Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stånders Stats Utskott den 9 Junii 1823. S, D. JEmot Stats-Utskottets nu fattade beslut, att tillstyrka en förminskning af 3,000 R:dr i anslaget för Medico- Theologiska Stipendier, reserverade sig Herr Prosten Anjou, och afgaf ett så lydande anförande ”Då jag icke kunnat instämma i Höglofl.
Utskottets beslut, att anslaget för de vid 1809 och 18/0 årens Riksdag vid Rikets Universiteter inrättade så kallade MedicoTheologiska Stipendier borde ifrån 5,ooo, till 2,000 R;dr B:co nedsättas, får jag vördsamt anmäla min reservation, med anhållan, att densamma må till Rikets Höglofl, Ständer få åtfölja Betänkandet.
Jag medglfver, att det ändamål, som roan roed denna inrättning ville uppnå, innebar en förvillelse, och således icke kunde efter önskan vinnas.
En rättskaffens Prestman underlåter aldrig, att, så vidt hans öfriga och egentliga göromål medgifva , afhjelpa l 3(j2 Stats-ZJtskottets
Het änkan deri. sina åhörares bekymmer uti äfven yttre och timliga angelägenheter.
Han meddelar derföre gerna upplysningar och råd vid uppkommande sjukdomshändelser inom Församlingen.
Den kunskap, han härtill beliöfver, vinnes, utan vetenskapligt Studium af Medecinen, genom allmän bildning, erfarenhet och läsning af goda böcker i ämnet, Län. gre bör ock icke hans åtgärd sträckas.
En practisk handläggning med Läkare-Konsten uti alla förekommande fall skulle i munga afseenden hindra, i flera motverka, den vig-t tiga afsigten med hans eget kall.
Den skulle ock, då hans kunskap och erfarenhet sällan, kanske alldrig, kunde blifva så vidsträckta, som af en fullständig
Läkare med rätta fordras, leda till täta misstag och betydliga vådor.
Med Motionairen instämmer jag äfven deruti, att, med ganska få undantag, följderna af den nu ia åriga inrättningen icke visat sig sådana, som de åsyftades.
Men det lärer icke kunna nekas, att många obemedlade Ynglingar, medelst detta understöd, fått tillfälle att längre, än de eljest kunnat, uppehålla sig vid Universitetet, och derigenom vinna en högre bildning i deras egentliga studium ; det må hafva varit Theologiens, eller Medicinens, eller Vetenskapernes i allmänhet.
Och då det är allmänt bekant, att Universiteten äro funderade på framfarna Konungars enskilda frikostighet, (åtminstone Stats-Vtskottets Betänkanden. i363 iir förhållandet sådant med Upsala), och att deras tillgångar, tid efter annan, blifvit ökade genom Privates betydliga donationer; men att det directa bidraget från Statsverket till dessa högst vigtiga Verk, om jag ej bedrager mig, inskränker sig till nu ifrågasatta anslag, anser jag den ringa besparing, som genom nedsättning deraf kunde vinnas, föga enlig med Statens värdighet.
Följderna af Vetenskapernas odling och flor kunna icke beräknas i ziffra: men jag bedrager mig myckel, om de icke lemna full ersättning för nu omtvistade lilla uppoffring.
Jag vågar derföre föreslå, att anslaget må oafkortadt åtminstone tills vidare, fortfara; men att, i anseende till de upplysningar tiden gifvit, underdånig anhållan må göras hos Hans Kongl, Majit, om den Nådiga förändring i Reglementet, som rättar dess nuvarande ensidiga rigtning, och leder till mera vidsträckte och välgörande verkningar.
Detta jrttrande, som biträddes af Herr Prosten Östberg, Doctor
Knös samt Doctor Almqvist skulle, enligt derom gjord begäran, medfölja till Respective Riks-Stånden.
Slockholm
Ex Protocollo y.
Kars Crom.
N:0 243.
Antom den 28 Junii i8a3.
Utlåtande, I anledning af 1364 Stats-Utskottets Betänkanden.
Herr Friherre C. H. Ankarsvärds
Motion om tillökning i Lön erne för de Fyra Stats-Secreterarne.
Hos Högloft Riclderskapet oeh Adeln har Herr Friherre Carl Henric Ankarsvärd anfört, att det vore af högsta nödvändighet, att Folket åt Stäts-författningens Fyra StatsSecreterare gifva all den upphöjelse och inflytelse, sorn Stats-författningen nied dessa Ämbeten åsyftat;och då för bemäldte Ämbeten är bestämd en vidsträckt och magtpåliggande verkningskrets och ett upphöjdare rum i Samhället, har Herr Friherren föreslagit, att de Stats-Secreterare, hvilka enligt Regeringsformens 6 §, ovilkorligt skola vara Fyra, måtte till Lönförmåner af Riksens Ständer sättas i likhet med Ståts-Ministern för Utrikes Ärenderna; till hvilket ökade anslag Herr Friherren förmodat utväg kunna vinnas, 0111 på de Utrikes Minister-posteme någon indragning i det stället gjordes, Öfver denna till Stats-Utskottets åtgärd remitterade Motion, har Utskottet trott sig höra yttra, att, med fullkomligt instämmande, uti Herr Friherre Ankarsvärds anförande om den vigt och det inflytande som är förenadt med de Fyra Stats-Secreterare-Amheten, hvilka enligt Regerings-formcn tillhöra föredragning inför Konungen af alla de Administrativa Ärender, sorn kunna blifva Stats-Utskottets
Betänkandenf i 365 föremål för Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning och afgörande; Utskottet likväl,icke (kan tillstyrka en sådan betydligare Lön-tillökning för dessa Ämbeten, sorn Herr Friherren föreslagit eller till enahanda belopp med hvad Staten består Stats-Ministern för Utrikes Ärenderne, enär de icke äro förbundne till den Representation och behöfva vidkännas de betydliga kostnader, som vid Stats-Ministers-Ämbetet äro oundviklige; men då det ej mindre för Styrelsen är angeläget, än det för Nationen synes af högsta vigt, att dessa Stats-Secreterare-Ärobeten innehafvas af insigtsfulle och utmärkt skicklige
Män, de der, inför Nationen ansvarige för sina åtgärder, böra hafva det allmännas väl till enda omisskänneliga föremålet för deras bemödanden, sättas i fullkomligt oberoende för en anständig och efter deras Ämbeten afpassad utkomst; bar Utskottet ansett dem böra förses med dertill erforderlige förmåner, likväl under det vilkor, som med grundlagens anda synes instämma, att en sådan Lön-tillökning, som kan beviljas, icke må åtnjutas af andre än dem, hvilka, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Fullmagt på Stats-SecreterareÄmbetet, detsamma förrätta, och sålunda icke tillgodokomma dem, hvilka endast på obestämd längre eller kortare tid till föredragning inför Kongl. Maj:t constitueras.
Vid bestämmandet af dessa Löne-vilkor hafva Utskottets Ledamöter yttrat olika meningar, och genom anstäld votering arne i366 Stats-UCskoltets Betänkanden.
Stånd beslutit tillstyrka, att de Fyra StatsSecreterare-Lönerne måga förhöjas lill lika belopp med Stats-Rådens Löne-vilkor, och således i stället lör hittills bestådde 2,346 R:dr 32 sk. med 260 Tunnor Spannmål derunder beräknade, hädanefter blifva 3,800 R:dr, deruti begripne 255 Tunnor Spannmål, hvaremot de andre 2:ne Stånden ansett, det borde en tillökning i dessa Ämbetsmäns
Löner af endast 5oo R:dr, utan förändring i det under dessa Löner förut varande Spann måls-belopp, till bifall föreslås; och varda desse alternativ till Riksens Högloft.
Ständers afgörande vördsamligen anmäldte.
Och varda någre Ledamöters särskilde tankar bifogade.
Stånders Statsutskott den 9 Junii 1823.
S. D. Vid Öfverläggningcn af frågan, om förhöjning i de Ordinarie, Stats-Secreterarnes Löner, yttrade Herr Friherre Hjerta: ■”dag linner flere betänkligheter att instämma uti det föreslagne Betänkandet rörande Löneförhöjning åt Rikets 4aa StatsSecreterare och dessa grunda sig derpå, att Stats-Utskottet så ofta uti frågor om Ämbetsmäns
Länförhöjningar till skäl för afslag å Stats-Utskottets Betänkandén. 136y anmälanden derom anfört Statens knappa tillgångar samt åberopat, att rätta tiden för Löneförbättringar och jemnkningar vore den förväntade då Reglering af Rikets Styrelseverk vunne fullbordan.
Att om nu StatsSecreterare skulle tillerkännas lika
Lön med Stats-Råder, utgörande efter 1822
Ars beräkning 4»278 R:dr så, öfversteg detta belopp med i,444 livad Hof-ochJustitiae-Cancellererne nu åtnjuta, med 327 R:dr, Presidenternes uti Collegierne sammanräknade Inkomster, och med 827 Presidentens i StatsContoiret.
Att så vida det föreslagne Betänkandet af Riksens Ständer skulle bifallas, skäligen bör förmodas att nämnde Höga Ämbetsmän toge sig anledning till hemställan om enahanda förmåners åtnjutande, och att då blefve det svårt anföra antageliga skäl till sådan hemställans afstyrkande.
Uppå dessa Hlifvudsakeliga skäl kan jag ej antaga det föreslagne Betänkandet; men medgifvande Stats-Secreterare befattningarnes så trägna som ofta brydsamma och ansvarsfulla utöfning, samt att nu varande derföre åtnjutande inkomster icke äro motsvarande, tror jag att någon tillökning kunde tillstyrkas under Titel af Taffelpenningar förslagsvis 5oo R:dr årligen, intill nästa Riksdag, då ock om Committerades Betänkande skulle gillas Stats-Secreterarenas Ambets-befattning blifva så vidt omfattande att äfven nu uti Betänkandet föreslagne Löne-förhöjning ej torde anses motsvarande.
Hvarjemte Herr Contre i368 Stats-Utskottets Betiinkancien.
Amiralen Nordenskjöld uppläste ett så lydande anförande: ”1 följd af en inom Riddarhuset väckt Motion, om förökandet af Stats-Secreterarnes Löner, hvilken motion Stats-Utskottets Utgifts-afdelning afslagit, har Stats-Verkets
Afdelningar hifallit på sådant sätt, att StatsSecreterarnes
Löner skulle förhöjas till 38oo R:dr B.‘co med derunder inbegripne a55 Tunnor Spannemål eller lika med Stats-Rådernes, Taffelpenningarne inbegripne, och att dessa Löner skulle oafkortade till påföljande Riksdag utgå, äfven då desse StatsSecreterare af omständigheterne skulle anse sig tvungne att efter vägrad contrasignation från tjensten afgå ?
— Motionairen har tydeligell förklarat, att han önskar det Herrar Stats-Secreterare skulle, ehuru i mill Öfvertygelse emot ali billighet och i intet annat Land Öfliet sätt, erhålla Lika Lön som StatsMinistern för Utrikes Areiiderna och att Medlen skulle tagas från Utrikes Minister anslaget, som naturligtvis borde minskas; —• detta sednare har ej kunnat ske, tvärtom har Stats-Utskottet ansedt sig böra ökä detta anslag, Stats-Verkets afdelningar har således efter egne grunder agerat då de ansedt sig böra genom ett nytt Stats-anslag öka Löner, af hvarken Kongl. Majit eller sjelfva personerne egentligen begärde och således utan att veta om de voro påkallade af behofvet; men emedan dessa platser äro i vår Constitutionela SLat af yttersta vigt, Stats* Utskottets Betänkanilen. 13G() och må hända Lönevilkoren för en Stockholms lefnad nog knappa, är jag för min del ganska villig att bifalla en Löneförhöjning, så vida Stats-Utskottet på ett för Utskottet och Stäliderne värdigt och med Landets sanna nytta förenligt sätt afgör denna fråga, detta sker ej om ej alla de personer, som vår Constitution erkänner och hvilka för beständigt, såsom Hof-Cancelleren, hvilken lill alla delar är ett Stats-Råd, men dessutom har flere befattningar, eller såsom Justiliae Cancelleren, hvilken lika med Herrar Stals» Secreterare blott i vissa fall sitta i StatsRådet, men hvars rang hittills erkänd högre än de sednares, och den det ej tillhör Ständerne att ändra, äfven upptagas till Löneförhöjning, således skola som jag vågar tro, för att agera i billig conseqvence, HofCancelleren , Justitiae Cantzleren och Herrar Stats-Secreterare alla erhålla lika Lön med Stats-Rådets Ledamöter, Men för att ock iakttaga en passande hushållning för Staten, och på det ej Rikets Ständer genom någon slags indirect anmaning liksom önska att af Stats-Secreterarne skapa Folk-tribuner, hvilka snarare sträfva efter penningar och folkgunst, än att som redlige Män, på ärans väg, lika söka förtjena sin Konungs som sine Medborgs-Mäns upprigtiga aktning, anser jag det ock såsom en ovillkorlig följd, och hvarförutan jag anser ingen Lön-förhöjning böra ega rum, att nemligen Lönerna måtte precist lika utgå som för Stals-Rådet, och 1370 Stats-Utskottets Betänkanden. då någon Stats-Secreterare är tvungen, efter vägrad contrasignation, att afgå, får han behålla Lönen, men lemna Taffelpenningarne, hvilka sednare endast tillhöra den Posten åtföljande Representationen,
deremot skall Lönen för en redlig
Man finnas nog till anständig bärgning, då Representations-skyldigheten upphört, intill Ständernes sammankomst, som då ej lära uragtlåta att vidare draga försorg för honom efter sig företeende omständigheter. •—•
Jag anser detta så mycket nödvändigare i dessa tider då man enligt min tanka ibland, må hända, är nog benägen att misstaga sig, på det lilla ordet: Liberal Liberalitet.
Pä Riddarhuset är yttradt, att en Stats-Secreterare ej kan vägra sin contrasignation utan i de fall då grundlagen tydeligen öfverträdes, jag vågar tro att detta enligt 38 §.
Regerings-formen är ganska nära sanningen, och att i andra fall då Konung och Stats-Råd äro ense om ett beslut, äger en Stats-Secretere,som i beslutet ej finner sig kunna instämma, blott att i Protocollet förvara sin särskilda tanka, och conlrasignera, likväl är i svar härå enligt Argus den 3:dje af den 4 Junii, äfven på Riddarhuset yttrat: ”Det tyckes och följa af begreppet Fri Medborgare, att han (StatsSecreteraren) må kunna neka sitt biträde till en Handling den han ogillar antingen som origtig eller skadlig. *—.
Skulle han ej ega denna frihet så vore det icke någon skillnad - Stats-Utskottets
Betänkandetu 1371 liad emellan honom och Slafven, som trälaktigt, och derföre ansvarslöst nödgas uppfylla hvad af honom kräfves, utan att tillåta sig något omdöme om det är rigtigt eller ej, om denna Liberalare, men enligt min Öfvertygelse origtiga tydning, ehuru yttrad af en ganska aktningsvärd och kunnig man, vinner allmän burskap, der allt beror på en olika åsigt eller mer och mindre egensinne, kan jag för min del deraf ej draga annan slutsats, än den att Staten, sorn så •rundeligen betalar, kan få aflöna en mängd afgående Stats-Secreterare till ringa förmån för Fäderneslandets sanna väl, hvartill likväl hvarje handling bör sträfva.
Dessutom anser jag ock, att då Constitutioliensanda tycks innebära, att Stats-Secreterarne ej böra endast vara tjenstförrättande, bör den blott tjenstförrättande erhålla Lönen utan Taffelpenningar, och desse sednare endast tillfalla den på Ordinarie Stat tjenande.
Skulle Stats-Utskottets beslut blifva stridande emot min, som jag tror grundade framställning, anhåller jag ödmjukast att detta Anförande må till Stånden få åtfölja Utskottets Betänkande.” Herr Doctor Kölmark hade jemväl uti detta ämne till Protocollet, för den 5:te dennes, afgifvit sin särskilda tanke, af följande innehåll: ”1 anledning af min till Protocollet anförde reservation, angående Stats-Secretera 4 Sami, 2 IU 88 j3y2 Stats-Utskottets Betänkande/i. res upphöjelse till likhet i Löne-vilkor med Stats-Råden, enligt Höglofl, Stats-Verks-Afdelningens heslut, får jag nu i Plenum äran anmärka följandet ilo Att Stats-Secreterare skola erhålla större Löner än Presidenter, Justitias-Råd, samt Hof-Cancelleren och Justitiee-Cailcelleren synes mig hvarken vara enligt med dessa Ämbetsmäns vigt oell värdighet i Staten, ej heller nied rätts-grundel’ och dell princip af hushållning och sparsamhet, som Höglofl.
Slals-Utskottet, under loppet af denna Riksdag, så troget följt och iagttagit, Jag kan derföre icke med begreppet af rättvisa och billighet förena, att Stats-Secreterare framför dessa skola upphöjas i parité med Kongl, Maj:ts Stats-Råd till Lönevillkor, 2:0
Då denna Motion är vackt endast af enskild man, nemligen: Friherren Ankarsvärd. och hvarken Stats-Secreterarne sjelfve begärt någon Lönförhöjning ej eller Kongl, Maj:t proponerat, ej heller någon annan Auctoritet till Stats-Utskottet framställt detta Ärende, hvilket utan tvifvel varit 1 rätt väg och ordning: då äfvenväl i betraktande tages, att en helt ny organisation med denna och flera Ämbetsmanna- Corpser synes förestå, samt en ny reglering med Ämbets-Verkeii och Domare-Auctoiiteterna är under utarbetning, och när härtill komluer 1 öfvervägande, å ena sidan, Statens förlägenhet och Skattdragandes utblottade till - Stat^Utskottets Betänkahden, l3^3 stånd, å dell andra eli så stor mängd af Re* qvisitioner och Utgifter» att Stats-Utskottet dels måste nedsätta» dels afslå äfven eli del af Kongl. MajltsJ så kall jag» i stöd af alla dessa skäl och omständigheter, icke annat tili afstyrka deli Lönförhöjning» sorn lin för Stats-Secreterarne med så stor frikostighet projecterad ärJ\
Och skulle desse särskilde meningar, till följe af ofvanbemälde
Herrars yttrade önskan» medfölja betänkandet» om förhöjning i Stats-Secreterarnes Löner» till Respectivö Hiks-Stånden» Stockholm soln ofvan.
É* Piotocolla 'JV.
Karström, N:0 244» Antom ilen 28 Junii 1828.
Utlåtande i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition, om Stats-Verkets tillstånd och behof uti hvad som rorer RiksStatens Tredje Hufvud-Tit» tel.
Uti deli Nådiga Propositionen, om Stats* Yerkets tillstånd och behof af dell sisth Jaliuarii» har Kongl. Majit, angående Riks* Statens 3:dje Hufvud-Tittel, som innefattar 1374 Stats-Utskottets Betärikanden.
Militaire-Staterne och anslaget för försvarsverket till Lands och Sjös, framställt åtskilige derunder förekommande behof och derjemte tillkännagifva: 1:0 Att Kongl. Maj:t, som insett nödvändigheten af Lots- och Båk-väsendets ändamålsenliga inrättande, efter det nödiga undersökningar föregått och vederbörande Ämbets-verk sig derom i underdånighet utlåtit, verkställt en ny reglering af Lots-och Båk-inrättningen i Riket, lämpad efter behofvets kraf och tidens förändrade skick, samt under den 21 Junii 1820 låtit utfärda, så väl Nådig Förordning derom med tillhörande Lots-Taxor, som reglemente för Styrelsen, Oeconomien och Tjenstgöringen vid Lots-verket, samt Stat för Lots- och Fyrings-Inrättningen; dervid Kongl. Maj:t tillika i Nåder förordnat, att Lots- och Båkafgifterne tills vidare skulle ingå till Statsverket, som uti de, genom den ofvannämnde nya regleringen förhöjda Lots- och Båkumgälderne samt tillkomne ringpenningeafgiften, erhåller ersättning för de i och för Lots-väsendet till följe af samma reglering uppkomne större kostnader, oell hade Båkoch Fyrings-Staten tills vidare formerats af de på 3:dje Hufvud-Titteln för Försvars-verket i allmänhet anslagne medel, men deremot de på Lots-Staterne tillökade Utgifter genom förhöjd aflöning eller andre tillkomne nya kostnader, bestridts af den tillgång, som vinnes genom förhöjningen af Lots-och iStals-Utskottets Betänkanden. i3^5 Båk- samt nya ringpenninge-afgiften, hvarefter återstoden af dessa intrader bland StatsVerkets Ordinarie Inkomster influtit.
Men som erfarenheten redan ådagalagt,att genom ofvanberörde förhöjning Stats-Verkets inkomster af Lots- och Båk-afgifterne uppgått till en betydlig summa utöfver hvad vid sista Riksdagen deraf påräknadt varit, och kostnaderne för Lots- och Båk-inrättningen icke borde fortfara alt minska anslags-summan för Flottornes underhåll, då full tillgång till deras bestridande erhålles af de medel, som af de Sjöfarande erläggas, har Kongl. Maj:t till Riksens Ständer öfverlemnat, att särskildt på Tredje Hufvud-Tituln uppföra en summa till de utgifter, som årligen förefalla i och för underhållet afLotsoch Båk-inrättningen och deraf beloppet efter behofvet årligen borde bestämmas.
Stats-Utskottet får i anledning häraf yttra, att då Lots- och Båk-medlen, hvilka jemte Tull-afgifterne erläggas af alla in-och utgående Fartyg, samt vid Tullverket uppbäras och redovisas, utgå enligt Kongl.
Maj:ts derom utfärdade Nådiga Förordning af den 21 Junii 1820, efter en förhöjd Taxa, hvarigenom inkomsten blifvit så betydligt ökad, att den vid beräkningen af Stats-Verkets Inkomst-Titlar kunnat upphöjas ifrån 20,000 R:dr, dertill den hittills varit upptagen till 55,ooo R:dr, lärer deremot den för Lotser i Staterne tillökade utgift, bestående uti förhöjd aflöning och andre tillkomne nya kostnader 13^6 Stats-Utskottets Betcinkanden, och utgörande 17009 R;dr 20 sk, derunder beräknade 10 T:r Spannmål, få på Utgifts-» Staten uppföras, hvarigenom liela anslaget för Lots- och Båk-Inrättningarne hädanefter bhfver 20,856
R:dr med derunder begripne 146 T:r Spannmål 5 hvaremot den för Fyrings-Staten i fråga Stälde tillökning, som är mindre betydlig och föränderlig, såsom varande en förslags-beräkning, synes böra, jemte den dertill förut erforderliga utgift och lika som hittills skett, utgå af hvad för Försvars-Yerket varder anvist, 2:0
I sammanhang härmed, har Kongl, Majit i Nåder anmält, att då Lots- celi BåkInrättningen, i anseende till dess nära samband med Rikets Sjö-försvar, från äldre lider varit stäld under Flottornes Styrelse, med undantag af någre åt enskilde under Entreprenad upplåtne Fyrer oeh Båkar, hvaribland nu endast äro Landsorts och Korsö Fyrbåkar, hvilka emot visse andelars uppbärande af Lots-Båk- och Last-penningarne, af enskilde underhållas, Kongl, Maj;ts Nådiga uppmärksamhet icke kunnat undfalla å ena sidan olämpligheten deraf, att Inrättningar af så allmänt och stort inflytande på Handel och Sjöfarten stå under enskild förvaltning, och å den andra, huru det både för Kronan och det allmänna vöre af mycken vigt, att ofvanberörde genom Contracter åt enskilde, under Entreprenad, upplåtne Fyrbåkar varda för Statens räkning inlöste och satte under samma publika tillsyn och sty - Stats-Utskottets Betänkanclen. 1877 reise, som de öfrige Bukarne i Riket, Kongl. Maj:t hade derföre i Nåder anbefallt Förvaltningen af Sjö-Ärenderne, att höra egarne af ifrågavarande Fyrhåkar, huruvida de voro hugade, att dem till Kongl. Majit och Kronan afstå och till hvad pris, samt genom Öfver-Inteodents Ämhetet låtit besigtiga och Värdera samma Båkar, hvarefter Förvaltningen i ämnet afgifvit 2ii?e särskildta underdåniga och till Utskottet jern väl öfverlemnade Utlåtanden , deraf inhemtas, att egarne af Landsorts Fyrbåk förklarat sig vilja aflåta densamma med Fyrvaktare-hus och Kohlbodar samt alla inventarier, hvaribland ett större partie Stenkol, för 35,000 R:dr, samt egaren af Korsa Fyrbåk, att samma Fyrbåk med dertill hörande inrättningar, hus och inventarier till Kronans everdeliga ego tor j8,000 R;dr försälja; vid hvilket förhållande och då Kongl, Majit af ofvananförde skäl funne merherörde Fyrbåkars inlösen för Statens räkning både lämplig och ledande lill allmänt gagn, samt den för Landsorts Fyrbåk begärde köpeskilling, i förhållande till den ä inkomsterne dervid, enligt hvad utredt blifvit, årligen återstående behållning icke syntes vara för dryg, Kongl.
Majit frågan derom jemte de dertill hörande Handlingar, till Riksens Ständer öfverlemna!, loide till inlösningen erforderlige medlens anvisande, Men hvad åter angår Korsö Fyrbåk, så och i anseende till de uti f. d. Amiralitets Commissariatets, om denne Fyrbåks »378 Stats-Utskottets
Betänkanden* anläggande och vidmagthållande den 21 Maji 1754 upprättade Contract, gifne och på Kongl, Majlts Nådiga Beslut grundade stadganden, rörande förhållandet med Besittningsrätten af samma Fyrbåk för framtiden, ansåg Kongl.
Maj:t inköp af Fyrbåken för dess och Kronans räkning, väl icke kunna ega rum för det närvarande, och intilldess j vederbörlig ordning utröndt blifvit, huruvida berörde stadganden kunna lägga hinder i vägen för Båkens egare, att densamma till Kongl, Majit och Kronan afstå; men Kongl, Majit ville likväl öfverlemna Handlingarne angående denna Fyrbåk till Riksens Ständer, på det, i händelse besittnings-rätten af densamma kunde i laga ordning på Kongl. Majit och Kronan varda öfverflyttad, Riksens Ständer måtte vara i tillfälle, att till Fyrbåkens inlösande nödige medel anvisa och har Kongl. Majit sedermera, under den 39 sisth April, till Stats-Utskottet i Nåder låtit öfverlemna bevittnad afskrift af ett genom Kongl.
Majits Högste Dainstol den m föregångne Martii utfärdadt Utslag, hvarigenom nu varande egaren af Korsa Fyrbåk blifvit förklarad berättigad att densamma föryttra.