Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr och under årets lopp hafva ytterligare 40,000 R:dr blifvit reqvirerade, sorn jemväl Herrar Fullmäktige behagat låta anordna, så att Riksgälds-Coriioirets hela Förskotts-Summa utgjorde vid årets slut, enligt Räkenskaperne,. 220,000 ■R:dr F:co; men, när derifrån afdrages 1816 års Frist: 12,810 R:dr 22 sk. 1 rist. och 1817 års Frist 13 839 R:dr 17 sk. 4 r:st., eller den förlust, sorn under nämnde tvänne j.år inträffat, tillsammans utgörande 26,649 R:dr 39 sk. 5 r:st.; Så är Förskotts - Summan rätteligen för närvarande 193,3 5° R-'dr 8 sk. 7 r:st.
Fanco.
Härutaf hufva för utlåningen från och med 146,000 till och med 160,000 R:dr på en gång kunnat användas, och funnos uti slutet af sistledne
December månad utelöpande för Lombard-Lån 152,059 R:dr 24 sk. och för Manufactur - Lån 9,550 R:dr, eller inalles 161,60g R:dr 24 sk.
Uti Ränta och Provision har influtit af Lombard-Lånen - 19,836: 38. 9. och af Manufaktur-Länen - 476: 35.
5. såsom Extra Revenue - - 37g: 3g. 7, och Auctions- Kammarens afkastning - 4,705: 3. 1.
Summa R:dr 25,398; 20. 10. 1748 Ståts-Utskottets Betänkandetu Deremot har för aflöning med Pensioner, inberäknade blifvit utbetalt - 35,568
Till Skrif-materialer, Djus, Ved oell öfrige omkostnader - - 2,981: 5. 5. och Stockholms Stads andel af ordinarie Auctions-provisionen 687: 39. 3» Summa R:dr 39,237: 38. 2.
Hvaraf beflnnes, att 1817 års Brist utgör, såsom förut är omnämndt, 13,839 R:dr 17 sk. 4 r.'st.
Göromålen hafva ifrån Verkets första Inrättning alldrig uppgått till den höjd och myckenhet, som förledit" år; 133,754 stycken Dån äro expedierade, 101,718 stycken Dån löste, 55,473 stycken Lån ornsatte, och 24,387 stycken Panter hafva blifvit lefvererade till Auctions-Kammaren, hvarest 11,598 af dessa sistnämnde likväl bliivit före Auction utlöste.
Under Contoirets tillslutning vid Midsommarstiden blefvo de anbefallte generelle Inventeringar uti alle förvaririgs-rummen verkställde,' hvarvid icke någon anledning till oredor eller underslef försports.
Äfven har uti närvaro af Verkets Ombudsman och tillkallade Handtverksman Brandsyn hållits och alla Eldstäder noga besigtigade, samt Contoirets Spruta och Brandredskap blifvit försökte, hvarvid icke någon anmärkning skedt. ^Att Contoirets Embets- och Tjenstemän, så väl som ock Betjeningen, användt yttersta bemö» dande, för att kunna fullgöra sine trägne och ansvarsfulla åligganden, anse Öfver-Commissarierj Stat-TJtsbottets Betiinlandena74§ ne sig pligtige till deras beröm slutligen anmäla.
Stockholm den 3-1 Januarii 1818. P. A• Heijl!erich. O.
Lönberg. G. Bjurström.
-Lika lydande med Originalet betygar Fr.
N:r 293- Riksens Högloft.
Ständers Stats-Utskotts Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådig Remiss af f. d.
Commissariens i Riksgälds - Contoiret C. ft.
Lanells underdåniga ansökning om återställande af försäten tid samt understöd af RiksgäIds-Contoireis medel.
CjTenorn Remiss af den 11 sistledne Mars liar Kongl. Majit i Nåder behagat till Riksens Stan-' »ders Stats- Utskott öfverlemna f. d. Commissariens vid Riksgälds-Contoiret Carl Johan Lanells underdåniga ansökning, att Kongl. Majit, med återställande af Fatalierne hos Rikens HöplofL O Ständer, i Nåder täcktes förhjelpa Sökanden till något understöd af Riksgälds Cofttoirets medel.
I afseende på frågan om fatalierne, andrager Lanell, huruledes han, okunnig om Riksens Ständers Justitia - Ombudsmans befattning, skall fcedan den 3 sistledne Januarii till Herr Justi-. 175» Stats-Utskottets Betänkanden. tias-Ombudsmannen och Commendeuren Friheire
Mannerheim ingifvit en beskrifning öfver det oskyldiga lidande, Lanell, såsom inblandad uti den år 1800 hos sedermera afledne Casseuren i Riksgälds-Contoiret M.
Tavelin yppade Baiance, skall öfvergått, men att Herr Fri herren och Justitieombudsmannen, j,| den grund, att honom icke tillhörer att taga befattning med redan afgjorda mål, öfverleninat Lamih Skrift till Stats - Utskottets Ordförande, sorn ej skall t i i 1 - trott sig, att densamma föredraga, enär uti ämnet någon motion Uos Riks - Stånden icke blifvit gjord.
Såsom bevekande skäl för Lanells underdåniga anhållan om understöd, anföres hufvudsakligen, att han, uppå de mäst ogrundade misstankar om delaktighet uti afledne Casseurens vid Riksgälds-Contoiret M. Tavelinsår 1800 yppade Balance, skall, efter de då varande Fullmäktiges i Riksgälds - Contoiret tillställning, blifvit kastad i fängelse samt Lönen honom äfven fråntagen; att han fyra ock ett halft år derefter väl skal' blifvit frikänd från ali medvetenhet och delaktighet uti berörde Balance, inen icke dessmindre, med oriktig tillämpning af Kongl. Förordningen den 21 Martil 1735, blifvit af Domstolarne till ansvar fälld; och ändteligen, att han, efter flere försök samt, oaktadt vid 1809 och 1810 årens Riksdag hos Riksens Ständers Stats-Utskott andragne klagomål, icke kunnat vinna någon upprättelse för det honom öfvergångna lidande.
Af Herrar Fullmäktiges i Riksgälds - Con * toiiet häröfver infordrade Utlåtande, inhämtas» Stuts-Utskottets Fetänkanden. *75'1 att Kongl. Majit, i anledning af Lanells i underdånighet anförde Besvär, genom Utslag af dea 5 Februarii 1805 i Näder gillat Kongl. Maj is och Rikets Svea Hof-Rätts den 20 Au» gusti 1804 mdddelte Beslut, hvarigenom Kg'.
Plof-Rätten, efter fulländad Ransakning, angående den Balance sorn deti 2 1 April 1800 blifvit inom Riksgälds - Contoiret ypparl uti deri derunder lydande Crssa Nio 5. hvilken Gasseuren M. Tavelin i lifstiden förestått, förklarat, att, som Lanell icke kunnat frångå, det han hos Tavelin låntagit penningar, derå Lanells flere Skuldsedlar till ett belopp af 3,090 JRidr varit i Tavelins hand då han häcklades, ehuru Lanell förmält sig för desamma icke hafva af Tavelin erhållit större valuta, än gooo R:dr; Alltså, och då Lanell, hvilken såsom Commissarie varit att anse för Tave.lins Förman, i sådan egenslap af en underhafvande
Uppbördsman upptagit penninge-lån (ill en så betydlig Summa, den han icke gälda kunnat, pröfvade Kong'.
Hof-Rättert fättvist, jemlikt Kongl. Förordningen den 21 Mars 1735, förklara, ait Lanell, hvilken redan vöre skiljd frän den Commissa. rie-tjenst, han vid Riksgälds Contoiret innehaft, genom en slik oloflig penninge-afliandling, gjort sig. ovärdig, att vidare tjena Kongl. Maj t och Kronan; Och borde Lanell de läntagpe penningarne, jemte Ränta efter Sex för Hurid/ade till .Riksgälds-Contoiret inbetala.
Dock hade Kongl. Majit, i anseende till förekommande synnerligen bevekande skal och omständigheter , af Gunst och Nåde täckts tillåta, att Lanell må, såsom Sökande, få sig anmäla till någon för honom lamp - i 7 5 2 Stats-TJtsiöttets Betänkandenl lig Kongl. Maj:ts och Kronans Tjenst, hvarifrån likväl undantagas Tjenster vid UppfaördsVerk eller sådana Sysslor, hvarmed
Upphörd l en eller annan matto är förenad eller dermed har gemenskap.
Vid' sådant förhållande, och enär Lanell ännu hos Riksgälds - Gontoiret häftar för den Summa af 3090 R:dr, sorn, enligt ofvanberorde Kongl. Svea Hof-Rätts af Kongl. Maj:t i Nåder gillade Utslag, med Ränta till Gontoiret skall utbetalas, men till hvars gäldande tillgång uti Lanells Coneours-Massa—saknats, anse Fferi-ar Fullmäktige sig icke kunna för Lanell tillstyrka något understöd af Riksgälds - Contoirets medel.
Då Stats - Utskottet nu åligger alt sitt yttrande afgifva, får Utskott.et, furst, i afseende på Lanells underdåniga anhållan om återställande af försuten tid, vördsamt tillkännagifva, huruledes Rikets Höglofl.
Ständer vid 1809 och i8>o årens Riksdag behagat, i afseende på Riksgälds-Contoiret, lemna Stats-Utskottet enahanda uppdrag, som Banco-Utskottet har i afseende på Banco - Verket, att nemi. emottaga och pröfva samt, efter beskaffenheten, afgöra ansökningar af enskildte personer uti mål , hvilka röra berörde Contoir; och att Stats-Utskottet med anledning häraf, och i likhet med hvad sorn sked t vid förra Riksdagen, låtit genom anslag uti Biksgälds-Gontoiret kungöra, att dylika ansökningar borde, så framt de till pröfning vid den-j »e Riksdag skulle förekomma, vara ingifne till Stats-Utskottet senast den Femte (5) nästledne Januarii.
Och, då pröfningen af Lanells underh Stats-ZJisXottets BetänkandenI -1753 daniga ansökning, sa vidt den har till föremål understöd af Riksgälds-Contoirejs medel, hvilka icke af någon annan, än Rikets Högloft.
Ständer få dispoAeras, lärer bero af Rikets Hög* lofl.
Ständer sjelfve, synes det också höra ankomma på Rikets Höglofl.
Ständer att afgöra, huruvida den af Lanell försummade prtescriptions - tid må honom återställas; men hvilket Stats-Utskottet ansett sig icke kunna tillstyrka.
Beträffande sedermera sjelfva hufvudsaken eller Lanells underdåniga anhållan om understöd, för hvilken, såsom bevekande skäl, blifvit åberopad den förmenta misshandling, så val af Domstolarne, som af Riksens Ständers Fullmäktige i Riksgälds-Contoiret, Lanell skall under* gått, så får Stats - Utskottet, i afseende på anmärkningen emot Domstolarne, andraga, att, ehär 90 §, i 1809 års Regetings-Form innehåller, att Regerings- och Domare-makternes Beslut, Resolutioner och Utslag icke må komma under Riksens Ständers eller deras Utskotts öfverläggningar, Stats - Utskottet ansett sig icke til [ständigt, att ens företaga någon granskning, af Lanells j denne del förde klagan; Och beträffande Lanells klander af de år 1800 varande Fullmäktiges vid Riksgälds - Contoiret förhållande och det förmenta lidande, Som af dem skall blifvit Lanell tillfogadt, så, enär desse Fullmäktiges förvaltning undergått granskning, så väl af Riksens Ständers Revisorer, sorn af Stats-Utskottet vid 1809 och 1810 årens Riksdag, vid hvilka tillfällen Lanell ägt öppen rättighet, att sirie klagomål andraga och söka den upprättelse, hvartill han trott sig berättigad, *754 Siats- Utskottets
Be länk anden. har Srats-Utskottet jemväl funnit det vara utom gränsen af sin befattning, att inga uti någon undersökning af nämnde Fu Imäktiges förvaltnings åtgärder.
Och då för öfrigt Landls vid i3og och 18'j o arens Riksdag gjorda ansökning om understöd eller» Pension blifvit af då varande Stats Utskott afslagert, samt några nya eller andra skal nu icke blifvit af Landi anförde, anser Stats - Utskottet sig sakna ali anledning, att, för Lanell, sorn, efter hvad Herrar Fullmäktige upplyst, hos -Riksgälds - Contqlret dessutom häftar för en betydlig
Skuld, tillstyrka något understöd af nämnde Gontoirs medel.
Ständers närmare ompvöfvande vördsamllgen hnderställes.
N:r 294.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts Utlåtande i anledning af gjorde anmärkningar vid deras Betänkande öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition , angående serskildte anstalters vidtagande till förekommande af stegring i priset ä det grofva Brödet i Hufvudstaden.
Borgare-Ståndet har genom JProtocollsUtdrag d. 8 i nästledne månad till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi - Utskottens handläggning återremitterat den af Kgl.
Maj:t Stats- och Besvärs-TJtskottens Betänkanden. 1755 genom Nådig Proposition ti i 1 Riksens Ständer öfverlémnade fråga, om serskild»! anstalter till förekommande af stegring i priset å det grofva Brödet, hvaruti Utskotten afgifvit gemensamt utlåtande den 26 sisth April; Men, sorn detta yttrande blifvit bifallit af de 3:r 1 e öfrige Stånden, nemi. af Hbglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Högvördige Präst - Ståndet d. 4 nästjedne Maji och utaf Hedervärda Bonde - Ståndet den 2 i samma månad, med tillagg af Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda BondeStåndet att hos Kongl. Majit i underdånighet skulle anhållas, att Kongl.
Majit täcktes i Nåder låta tillse, att det beviljade Spannmåls understödet så användes, att det för Hufvudstadens fattige Invånare åsyftade välgörande ändamål derigenom må kunna vinnas; Så hafva Utskotten, enär alltså, likmätigt 69 i RegeringsFormen, detta ärende är afgjordt, ansett sig icke kunna dervid någon ytterligare åtgärd lemnäs Hvilket Utskotten likväl bordt vörxlsamligen anmäla.
N:r 2945- Riksens Högloft, Ständers Stats- och Hevi lini ags-Ut skotts Hemställan om slut• hg åtgärd af det förstärkta Statsutskottet vid frågan, rörande en stadgad afgift till veneriska smittans hämmande. 95®1 Stats' och BevillningS' Utskottens Betänkanden, Sedan 3'ne af Riks-Stånden bifallit Stats- och Bevillnings-Utskottens gemensamma tillstyrkande uti afgifvit Betänkande den a sistledne April, att, i anledning af Kongl.
Maj:ts derom, aflatne Nådiga Proposition, en stadgad afgift utaf 3 sk. af hvarje Mantalsskrifven person måtte. i ställe för den förut frivilliga afgift inom I.änen , fastställas att utgå, till bestridande af nödige Cur-Hus-anstallter för veneriska smittans hämmande, men Hedervärda BondeStåndet, efter gjorde anmärkningar och derå erhållen förklaring, vid frågans afgörande den 33 sistledne Maji, på anförde grunder afslagit Utskottens tillstyrkande, under förbehåll, att vid de i hvarje ort om bidrag till Curhus-Anstallerne ingångne frivillige öfverenskommelser varbibehållet samt, med åberopande af 71 §.
Re” gerings-Formen, härom Stats- och Bevillningsutskottet underrättat; så, och enär de öfrige Stånden, enligt meddelad upplysning, den 19 och 2g:de i nästledne
Månad ansett sig böra vid deras förra beslut förblifva,hafva Utskotten härmed skolat vördsamligen anmäla detta ärende, att’, likmätigt åberopade §, öfverlemnas till afgörande utaf Förstärkta-Stats-Utskottet, på sätt 69 §. i samma Grund-Bag utstakar, genom omröstning; och få Utskotten i sådant afseende vördsammeligen föreslå följande voterings proposition:
Den, som bifaller, att, såsom Kongl. Maj;t i Nåder äskat, samt Stats- och Bev,illnings-Utskotten uti gemensamt utlåtande den 2 sistledne Apiil tillstyrkt, en stadgad afgift utaf 3 sk.
Stats- och Jievilliiings-Utskottens Betäfiiandm. 1757; om äret af hvarje Mantalsskrifven person erlägges , och disponeras serskildt ■ inom hvarje Län till den del, sorn derstädes inflyter, i och för nödige Curhus-Anstalter till den veneriska smittans hämmande samt, i händelse öfverskott uppkotnmer , användes för den öfrige Halse-Värdens befrämjande, voterar ja, den det ej vill, nej; Vinner
Nej, så kommer annan afgift för delta behof icke att äga rum, än den frivilliga, som, enligt Riksens Ständers Beslut vid sista Urtima Riksdagen, skulle härtill inom Länen uppbäras.
N:r 295.
Riksens flög lo fl. Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi Utskotts Utlåtande i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande rörande Tull-Verket.
Sedan Stats- samt Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskotten under den 1 sistledne Maij,' afgifvit gemensamt yttrande öfver väckta Motioner, angående förändring af Tull-Verkets Styrelse och Förvaltning, jemte flere dermed gemenskap ägande ämnen, har detta ärende, pa grund af åtskillige inom Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet gjorVle Anmärkningar, blifvit till Utskotten» åtgärd återremitteradt. 1758 Stals- och Besvärs Utskottens B< tänkanden.
Härvid förekommer först Herr Lagmannen af Stenhoffs erinrar), att, ehuru något fullständigt Förslag till iiy Reglering af Tull-Verket ej kunde medhinnas, Utskotten likväl .mätte bestämma livau som, i afseende på Personalen, anses ländande till verksam handläggning af gomma leri, förenad med besparing uti Utgifterne.
Till svar härå få Utskotten anföra, att, då nödig kännedom sak nas örn ifrågavarande göromåls mängd och olika beskaffenhet, blifver det ock en omöjelighet för Utskotten att bestämma den Personal, sorn, vid en ny reglering af detta Verk, må linnas nödig; allt förordnande i denna del synes dessutom ensamt böra ankomma på Executiva magten; Och, då Utskotten, äf sådan anledning, uti deras förra Betänkande föreslagit, att det reglementariska härvid må till Kong'.
Majus Nådiga omsorg öfveremnas, med förklaiande derjemte af den underdåniga önskan, att Kong. Majit, vid Tull-Verkets förändrade Organisation, Nådigst tacktes låta vidtaga dea indragning af öfverflödig» Embeten och Tjenster vid nämnde Verk, som med dess behöriga handhafvande står att förena, synes härigenom det ändamål säkrast vinnas, hvilket Herr af Stenhoff med ofvan ornförmaldte anmärkning åsyftat.
I anledning af Herr af Stenhoffs jemväl gjorde hemställan, att Confiscations-mål kunde upptagas och afgöras vid de Ordinarie Doinstolarne, böra Utskotten upplysa, att, såsom nyss åberopade Betänkande innehåller, Riksens Ständer uti underdånig Skrifvelse den 7 Augusti *815 derom anhållit.
Och hafva Utskotten nå - Stats- och Besvärs Utskotten?
1759 gon förändring härutinnan icke tillstyrkt; Afseende Utskotten för sin del lämpeligast, ota den författning vidtages, att sadane
Mål hädanefter blifva liandlagde utaf Rådstufyu-Ratten i den Stad, der Sjötulls-Rätt, för närvarande, desamma upptager och afgör.
Vidare har inom Höglofl. Ridderskapet och Adeln blifvit anmärkt, att Landt-Tulis-bevakningen måtte till controll mot Tullförsnillning, fortfara, äfvensom att grärtsbevakningen emot Norrige kunde upphöra, såsom hvarken befordrande ändamålet, eller medförande en mot Utgifterne dervid svarande Inkomst.
Giunderne till förslaget så väl om LandtTullbevakningens indragning, som gräns bevakningens mot Norrige bibehållande tills vidare, hafva Utskotten redan sökt så fullständigt upplysa och utveckla, att något annat dervid ej är att tillägga, än, hvad angar oinförmäldte anmärkning i afseende pä utgifterne för ifrågavarande gränsbevakning, att nyttan af denne anstalt icke bör bedömmas eller mätas endast efter den directa Inkomst uti penningar, sorn den inbringar, utan hufvudsakligen efter dess vigtiga påföljder, att nemligen hindra och försvåra förbudne varors införande i Landet.
Ridderskapet och Adeln har yttrat den förmodan, att Rikets kuster, i anseende till deras vidsträckta lage , icke kunna ordentligen bevakas, samt derföre hemställt, att denna bevakning måtte upphöra.
Jemte anmälan, att frågan angående kustbevakningens fortfarande blifvit till Allmänna' 2760 Stats- och Besvars-Utskottens Betänkanden: Besvärs- och Ekonomi - Utskottets enskitdta handläggning remitterad, och att Utskottet, under den 4 sistledne Mars, Utlåtande derom afgifvit, hafva förenade Utskotten skolat, upplysningsvis, meddela, att, enligt Kongl.
Maj ts den 32 October 1817 till Tull-Directionen aflåtne Nådiga skrifvelse,/ icke mindre än 62,000 Rtdr Bco blifvit utaf Tullmedlep anordnade för denna bevaknings bestridande; Och få Utskotten, i anseende till den minskning berörde betydliga utgift medförer uti de från Tull-Verket påräknade inkomster, tillstyrka Riksens Söglofl.
Maj:st i underdånighet anhålla, det kustbevakningen, om den pröfvas böta fortfara, må på ett mindre kostsamt sätt varda organiserad.
Herr Friherre Boije har yrkat, det Förslaget till Tull-Verkets förändrade Styrelse och förvaltning måtte vid nästa Riksdag föreläggas Riksens Ständer; hvarförutan äf Riksdags Fullmäktigen Anders Danielsson från Elfsborgs JLän. blifvit anmärkt, att Riksens Höglofl.
Ombud borde uppdragas, att uti den nya regleringen af Tu'1-Verket deltaga.
Då Utskotten, under erkännande af angélägenheten utaf en reform inom Tull - Verket, föreslogo, att ärendet i det hela måtte till Kongl. Maj:st i underdånighet öfverlemnas, var ändamålet dermed, att denna reform snart skulle till vägabringas.
— Sådant anse Utskotten ansenligen skola fördröjas, om den reglering, Kongl. Majit, i anledning häraf, kan i Nåder finna för godt vidtaga, skulle i annat afseende blifva beroende af Riksens Ständers granskning.
Stats- eeh Eesvärs-XJtskotiens Beltinkanden. ayffsl ärt hvad beträffat anslag af nödige medel här* till. l’å denne grund, neli enär det ej eller synes lämpeligt, att Riksens Höglofl.
Ombud med så beskaffade helt och hållit administrativa åtgärder sig befatta, kunna Utskotten Icke tillstyrka bifall å hvad i desse omständigheter blifvit föreslagit.
Riksdags-Full makt igen Anders DanielsSött har jemväl förmält sig icke kunna inse tillräckeligheten af det skal, Utskotten anfört emot Culloch Dykeri Verkens fdreslagne förening, att nemligen Tjenstemännezi vid desse begge Verk skola hafva skiljaktig^ åligganden, helst dea omständighet skall inträffat, att Dykeri-.Tnrättningens
Tjenstemän tillika bestridt Beställningar inom Tuli-Verket.
I detta afseende böra Utskotten anmäla» att Kongl. Reglementet den Sa December 1802^ för Dykeri- och Bergnings Compagniet uti q §! stadgar, att uti Dykeriets tjenst någon TullRots- och Fyrbåks-Betjent ej får nyttjas, samt i öfrigt tillägga, att, jemlikt detta Reglemente,' verkställigheten af alla Dykeri- och Rergningsanstalter i Riket blifvit uppdragen åt ett enskilt Bolag under Octr°y på Sä års tid» rakrf made ifrån den 1 Janttarii 1803; Och lärer vid sådant förhållande, all fråga om Dykeri-Inrättningens sammanslående med Tull-Verket, för närvarande, böra försvinna.
Sluteligen och beträffande åtsfdllige inom Höglofl.
Ridderskäpet och Adeln gjorde erinringar, åsyftande hufvudsakligen , att Utskottens Betänkande kunde erhålla en sådan redaction.
Bihang till Rjks-St.
Prat. 4-de Sand, N:r zzi. 1762 Stats och Besvärs Utskottens Betänkanden. att de derutinnan föreslagne förändringar mätte, såsom Beslut, och icke, såsom önskningar, hos Kongl.
Majit i underdånighet anmälas, hafva Utskotten skolat vid handen gifva, att de ansett frågan om Bandt - Tulls-bevakningens upphörande vara den enda af alla i förevarande ämne väckte motioner, hvaruti något afgörande Beslut bort Riksens Höglofl.
Ständer tillstyrkas; Och har detta jemväl uti Betänkans det blifvit iaktiagit.
Emedlertid, och då Herr Grefve Gyllenborg utaf Utskottens förslag att Eandt-TulU)-beVakningen borde med nästa år -upphöra, dragit den slutföljd, att berörde anstalt skulle under hela det året fortfara, hvilket med Utskottens mening icke varit öfverensstämmande, anse Utskotten den redaction af Betänkandet i denne del nödig, att orden: jemte Vidtagande af det Beslut, att den Inrikes eller LandtTulls-bevakningen bör med nästa dr upphöra, för tydlighetens skull förändras til 1: jemte vidtagande af dep Beslut, alt den Inrikes eller Ländt- Tulls-' bevakningen bör fran och med nästa ars början uppm höra.
Ständers närmare bepröfvande vördsammeligen understaldt med tillkännagifvande derjemte, att Utskottens förra Betänkande blifvit bifallit af Högvördige Präste-Ståndet den 16 sistledne
Maj samt af Vällofl. Borgare-Ståndet den 25 i samma Månad.
Stockholm den 8 Juni 1818. Ståis-Ulskottets HetUnlanden. 1765 N:r 2955.
Riksens Häglof..
Si än ders Stats-Ut skotts
Utlut ande 'öfver gjorde anmärkningar vid dess Utlåtande, angående ersättningen åt Deputerade af Riks-Stånden, som komma att afresa till Norrige, för att bevista Hans Maj:ts Konungens "
\ höga kröning derstädes.
-Enär Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 29 sistledne Maji samt Högvördige Piäst-Standet den 2 i denne månad, äfvensom Vällofl.
Ror* gare-Ståndet den 29 sistledne Maj i bifallit Stats.
Utskottets yttrande och Förslag, om resbkostnads-ersättningen åt Deputerade at Riks Stånden» som komma att afresa till Norrige för att bevista Kongl.
Majas höga kröning derstädes, sä har Stats Utskottet funnit sig icke kunna till åtgärd upptaga den inora Hedervärda Ronde* Ståndet framställde anmärkning vid Utskottets åberopade Utlåtande, utan kominer frågan , lik. mätigt 69 § i Regerings-formen, att anses afgjord: hvilket Utskottet får vördsamrrteligen anmäla.
592 Riksdagen 1812.
Formen Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottet skulle utgå, och i sammanhang dermed hela 89 § Regerings-Formen försvinna.
Utskottet medger väl att, genom Riksens Ständers oinskränkta Motionsrätt, en myckenhet mindre mål komma under Riksens Ständers pröfning, som till sin vigt ej kunna jemföras med hufvudföremålen för deras öfverläggningar, Lagstiftning och Beskattningsrätt.
Men vid öfvervägande af sammanhanget i alla våra inrättningar, Rar Utskottet ansett deri vara förvarad, för Regeringen, en utväg att lära känna Nationens önskningar, och för Nationen, ett sätt att med minsta våda till Regeringen framföra sina åligganden.
Att efter en urskiljning af de mål, som vid Riksdagar borde behandlas eller ej, hvilken urskiljning i allmänhet ej vore så lätt, hänvisa de sednare till beredning af Hushålls-Committéer och framförande till Konungen genom en vidsträcktare petitionsrätt, skulle efter Utskottets tanka kunna leda till följder, hvilka man icke kan förutse, och, åtminstone innan Nationen finge vana dervid, betaga Riksens Ständer en rättighet, utan att på någon annan sida ersätta densamma.