Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Prot. 1862 & 1863. 3 Samt. 8 Haft. 2 Konst tint ion f-Utskol tets Memorial N:o 10. behöflighet, den ansenliga brist, som i hofhållnings-anslaget nppstått under den tid af nära två år, då Hans Maj:t Konungen såsom Regent fört Riks-styrelsen med särskildt statsanslag derför endast från Norge, äfvensom Herr Statsrådet hade, i en härstädes utkommande tidning, såsom förklaring öfver anledningen, hvarför något bidrag från Norge till betäckande af den befunna bristen i hofhållningssumman icke blifvit ifrågasatt, omförmält det förhållande, att under regentskapstiden apanaget utgått fördubbladt från Norge, men utan tillökning från Sverige, hvadan, derest tillökadt anslag äfven härstädes blifvit beviljadt, på sätt motionen afsett, något fyllnadsanslag för betäckande af den under regentskapstiden i hofhållnings-anslaget uppkomna bristen ej heller kunnat från Svenska statsverket nu ifrågasättas.
Konstitutions-Utskottet har tagit detta ärende i öfvervägande; och då de gjorda anmärkningarne hufvudsakligen afse åtgärder af Herr Statsrådet Gripenstedt under 1856—1858 årens riksdag, samt hvad i memorialet kan anses innefatta erinringar mot Herr Statsrådets förfarande, med hänseende till Kongl. Maj:ts nu allåtna högstberörda nådiga Proposition, blifvit framstäldt endast i sammanhang med och såsom följd af de anmärkta åtgärderna vid ofvannämnda riksdag; men dessa, emot stadgandet i 76 § Riksdags-ordningen, icke kunna blifva föremål för Rikets nu församlade Ständers granskning, finnér Utskottet sig böra vördsamt hemställa, att Herr Stjernsvärds ifrågavarande framställning icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stockholm, ti.yckt uos Sam.
Rumstedt, isg3. Komtitutions-Utskottets Memorial N-'o 11. 1 W:o 1 t.
Arik. tiil Exp.-Utsk. den 27 Mars 1863, kl. 12 inidd Memorial till Rikets Ständer, med förslag till ändringar i i § li mom.
Tryckfrihets-förordningen, angående
Boktryckares åliggande att aflemna fri-exemplar af tryckta arbeten.
I ett vid sistlidne riksdag aflåtet Memorial, N:o 51, har dåvarande Konstitutionsutskott föreslagit åtskilliga förändringar i 1 § 11 morn.
Tryckfrihets-förordningen, åsyftande dels ett förtydligande af detta moments lydelse, dels inskränkning i det antal fri-exemplar, som af Boktryckare böra ailemnas, och dels bestämmande af viss tid, inom hvilken sådant aflemnande bör ega rum, samt af påföljd för uraktlåtenhet deraf.
Detta förslag, som förklarats hvilande till innevarande riksdag, har likväl nu mera blifvit af trenne Riks-Stånd förkastadt på grund af gjorda anmärkningar mot vissa delar deraf, hvaremot detsamma i öfrigt blifvit godkändt eller lemnadt oanmärkt.
Afven under nu pågående riksdag har motion i likartad syftning blifvit inom Konstitutions-Utskottet väckt, hvaraf Utskottet funnit sig föranlåtet att, efter en närmare granskning af föreskrifterna i nämnda lagrum, ingå tiil Rikets Ständer med ett förslag, som visserligen i hufvudsaken öfverensstämmer med det vid sistlidne riksdag aflåtna, men hvarvid dock de anmärkningar, hvilka mot det föregående förslaget förekommit, tagits i betraktande.
Ifrågavarande moment har synts
Utskottet alltför ofullständigt, då der saknas föreskrift om tiden och sättet för fri-exemplarens aflemnande, samt stället, hvarest sådant bör ske, äfvensom stadgande af viss påföljd för uraktlåtenhet deraf.
Väl har Kongl. Maj:t, uti nådigt Bref af den 16 April 1817, förklarat, att den i berörda moment Boktryckare ålagda skyldighet skulle af de i hufvudstaden befintliga boktryckerier vara fullgjord inom sex månader och af de i landsorten inom ett år efter det en tryckt skrift blifvit utgifven, vid lika vite, 50 R:dr, hvarmed 4 § 2 mom.
Tryckfrihets-förordningen belägger försummelse att aflemna det exemplar, Bih. till H. St.
Prot. 1802 & 1863. 3 Sami. 9 llä/t, 1 2 Kunsntutions-Utskottets Memorial N:o 11. som tillkommer Hofkansler!! (numera Justitie-Statsministern), samt att frågor härom skulle behandlas såsom andra i 4 § 4 morn. omförmälda ordningsmål, hvilka tillhörde Höfkanslerns (numera Justitie-Statsministerns) upptagande och afgörande; men man har mot tillämpningen af de i detta Kongl. Bref .meddelade föreskrifter iuvändt, att desamma icke kunde emot grundlag tillerkännas gällande kraft.
Det är således af vigt att grundlagen i detta hänseende vinner nödig fullständighet.
Då likväl högstberörda Kongl. Brefs ordalydelse synes antyda ett successivt aflemnande af fri-exemplaren, men sådant blefve för Boktryckarue allt för betungande, har Utskottet trott det vara lämpligare, om en viss termin bestämdes, inom hvilken hvarje år de stadgade fri-exemplaren af hvad under det föregående året blifvit tryckt böra aflemnas, samt denna termin utsattes till Juni månads slut, då sjökommunikationerna öfverallt äro öppna och således åliggandet lättast kan fullgöras.
Hvarest fri-exemplaren böra aflemnas är icke bestämdt hvarken i den nuvarande grundlagstexten eller i högstberörda nådiga Bref.
Dock lärer sedan gammalt den praxis hafva egt rum, att dessa exemplar blifvit aflemnade tili Riks-arkivet, hvilket äfven blifvit stadgadt genom ett af Kongl. Majit den 21 Oktober 1847 meddeladt Utslag, hvarigenom en Boktryckare blifvit bötfälld för det han icke till Riks-arkivet aflemnadt de bestämda fri-exemplaren, utan ansett sig hafva fullgjort föreskriften i 1 § « mom.
Tryckfrihets-förordningen dymedelst, att han hemma hos sig aflagt exemplaren, för att afhemtas af den eller dem, som kunde visa sig vara dertill behörige.
Behofvet af ett bestämdt stadgande i detta hänseende finnes sålunda hafva inträdt.
Det synes likväl mindre lämpligt, att Riks—arkivets tjenstemän skola besväras med en för deras egentliga åligganden så främmande sysselsättning, som att mottaga, föra kontroll öfver och till bibliotheken afsända dem tillhandakommande fri-exemplar, i synnerhet derest, på sätt Utskottet funnit sig här nedan böra föreslå, Boktryckarne blefve befriade från skyldigheten att af hos dem tryckta skrifter aftaga ett exemplar för Riks-arkivets räkning.
Lika litet synas tjenstemännen i Jastitie-Stats—expeditionen böra åläggas ett sådant bestyr.
Utskottet har fördenskull ansett det böra blifva ett åliggande för Boktryckarne att ombesörja fri-exemplarens afsändande till vederbörande bibliotheker, hvilket grundlagen måste anses hafva afsett, då den ej föreskrifvit något annat sätt för dessa exemplars tillhandahållande åt de dertill berättigade, och hvilket ej synes kunna blifva särdeles betungande, då afsändningen ej behöfver ske mer än en gång om året, och man torde kunna taga för afgjordt, att från hvarje boktryckeri i alla fall bokförsändningar ega rum så väl till uuiversitets-städerna, som till hufvudstadeu.
Det stadgande i Tryckfrihets-förordningens 1 § 11 mom. att, om något verk är åtföljdt af kostsammare plancher, sådana endast må för Kongl.
Bibliotheket ovilkorligen aflemnas, har jemväl funnits erfordra förtydligande, då uttrycket »kostsammare» är alltför sväfvaude, i följd hvaraf åtskilliga Boktryckare undandragit sig aflem - Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 11. 3 nandet af plancher, ehvad de varit mer eller mindre kostsamma, till någon annan institution än Kongl. Bibliotheket, hvarvid det gemenligen lärer fått bero, enär någon måttstock för bedömandet, huruvida plancherna kunde såsom kostsammare anses, icke förefunnits.
De verk, hvilka i sådant skick aflemnats, hafva ofta, i saknad af upplysande plancher, icke kunnat begagnas och derigenom förlorat allt värde, och då dessutom plancherna i allmänhet icke varit i bokhandeln tillgängliga utan i förening med texten, hafva bibliotheken icke kunnat komplettera verken genom inköp af plancherna särskildt, utan nödgats förskaffa sig verken i sin helhet, hvarigenom den besparing för det allmänna, som med ifrågavarande stadgande åsyftats, blifvit förfelad.
Anledningen, hvarföre omförmälda undantag i afseende å kostsammare plancher i Tryckfrihets-förordningen influtit, har otvifvelaktigt varit betänklighet hos lagstiftaren att ålägga författare eller förläggare skyldigheten att utan ersättning i Hera exemplar aflemna så kostsamma plancher, som då vanligast förekommo, nemligen de i koppar graverade.
Detta skäl har likväl sedermera till stor del förlorat sin giltighet, enär numera de plancher, som bifogas tryckta arbeten, oftast äro åstadkomna genom stentryck och således i allmänhet vida billigare än de förra.
Utskottet har derföre trott undantaget nu kunna, utan att åliggandet derigenom blefve alltför betungande för förläggarne, upphäfvas, helst om på samma gång antalet af fri-exemplaren förminskades.
Äfven har Utskottet, då Tryckfrihets-förordningen icke innehåller någon föreskrift rörande fri-exemplarens beskaffenhet, och det visat sig, att åtskillige Boktryckare deraf tagit sig anledning att aflemna så beskaffade exemplar, att de icke varit för offentliga bibliothek lämpliga, ansett stadgande om dessa exemplars fullständighet och felfrihet böra i nu ifrågavarande moment inflyta.
Då Utskottet i det föregående funnit sig böra föreslå utsträckning i vissa hänseenden af Boktryckarnes nuvarande åliggande att aflemna fri-exemplar, så att dessa skulle, genom Boktryckarnes försorg, lemnäs fullständiga och felfria till vederbörande bibliotheker, samt det undantag från den allmänna föreskriften, som innefattats i tnedgifvandet att endast för Kongl. Bibliotheket behöfva aflemna kostsammare plancher, upphöra, synes billigheten fordra, att, å andra sidan, äfven någon lindring berede» genom minskning af fri-exemplarens antal, och Utskottet har derföre trott sig böra förnya det förslag, som i detta afseende vid sistlidne riksdag gjordes, om upphörande af Boktryckares skyldighet att lemna fri-exemplar för Riks-arkivet och Wetenskapsakademien.
Utskottet har härvid tagit i betraktande, att föremålen för dessa båda institutioners verksamhet icke erfordra boksamlingar, omfattande alla litteraturens grenar, utan endast sådana arbeten, som afhandla eller beröra vissa särskilda vetenskaper.
Också har, så vidt Utskottet känner, mot ifrågavarande förslag, i hvad det rört Wetenskaps-akademien, ingen anmärkning försports, då de Svenska arbeten, som för 4 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 11.
Akademien kunna vara af egentligt värde, vanligen lära af författarne eller förläggarne till densamma lemnäs, hvaremot det öfriga ojemförligt talrikare årstrycket är för Akademien obehöfligt, och således det utrymme, hvilket detsamma upptager, samt den tid och de kostnader, som erfordras för dess ordnande, förtecknande, bindning m. m., skulle kunna användas vida bättre och på ett med Akademiens verksamhet mera öfverensstämmande sätt.
Hvad åter Riks-arkivet beträffar, har ruan anmärkt, att det för forskare derstädes vore behöfligt och nödvändigt alt på stället hafva tillgång till alla de i riket tryckta skrifter, som under forskningen funnes erforderliga, och emedan Arkivet egde handskrifter i många olika ämnen, kunde äfven tryckta arbeten inom flera grenar af litteraturen finnas på stället behöfliga, så att man ej kunde på förhand beräkna hvilka bland de skrifter, som tillhörde årstrycket, vore för Arkivet erforderliga eller icke.
Utskottet har likväl ej häri funnit fullgiltiga skäl för det nuvarande förhållandets fortfarande.
Af Utskottet tillhandakomna bestyrkta uppgifter har inhemtats, att årligen tryckas här i riket, alla småskrifterna inberäknade, öfver tvåtusen arbeten, hvaribland endast en jemförelsevis ringa del tillhör sådana kunskapsarter, som med forskningarne i Riks-arkivet kunna anses hafva gemenskap.
Dess tjenslemäns tid synes sålunda kunna användas nyttigare, än för en sysselsättning, sorn till största delen af sin omfattning är för Arkivet till intet gagn, äfvensom det utrymme, dessa tryckta arbeten upptaga, kunde ändamålsenligare upplåtas ät en del af de handlingar, som nu förvaras utom Arkivets egentliga lokal.
Visserligen skulle besparing af utrymme kunna vinnas derigenom, att man afskiljde och till andra offentliga boksamlingar öfverlemnadé de tryckta arbeten, som för Arkivet ej funnits behöfliga; men då dessa utgöra största antalet, inser man icke hvarföre
Arkivets tjenstemän skola först hafva besväret att mottaga och förteckna dessa arbeten samt sedermera det ytterligare att frånskilja och till andra samlingar afsända dem
Med mindre omgång synes å de för forskningen i Arkivet behöfliga tryckta arbeten tillgång kunna beredas, derest de till Justitie-Statsministern inkomna fri-exemplar af samtliga skrifter, tillhörande de kunskapsarter, som ega gemenskap med de liufvudsakliga föremålen för dessa forskningar, blefve lill Arkivet öfverlemnade.
Om vid något tillfälle ett arbete, icke tillhörande dessa kunskapsarter, funnes erforderligt, vore detta att för forskaren tillgå å Kongl.
Bibliotheket, och för sådana undantagsfall synas hvarken Boktryekarne böra belastas med åliggandet att förse Riks-arkivet med fri-exemplar af allt hvad som tryckes, ej heller Arkivets tjenstemän med de bestyr, sorn deraf föranledas.
För öfrigt anser Utskottet, till undanrödjande af all tvekan, huruvida det friexemplar, hvilket, enligt I § 11 mom.
Tryckfrihets-förordningen, bör tili JustitieSlatsministern aflemnas, är detsamma, sam afses i 4 § 2 mom. af denna grundlag, ett förtydligande i detta hänseende böra i förstnämnda moment införas, äfvensom och ehuru ofvan åberopade Kongl.
Bref af den 16 April 1817 stadgat böter af Konstitutions-Utskottets Memorial A. o il. 50 R:dr såsom påföljd för uraktlåtet iakttagande af de i 1 § 11 mom.
Tryckfrihetsförordningen meddelade föreskrifter, Utskottet trott ett stadgande om ansvar härför jemväl böra i detta moment intagas, men att, då sådan förseelse synes vara af mindre betänklig art, än den i 4 § 2 mom. omnämda, bötesbeloppet kunde nedsättas till 25 R:dr.
I öfverensstämmelse med hvad nu blifvit anfördt får Utskottet vördsamt föreslå följande förändringar i Try c kfr ihets-för ord niny e n: § i - (Den nuvarande lydelsenj) ll:o.
Af allt hvad som tryckes vare Boktryckare pligtig, att ifrån upplagan aftaga och utan betalning aflemna så många exemplar, att Justitie-Statsministern, de under riket lydande Universiteter, Kongl. Bibliothekel, Riks-ai kivet och Wetenskapsakademien erhålla ett hvardera.
Ar något verk åtföljd! af kostsammare plancher, må sådana dock endast för Kongl. Bibliotheket ovilkorligen aflemnas.
(Den föreslagna lydelsen:) ll:o.
Af allt hvad som trvckes vare J
Boktryckaren pligtig att, utom det exemplar, hvarom i 4 § 2 inom. stadgas, från upplagan aftaga och utan betalning aflemna till Kongl. Bibliotheket samt till hvartdera af rikets Universiteter ett /ullständigt och felfritt exemplar, jemte dertill hörande plancher, hvilket aflemnande verkitälles sålunda, att före slutet af Juni månad hvarje år bör vara levereradt hvad under det nästförflutna året är vordet utgif vet Underlåter någon detta, bote för hvarje särskildt fall Tjugufem Riksdaler, och vare ändock pligtig att, vid enahanda ansvar, inom ny förelagd tid behöriga exemplar aflemna.
Reservation: af Herr Doktor Ljungdahl, som ansåg tillräckliga skäl icke hafva blifvit anförda eller förefinnas för Boktryckares befriande från skyldigheten att äfven till Riks-arkivet aflemna fri-exemplar af alla tryckta skrifter. 6 Konstilutions-Ulskotlets Memorial N:o 1'2. $:o 12.
Ani. tilt Exp.Utsk. den 27 Mars 1863, kl. 12 midd.
Memorial till Rikets Ständer, med förslag till den ändring i 18 § Riks dags-ordnmgen, att Mosaiske trosbekännare må erhålla rättighet att deltaga i riksdagsmannaval.
Under sistlidne riksdag föreslog dåvarande Konstitutions-Utskott en förändring i 18 § Riksdags-ordningen, hvarigenom Mosaiske trosbekännare skulle tillerkännas rättighet att deltaga i riksdagsmannaval.
Detta förslag, godkändt af trenne Riks-Stånd, men förkastadt af Högvördiga Preste-Ståndet, blef, genom votering i Förstärkt Koustitutions-Utskott, förklmadt hvilande till innevarande riksdag, då det jemväl antagits af trenne Riks-Stånd, men förkastats af Preste-Ståndet och i följd deraf förfallit.
Sedermera har, uti en till Konstitutions-Utskoitet ingifven motion, Herr Liljenstolpe, A. F., framställt ett förslag i enahanda syftning, hvilket Utskottet funnit sig böra biträda, af samma skäl, som vid sistförflutna riksdag blifvit i dåvarande Konsti tutions-Utskotts Memorial, N:o 16, anförda.
Då nemligen rättigheten att deltaga i riksdagsmannaval redan tillkommer utländning, som till riket inflyttat och här vunnit naturalisation, oaktadt han tillhör annan kristen troslära, än den rena evangeliska, synes samma rättighet desto mindre böra förvägras infödde Svenske män, tillhörande den Mosaiska trosbekännelsen, som desse, till följd af sin börd och uppfostran, måste förmodas ega både större intresse för landets väl och mera omfattande kännedom om personer och förhållanden härstädes, än naturaliserade utländningar, hvilka möjligeu endast några få år i riket vistats.
De här bosatte medlemmar af Mosaiska trosbekännelsen hafva dessutom redan under en längre följd af år förvärfvat sig allmänt vitsord om redbarhet, idoghet och laglydnad, hvadan meddelandet åt dem af ifrågavarande rättighet, äfveu om densamma, i anseende till deras ringa antal, ej komme att bereda dem något större inflytande på riksdagsmanuavalen, dock skulle innefatta ett rättvist erkännande, att de af en sådan rättighet gjort sig förtjenta, och bör uärmare förena deras intresse med fäderneslaudets.
På dessa grunder, hvilkas vigt vid så väl sistlidna som innevarande riksdag blifvit af en vida öfvervägande majoritet inom Riks-Ståndeu erkänd, och då den ifråga varande rättigheten står i konseqvens med de medborgerliga rättigheter, hvilka redan Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 12. 7 blifvit
Mosaiske trosbekännare här i riket tillagda, samt någon farhåga, att desse icke kristne trosbekännare skulle kunna utöfva något menligt inflytande på våra kyrkliga förhållanden, icke bör kunna ega rum, enär här icke är fråga att tillerkänna Mosaiske trosbekännare valbarhet, utan endast valrätt, så får Konstitutions-Utskottet vördsamt föreslå följande ändring i Riksdags-ordning en: fS 18.
(Den nuvarande lydelsen:) Till Riksdagsman må ej — uppräknade äro.
Personer af någon annan fremmande Lära, än den Reformerta, kunna ej vara Riksdagsmän; men valrätt må äfven andra Kristna Trosförvandter ej förvägras.
(Den föreslagna lydelsen:) Till Riksdagsman må ej — uppräknade äro.
Personer af någon annan fremmande lära, än den reformerta, kunna ej vara Riksdagsmän; men valrätt tillkomme äfven andra Kristna Trosförvandter samt Mosaiske trosbekännare.
Reservationer: af Herr Biskop Anjou: »I betraktande deraf, att riksdagen under nuvarande förhållanden är att anse såsom en representation jemväl för Kyrkan, och dä den för Mosaiske trosbekännare föreslagna valrätt innebär, att icke-kristne komma att utöfva inflytande vid tillsättande af en representation för vår Evangeliskt-lutherska kyrka, samt då dessutom denna vigtiga principfråga under innevarande riksdag redan behandlats och blifvit af ett Stånd afslagen; anser jag att Utskottet icke bort ifrågavarande förslag ånyo framställa, och detta så mycket mindre, som sannolikt är att, med afseende på det hvilande representationsförslaget, icke något förslag till utvidgande af andra nu orepresenterade medborgares politiska rättigheter kommer att från Utskottet till Rikets Ständer afgifvas.» Herrar Doktorer Rundgren och Ljungdahl samt Herr Domprosten Sundberg förklarade sig i denna reservation instämma. 8 Konstitutions-Utskottets Memorial.
N:o 13. mo 13.
Ank. till Exp.-Utsk. den 27 Mars 1863, kl. 12 inidd.
Memorial till Rikets Ständer, i anledning af Riks-Ståndens beslut rörande det i Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 8 framställda förslag till ändring i 1 § 1% morn. samt 4 § U mom.
Af inkomna utdrag utaf Riks-Ståndens Protokoll för den 7, II och 14 innevarande månad har Konstitutions-Utskoltet inhemtat, att dess i Memorialet N:o 8 afgifna förslag till ändring i 1 § 12 mom. samt 4 § 11 mom.
Tryckfrihets-förordningen, i fråga om anmälan hos Justitie-Statsministern af bokhandels idkande m. m., blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, men af Preste-Ståndet förkastadt.
Vid detta förhållande och då så skiljaktiga meningar icke kunna sammanjemkas, får, jemlikt föreskriften i 81 § Regeringsformen, Utskottet sådant anmäla, med vördsam hemställan, huruvida icke Högvördiga Preste-Ståndet skulle vilja efter de öfriga RiksStånden sig foga.
Rumstedt, 18C3.
Konstitutions-Utskottets Memorial M 14. 1 N:o 14, Ank. till Exp.-Utak. den 20 April 1863, kl. 12 midd. Konstitutions-Utskottets Memorial till Rikets Ständer, i anledning af RiksStåndens beslut, rörande ett i Utskottets Memorial JKs. 11 framsläldl förslag lill ändringar t -/ § 11 mom.
Tryck/rihets-förordningen, angående Roktryckares åliggande att aflemna fri-exemplar af tryckta arbeten.
Enligt hvad Konstitutions-Utskottet af inkomna Utdrag utaf Riks-Ståndens protokoll för den 4 och 8 innevarande månad inhemtat, har Utskottets i Memorialet 11 afgifna förslag till ändringar i 1 § 11 mom Tryckfrihets-förordnin gen, i fråga om
Boktryckares åliggande att aflemna fri-exemplar af tryckta arbe ten, blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, men af Preste-Ståndet återremitteradt, med förklarande, såsom Ståndets gemensamma tanka, att ifrågavarande stadgande i Tryckfnhets-förordningen borde erhålla den af Utskottet föreslagna lydelse, med den förändring, att efter orden:
Ml Kongl.
Biblioteket» skulle tilläggas orden: »och Riks-arkivet.»
Då Utskottet anser sig icke kunna föreslå en sammanjemkning af de skiljaktiga meningar, som i nämnda hänseende sig yppat, får, jemlikt föreskriften i 81 § Regerings-formen, Utskottet sådant anmäla, med vördsam hemställan, huruvida icke Högv.
Preste-Ståndet skulle vilja efter de öfriga Riks-Stånden sig foga.
Prat. 1862 & 1863. 3 Sami. 10 Haft. STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1863.
Konstitutions-Utskottets Memorial N:o IS. 1 IV: o 13.
Ank. till Exp.-Utsk. den 7 Sept. 1863, kl. 5 e. m. Konstilulions-Ulskoltets Memorial till Rikets Ständer, angående Talmannens i Bonde-Ståndet vägran af proposition på ett inom Ståndet fr arns laid t förslag om föreläggande för Expeditions-Uiskottet att inkomma nied afskrift af protokoll, hållna vid åtskilliga Förstärkta Slats-Utskotlets sammanträden.
Medelst utdrag af det i Hedervärda Bonde-Ståndet den 19 sistlidne Augusti förda protokoll, hvilket den 29 i samma månad kommit Konstitutions-Ut.skottet tillhanda, har för Utskottet blifvit tillkännagifvet, att då förstnämnda dag till bordläggning anmäldes Stats-Utskottets Memorial N:o 143, angående verkställd omröstning i Förstärkt Stats-Utskott rörande åtskilliga till statsregleringen hörande frågor, hade Riksdagsfullmägtigen Paul Fritz Mengel fästat
Ståndets uppmärksamhet derpå, att nämnda Memorial vore ofullständigt och stridande mot det af Förstärkta Stats-Utskottet fattade beslut, att de vid Utskottets sammanträden förda protokoll, jemte de reservationer, som blifvit inom Utskottet afgifna i anledning af den i Memorialet upptagna andra voteringen, skulle tryckas och delgifvas Rikets Ständer, hvadan och då detta beslut icke blifvit af ExpeditionsUtskottet iakttaget och Ständerne följaktligen blifvit urståndsatte att taga erforderlig kännedom om förloppet vid den omröstning, som framkallat reservationerne, bemälde Riksdagsfullmägtig hemställt, att Ståndet ville från ExpeditionsUtskottet infordra en afskrift af de omförmälda handlingarne, i hvilken hemställan ett stort antal af Ståndets ledamöter instämt.
Derefter hade Riksdagsfullmägtigen Jöns Rundbäck, med åberopadt stöd af 56 § Riksdags-ordningen, afgifvit en motion, hvaruti, med förmälan, att till Extiih, till R. st.