Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
StatsUtskottet i dess Inkomst-Betänkande föreslagen, blifvit af Riks-Ståndens pluralitet antagen och medgifven.” ”Då jag, under öfverläggningarne inom Höglofl.
Utskottet, till dalum och innehåll citerat de nu å nyo åberopade Författningar, hade ingenting varit lättare, än att något närmare granska deras innehåll; hvarigenom man säkert undgått den besynnerliga framställning, att Städernas invånare, till vinnande af en genom trenne Riks-Stånd dem beviljad rättvisa, skulle inför Höglofl.
Fröt. 1828 och 1823. 5 S.j 1 /4fd.
2 B . i2.:te Häftet. 2 jo Bil. till Bevälniiigs-Utsk.
Bet. N.o 5i.
Commerce-Collegium ådagalägga något, som aldrig blifvit anfördt, eller att Allmogen eger en obegränsad frihet för minutering af bröd, kött och dricka i Rikets Städer.
Allmogens frihet i denna del är visserligen föga begränsad; men blifver den alldeles oinskränkt, så lära väl ock Bryggare, Bagare och Slagtare nödgas öfvergifva Städerna, som säkert vid vissa tider afåret icke komma att sakna hvad de behöfva af kött, bröd och dricka; men vid andra tillfällen åter, då Landtmannen sysselsättes med sina egentliga yrken, få försöka hvad credit en tom mage vill medgifva.” ”Jag reserverar mig derföre emot Högloft.
Utskottets Betänkande; och vågar vördsammast föreslå, att Salu-accisen till dess fastställda belopp, 7,500 R:dr, må anses böra utgå, antingen endast af Stockholms Stad, som, genom serskildt tillkommen Resolution, lärer ega några prarogativer i denna del, hvarom en närmare undersökning anses erforderlig; eller ock pro rata parte minskas för Rikets alla Städer, jemförelsevis tillden är 1809 antagna delningsgrund.” Häruti instämde Herrar Donner Peterson m. fl. af Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamö tei’.
Bil. till Bevillnings-Utsk.
Bet. N.o 51. ii Af Herr A. Westerstrand: ”Jag förena)' mig till alla delar i Herr Crons reservation, men anser mig böra tillägga, att, sedan de af Städernas in i Landet förr" varande idkare af Slagtare-, Bryggare- och Bagarenäringarna, förgäfves sökt hämma landets invånare, att utan något uteslutande, ingå i utöfningen af besagda Stadsmanna-yrken, hafva de flesta Borgarne i förenämnde handteringar afsagt sig Borgare-rätt deri, samt en och annan ändock, lika med Landtmannen, gagnat rörelsen, hvarmedelst i de flesta smärre .
Städenje Saju,-accisen måst af hela Borgerskapet utgöras/’ STOCKHOLM, tryckt i Ecksteinska Boktryckeriet, 1823.
TARIFF till reparation af Städernes Salu-Accis-ersättning.
Staden. Salu-Accis.
Sta d e n. Salu-Accis.
R:dr sk. ris!
R:dr sk, r:si Stockholm . . . . 7500 — — Transport i 1,275 ___ _ Götheborg ....
• k 800 —■ — Nora . . Philipstad » 45 25 Första Classen.
Piteå 5 -i—, Norrköping . . . . • • 3oo — Sala . . . Skara . . O T * Carlskrona . . . . • • 400 — ......
Gelle ...... k • 110 - Skenninge . . .... 25 — Sundsvall .
I 0 —- Andra Classen.
Söderhamn 15 340 Söderköping • é • • • 25 — — Umeå . . k ... k 5 Malmö • k ibo — — Wadstena . 3o . Calmar k • 110 — Wimmerby 10 Westervik ..... • • 40 — Wexiö ■, . 4° _ Westerås ..... • k 190 — — Wenersborg 25 Uddevalla » . . . Wisby • • k • 75 70 — Femte Classen.
Alingsås .
Cimbritshamn • • k k •
Tredje Classen. 20 Arboga ......
Carlshamn . . .
. 60 7° — — Eksjö . . Engelholm 1—i 1 •« • • k • k k • k i k k i5 5 Carlstad . . . .
Christianstad . . . . 35 00 —- — Enkoping .
Eskilstuna • • • k k • k • k • 75 • k k • • * Fahlun ...... k k k k b i Falkenberg Falköping . k k • .#
k 10 — Christinehamn . . . 4° —i— • • k k k Jönköping , » . . . 5o Grenna . • k k k . k • • • • . Landskrona .... 85 1J 10 • k • k • • k k • •••••
Linköping Lund »»»».» Marstrand . . . . . l 00 90 20 — — Kongsbacka Laholm . .
Lidköping k k k •
• k k k k k k k k k k 15 5 5o Nyköping » . . . . Warberg .....
Ystad ...... 5o 20 35 — — Lindesberg Mariefred .
Norrtelje . k k k k k • k k k k k k k k . 25 k k • k • • 25 Örebro ......
Lorås ...... 15o 20 — Sigtuna ........
Skanör och Falsterbo . . io z Skölde » . • k k k k 5 - Fjerde Classen.
Strömstad . k k k » ' k k k k k k • • • i •
• 3o — — Askersund ..... k k 25 _ Säther . . • k k k • • koka* Halmstad ..... 20 _ *— Sodertelje . k k k * * 3o Hedemora ..... ***.,. -— Söl f vi Isborg * • * k • 5 Helsingborg * * . . 65 — ^— Thorshälla • k k • # lilli!
Hernösand .... 3o —i. . Trosa » . k k k • •
Hudiksvall .... 10 Ulricehamn • k * • » 15 Kongelf ..... 4o — Amål . • k • a • 10 Köping ......
• • . 5o —- Öregrund . k k k • • io Luleå ......
5 Östhammar • k k • - • 3o Mariestad ..... 20 — Östersund . k k • • • • •••«• — — Transport 11,275 — — Summa 11,925 — — (Hörer till Bcvillnings-Utskottets Betänkande K;o 5i). \ ? • r>‘ v fSeviiinings^t/tskoltets.
Memorial N.O Si, i N:o 52.
Aiikom till Exp.-Utsk. d. 17 Nöy. 182g.
Memorial, med Voterings-Proposition, angående Bevillning af Krono Lotsar. vw föredragning af Utskottets, under N‘d 46. i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet N:o 4[> om befrielse eller lindring i Bevlllningen för Kronolotsar eller Lotsdrängar, afgifna Memorial, har detsamma, af Högvördiga Preste-Ståndet och -Hedervärda Bonde-Ståndet, blifvit lagdt till handlingarna, hvilken åtgärd VällofL Borgare-Ståndet äfven vidtagit, med förklarande, att Ståndet ogillade den af Utskottet för yttrandet i detta Memorial antagna grund, att denna Bevillningsfråga borde anses afgjord genom 3:ne Riks-Ståiids, till Betänkandet J\’:o 41» le.mnade bifall; men Iiöglofl.
Riddérskapet och Adeln har, Under den 26 sistl.
October, afslagit sistnämnda Betänkande, och förklarat, det Kronolotsar och Lotsdrängar borde, liksom Ilih. till R.
Proi, 1828 och 1829. 5 S. 2 Afd. 2 B, 1 l3:de Häftet.
a B evillnings-Ut skottets Memorial N.o 52.
Kronans Manskap, vara frie från Bevillnings utgörande.
Med anledning af de sålunda fattade beslut, får Utskottet härmed vördsamt föreslå, att frågan måtte af Höglofl.
Förstärkta Stats-Utskoltet afgöras genom votering öfver en så lydande proposition :
Den, som vill att Lotsar och Lotsdrängar icke skola från Bevillning frikallas, ulan åläggas en lämplig afgift, på sätt Bevillningsutskottet föreslagit i Betänkandet N:o 41» röstar Ja; den det ej vill:
Nej. "Vinner Nej, skola Kronolotsar och Lotsdrängar, likasom Kronans Manskap, vara fria från Bevillnings utgörande; och kommer ett stadgande derom, att i Bevillnings-Förordningen intagas.
En häremot afgifven Reservation bifogas.
Stockholm den i4 Nor. Bsvillninzs-UtskoUcts Utlåtande N-0 .'>3. ö Reservation af Eric Pehrsson frän Gefleborgs Län : "Jag har varit af den mening, som uttryc]tes i Utskottets Memorial, N:o 46, och kan ej frångå min öfvertygelse, att, då tre Stånd Fattat beslut om afslag af begärd befrielse från Bevillning, frågan derigenom synes afgjord, då intet af de i 63 §.
Riksdagsordningen omnämnda, och votering inom förstärkta Stats-Utskottet ovilkorligen erfordrande fall här inträffar, hvarföre jag ock, emot Utskottets åtgärd att densamma tillstyrka, härmed reserverar mig.” N:o 53.
Ankom till Exped,-Utsk. <1. 17 Nov. 1829.
Utlåtande, i anledning af gjorda Amnärkningar vid Betänkandet N.o 47, angående Porto af giften får Inrikes Brefvexlingen.
V ällofl.
Borgare-Ståndet har återremitte - 4 Bevilhiings-Utskoitets Utlåtande N.o 33. ra t Utskottels Betänkande, angäende Portom ;i fg i (ten för Inrikes Brefvexlingen, till följd at deremot gjorda anmärkningar: af Herr Ekerman, sorn ansett, att den förhöjning j Porto-afgift, hvilken skulle blifva en följd af Utskottels Förslag, och ansetts uppgå till omkring 8000 Pudr, egentligen skulle drabba Städernas invånare, samt velat finna de af Utskottet anförda skäl, för uteslutandet af Runstycken i Taxorna, mindre grundade, då en och hvar gerna skall underkasta sig besväret af vexlingen, för att bespara en större kostnad på året, och Uågot afseende, 1 Herr Ekermans tanka, icke borde fästas å den större vidlyftighet, som beräkningen af Runstycken skulle medföra i räkenskaperna, helst det vore ett Svagt skäl, att Brefvexlingen skulle åbringas kostnad, för att minska vederbörande Tjenstemäns möda och arbete; af Herr Langenberg, sorn yttrat, att, ehuru obetydlig förhöjningen kunde synas för den, hvars brefvexling är inskränkt, densamma utgjorde en kännbar kostnad för den, sorn har vidsträckt correspondance, hvarföre ock Post-taxpn, icke utan behof, borde förökas; i hvilket anförande Herr Lundman sig förenat; samt af Herr Santesson, sorn, instämmande med Herr Ekerman, tillagt och anmärkt, att, ehuru Rikets år 1828 församlade Ständer önskat, att Post-taxorna , vid Revil/nings-lits kottets Utlåtande N.o 53. 5 den i dem begärda förändring, hvarken måtte hufvudsakligen höjas eller nedsättas, och Utskottet erkänt, att Öfver-Post-Directeurens förslag vore på rigtiga grunder upprättadt, Utskottet likväl icke antagit samma förslag; att den uppkommande skillnaden vore en verklig tillökning i det hela; att Postporto, i Herr Santessons tanka, ej borde vara annat än ersättning för Statens kostnad till Postverkets underhållande, serdeles då besparingen i och för fri brefven skall uppväga minskningen i Statens inkomster genom Post-hemmans-friheterna; att de för högre Post-skjuts-lega m. m. till I r,ooo
R:dr ökade kostnaderna icke gåfvo skäl till förhöjning, då räkenskaperna visade ett årligt öfverskott i Postmedlen af 100,000 R:dr, och då Rikets Ständer skola uttryckt den tanka, att öfverskottet borde komma Postverket till godo; hvarjemte Hr Säntessorij som dessutom funnit den föreslagna högre Porto-afgiflen, från och till Wisby, olämplig, då den högre kostnaden, för en eller annan svårare transport, borde gäldas af det hela, oell Gottland,, enär Post-Inrättningen befordrar lif och rörelse i Landet, icke eller såsom stjufbarn behandlas, dels äfven fästat uppmärksamheten derå, att Bevillnings-Utskottets Post-taxeförslag egentligen synes åsyfta BorgareSlåndets ökade beskattning, dels ock, med 6
Be villnirfgs-Uls/sotttts Utlåtande N.o 53. anledning af en inom Ståndet gjord invändning, upplyst, att anslag på Stat skall i flera länder, utan motsvarande inkomst, vara på förd t för Post-Iurätl ningens befrämjande; neli hafva med Herr Santesson sig förenat Herrar Aspelin, Ekerman och Falkman , den senare under yttrande, att då, med uteslutande af Ruhstycks-beräkningen, tidsutdrägt velat undvikas, Utskottet skall förbisett att liqviderna i alla fall måste ske med Koppar-skiljemynt, enär afgiften ej uppgår till det belopp, hvarå sedel finues; samt Herr Winberg begärt, att Öfver-Post-Directeurens beräkning af Porto måtte tagas till grund för det nya Posttaxe-förslaget.
Deremot har Herr Cron närmare utvecklat skälen för Utskottets Förslag, och ådagalagt: alt den förhöjning, man ansett derigenom uppkomma, icke torde fullt motsvara de ir.ooo R:dr, hvartill den högre Posl-skjuts-legan m. m. uppgår; att detta ökande af Postporto varit destomer oundvikligt, som Rikets Ständer anvisat den årliga netto-behållningen af circa 100,000
R:dr, att till andra ändamål användas, och förslaget om förening med Post-Verket af en Forvagns-inrättning torde leda till förlust för nämnde Verk; hvarförutan Herr Cron anmärkt, att kostnaden Bevillnings-Utskottets Utlåtande A7.o 53. 7 för brefvexlingen i Sverige vore lindrig, jemförd med den, soia i andra Länder eger rum.
Till de upplysningar, som af en Utskottets Ledamot sålunda blifvit leja aade, inora Vällofi. Borgare-Ståndet, får Utskottet tillägga: att då Rikets Ständer antagit, alt Post-intraderna borde lemna en behållning af 100,000 R:dr, som blifvit till andra ändamål disponerad, samt tillika bestämt, alt, om derutöfver skulle uppkomma något öfverskott, detsamma finge användas till Postväsendets förbättring, Utskottet icke haft annat medel att, med helgd af dessa Rikets Ständers Beslut, bereda tillgång för den of billigheten påkallade förhöjningen i Post-skjuts-legan m. ra., än att föreslå den ifrågavarande ringa och icke hufvudsakliga tillökningen i Taxan, vid hvars bestämmande uteslutandet af Runstycken ansetts desto lämpligare, sora derigenom beqvämlighet onekligen beredes både för de Corresponderande och Post-Verket; att denna tillökning icke kunde med rättvisa sägas egentligen åsyfta Borgare-Ståndets ökade beskattning, då alla classer af Rikets Invånare bidraga till ifrågavarande intrader; att, efter de underrättelser Utskottet kunnat vinna, Porto-afgiften i Sverige är långt lindrigare än i de fleste andra 8 Bevillnings - Utskottets Utlåtande JV.o 53.
Europeiska
Länder, hvarest den utgör ert jemförelsevis vida betydligare Stats-inkomst än hos oss; samt att, hvad serskildt angår Porto-afgiften, lill och från Wisby, Utskottet får åberopa hvad Betänkandet N:c> derom innehåller, med tillägg: att ett sådant förhållande äfven till fölene i Taxan varit på enahanda sätt iakttaget, så att någon serskild förhöjning i delta afseende nrt icke är i fråga, Med stöd af dessa grunder, och då, jemlikt ankomne ProtoColls-Utdrag, de 3:nö öfrige Respective Riks-Stånden bifallit hvad Utskottet uti förevarande, endast från Borgare-Ståndet återremitterade Betänkande föreslagit, får alltså Utskottet vördsamt hemställa , att Vällofl.
BorgareStåndet behagade biträda ett sådant de Respective Med-Ståndens Beslut.
Stockolm dea 14 November 18:2g, STOCKHOLM, tryckt i Ecksteinsk» Tryckeriet, i§äg. Bevillnings-Utskotlets Memorial N.o 54• i N:o 54.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 5 Dec. 1829’ Memorial, vied förslag till sammanjemkning af Riks-St ändens beslut angående Stora Sjötulls - Bevillningen, samt till Votcrings-Propositioner derom» Sedan Bevillnings-Utskottet, under ]\T:o 44. afgifvit Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets forsta Betan» kande, N:o 27, orri Stora S j ö tu 11 s-be vi 1111 i ngen , så hafva Respective Riks-Stånden till pröfning förehaft denna fråga i hela sin vidd, samt deröfver fattat beslut, af hvilka Utskottet genom Protocolls-Utdrag er» hållit del.
Då UtskoLtet anmäler de skiljaktigheter , som i dessa beslut förekomma, samt föreslår dels jemkning och dels propositioner till Votering inom Högl.
Fröt. 1828 och 1829, 5 S. 2 Afd. 2 B. 1 ip:de Häftet. 2 Bevi/lnings-Vts/coltcts Memorial N.-o 5f• förstärkta Siats-Utskottet, har Utskottet trott förevarande Memorial i ämnet, lill vinnande af redighet och lättfattlighet, böra affattas i tvänne Hufvud-afdelningar, af hvilka elen första upplager alla de frågor, hvilka, ehuru skiljaktighet förekommit, i Utskottets tanka, kunna anses afgjorda i enlighet med tre Stånds beslut, och den andra afhandlar sådana ämnen, som egentligen äro föremål för omröstning.
Härvid får Utskottet först vördsamt tillkännagifva: att Höglofl.
Rrdderskapet och Adeln funnit för godt att gilla Utskottets Betänkande N:o 27., med de förändringar Utlåtandet N:o 44 innehållers men med undantag likväl af åtskilliga punkter, i afseende hvarå detta Höglofl.
Riks-Stånd stannat i serskilda beslut: att Högvördiga Preste-Ståndet och Väilofl.
Borgare-Ståndet afven i alla de delar, sorn ej serskildt äro specificerade, gillat hvad Utskottet, angående Stora Sjötulls-bevillningen, föreslagit; samt att Hedervärda Bonde-Ståndet likaså gillat Betänkandet N:o 27 med de i Utlåtandet N:o 44 gjorda ändringar och tillägg, samt några undantag.
I anledning häraf har Utskottet noga granskat och genomgått alla hitli örande omständigheter, Pevillnings-Utskottets Memorial N.-o 54- 3 och då nu rerlogöres för alla sådana beslut, deruti skiljaktigheter förekomma, anser Utskottet deremot alla frågor, i hvilka Utskottets förslag vunnit alla 4 Respective Riks-Ståndens o vil korliga bifall, bär böra förbigås, enär Besluten i dessa delar komma att tjena till efterrättelse. I. å) Första Revillnings-gr unden bar Vallöf!.
Borgare-Ståndet antagit så lydande: "att, med erkännande af Konun - gens rätt i afseende på förbuds utfärdande emot in- och utförsel af varor, så väl som af de rättigheter Konungen tillkomma i afseende på Tractaters afslutande med främmande Magt er , likväl sådana Varu-artiklar, hvarmed i Sverige handel kan drif vas , må, i den Tull-BevillningsTaxa, som af Rikets Ständer nu fastställes , med derföre utsatt Tull intagas.
Som likväl de trenne öfrige RiksStånden gillat denna grund ordagrannt, sådan den af Utskottet i Utlåtandet Hevillnings-TJtskottets Memorial IV.-a 5f.
N:o 44, pag 21, blifvit framställd, och den genom Vällofl. Borgare-Ståndets beslut tillkomna skiljaktighet icke röyer sjelfva Tull-frågan, utan endast friheten att få i Riket införa alla utländska varorj samt till främmande Stater utföra och afyttra alla inhemska producter och tillverkningar , hvarom Kongl. Maj:t, enligt Grundlagarna, eger besluta och förordna £ alltså är, genom alla 4 Ståndens beslut i hufvudsaken, samt genom trenne Stånds yttrade tanka i den oeconomiska fråga, hvaruti skiljaktighet förekommit, efter Utskottets mening, afgjordt, att lörsta T ull be vi lini nes-grunden bör erhålla den af Utskottet föreslagna lydelse.
J>) För andra Bevillnings-grundert har Vällofl.
Borgare-Ståndet antagit följande redaction: ”att införsel af alla sådana varorj som äro vårt lands egna och inhemska producter, och hvilka icke behöfva utifrån införas, utan kunna_, i tillräcklig mängd och godhet j här i landet alstras och frambringas , må förbjudas men sådana producter Manufactur-varor och tillverkningar j hvilka väl inom landet fm - Fcvillnings Utskottets Memorial No 5/j.. 5 nas , tillverkas oell kunna till erforderlig godhet, men ännu icke till erforderlig mängd lemnäs , skola, så framt de till införsel tillåtas, beläggas med sudan Tull, som försvarar och uppmuntrar den inhemska producenten och tillverkaren till täflan med den utländska, och derjemte, å ena sidan, skyddar honom för ett sådant varornas fall, sorn skulle sätta honom utur stånd, att med skälig förmon drifva sitt yrke, men, å den andra, ej eller alldeles utestänger utländska medtäflare, såsom nyttige att förmå härvarande Producenter och Manufacturister till ansträngning, samt till förvärfvande af kunskaper och de för deras yrken nödvändiga Machinerier.’’ Äfven denna grund liar blifvit af de andra Respective Riks-Stånden godkänd, enligt Utskottets hemställan, och sorn skiljaktigheten härvid endast afser, huruvida sådana varor, som äro vårt lands egna och inhemska producter, och hvilka icke behöfva utifrån införas, utan kunna i tillräcklig mängd och godhet här i landet alstras och frambringas, skola, jemlikt de tre Ståndens beslut, emot lämplig Skyddstull, få importeras eller, efter Borga - € Bevillnings-Utskottets Memorial N.-o S^.. re-Ståndets mening- blifva till införande förbjudna; men förhållandet dermed är alldeles enahanda, sorn här ofvan anfördes, i afseende på de olika besluten omf rista Bevillnings-grunden, så är denna aldra Grund för Tull - bevillningen äfven, genom tre Stånds godkännande, af Rikets Höglofl.
Ständer antagen. c) Femte Bevillnings-grunden har Högloft.
Ridderskapet och Adeln gifviten så lydande redaction: "att rå-ämnen lör inhemska Fabricat och tillverkningar beläggas med den lämpligaste minsta Tull,” och då skillnaden emellan denna samt den af Utskottet föreslagna och af trenne Riks-Stånd godkända redaction endast består deruti, att ordet ■”möjligaste” blifvit utbytt emot ordet ”lämpligasteså, och enär alla fyra Riks-Slåudens beslut i liufvudsaken öfverensstämma, men det senare uttrycket tydligare •gifver samma mening, hemställer Utskottet vördsamt, om icke Ridderskapets och A - BeviUnings-TIt skottets Memorial N.-o 5 uelns beslut i detta fall benäget må biträdas. dj) Sjunde Grunden, angående Skyddstidlen, bar Borgare-Ståndet ansett böra försvinna , i följd af den andra Grundens förändrade redaction.
Förstnämnde n:de Grund är antagen af 3:ne Riksstånd , och som dess innehåll står i omedelbart sammanhang med lydelsen af irsta och nrdra Grunderna, lärer densamma, jemte dessa, komma att qvarstå och anses vara af Riks-Ståndens pluralitet antagen, e} Åttonde Grunden Högh Ridderskapet och Adeln har åt denna Grund gifvit följande lydelse : ”att ali tull för utgående och inkommande varor, äfvensom skepps-umgälderna, bör i Svenska Banco-Sedlar utsättas och i Svenskt mynt erläggas,” — Det förtydligande, som åsyftas derigenom, att orden: ”i Svenska Banco-Sedlar utscittas och erläggasblifvit förändrade till: ”i Svenska Banco-Sedlar utsättas och i Svenskt mynt erläggas anser Utskol tet nu mera, sedan myntbestämningen , med åtföljande realisati( n , blifvit af Rikets 8 Bevillnings-Utskottets Memorial N.o 54- Höglofl.
Ständer beslutad, vara ganska lämpligt, och på sådan grund tillstyrkes, att, ehuru de trenne öfrige RiksStånden godkänt Utskottets förslag, det af Ridderskapet och Adeln beslutna tillägg måtte blifva gilladt af respective MedStånden, f) Nionde Grunden har af Yällofl. Borgare-Ståndet blifvit fastställd, så lydande: ”atti vid alla tillfällen, då varor af samma benämning kunna finnas af olika sort, godhet och värde, skall olika tull derefter beräknas;” men som Utskottets förslag till Nionde Grunden liar vunnit trenne Stånds bifall, och då, vid tillämpningen af ifrågavarande Tullbevillnings-grund, hvardera af respective Riks-Stånden pröfvat Utskottets förslag till tull-afgift, samt derom fattat beslut, hvilka i de fall, der skiljaktighet förefinnes och icke genom sammanjemkning undanrödjes, blifva serskilda föremål för omröstning inom Högh förstärkta Stats-Utskotiet, så synes äfven den Nionde Bevillnings-grunden böra anses an - Eevillnings-Utskottets Memorial'!
N.-o S4■ 9 tagen genom 3 Stånds öfverensstämmande beslut. g) Tionde Grunden borde, enligt Höglofl.
Ridderskapets och Adelns beslut, lyda sålunda: ”,att den fastställda Tullprocenten utsattes till bestämdt belopp i Riksdaler , skillingar och runstycken, efter mått, mål, vigt eller stycketal pä alla varor, hvilka icke ega hufvudsaklig skiljaktighet i cjvaliteten, i hvilken senare händelse de måste förtullas efter värde, och tullen bestämmas till viss procent af detta värde;” hvarförutan samma Grund är af Vällofl. Borgare-Ståndet på följande sätt förändrad: ”att den fastställda Tull af giften utsättes till bestämdt belopp i Riksdaler, skillingar och runstycken, efter mått, mål och vigt på alla sådana varor, hvilka icke ega hufvudsaklig skiljaktighet i cjvaliteten; i motsatt händelse mäste de förtullas efter värde , och Tullen bestämmas till viss procent af detta värde.”
Som dessa förändringar icke rubba hufvudsakliga innehållet, utan endast åsyfta ett ytterligare förtydligande, tillstyrker Utskottet, att densamma måtte af öfrige respeclive Riks-Ståndcn antagas, io Bevillnings-Utskotlets Memorial N.o 54. samt att, i följd deraf, ifrågavarande Tionde Grund må erhålla följande ordalydelse : ”att den fastställda Tull-afgiften utsattes till bestämdt belopp i Riksdaler, skillingar och runstycken, efter mått, mål och vigt, eller stycketal på alla sådana varor, hvilka icke ega hufvudsaklig skiljaktighet i qvaliteten, men att de, i motsatt händelse , måtte för tullas efter värde, och tullen bestämmas till viss procent af detta värde.” lij) Elfte Tullbévillnings - grunden ärj af Vallöf!. Borgare-Ståndet samt Hederv.
Bonde-Ståndet antagen, på sätt Utskottet densamma framställt; Högh Ridderskapet och Adeln har derjemte förordnat, att den skulle erhålla följande lydelse: ”Att då Rikets Ständer, uti den Tulltaxa, sorn nu af dem aflemnas, icke ansett sig kunna annorlunda bestämma tullen å varor, än såsom ett maximum af hvad de under närvarande förhållanden, i egenskao af Tullbevillning åtaga sig, men det på Kongl.
Maj:t endast ankommer, att, i afseende på utländska magier, för - Bevillnings-Vcskottéts Memorial N:o 54- 11 skaffa en för Svenska handeln förmonlig reciprocitet, Rikets- Ständer måtte i underdånighet anhålla , det Kongl. Maj:t i Nåder läcktes vidtaga alla de mått och steg, som, i afseende härpå, med Landets bästa äro förenliga , samt derjemte öfverlåta till K:gl. Maj:t rättigheten att, efter vederbörandes hörande, minska eller nedsätta den i Tullbevillnings-Taxan utsatta tull.’'
Af Högv.
Preste-Ståndet är deremot förevarande ii:te Grund förändrad till följande innehåll: ”Att då Rikets Ständer, uti den Tulltaxa, som nu kommer alt utfärdas , icke kunna bestämma annan tull å. varor, än den, som, efter närvarande omständigheter, bäst försäkrar Statens inkomst och med Statens interesse öfver eris stämmer, men det endast pä Kongl. Maj:t ankommer, att, i afseende på utländska magter, bereda en för Svenska liandeln förmonlig reciprocitet, Rikets Ständer må i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t i Nåder må vidtaga alla de mått och steg, som, i afseende härpå, med Landets bästa äro förenliga, samt, för befrämjandet häraf , öfverlåta till Kongl.