Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Storfisket vidlåder i allmänhet det felet, att man icke vårdar sig om att bereda en god handelsvara medelst fiskens slagtande och saltande ombord efter Engelska eller Norrska sättet; och genom otjenliga fiskredskap, hvarigenom äfven ynglet, och med detsamma tillgången for en kommande tid, borttagits, har fiskerinäringens förkofran, hvad flera väsendtliga fiskslag och deribland sillen, angår, förhindrats.
Af de ålgärder som under sednare åren från Statens sida vidtagits, för att uppmuntra till ändamålsenligare fiskesätt och sorgfälligare behandling af den fångade fisken, bör det imedlertid vara att emotse för näringen båtande verkningar, och ovedersägligt är, att spår dertill redan visat sig.
Af de medel, tillsammans 16,405 R:dr 16 sk. som Kongl. Maj:t för åren 1842—46 läckts anslå till fiskeriernas upphjelpande i Bohusläns skärgård äro premier utdelta а) för idkande af storfiske vid längre aflägsna bank r i Nordsjön med däckade fiskefartyg, så inrättade, att den fångade fisken kunde å dem skötas och saltas, R:dr 9,666: 32. б) för idkande af makrillfiske tidigt på våren medelst drifgarn » 766: 32. c) för begagnande af stånd eller sättgarn med afläggande af finmaskade notars nyttjande » 972: — hvarförutan såsom understöd åt välfrejdade fiskare, som intygats hafva genom förlust af båtar och fiskredskap blifvit satt ur stånd att utan sådan hjelp fortsätta sitt näringsfång, under nämnde år af berörde anslag utgått tillsammans 5,000 R:dr.
Så vigtigt det är för fiskeri-näringens befrämjande att omförmälde premieanslag varda fortfarande att påräkna, är det dock icke att vänta en hastig fortkomst ensamt genom detta medel.
Lika angeläget larfvas en kraftig handledning äfven på den moraliska vägen.
Den fattiga skärgårds-allmogens inro Berältelse öfver Götheborgs och Bohus Län för åren 1842—1846.
d 18 tade vana att lefva för dagen och dess lika inrotade begär efter starka drycker hafva nämligen nog allmänt försatt den i ett slags träldomstillstånd under några förlagsman och gjort den liknöjd för all förbättring, men att dock förbättring äfven på denna väg är möjlig, är lyckligtvis ådagalagdt genom undantag.
Såsom ett sådant framstår förnämligast Smögens fiskeläge, hvarest, i följd af en invånarne imellan för några år sedan träffad öfverenskommelse, hränvinsförsäljning icke får äga rum, och der numera fiskeri-närningen, bättre skött, gifver en större behållning, fattigvårdsbesväret lättats, och i allmänhet det ekonomiska välståndet synbart går fram i bredd med ilen moraliska förbättringen.
Sjöfart utgör en vigtig näringsgren för länets kustboer, hvilka för detta yrke äga den ulmärktaste skicklighet.
Inom riket idkas den mest imellan närmaste kustorter och å Venern; utom riket ske befraktningarne vanligast på Norrige och Danmark, men äfven på England, Holland, Frankrike och Ryssland.
Till största delen begagnas härvid inom orten byggde fartyg och båtar.
Under sednare åren hafva omständigheterna varit för denna landtmannanäring mer än vanligt gynsamma, och den ökade fraktförtjensten har framkallat en vidgad täflan.
Inom länet voro å landet till beskattning uppgifne fartyg och bålar om 5 lästers drägtighet och deröfver år 184-1 .
. 327 stycken om tillsammans 7,407 läster » 1846 . . 367 '» » 9,368 » Jagten är icke att anse såsom någon allmännare binäring i detta län, änskönt den rika tillgången på skogsfogel i fjellbyggden och sjöfogel i skärgården kunde bereda en hufvudsaklig inkomst åt dessa orters invånare om jagten ändamålsenligt sköttes.
Biskötseln har å vissa orter af länet under sednare åren varit i tilltagande, men är i allmänhet af föga betydenhet
Båtbyggeriet i Bohus län öfverträffa)’ de fleste andre orters.
Inom Landvetters och Härryda socknar bereder sig allmogen någon biförtjenst genom förfärdigande af laggkäril, skeppsvirke, åror, stegar, m. m. som afsältas i Götheborg.
Af ([vinnornas handaslöjder är föga annat alt nämna än ylle-och linneväfnader till husbehof. 19 Färglafvars insamling har tillförene utgjort en icke oväsendtlig näringsgren för den fattigare befolkningen, men är nu, i anseende till den minskade till gången derå, föga lönande.
Ingenstädes inom länet har tjäru-brånning vunnit framgång, ej heller tillverkningen af pottaska eller salpeter.
Endast i nordligare delen af länet kari någon förtjenst genom landvägaforsling påräknas, och består denna uteslutande af plankors och bräders forslande från närbelägna sågverk till stapel- eller aflastningsorterna vid kusten,— mest på vinterföre.
Såsom en binäring till jordbruket bör icke heller bränvins-bränningen lemnäs obemäld, ehuru denna näringsgren på sednare tid betydligen inskränkts, så att den icke kan jemföras med dess omfattning i de flesta andra landskap.
Antalet af till beskattning uppgifne brän vinspannor, som år 1831 uppgick till 1480, utgjorde år 1841 endast 881, och hade år 1846 ytterligare nedgått til! 363, af hvilka voro i Under 10 kannor 10 till och med 20 kannor deröfver till och med 30 kannor 40 50 60 70 80 90 » » » » » » 1 klassen. 2 klassen. 3 klassen.
Summa 4 133 5 108 36 25 12 8 5 1 1 2 1 v 4 7 281 71 1 3 4 klassen. 2 1 2 Handeln å landet med landtmannavaror, såsom spanmål, lin, linfrö, fisk, åtskilliga slags ladugårdsprodukter, ved, timmer, tegel m. m. underlättas genom beqväma kommunikationer sjöledes, och afsättningen deraf i städerna, synnerligast i Götheborg, är under aila årstider liflig.
De norra häraderna hafva derjemte, sedan genom Kongl. Förordningen den 24 Maj 1825 friare handelsförhållanden med Norrige in träd t, förmånlig afsättning af landtmannavaror å detta rikes gränsorter. 20 Antalet af sockenhandtverkare å landel har under de sednare åren i betydlig mån ökats.
De härom af vederbörande meddella uppgifter utvisa förhållandet för åren 1841 och 1846 sålunda: 1841. 1846.
1 1 2 2 3 2 4 2 3 6 31 26 52 71 17 9 36 79 9 3 18 19 1 — 5 11 1 — 2 4 1 65 41 122 193 Garfvare Glasmästare Murare Skomakare Skräddare Smeder Snickare Vagnmakare Färgare Sadelmakare Summa År 1846 höllos inom länet inalles 12 marknader, hvaraf 1 å landet.
För kommunikationernas lättande hafva följande arbeten under ifrågavarande femårs-skifte blifvit inom länet verkställde: l:o omläggning af allmänna landsvägen öfver Grönklefven och Hälleklefven samt vid Svinesund, fullbordad och vid besigtning godkänd enligt år 1843 insändt bevis, och till hvilket arbete anvisats ett stats-anslag af R.dr 5,618: — 2:o omläggning af landsvägen vid Hede-lid, fullbordad år 1845, och dertill af allmänna medel beviljats bidrag med . » 867: -M. 3:o omläggning af landsvägen öfver Toftens, Kärras och Högens hemmans ägor, fullbordad år 1846 och dertill såsom bidrag af staten erhållits » 1,021: — 4:o upprensning af Albrecktssund för beredande af en säkrare och beqvämare kommunikation imellan Marstrands stad, jemte dervid belägne Carlstens fästning, och fasta landet genom 21 den inre delen af skärgården, till hvilket år 1825 fullbordade arbete Rikets Ständer anslagit bela den beräknade kostnaden, R:dr 24,000. — hvilken summa dock icke fullt åtgått.
Dessutom hafva förslag till flera andra arbeten för kommunikationernas lättande under åren 1842—1846 blifvit beredda, men innan sistnämnde års utgång icke kunnat komma till verkställighet eller fullbordan. §. 4.
— Genom skatteköp hafva dock kronohemmanet! minskats med 29^ mantal, hvarmed följaktligen skattehemmanen ökats.
Å de Irenne nybyggen, som enligt 1823 års femårs-berättelse blifvit å k rono-hä rads-a llmänningen Brefjellet upptagne, åtnjutas ännu frihets-år.
Sedan tiden för nästföregående femårs-berättelse hafva tillkommit följande lägenheter:
Skattlaggde, bebyggde torp, utjordar m. fl. lägenheter utan mantal, som ej äro i något hemmans ränta inbegripne, Frälse 26.
Skatte 1.
Oskattlaggde, bebyggde dito . . . 584.
Backstugor 269.
Bebyggde lägenheter, afsöndrade från hemman under ständig eganderätt 37.
d:o på viss tid eller lifstid . . 2. Husbehofsmjölqvarnar .... 59. hvaremot minskning under samma tid ägt rum med skattlaggde, obebjfggde lägenheter utan mantal .... 3.
Kronotorp med frihetsår ... 1.
Skattlaggda fisken ej inbegripna i hemmans ränta, Krono 2.
Tullmjölqvarnar med 1, 2 eller 3 par stenar 16. Husbehofssågqvarnar ..... 2. 22 Af de i tabellen upptagne 133^4 mantal gymnasii- och skolhemman äger Gustafsbergs barnhus 9i mantal och de öfriga 124Z'T mantal tillhöra Hvitfeldtska gymnasii-stipendii-inrättningen.
Hemmansklyfningen fortgår i ungefärligt färhållande till folkökningen; men med undantag af vissa orter, synnerligast i skärgården, synas olägenheterna deraf, med afseende å besutenheten i allmänhet, här i länet vara mindre än flerstädes.
Ett ungefärligt begrepp om hemmansklyfningens utsträckning vinnes genom jemförandet af de i länet befintlige hemmans antal, sådant det visar sig i bifogade tabell, med de af vederbörande Häradsskrifvare år 1846 för det nästföregående året, enligt Kongl.
Maj:ts nådiga befallning, särskildt meddelade statistiska uppgifter, och hvaraf inhemtas, att inom detta län antalet då utgjorts af:
Härutinnan förete sig dock betydliga skiljaktigheler.
Så exempelvis i vissa skärgårds-orter förekomma ända till 100-delar af hemman; men dessa äro gemenligen att anse föga annorlunda, än sorn bostadslägenheter för fiskare, hvilka sysselsätta sig med jordbruk såsom binäring.
Skiftesverket har inom della län haft synnerlig framgång.
Sedan utfärdandet af Kongl. Maj:ts Nådiga stadga derom den 4 Maj 1827 härintill 1841 års slut laga skifte härstädes öfvergått inalles . 992j förmedlade mantal Sedermera hafva under året 1842 skiftats .... 57.
» 1843 » 65.
» 1844 » 84.
» 1845 > 53i » 1846 » 66y,.
Summa ....
l,317ljf. förmedlade mantal eller nära hälften af länets hela ägo-område.
För de utflyttningar, som berörde skiften föranledt, hafva understöd af allmänna medel till och med år 1846 blifvit beviljade med tillsammans 87,980
R:dr 17 sk. 6 r:st. 23 Statsbidrag.
Enligt bifogade sammandrag af de från Fögderierne och städerne inkomna statistiska tabeller, hvaruti statsbidragen upptagits särskildt för hvarje slags hemman och näring, hafva sådana till kronan ingående bidrag tillsammans utgjort: för landet R:dr 160,952: s: 3. » städerne » 76,032: 41: 9. 236 985' •>
Enligt nästföregående femårs-berättelse utgjorde nämnda bidrag: för landet R:dr 181,725: 7: 8. » städerne “ 69,127: 34: ii. 250,852: 42: 7. hvadan under ifrågavarande femårs-skifte statsbidragen minskats för landet med 20,772: 47: 5. men ökats för städerne med . . 6,905: 6: 10.
På det hela företer sig alltså en minskning med 13,867: 40: 7, som hufvudsakligen är ali tillskrifva den genom 1845 års riksdagsbeslut stadgade nedsättning till hälften af den personliga skyddsafgiften.
— Att oaktadt denna nedsättning, intägten af städerne ökats med omkring 10 procent är uteslutande en verkan af Götheborgs ökade rörelse.
Grundskatterne utgöras i Askims, Säfvedahls och Östra Risings härader såsom 1 Vestgötha länen för öfrigt med förvandling efter markegång eller in natura, men i hela den öfriga delen af länet hafva jordbrukarne den väsendtliga lindring, att sagde skatter utgå efter jordeboks-värdi, utan förvandling, onera, såsom kronoskjuts, inqvartering, brefbäring, snöskottning, leverering af krono-räntorna, m. rn. äro visserligen här, såsom i andra orter, icke för alla hemman lika tryckande, men oberäknadt hemmanens olika natur, äro dessa skiljaktigheter föga beroende af annat, än hemmanens större eller mindre afstånd från allmänna farvägarne och ränte-levereringsställena.
Hvad fattigvården angår, är dock den större eller mindre tyngden att härleda från andra förhållanden.
I allmänhet visar den sig mest tryckande 1 skärgårds- eller kust-orterne, der den lösa befolkningen är talrikast, naturligen i följd af fiskar-allmogens obesutenhet oell oförmåga att med strandfiske försörja äfven de minderåriga och föråldrade medlemmarne af deras oftats talrika hushåll.
Bland de onera, sorn hvila på jordbruket, intager rustnings- och roterings-besväret första rummet.
Af Bohus läns regementes 904 nummer ut - 24 göra 400 rusthålls- och 504 rothålls-nummer, fördelade i 2:ne bataljoner.
Redan 1776 fick norra sqvadronen af regementet afsitta och förvandlades till lätt infanteri, i afseende hvarå vissa vilkor bestämdes genom Kongl. Brefvet den 15 Augusti 1777, och kontrakt med rotehållare stadfästades den 20 September 1783.
År 1791 fick äfven södra sqvadronen afsitta, men endast for en tid af 50 år, och, enligt det med rusthållarne afslutade kontrakt, emot erläggande under tiden af vakans-afgift förhäst- och sadelmundering.
— Sedan berörde tid tilländagått, blef genom Kongl. Maj:ts nådiga bref af den 14 JNovember 1842 förordnad!, att södra bataljonen, utan att förändra sin ägande ruslhållsnatur, skall för en tid af ytterligare 10 år, rähnadt från den 1 Januari 1843, fortfara att förblifva infanteri, emot vissa bestämda villkor, deribland det hufvudsakligaste förmår, att rusthållarne vid denna bataljon skola under sagde tid försättas i åtnjutande af enahanda lindring uti rusttjenstskyldigheterna, som genom Kongl.
Resolutionen den 15 Augusti 1777 blifvit f, d. rusthållarne vid norra bataljonen af Bohusläns regemente i nåder förunnade.
Rustningsbesväret eller Soldathållet inom detta län var 1846 fördeladt på 1,048^ och båtsmanshållet på 1,472T%'T hemman.
Då nu rusthålls- och soldatnummerne utgöra 904, men båtsmansrolarne, oberäknade städernes vakante 100 nummer, endast 459, hvadan i medeltal endast lf^ hemman belöper sig på ett rusthålls- eller soldat-rolenummer, men 3TVo på en båtsmansrote, så enär kostnaden för hvarje nummer af soldal- och båtsmanshållet öfverhufvud kan anses ungefär lika, följer deraf att i medeltal de bålsmansroterade hemmanen varit i mån af nämnde skiljaktighet lindrigare betungade, dock särskilda hemman mer eller mindre, efter deras olika natur.
Skjutsnings-bestyret är jemförelsevis icke särdeles tryckande inom detta län.
Orsakerna dertill igenfinnas i landskapets läge, dess beqväma sjökommunikationer samt ångfartygstr afiken.
En följd häraf har ock varit, att då i anledning af Eder Kongl.
Majrts nådiga Förordnande den 2 Augusti 1844, åtgärder vidtogos för skjutsniugens ställande på entreprenad, dessa mötte så föga benägenhet hos den skjutsskyldige allmänheten, att, utom i Götheborgs stad, hvarest redan tillförene skjutsnings-anstalterne ordnats på ett med Kongl. Brefvet af år 1844 öfverensstämmande sätt, intill 1846 års slut endast vid tvänne gästgifverier inom detta län entreprenader kunnat åstadkommas.
Af samma skäl, som för skjutsning-bestyret anförts, är äfven väghållnings-besväret, med undantag af Götheborgs närmaste omgifning, der rörelsen är 25 är utomordentligt liflig och tillgången å tjeniiga grusnings-ämnen ringa, jemförelsevis mindre betungande.
I den mån, som de backiga delarne af allmänna landsvägarne kunna blifva omlaggde, skall ock underhållet än vidare lättas.
I afseende å Presterskapets och kyrkobetjeningens aflöning har, sedan nästföregående Femårs-berätlelse afläts, någon förändring icke ägt rum.
För värdes-beräkningen af de i Tabellen upptagna ouera och allmänna besvär äro enahanda grunder, som i föregående Femårs-berältelser följde.
Likmätigt Kongl. Majrts nådiga Förordning af den 29 Augusti 1843 hafva sockne-nämnder blifvit i socknarne å landet utsedde för handhafvande af de bestyr, sorn högstberörde författning stadgar.
Derjemte äro, för befordrande af ordning och sedlighet, å ställen der i följd af en större och mera sammanträngd folkmängd behofvet sådant fordrat, särskilde ordningsmän, uppå vederbörandes förslag, af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande förordnade.
Sedan nästföregående Femårs-berättelse afgafs har, genom Kongl.
Majrts nådiga stadga angående folkundervisningen i riket af den 18 Juni 1842, ett vigtigt steg blifvit taget till undervisnings-anstalternas befrämjande å landet.
Intill slutet af det tidskifte, som är föremål för nu förevarande berättelse, hade dock folkundervisningen här i länet- icke hunnit fullständigt ordnas.
Enligt ett af Consistorium härstädes, efter förloppet af år 1846, meddeladt sammandrag, utgjorde antalet af församlingar, der folkskolorna då redan funnos ordnade i öfverensstämmelse med högstberörda Kongl. Stadga, 30, hvaraf 4 stadsförsamlingar, — 5 der lärare antagits, men undervisningen ej kunnat börjas, — 31, der skolornas öppnande endast berodde på erhållande af skicklige lärare, samt 14, som ännu icke vidtaget några eller endast få åtgärder för skolväsendets ordnande.
Offentliga sjukvårds-inrättningar, bestämda för länet i allmänhet, äro l:o Läns-Lazarettet och Kurhuset i Uddevalla 2:o Götheborgs Hospital.
— Sjuksängarnes antal var vid början af ifrågavarande femårs-skifte 60, men tillökning har befunnits af behofvet påkallad.
Enligt Herr General Direktören Ekströmers sistlidet år från trycket utgifne embets-berättelse voro under åren 1838—42 å inrättningen intagne 1321 sjuke, deraf 840 på lazaretts- och 481 på kurhusafdelningen.
Således voro i medeltal årligen vårdade 168 på den förra och 96 på den sednare.
Berättelse öfver Götheborgs och Bohus Län för åren 1842—1846. ^ 26
Under de nästföregående 5 åren hade årliga medeltalet af sjuke varit 167 å förra, och lil å sednare afdelningen.
Inrättningens utgifter under åren 1838—4-2 stego inalles till 26,546 R:dr 19 sk. n r:st. eller i medeltal årligen till 5,309 R:dr 13 sk. 7 r:st.
Fördeladt på underhållsdagarne visar beloppet en medelkostnad af 17 sk. 4 r:st för hvarje sjuk dagligen.
— Under de nästföregående fem åren utgjorde den sålunda beräknade dagkostnad 17 sk. 9 r:st.
— Kurhusafgiften inom länet utgår fortfarande med 5 sk. af hvarje mantalsskrifven person.
Vid Götheborgs Hospital, hvars bestämmelse icke är uteslutande för detta * län, vårdades under åren 1838—42 inalles 143 sinnessjuke, deraf 54 qvarliggande från år 1837 och under tiden intagne 84 (inberäknade 74 profkurspatienter, af hvilka 45 blifvit inlöste).
Under samma lid utskrefvos såsom friska 20, hvaribland dock 11 profkurs-patienter, ocb dogo 25.
Vid 1842 års slut voro qvarliggande 80.
Inrättningens utgifter uppgingo under berörde 5 år till 45,012 R:dr 7 sk. 11 r:st, eller i medeltal årligen till 9,006 R:dr 20 sk. 9 r:st.
I förhållande till underhållsdagarnes antal, utgjorde medelkostnaden för hvarje sjuk dagligen icke fullt 15 sk. 1 r:st och årligen 114 R:dr 32 sk.
— Under nästföregående fem år hade denna medelkostnad varit 20 sk. 11 r:st dagligen och 159 R:dr årligen.
Det inskränkta utrymmet af denna mer och mer anlitade inrättning medgifver icke en ändamålsenlig behandling af de sjuke, men till de väsendtliga förbättringar härvid, som behofvet högt påkallar, hafva tillgångar hittills icke kunnat åstadkommas.
I afseende å helsovården har för öfrigt någon annan förändring inom detta län icke inträffat, än att en Extra provincial-läkare blifvit anställd särskildt för Oroust och Tjörns fögderi.
Försörjningen af de fattiga har fortfarande blifvit bestridd af församlingarne dels genom de icke arbetsföras inrymmande i fattigstugor, der sådane funnits, men i annat fall genom deras försändande från gård till gård, och dels genom bestämdt understöd åt sådane, som funnits äga förmåga att sjelfve något bidraga till sin bergning.
I afseende å gästgifverbordningarne är någon förändring under ifråga varande femårs-skifte icke skedd.
Antalet af krogar och andra näringsställen är under sednare lid sålunda minskadt, att det under år 1846 utgjorde å landet, inberäknadt Götheborgs å landets grund belägne förstäder, men utom gästgifverierne . . . 37. / 27 i Götheborg 68. i länets öfrige städer 21. tillsammans 126.
Hvad angår anstalterne till odjurs utrotande, så har i delta län, såsom allmännast är fallet, icke kunnat tiilvägabringas någon för hela länet gemensam förening.
Synnerligast hafva Skärgårdsinvånarne i allmänhet undandragit sig deltagandet i kostnaderna för ändamålet, enär öarne svårligen äro åtkomliga för de mest förödande rofdjuren, och, då något sådant der förmärkes, det är lätt, att genom skallgång derifrån befria sig.
Maj:ts Befallningshafvande den 15 April 1842 och af Kongl. Maj:t den 13 Oktober samma år i nåder fastställd, hafva 5 Härader samt 13 socknar af de öfriga häraderne tillförbundit sig att årligen erlä°sa 8 sk.
Banko för helt mantal och i förhållande derefter för mindre hem OO mansdelar, hvilken afgift häradsvis, der hela häradet deri deltager, men eljest sockne vis uppbäres och samlas till fond för gemensam jagtkassa, hvarifrån såsom premier betalas för nedannämnda rofdjur, då de dödats utom skallgång: fullväxt Björn 8 R:dr, — Björnunge 4 R:dr,— fullväxt varg 6 R:dr — vargunge 4 R:dr, — fullväxt lo 4 R:dr, —lo-unge 2 R:dr, — räf 32 sk.
För öfriga orter i länet, med undantag af öarne Oroust och Tjörn, gäller till efterrättelse den af Kongl. Maj:t den 14 December 1758 fastställda förening, enligt hvilken af hvarje matlag, som i hemmantal står, bör i det pastorat, der rofdjur fångas, för hvarje björn eller björnunge erläggas 1 öre silfvermynt, för varg eller vargunge, lo och mård £ öre silfvermynt, för räf eller räfunge J öre silfvermynt, och för hvarje örn, hök, glada, korp och kråka eller unge deraf ^ öre silfvermynt.
Inom länet har år 1845 ett bolag bildat sig för försäkring af åbyggnader och lösegendom å landet, och efter det Eders Kongl. Maj:t den 13:de Mars samma år för detsamma i nåder fastställt reglemente, har detta bolag träd t i verksamhet.
Det kan icke betviflas, att ju denna stiftelse, som är grundad på en minimi-teckning af 2,000,000 R:dr, skall komma att på länets ekonomiska förhållanden utöfva ett gagneligt inflytande.
Af anstalter, som afse besparings- och understöds- ändamål, äro i öfrigt för landet icke andre att anföra än Sockne-magasiner, för anläggande hvaraf detta läns allmoge visar föga benägenhet, så att vid 1846 års slut endast en sådan inrättning i hela länet fans och som tillkommit under ifrågavarande 5 år, samt 2:ne Sparbankar inrättade den ena af Grosshandlaren D. Carnegie 28 och den andra af Grosshandlaren W.
Gibson till nytta för det talrika arbetsfolk, sorn är anställdt vid deras fabriks-auläggningar å Klippan och Jonsered nära Götheborg;.
Götheborg, länets residensstad, sedan dess anläggning en af rikets förnämsta handelsstäder, rättlärdigar numera äfven namnet af fabriksstad.
Inbyggarnes idoghet, lättad af stadens för deltagande i verldsmarknaden synnerligen beqväma läge, har knutit handelsförbindelser med alla folk, för hvilka Svenska flaggan hittills blifvit känd, och verkan deraf har varit ett ständigt vidgande af afsätlnings-fältet för inhemska arbetets alster.
Följande statistiska sammandrag öfver Götheborgs folkmängd, varu-vexling med främmande länder, sjöfart, fabriksrörelse, tullintägt m. m. skola bära ojäfaktigt vittne om den jemnt stigande förkofran, som staden vunnit, äfvensom om den inhemska näringsflitens tillväxt, synnerligast från den tid, då rikets allmänna författningar öppnat en friare täflan för handel och näringar.
Götheborgs folkmängd, som år 1822 utgjorde 15,868. och » 1841 » 17,893. hade» 1846 stigit till 19,854.
Dessa uppgifter utvisa dock endast antalet af den folkmängd, som varit inom stadens ägo-område boende, hvadan deruti icke inbegripes befolkningen inom Carl Johans församling, som, ehuru å landets grund, likväl är att anse såsom bildande en förstad åt Götheborg och derför ock tillhör denna stads polis-styrelses domvärjo.
Denna församlings folkmängd utgjorde år 1841 5,734. och år 1846 6,095.
Såsom förhållandet är för riket i allmänhet, utgöra Stångjern och Bräder, de sistnämnde af de dimensioner, som få namn af Plankor och Battens,- Götheborgs förnämsta utförsels-artiklar.
— Enligt tillgängliga officiella hand - 29 lingar har utförseln deraf från nämnde stad sedan början af nästlidne århundrade tilltagit sålunda: Stångjern.
Tolfter. åren 1701—1720 i medeltal . . . 58,798 13,031 » 1720—1740 d:o 72,403 18,704 1741 — 1760 d:o . . . 83,000 26,613 » 1761—1780 d:o 88,030 26,162 » 1781—1800 d:o . . . 103,395 28,619 » 1801 — 1820 d:o ... 92,726 36,804 » 1821—1830 d:o 119,149 55,232 1831—1840 d:o ... 149,197 98,913 » 1841—1845 d:o 145,252 135,433 » 1846 d:o . . 150,532 191,712
Af andra slags jerntillverkningar och trävaror utfördes: 1801—10. i medeltal. 1811-20. i medeltal. 1821-30. i medeltal. 1831—40. i medeltal. 1841—45. i medeltal. 1846.
Spik Skit 525 1,467 2,094 1,84.3 2,226 1,890 Stål 1,599 4,392 2,640 5,868 16,177 8,071 Bjelkar St. 15,022 15,516 8,716 5,142 7,657 22,125 Sparrar » 2,786 2.303 8,041 7,111 25,519 41,401 Spiror och mastträn .