Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dernäst intage framför alla andra de twännc StatsMinistrarnc deras rum, och förhälles i öfrigt enligt det Ceremoniel, Konungen läter för tillfället utfärda.
Härefter före Konungen sjelf, eller, der Konungen är fränwarande, eller han sä för godt finner, Stats-Ministern för Utrikes Ärenderne ordet till Riksens Ständer och läte dem afhöra Berättelsen om hwad sedan sista Riksdag uti Rikets Styrelse sig tilldragit.
Ständernes
Talemän träde sedermera inför Konungen och framföre i Ständens namn deras underdäniga wördnad.
Sluteligen och när Konungen lemnat Rikssalen, förfogc Ständcn sig äter till deras samlingsrum och läte samma eller nästföljande Plcnidag för sig uppläsas Negerings-Formen, Konunga-Försäkran och denna 114 Expeditioner till Riks-StLnden.
Riksdags-Ordning, pä det ingen niä till sin undskyllan okunnighet derom förebära. 8 27.
Propositionen angående Stats-Werkets tillstånd och behof, hlvaraf Standen htoartdera ett exemplar tillställes, ma Konungen öfwerlemna antingen tvid det tillfälle, dä Riksdag enligt sörcgäende § öppnas, eller ä Rikssalen annan dag, der honom sä godt synes, eller ock omedelbart till Riksens Ständers Stats-Utskott.
Riksdagens början räknas alltid frän den dag, dä berörde Proposition af Riksens Ständer eller nämnde Utskott emottagen blifwit.
Och som Riksens Ständer, jemnlikt Regcrings-Formcns 55 8/ ^ äga att i Konungens öftverwaro nägot besluta, mä ingen rädplägning härom ä Rikssalen hällas.
Propositioner, rörande Grundlagars eller öfrige Lagars och Oeconomiska Författningars stiftande eller förändring, jemte andra mål, dem Konungen under Riksdagens lopp will Ständcrne meddela, tillställcs genom Hof-Cantzleren hwarje Ständ i detz Plenum.
Jemte alla Propositioner ifrän Konungen till Riksens Ständer eller deras Utskott böra Stats-Rädets deröfwer kemnade yttranden tillika meddelas; kunnandes likwäl, dä desa yttranden angä hemliga mäl.
Ständer endast förwänta del af StatsRädets tillstyrkan och afslag. 8 28.
Hwart Riks-Ständ wälje genom Electorcr, genast och sist inom ätta dagar, sedan Riksdagen blifwit öppnad.
Ledamöter, lika mänga af hwarje Ständ, i de Utskott, hwilka skola ärenderne bereda och utarbeta.
Sädane i Grundlagen stadgade Ut - Bilaga till Mem.
115 skott äro:
Conftitutions-, Stats-, Bewillnings-, Banco-, Lag- saint Beswärs- och Occonvmie-Utskotten.
Hemliga Utskottet wäljes da Konungen sädant äskar. 8 29.
Constitutions-Utskottet, som utgöres af Tolf Ledamöter, tillkommer att i den ordning, NegcrkngsFormen söreskrifmer, granska Rikets Grundlagar samt upptaga frågor och till Plena afgifwa förslag om ändringar, förbättringar och förklaringar derutaf; hwaröswer Standens Ledamöter mare obetaget att in Pleno yttra sina tankar, men Riksens Ständer ej förr än ä den nästföljande Riksdagen ma besluta. Ofwcrlemnar Konungen ät Riksens Ständer någon Proposition rörande GrundLagar, uppdrage Ständerne genast, utan att derom förut öfwerlägga, ät Constitutions-Utskottet, att desi utlåtande afgifwa, och förhälles dermed, som i Negerings-Formens 81 Z stadgadt är.
Dä Utskottet icke funnit skäl att gilla och till Riksens Ständers pröfning öfwerlemna nägot förslag till ändring eller förklaring af Grundlagarne, som Utskottet af en Riksdagsman emottagit, ware Utskottet skyldigt, om Författaren det yrkar, att meddela honom sitt yttrande med tillständ, att detsamma, jemte Förslaget, genom Trycket allmänt göra, dä han för det sistnämndas innehäll sjelf i egenskap af Författare mä lagligen answara.
Constitutions-Utskottet äge att äska de uti Stats-Rädet förda Protocoll, utom deni, som angä Ministerielle ärenden och Commandomäl, hwilka endast i hwad som rörer allmänt kända och af Utskottet uppgifna händelser mä kunna fordras.
Finner Utskottet af desia Protocoll, att nägon Stats - 116 Expeditioner till Riks-Ständen.
Minister, Stats-Näd, Hof-Cantzleren, Stats-Secrcterare eller annan Ledamot af Stats-Rädet eller den Embetsman, som i Commandomäl Konungen råd gistvit, uppenbarligen handlat emot RegeringsFormens tydliga föreskrift, eller tillstyrkt någon öfwerträdelse deraf och af andra Rikets gällande Lagar, eller underlåtit att göra föreställningar emot sädana öfwerträdelser, eller dem wallat och befrämjat genom uppsätligt fördöljande as någon upplysning, da äge Constitutions-Utskottet att ställa en sadan under tilltal af Justitiw-Ombudsmannen inför RiksRätten.
Skulle Utskottet anmärka, att Stats-Nädets Ledamöter samfält, eller en eller flere af dem, uti deras rådslag vin allmänna matt och steg, icke iakttagit Rikets sannskyldiga nytta, eller att någon Stats-Secrcterare icke med owäld, nit, skicklighet och drift sitt förtroende-Embete utöfwat, äge dä Utskottet att sädant för Riksens Ständer tillkännagiftva, hwilka, om de finna Rikets wäl det kräfwa, kunna hos Konungen skriftligen anmäla deras önskan, att Han wille nr Stats-Radet och frän Em- betet skilja den eller drm, emot hwilka anmärkning blifwit gjord.
Frägor uti detta ämne kunna i Riksens Ständers Plena wäckas och af andra Riksens Ständers Utskott än Constitutions-Utstottet hos Ständen andragas, men icke af Riksens Ständer afgöras, förr än sistnämnde Utskott deröfwer blifwit hördt.
När frågor uti Riksens Ständers Plena eller andra Utskott än Constitutions-Utskottet wäckas, hurnwida Stats-Radet eller någon dep Ledamot eller nägon föredragande sitt Embete pä ett obehörigt sätt utöfivat, böra derwid följande ordalag och inga andra nyttjas:
"Det är anledning till anmärkning emot Stats-Rädet (eller den och den Ledamoten eller Föredraganden), hwarom Re - Bilaga till Meni. N:o 3. 117 nili) begäres till Constitutions-Utskottct, inför htvilkct anledningarne uppg i siv as skola.^
Och skall en sadan Ncmitz genast oivägerligen tverkställas.
Under Riksens Ständers östverläggningar deroin skola icke Konungens beslut i mast som röra enskilde Personers eller Corporationers rättigheter och angelägenheter, kunna ens nämnas, ännu mindre någon Riksens Ständers pröfning underställas.
Dä hos Riks-Standen olika meningar uppsta, rörande nya Utskotts tillsättande, eller till hivllkct Utskott uppkomne frågor och ämnen böra remitteras, och Stånden ej genom bestämd pluralitet kunna skiljaktigheternc afgöra, äge dä Constitutions-Utskottet att med Riksens Ständers rätt och i deras ställe derom besluta. 8 30.
Stats-Utskottct, hwilkct skall bestä af TretivSex Personer, bör granska, utreda och till Riksens Ständer uppgifwa Stats- och NiksgäldsWerkens tillständ, förivaltnrng och behof.
För detta Utskott läte Konungen upptvisa Stats-Werkets tillständ i alla detz delar, till inkomster och utgifter, fordringar och skulder, med dertill hörande vcrificationer, samt läte till detsammas öftverläggning framställa, hivad Staten utöfiver de wanliga inkomsterne tarfiva kan och genom Bewillning rnäste anskaffas.
Dä sädan Proposition blifwit af Utskottet cmottagen, bör Utskottet genast derom samtlige Ständen underrätta, och derjemte tillställa htvarje
Ständ ett exemplar deraf.
Detta Utskott äligger säledes, att efterse och granska huruivida Statens medel sedan sista Riksdagen blistvit, i enlighet med hivad Riksens Ständer fastställt, »vederbörligen antvände; att utröna, pröfiva 118 Expeditioner till Riks-StLnden. och föreslå det som till Stats- och RiksgäldsWerkens upprätthållande fordras, äfwensom beloppet af de summor, hwilka, jemnlikt 63 8 i RegeringsFornicn, skola för särskilda händelser afsättas; och att slutligen uppgifwa huru mycket genom Bewillning bör utgöras, sedan alla föreslagne nödige indragningar, besparingar och förbättrade anstalter, sä i anseende till uppbörden som medlens anwändande, bliflvit iakttagne.
I händelse hos Riksens Ständers Plena gemensamt eller uti något af Riks-Ständen betänkligheter uppsta emot antagandet af hwad Utskottet tillstyrkt uti det, som rörer antingen Statens reglerande eller Bewillningens derefter lämpade hela belopp, eller hwad till Riksgälds-Contoircts utgifter och inkomster hörer, eller grunderne för Riksgälds-Contoirets styrelse och förwalniiug, tillkomme Utskottet den befattning, ledande att bringa sädane ämnen till slutligt afgörande, hwilken 69 8 af Regerings-Fwrmen, jemte sättet dertill, föreskrifwer.
Uppar sig sadan skiljaktighet om grunderne, sätten af deras tillämpning och fördelningen till Bewillningens utgörande, hwarom 71 § af RegeringsFormen förmäler, förfare Utskottet, förstärkt till det antal af Ledamöter, som Negerings-Formens 69 § föreskrifwer, dermed pä det sätt nystnämnde 2:ne 88 utstaka. 8 31.
Bcwillnings-Utskottet skall bcstä af Fyratio Ätta Ledamöter, walde fran särskilda och, sä widt möjligt är, frän alla Rikets Prooincer.
Detta Utskott tillkommer, sedan Summan af den Bewillning, som Riksens Ständer wid hwarje Riksdag sig ätagit, blifwit faststäld, att författa förslag till be - Bilaga till Mem. N:o 3. 119 rörde Summas fördelning till utgörande, uppgiftva grunderne derför och utreda sätten, huru desamma böra i hwarje särskildt fall tillämpas, samt allt sädaut i ett sammanhang Riksens Ständers Plena underställa.
Uppar sig den i Regerings-Formens 71 H omförmälde skiljaktighet, eller skulle något Ständ söka undandraga sig det af Utskottet föreslagna deltagande uti Betvillnings-beloppet, da skall, enär skälen till den ästundade ändringen och sätten till winuaude deraf Llifwit uppgifne och de öfrige Ständen meddelte, Betvillnings-Utskottet deröfwer höras, hwarefter förfares, säsotn i berörde § stadgadt är; Åliggande det Bewittnings-Utskottet, dä dest förslag i en eller flere delar Munda blifivit förkastadt, att föreslä en annan fördelning eller andra grunder och sätt för utgörandet blott af den andel i Bewillningssumman, hwaruppä den ogillade delen i Utskottets förra förslag har afseende; och förhälles, i händelse äfwen en sädan ny fördelning ej antages, pä det sätt ofwausöre skriftvet är. 8 32.
Banco-Utskottet, som utgöres af Tretko-Sex Ledamöter, skall östverse Banguens Styrelse och tillständ, och gifwa föreskrifter om dest förwaltning, enligt den särskilda Jnstruction, som af Riksens Ständer tvid hwarje Riksdag kommer för Utskottet att utfärdas. 8 33.
Lag-Utskottet, bestäende af Tolf Personer, äger att, jemnlikt 53 och 87 af Regerings-Formen, utarbeta förslag till stiftande, ändring, förklaring eller upphäftvande af Allmän Civil- och Criminalsamt Kyrko-Lag och upptaga de i sädane ämnen 120 Expeditioner till Riks-StLnden. af Konungen meddelade Propositioner elter i Riksens Ständers Plena iväckte frågor.
Under Civil- och Criminal-Lag böra äfwen förstas de delar af KrigsLagar och Författningar rörande Krigsväsendet, som äga tillämpning till medborgare utom KrigsStaten.
Riksens Ständers Justitiee-Ombudsman aligge, att wid hwarje Riksdags början, jemte iakttagande af hwad Regerings-Formcns 100 Z stadgar, ingifwa cu noggrann uppgift pa alla de fran Konungen genom desi Högsta Domstol sedan näst föregående Riksdag utgängne Förklaringar af Lagens rätta mening, hwarcfter Justitiee-Ombudsmannens anmälan till Lag-Utskottets handläggning remitteras. 8 34.
Bcsivärs- och Oeconomic-Utskottet, sammansatt as Fyratio Ätta Medlemmar, stall, enligt 53 och 89 ZZ i Regerings-Formen, anmärka brister i de allmänna Hushällnings-anstalterne och förändringar deruti föreslå, samt upptaga alla hos Riksens Ständer uppkomne frågor om förändring, förklaring och upphäfwande af Lagar och Författningar, som Rikets allmänna hushållning röra, om sädane nya Lagars stiftande och om grunderne för Allmänna Inrättningar af alla slag.
Ständer äge dock endast magt att i desia ämnen besluta föreställningar och önskningar att hos Konungen anmälas. Will Konungen något Oeconomiskt mål gemensamt med Riksens Ständer afgöra, förfares dermed pä det sätt, som för Lag-frägor är stadgadt. 8 35.
Hemliga Utskottet, som utgöres af Tolf Ledamöter, äge att med Konungen öfwerlägga om de Bilaga till Mem. N:o 3. 121 ärenden, hwilka icke till andra Utskotts befattning höra, och dem Han pröfwar böra hemliga hällas; dock haswe detta Utskott ej magt att fatta något beslut, utan endast att till Konungen afgifwa yttranden öfwer de mäl Konungen detsamma meddelar.
Secreterare och annan betjening i detta Utskott förordnes af Konungen. 8 36.
Utom förenämnde i Regerings-Formcns 53 Z omförmälde och föreskrkfnc Utskott, äge Riksens Ständer att wälja och förordna ett Expeditions-Utskott, bestående af Tolf Ledamöter, för att uppsätta ej mindre de Expeditioner, som under Riksdagen af Ständen gemensamt utfärdas, än äfwen NiksdagsBeslutet, och alla salunda författade Handlingar till Riksens Ständers justering öfwerlemna; och äge Hof-Cantzleren, eller den hans Embete företräder, rättighet att i Utskottet öfwerwara Riksdags-Bcslutets justering.
Ständen kunna äfwen, der dem nyttigt synes, nedsätta hwart för sig ett Utskott till upptagande af deras enskilde Leswär och angelägenheter.
Skulle Riksens Ständer finna flere Utskott wara af nöden, mä de af Ständerne obehindradt tillsättas.
Utskott mä dock ej befatta sig med andre ärenden, än dem, hwilka enligt Regerings-Formen pä Riksens Ständers ätgärd ankomma.
I frägan om deras tillsättande gälle Tre Ständs pluralite, men stadna twä Ständ emot twä, öfwerlemne Riksens Ständer härutinnan sin afgöranderätt till Constitutions-Utskottet.
Blifwa göromälen inom nägot Utskott sä ökade, att de ej med det wanliga antalet af Deputerade kunna bestridas, stände Utskottet fritt att anställa 122 Expeditioner till Riks-StLnden. om ytterligare förstärkning; dock ankomme bewiljandet deraf pä Riksens Ständers pröfning. 8 37.
Alla Riksens Ständers Ujskott, med undantag af Hemliga Utskottet, hivars göromål och arbetstid af Konungen bestämmas, skola sist inom atta dagar frän den, dä de utsedde blifwit, sammanträda och sättas i »verksamhet.
Utskotten böra, i den män de remitterade ärenderne hinna utarbetas, sä fort sig göra läter, med infordrade yttranden till Plena inkomma. 8 38.
Ej mä Utskott nägot ärende afgöra, nied mindre twä tredjedelar as Utskottets Ledamöter tillstädes äro.
,Ma omröstningar i Utskotten ske per Capita.
Ar de närwarande Ledamöternes antal jemnt, dä votering med slutna sedlar anställes, utlottes först en ledamot.
Hwad här för Pluralitetens utrönande stadgas, galle dock ej för BancoUtskottet, hwarest det hittills antagna omröstningssättet efter Ständ warde Libehället. 8 39.
I alla Riksens Ständers Utskott före den bland Ridderskapets och Adelns närwarande Fullmägtige ordet, som, genom dem emellan anstäldt wal, dertill blifwit utsedd. 8 4l).
Landtmarskalk en och Talemännen njute oförwägradt tillträde i Utskotten, dock utan röst- ellerdeliberationsrätt.
I Hemliga och Banco-Utskotten, der tysthets-ed fordras, aflägge äfwen de en sädan.
Billiga till Mem.
N:o 3. 123 4l.
Tjenstgörande StatsMinistrar, Stats-Räd, Hof-Cantzler saint StatsSecretcrare ware ej tillätet, att personligen hafina Säte och Stämma i Riksens Ständers Plena eller Utskott.
Ej ma någon, af hwilkcn Riksens Ständer kunna fordra redo och answar, inwäljgs i Utskott, der redowisningen för bans egna göromäl och Embets-ätgärder kan förekomma, eller bewista Plena, enär sädane honom beträffande ärenden afhandlas; börandes för öfrigt och i allmänhet iakttagas, att ingen Ledamot as ett Ständ mä uti deH Plena eller Utskotten öfwcrwara besluten k mäl, som honom enskildt röra.
Tjenstgörande StatsMinistrar, Stats- och Justitice-Näd, Hof-Cantzler etc. 8 42.
Finner lltskott sig behöfwa af nägon Konungens Embetsman eller af nägot Publikt Werk inhämta mundtliga eller skriftliga upplysningar, wände sig derom genom sin Ordförande till Hof-Cantzleren, hwilken äligge att skyndsamt dertill sin Embetsätgärd lemna.
Gälle likwäl ej detta stadgande i 124 Expeditioner till Riks-StLnden. afseende pä Stats-Contoiret, hwilket, likasoni Bancooch Riksgälds-Wcrken, är inför wederbörandc Riksens Ständers Utskott och Revisorer för medlen redowisande, och bör således alla, i frägor om sjclfwa redowisningen af medlen, äskade upplysningar omedelbarligen meddela. 8 43.
Skulle ett Utskott anse nödigt att till öfwerläggning om något ärende af särdeles wigt med annat eller andre Utskott sammanträda, ware det tillätet pä sätt Utskotten öfwerenskomma, antingen in Plenis eller fast heldre genom deputerade, ,de sammanträdande Utskottens öfrige Ledamöter dock obctaget att utan deliberationsrätt rädplägningarue bcwista.
Finner Banco-Utskottet de ämnen, hwilka utgöra föremålen för dess sammanträde med annat eller andre Utskott, wara af sädan beskaffenhet att de fordra Tysthets-Ed, aflägge sammanträdande Ledamöter af andra Utskott densamma.
Emellan Hemliga Utskottet och annat Utskott äge es sammanträde rum. 8 44.
Konungens Propositioner, äfwensom allmänna frägor, hwarmed förstäs sädane, som kunna eller böra komma under samtlige Niks-Ständens öfwerläggning och pröfning, mä es i Riksens Ständers Plena till omedelbarligt afgörande upptagas, utan skola öfwcrlcmnas till utredande af behörige Utskott, hwilkas yttranden, hwaraf alltid ett exemplar mä hwarse Ständ tilldelas, böra, enligt hwad här ofwanföre samt widare i Regerings-Formcns 56 Z stadgas, förcgä Riksens Ständers Beslut, och kunna Bilaga till Mem. N:o 3. 125 Riksens Ständer genom Ständens pluralite, när sä nödigt pröswas, förelägga Utskotten tid till deras Bctänkandens afgifwande. Hwarse Riks-Ständ marc obetaget att, utan de öfriges hörande, till wcderbörligt Utskott hänförwisa ett i def Plenum framstäldt förslag; dock mä alltid Med-Standcn underrättelse härom meddelas. Will Utskott återlemna något frän ett eller flere Riks-Stand till detsamma remitteradt mål, såsom till deh befattning es hörande, aligge Utskottet att sist inom atta dagar afgifma sitt utlåtande, med deruti anförde skäl, till det eller de Ständ, som remitterat; hwarcfter samtlige Ständen, ester erhallen communication, böra skyndsamt yttra sig under hwilket Utskott de anse mälet höra.
Äro de .fleste Riks-Ständen härom es ense, eller stadna tmä Ständ mot tmä, afgöre Constitutions-Utskottet, hwarthän frägan bör sörwisas. 8 45.
Landtmarskalk och Talemän ware berättigade att hwar för sitt
Ständ utfärda kallelse till Plena; deltaga i Beredningen till Mälens föredragning; dem i Ständen föredraga; upptaga, framställa och reda de yttrade meningar; göra propositioncrne och widmagthälla ordning ivid sammankomstcrne; alltsammans efter de föreskrifter, som här nedanföre stadgas; men äge ej ssclfwc nägon röst i deliberation eller votering, och kunna es något annat föreslä än hwad som fordras till wcrkstallighct af det Grund-Lagarnc eller Ständens beslut föreskrifwa. 8 46.
Ständens Plena böra, dä de angä allmänna Riksdagsmäl, sä ofta sig göra läter, hos alla Ständer: pä samma tid hällas.
Skulle ett Ständ tarfwa 126 Expeditioner till Riks-Ständen. flere Plena än de öfriga, ware det Ståndet obetaget att innan slutet af ett Plenum utsätta dag till det nästföljande; börandes Ståndets Landtmarskalk eller Taleman de andre Talemänneu i tid derom underrätta, samt med dem om timman öfwerenskomma, hwilken sä bestämmas bör, att Utskottens wanliga sammanträden icke derigenom hindras.
Utskott niä ej sammanträda pä samma tid, da i ett eller flera eller alla Ständ Plenum pälles.
Ej skall Plenum för nästföljande dag sednare ansläs än klockan 6 eftermiddagen, eller till Utskott sednare än klockan 8 eftermiddagen den förcgäende dagen.
Landtmarskalk och Taleman har ej magt att utan Ständets samtycke Åtskilja ett Plenum. 8 47.
Uti Plena föredrages först de för Riks-Ständen gemensamma ärenderne och sedermera hwarje Ständs enskilda, alla i den ordning de hwart stag för sig inkommit, sä framt ej Ständen derom annorlunda förordna; Börandes Landtmarskalken och Talemänncn, sedan de förut inhämtat huruwida nägon Konungens Proposition till öfwerläggning kan förekomma, samfält, i närwaro utaf twänne af hwarje Ständ utsedde Ledamöter, helst sädane, som wid nägon förcgäende Riksdag warit i Ständet Riksdagsmän, samt med biträde af Ständens Secreterare, dagen förut i ett särskildt rum ä Riddarhuset sius emellan öfwerenskomma om följande dagens föredragningsämnen, pä det desamma mä i möjligaste mätto hos alla Stäuden tillika afgöras. 8 48.
Föredragnings-ämnen äro detza och inga andra: 1:o Konungens Propositioner, som ä Riks - Bilaga till Mern.
N:o 3. 127 Salen eller sedermera under Riksdagens lopp blifwit till Standen eller Stats-Utskottct öfwerlemnade; 2:o Mål, som genom Protocolls-Utdrag eller Deputationer frän Med-Ständen communiceras; 3:o Utskottens bctänkanden och förslag; 4:o Motioner gjorde i Plena af någon i Ståndet dä närwarande Ledamot. 8 49.
Hwar och en allmän fräga, som för första gängen i nägot Ständ förekommer, skall, sä wida ej Ständet enhälligt genast densamma till wederLörligt Utskott sörwisar, ligga pä bordet till nästa Plenum, dä Nemist bör ske.
Dock stände hwarje Ledamot öppet att öfwer samma mäl sig yttra, hwilket hans yttrande äfwen skall till Utskottet remitteras.
Om en genom mundtligt anförande gjord framställning läggcs pä bordet, bör anförandet till Protocollet dicteras och afskrift till bordet astemnas.
Uppstär fräga om eller hwart remitteras bör, kan denna fräga blott för den Pleni-dagen läggas pä bordet; men i nästa Plenum stall beslut owägerligen sattas.
Dä saken frän Utskott äterkonnnit, blifwe den efter första uppläsandet liggande pä bordet.
Den kan wid nästa föredragning, ehwad öfwerläggning ägt rum eller ej, pä flere Ledamöters förenade begäran äter hwila; men dä saken tredje gängen förekommer, skall den till afgörande företagas.
Hwar och en fräga af annan än allmän beskaffenhet, äfwensom preliminaira hemställanden och förfrägningar ifrän Utskotten, mä genast kunna afgöras, sä wida den eller de af nägon Ständets Ledamot ej begäras pä bordet.
Uti Ständens Cancellier bör alltid finnas en öppen förteckning öfwer alla pä bordet lagda mäl. 128 Expeditioner till Riks-StLnden. 8 50.
Hwarje Ständs-Ledamot äge rätt att i Plenum, stående och frän sin plats, fritt tala och utlåta sig i alla frågor, sou, under öfwerwägande komma, och om lagligheten af allt som inom Ståndet sig tilldrager.
Hwar en yttre sig östner ett ämne i den ordning han dertill sig anmält; och mä ej nägon wara berättigad att tala utom Protocollet.
Ingen tilläte sig personliga förolämpande,: eller oanständige uttryck.
Sker det, pröfwe Ständet huruwida den Ledamot, som jatunda sig yttrat, mä afLandtmarskalken eller Ständets Taleman erhälla tjenlig föreställning och warning, eller om saken bör behandlas enligt 77 ^ eller ock alldeles sörfalla. 8 51.
I en skrift böra ej flere mäl sammandragas af sä olika beskaffenhet, att de ej till ett och samma Utskott kunna förwisas.
Icke eller mä ett Memorial, som flera än en Ledamot underskrifwit, emottagas, med mindre det är tecknadt af Ständets Ledamöter frän nägot Stift, Stad eller Län och sädan Orts angelägenheter beträffar. 8 52.
Jnlemnar nägon Ständs-Ledamot ett Memorial, hwarmed han will wända sig till de öfrige Ständer,, tillkännagifwe han hos det Ständ, hwartill han hörer, denna sin afsigt, och äligge honom efter uppläsandet deraf i Plenum att sjelf draga försorg om communication med de andre Ständen medelst aflemnande till hwartdera af ett Exemplar, hwara Commutticatlonstillständ blifwit atecknadt.
Bilaga till Mem. N:o 3. 129 8 53.
Enär ett ämne slutligen skall afgöras, böra alla dertill hörande handlingar uppläsas, sä framt ej Ständet enhälligt sädant icke ästnndar.
Ej mä något mäl till slutligt afgörande företagas, förr än Landtmarskalk eller Taleman först inhämtat hurntvida Ständet anser öfwerläggningen fulländad, hwarefter propositionen, justerad, framställes.
Beswaras propositionen med Ja, mä wäl erinringar dcrwid i tjenliga ordalag göras, men ingen försöka att beflutet genom ny öfwerläggning upprifma.
Beswaras propositionen med Ja blandadt med nägra Nej, eller twärtom, och de som östverröstade äro ej begära votering, läte de, om dem sä godt synes, sin särskilda mening i Protokollet antecknas, kunnandes sädant deni ej i nägot fall förtvägras.
Begäres af en eller flere votering, och han eller de ej wilja dcrifrän afstä, dä skall voterings-propositionen, jemte tydlig contra-proposition, genast författas, justeras och ansläs, samt straxt derefter voteringen för sig gä; Och mä proposition ej göras, om det voteras skall, ej eller votering derom tillätas.
Wid omröstningarne, som alltid skola med tryckte och omärkte, slutne och enkle Sedlar werkställas, bcräkne hwarje Ledamot blott en röst, änskönt han ock wore Fnllmägtig för flera till wal berättigade corporationer. 8 54.