Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De på denna Hufvud-Tittel för flere bestämda behof förslagsvis beräknade Summor hafva, med få undantag, varit för ändamålet otillräcklige.
Majit har derföre, i afseende på nämnde Förslags-Summor, bestående af kostnader för Fångars skjuts och underhåll, remis - lage, procenter, Mantalsskrifnings-provision, med tlere dylika utgifter, funnit sig ej kunna undgå i Nader förordna; att de skola i vederbörlig ordning bestridas, äfven sedan deras belopp öfverstigit de "beräknade Stats-Anslagen, att hvad derefter vid årets utgång befirines å något af anslagen bespardt, bör först tiilgodoföras Tittelu i afräkning pä det, som blifvit öfverbe'aldtJ men Proposition öm Statsverkets tillstånd och behof. 797 att den Öfverbetalning eller brist, hvilken slutligen, oaktadt pogaste hushållning, uppstår, skall förskottsvis utgå och påföras öfverskotterna af Stats-Verkets inkomster, för att hos Riksens Ständer till afskrifning anmälas.
En särskild fullständig utredning öfver ifrågavarande utgift ter, har blifvit af Stats-Contoiret uppgjord , och finnes dess underdåniga berättelse bilagd.
Den största bristen har uppkommit på kostnads-beräkningen för Fångars skjuts och underhåll; mea Kongl. Majst gör sig förvissad, att Riksens Ständer icke deraf skola hemta anledning till inskränkning eller förändring af en Fångförings-anstalt, aoro på en gång bereder lättnad för Allmogen och större säkerhet vid Fångars vård, då de måste förås från en oft till en annan, äfvensom mera skyndsamhet vid sådana transporter.
Majit får i följd häraf i Nåder äska, att förhöjdt anslag så väl för Fångars skjuts och underhåll, som för de Öfrige förslagsvis beräknade utgifter, på hvilka brist, enligt utredningen, uppkommit, varder af Riksens Ständer beviljadt, hvaremot Kongl. Majit skall låta på det noggrannaste handhafva medlens behöriga användande.
De på denna Hufvud-Tittels
Besparingar särskildt anviste arfvoden och ersättningar, kunna, såsom varande af tillfällig beskaffenhet, lämpeligast på Allmänna Indragnings-Staten öfverflyttas.
De af Riksens Ständer vid sista Riksdag beviljade tillökta anslag för Kongl. Slottet samt de publika husen i Hufvudstaden, hafva ärligen blifvit på det sorgfälligaste för ändamålet använ; 8o8 Proposition om Statsveriets tillstånd oth lehöf . de, och ehuru i anseende till de betydliga reparationer, som, sedan förra åren, genom försummad •vård och förbättring å desse byggnader tillkommit, äfvensom den betydliga reparation, som å Kongl. Slottet varit nödig, Anslags-Summan vissa år icke räckt till de nödvändigaste reparationerna, hvilket äfven föranlåtit Kongl. Maj:t att fril takens täckning , så val å Kongl.
Slotten, sorn å Hennes Kongl- Höghet Prinssesan3 Palats, använda tillsammans 62 »Sto 8 \£ gammal koppar af Allmänna Magazins-Inrättningens äldre förråd, som för Inrättningens räkning icke kunnat begagnas, mot disposition hvaraf, utan särskild ersättning till Ivlagasins-fonden, Riksens Ständer icke lära finna något vara att anmärka, då denna koppar blifvit till ett allmänt och nyttigt behof använd; så förmodar Kongl. Maj;t likväl, att, med iakttagande af den noggranna hushållning och controil, i afseende på medlens tillbörliga användande , som hittills egt rum, och under vilkor , att hvad å byggnadsanslaget för de publika Husen i Landsorterne något år kunde öfverblifva, rhå härtill disponeras, berörde byggnads-anslag skola för framtiden blifva åt de afsedde ändamålen tillräckeligo.
En betydlig utgift förestår dock i afseende på den vid Kongl. Slottet varande så kallade lejonbacken , hvars murar, i anseende till den otjenliga sort sten, hvaraf- de äro uppförde, till större delen äro af tidens åverkning mer och mindre skadade och fordra ombyggnad.
Maj:t som ansett, att denna del af Slottet borde , i likhet med hvad sorn skett med den förfallna Logårdsmuren, å Slottets Östra sida, af huggen gråsten uppföras, för att Proposition om Statsverket* tillstånd och lehöf. 8o9 derigenom erhålla enahanda prydlighet och varaktighet, har anbefallt ett förslag öfver kostnaden härtill, hvilket uppgår till en Summa af omkring 120,000 R:dr Banco; och Kongl. Maj:t föreslår till Riksens Ständer, att till detta arbetes utförande på ett sätt, som med skyndsamhet förenar minskning i kostnad, antingen anvisa erforderliga medel, utöfver hvad som af nu varande byggnads-anslag för Slottet eller de öfrige publika Husen i Stockholm eller Landsorterne årligen kan dertill användas, eller ock medgifva, att för berörde ändamål en lämplig
Summa må upptagas genom Lån , hvarå Ränte- och Capital-betalningar skulle bestridas af besparingarne på hyggnadsanslagen.
Då för de i sednare tider, följd af I Riksens Ständers beslut, till Reeidenshus i åtskilliga
Län inköpte enskillde egendomar fastställde Stads-afgifter böra, på sätt Kongl. Maj:t förklarat, af Kronan utgöra för så stor del af samma hus, som icke af Boställsinnehafvaren för dess enskilda räkning begagnas; så lära i följd häraf Riksens Ständer finna nödigt, att medel härtill varda på Åttonde Hufvud-Titteln uppförde. o Nionde Hufvud-Tilteln: ttör Åkerbrukets, Handelns och Näringarnas befrämjande.
Denna Hufvuö-Tittel, som förut utgjorde 100,000 R:dr årligen, och äfven nu till samma belopp uti Riks-Staten upptages, blef i sjelfva verket vid sista Riksdag förminskad med 29,600 Hulr, genom öfverflyttning dit af flere på Attonc 1 rv:.»„ir. frirnf nnnförde Summor, och 8oo Proposition om Statsverkets tillstånd och behof. liga bidrag för Södertelje Canal- och HjelmareSlussverk , äfvensom med ständiga ersättningar för bortmistad jord genom Götha Canals anläggning, hvilka utgifter Kongl: Majit, enligt Riksens Ständers underdåniga hemställanden, tid efter annan på Nionde Hufvud-Titceln anvisat.
Maj:t, till hvars disposition för Åkerbrukets , Handelns och Näringarnes befrämjande, Nionde Hufvud-Tittelns medel äro af Riksens Ständer anslagne, har föröfrigt funnit ändamålet med denna Tittel och beskaffenheten af de derå utgående utgifter fordra, att hvad af tillgångarne så väl genom inbetalningar å beviljade Lånunderstöd, som på den årliga Anslags-Summan, kan för ett Sr vara odisponeradt, bör till det påföljande året öfverflytta®, för att emot behörig redovisning, kunna användas till förefallande behof inom Hufvud-Tittelns^bestämmelse.
Allmänna Indragnings-Staten:
Utgiften på denna Stat, som vid 1809 och 3810 årens Riksdag beräknades till 489,774 R:dr 38 sk. 3 r:st, har, oaktadt flera sedermera derå anviste nya pensioner, blifvit så förminskad, att den vid sista Riksdag kunde bestämmas till 289,844 R:dr a6 sk. 6 r:st., uti hvilken Summa, under den derefter förflutna tiden , en ytterligare besparing af öfver 30,000
R:dr uppkommit Hos Kongl. Majit hafva Enkor och oförsörjde
Barn efter män, som på Indragnings-Staten innehaft pensioner, tid efter annan sökt att få bibehålla större eller mindre del af hvad deras aflidne Makar eller Fäder åtnjutit: Och Kongl.
Majit, som vid några få tillfällen, med afseende Proposition om Statsverkets tillstånd och behof . 801 å särskilde bevekande omständigheter, beviljat en sådan förmån , och som i andra fall insett allt del hårda deruti, att vid Pensions-innehafvarens frånfälle allt understöd för qvarlefvande enkor och barn på en gång upphört, vill af Riksens Ständer i Nåder äska bestämdt medgifvande, att Kongl. Majit ina, då talande skäl dertill föranleda, kunna, på hvad å IndragningsStaten hvarje år besparas, anslå årliga Nådegåfvor åt enkor eller barn af sådane personer, som på denna Stat varit uppförde.
Härigenom skulle ändamålet med Indragnings-Statens Successiva förminskning icke destomindre ernås:
Och då Nådegåfvorna årligen bestämdes och utdelades, kunde något ständigt anspråk deraf ej uppkomma på deras sida, som med en sådan hjelp blefve i nåder hugnade.
För hvarje
Län äro tvanne eller högst trenne Löner på Stat bestådde för Ordinarie Landtmätare, men alla med Kongl. Majus
Nådiga fullmagter försedde så kallade CommissionsLandtmätare tjena utan
Lön eller annan inkomst, än hvad de för sine förrättningar af jordegare kunna förtjena.
Häraf uppkommer den följd, att de fleste af desse sednare Landtmätare aldrig erhålla tjenster med Lön och således icke heller, vid tilltagande ålder, då deras arbetsförmåga upphört och med den, utvägen att med deras arbete finna sin bärgning, kunnat komma i åtnjutande af den förmån, andra Statens Tjenstemän blifvit förunnad, att vid uppnådd bestämd ålder få såsom pension bibehålla innehafvande Lön. 1 betraktande af billigheten deraf, att, enär de Landtmätare, som för Riket» 8x° Proposition om Statsverkets tillstånd och behof! tjenst erfordras, icke alla lämpligen kunna med Loner af Staten fdrses, de åtminstone böra på sin ålderdom erhålla nödtorftig bärgning, i likhet med hvad alla andra Statens Tjenstemän vederfares, vill Kongl. Maj:t tili Riksens Ständer föreslå, att Commissicns-Landtmätare, som efter behörig tjenstgöring uppnatt den för Civile
Ämbetsmän i allmänhet till pensions erhållande bestämde ålder, må förklaras berättigade att å allmänna Indragnings-Staten åtnjuta penr sion till det belopp, aom andra Landmätare bestås, och hvarigenom någon betydlig utgift icke skulle Staten tillskyndas, då, af de nu i Riket varande Commiäsions-Landtmätare, endast fem, efter de för pensions undfående nu gällande grunder, kunde dertill komma i fråga.
Majit, som i Nåder gillat hvad Stats-Contoiret, angående förkållandet med RiksMarkegångs priset i underdånighet anfört, vill i Nåder fästa Riksens Ständers uppmärk sam het på nyttan och redigheten deraf, ali ett oföränderligt medelvärde emellan hvarje Riksdag bestämdes på den Spannmål, som under penningelöner är inbegripen.
Enligt Stats-Conioirets underdåniga Berättelse bilagd förteckning hafva, sedan sista Riksdag, flere utgifter blifvit af Ofverskotterna på Stats-Verkets inkomster bestridde.
En del af dem grundar sig på Riksens Ständers egna dispositioner; en annan på särskilde Kongl. Maj:ts Nådiga förordnanden.
Majas till j StatsContoiret i dessa ämnen allat ne Nådiga skrifve!^ Proposition om Statsverkets tillstånd och behof- 813 ser, till hvilka Stats-Utskottet eger tillgång, in. nefatta de skäl, som föranledt hvarje anvisning på öfverskoiterne, och Kongl.
Maj:t gör Sig förvissad, att Riksens
Ständer skola finna dessa anvisningar öfverensstämmande med grunderne för Stats-Verkets förvaltning och deta till afskrifning upptaga.
Deribland förekommer den liquidhtion af Högstsalig Hennea Maj:t En ke-Drott ningens, Hedvig Elisabete Charlottas, Fidei-CommissCapital och skulder, som Kongl. Majit funnit ingångna förbindelser uppfyllandet kräfva.
Redogörelsen för de härtill använde medel skall till Stats-Utskottet öfveriemnas.
En särskild opåräknad
Summa af 36,904 R:dr 39 sk. 5 r:st, corn uppkommit genom influtne Räntemedel på de af Kongl. Majit beviljade lån-understod åt i. d. Malmö- och Götheborgs-Disconter samt till Bruksegare i Wermland, och hvilken ej varit ibland Stats-Werkets Ordinarie eller Estra Ordinarie inkomster afsedd eller upptagen, har Kongl. Majit funnit nödigt att använda, för att, till Riksens Ständers sammankomst, upprätthålla Theatrerne, enligt Kongl.
Majits särskildt derom fattade Nådiga beslutj hvilken disposition Kongl. Majit härmed velat Riksens Ständer tillkännagifva.
Genotn den Riks-Hufvud-Bok, som efter ett af Stats-Contoiret uppgjordt förbättra dt lbrmulair bl ifver, genom dess försorgafsiutad, skola Riksens Ständer erhålla icke allenast en sådan fullständig och klar öfversigt af alla Stats-Verkets utgifter och inkomster, som både för anslagens beräkning och för bedömandet af Fervaltningexis
Resuitater är nöd - 8 04 Proposition om Statsverkets tillstånd och behof. vändig, utan ock flera i Statistiskt hänseende nyttiga och vigtiga upplysningar.
I frågan Om Riksens Ständers granskning af speciella Räkenskaperna för de under Kongl.
Maj:ts och Rikets Krigs-Collegii förvaltning ställde Cassör och för Tull-Uppbörden, vill Kongl. Maj:t till Riksens Ständer göra en särskild
Nådig framställning.
Maj:t förblifver Riksens Ständers Stats-Utskott med Kongl.
Datum ut Supra. CARL JOHAN. C. D. Skogmani Stormägtigste Allernådigste Konung!
I3å likmätigt 46 jjj. i Riksdags-Beslutet d. 21 Julii 1818, samt Eder Maj-.ts, i anledning deraf, utfärdade öppna Nådiga Bref, den 28 i nästlidne månad, Riksens Ständer äro kallade, att den i 5 instundade Januarii till Lagtima Riksdag sammankomma, och dervid enligt 58 och 59 §§.
Regeringsformen, samt 30 §. Riksdags-Oidningen, Stats-Verkets tillstånd i alla dess delar, till inkomster och utgifter, saint skulder och fordringar bör uppvisas för det Stats-Utskott, som Riksens Ständer utvälja, får Stats-Contoiret härmedelst till Eder Kongl. Maj:t i underdånighet afgifva; den Berättelse , om Stats-Verket , sorn lwr för afseende, au i sammandrag uppfatta hvad, Proposition orri Statsverkets tillstånd och behof. 805 ■vid granskningen och bedömandet af dess tillStånd och förvaltning, förekomma kan.
Riksens Ständers Stats-Utskott,som vid sednaste Riksdagen år 1818, granskade Stats-Verkets Räkenskaper och Förvaltning till och med för år 1816, och togo tillika kännedom om Riks-Staten för år 1817 till ledning för den Stats-Reglering som, af Utskottet uppgjord, vid Riksdagen fastställdes, och med det påföljande året 1819 geck i verkställighet.
Sedan den tiden äro fem års Special-Räkenskaper afslutade, eller till och med för år 1821 Under samma tid hafva a:ns Revisioner af Riksens Ständers Fullmägtige blifvit förrättade, hvaraf den, som år 1820 sammanträdde, verkställde granskningen af Stats-Verkets Räkenskaper och Förvaltning för åren 1S17 och 1818; och den, som förlidne gårdag tili slut bragtes, likaledes för åren 2S19 och 1820.
Till hvardera af desse bägge Revisioner , har Stats-Contoiret afgifvit den, enligt 68 $. Riksdags-Ordningen, föreskrifne Berättelsen, samt för dem låtit uppvisa Räkenskaper, Protocoller och Handlingar för ifrågavarande fyra år.
Revisorerne hafva deröfver fullbordat gransknings-arbetet, samt till sine Principaler anmält utslaget deraf, som alltså blifver föremål för Riksens Ständers pröfning, i den ordning Grundlagarne utstaka.
Af denna anledning anser Stats-Contoiret sig icke böra i denna Berättelse återupprepa, hvad om desse fyra årens förvaltning blifvit anfördt och utredt.
Stats-Verkets Räkenskaper och Förvaltning för år 1821 kommer deremot nu till omedelbar granskning af det blifvande Suts-Ulskottet, och 816 Proposition om Statsverkets tillstånd och lehöf.
Riks-Staten för innevarande år lemnar, i omedelbart sammanhang med en sådan granskning en fortsatt utredning om Stats-Verkets tillstånd, allt intill den närvarande tidpuncten; deraf förhållandet emellan den förra Stats-Beräkningen , och det utslag öfver den , som tiden utvecklat, tjenar till upplysning vid den Stats-R.eglering , som det tillhör Stats-Utskottet att , efter Eder Maj:ts Nådiga Propositioner samt förefinnande beskaffenhet i öfrigt, till Riksens Ständers afgörande föreslå.
Stats-Contoiret anser sig, vid detta tillfälle,’ böra ånyo erinra, hvad i flere Dess föregående Berättelser äfven blifvit anmärkt, att den slutliga utredningen emellan beräkningarne i Staten,' så af Inkomster som Utgifter, och dessas Utslag till Öfverskott eller Brist å de förra och till Besparing å de sednare, intages uti det andra året efter det år, för hvilket beräkningen skett; eller alla udda år i nästpåföljande udda år, och alla jemna år likaså.
Efter denna erinran om Stats-Slutets allmänna form och beskaffenhet, går Stats-Contoiret nu att utreda de speciella ämnen, som härvid förekomma, nemligen: §.
Om Öfverskotterne från och med 1816 till och med 1820.
Stats-Contoiret har först skolat i sammandrag framlägga Utslaget af Stats-Beräkningarne för åren 1Ö16, 1817, 1818 , 1819, och i8aoj, hvil - Prnpnsition om Statsverkets tillstånd och behof. 817 hvilka ingått O ti Riks-Stateme för åren 1818, 1819, 1820, 1821 och »822, innefattande alltså redovisningen för en liderymd af fulla fem år.
A utvisar, specialiter för hvart år, livad, antigen omedelbarligen, såsom öfverskott på Stats Inkomst.Titlarne tillkommit, eller, i följd af Riksens Ständers vid sednaste Riksdagen tagne beslut, af andre tillgångar bordt bland sådane Öfverskott uppföras.
Men utslaget på det hela är följande: totala Öfverskotts - Summan, för nämnde fem år, utgör 3,324, *92 R:dr 11 sk. 7 r:st.:
Af denna Summa här, enligt Riksens Ständeis Beslut vid 1815 och 1818 årens Riksdagar, till Försvars-Verket utgått 1,066,660: 32. —*
Vid den sednare af förenämnde bagge Riksdagar, disponerade Riksens Ständer på samma Öfverskotter, dels till Kongl.
Kröningen och de Kongl. Begrafningarne , dels till Accords-ersättningnr, med flere, uti den då upp g jorde Stats - Regleringen, Upptagne utgifter - - - 931,300! 45, 7.
Till Tredje Hufvud-Titteln har blifvit öfverföra, Skillnaden i Löni ngs-Spannmälspris, enligt Riks-markegången, utöfver Riksens Standers Forslats-beräkning - - 81,832! 4* —
Fyringsmedlen för förre Bihang till Rihs-St.
Prat. v.sta Simi. lSij. ~ Si8 Proposition orri Statsverkets tillstånd och behof. arén återstod, och enligt Riksens Ständers Beslut, borde användas till inköp elier större reparationer af Residence-hus för Landshöfdingar - - — 72,690: —• —- Tillsamans 2,152,489: 30.
7. som utgått i omedelbar följd af Riksens Ständers Beslut och Stats-Reglering.
Vidare hafva utgifter blifvit förskjutne och i hvarje års Riks-Stat, f. o. m. 1818 t. o. m. 1822, specialiter upptagne, af den art, att de an- - setts böra gravera Öfverskotten, för att hos Riksens Ständer anmälas till afskrifning eller ersättning, till ett belopp af 256,2372 5; 7
En del utgifter på Andra och Åttonde Hufvud-Titlarne, hvilka endast i Förslag kunnat beräknas och uppföras, hafva i sjelfva verket så öfver-stigit de beräknade anslagen, att till betäckande deraf, under loppet af 5 år, f. o. m. 1816 t. o. m. 1820, af Ofver-skotten utgått - - 403,618: 17. 7.
Tillsammans 659,855: 2 3« 2, utgifter på Öfverskotten af den beskaffenhet, att de tillhöra Riksens Ständers vidare pröfning.
Proposition om Statsverkets tillstånd och behof. 819 Till Riksens Ständers Riks-’ sälds-Confoir hafva blifvit le— D vererade för åren 18 t 6, iöi7> 1818 och 1819 - - - - - 537.8ot: 3*- *o; Dessa dispositioner utgöra tillsammans ----- 3 35°;l4^: 37- 7* och öfverstiga deri ofvan uppgifna tillgången med 25,954 R:dr 26 sk.; utgörande differencen den brist, som för år 1820 utfallit efter utredningen af Öfverskotterne för samma år, emot der å t. o. m. år 182a gifna anvisningar; och som i sistnämnde års Riks-Stat närmare utredes, samt i Balance, såsom Stats-Verkets fordran, öfverföres till 1823 års Riks-Stat. $. 2.
Om Besparingarne från och med 1816 till och med 1820.
Bilagan Litt B. utvisar, hvad sorn af Besparingarne f. o. m., 1816 t. o. m. 1820 öfverblifva, att till Tredje Hufvud-Titeln för Allmänna Försvgrs-Verket öfverföras, sedan dispositioner inom hvarje
Titel blifvit gjorda; varande detta belopp för alla fem åren 208,134: 15. 6. 5. 5.
Om Räkenskapen för 1821.
Afslutade och färdige, att till Stats-Utskottets granskning öfverlemnas, äro, jemte RiksStaten, Stats-Contoirets Memorial-Böcker, Kongl.
Rante-Kammarens Hufvud-Bok med sine Verificationer, samt Rrotocoller och Handlingar till 820 Preposition om Statsverkets tillstånd och behof, Utredande i öfrige delar af Stats-Verkets förvaltning för år 1821.
Det anmärkes lik v ii 1 harvid, att sorn tiden för Ränte-Kammare HufvudBokens afslutning först med innevarande år (i IIändalöper, torde samma Räkenskap icke hinna blifva i Kammar-Rätten granskad, innan Stats» Utskottets verksamhet vidtager, ehuru densamma den 14 i denna månad blifvit till Karnmar-ColJegium afgifven.
Riks-Stateij för år 1821.
Riks-Staten innehåller till Debet, utom ingående Ralaneen från förra året, bestående uti: c) Tredje Hufvud-Titelns Reserverade tillgång från förre åren - - 467,206: 25. 9. b) Förskotts.ufgifter de förra åren, att till afskrifning eller ersättning anmälas - ~ 438,354: ■— 3? 9°5.56o: aö, —5 J3en vid sednaste Riksdagen i förslag beräknade, och till påföljande Riksdag oförändradt bibehållne Inkomst-summa af 5,474»847: 2 2, x». hvarefter tillkomma Utslagen af särskilda liqvidationer oqh beräkningar för samma år,grun dadé, dels på Riksens Ständers förutgående Beslut, dels på Kongl, Maj:ts under tiden gjorda Nådiga Dispositioner, nemi,: 1:0 Skilnaden emellan Stats- och Riks-Markegångs - Proposition om Statsverkets tillstånd och behof. 821 priset på den .för Civile-Staterne anslagne Kronans Ränte-Spannemål , intilldess vid Räkenskaps-årets slut, dess verkliga värde utrönes; eller för 47,630 Tunnor 1 6 kappar, ä 2 R:dr 35 sk. - - - - 129,991: 27. 6. 2:0 Af Öfverskott på 1821 års Stats - Intrader » afsatt för försvars-Verket - - - - «3 3s3 3S: l6- — 3:0
Besparingar å föregående arens Utgifts-Titlar , Tredje Hufud-Titeln tillgodo - ~ 89,959: 19. 1. 4:o Ränte och Capital-af-» betalningar för Nionde Hufvud-Titeln _ _ - _ - 9,366: 10. 8. 462,650: 25. 3. 5:0 Krigsfonds-medel , för indrifne JBaiancer och anmärkningar efter 1808 och 1809 |rens krig _____ ij,c,gg; lii —- 6:0 Riksgälds - Contoiret, Ränte- och Capital-afbetalning å Stats - Verkets skuld till Banquen, - - 500,000: - 3 än af mindre Creditivet, enligt Riksens Ständers Skrifvelse d. x 5 Julii 1818, n:te §. i Riksdags»Beslutet, samt Kongl. Majus Nådiga Bref dea 822 Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, 21 Februarii och 11 April 1821 t - 300,000:-— 800,000: —— . 7:o Liqvidation Öfver 1819 års öfverskotts-til Igångar, hvilka uti 1821 års Riks-Stat ingå, gifver en behållning af 630,170: 3. 4, *>904,419: 39. 7, 8:0 Slutligen upptager denna Riks-Stats
Debet, hvad sf disponible öfverskott och besparingar från förre åren, till Liqvidation för allmänna mi- * litaire behof, återstå med - 502,755: 4 3, 9. eller inalles Debet af 1821 års Riks-Stat - - - - 8,787,583: ?5- 5.
Credit af Riks-Staten, innehåller deremot följande utgifter, nemligen; först Riksens Ständers beräknade oföränderliga Utgifts-Summa, ef-, ter Stals-Regleringen, förtjeld på Nio Hufvud-- Titlar och Allmänna Indragnings-Staten ----- 5,474,847: 22, 1, hvarefter tillkommer, att till sine särskilde Titlar och ändamål afföras, de här förut i Debet beskrifne LiqvidationsSummor, nemligen: 1:0 Skilnaden emellan Statsoch Riksmarkegångspriset för Civil-Stater nes Löni ngs Spannmål z39,9g 1: *7* 6« ato Till Tredje Hufvud ; Titeln; Proposition om Statsverkets tillstånd och behof. 823 först anvisningen å öfverskotten - - 233,333:16,- och vidare, Besparingen å Statsutgifterne - - 89,959: »9- 323,592: 35- 2* 3:0 Till Nionde HufvudTitelns sammandrag och fond, de influtne Ränte- och Gapitalafbetalningarne - - - - 9,366: 10. 8. 462,650: 25. 5. 4:0 Till Krigs-Skulders afbördande, så långt de varit t i 11 räck lige, de genom anmärknings-åtgärd influtne - 11,599: 11. —« 5: Från Råksgälds-Contoiret: a) Till Riksens Ständers Banque erlagd Ränte- och Capital-afbetalning å dess fordran hos Statsverket - - 500,000:—- — fc) Tredje Hufvud -Titeln undfått de äf Riksgälds-Contoiret utaf mindre Creditivet levererade, och till fyllnad i Stats » Verkets behof detta år anslagne - - 300,000; — •— 800,000: — — 2,274>249: 36- 5- 8.24 Proposition om Statsverkets tillstånd och behof. 6:0
Förskott-utgifter bestående af: a) den ingående Balancen frän de förra arén - - ^38,3^ 1: 3' b) för Sr 1821 - 5 U 1 4 7: 4 2 •
1 ’ tillsammans sadané utgifter , söm hos Riksens Ständer anmälas till afskrifning eller ersättning 492,501: 42* 4* 7:0
Af de i Debet upptagne Ofverskotts-lillgångär - 630,170: 3.
4* hafva först blifvit afsatte ofvannärnnde Förskotts-utgifter bestridde 1821 54,147:42.1* da af återstoden- 576,022: 9-3' vidare blifvit beraknadt hvad, en ligt särskild utredning, Åttonde Hufvud-Titelns utgifter för 181g, öfverstigit förslags - beräkningen, nemligen med - - — -. - 104,45g 3** hvarefter återstoden kommit Riks gälds-Contoiret till godo med - 471,562:25. 5. 1,068,524: 3. 7- 8:0 Till Tredje Hufvud-Titelns sammandrag ingår den i Debet upptagna balancen af - 467,206:25* 9* 9:0
Och sluteligen balanceras till år 1822 den från samma Huf - Proposition om Statsverkets tillstånd och behof. 825 Hufvud-Tittel reserverade tillgång, - 502,755
Riks-Staten för år 1822.
Kongl, ftlaj-.ls Nåd.