Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I hvad mån de särskilda slagen husdjur inom Länet sedan år 1822 ökats eller minskats visar sig af följande jemförelse: o Berättelse öfver Stockholms
Län för åren 1848—1850. 10 1822 1 832 1842 1847 1850 Hästar 21,748 22,278 22,259 20,644 20,400 Oxar 5,712 6,970 6,133 6,318 6,741 Kor 36,447 39,220 39,091 38,143 38,740 Ungboskap 11,392 1 1,963 1 2,427 1 1,264 11,456 Får 67,312 69,260 77,077 74,100 72,732 Svin 22,317 25,489 25,891 23,933 23,059 Getter 212 326 126 72 72 Städernas kreatur äro icke beräknade i antalet för år 1850.
Skogsskötsel bar vid alla bruk oell flera större egendomar börjat bandhafvas mera rationelt efter ordentlig indelning.
Flera bruk hafva kunniga skogsförvaltare.
För Öfrigt egnas i allmänhet alltför ringa omsorg åt skogsvården.
På åtskilliga trakter är brist på skogsprodukter, synnerligen i Färentuna och Erlinghundra härader samt delar af Långhundra och Seminghundra härader
Sistnämnde tre häraders invånare undsättas till någon del med virke från samma häraders allmänningar, hvilka jemte
Sollentuna härads allmänning äro de enda allmänna skogar i Länet, hvaröfver vården tillhör Kongl. Majrts Befallningshafvande.
Dessa fyra allmänningar äro indelade till Iraktliuggning och planer för skötseln fastställde af Kammar-Collegium.
Traktliuggning har ock i flera år ägt rum å allmänningarne, utom å Sollentuna härads, hvilken dock äfven beredes till enahanda bi ukningsmethod, sorn efter stadgad tid, 19 år härefter, skall vidtaga.
Från alla fyra allmänningarne hafva blifvit utsynade åt häradsboerne årligen omkring 600 famnar virke af alla slag, eller alla tre åren tillhopa 1,787 famnar, således något mindre än under förutgångne qvinqvennium, då utsyningarne uppgingo tillsammans till 3,287 famnar.
Grufvor för upphemtning af annan slags malm, än jern, äro icke i Länet bearbetade.
Af jerngrufvorna äro de å Utön i Sotholms härad de förnämsta, hvilka dock under ifrågavarande tre år varit med mindre framgång bearbetade, så alt då de år 1847 gåfvo 82,163 Skeppund tackjernsvigt, erhöllos 1848 endast 68,156 Skeppund; och som under nästföljde två år arbetet förhindrats och skada orsakats af ett större bergras, hafva upp - 11 hemlats 1849 allenast 89,145 Skeppund och 1850: 40,488.
Deremot hafva Jerna grufvor i Ökneho harad visat ett gynsamrnare resultat och malmuppfordringen årligen stigit, så att der erhållits 1848: 8,991 Skeppund, 1849: 9,720 och 1850: 10,165.
De öfriga grufvorna i Länet, alla befintliga i dess nordligaste del, nemligen Herrängs grufvefäll i Häfverö socken, Wiggelsbo grufvor i Wahlö socken samt åtskilliga smärre grufvor i Hargs, Forssmarks, Börstils, Wahlö och Wäddö Socknar hafva gifvit tillsammans 1848: 29,348 Skeppund, 1849: 29,250 och 1850: 38,940 Skeppund malm.
Tackjernstillverkning har inom Länet ägt rum vid fyra masugnar, nemligen Bennebol i Bladåkers socken, Länna i Almunge socken, Edsbro i socknen af samma namn och Wällnora i Knutby socken, vid hvilka tillverkats 1848: 5,929 och 1849: 12,636 Skeppund tackjern, inberäknadt gjutgods. 1850 års tillverkning kan af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande icke meddelas, i saknad af uppgift derå.
Berkinge masugn i Wahlö socken har icke varit i gång.
Stång- och Ämnesjerns-tillverkningen, som bedrifvits vid Forssmarks bruk i Forssmarks socken, Hargs bruk i Hargs socken, Schebo i Ununge socken, Rånäs i Fasterna socken, Ortala i Wäddö socken och Nyqvarn i Thuringe socken, af hvilka de fyra förstnämnde hafva lill en del Vallonsmide, är uppgifven : för år 1848 till 12,377 Skepp, bergsvigt » 1849 » 12,461 » » » 1850 » 12,147 » » Vid Schebo bruk finnes äfven ett valsverk för tillverkning af jernplåtar, samt vid Nyqvarns och Forssmarks bruk stålugnar jemte hammare för stålräckning.
I öfrigt idkas manufaktursmide!) vid Johannisforss- i Forssmarks socken, hvarest tillverkas vagnsfjedrar, axlar och såkallade svanhalsar, hvilka äro kända för godhet och mycket efterfrågade; vid Bränninge i Tveta socken, för tillverkning af plogar, hillar, spadar och flera slags redskap; samt vid Wira i Kulla socken, hvarest förfärdigas liar och andra eggjern.
Jernmanufakturtillverkningen har, enligt uppgifter, uppgått vid alla verk inom Länet:
År 1848 Lill 607 Skepp, bergsvigt », 1849 » 1,192 » » » 1850 » 2,468 » » Icke något nytt jernverk har under dessa år inom Länet tillkommit. 12 Ett betydligare kalkstensbrott finnes vid Karta i Sorunda socken, hvarifrån afyttras kalk i större qvantitet, som dock icke är uppgifven.
I Wårdinge socken och på några andra ställen i Länet erhålles äfven kalk, som till största delen förbrukas i kringliggande orter.
Vid samtlige Fabriksinrättningarne å Länets landsbygd, hvilkas särskilda slag äro i bifogade tabell upptagne, utgjorde, så vidt uppgifvet blifvit, lill verkni ngarnes värde och dervid sysselsatte arbetare:
År 1848 värde R:dr 197,680; arbetare 526’.
» 1849 » » 319,258; » 654.
» 1850 » » 345,390; » 651.
De uti sista Femårsberättelsen uppgilue fabriksinrättningar hafva fortfa rande bedrifvits, samt de deri, såsom varande under anläggning, omförmälde, Pappersbruket vid Nygvarn och Klädesfabriken vid Ahlö eller Ahleström, äro nu komne i gång.
Dock är nämnde pappersbruks tillverkningsvärde, såsom ännu ej uppgifvet, icke inberäknadt i ofvanstående för öfriga fabrikerna sammanräknade värde.
Bland anläggningar, som under nu ifrågavarande tidrymd, efter behörigt tillstånd, skett, är isynnerhet förtjent att nämnas det å ön Lilla Essingen i Bromma socken inrättade, ett bolag tillhöriga, Skeppsvarf för byggande och reparation af fartyg och båtar, hvarvid år 1850 varit sysselsatte 51 arbetare och tillverkningsvärdet uppgifvits till 37,100 R:dr.
Utom detta skeppsvarf samt pappersbruket vid Nyqvarn och klädesfabriken vid Åhlö hafva under dessa tre år endast 3 nya fabriksanläggningar, enligt nådiga Fabriks- och Handtverks-Ordningen den 22 December 1846, blifvit hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande anmälde och med tillståndsbref försedde, nemligen två garfverier och en fabrik för tillverkning af cigarrer, rulltobak och snus, hvilken sistnämnde dock sedermera icke kommit lill anläggning.
De förut i Länet befintliga många tegelslageriet' hafva tillökats med flera nya sådane.
I ofvan uppgifne tillverkningsvärden och arbetare vid fabrikerna äro icke inberäknade tegelbrukens tillverkningar eller vid desamma anställde arbetare.
Till idkande af handlverksverkstad å landet, enligt hvad i ofvanberörde nådiga Fabriks- och Handtverks-Ordning är medgifvet, har ingen sig anmält.
Endast gerningsmän äro å landet antagne. 13 På mjöl- oell sågqvarnar liar Länet god lillgång, och, utom de förut befintliga tullmjölqvarnar, hafva under ifrågavarande tidrymd åtta nya sådana blifvit af Kongl. Majlis Befallningshafvande tillåtna.
Handlande ä landet, som i öppna bodar med behörigt tillstånd idkade handel, utgjorde, år 1848: 24, 1849: 21 och 1850: 28. § 4.
ESénärinyar.
Fisket är för skärgårdens invånare af stor vigt och kan till och med anses lor hufvudnäring, åtminstone i Börstils och Gräsö socknars skärgård, hvarest långsten af strömming, som utgör förnämligaste föremålet för fisket, uppgifves hafva fortfarande, utan förminskning, lemnat till saltning årligen omkring 1,200 tunnor, som vid försäljning hetalts med 11 R:dr 16 sk. å 12 R:dr banko tunnan och således gifvit en betydlig inkomst.
Uti den återstående större delen af Länets skärgård har strömmingsfisket, som redan under förra år varit i aftagande, icke heller under nu ifrågavarande tidrymd gifvit lyckligare resultat, utan snarare aftagit, med undanlag af år 1850 i Åkers och Wermdö
Skeppslagers skärgård, der del då skall varit fördelaktigare än åren förut.
Fångsten af andra fisksorter är ej af någon betydenhet och lemnar ringa till handeln.
1 anledning af fiskets förfall har, uppå underdånig framställning af Länets Jlnshållnings-Sällskap, Kongl. Maj:t är 1850 anvisat åt Sällskapet 2,000 B:dr banko, att utgå med hälften berörde år och hälften det påföljde, för att bekosta anställande af undersökningar i Länets skärgård i afseende å fiskets upphjelpande, till hvilket ändamål Kongl. Maj:t äfven täckts tillåta, att en Kronan tillhörig mindre ångbåt eller annat för ändamålet tjenligt fartyg finge begagnas; och har år 1850 sådan undersökning i skärgården påbörjats under ledning af Professoren och Riddaren af Kongl. Maj:ls Nordstjerne-Orden C. J. Sundevall.
Skjälfångst idkas af få och lemnar ringa afkastning.
Sjöfarten med landtman tillhöriga fartyg och bålar utöfver 5 läster har hvarje år varit i stigande.
Sådana fartyg och båtar utgjorde:
Är 1848 .... 237 st. om 5,085 läster » 1849 ....
271 » » 6,473 » » 1850 ....
298 » » 7,315 » 14 Sjöfart är en vigtig och indrägtig näringsgren för Roslagens skärgård och idkas mest för fraktfart inrikes orter emellan.
Till utrikes sjöfart voro år 1850 begagnade 7 iandtmanna-fartyg om tillhopa 498|- läster.
Skeppsbyggeri bedrifves flitigt i nämnde skärgård, hvarest nybyggdes:
År 1848 .... 24 st. fartyg och båtar om 572 läster » 1849 .... 24 » » » » » 74b;. » » 1850 .... 20 » •» » » » 727i » Jagten lernnar någon behållning endast i skärgården, der sträck- och sjöfogel äro föremål derför.
På annat villebråd är tillgången inom Länet ringa.
Kolning idkas hufvudsakligast i Länets norra del för der varande jernverks behof samt mindre betydligt äfven i skärgården för afsalu i bufvudsladen.
Tjär uhr anning bedrifves ganska obetydligt och lemnar icke något till handeln.
Salpetertillverkningen har varit i aflngande.
Forsling lemnar inkomst för allmogen egentligen endast i de trakter, der jernverk finnas.
Bränvinsbränningen har mer och mer öfvergifvits af allmogen, hvartill väl bidragit den förhöjda beskattningen, som gör tillverkningskostnaden drygare.
Hufvudsakligast utöfvas denna näring vid större egendomar, af hvilka dock flera i sednare år nedlagt densamma.
Antalet af behörigen anmälda pannor af särskilda slag har utgjort:
Pannor af 15 kannor och derunder » af 16 till och med 25 kannor .... » af 26 till och med 50 d:o .... » öfver 50 kannor 1848 1849 1850 190 1,294 162 14 194 1,252 161 1 4 185 1,043 112 6 Summa Pannor 1,660 1,621 1,346 § 5.
Under ifrågavarande tre år har något hemman hvarken fallit i ödesmål eller blifvit derifrån upptaget, icke heller är något nytt hemman eller nybygge 15 vordet skattlagdt.
Från Krono har blifvit till Skatte löst lj mantal.
Antalet af särskilda slags hemman, lägenheter, qvarnar m. m. inhemtas af bifogade tabell.
Hemmansklyfningen har icke blifvit utsträckt längre än under nästförflulna tid.
Klyfning utöfver ^ mantal är sällsynt inom de delar af Länet, der allmogen hem tar sin hufvudsakliga utkomst af jorden; och då hemmanen i Länet mest äro af ringa jord vidd och svag beskaffenhet, torde på ganska få ställen besutenhet äga rum på mindre än ^ mantal och flerstädes icke ens på detta hemmantal.
1 skärgården, i synnerhet på längre ut belägna öar, äro dock hemmanen klufna i mindre delar, ända till ^ydels mantal; men derstädes är jordbruket mera binäring, samt sjöfart, fiske och lotsning de egentliga inkomstkällorna.
Genom laga skiften hafva under dessa tre år blifvit delade 158^ mantal med en ägorymd af 5,657 tunnland åker, 7,678 tunnland äng och 32,680 tunnland skog och betesmark; hvarjemte blifvit uppgångne rålinier samt verkställde stängsel- och vägdelningar m. ra. till en längd af 2,388,282 alnar.
För utflyttningar i följd af laga skiften hafva under alla tre åren blifvit beviljade understöd af statsmedel till belopp af 4,810 R:dr 14 sk. banko.
Utskylder och allmänna besvär å landet hafva, såsom tabellen närmare utvisar, blifvit för år 1850 beräknade till följande belopp och värden:
Bevillningen 111,144: 5. 8.
Ständiga räntan 205,555: 34. 4.
Arrendemedel 33,003: 23. i.
Kostnad för rustning och rotering 117,974: ii. 8.
Klerecislatens underhåll 106,521: 27. 5.
Fattigförsörjning 19,172: 24.
— Skjuts 42,646: 34. 7. Väghållning 91,752: 3.
— Diverse afgifter, onera och besvär 48,087: 16. — Summa Banko R:dr 775,857: 35. 9.
Kostnaden för väghållningen har dock under 1850 otvifvelaktigt betydligt öfverstigit, om icke uppgått till flera gånger det beräknade beloppet 91,752 R:dr 3 sk., i anseende lill det myckna arbete
Länets invånare på de flesta trakter nedlagt å vägarnes utläggning till större bredd och försättande i bättre skick. 16
Till bestridande af kungs- och krono- samt gästgifveriskjutsen har inom Länet årligen utgått följande antal hästar:
Kungs- och Krono- Gästgifveri- skjutshästar. skjutshästar. b- 1848 6,205 54,522 » 1849 4,352 53,084 » 180O 4,328 56,739 Utom vid de gästgifvaregårdar, sorn i förra Femårsberättelsen uppgifvas och der entreprenader, enligt förnyade kontrakter, fortfara, är skjutsnirigen på entreprenad numera upplåten äfven vid Fittja, Rotebro, Brottby, Äsby, Wermdö och Berga gästgifvaregårdar.
Vid Fittja och Rotebro är entreprenadafgiften drygast och erlägges med 33 R:dr 16 sk. banko per mantal för året.
Omläggning af backig väg har under ifrågavarande ar, med understöd af statsmedel, blifvit verkställd i Åkers Skeppslag till en längd af 3,180 alnar.
Ny väg till en längd af 1 -J mil är ock under anläggning inom en del af Börstils socken, livilket arbete bestrides af nämnde sockens invånare, sorn sökt allmänt understöd dertill, utan att sådant blifvit beviljadt.
För öfrigt hafva, såsom ofvan är nämndt, Länets invånare på de flesta trakter nedlagt betydligt arbete och kostnad för de gamla vägarnes utvidgning och förbättrande.
Någon kanalanläggning har icke förekommit.
Trafiken å Södertelje och Wäddö kanaler har varit större, än under nästförutgångna år.
Antalet fartyg och båtar, som passerat desamma, samt derför uppburna kanalafgifter upplyses af följande:
Södertelje Kanal. Wäddö Kanal. Antal fartyg och båtar.
Afgifter.
Antal fartyg och båtar.
Afgifter. K: dr s. r. E:dr s. r.
År 1848 . . . 3,694 36,317 1 4,528 26 — 765 10,347 868 21 4 » 1849 . . . 3,627 36,116 14,685 14 — 865 12,780 1,065 16 — » 1850 .. . 3,602 34,409 14,562 22 — 845 12,943 1,056 2 8 Det 17
Det har uppgifna lästetal motsvarar dock icke fullkomligt anlalet fartyg och båtar, som passerat kanalerna, emedan en mindre del deraf icke undergått mätning och deras lästetal således icke kommit med i beräkning.
De för hälsovården inom Länet anställda läkare och befintliga sjuk vårdsanstalter uppgifvas i sista Femårsberättelsen och hafva varit desamma under nu ifrågavarande år, med tillägg af ett provisoriskt sjukhus, sorn, för bristande utrymme å Serafimer-Lasarettet, måst i hufvudstaden inrättas för Länets sjuke.
Vid sjukvårdsanstalterne hafva följande antal personer njutit vård: c »u 3 !?
Kurhuset. p % a> o CZi o 05 £ 3 O 0 pr o 2" P c/a"
| © 95 o o_ 7* ©* S | o ~T r* O: ® 3 to 3 3 SD År '184-8 219 45 50 119 89 522 » 1849 256 4-8 58 90 97 549 » 1850 217 49 54 93 101 514 Kostnaderne för de ofvan först upptagna fyra sjukvårdsanstalt^' hafva utgjort år 1848:
R:dr 6,099: 30., år 1849:
R:dr 5,826: 23. n, och år 1850:
R:dr 6,681: 45.
l. banko, hvilka kostnader blifvit bestridda af kurhusmedlen, jemte ett årligt tillskott af 2,333 R:dr 16 sk. banko från Serafimer OrdensGiliet, utgörande dels enskilda donationsmedel och dels hospitalsmedel.
Löwenströmska Lasarettet åter underhålles helt och hållet genom enskild donation.
I nästan alla socknar af Länet äro ständiga Barnmorskor anställda.
Af någon allmännare sjuklighet har Länet under ifrågavarande tre år icke varit hemsökt, utom att i några socknar, isynnerhet närmast hufvudstaden, i slutet af år 1849 och i början af år 1850 smittkoppor voro gängse, dock utan att någon större dödlighet deraf förspordes.
Fattigförsörjningen är, i öfverensstämmelse med nådiga Förordningen den 25 Maj 1847, i allmänhet bättre ordnad än tillförene, men kostnaderne derför hafva, särdeles i en del socknar närmast omkring hufvudstaden, blifvit mera känbara.
Tiggeri å landsbygden förekommer mera sällan än förut, hvilket väl får ti 1 lskrifvas ett noggrannare handhafvande af fattigvården, som af berörde nådiga Förordning blifvit en följd.
Län för åren 1848—1850. 3 18
Det inom Länet bildade och med nådigt reglemente år 1844 försedda bolag till försäkring af byggnader och lösegendom liar tillvunnit sig allt flera delägare och större förtroende, så att under ifrågavarande tre år försäkringsvärdet ökats för byggnader med 1,349,260 R:dr och för lösegendom med 741,630 R:dr.
Hela försäkringsvärdet utgjorde, vid slutet af det brandstodsår, som til lä ndagick den 14 Mars 1831, för byggnader 8,247,590 R:dr och för lösegendom 5,518,360 R:dr, tillsammans 13,765,950 R:dr banko.
Länets Hushållnings-Sällskap, bildad t år 1847, har med nitisk verksamhet vändt sin omtanka lill befordrande af flera allmänt nyttiga företag och deribland medverkat till inrättande af en Ränte- och Kapilalförsäkringsanstalt för Stockholms stad och Län, för hvilken reglemente blifvit den 11 Januari 1850 af Kongl. Maj:t i nåder fastsläldt.
Till Rofdjur ens utödande har under dessa tre år vinterskall endast en gång, nemligen år 1848, blifvit hållet, dervid dödades 4 vargar.
Till rofdjurens förminskning bidraga mest de premier, som, enligt af Länets invånare träffade och af Kongl. Maj:t stadfästade öfverenskommelse!’, erhållas till visst belopp för hvarje rofdjur af olika slag.
Sålunda hafva, emot premier, blifvit fångade under alla tre åren 12 vargar, 60 lodjur och 45 räfvar, hvilket dock är betydligt mindre än under nästförflutna tid, då på fem år emot premier fångades 77 vargar och 120 lodjur.
Det oaktadt har icke försports någon särdeles olägenhet af rofdjur, hvaraf kan slutas, att deras antal inom Länet betydligt minskats.
Utmätningar hafva blifvit verkställda för belopp, som för landet och städerna tillsammans utgjort:
För privata fordringar.
År 1848 .... 39,740 R:dr 65,194 R:dr » 1849 .... 19,536 » 88,547 » » 1850 ... . 19,027 » 78,206 »
Att utmätningar för Kronans intrader år 1848 skett till så betydligt större belopp, än de öfriga åren, lärer härröra af indrifningen utaf sista afbetalningen å det Länets invånare förut beviljade undsätlningslån.
Under ifrågavarande
Lre år hafva endast 7 fastigheter å landet och 2 i städerna inom
Länet blifvit utmätningsvis försålde.
O 19 § 6.
Slätterna, hvilkas folkmängd är här ofvan uppgifven, bibehålla sig ännu på samma låga ståndpunkt, sorn förut, i industrielt hänseende.
Den enda af städerna inom Länet, som synes något förkofra sig, är Södertelje.
Dertill har bidragit tillkomsten af 2:ne fabriker i stadens granskap, nemligen ofvannämnde klädesfabrik vid Åhlö och pappersbruk vid Nyqvarn, äfvensom inrättandet i staden af en kall vattenkuranstalt, som öppnades sommaren 1849 och sedermera varit, af temligen talrikt antal patienter besökt.
Deremot har Norrtelje, sedan gevärsfaktoriet derstädes nedlades, nästan ständigt varit sjunkande, hvilket visar sig såväl genom folknuinmerns förminskning, som af stadens betydliga fattigpersonal, hvilken, på den ringa folkmängden 977, utgjorde, vid 1850 års slut, 49 personer.
I denna stad har blifvit öppnad en gyttjebadanstalt, hvilken hvarje sommar begagnats af Jaadgäster till rätt betydligt antal.
I öfrigt hafva nya anläggningar i städerna icke under dessa år ägt rum.
Särskilda slags näringsidkare i städerna voro år 1850 följande:
Stadens fartyg.
Södertelje 8 28 8 antal. lästetal.
Norrtelje 19 65 10 2 2 36 Östhammar 13 29 4 3 2 53 Öregrund 12 11 1 19 7 298 Sigtuna 2 14 1 — — — Waxholm 8 34 — 16 16 270
Af det stora antalet handtverkare i Norrtelje hafva dock flera icke baft utkomst af sina handtverk, ulan anlitat andra näringsutvägar för sin för ?
O o sörjning. 20 Utsädet å, och afkastningen af städernas jord samt antalet af de i städerna underhållna kreatur utvisar bilagde tabell, som äfven upptager de särskilda slagen statsbidrag, hvilka för alia städerna blifvit beräknade i medeltal tillhopa till 25,876 R:dr i sk. 2 r:st banko.
Stockholm å Landskansliet den 28 Februari 1852.
G. F. LILJENCRANTS. II. U. P. Normelli. G. P. af Sillén.
Statistisk lifver Städerne inom J75 ^ 5 fls:
S3 2* O 3 p3 CJQ *£*
Uppskattadt värde. ?r o p 3 09 Skog och Betesmark. </> C g 3 aa a cd » (J93 a q 3 3 aa ca Blandsäd. >■ cd p 1 aa CD cc K ■< CD ? » Cao 09 W 0 3 55 aa ca s oT q q- C/5_ c- *-s CD p 0 a» r— CD CP 3 Ca* c/a ca p 0 r-t 93 "1 1* 1 O p Ungboskap.
PJO p 5‘ Hus och Tomter.
Bruk, Manufak- turler, Fabriker, Qvarnar och Sågar.
Södertelje Stad 280 327* 381 n 1,464;; 2,173;; 11# 5 51 8 40 8 5 100 30 310 40 200 50 40 1,000 55 50 105 38 25 110 204,168 32 63,224 16 —1 31,632 32 — Norrtelje 146 23 U 170; 403; 806# 1| 20 72 20 10 4 6 25 120 360 100 60 24 36 175 46 6 120 8 90 110 178,075 — — 25,020 —, — 37,005 — Sigtuna 06 402# 64; 880# 1,137; 5i 15 40 22 12 4 3 70 00 240 84 60 16 21 350 21 14 57 40 40 74 45,983 32 — 16,211 32 — 850 - 108 20 t 20 q>« 3 8 fl 16 q n 68 r, 0 M 7 Oregrund 153 18 230 445 603 4; 5 6 40 95 30 240 -c 1 7 ion oU kg O J / 90/1 lb 1 8 357 Waxholm 145 36 1 4; 224 274; 1 3 9 4 2‘ 1 20 26 36 28 14 r ?) 100 10 25 10 20 30 70,240 24 16,100 3,316 Summa 028 805;# 861;; 3,417;; 5,085;; 24# 43 177 60 64 16 15 275 266 971 282 334 ! 00 102 1,085 163 73 496 112 270 392| 599,1 46 8 I- 138,913 — - 72,803 32 — Stockholm i Landskontoret den 15 December 1851. te. *7. #*•
Stockholms llän för åren 1848, 184» och 1850. — — — — 1 a e —LJ — __!!!—! - B i el ft «. Bevillning efter 1848 års Förordning.
Rlereci-Statens underhåll.
Efter 2: dra Artikeln.
Kostnad för Städernes Fattigförsörj- ning.
Väghållning. iMverse unera och Allmänna Besvär. summa Stats-Bidrag.
Efter lata Art.
Jord, Hus, Tomt och Inrättning.
Efter 2, 30 och SS- 30
För personer, som ej höra till viss näring.
Bränvins- Afgift.
Pastorers. ivomnmn strars. nings. Summa. 122 6 _ 598 10 6 261 24 694 28 _ 1,676 20 6 4 167 24 296 I — 2 52 26 8 1,687 42 8 380 — 183 le - 1 58 16 - 721 32 - 766 28 8 1,050 — — 559 25 8 1,616 32 — 8,598 40 4 O OO 36 480 10 5 453 821 21 3 8 4 42 152 62 5 4 646 32 10 625 9 883 16 1,508 25 7 1,012 9 5 52 364 8 8 1,967 12 _ 7.633 47 6 A 42 24 - 126 4 3 96 - - 39 - — 11 4 — — 197 16 - 614 44 3 3 44 - 60 12 — - - 23 42 8 394 21 4 86 32 - —- - - 20 — - 106 32 - 59 16 - - — 66 32 - 311 40 9 1,641 45 - 65 36 — 123 45 10 327 14 - 30 — - 79 40 - — — 626 39 10 8 — 93 36 - - 23 42 8 306 32 - 100 - - 200 - - 100 - - 400 - - 133 16 - - — 10 - - 1,317 44 - 2,912 26 6 67 30 - 119 5 7 307 9 - 74 — - 64 40 — — — 632 36 7 6 17 — 97 12 — - 2,8 32 - 280 — - 80 - - - - 63 16 - 143 16 - 150 — — - — 33 16 - 1,070 16 3 2,442 1 10 I 94 12 187 _ 450 _ _ 400 _ _ 1,131 12 32 _ 133 24 _ 250 — _ | 600 - — 300 — — 000 — - 200 - — - - - 31 12 - 2,646 32 501 1,634 28 7 1,894 47 j — 143 |_ — 2,174 33 1 3 197 16 ! i ] 6,545 28 j 10 19 47 — 705 — — j 296 — ! 9 1 ~ | 101 5 4 3,565132 10 11,871 |« 7 3 831 lej- j 1,525 - — 3,780 u 7 | 2,321 jJ, 1 1,102 i ?
I- I" 1,033 341 4 j 6,315 13 - 25,876 1 2 Berättelse öfver Stockholms I.än för aren 1848—1850.
Statistisk TABJEIili öfver Fögdcricrnc inom Stockholms tan för åren 1848, 1849 oell 1850.
Hemman. o pr
Lägcnhete och iatsmanstorp ständig äganderätt es Kni utan 2 utar lera» Lustslott med dertill hörande hemman . .
Kungs och Kungs-Ladugårdar
Derunder lydande eller eljest Kronan särskildt rade hemman
Dito andre lägenheter, såsom Stallänga Dito Lägenheter
Dito Qvarnar Dito Fisken Krono-Säterier Frälse-Säterier och Ladugårdar ....
Skatte-Säterier Säteri-Rusthåll Rå- och Rörshemman Frälsehemman Frälse Skattehemman Kronohemman Krono-Rusthåll Krono Augmentshemman Krono Skattc-hemman Dito Rusthåll Dito Augmentshemman ....
Militie—boställen Civila dito Ecklesiastika dito Akademi-hemman, Frälse Dito Skatte Dito Krono Hospitals- och Barnhus-hemman, Frälse .
. Dito Dito Skatte .
Dito Dito Krono . .
Dito Dito Lägenhet .
Krigsmanshus-hemman, Skatte Lotshemman, Frälse Dito Skatte Dito Krono Posthemman, Skatte Rekognitionsskogshemman Skattlagde bebyggde Torp, Utjordar, Urfjellar m mans ränta äro inbegripne, Frälse
Skatte Dito dito dito Krono Dito obebyggde Oskattlagde bebyggde dito, deraf Ryttare-, Soldat Backstugor Bebyggde lägenheter, afsöndrade från hemman under
Dito dito på viss tid eller lifstid.
Skattlagde Fisken och Fiskelägenheter af särskilda slag, sorn ej under något hemmans ränta stycken ntal, som Dito dito Dito dito Oskattlagde dito Frälse Tullmjölqvarnar med par stenar, deraf 39 stycken med särskild Tullsågqvarnar, grofbladige Husbehofs-Mjölqvarnar .
Dito Sågqvarnar Frälseräntor Brädgårdar Stampar Ämneshammare.
. . . Stångjernsverk ....
Masugnar Jernmanufakturverk . . Jerngrufvor Pappersbruk Tegelbruk Oljeslageri Garfverier Kalkugnar Åttiksfabrik Färgstoftsfabrik . . . Porslinsfabrik ....
Beck- och Kimröksbruk.
Fartyg och Båtar . .
. Bomullsfabrik ....