Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stadens Fattig-försörjning , som med af Kongl. Maj:t för densamma i Nåder faststäldt Reglemente existerat allt från år 1815, sträcker sin omvårdnad till hvarje torftig, sjuklig, i nödstäld belägenhet varande medlem af samhället.
De mest vanlottade erhålla dagligen soppa och bröd till ett antal af 50 personer.
Utom Sjukvården i Staden, som besörjes af tvänne utaf staden lönte Läkare och en Badmästare, hvilka på Fattig-inrättningens bekostnad äfven sträcka deras omvårdnad till alla fattige medellöse sjuke, har äfven ena Stads - 13 Läkaren år 1829 inrättat ett privat
Sjukhus med 8 sängar, der under de sednaste fern åren sammanlagdt emottagits 112 patienter.
Sölvesborg:
Folkmängden * som vid 1838 års slut utgjorde 1,072 personer, har under sedermera förflutna fem år ökats med 245, så att, enligt 1842 års mantalslängd, den uppgick till 732 mantalsskrifne och 585 ej mantalsskrifne.
Stadens fördelaktiga läge intill
Skånska gränsen ger tillfälle till liflig omsättning af Landtmanna-produkter.
Ilufvudsakliga handeln är dock exporten på Stockholm af bränvin, hvilken, i förening med de för allmogen ruinerande Bränvins-kontrakter, som i denna berättelse blifvit omnämnda, kanske hufvudsakligast bidragit till den ökade välmåga nu inom Sölvesborg finnes.
— Ehuru staden icke eger flera än de i min förra Berättelse upptagna 10 stycken fartyg, hafva dock de handlandes antal ökats från 17 till 20, hvilka äfven åstadkomma frakter på utrikes orter.
Handtverkerierna hafva under de sednare fem åren icke undergått någon anmärkningsvärd förändring.
Jordbruket drifves fördelaktigt; hvarjemte en god och ändamålsenlig hushållning med stadens ypperliga boke-skog icke bör lemnäs oanmärkt.
Stadens administration är uppdragen åt en Borgmästare med tvänne årligen bland stadens Borgare valde Rådmän, och finnes derjemte en Fiskal med nödige polisbetjente.
Undervisningsverket bestrides i ett staden tillhörigt Skolhus, på sätt som min sista berättelse upptager, af en tillförordnad Rektor samt en Skolmästare, som i särskild lokal handleder de mindre för sig komne barnen efter Lankaster-method.
Sjukvården är anförtrodd åt den i staden stationerade Provincial-Läkaren, en Stads-Läkare samt en Fältskär, hvilka sednare lönas af staden.
— Dessutom finnes ett privilegieradt Apothek och ett större Badhus med fyra rum för varma och tvänne för kalla bad, samt ess så kallad Gräfenbergerdouche.
Blekinge Läns Fernan-Berättelse 3 14 Från Fattigvården, som ombesörjes af en vald
Direktion i enlighet med Kongl. Maj:ts år 1832 i nåder meddelade Reglemente, erhålla omkring 20 fattige dagligen vård och underhåll i en dertill uppförd byggnad.
Staden eger äfven en år 1838 grundlagd Sparbank, hvarest vid 1842 års slut insättningssumman uppgick till 17,000 R:dr Banko.
Carlskrona Landskansli den 23 December 1843.
J. O.
NAUCKHOFF. C. G. Fehrman. G. Trägård h. mQ)W® lKAJr*3S BEFALLNIN GSHAFVANDES UTI Hallands Län TILL KONGL. MAJIT i underdånighet afgifne FEMÅRSBERÄTTELSE för Åren 183T, 1838, 1839, 1840 och 1841. STOCKHOLM, 1844.
Oå, till följe af föreskriften uti Eders Maj:ts Nådiga Cirkulärbref af den 17 April 1821, jag nu afgifver berättelse om Länet i ekonomiskt och Statistiskt hänseende för fem års perioden från och med 1837 lill och med 1841, torde det tillåtas mig få anmärka, att jag, som blott för några månader tillbaka emottagit Länets styrelse, icke äger fullkomligt direkt kännedom om Länet, utan måste till stor del grunda berättelsen på de uppgifter, vedel börande tjenstemän och myndigheter afgifvit, samt de upplysningar, jag af förut afgifne lika beskalfade berättelser och här tillgänglige handlingar kunnat inhemta.
Enligt formuläret förekommer:
Genom de härifrån förut afgifne Femårs-Berättelser är beskrifning härom lemnad; och då länets geografiska läge, vidd och klimat under de fem år, denna berättelse omfattar, ej undergått någre förändringar, samt ett återupprepande deraf torde vara alldeles öfverflödigt, vågar jag underdånigst till nämnde berättelser hänvisa.
Enligt 1836 års mantals-och skattskrifningslängder utgjorde folkmängden: i:o Länets allmänna beskaffenhet. 2:o Invånare.
Skattskrifne Skatlfrie . . 51,495 • 40,246 91<74L och år 1841.
Skattskrifne . . Skatlfrie . . 52,915 4 Folkmängden har således under denna period ökals med 2,343 personer eller öfver 2 procent.
De i föregående berättelser omnämnda förhållanden i afseende på ynglingars dels utvandringar till Skåne, för sökande af arbetsförtjenst, dels inträde uti Götheborgs Sjömanshus, för idkande af Coopvaerdi-skeppsfart, fortfara ännu; dock lärer det årligen blifva svårare, att i Skåne vinna arbete, emedan flere ynglingar nu emot förr genast efter utvandringen återkomma.
Denna indelning är med afseende å folklynnet i olika delar af Länet ej så Oliklig.
Uli Södra delen ligga de största egendomarne, med vidsträckta gods, hvars brukare lill hufvudgården förr utgjort allt hvad egendomens innehafvare påfordrade, men numera till större delen fått kontrakler, som bestämma deras skyldigheter.
Han är mera fogligt sinnad än i norra delen af Länet, som fått namn af det sjelfsvåldiga och åtminstone i ett Pastorat förljenar detta namn; ty ehuru det en längre tid haft lyckan äga en i alla afseenden utmärkt och duglig Prestman, som sökt mildra folkets lynne och bringa det till lydnad och aktning för lagarne samt äfven till ej obetydlig del deri haft framgång, är det dock ej sällsynt, att i detta Pastorat påträffa personer, bärande märken efter knifven, det vapen, sjelfhämnden mest begagnar.
Bränvinssupandet, som svårligen kan inskränkas, så länge husbehofsbränning är tillåten, inverkar ock i hög grad skadligt på folkets moralitet och är ej sällan orsaken till åtminstone de gröfre brott, som inträffa. 3:o När in gar.
Länet, då ej missväxt inträffår, nu producerar spannmål tillräckligt för eget behof.
Dessa odlingar äro lill stor del följder af laga skiften, hvars fördelar allt mer och mer inses; men emedan odlingarne hufvudsakligast verkställas medelst öfversta lagrets af matjorden förbränning och skördar derefter år efter år tagas, så länge jorden kan gifva någon afkastning, utan att den erhåller hvila eller tillräcklig gödning, 5 kommer della brukningssätt alt i en framtid leda lill hemmanens skada.
Länets Hushållningssällskap har, genom ulfärdad kungörelse, sökt motverka delta odlingssätt, men hittills utan synnerlig framgång, ty ögonblickets vinst gäller mer än de klaraste skäl och bevis.
Vid 1840 och 1841 års Riksdag äro 10,000 Riksdaler Banko beviljade för Himble och Tollereds aarnes upprensning och jordägarne, hörde, hafva begagnat sig af det tillfälle, dem sålunda beredis, att få dessa vattensjuka och derigenom föga afkaslningsrika trakter förbätlrade.
Af berörde summa är en tredjedel bekommen som anslag eller gåfva utan ålerbetalningsskyldigbet.
För Ramsjöns sänkning samt de ofvan och nedan liggande vattensjuka fälls uldikning, hafva jordägarne inför Länsstyrelsen blifvit hörde, men icke kunnat sig förena, hvarföre en delägare varit nödsakad göra frågan i DoinsLolsväg anhängig.
Denna näringsgren drifves i betydlig skala och är den källa, hvarifrån allmogen hemtar tillgång till en del af sina skatter och ulskylder.
Efter 1837 och 1838 års missväxt, derunder ladugårdarne måste inskränkas, häfver uppfödandet af kreatur varit lemligen lönande, emedan de betalts dyrt, hvarföre ock allmogen det näst derpåföljande år pålagt en mängd kreatur.
De egentliga hetesmarkerne äro svaga, men allmogen brukar deremot till stor skada för sig tidigt om våren utsläppa eller tjudra kreaturen å de bästa ängarne, för att der söka sin bergning.
Disponenten af Gamla Skottorp och Dömestorp Rytlmäslaren P. Möller införskref år 1836 2 tjurar och 2 qvigor i kalf af den Engelska korthornade eller Durhamsracen, samt 1842 1 tjur och 1 qviga, äfven i kalf af samma race.
Från Skottorp hafva årligen lill flere delar i Riket försäljning skett utaf ungkreatur af denna race, och år 1841 utgingo derifrån flera ungkreatur lill Tyskland och deribland en qviga i 3:dje året, som betaldes med 175 R:dr Rgs. Furafvein.
Sedan kronoskattehemmans-ägare fått tillstånd lösa ekeskogen på deras hemman, hafva ekeskogarne betydligen förminskats, och derigenom att den skog, som vid laga skiften ej kan utbytas, skall inom viss tid afverkas och huggasj, såvida öfverenskommelse om sammas tillösande ej träffats, hafva skogarne än ytterligare aftagit.
Bokeskogarne hafva på de sednare åren lillitats vida mer än vanligt, härrörande icke blott deraf, att bokveden kommit i högt pris, sedan handlande härstädes tagit sig före deraf skeppa, utan äfven deraf, alt stäfver lill flere tusende boketunnor årligen utskeppas till Norrige.
Allmogen är ej fallen för återplantering och skogsvård, blifvande uppmaningar dertill lemnade utan afseende.
Någon grufva finnes ej i Länet, men Rydö jernbruk, det enda i Länet, hvilket, såsom grundadt på köpetackjern och till en del köpekol, ej kunde drifvas med fördel och derföre med vederbörligt tillstånd för omkring 20 år sedan nedlades, har åter blifvit upptaget.
Bruket med 1 hammare och 1 härd har privilegierad tillverkning af 600 SkU. stångjern, emot en numera nedsatt hammarskatt af 6 SkU., samt beslår i öfrigt af 1 jernmanufakturverk med 1 räckhammare och 1 svanshammare för 1 stock samt spikhammare för en stock med 1 ässja för hvardera manufakturstocken, fiir tillverkning af svartsmide.
Vid Herr Wallbergs Klädesfabrik härstädes, dermed ett Färgeri är förenadt, tillverkades år 1841: 14,819^ aln. kläde, 3,315 aln. sängfiltar, 1,7884; aln. hästfiltar, 44,560 aln. vadmal, beredde till boy, alltsammans i värde till 88,938 R:dr 26 sk. B:ko. Arbetspersonalen uppgick samma år till 117 personer.
Annestorps fabrik i Lindome socken, beslående af ett mekaniskt bomullsspinneri med 38 stolar, sysselsätter 19 äldre och 81 minderåriga barn.
Tillverkningen ,h,ar uppgått lill 180,000 U., i värde ansedde till 60,000 R:dr Banko.
Årliga tillverkningen af finare och gröfre skrif- samt tryck-, kardus- och gråpapper beräknas till 6,000 ris, med ett ungefärligt värde af 14,000 R:dr Banko.
Af de 6 i Länet befintliga Tegelbruk är det betydligaste Stensjö, hvarest tillverkningsbeloppet årligen stigit, i följd af teglets afsättlighet, svnnerligast till Skånska städerne. 7 Af Lädergarfveriet' finnas flera å landet, men utan någon betydenhet.
Fisket i saltsjön idkas ej med den fördel, det kunde, hvartill orsaken måhända är den långgrunda kusten, som nödgar strandboarne att nyttja mer platta och lätta båtar, dermed de ej våga sig långt ut i öppna sjön.
Laxfisket vid Halmstad, Laholm, Falkenberg och Åhs kloster har varit olika gifvande och aftager år från år, härrörande deraf, att dels flere personer befatta sig med detta fiske, dels ock att mer planmässighet vid fångsten iakttages.
Den tidigaste laxen fås vanligen vid Åhs kloster och be talas då dyrt.
Tillverkningen af pottaska vid Såpbruken här i staden har upphört, sedan bruken nedlagts; men på Sotanäs i Gunnarps socken tillverkas årligen omkring 2,000 U. kalcinerad pottaska, som betalas med 7 sk. 2| r:st.
Banko a.
Under de första åren af denna period var sjöfarten temligen liflig, men har sedan betydligen aftagit.
Möbler af alla slag, såsom softor, stolar, chiffonierer, bureauer, comoder, sängar, m. m. tillverkas der allmänt, och flere af allmogen hafva deri förvärfvat stor konstfärdighet, såväl i arbetets utseende som varaktighet.
Lin- och ylleväfnader, som allmänt tillverkas af qvinnorna bland allmogen, inbringa ganska betydligt, och ehuru de sednare åren någon stagnation deri visat sig, torde tillverkningen ej kunna anses vara i aftagande. 8 4:0 Politisk Författning, Enligt tabellen uppgår Statsbidraget för år 1842 till 352,298 R:dr ii sk. 3 r:st.
Från Landtränteriet härstädes remitteras årligen omkring 160,000 R:dr, emedan ganska obetydligt q.varstadnar till aflöningar.
Verkningarne deraf, att penningarne, tvärt emot hvad i andra Län äger rum, årligen gå ur Länet, hafva, synnerligen de sednare åren, då Länet jemväl lidit af missväxt, visat sig genom allmogens skuldsättning och den rådande penningebristen.
Jordskatten för ett mantal skatte eller krono kan uppgå till omkring 100 a 110 R:dr B:ko.
Båtsmännens underhåll utgör efter ett medium af 5 års markegångstaxor 59 R:dr 9 sk. ii r:st. för hvarje rote och ungefärligen 14 R:dr 38 sk. 6 r:st. för 1 mantal.
Allmänna vägars och broars underhåll kan beräknas till omkring 10 R:dr för hvart helt hemman, men för Halmstads och Tönnersjö härader flera gånger mera, derigenom att Halmstads brygga, som år 1834 nybyggdes och år 1&38 afbrände, måst åter ombyggas.
Diverse onera, såsom allmänna byggnader, brandstoder m. m., äi’o i tabellen upptagne. 5:o Kammarverk.
Dessutom existerade under denna Lid inom hvarje byelag ordningsmän med särskild Instruktion.
Det i Tolö socken befintliga skolhus har numera blifvit försåldt och skolan upphört.
Lancasterskolorne i Weinge och Skummeslöf fortfara ännu, och hafva under dessa feni åren 440 barn njutit undervisning i den förra och 470 barn i den sednare skolan.
För öfrigt, är undervisningen ambulatorisk.
Lazaretten här och i Warberg hafva under denna period blifvit satte i förbättradt och mera ändamålsenligt skick, hvarigenom allmogens förtroende till dem betydligen ökats.
Vaccinatörer och examinerade
Barnmorskor finnas att tillgå i alla släder och några landtförsamlingar.
Derigenom att flere af Possessionaterna åtagit sig årligen sammanskjuta en viss summa, utom den lön, staten består, häfver en
Äfvenledes besväras de, som vid allmänna landsvägarne äro boende, utaf sjömän, gesäller och annat löst folk, hvilka stryka omkring hela riket, under föregifvande, att söka arbete, hvartill de vanligen sakna både förmåga och vilja.
De tider af året, då allmogen ej behöfver vid jordbruket använda sina hästar, är den, synnerligast i norra delen af Länet, angelägen att få skjutsa samt upptager resande under vägen före ankomsten til) Gästgifvaregården.
Vid 1841 års slut uppgingo insältningarne i härvarande sparbank till Femurs-Berällelse för Hallands Län. 2 10 21,918 R:tlr 39 sk.
Redogörelsen för dess verksamhet tillhör alltså nästa Femårs-Berältelse.
Den nya vägen emellan Kungsbacka och Götheborg är nu fullbordad och,ehuru gamla vägen bibehålies, mycket befaren, så att anläggaren på sina actier haft från 8 lill 10 procents ränta.
Sedan Rikets sist församlade Ständer till väganläggningar och förbättringar anslagit en större summa, är omläggning påtänkt af vägen, dels öfver Hallands ås och dels emellan Breareds och Wrå gäslgifvaregårdar, för undvikande af den besvärliga och farliga Gyltige eller Håralls-backen.
Rofdjuren synas vara minskade till antalet; åtminstone afhöras sällan förödelser af dem å boskapen, hvarföre ock de mindre skall-lag, som till utrotande af desse objudne gäster blifvit inrättade, kunna anses motsvara ändamålet. 7:0
Flyg sand sfälten upptaga den betydliga sträckan af 8,000 tunnland.
Under dessa 5 år hafva blifvit utsådde 263j t:r furukottar, 63 t:r sandhafrefrö och 19i t:r sandhafreax å flygsandsfälten.
Planteringarne derå äro ock ganska vackra, samt sanden på några af fälten bunden, men vida högre årligt Statsanslag erfordras, derest ändamålet fullkomligen skall uppnås. 8:0 Städer.
Hindren för stadens uppkomst äro i föregående FemårsBerättelser antydde, och då de ännu fortfara är naturligt, att staden under denna period ej framskridit.
Sjöfarten har nära upphört, sedan staden numera ej äger eget fartjrg, och handeln är följaktligen obetydlig, synnerligast sedan kringliggande sjöfarande allmoge, de år spannmål behöfves, sjelfve förskaffa sig den.
IVarberg:
Släden liar 2 galeaser, 4 slupar och 4 båtar örn tillsammans 174 lästers drägtighet 1 11 Exporten utgöres hufvudsakligen af bokestafver till Norrige, i utbyte hvaremot tagas sill och torra fisk varor, samt någon gång trädvirke till Seeland och Skåne, der spannmål återhemtas.
De Handlandes antal uppgår Lill 29, hvilket antal med hänsigt på stadens rörelse synes vara väl slort, och förtjensten kan ej blifva betydlig, då den på så många händer skall delas.
— Genom landthandtverkarnes ökade antal, mera frihet och bemödande alt i arbetets snygghet och varaktighet täfla med handtverkarne i staden, måste de sednares rörelse vara mindre lönande nu mot förr, och bland stadens 49 handtverkare finnas blott få, som af handtverket ensamt hafva sin bergning, hvarföre ock mångå tillika idka mindre jordbruk.
För sjukvården aflönar staden på Invånarnes egen bekostnad enskild Läkare, hvarförutan Läkare är alt tillgå vid det i Warberg inrättade Lazarett och Kurhus.
Hvarje vecka utdelas penningar « till 30 äldre fattighjon och för 13 fattige barn, som bespisas 2:ne gånger om dagen på ett ställe, erlägges betalning efter beting.
— Hvad derutöfver erfordras till aflöningar och andra utgifter för staden uttaxeras dels på BorgerskapeL dels på stadens samtlige invånare, allt efter ulgifLernes natur.
Af hamn- och bropenningar har staden hittills icke åtnjutit någon inkomst, emedan hamn- och brobyggnaden för 50 å 60 år tillbaka, förmedelst dess dåvarande förfallna skick, öfverlemnades åt elt bolag, under förbindelse att förbättra och uppmuddra hamnen, hvaremot bolaget ägde uppbära hatnnoch bropenningar, hvilka dock ej motsvarat utgifterne, så att bolaget för hittills verkställdt arbete gjort betydliga förskotter.
Ständer för verkställighet af en längre önskad hamnbyggnad anslagit ett låneunderstöd af 20,000 R:dr B:ko samt Eders Majit i nåder fastställt 12 den för byggnaden upprättade Karta och arbetsplan, har stadens Borgerskap beslutat, att af nu varande hamnbolaget öfvertaga hamnen med inventarier samt påbörja hamnbyggnaden.
Af detta företag vågar man hoppas fördelar ej blott för staden, utan äfven för orten, men största nyttan torde likväl tillkomma de sjöfarande, enär hamnen, färdig, troligen b 1 ifver den bästa, säkraste och minst besvärliga att anlöpa på kusten mellan Nordsjön och Sundet.
Utloppet af Ätran, vid hvilken staden ligger, är uppgrundadt af flygsand, så alt endast smärre båtar kunna lägga till.
Staden bar ej ringa jordrymd, men den är af mager beskaffenhet och afkastar derföre ej mycket.
Handtverkerierne äro få och ej att nämna.
I Januari månad år 1841 hemsöktes staden af eldsvåda, dervid femton gårdar blefvo lågornas rof.
Redan samma år uppfördes några nya hus, men i anseende till den ringa handeln och rörelsen torde lång tid åtgå, innan alla de afbrända husen varda uppförda.
Före hamnbyggnaden kunde ej fartyg, som gingo djupare än 4 fot, inkomma, då nu 10 fot djupgående kunna ligga förtöjda i yttre bamnrännan.
Denna byggnad, den enda i Riket af det slaget, består af nersänkta faschiner, på hvilka sedan stenmur är uppmurad.
Nissa-strÖmmen, hoptvingad inom dessa båda hamn-armar håller genom sin egen kraft strömfåran öppen och det ar delta ändamål man velat meri hamnbyggnaden vinna.
Evporlen består nästan uteslutande i träd varor på Danmark och bokstafver på Norrige.
I utbyte deremot tages å förra stället spannmål, de år sådan behöfves, och å sednare stället sill och fisk.
Stadens årliga inkomster bestiga sig till omkring 5,800 R:dr B:ko, deraf ordinarie tolagen och hamnafgiften ensamme uppgå till 4,000 R:dr.
Dessutom finnas en Lan - 13 Lancasterskola och ea småbarnsskola, hvilken sednare har att tacka Fru Lanclshöfdiugskan A. Virgins outtröttliga omsorger för sin tillkomst och fortvarande.
I stadens fattighus, inköpt för en del af de medel, Högstsalig Hans Majrt vid Dess besök här i Nåder gifvit, inhysas 12 äldre och bräcklige fattige och de öfrige njuta understöd i penningar.
Dess rörelse och handel hafva ej stigit och staden kan svårligen komma sig före, innan Laga åns utlopp blifvit upprensadt, så att mera djupgående fartyg kunna inlöpa, hvilket ej låter sig göra, förrän flygsanden vid åns utlopp först blifvit hämmad.
Halmstads Slott den 8 Juli 1844.
P. A. LEWENHAUPT. II.
Femurs-Beruttelse för Hallands Län. 3 nomm. murars BEFALLNINGSHAFV ANDES UTI Qéfliefeorgs ©efla Boting Ti å n TILL E0IGL MUST i underdånighet afgifne FEMÅRS. BERÄTTELSE för Ami 183T, 1838, 1833, 1840 och 1841. STOCKHOLM, 1811.
TRYCKT HOS P. A. NO II STE DT & SÖNER, Kongl. Boktryckare.
. *L ‘ * v‘ . L ‘ ' ■ ■Tåligt* > ' '•K-V.-W • - •>•»!>» Vnderdänigsle
Då, i följd af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 7 April 1821, en ny femårs-berättelse nu i underdånighet inlemnas, följes den föreskrifna formen, och sträcker den sig alltså först till Länets allmänna beskaffenhet, CJppfyldt af berg och klippor, med deremellan liggande större och mindre dalar, är dessas bördighet sådan, att detta
Län är i verkligheten, vida mindre vanlottadt, än det vid ett flygtigt betraktande synes.
Hafvets närbelägenhet inverkar fördelaktigt på klimatet, och mindre ofta än i angränsande
Femårs-berättelse från Götheborgs- och Bohus Län. t 2 Invånare.
Folkmängden utgjorde år 1841 Mantalsskrifne å landet 66,764.
D:o i städerna 14,360.
Mantalsfrie å landet 68,264.
D:o i städerna . . . 9,668. 81,124. ZZ^i_l 59,056. och inhemtas, vid jemförelse med sista femårs-berättelsen, att folkmängden på de fem åren från och med 1836 ökat sig med 4,005 personer på landet och med 1,451 personer i städerna.
Väl hafva auktoriteterna sökt befordra nyttiga inrättningar, men för kommunal-institu.tioner är allmogen icke böjd; inga sockne-magaziner, brandstods-bolag, förliknings-domstolar, eller andra anstalter till befrämjande af säkerhet och ordning förefinnas, utan hafva försök till deras införande strandat mot ovilja.
Här, likasom öfverallt bland en större folkmängd, äro laster och brott icke sällsporda, och tili och med besutna bönder inom vissa delar af Länet skydda de genomstrykande hofvar, hvilka åt Norrige öfverföra hvad här och i andra Län tillgripes och föryttras.
Alla Svenska samhällens kräfta, bränvinet, utöfvar det skadligaste inflytande i aila rigtningar, och mängden af de laster, af hvilka Länet beklagligtvis öfverflödas, utgår från det oförnuft och den vildsinthet, dess omåttliga njutning förorsaka.
Jordbruket är ej hvad det i Bohuslän utan allt tvifvel borde vara : hufvudnäringen.
Jordmånen å de små arealer, som finnas mellan de kala klipporna, är i allmänhet af utmärkt beskaffenhet, men jordbruket på sä « 3 låg ståndpunkt, att afkaslningen icke på långt när uppgår till hvad man borde vänta.
Felaktigt brukningssätt, uraktlåten dikning och försummad foderväxt-odling äro hufvudsakligen föremålen för anmärkningar mot Bohuslänningens jordbruk.
Allmogen älskar ej nyheters införande, äfven då de äro gagneliga; Provinsen har få ståndspersoner, att föregå med exempel, och Länets hushållnings-säliskap har hittills mera befattat sig med biföretag, än med jordbruket, men troligen skall nästa femårs-berättelse komma att förete lyckligare resultater.
Boskapsskötsel står likaledes här på en ingalunda lefvande ståndpunkt.
Så, som åkerjorden skötes, det vill säga efter uråldrigt bruk, så skötes ock ängen.
Väl lemnar den under vanliga år tillräcklig afkastning för det befintliga antalet kreatur, men detta antal är vida för ringa och står ingalunda i ett rationell förhållande till ett väl ordnadt bruk af jorden.
Om med bättre foderodling boskapsskötseln bättre bedrefs, vore ett stort steg gjordt till ett förbättradt åkerbruk, Hästafveln är stationär, såsom mycket annat i Länet.
Skog arne, tillhöriga hemmanen, äro genom århundradens misshushållning nästan utödda, och det lilla, sorn är qvar, medtages år från år allt mer och mer.
Äfven härom är i föregående femårsberättelser sagdt allt hvad yttras kan.
Att fabriksrörelsen tilltagit, inhemtas af bifogade sammandrag utaf de tili Eders Kongl. Maj:ls och Rikets Kommers-Kollegium ingå ugne årliga berättelser.