Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
"Lör keloppet af ilen summa, X. äl:t kan komma att i Lanken ä stora Xreditivet I^fta, skall Liksgälds-Xontoiret uncler samma dag lyftningen sker, utfärda förkindelse?, ställde till Lanken eller ord?., ledande pä jemna summa?
af minst roos oek kögst io,ovo
L:dr, med ränta efter 5 för ivo om äret ock ined pantförskrifning för räntan ock en ärlig amorlissementslond af 3 p:e., utaf en motsvarande summa af tullmedlen.
LiksgäldsLontoret dock alltid lorbekällit, att efter 6 inanaders förutgängen uppsägelse, ds utgifna förkindelseroe inlösa.
Hvad afse?
det mindre kreditivet anser jag mig köra tillstyrka att L. 8t:r mätte vid kvarje Liksdag tillförbinda sig att för de kreditiver, de kunna bevilja, utan att derföre keköfva sammanträda, vid 8tatsLegleringens uppgörande anvisa tillgäng till ränte- ock aino, tissementslond.
I fräga äter om Liksgälds-Lontoirets Kreditivrätt a Lanken, till linnid för 8tatsbristen ock egne kekyf, anser jag, i likket med kvad af wig yttrats i L e t ä n k a n d e o, X:o 3. r o5 afseende pä det för kkrr Lullmägtige i Lanken föreslagne kreditiv till metalliska fondens förstärkande, mig köra tillstyrka att Lreditivrättigketen för Liksgäldskontoirets
Il.rr fullinaktige mä utsträckas till fullt 1,000,000 L:dr, kvarak jag icke kan inse någon menlig påföljd.
I öfrigt fä? jag föreslä att af Länkens kekällna räntevinst, derunder inkeräknad Läntan ä dess 8talsford, an, men efter afdrag af alla kostnader ock förluster, skall för sr i83o ock de följande arén till ock med det, dä nästa Liksdag infälle?, sedan först anslaget af 266,666 ^
L:dr till reela fondens förstärkning algatt, ökverskottet ända till ett belopp af L-dr 370,000 till statsverket allsmnas, att användas pä sätt L. 8t:r förordna; kommande kvad ytterligare kan öfverklifvs, att inga i Länkens lånerörelse.
I Laga om äterbetalningssättet as stora kreditivet instämmer jag uti den af Xammark.
Losenklad algifne reservation, med endast den skiljaktigket, att jag anser den föreslagna ärliga amortissementz-fonden körs kestämmas till io proc:t.
Hvad keträlfar lilla kreditivet sä, med fästsdt afseende a vigten oek nödvändigketen deraf att L:g:sKontoiret ma kunna ä egen Kredit upptaga desse medel ock till undvikande as ali ytterligare förlust för Lanken i detta känseende fä? jag föreslå att L:g:skontoiret ma berättigas att till säkerket för de län, kvilka, i ock för utbetalningar ä killa Kreditivet kunna upptagas, k^poticera tullinedlen till ett belopp af 5 proclts ränta ock 5 proc:ts afbetalning ärligen. io6 Ktats- ock Lanco-Dtskottens LanrliekcäLet ^segarc/tr DvaL keträtkar fnägan om stei ketalningen af Le sä kallaLe Ktona ook Idilia LneLitkven instämmer jag till alla Lelar uti cist sk Kammank.
LosenkIaL osli Öfverste Lefren asgifne )>tranLe, ock anser jag, lika mscl län Kammanlienren, att L:g:sLontvirets temponaina 6>ecktiv ä Lanken konLt, ock utan någon menli» päfäljL kunnat utsattas till fullt 1,000,000 L-Ln; men i asseenLe äten pä använLanLet al Lanken? nänke-revenuen kan ja» ej unLgä, att fullkomligt instämma uti Len af Ike Lnik.
LeutensckölL ^ttnaLs åsigt.
» Liskopen T^/^se/rus/ Uti Len as Lammark.
Lo-^ senklacl asgifne reservation san jag mi^ sonens ej minnie i afseende pä atenketalningen af cle i 63 §.
Leg.- Lonmen vmnämncle LreLitiven, än oek i fnäga om ke— loppet a clet temponaina LreLitiv ä Lanken, kvilket lön ii^viLen as Ktatsknist8umman ock L:g:sLontoi, ets egne kekos klisvit lillstvrkt.
OnosskanLIanenHäer/Trarr.- äernzts
Let jag nesenve-, nan mig emot ILtskotkens keslut rönanLe äterbetalningssättet at Le sä kalkmle Ktona ock Lilla LreLitiven, i kvilket asseeencle jag fullkomligt instämmer uti Le ak tln Lrik.
LeutensckölL ^ttraLe ssigten, ansen jag mig, i enligket känmeL, kona tillslvnks attIanken, till LesS eonsoliLation mä sä kekälla ock tillgoLonjuta räntan ä
Let okvsnnämnLs keloppöt ^,^00,000 L:Ln, kvilket ansetts kona utgöra en Lanken? gnunLkooL.
Lrikerre L/iarrs oek Lrukspatron /7/sr/rger.- Vi sonens oss uti Let as Kamma,k.
LosenkIaL ock Ös - LetankanLen, Km Z. 107 vensts Lefren asgitne )tttnanLen, ang:Le atenketalningssättet as <Ie sä kallaLe Stona oclr Lilla LreLitiven.
LommenceLäLet //e»,Lerg ock OnosskanLIaren Mörberg.
- Vi sä jemväl i sistnämncle tvenne frägyr oss reservera, meL tillstvrkan, att Lessa LreLitiv mätte Ztenketalas antingen pä sätt Kammark.
LosenkIaL föreslagit ellen oek genom genast päkjuLen krigsgärL ock f^llnaLs-asgist.
LäLman äag instämmen i Letta känss enLe fullkomligt uti Len as Un Knik.
LeutenskvIL ^ttnaLe åsigt.
LanrliLäLet //--I fnaga om 8tona Ln.eLitivet förenar jag mig uti Len as Kammark.
LosenLlaL algitna reservation, meL enLast
Len skiljsktigket att jag, lika som Öfverste Lefren, anser Lem arliga amontissementslooclen kona utsätta?
till lo pnoett i stället för Z prvctt. ^ Kmiralen v. Domprosten /7o//?»krö/7r.'
Domprosten f/eur/r/rn Lrotesson //ässe/rot/r.- Kinot
Utskottens keslut i inäga sä val om atenketalningen at Ktona LreLitivet som ock ang:Le ksioppet as L:g:?6ontoirets temponaina Kreditiv ä Lanken sä vi oss reservera meL äkeropanLe af kvart Knik.
LeutensKölL ock Kammank.
LosenkIaL i asseenLe Kära föreslagit ock a» färt. klokätanskalken OnosskanLlanen / Lagmannen Ktaä/en Domprosten / krolessor rt/orerrn Lnosten Lector /träruarr - iv3 8 t a tr- vctr Lanco-bltskottens r^er, Vi fä, under åberopande af ds förslagen Hrr Leuterskäld ock Losenblad uppgifvit, reservera - oss emot det as sltskotten sattass beslut om aterbetalningssättet af 8tora Lredilivet. brukspatron /iangenLer§.^ Lmot det H.
Utskottens beslut, att as kommande 8t:r ma afgäras pä bvad satt Lanken skall erbälla återbetalning sör bvad den i oeb sör 8tora (lreditivet särskottsvis utlemnar, sär jag reservera mig gs säljancle skal: i!o limedan ja» tror, alt om Lanken bädanefter ej skall Komma i samma invecklade beroende tillstånd som förut, nu, sörsamlacls 8t:r bära bestämt afgöra sragan.
2:0 Lwedan jag ej kan undertrycka den öfvertygelse, att det särsta medlet till vinnande as Länkens soliditet, mantels upprättbällande oeb en påtänkt reabsations bestånd, om den blitver besluten, är att till alls delar oeb sä fullkomligt skilja Lanken tran 8ta-- ten, att Lanken ej mä kunna släggas utbetalningar, eller annorledes slitas. 3:o
Lmedan under sredens lugn oeb goda Zr bäds borde oeb kunde, af den Länkens vinst som ingär till 8taten oeb Öfverskottsmedlen besparas ärligen 400,000 L:dr sä att pä 2 är den erforderliga sonden sär 8tora Lreditivet vore gifven, bvilken estel band ekä insättes i Lanken sär alt i lliscontväg utlänas emot ränta som tillfäll 8taten.
Oenom en sadan mesure vore Lanken genom viss lid försäkrad om återbetalning af Lapitslet dä det Letänkanden, X:o 3.
, oq liftades, oeb vid olyckan af ett inträffande krig lVationens krafter genom krigsgärd eller ökad Bevillning ej genast bebäsds älitas till sällande as de aldrafärsta bebosven. 4:o Lmedan om 8l:rne nu uppskjuta gsgörandet sk förevarande fraga, skulderne troligtvis blesve sä manga oeb stoi a att Lanken säkert blesve den sista som erbäll betalning, oeb kanske alldeles ginge i mistning derom.
Lagman oeb (lowmereeLädet santesson
Dme, Lllskottens förslag rörande anvisande pä
Lanken as det 8tora Lreditivet, som enligt 63 §.
Leg.sormen skall lemnäs X.
N:t för den ol^ckeliga bändelse asett inträffande krig mäste vi reservera oss i den del, att
Utskotten ej föreslagit nu genast användbar godtgörelse derföre, i sall as lastning, bvilken ej later göra sig medelst den pä 8tatevs vägnar af L:g:sLonto>- rets Lullmägtige afgitvande skuldförbindelse för bela summan, oeb dess bänvisande ater tillkommande 8t:rs derom fattande beslut oeb genast användbare, samt derföre indelade i valeurer frän oeb med 1000 till oeb 10,000 L:dr, oeb att lullintraderne derföre b)potbeceras.
Likasom vi ansett det st LancoVullmägtige lemnande Lreditiv ak 600,000 L,:dr silfver bära i stället bestämmas till L:dr 1,000,000; sä kunna vi ej beller undgä att förklara var enskildt» mening vara, att det belopp bvartill det st Vullmägtige i L:g:sLvntoiret lemnande temporaira Lreditiv ä Lanken för begagnande
Ilo 8tats- ock 8 an co-bltskot le N5 unöer cleo lid as äret, öä 8:g:sLontoirets utbetalningar soifia större summor, lin öess päräknaöe inkomster kions insluta, kör bestämmas till ej minöre lin 1,000,000 8:ör i stället för 600,000 8:ör, som Utskotten färeslsgit; t^ öet mätte ej skaöa att kafva något öfver oek 8. 8t:r körs icke kunna öraga i tvifvelsmål stt öeras bullmägtige ej begagna as Lreöitivet en skilling utöfver kvaö nöövänöigt solö,SS.
I skseenöe slutligen pä Utskottens beslut, stt ingen to, minskning 1 bankens lånerörelse mä egn rum, önska vi, uti öfverensslämmmelse meö lotöe ^puncten af var reservation viö bin.bereöningens förslag", stt raöant i stället skulle uttryckas meö köljanöe orö:
I7ti bankens lånerörelse i öfrigt ma kvarken någon inskränkning till beloppet eller någon annan liukvuösaklig rubbning gf nuvarsnöe lan-s^slem ägg rum; i följö kvarak län pa Oulö oek Silfver, Metaller ock xa
Väg staenöe elfecter, samt g bänebancoObkgakioner lemnäs käöanesler, som kittills, till obegränsaöt belopp efter rörelsens bekok; äfvensom (lreöiti verns för fern-Lontoiret oell Manufactur-visconten oköränöraös fortfara; i fall 8. 8t,r skulle besluta, alt icke tala akbetalningar pa Ikastigkets- ock Oölingslän, samt pa säöana län, kvilka Iiittills innekakts gf vissa 8täöer vek Menigketer, aler ulga i samma väg, komma öessa att öfve, flottas pa 8örelse8onöen för län pa kort tiö, öet vill säga, till Oiscontbonöens förstärkning utöfver kvaö öen för närvaranöe är, samt meö säöan föröelning emellan öe serskilös baneDistricten, som 8etänkanöen, 8:0 4- 1 > l en reöan vunnen erkarenket eller tramöeles köränörsöe forkallanöen anvisa.
N:o (bil) 8lals- ocli LllncoI7t8!iott6ns ullLttin,1e, suAZcnnötlväucliZltLkcit at' ej minclre Zts^illiAe A>unäI.',Z8ko, aneli inFar, lin oclv en fördätkr^ä 1uA8l,iskninA sor Lanken. 1^. l>l.
Konungen kai', "viö tillkännagifvanöe af Dess förväntan, att 8. 8t:r mätte om banken tororöna pä ett sätt, som befrämjar m)ntväröets staöga, samt belastar allmänt ock enskilt förtroenöe, jemväl fästat 8. 8l:s uppmärksswket öera, att unöer öet öen personliga friket ock säkerket, som svenske Meöborgare njuta, befästas af bagar som stiftas af borning ock Ltänöer gemensamt ock icke utan begge
Ltatsmagternes gemensamma beslut kunna föränöras eller Kalvas, aterstär likväl ännu för Sambällsbvggnaöens fullkomnanöe, att ät öe beslut, som röra grunöen för egenöomsrätten gifva en större graö af lagstiftanöe nsöränöerligket än liittils."
Vigten af öenna konungsliga erinran, mäste erkännas ak Kvar ock en som egnat nägon granskning ät bankens närvaranöe grunökörfaIlningar; ock väöan ak öenna okullkomligket i bagstiktningen kan man ej keller unöga att inse, viö granskning ak öen kistoriska teckning öfver 8ancoVerket, unöer förllutna tiöer, som Utskotten, efter öet 8. 8t., viö 1820 ars bikröag ri2 8tats- ock Lanco-Dtslottens , karrttagit ilet förlåt kvai-meil Ranlovei let ilittills stätt omkägnailt, varit i tillfälle stt nu tor k. 8t:r framIsZZa. t?a gruncl käraf, oell <lä man s^nes ej böra längre uppsljuta, att, genom en lag, upprättacl enligt 8verigss allmänna Ragstiftningsprineip, lägga grunitvalsn tor Ranlens siamticla förvaltning; Z/ts^otterr rru/o> A.
Lc/ro/vet a/' en saiZs» ZagstZ/Z ur/rg ^o> F.rn/^en. lill ytterligare betr^ggancle gf ilen oröning, i Rilets Denningeväsencle man önslar äter inkors, kafva ilerjemte
Dtslotten ansett: att r c/en väg gruni/Zagarne Zenrnn öv/iet en ^»c/an än«/r/»g Lori/e LereiZas r 72 §. som /ö> /rnnrtii/en ^a,r a/Z>ö/'ir <rZZ ZttstäZZeZ^e a/ Fnnäen^ -r/iggnni/en mot egne ZZrccZZiorrr / Oell vilja Dtslotten, i Långelse k. 8t:r slrulle tinn» nöclväncligbeten af förstnämnöe
Dagstiftningsätgärcl, framdeles i förening meä lag
Dtslottet uppgöra oell för k. 8t:r framlägga kufvuclgrunöerne till ilen blifvancle RanlRagen.
Ila Reclamots särslilclta ^ttranöe åtföljer.
Den ro lunii 1829. öÄrskZZiZt ^-ttrani/e.-
Drefve v. ^c/tverZ».- lag clelar ej ileras åsigt, bvilla i gruncllagsparagrapber söla garantier mot framtida "inställelser afLanlens äligganilen mot egne creilitorer.
" Ln 8 e t ä n l a n 6 e n, ?l:o 4. t tZ lin Regeringsform är e- neli Ian ej vara annat 811 beltenlelt ett n/t-r/ emellan bollet ock iless Regering, kuru i sawkällsorclningens väseniltligaste rlelar, item emellan vara slall; elen utgör beslrifningen pä öeo öem emellan uppdragna rägang.
Dtt foll, regeringsform, till sin iilee Zltlre an bärle lag ock rlomuremslt, län ej ga längre än blott anttila 6e relativa förkällanclen för kvilla lagar skoZ-r utarbetas. 8a är, bos oss, ilen satts som uti 86 §. as R.
R:o blifvit uppställd, uti serslilö L^r^clsriketslag
Utvecllail ock öess lagbestämmelser ställile i öfverensstämmelse weil cle allmänna grunöerne för var öfriga lagstiftning. 8a är öen i vär R.k. uppställrla satts af mioi»teriell ansvarigbet,uti serslilrl lag fullständigt utvecllaö.
Den i k. k^ns 72 §. uppställila sats, stt k. 8ttr» Ranl, <let vill säga: ileras principalers eller tollet» Raol, slall ostörd förvaltas af RuIImältige, tlem ils sjelfve ilertill föroitlnal osZöri/ nemligen fran Regeringens sirla kvacl /orVaZMrngen betrstka, , län ej innekälla mera än sjelfva sattsen. t serslilcl lag mäste bestämmas grUntlerne för sjelfva/orvaZMrugeu, i bvail ilensaMma län röra enrlilll wans rätt ock ^orVir/mZ/rgsötgäri/erve lunna lili föremål för tlomares pröfning.
8äsom ilenna latz mäste ställas i öfverensstämmelse me6 grunöerne tor allmän lag, mäste vcl meö öensamma ställas i öfverensstämmelse samt vara clensamme Nnclerorilnsöe, <le o,iZ,iZ/rgar, stai/g«rr oc^ regZementen som R. 8t:r, livall Vanlien» förvaltning beti ältar, för sine kullmältige uttar - 114 8 t a ts - ock Lanco-I/t skottens clat, neli lill följe af orclal^clelsen i 72 , v/cfcrre utkärcla kunna. fluruvicla till Lanklsgs stiftancle korciras f^ra stänös sammsnstämmancle beslut, eller om clertill enclast sorclras 8>Zn<lers pluralitet, sanisällt mecl Xvnungen, sr en fräga som s^nes mig lätt besvaraci. klär sr ieke finga om eli ccmslrtttkccme// utan fragg om ett cro//t fö, Iiällancle; clen lag som sökes, kvarsk bekofvet icke loir blifvit ock icke förr kuncle f>Ii sinligt, än Lank8ecrctessen uppkört, mäste stiftar pä sätt annan civillag stiftas. fag inser ej kvarköre en civillag skulle ge minclre garantie ät clen som bekökver akalla clensamma, till stöcl för sin kränkta ratt, än clen som man tror sig ega i en gruncllag, beslämcl för keit snöra änclamäl än att tillämpas civila förkallanclen; men jag förutser, att, om man unclerläter att berecia civillags garautie emot felaktig förvaltning af Lanken, i tanka att berecia en säkrare g, uncllagsga, antie, sa kuncle möjligen lootcle är ga om innan L. 8t:r sä sammcrnatt clenna garantie blir gifven.
K:o Z.
(Lil.) 8tats- oell Lanc!oIIl8^olleN8 ullätancle om nä^rg
UimsieliZa anseöcZe ätsclganclen för framtiden i slseoncle )tä 8ä väIför8teL!nkel6n, som unclergföelniliZgl no aföet Notallisks i 8itfver. (fe >om Lemiss frän L. 8t:r tiar till förenacle Ilt - Letänkanöen, X:o 5.
r 15 skotten ingått ett af Herr Hjerta X 6. uppgifvet oek i alla sina cletailler utsrketaclt förslag till körorclninz om äl^ntfoten, uppstälclt i alternativer, uncler förutsättningen att antingen 128 8K. eller >44 8K. L:co8ecllar, pä kn Liclr 8ilfver8p!e efter 1664 ärs N^ntorclorclning, komme att för en klifvancle äl^ntbeslämning tagas till gruncl.
Ilti förra Alternativet, 6et encia, som, i samkancl meö kltskottens kittills preliminärt Uppgjorcle körslag, kunnat klifva föremål för nägon kekanciling, är framstalicltr Xtt ^äele/t för 8venska 8ilsveräl^ntet skulle klifva Liksclaler; clenna Liksclaler innekälla i kin8ilkver 22ö-looo:clelar ak I L.
VictualieVigt; fltm^ntning ske uti sticken ak kn, knkalf, ock knsjercleclels kiksclaler; ock alla clesse iVI^nt innekälla lie kjercleclelar tint 8ilfver ock kn kjeröeclel Xoppar till ^Klliage; k vai jemte i öfverensstämmelse kärmecl upptagas, speciella 8ta>iganllen sä väl angäencie lkl^ntens Lrutto vigt ock Lemeclium clerä, som nettoviglen eller l>alten ock clet clerä erkorclerlige kemecliuio; äfvensom i serskilclta artiklar är afkancllacjt, ocn Oulclm^ntet, om Xopparm^ntet, samt om myntning, smältning ock probering.
Inom förenacle Utskotten kafva, kvarjeksncia mer ock minclrs fullstäncligt utvecklacle förslag ock framställningar i samma ämne, äfven blifvit gjorcla.
Oä frågor ak clenna beskatkenket enclast kunna utgöra önskningsföremäl kör L. 8t^r till X. lkl.-t, som, enligt
Legeringskm mens 79 kar 6en köga rätt sig för - ,i6 8tats- oeb 8anco-I7 tsk o ttenr beballen, att lala slä m^nt, nnller itel vilkor allena alt löräntlring i Rikets IVI^nt till skiol eller korn, ej mä ega rum utan k. 8t:rs bifall; sa bskva Utskotten kunnit ofverLöcligt att uti lierås Rörslag till k. §t:r upptaga säliant, som lie ansett tillböra lietailierne sk lien egentliga lVl^ntOrliningen, eller Reglorne kör utökningen ak IU) ntnings-oeb Rroberings-Vrket.
Utomdess bakva Utskotten velat mell sorgfälligbet unövika att bär inblanda något som skulle kunna motverka, stei balla eller försvara inköranöet i sinom till ak en n^ IKlzmtkot, uppgjorli ekler sällan» Rationel» gruncler, att öen eglie öfverensstämmelse, ej blott inom sig sjelf i kraga om unlieraflieiningars tjenlig» bestämmanöe ekter lieeimal, ulan äfven i körbäilancie till lie stsllganclen om mätt, mai oeb vigt, som kör banöet kramrleles kunna komma att gälla, klen krägoroe om enlieten oeb uncieraklieiningarne ak liet lVletalliska lklzsnt rom skall till föreslagen inlösen ak Länkens 8e«llar begagnas, bakva lioek kunuits utgöra ämnen som ej borcle belt oeb ballet förbises ak k. 8t:r, «lä mintets vigbet oeb begärligbet i Rörelsen, samt en större eller minöre be^vämligbet oeb lättnarl vili beräkningar, väsenöteligen ak saöaoe körbällanöen bero.
Derviö bar Utskotten körekomwit: ^Ktt lien verkliga ^n/reten för 8veriges metalliska N^nt, som i närvaranlie »tunö Lnnes, nemligen i 8ilkver8peeieRiksliaIern etter 1664 ärs äl^ntOrlining, är allcleles för stor, i körbällan6e till nästan alla anclra vänöerr lillot; oeb körclenskull väl ma kunna, i mokn sk rellar, bekntelig tillgäng, ikrän Lanken utgikvas, Letänkanlien, IV:oZ. 1, ^ men ieke villars präglas, eller för framtirlen, oeb när bäröt Al^nt äter kommer att i allmänna rörelsen erIlZIIa gängbarbet, antagas såsom gruncl för penningeberäkningar.
Rnligt erka, enbeten oeb kunnigare 8tatsmäns enstämmiga int^ganlie, är en läg Raket viri IVl^atets beräkning, ak mveken köl tiel kör ett lancl, såsom i allmänket billraganlie till lägre priser pä lifvets kärsta käinäcienbeter; äfvensom man tzrckt sig linna att en jewnare illogbets- oeb sparsambetsanlla uncler sällan» körbällanöen smäningom utbilöas bos lie lägre Llasserne oeb Llassan ak Rolket, just genom vanan att käst» begreppet oeb lankan pa öeu i clr^gt rilkertal benämnöe lägre Valeuren, i stället kör en bögre Valeur uttr^ekt i ringa rilkra. lillkället bör alitsa ej nu lemnäs obegagnallt, att kör Lveriges äl^otberäkningar
Kunna lägga till grunll en lägre Rnbet än rlen bittills antagna. vä Utskotten unöer sällan Lzmpunet villars ökvervägat lietta ämne, bar <let tyckts Utskotten, att såsom Zn/ret lämpeligast borrie bestämmas, antingen ett IVI^nt, svaranrie i Vär<le mot i R:<lr i L:eo8elilar eller 18 sk. i Hillver, ekler 1664 ärs lVl^ntkot, eller ocksä ett lVl^nt, utgöranlle ^tcielar ak list n^ssnämnrie, oeb säleöes till värrict lika mell Rn R:<lr RiksgälrisLelllar, eller 1a sk.
Silfver ekter ,664 ärs lVl^ntkot.
Utskotten bakva lemnat köreträcie ät list selinare ak rlessa ^klternstiver, oeb clet ak köljanlie skäl: ^ktt liä beräkningen uti Riksgälris-Rikscialer ännu i allmänna rörelsen är gängse vili lie liesta lilpiilier, »kulle antaganclet såsom Robet ak en bögre Valeur li8 8 kats- ock Vanoo-I7lskoltens meö ö^lik benämning sk biksöaler ock öcrtill köranö« utgrening i skillingsr ock runstycken, säkert nog, viti skeenöe realisation, verka öertill, att sils srlietslöner inom la är klefve uppstegrsöe till samma Numera ire i banco, som förut vsrit beraknaö i Xiksgälös8eölar, lktt ett lVf^nt motsvaranöe 12 sk. 8i>fver, star i en jemn vek för sils lätt fattlig proportion till öet forrs 8ilfver8pecie>s^ntet, kvaraf Delbiksöalern efter öenna grunö bljfver liks meö 4; Ireöjeöels Xiks öalern meö Un ock H; 8jetteöels kiksöalern — meö Hröelar; lolfleöels biksöslern -- ipeö ock Ijugufjeröeöels biksöalern meö ^:öel.
Dvaremot ett U^nt sk 18 sk. 8ilfvsrväröe säsom Unket anlaget, skulle 1 förkällanöe till öst förut känöa 8i>fverm^n tet, framställa längt wers invscklaöe, ock för öen enfalöigaro (Klassen svårligen begripliga proportioner, ocl, i köljö öersf ssnnolikt molas meö misstro ock motvilja, /ktt biksgälösbäkningvn också, viös lättare ock jemnare än öeni banco, lämpar sig till öe gamla bäknesälten i blälgr, i Uark, ock i Daler, Käöe kopparmynt ock sillve, M)Mt; k vilks till en öel ännu i visss banilsorter klifvit kikekällne, I öfverensstämmelse meö öesss ^ltraöe äsigter, ks Utskotten vörösamt tillstyrks k. 8t:r; att, i sammankang meö frägorne om m^ntbestämning ocl, realisation ä 128 sk. b:eo för 1 b:ör silfver elter 1664 ärs mzmtlot, b. 8t:r kos X.
IVI:t i unöerö:ket ankälla, stt en lägre 5a keröröe Letänkanöen, iVtoo. , 1 g ,664 ärs N^ntoröning utsätter ock >776 ärs realisations-föroröning äkeropsr, mätte för muntsö, kai lanöerne ock penninge-beräkningen i Kanöet bestämnias; ock öerjemte unöeröänigst föreslä: a) ^tt till säösn ^n/tet ms antagas ett silsverm^nt sf lika väröe meö 12 skillingar silfver efter 1664 ärs mzmtlot ock alitsa enligt 1 ealisationsgi »nöen motsvaranöe väröet af 1 bör biksgälö; samt att öetta mä blifva öet största m^nt som i silfver kominer att präglas. ^tt vmförmälöe fl/^/rk§,r/rck ma benämnas r ock öetta namn öerä uttryckas, men tillika såsom upplysning om öess egenteliga väröe ocl, beräkning i förkällanöe till kanöets gänzbara seöelm^nt, utsättas neöantill i alskärningen, ^kbbreviationstecknet:
K/g rfs. c) ^ktt af öetta största silfverm^nt äfven mä präglas en kälft, motsvaranöe 6 sk. silfver eller H gf gamla biksöalern, efter 1664 ärs myntfot. «f) ^tt af öet n^ssnämnöe mintet likaleöes mä präglas Xn Hälft, motsvaranöe fjeröelen af föreslag,>e största sillverm^ntet, samt 3 sk. silfver eller ^ af gamla biksöalern, ester 1664 ärs Al^ntlot. e) ^tt utom öess ma fortsättas prägling af öe förut brukliga 4 ock 2 skillingsst^cken i silfver, motsvaranös H ock ^ af söreslagne största 8ilfveräl)'ntek.
Dvaö ater beträffar bälte» eller linkelen »f <let n^a mintet, sä förena sig kltskotten i öen öelen meö bvaö Dr Hjerta föreslagit, nemligen: att ^ kiisillver ock ^ koppar eller allinge mä för >ro Stats- ock Lanco-Otskottens »3 val Kukvucim^ntet sow unöeraköelningarne begagnar; kvilket utgör lien sa ksllacle l2-iäciiga balten som oeksä numera är i Xorra B^sklanll tlereställes antagen.
Åtskilliga Lellamöters reservationer ätkölja.
Oen »o ^unii 182^.
Leserv ationer.
Orskve v. <5cösverr».-
Oä ett amne ak berina ke»kalkenket blott kan utgöra ett änskningsmäl krän 8t:rns till X. kk:t liar jag ansett clet göra tillfyllest, om Utskotten föreslagit L. 8l:r att kos Ii.
IVlrt anmäla öeras unllerrl. önskan att en lägre enöct än 1664 ars myntfot utsätter oek 1776 ärs realisations-köroröning äkeropar, mätte kör Svenska m^ntkeräkningen bestämmas, n,eö ökverlemnanlle till X.
lVlt att kör säöant änciamäl
Ista uppgöra lämplige speciel» staclgaoöen. ^ag kan i ökrigt ej uoclgä att käsla k.
Sttrs uppmä, kssmket ä otjenligketen ak att ät silkverm^ntets enöet gikva öen ak Utskotten föreslagna benämning ak Ltör Liksgälö. kiomnierceLäöet jankesson.- kag reserverar mig emot clet ak Utskottens pluralitet uppgikne förslag att blikvanile mintets eo/iet skall motsvara > kör k:glls i stället kör l k:cir L:co, kvilket senare i min lanke är allöeles nöcivänöigt att kikvkällas i alla räkenskaper oek redogörelse» , likasom, sä länge ej kraga varit om annan m^ntkot, Sveriges rätta oek egentliga räknesätt »näste klifva uti Lanea, kag viclkäller llerköre Letänkanöen, kl:o Z.
121 öen mening att e/röcten ak Svenska mintet kör klifva i ktlir L:co.
Oet skall cleremot göra mig lika om tills villars ej större m^nt slas än uti sticken som motsvara l k:ör k:g:s, mea jag anser llesamma icke böra kära annan valeursprägel än Eliels k.'llr Lavco ock att rle minöre sorterne mä kallas Eliels k:ör L:eo, Ariels k:clr L:co, Eliels k:ör L:eo oek ^röels k:ör L:co. fktt benämna rilkverm^nt kär ktlir k:g:s kan jag allcleles icke linna lämpligt.
Brik.