Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Pä desse stal sinner Utskottet ej anledning att tillstyrka någon ändring i allmänhet uti de Försatt, ringar, som försäkrar förrberörde Inrättningar, ge, nom deras Styrelses wärd och inseende, om full agande rätt af flike Hemman och Lägenheter samt deraf beroende bortarrenderiugs - rättighet, Jamt i följd deraf icke heller nägon rättighet för Äboar k allmänhet att söka eller winna förmän till Skattelösen af sadane Lägenheter; Dock, i fall förhållandet skulle med ett elier annat Hemman wara annor - Den 22 Junii. 82; norlunda än hwad Utskottet nu allmänneligen äsedt, tror Utskottet Äboerne derä böra wara obecagit, att, wid sig yppande twister om begagnande af en wid, sträcktare Åborätt eller Lösnings,förmän, med iakttagande af den Rättegångs, Ordning förrberörde Kongl. Brefwcr, Allmänna Lagen och andra nu gällande Författningar föreskrifwa, serskildt derom utföra bäst de kunna och gitta; Hwilket allt Utskottet fär till Riksens Högloft.
Ständers widare vmpröfwande »vördsammeligen öswerlemna.
Riksdagsmannen Bruhns af Herr Handelsman Stabeck och Riksdags,Fullmägtigen Skare nu understödde Jerskiltc tanka, får Utskottet astren härhos bilägga.
Orebro den es Junii 1812.
Ridd. och ?ld. Pa Högw.
Prest-StanLedam. wägnar, dets Ledam. wägnar, K. kl. 6^I1enk>o r§.
Litsberg.
BorgareStän, Pä Hederw.BondeStandets Ledam. wägnar, dets Ledam.wägnar, l,. Lcliwan.
Olok Lrukn. ^lex.
Uppläst hos Ridd- och Adeln den 22 Junii. - - - - Prest-Ständct den 22 - - - - - - Borgarc-Standct d. 22 - » - - - - Bonde-Standet den 22 - - Utdrag af protoeollct, hället inför Riksens ^öglofl.
Ständers Allmänna Be, swärs, och Ekonomie-Utskott wid Urttma Riksdagen i Orebro d >8 Junii 1812.
S D. Inlemnade Riksdags-Fullmägtigen Olof Bruhn frän Malmöhus
Län ett sä lydande an, j förander
Uti 8r6 Den 22 Junii Uti den fräga, som Högloft.
Utskottet nu fö, rehar, angående
Domkyrso- och a idea »ä piss usus anstagne heinmans lösande till Skatte, torde mig cillacaS yttra mina ta lar
Da deste hemman ifrån början obestridcligen endast bifwit af Kongl. Ma-:t och Kronan anstagne, att med Tionde sch Ranta förbättra Clereciets löningswickor, eller till wista'Inrättningars bestånd, hafwa wal Innehafvare deraf icke heller pä grund af Lag kunnat handla med Äbo om besittningsrätten till deste hemma!,, och uppstegra ärliga afgifterne efter godtycke; sadant har likwäl under tidernes lopp stedt och ster ännu; men att det warit och är Mistbruk tyckes wifaö derest, att ätstillige sädane hemman redan bliswit af Äboerne till Skatte in, löste, hwilkec icke möjeligen kunnat ste, om någon widstracktare rätt tillhört Räntetagaren.
Om en sadan handel :ned bisittningsrätt och uppstegring af ärliga Siädjo-afgisren i förra tider wöro mindre tryckande, dä sädane hemman njöto en lika befrielse frän en del allmänna onera, som Boställen, har deremot sadant i samma män blifwit tungt och påökning i a lmänna stoldigheter, och nu dä Rotering blifwic dem lika med^ Krono Skarre älagd, da icke Räntetagare.-! utan Aboen mäst för densamma answara, talar billighet och rättwisa högt för påkläendet, att Aboen och dest Arfwingar genom en stad, gad Besittningsrätt böra betryggas tvid Hemmanet, hwarpä han anwäntt mä handa bela sin förmögenhet.
— Kan det wara billigt eller laoligt, att om en sadan Aoo a-Iider, Enkan och Barnen antingen mäste ytterligare fördjupa fia i stuld för att kunna utgifwa den godtyckliga Summa en Domkyrko, Sysio - Den 22 Junik. 8-7 Sysloman, en Hospitals - Föreståndare eller annan Räntetagare utsätter, eller ock frän Hemmanet afstä, med uppoffring af redan dcrä anwände ansenlige kostnader; och manne Kyrkan eller Jnrattmngcn rumer fordel af en sadan förändring?
Nej — det ar endast Systomännen, som störda, ost) Principa, len får ändock säkerligen icke mera an dest lagliga ratt.
— Sädane händelser wid inträffande dödsfall aro icke utan exempel i min Ort, der en mängd 26 pros usus anstagne Hemman finnes; och detta har föranledt mig wäcka Högloft, tttstottets behjertande till afhjelpande af detta förtryck; och nar till deste bewekande stal lägges, att Stacs-Jnkomsterne betydeligen stola ökas genom Skatte-Köpestillmgen för meranämnde Hemman, och Jordbruket jemwäl genom ägande ratten wunne tillwäxt och förbättring, wägar jag hoppas att Högloft.
Utstottct tillstyrker bifall till den wackte motionen, och anhaller att detta yttrande Utstottets Betänkande till Riks - Stånden sär åtfölja.
Orebro den 16 Juni,' 1812.
Olok Lrulin. ^
Och stiille detta anförande till Respect.
RiksStanden åtfölja Utstottets Betänkande, angående löfen till Skatte af Kyrko - Academie - och ScholeHemman m. m.
Ot supra. Lx ?rotc>coIIcr, ^lex. k.s§erZren° Upp - F28 Den 22 Junit.
Uppläst hos Ridd och Adeln den 22 Junst. - - - - Prest-Ständet den 22 - - - - - - Borgare-Ständct d. 22 - - - - - - Bonde-Ständct den 22 - - Wördsamt Memoria?! ^ti ett till Hederwärda Bonde-Ståndet den 9.de dennes ingifwit och till Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Bestvärs, och Econoinie-UtskottS enskilda behandling remittcradt Memorial, yrkar NiksdagsFullmägtigen Johan Oisson Longberg fran Gefleborgs Län. arr sein Landels Hemman och Släbernes Jord blifwit pa samina tid och med lika rviikor anstagne till Batsinanshall, endast med undantag af ome Prowinser i Riket som utgöra Indelnings - Båtsmän af helt olika beskaffenhet, och Städerne under de blodigaste Krig fatt med penningar lösa sig frie fran skyldigheten att förswara Fäderneslandet, da Landtmannen för sin Jord, dels genom Karls anskaffande, sa länge desi förmögenhet sadant medgisrvit, dels sedermera stels satt vidkännas, osia med lifwcts förlust, ett personligt förswar af Fosterjorden, en billig nedsättning af Städernes således hittills njutna förman, och en skälig lindring Uti Landers skyldigheter i berörde hänseende matte tillatas pa det satt, att Städerne blefwo alagde uppsätta hälften af deras BatsmanS-antal och Ländet befriar emot vacance - afgift för ena hälften, af desi nuwarande Rustnings-skyldighet.
Utskottet har hast detta ärende under öfwerläggnmg och wid pröfningen deraf funnit, att Städernes Jord genom den nyligen 'werkstäldc Extra Noteringen blifwit alagd skyldigheten att, i likhet och pa enahanda wilker som ben tillförene Oroterade - Den 22 Junii.
829 Le Jord a Landet, uppsätta och underhålla Karl, och att, a de ställen, der Båtsmanshåll för Staders Jord tillafwcntyrs förut warit stadgat, uppsättande af Karlar derföre sa wäl som vacance-frihetS förman till någon del af de a Landet Jndclte Båtsmanshåll, som Memorialets Författare satt i bredd med StäderncS Bats mans-skyldighet, såsom icke innefattande någon ändring ut! huswudgrunderne af förra Jndelningarne, ma kunna af Konal. Maj:t, utan hinder af 8a §. uti 1829 «rs faststalde Regeringsform, i Nader bestutas, w d serskilde dcroin till Kongl. Masit ingifwande underdånige ansökningar; Hwilket dock till Riksens Högloft.
Ständers widare granskning Utskottet får wördsammeligcn öfwerlemna.
Örebro den r8 Junii r8r2.
Ridderskapets PaHögw. Prest-Stänvch Adelns wägnar, dets wägnar, Joli. Ist. 6^11 en bor §.
BondeStanbets wägnar, Ståndets wägnar, A.
Lob^vsri.
Olok Lrubn. I.LZerZrso.
Uppläst hos Ridder,kavet och Ndcln den 22 Junit. - - - - » Prest-Standet - 22 - - ----- Borgare-Ständet - 22 - - ----- Bonde-Ständet - 22 - - Wöcdsamt Memorial! Riksdags-Fuvmagtigen Johan Olsson Longberg fran Gefleborgs
Län, har uti ett den gide dem nes 8;o Den 22 Jun,,. ms ingiswit och af det Hederwärda Bonde-Stan, det till Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Be» swars och Economie-Utskott samme dag rcmitteradt Memorial, deruti alwen Riksdagsmannen Jonas Ersson frän Östergöthland sig förenat, till Riksens Högloft.
Ständers granskning öswerlemnat, om icke hädanefter det borde wara allmänneligen sörbudit meddela Past at alla sa kallade Skoijare, att a Landet eller pa Marknader kringfara under förewänd, ning alt drifwa handel med Glas, Jernsmide och Hästar, samt att, i fall sadane personer besinnas kringstryka i Landet, de da matte med ansenligt spöstraff warda belagde och derefter till något Kronans arbete forsande.
Det har icke kunnat undfalla Utskottet, hwad ock Riködags-Fuilmägiigcn anfört, att de sa kallade Skonare, hwarmed egenteligen förstas de sa kallade Tartarcr och Ziguenare, samt annat uti rr §. af 1802 ars Kongl. Wärfninos-Stadga widare upp, räknadt löst solk, kunna med skäl anses såsom upp, bofsmän för manga brott och laster, saint att de, aswen om de aro uti någon mindre
Stad eller ä Landet bosatte, igenom en ej i någor matto wardal) egen uppfostran, efterlemna sig en afföda, som inöt, wad uti osedlighet och ogudaktighet, icke lemnar na, got serdeles hopp om en mera rättskaffens wandel.
Utskottet har äfwen fästat sin uppmärksamhet pabet tillstånd, som sadane i allmänhet mindre walfrägda.
Le personer, da de någon tid stg i Riket uppehållit och uti någon af Rikets mindre Städer satt sig ne.
Ler samt öfwa någon loflig Näring, genom Kongl. Förordningen den 24 Mars 1748 erhållit alt besö, ka Marknader, och da de aro förseddc med sadant Past, som Kongl.
Brefwet den 14 Dec. 1765,fö, rejkrif - Den 22 Junii. reskrifwcr, annu fortfar, samt tror, att en sadan tilllacelse, hwilken egenteligen warit grundad pa hwarie bosatt
Medborgares naturliga ratt alt försörja stg, da Staten eller enskilda personer derigenom icke för, fördelas, af sadane personer begagnas, under sten att idka Handel med Glas, Porcellain, Klensmiden och Hastar m. m., egenteligen för att a Marknader äga ett lättare tillfälle alt med begagnande af deras wanliga öswerlägsenhet uti swek och bedrägerier, begagna stg as en kortsynt
Allmänhets enfalld och lättrogenhet ej mindre wid utöfningen as sadane Handelsgöromal, än äswen för att wid latsade förtroliga siuntal, deremellan sranröfwa den af starka drycker öfwerlastadc eller enfalldiga hwad han un, ter en längre tidö mödvMnt arbete förwärswat och a Marknaden ämnat anwända för stn framlida bergning och beqwämligbet.
Det är pa deste skäl och äfwen med uppmark, samhet pa de förförande exempel deste personers l allmänhet omoraliska lefnad oest handlingssätt lemna, som Utskottet tror sig böra' tillstyrka Riksens Hög, loft.
Stander, att hos Kongl. Mant underdanigst nedlägga den önskan, att berörde tillåtelse för sadane änskönt bosatte personer, som 1748 ars Kongl. Förordning dem lemnar att besöka Marknader salunda inskränkas, att
Past för dem af weder börande wid skarpt answar icke ma meddelas i hwad afsigt som hälst att bewista Marknader, sa wida de icke kun, na uppwisa wederbörande Pastors under strängt answar meddelte Bewis öfwer en god ChristendomSkunskap och en flerårigt förd oklandrad wandel, samt att, ined skärpande af answaret för de Embets- och Tjenstemän hwilka underlåta ett noga upp'yllande af Fvrfattningarne, rörande stike ej bosatte och kring, siry - 8Z2 Den 22 Junis. strykande personers gripande och ställande till answar, noga hand hålles deröswer, akt ett sadant kringstrykande Gärd fran Gärd och Orter frän Orter, ma upphöra, och den brottslige till laga answar befordras; ej mindre än att de, till försäljning af Glas, Stenkärl, Porcelain eller Manufactur-Smiden enligt serskilda tillätclser, utsände Karlar, hwilkaö kringfarande Utskottet äfwen tror wara menligt för leverne och allmänna säkerheten, icke mä sä länge detta tillständ får fortfara äga rum inom Länet der Bruket eller Fabriken är belägen, utan wederbörande Pastors och Bruks - eller Fabriks-Jdkares answarige betyger öfwer den kringwandrandes hemwist, Christcndoms - kunskap och förda hedrande wandel, samt att dä de färdas utom Länet i samma anda, mäl, Patzet bör wara grundat va dylike answarige Preste ° Bruks - och Fabriks - Jdkares till Konungens Befallningshaswande inglfwande och der förwarande samt i Patzet åberopande Betyger. Harwid wägar äfwen
Utskottet yttra den önskan, att, wid utfärdande af patz i allmänhet och serdeles ät förenämnde ringare Handlande och andre dulike Närings-Idkare, af alla wederbörande, som till utgifwande deraf äro berättigade, den högsta granlagenhet mätte blifwa iakttagen, sä att Utskottets nu yttrade hemställningar och Författningarnes asyftade ändamål Fiätte winnås, samt att, till förekommande af missbruk, stike Handlande personer siola wara pligtige försiaffa sig hwar sitt Patz, sa att ej siere fädane under skydd af ett enda, mä kunna kringfara och att deras resetour i Patzet noggrant utsattes jemte den tid hwartill det högst mä gälla.
Den 22 Junii.
Dock warder delta Utlärande lill Riksens Högloft Ständers widare ompröfwande ^vördsammeligen öfweriemnat.
Orebro den i8:de Zunii »812.
Riddersi. och Pä Högw.
Preste-StanAdelns wägnar detS wägnar .soli. kk. LllksberZ.
Borgare- Pä Hederw.
BondeStändets wägnar Ständers wägnar Lekrvsn, Olok Lrukn.
Uppläst hos Ridd. och Mein d. 22 Junst, r - -- - Prest-Ständer den 22 - s ----- Borgare-Ständetd. 22 » » » - - - Bonde-Ständek -,22 - - ZVördsamt Mcmsrialk Riksens Högloft.
Sränders Allmänna Beswarsvch Economie-Utffort har under öfwerläggning fö retz a fr der frän Hederwarda Bondeständer den z i Lenna manad till Utskottets hanlaggning remitterade Memorial af Riksdagsmannen Lars Swensson frän Wadsbo härad, deruti demälre Rstsdags-Fullmaglig, jemte Anders Pettersson frän Skånings, Nils Swensson frän Kållands, Lars Swensson fran Wartofta och Lars Persson frän Gudhems härader, hwilka deruti mst-mt, yrka, arr dem af Ailmogen, hwilka böra tilltalas för försummad snöskottning, häldre mage inkallas
M ^vederbörlig Domstol, an inför Konungens BefallrungShafwande i Lanm, för alt ransakas och dömSchang.
N-o zz, mas 8Z4 Den 22 Junii. mas för sadan deras försummelse, emedan den anklagade derigenom dels undwiker att för en förseelse, hwara endast ringa böter kunna aläggas, färdas en lang wäg, som ökar answaret wida öfwer Lagens ändamål, dels beredes derigenom tillfälle att genom wittnen eller andra a hemorten tillgangelige stal ådagalägga sin estrild eller det hinder, sein honom mött wid fullgörandet af desi åliggande Snöstottnings-styldighet.
Wid pröfningen af detta ärende har Utskottet funnit hufwudsakeligcn böra öfwerwägaS gransen emellan Executorns och Domarens befattningar, sa att a ena sidan det answariga åliggande Konungens Befallningshafwan.de Lagen i Byggninaa,Balken, Landshöfdinge-Jnstructionen af den 4 Nowembcr 1734 och Kongl. Förordningen den i z September 1790, jemförde med Utsöknings, Balken i Allmänna Lagen samt flere Sladgander förestrifwa, icke förfelas, och a andra sidan den anklagade icke betages de Rättegångs,förmåner, Lagen en hwar tillägger.
Urssottet tror äfwen, att, sa långt en Sumarist Rättecängs-Ordning kan sta tillsammans med en hwars ratt, att genom wittnen eller andre Laga stal leda fran sig Let answar, som a honom asyftas, ett sadant Rättegångssätt i alla Ordningsmål medförcr kraftigaste werkan och att det ingalunda bör betagas de Ämbetsmän hwilka wärdén om ordningen i Samhället är anförtrodd, att deraf under förenämde asiät sig begagna.
— Utskottet har äfwen uti Allmänna Lagens stadgande i 2 Cap. 5 §- Utsöknings-Balken trott sig finna den säkraste gränsen emellan Konungens Befallningshafwandes och Domarens Ambctsbefattningar wara bestämd, samt att da den rätt tillämpas, Den 22.
Junii. 8Z5 yas, ingen har stäk att kzaga öfwer förment ratt, att fin oskuld adagalägg.
Det är äfwen pä desie grunder, som Utskottet icke sinner anledning tillstyrka något bifall tili Riksdags Fullmägtiges ofwanberörde yrkande af inskränkning uti den Länens Styrelser sa nödwändigt tillagde och utöfwade DmrsRätt uti Economie- och Ordningsmål, enär en hwars, genom bjuden bewisring för sig, yrkade urstuidningsralt behörigen iagrages; Men som dels en felaktig anklagelse dels en ringare förseelse kunna medwcrka wid alagd personlig inställelse till förhör, någon gang til! en större kostnad, hinder och tidspillan för den anklagade, än med förseelsens beskaffenhet och Lagens ändamål är förenligt, tror Utskottet sig böra tillstyrka, det Riksens Högloft.
Stander inför Kongl. Mant nedläg ga den önstan, att Kongl. Maj:t käckes i Nader anbefalla Desi Befallningshafwande, alt i alla ds fall, der personlig inställelse uti Polis- och Ord.- ningsma! möjeligen kan undwikas, den tilltalade dermed icke beswäras, utan berättigas, att, efter erhållen del af anklagelsen fa sin skrifteliaa förklaring Leröfwcr till wederbörande Kronobcnente aflemna inom wisi wid vite förelagd tid, samt att sedan Utslag i makt fallit, pa enahanda sätt erhålla de! af Ukstagct med lemnad förman, att, efter i Ursiaget införd hänwisning fä deruti söka ändring, om han sä astundar, inom den i Lag och Författningar stadgade lid, räknad frän den dag, han af samina Utsiag Le! erhöll, ej mindre än att i händelse af obewist eller felaktig anklagelse den oskyldige uti befrielse-Utsiaget alltid tillägges skälig ersättning för sine kostnader, ehwad personlig inställelse eller icke ägt rum, efter de grunder Allmänna Lagen i 2» Cap- Räc* * 8z6 Den 22 JttnLi. tegangs.
Balken och Kongl. Brefwet den 27 Mait iZol stadga, antingen han t sin förklaring eller mid mundreliga förhöret derom pämint eller leke.
Orebro den 19 Junii 1312.
PaHögl.
Adelns Pa Högw.
Preste-Stam magnar, dets magnar, N. L^llenborZ. ^LIt5berg.
Borgare-Stan- Pa Hcderw.
Bonde dets magnar.
Ståndets magnar, l..
Lclirvan.
O. Lrubn. ^IeX.
Upplöst hos Ridd. och Adcln dctt ssIulii. - - Prcste-Ständet d. 22 s - - Borgarc-Ctädet d. 22 - - -- Eotrde-Ständrt d. 22 s Wördsamt Memorial! ^4 i ett till Walofl. Vorgare-Standet ingismit och derifrån till Lag-Utffottet Remitterat Memorial har Herr Borgmästaren Kjellander yrkat, nödwändlgheten af en sadan förklaring efter 6, Cay. 2. §.
Mistg.
Balken cch i.
Cap. 9. §, r. Mom.
Utsöka.
Balken, att stadgandet deri icke ma i något fall kunna lampas till Executiva Magtens förhållande till Domare-maoten, och att den gemensamma befattning Landshöfdingarne och Under-Domstolarne hofwa i mista Ekonomiska mål, mä fran endera ffiljas, pa Den 22 Junti. 8z? pä det Domare-magten ma i alla hänseenden wara af den Executiva oberoende.
Nödmandigbeten af ett sädant oberoende har alltid warit erlandr, aldrig Lag-Utffottet meterligen mi någon Lag eller Författning förnekadt; Men af denna sanning foller icke, att den i wista fall
Domstolarne tillkommande handläggning wid sadane mål, hwilka såsom af Economiff beskaffenhet, tillhöra Landshäfdingarnes pröfning, skulle behöfwa derifrån ffiljas, ty af en algard, föreffrelwen af Lagen, till sin form och sine gränsor bestämd af densamma, uppkcmmer icke något beroende af annat, an Lagen, hwars bud hwarje offentelig myndighet, lika med hwarje enffild Medborgare, är och mäste wara underkastad, och således äfwen den myndighet, hmilken den än wara, som ager alt pröswa Under - Rattens åtgärd, utan art derigenom kan uppkomma, något med stal beledfagadt förmanstap a ena, eller beroende a andra sidan.
Grunden för stadgandet af Under-Ratts förberedande åtgärd i wiste Economiffa mål, ar synbarligen den större lättheten för
Domstolen i Orten, an för någon annan, att i ämnen som röra en menighet, höra densamma med mindre kostnad, än som blef en följd af samma menighets hörande hes en ofta aflägse i Länet boende Landshöfding, utom det denne sednare i sine manlige göromål tillffyndades stora hinder, da Häradernes innemänare owilkorligen skulle med honom rådpläga; och DomareMagtens oafhängighet af den Executiva bewises i detta fall uppenbarligen derigenom, att domstvlarne i mai af sadan beskaffenhet äga blott undersöka och hemställa; men icke domina.
8rr Den 22 Juni Utan stada för fjelfwa fåken skulle troligen icke eller undersökningarne i defte ämnen kunna uppdragas al Kronofogdarne, hwilkas befattnit.g i sin natur blott sträcker sig till uppbörden, och ovilkorlig werkställighet af Konungens Befallnigshafwandes bud, och af hwilka Tjensteman nidige kunstaper och erfarenhet för sadane förrättningar icke skäligen kan fordras, eller alltid paräknas: Afwensom naturen af Econe miska mål.
Naturen af Landshöfdingarncs och Ordinarie
Domstolarnes befattning lägger, i LagUtstotlets omdöme, vöfwe^winncliga hinder i wägen för Lagmans, och Hos, Rätternes pröfningsrätt af Economiffa mak, ever att Doms,Rätten deri kan ät någon annan än Landshöfdingarne i Länet uppdragas. Hwad aker den af Herr Borgmästaren Kiellander förestagne Lag-förklaring angar; sa enär de i frögakomne twcnne paragraserne aro tydlige och klare i hwad de röra detta ämne, hwilket och, sä wida af Herr Borgmästaren blifwit medgifwit, som han uti sitt anförande sjelf ansett Lagens mening och grund pa desie ställen icke behöswa bewisas; Altsä kan Lag-Utstottct icke understödja hwad Herr Borgmästaren assar, och lärer äfwen de förestagne åtgärderrie wara sa mycket mindre nöwändiga, sem den noggrannhet uti iagkkagandet afömsesidigärältighrter-och skyldigheter Embersmän eniot hwarannan icke böra underlåta, i allmänhet stall aflägsna obehörige in. grepp inom Domaremagtens område, och de Lagar, hwilka redan finnas, äro tillräcklige akt förekomma sadane försök, der de skulle wagas, och lemna i Domarens hand tillräckliga medel, att bibehålla och förswara sitt oberoende under desi Embeies utöfning; Hwit - - - . i*?' -- Den 23 Junii. 5ss Hwilket dock Riksens Högloft.
Ständer wördsamt underställes.
Orebro den 12 Zunii r8r-.
Ridd. och Pa Högw.
Prest,StanAdelns Ledam- magnar, dets Lcdam. wagnar, lss. ir. 8 trömkel t. lsseärsn.
Bonde Standets Ledam. wägnar, Stänkets Ledam-wägnar, i^I. l^ön^vlst. ^nä. ^Lrsson. H.. ^v. 'UullZien.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den 22 Julik. - - - - Prest-Ständer den 22, - - - - - - Borgarc-Srändct d. 22- -- ----- Bonde-Ltändet d. 22» - - Wördsamt Memoria!! (§edan Riksdagsmannen Anders Anderssohn Aberg fran Westerbotten, och D.
Selander fran Wester, Norrland uti ett till Hederwarda BondeSrandkt ingiswik Memorial, begärt tillökning i ffjutslegan för Postens förande, samt att Post,Bönder i Westerbotten och Wester-Norrland, af anförde orsaker, matte befrias fran den skyldighet, akt smara wid Post, Rätt, da de tilltalas för någon försummelse med Postens förande; sa har bemälte Stand Len i dennes remitterar detta Memorial i denna sistnämnde omständighet till Lag-sltskottet.
, Da det är ett nödwändigt wilkor för bibehållandet af den skyndsamhet och säkerhet, hwarme!» Posten bör fortskaffas, att de försummelser derwid, som af Post-Bönder begas, senast och utan omwäg 842 Den 22 Junik. af wänlig Rättegångs, Ordning warda undersökte, samt den felaktiae tilt answar befordrad; men detta ändamål ofta förfelades, samt tids utdrägt och flere vlägenheter lika ofta inträffade, cm Post, Bönder stulle i mål af denna art höras wid Härads-Rätten i Otten, saknar Ucstottet ali anledning, att hos Riksens Höglofl.
Ständer förestå någon förändring uti hwad de nu gällande Författningar i denna del förordna; Hwilket dock Riksens Höglofl.
Orebro d- ls Junii 1812.
Ridd. och Pä Högw.Preste-Stän Adelns Ledam-wägnar, detS Ledam. wägnar> k. strömfelt. I. t4eärän.
Pä Wälofl. Borgare- PäoHedxi-wärda Bonde C tanders Ledam. wäg., Ståndets Ledam. wägnar» konqvist. ^.näer8 ULrssaa. W. 'luIIZrLn.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den 22 Iunik. - - rreste-Ständet den 22 - - » s Borgare-Ständct d. 22 - - » - Bonde-Ständet den 22 - U Wördsamt Memorial! ti Memorial, som den z-.dje denneS fran Högwördiye Prest-Standet blifwit till Lag-Utskottet remitterat, har Herr Prosten Carl Dybeck af anförde stät begärt, alt da Lagen uti i zrde Eapitlet 6 §.
Giftermäls-Balken icke uppräknar de sa kallade goda stal, pa hwilka Domaren äger förkorta den lid af Sex ae, efter hwars förlopp lysning i allmänhet pa Hustruns begäran ma utfärdas efter hennes - Den 22 Jun ii. 84 r veS man, när han bortrest, och någon anledning icke finnes, om han lefwer, elter hwarest han sig uppehåller, det malte de orsaker, som till inskränkning af ofwanberörde tid fä föranleda, sa tydligt förestrifwas och bestämmas, att de kunna urstilias och tillampas af hwar och en.
— Att sedan Lagen i detta fall blifwit tydlig, pröfningsrätten af denna omständighet matte uppdragas at wederbörande Pastor med Församlingen i allmän Sockne-Stämmaeller Kyrko - Rådet, och att efterlysningen makt? ste genom intimation i Post - eller Inrikes, Tidningarne, pa sätt det är förordnat genom Kongl. Brefwet den 26:ce Octvb. 1791, dä hinderslöshet till ägtenstap e> kan bestyrkas.