Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Insamlingen, deri in- bcrilknadt ett antal gåfvor för en ghng, har uppgått till ett belopp af i det allra närmaste 10,000 ‘ kronor.
Derutöfver äro å de utlern- ilade listorna redan nu tecknade mer än 10,000 kronor att iitgii som årsbidrag om 1 krona årligen under nästföljande 4 ar.
I betraktande af det svåra afbräck, som koinitkns arbete led genom de härjande eldsvidorna i Norrland nied thy åtföljande stora insam- lingar för de brandskadade, har man allt skäl att anse de ofvannämda 20,000 kronor, som utgöra resultatet af första arbetsåret, vara en löf-
273 tesrik början till det vackra företagets förverkligande.
Nu viintar inar;, att korniten under sin fortfarande verksamhet, hvilken skall utstrackas till nya områden hvaribland Stockholm och Götebeorg der intressil för saken redan visat sig, må få påräkna verksamt biträde af rn5ng9 villiga krafter, hvilket tir det oundgängliga vilkoret för sakens slutliga framgång.
De som vilja med personligt arbete eller medelst ptmiingbidrag verka för företaget, ombedjas vänligen att anmäla sig hos stipendieko- niitens sekreterare, fröken Mathilda Silow, hvars adress erhålles på Fre- drika-Bremer-Byrån N: o 5 Malni torgsgatan.
Att stipendiefonden skall ökas äfven genom en eller annan dona- tion, derom vigar man hysa grundad förhoppning.
Till förvaltningstyrelse och revisorer för Förbundets st ipendiefon- der blefvo d.
30 sistlidne november af förbundsstyrelsen utsedda föl- jande personer: Fru Anna Wallenberg, född von Sydow, Fröknarna Hanna Lind- berg och Mathilda Silow, professor P.
Rosen och revissionssekrete- raren H. Rohtlieb.
Styrelsesuppleanter, fröken Clara Monteliiis och profes- sor Hugo Gylden.
Revisorer: Fröken Anna Edström, disponenten William Gibson och expeditionschefen E. von der Lanckeii; suppleant, borgmästaren O. Ahlström.
* * * * IFh itlockska stipendiet har för 1889 tilldelats s a m i m stipendiat soni föregående Ar, fröken Wilhelniina Olilson i Lund.
Från Danak Kuindesawfund har till Fredrika Bremer-Förbundets styrelse ingått en skrifvelse med anledning af den ständigt växande utflytt- ningen till Danmark af svenska tjänsteflickor och de sorgligtt öden, .som desea der ofta gH till möte.
Af den synnerligen behjärtansvarda skrifvelsen må följande anföras: " Blandt andet have vi ogsaa overvejet, hvad der kan gmes for at n w n e om de svenske Piger, der i de sencre Aar i stedse s t ~ r r e Antal komme her til Danmark for at e0ge Beskeftigelse ved Landbrilget.
oq Rom paa Grund af deres fuldstzendige Ukendskab med danske Forhold i gan- ske s a d i g Grad lide under de bestaaende ulykkelige Forhold.
Kceben- havnske Fzestemaend, saavel af dansk F o r n svensk Nationalitet, have med den stmstc Skamlashed eat deres Trafik med svenske Ei .er i Systern.
I den sidste Snes Aar er der ho$ den kvindelige danske &amp; muesbefolk- ning paa Landet opstazet en fuldstzendig Ulyst til a t tage Tjeneste som Mafkepige; denne Omstzendighed, der tildels synes mindre forklarlig og i alle Tilfelde er meget uheldig, har bevirket, at paa saa godt som alle s t ~ r r e Gaarde og en meget stor Del af de mindre Malkepigerne rekruteres fra Sverige.
Heraf have Festeinendene benyttet sig; de udsende Agenter, ofte af si-ensk Herkomst, saavel mandlige som kvindelige, der berejse navn- liv hele Sydsverige og overtale ved gyldne L ~ f t e r, som de ere ganske ude a f s t a n d til at holde, en Maengde un e Piger til at forlade sit, Hjern med Forpligtelse til, naar de ved Hjaelp a. f; Rejsepeiige, som Agenterne forstrzek- k f r dem med, ere komne til K~benhavn, a t antage de Pladser som Malke- piger, som Fzestekontorerne anviser dem.
Paa Grund af Mangelen paa Malkepigerne cre Husbonderne som oftest tvungne til at betale Festemen-
274 dene, hvad de forlange, ofte indtil 30 Kroner i Fsestegebyr for en Pige, og naar Faestekontorerne ikke aitid kunne faa den ublu Betaling, som de for- dre, af danske Landbrugere, sende de uden mindste Betaenkning hele Ska- rer af Piger til Tydskland, hvar de ofte fare en kummerli TilvErelse og mangen Gang havne i Prostitutionen.
Ogsaa her i staden Ifabenharn med- farer det Liv, som der fares paa Logishuse, der staa i Farbindelse med Fwstekontorerne og optage de ankomne Piger, medens de som en anden Vare udbydes til den hö ’ est betalende, at manpe ordenlige Piqer demora- liseres.
ja., evnliq en dog uden klar Bevidsthed om, hvad der forestaar dem, blive dfre for Personer, der i utugtigt Ojemel spekulere i deres Ung- dom o Uerfarenhed.
b e t e r for a t faa en virksam Statte i selve Sverige i den Kamp, vi agte at optage med de iiautoriserede Faestekontorer, st vi tillade os at lien- vende os tii Fredrika-Bremer-Förbundet.
Det e r en Selvfalge, at Fredrika- Bremer-Förbundet ’ s Autoritet vi1 kunne udrette Iangt mere, end om vi selv gjorde direkte Skridt til at modrrrbejde det beskrevne Onde i Sverige, og d d e r om VI fale os forvissede om, at den
hvor det at vserne om svenske Kvinder, beredvillig vii staa os bi med R a a f o g Daad. ” Flere förslag till det ondas afhjiilpande framställas derefter, såsom att genom Fredrika-Bremer-Förbundets medverkan kännedomen om det af Dansk Kvindesamfund upprättade ” Festekontor ” eller platsanskaffningsbyrå mlt spridas särskildt i södra Sverige, samt att, om möjligt, de utsända ageii- ternas rätt måtte genom lag begrginsas.
Vid sammantriide inom Fredrika-Bremer-Förbundets styrelse, som med synnerligt intresse omfattat frågan, beslöts att hänskjuta saken för vidare utredning till en särskild koinite och uppdrogs å t styrelsens för- valtningsutskott att inkomma med förslag till denna komit&amp; samman- sättning.
Fredrika- Bq-emer- Förbundets Iiöstsantqvum egde rum lördagen dcn 1 7 Nov.
i frimurarelogens lokal och var besökt af öfver 170 personer.
Programmet.
för aftonen utgjordes af föredrag af professor Montelius, som i ” en ridt till Troja ” gaf en liffull och målande skildring frbn sin och sin frus österländska resa; vidare sång såväl af damer som herrar, samt till sist uppläsandet af en af Andersens sagor, hvilket allt mottogs med stort bifall.
ft 4t: .x Förbundets $lin1 i M n l m ö.
Till föreståndarinna ä r aritageii fru Anna Lewenhagen.
A förbundets byrå hafva under oktober månad anmält sig: drbetsyifvare: för erhållande af lärarinnor 9, lektioner 12, af- färs- och skrifbiträden 7, biträde med öfversättning 1, gymnast 1, s: a 30.
Arbetssökande: lärarinnor 1 5, lektionsgifvare 14, kontors- och skrifbiträden 8, värdinnor, sällskap och biträden i hem 4, gyninast 1, s: a 42.
Under november: Arbetsg ifvare: för erhållande af lärarinnor 7, lektioner 6, före- läserskor, sällskap och biträden i hem 4, öfversättning 2, s: a 19.
A r b ~ t ~ ~ ö l: L lirariniior c~i~ 8, lektionsgifvare 7, värdinnor och bi- träden i hem 9, kontors- och skrifbiträden 5, s: a 29.
Hvarjehanda i qvinnofrågan.
Den första qvinliga medlemmen af Svenska liikare- sällskapet, amanuensen pä Sabbatsbergs sjukhus, medicine licentiaten fröken Curolina Wide ?-ström är invald.
Reseunderstöd för arbetare.
Arbetare och arbeterskor i de sär- skilda näringsyrkena, hvilka önska at t för förvärfvande i frräinmande län- der af ökad insigt och konstfärdighet, hvar i sitt yrke, erhålla reseun- derstöd af det för ändamålet anvisade statsanslag, skola ingifva ansök- ning om dylikt understöd till kommerskollegium före januari månads utgång.
Ansökningen skall åtföljas af prestbetyg, intyg om nödig un- derbyggnad, oni flit, ordning och stadgadt uppförande.
Stipendierna bruka utgå med c: a 500 kr.
Vid kyrkomötet förliden höst framlade hofrättsrådet C.
U. Wid- ström förslag att kyrkomötet måtte uttala sitt ogillande af prostitu- tionens ställande under lagens skydd.
Med honom instämde landshöf- ding Treffenberg och flere andra talare.
Efter en langvarig diskassion antog mötet förslaget.
Qvinnors incäljande i skolr&amp;clet liar nyligen varit föremål för ett diskussionsmöte, anordnadt af föreningen för gift qvinnas eganderätt.
I följd häraf deltogo flera qvinnor än vanligt i de kort derpå företagna skolrådsvalen i hufvudstadens försarnlingar.
I Jakobs församling före- slogs fru Anna Wallenberg och i Ostermalm lärarinnan fröken Hedvig Björklund till inväljande, men stämmornas ordförande förklarade sig icke kunna företaga votering om saken, eniedan författningen vid be- stämmandet af hvilka personer, som kunna inväljas i skolrådet, begag- nar ordet man.
Den norska K~iTzdesngsforeningen har nedsatt en ko- mite med uppgift att särskildt taga sig an de arbetande qvinnornas in- tressen.
39 p i n l i g a s t u d ~ n t e har ~ nu Kristiania universitet.
hT6penhamns universitets guldmedalj har tilldelats filosofie doktorn fröken Anna Hude för en afhandling i historia.
Det är första gången i Danmark som en qvinna vunnit universitetets guld- medalj.
Qvinnu rugrad att rara sakförarebitrude.
Höjesteret h a r afkunnat utslag i det bekanta målet om presidentens i hof- och stads- rätten vägran att meddela fröken N.
Berg, iivilken aflagt s. k. dansk juridisk examen, fullmakt såsom sakförarebiträde, hvilken vagran gillats af samma rätt.
Höjesteret faststälde hof- och stadsrättens dom.
E n " social-politisk skola för qvinnor " kommer att upprättas i Köpenhamn.
Initiativet har tagits af Kvindelig Fremskridtsforening.
En Jinsk qvinnotidning.
Några fruntiintner hafva, en- ligt l.7.
s., trädt i författning om utgifvande af ett populärt månadsblad, hvars syfte skulle vara att följa med den utveckling, som i Finland och annorstädes eger rum i afseende å kvinnobildningens höjande och klar- görandet af hennes ställning i herniiiet och samhället ni.
Hufvudredaktionen af bladet besörjes af fröken Alexandra Gripenberg (Aarne).
Prenumerationspriset är föreslaget till 2 mark för Ar.
O m qvinnors anst&amp;liniiq Z postcerkets g-enst stadgas i postver- kets senaste kungörelse, att enka samt ogift qvinna berättigas att komma i fråga vid besättandet af en del tjenster och befattningar vid postver- ket; och åtnjuter qvinna, som tjenst vid postverket tillträdt, sanima rätt till ersättning för tjeristeresor saint pension vid afskedstagandet, som manlig innehafvare af enahanda tjenst tillkommer.
@ inliga stenografer r i d d e n Jinska riksdagen.
Två sådana äro nyligen tillsatta, den ena, frii S. Meinander vid ridderskapet och adeln, den andra, fröken Ingrid Wasastjerna vid borgarståndet.
E n l i g t e n a,f r y s k a regeringen u t f &amp; r d a d, förord- n i n g kunna nuinera qvinnor egna sig åt apotekaryrket i Ryssland.
D e n q r i n l i g a l ä k a r e n, f r ö k e n L o z i n s k i, har, enligt Petersburg- tidningen " Novostiv, nyligen aflagt medicine doktors-examen vid ett af de schweiziska universiteten och kommer att i Konstantinopel öppna ett sjukhus för qvinnor.
Emedan det är niuhanimedanskorna förbjudet att vid sjukdomsfall låta behandla sig af män, hafva i Turkiet flera qvinliga läkare en iiiycket stor praktik.
I den holländska skönliteraturen intaga qviiinorna ett framstående rum och hafva att glida sig i t publikens ynnest och er- kännande.
Såsom de mest betydande roman- och novellförfattarinnorna nämnas: Bettiy Park, Katharine Alberdingk Tliyn, baronessan Strate- nus, fröken von Harum och fröken Andriessen.
1Mdle Popelin, nyligen blifven Juris-doktor i Brussel.
liar för afsigt att nästkommande 1 oktober anniäla sig inför appellations- domstolen för att aflägga eden.
Oin domstolen nekar, hoppas en ad- vokat i Brussel kunna förfäkta sin kollegas sak och har redan en skrift färdig för att bevisa att intet i lagstiftningen hindrar qvinnan fran att föra en process.
Quinnor m e d l e m m a r a f l ä r d a s a m f u n d.
Tre stora vetenskapliga samfund i London, det geografiska, det Linneska och det geologiska, ha beslutat upptaga qvinnor som inedlemrriar.
Miss Heatrice Potter hai- kallats i n f ö r en i.egP1-iizg.ckommissioi, för att lenma upplysningar rörande det S A kallade " Sweating system " hvarjgenom arbetsgifvare niisshruka sin ställning gent emot sina arbe- tare, och hvilket system miss P. sjelf pröfvat genom att under tre vec- kor arbeta i2 timmar dagl.
vid ett skrädderietablicsement till ca ni ma ii^ med fattiga utsläpade qvinnor ocli ni3n.
58 p-l ' nnor Itafva under år 1888 hlifvit utsedda till medlemmar inom fattigvårdsstyrelsen i England.
O x f o r d wni.r * ersitetet har nyligen beviljat qvinnor rätt att aflägga en högre examen: ' Liter
DA det för fyra Ar sedan blef tillåtet för qvinnoi.
att taga de öfriga examina, förbehölls denna i t iiiannen emedan man ansåg den för svår för qvinnun.
Men under denna tid ha universitetets auktoriteter förändrat sin mening om qvin- nans anlag för intellektuelt arbete.
Oxford och Canibrige stå nu lika i det hänseendet att de gifva samina rättigheter åt yvinnan som; it mannen.
T ' id ECrmters I) ai~~ya.c.socl ' cition ' s utställning i London intogo de
277 qvinliga mejeristernas ut~tiillningsföreni81 ett framstående riim, si val kreaturen som mejerivarorna.
Quinnors alzvdndande vid oflentliga boksamlings ?.
förordas i England och har visat sig kunna ske med god framgång.
I franska deputeradekammaren franilemnades i tisdags af Ernest Lefkvre en motion, undertecknad af honom och 159 andra deputerade, att qvinnor, som betala skatt för att f i idka handel, äfven skola få deltaga i valen af niedleminar i handelsdomstolen.
Mvne Cv.
Renoox, hvilken förliden vår grundade ' La revue scien- tifique des iemmes, har utgifvit ett omfattande, illustrerctdt, natur- vetenskapligt arbete: L ' evolution de l ' honime et des animaux ".
(Men- niskans och djurens utveckling.)
Sociiti de Ik-tnce har till ledamot invalt författarinnan Ellen Rus- sel1 Emerson.
Det ä r första gången en sadan utmärkelse konirriit en qvinna till del.
Rasaegua feminile onitalar att en dani, signora Enri- chetta Orsini-Tosi, utnämnts till heders-inspektri ' s öfver konimunalsko- lorna i Rom.
I Wyonzing, der qvinnoi haft rösträtt sedan 1869, ä r det i lag bestänidt, att qvinnor för sanima arbete ej f&amp; aflönas lägre an män .. 2,000 qrz ' nliga p ?-omoverade läka ?-e finnas för närvarande i Anie- rika, flere hundra qvinliga advokater, och en af de mest betydande j u r i d i s k a tidskrij7erna redigeras af qvinnor i Chicago.
Vidare äro qvinnor anstälda soin professorer vid universitet och som astronomer.
Ett stort antal verkar som uförfattarinno ?-, och tusen- tals qvinnor redigera tidningai-; endast i Nemyork äro öfver 200 qvin- nor anstälda i tidningar.
De offentliga jolkskolorna ledas till största delen af ' qvinnor; de- ras antal uppgår till ungefär 200,000.
1 departementen i Washington äro anstälda bortåt 2-3,000 qvin- liga ämbetsmän med en lön från 700 till 3,000 dollars (-
I staden Oskalooza i Kansas är hela stadens styrelse med fram- gAng lagd i händerna på qvinnor, si att t. ex. borgmästaren och stads- fullmäktige äro qvinnor.
V i d en lnndtbrukskola för den färgade Ltefolltningen i en af syd- staterna äro af de 318 studenterna 150 flickor.
Undervisningen är fri och eleverna kunna delvis ined sitt arbete betala sin kost.
Indien.
Nya läroverk för den högre flickundervisningen uppstii det ena efter det andra i Bengalen och Bombay.
Ganska anmärknings- värd är de infödda qvinnornas hag för medicinska studier.
Enligt hvad tidn.
The Indian Magazine i Calcutta uppgifver, liar en infödd kvinlig doktor blifvit anstäld soin öfverläkare vid " Dufferin Zenana ' " - hospitalet, och 15 unga infödda damer liafva blifvit inskrifna i den medicinska skolan (the Campbell Medical school).
En kinesisk d a m, som studerat medicin i Förenta staterna, och som tillika är skicklig fotograf, har anmodats medfölja den astrononii- ska expedition, som nyligen anordnats i Japan.
278 Afrika.
Amande Smith, en mycket verksam medlem af den ame- rikanska nykterhetsrörelsen, är negrinna, född i Amerika som slaf och frigifven först efter det hon blifvit fullväxt.
F. n. befinner sig Aniande Smith i Liberia t d Afrikas vestkust för att i neger-republiken förkunna nykterhetens läroi och på samma gång verka för en bättre uppfostran af ungdomen.
* * * Florence Nightingale om qvinnan och den husliga hygienen, Med det hygieniska museet i London har man förenat föreläs- ningskurser i huslig hygien.
Vid afslutningen af en sådan kurs i vå- ras, utdelade Hertiginnan af Albany, hvilken är museets beskyddarinna, diplom till de damer, som aflagt kunskapsprof efter genomgången kurs.
Saintidigt upplästes ett href från Florence Nightingale, som uttalar hen- nes ledsnad att vara urståndsatt att taga del i högtidligheten; detta till följd a f, a t t hon numera är af sjukdom fängslad vid sitt rum.
" Ni vet ", fortsätter hon, " hvilken djup sympati jag hyser för Par- kes-Museets verksamhet, synnerligast den del deraf, som utgör föremål för dagens högtidlighet.
Utan qvinnor kunniga i ämnet, skola vi aldrig kunna åstadkomma nigon huslig hygien.
De vackraste grundsatser och system för aflopp, vattenledning och ventilation blifva, utan husmodern, nä- stan en död bokstaf.
Men gör henne praktiskt kunnig i huru hon skall hålla luften, marken och vattnet rena samt insläppa guds dager i sitt hus, och det, helsa och lif bevarande hygieniskac systemet är komplett. '
Gamla Lisa.
Nyligen dog i Paris " I n riei1Ze Louisette " en qvinna, soni under Paris belägring, då Bel fort ockuperades af Preussarne, tio gånger smög sig genom fiendernas led för att hämta underrättelser om sin son, samt öfverföra bref till mobilsoldaterna och föra deras till- baka.
En gång fasttogs hon, men frigafs af en välvillig officer; flera gånger sårades hon lindrigt; men hon vågade allt, för att hemföra sol- daternas helsningar till mödrar och hustrur.
Till erkännande af lien- nes förtjenster gaf municipalitetet henne ett grafrum i närheten af den plats på kyrkogirden, der de franska soldater jordats, som dogo under försvaret för sitt land.
Hennes kista beledsagades till grafven af alla ännu lefvande mobilsoldater, som stredo vid Belfort; och en minnesvård skall resas på hennes graf.
Parisermunicipalitetet i Paris har vid rue Fessart öppnat en asyl och ett arbetshern för qvinnor, afsedt att rymma 200 personer.
Ett af dess ändamdl är att bereda tillgång till arbete för dem som sakna så- dant.
De intagna få bo i hemmet under tre månader; och tiden kan i svårare fall förlängas.
a79 Bilaga till Dagny, 3: dje årgångens sista häfte.
Handarbetets Yänner på KöpenhamnsutstBllningen.
Sedan Riksdagen nekat anslag för deltagande från svensk sida i årets stora Nordiska utställning i Köpenhamn, och det sålunda åt den enskilda företagsamheten öfverlemnades att tillgodose våra intressen vid den af grannlandet anordnade täflingen, blef det en helt naturlig sak, att vår industri hvar- ken kunde bli tillräckligt väl eller tillräckligt mångsidigt re- presenterad.
Att resultatet af vårt deltagande i utställningen dock blef j emförelsevis särdeles tillfredsställande må tillsk rifvas in- tresset och offervilligheten hos de enskilde utställarne.
Det var på den stora industriens, särskildt j ern- och rnaskintill- verkningens område, som det svenska namnet häf ' dade sitt gamla anseende, inom konstindustrien deremot måste vi - med flere märkliga undantag visserligen - i åtskilligt stå tillbaka för andra.
Det var dock en art af konstslöjd i hvilken den sven- ska afdelningen på ett alldeles särskildt sätt utmärkte sig, och det var den textila konsten.
E j nog att denna del af vår ut- ställning hade att u pvisa en mängd i och för sig förträffliga saker, den framträd e i sin helhet såsom något oväntadt och nytt och ingaf främlingen förvåning och beundran öfver att finna en högt uppdrifven textilkonst, hvarom han f6rut torde haft ganska ringa begrepp.
Att vår textilkonst med så lyckligt resultat företräddes på Köpenhamnsutställningen beror i främsta rummet på den utmärkta beskaffenheten af de kollektioner som exponerades af Handarbetets Vänner i Stockholm, af Skånes kulturhisto- riska förening och af Fru Thora, Kulle i Lund.
B Den qvinliga konstslöjden qvarstår ännu i Danmark på den ståndpunkt som den intog hos oss för ett tjugutal år se- dan.
I konstsömnaden är den naturalistiska stilen eller osti- len allena herrskande.
Att i korsstygn, plattsöm, applikation o. s. v. efterbilda naturföremål och söka göra det så troget som möjligt d. v. s. utan en af sjelfva materialets beskaffen- het med nödvändighet gifven stilisering, se der de effekter för hvilkas frambringande den danska qvinnan ännu i dag öfvar sin konstfärdighet.
Att det är möjligt att äfven på denna väg komma till ett konstnärligt resultat visade visser- li en de af Dekorationsföreningen i Köpenhamn utstälda och a Fru Ida Hansen utförda broderierna på kläde.
Det var i ullgarn med fria plattsömstygn utförda blommande växter såsom stockrosor, spirza, kastanie, rönn, tistel m. fl.
fullkom- ligt naturhärmande och af en förträfflig verkan, starkt på- f
minnande om aqvarellens (en af våra yngre konstnärer, soin såg dem i somras, är än i dag öfvertygad om, att de vor0 agvareller).
Ett dylikt undantag är emellertid naturligtvis mera ett bevis för än emot regeln, ty dels är det endast i en verklig konstnärs hand som sådant för en gång kan lyckas, dels äro dessa arbeten att betrakta såsom likstälda med niål- ningar och att behandla såsom sådana d. v. s. ingå såsom rent dekorativa element i en interiör.
Det är då denna naturstil - oftast i okonstnärliga händer och i ett alldeles omedgör- ligt stoff - begagnas för prydande af de föremål, till hvilka den qvinliga konstfliten af ‘ sjelfva sakens natur i allmänhet är hänvisad, som den blir ett oting.
Då ju, som bekant, Handarbetets Vänner just satt såsom sin uppgift att motarbeta denna falska riktning och väcka sinnet för verklig stil i konstväfnad och konstsöm, så kunde knappast blifva tal om någon täflan med systrarne på andra sidan Sundet, det blef snarare en eröfring man hade att ru- sta sig till.
I detta medvetande sattes alla krafter i verksamhet för &amp; stadkommande af en så representativ och sh allsidig utställ- ning som möjligt.
För de direkta omkostnaderna afsatte för- eningen en större summa; hvarförutom på initiativ af ’ dess ordförande ett aiital enskilde intresserade sammansköto ett ungefär lika stort belopp såsom bidrag till kostnaderna för Handarbetets Vänners och Svenska Slöjdföreningens gemen- samma utställning.
Som bekant hade nämligen Svenska Slöjdföreningen er- bjudit sig att med bidrag från ett antal konstslöjdidkare an- ordna en större rumsinteriör illustrerande den ståndpunkt, hvarpå: ’ konsten i hemmet ” för närvarande hos oss befinner sig.
Till att lemna (len textila dekoreringen af detta rum vor0 Handarbetets Vänner sj elfskrifna.
Här erbjöd sig naturligtvis ett ytterst tacksamt tillfälle till exponering af just sådana föremål, åt hvilkas konstnär- liga utförande Handarbetets Vänner egnat sitt särskilda in- tresse.
Här kunde dess möbelväfnader.
dess mattor, borddu- kar, gardiner och dörrförhängen först rätt göra sig ‘ gällande, exponerade som de skulle blifva jnst i den onigifning och under de förhiillanden.
för Iivilka de vor0 afsedda.
Också vi- sade det sig, att anordningen af det hela var synnerligen till- fredsställande.
I bakgrunden af det stora utställningspalatsets norra korsarm hade de båda föreningaines gemensamma interiör fått sin plats.
E t t par trappsteg höjdt öfver golfytan öpp- nade sig det ganska stora rummet med ena långsidan utåt.
Väggarnes dekorering var utförd efter mönstret af den s. k.
Hertig Carls sängkammare på Gripsholms slott, med hög pa- nel i ekfärg och stiliserade blommor i fyllningarne samt der- ofvan en i gul ton hållen, målad tapet med växtornament i
281 färger; det kassetterade taket var en fri kopia efter Drabant- salens tak på, Gripsholm.
I rummets venstra hörn var e n s. k.
" Erker " eller iitbygdt fönster, och i det motsvarande Iiiigra stod en färgad kakelugn i renässansstil.
Midt på golf- vet under det stora bordet låg en väldig flossamatta i rik renässansstil komponerad af fr. Gisberg, med botten i tvänne nyanser blått och bård i gult och färger, denna den största och dyrbaraste af de exponerade mattorna var ett särdeles vackert prof på god komposition i förening med ett omsorgs- fullt och gediget utförande.
De stora fåtöljerna kring bor- det vor0 klädda med gobelin eller flamsk väfnad, kompone- rad af fr. Brai2ti.q i olika men harmonierande mönster och 4 %.
Att dessa väfnader med deras svåra teknik och präk- tiga verkan väckte förtjent uppmärksamhet kan bland an- nat antagas deraf, att en fullständig dylik qöbelklädsel blef bestäld af en framstående dansk koiistväii.