Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter öfvervägande af hvad som blifvit anfördt mot Utskottets i denna punkt uppgjorda förs lagsberäkning och till grund för hvilka anmärkningar de under senare Betänkande, K:o 123. n åren och äfven för det närvarande gällande pris blifvit åberopade; har Utskottet trott sig böra tillstyrka att priset å tackjernet, som Utskottet uppgifvit till 5 lt:dr 16 sk. må, i öfverensstämmelse med hvad K. M:ts Kådiga Proposition upptager, bestämmas till 5 R:dr 24 st.
B:co per Skepp:d.
Utgörande den härigenom beredda tillökning 2666
Hvad åter Hammarskatts-jernet angår, anser Utskottet sig ej kunna frångå det för denna persedel, i öfverensstämmelse så väl med K.
StatsContorets underd. förslag som K. M:ts Kådiga Proposition projecterade värde af 16 R.:dr 32 sk. per Skepptd, helst detta förslagspris, på sätt Protocollen utvisa, af åtskillige ansetts för lågt, men af andre åter dels lagom, dels ock för högt.
I anledning af de inom Högh R. o. A. samt Hederv.
BondeStåndet gjorda anmärkningar dervid, att Utskottet icke serskilt redovisat för så kalladt recognitions-smide, får Utskottet vid handen gifva, att så väl Smides- som Skogs-recoguition upptages under Ordinarie Räntan och Sr inbegripen under de 497;OO0 R:dr som deraf äro påräknade såsom behållen för Statsverket; och skulle, i fall en speciel Utredning öfver Smides-recognitionen borde äga rum , denna äfven sträcka sig till Ordinarie
Räntans öfriga mångfaldiga beståndsdelar, såsom Jordeboks- och Hemmantals-ränta, Sommarskatt, Vinterkörslor, Byggningshjelp, Kungshästar, Presternes Utlagor, Städernas Boskapspenningar o. s. v., hvarigenom! visserligen skulle vinnas en statistisk upplysning, som ifrån räkenskaperna kan 12 Stats -Utskottets hemtas, men hvarigenom tillika skulle åstadkommas en vidlyftighet som ej vore förenlig med inskränktheten af Utskottets åt många andra ämnen ägnade ar-betstid och som ej skulle närmare leda till ändamålet, en summarisk beräkning af Tillgångarne för den blifvande Statsregleringen. i4:° Alant alsp enni ngame.
Emot Utskottets förslag, att denna ränta må tills vidare oförändrad bibehållas, hafva anmärkningar blifvit gjorda, hufvudsakligen sammanstämmande deri, att sedan R.
St:r vid senaste Puksdagen gjort underd. framställning om denna afgifts beräknande till lika belopp för alla i mantal skrifna eller 12 sk. personen, samt de undersökningar^ som för verkställigheten häraf, ansetts nödiga, blifvit verkställda, hade Utskottets förslag om afgiftens utgörande till oförändradt belopp med hvad hittills ägt rum, funnits oförväntadt.
Att nu åter ingå uti någon redovisning af hvad genom nndersökningarne blifvit utredt rörande denna afgifts tillkomst, olikheterna i beloppen, de dels kända, dels förmodade anledningarne dertill samt hvad vederbörande i ämnet tillstyrkt, anser Utskottet öfverflödigt, då allt detta fullständigt finnes utredt i det serskilda återremitterade Betänkandet i detta ämne, Litt.
A. pag. 171, Och har Utskottet, efter förnyad sorgfällig granskning af hvad handlingarne innehålla samt med afseende å hvad inom RiksStånden blifvit ytterligare till upplysning anfördt och utveckladt, trott sig, med ändring af sitt förra beslut, böra, i öfverensstämmelse med hvad af LänsStyrelserna, äfvensom Betänkande, N:o ia3. i3 äf K.
KammarCoIJegium oell K.
StatsContorct i afgifna utlåtanden tillstyrkt blifvit, föreslå: att Mantalspenninge-afgiften må af R.
St:r bestämmas att, jemväl i Götheborgs och Bohus, Wermlands, Nerikes, Westmanlands, WesterNorrlands, Westerbottens och Norrbottens
Län, hädanefter utgå med 12 sk. af hvar och en derstädes i mantal skrifven person, dock med iakttagande af den inskränkning hvad Wermland och de 3:ne sistnämnda Länen angar, att de trakter, som i fördelar af jordbruk eller andi a näringsfång icke kunna ställas i jemförelse med andre bördigare och näringsidkare delar af landet, först efter en närmare undersökning om innevånarnes förmåga alt denna förhöjda afgift utgöra, måga densamma påläggas.
Hvad Stora Kopparbergs
Län vidkommer, synas Väl vissa trakter deraf, såsom nedra delen af Länet och de socknar vid Stora Kopparberget, sorn blifvit befriade från Kohlräntans utgörande in natura, numera kunna den ifrågavarande förhöjningen vidkännas; men som K. M:ts Bef:h:de tillkännagifvit, att den åsyftade likheten inom detta Län skulle blifva nog tryckande, och att, i händelse förhöjning skulle äga rum, den bör proportionel socknarne emellan tillvägabringas, utan att likväl nu blifvit närmare uppgifvit huru och i hvad mån ett sådant jemnande af mantalspenninge-afgiften efter nuvarande omständigheter bör verkställas; så bar Utskottet skolat hemställa att, såväl för Stora Kopparbergs
Län som för Jemtland och Herjeådalen, hvilka 2:ne senare landskaps innevånare först efter år 1810 fått denna skatt sig pålagd, Beslutet om i4 S t a t s - U t s k o 11 e t s mantalspenningarnes förhöjning för allmogen m. fl., sorn dem för närvarande icke utgöra med 12 sk., ännu vidare må hvila, men att R:s St:r hos K.
M:t i underd. anhålla, att, genom Dess Bef:h:de, till nästkommande Riksdag ytterligare undersökning må ske, om * och i hvad mån afgiften i dessa orter kan, till likhet roed Rikets öfriga Län, hädanefter bestämmas.
Och torde den underdåniga anhållan jemväl böra göras, att då förhöjningen skall verkställas i Wermland och de norra Länen, K. M:ts Bef:h:de varda anbefallde, att tillvägagå med största varsamhet, samt, då betänklighet för det högre beloppets påförande yppar sig, mindre afse Statens inkomst än orternas förmåga.
Tillökningen i inkomst, i följd af det förändrade förslaget till Mantalspenningarnes beräknande, upptages calculationsvis till i5,ooo R:dr.
Den grund för beräknandet af denna intrad Herr Friherre Gederström, Jacob, uppgifvit, enligt hvilken densamma skulle lemna en behållning af 36o,000 R:dr, har Utskottet ansett sig icke kunna följa, enär det genom Räkenskaperne bestyrkta, i Tableauen framställda, verkliga förhållandet visar ett annat resultat samt H:r Friherren i öfrigt såsom afkortningar icke upptagit mera än 7000 R:dr, då de likväl per medium årligen utgjort omkring 10 procent af hela uppbörden eller 3o,ooo R:dr.
Uppå det af H:r Hjerta, Gustaf, hos Höglofl. R. o. A. samt af Andeis Danielsson från Elfsborgs
BondeStåndet väckta förslag, att Mantals - Betänkande, N:o 123. i5 penningarne, Lagmans- och Häradshöfdinge-räntan samt
Sterbhus-afgiften mätte alldeles afskafFas emot någon ringa förhöjning i Capitations-bevillningen samt det deficit, som derutöfver uppkomme af omkring 286,000
R:dr fyllas genom den påräknade betydliga tillökningen uti inkomsten af Sjötullen; äfvensom å de flera häraf föranledda framställningar att Mantalspenningarne, i stället för att ökas, måtte för alla nedsättas till nu gällande lägsta belopp 4 sk-5— har Utskottet ansett sig böra, såsom svar, dels upplysa, att Pits senast församlade St:r gjort underd. framställning om förstnämnda utskylds bestämmande till lika belopp eller 12 sk. för alla mantalsskrifna personer, dels ock för , t klara, det Utskottet, vid jemförelse af inkomsterna emot behofven, under närvarande förhållanden icke kan tillstyrka hvarken uteslutandet af nämnde 3:ne InkomstTitlar eller nedsättningen af Mantalspenningarne.
I anledning af Riksdagsfullmägtiges från Wermland hos Hederv.
BondeStåndet gjorda yrkande, att Lagmans- och Häradshöfdinge-räntan samt Tingsgästningspenningarne må bibehållas till oförändradt belopp och denna provins i allt fall befrias från fångföringsskyldigheten; får Utskottet tillkännagifva, att dessa räntor redan på sina ställen inom Länet erläggas med det föreslagna beloppet af 12 sk. på matlaget, att den ifrågaställde tillökningen icke öfverstiger 4 men väl utgör 3 sk. eller till och med endast 1 sk. 2 r. på matlaget och att Utskottet i öfrigt grundat sitt förslag på K.
M:ts Bef:h:des, efter behörig undersök - i6 Stats-Utskottets ning, afgifna förslag samt hvad H:r Törnebladh framställt såsom ortens invånares önskan.
Då derjemte lärer vara utan tvifvel, att fångföringsbesväret i Wermland från längre tider ansetts såsom ett onus, hvilket, för tillgodonjutandet af befrielse från motsvaiigt skattebidrag, åtagits, tror Utskottet, då fångföringsbidraget nu kominer att upphöra och hvilket lärer utgå med 8 till 12 sk. på matlaget, att Lagmans- och Häradshöfd inge-räntans samt
Tingsgästningspenningarnes utgörande med tillsammans 12 sk. på matlaget öfverallt, hvarken är obilligt eller ledande tili ökad tunga för Wermlands inbyggare.
Af de skäl Utskottet redan andragit i det återremitterade Betänkandet, emot Sterbhus-afgiftens upphörande och Lagmans- och Häradshöfdinge-räntans införande i stället för alla, utan undantag, kan Utskottet icke eller nu ingå på de i samma syftning af någre Ledamöter i PriksStånden gjorda framställningar. 22:0 Tillfälliga Rotevacance-afgifter.
Med lemnadt afseende å hvad sorn blifvit anfördt emot StatsUtskottets åtgärd, alt beräkna denna fnkomstTitel till endast 4000 Rtdr, har Utskottet trott sig böra tillstyrka densammas förhöjande med 1000 R:dr eller till det belopp, hvartill den finnes upptagen såväl i K.
StatsContorets förslag sora uti K. Mits Nådiga Proposition. , 24:0 Bätsmansvacance-medcl.
Då Utskottets i denna punkt afgifna förslag öfverensstämmer med hvad K.
StatsContoret projecterat och hvad i den K.
Pro po - Betänkande!), N:o iVL iy positionen innefattas, finner Utskottet icke skäl att deri tillstyrka någon förhöjning, i synnerhet som härvid bör tagas i betraktande att det högre medelbelopp hvilket, genom sammanläggning af de sex senaste årens inkomst, under detina Titel erhålles, och hvilket uppgifvits såsom grund tili anmärkningen om för låg beräkning, till väsendtlig del härrör af det högt uppdrifna spannmålspris, sorn var en följd af 1826 års missväxt. 25:o Krut- och Salpeter -för sälj ninvsmedlen- Emot hvad Utskottet i denna punkt, genom särskilt Betande Litt.
C. pag. 194, föreslagit och tillstyrkt, hafva åtskilliga anmärkningar blifvit gjorda, hvilka Utskottet ansett kunna sammanfattas uti nedanstående Mom. att i följande ordning besvaras: 1 Mom.
a 11 gide sättet för dessa medels upptagande i RiksStat en.
I detta hänseende har blifvit anmärkt, att genom Utskottets förslag, att bland Statsinkomsterna upptaga hvad som medelst försäljning af Krut och Salpeter inflyter, samt att under utgift uppföra en för Salpeterfonderis upphjelpande erforderlig
Summa äfvensom nödiga medel för Kruttillverkningens befrämjande, komme 3:dje HufvudTiteln att belastas med hela den på RiksStaten synliga kostnaden för Kruttillverkningen, då likväl Salpetergärden derå ej linnes upptagen såsom inkomst.
Varande, på grund häraf, hemställan gjord, att nämnde gärd må upplagas bland StalsVer2 B. 2 II, 3 iS S t a t s * U t s k o 11 e t s kets ordinarie inkomster, helst den utgår till ett visst belopp af hvarje hemman öfver hela Riket.
För bibehållandet af Krut- och Salpeter-försäljningsmedlen bland StatsVerkets InkomstTitlar har Utskottet ansett sig äga tillräcklig anledning af de generella grunder, sorn äro. stadgade för förvaltningen och redovisningen af genom allmänna bidrag samlade fonder; hvaremot Utskottet trott sig bland StatsVerkets ordinarie inkomster icke böra upptaga Salpetergärden, enär den vid sisth Riksdag förminskades till hälften och måhända kommer att alldeles upphöra, så fort näringen hunnit den tillväxt och stadga, att man med säkerhet kan påräkna att för bestämdt inköpspris erhålla det för Kronans behof erforderliga qvantum Salpeter.
Uti RikslIufvudBoken ingår den nu till summarisk redovisning under benämningen: Andre Verks medelj och som Utskottet efter slutad granskning af nämnde räkenskap, vill yttra sig rörande de serskilt» fonder som under sistberördc benämning deri äro intagne, återkommer Utskottet äfven framdeles till den fråga, huruvida någon och hvilken förändring i redogörelseväg bör i afseende på Salpetergärden vidtagas. i Mom.
I afseende på organisationen af den Styrelse > som har inseendet öfver Salpeternäringen i Riketj har den förmodan blifvit yttrad, att det vöre mera ändamålsenligt och mindre kostsamt örn detta öfverinseende utöfvades af något publikt Verk, t. ex. K. KrigsGollegium.
Då, efter hvad Utskottet inhämtat, de serskilde
Committerade icke uppbära någon aflöning utan kostnaden för denna förvaltning inskrän - Betänkande n, N:o ta3. ig ker sig till de arfvoden, de dervid biträdande Tjenstemän och Betjente med tillsammans i 14o R:dr uppbära, samt, såsom Utskottet förmodar, göromålens öfverflyttning till K.
KrigsCollegium icke skulle kunna verkställas utan alt föranleda till ökad personal eller förhöjning uti deras lönevdkor, hvilka fingo gdromålen sig anförtrodde, har Utskottet, i betraktande tillika deraf, att Comrnitterades förvaltning omfattar det dubbla föremål, att befrämja tillverkningen af inhemsk Salpeter och att anskaffa samt till
Krutbruken lefverera hvad af nämnde artikel erfordras för Kruttillverkningen, trott sig äga skäl att, åtminstone intilldess Salpeternäringen vinner den förkofran och stadga att behofvet af denna vara genonl inhemsk tillverkning med säkerhet kan blifva fyldt, tillstyrka bibehållandet af nuvarande organisation af Styrelsen för Salpeterärendena i Riket.
Anckarsvärd gjorde hemställan, att de SalpeierSjuderi-Styrcsnicin och Beij enie j hvilka redan ur o uppförde eller ytterligare komma att förflyttas pä Indragnings Stat, må anses förpligtadc attj så länge de uppbära löneanslag i nämnde egenskap3 äfven fullgöra den deni liittils åliggande skyldighet att om s alp eter sj tidningen lemna nödig undervisningj har Utskottet skolat anföra, att i de Landsorter, der denna näring genom de redan en längre tid till uppmuntran och lättnad vidtagne, med uppoffring å Statens sida förenade åtgärder, icke kunnat stadgas och utvidgas, densamma såsom motarbetad af locala hinder, efter all sannolikhet icke ao Stats-Utskottets eller hädanefter kan vinna någon väsendtlig framgång; då derjemte, genom tjensternas indragning, de hittils utgående rese-ersättningar kunna besparas, anser Utskottet sig icke böra, för de på Indragnings
Stat öfverflyttade personerne, tillstyrka en fortfarande tjenstgöring sskyldighet.
4 Morn. angående grunden för Salpetergärdens utgörande.
De härvid yttrade anmärkningar afse egenteligen, att,'då obilligt vore att
Landet ensamt drager hela tyngden af denna skatt, enär densamma har till föremål en vigtig del af hela Rikets försvarsväsende hvaraf äfven Städerne njuta förmån, denna gärd borde fördelas på alla och således lämpligast utgå i bevill — nings-väg; samt att, i stället för den ovikorliga lösningsskyldighet Utskottet, i öfverensstämmelse med K, M:ts Nådiga Proposition i ämnet, tillstyrkt, det måtte äfven hädanefter lemnäs hemmansägare öppet att, då de finna sådant för sig förmånligare, få lefverera gärden in natura. — Hvad förra delen angår, finner Utskottet inga andra skäl vara anförde, än som vid frågans behandling inom Utskottet redan varit tagne under öfvervägande, hvadan Utskottet, då i öfrigt denna gärd, till jordbrukarens lättnad, vid senaste Riksdag nedsattes till hälften, tror någon ytterligare förändring för närvarande ej kunna tillstyrkas.
— Beträffande åter sättet för gärdens utgörande, har Utskottet grundat sitt tillstyrkande om densammas ovilkorliga lösande med penningar på erfarenheten, att af de fleste Hemmansägare denna utväg till af bördande Betänkanden, N:o ia3. si af denna Gärd redan länge varit vidtagen, och på öfvertygelsen, att sådant är förenligt med de skattskyldiges egen förmån och otvifvelagtigt beredande mera enkelhet och säkerhet uti upp^börds och redovisnings väg.
Sammanfattningen af Utskottets svar på de gjorda anmärkningarne är således: att Krut- och Salpeter-försäljnings-medlen må bland StatsVerkets intrader fortfarande upptagas mot anslående i UtgiftsStaterna af hvad som erfordras för Salpeter-näringens upprätthållande och befrämjande samt för Kruttillverkningen; att Salpetergärden icke må under serskild Titel bland Statsinkomsterna uppföras; att Styrelsen öfver Saltpeterärendena i Riket fortfarande må af de särskilte Comitte'rade besörjas; att indragning af SalpetersjuderiStaten i de Län, der ändamålet med dess anställande icke vunnits, må, jemlikt hvad K. M:ts Nådiga Proposition i detta ämne innehåller, fullföljas; att den nu bestämda Salpetergärden af 5 mk. för hvarje helt hemman må än vidare fortfara samt att denna gärds inlösande med penningar, till enahanda pris, hvarefter Kronan uppköper all bevisligen inom landet tillverkad Salpeter, må bestämdt föreskrifvas; hvarjemte Utskottet, upplysningsvis, trott sig bora tillägga, att Cornitte'rade för Salpeter-ärendena vidtagit sådane åtgärder att, äfven i de Län, der SalpeterSjuderiStaten indragits, den tillverkade Salpetern med samma beqvämlighet som hittills kan till Kronan ii Stats-Utskottets aflemnas; dock med den skillnad att Kronofogdarne, i stället för nämnde Tjenstemän, skola attestera varans inhemska tillverkning. 26:0 Controll-stämpel-medel, Då den förhöjning i Controll-stämpel-afgiften K.
M;t i Nåder påbjudit, varit en följd af R.
Stms underd. hemställan och ovedersägligt är, att köpare få vidkännas tillverkningarnes härigenom ökade pris, samt, vid calculerandet af ersättningen för de med Conlroll-stämplingen förenade kostnader, det i Utskottets tanka är lämpligare, att StatsVerket, som meddelar förskottet, bekommer ett, i allt fall ringa öfverskott, än att detsamma skulle få vidkännas förlust, anser Utskottet sig böra vidhålla den i afseende på denna InkomstTitel föreslagna beräkningsgrund, fjemtande Utskottet ytterligare stöd för denna åsigt af den omständighet, att, då Förslagssummans nedsättning yrkats i Vällofl.
BorgareStåndet, densamma inora Hederv, BondeStåndet ansetts tåla för1” höjning. 27:0 JVumerLotleri-medlen, Hos Utskottet bar kommit under behörigt öfvervägande hvad inom de llespective RiksStånden blifvit anfördt emot tillstyrkandet om Lotteri-Inrättningens bibehållande; men Utskottets Pluralitet har ansett någon förändring j det redan afgifna förslaget icke böra tillstyrkas,
M:ts Nådiga disposition att, tillika med de å detta anslag möjligen uppkommande öfverskott, användas tili Lots- och Båk-inrättningens uppbjclpande, Betänka riden, I\r:o 123. 23 har, i anmärkningsväg, icke något blifvit anfördt.
Men med anledning af ett yttrande inom Vällofl.
BorgareStåndet, anser Utskottet sig böra tillstyrka, att bland de för nämnda anslags disposition uti Utskottets Betänkande Litt, F. pag, 222 uppräknade föremål, må tillkomma: nya fyrars och lakars uppbyggande, der sådane kunna finnas beliöjlige, — 29:0 Danska Fyrings-medlen.
Emot denna Titels inbegripande under den generella benämningen Ersätta ningar har anmärkning inom Hederv.
BondeStåndet af en Ledamot blifvit gjord, med yrkande, att den hädanefter som hittils borde serskildt upptagas.
Men då dessa medel utgöra godtgörelse för Svenska SlatsVerkets förskott till underhållande af de å Skånska Kusten befintliga fyrar, finner Utskottet ej skäl att frångå sitt förslag om medlens upptagande under Titel Ersättningar, En mera väsendtlig anmärkning rörande dessa medels disposition har inom Högh B., o. A. samt Vällofl.
BorgareStåndet blifvit väckt, nämligen att de icke, lika med Lots- och Båk-medlen, blifvit öfverkemnade till användande för Lots- oell Båk-inrättningens angelägna föremål, då de likväl genom naturen af deras tillkomst ovedersägligen höra dit.
Utskottet har grundat sitt förslag, att för StatsVerkets allmänna behof beräkna ifrågasatte 9333| R:dr, på hvad K. M:ts Kådiga Proposition innehåller.
Och ehuru, enligt Utskottets tillstyrkande, den sedermera väckta frågan 0111 inköp för Statens räkning af Landsorts och Korsö fyrbåkar icke blifvit bifallen, torde man dock kunna 2-4 Stats- Utskottets förmoda att, tued den betydligare inkomst som är att påräkna genom de förhöjda fyr- och båk-afgifterna och hvilken uteslutande får användas lill förmån för denna inrättning, utvidgade och förbättrade anstalter böra kunna tillvagabringas.
Och då således billigt afseende redan blifvit lästadt å den klagan som i denna väg vid påstående Riksmöte yttrats, och derjemte är att förmoda, det de förbättringar, som vidtagas, verkställas successive, hvadan nästsammankommande R.
Sfer säkrast blifva i tillfälle att bedömma om icke den nu gjorda disposition af en förut påräknad Stats-intrad är för behofven tillräcklig, har Utskottet, med hänsigt derjemte till de många och angelägna föremål hvilka erfordra nya eller ökade bidrag, icke trott sig äga skäl alt äfven tillstyrka
Danska fyrings-medlens frånskiljande från StatsYeiket. 3 ho Inleresse-medel.
I afseende på de under denna Titel uppförda Wermlands LandtvärnsGassas räntemedel 288 R:dr B:eo årligen, får Utskottet, på grund af den i detta ämne mera allmänt uttryckte opinion, med ändring af dess förut yttrade mening, tillstyrka, att dessa medel må uteslutas från beräkningen af StatsVerkets inkomster.
Och anser Utskottet, i afseende på G ipitalets disponerande på ett med dess ursprungliga ändamål öfverensstämmande sätt, lämpligast föreslå, alt detsamma användes till fond för Pensioner åt blesscrade, vanföre eller utfattige Fältjägare eller åt deras Enkor och oförsörjda Barn.
Såsom årlig inkomst af Intresse-medel har Utskottet trott sig fortfarande kunna påräkna den förut uppgifna summan af 1000 R:dr.
Betänkandet), Wto 123. 23 34:o Sjötulls-medlen.
Utskottets förslag, att, efter afdrag af 45o,ooo R:dr för aflöning och omkostnader, beräkna såsom StatsVerkets netto behållning i,5oo,ooo R:dr, har i allmänhet ansetts såsom nog ringa tilltaget och inom Ilöglofl.
Ridd. och Adeln hafva åtskillige Ledamöter lagt Utskottet till last, att det beräknat omkostnaderne vida högre än hvad StatsContoiret uppgifvit och K. M:ts Nådiga Proposition innehåller.
Utskottet har likväl i detta senare fall tagit till ledning det icke blott för närvarande utan under en följd af år existerande verkliga förhållandet.
Stat har medtagit, enligt StatsConlorets uppgift:
År 1821 R:dr 435,726: 3g. 3. „ 1822 „ 422j85i : 14.— „ 1823 „ 458,6g5: 4- 3. „ 1824 „ 329,740: 8. n. ,, 1825 „ 3g r,460: 28. 8.
,> 1826 „ 455,564: 9. 5. samt enligt Herr GeneralTullDirecteureo Frih.
Åkerhjelms hos Högh Ridderskapet och Adeln afgifna anförande, för år 1827 445,531 : 36.
4- samt för år 1828, calculalionsvis 449>924: — — Då derjemte för innevarande ar en förändrad reglering med Tullpersonalen blifvit vidtagen, hvarigenom omkostnaderna åtminstone för tillfället och innan de på Expectance Stat förflyttade Tjenstemän och betjente hinna att åter användas eller afgå, komma att i någon mån ytterligare ökas, tror Utskottet sig hafva 26 Stats-Utskottets rä tiel igen förfarit, då det för TuIIVerkets utgifter afsatt en summa af 4^0,000 ll:dr, hvilken i alla fall är alt anse ej såsom ett anslag, hvilket ovilkorligt kan för TullVerket användas, utan såsom ett Calculationsbelopp närmast det, som enligt Stat och Författningar kommer att utgå.
Beträffande åter frågan om Titelns beräknande på det hela, så får Utskottet anmäla, att denna beräkning af så väl Sjötullen som öfriga Bevillningsafgifter ensamt bestämmas genom de grunder R.
St:r för deras utgörande stadga.
Utskoltet trodde sig således, vid förra förslagets afgifvande, handla rättast då det icke upptog det högsta möjliga beloppet och stadnade alltså vid i,g5o,ooo
R:dr som endast med 38,000 R:dr understiger StatsGontorets förslagsberäkning.
Och då Utskottet nu, till följd af det allmänna yrkandet om denna JnkomstTitels upptagande till högre belopp, förändrar sitt förra förslag, kan Utskottet dock icke tillstyrka antagandet af den i K. M:ts Nådiga Proposition såsom påräknad nettobehållning upptagna summa af 1,800,000 R:dr, enär efter hvad officiellt meddelade Calculer innehålla, Tullintraden icke det nyss förflutna året lemliat ett sådant resultat, utan uppgått till endast omkring 1,750,000 R:dri — Med bibehållande af 45o,ooo R:dr såsom omkostnadsfond, tillstyi ker Utskottet altså, alt 1,6 30,000 R:dr beräknas såsom Stats Verkets behållning.
Sammanlagde utgöra dessa Summor 2,100,000
R;dr eller 100,000 R:dr mindre än det i K.
M:ts Proposition calculerade belopp.
Anseende Utskottet denna minskning böra bibehållas, på det att de förän - Betänka nden, JY;o ia3. *7 dringar i handeln och sjöfarten, sorn genom tillfälliga omständigheter kunna inträffa, icke mö bereda ett alltför stort deficit i denna StatsVerkets betydligaste InkomstTitel, 35:o SaluAccisen.