Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit, sorn, jemlikt nådiga Bref den 16 Juli och 8 November 1864, för uppförande eller förändring af fyrar å Måseskär, Grimskär, Borgholm, Ispe udd och vid Ystad samt till inköp af ett fvrfartyg att förläggas å Utgrunden, anvisat den för inrättningen då disponibla tillgång af öfver 300,000 Ridr, under sistnämnda dag jemväl godkänt uppgjorda förslag till nedannämnda arbeten, att utföras i den mån tillgångar dertill kumle beredas, nemligen: en fyr på Wäderöbod, tvänne fyrar å Hållö, fyrfartyg för Dämman i Calmarsund och för Svinbådarne i Öresund, en fyr å Hammeskär, hamnfyrar vid Marstrand och Carlskrona, ändring af Nossö och Landsorts fyrar samt en fyr å Tylö.
Då således för lots- och fyrinrättningens underhåll och utveckling vida högre anslag, än det nuvarande, visat sig vara erforderligt, samt Rikets Ständer vid beräkningen af Statsverkets inkomster uppfört båk- och lotsmedel till en summa af 600,000 Ridr, har Utskottet funnit sig böra, på sätt hittills iakttagits, såsom tillgång för Lotsverket under instundande statsregleringsperiod, enligt hvad hosföljande tabell öfver Hufvudtiteln, Litt. A, närmare utvisar, uppföra: a) inflytande båk- och lotsmedel, enligt inkomstbetänkandet beräknade till Ridr 600,000: b) vederlag för Förvaltningens af Sjöärendena andel i uppbörden vid Landsorts fyrbåk » 16,000: c) indelta räntor . . » 460: tillsammans Ridr 616,460:
Och hemställer i enlighet härmed Utstottet, a) att det sålunda beräknade beloppet, tillhopa 616,460 Ridr, må af Rikets Ständer anvisas för lots- och fyrinrättningen med dertill hörande personal och, pä sätt hittills skett, såsom reservationsanslag å Riks-staten upptagas, äfvensom att de öf - 12 Stats-Utskottets Utlåtande Jfé 52. verskott, som å Statsverkets, under titel: båk- och lotsmedel, beräknade inkomster, kunna uppstå, jemväl må för lotsoch fyrinrättningen få användas; dock torde, med afseende derå, att inkomsten af båk- och lotsmedel möjligen icke kommer att uppgå till det af Rikets Ständer beräknade beloppet, härvid böra fästas det förbehåll, b) att andra inkomster, än de nu afsedda, icke må för lotsoch fyrinrättningen användas. 12:o.
Då emellertid, i jemförelse med de betydliga summor, som numera för lots- och fyrinrättningens behof anvisas, den för samma ändamål afsedda andel i afgiften vid Landsorts fyrbåk icke är af någon särdeles betydenhet, har det synts Utskottet skäligen kunna ifrågasättas, huruvida ett sådant bidrag fortfarande bör till lotsverket ingå, helst, såvidt Utskottet varit i tillfälle inhemta, ifrågavarande uppbörd grundar sig på ett undantagsstadgande, hvarigenom fartyg, som passera Landsort, äro förpligtade att, utom vanliga båk- och fyrafgifter, jemväl erlägga s. k. lastpenningar.
Sistnämnda afgift, hvilken uppkom redan på 1600- talet, då denna fyrbåk af enskild person anlades, var afsedd att motsvara kostnaden för fyrens undeidiåll, och har sedermera, med någon förändring i beloppen, alltjemt utgått, äfven sedan fyren år 1840 genom köp öfvergått till Kronan.
Utaf uppbördssumman äro två t tredjedelar för lotsverkets behof anvisade åt Förvaltningen af Sjöärendena och återstående tredjedelen ingår i tulluppbörden.
Med hänseende till hvad sålunda förekommit och då Utskottet, som icke varit i tillfälle att verkställa den fullständiga utredning af frågan, som för dess hufvudsakliga bedömande vore erforderlig, likväl funnit önskvärdt, att den särskilda uppbörden vid Landsort kunde till lättnad för sjöfarten upphöra, har Utskottet ansett sig böra hemställa, att Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl. Maj:t, efter det ärendet blifvit behörigen utredt, ville taga i nådigt öfvervägande, huruvida den särskilda uppbörden vid Landsorts fyrbåk bör fortfarande bibehållas. 13:o.
I afseende å öfriga under denna Hufvudtitel uppförda anslag, deri förändring icke ifrågakommit, hemställer Utskottet, att dessa anslag må uppföras till enahanda belopp, som vid sistlidna riksdag bestämdes; dock att, för jemnande af Hufvudtitelns slutsumma, förslagsanslaget till skrifmaterialier och expenser m. m. för Sjöförsvars-departementets Kansli-expedition må minskas med 11 R:dr, hvarigenom Hufvudtitelns samtliga ordinarie anslag skulle uppgå, till en summa af 3,940,400 R:dr eller 346,700 R:dr mera än hvad nu gällande Riks-stat upptager, utaf hvilken förhöjning likväl 253,560 R:dr till - Stats-Utskottets Utlåtande Jfs 52.
13 kommit dels i följd af den högre beräkningen af Statsverkets inkomster, dels ock såsom vederlag för annan tillgång för denna Hufvudtitel.
Uti högstberörda nådiga Proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof, har Kongl. Maj:t, under hänvisande till hvad i Statsråds-protokollet för den 13 Oktober nästlidet år finnes anfördt, med afseende å de för sjöförsvaret erforderliga särskilda eller extra anslag gjort följande framställningar: l4:o.
Till ersättande af förskottsvis anvisade medel till anskaffning af tio stycken 9-tvms jernkanoner med projektiler samt en sådan kanons förseende med bakladdning smekanism och, profskjutning af densamma har Kongl.
Maj:t äskat ett belopp af tillhopa 94,200 R:dr.
I afseende å detta anslagsbelopp inhemtas af Statsråds-protokollet, att sedan med jernpansar beklädda krigsfartyg börjat mera allmänt af sjömagterna begagnas, hade i jemnbredd med fartygspansarets alltmera tilltagande tjocklek äfven fordringarne på svår kaliber hos fartygens bestyckning ökats till den grad, att tvifvel med allt fog måst uppstå, huruvida dylik bestyckning skulle kunna ens af svenskt tackjern åstadkommas.
Bemödanden att skingra detta tvifvel hade emellertid icke uteblifvit och sedan en flottans officer ingifvit ritning till en af honom uttänkt kanonkonstruktion af 9 svenska decimaltums kaliber, hade med Kongl. Maj:ts nådiga tillåtelse en kanon af denna konstruktion på försök blifvit år 1864 vid Finspongs styckebruk förfärdigad samt derefter reglementsenligt profoch sprängskjuten, hvarvid den visat sig ega sådan styrka i godset, uthållighet och skjutkraft, att Kongl. Majit, med afseende på angelägenheten att snart och inom landet kunna erhålla nödig bestyckning för de under byggnad varande nya tornfartygen och enär genom en något större beställning af dylika kanoner, än detta behof fordrade, kunde vinnas en nedsättning af icke mindre än 25 procent i anskaffningskostnaden, föranlåtits att under den 28 Februari sistlidet år i nåder uppdraga åt Förvaltningen af Sjöärendena att med egaren af förenämnda styckebruk uppgöra kontrakt om leverans af 10 kanoner af ofvanberörda konstruktion till det af honom, för sådant fall, erbjudna nedsatta pris af 7,500 R:dr för hvarje samt att den till 75,000 R:dr belöpande kostnaden för denna beställning tills vidare förskottsvis af de för krigsfartygs byggande afsedda medel bestrida.
Sedermera hade Kongl. Majit, i saknad af annan tillgång, nödgats på nämnda fond jemväl anvisa kostnaderna för dels förändring af en nyssberörda beställning tillhörande kanon för anbringande derå af bakladdningsmekanism enligt uppfinning af en annan flottans officer och samma kanons profning samt dels anskaffning af nödiga projektiler för hela den ifrågavarande kanonbeställningen med tillhopa R:dr 19,200: så att, om härtill lades den redan uppgifna kostnaden för kanonernas anskaffning „ 75,000: 14 Stats-Utskottets Utlåtande J/s 52. summan af de sålunda från fonden för krigsfartygs nybyggnad förskottsvis bestridda utgifter uppginge till ....
Runt R:dr 94,200:
Varande de på omförmälda sätt anskaffade 9-tums kanonerna afsedda att tillsvidare och intill dess kanoner af svårare kaliber kunde inom landet tillverkas, utgöra bestyckning på de nya tornfartygen, hvarefter, sedan kanonerna för dessa fartyg icke vidare behöfdes, de skulle blifva särdeles användbara för sjöfästningarne, hvilka i allt fall måste, i den mån de hunne tidsenligt förändras, förses med kraftigare bestyckning än som nu å dem funnes.
Då anskaffning af ifrågavarande materiel varit af den synnerliga vigt, att dermed icke bort i brist af särskildt för ändamålet tillgängliga medel anstå, och då, på sätt af punkten 9:o härofvan närmare inhemtas, det från fonden för krigsfartygs nybyggnad förskjutna beloppet blifvit vid bestämmandet af anslaget för nämnda fond såsom tillgång beräkuadt, hemställer Utskottet, att det af Kongl. Maj:t äskade beloppet, 94,200 R:dr, måtte af Rikets Ständer å Riksgälds-kontoret anvisas, att såsom ersättning för merberörda förskjutna utgifter till anslaget för krigsfartygs nybyggnad ingå. 15:o.
Då uti flottans förråd funnes en myckenhet slätborrade kanoner af svår, för få år tillbaka ännu fullt godkänd, kaliber och för öfrigt i goclt skick, hvilka, ehuru de, sådana de nu vore, icke kunde anses till krigsbruk dugliga, likväl kunde blifva det genom uppreffling, har Kongl. Maj:t, sedan en maskin för uppreffling blifvit från England anskaffad samt förberedande åtgärder för anställande af skjutförsök med upprefflade kanoner vidtagna, för dylika försök med sådana kanoner hos Rikets Ständer begärt anvisande för år 1867 af ett belopp af 22,500 R:dr; hvarförutan Kongl. Maj:t till andra nödiga artiller i för sök likaledes för år 1867 äskat ett belopp af 30,000 R:dr; varande detta sednare belopp, under förutsättning, att, genom Rikets Ständers bifall till det af Kongl. Maj:t för tillvägabringande af inhemsk tillverkning af 12-tums jernkanoner ifrågaställda förlagslån, en sådan tillverkning komme till stånd, hufvudsakligen alsedt för prof- och sprängskjutning med en på försök förfärdigad kanon af nämnda kaliber.
Enär resultaterna af de undersökningar, för hvilka Kongl. Majit sålunda äskat anslag, böra för vårt sjöförsvar blifva af synnerlig vigt, har Utskottet visserligen icke tvekat att tillstyrka anvisandet af medel till bestridande af de dermed förenade kostnader; men då det synts Utskottet uppenbart, att de särskilda frågor, hvilkas lösning angifvits vara med de föreslagna skjutförsöken åsyftade, i flera hänseenden sammanfalla ej mindre med hvarandra, än äfven med de frågor, för hvilkas utredande på enahanda väg Utskottet i dess utlåtande angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Fjerde Hufvudtitel, tillstyrkt beviljande af anslag, har Utskottet ock antagit, att derest de särskilda skjutförsöken för Stats-Utskottets Utlåtande JVs 52.
15 arméen och flottan blefve gemensamt anställda, denna anordning skulle, utan att motverka uppnåendet af de afsedda ändamålen, bereda möjlighet till någon minsk ning i de beräknade utgifterna; och får Utskottet på grund deraf hemställa, att Rikets Ständer på det sätt bifalla Kongl. Maj:ts ifrågavarande nådiga framställningar, att för anställande af de deri omförmälda skjutförsök till Kongl. Maj:ts disposition på Riks gälds-kontoret anvisas en sammanräknad summa af 4-5,000 R:dr, att under år 1867 utgå. 16:o.
För försöks anställande med s. k. undervattensminor har Kongl. Maj:t för år 1867 äskat ett belopp af 10,000 R:dr.
I förevarande afseende inhemtas af Statsråds-protokollet, att å särskild tillgång medel tillförene blifvit af Kongl. Majit anvisade dels till anskaffning af undervattensminor och dels till försök med desamma för utrönande af tjenligaste sättet att dem använda, äfvensom för deras möjliga fullkomnande; och då angeläget är, att omförmälda försök med detta för Sverige, med dess många hamnar och öppna farleder så användbara försvarsmedel än vidare fortsättas, tillstyrker Utskottet Rikets Ständers bifall till Kongl. Maj:ts ifrågavarande nådiga framställning. 17:o. Beträffande Kongl. Maj:ts nådiga förslag om anvisande af 943,800 R:dr till flotta,ns nybyggnad eller anskaffande af ny krigsfartygs-materiel, får Utskottet hänvisa till det yttrande, som förekommmer i 9:de punkten af detta Utlåtande. 18:o. Jemte det Rikets Ständer vid sistlidne riksdag, för fortsatt tillämpning under innevarande statsregleringsperiod af den vid 1859 och 1860 årens riksdag uppgjorda och då godkända stat för pensionering af flottans embetsoch tjenstemän samt betjente, dels beviljade och på Riksgälds-kontoret anvisade det för denna pensionering erforderliga kreditiv, 90,000 R:dr för 3:ne år, med direktionen öfver Amiralitets-krigsmanskassan lemnad rättighet att till fullgörande af den pensionering enligt 1838 års reglemente, hvartill kassans egna tillgångar ej lemnade tillgång, och till de nya pensionerna, å kreditivet under hvarje års lopp lyfta hvad för omförmälda ändamål funnes behöfligt, under förbehåll deremot att af följande årets kreditiv icke något finge reqvireras, innan styrkt blifvit i hvad mån föregående årets kreditiv till pensioneringen åtgått, dock att hvad under ett år af kreditivet icke för ändamålet erfordrades finge under följande året användas, dels ock medgåfvo, att anslaget å Femte Hufvudtiteln till flottans reservstat finge i viss mån i och för samma pensionering användas, anhöllo Ri kets Ständer, i underdånig skrifvelse af den 31 Oktober 1863, med anmälan om detta beslut, det Kongl. Majit, efter hörande af Amiralitets-krigsmanskassans del - 16 Stats-Utskottets Utlåtande Jtö 52. egare, måtte vidtaga de åtgärder, sorn kunde vara erforderliga för att att bringa grunderna för pensioneringen af flottans stater och korpser till enhet och öfverensstämmelse med de för Statens öfriga . embets- och tjenstemannakorpser gällande, samt för Rikets näst sammanträdande Ständer framlägga fullständigt förslag till slutligt ordnande af berörda pensionering.
Vid underdånig föredragning af detta ärende hade likväl, enligt hvad Statsråds-protokollet gifver vid handen, enär från Rikets Ständers sida en likartad begäran blifvit till Kongl. Maj:t framställd med hänseende till arméens pensionering, i anledning hvaraf dess krigsbefäl varit sammankalladt och rörande ämnet afgifvit underdånigt förslag, hvilket komme att Rikets Ständer föreläggas, samt de för flottans embets- och tjenstemän för närvarande gällande pensioneringsgrunder stöde med de hittills vid arméen följda i närmaste likhet, Kongl.
Majit ansett det för den af Rikets Ständer åsyftade lösning af frågan om tillvägabringande af enahanda pensioneringsgrunder för alla Statens embets- och tjenstemän vara tjenligare, att Rikets Ständers beslut öfver omförmälda, från arméens målsmän utgångna, förslag afvaktades, då deraf kunde hemtas ledning vid frågans behandling hos Amiralitetsstaterna, än att derförinnan från dessa framkalla ett förslag i ämnet, som kunde förväntas, utan en sådan ledning, blifva af beskaffenhet att icke föra till det mål, som afsågs; och hade, under sådana omständigheter, föreskrift om
Amiralitetsstaternas hörande i frågan icke blifvit gifven, dertill ett annat skäl dessutom förefunnes uti de väsendtliga förändringar i organisationerna af flottans personal, hvilka dels redan vore beslutade, och dels förestode, samt äfven måste komma att inverka på pensioneringen.
Då således det begärda pensioneringsförslaget nu icke kunde för Rikets Ständer framläggas och i hvarje fall en lösning af pensionsfrågan i den vidsträckta omfattning, Rikets Ständer åsyftat, icke kunde så snart emotses, att derigenom de för pensioneringen af flottans embets- och tjenstemän hittills anvisade tillgångar skulle under den närmaste framtiden blifva öfverflödiga, har Kongl.
Maj:t, jemte meddelande, att det för samma pensionerings upprätthållande å Riksgälds-kontoret beviljade kreditiv blifvit anlitadt år 1863 med 15,840 R:dr 24 öre och år 1864 med 28,164 R:dr 69 öre samt nästlidet år ansåges komma att till hela sitt belopp 30,000 R:dr erfordras, nu föreslagit, att Rikets Ständer för att fortfarande ej mindre sätta Amiralitets-krigsmanskassan i stånd att till flottans pensionsberättigade embets- och tjenstemän, som söka afsked, genast utgifva pensioner enligt de för kassan nu gällande pensioneringsgrunder, än ock bereda tillfälle till de dem tillförsäkrade fyllnadspensioners utbetalande, för år 1867 på Riksgälds-kontoret anvisa ett kreditiv af 30,000 R:dr, med direktionen öfver förenämnda kassa lemnad rättighet att å berörda kreditiv under loppet af samma år lyfta hvad för omförmälda behof funnes behöfligt, sedan styrkt blifvit, i hvad mån det för innevarande statsregleringsperiod beviljade kreditiv för pensioneringen - Stats-Utskottet* Utlåtande J/s 52. 17 gen åtgått, dock att hvad under samma period icke för ändamålet erfordrats, må för 1867 års pensionering i mån af behof användas, äfvensom att Rikets Ständer måtte medgifva, att för berörda pensionering finge fortfarande användas det å Femte
Hufvudtiteln uppförda anslag till flottans reservstat, i den mån det redan vore och framdeles, genom afgång bland derå öfverflyttade officerare, kunde blifva disponibelt.
Sedermera har uti skrifvelse till Stats-Utskottet den 30 Januari innevarande år Statsrådet och Chefen för Sjöförsvars-departementet, på nådig befallning, meddelat hurusom Direktionen öfver Amiralitets-krigsmanskassan uti särskilda skrifvelser anmält, dels mot slutet af nästlidet år att, då pensioneringen till einbets- och tjenstemän vid Kongl. Maj:ts flotta de sednare åren ökats, det ville synas, som skulle det för berörda pensionering hittills beviljade kreditiv å 30,000 R:dr böra för den instundande statsregleringen höjas med minst 10,000 R:dr, dels under den 26 i ofvannämnda månad att behofvet af pensioneringstillgångarnes ökande redan under innevarande år verkligen inträdt, enär tre namngifne pensionssökande, för hvilkas pensionerande, enligt gjord beräkning, skulle erfordras ett sammanräknadt belopp af 7,408 It:dr, icke kunnat, i saknad af tillgång derför, till afsked anmälas.
I betraktande af hvad sålunda förekommit, och då Utskottet under punkten 3:o här ofvan tillstyrkt, att aflöningsanslaget för flottans reservstat må från nuvarande beloppet, 50,000 R:dr, nedsättas till den summa, som enligt meddelade upplysningar erfordras till aflönande af de på denna stat ännu qvarstående officerare, eller 18,151 R:dr, samt i följd häraf ifrågavarande kreditiv torde böra ytterligare förhöjas med ett mot berörda nedsättning svarande belopp, eller i jemnt tal 32,000 R:dr; hemställer Utskottet, att Rikets Ständer för fortsatt tillämpning under år 1867 af den förut uppgjorda och godkända staten för pensionering af flottans embets- och tjenstemän samt betjente måtte dels bevilja och på Riksgälds-kontoret anvisa ett för denna pensionering erforderligt kreditiv af 72,000 R:dr, dels bifalla hvad Kongl. Maj:t behagat föreslå beträffande direktionens för Amiralitets-krigsmanskassan rättighet att lyfta detta kreditiv un der iakttagande likväl af dervid stadgadt förbehåll i afseende å reqvisitionerna af dessa medel. 19:o.
För upprätthållande af den flottans gemenskap förunnade förbättrade pensionering äfven för år 1867 har Kongl.
Maj:t derjemte äskat ett kreditiv å Riksgälds-kontoret till lika belopp med det nu för samma ändamål afsedda eller 40,000
R:dr, med direktionen öfver Amiralitets-krigsmanskassan lernnad rättighet att å berörda kreditiv under loppet af nämnda år lyfta hvad för omförraälda ändamål finnes vara behöfligt, sedan styrkt blifvit i hvad mån det Bik. till R.
Prof. 1865 & 1866 4 Sami. 1 Afd. 20 Haft. 3 18 Stats- Utskottets Utlåtande J/s 52. för innevarande statsregleringsperiod beviljade kreditiv för pensioneringen åtgått, dock att hvad under samma period icke för ändamålet erfordrats, finge för 1867 års pensionering i mån af behof användas.
Af Statsråds-protokollet inhemtas, att det allt sedan början af år 1861 jäll ofvannämnda belopp anvisade kreditiv för förbättrande af flottans gemenskaps pensionering nästan hela tiden till sitt fulla belopp för ändamålet utgått; och då det således kan antagas, att den af Kongl.
Maj:t nu äskade summan för upprätthållandet af ifrågavarande pensionering jemväl blifver för år 1867 behöflig, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer till ifrågavarande ändamål måtte för år 1867 anvisa ett kreditiv af 40,000 R:dr, att från Riksgäldskontoret utgå på det sätt och under de vilkor, Kongl. Maj:t föreslagit. 20:o.
Uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt, till Utskottets behandling remitterad motion (N:o 142), har Grefve Posse, K., i anseende till bristen på gymnastiklokal för skeppsgossarne i Carlskrona, föreslagit att nuvarande skeppsgossekasernen derstädes måtte blifva tillbyggd med en samlingssal i öfra våningen och en gymnastiksal i den nedra samt Rikets Ständer för sådant ändamål anvisa den i häröfver uppgjordt kostnadsförslag beräknade summan af 12,000
R:dr; men då Utskottet föreställer sig, att om något oundgängligt behof uti ifrågavarande hänseende förefinnes, Kongl.
Maj:t icke lärer underlåta att, efter vederbörandes hörande, göra den nådiga framställning i ämnet, som kan af omständigheterna påkallas, får Utskottet af sådan anledning och i anseende till ärendets outredda skick, hemställa, att Grefve Posses ifrågavarande motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 21 :o. Vidare har till Utskottets behandling blifvit remitterad en hos Ridderskapet och Adeln väckt motion (N:o 45), deruti Herr Du Paetz, F., föreslagit att, som lotsarne på Gotland visserligen hade af Staten jordlotter sig upplåtna, men nödgades sjelfve bekosta nödiga bostäder, hvilket förhållande för obemedlade lotsar medförde stora svårigheter, Rikets Ständer måtte besluta, att hvarje lotsstation, som hade sin jordlott lämpligt utlagd, skulle på Statens bekostnad bebyggas, hvarefter byggnaderna borde af lotsarne underhållas.
Såvidt af motionen kan inhemtas förefinnes icke någon anledning, hvarföre lotsarne på Gotland snarare än i andra trakter af riket skulle vara i behof af ett sådant understöd från Statens sida, som motionären åsyftat; och då i allmänhet lotsarnes inkomster torde vara tillräckliga för deras bergning, hemställer Utskottet, att Herr Du Rietz’ förevarande motion må af Rikets Ständer lemnäs utan afseende.
Statt-Utskottet» Utlåtande J/s 52. 19 22:o. Slutligen har Utskottet till behandling förehaft nedannämnda inom särskilda Riks-Stånd väckta, till Utskottet remitterade motioner, nemligen: a) af Herr von Francken, A. A., (under N:o 72) och Herr E. D. Grape (under N:o 34), hvilka motionärer af anförda skäl hemställt, att Rikets Ständer måtte anvisa ett anslag af 100,000 R:dr till uppföi-ande af en fyrbyggnad med lentille-apparat af Usta ordningen på Svenska Högarnes håkland, tillhörande Stockholms skärgård; b) af Herr Du Rietz, F., som (i motion N:o 89) föreslagit, att vid det s. k.
Fahludds-refvet utanför
Stockviks lotsstation, der under loppet af åtta år icke mindre än 34 fartyg strandat, måtte uppföras en s. k. ledfyr och invid denna anbringas en större ringklocka till seglares varning under mist och sjömörker; och c) af Herr C. J. Bergman, hvilken (i motion N:o 2) hemställt, att Rikets Ständer måtte för en fyranläggning vid Wisby anvisa en summa af 35,000 R:dr såsom förslagsanslag samt hos Kongl. Maj:t anhålla om vidtagande af de åtgärder, som för företagets skyndsamma utförande blifva erforderliga.
Då hamnen vid Wisby såväl till läge som beskaffenhet i öfrigt icke lärer vara af någon vigt såsom nödhamn, torde det ifrågasatta uppförandet af en ledfyr derstädes böra stå tillbaka för många andra för allmänna sjöfarten mera angelägna behof i detta hänseende.
Deremot har hvad motionärerne anfört om behofvet af fyrar på Svenska Högarnes håkland och på Fahludden synts Utskottet väl förtjent af uppmärksamhet; men då dessa förslag, hvarken i afseende på deras ändamålsenlighet eller i fråga om kostnaderna blifvit af vederbörande granskade, har Utskottet funnit sig förhindradt att nu tillstyrka beviljandet af anslag för dessa fyranläggningar; hemställande dock Utskottet, i anseende till sakens vigt, att Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla att, om, efter förutgången undersökning, uppförandet af fyrar å de af motionärerne angifna eller intill dessa närbelägna ställen skulle finnas företrädesvis bidraga till sjöfartens betryggande i dithörande farvatten, Kongl. Majit måtte, då anslaget till lots- och fyrinrättningen dertill lemnar tillgång, anvisa de för ifrågavarande fyranläggningar erforderliga medel, Stockholm den 15 Februari 1866. 20 Stats-Utskottets Utlåtande Jls 52.
Emot Usta punkten (angående anvisande af medel för tillämpning af de nya lönestaterna och den förändrade organisationens genomförande), af Herr Skogman, C.: “Hänvisande till de skäl och grunder, hvilka finnas uttryckta uti det af mig den 11 sistlidna November på Riddarhuset aflåtna yttrande vid Kongl.