Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den, som vid annans egendom el- Den, som vid annans egendom eller landtbruk, bar — — — — ler landtbruk, har — — — — — ■— — — —; och derutöfver — —- — — — ; och derutöfver såsom Fogde eller Inspector; äfven- såsom Fogde eller Inspector. sorn all annan Betjening af Man-eller All annan Betjening af Man- eller Qvinkön hos enskilde anses — — Qvinkön bos enskilde anses — — —• — — — — — —• — — — — — — — , utan hin — , utan binder af den benämning, der af den benämning, som de i uppsom de i uppgiften erhållit; skulle giften erhållit. likväl någon af Statens Embets- och Skulle likväl någon af Statens EraTjenstemän — — — — ■— — bets- och Tjenstemän — — — Bevillnings-Utskoltets
IV--0 Sy. i5 utan skall han då för sin privata tjenst — — —■ — — efter ofvannämnde grund serskildt — — utan skall han då för sin taxeras. privata tjenst efter ofvannämnde grund serskildt taxeras. pag. 3i.
Då Författningen icke bestämmer någon afgift för Lumpsamlare, föreslår ^Utskottet, alt till Bevillnings erläggande uppföras, näst efter Lotsar och Lots-drängar, Lumpsamlare i 3:ne Classer.
Första Classen ......
R:dr 3 Andra dito ....... 2 Tredje dito ....... , pag. 3i.
Då Fiskeri-handleringen flerestädes är af förmonlig beskaffenhet, men nu gällande Bevillnings-Stadga, mindre lämpligt, upptager Skärkarlar eiler Strandsittare till afgift endast i likhet med arbets-folk på landet, som ej äro i lagstadd tjenst, så får Utskottet, i stället för nämnde stadgande, vördsamt föreslå följande classification:
Skärkarlar, Strandsittare eller Fiskare, utan jordbruk, i fem classer: Första Classen ......
R:dr 5:
Andra dito . , . . . . . — 3:
Tredje dito . . . . . , . —i: 24 Fjerde dito . . . . . . . j : Femte dito ....... — jg pag. 3r.
Johannes Johansson från Bohus Län har inom Hedervärda BondeStåndet yrkat, att Fiskare eller så kallade Strandsittare i Bohuslänska Skärgården, hvilka ej hafva jordbruk eller annan näring än fiske, må ingå bland dem, som från bevillning äro befriade, så vida Bevillnings-Comiteerne ej skulle finna något undantag härifrån möjligen kunna ega rum; och som, enligt 77 § 2 inom., Bereduings-Comitéerne ega pröfva och meddela rät telse i afseende på skattskyldiges oförmögenhet att draga påförde utskylder, så finnes följaktligen redan för Taxeringsman den rättighet till undantag vid förefallande behof, som Motionairen synes åsyfta; hvadan Utskottet, för sin del, anser något ytterligare stadgande derom icke erforderligt. i6 Bevillnings-Utskottets Bet.
I\r.-o 57. pag. 32.
Vid pröfning af Johan Bengtssons från Wesler-Norrland inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckta motion, att, då egaren till en fastighet afstått besittnings-rätten till en dermed förut förenad lägenhet eller torp, han må anses ensam ansvarig för den af den afstådda lägenheten utgående bevillning, hvaremot den afsöndrade jord-lägenhetens innehafvare skulle från all bevillning för lägenheten befrias, jemte åtskillige Ledamöters i ämnet afgifne yttranden, har Utskottet funnit föreskriften derom i BevillningsStadgan tydlig och för ändamålet mest lämplig; hvarföre Utskottet härmed afslyrker bifall till denna motion. pag. 32.
Vid början af 29 § föreslår Utskottet till antagande följande förändring; i83o års Förordning.
Af alla nedan anförde Veik, hvilka Af alla nedan anförde, samt andra uppskattas enligt föreskriften i 3 Ar- med dem jemförlige, men här icke tikeln af denna Stadga, erlägges — upptagne Verk, hvilka uppskattas en — — — — ligt föreskriften i 3 Artikeln af denna Stadga, erlägges — — —• — — pag. 33.
Uti 29 § får Utskottet likaledes föreslå följande förändringar och tillägg: i83o års Förordning.
Utskottets Förslag. Blyhvits-Fabriker.
Blyhvits _ _ —. — — — —.
— Blyhartsj
Flors- Linne-Fabrik.
Linne-, Bomulls- och Ylle-Fabriker.
Kort-Fabriker, af hvilka dessutom Kort-Fabriker, of hvilka dessutom betalas i Stämpel-afgift för hvarje lill- betalas Stämpel-afgift. verkad kortlek 2 skillingar; kommande med stämplingen och controlen deröfver att förhållas enligt serskilde föreskrifter.
Marmor-brott, Vaxljus-Fabriker, Verkstäder, Mechaniske, Pag - Bevillnings-Utskoltets Bet. N.o Sy. *7 pag. 35.
I afseende på stadgandet om bevillning för Grufvor oell Grufvelotter, andre, föreslår Utskottet följande förändring i 3o §.
,83o års Förordning.
Grufvor och Grufve-lolter, andre, Grufvor och Grufve-lolter, utur utur hvilka brytes malm lill afsalu hvilka jernmalm till afsalu brytes, och deraf egaren ej tillverkar tack- taxeras till fyra procent af den injern, taxeras lill fyra procent af den komst, de anses gifva, inkomst, de anses gifva.
Alla andre, af hvad art sorn. helst, derutur malm till afsalu brytes, taoceras på enahanda sätt. pag. 35.
Slenkärls-Fabriker, i tre classer.
I stället för denna rubrik, får Utskottet föreslå:
Sten- samt Lerkärls-Fabriker, i tre classer. pag. 36.
Då någon afgift för så kallade Grufve-Disponenler ej blifvit bestämd, och desse icke lämpligen kunna hänföras till andra classer; så föreslår Utskottet, att näst före Grufve-Fogdar i 3a § må införas följande skatt-bestärnmelse:
Disponenter Grufve-, som af Grufve-egare äro antagne och för deras räkning drifva Grufve-arbelet, i fyra classer:
Första classen med 5o arbetare och deröfver R:dr 20 Andra dito med 3o dito och deröfver — 12 Tredje dito med 20 dito och deröfver — 8 Fjerde dito med under 20 arbetare — 4 pag. 37. Glas- och Porcellains-försäljare anser Utskottetj lämpligare böra upplagas under 27 §. näst efter Gerningsmän pag. 29, hvilken omflyttning derföre till antagande föreslås. pag 38.
Vid öfvervägande af Anders Danielssons från Elfsborgs Län inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckta motion, om dels förändring af den i Bevillnings-Förordningen förekommande benämning af ”Skålvestgöthar,” till Gårdfari-handlande, och dels upphörande af den Skålvestgöthar och ConBih. till R.
,834 och i83S.
S Sami. i.stci Afd.
2 Bandet. 3 9 Häftet. 18 Bevillnings-Utskottets Bet.
IV.-o Sy. tigent-Borgare, som idka Gårdfari-handel, pålagde afgift för resor till Norrige och utrikes ort, hvilken afgift icke erlägges af Gårdfari- och Rese-handlande från städerna Borås och Ulricehamn, har Utskottet, enär den såsom olämplig ansedda benämningen af Skålvestgöthar synes böra bibehållas, för att utmärka skillnaden emellan dessa och Contingent-Borgare, som äfven idka Gårdfari-handel, samt den öfverklagade afgiften icke kan anses obillig, vid betraktande af den förmonliga varubyteshandel, som utgör ändamålet med nämnde resor, ansett sig icke kunna tillstyrka bifall å berörde motion; hvaremot Utskottet funnit skäligt, att, i afseende på afgifterne för Skålvestgöthar och ofvannämnde Contingent-Borgare, i stället för det derom nu gällande stadgande, föreslå följande förändring: i83o års Förordning.
Skålvestgöthar, och sådana Con- Skålvestgöthar, och sådane Con tingent-Borgare, som idka Gård- tingent- äfvensom andre Borgare ifrån farihandel, så framt denna handel städerna Borås och Ulricehamn, som kommer att fortfara, i fem classer: idka Gårdfari-handel, så framt denna Första classen . . .
R:dr 20 handel kommer att fortfara, i sex Andra dito .... — i5 classer:
Tredje dito .... — 10 Första classen . . .
R:dr 3o Fjerde dito ....
— 5 Andra dito ... — a5 Femte dito ....
— 3 Tredje dito .... — 20 Fjerde dito .... — i5 Femte dito .... — 10 Sjette dito .... — 5 äfvensom ULskottet vördsamt tillstyrker, att så väl denna skallbestämmelse, som den för resor till Norrige och utrikes ort, må omflyttas till 27 §. och upptagas näst före Skärkarlar pag. 3i. pag. 38.
Smides-försäljare och andre af Bruksegare lill handels-resor med jernsmiden antagne personer, synas böra upptagas under 27 §. näst efter Skärkarlar pag. 3r, hvilken omflyttning
Utskottet derföre vördsamt föreslår, pag. 38, 3g och 4o•
Från Hedervärda Bonde-Ståndet äro till Utskottet remitterade nedannämnde motioner, nemligen: af Anders Danielsson från Elfsborgs Län: att Bevillnings-Utskottets
JV.-o »9 salu- och lego-sågar, hvilkas forsäljningsbelopp ej öfverstiger 5oo tolfter bräder årligen, hädanefter må befrias från den bevillning de nu utgöra; hvarmed instämt Olaus Ericsson från Bohus Län; af Hans Hansson från Bohus Län: att vid de mindre skattlagde mjölqvarnar, der, genom sjelfva läget, ringa vattendrag, obetyligt mäldelag, med flere andra orsaker, mäldebeloppet ej, med qvarnens bestånd, tillåter någon serskild persons hållande under namn af mjölnare, man måtte befrias från Bevillnings utgifvande för mjölnare, helst egaren, sjelf eller med en vanlig tjenstedräng, verkställer förmålningen; hvaruti åtskillige af Ståndets Ledamöter sig förenat; af Pehr Isacsson från Gottland: alt bevillning af sågar och qvarnar, som endast bunna begagnas i a 2 månader eller en kortare lid på året, ej måegarum; att de personer, som med sådane obetydlige Sågar och Qvarnar ega handtering, måtte antingen frikännas från den dryga bevillning, hvartill de nu uppföras, eller ock denna bevillning till ett lägre belopp nedsättas, samt att, då egare af så beskaffade verk ej uppgifver någon såsom sågare eller mjölnare, afgift icke må honom påföras, såsom vore en sågare eller mjölnare uppgifven, så vida icke Berednings- eller Taxerings-Comiteen bestämdt känner, att en slik arbetare enkom för såg eller qvarn begagnas; samt af Johannes Johansson från Bohus Län: att den bevillning mjölnare, eller dé som sköta tullmjölqvarnar erlägga, borde classificeras, äfven då qvarnarne bestå af ett eller 2 par stenar, sålunda, att afgiften blifver för dylika personer vid goda qvarnar hvad den, enligt nu gällande Förordning är, eller 1 R.-dr 24 sk., vid mindre goda 1 R:dr, och vid ringare 8 sk., samt efter enahanda grund för sågare, då deras sågverk kunna med de nämnde qvarnarne jemföras, allt efter Taxerings-Comiteernes bepröfvande.
Vid pröfning af hvad sålunda i detta ämne förekommit, har Utskottet funnit de af Anders Danielsson ifrågasatte salu- och legosågar med 5oo tolfters försäljnings-belopp vara af den betydliga beskaffenhet, att befrielse från bevillning af sådane verk icke skäligen kan ega rum; och beträffande de öfrige Motionairernes yrkanden, så enär bevillning för mjöl- och sågqvarnar, i förhållande till deras mer eller mindre förmonlighet, bör, likasom för andra lägenheter, erläggas, och den fastställde mjölnare-afgiften , hvars belopp i vissa fall beror af Taxeringsmännens ompröfning, hvarken är obillig eller synes kunna afskaffas, då ifrågavarande inrättningar i allmänhet skötas af dertill antagne, serskilda personer, anser Utskottet sig icke kunna i anledning deraf föreslå någon annan förändring, än att, såsom vilkor för mjölnare-afgift af skattlagde mjölqvarnar, antagits, att de äro i gång minst fyra månader af året, i öfverensstämmelse med nu gällande föreskrift om sågar, som till serskild bevillning uppskattas; i följd hvaraf, 20 Bevillnings-Utskottets Bet. JV.o Sy. och sedan Rikets Höglofl.
Ständer bifallit Utskottets Betänkande N:o 11, i anledning af Kongl, Maj:ts Nådiga Proposition, rörande beskattning af tull-, mjöl- och sågqvarnar samt valk- och stampverk för andras betjenande å städers områden, Utskottet skolat lill Rikets Ständers närmare pröfning vördsamt uppgifva den, så väl af berörde beslut, som Utskottets förslag i förenämnde hänseende, föranledda redactions-förändring i 34 §. 1 morn. i83o Jrs Förordning.
Efter den i allmänhet fastställde
Efter den i allmänhet fastställde — — — —, — — —: af — — .— — — — —: 'af sågar, äfvensom af alla valk- stampoch andra qvarnar, ehvad de begagnas för tull eller till afsalu.
Dock skola sådana lego-och salu-sågar, vulkoch stampverk, hvilka — — — — — — — icke ännu blifvit skattlagde, till bevillning anses lika med Fabriks- och dylika Inrättningar i städerne, — — — — — — 35 i83o års Förordning.
Mjölnare, eller de, som sköta qvarnar af tre till fyra par stenar och deröfver, lika med Frälse-Inspectorer, i den dass Taxeringsmännen bestämma.
De, som under enahanda vilkor sköta qvarnar af ett till två par stenar, lika med Rättare; och skall vid hvarje mjölqvarn, som är skattlagd, alltid en person skattskrifves, hvilken såsom mjölnare tili bevillnings-afgift efter denna Art. anses.
Enahanda förhållande ege rum vid sågar, som sågar, äfvensom af alla valk- stampoch andra qvarnar, ehvad de begagnas för tull eller till afsalu.
Sådana tiillmjöl q varn ar i städerne samt legoocli salu-sågar, valk- och stampverk i städerna och på landet, hvilka — — — — — icke ännu blifvit skattlagde, skola till bevillning anses lika med Fabriks- och dylika Inrättningar i städerne, — •— — — Utskottets Förslå, Vid skattlagde mjölqvarnar af tre till fyra par stenar och derutöfver, betalas för mjölnare lika afgift med Frälse-Inspectorer i den dass Taxeringsmännen bestämma, och vid sådané qvarnar af ett eller två par stenar lika med Rättare, så vida ifrågavarande qvarnar gå minst fyra månader af året.
Enahanda förhållande ege runi vid sågar, som — — -— — — — — — • och bör vid sågar, der Bevilln i/igs-U( skottets Bet i N.-is
Sj. at vid sådane stigar, der — — — — — — — , saint sågar med — — — — — — — , an- 3 å 4 ramar, eller — — —- — dre sågar med 3 å 4 ramar, eller Om qvarn och såg af berörde be- Om qvarn och såg af berörde beskaffenhet äro — — — — — skaffenhet äro — — — — — den senare taxeras till afgift, — — denna taxeras till afgift, — — — Uraktlåter egare — — — —•
Uraktlåter egare — — — — såsom vore en mjölnare eller sågare såsom vore en mjölnare eller sågare uppgifven. uppgifven, med iakttagande af det vil kor, som här ofvan föreskrifvet är. pag. 42- Till vinnande af en säkrare control å redovisningen af bevillning enligt 39 , föreslår Utskottet, att sista momentet af denna §. må erhålla följande förändrade redaction: i83o års Förordning.
Kommande all sådan bevillning alt Skolande all sådan bevillning på innehållas, der a {'kastningen och vin- föras och uppbäras i den ort, der afsten utdelaSj hvarefter den från desse kastningen och vinsten utdelas, samt verk direcle insättes i Riksgälds-Con- derefter i vanlig ordning redovisas, toret, der beräkningens rigtighet skall
Men livad beträffar Stockholm, insätaf Pievisorerne granskas. tes denna bevillning directe i Riks gälds-Contoret, hvarest beräkningens rigtighet granskas. pag. 42.
I afseende på bevillning af Testamenten, Gåfvor och Fidei-Commisser, har Utskottet för sin del ansett afgift böra ega rum för ett värde, uppgående till 100 R:dr och deröfver; hvadan Utskottet, i följd häraf, samt till förtydligande af nu gällande föreskrift i ämnet, föreslår, alt första momentet af 40 §. må på följande sätt förändras: 183o års Förordning.
För Testamente, Gåfva och Fidei» För Testamente, Gåfva och FideiCommiss af lös och fast Egendom, Commiss af lös och fast Egendom, ca - 22 Bevillnings-Utskottets Bet.
JV.-o Sy. capital eller fordringar, som tilldelas pital eller fordringar, skall, då det andre än 1:0 Maka eller Skylde-män gifna uppgår i värde Lill Ett hundra* i rätt upp- och nedstigande led; 2:0 de Riksdaler och deröfver, bevillning Allmänna Undervisnings- och Scholae- erläggas med Sex för Hundradet; från Inrättningar, Stipendier, Arbetshus, hvilken afgift likväl befrias Maka elHospital och Fattig-försörjnings-an- ler Skyldeman i rätt upp- och nedstalter och i allmänhet fromma Stif- stigande led samt Allmänna Undertelser, skall, då det gifna uppgår i visnings- och Scholae-Inrättningar, Stivärde till Trehundrade Riksdaler och pendii-Fonder, Arbetshus, Hospital deröfver, bevillning erläggas med Sex och Fattig-försörjnings-anstalter och i för Hundradet. allmänhet Fromma Stiftelser.
Sedan Utskottet nu framlagt dess förslag till förändringar i de bestämmelser, som irsta och nrdra Artiklarne af 1111 gällande Bevillnings-Förordning innehålla, får Utskolt.et vördsamt tillstyrka, att i öfrigt de stadganden, som förenämnde Artiklar i BevillningsFörordningen af ur i83o innehålla, af Rikets Högloft.
Ständer må blifva såsom gällande antagne.
Till bedömande, huruvida, genom Utskottets bär afgifna förslag, den af UtskoLtet i dess Betänkande N:o 56 uptagne Summan af 2,301,690 Riksdaler, hvilken lill Stats- och Riksgälds-Verkens behofs fyllande årligen af allmän bevillning erfordras, må kunna påräknas inflyta, hafva här vidfogade Tabeller Litt. Å och B af Utskottet blifvit uppgjorde, utvisande den förra af nämnde Tabeller, hvad Bevillnings-inkomsterne åren 1831, i832 och 1833 verkligen utgjort, och den senare det belopp, hvartill, oberoende af afkorlningar, medium af den, nämnde år, debiterade bevillnings-afgiflen uppgått.
Med stöd af hvad dessa Tabeller innehålla och i betraktande deraf, att så väl de af Rikets Högloft.
Ständer redan antagne bevillningsgrunder i allt hvad som har väsendtligt inflytande på bevillningens belopp, öfverensstämma icke allenast med de, hvilka vid senaste Riksdag blefvo beslutade, utan jemväl kunna anses utgöra en fortsättning af de grunder, hvilka vid 1828 års Riksdag af Rikets Ständer fastställdes, samt med fästadt afseende derå, alt skatte-beloppen, med de få undantag, som Tabellen Litt.
C utvisar, äro enahanda med hvad nu gällande Bevillnings-Förordning innehåller, och i den säkra förmodan, att de af Rikets Höglofl.
Ständer bifallne lindringar uti bevillningen, utöfver hvad i83o års Förordning innehåller, fullt motsvaras af de utaf Utskottet i detta Betänkande tillstyrkte Bevillnings-Utskottets Bet.
N.-o Sj. a 3 förhöjningar, tror Utskottet sig ega folia skäl för den öfvertygelsen, alt förutnämnde Summa 2,301,690 R:dr, med säkerhet, till följd af här före slagna beskattning, kommer alt inflyta.
Likväl, för alt sätta Rikets Högloll.
Ständer i tillfälle att närmare bedöma giltigheten af Utskottets här anförde åsigt, får Utskottet äfven framlägga följande calcul till Inkomst-beräkning af allmänna bevillningen.
Calcul.
Af allmänna bevillningen bar enligt Tabellen Litt.
A. influtit År , 183 1 Netto 2,295,647: 47: 6. — i832 dito 2,821,969: 22: 3. —• r833 dito 2,348,474: 37: 6. 6,966,092: n: 3. hvilka, fördelade på 3:ne år, utvisa i medeltal årligen .... 2,322,o3o: 35: 9. hvarifrån afdragas måste medium under förestående 3:ne Ar af a) Rotefrihets-afgift, hvilken genom Rikets Högloft Ständers beslut hädanefter till Stats-Verket ingår, och sålunda ej vidare i följd af Bevill nings-Förordningen kommer att uppbäras ...... 17,370. 20. 3» b) Tidnings-stcirnpél-afgift, samt hortstänipel-afgift, hvilka under serskilda Bevillnings-Titlar uti Betänkandet N:o 56 äro beräknade . . . 10,014: 13: 11. 27,384: 37: 2.
Återstår Summa R:dr B:co 2,294,645^ 4^: 7* hvartill bör läggas den af allmänna bevillningen årligen uti inkomst-beloppet uppkommande förökningen, hvilken från 1824 till och med iS33 i medeltal årligen utgjort 18,468: i5: ir. som i jemn summa här upptages Lill .... 18,400: — — Då af allmänna bevillningen en årlig inkomst är att påräkna af B:co R:dr ....... 2,3i3,o45: 4^: 7■ med ii,355 R:dr 46 sk. 7 r:st öfverskjutandé den i Utskottets Betänkande N:o 56 uppgifne Summa, som af allmän bevillning bör utgöras.
Hvilket allt Utskottet får Rikets Högloft.
Ständers pröfning vördsamt underställa.
Stockholm den 24 Mars 1835. 24 Bcvilhungs-Ut skot tets Bet.
JV.-o Sy. Reservationer af Herr Stuartj Fredrik: "Sedan det Höglofl.
Bevillnings-Utskottet, uti <j och io §§ i ii Art. af Bevillnings-Förordningen, antagit såsom en allmän grund, att Handlande, Skeppsredare, Egare af ångfartyg, skeppsvarf och fabriker, samt andre Närings-idkare skola i bevillning erlägga 5 procent af deras behållna inkomst, utan afseende på huru högt den bestiger sig; bar det behagat Utskottets majoritet, att, någre §§ längre ned eller i den 3p:de, föreslå fortfarandet af den nu stadgade högre hevillningen af i o procent, för den utdelning utöfver 6 procent, som kan erhållas i Actie-Bolag, Societeter, Verk och allmänna Inrättningar.
Då jag anser detta senare stadgande stå i strid med deni de förstnämnde §§ fastställde bevillningsgrunderi, har jag trott mig böra begagna min reservationsrätt och bos Rikets Höglofl.
Ständer vördsamt anmäla, det jag icke biträdt beslutet derom.
Om man ock lemnar den inconseqvens, som här förekommer, å sido, och allenast söker ett antagligt skäl för den högre bevillning, som blifvit Actie-Bolag och andra Associationer påförd, skall man svårligen kunna finna något sådant.
Då Statens behof nödvändigt fordra bevillningsbidrag af näringarne, måste man ovilkorligen vid dess fördelning gå rättvist till väga, och icke betunga den ena mera än den andra; man måste låta dem alla, i den mon de lemna deras idkare någon behållning, bidraga lika till Slatsbehofvens fyllande; och ännu mindre bör man införa Författningar, enligt hvilka samma näring skall komma alt påföras olika bevillnings-afgifter, om den drifves af enskilde personer eller i Bolag utan actier, och om den drifves i Bolag med actier, hvilket här är fallet.
Uti den nu anmärkte 3g § har man uttryckligen föreskrifva, att alla Bolag med actier, Societeter m. m. skola vidkännas den högre hevillningen; och likväl har man i de föregående g och io §§ uppräknat en mängd näringar, för hvilka allenast den allmänna af 5 procent af inkomsten skall utgöras, men af hvilka näringar åter en stor del drifvas af Bolag med actier och det stundom i ganska stor scala, såsom t. ex. Skeppsvarf, Ångfartyg, Fabriker m. fl. Må Utskottet förklara detta!
— Det är visserligen sannt, att den nu ifrågavarande 3g § icke är en nyhet från Utskottet, men, då det bibehållit den, oförändrad i dess i morn., hade Utskottet bort tillse, huruvida detta moment stod tillsammans med föregående §§, och om detsamma någonsin blifvit tillämpadt i hvad det innehåller om den högre bevillnings-afgiften; hvilket senare jag för min del är öfvertygad aldrig skett.
Få lära de allmänna oeconomiska företag vara inom vårt land, hvilka gifvit någon betydligare vinstj och något högst ovän - Bevillnings-Utskottcts Bet. N.-o Sy. ladt skulle det hafva varit, om sådant blifvit till beskattning uppgifvet; då man så ofta hör klagas deröfver, att våra Författningar illuderas och icke uppfylla sitt ändamål; att de motsäga hvarandra och väcka villrådighet om deras mening vid verkställigheten; hvarföre då förnya dessa Författningar?
hvarföre icke undvika sådane stadgandeo, som just i följd af deras obillighet locka lill illusioner, dem ingen gör sig samvete af att begagna.
Men äfven ifrån en annan synpunkt bör denna fråga betraktas, och visar den sig då vara af en ännu större vigt..
Uti ett fattigt land, der få capilal finnas samlade, der, i brist på sådane, näringarne äro i sin linda, samt lif och rörelse saknas i nästan alla närings-grenar, böra associationer och bolag, för utförande af industriela företag af större och allmännare omfattning, på allt möjligt sätt uppmuntras.
Utan en förening af de små och på många händer fördelade penninge-tiUgångar vårt land eger, kunna sådane företag icke åstadkommas; och om ock någon gång den enskilde medborgaren skulle vara i tillfälle att ensam, eller med några få associerade, försöka en anläggning eller en näring af något betydligare omfång, skall han tvifvelsutan, varnad af sina företrädares exempel, icke utan oro våga att derpå offra sin förmögenhet.
Utan hopp om vinst, utöfver landets allmänna räntefot, söker ingen att genom dylika föreningar göra sina capital fruktbärande; men huru mycken anledning har han väl att här vänta sig en sådan, der man ej sällan måste börja med både rudimateriers, arbetares och verktygs införskrifvande, der skråförfattningar och småaktig egennytta försvåra hvarje steg; der åratal tilländalöpa, innan man i vederbörlig ordning får sitt tillståndsbref, och slutligen der man, i stället för uppmuntran från Statens sida, har att påräkna, att den problematiska vinsten skall till en betydlig del till Staten afstås?
Med erfarenheten af våra Canal-och Diligence-bolag, flere Ångfartygs-bolag, och en mängd andre Inrättningar, skola säkerligen de flesta draga sig tillbaka, och allenast de verkligen patriotiskt sinnade, mera med beräkning af det allmännas än egen fördel, blifva de, hvilka afsätta någon del af deras tillgångar för ett allmänt förelag; men desse lemnäs icke ens det hoppet att, om deras bemödanden vinna framgång, deraf få, sjelfve eller deras efterkommande, njuta frukterne, utan att Staten skall komma emellan och procenta med dem.
De högst väsendtliga fördelar alla större Verk och Inrättningar medföra för ett land, genom det tillfälle de lemna allmänheten till förtjenster, den uppmuntran till idoghet och den håg för näringsyrken de sprida, samt den konstfärdighet de framlocka, öfverväga rnångB ihan g till R.
Prot. 1834 och i83S. 5 Sami. 1 Afd. 2 Bandet. 9 Häftet. 4 i6 Bevillnings-TJtskottcts Bet.