Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Fi gderier, hvilka fögderier i Öster Dalarne hitintills mgjert Grufve-hjelp, äro i allmänhet i och för ortens fattigdom ifrån hälften af BevLnir g både å personalen och för fastighetsvärde befriade; Och då, i anseende till öfverbefolknirg, en tillökning uti den förra skulle andi derhän öfverstiga de skattdragande! förmåga* 8f as - Dt s k Qt (ets B e tän kand en» «U den icke ens det första året skulle kunna ut« gå, enar denna afgift äfven med den nu gällande lindringen utgör den mest tryckande delen af BeviDnings-tyngden, trenne gange öfverstigande Bevillningen å Hemman och .Lägenheter; Så förbehåller jag mig, att vid den speciella frågan om undantag och lindring i Bevillningen få söka närmare utreda de skal, sorn oansedt Grufva hjelpens indragande fortfara att göra densamma för Allmoge.] i Dalarne så nödvändig, att samma Allmoge derförutan icke kan bestå, och att derjemte få visa, att Grufve-hjelpen icke utgjort Bägon hufvudsaklig utan blott en mindre jjorsak for denna lindring, samt att den ifrån början, enligt hvad Stats-Utskottet uti dess Utlåtande jemväl anfort, icke vant annat än ett frivilligt åta-- g nd? af Allmogen till Stora Kopparbergs Grufva, då den för trmade olyckor behöfde forbyggas och repareras och an Allmogen således bort ifrån densamma, såsom icke utgörande någon grundskatt på deras jord, eljer uppkommen så-, sorn en följd af allmänt gällande Beskattningsgrunder k ngi för detta befrias. Och anhöll Anters Olsson, att samma reservation matte fa bifogas n. runda Betänkande till Bespectiye Biks-Stånden Herr Ståhle yttrade: det han efter nu mera vunne upplysning u- ansåge sig böra finstämma med Anders Olson» hvarmed Herrar »f Stats - U ts ko 11 e ts Befänkanden. Wingård, Beckman och Wallström samt Riks* dagsrnännen Eric Svensson, Lars Andersson och_Jot}-is Nilsson sig jemväl förenade.
— Ut Supra. Ejx Protocollo C i. a s Levijn, N:0 413.
Ankom den 18 Ane, t8*3- Riksens Högloft.
Ständers Stats - och Bevillnings-Utskotts Utlåtande, angående väckt fråga, 0111 Krono-ntskyldernes erläggande in natura, samt nedsättning af; Bevillnings-Procenten å fastigheter inom Blekingen, Uti ett till Riksens Höglofl.
Ständers Stats- och Bevillnings-Utskotts gemensamma handläggning Stats -Utskottets Betänkande!!. d. 26 sistl.
Februarii från Hedervärda Bonde-Ståndef remitteadt Memorial, har Riksdags-FuHmägticen Pehr Persson h ån Blekinge, under anförande deraf, att de contributioner, sorn för 10
Sr tillbaka frivl. gt : t< g >3, och då kunde utan öfverdrift ei kärni ng af jordbrukaren utgöras, gmm sedermera inträffad stagnation i allmänna rörtlsfn minskade afsättnings-tillfällen och 1 etydligen nedsatta pris pa landtman lä-varor, blifvit rriargiubbelt tryckande, samt i lingdén icke kunna utan fara fur de skattdragandes Lestånd utgå, och [att Blekingen blifvit vid samma tid, med anledning af tillfall g- inen n 1 mera helt och hållet upphörde orsa 1 er hegre uppskattadt, än det för det närvarande kin tili, hemställt, om tcke dels någon jemkn ng eller nedsättning kunde me 'gifvas å Bcvilln ngs-Procenten af Hemmansvärdet i allmänhet, dels och ail nogen i nämnde Lån. hvarest en allmän pet n ngehrist de senare år» n intraff.
.t, måtte sa n ycke: hellre förunnas frihet, att om den så åslundar, vid närmaste KronoMag. izin få utgöra sina Krono-contributioner för året, uti vissa Landtrnanna-varor ef er Länets stadgade Markegångs-pris, såsom i alla fall måste af Kronan uppköpas till den i Carlskrona förlagde Örlrgsflot ans ständiga behof, som utan denna lindring, jordbrukaren, särdeles i den vestra delen af Länet måste digna under sina bördor.
Stat s - Utskott c ts Be tänhanden. 7g Hvad först angar den för jordbrukare inom Blekingen yrkade rätt, att i varor afbörda sig- si. re Krono-Uilagor; sä oell enär Stats- och Bevillningsutskotten vid föredragningen af Pehr Pehrssons derom väckta motion erinrat sig, det de till gemensam handlägning med Högloft- Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Uiskottet fatt emottaga H:r Montgomerys, Fab. och Riksdngs-Fullmägticen Gustaf Gustafssons särskilde memorial, om en lika beskaffad rättighet för alla Landtman, och redan den 16 sistl.
Julii, utlåtande deröfver afglfvit, anse Utskotten sig nu endast böra detsamma, såsom egande ett nära sammanhang med det förevarande ämnet, åberopa.
Rörande åter frågan om nedsättning i Fevillnirgs-Procenten för Blekinge Län, och hvar. om det tillkommer Eevillnings-Utskottet att sig ensamt utlåta, får detsamma, under förklarande» att det icke Unner något skäl, att i afseende på nämnde
Län särskildt, frånträda de för jördens leskattnirg i allmänhet föresligne och godkände grunder, nu hänvisa ti'1 hvad dess den 7 sistl.
Juhii afgifne utlåtande i ämnet vidare innehåller.
Likväl varder detta allt Riksens Höglofl.
Ständers v.daie omprufvande underställt Stockholm den 12 Augusti 1823. 8o
Sta ts * U tskott se t Betan kandern N:0 411.
Ankom den 18 Au&. 1813.
Riksens Högloft» Ständrrs Statsoch Revillnings-Utskotts Utlåtande, öfver den af Herr C* F, Uggla väckta Motion, om Krono-utskylders liqviderande medelst så kallade Cotipons* Hos Hög’ofl, Kiddérskapet oell Ade'fl har Herr C. F. t’ggla, såsom ett medel att bereda de skattskyldgie någon lättnad vid Krono-U ilag örn es ut» görande, föreslagit, att den Coritail e Uppbörden deiaf framdeles, i likhet med hvad i Frankrike är brukligt, kunde komma att ske genom så kai. lade Coupons, eller att livar och en skattskyldig erbölle en sådan Coupon, på hvilken Summan af hans bidrag till Staten för året vöre Uppfaren i e t visst antal, till penn ingebelopp lika stora delar, hvaraf han, alt ef er sim penningar kunde till Lfppbördsmannen få liqvidera e 1 eiler’ flere sf.djile delar, nied skyldighet likväl, att in-’ om ea viss bestämd tid hafva etlagt hela års bidraget.
Stats» S tat s - Uts kottets Betan k an den- §i Stats- och Bevillhings-Utskotten, tili hVäfä behandling detta förslag blifvit lfemitteradt, hafva, tagit detsamma under öfvervägande, mfen få inför Riksens Höglofl.
Ständer vördsamt tillkännagifva, det
Utskotten icke ansé sig lcunna derå tillstyrka bifall, i anseende till de med fett sf* dant Uppbördssätt förenade ölägénhetfef, bland hvilka främst bör hämnas: ökadt besvär och vidlyftighet vid Redogörelsen; möjligheteh för Up_ bördsmähnén att en längrfe tid hos sig innehålla, betydligare summor, samt den tidsspillan och Omväg de skattskyld gé skulle få vidkännas, då Uppbördsmänhens eller KronoFogdéhs qvitto, för ätt vara gäliahde, måstfe försfes med Häradsskrifvarfens annotation och désse 2:ne rpfersohfer oftä. äro från hvarandra aflägse bofehdéi Bevillnifigs-Utskottét får derjemte Särskildt vid handen gifva, dfet Utskottfet beslutit tillstyrka, att uti den blifvande Bevilinifigs-Förördniftgen må stadgäS, det hvar Och fen fege rättighet ätt vid första Uppburds-Stämmah af sine Utslcyldfer erlägga så mycket han mägtar, hvilket det Skall åligga Uppbördsmahheh ätt fernott!!ga öcli qvittera, Samt att Uppbörds-Böckerna derefter höra inrättas, hvilket stadgande,} i fall det äf Högloflige Riksens Ständer faSställes, efter för - 4 Samt, 4 Band, Sj Stats-UtikottetsBetänkanden. enade Utskottens tanke, skall för de skattskyldig ge bereda nödig lättnad vid Krono-Utskyldernag utgörande.
Stockholm den 7 Augusti 1823.]
Ankom den IS Augusti i8zj, Riksens Höglofl.
Ständers Stats-' samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi- Utskotts Utlåtande, i anledning af väckte motioner, dels om upphörande af Passevolance-afgiften, dels om nedsättning deri.
Uögvördiga Preste-Ståndet har, till EkonomiUtskottets åtgärd, remitterat ett af Herr Prosten Arbman afgifvet Memorial, deruti yrkas, att mötespassevolance-inrättningen, om den ock eger bestånd genom dertill anspgne medel) hvilket H.x Stats-Utskottets Betänkande n. 83 Prosten likväl anser vara tvifvel underka stadt, måtte, i anseende till den dryga kostnad, som, härigenom tillskyndas den fattigare Rotehållaren afskaffas, och Rotehållarne hädanefter, som för ut, tillåtas att vid Excercitie-mdten kosthålla sin karl, hvarjemte Hedervärda Bonde - Ståndet t'H Stats- och Ekonomi-Utskottens gemensamma behandling remitterat ett Memorial af Riksdags, mannen Eric Andersson, från Westerås Län, deruti anförés, att, sorn Pastevolance-medlen år 1813, då de första gången utgingo, saint de straxt derpå följande åren, voro tillräcklige lill det ändamål hvarföre de erJades, oaktadt prisen å spannemål och varor i allmänhet den tiden voro vida högre än nu, så och alldenstund desse priser de sednare åren be'ydJigen fallit, och nämnde medel för det närvarande alltså måste vara mer än tillräcklige, har Eric Andersson hemstält, att Passevolance-afgiften måtte hädanefter och så länge nu gällande varupris fortfara, nedsättas till en tredjedel af det belopp, hvarmed den nu utgår.
Desse af likartad beskaffenhet varande motioner hafva Stats- och Ekonomi-Utskotten tagit i behörigt öfvervägande, och anse sig vördsamt böra upplysa, att Riksens Ständer, till svar på Kongl. Maj :ts Nådiga Proposition rörande erläggande af en så kallad Passevolance-afgift i stället för den kostnad Rotehållare för Matsäckar, 54 St a t* -Utskottets Betänkanden.
Brickespenningar och Skjutts., förut -vanligen heStåtts åt den indelta Soldaten vid mötestiden, uti underdånig skrifvelse af dan 18 Junii rSia, anfört, det Riksens Stander med enhällig röst erkänt den allmänna nyttan af dan inrättning Kongl- Majit föreslagit, nvilken skulle sätta hogsta rnagten
;■ tillstånd, att vid mötestiderne underhålla Soldaten likasom under krigstid, hvaraf Otyifvelugtigt följe;, att Soldaten vänjes vid Faltlefnaden och den stora mortaliteten, sorn vid krigens, början härflyter från en ombytt lefnadsordning, förminskas.
— Riksens Ständer antog > derföre uti det afgtfne Föaslagets. aidra punct, att Roten för en sådan befrielse skall ärhgga till Kongl.
Majit och Kronan 8 R:dr Banco i ett för allt ärligen under fredstid, att efter Rotens, fria val betalas, antingen i penningar eller i spanneniål o,ch säfve!varor, införda tili Krono,-Mag miflet och beräknade efter Markegång; samt uti 4;de punctem att algiftens erläggande skulle begynna med 1813 — och fortfara i 15 år, under hvilken tid ingen ändring deri skulle egä turn, Vid ett sådant förhållande och då denna öf' Verenskommelse örn Mötes Passe volance-afgiftens, erläggande vunnit helgd af Riksens Ständers enhelliga Beslut, derå Kongl, Majits
Nådiga sanction blifvit lemnadj samt det uttryckliga förbe - Stats-Utskottets
Bet änkanden. 85 håll vid öfverenskommelsens ingående |på femton år är fästadt, att under denna tid ingen förändring deri får ske, au9e Utskotten någon rnenStailan till Riksens Höglofl.
Ständer, om denna afgifts nedsättning icke höra göras, hej lat den ov,leor] g n med år 1827 kommer att upphöra och undsättningen icke skulle vära af något väsendtligt inflytande, enär; Riksens Ständer lära flint alf något nytt eller förlängdt Gontract, icke kan ega rum utan Riksens, Ständers fucutgungne rnedgifvat d Stockholm den 7 Augusti 1823, N;o 426, Ankarn den i§ Äng, i8*5« Riksens Höglofl.
Ständers Statssamt Allmänna Besvärs- och Ekonomi - Utskotts Utlåtande, i anledning af väckt fråga, om lindring i Rustnings - skyldigheten uti Södra delen af Bohus Län.
Från Hedervärda Bonde-Ståndet hafva StatsSamt Allmänna Besvärj»- och Ekcnomi-Utskotten 86 S t a t s - U (s k o 11 e t s B e t ä n k a n d e n. (lil gemensam handläggning falt emottaga ett af f. d. Talmannen Lars Olsson, samt BiksdagsFullmägtige C. F. Berg, E.
Svensson och Anders Mattesson, alla från Bohus Län, ingifvet Memorial, hvaruti anföres, huruledes Högstsalig Konung Gustaf lil, redan år 1773, funnit Busthallarne vid Norra Esqvadronen af Bohus Läns Begornente så besvärade af Bustnings-skyldigheten, att de måst derifrån befrias, och i stället, erhållit Botering; deraf följden varit telen, att vederbörande åter kommit i någorlunda välstånd< Inrievånärne i Södra delen af Länet skola deremot ännu vidkännas Bustnings - skyldigheten; hvilken, alltsedan år 1791, då de åtogo sig en Vacance-afgift på 50 års tid af 5 Tunnor Spannernål årligen per Nummer, blifvit så mycket mer tryckande, som örtens tillgångar derigenom till större delen åt annat håll medtages; Och Ilar, under åberopande af desse med flere uppgifna bevekande omständigheter, blifvit hemställdt, det Inn6vånamn i Södra delen af Bohus
Län måtte beviljas samma billiga lindring i rustnings-besväret, som Busthållarne i Norra delen vunnit; då Böteringen derstädes infördes.
Härvid hafva väl sammansatte Utskotten funnit, att Inbyggarne i Södra delen af Bohus Län, så länge rustnings-skyldigheten derstädes fortfar, vidkännas ett mera tryckande Onus, ;än deras grannar i JM orra delen, af Länet, hvilk© Stats - U tslco tte ts Betan leanden. endast utgöra Rotering; Men, sömsmed fullkomlig billighet och rättvisa, det icke står att förena* att Rusthållarne i förstnämnde Landsort medgifvas någon lindring i berörde hänseende, Utan att öfrige Rusthållare i Riket, på samma gång, förunnas enahanda förmån; Hvilken sednare omständighet nu icke kan komma under pröfning, enär fråga derom icke bilfvit väckt, anse Utskotten den remitterade Motionen icke föranleda till någon särskild åtgärd, utan torde vid IndelnirgtV erket i Södra delen af Bohus Län böra förblifva. intill dess Riksens Ständer, uppå Nådig framställning af Kongl. Maj:t, komma i tillfälle, att i ett sammanhang pröfva och sig utlåta, om och på hvad sätt en allmän jemnkning af Rustningsbesväret i hela Riket må kunna tillvägabringas.
Hvilket till Riksens Högloflige
Ständers näri tnare bepröfvande vördsamt öfverlemnas
Stockholm den 7 Augusti 1823. 88 Sta ts - tJ ts kott £ tS Betan kandern N:ö 4i’7* Aiiköirl den 50 Aug, Igäji Riksens Höglofl.
Ständers Statsoch Eanco-Utskotts
Betänkande* i anledning af förekommen fråga om lånerätt uti Rikets Ständers Bank för allmänna Brandförsäkrings-V erket.
Genom Remiss af den 4 Jutta detta år, har Kottgl:
Maj:t i Nåder täckts till Rikets StättderS Skits-Utskott öfverlemna Oirectionens af Allmänna Brandförsäkrings-Verket hos Kottgl.
Majd i underdånighet gjerde hemställan, om proposition tili Rikets Ständer, rörande rättighet för Verket att vid inträffande utbetalningar för större Brandskador erhålla Idånebiträde af Rikets Ständdrs Bank, jemte därvid fogade handlingar, tili det afseende, Soffi förekommande omständigheter kunde attsees förtjena.
Behandlingen 'af detta ärefide thar Stats-Tjtskoiiet icke ansett sig vara i tillfälle att föiéta gi - St as - tits k otte ts Betän kand en.
St) ga annorlunda än i förening ined Banco-Utskot» »et, och i sammanhang med hegge Utskottens öfverlaggningar, rörande allmänna finance-regleJ ringen, samt 'de, dermed icke obetydlig gemenskap egande, i Öfrigt väckte frågor, om anslag af "Lån© eller andre biträden af allmänna medel» Förenade Utskotten hafva dervid af All» tnänna Brandförsäkringsverkets
Directions under» dåniga hemställan inhemtat, att Allmänna Brand» försäkrings-Verket på den korta tiden af Ett och fett fjerdedels år, i och för Brandskador endast t Stiiderne Götheborg, Uleåborg, Norrköping och Borås fått vidkännas en utgift af 650,000 B:d Banco, hvilket förhållande
Directionen ansett tjena till en kraftig erindran, om hvad som kan inträffa, och om hvad som bör försigtigtvis påtänkas, samt i. och med detsamma ådgalägga angelägehbeten af att ega en säker tillgång på lånebiträdrn för att i nödens stund, meh också endast då, kunna rill1’tas; på det att å ena sidan icke må blifva för» feladt Verkets första ändamål, som är, att mildra de svåra, välfärden ej sällan förstörande, följder» ne af Eldens härjningar; och hvarvid förutsattes att de Brandskadade hastigt och -skyndsamt må komma i åtnjutande af den fulla ersättning de påräknat, och ega rättighet begära; hvarförutan de skulle brifigas uti ett för dem i deras betryckta ställning svårt och kännbart lidande; samt å* 4 Snut. 4 Bani, 6 * §0 Stats-Utskottets Betänkande ti. téruppb^ggandet af det afbrända, hvilket varit lii* rättningens andra vigtiga syftemål icke heller så hastigt som eljest, skulle kulina ega rum; och I ändra sidan äfven Verkets eget bestånd tryggas, såsom till hufvudsaklig del beroende på allmänhetens förtroende dertill, hvars bibehållande icke; utan é:t strängt uppfyllande af ingångha förbindelser och fullgörande af åtagne skyldigheter e. mot brandskadade kan påräknas.
Då nu det för Verket utfärdade Reglementet stadgade, att Verkets tillgångar skulle fördelas i tvänne Cassör; den så kallade rörliga Fonden, utgörande en half Procent af Landet och en och ert half procent af Stads-Fondens ansvars Summor, dert der alltid Skulle hållas afsatt och disponibel för Brandskadors skyndsamma betalande, och dert så kallade allmäniia Fonden, hvilken emot säkerhet i fastigheter utlånas på ett halft års uppsägning, för att derigenom kunna bereda Verket någon fördel äf de insamlade medlen, samt vidare att om brandskada timar så stor, att penningar till dess godtgörande ej Straxt äro fullt att tillgå i den rörliga fond, som skadan ersätta bör, och den andra fonden icke understöd lemna kan, Verket dä eger att upptaga Lärt; heldst hos allmänt penhingeverk, dér det tillåtes och för så lindrig ränta som betingas kart, samt gifva säkerhet uti intecknade och i Alimänha Brandförsäkrings-Verket beländte Skuldebref; Men möjligheten att erhålla dylika lån, så hastigt och så ofta, samt St a t s-Ut § k ot t e t* Betänkaqden. gi till det belopp som ett inträffande behof kunde kräfva, icke, såsom beroende endast uppå pennin, ge-ställningen och tillgången i Hufvudstaden» vid de särskilde tillfällen, då låns upptagande kctmme i fråga, kunde på n"g >t sätt förutses och påräknas såsom för alla tider ofelbar, hpldst qin meta sfadga uti pepningeväsendet skulle i en framtid gifva Capital egare större anledning än nu, att pä längre tider utlåna sina egande medel; saint således Directionen möjligen vid in. träffande störfe Brandskador, de der betydligen öfverstego den rörlig i fond* n? belopp, kunde blifva försatt i nödvändighet att, under det de på längre uppsägningstider utlånte medlen infordrades, tilldela de brandskadade, till deras märkeliga skada och uppenbar miuskniug af deras rätt, 1 stället för contanta medel, reverser eller fordringssedlar, stalde på ett halft eller helt års betalningstid, hvilka fordringst evis icke kunde göras såsom penningar i allmänna rörelsen gångbare, och icke utan omgång och tidsutdrägt saint, om icke uppgäld, åtminstone mäklare- och commissions-arfvode, förvexlas eller belänas; har Directionen till Kongl. Majit i underdånighet hemställt, alt en Nådig framställning mätte göras till Rikets Ständer, om rättighet för Allmänna Braudförsäkrings-Verket, att i Rikets Ständers Bank få åtnjuta e't understöd af creditivlän till högst 300,000
Ridrsi belopp, vid de tillfällen då d framtiden större brandskador kunna inträffa, till Stat* - Utskott e t s Betänkandet». hvilkas skyndesamma ersättande i enlighet med Verkets förbindelser
Directionen saknade ej allenast alla e0na röri ga tillgångar vid Verket utan äfven alla utvägar till länebiträden af andra allmänna Cassör eller enskilde personer, under deta tid, soin för infordrandet af Verkets på längre uppsägningstider utestående medel kunde tarfvas; Och har Directionen, sorn förmält sig härigenom endast komma i åtnjutande af en förmån lika med dem, som Stockholms Stads BrandförsäkringsContoir redan år 1756 fått sig tillagd och allt sedermera bibehållit, och sorn likaledes år 1779 varit beviljacHit det då ännu beståndande BrandContoiret i Götheborg; i afseende på öfrige vil. torea för detta lånebiträde, hemställt, att räntan måtte utstakas till samma belopp, som Allmänna Brandförsäkringsverket sjelf för sine uthnte Capitäler åtnjuter, nemligen fyra procent af landtfondens och fern procent af Stadsfonden; medel; att, jemte Directionens förbindelse, skulle för hvad som hvarje gäng erhållas, lemnäs fullgod och tillräckelig säkerhet i de hos Verket belänte intecknade skuldebref, samt att tiden till återbetalningen af linet hvarje gång måtte få förblifva obestämd på Directionens, men på Bankens sida utsatt till högst ett år.
Denna underdåniga hemställan från Directionen öfver Allmänna Brandförsäkringsverket hafva dock) enligt deavid fogadt Utdrag af Di - S ta t* - U is k o 1t e ts Betänka n den. rectioriens Protocoll 3-ne ledamöter af Dlractioi:en, Herr BergsRådet af Robson, Herr Comrr:e.-- ceRådet Zenius och Herr Gancellie Rådet af Wetterstedt afstyrkt, under yttrande af den förmodan, det Brandforsa krings-V erke.t, så lange Stads-fonden, hvarom nu endast är fråga, eger fordringar till betydligt större belopp än deas behof af försträckning, ej skall sakna Credit och tillfälle, att utin Statens anlitande, hjelpa sig unnen blott till fa li g förlägenhet; Hvaremot bin förhåll indet genom stora och täta olyckor, sorn drab, bade sjelfva de H ypothel er, i och med ' hvilkas uppgående i lagor eller forsämtii g. fondens fordringar försvUnno eller minskades, skulle blifva i markelig män ofördelaktigt, Styrelsen öfver Statens Fenninge-Verk icke syntes böra eller kunna underkasta det samma den fara af förlaster, som afholle audre omtänksamme Capitalister eller Cassors Föreståndare från beviljandet al sökt försträckning.
Desse Directionens ledamöter hafva derföre icke ansett Brandförsäkrings-Verket böra öka de lånsökandes antal, enär, i fall Staten hade eller finge några medel att utlåna, närirtgarne i Landet med förmånsrätt kunde påkalla dess biträde; och, om Verket, med de tillgångar, hvilka efter all.sannolikhet utgöra full säkerhet för lån, ej kunde annorstädes erhålla dylika, genast då Brandskade - ersättning borde ut-- gifvas, den utväg återstode, att än vidare begag, »a, sorn efter sista stora brandskadan i Norrku-- 94 Stats-Utskottets Betänkanden, ping vidtogs: att nämligen meddejr de till skade-ersättning berättigade bevis ofver det dem tillkommande skadestånd) med deri utsatt dig för inlösen, lämpad efter tiden då Brandförsäkringsverket hunnit, efter uppsägning hos dess gäldeniirer, inbekomma de dertill nödige medel; rörande hvilka bevis erfarenheten visat, att de egt fujlt förtroende och kunnat utan något lidande gller någop förlust af intiehafvarne begagnas.
Utskotten som sålunda funnit skälen, så för till- som afstyrkande af den ifrågayarande Creditiv Båne-rätten, för Allmänna Brandförsäkringsverket uti Rikets Ständers Bank, fullkomligen utredde uti de till Utskotten öfverlg.nnade Handlingar, genom de inom sjelfva Brandförsäkrings-.
Verkets
Direction yppade skiljagtige meningar, hafva ansett sin skyldighet fordra, att desse handlingar för och emot bifallandet af den sökte förmånen inför Riksens Höglofl.
Ständer fullständigt framlägga; Och få dervid vördsamligen för deras egen del tillägga, att Utskotten, fullkomligen instämmande i de åsigter af ämnet, sorn framställas uti den
Directionens underdåniga hemställan bifogade särskilda mening, icke anse någon Creditiv jLånerätt för Allmänna Brandförsäkringsverket uti Rikets Ständers
Bank vara af behofyet påkallad; och derjemte så mycket mindre kunna komma i fråga, att af Utskotten för närvarande tillstyrkas, sorn, enligt de Galculer öfver Stäts - Utskottets Betänkanden - 95 Sedelstockens förmodade belopp, jemlikt Utskottens förut afgifne Försl g, rörande de till Allmän' ha Finance Regleringen hörande ämnen, hvilka Utskotten jemte dessa Förslag förelagt Rikets Ständer, beviljandet af något ytterligare Creditiv Anslag från Banken, om ock endast för kortare tider i sänder äh de som däruti finnas beräknade, skulle väsendtligeh rubba en af de antagile yttersta grundvalarne för peilnihgeväsendets åter; briögande i Stadgad ordning, eller grundsatt en om bibehållandet af Banco och Riksgälds Sedel; stocken vid ett bestäint Maximibelopp.
Hvilket dock jemte åtskilige
Ledamöter^ fekiijaktige méningar Rikets Högl fl.
Stäilders pröfning vördsainligen underställes; Stockholm den 13 Augusti 1823; Utdrag af Protocoliet, hållet uti HÖgloflige Stats- och BancoUtskottens sammanträde den 13 Augusti 1^23. §•
D. Emo, pluralite ens beslut, i enlighet hvar-- toed det till Rikets Ständer afgående Betänkan - 96 Stats-Utskottets