Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dagens införande gä kill väga pä samma sätt, som med antagande af den, k vilken nu gäller. kolket kunne att elterkand vänja sig vid, ock Domare-personalen att smäningom göra sig kekant med tillämpningen ak den n^a, oelr man Irunde göra sig förkoppning, akt genom den fördelning af Daggranslrningen pä tvänne Diksdagar, som derigenom uppkommer, tiden skulle vid nästkommande Ililrsmöte vara tillräcklig för pröfning ak det äkerskäende Dagverket, sä akt en fullständig förkättrad lagstiftning dä kunde klifva kringad till slut. 8kulle Kongl. Naj:t ät denna underdäniga framställning lemna Mädig uppmärksamket, s^nes det, som kunde dertill serskildt förordnade köredragande i Mäder ankekallas, att, efter ett, i Öfverensstämmelse med otvannämnde grunder, gjordt urval af de uti Dag-Korslaget keklntlige
Dagkud, kvilka i form af serskilda körkattningar skulle kunna utgä, samma Dagstadganden inför Kongl. Naj:t i underdänigket anmäla, k varefter ook derest Kongl. Naj:t skulle finna lämpligt ook nyttigt, att sädane föreslagne stadgande», med eller utan jemkningar, säsom Dag antagas, Kongl. Naj:ts Ma - /fonA/. ^:c>
F/. 7 cli^a ?ro^v8i tioner clerom, 8eclan 8öA8ta Oom8tolen deröfver 8i^ yttrat, lcuncle till llilcet8 8täncler8 ^rötninA 1 6runcllgA8enliA ordning öfver1emn38. demte det Kilcet8 8täncler om lrvad ^.on^I.
Naj:t llärutinnan i Mrcler 1le8lutar lära i ljäder underrätta8, torde nodina exemplar, 8äväl af Livilooir (lrirninal-I^3A-l?ör8laAen, 80m sk den till 8,onAl.
Uaj:t inlcomne jemföre^e-tabellen öfver (ii vil-li-aA-I^öl^lgAet 8amt flösta Oom8to1ev8 yttrande deröfver blifva llilcets 8tänder meddelade, med l^ädi^8t tilllcännaAifvande, clel8 att, 8ä 8nart en 8ädan jemförelse-tabell öfver (iriminal-ibgA-I?ör8laA6t inlcommit oell Gunnit att trveli38, 8amm» tabell äfven slcall till liijcet8 8täncler8 lcännedom öfverlemna8, del8 oelc att, i anledning af lfilcet8 8tänder8 vicl 86- na8te llilc8daA gjorde underdäni^a anbällan, I^ör8laAen till (iivil- ooli (iriminal-I^gA, äfvensom H»A8ta Domstolens Vrotoeoll vicl ^ranslcninAen at' Livil-DaA-DörslgAet blifvit till tr^elcet befordrade." 8tat8-1ludet8 lleste Declamöter, 80m, i libbet med dustitice-DanLleren, ansä^o, att, eburu Droposition rörande Dörsla^en till n^ (iivil-oell (iriminalDa^ nu i c 1x6 bunde till llibets 8tänder Zöras, förenämnde 'bableau voll olrika bandlin^ar borde till bilcets 8täncl6r8 lcännedom öfverlemnas, äfven8vul att IvouAl.
Naj:t täelctes till ldilcets 8tänder framställa nödiga propositioner till speciella DaAdorbättrinAar, intilldess n^a DatzförslaAet bunde i 8iu boillet pröfvas voll antagas, bemställde i undercläniAbet, vin iebe Kon^l. Naj:t sbulle vilja i anledninA bärat läta till Ilibets 8tänder af^ä UäcliA sbrifvelse, sadan cleu liuu68 detta Drotoeoll biland. 8tats-kädet (drefve //c?/-d afgaf följande sersbildta yttrande: ''8eclan, i anledning af dlibets 8i8t församlade 8täncler8 underdäniAa anbällan, cle at' Kon^I.
Naj:t dertill förordnade (iommitterade författat en framställning af clot till Allmän (iivil-Dag akatus
Dörslagets plan samt allmänna grundsatser, med bänvisning till de uti börslaget u^ptzifus motiv, jemte u^»ift oell jemföiel86 af 6e vä8ellcltli^a5te 8lcilja^ti^ll6teill6 emellan clen nu fällande Ii>3A6N8 8taclAan6en oell clew, 8vm till anta^an<le arv före8la^ne, an86r jgA väl clenna fraill8tällnin!;, jemte I?ör8la^6t till 6rimina1-I^aA, Ilöra till Ililcet.8 8täncler öfverlemna8, löi' att tjena till leclning oell rättel86 vicl clet ^ran8lcninA8-arllete, Kilcet8 8täncler lcunna finna för Aoclt att, i sf8eenile LivilIi, aA-I^ör8lgA6t, företaga, för början 11 varaf naZot bincler ielce 8^n68 böra möta af cleil om8täncligllet, att clen jemväl till utarbetninA anbefallcla f>am8tällninAen af 6riminal-IiiaA-l?ör8laA6t8 jllan oell motiv m. m. ielce ännu lcunnat fullborcla8. l>Ien elluru clen nu författacle jemförel86-tallleauen i vä8encltliA mon 5lcall lätta Arau8lcninAen af lbaZ-l?ör8laAet8 8taclZanclen oell beclömanclet, bu - 8 rääld/Aa >5lvd:<»
,'7- ruvida detsamma, till säväl principer sam dessas utförande i detal^erne, eZer företräde framför clan nu fällande I^aAen eller ialie, s^nes mi» duel; uppenbart, att, 1 anseende till Ireslialfenlieten af siere föreslaAne förändiinAar, rörande ds allmännaste förliällanden, såsom (liftermälsaftal, ^.ids- oelr Oiftoiätt, testamentsrätt sami. rätteAänASSättet m. m., alili:, meninAar i de liesta t':
,Il sliola uppsta oal, att foljaAtliAen ulven i anseende lill ela, rörande I^aAförändrinAgrs till väAalirinAande, fällande OrundlaAsliestämmelser, lrvillia lalia varit, lierälinade tor en pä en Aä»A vidtagande förändrinA as liela I^ags^-stemet, nästan oofvervinnei liga liinder sliola möta tor antagandet l ett sammanliang al en n^ d^ag-(lodex, eller Åtminstone, att säilant sliulle erfordra användande as meia ti>l, än Ililiets 8tänder, med iagttagande as lierås öfriga vigtiga åligganden, sliulle linnna vid denna oclr äfven vid tlere pälöljande Ililisdagar elei ät egna. I)L
Illiväl alet länge varit erliändt, att stora luister finnas i vär nuvarande lfzagstiftning, sannel ligast i -len (lriminella, med livillias aflijelpands ett allt tor I-ängt uppsliof sliulle lilifva Iiögst menligt, val, jag sörestäiler MIA, att clet vigtiga ändamäl, som med sörra Ixig-Lomiteens arloete varit ursprungligen afsedt, lättast oclr sälirast sliulle vinnas, om, med ledning as de i samma Lomitees förslag, jemte motiver oclr protoeoller framställde åsigt oalr upplysande ansöranden, sä sli^ndsamt, som möjligen slie linnde, sersliilde förslag till nödige förändringar, omfattande tlere, med trvarandra sammanliängande, men as lagstiftningen i andra ämnen oberoende frägor, upprättades oall dels vid innevarande, dels vid nöstliommande Ililismöte, till Ililiets 8tänders antagande i ljäder proponerades; anser jag mig lröra i underdänigliet liemställa, det Xongl.
IVIaj:t mätte täalias, med framställande till Rikets 8tänder af en sadan ä>igt, i lXäder forlilara, att, om Ililets 8tänder för deras del deruti instämde, Kongl. Naj:t ville vara lietänlit pä vidtagande af nödiga åtgärder för ändamälets vinnande."
Åled lrifall till Irvad 8tats-Iiäd6t8 fleste ltedamöter i unclerdäniglret tillst^rlit, lrefallde Kongl. Naj:t, att lXädig 81rrifvels6, sadan den finnes detta ldrotoeoll Inlagd, sliulle under denna dag till Ililiets 8tänder allätas.
In fidem ?rotoaolli, /(onA/. /V-rr/rga öXrr/ve/LS, ö^/o 02. 9 X:o 32. itnli. till Lxj>. tltsl:. clea 15 it^ril, 1,1. 1 «. m. lii-Vf//. 8/cr//i'c^s6 //// ^//te/s ^/ö-rc/e»', o-i^de/ir/e 8/d/ig/cr7rssm/e/e/ oe/r r/e/r g e ii/i'e ^'tr-/r/u, «e///-r^e?r r ,' 6//ve« 8/oe/./ro/ms 8/0// «/err / 1840.
Uti underdånig skrifvelse lik lien 21 fehruari 1835, hade Bikets dä församlade Ltäilder tiilkännagifvit, hurusom de, vid pröfning af ätskillige framställde förslag, Ls^ftande ändringar i förfsttningarne rörande Bergs- och dernhgndteringeii i Biket, hlifvit forde pä den öfvertygelse, att en ökvergäng lill en friare taekjeriishandel oell smidestillverkuing Borde Beredas, oell lieie on^ttige Band Borttagas, hvilka voro hinderlige för jeriillandteringens utveckling oell ändamälsenliga Bedrifvande i stort, sä vide ej denna industrigren skulle uppliöra, att ät landet gifva den vin8t, 80nl frän längre tider tillBaka vaidt alsedd, oell äfven för framtiden mäste päräknasgfden vaia, 80m utgör Bi kets Bufvudsakliga l>v tesm eli el nied utläniiingen. lii fets Liander a nsägo likväl det vara magtpäliggande, att iiiförandet af ett friare system för jernBandteringens Bedrifvanlle skedde med tillBörlig varsamhet, för att ej ästadkomma en välclsam ruBBning af de förliällanden, sorn hittills egt rum, eller ett förnärmande af de rättigheter, 80m genom Biivilegier oell äldre författningar Blifvit Betryggade.
Utgående frän denna Åsigt, anliöllo Bikets Ltänder Iros Ivongl. lV1aj:t: 1:o att handel med tackjern inom
Hillet mätte förklaras fullkomligt fri oell oheroende; oell 2:o att, utom Bergslag, fri tillverkningsrätt mätte medgifvas vid alla de hruk, hvarest liela det tillätne smidet uj,pginge till minst 450 8kT, pä hvarje härd räknadt, äfvensom vid alla andia hruk, der, genom Behörig undersökning, kunde Ldagaläggas, att skogstillgängen, utan öfrige Bergverks förnärmande, för nyssnämnde smidesBelopp pä hvar och en derstädes Befintlig
Härd vore tillräcklig; att, inom Bergslag, samma fria tillverkningsrätt mätte tillerkännas de hruk, som antingen redan egde 450 8kT:s smide eller derutöfver pä hvarje härd, eller oek med vederBörlig undersökning visade sig egs skogslangst, tillräcklig ej mindre för det äldre och tillökade smidet, än äfven för en oförminskad taekjernshläsiiing till afsalu, der sädant förut egde rum; samt F//l. ti// /i. öt, /'rot. 1 ötr/ir/, F ^/r/, FA //ii/t, 2 40 Mr/.^ ^;o ^2, att, inom oell utom bergslag, oinskränkt smidesrätt mätte beviljas säväl bruksegare, 80M bergsmän, bvilka antingen medgäfvo bärd-antalets inskränkning, i den mon, att gamla smides, ätten pä bärdarna motsvarade minst 400 8kT pä livarje qvarvarande liärcl, eliel' oell kunde, genom sammanfattning uf sädane smiden inom samma ort, tor bvilka kollangsten till större eller millri ro del vore gemensam, tillvägabringa sist angikna proportion emellan 8>niclet oell bärd-antalet.
Derjemte, oell dä Likets 8tänder ansägo, att någon fullständig reglering al smidesrätten leire mell framgång kunde verkställas, 8ä villa ej, i sainmanbang dermed, en jemnare fördelning af smides-skatten tillika bereddes, 8amt att lie vill vissa Verk, för en del af smidet, utun tillräcklig eontroll,. utgående bögst betungande reeognitions-afgikterne akskaflädes, fä8talle Likets 8tänliei'
Kongl. lVIaj:ts Kärliga rippmärksambet clerä, att likasom, ä ena 8illan, någon minskning i Kionans nuvarancie intrader pä det liela af jernbandtei ingen leire genom lien fria 8mit1e8rätten8 införancle borde uppsta, clet, ä lien amira, iclre vore
Likets 8tändeis af8igt att älägga tillverlrarne nägon eller ölracl beskattning i annor väg eller proportion, än som vore oskil jagtig frän ett ökadt smidesbelopp till erlrällancie at kribet inom verkstaden, oell bvarak liet ki ivilliga ätagandet vore lrvarje stängjernstillverkare öppet iemnallt; oell anliöllo Likets 8tänrler, att bvad af Kongl. Naj:t pä desse grunller blekve röranole beskattningen i käller föreslrrifvet, matte, utan binller för rless tillämpning umler tiden, Likets derefter sammanträclanrle 8tänller till pröfning föreläggas. 8ollan Kongl. I>Iaj:t, med bifall till b varl
Likets 8täncler uli 1:sta punkten af ofvanberörclo lierås underdäniga skrifvelse begärt, under clen 10 lVIaj samma är, lätit utfärda Dess fälliga Kungörelse, angäenlle en fri ocb obebindrad banclel med oeb förbrukning af taelrjern inom Liket, samt Kongl. Naj:ts 00b Likets bergs-6ollegium, som redan den 24 IVIaj 1833 blifvit i Kader anbefaldt, att, efter loregängne undersökningar, utarbeta korslag till en allmän 8mides-8tadga, utgäende trän principen af den största möjliga b ibet i till verkningssätt oeb tillverkningsquantum, som kunde korena sig med 8tats-Veikets rätt oeb ulröndte allmänna locala körballanclen, i anseende till skogskängst inom eller utom bergslag, till följd deraf underdånigt förslag i ämnet afgikvit, men Kongl. Uaj:t, vid pröfningen deraf, kunnit 8ig ieke kunna detsamma antaga; sä betallle Kongl. lVlaj:t bergsklollegium att inkomma med n^tt förslag i ämnet, med iagttagande ak elen grundsats, att tillverknings- oeb vaglöringsrätt mä tillätas, i mon ak den skogstillgäng, som för brukets drift tinnes, utan att vara kör andra 7^c> .52. 11 ^ernlnuli, äälare Verli elter inom 1aeIijLrn8-Derg8lag för taelijern8l)lä8ni Ilgen förut pärälinall.
Öfver ctet törnag, Derg8-(ioIlegium, i följ<I Iiäraf, i unlleillanigliet afgaf, inileinta^e Xongl.
Naj:t LruIi8-8oeiet6t6N8 Deputeralle8 unrle relä niga utlätan3e, 8amt lemnarle l>ruli8egare oell llerg8uiän i allmänhet tillfälle, att mert <tert»8 anmärliningar i ämnet tilt Kongl. I^laj.t inlioinma; meu llä, uucter lietta vigtiga 8ren3e8 herellning, tillen 8a fram8lirillit, att, när list tilt 8lutligt afgörande liuucte af Kongl. Hiaj:t företagag, foga mer än ett är 5ter8tOlI till Hillet!, 8täncter8 nu iuträllälle 8ammanträ3e, neli <iä clet tiltllom Hill6t8 8tänrter att t>68luta angäeiule grunllerna för 8ini6e8rätten8 He8liattning, t> varinect fräsan om härllfriliet 8tär i nära sammanhang, fann Kongl. Naj:t lämpliga8t att uppslijuta mecl afgöranclet af 8i8tnämmte fräga, lilia80in, utom trvact angieli lien 8ä liullalte reeoguitions-afgiflen, inect trädan om föränctract 8>iatt för recian meclgifven stängjernstillvei Ilning, intillcte88 Kungl. Naj:t Ilommit t tilifäite att inhemta Kiliet8 8tän(ier8 virtare ^ttrancie i ämnet.
Kmelilertili vicilog Kongl. Naj:t liliväl, mectel8t utfärlianllet akDs88 fälliga Kungörelse lien 26 Oetoher 1838, ätsliillige staclganäen, äs^ftanrle större frihet, 8ävät i afseencle pä tillvei liniugsheloppet, 8om i hegagnanclet af serskilda 8milte8-w6ttiOlter, oell hvarigenom Kongl. I>iaj:t, mert histaclt afseencle ä nattan af en högre tillverlining i allmänhet, oell ä cte fördelar, 80m cte mert 8törre smidesrätt torsedde hrullsegare horde lcunna hemta, genom upptäeliten af bättre smides-niethoder, samt clä Kongl. lllajit ansäg 8ig icice döra lemna ur sigte äfven lie mimlre8 intresse, jemväl lätit lte586 8evare liumma i ätnjutancie af samma fördelar, i mon af hvars oell en8 privilegier oetr lien lioltillgäng, sonl derlöre vore hestämd.
Naj:t tiar pä lietta 8ätt trott 8ig hunna erna ett af lie s^ftemäl, clit hvarje 8t^iel8e tror kräfva, nemligen att, mert attägsnanlte af ali tantia om uteslutande privilegium, läts hvar oell en hlilva delagtig af enahanda rättigheter, oell att säledes, ciä en hrulcsegare inell 450 8liT:s 8micle8rätt oell 000 1ä8ter8 lioltillgäng tillät8 en ärlig tillverlining af 600 8liT, rättvi8an fordrade, att elen. med minltre smidesrätt ueh niinclre lioltillgäng försedde horde fä, i lorhällancle liertill, jemväl olia sin till verlining.
Derjemte förlilarade K^ongl. Naj:t, i enligliet inell Kiliets 8länders lillliännagifne ön8lian, att lien 8ä liallalte reeognitions-afgiften skulle upphöra, 8amt att för n>a Verli eller tillölining i smidet vili rell an inrättade, luiinmar-8liatten 8liulle till8 viliare oell intilldess annorluncla stadgadt varder, erlägga8 me<l ett oell ett halft 8liT 12 ^onA/. 7d/a/.r§ ZVad/K-r ZV.-o d2. kol- lrundrade, i 8dälled sor 3?vä 8I(T, 80N» alld86(lan är 1803, vid laeviljanded as n^a 8>niden, lalisvid lre8däindd. 6eno>n <Io88L älAärder liar, 8edan ndlardanded as nsvannäinnds I^ädiAa XnnAÖrel86 oell indill 8i8dlided är8 8lnd, ded privilegierade 8>nided vunnid den lrog8d lred^dliga dillväxdsn as oinlrring 83,000 8I(dL, deias 03,000 8KT dillliOinmid, i soljd as den ndi 8an>ina lvnn»nrel8e, pä grund as (len lägre laeräliningen as liolädgängen, Ireviijade d:de>8 ddloliiiingen ndi sorud privilegierade aniiden, oelr lillien 8dänder ladiva i dillsälle add genorn (len dalaellari8lra upp8ad8, 8onr Hongl.
M>j:d lädid laisoga denna De88 lXädiga 8!iiisvel8e, ersara isrägavarande vigdigs näring8gren8 progre88iva fraingäende, denade ded Rongl.
Naj:d nn ineddelad l3il(ed8 8dänder de ädgäialer, 80nr al I^ongl. l^lazid i aHeedrde pä 8inide8>adlen 8älund» lalitvid vigdagne, liar I^ongl. älaj:d älven lrärined velad dill 10lied8 8dänder8 prosnilig lorelägga, lavad Ivongl. !>1aj:d, i as8eende jas li68l(gddningen as n)'a Verli eller dilldlining i 8inided vid de redan inräddade, 8aind jaä udlr^ded as re60gnidion8-asgisden ernod I)L8dän>d lenninar^Iradd di!l8vidare tor 68lii ilvid; oelr sorvändar Xongl.
lVlapd atd ak k(il(ed8 8dänder sä inlnnnda, livad de i sörrlaeiorde anine, i'or dera8 del, an8e ^dderligare laöia Ollgöra8.
I^ongl. iälaj:d lörlalitver 10I(6d8 8dänder ined all Ivongd l^äd nela 35nN68d 8däd86 vällaevägen.
Oadnna ud 8upra. 6 ^ k la s tt H -V X.
6eo/'g k/ZdrnA' rr/' /'ro/oeoZieZ ,'i/r'6r kan-mrrr-^nerrderr, /nr '/e/ r'rr/V,> //rrrrs Mrr/.d ttorrrrrrAerr r §/K?8-/!ddeZ rr ^ZoeZr/roZms MnZZ derr / ^/prrd /8/6.
Rav8 Ilxeellen8, 8dsd8-^lini8dern sör Ildrilres Xrendena Herr llHilrerre äV/e/vrc/r/ / 8dad8-lläden: Herr IHilierre ^er/r/e/m.
Herr Orilierre /-ager-^/eZ/e, l^rilrerre norr ^e/rrrZ^err/rer/ir, dnllkorordnsde llos-Osn/deien, Lalaiiiedd8-8eerederaren //rns, ddlllorordnade 8dad8-8eered6raren, Lan^li-Iläded //Z/^nrre.
Aong/. /VädrAa >5^/'r/ve/L^ ^:o 62.
13 d^illkörordnade 8lal8-8ecr6t6raren li6M8läI1de i underdänigket, om ieke Kongl. iV1aj:l 8liuIIo täeka8, att, i köljd ak Oo88 I^ädiga 1>68lul den 26
Oe loker 1868, rörande den ulvidgade 8mide8rällen, meck k vad formed liar gemen8kap, läta I^ädig 8krikvel8e lill 11ikel8 im kör8amlade 8länder akgä, med underrällel86 om de 8ladganden, Kongl. IVIaj:l i körrkerörde Kädiga Le8lnl köre8krikvil, i ak8eende' pä den körändrade oell n^a ke8kaltningen ä 8>nide8i'ätten, pä del Ilikel8 8länder matte komma i lidkälle all deiokver an8lälla den prökning, 80m de, enligl dera8 underdäniga 8krikvel8e ak den 21 Kekruari 1865, äs^klal; oell dadé l. k. 8lal8-8eereleraren, i 8ädanl ak aeende, upp8all kör8>ag lill den Midiga 8krikvel8en, 80m upplä8le8. lili denna l. k. 8lal8-8eereleraren8 underdäniga Ii6M8läIIan, in8lämde 8tal8-Kädel8 Kedanioler, dervid 8lal8-11äden Herr Krilierre ^/Xe/Vz^eZ/zr oell Kriln^rre vozr ^o/zzz/re^z/re/zzr likväl äkeropade dera8 lill kroloeollel den 26 Oelolrer 1868, vid ak Kongl. lVlajtt dä korekakd prökning ak 15erg8-Lollegii underdäniga kör8lag lill n^ 8>nide8-8ladga, gemen8gmt med klere dä närvarande 8latt-li nl8-dedamöler ^llrade mening, dernli de i undvrdänigIiel ill, )ukl kikall lill del ak kemälde kollegium körelagna 8ladgande ak Iiärdkrilrtt kor de Lruk86gare, 80m vi8ade 8ig ega 900 lä8lerä ärlig kolldlgang kor livarje kärd.
Ned lnkall lill livad t. k. 8lal8-8ecreleraren 8älunda i underdänigkel Kem8lälll, kekallle Kongl. Na^:l, all 8krikve>86 lill 11ikel8 8länder, i enligkel med del nu upplätta, della kroloeoll kikogade, körväg 8kulle akgä.
Kx protoeollo, Dzzzt von D o//. lipp
Fikt pä beloppet sk utkorät 8tsumeren oeb Nannkaetur un6er bvar^e ak area krän oeb iveä 1811 till oeb meri 18M. 8l5nZjern. 17nAe5äi'I. meOvI- V4l6et gf ulloi-öt 8lZngi«rn.
Dtlälclt Usnulse- tlii'. 0nAt4äi'I. lnci3(,>l- PI I8Lt.
->t ulloi-dl i>1g- nuf-iclui'.
8 II in IN s 8t->p. 81. viZi.
Lanco Lanco 8tsx. 8t. vizt.
Lgnco
Lunco K.är- 5^.. k:ä>- SLT sk. kill? >l.«>'
Il 1811 299,363 7 8 2,146,900 20,776 9 36 202,500 2,349,400 „ 1812 251,187 7 24 1,883,900 22,285 10 222,900 2,106,800 „ 1813 316,157 7 40 2,477,000 10 — 366,680 2,843,680 .. 1814 342,067 9 24 3,250,000 12 ,8 449,200 3,699,200 „ 1815 460,916 11 — 5,070,000 14 24 531,700 5,601,700 „ 1816 309,446 16 — 4,951,000 20 24 751,700 5,702,700 » 1817 „ 1818 290,117 351,082 17 17 — 4.932.000 5.968.000 medium 36,668 23 22 24 843.000 825.000 5,775,400 ! 6,793,000 „ 1819 307,734 19 — 5,847,000 22 24 825,000 6,672,000 „ 1820 311,705 21 — 6,545,800 24 24 898,400 7,444,200' „ 1821 314,945 17 24 5,511,000 21 — 770,000 6,281,000 „ 1822 346,754 16 — 5,548,000 19 24 715,000 ^6,263,000' „ 1823 402,001 15 24 6,231,000 19 24 571,200 6,802,2001 .. 1824 345,377 15 36 5,440,000 20 — 585,800 6,025,800 „ 1825 450,701 20 — 9,014,000 I — 24 24 717,700 9,731,700 lllsördl älängjern.
Ungefär!. meclel- s>r>Let, Värnet gf utförd l Llängjern.
Utfärd IVIsnussc-j kur. 13ngesärl. medel- priset.
Värnet st ultvedt!V1s- nutsetur.
Lumms 8t. viZt Loneo ösnco Hlap. 8t. vi»d 6nn<:o Lorieo Lsnco kull- 5k. 8ll. k:6>- Ir1826 325,312 19 24 6,343,000 24 >4 717,700 7,060,700 „ 1827 391,407 19 24 7,634,000 V rnetlinm 24 24 717,700 8,351,700 „ 1828 416,734 19 24 7,918,000 i 29,292 24 — 703,000 8,621,000 „ 1829 362,690 18 16 6,648,000 ! 23 673,700 7,321,700 „ 1830 358,680 17 — 5,797,000 21 24 629,700 6,426,700 „ 1831 428,204 16 — 6,912,000 i ' 20 585,800 7,497,800 .. 1832 392,485 16 36 6,574,000 I M6<!
,,IM f 29,292 20 24 600,500 7,174,500 1833 413,054 16 24 6,816,000 20 12 609,000 7,425,000 1834 407,881 16 12 6,526,100 26,794 20 — 535,900 7,062,000 „ 1835 479,208 16 — 7,667,300 32,835 20 — 656,700 8,324,000 „ 1836 466,221 18 36 8,426,900 30,167 22 36 686,300 9,113,200 „ 1837 334,505 18 24 6,188,300 21,169 22 — 465,700 6,654,000 „ 1838 526,658 16 16 8,426,500 29,704 20 24 608,900 9,035,400 „ 1839 540,000 18 — 9,720,000 32,000 23 — 736,000 10,456,000 810LLH0H tios 6.
Netten, 1840. >5Z. 1 1 ^:o 53. ^nk. till kxp. llnli. äen 7 AIr^> lil.
II k. m» ^dd/^« 8vn?'
Knnders nnde^ddn-^n 8/:r//le/se, n?r K^dende /td.8d^en8 ^/ö>/dn«^ttnde,' 6r/net 8toel/ro/»r8 Kott den d l8d0. ^ked anmälan derom, kitt till landläAAande vicl nu päAäende Ilili8d3A annu äter8todo mänAkaldi^a oakzzorda ärenden, lvarilland liers ak liukvudssIiliA viAt, lialva Kil<et8 8tänder, Aenom underdäniA 8lrikvel86 ak den 2 i 8amma inänad, lio8 Xon^I.
Naj:t ä8liat, att Ili!i8dgA6n mätte kortkara ^tterllAare lin männel, rälenad trän ocd med elen ^ innevarande Naj.
L,onAl.
Naj:t lar i anledninA lärak veis pä Arund ak 8tadAandet i 109 A kleA6rinA8-ldrmen 8amt 80 § IliIi8dao8-OrdnivA6n velat i ljäder körllarai att Rile8daA6n mä med den 8älunda S8leade tiden ak lin mänad körlänAa8.
IlionAl.
IVlaj:t körllikver klileet8 8tänder med ali HonAl- Näd oels ^nne5t 8täd86 välbeväAen.
V 1; .! o II .V d/n'6. /'ro/oeod, /sudok r?r/ör ldn-rs Mu/.k /losrnn^cn r Kak8-d!udek d 8koe/dro/m8 Kott den / d/n/ l8d9.
Dan8 Dxee11en8, du8titigs-8tat8-Nini8tern Herr Orekve
Dao8 Dxeellen8, 8tat8-Nlni8tern kor I7trile8 Xrendeua Herr ^rilserre K/eene/d,' 8tat8-kläden:
Ilerr 1'rilierre d/eee/^e/?-r^ Herr Drilierre <7ede^k/'ö,n^ Herr Dritierre d^uAee/s/e/^e^
Fdr.
Nd /t. »57, /'rok. -§^c>. / 6<rnd. / d/d. 29 /d'r/7.
1 r LdoZ/. /Vttd/Z-r ^.o l^rilterre von äe/rn?2en/rerm ^ 7d?/vcenv. Ilnderteelinad t. k. Ho5-6anLler.
Ilnderteelinad t. f. Hok-LanLler Uslsl1ä8te i underdän!»!let ett nä Midi^8te lletallninA nslsi8att kör8laA till Lon^I. älaj:t8 lXädil;a 8var usl^a Kiliet8 8tänder8 underdäniAa 8Iiiäkvel86 rörande 1Iili8cla-;6N8 körlänAninz; liviliiet t'ör8laA, 8ädant det8amma vid detta l^rotoooll 1inne8 llila^dt, u^a 8tat8- Rädet8 I^edamöter8 underdäni»a till8t^rliande, sk l^onZl.
Naj:t i Häder Aillacle8; oell 8liulle, i Ökveren88t8mmel8e dermed, Hädi^t 8var, ak underteelinad eontru8iAneradt, till lliliet8 ötander ^ä vanligt 8ätt ex^ediera8> dit 8u^ra.
In kidem ?kotoeoIli, //ree. l>:o 3^. Xal, till Lxp.
Iltsk. äew t3 3I»i, lil 7^ e n».
,<f) V</7 . 1/ /./7 .8 Kr//ve/86 tt// KrLo/s 8/ö'/re/ev8 §tkr/8-///8/m/^ r ^/ed^« om c/8 rkM/dttk»d6 ^/öe ett /.»»e/tt-l »/k8- F»8tt7»/,' 6?/ee» 8/oe/.7ro/m8 Kott k/e» 8 7^'e5e»«m 7876.
Ned anledninA ok deli sörllällande, att IIsilavd8 jord, elluru i allmävIlet ak utmärlit
Aod l)68ligll6nliet, vanligen sifver en läv^t lina^slare aklig8tilinA, Ko 80>n, ^enom vidgad liännedom om rälla 8ättet att 8ndamäl8enIiAt sliöta den8amm3, 8ä till alier 8om äriA, 8liliIIe linena vinna8, liar l^onAl. lVIaj:t8 Lekallnin^llakvande i Idiala I^än Ilv8 8onAl Uaj:t i underdäni^llet lkram8tällt, klnru80m den 8tora nationell! koriu8t, 8oin lläri^gnom ujlpliommer, 8älira8t 8liulle motverli38 ^enom inrättandet der8täde8 ak ett I.andt1>ruli8-ln8titut, 8vm ej a1lena8t till ^>er8oner med redan inllemtads allmänna körderedande liun8lia^er, utan oeli till allmoden linnde 8prida Ile^rökvadt riAtiAa läror om jordbruk oell k>o8li3jl88liöt8el, oell med till ekterkoljd warrande exempel ädaAalä»Aa dera8 läror8 ^älitli»llet oell värde, i an8eende hvartill oelr dä L.onZl.
Äa^ts Lekallnin^llakvande Gunnit den till n/ utar - 8^, 3 renderin» är 18/^8 ledi^btitvunde Itttlunu ^unA8luduaurd i Bondkyrko 8oeken, en knusi^i butt mil trun tdji8ulu, lemnel den l6rlrutttiAg8te toeut tor ell större b>undlbruk.8-In8lilul, Xunl;!. ^tuj^l8 Letuttnin^stiulvunde i underdäni^- tiel tlemslnltl, ull Ittltunu tvun^studu^urd, 80m består ut 12 munlut mod 828 Feomelrisku lunntunit 28 kuslsdund äker, ganska bel^dti^ äng, med nä^on, men knu^^i lit!r;un^ s>ä sko^ oeb bele, saint, enligt den 5 November iZ i ^ atstuludl eontruel, ^itver 602 tunnor 28!- kappar spanmät, bälklen ru» oeb buttlen korn, i in till Arrende, mä med de utiMinden, bvitka tor eli. större biundlbiuks-Inslilul uio beliötti^e, vid arrende-arens stut litt ett suitunl luslilul tu användas, samt utkuslnin^en derut, jernle ett dessuloin troligen nödigt slals-unsta^, anvisas litt uttöninA tor t^oresländare oeb Murare i uttu de ämnen, 80m tbon^t.