Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
och är icke den enskilde snarare beredd att utan ersättning underkasta sig besväret af inställelsen, om dermed vinnes upplysning, rörande ett för den allmänna säkerheten vådligt brott än angående ett mindre?
De flere distincLioner, Utskotten föreslagit, skola, efter mitt förmenande i sådana ersättningsfrågor leda till utslag, som relativt till andra skola synas högst obilliga, och måhända jemväl till hittills ovanliga, om icke oerhörda, klagomål och besvär öfver dessa utslag.” Häruti instämde Herr Biskopen Doctor Hedren.
Stats- och Lag-Utskottens Betänkande, N:o 108. 7 N:o 108.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 9 April, kl. 6 e. m.
Betänkande, i anledning af väckt motion om rättighet för den, som upptäcker och åtalar gröjre brott, att få derå använde kostnader af allmänna medel ersatte, då den brottslige till gäldande af såtdane kostnader saknar tillgäng.
Bonde-Ståndet väckt samt till Stats- och LagUlskotten remitterad motion har Olof Jansson från Stockholms Län, i anledning af Nils Strindlunds från Wester-Norrlands
Län förut väckte förslag om ersättning af allmänna medel till vittnen i brottmål, andragit, hurusom den, hvilken beifrar och angifvet’ brott, enligt motionärens förmenande, i första rummet vore berättigad till godlgörelse för den kostnad och tidspillan samt det besvär, som vore förenadt med hrottets angifvande och åtalets fullföljd.
Det vore nemligen ett gammalt ordspråk, att ”der ingen åklagare är, finnes icke eller någon Domare” och det vore följaktligen af den största vigt, att den brottslige Liefve upptäckt.
Under nuvarande förhållanden skulle det dock ofta inträffa, att den, som kunde lemna den säkraste ledning för en ogerningsmans upptäckande, förlege ali kännedom derom, af fruktan att ådraga sig det myckna besvär, den tidspillan och de kostnader, som Liefve en följd af brottets beifrande, hvarigenom den • brottslige ofta undsluppe sitt välförtjenta straff.
Motionären har alltså föreslagit, att den, som upptäcker gröfre brott, såsöm mord, dråp, rån och tjufnadsbrott m. fl. dylika samt derför vidkännes kostnad och besvär, bör berättigas att, derest den brottslige saknar tillgång, af allmänna medel derför erhålla ersättning till det belopp, Domaren finnér skäligt.
Utskotten, som tagit berörde framställning i öfvervägande, få i anledning deraf erinra,, att då Lagen i 1 Cap. 1 §.
Straff-Balken innehåller, att lifssaker och andra grofva missgerningar ulan uppskof skola för rätta angifvas, och att, om sådant icke sker af målseganden, denne då är förfallen till böter, och den, som å Konungens vägnar kära bör, förpligtad alt missgerningen åtala, vid äfventyr af tjenstens förlust eller böter elter om* ständighelerne, samt det följaktligen åligger de allmänna åklagarne att,, å tjenstens vägnar, utan serskild ersättning beifra och åtala brott, någon annan vedergällning i berörde hänseende, å Statens sida, än den anpart, som åklagaren tillkommer af ådoirde böter, hvarken lärer erfordras, enär det står 8 Stais- och Lag-Utskottens Betänkande, N.-o 1oQ. livar och en fritt, som ej sjelf vill åtala ett brott, att detsamma för allmän åklagare angifva, eller ens vara lämplig, emedan en dylik uppmuntran för enskilde att upptäcka och beifra brott möjligen skulle föranleda till angifvelser utan skäl och ett obehörigt spioneri med deraf följande hat ooh misstroende medborgare emellan, samt dymedelst mera skada än gagna; och få Utskotten således vördsamt hemställa, att motionen måtte lemnäs utan afseende.
N:o 109, Ant. till Exp.-Utst. d. 9 April kl. 6 e. m.
Betänkande, i anledning af väckt fråga om inrättande af en Advocat-Corps på Stat.
Ridderskapet och Adeln har Herr af Grubbens N. W-, med förmälan, det han under sistlidne Riksdag väckt motion af enahanda syftning, uti ett till de förenade Stats- och Lag-Utskotten remitteradt memorial, föreslagit, att, i likhet med hvad i de fleste andre Länder egde rum, i Sverige måtte inrättas en Advocat-Corps på Stat; med hvilket förslag motionären förmält sig egentligen hafva afsett allmogens rätt och bästa, helst dess välfärd ofta skulle förspillas af dålige och okunnige Advocater, hvilka icke sällan för egen vinning inleda allmogen uti ruinerande tvister och rättegångar; och skulle fördelarne af denna Corps säkert öfverväga kostnaderne, hvilka, om man för hvarje Län antoge en Förste
Då StaLs- och Lag-Utskotten vid sistlidne
Riksdag afstyrkte bifall till ofvanomförmälde då väckte enahanda motion, anförde Utskotten uti deras under den 21 December 1840 deröfver afgifne, af samtlige Riks-Stån den - Stats- och Lag-Utskottens Betänkande, N.o 10g. 9 den gillade, Belänkande N:o 121 derför följande skäl, nemligen: alt Sverige, framför många andra länder, åtnjöle den förmon att ega en sålunda codifierad
Lag, att i de fleste fall en part kunde, utan juridiskt biträde, sin talan inför Rätta sjelf utföra: att tillgång å duglige rättegångs-biträden dessutom icke saknades för de händelser, då de behötde anlitas, samt att Lagen i i5 Caj) g §.
Rältegångs-Balken beredt utväg jemväl för medellöse personer att, utan vedergällning, åtnjuta erforderligt biträde i rättegångar.
Utskotten sig nu endast böra tillägga den erinran, att i de Länder, der Advocater, till allmänhetens betjenande, finnas af Staten antagne, de väl äro privilegierade och således ega uteslutande rättighet att inför
Domstolar föra andras talan, men att de deremot ingenstädes äro af Staten serskildt aflönade; och få Utskotten, då upprättande af sportel-taxa för Advocater, vid en sådan sakens utgång, icke lärer komma i fråga, således vördsamt tillstyrka, att motionen mätte lemnäs utan afseende.
Slockholm den 3 April i845.
St Brot. 184S. 4 Sand. 2 Afd. 21 Haft. STOCKHOLM, I.
Stats-, Bcv.- samt Allm.
Bcsv,- och Ekon-Utskottens Utlåtande, N.-o 110, 1 j Alik. till Exp.
Utsk. d. 23 April, kl. 11 f. ra.
Utlåtande, i anledning af återremiss ä Betänkandet Nio 52, angående förändring i tulén för Krona-Uppbörds stät amor na.
Enligt fran Riks-Slåndena ankoinne Protocolls-Utdrag för den 7 och i3 nästlidne Mars, hafva, vid behandlingen af omförmäldte Betänkande, Ridder skåpet och Adeln bifallit Utskottens hemställan, i anledning af Herrar von Mentzers och fVedbergs motioner, men afslagit tillstyrkandet om framflyttning af liden för krono-uppbörden och Uppbördsmännens redogörelse; Bonde-Ståndet bifallit Betänkandet i dess helhet, med tillägg, att uppbördsstämmorna på Gottland må utsättas först i slutet at April månad; samt Preste- och Borgare-Stånden återremitterat Betänkandet, på grund af dervid gjorde anmärkningar, hvilka, med undantag af några få Ledamöters yttranden, lill stöd för Uppbördens fördelning i flera terminer, hufvudsakligen afse sednare delen af Betänkandet och dels instämma med Herr Friherre Palmstjcrnas vid Betänkandet fogade reservation, serdeles i hvad den angår framflyttning i tiden för Uppbörden och Uppbördsmännens redogörelse, dels omfatta den mening, att Uppbörden icke borde taga sin början under Januari månad, utan antingen den 1 Februari eller den i5 i samma månad, vid hvilken lid de skatlskyldige i allmänhet ansågos halva egt tillfälle realisera sina producter, dels ock slutligen att för Gottland måtte stadgas, att Uppbörden icke finge verkställas förr än antingen i slutet af April eller från medlet af Maj månad.
Vid den ytterligare handläggning af förevarande ämne, hvartill omförmälde anmärkningar föranledt, hafva Utskotten, beträffande Uppbördens fördelning i flera terminer, funnit sig sakna anledning frånträda den derom i Betänkandet gjorde hemställan. '■ Vidkommande åter sednare delen af återremitterade Betänkandet, eller det, i anledning af Lars Knutssons motion framställde förslag, hvilket Bih. till R.
S.t Erot. 1845, 4 Sami. 2 A/d. 22 Haft. 1 2 Slats-, B ev.- samt Allm. Besv.- och Ekon.-TJiskottens Utlåtande, N.-o ft 0- ■ blifvit af ett Stånd godkänd t och af ett annat afslaget, så enär de inom öfrige Riks-Stånden derom ufgifne yttranden nästan enhälligt sammanstämma deruti, att uppbördsstätnmorna icke böra utsättas under Januari månad, men att någon framflytlning af tiden för uppbördens afslutande och summariska redovisningens angifvande icke bör ega rum, samt tillika är vordet upplyst, att för de skaltskyldiges beqvämlighet det vore angeläget, inom vissa orler, att uppbördsslämmorna försiggå under Februari och inom andra, att de icke uppskjutas längre än till medlet al April, lå Utskotten, med anledning al allt detta, så vida frångå sitt förut afgifna förslag, att Utskotten tillstyrka Rikets Ständer att i underdånig skrifvelse till Kongl. Majit hemställa, det Krono-uppbördsstämmorne hädanefter må utsättas ifrån och med medlet af Februari till den i5 April; men Liden, dels inom hvilken Uppbördsmännen skola begära handräckning i afseende på bortflyttade eller lill vistelseorten okände personer, som häfta för Krono-Utskylder, dels ock för summariska redovisningens algifvande, förblifva oförändrad.
Lindström i delta ämne väckt motion, hvarom Utskotten under denna dag afgifva serskildt Betänkande.
Stockholm den 22 April i845.
Reservationer 1:0 af Herr Printzensköld, som, på de skäl, Herr Friherre
Pal nist jern as reservation vid Betänkandet Nio 5a innehåller och hvilka blifvit af flere Ledamöter inom Riks-Stånden åberopade, reserverade sig emot den föreslagna inskränkningen i upphördsliden; 210 Af Herr C. J. Kock, som ansåg Uppbördens början icke hafva bordt framflyttas längre än till den 1 Februari.
Stais-, Bcv.- samt Allm. Best.- och Ekon.-TJtskottens Betänkande, N.-o lil. 3 Jls fl Afl. Ank. till Exp.-Utsk. d. 23 April, kl. 11 f. m.
Betänkande, i anledning af väckt motion, angående förändring i tiden för K, -ono-Uppbörds stämmorna pä Gottland. (I. A).
Sedan Utskotten, uti Betänkandet N:o 5a, tillstyrkt Rikets Ständer att i underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t hemställa, det Krouo-Uppbördsstämmorna hädanefter må utsättas ifrån början af Mars till slutet af April månader, samt tiden för summariska redovisningens afgifvande framflyttas till den 1 Juni; men Ilögvörd.
Pieste-Ståndet och Yällofl. Borgare-Ståndet återremitterat samma betänkande, på grund af deremot gjorde anmärkningar, innefattande, bland annat, alt Upbördsstämmorna på Gottland icke borde taga sin början förr än i slutet af April eller lill och med i medlet af Maj; så har inom sistnämnde Stånd Herr P. II.
Lindström, uti serskild, med anledning af 56 § Riksdags-Ordningen väckt, motion, föreslagit, att, för den händelse någon förändring i liden för K ro no-Upbörd sst ammorna i allmänhet icke funnes behöflig eller lämplig, undantag måtte göras för Gottland, och Rikets Ständer till Kongl.
Majit i underdånighet hemställa, att uppbördsmöte» derstädes hädanefter icke må hållas före slutet af April, och tiden för summariska redovisningens aflemnande framflyttas till den i Juni hvarje år; grundande motionären delta förslag på de vid åtérremissen af omförmäldte betänkande ulaf honom anförde skäl, nemligen att den vanligen en längre tid af vintern afbrutna communicationen med fasta landet försvårade afsätt ningen af öns producter, och ofta åstadkomma en penningebrist under denna årstid, sorn gjorde det för de skattskyldige nästan omöjligt att erlägga sina utskylder, hvilka åter längre fram på våren, sedan sjöfarten börjat, med lätthet afbördades; af hvilken anledning Kongl.
Majit ock i Nåder bifallit begärdt uppskof med erläggande af sistlidne års Krono-utskylder till medlet af nästkommande
Maj månad, samt för innevarande år framflyttat tiden för summariska redovisningens afgifvande tili den i Juli Då, på sätt det under denna dag, med anledning af ornförmälde återretniss, afgifna Utlåtandet N:o iio nämnare utvisar, Utskotten ansett sig böra frångå den del af förslaget i Betänkandet Nio 52, som alser uppbördens frainflyttning till April månads slut, och det, i följd deraf, ålegat
Utskotten att ingå i hufvudsaklig pröfning af ifrågavarande, för denna händelse väckte motion, 4 StatsBev- samt Allm.
Besv,- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N.-o 112. liafva Utskotten tagit i betraktande, att de med en tidigare upbörd på Gottland förknippade, af motionären anförde, olägenheter, äro af ständig beskaffenhet, och att serskilde föreskrifter till undanrödjande deraf följaktligen af beliofvet påkallas; hvadan och enär någon olägenhet för Stals-Verkel af fram11 jIlning utaf uppbörsliden derstädes så mycket mindre bör kunna ifrågasättas, som en dylik undantags-lag varit gällande för Stora Kopparbergs
Län, allt sedan år 1823, Utskotten funnit sig böra understödja motionärens förslag i afseende å tiden, hvar förinnan Kronouppbörden på Gottland icke lämpligen bör utsättas; till följd hvaraf och som uppbördens afslutande, samt summariska redovisningens afgifvarule svårligen kunna medhinnas på kortare tid, än den af Kongl. Majit, på sätt ofvanberördt är, för innevarande år bestämda af En och en half månad, Utskotten vördsamt tillstyrka Rikets Ständer alt i underdånig skrifvelse till Kongl. Majit hemställa, det Krono-Upbördsstämmorna på Gottland icke må utsättas förr än från och med Maj månads början, samt tiden, dels inom hvilken Upbördsmännen skola begära handräckning, i afseende å bortflyttade och till vistelseorten okände personer, som häfta för Kronoutskydder, dels ock för summariska redovisningens afgilvande, må för Gottland bestämmas till den i5 Juni hvarje år.
Slockholm den 22 April 184A, Reservationer: anmälde af Herr Friherre Palmstjerna och Herr Printzenschjöhl.
!V-o lis, Ank, till Exp.-Utsk, den 23 April, kl. 11 f. ml Utlåtande^ i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 3g, angående personliga skyddsafgiftens användande till organiserande af arbet s-inrättningar, Omförmälde Betänkande har, enligt från Riks-Slånden ankomne Protocolls-Utdrag, blifvit af Höglofl.
Ridderskapet oah Adeln, Vällofl.
Borgare Ståndet - Stats-, B ev.- samt Allm.
Besv. och Ekon.-Utskott ens Memorial, N.-o 113.
5 Ståndet oell Bederv.
Bonde-Ståndet godkändt, men af Högv.
Preste-Ståndet, på grund af deremot framställde anmärkningar, återremitteradt; och då sålunda 3:ne Riks-Stånd bifallit Utskottens yttrande, lärer dervid böra bero.] Stockholm den 27 Mars 1845.
Ms© issi.
Ant. till Exp. Utsk. den 23 April, kl. 11 f. in. Memorial, angående Riks-Ständens olika beslut, i anledning af betänkandet N:o 3y, dels om Stämmoböternes nedsättning och fördelning, dels angående straffböterne för försummad inbetalning af Krono-utskjhlerne i Stockholms Stad.
Betänkande framställda förslag, att Upbördsmännens andel i stämmoböterne må minskas till en fjerdedel, samt de återstående tre fjerdedelarne tillfalla socknens fattiga, derom underdånig skrifvelse till Kongl.
Maj:t skulle afla las, bar blifvit bifallet af Hederv.
Stockholm den 22 April 1845- Bih. till R.
Prot. 1845, 4 Sami. 2 Afd. 22 Hiift. 2 STOCKHOLM, Lundberg 5C Comp. 184S, I Stats- samt Allni.
Besv. och Ekon.-Utskottens Memorial, N.-o 114. 1 K:o 111.
Ank, till Exp. Utsk. elon 28 April, kl. 5 e. m.
Memorial, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut öfver Utskottens Ut lutande, N:o 28.
Uti delta, i anledning af väckta motioner om fyrbåk ars uppförande på åtskilliga ställen, afgifne utlåtande, hade Utskotten tillstyrkt, bland annat, det Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse bos Kongl. Maj:t begära, att en fyrbåk på skäret Understen, beläget i Södra qvarken öster om Gräsön, blefve, så vidt tillgångarne det medgåfve, uppfördt.
Denna del af utlåtandet har, vid föredragning hos Riks-Stånden, blifvit gillad af Vällofl.
Borgare-Ståndet och Heder v. Bonde-Ståndet, men afslagen af Höglofl.
Preste-Ståndet, hvarvid likväl Ridderskapet och Adeln tillika beslutat, det skulle Rikets Ständer i underdånig skrifvelse anhålla, alt Kongl.
Majit täcktes, så framt ej hinder mötle, som af Rikets Ständer ej kunde förutses eller bedömas, Nådigst anbefalla, att aftal må inledas med Ryska Kejserliga Regeringen 0111 de ytterligare fyrbyggnader, hvarmedelst, efter anordnad gemensam undersökning af localiteterne, sjöfarten i Södra Qvarken kunde anses hällre betryggad, samt, derest anläggning af en ny fyr på Svenska sidan, vare sig på Understen eller annorstädes, då pröfvats erforderlig, i mein af tillgångarne derom förordna; och hafva de öfrige Riks-Stånden ^blifvit inbjudne att i Ridderskapels och Adelns omförmäldte beslut sig förena Jemnlikt ankomne Protocolls-Uldrag, hafva Utskotten inhemtat, att Preste- och Borgare-Stånden, med vidblifvande af sina i ämnet fattade beslut, laggt Ridderskapet och Adelns berörde inbjudning till handlingarne, äfvensom att samma inbjudning blifvit af Bonde-Ståndet afslagen; och som, vid sådant förhållande, Irenne Riks-Stånd, eller Ridderskapet och Adeln, samt Borgare- och Bonde-Stånden beslutat aflåtandet af en Rikets Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Majli, i anledning af det hos Rikets
Ständer anmäldla behofvet af en fyr-inrättning å skäret Understen, samt hvad trenne Riks- tånd i sådan fråga afgjort, jemlikt 76 §.
Riksdags-Orduingen, ut Bih. till li.
Prof. 1845, 4 Sami. 2 Afd. 23 lii fl. 2 Stats- samt Allm. Besv.- och Ehon.-Utshollens Memorial, N.-o 115. gör Rikets Stunders beslut; men Ridderskapet och Adeln varit af skiljaktig tanka med Borgare- och Bonde-Stånden, i afseende på innehållet af den underdåniga skrifveisen, få Ulskolten härmedelst hemställa, huruvida ieke Ridderskapet och Adeln, med frånträdande af sitt i frågan om uppförandet af en fyrbåk å skäret Understen fattade serskilda beslut, må instämma i det, hvaruti Borgare- oell Bonde-Stånden stannat.
För den händelse Ridderskapet och Adelil icke skulle till denna hemställan lemna bifall, få Utskotten föreslå Rikets Ständer, alt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet må, på sätt ^3 §.
Riksdags-Ordningen föreskrifver, varda förstärkt, samt alt votering i det sålunda förstärkta Utskottet anställes elter följande voterings-proposition:
Den, som anser den af Rikets Ständer, i anledning af väckt fråga om en fyrinrättning å skäret Understen, beslutade underdåniga skrifvelse böra innefatta anhållan, alt en fyrbåk på skäret Understen måtte, så vidt tillgångarne det medgifva, varda uppförd; röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Vinner nej, kommer skrifveisen att innehålla underdånig begäran, att Kongl.
Majrt täcktes, så framt ej hinder möta, som af Rikets Ständer icke kunna förutses eller bedömas, Nådigsl anbefalla, att aftal må inledas med Kejserliga Ryska Regeringen om de ytterligare fyrbyggnader, hvarmedelst, efter anordnad gemensam undersökning af local-föi hållandena, sjöfarten i Södra
Qvarken kunna anses bättre betryggad, samt derest anläggning af en J1y fy1’ på Svenska sidan, vare sig på Understen eller annorstädes, pröfvades erforderlig, i mon af tillgångarne derom förordna.
Stockholm den 26 April i845. J\1 115.
Ant. till Exp.-UlsL d. 28 April, t T. 5 e. m.
Memorial, i ättledning af äterremiss ä Utskottens Betänkande, N:o yt.
Från Vällofl. Borgare-Ståndet har berörde Betänkande, angående föreslagna åtgärder till upphjelpande af sillfisket i Bohuslänska skärgården blifvit Slats- samt Allm.
Best.- och Ekon.-V(sköttens MemorialN.-o 116. 3 till Utskotten återremitleradt; men då Samma Betänkande blifvit den 17 sisll.
Preste-Ståndet och Hederv. Bonde-Ståndet, gillad t, och frågan således, jemlikt y5 §.
Slockholm den 26 April i845. iV© flE©.
Ank, till Exp.-Utsk, den 28 April, kl. 5 e. na.
Memorialj i anledning af äterremiss u Utskottens Utlåtande, N:o j3.
Della, rörande väckta frågor 0111 förändring i grunderna för planpenningars utgörande afgifne, Utlåtande har af Hederv. Bonde-Ståndet blifvit till Utskotten återremilteradt; men då samma utlåtande blifvit af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Vällofl. Borgare-Ståndet den 26 sisll.
Riksdags-Ordningen, är genom 3 Stånds beslut afgjord, kan någon vidare behandling deraf hos Utskotten icke ega rum.
Slockholm den 26 April 1845. STOCKHOLM, Lundberg SC Corny. 1S4K.
Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Uskottens Utlåtande, N.o 7/7. 1 N:o' 117. a» Ank. till Exp. Utsk. den i3 Maj, kl. 6 e. m Utlåtande, i anledning af äterrerniss ä Utskottens Utlåtande, N:o 60, angående vackt fråga om anslag till Stockholms Lyceum och Real% nina siam.
Utlåtandet N:o C9 har blifvit af Preste-Ståndet bifallet, af Borgareoch Bonde-Stånden afslaget, men af Ridderskapet och Adeln, på grund af framställde anmärkningar, till Utskotten återremitteradt.
Dessa anmärkningar äro hufvudsakligen, att, då Utskotten, jemte tillstyrkande af en gratification af 3000 R:dr B:co åt Academie-Adjuncten Ramström för hans, genom inrättandet och vidmagthållandet af Stockholms Lyceum, ådagalagde förtjenster om ungdomens bildande, tillika hemställt, att Rikets Ständer, vid beviljandeL af denna gratification, måtte ”uttala ”den förväntan, att en fullständig berättelse så väl om den i berörde Ly”ceutn följda läromethod, som huruvida och i hvad mon densamma må ”hafva vunnit framgång, måtte af Ramström till Kongl. Maj:t ingifvas, för ”att Rikets näst sammanträdande Ständer meddelas,” det ville synas, som öfvertygelsen derom, att någon framgång vunnits med det i skolan begagnade lärosätt ännu saknades, men att belöning ändock borde meddelas; att, såsom villkor lör gratificationens erhållande, borde föreskrifvas, att densamma icke utbetalades förr, än Adjuncten Ramström berättelse i ofvannämnde hänseende afgifvil; att gratificationsbeloppet måtte ställas till Kongl. Maj:ts disposition, för den händelse Ramström kunde inför Kongl. Majit ådagalägga, att den af honom inrättade skola haft den framgång, att Kongl. Majit funne skäligt att gratificationen honom tilldela; och att enär det ansåges vara origtigt, att Rikets Ständer på en gång beslutade om anslagen och tillika disponerade dein, utan att Kongl. Majit dermed finge någon befattning, Rikets
Majit, efter anställd vederbörlig undersökning, funne Academie-Adjunclen Ramström af gratifi - Bih. till R, St.
Prot. l8^S> ^ Sami, 2 Afd, 2/f. Haft. 1 2 Stats- samt Allm.
Besv,- och Ekon.-Uskoltens Utlåtande, N-.o iij. cationen förtjent, deusamina måtte genom Kongl. Maj:ls försorg till Ramström utbetalas.
Utskotten, — som tillstyrkt den ifrågavarande gratificationen åt Academie-Adjuncten Ramström under en på erhållne tillförlitliga underrättelser grundad öfvertygelse derom, så väl ali Ramström genom ett varmt nit och icke obetydliga uppoffringar af både tid och tillgångar för ungdomens bildning, gjort sig förtjent af någon uppmuntran från statens sida, som att den af honom inrättade läroanstalt, hvaruti äldre och nyare undervisningsmethoder blifvit bragte i förening, redan lemnat tillfredsställande resultater, — hafva vid gratificationens tillstyrkande gjort den inom Ridderskapet och Adeln klandrade hemställan, egentligen på grund af motionärens, Herr Contracts-Prosten Uddens derom väckta förslag, samt i afsigt att undervisningssättet vid nämnde skola och de af detsamma tilläfventyrs hemtade förmoner må, i en tid, då åsigterne om den äldre eller nyare skolrnethodens företräde ännu äro delade, komma till allmän kännedom.
Yidblifvande den öfvertygelse, som legat till grund för Utskottens återremitterade utlåtande i denna fråga, samt i betragtande deraf, dels att samma utlåtande blifvit i sin helhet af Preste-Ståndet godkändt, dels att, inom Ridderskapet och Adeln, enligt det från detta Stånd Utskotten tillhandakomna discussions-protocoll, blott en ledamot talat för afslag å utlåtandet, men derjemte alternatift begärt återremiss derå, finna Utskotten sig icke böra frånträda sitt, i berörde utlåtande gifna, tillstyrkande om beviljandet af en gratification åt Academie-Adjuncten Ramström; men då Utskotten anse de inom Ridderskapet och Adeln framställda anmärkningar i afseende på sättet och villkoren för anslagets utbetalande, i allmänhet vara grunda de, få Utskotten, frångående sin i denna del af utlåtandet N:o 69 gjorda hemställan, vördsamt tillstyrka, att Rikets Ständer, med afseende å Adjuncten Ramströms genom inrättandet och vidmaglhållandet af Stockholms Lyceum ådagalagde förtjenster om ungdomens bildande, måtte å Riks gälds-Contoret till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition anvisa en summa af TreTusende Riksdaler Banco, samt, med tillkännagifvande häraf, hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, att Kongl. Maj:t, derest, efter anställande undersökning om den vid nämnde Lyceum följda läromethod och den framgång, densamma må hafva vunnit, Adjuncten Ramström skulle finnas Stats- samt Allm, Besv.- och Ekon,-Utskottens Utlåtande, N:o lif, 3 vara förtjent af ifrågavarande uppmuntran från statens sida, täcktes låta berörde 3000 R:dr B:co, såsom gratifikation, till honom utbetala.