Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer nödig ansedde proportionen af 5 till 8; att väl ingen funnes, som icke insåge, att den lättare och med mindre kostnad kunde anskaffas efter utvexlingens början, om den då skulle pröfvas erforderlig, och om Banco-Styrelsen erhöile så beskaffade autorisationer, som den i alla fall måste erhålla, så framt den skulle kunna ansvara för utvexlingens oafbrutna fortgång, den måtte hörja med hvilken proportion som helst emellan den redbara fonden och sedel-stocken; men alt, ville man emedlertid ändteligen vinna den omförmälde proportionen, vore ingenting lättare.
Man behöfde blott att, i likstämmighet med hvad sistlidne Riksdag förordnades, öka behållningen å den så kallade anticipations-fonden med ett erforderligt, icke betydligt anslag af Bankens påräknade räntevinst för åren i835 och i836, hvaremot det såkallade spanmåls-creditivet och Öfrige influtne till silfverköp anslagne behållningar af omkring i,y74>00° R:dr B:co, hvarföre afdrag å sedelstocken ej vore tillåtet, då icke behöfdes för detta ändamål.
Varande slutligen af åtskillige Ledamöter inom Riks-Stånden uppgifne de serskilde garantier, hvilka de, hvar för sig, ansett böra iakttagas till betryggande af realisationens framtida bestånd.
De framställde, här ofvan intagne allmänna inkasten emot Bankens öppnande till silfver-utvexling för det närvarande finner Utskottet visserligen redan vara inom desse Riks-Stånd så väl och fullständigt vederlagde, att något ytterligare besvarande deraf synes öfverflödigt, men då det likväl torde anses för en skyldighet från Utskottets sida, att häröfver jemväl sig yttra, går Utskottet nu att delta i korthet fullgöra.
Om det å ena sidan icke kan nekas, att under framfarna tider, då Banken stått under secretessen, och sanna begrepp om Banco-väsendet ej ännu hunnit att göra sig gällande, rubbningar i Rikets penninge-förhållanden och deraf följande flerfalldiga olyckor uppstått genom ansvarslöse Ständers Bank-förvaltning, tror dock Utskottet det å andra sidan böra medgifvas, att förhållandena härmed i väsendtlig mon förändrats, sedan ej allenast närvarande realisationsföretag vunnit stöd af Bankens publicitet, som måste afböja hvarje försök i en framtid att förnya de misstag, hvilka tillintetgjort de tillförene, tid efter annan vidtagna försök, att i myntväsendet återföra ordning och stadga, utan ock en allmännare upplysning i detta ämne hunnit att spridas ibland Nationen och dess Representanter, samt slutligen jemväl
Banken nu mera blifvit ställd under en af Konungen och Rikets
Ständer gemensamt stiftad Lag, hvilka sammanlagda omständigheter, 8 Banco-Utskottets Betänkande N.-c 8. efter Utskottets öfvertygelse, måste fördelagtigt verka på opinionen hos alla de medborgare-classer, hvilkas opinion, i afseende på detta företag, kan anses vara af största vigt för dess framgång; men om man uti denna opinions närvarande ställning tror sig finna ett hinder, att nu företaga silfver-utvexlingen, måste man med desto större skäl frukta för inflytandet af samma opinion, i händelse Rikets Ständer än längre fördröjde uppfyllandet af den utaf Rikets sist församlade Ständer gifne och, genom allmän Lag, af Konungen sanctionerade lofven och försäkran, att hvar erij som någon Bankens sedel eller förbindelse innehafverskalig enligt den i / § af Mynt-bestämningslagen af den 1 Mars i83o_, såsom orubblig stadgade grundj sä väl för invexlingen af Bankens sedlar j som för inlösen af dess öfrige förbindelserj, derföre njuta full betalning.
, ' •
Utskottet kan visserligen ej undgå inse, att förhållandet emellan landets import och export måste ega ett ej obetydligt inflytande på realisationens framtida bestånd och åtminstone, i händelse af en längre fortfarande under-balance i Svenska handeln, försvåra dess upprätthållande, men Utskottet finner det ingalunda vara ådagalagdt, att Sveriges export för närvarande understiger dess import, hvarom, efter Utskottets omdöme, de tillförlitligaste uppgifter skola kunna ernås, just derigenom att fri utförsel af silfver under fri utvexling, på sätt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 29 Januarii i83o innehåller, kommer att ega rum, samt silfver, såsom annan vara, kommer att noteras och förpassas, hvarmedelst sålunda, i händelse verklig under-balance i Svenska handeln existerar, Regeringen säkrast sättes i tillfälle att derom erhålla kännedom och vidtaga tjenliga Författningar till handelns och näringarnes upphjelpande; och har Utskottet för öfrigt, vid uppgörande af de garantier, hvilka, efter Utskottets tanka, böra ställas för realisationens framtida betryggande, ej underlåtit att uppgifva den utväg, som bör begagnas till förekommande af det menliga inflytande en för något år tillfälligtvis uppkommande under-balance uti Svenska handeln, samt deraf härledd hög curs möjligen skulle kunna hafva å realisations-företaget.
Utskottet finner väl icke någon anledning till den förmodan, att Svenska Bancosedlarne, efter silfver-utvexlingens begynnande, skola blifva af mindre gångbarhet i Finland än de för närvarande äro, och kan på grund häraf ej eller dela den tanke, att ett betydligare antal af dessa sedlar skulle vid silfver-utvexlingens början till Banken inströmma, men om detta förhållande inträffade, hvilket man då alltid måste befara, ehvad silfver-utvexlingen förr eller senare vidtoge, inser likväl Utskottet icke, det någon våda häraf skulle kunna Banco-Utskottcts Betänkande IV.o 8. 9 kunna för realisationens bestånd uppstå, då man tager i betraktande den högst betydliga metalliska valuta, Banken för närvarande eger, i förhållande till dess utelöpande sedelstock.
Hvad dernäst beträffar den af flera Stånds Ledamöter yttrade farhåga, att cassör och enskilda capitalister skola för sin säkerhet uppsäga nuvarande lån, för att, medan Banken ännu egde någon valuta, infinna sig till silfvers uttagande och sålunda ej allenast silfver-utvexlingen tillintetgöras, utan ock den största villervalla i enskilde förhållanden samt det menligaste inflytande för näringarne uppstå, så, om än någre enskilde capitalister eller associationer skulle vid silfver-utvexlingens början kunna uppsäga sina utestående fordringar för att uttaga silfver och lägga detsamma på kistbotten, finnes likväl icke någon sannolikhet eller ens möjlighet, att sådant skulle kunna ske utan af ett jemförelsevis högst obetydligt antal, som ej kunde undgå att snart inse den betydliga förlust som för dem måste uppstå genom att sålunda göra sina capital ofruktbare; och destomindre synes man ega skäl befara, det näringarne skola blifva i saknad af nödigt rörelsecapital, som, utom de inhemske capital, hvilka på det hela säkerligen skola blifva för näringarne tillgänglige i och med detsamma silfver-utvexlingen gifver stadga åt myntbestämningen, utländske capital, efter hvad man med allt skäl kan hoppas, skola till följd af rcalisalions-företaget, inkallas, och härigenom sålunda ett ökadt stöd åt näringarne beredas.
Om man besinnar, å ena sidan, hvilka högst betydliga penninge-summor under alla tider af året finnas liggande i Kronans uppbörd samt upptagas af allmänna rörelsen, som i flerfalldige förhållanden eger oundvikligt behof af ett mer lätt och transportabelt bytesmedel än silfret, samt å andra sidan åter, att Bankens egande cassa-tillgång utgör öfver hälften af högsta möjliga skuldsumma samt nära | af deli vanliga utelöpande, inser man äfven, det så stor summa af Bankens utelöpande sedelstock ej kan få tid och rådrum till silfvers uttagande, att man behöfver frukta, det
Bankens metalliska fond skulle kunna af de först sig anmälande uttömmas, och sålunda för de sistkommande allenast återstå Bankens öfrige tillgångar, hvilka dock högst betydligt öfverstiga dess samtlige skulder.
Utskottet finnér alltså desse emot realisations-företaget gjorde allmänna inkast ej vara af den beskaffenhet, att de kunna eller böra föranleda till uppskjutande af det beslut om Bankens öppnande till silfver-utvexling, Rikets sist församlade Ständer fattat, och lill hvars snara uppfyllande Rikets Ständer nu af Hans Majit Konungen erhållit
Nådig uppmaning.
Prot. 1834- 5 Sami. 1 Af del. 3 y:de Häftet. 10 Banco-Utskotlets Betänkande N*o 8.
Hvad åter a:ne Ledamöter inom Höglofl.
Ridderskapet och Adeln anfört, rörande en förändring uti den förut stadgade myntbestämuingsgrunden, finnér LTtskottet stå i den strid så väl emot de högtidliga löften Konungen och Rikets sist församlade Ständer gifvit innehafvarne af Bankens sedlar, som emot Bankens hela credit och derpå grundade framtida bestånd samt de för öfrigt inom Riks-Stånden allmänt yttrade grundsatser, att detsamma icke fordrar någon ytterligare vederläggning från Utskottets sida.
I anledning af de olika beräkningar, som blifvit uppgjorde för bedömandet af förhållandet emellan Bankens metalliska fond och utelöpande sedelstock, har Utskottet anselt sig höra i möjligaste måtto utreda de grunder, uppå hvilka desse serskilde beräkningar sig stödja, för att såmedelst ådagalägga, huruledes de olika resultaten uppstått.
Ständers Stals- och Banco-Ulskolt lät, under sistlidne Rikdag, vid deras den 12 September 1829 afgifne Betänkande N:o 14> ([>•
187) bifoga under Litt. W. (i andra exemplar origtigt inhäftad vid Betänkandet N:o 2, p. 77) en calcul öfver förhållandet emellan reela fonden och sedelstocken, hvilken calcul Utskottet anser sig böra här ord för ord införa, lydande som följer: ”Sedelstocken.
1828 Dec. 3i.
Verkligen utevarande äldre och nyare B:co sedlar ......
R;dr 24,197,921: 23. 8.
Opresenterade invisningar och Attester öfver insättning 13,747- 12- 7- Riksgälds - sedelstocken förvandlad till Banco .... 5,625,489: 27. 10. hvarå afdrages koppar-värdet för deruti inberäknade Polletter . . . 76,637: 17. 6.
Af de på Vexel-Banco-räkningen innestående Depositioner, utgörande i B:co-sedlar . , . 2,842,979: 45. 4.
(Förutan Ducaler 2,768 och Silfver R:dr 27,640) beräknas ej mera uti sedelstocken, än hvad denna
Depositions-summa öfverstiger medeltalet af depositions - 5,548,852: 10. 4. 1829 Sept.
1828 Dec. 1820 Sept. Banco-Utskottets Betänkande JV. o 8.
,, beloppet under föregående åren, som varit omkring 2,400,000: — Alltså blott 442>97f): 45. 4•
Summa 3o,2o3~5oo: 43. 11. 12.
För till denna dag invexladt och controleradt silfver . . .
R:dr 557,460: 2. — äro utgifne B:co-Sedlar . i,486,56o: 5.
4. hvarifrån afdrages detta års anslag till silfverköp . . 346,666: 3a. — 1,189,893: 21. 4- För närvarande kan alltså sedelstocken antagas vara . . 31,343,394: I7. 3.
Härifrån afdrages det belopp sedlar, som motsvarar lånen på jern och metaller, på LåneBankens Obligationer och på Guld och Silfver tillsammans 1,548,284: 28. 8.
Återstoden utgör alltså B:co-Sedlar R:dr . 29,795,109: 36. 7. hvilka, å 128 sk., motsvara Silfver R:dr . 11,173,166: 7. 8.
Och | deraf ett belopp .... 6,983,228: 40. 9.
Härtill finnes: 3i Liggande reel fond myntadt och omyntadt Silfver Sp. . , . 5,467,802: 3. 10.
Nytt kopparmynt af sedelvärde 4o>686: 38. . . 18,63 2: 26. 4- Kopparplåtar å myntet för 266: 1. — 12 Till och med denna dag i år inköpt silfver . . 557,460: 2. — 6,o44»>6o: 33. 2.
Fordras alltså att anskaffa silfver R:dr . 989,068: 7. 7. Härtill påräknas: 1826—27 årens Spanmåls-creditiv-belopp 1 million R:dr Sedlar, gör, å 128 sk, . . 375,000: — — 12 B anco-Ut skottets Betänkande Nto 8.
Årligen utaf Bankens vinst . . 266,666: 3a. — af Siats-Verket . . . 66,666: 32. — och af fastighets-silfver-lånen . . 13,333: 16. — Summa Sedlar 346,666: 3a. — eller för år, silfver i3o,ooo: — — Gör för a:ne år 260,000: — — Förskottsvis begagnas äfvenledes i832, 1833 och i834 årens anslag till Silfverköp; göra, a R:dr i3o,oou . 3go,ooo: — — Tillsammans Silfver R:dr 1,028,000: — — Som visar ett öfverskott utöfver behofvet, af Sill v. R:dr 85,931: 40, 5.
4 Hvarigenom äfven fullt motsvaras de i Vexel-Banken för Ränte-Kammarens och Kongl.
Myntets räkning innestående depositions-summor i Guld och Silfver, utgörande i Silfvervärde (den 12 Sept.) R:dr 39,44°'
Vid den sålunda då för tillfället uppgjorde, i alla hänseenden fullt rigliga calcul och som aldrig kunnat i tillämpningen slå fel, i fall de för åren i83o till i834 beräknade sedelfonderne, tillhopa 2,^33,333: 16., verkligen kunnat, efter myntbestämningsgrunden 128 sk., förvandlas i Silfver före 1831 års slut, i hvilken händelse den måste hafva inbragt silfver R:dr 1,025,000, utan som tvertom borde kunna antagas skola i sitt resultat utfalla vida förrnonligare, emedan dels inbetalningarne för Fastighels-silfverlånen, beräknade till 13,333: 16, i sedlar för hvarje år i sjelfva verket äfven på den då utevarande lånesumman uppgått något deröfver, och dels de poster, som i silfver på desse lån influtit, lemnat för de sedlar, som i och för desse lån graverat sedelstocken, en betäckning efter förhållandet af 2 till 3 och således vida bättre än att köpa å 128 sk., som motsvarar en förvandling efter 3 till 8, bör dock lill undvikande af irring vid de ytterligare beräkningarne uppmärksamhet genast fästas på följande omständigheter nemligen: a) att spanmåls-creditivet en million R:dr, som då ännu innehades af Stats-Yerket och följaktligen också fanns inbegripet i sedelstockens då varande saldo 29,795,109 R;dr 36 sk. 7 r., var rätteligen, i likhet med förskottsfonden, ansedt att icke öka nämnde saldo och icke behöfva sjelf betäckas såsom 5 till 8, om och enär silfver derföre köptes; b) att denna million, hvilken från Stats-Yerket inbetaides den 21 Maji i83o och amorterades, ifrån samma dag icke mera kunde vara inbegripen i den Sedelstock, Bankens räkenskaper upptogo, samt alltså sedermera, om och enär den utgafs, för att i silfver förvandlas till fyllande af den gamla bri - Banco-Utskottets Betänkande N.-o 8. slen, medförde i och med detsamma en förhöjning i sedelstockens numeraire, som måste till | delar med silfver betäckas; e) alt förskotts-fonderne, efter förestående beräkning uppginge: vid 1829 års slut för 5 år till . . . . , 1,^33,333: 16. — vid i83o års slut för 4 år idl ..... 1,386,666: 32. — vid 1831 års slut för 3 år till ..... 1,040,000: — — vid i832 års slut för 2 år till ..... 693,333: 16. — vid i333 års slut för i år till .....
346,666: 32. — emedan hvad som för ett förflutet år ingått, och icke kunnat till silfverköp användas, följaktligen icke inne i den sedelstock, bokslutet upptog och sålunda, i lika förhållande med creditiv-millionen, påkallade ökade silfverköp, om och enär det sedermera till silfver-upphandling användes; hvaraf sig visar, det allt berodde deruppå, att fonderne kunde till silfver förvandlas ju förr desto hellre, och att, när sålunda ett helt år måste förflyta obegagnadt, var i och med detsamma den behöfliga silfver-summan, blott till följd af uppskofvet, förökad med | delar af 346,666: 32, och alltså med Banco R:dr 216,666: 32, utgörande i silfver specie So.aöo; samt d) att hvarje skilling, som en inköpt silfver R:dr kostade utöfver 128 sk., ofelbart verkade till mehn för calculen, och detta icke blott enkelt för sig, utan flerfaldigt, då man i förening dermed afser nyssnämnde omständigheter.
Desse, enligt sakens natur och rena arithmetiska förhållanden, uppstående följder af de beslut, Rikets sist församlade
Ständer fattat om proportionen af 5 till 8 och medlen för dess ernående voro, dels såsom möjligheter exsisterande, dels jemväl, af en och annan, såsom sannolikheter befarade, redan vid Rikets Ständers åtskiljande, fastän då ännu icke af någon insedde med den klarhet, som småningom vunnits under års erfarenhet om de ringaste och, efter hvad vid första påseendet ville synas, likgiltigaste biomständigheters nästan otroliga inverkan på resultaten.
Här bör ej heller oanmärkt lemnäs, att, i sammanhang med förestående calcul, hafva Stats- och Banco-Utskotten redan i Betänkandet N:o i4 (p.J&ö) ”fästat Rikets Ständers uppmärksamhet derå, att, då Utskotten antagit behofvet af silfver, efter dåvarande förhållande, till 939,068, följde ock deraf, att om Rikets Ständer skulle fatta något beslut, hvarigenom sedelstocken på ett eller annat sätt ökades, måste äfven silfverfonden ökas lill ett deremot svarande förhållande af 5 till 8, innan anmälan om utvexlingens företagande kunde ifrån Baneo-styrelsen ega rum; men att, såsom kändt är, tillkom verkligen sedermera under loppet af sistiidne Riksdag ett och annat beslut af förenämnde egenskap, hvaribland, hufvudsakligen, såsom mera direct på för - i4 Banco-Utskottets Betänkande IV.-o & hållandet verkande, må nämnas beslutet om förlängd inteckningstid för fastighetslån emot återbetalning i silfver, som, derest icke inflytandet deraf blifvit motvägdt utaf andra, till förmon för saken verkande, ehuru ej af Rikets Ständer afsedde omständigheter, skulle hafva åstadkommit ännu ofördelaktigare resultat än de, som vid i833 års slut verkligen sig förele.
Utskottet, som ej är i tillfälle meddela upplysning om den beräkning, hvilken legat till grund för den uti Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse uppgifne summa 160,000 R:dr Specie, går nu att för Rikets Höglofl, Ständer framlägga resultaten af de beräkningar, Utskottet låtit för sig uppgöra, till utrönande, ej mindre huru förhållandet emellan silfverfonden och sedelstocken står ultimo December i833, enligt de olika grunder, som blifvit ifrågaslällde, att vid dessa beräkningar följas, än äfven, huru mycket silfver skulle behöfva ytterligare köpas, för att betacka hvad som, i och för bristens fyllande, ulgåfves och graverade sedelstocken i hvardera fallet nemligen: 1:0.
När alldeles samma grunder följas, som i Stats- och Banco-Utskottens föreslående calcul af den 12 Sept. 1829, men med den olikhet emot dåvarande förhållanden, att allenast ett års förskottsmedel vid i833 års slut återstå, och att priset vid sistnämnde lid, i händelse af köp, skulle, i stället för 128 sk., blifva minst 140 sk. per R:dr Silfver Specie.
Enligt Tabellen N:o r, blifver då primitiva bristen i 5 till 8 silfver 556,866 R:dr 3 sk. 7 r:st, för förskottsmedlen kunde erhållas, a 140 sk. . . . »31,976: — — återstående brist silfver ....... 434>89o: 3.
7. till dess betäckande måste köpas ytterligare , , . 917,972: 18. 5.
Således silfver köpas på det hela för ... i,474>838: 22.
— Totala sedelutgiften dertill blefve, å i/\o sk., sedlar . 4,3oi,6i2: 8. 2, men hela fonden utgör ej mer än sedlar . . . 2,i5q,58o: — — Hvaraf följer, att ytterligare skulle behöfvas, fonder B:co sedlar .2,14 a,03 a: 8. 2. 2:0.
När, med iakttagande för öfrigt af samma grunder, som uti tabellen N:o 1, afdrag får göras för sedelvexlings-förskotlen till landsorterne, på sätt Herrar Nordenankar och Wedberg ansett böra vara medgifvet.
Enligt tabellen N:o 2, blifver då primitiva bristen, i 5 till 8, silfver , , . , . . . . 546,553: 23.
7. för förskottsmedlen erhålles, å 140 sk., Silfver . . 131,976: — — Af bristen återstår silfver , . . , . , 41Å&1T' a3, 7, Banco-Utskotteis Betänkande N.-o 8; i5 Till dess betäckande mäste köpas ytterligare silfver . 895,693: r3. 11, Så att silfverköpen på det hela då blifva . . . 1,442,245; 37. fk Totala sedelutgiften dertill, ä 1^0 sk., är sedlar . . 4,2o6,55o: — — Men hela fonden utgör sedlar 2,i5g,58o: — — följaktligen skulle då ytterligare behöfvas fonder B:co-sedlar 2,046,970: — — 3:o.
När guld- och silfver-depositionerne i Vexel-Banken anses lika med Banco-sedlar efter mynt-bestämnings-grunden, och så väl sedelväxlings-förskötten till landsorterne, som beloppet af Riksgälds-Contorets temporairt begagnade assigne! ings-rätt afdrages ifrån Vexel-Banco-skuldens saldo, såsom BancoFullmägtige, med samtycke af i83o och i83a årens Revisorer, räknat.
Enligt tabellen N:o 3, uppstår då primiliv brist, i 5 lill 8, af silfver . . 351,026: 3o. 4. för förskolts-medlen kunde erhållas, å 14b sk., silfver . 131,976: — — Af brislen återstår då silfver ...... 219,050: 3o. 4- Till dess betäckande måste köpas ytterligare silfver 478,257: 25. 10.
Således silfver-köpen på det hela .... 824,284: 8. 2, Totala sedel-utgiften dertill, åi/fosk., utgör Sedi. 2,404,162: 7. 9.
Men hela fonden är Sedi. 2,1 5g,58o: — —- Följaktligen skulle då ytterligare behöfvas fonder B:co Sedi. 244,582: 7. 9. 4:o.
När samtlige depositionerne i Vexel-Banken, såsom icke utgörande sedelstock, lemnäs utan beräkning, och på de verkligt utgångne sedlarne af* räknas lånen på metajler, exportabla effecter och låne-banco-obligationerne, sedelvexlings-förskotten til! landsorterne och Riksgälds-Contorets temporairt begagnade assignerings-rält.
Enligt tabellen N:o 4, utgör bristen då allenast silfver 68,429: 44- 1 Till hvars fyllande finiies 1834 års förskotts-fond Banco sedlar . 384,93o: — — Hvarvid ej bör obemärkt lemnäs, alt i denna sista beräkning icke mer af anticipations-medlen ingått, än det löpande årets, då deremot anticipations-medlen blifvit af Rikets sist församlade
Ständer beräknade för 3:ne kommande år, så att förhållandet härigenom nu är fördelaktigare.
Utskottet har vidare, i anledning af den uti Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse yttrade förmodan, att den summa, som Kongl. Maj:t ansett erfordras för det vid sista Riksdag af Rikets Ständer antagne förhållande emellan metalliska fonden och utelöpande sedelstocken, vore till fullo motsvaradt af de under mer än 5o års förlopp, genom tillfällige händelser förlorade, B:co - 15 Banco-TJtskottets Betänkande JY.o 8. och Riksgälds-sedlar, trott sig böra undersöka, huruvida något belopp af betydenhet möjligen kunde antagas afgå ifrån sedelstocken till följd af de sedlar, hvilka under tidens längd förkommit, dervid Utskottet af uppgjorde tabeller inhemtat: urno alt emellan åren 1778 och 1797, eller 20 år, under oafbruten silfver-vexling, sedelbalancen ...... 7,321,985: 44- *• blifvit förminskad till ....... r,255,983: 43* 1. och att således på desse 20 år ingått .... 6,066,002: 1, — eller vid pass | delar; 2:0
Att ifrån 1797 till och med 1802, eller 5 år, likaledes under oafbruten silfvervexling samt under sedeirörelsens bestämda öfvergång till Riksgälds-Contoret, sedel-bälancen ifrån .... 1,255,983: 43. — blifvit förminskad till ....... 973,204: 24.
7. och att således på dessa år ingått 282,779: 18. 5. 3:o Att, ifrån och med år i8o3 till och med 1833, nyssberörde balance af kopparmynts-sedlar, reducerad till R:drs värde . 108,699: 3. 3. blifvit förminskad med ....... 34,993: 8.
5. och att följaktligen det återstående utevarande beloppet utgör .......... 73,705: 42. 10.
Hvad af denna sistnämnde summa blifver besparadt kommer att visa sig den 6 Maji 1840, då den praesci iptionstid, hvilken uti Kongl. Kungörelsen den 6 Maji i83o blifvit för desse sedlars inlösen bestämd, tilländalöper.
Att emedlertid åtskillige af så beskaffade sedlar ännu finnas qvar, ehuru ej till inlösen presenterade, anser Utskottet mer än sannolikt, då man betraktar, hvad af dem äfven under loppet af sislförflutne år ingått, hvaraf sig visar, att den behållning, som på dylika sedlar möjligtvis torde kunna uppkomma, är af så obetydlig beskaffenhet, alt derpå icke kan grundas någon beräkning till stöd för den uti Kongl. Maj:ls Nådiga Skrifvelse, angående silfver-utvexlingen, förslagsvis calculerade summa af förkomne sedlar; och hvad åter angår öfrige ännu utelöpande sedlar, för hvilka någon praescriptionstid ej blifvit bestämd, lärer icke vara möjligt att ens med någon slags sannolikhet bedöma, huru stort belopp af dem kunde anses förkomne samt sålunda för Banken besparade.
Vid granskning nu af de uppgjorde och till deras resultat här ofvan intagne utredningar, hvilka, hvar för sig, måste för rigtige erkännas, allt efter de Banco-Utskottels Betänkande N.-o 8. i j de olika principer, som för deras upprättande legat till grund, visar sig, att, om man lemnar utan beräkning de i Vexel-Banken stående depositionerne, såsom icke utgörande sedelstock, samt ifrån den verkligen utelöpande sedelstocken afd rager, dels lånen på metaller, exportable effecter och Låne-Banco-obligationer, i likhet med hvad Rikets sist församlade Ständer gjort, dels de såsom vexlings-förskott till landsorterne afsände sedlar, hvilka ej kunna i allmänna rörelsen utkomma, innan ett motsvarande antal förslitne sedlar ingått, dels ock Riksgälds-Contorets creditiv, som den i nästkommande Julii obestridligen skall vara till Banken ingånget, erfordras för proportionen af 5 lill 8, emellan silfver och sedlar, att anskalfa, i ett för allt, 68,429 R:dr 44 10 rst silfver specie.