Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Summa R:mt R:dr 5,710: — Skulle åter hvarje Stånd för sig, genom sitt Kansli, ombesörja tryckningen af de inom Ståndet väckta motionerna, komme kostnaden derför, enär för hvarje tryckt ark af Stånds-protokollerna vid innevarande riksdag betalas: hos Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet 18 R:dr, hos Preste-Ståndet 19 R:dr SO öre och hos Bonde-Ståndet 19 R:dr, att möjligen minskas med 543 R:dr R:mt, utom arfvoden till den ökade personal i Höglofl.
Utskottets Tryckeri-afdelning, som eljest torde blifva af behofvet påkallad.
Stockholm den 17 November 18S9. H. T. Arwidsson.
Rumstedt, 1859. Expeditions-Vt skottets Memorial N:o 5. 1 5.
Memorial, till Högvördiga Preste-Ståndet, angående rälta förståndet af Högvördiga Ståndets beslut om det nya Handboks-förslaget.
Utaf de från Riks-Stånden till Expeditions-Utskottet ankomne protokolls-utdrag, innefattande Ståndens beslut, i anledning af Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärsoeh Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 1, angående de från Kongl. Maj:t till Rikets Ständers pröfning öfverlemnade förslag till 2:ne årgångar nya predikotexter och till ny kyrkohandbok, har Utskottet inhemtat: att samtlige Riks-Stånden godkänt Utskottets, pag. 25, gjorda hemställan om antagande af de nya predikotexterne, men om bibehållande af nu brukliga till epist— larne och evangelierne hörande kollekter och böner; att Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet bifallit Utskottets, pag. 26, gjorda hemställan i fråga om ändring i nu gällande högmesso-ritual, hvilken hemställan äfven vunnit Högvördiga Preste-Ståndets bifall, under förutsättning, att förslaget till ny kyrkohandbok icke skulle komma att till bruk i församlingen antagas; hvaremot denna hemställan blifvit af Yällofliga Borgare-Ståndet afslagen; att Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet godkänt Utskottets hemställan, pag. 30 och 31, om förkastande af förslaget till ny kyrkohandbok med undantag allenast af 7:de kapitlet i samma förslag, angående enskild skrift enligt Kongl.
Förordningen den 4 Maj 1855; att Vällofliga Borgare-Ståndet förkastat hela förslaget till ny kyrkohandbok samt ansett nytt förslag till föreskrift i handboken om enskild skrift, enligt ofvan åberopade Kongl. Förordning, böra upprättas, men att Högvördiga Preste-Ståndet för sin del godkänt ifrågavarande förslag till ny kyrkohandbok i sin helhet, endast med de deruti af Preste-Ståndet uti underdånig skrifvelse af den 14 Oktober 1857 föreslagna förändringar.
Bihang till samtlige Riks-Ståndens Protocoll vid Lagtima Riksdagen i Stockholm år 1823, innehållande Stats-Utskottets Betänkanden.
FJERDE SAMLINGEN.
STOCKHOLM, Tryckt hos Johan Hörberg, 1823.
Ankom d, x'4 Julii i8a3.
Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss af frågan rörande Rättighet för Åboer å Preste-, Klockare-, Annexe- och Mensal- m. fl.
Hemman, att lösa dem till Skatte.
I anseende till åtskilliga gjorde Anmärkningar vid Stats-Utskottets den 3 sistl.
Maji afgifne Betänkande, i fråga om Åboernes, å Preste-, Klockare-, Annexe- och Mensal med flere Hemman, rättighet att dem till Skatte inlösa, har Hedervärda Bonde-Ståndet återremitterat Ärendet till Utskottets åtgärd; Och får Utskottet, i anledning häraf vördsamt upplysa, att dess ofvanherörde Betänkande blifvit bifallit af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 12, utaf Högvördige Preste-Ståndet den i5, och utaf Vällofl. Borgare-Ståndet den 21 i förenämnde månad; hvadan frågan, likmätigt 69 §.
Regeringsformen, redan är afgjord, och sålunda icke kan till vidare pröfning af Utskottet upptagas.
4 Stats - Utskottets Ankom den i4 Julli i8a3.
N:o 3o2.
Utlåtande, i anledning af gjorde Anmärkningar vid Utskottets yttrande, angående öfverlåtelse af Kronans andel i Uppbörden vid Södra Stäket.
Vid föredragning lios Högloft.
Ridderskapet och Adeln den 5:te nasti.
Maji af Stats-Utskottets den 26:te föregångne April afgifne Utlåtande, hvaruti bifall är tillstyrkt till Herr J.
Gripensvärds motion, att genom uppmuddring få göra Canalen vid Södra Stäket, eller det så kallade Baggens Sundet, segelbar och inlösa Kongl. Maj:ts och Kronans andel i Uppbörden derstädes, hafva Anmärkningar blifvit gjorde emot Utskottets yttrande, som föranledt ärendets återremitterande; men emedan Högvördige Preste-Ståndet, Yällofl. Borgare - Ståndet och Hederv.
BondeStåndet under ofvenberörde dag eller den 5:te nästl.
Maji bifallit Utskottets omförmälte Utlåtande, och ärendet således, enligt 69 §.
Regeringsformen, är afgjordt; ty kan frågan till vidare åtgärd af Utskottet icke upptagas; hvilket Utskottet skolat vördsamt anmäla, samt endast tillkännagifva, i anledning af Herr Friherre Jacob Cederströms Anmärkning, det Utskottet underlåtit skaffa sig de upplysningar, som kunnat erfordras, derigenom Riksens Ständer ej kunnat komma Betänkändcn. 5 i tillfälle att pröfva kostiraden och det anslag som kunde erfordras, hvilket icke torde blifva betydligt, om de machiner, hvilka nyttjas vid Weddö och Ortala Canal-arbeten, till detta arbete blefvo begagnade, att
Utskottet icke underlåtit att förskaffa sig nödigkännedom i ämnet, och dervid vunnit den upplysning, att ej blott muddring utan äfven bergssprängning kommer att utgöra Canalarbetet vid Södra Stäket, och att kostnaden dertill synes blifva ganska betydlig.
Stockholm d. g Julii 1823.
Ankom den i4 Julii 1823.
Utlåtande, i anledning af Anmärkning vid Stats-Utskottets yttrande, i frågan, om sökt friare dispositionsrätt af den Lägenhet, hvarå Rörstrands Porcellames-Brnk blifvit anlagde.
Ridderskapet och Adeln den i4:de samt Högvördige Preste-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet den ii:le nasti.
Junii bifallit Stats-Utskottets yttrande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående sökt friare dispositiosrätt af den Lägenhet, hvarå Rörstrands PorcellamesJ3ruk blifvit anlagdt; så har Stats-Utskotlet 6 Stats - Utskottets funnit sig icke kunna till åtgärd upptaga den inora Yällofl.
Borgare-Stådet framställe Anmärkning vid Utskottets åberopade Utlåtande, utan kommer frågan likmätigt 69 §. i Regeringsformen, att anses afgjord; hvilket Utskottet får vördsamligen anmäla.
Ankom den 28 Julö 1S23.
N:o 3o4.
Utlåtande , i anledning af f. d.
Rytt mästaren vid Smålands Kongl. Cava 1! e r i e - R e g em e n te, Fredr.
Rappes underdåniga Ansökning om betalning för den så kallade Eckerdtska Obligationen, å 5000 R:d, Hamburger Banco, hvilken uti Riksgälds - Contoirets Räkenskaper är bokförd såsom utelöpande.
Hos Kongl. Maj:t har, med hemtad artled.- ning af Rikets Högloft.
Ständers år 1822 församlade Herrar Revisorers, uti deras Berättelse till Rikets Ständer, gjorde hemställan, att, i afseende på en af Amiralitetet i Carlskrona, under den 31 October 1794, till IdofRådet
Eckert eller dess rätts innehafvare utgifven, af Kongl. Stats-Contoiret accepterad, förskrifning stor 3ooo R:d.
Banco med upplupen 4 proCents årlig jsetänkanden. 7 ränta, hvilken förskrifning allt sedan Sr 1800, dä denna Stats-Verkets
Skidd öfverflyttades på Riksgälds-Contoiret, varit såsom oinlöst uti Contoirets Räkenskaper hokförd, måtte bestämmas en prsescriptionstid, inom hvilken fordringen, vid förlust af all rätt till betalning, borde till erhållande af Liqvid anmälas, förre Ryttmästaren vid Smålands Kongl. Cavallerie- Regemente Fredric Rappe, gift med Hof-Rådet Eckerdts efterlemnade ännu lefvande dotter Elisa Eckerdt, anmält, att för dess Svärfader i lifstiden, skall förkommit ett af de flere Fordrings-bevis, som, för Leverancer af Ekvirke blifvit af Kongl. Amiralitetet i Carlskrona till honom utfärdade, och hvilket bevis vore detsamma, som uti Herrar Pievisorernes Berättelse af år 1822 nämnes såsom oliqvideradt, utgörande i Capital 3ooo R:d^ Hamburger
Banco, med 4 procents årlig ränta från den 3i October 1794? hvarföre Ryttmästaren, så väl å sin hustrus vägnar, som i grund af bifogad öfverlåtelse af sin Svåger, f. d. Handlanden Joli.
Petersen, gift med framlidne Hof-Rådet Eckerdts andra dotter, i underdånighet anhållit, att Kongl. Maj.t i Nåder täcktes tillerkänna honom och hans hustru Elisa Eckerdt rättighet, att utbekomma deras Svärfaders och Faders förberörde förmenta lagliga fordran, så vida, efter uti Allmänna Tidningarne kungjord Prasscriptionstid af ett år, ej någon annan med fordrings - beviset eller Original - Obligationen uti Riksgälds-Contoiret sig anmäler. 8 Stats - Utskottets Öfver denna Ansökning, hvilken blifvit af Kongl. Maj:t till Stats-Utskottet öfverlemnad, hafva Herrar Fuilmägtige i RiksgäldsContoiret med Utlåtande till Stats-Utskottet inkommit och dervid tillika en från Kongl.
Stats-Contoiret den 28 sistl.
Maji till Herrar Fuilmägtige aflåten skrifvelse, deraf upplyses, att, sedan Kongl. Maj:t uti Nådigt Bref af den 6 October 1794, för ordnat, att betalning för af Hof-Rådet Eckerdt levereradt Ekvirke skulle meddelas Eckerdts Rätts innehafvare, Grosshandlaren Carl Fredric Fabritius med io,6o5 R:d. 38 sk.
Hamburger Banco, så borde Obligationen derå på viss betalningstid af Stor-Amirals- Ämbetet utfärdas; hvarefter under den 3i derpåföljande October Stor-Amirals-Ämbetet utfärdade 4 st.
Obligationer till Fabritius , med 4 pvoCents ränta, beräknad från den 16 förutgångne September, hvaraf N:o 1, stor 3ooo R:d.
Banco, att genast inlösas: N:o 2, 3ooo R:d. att betala i Julii 1796: N:o 3, 4ooo R:d. uti Julii 1797, och N:o l\, R:d. 607: 27. 4. i Julii 1798, tillhopa 10,607 R:d. 27 sk. 4 r;st.
Hamburger Banco; Och då desse 4 st- Obligationer den \\
November 1794 ftf Fabritius i Kongl. Stats-Contoiret presenterades, beslöt Kongl. Stats-Contoiret, att N:o 1, hvilken är densamma sorn nu är i fråga, skulle såsom förfallen, genast inlösas , och de öfrige till betalning på utfäste tider behörigen accepteras; tili följd hvaraf Betiinkanden. 9 livar
Hi’ också anordning samma dag till betali.
;|g af Ivo i, till Fabritius utfärdades 'och valuta, 3ooo R:d. i Capital jemte i månads 28 dagars ränta* 19 R:dr 16 sk. med tilihopd*t3ou) -d. 16 sk.
Hamburger Banco, i^vexlar hollon tillställas; hvilket belopp tillika afskrefs mgl.
Örlogs Flottans Skuldfordrin s-‘: efter tg£ sk.
Cours och 22 proCenis agio med 3,798 R:d. 33 sk. 6 rist.
RiksgäldsSedlar, äfvensom Stor-Amirals-Ämbetet uti Bref samma dag underrättades om denna utbetalning med begäran, att sådant i Flottans Räkenskaper behörigen iakttaga.
Och bar således, genom misstag allena, ifrågavarande Obligation blifvit uppförd såsom oinlöst, å den uti Kongl. Stats-Contoiret under den 2 Januarii 180.1 upprättade och till Riksgälds-Contoiret aflemnade förteckning, Vid det sålunda utredde förhållande, lärer Ryttmästaren Rappes underdåniga ansökning icke kunna föranleda till någon annan åtgärd an den , att uti Riksgälds-Contoirets Räkenskaper Obligations beloppet får afskrifvas; I följd hvaraf ock någon verkställighet å Rikets Hoglofl.
Ständers Beslut, om prasscriptionstid för inlösen af denne Obligation icke eller eger rum, och torde alltså förhållandet böra lios Kongl, Majit i underdånighet anmälas.
Ständers eget bepröfvande vördsamt underställes.
Stockholm den 9 Julii 1823. JO Stats - Utskottets Ankom den n8 Julii i8i3.
Berättelse och Utlåtande, oM Riksgälds-Verkets tillstånd och förvaltning.
Då, jemlikt 53 §.
Regeringsformen samt 3o §. i Riksdagsordningen, Stats-Utskottets befattning tillhörer, att granska Riksgälds-Verket, samt hos Rikets Höglofl.
Ständer uppgifva dess tillstånd och behof; får Stats-Utskottet, sedan en sådan granskning nu mera blifvit fulländad, Berättelse och Utlåtande derom till Rikets Höglofl.
Under de 5 år som förflutit sedan Rikets Höglofl.
Ständers senaste sammankomst år 1818, hafva 2:ne Revisioner af RiksgäldsVerket, i vanlig ordning, försiggått, på sätt Rikets Höglofl. Ständers Herrar Revisorers af Stats-, Banco- och Riksgäl ds-Verken, å^en 1820 och 1822, derom afgifne Berättelser utvisa.
Öfver desse, särskildt af Rikets Höglofl.
Ständer tili Stats-Utskottet remitterade Berättelser, har Utskottet redan under den 12 sisth Martii till Rikets Höglofl.
Ständer inkommit med Utlåtande, som af Rikets Ständer är vordet bifallet; och då af RcvisionsHandlingarne, hvilka Utskottet låtit sig föreläsas , det erfarits, att så väl de hos Herrar Fullmägtige, som hos Commissarierne vid Betånkanden. 11 Riksgi. is-Contoiret hällne Protocoll blifvit af
Hem; Revisorerne granskade, de förre tili och ms för den 16 pt., nästlidet år oell. de senai tili Augustii månads slut samma år, liar Utskottet med fullkomlig tillit till denna Herrar Revisorernes granskning, livars noggranliet af Ten ar Revisorernes Protocoll vitsordas, icke lisett behöflig!, att å 11 jo genomläsa Herrar Fullmägtiges och Commissariernes Protocoll för den tid sådant blifvit af Herrar Revisorerne verkstäldt; utan får Utskottet, i denna del endast åberopa Herrar Revisorernes Berättelser och Utskottets i följd deraf afgifne förutnämde Utlåtande.
Utom hvad i samma Utlåtande omförmäles, rörande 1820 års Herrer Revisorers hemställan, om bestämmande af en lika tid för afslutande af de till Riksgälds-Contoiret inkommande Summariske Räkningar öfver Riksgälds-Contoirets Fonder och de till Kongl. Kammar-Collegium ingående llufvud-Räkenskaper, derom yttrande varder meddeldt i sammanhang med frågan 0111 Riks-HufvudBoken och öfrige dermed gemenskap egande ämnen, förekomma äfven uti 1822 års Herrar Revisorers Berättelse 2:ne särskilde frågor, rörande dels behöflige antalet af Commissarie-Sysslor vid Riksgälds-Contoiret, dels ock den Öfrige Tjenstemanna personalens Reglering, deröfver Utskottet ansett sig böra uppskjuta med allt bedömande, intill dess, efter nu mera fulländad granskning af Riks - 12 Stats - Utskottets > - gälds-Contoirets förvaltning, Utskottet varit i tillfälle i ämnet stadga sine tankar.
Beträffande således först det af Her^ir Revisorerne anmärkte förhållande, att ehuru , jemlikt sista Mom. 2 §. uti 11 Artikeln af Reglementet för Riksgälds-Contoiret, Herrar Fullmägtige skulle åligga, att vid inträffande Vacancer sjelfve anställa undersökning, om förhållandet med göromålen innan den ledi-, ga Sysslan återbesättes, Herrar
Fullmägtige likväl bifallit Commissariernes hemställan, om återbesättandet af en, i Maji månad 1821, genom Commissarien Kindelii dödsfall, ledig blefven Commissarie - Syssla uti RiksgäldsContoiret, utan att till stöd för detta Beslut, uti Protocollet finnes åberopadt något annat skäl, än Commissariernes blotta och icke på något sätt motiverade anmälan derom, att Sysslan icke skulle kunna till indragning föreslås; så finnes väl nämnde stadgande uti Reglementet innehålla, att, i den mån göromålen inom Riksgälds-Contoiret minskas, umbärlige Tjenster och Befattningar, så väl yid Credit-Sedel-Verket, som vid andre
Departements böra indragas ; men utom det för tillsynen häröfver, ehuru i allmänhet tillhörande Herrar Fullmägtige, såsom förande Öfver-Styrelsen öfver Riksgälds-Verket, den pligt likväl icke är bestämdt Herrar Fullmägtige ålagd, att vid hvarje inträffande Vacance, hvars återbesättande af Commissarierne anmäles för tillfället vara behöfiigt, genom egen omedelbar undersökning co 11 Irol - Betcinkanclen, i3 lera en sådan anmälan från Commissarierne, hvilka, såsom administrerande Riksgälds-Verket-, synas böra ega den speciela kännedomen af göromålens beskaffenhet inom Contoiret samt närmaste uppsigten öfver deras behöriga skötande; Så förekommer i nu förevarande fråga, att Herrar Fullmägtige förmält sig, korrt förr än återbesättandet af den ledige Commissarie-tjensten kommit i fråga, hafva, med anledning af ett till Herrar Fullmägtige från Herrar Revisorerne remitteradt ärende, rörande Commissariernes biträdande vid Discont-göromålen, inhemtat den kännedom af Commissariernes göromål, som bos Herrar Fullmägtige stadgat den öfvertygelse, att desamma icke kunnat då bestridas af färre än Fyra Commissarier; samt att, ifrån berörde tid och intill dess Commissarie-tjensten blef ledig, Commissariernes göromål icke undergått någon förändring eller förminskning, Det synes således, som en vid sistnämnde tillfälle af Herrar Fullmägtige företagen ytterligare undersökning i detta ämne, icke bade kunnat bibringa Herrar Fullmägtige en annan åsigt deraf än den Herrar Fullmägtige korrt förut vid lika förhållanden yttrat, och den Commissarierne med Fullmägtige delat samt att det varit af dessa förenade anledningar, som Commissarie-tjensten blifvit , endast uppå anmälan om dess behöflighet, till återbesättande anslagen; hvarvid Utskottet alltså anser det böra få bero. i4 Stats-Utskottets
I öfrigt och för ett närmare bestämmande af Herrar Fullmägtiges åligganden, vid behandlingen afsådane Förvaltnings-ärender, hvilka äro af den natur, att Besluten skola grunda sig på för handen varande omständigheter och förhållanden, anser Utskottet sig likväl böra instämma uti den föreskrift
Re visor erne meddelat Herrar Fullmägtige, att framdeles låta uti Protocollet anteckna och omständligen utreda skälen för alla i dylike mål vidtagande Beslut; äfvensom , efter hvad vid den allmänna undersökningen , till utrönande huru de åt en hvar bland Riksgälds-Contoirets Ämbets- och Tjenstemän uppdragne göromål och förrättningar blifvit skötte och handhafde, Utskottet varit i tillfälle erfara, Utskottet, lika med Herrar Revisorerne, hyser den öfvertygelse, att Commissarie - göromålen icke äro af större omfång än att desamma möjligen kunnat år 1821 och sedermera hafva blifvit ombesörjde af 3 Commissarier, utan att desse härigenom fått vidkännas en trägnare tjenstgöring än af Ämbetsmän med fullkomlig hälsa och arbetsdrift i allmänhet skulle kunna fordras; hvaremot i förevarande fall dock något afseende torde böra fästas på denna omständighet, att vid den framskridna ålder, som de vid Commissarien Kindelii bortgång, qvar varande 3 Commissarierne uppnått, de, efter en 34-årig trägen tjenstgöring, icke kunna ega den styrka och ihärdighet till arbete, att ju icke det varit för dem svårt, såsom Betänkanden. i5 de sjelfve anfört, att sakna biträde af en Fjerde Commissarie.
Hvad dernäst angår Herrar Revisorernes yttrande, att de öfrige göromålen inom Riksgälds-Contoiret kunna skötas af en mindre personal, så framt, med hänsigt till göroniåIens nu varande beskaffenhet, desamma varda på annat sätt än efter nu gällande arbetsordning fördeldte, så hafva, i anledning häraf, Herrar
Fullmägtige infordrat utlåtande från Commissarierne, hvilka, efter en redogörelse för de till hvarje befattning inom Riksgälds -Contoirets
Departement hörande göromål, väl funnit desamma kunna fördelas på ett sätt att, utom de redan inom sisth års slut indragne tjenster, ytterligare skulle kunna till indragning föreslås i Contoirs-Skrifvare-SyssIa i Afräknings-Contoiret samt derjemte, genom det de 2 Småsedels Casseurerne tillädes ett arfvode i likhet med Bankens Casseurer, emot hvilket de sjelfve egde att aflöna sine biträden, dem det berodde af Casseurerne sjelfve att utse och antaga, de arne hos bemälde Casseurer anställde Cassa-Skrifvare kunde från antalet af Verkets Betjente utgå; men då Commissarierne tillika förklarat, det tiden för någon indragning icke vore inne förr än den 1 Julii, då Uppbördens levererande -r i det närmaste slutad , under hvars jemna gång hvar och en är fullkomligt sysselsatt vid nu innehafvande tjenst; så hafva Herrar Fullmägtige, med godkännande af det utaf Commissarier - 16 Stats-Utskottets ne i detta afseende anförde skäl, uppskjutit slutlige pröfningen af detta ärende till den tid då Herrar Fullmägtige undfingo del af livad Rikets Höglofl.
Ständer, angående Riksgälds - Coutoiret besluta; hvarintill Herrar Fullmägtige ansett det af Commissarierne nasti, år upprättade förslag, till förändrad Instruction för Commissarierne samt de under dem lydande Tjenstemän, äfven böra blifva hvilande.
Och som på Rikets Höglofl.
Ständers förordnanden, vid innevarande Riksdag, ännu beror om och i hvad mån Riksgälds-Contoirets verksamket kan komma att undergå förändring, anser Utskottet Herrar
Fullmägtige hafva egt fullkomlig anledning att tills vidare låta anstå med pröfningen af frågan om Tjenstemanna personalens reglerande samt göromålens fördelning dem emellan.
Och lära Herrar Fullmägtige i alla fall icke underlåta, att tillse det Aflönings-Staten alltid varder reglerad, i förhållande till göromålens beskaffenhet och mtingd, med fästadt afseende tillika på tjenstgöringens tillbörliga bedrifvande ; Derom Utskottet gör sig desto heldre forvissadt, som Utskottet med tillfredsställelse erfarit, att sedan af de på Aflöuings-Staten af år 1815 uppförde Sysslor och Befattningar redan före sistlidne Riksdag blifvit- indragne En CommissarieBeställning, En Contoirs-Skrifvare-Syssla och En Kammardrängs - befattning, för hvilka samfälde aflöningen med derå beräknad förhöjning - Betänkanden. *7 höjning utgått med 2035 R:d.
Banco årligen, här derefter Aflönings-Staten ytterligare minskats derigenom, dels att en i Maji månad 1722 ledig blifven Cancellist-beställning, vid Herrar Fullmägtiges Expedition med 3oo R:d. årlig lön , icke blifvit åter tillsatt, dels ock att, uppå Commissariernes anmälan den 16 sist!.
December, en då ledig Contoirs-Skrifvare-Syssla, hvarföre årliga Lönen likaledes utgjorde -3oo R:d.
Banco, är vorden aldeles indragen, så att å årliga Aflönings-Summan, sedan sista Riksdag, afgått 600 R:d. eller, i ett för alltsedan 1815 års Riksdag, 2625 R:d.
En annan särskild minskning uti C011- toirets årliga utgifter har äfven inträffat deraf, att Expectance-Staten, som år 1818 utgjorde 1,396 R:d. genom en f. d. Commissaries, en f. d. Contoirs-Skrifvares och en Pappers-räknares dödliga bortgång, nu mera endast uppgår till 496 R:d.; hvaremot Pensions-Staten sedan berörde tid lorblifvit aldeles oförändrad.
Från den tid Herrar Revisorerne således slutat den af dem förrättade noggranna granskning af Riksgälds-Contoirets förvaltning, har undcrsökningeil derom blifvit med lika sorgfällighet af Utskottet fortsatt; dervid Utskottet ordenteligen genomläst de hos Herrar Fullmägtige samt Commissarierne förde Protocoll, de förre ifrån och med den 19 September sisth år, till och med April 4 Sami. 3 B. 2 i8 Stats-Utskottets månads slut innevarande år, samt CommisSariernes Protocoll ifrån och med den i September , till och med sistl.
Martii månads utgång; äfvensom Utskottet till särskild granskning förehaft Herrar Fullmägtiges, Commissariernes och Ombudsmannens vid RiksgäldsContoiret till innevarande
Riksdag författade Berättelser; vid hvilket allt icke varit något att anmärka.
Förhållandet med den af Kongl. Majrt till Liqviderande i Nåder öfvertagne Riksgälds-Contoirets Utländske Skuld och de för samma skuld utgifne Ilufvudförbindelser och partial Obligationer, har Utskottet funnit ännu vara sådant, som det af 1822 års Herrar Revisorer blifvit uppgifvit, endast med den skillnad, att af de då icke återstälde ^.66 st.
Partial-Obligationer i Leipzigska Lånet, hvardera å 5oo R:d.
Conventions-mynt, hafva sedermera, enligt af Herrar Fullmägtige utfärdade qvittencer, ytterligare blifvit, genom Kongl. Majit i Nåder aflemnade, under den 27 sistl.
December samt 6 Februarii, 27 Martii och i5 April innevarande år, tillsammans 72 st. annulierade dylike Partial-Obligationer , så att antalet af de ännu till inlösen återstående för närvarande utgör 3q4 stycken.
Beträffande Räkenskaperne, så har Statsutskottet af de år 1822 församlade Herrar Revisorers Berättelse inhemtat, det Herrar Revisorerne granskat de öfver Riksgälden för Betänkcinden.
J9 1820 och 1821 afslutade Hufvud-Böcker; Och är viii 1822 års Hufvud-Bok derefter beliö riceu afslutad samt till Utskottet aflemnad; . » mea då sistnämde Hufvud-Bok ännu icke hunnit att undergå granskning i RevisionsContoiret och någon ordentelig Revision af denna Hufvud-Bok således icke kunnat af Utskottet företagas, om ock
Utskottets andre arbeten dertill lemnat någon tid öfrig, har Utskottet endast jemnfört det nyligen tryckta Utdraget af Contoirets Räkenskaper för år 1822 med Balancerne och Special-Räkenskaperne i Hufvud-Boken för samma år, och hvilket Utdrag funnits med Hufvud-Boken alldeles öfverensstämmande, Under hänvisning tili den historiska öfvervigt af Riksgälds - Contoirets nuvarande skulder, fordringar och tillgångar, hvilken igenfinnes uti 1822 års Revisorers Berättelse och lemnar en fullständig upplysning, 0111 ursprunget och Beskaffenheten af hvarje fordrings- och skuldpost, får Utskottet nu, i afseende på Riksgäldens förändringar, under de sednaste 5 åren, samt de dels Bestämda dels tillfällige inkomster oell utgifter, hvilka förorsakat desse förändringar, enligt Rakenskaperne meddela följande utredning.