Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den särdeles omsorgsfulla och för häraderna specifikt lemnade redogörelsen rörande åkerbruket i femårsberättelsen för Upsala län tillåter nemligen en detaljerad jemförelse med de hittills vunna resultaterna af rikets ekonomiska karteverk, om hvilka upplysning mig benäget tillhandahållits.
En sådan jemförelse är utförd i nedanstående tab.
Då nu, oaktadt för femårsberättelsen sorgfälligt begagnats alla tillgängliga upplysningar, jemförelsen utvisar, att inom det område, som denna kunnat omfatta, i verkligheten finnas 111,978 qvadratref mer odlad jord (»åker och annan jord under plog») — trädgårdar till en areal af 2,621 qvadratref deruti ej inberäknade — och 20,991 qvadratref mer naturlig äng, än femårsberättelsen upptager, och då det ingalunda är vågadt att, antaga, det ett likartadt förhållande gäller alla de andra länen, så följer häraf, att de flesta qvantitativa uppgifterna rörande åkerbruket i femårsberättelserna kunna betraktas som minima.
Att nu från förhållandet med en liten del vilja draga slutsatser för det hela, vore visserligen förhastadt, men jag tillåter mig dock tillägga, att, derest det verkliga förhållandet skulle för hela länet, såsom nu för en del ådagalagts, öfverskjuta uppgifterna med omkring 24 proc. för åker och 11 proc. för äng, länets hela areal af odlad jord skulle utgöra icke mindre än 217,000 tunnland, och den af naturlig äng uppgå till 160,950, och att en höjning i ungefärligen lika proportion för hela riket skulle gifva odlad jord öfver 5,168,000 tunnland och naturlig äng öfver 4,285,000.
Jag har så mycket hellre bordt härpå fästa uppmärksamhet, som i dessa tal till en viss grad skulle kunna anses ligga antydningen af den yttersta gränsen för beräkning af felen i flera uppgifter.
Då beloppet af den årliga skörden utöfvar sin inflytelse i en mångfald af olika rigtningar och såsom i Tab. N:« 2 D). det föregående blifvit ådagalagdt bland annat står i närmaste samband med folkmängd still växten, så har åt den Tab. Litt.
F. Jemförelse mellan ekonomiska karteverket och arealuppgifterne för en del af Upsala län. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9.
Härader i Upsala län.
Odlad jord i qvadrat- ref.
Naturlig äng i qva- dratref.
Alltså mera enligt Ekonomiska karte- verket: qvadratref Belöpande sig alltså en- ligt
Ekonomiska karte- verket i medeltal på hvart hemman Enligt fem- årsberättel- sen.
Enligt Eko- nomiska karteverket.
Enligt fem- årsberättel- sen.
Enligt Eko- nomiska; karteverket. odlad jord. naturlig äng. odlad jord, qvadratref. naturlig äng, qvadratref.
Bro och Håbo 101,965 117,652 32,799 34,078 15,687 1,279 369 107 Trögds 123,782 154,710 53,262 56,726 30,928 3,464 360 132 Asunda 85,518 112,095 35,409 38,071 26,577 2,662 416 141 Lagunda och Hagunda 137,144 175,930 60,418 74,004 38,786 13,586 571 240 Summa 448,409 560,387 181,888 202,879 111,978 20,991 24-97% H'54% Sammundray af K. M. Bef.des und. bcräll. för åren 1856—1860*\ 9 o 18 Skördebelopp.
Förbrukning i medeltal på person. redogörelse härom för qvinqvenniet, hvilken innefattas i tabellen N:o 2 D), gifvits en större utförlighet genom begagnande jemväl af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes årsväxtberättelser, der femårsberättelserne ej för hvarje år innehållit uppgifter.
Härvid har äfven varit min afsigt att genom sammanställningen af det allmänna omdömet om skörden med uppgifter ne huru den i korntal utfallit söka sprida något ljus öfver det begrepp, som här rätteligen bör fästas vid benämningen medelmåttig skörd.
Tills vidare torde med anledning af denna tabell blott få anmärkas, att felslagen skörd, gränsande till nära allmän missväxt af de hufvudsakliga sädesslagen, under qvinqvenniet enligt uppgifterna förekommit blott uti Stora Kopparbergs, Jemtlands, Wester- och Norrbottens län året 1856, då äfven i Gefleborgs län skörden var klen, hvaremot året 1858 varit det för hela riket fördelaktigaste under perioden.
Tab. N:o2 e).
I det formulär, efter hvilket femårsberättelserna nu blifvit bearbetade, har ifrågasatts uppgift rörande årliga förbrukningen i medeltal pä person af de hufvudsakligaste sädesslagen.
Tab. N:o 2 E) innehåller sammandrag af hvad härom meddelats, så väl i femårsberättelserne, som i uppgifterna till Finans-Komitén.
Derest det vore möjligt, att i detta hänseende vinna en så tillförlitlig upplysning, att man utan betänkande kunde använda hithörande tal såsom multiplikator till folkmängden, hvars belopp med tillräcklig noggrannhet bör vara kändt, så finge man onekligen den värdefullaste mätare af så väl hela landets som hvarje läns verkliga behof af ifrågavarande slag af födoämnen och skördarnes tillräcklighet eller otillräcklighet m. m.
Det torde dock vara lätt insedt, att i vårt land måhända företrädesvis skola möta svårigheter att bestämma den personliga förbrukningen så noggrannt, att ofvan antydde ändamål skulle med säkerhet vinnas.
Lyckligtvis är ock denna förbrukning i många landsorter så föränderlig efter tillgångarne, att sparsamhet och försakelse mången gång utan svårare följder visat sig kunna fylla stora brister i skörden.
Det får ej heller förbises, att skördens beskaffenhet, ej mindre än dess mängd, måste tagas i beräkning i fråga om dess tillräcklighet.
De stora skiljaktigheter länen emellan, hvilka tabellen företer, böra sålunda ej vara oväntade.
De förklaras ytterligare af den mer eller mindre närande egenskapen af samma volym af de olika sädesslagen, så att, derest uppgifterna vore fullständiga, de län, hvarest hafre och korn hufvudsakligen till näring förbrukas, otvifvelaktigt skulle framstå med den högsta konsumtionen efter volym beräknad.
Ehuru mycket alltså med skäl kan invändas mot en beräkning, grundad på de uppgifter, som i denna tabell äro sammanförda, torde dock dess medeltal för personliga förbrukningen i hela riket af samtlige sädes slagen jemte ärter, nemligen 15'45 kubikfot eller 2‘45 tunnor, ej aflägsna sig långt från verkliga förhållandet.
Det torde nemligen ej böra förbises, dels att äfven bland de klasser af befolkningen, som uteslutande begagna bröd af hvete och råg, en ej ringa förbrukning äger rum jemväl af korn och hafre i form af gryn och mjöl, dels att förbrukningen af trindsäd är vida mer utbredd än hvad tabellen antyder, dels att vissa slag af blandsäd flerstädes i betydlig mängd användas.
Hvad beträffar medeltalet af potatisförbrukningen, sorn utfaller med 13'68 kubikfot eller 2'17 tunnor på person, torde ej böra lemnäs obemärkt, att af denna rotfrukt en betydlig del går förlorad under tiden mellan skörden och förbrukningen, och att man alltså i fråga om skördens tillräcklighet för näringsbehofvet ej bör missräkna sig, äfven om man skulle något för högt hafva uppskattat hvad som deraf verkligen kan till föda åt befolkningen användas.
På grund häraf vågar jag tro, att båda ofvannämnde medeltal snarare uttrycka det lägsta påräkneliga behofvet för lifsuppehälle, än någon öfverskattning af detta behof, så framt man afser en kåikul öfver hvad en skörd bör gifva för att ej blifva otillräcklig.
Om man alltså vill begagna dessa medeltal såsom inultiplikatorer, blir frågan om det folkrnängdsbe lopp, som bör såsom multiplikand användas.
Då femårsberättelsernes uppgifter rörande jordbruket med öf vervägande skäl kunna betraktas som ett slags medeltal för qvinqvenniet, så följer ock deraf, att endast medelfolkmängden för samma tid bör kunna ifrågakomma såsom faktor i beräkningen.
Hela årliga förbrukningen till föda åt innevånare och husdjur. 19 Beräkningen utförd ined dessa faktorer angifver ärliga behofvet ensamt till föda åt Sveriges innevånare hafva varit: af säd med ärter och bönor 57,568,203 kubikfot eller 9,137,810 tunnor, oell af potatis 51,294,921 kubikfot eller 8,142,051 tunnor (å 6‘3 kubikfot).
Direkta uppgifter i afseende på hvarje läns hela behof för ifrågavarande ändamål hafva ej äskats i Ta b. Litt. formuläret för femårsberättelserna, men utgjort föremål för en bland de af Finans-Komitén framställda frågorna.
I nedanstående tabell Litt.
G. har jag sammanställt de härom meddelade svar, som jag funnit i hand lingarne, för att genom den bifogade beräkningen af dividenden på hvar person enligt medelfolkmängden be reda tillfälle till jemförelse med det af mig här ofvan antagna förbrukningsmedeltalet på person.
För att vinna upplysning om förbrukningen till husdjuren hafva likaledes i samma tabell sammanförts alla de i svaren till Finans-Komitén funna hithörande uppgifterna med specifikation för 20 län, jemte beräkning af beloppet i medeltal per styck af hästar, kor och svin sammanslagne.
Alla 20 länens uppgifna medelförbrukning per styck af nämnde djur utgör 1*13 tunna.
För att emellertid icke öfverskatta förbrukningen för de felande länen är densamma beräknad blott till hälften af detta medeltal, hvaremot för Stockholms stad fulla medeltalet begagnats.
Den erhållna slutsumman af sädesförbrukning till husdjuren utgör 2,393,929 tunnor eller 15,081,753 kubikfot.
Sammandrag af uppgifterne om hela förbrukningen till föda. 1. 2. 3. 4. 5. 6. | 7. 8.
Åt befolkningen.
Utgörande på person af medelfolkmängdeu.
Ät husdjuren.
Utgörande per styck af hästar, kor och svin sammanslagne Säd.
Stockholms län 112,809 1-33 Upsala d:o 258,783 250,000 2-08 2-07 71,000 1-00 Södermanlands d:o 92.100 1-22 Ostergötlands d:o 421,704 1-79 171,279 1-42 Jönköpings d:o 113,089 1'22 Calmar d:o 442,000 2-04 95,056 0-90 Gotlands d:o 105,750 2-18 14,481 0-52 Blekinge d:o 258,194 2-25 34,454 0-93 Christianstads d:o 183,579 1-49 Malmöhus d:o 553,354 3-44 Göteborgs och Bohus d:o 83,273 1-03 Elfsborgs d:o 162,168 1-10 Skaraborgs d:o 531,725 2-47 203,435 26,315 1-74 Wermlands d:o 143,999 Orebro d:o » 368,500 2-50 109,986 1-44 Westmanlands d:o 200,000 1-98 84,000 1'31 Stora Kopparbergs d-.o 64,000 0-73 Gefleborgs d:o 50,141 0-93 Wester-Norrlands d:o 20,000 0-34 Jemtlands d:o 3,817 0-08 Westerbottens d:o 187,500 2-38 1,892 0-40 Summa för 20 län 2,223,913 Tillkommer enligt beräkning för 4 län och Stockholms stud, för hvilka uppgifter dels helt och hållet saknats, dels ej varit nog specifika 170,016 Summa för hela riket 2,393,929 20 Betydelsen af en s. k. »medelmåttig skörd».
Då specifik uppgift om potatisförbrukningen tili husdjuren endast från ett län funnits tillgänglig, så saknar jag ledning för beräkning.
Men om den skulle i medeltal antagas uppgå till blott en tunna på hvarje af ofvan anförde djurslag, så skulle den i det hela för riket utgöra 1,971,400 tunnor eller 12,419,820 kubikfot.
Maj:t otvifvelaktig! lärer från oftanämnde Komité, som den 26 Oktober 1858 nedsattes med uppdrag bland annat att verkställa en omfattande utredning angående Sveriges ekonomiska och finansiela tillstånd, få emottaga utredning jemväl af jordbrukets tillstånd, ojemförligt fullständigare än den, som af mig i detta sammandrag och utan föregångne särskilda vidlyftigare undersökningar kan väntas, torde det dock tillåtas mig att, med föranledande af de här ofvan meddelade sammandragen ur femårsberättelserne, ytterligare vidröra några af hithörande hufvudsakliga frågor och företrädesvis den om skördens belopp.
Litt h.
Derest man tänker sig ett motsvarande talvärde gifvet åt de romerska siffror, med hvilka för korthets skuld i tab. N:o 2 D) Läns-Styrelsernes årligen afgifna allmänna omdömen om skördebeloppet blifvit betecknade, blefve förhållandet sådant som nedanstående tabell Litt.
H. utvisar. 1858 års skörd för hela riket, den bästa under qvinqvenniet, blefve då uttryckt med summan 158, och medeltalet 6'58 motsvarar den vanliga termen »fullt medelmåttig» med något deröfver.
1856 års skörd för hela riket, den sämsta under qvinqvenniet, linge värdet 126, eller 32 lägre, och medeltalet 5‘25 motsvarar nära nog den vanliga termen »under medelmåttan».
Aret 1860 kommer närmast 1858, derefter åren 1857 och 1859, det sistnämnda blott 8 points högre än 1856.
För alla 5 åren tillsammans uttrycker medeltalet 5'9 skördarnes sammanlagda belopp, alltså knappt motsvarande termen »fullt medelmåttig».
Det synes nu icke sakna vigt att så vidt sig göra låter undersöka, hvilka behof denna i medeltal för qvinqvenniet sålunda bedömda skörd haft att uppfylla.
Skördai mes relativa belopp enligt årsväxtberättelsernes allmänna omdöme. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 1856. 1857. 1858. 1859. 1860.
Stockholms län 5 7 6 6 8 32 6'4 Upsala d:o 5 7 7 6 6 31 6-2 Södermanlands d:o 8 7 6 5 6 32 6'4 Ostergötlands d:o 5 6 8 5- 6 30 6-0 Jönköpings d:o 5- 5 7 5 6 28 5'6 Kronobergs d:o 8 5- 7 5 5— 30 6-0 Calmar d:o —6 5— 6 6 6 29 5-8 Gotlands d:o 9 6 5 5 8 33 6-6 Blekinge d:o 7 4 5 4 6 26 5-2 Christianstads d:o 7 6 6 6 6 31 6-2 Malmöhus d:o 8 5- 6 8 7 34 6'8 Hallands d:o 8- 5 6 5 5 29 5-8 Göteborgs och Bohus d:o 6 6 7 5 5 29 5-8 Elfsborgs d:o 5 5 7 5 8 30 6-0 Skaraborgs d:o 5 5 8 5 6 29 5'8 Wermlands d:o -6 6 7 5 5 29 5-8 Orebro d:o -6 6 8 8 6 34 6'8 Westmanlands d:o 5 -7 7 6 -5 30 6-0 Stora Kopparbergs d:o 1 6 6 7 5 25 5-0 Gefleborgs d:o —3 7 6 -6 5 27 5-4 Wester-Norrlands d:o 5— 7 8 5- 7 32 6-4 Jemtlands d:o 1 7— 7 6 6- 27 5'4 Westerbottens d:o —1 7 6 4 8 26 5-2 Norrbottens d:o 1 —6 6 6 7 26 5-2 Summa för hela riket 126 143 158 134 148 709 Medeltal 5-25 5-96 6-58 5-58 617 5-9 5-9 Behof fyllda af en medelmåttig skörd. 21 Spanmålsexport har lyckligtvis i senare tider för Sverige blifvit ej blott en möjlighet, utan ett be- Tab-'■ hof, lika stort sorn fordom det att importera säd.
I. redogör för förhållandet mellan spanmålsimport och -export för hela riket och har för fullständighets skuld jemväl bordt omfatta åren 1855 och 1861.
Dessa 2:ne år oberäknade, visar den för de mellanliggande 5 följande totalsumma och medeltal af spanmålsexportens öfverskott, nemligen under alla fem åren 31,568,097 kubikfot eller 5,010,809 tunnor inalles, och alltså i årligt medeltal 6,313,620 kubikfot eller 1,002,162 tunnor, häruti dock ej inberäknad blandsäden, som endast för femårsperiodens sista år finnes uppgifven.
Med förbigående af hvad tabellen i öfrigt tillräckligt upplyser rörande rågimportens betydliga öf- Tab. Litt. k. vervigt öfver exporten, utbeder jag mig få i den å följande sida stående tabell Litt.
K. fästa uppmärksamhet på förbrukningen af spanmål och potatis till bränvinsbränning under ifrågavarande femårsperiod, uppgående i medeltal för år till 312,142 tunnor eller 1,966,495 kubikfot spanmål och 1,221,320 tunnor eller 7,694,316 kubikfot potatis.
Om man nu sammanställer de öfversigter af lemnade uppgifter och de beräkningar, som i det föregående blifvit meddelade, så hafva hvad beträffar de hufvudsakliga sädesslagen följande behof i medeltal för år blifvit fyllda af nu ifrågavarande femårsperiods skördar, nemligen: till hvarje års utsäde 2,400,000 tunnor eller 15,120,000 kubikfot, » föda åt befolkningen 9,137,810 » >' 57,568,203 » » » » husdjuren 2,393,929 » » 15,081,753 » Tab. Litt. 1.
Import och export af de sädesslag, hvilka i fem,årsberättelserna hufvudsakligen förekomma. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10.
Ar 1855 tunnor .. 1856 » » 1857 » » 1858 » » 1859 » » 1860 » » 1861 » Alltså för åren 1856—1860 öfverskott Hvete.
K a g.
Korn (och Malt fr. o. m. 1860).
2,470 99,844 71,311 37,765 20,488 24,315 36,914 86,147 30,668 17,416 39,769 84,319 97,444 74,802 + 83,677 — 69,176 — 53,895 + 2,004 + 63,831 + 73,129 + 37.888 40,622 497,886 391,942 53,079 41,954 70,787 620,403 744,428 294,431 34,862 139,192 143,607 235,572 20.926 + 703,806 — 203,455 — 357,080 + 86,113 + 101,653 + 164,785 — 599,477 3,676 53,131 73,548 3,379 9,397 4,908 21,903 247,195 113,704 187,459 236,472 322,079 429,900 254,372 + 243,519 + 60,573 + 113,911 +- 233,093 + 312,682 + 424,992 + 232,469 af export 15,893 af import 207,984 af export 1,145,251 Ar 1855 tunnor » 1856 » » 1857 » » 1858 » » 1859 » » 1860 » » 1861 » Alltså för åren 1856—1860 öfverskott 11. 12. | 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19.
Utförsel Skilnad.
Skilnad. 352 7,213 9,433 1,357 1,523 1,980 3,737 649,432 407,672 622,111 957,555 1,039,543 1,000,959 1,174,342 + 649,080 + 400,459 + 612,678 + 956,198 +1,038,020 + 998,979 + 1,170,605 90 19,918 15,760 701 179 120 4,439 25,971 7,305 8,115 9,294 37,649 25,630 12,353 + 25,881 — 12,613 — 7,645 + 8,593 + 37,470 + 25,510 + 7,914 6,039 434 + 6,039 + 434 af export 4,006,334 af export 51,315 Anmärkning.
Ofvanstående tabell är för åren 1855—1859 hemtad ur Bevillnings-Utskottets
Betänkande angående tullbevillniDgen N:o 23 vid 1859—1860 årens riksdag, och för åren 1860—1861 efter samma grunder beräknad enligt från General-Tullstyrelsen benäget meddelad uppgift.
Tunnan antagen till 6’3 kubikfot.
Uteslutne äro dels de sädesslag, till hvilkas upptagande femårsberättelserne ej gifvit någon anledning, dels qvantiteteme af strandad spanmål. 22 Ytterligare stöd för antagna beloppet af en medelmåttig skörd. till bränvinsbränning 312,142 tunnor eller 1,966,495 kubikfot, » export utöfver importen 1,002,162 » » 6,313,620 » Summa 15,246,043 tunnor eller 96,050,071 kubikfot.
Hvad särskildt beträffar potatis, så är resultatet af de meddelade uppgifterna och beräkningarne följande: till hvarje års utsäde 1,300,000 tunnor eller 8,190,000 kubikfot, » föda åt befolkningen 8,142,051 » » 51,294,921 » » » » husdjuren 1,971,400 » » 12,419,820 » » bränvinsbränning 1,221,320 » » 7,694,316 » Summa 12,634,771 tunnor eller 79,599,057 kubikfot.
Litt. l.
För att bereda tillfälle till jemförelse och bedömande i hvad mån dessa tal äro mer eller mindre aflägsna från verkligheten, utbeder jag mig få i den å motstående sida upptagne tab. Litt.
L. lemna en öfversigt öfver de uppgifter om skördebeloppets medeltal, med utsädets afdrag, hvilka meddelats till någon del i femårsberättelserna, till större delen i Hushållnings-Sällskapens uppgifter till Finans-Komitén.
Derjemte har tillagts den beräkning, som af Jernvägsundersöknings-Komitén år 1859 uppgjordes öfver spanmålsproduktionens förhållande till konsumtionen i 16 län.
Hvad nu först beträffar sädesproduktionen, så visar tab.
L. densamma med afdrag af utsädet vara uppgifven till 13,218,831 tunnor i årligt medeltal, och om härtill lägges det enligt tab.
N:o 2 B) beräknade till utsäde nödiga qvantum årligen omkring 2,400,000 tunnor, så skulle hela det årligen skördade sädesbeloppet uppgå till 15,618,831 tunnor.
Då nu de här ofvan upptagne behof, som genom hvarje års skörd i medeltal skola fyllas, uppgå till endast 15,246,043 tunnor, så antyder beräkningen ett årligt öfverskott i medeltal af 372,788 tunnor.
Det ligger ock i sakens natur, att i de enskildas spanmålsbodar, i de handlandes förråder, i kommunernas och statens magasiner måste finnas sädesupplag, hvilka med vida mera sannolikhet öfverän understiga detta beräkningens öfverskott.
Jernvägsundersöknings-Komiténs beräkning, att ensamt från 16 län skulle finnas disponibla utöfver konsumtionen icke mindre än 1,479,500 tunnor spanmål, gifver en ökad bekräftelse åt tillvaron af ett skördarnes öfverskott utöfver de ofvan specificerade behofven, hvilket torde vara vida större, än hvad här beräknats.
Då alltså undersökningar, som af olika personer och myndigheter med den största sakkännedom blifvit utförda vid skiljda, men dock ej från hvarandra allt för aflägsna, tidpunkter och för olika ändamål, dock så nära med hvarandra öfverensstämma, som af det ofvan anförda ådagalägges, och då i afseende på uppgifterna om skördebeloppen både Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande och Hushållnings-Sällskapen i de flesta län äro ense derom, att summorna äro snarare för låga än för höga, så torde med temlig säkerhet Tab. Litt. K. Förbrukningen af säd och potatis till bränvinsbränning *). 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 1856 tunnor 1857 » 1858 » 1859 » 186 Summa Medeltal Hvete.
Summa säd.
Potatis. 13,200 19,800 6,500 5,800 6,420 167,700 168,000 102,000 130,000 84,000 126,800 171.000 200.000 140,400 101,000 22,400 33,600 18,000 31,100 12,990 330,100 392,400 326,500 307,300 204,410 1,069,600 1.091.000 1.444.000 1.462.000 1.040.000 51,720 10,344 651,700 130,340 739,200 147,840 118,090 23,618 1,560,710 312,142 6,106,600 1,221,320 *) Enligt Bränvinskontroll-Byråns underdåniga årsberättelser.
Ytterligare stöd för antagna beloppet af en medelmåttig skörd. 23 kunna antagas, att under ifrågavarande qvinqvennium i årligt medeltal producerats utöfver behofven för förbrukning inom landet ett sädesbelopp af omkring H million tunnor.
Då nu enligt tab.
H. här ofvan det af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i årliga årsväxtberättelserna afgifna allmänna omdömet om skörden i medeltal för samma tiderymd utfaller till och med något under »fullt medelmåttig», så synes häraf följa, att vid denna term, när den gäller liela riket, kan fästas begreppet af en sädesskörd, som ej blott fyller cilla behof för förbrukningen inom riket, utan ock derutöfver lemnar ett öfverskott, uppgående till, om ej öfverstigande, ofvananförde belopp.
Beloppet af den qvantitet spanmål, som exporterats utöfver importen, kan ej vara någon tvekan underkastadt, då det är hemtadt ur tullverkets journaler.
Men äfven om man med fullt skäl ej skulle vilja tillerkänna samma värde af tillförlitlighet åt de andra faktorerne, eller behofven till utsäde, föda och bränvin, så förändras deraf ej det hufvudsakliga resultatet af beräkningen, tvertom måste man antaga ökad mängd al produktionen, om man höjer dessa faktorer, eller ökar deras antal med t. ex. förbrukningen till brygd af öl Tab. Titt.
L SI '.ördebelopp med afdrag för utsäde i medeltal för är, sådant det dels uppgifvits, dels beräknats efter anvisningar i femårsberättelseme och af Hushållnings-Sällskapen. 1. 2. 3. 4 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14.
Arter och bönor.
Summa af före- stående sädesslag.
Andra rotfruk- ter.
Lin oell hampa.
Raps. T: nr.
Af Jernvä ten år beräk spanmåls- produk- tion ut- öfver kon- sumtion. gs-Komi- 1859 nåd konsum- tion ut- öfver produkt.
Stockholms län tunnor 42,612 203,153 70,405 91.370 24,591 19,711 451,842 312,487 28,046 664.8 100 78,000 Upsala d:o » 35,361 207,592 156,464 50,466 47,424 12,498 509,805 193,956 26,152 106,500 Södermanlands d:o » 51,166 228,489 35,077 94,147 20,025 13,894 442,798 251,653 77,183 2,010 84,000 Ostergötlands d:o » 65,843 299,605 101,713 151,271 237,295 37,885 893,612 492,348 62,450 1,447 90,000 Jönköpings d:o » 6,981 134,539 44,367 276,408 77.906 5,341 545,542 371.121 41,106 6,978 46,000 Kronobergs d:o » 2,376 109,790 128,775 149,180 45,182 3,058 438,361 392,395 7,898 33,500 Calmar d:o a) » 40,000 390,000 210,000 180,000 40,000 8,000 868,000 600,000 64,616 3,805 150 64,000 Gotlands d:o b) » 24,000 100,000 54,000 9,000 1,600 3,000 191,600 100,000 24,000 240 Blekinge d:o » 8,400 95,220 37,380 44,700 5,280 1,500 192,480 342,600 12,000 1,800 20,000 Christianstads d:o b) » 28,000 301,000 240,000 285,000 50,000 25,000 929,000 800,000 20,000 162,000 Malmöhus d:o c) » 81,139 398,356 620,867 441,693 128,850 105,045 1,775,950 660,591 154,581 14,287 500,000 Hallands d:o 4) » 10,000 125,000 85,000 219,000 50,000 5,600 494,600 270,000 Göteborgs och Bohus d:o b) . » 19,000 75,000 112,000 &50.000 35,000 45,000 636,000 330,000 Elfsborgs d:o b) » 14,000 100,000 58,000 500,000 70,000 18,000 760,000 420,000 500 Skaraborgs d:o » 37,559 304,656 49,317 716,974 59,599 27,805 1,195,910 617,577 124,191 303,000 Wermlands d:o d) » 139,058 600,000 85,075 824,133 431,262 18,000 Orebro d:o » 22,168 223,647 40,273 159,653 17,549 17,653 480,943 452,438 58,481 2,443 31,000 Westmanlands d:o » 16,064 159,819 38,299 79,311 28,712! 8,932 331,137 131,952 24,630 667 80,000 Stora Kopparbergs d:o » 2,303 78,652 36,331 196,696 95,348 7,165 416,495 164,924 61,000 Gefleborgs d:o a) » 2,100 44,800 120,000 61,500 51,000 14,000 293,400 256,200 649 13,303 Wester-Norrlands d:o b) » 70 20,000 150,000 15,000 20,000 3,675 208,745 160,000 3,896 3,419 Jemtlands d:o » 6,304 69,923 2,606 10,475 8,579 97,887 90,823 2,615 Westerbottens d:o b) » 6 12,097 121,242 1,955 8,018 9 143,327 106,768 1,070 1,605 Norrbottens d:o » 6,989 88,986 1,274 15 97,264 36,512 635 30 Summa 509,148 3,763,766 2,668,419 4,677,204|l,208,944 391,35013,218,831 7,985,607 a) Beräknadt efter femårsberättelsens uppgift om utsäde och skördens korntal, hvarvid ej torde böra förbises, att beloppet blir 18,000 tunnor högre än femårsberättelsens kåikul. b) Beräknadt i runda tal med den förhöjning till högst J af sockneuppgifterna, hvilken Hushållnings-Sällskapen och Landshöfdinge-Euibetena ansett berättigad. c) Under rubriken »ärter och bönor» är här uppfördt det i uppgiften förekommande beloppet för »balgsäd», således äfven vicker. d) Under »blandsäd» har måst upptagas berättelsens uppgift »andra sädesslag och rotfrukter». 24 Osäkerhet i beräkning af potatisskörden.