnilk; i un , Jiob n*>f) ' 11» ht r i' ■ ^ i ^ h • ■»i ■. ;4 —_ ■»»( \ ^ ts; : >< . i ,, .^riuil«B/jlr "i* "
:n i/.{!/.:►!v/;u ./ <i ' i«M IikI) i Laholms Stad . .
Halmstads dito . . Falkenbergs dito Warbergs dito . , kongsbacka dito.
Summa | Hus och Tomter, Verk och Inrättningar.
Jord. Aker. >• 3 qq
Skog och utmark.
Tild.
T:ld.
M:tl. 160 430 510 909 1,849 9 224 3241 2161 770 1,311 13| 132 375 285 60 720 7fl 260 391 479 8541 1,724 10 102 47 46 30 123 11 8781 1,5671! 1,5361| 2,623 ( 5,7271 4Hi| T:r. 1 6 2 20 10 Femårs-Tabell för Städerna inom Hallands
Utsäde af: cs: a.
Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget. so Ko CfQ CL c/s k:
Gu o* o Underhal Kreatur. O * T:r. T:r. T:r. T:r. T:r. T:r.
T:r. T:r. T:r. 1 T:, T:r. i ( T:r. Kr. St.
St. 3t.
St. 70 45 200 130 1 250 6 350 180 800 520 5 1,250 93 6 244 41 30 94 113 230 102 5 350 30 470 452 690 408 25 2,450 105 66 190 43 47 165 45 90 11 — 180 12 730 190 360 45 — 1,150 60 12 132 18 20 120 200 88 35 6 200 120 960 800 332 140 24 1,800 88 60 300 33 50 201 25 12 10 3 10 40 120 150 72 40 30 100 40 16 55 20 20 C/i ro St. 75 00 55 St.
O l"i C - R:dr 120,107 562.483 177,052 423.483 32 16 230,255 19 R:dr 63,504 84,674 23,260 79,500 11,293 24 9* Q3 -3 - E ps JT ?P ra“ — 3 5 • 5' ra ra /i c g g SJ 31 3 R:dr. 1,300 81,540 21,400 R:dr 184,911 728,698 200,312 524,383 241,549 IG I 2 Stat s - Mi lära t/.
Bevillning efter 1841, 1848 och 1855 års förordningar.
Pr O > ' H 3- ■I B 3 O ' ,,(5 J as cr o o cr _ 53 “‘CfQ 2. rD 3 -1 C/Q
R:dr 48 77 119 508 48 3 3 Ständiga Räntor. v «" 71 — ■j cn 7T as 25 o 3 CfQ o Qi O 03 C 3” 3 — CL b" 5" ® 2: ^ g 3- -< ra ,J5 n; g: 15 -J
I R:dr 135 11 7 39) 469 428! 6201 288! 15| 990J 208[ 2,630) 1,772| 2,254| 1,153| 84| 6,750j 392) 166| 92 ff"! 55T~1671 230; — | 1.513,381110|s| 262,2321 7| 3 104,2401 — | — [ 1,879.853126 [ e| 775| 17 (—| 2,933|26| «| 4,207| 3[ —| 1,4241 G! 3| 802 461 — | 302(40 j 7| 135(11 Hallands Landskontor den 23 Augusti 1856. ii. */. tål'everström.
R:dr 164 464 135 267 91 R:dr 38 21 31 30 9, 7 83 29 o. ra 3 ra e.
R:dr 38 38 o c. o; ra S3 o CD 2. 3* aQ R:dr 77 214 53 181 80 9 3 SJ C. cj: Q. ro 23 R:dr 554 3,611 1,050 2,800 1,045 (28 :10 Klereci-Statens underhåll. o CD B o 3 pr O ra ra - ra era 3 R:dr 626 1,635 790 1,166 773 32 24 32 16 — R:dr 266 110 400 32 R:dr 110:— 394 180 453 145 R:dr 736 2,296 1,080 2,020 919 3 2 3 oa R:dr 500 2,506 666 2,000 800 CI2 pr oj: cra. < ra o 3 ra Cfl C 3 EJ 3” ira* OJ 33 £ R:dr 170 624 190 447 240 — 24 R:dr 400 1,186 200 500 300 29 R:dr 805 3,968 1,500 2,650 29 23 160 — R:dr 4,341 20,271 5,981 12,887 4,882 l,123j 40 | 4 83 29; 9| 38(38; — ( 607143! 5I 9,061 (11 j 3 11 4,992 ( 8, —j 776 321 — i 1,283|35| 2 7,0521271 ?| 6,473 j 24 ( 4 1,671 ( 24 j — i 2,586(29, 3, 9,084 4; 1 48,364(361 8 Till Berättelsen öfver Hallands
Femårs-Tabell för landel inom Hallands
Län för ären 18S1 (ill och med 1855.
Laholms Fögderi.
Halmstads dito .
M arberg* dito.... fjäre dito.
T! O: Mtl. 644TWn 788^L 714*33 768ff O O: Mtl. 869.J 908AJ 8692V 9094 S. o rrS ^ CfQ —j CD St. 2,139 1,749 472 1,683 Utsäde.
K -o T:r. 46 233* 181 366 s
K os: St. 3,068 3,758 4,457 4,160 o St. 3,271 4,987 4,427 1,406 St. 10,236 11,959 10,364 7,926 n B CIQ B"
St. 4,743 9,407 7,666 3,632 -73 Oio st. 14,020 22,289 9,511 10.770 a "B ~a St. 2,854 9,452 3,194 4,988 St. 236 445 945 R:dr. 2,267,200 2,342,300 1,937,000 2,273,460 Stat .* Bevillning efter 1848, 1851 och 1854 års förordningar.
H SS c_7. 05 O 3 Ä ™ ST* e-r 3 ro 3 00 u: 3 09 R:dr 2,538 2,536 2,079 2,528 R:dr 500 703 472 446 10 —« 53
K ^ 2 o 3 ** a 3 cd 03 cr 3 o ST Pr os: O 3 SL «-** EP 03 *■4 sr. ? 2 o 3 o O. 3" 2 i—i o 3 O R:dr 12,412 11,848 15,478 18,016 R:dr 6,497 6,597 2,237 2,674 "-P 09 O.
R:dr 1,003 2,571 5,233 4,125 K 09 3 e-e 2L C/T -O <TD 3 R:dr 3.533 3,514 2,931 3.533 O o 3 3" ao C/9 c: T ra 3 Cfi C 3 3 R:dr 23,455 24,532 25,892 28,350 ra 3 o. ra 3 ra O.
R:dr 5,438 1,573 3,933 73 42 26 43 32 30 R» g. rå§. X 3 C qo 3_ 3' 00 R:dr 5,812 3,644 3,232 11,525 Klereci-Statens underhåll.
73 09 O -1 ra R:dr 7,854 19,412 17,839 14,045 r. X 09 X> ro R:dr 437 1,248 2,013 3,201 — U,ÖU4 4U 2 Z,b/4 3 3 4,IZD 22 7 3,033 36 Z8,35U 1 10 7 3 32 11,020 23 3 14,045 21 — 3,201 3 21|42|—| 14,1361411 2| 48,8321 8| 7j 57,7561281 — | 18,006|44| 7| 12,933|22| 4| 13,512j45| — J20| — |—| 102,229|43111| 11,019(47 | 9| 24,215| 9| 7j 59,1511211 — | 6.901 j 1 pr o cr ro *3* 5* CfQ CD C 3 3 R:dr 1,375 1,273 2,008 1,839 R:dr 9,668 21,933 21,861 19,087 o o CD* 03 do* - R.dr 2.555 2.555 2,105 2,546 3 CTQ R:dr 3,904 7,694 7,710 7,999 16 42 CD gr C’ R:dr 2,112 4,764 746 1,702 aa: CfQ R:dr 5,10?
7,416 4,889 7,548 < ra ro c- - ra “ i rå 09:
R:dr 2,376 3,181 7,916 5,740 »2 C s 3 09 35 Cl.
R:dr 75,393 90,963 88,684 94,378 41 6,497j251 8| 72,550|14j—| 9,761|42| — | 27,308| 101—| 9,326|26|—| 24,9611101—| 19,214|32|—I 349,4201 3j 10 Till Berättelsen ofver Hallands
Hallands Landskontor den 23 Augusti 1856.
MM. J. M4lIv verström KONGL.
MALTS BEFALLNINGSHAFVANDES UTI GÖTHEBORGS och BOHUS LÄN TILL lä © a ti ä!AJ:!i i utnlet'thiniffhet afgifnn FEMÅRS-BERÅTTELSE för åren 1851, 1852, 1853, 1851 och 1855.
P. A. NOBSTEDT 4 SÖNER, Kongl.
Berättelse om tillståndet i statistiskt och ekonomiskt hänseende inom Götheborgs och Bohus Län, för åren 1851, 1852, 1853, 1854 och 1855. § Länets allmänna beskaffenhet.
Götheborgs och Bohus län, beläget emellan 57°33' och 59°7' lat. samt 28°46' och 29°55' long., gränsar i norr till Norrige, i öster till Elfsborgs län, i söder till Hallands län och i vester till Kattegat.
Länets hela vidd beräknas till 43,31 qvadrat mil, hvaraf 2,04 öppen åkerjord, 4,08 äng och beteshagar, 34,86 utmark, skog och berg, samt 2,33 insjöar och kärr.
Föga upphöjdt öfver hafsytan, beslår länet dock till större delen af bergssträckningar, som mångfaldigt utgrena sig och bilda talrika dälder, hvilka, i mån af befolkningens tillväxt, uppodlats till ej ringa fruktbarhet.
Länet har fem städer, nemligen Götheborg, Kongelf, Marstrand, Uddevalla och Strömstad, samt en köping, Lysekihl, och är indeladt i feni fögderier, nemligen Götheborgs, Inlands, Oroust och Tjörnsj Sunnervikens samt Norrvikens, innefattande tillsammans 20 härader, af hvilka Götheborgs fögderi utgör 4:
Säfvedahls, Askims samt vestra och östra Risings; Inlands 4:
Orousts östra, Orousts vestra och Tjörns; Sunnervikens 5: Lane, Tunge, Stångenäs, Sotenäs och Sörbygdens, samt Norrvikens 4:
I ecklesiastikt hänseende indelas länet, som tillhör Götheborgs stift, i 35 pastorater, utgörande tillhopa 89 församlingar, skärgårds-kapellerne inberäknade.
För försvarsverket håller länet ett från kavalleri afsutet infanteri-regemente med 904 rustningsnummer, och 2 kompanier roterade båtsmän om 4 tillsammans 488 nummer.
Antalet af de beväringsskyldige, som år 1855 voro till mönstring och vapenöfning antecknade, utgjorde 2,823, nemi. landtbeväring 878 och sjöbeväriug 1,945, af hvilket samfälda antal 338 kasserades, 468 ställdes på tillväxt eller förbättring och 584 sig ej inställde.
För landt-domstolarne i länet äro områdena numera så bestämde, att hvartdera fögderiet utgör en domsaga.
I afseende på länets kamerala författning är att anmärka den skiljaktighet i grunderne för hemmans-utskyldernes beräkning, att i Säfvedahls, Askims och Östra Hisings härader, som från urålder lydt under Sverige, dessa utskylder hufvudsakligen äro bestämda i räntepersedlar, numera inskränkta till endast tvänne, nemligen spanmål och smör, och utgå, då de af räntegifvarne ej uppsägas, efter markegångsvärden i medeltal för tio år, dock hvad det till Götheborgs stad donerade Säfvedahls härad angår, med undantag för vissa indelta boställen, efter en gång för alla bestämda markegångsvärden, men i Vestra Hisings härad samt hela öfriga delen af Bohus län utgöras efter de grunder, som gällde för detta län, innan det lades under Sveriges krona, eller efter kronovärdi, utan förvandling.
Utom de talrika hafsvikar, som till någon del eller helt och hållet omgifva betydligare landsträckor, förekomma inom länet åtskilliga större eller mindre vattendrag och sjöar, af hvilka särskildt må nämnas:
Götha eif, som genomskär en del af Inlands och Götheborgs fögderier och som två mil ofvanför utloppet bildar tvänne, ön Hisingen omgifvande grenar, hvaraf den ena utlöper vid Ny Elfsborg i Riföfjorden,[ och den andra, kallad Nordre eif, i Elfvefjorden. örekihls-elfven, som, kommande från Dalsland, genomlöper Sunnervikens fögderi och nedanom Qvistrum utfaller i Gullmarsfjorden.
Idefloden, som till en del genomskär Norrvikens fögderi och utlöper i hafvet norr om Strömstad.
Mölndahls
Ström och Säfve-ån, som, med upprinnelse från Elfsborgs län, leda sig, den förra öfver Mölndahl, der den bildar ett större fall, genom Götheborgs stad, och den sednare genom Partilleds socken, samt bägge utfalla i Götha eif; äfvensom följande insjöar, nemligen:
Landvetter s-sjön, Råda-sjön, Stensjön och Dillsjön, belägne i Götheborgs fögderi.
5 Hällungen och Öresjö, den förra af |-dels och den sednare af ungefär \\ mils längd, i Inlands fögderi.
Grindbys, Kollungeröds och Ruds sjöar af omkring { mils längd hvardera i Oroust och Tjörns fögderi; samt Bullare-sjön, 3 mil lång, Nedre Korn-sjön, II mil lång, och Kärn af 1 mils längd i Norrvikens och Sunnervikens fögderier.
Kärr och mossar linnas inom länet temligen talrikt, men sådane af större vidd, som genom utlappning kunna göras odlingsbara, mindre allmänt.
I afseende å jordmånen förekomma väsendtliga skiljaktigheter äfven inom hvarje fögderi.
På sätt i länets föregående femårs-berättelser angifvits, kan man dock anse lera och lermylla utgöra de rådande jordarterne.
Undantag göra förnämligast, i Götheborgs fögderi, Landvetters samt en del af Härryda och Råda socknar, der jordmånen består mest af sand och klapper, samt hvad man kallar ör, i Inlands fögderi, en del af Solberga, Rommelanda, Westerlanda, Ucklums oell Hjertums socknar, samt Fräkne härad, der de intill bergssträckorne belägna hemmanen i allmänhet hafva en svag, sandblandad jord; i Oroust och Tjörns fögderi, spridda ställen, hvarest förekomma sandblandad fimjord och bränntorf; i Sunnervikens fögderi, mindre delar af Lahne och Tunge härader, der sand och fimjord förekomma, samt Sörbygdens härad, som till en del har 200 fots höjd öfver hafvet och i allmänhet ett hårdare klimat, än de närmare saltsjön belägne delar af länet, och hvarest jordmånen mera allmänt är svagare, af sandig och fjellaktig beskaffenhet; samt i Norrvikens fögderi, Bullarens härad och den del af Wette och Tanums härader, som gränsar derintill, hvarest jordmånen allmänligast består af sand-, fjell- och myr jord.
I allmänhet har det visat sig, att jorden närmast intill hafskusterne har starkare alstringskraft, och att den åkerjord, som från äldre tider varit upptagen, innehåller god lera, med svartmylla till matjord och grundlager af mergel.
I flere delar af länet, ända till en mil från liafskusten och deröfver, förekomma större och mindre bäddar af fossila snäck- och musselskal, tillhörande ännu i hafvet förekommande blötdjurs-arter, och som, i geologiskt afseende märkvärdiga, äro det icke mindre i ekonomiskt genom de rika mergel-lager, som de bilda, hvilkas nytta och användbarhet såsom gödningsämne ortens jordbrukare mer och mer lärt sig att uppskatta. 6 § 2- Invånare» Enligt mantals- och skattskrifnings-längderne utgjorde länets folkmängd år 1855: å landet: mankön 77,165. qvinkön 80,216. 57,381. i städerne: mankön 14,201. qvinkön 17,568. 3^769.
Summa 189,150.
Enligt föregående femårs-berättelser utgjorde länets folkmängd: år 1822 130,627. 1827 140,185. 1832 148,757. 1836 153,600. 1841 159,056. 1846 170,175. 1850 '.
. 178,613.
Jemförelsen häraf visar, att folkmängden, som under åren 1836—1850 ökat sig med 25,013, åren 1851 —1855 vunnit'en ytterligare tillväxt af 10,537, och att folkökningen under hela den tidrymd, som förflutit sedan år 1822, i det närmaste motsvarar 45 procent,' eller för år räknadt 1,35.