Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan, i anledning af väckte motioner om lindring uti Batsman* - Indelningen i Blekinge Län, Riksens Ständer, uti underdånig Skrifvelse af den 27 Julii 1815» hos Kongl. Maj:t anhållit, att, som åtskilige förändringar genom tid efter annan vidtagne Författningar, skola skett uti det afslutade Indelnings - Contractet, till tunga för Råtsmans-Indelr,ingens utgörande i berörde Län, Kungl. Maj t i Nåder måtte täckas, att till nästa Lagtima Riksdag låta i dessa delar anställa, behörig undersökning, då både Kongl. Maj t och Riksens Ständer derefter kunna blifva i tillfälle, att sig yttra om och hvad jämkningar härutinnan kunna linnas nödige; Så har Kongl, Maj:t i detta ämne till Riksens Ständers Stats-Utskott nu aflåtit en så lydande Pru« positsion: Ståts-Utskottet§ Betänkanden. 1227 ”Utdrag af Protocollet öfver Krigs-Ärender hållet inför Hans Maj:t Konungen uti StatsRådet den 14 April 181$.
Peras Exellencer Justitiie-Stats-Mipistern Herr Grefve Gyllenborg. Stats - Ministern för Utrikes ärenderne Herr Grefve von Engeström.
Deras ExeUencer Stats-Råden Herr Grefve Ra senblad, - Herr Friherre Fleming. Hof-Cancelleren Herr Friherre af Wetterstedt.
Stats-Raden Herr Friherre Cederström.
Grefve Mörner, Samt Förste Expeditiqns- Secreteraren Bergström. örste Expeditions-Secreteraren Bergström föledrog i underdånighet:
FuHrnägtiges af Bonde-Ständer från Blekinge vid nu påstående Riksdag, John Jonssons.
Ohf Månssons och Mans.
Pette-sons underdåniga ansökning, att dea af Rikets Stander den 27 de Lulli 1815 i underdånighet begärde undersökning om Indelningen i Blekinge,*' såsom förberedande anstalt till en jen kping deri, för denna Provins matte anses fullbordad, och, utan afbidan af Lagtima Riksdag, Nådig Proposition om lindring i Båtsmans Indelningen derstädes nu göra*, pä det orten snarare mätte vinna rättelse deruti, seda» både Konung och Ständer Stats- Utskottets Betänk anderik redan förklarat Rustningen, sådan den nu ut-* gores i Blekinge, vara tryckande och ojemt förw delt.
Denna underdåniga ansökning med tillhörande handlingar hade förut uti Kongl. KrigsBeredningen förevarit, som sig deröfver i underdånighet yttrat, på sätt det derstädes den 9 Mars 1818 förde ProtocoII innehåller, och hvarmed de öfrige af Stats-Rådets Ledamöter sig förenade.
Maj:t täcktes, med Nådigt bifa’1 till hvad sålunda blifvit i underdånighet hemstäldt, i Nåder anbefalla att, i enlighet dermed, Proposition i ämnet skulle till Riksens Ständers Stats-Utskott öfverlemnas.
Dalgren" ”Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Ri-"1 kets Ständers Stats-Utskott angående förändring med Båtsmans-Indelningen i Blekinge; Gifve* Stockholms Slott den 14 April 18x8.
Då Indelningen till Kneckter och Båtsmanshåll vid slutet af löootalet öfver Sverige verkställdes och Carlscrona utsågs till Hufvudstation för Rikets Flotta, blef ock en nödvändighet att, i närheten af denna hamn, äga tillgång på ett större antal
Blekinge Province, bestående af omkring 900 Hemman,, fick altså emottaga att utgöra och underhålla 1500 Båtsman; likvälj och som en så stor Rustning detta' Stats-Utskottets Petänkandeni 1229 antal Hemman ej med Landsortens bestånd och billighet kunde, jemte öfrige utskylder, åläggas, måste utvägar vidtagas att, i någon del , komma de Rustningsskyldige till hjelp; Blekinge fick altså efter grunderne för dess Indelning och till den samma anslagne Kongl. MajUs och Krojians af Provincen utgående Ordinarie Ränta och Termin- samt Saltpetters skatt, efter LandsContoirets uppgift till ett belopp af 9453 R:dr 3 sk.
Dessa räntor, som efter Malmö Recess och de Författningar, hvilka försäkra de så kallade Conqveterade Provinserrie från Jordeboks- och Hemmantals-Räntans utgörande uti Persedlar eller med penningar efter förvandlings - grunden , Sro derföre att anse såsom ett anslag uti penningar till underlättnad af en Rustning, den der uti Persedlar till större delen måste fullgöras, utan att amlaget sedan den tiden undergått annan emot stigande varuvärden lämpad förhöjning, än att, enligt Mynt-evalvationen, 3 Daler"
Silfverrnynt beräknas på hvarje Riksdaler eller x6 Skilling för hvarje Daler Silfverrnynt.
Utom det att anslaget sålunda under tidernes lopp blifvit i det hela alt mindre och mindre svarande mot dess första ändamål, har en annan ojemnhet i Rustmngs-besvärets fördelning deraf uppstått , att de Hemman, hvilkas Ränta ej uppgår till det belopp, att den kunnat anses svara emot en Båtsmans utgörande utan bekomma till af andra derutöfver rantade Hemman, fyllnaden, under namn af Öfver skotts- Ränta eller af andra deras till Rustuingen indelte, under namn af Reser« <e'Ränta, ej utfå detta fyllnads-tillskptt, hvilket a-o0 Ståts-Utskottets Betänkanderi, uppbares oell utdelas af Krono-Betjeningen, icke uti Persedlar eller varor, utan i penningar efter Dalerial ehuru hvad till Båtsmanrieti mäste utgöras genom den så kal'ade Polletten af den 4 September i 6g » hufvudsakligen i persed* lar bestämdes vid 1809 och igto årens Riksdag, hafva derföre Blekinges Ful-mägtige af Bonde-Ståndet i underdånighet anhåilit om rättelse härutinnan och en jémnare fördelning af Rustnings-besväret; men, sorn 8ö §. af Regertngs-fotmén föreskref; att Båtsmans-Indelningen till dess liufVudgrunder skuheVafa orubbad och deraf följde, att Indelningen, grundad på oförvandlade penningar och antalet af Länets In-1 delte Båtsmän, ej finge förändras, Vidtog Kongl» Majit, efter inhämtade upplysningar, genom dess Nådiga Skrifvelse af den 26 Äpril 1814 > deri Författning härom, som med dessa grunder stod att förena, men innan den hann i verket sättas, inträffade l8iå års Riksdag, derunder Blekinges Fullmägtige både hos Konung och Ständer framställt denna ortens angelägenhet i ett sålunda förändradt skick att en lindring ellef förminskning
Uii sjelfva Båtsmans - indelningen begärdes.
— Cenna begäran understöddes ock af Rikets Ständer, på sätt deras derom den 27 Julii 1815 till Kongl. Majit aflåtne underdåniga Skrifvelse innehåller.
I sammanhang med den understödde motionen om lindring uti Båtsmans-Indelningen för Blekinge, anhölloStänd. erne att, rörande ej mindre Båtsmans - Indelningen och Roteringen i denna Provins än Rusthålls-Indelningen samt Soldare- och Båtsmans - Indelningen och Roteringen i de öfrig® Stats-Utskottets Betänkanderi. iäji Rikets Provincer, måtte intill nästa Lagtima Riksdag derefter behörig undersökning anställas, då Konung och Ständer kunde blifva i tillfälle att sig yttra i ett sammanhang om, och hvad jemkningar härutinnan finnas nödiga.
Ehuru ej sedan Lagtima Riksdag inträffat och alltså ej undersökningen, derom Kongl.
Majit längesedan utfärdat
Nådig befallning, allmänneligen är fulländad, hafva Blekinge Fullmägtige, vid nu påstående Riksdag, hos Kongl. Maj:t och Rikets Ständer åter förnyat
Provinsens anhållan om lindring uti BåtSmans-Indelningen efter af dem uppgifne grunder, utan afbidan af den Allmänna Regleringen härom.
Majit, Som redarn funnit denna Landsorts Indelning, sådan den nU Utgöres, vara ojemt fördélt och tryckande, enär erfarenheten visat, att, af de 1500 Båtsmän, Blekingen bort utgöra, ofta ett stort antal måst vara vacant , genom en del Rusthållares oförmåga att dem uppsätta och utrusta, och att den rättighet, Författningarne vid UteblefVen Båtsmans - uppsättning lemna, att Utskrifva de rustande sjeIfve, rycker skattdragande Jordbrukaren till ett yrke, som deraf föga vinner, hämtar ifrån Rikets Ständers underdåniga yttrande uti åberopade Skrifvelse af den 27 Julii 1815, anledning, att ej aflägsna Jen tidepunct, då rättelse härutinnan kan åstadkommas, på det, att det antal BåtsmäA, Blekinge derefter åläggas, verkeligen må kunna utfordras, utgå och påräknas och Författningarne emot försummelse derutinan, behörigen handhafvas. 1232 Stats-Utskottets Eetiinkanden.
I ofverstämmfelse således med 80 §. af Re* geringSformen, som bjuder l Att Indelningsverken skola vara orubbade till dess Konung och Ständer finna nödigt någon ändring deruti samfält att göra, framställer Kongl. Majit till Rikets Ständers bifall alt en ny Indelnings-jemkning uti Blekinge må verkställas under följande förbehåll och vilkor: 1:0
Att flere Hemman eller Hemmans-Ränr toTj än som nu äro eller af ålder varit till Indelningen anslagne, vid verkställigheten af deri nya indelningen icke beräknas, likväl att ds Hemman och ^Lägenheter, hvilkas Ränta från Indelningens början
Uti densamma varit inbegripen, men icke genom laga åtgärder eller behöriga anslag till annat ändamål och utbyten af onera, frångått denna bestämmelse, återföra# dertill och inläggas till Indelningen. 2:0
Att, som redan 12 år efter IndelningsContractet af den 27 April 1G85, eller år 1697, uppsattsen på hvad en Båtsman i Blekinge bestås utgjorde 24 Daler Silfvermynt, och Indel* ningen uti Södra Möre* vid samma tid verkstäld, anslår 24 Daler Silfvermynt, behållen Persedel-Ränta på hvarje Båtsman, skall uti Blekinge beräknas 24 Daler Silfvermynt öfver hufvud på hvarje helt Rustnings - Nummer ellef Rusthåll; likväl 3:0
Om något Hemman med ett mindre Ränte - belepp än,da till 20 Daler Silfvermynt, eller flere» hvilkas
Ränta sammanlagd icke upp-' går till mera än q o Daler, skulle befinnas vara af sådan god egenskap att ensamt eller ds arjdre sammansatte kunna för 30 Daler behållen Stuts-Tit skottets Betänkandetis Isjjjj Ränta rusta Båtsman, böra de dertill, utan fyll-* nåd i Räntan från andré Hemman eller Lå-. genheter, i Rustnings-Längden uppföras, 4:0
Att, vid genomgående af förra Indelningsverk» det befunnes Nummer, hvilka hade utöfver 24 Daler till Båtsmans-rustningen anslagne, bör det öfverskjutände Ränte-beloppet frångå att antingen förmera nya Nummer ellerj läggas till andra. 5:0
Att vid sammansättningen af de Rust» nings-nummer, hvilka af flere Hemman, Hemmansdelar eller med Ränta belagde lägenheter» komma att bestå, och vid hvilkas sammansätt-* ning hufvudsaklig! afseende på härbélägenhe-! ten och ömsesidig tillgänglighet bör sättas, skall hvarje Hemmans eller lägenhets skyldighet ätc för Räntan, med de öfrige, som Utgöra numret* deltaga uti all kostnad för Båtsmannens legning»' rustning och årliga underhåll, hoga bestämma* Och på det det sätt uti Indelnings - längden’ Uppföras, att hvarje rustande# andel i Båtsmannens verk.eliga kostnad, bör bestämmas öfter dess till Rustningen anslagne Räntas förhållande till de med Rustandes Ränta Dalertal, dock, att der Räntan är utsatt i ören och penningar, 16 ören och derutöfver räknas för Ort hel Daler och mindre belopp än i 6 öre försvinner», och detta för att undvika vidlyftig vidräkning emellan de sammanrustande örn 6n hvars pfo-. portioner!iga andel i kostnaden för Båtsmanneni 6:0 I fall Rikets Ständer härtill lSmhat de* ras bifall, vijl Kongl.
Majit derefter låta, efter dessa allmänna grunder, utfärda Dess Nådiga bihang till Riks-St.
Fröt. tlij.igigt y.ds Sami* N:r ///, rjA 19 34 Stats-Vtskotteis Betänkanden.
Instruction för elen Commitée, hvilken Kongl. Maj:t af ojäfvige Ledamöter förordnar att den nya Indelningen förrätta och till hvilken Rusthållare till uppiysningars meddelande skolä kallas’, och skall denne Commitée äfven få sig uppdraget att, efter förre föreskrifter, lämpade till närvarande tids billiga kraf, Utstaka de Ril* standes och Båtsmannens ömsesidiga skyldighe* ter och rättigheter, I öfrigt förbehåller Kongl. Maj:t
Sig att i Instructionen Utstaka dé närmare föreskrifterne i tillämpningen och att afgöra alla de frågor, som Under eller efter förrättningen 1 anledning deraf kurtna Väckas. Kong!. Maj:t förblifver Rikets Ständers Stats - Utskott med all Kongl, Nåd och Ynnest Städse väl bevågen.
August Bergström.” Jemte Kongl. Majus ofvanhögstberörde Nådiga Proposition har äfven till Stats - tJtskottet blifvit remittetadt ifrån Hedervärda BondeStåndet ett af Ri ksdags - Fullmägtige från Blekinge Hän f. d. Vice Talemannen Jon Jonsson samt Olof Månsson och Måns Pehrsson till Ståndet ingifvet Memorial i samma ämne, dervid vat bifogad en afskrift af deras till Kongl. Majit ingifne
Underdåniga ansökning vid nu Varande Riksdag om lindring ocd jemkning uti den tryckande Båtsmans Indelningen.
Utaf hvad ej mindre de Stats - Utskott tet nu meddelte Handlingar innehålla och upply StctS-Utskottets Betänkandets Så, an vid I815 års Riksdag i detta ämne blifvit anfördt, hår det synts Stäts-Utskottet
Vara utörn alt tvifvelsmål, att Båtsmans-Indelningen 1 Bleki nge, sådan den nu utgöres méil I500 Man
Indel ni ngs-Båtsmans af gil Mantal, icke allenast är högst ojämttt fördeld, Utan ock skäll för ganska mångå
Hem mansägare vara till deri grad betungande, att, efter hvad ärfarenheten vitsordat, ofta ett stort antal Båtsmans-Nutätner antingen måst vara Vacant genom dö rustandes oförmögenhet, ätt dem uppsätta och Utrusta, eller ock alt den rustande, när Vacanöe öj kunnat tillåtas, sjelf mast utskrifvas, till skada Och hinder för dess egit Hemmansbruk.
Vid Indelningens Upprättande 1685 föreslogs högst 20 R:dr Simynts Ränta för hvarje Indelnings-Båtsmärts presterande?
Men dé Hemman, hvilkas Ränta ej Uppgick till det belopp, ätt dön kurtde anses svara emot fen Båtsmans utgörande, skulle undfå fyllnadén, antingen äf andré högre räntade Hemman, under namti afölh verskotts-ränta, eller
Ock af andra till understöd lör Rustningen indeita Hemman, under namn af ReserVe-Ränta; Hessa Räntor Utgingo dock icke med förvandling, utan endast till sitt bea Stämda Dalertal i Cönrånta penningar, deruti sedermera ingert annan ändring skjedt, ån att de nu beräknas efter 3 U:t Sunt Riksdälerrt, Ber* emot skulle Rusthällen utgöra sina prestanda till Båtsmannen uti persedlar, sorn redan i 697 beräknades till 24 B:t Slmts värde.
Hå Båt sinans-lndelr.ingen ålades, Var myrttt>ch varu-värdet tili ett så jämt förhållande mot hvartannat, att Rustningen då kunde anses mia* £23® Stats-TJtskottets Betänkanderii dre tryckande, enär en Båtsman den tiden kuhn de för den anslagne
Räntan i det närmaste underhållas, utan att ‘nam-Rotens Sliggande, eller Reserve- och Fyllnads-Hemmans proportionerli* ga bidrag var n er betungande för den ene, än den andre; — Vacance värdet har likväl sedan den tiden undergått en stor förändring, i jämn* förelse emot penningens värde; I samma mohn , som det förra stigit, liar den senare fallit.
— Då nu, detta oaktadt, bidraget af Reserve- och Öfverskotts - Räntorne likväl fortfar att utgå i penningar till sitt primitiva belopp utan förvandling eller annan förändring och beräkning, än den här ofvan omförmälte, men Stam Roten eller Rusthållet dock mäste utgöra BåtsmansKostnaden i persedlar, som efter 1816 års Markegång skall uppgått till 74 R:dr 39 sk. 4 r:st Råneo; så visar sig en så betydlig olikhet i Rustningsbesväret Hemmanen emellan nu, emot den tid då Indelningen skedde, att afsigten med Indelningen, som var, att hvart Hemman uti Provincen skulle draga lika tunge, kan nu mera anses hafva till en stor del redan gått förlorad.
Både rättvisa och billighet synes därföre påkalla en skälig rättelse och jämkning härutinnan, om Landet med Hemmanens bestånd skall kunna utgöra det antal Båtsmän, som detsamma kan åläggas.
Och, då Stats - Utskottet, lika med hvad Kongl. Majit i Dess Nådiga Proposition täckta yttra, ansett den tidepunkt ej böra aflagsnas, då rättelse härutinnan kan åstadkommas; Så har Stats-Utskottet ansett sig böra, jemte framställ* gingen af de härvid förekommande skäl oglj qgi” Stats-Utskoitets Betunkandénl 1337 ständigheter, vördsamt hemställa, aft Riksens Högioll.
Ständer nätte instämma uti den af Kongl. Maj.-t gjorde Nådiga Proposition om en. ny Indelningsjämkning uti Blekinge Län, likväl under de förbehåll och villkor, sorn uti den Nådiga Propositionen upptagas; Och lärer, i händelse Riksens Hög ofl, Ständer finna för godt, att härtill bifalla, underdånig anmälan’ härom böra göras hos Kongl Majd, med anhållan därjemte, att, sedan en sådan Indeloingsjämkning för sig gått, Resultaterne däraf måtte vid nästa Riksdag Riksens Ständer meddelas, på det Riksens
Ständer då måtte kunna taga ärendet under närmare öfvervägande och, likmätigt 80 §. i Regeringsformen, gemensamt med Kongl. Maj:t fastställa de förändringar och rätä telser, scm kunna finnas härutinnan skjäligen böra äga rum.
Lgit ompröfvan-: de underställes detta vördsam t.
N:r 215.
Ständers Stats-Utskotts Be~ tänkande9 angående väckte Motioner inom det Hedervärda Bonde •
Ståndet% rörande Rotering en i jemtland. fl v-* en om Protocolls-Utdrag af den 30 Deeem-' ber förledit år har Hedervärda Bonde Ståndet till Stats-Utskottet remitterat ett af Riksdagsmännen från Jemtland, Olof billsson 1 Bärun cefe is 3&
Stats^Vtskottets Betiinhanden, cinders Martensson i Bergsviken till Ståndet in» gifvit så lydande Memorial: ”Då Jemtlands Allmoge år 3 6S8 gick Hans Kongl. Majus önskan till mötes, art genom Contract emellan dem och. då varande General-Majoren Högvälborne Grefve Otro Wellingk åtaga sig Boterings-skyldighet utaf 1048 mari Infanteri och too man Cavallen på Hemman emot ao Daler Silfver-* mynts grundränta (sorn nu räknas till 6 R:dr 33 sk. årlig Stat) på hvarje Rote, hvilken ränta hvar och en hade att innehålla af sitt Hemman och, i händelse den ej dertill kunde anses uppgå, ty visse Hemman om 5, -j, 5, | och till och med 'tdels mantal åtogo sig Rateringsskyldighet af én Soldat, hvart och ett för sig ensamt, fyllnaden af Regements-Skrifvaren uppbära, var det med det uttryckliga vilkor, att Regementet endast skulle kunna commenderas mot Norrska gränsen till Ilandets försvar och det uti fejdetider, men för ingen del å annan ort eller å annan tid.
Detta Contract blef också af Hans Maj:t Konung CART. XI stadfästadt och faststäldt den 15 November 1689.
På en tid sorn denna, då en Tunna Korn kunde köpas för 16 sk., en Soldat-beklädnad för omkring 1 Rtdr och Regementet ej commenderades utom Randel, på en sådan tid kunde denna stränga Rotering cj synas så tung eller vara så tryckande, men då i senare tider och i mannaminne Jemtlands Regemente bevistat alla de Fälttåg, som förevarit och tillika med andra Corpser blifvit än till Göthaland, och i detta längst ned till Bekinge ach Röhus Rän, än till Vesterbotten och Fin - Stats-Vtskottets Betdnkanden'.
1239 land med flere ställen beordradt, har denna börda för Roteringsskyldige blifvit alltför mångdubblad.
När .Jemtlands Regemente beklädes med samma sort mundering, som de öfrige Regementeme, och måste marschera lika långt som. de, i ett Rand, så ojemförligt vanlottadt emot andra Randskaper i anseende till dess kalla c]imat och saknad af segelfart, hvilket senare i synnerhet mer än annorstädes försvårar tillgån. garne på penninge-förtjenster, i ett Rand, der de tidiga frostnätterne alltför ofta fördärfva sä. den, så väl till hrödföda, sorn utsäde, i ett Rand, der jordmånen merendels är så stenbunden och till åkers upparbetande så otjenlig och otacksam, att på flere ställen en ensam Rotehållare i jemngoda år ej mer bekommér af sin sädesgröda än 15 å 18 Tunnor, hvaraf han skall utgöra både Krono- och Prest-Tionde, löna Soldaten med a;ne
Tunnor och af öfverskottet underhålla eller rättare lifnära sig och en talrik tamille, slutligen i ett Rand, der, i händelse några rrnga producter skulle vära att afyttra, de måste föras jo, 30 till och med 40 mil till närmaste Sjöstad, hvarigenom vinsten blir under den långa vägen fram och åter förtärd; i ett sådant Rand blifva Rotehållarne genom nämnde förhållande snart oförmögne att städja och löna sina Soldater, Må det tillåtas oss, att fästa Häglof!. Riksens Ständers uppmärksamhet dessutom på den omständigheten, att uti Jemtland finnes blott omkring 8400 mantalsskrifne manspersoner, hvaraf 1150 man till Regementet måste utgöras, oberäknadt Gonscriptionen; Vid betraktandet af 4 2 40 Stuts- Utskottets Betäniandeni hvilken obetydliga Folkmängd och likväl strän» ga Rotering, tyngden att bära den lätteligen märkes och ojemförligheten med förhållandet 1 andra Rapdskaper ligger i öppen dag.
Då nu mera genom den lyckliga förening gen, hvilken Flans Kongl. Höghet Kron-Pria* sens vishet och kraftiga steg beredt emellan Sverige och Norrige, ail gränseskillnad i mili» tairiskt afseende upphört och någon bevakning icke kan vara af noden, synes ock ofvanberor<de Contract genom omständigheterne vara upp» hafvet.
Det torde vara onödigt att vidare ina» la det missöde, Jemtlands Inbyggare framför an» dra likar i Rikets öfrige Provineer lida.
Den» ha tafla är bedröflig, men den är iikväl sann,! ©ch, vi förmoda, äfven känd.
Menskligheten höjer sin röst för den billiga förväntan, Jemt» lands Innevånare göra sig, att afseende mått© fästas på deras genom gamla händelsers nödvändighet åbragte lidande och vanlottade belägenhet.
Ständer hafva i förra tider haft ett ömt afseende på Jemtlands Innevånares tillstånd och de smickra sig äfven nu desse senare med den förhoppning, att en så* dan åtanka å nyo matte upplifvas, samt att Riksens Höglofl.
Ständer, med bifall till denna de■ras hemställan, bevilja; rio.
Att Jemtland kunde något så nära, i likhet med de öfrige Provincerné uti Riket, blifva roteradt, hälst som ali der oroterad jord ingen extra Rotering ännu undergått, förmodligen ur de.t skäl, att denna oroterade jord, bestående af 205 Hemman och 10b Nybyggen,; Stats-V^siottens Eeiäntanden.
1241 såsom ett bidrag och understöd för den redan så drygt roterade torde vara bestämdt. 2:0
Att det i sig sjelft lilla, men för Randtboen tryckande Cavalleri så afsides från andra Corpser förlagdt och mera kostsamt än, i afseende på localen, gagnande, kunde till Fotfolk reduceras och med Infanteri-Regementet införlifvas, hvarigenom de till Rusthållen anslagne Augments-Heminan kunde såsom understöd för de svaga roterade Hemman ytterligare anslås och disponeras. 3:0
Att, som Militairens, i synnerhet
Un* der-Officetares, Boställen, i anseende till deras ringa Röner, och deraf förorsakade af- och tillträden, synbart falla i ödesmål och vanhäfdas, dessa Boställen må till Skatte försäljas, och de, till hvilka de äro såsom sådane anslagne, må i dess ställe undfå Könetiliökning uti säd eller penningar, då nämnde Hemman äfven kunde jnroteras.
Ehuru i flera Rikets Provineer en Rote ofta kan bestå af a:ne hela Hemman och derutöfver, skulle det likväl för Jemtland blifva en stor och hugnande förmån, hvilken det oek af Kongl. Majus och Riksens Ständers behjertande förväntar sig, om hvarje Soldat-Rote kunde åtminstone af 1 ~ Hemman utgöras, då, å eif annan sida åter, Soldaten skull© kunna så väl bättre lönas, som beklädas.”
Utaf de upplysningar, Stats-Utskottet varit i tillfälle att i detta ämne inhämta, har Stats» Utskottet funnit, att Roteringen i Jemtland är i allmänhet mera betungande än i de öfriga orter inom Riket, i synnerhet vid jemförelse 3542 Stats-Utskottfts Ketänkanden. emellan folkmängden inom Landet och det man-’ skap, som, efter Knekte - Contractet oell Indelningen derifrån bor utgöras.
Stais-Utskottet an^ ser derföre, att en jemkning härutinnan är, icke allenast billig, utan jemväl nödig för denna, i jemförelse mot andra, af naturen vanlottade Landsort; Och efter den upplysning, Stats Utskottet serskilt erhållit, skall Kongl, Majit redan före detta förordnat, att, i anseende till den stränga Rotering Jemtland undergått, samt d:m af alla tiders erfarenhet bestyrkta svårighet, om icke omöjlighet, att, då Rikets tjenst fordrat, vederbörligen recrutera afgången, borde en ny allmän Rotering härstädes företagas, på lika grunder sorn för den öfrige Svenska Roteringen lagde blifvit, men hvilket sedermera likväl 'icke kommit till någon verkställighet.
Riksdagsmännen Olof Nilsson i Börön och Anders Martensson i Bergsviken hafva
Väl uti deras ingifne Memorial föreslagit, att de oroterade Hemman och Nybyggen måtte användas till understöd och bidrag för de förut så drygt roterade; men, i saknad af nödig kännedom om beskaffenheten af desse Hemman och Nybyggen, kan Stats-Utskottet nu icke sådant tillstyrka, utan anser detta vara ett ämne, som vid en skeende Rotejemkning hor utredas och komma i fråga.
Ej mindre t'll utrönande af förhållandet härutinnan, än till föreslående af den jemkning och reglering af Jemtlands Rofenngsskyldighet i det hela, hvartill lodalen, jemte andre omständigheter, kunna föranleda, hemstäder .StatsUtskottet, att Riksens Hög ofl, Ständer måtte Stats Utshottets Betänhanden. 3243 hos Kongl.