Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då någon anmäler sig till erhållande af lån, bör vid ansökningen fogas ritning och kostnadsförslag till den byggnad, som år uppförd eller skall uppföras; och innan något får lyftas i afräkning å ett beviljadt lån, skall till Comiterade aflemnas låntagarens till RiksgåldsContoiret ställda förbindelse å hela lånesumman, med löpande H procents årlig ränta, försedd tued första inteckningen uti den afbrånda tom - Exp, XJtsk.
Skrif v. N;o 330.
77 ten och den byggnad, som derå år uppförd eller kommer att uppföras; 5:o
Enär intecknade förbindelser blifvit lill Comiterade aflemnade ifrån lånsökande, hvilkas af Comiterade pröfvade och godkände requisitioner uppgå till minst 2,000 R:dr och jemna hundrade Riksdalerlal, skola Comiterade ega att de erforderliga penniqgarne från RiksgåldsContoiret utbekomma; 6;o Å hvarje af Comiterade lyftad Summa beräknas och påföres Comiterade 5 procents ränta, ifrån den dag, under hvilken penningarne från RiksgåldsContoiret ufassigneras; och komma låntagares förbindelser att förblifva under Comiterades våld och redovisning, intill dess ett beviljadt lån till fulla beloppet år utgifvet; men, i den mon detta eger rum och byggnader blifvit brandförsåkrade, inskickas förbindelserne till RiksgåldsContoiret, uti hvars räkenskaper hvarje låntagare då får sitt serskilda conto; 7:0
Når sisla afråkningssumman å ett lån uttages, bör deraf innehållas och godtgöras samt på förbindelsen afskrifvas, så vål den emellan hvarje uttagning upplupna räntan, som räntan å hela lånet, beräknad till den 1 Januarii nåstpåföljande året, så att, å alla till RiksgåldsContoiret inkommande förbindelser, räntan alltid förfaller till betalning vid årets slut, eller den 5i December; 8:0 Skulle, af förekomne skål och anledningar, Comiterade, vid något tillfälle, finna sig föranlåtne att inskränka den först beviljade lå - 78 Exp. Utsi.
N;o 330. nesumman, och den intecknade förbindelsen sedan, i följd häraf, korame att innehålla ett större ån det verkliga lånebeloppet, skall skillnaden afskrifvas å förbindelsen, innan den till RiksgåldsContoiret inskickas; gro Senast efter 5 års förlopp, att råkna från den i Januarii a83o, skall den byggnad, till hvars uppförande lån erhållits, vara uti så fullbordadt skick, att försäkring derå uti Stådernes Allmänna BrandstodsBolag, enligt de för denna Inrättning gällande Författningar, må kunna vinnas; vid äfventyr, att lånet, i annat fall, varder genast, efter nämnde tids utgång, infordradt; io:o Så fort försäkring å en byggnad kan erhållas, bör den, genom låntagarens försorg och på dess bekostnad, anskaffas för minst tre år, samt BrandförsåkringsBrefvet, jemte ett af BrandstodsBolagets
Direction utfårdadt bevis, att lånsökanden afsagt sig rättigheten BrandstodsBolaget frånträda, så långe någon del af lånet år obetal/1, aflemnas till Comiterade, hvilka insända dessa handlingar jemte låntagarnes förbindelse å lånesumman till RiksgåldsContoiret; n:o Skulle en af bränd tomt, innan den blifvit bebyggd, ombyta egare, må den nya egaren inträda uti förre egarens rättigheter och skyldigheter; l2'.o
Då byggnader af sten uppföras, får lånet innestå utan Capital-afbetalning, under io års tid, att råkna ifrån den i Januarii i83o, men efter dessa io årens förlopp skall, inom Exp. Utsi.
79 slutet af hvarje påföljande år, inbetalas årligen å primitiva Capitalet 10 procent, så alt hela Capitalet inom i84g års slut år inbetaldt; men uppföras byggnader af tråd, får lånet icke innestå, utan Capital-afbetalning, mera ån 6 år, att råkna ifrån den l Januarii i83o, efter hvilka 5 års förlopp med inbetalningen kommer att förhållas på enahanda sått, som, i afseende på de andra lånen, stadgadt år, så att hela Capitalet af desse lån inom i844 års slut år inbetaldt; i3:o Skulle, å en och samma tomt, uppföras serskilda byggnader af sten samt af tråd, böra, i anseende till terminerne för afbetalningarne å lånen, serskilda härefter lämpade förbindelser af låntagaren utställas; och skall det ankomma på Comiterades pröfning och urskiljande att bestämma den lånesumma, som hvardera förbindelsen skall innehålla; l4:o
Sedan hela den af.R. St. beviljade lånesumma blifvit uttagen och låntagarens förbindelser å ett emot denna summa svarande belopp till RiksgåldsContoiret aflemnade, samt alla Comiterade påförde räntor belalde, upprättas af Comiterade en gen eral-liquidation in duplo, och derest en sådan liquidation varder af Fullmågtige godkänd, tecknas å det ena exemplaret Fullrnågtiges decharge för Comiterade, i afseende på deras vid uppbörden hafda befattning; 15:o
Med uppbörden af Capital-afbetalningarne och råntorne å de till RiksgåldsContoiret aflemnade låntagares förbindelser förhålles så - 80 Exp. Utsi.
Skrifyr
N:o 330» lunda, att hvarje år, inom November månads utgång, öfversåndes från RiksgåldsContoiret till Konungens Befallningshafvande en fullständig förteckning på hvad, som af hvarje låntagare skall erläggas, hvilken förteckning derefter från Konungens Befallningshafvande remitteras till Magistraten, som det åligger att, under enahanda redovisnings-ansvar, som för Krono-uppbörden, medlen indrifva och till RiksgåldsContoiret kostnadsfritt lefverera; 16:0
Skulle antingen förste låntagaren eller ock den, som, genom köp, arf eller testamente, kommer att inträda i hans rättigheter och skyldigheter, afstå sin egendom till Borge-* nårers förnöjande, eller ock, i anledning af Årsproclama, fatalier skola bevakas, innan ännu den för lånet utgifna förbindelsen till RiksgåldsContoiret inkommit, böra Comiterade opåminte, vid ansvar, till Fullmågtige Uppgifva det uppå länet uttagna belopp, som skall bevakas; 17:0 Hvarje gång en för RiksgåldsContoirets räkning in tecknad tomt ombyter egare, åligger det Magistraten att till Commissarierne i RiksgåldsContoiret uppgifva namnet på den nya egaren, på det anteckning härom må kunna göras uti RiksgåldsContoiret; äfvensom skeende ombyten bland Stadens Äldste och Comiterade likaledes Commissarierne tillkånnagifvas; och 18:0
Hvad som utaf lånebitrådet icke år lyftadt inom i854 års slut, får derefter icke från RiksgåldsContoiret utgifvas, Hvad Exp. Utsk.
Skrifv. N& 330- 81 Hvad härefter beträffar Staden Norrköping, hafva R.
St. beslUtit: det må för det Vigtiga ändamålet äf Stadens snara återiippbyggande; densamma beviljas ett låneunderstöd ifrån RiksgåldsCöritoiret af ioo,ooo R:dr, att utlånas åt enskilde personer emot 5 procents ränta; och Under följande vilkor: 1:0
Alla, som vilja erhålla lån utaf den sålunda anslagna summan, böra ovilkorligen å de afbrånde tomterne uppföra sådana byggnader; som uti K; Mits för Staden i Nåder fastställda plan och byggnadsordning ård föreskrifna; 2:0
Vid lånemedlens fördelning böra de tomtegare företrädesvis understödjas, hvilka i synnerhet kunna vara i behof af lånebitråde
Utaf allmänna medel; 3:o Landshöfdingen 1 Lånet tillförordnar en serskild Comité; som Under hans ordförande emottager lårtemedlen, besörjer deras utdelning m. tili Till medlemmar af denna Comité utses:
Ert af Stadens tjenstgörande Borgmästare; Tvånnd Rådmän; Tvånne Adelsmän} Tvånne ofrälse Ståndspersoner, och Fyra bland Stadens Äldste; Och får någon annan ån den, som år bosatt i Staden, icke utses till medlem i Cornitén.
Comiterade pröfva och bestämma storleken af den lånesurrtma, en hvar lånsökande må tilldeBilmng till R.
Vroti 10;de SamL 2 Bandt 2 Haft. ii 82 Exp. Utsi'.
Fårslag till urul. skrif. N:ö 330, 331» las, samt beloppet, som, i afräkning derå, hvarje gång får lyftas.
På Comiterades requisitioner och fullmagter, hvilka alltid måste vara underskrifne af minst sju ibland dem, utlemnas penningarne från RiksgåldsContoiret J i följd hvaraf Comiterade komma att för alla sålunda lyftade summor ansvara och redovisa i den ordning närmare finnes stadgadt och föreskrifvet.
Åfvensom alla de under Litt. B. mom. 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, i3, 14, »5, 16, 17 och 18 upptagne vilkor vid den Staden Borås, till utlåning åt enskilde, beviljade summa, komma att blifva gällande, i afseende på detta Staden Norrköping förunnade låneunderstöd.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 27 Jan. 1830.
Preste-Ståndet d. 29 — — Borgare-Ståndet d. 29 — — Bonde-Ståndet d» 29 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse, i anledning af Kongl. Majds Nådiga Proposition om rättighet för SparBankerne, attj emot ränta, i BancoDisconten insätta en del af deras fonder. S. A. K.
Med tifikånnagifvande, hurusom Directionen af Stockholms Stads Sparbank, under åbjeropande Exp. Utsi.
JS;o 331. 83 af denna Inrättnings välgörande ändamål och tilltagande förtroende, hos E. K. M. i underdånighet framställt nödvändigheten deraf, att någon anstalt vidtoges, hvarigenom, i händelse af framdeles skeende större uttagningar, erforderlige medel dertill kunde för
Directionen vara att disponera, utan att, för sådana tillfälliga utbetalningar, lån hos SparBankens enskilde Gäldenärer behöfde uppsågas, samt, i motsatt fall, vid betydligt ökade insättningar, Directionen icke eller komme att sakna tillfällen, att de influtne medlen, emot nöjaktig säkerhet och med iakttagande af Låne-Reglementets föreskrifter, förränta; har E. K. M., uppå anförde skål, och då E. K.
M. ansett den förmon, som i berörde afseende kunde komma att tillerkännas Stockholms Sparbank, äfvenledes borde förunnas alla öfrige, med ändamälsenlige stadgar f°rsedde dylika Inrättningar, genom Nådig Proposition af den 19 November 1828, behagat föreslå R, St. att för SparBankerne medgifva rättighet, att i BancoDisconten, emot ränta, insätta en viss del af deras samlade fond, för att, vid förefallande behof, efter skedd uppsägning, kunna derifrån åter uttagas, eller ock bereda dessa Inrättningar tillfälle att i Banken eller RiksgåldsContoiret erhålla lån till erforderligt belopp. R. St., som denna Nådiga Proposition i öfvervägande tagit, hafva insett vigten och angelägenheten af sådana anstalters vidtagande, hvarigenom Sparbanks-Inrittningarne dels må finna utväg till någon rånte-inkomst af fonder, 84 Exp. Utsi.
N;o 331, för hvilkas utlånande, emot föreskrifven nöjaktig säkerhet, tillfällen afvaktas, och som emedlertid af SparBankerne draga ränta, dels ock i synnerhet betryggas emot den förlägenhet, som någon gång skulle konna uppstå vid en tillfällig och opåräknad uppsägning af insatte Capital lill betydligare belopp på en gång, då det minsta afbrott med liquiderne snart kunde på ett ohjelpligt sått rubba och förstöra det förtroende, som dessa gagneliga Inrättningar redan förvårfvat och dagligen sig tillvinna.
R, St, hafva funnit båda förenämnde ändamål kunna, genom Bankens medverkan, befrämjas i orubbad öfverensstämmelse med de för lånerörelsen 1 öfrigt föreslagne hufvudgrunder och utan behof af serskildt tillökade fonder, då nemligen vilkoren dervid så bestämmas, att hvarken utvägen till penningars insättning eller till låns Upptagande må kunna, plan förlust för Sparbankslnråttningarne, annorlunda begagnas, ån under den möjligen kortaste tid vid påkommande behof, samt Bankens upp- och utlånimrgar i denna väg sålunda kunna antagas blifva, till beloppet på det hela, hvarandra motsvarande.
Med fästad! afseende härå, hafva R.
St, bifallit: a) att SparBankerne i Riket, under det förbehåll E. K.
M:ts nådiga Proposition innefattar, att de åro med ändamålsenliga stadganden försedde, må tillåtas, att emot tre (5) procents ränta insätta Capital hos Banken, att återbetalas elter sex veckors uppsägning; dock Exp. Utsi.
N:o 331. 85 må Stockholms SparBank ej kunna ega utöfver 5o,ooo R:dr, Götheborgs Sparbank icke utver 2o,ooq R:dr, och någon af de öfrige Sparbankerne icke utöfver 10,000 R:dr, sålunda emot ränta innestående.
, b) att Sparbankerne äfven må erhålla rättighet att hos Banken upptaga lån utan omsättning, på högst 12 månader och emot 5 procents ränta, samt emot pant af goda fordringsdqcument, sorn, lill ett belopp af minst hälften, i värde öfverstiga det utgående länet; dock piå ej mera i lån utgifvas, ån sammanråknadt 60,000 Rtdr till Stockholms Sparbank, 20,000 R:dr till Götheborgs Sparbank och rQ,ooo R:dr till någon af de öfrige Sparbankerne; c) att så vål upplåningen af, som utlåningen till Sparbankerne får besörjas i Stockholm, i Götheborg och i Malmö., allt efter de district som för BancoDisconten och för hvarfdera LåneContoiret åro anvisade; d) att upplånade medel af Sparbankerne ingå och användas uti Banco-Discontens och LåneContoirens vanliga rörelse; men vid utlåningar- till Sparbankerne från LåneContoiren i Götheborg och Malmö; äfvensom j då de upplånade medlen, efter uppsägning derstädes blifvit pttagne, förliålles på enahanda sått som R.
St:s vid sista Riksdag fastställde Reglemente för Jernbelåningen i Götheborg utstakar, nemligen: att avis om utbetalningen tillsändes BancoStyrelsen med omgående post, så att LåneBankefl må hinna, på Contoirens räkning, i Vexel^ 86 Exp. Utsi.
N;o 331,339.
Banken insalta den erforderliga summan så fort, att, sist inom ett dygn efter underrättelsens ingående, nied undantag då helgedag infaller, de för beloppet utställde Assignationer, å hvilka bör vara tecknadt: N. N. Sparbank, må kunna i vanlig ordning infrias; hvaremedlertid, och i händelse eniot förmodan någon Assignation dess-, förinnan skulle företes, tillämpningen af föreskrifterne uti 29 §. af 1668 års BancqOrdning, 4 §. i Kongl.
Förordningen af d. 27 Maji samt 8 §. i Kongl. Förordningen den 10 December »74i, må hvila, tills förhållandet kan, genom de med posten inkommande a vislistor, tillförlitligen upplysas, Rikets $tånäer framhärda etc.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 27 Jan. 1830- Prestc-Ståndet d. 29 “ — Borgare-Ståndet d. 29 — -* Bonde-Ståndet d. 29 — — Fikets Ständers underdåniga Skrif velse , angående ändring i 3:dje Art. 2 2 mortin af Reglementet för Odlingslån. S. A, K.
Med anledning af den, uti 1827 års Revisions-, Berättelse oinförmälda händelse, som, i sammanhang med Bankens Qdlings-lånebevakning Exp. Utsi.
N-o 332* 87 inträffat, att nemligen Löftesman förnekat en af vederbörlig Domare, å Embetets vägnar, under edspligt bestyrkt namnteckning under en borgensförbindelse, och, sedan detta förnekande blifvit, efter E. K.
Mits och Rikets Svea HofRälts samt Högsta Domstols gifna tillåtelse, genom edgång bekråftadt, sålunda år vorden befriad från skyldigheten att godtgöra Bankens fordran, hafva R.
St., till betryggande af Bankens säkerhet samt nödig rättelse i reglementariska Författningarne om Odlingslån, beslutit en så beskaffad förändring uti det vid sista Riksdag fastställda och genom E. K. M:ts Nådiga Kungörelse af den 20 Januarii 1824 till allmän efterrättelse utfärdade Reglemente angående Odlingslån, att 5:dje Art. 2 §. 2 morn. erhåller följande lydelse: ”Desse Löftesmäns vederhäftighet bestyr"kes af Konungens Befallningshafvande eller ”Domaren i Orten, hvarjemte egenhåndigheten ”af så väl Gåldenårerts som Löftesmånnens underskrifter bör, så framt de ej tecknas inför ”Konungens Befallningshafvande eller Domsto”len i Orten, vara intygad af Pastor i Församlingen eller närmaste Kronobetjent, jemte ett ”annat, på en gång närvarande, ojäfvigt vittne.” Anhållande R.
St. hos É. K. M. i underdånighet, det måtte allmänheten om denna förändring af förut gällande OdlingslåneRegfemente genom Nådig Kungörelse underrättas.
Rikets Ständer framhärda etc. 88 Exp. Etsk.
N.-o 333.
Preste-Ståndet d. 29 — — Borgare-Ståndet d. 29 — — Bonde-Ståndet d. 29 — — Fakels Ständers underdåniga Skrif veise, angående befrielse för Staden Borås frän Bevillnings erläggande intill nästa Riksdag. S. A. K.
Uppå gjord framställning, att* då Borås Stadsoch KyrkoCassor
Voro behåftade med en betydlig skuld, och det i invårtarnes närvarande belägenhet blefve svårt att utgöra de ökade skatter, sorn till dessa Cassör borde erläggas, Stadens invånare måtte, för viss uppgifven tid* varda befriade från all Bevillning för egendom, rörelse och person, hafva R.
St., i anledning jemväl af serskilda till en del på officiela handlingar grundade upplysningar, samt då Staden, genom den rubbning i handel och näringar, som nödvändigt skolat genom densamma öfvergångna olyckshändelse uppkomma, lidit ansenliga förluster, hvarigenom den ännu icke utan svårighet karl utgöra de för StadsCassan och andra allmänna behof erforderliga utgifter, fördenskull funnit skäl bevilja Staden Borås den lindring i skatterne till Staten, att för Borgerlig rörelse i nämnde Stad, intill nästkommande Riksdag, må utgöras Bevillning endast till Exp. Vtsk.
Skrif v. N:o 333,334.
89 till hälften af hvad så väl i allmänhet, som för den classens Städer i synnerhet, derom kommer att stadgas, samt att de invånare, som genom den Staden senast öfvergångna eldsvåda blifvit urståndsatte att erlägga skyddsafgift, må, intill nästa Riksdag, efter Taxeringsmånnens pröfning och bestämmande, derifrån befrias.
Slutligen och hvad angår Bevillnings-afgiften för hus och tomter, så ock, då endast få hus undgått eldsvådan och de öfriges egare alltså på åtskilligt sått blifvit lidande, hafva R.
St. jemväl funnit sig böra bifalla, att den vid sista Riksdag, för alla tomter, hus och byggnader i Borås medgifna befrielse från Bevillning, må, ihtill näst instundande Riksmöte, utah rubbning få fortfara»
Detta fa, hos E.
K» M., R. St., till vederbörandes förständigande och efterrättelse, i underdånighet anmäla och framhärda etc.
IV:o 334.
Uppi. 0. gödk. hbis Ridd. och Adeln d. 27 Jan. 183Ö.
Presté-Ståndet d. 29 *— — Borgare-Ståndet d. 29 — — Bonde-Ståndet d. 29 — — Rikets Siänders underdåniga Skrif velse, i anBihang till R.
Prot. 10tde Sami. 2 Band. 2 Haft. 12 90 Exp. Utsi.
Skrif v. N:o 334. ledning af deras Justitia?
- Ombudsmans Embetsberättelser. S. A. K.
Rikets Ständer hafva, vid granskningen af deras Justitiae-Ombudsmans genom trycket allmångjorda Embetsberättelse för åren 1820, 1824, 1825, 1826 och 1827, samt deri allmänna redo görelse för förvaltningen af Embeiet, hvilken honom, i följd af i4 §. i dess Instructiori, åligger till R.
St. afgifva, inhemtat, att E. K. M., under den från senaste Riksdäg förflutna tid och på nedannämnde dagar, i Nåder meddelat och utfärdat följande af R.
St:s JustitiaeÖmbudsman uppgifna Lagförklaringar och Stadganden: 1.
Den 24 Mars 1825, Circulaire till Hofoch ÖfverRätterne om förvandling af böter för andra resan snatteri. 2.
Den 22 Julii 1826, Circulaire till HofRätterrie och Landshöfdingarne, orri lottning emellan dem, som, vid val till Nämndeman, erhålla lika röster. 3.
Deri 9 Mars 1826, Circulaire till Hofoch ÖfverRätterne, huru förhållas bör, då 1 brottmål förekommer fråga f om ert person är vansinnig eller icke. 4.
Den 26 Maji 182b", Circulaire till K.
M:ta samtlige Befallningshafvande, att arrestantcr, hvilka till Kyrkoplikts undergående skola befordras, böra så tidigt inställas hos vederbörande Prestman, att han må vara i tillfälle att fullgöra sin pligt, i afseende på förmaningen.
IS:o 334. 91 5.
Dep 6 October 1826, Circulaire till K.
M:ts samtlige Befallningshafvande, angående bysatte personers behandling. 6.
Den 26 Maji 1827, Circulaire till Hofoch ÖfverRätterna samt K. M:ts Befallningshafvande, angående sättet att verkställa sådana Utslag, hvarigenom en person blifvit i serskilda mål fälld till böter, som på en gång böra till kroppsplikt förvandlas. 7. Den i3 December 1827, till Hof-Råtterne, angående råtta förståndet af 23 §. i Kongl.
Förordningen den 1 Augusti i8o5, om Skogarne i Rike£. / 8.
Den 3 September 1828, Circulaire till Hof-Rätterna, huru förhållas bör, då böter, enligt serskilda Författningar, böra förvandlas till allmänt arbete, men tillgång (ill sådant arbete icke finnes. 9.
Den 3o November 1826, Circulaire till Hof-Rätterna, om hvad som bör iakttagas vid Lagfart å fastighet, som häftar för lån till allmänna Enke- och PupillCassan; samt 10.
Den i3 Julii 1827, till OfverståthållareEmbetet, att Kongl.
Förordningen den 18 December 1823, angående vissa omständigheter i afseende på verkställigheten af Auction å utmätt fast egendom, icke bör tillämpas i Stockholms
Stad, såsom i detta afseende försedd med serskildt Reglemente.
Och som R.
St., vid öfvervägande af de Utaf E. K. M. 1 förberörde måtto gifne Nådiga f)2 Exp. Utsk.
Förslag till und. skrifv.
JS:o 334.
Stadganden och Förklaringar, funnit desamma vara föranledde, dels af Domares olika begrepp om de Författningars tillämpning, hvilkas förtydligande Skrifvelserna afse, dels ock af brister i Lagstiftningen, dem erfarenheten yppat, och hvilkas fyllande behofvet påkallat, så hafva R.
St. velat gilla och godkänna desse Stadganden pph Förklaringar, såsom ståndig Lag; hvilket R.
St. härmed få hos E. K. M. i underdånighet anmäla.
I afseende på de öfriga af E. K. M. utfärdade Stadganden, hvilka jemväl blifvit af Justitieombudsmannen till R.
St, uppgifne, hafva R.
St. funnit någon åtgärd å deras sida icke erfordras.
Vid granskningen af ofvanomförmålde Berättelse, har R.
St:s uppmärksamhet jemväl blifvit fästad derpå, att de förteckningar öfver häktade personer, som, enligt Kongl, Brefvet den 6 Mars 1788 och 17 §, i JustitiaeOmbudsmanslnstructionen, böra, så vål af vederbörande Öfver-Commendanter, Commendanter och Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, sorn afKåinnersRåtterne i Stockholm, insändas till öfverDomstolen, hvarunder de lyda, samt vidare derifrån till JustitiaeOmbudsmannen, ioke alltid innehålla uppgifter öfver de i Stådernes och Håradernes häkten förvarade personer; och sorn R.
St. anse ett slikt förhållande icke öfverensstämma nied den fullständighet och enhet, före - Exp. Utsi, Förslag till underd.
N;o 334- 93 skrifterna, angående controllen öfver arrestanter i allmänhet, böra ega, få R.
St. härmed i underdånighet hos E. K. M. anhålla, det E. K. M. täcktes i Nåder förordna, att vederbörliga förteckningar öfver alla, för hvilken orsak och på hvilket sått och å hvad ställe som helst, häktade personer, skola öfverlemnas i tre exemplar, ifrån OfverStåthållaren i Stockholm och Konungens Befallningshafvande till de ÖfverDomstolar, derunder de lyda, samt inom den tid och vid det äfventyr, som 1788 års Kongl.
Bref innehåller, och de två exemplaren, försedde med ÖfverDomstolarnes anteckningar, derifrån insändas, det ena till JustitiaeCancelleren och det andra till JustitiaeOmbudsmannen.
Likaledes har, i förrberörde Berättelse, förekommit R.
St., att de nu gällande Krigsartiklar af den 3x Mars 1798, jemte flere senare speciela föreskrifter, rörande disciplinen inom Krigsståndet, enligt JustitiaeOmbudsmannens förmenande, stå i strid med Grundlagarne och med den derpå grundade, af R.
St. för deras JustitiaeOmbudsman, den 27 Febr. 1810, utfärdade Instruction; och då R.
St. funnit en sådan, verklig eller skenbar, stridighet emellan allmänna Författningar och Grundlagar i alla fall vara oförenlig med de förhållanden, som i ett lagbundet samhällsskick böra råda., samt följaktligen leda till osäkerhet, misstag och motsägelser i Lagskipningen, få R.
St., till un - 94 Exp. Utsi.
Skrif o. iV.-o 334■ danrödjande deraf, i underdånighet frambära den önskan, att E. K. M. täcktes låta tillse, huruvida de nu gållande Krigslagarnes föreskrifter, i afseende på rättigheten till klagomåls anförande, ega fullkomlig öfverensstämmelse med Grundlagarne, samt att, i händelse vid skeende undersökning härom, en sådan öfverensstämmelse skulle saknas, Krigslagarne då må ]bringa§ till enlighet med Grundlagarne.
Vidare har hos R.
St. i betraktande kommit, att, då i de landskap, hvarest icke flere ån två Lagtima HåradsTjng om året hållas, och der följaktligen längre tid ån sex månader emellan VinterTingen och HösteTingen förflyter, Testamenten i många fall icke kunna vid Lagtima Ting bevakas inom den i 18 Cap. 1 §•
ÅrfdaBalken stadgade tid, det Rättegångssätt skall blifvit antaget, att, i sådana fall, 'Fesfa_ mentet uppvisas hos Häradshöfdingen) sorn, till fataliernes förvarande, de]s åtecknar resolution om Testamentets communicerande med vederbörande, och dels gifver den hänvisning, att Testamentet bör, å nästa HåradsTing, vid Domstolen företes; men denna praxis, härledd från K.
M:ts den 26 Augusti 1772 gifna serskilda Nådiga Utslag å allmogens i Herjeådalen underdåniga ansökning, ej år analog med bestämd Lag, hvilket dock R, St. anse för hvarje formalitet ovilkorligen erfordras; och giltigheten af en handling, så vigtig som ett Testamente ofta Exp. Vtsk.