Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sveriges deltagande uti en allmän exposition af åkerbruks-, industri- och konstalster i Paris år 1867, hade, enligt hvad af Statsråds-protokollct inhemtas, Kongl. Maj:t den 24 nästlidno April i nåder förklarat att, då erfarenheten ådagalagt att vid hittills anordnade allmänna större expositioner de flesta Stater, med anspråk på högre utveckling och med tillgång på värdefulla industri- och slöjdarbeten och konstalster, deruti tagit del, och Rikets Ständer, vid föregående likartade utställningar, uttalat sig för landets deltagande i desamma samt för ändamålet då anvisat erforderliga medol, om hvilkas anordnande till förevarande exposition tiden nu jemväl medgåfve att till Rikets näst sammanträdande Ständer göra nådig framställning, — åtgärder äfven nu borde vidtagas, på det att Sverige vid ifrågavarande exposition icke lemnades orcprescntcradt, dervid hufvudsakliga ordnandet af hvad med denna angelägenhet egde gemenskap skulle, i likhet med hvad förut egt rum, öfverlemnas åt dertill utsedde sakkunnige komiterade, i hvilket afseende Kongl. Maj:t förordnat, att den Centralkomité, som under förenämnda dag blifvit utsedd att utöfva högsta ledningen af den till innevarande år utsatta industri-utställningen i Stockholm, jemväl skulle utgöra don myndighet, hvilken egde att för Sverige dels öppna de närmare underhandlingar med den redan tillsatta Kejserliga Franska komitéen, hvilka af omständigheterna kunde påkallas, dels inom landet vidtaga nödiga åtgärder till befrämjande af Sveriges värdiga uppträdande vid utställningen.
Med anledning häraf och då det icke läte sig med någon säkerhet beräkna till hvad belopp kostnadcrne för Sveriges deltagande i förberörda exposition kunna uppgå och desamma icke ens kunde blifva bestämda under Rikets Ständers sammanvaro, men någon ledning vid bedömandet vore att hemta af erfarenheten vid Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60.
69 sodnaste allmänna exposition i London år 1862, för hvilken utgifterna uppgingo till 159,384 R:dr 18 öro, deraf likväl 20,000
R:dr utgjordes af understöd åt medellöse, skicklige industriidkare, hvilka bereddes tillfälle att besöka expositionen, har Kongl. Maj:t af Rikets Ständer begärt deras medgifvande att de nödiga kostnaderna för nu ifrågavarande exposition må på förskottstitel anordnas, för att sedermera blifva i behörig ordning till godtgörande anmälda.
I sammanhang härmed bör Utskottet meddola hvad Rikets Ständors förlidna år församlade Revisorer efter granskning af redovisningen för Sveriges deltagande uti 1862 års allmänna industri- och konstexposition i London yttrat, för såvidt, det berörer förevarande fråga.
Sedan Revisorerue till en början lomnat uppgift å de särskilda kostnaderna, som för berörda ändamål från statsverket utgått, hvilka sammanlagdt uppgå till det af Kongl. Maj:t uppgifna belopp, hafva Revisorerno för jemförelses skull meddelat, att kostnaderna för Sveriges deltagande i föregående tvänne allmänna industri- och konstexpositioner, nemligen i London år 1851 och i Paris år 1855, utgjort för den förra 9,744 R:dr och för den sednare 69,909 R:dr 35 öre.
“Sammanställas dessa tvänne summor med kostnaden för deltagandet i 1862 års Londoner-exposition — så fortsätta Revisorerne sin berättelse — kan den anmärkningen svårligen undertryckas, att ifrågavarande kostnader i alltför ansenligt förhållande tilltagit'1; och då nu vore kändt, att en dylik internationel utställning år 1867 kommer att ega rum i Paris och Sverige näppeligen kunde undandraga sig att deruti deltaga samt antagligt vore att i framtiden än flera sådana utställningar komma att försiggå, syntes det Revisorerne vara särdeles önskvärdt att i stället för att fortgå på hittills beträdda banan, hvarigenom kostnaden för deltagandet i hvarje ny exposition blefve flerdubbelt högre än för den föregående, att den hushållning iakttoges, som med ändamålets vinnande vore förenlig och nationens inskränkta tillgångar påkallade, holst erfarenheten om de resultater, deltagandet i dessa expositioner hittills medfört, enligt Revisorernes tanke, berättigade till tvifvelsmål, huruvida den Svenska industrien i sjelfva verket deraf hemtat fördelar, motsvarande de betydliga uppoffringar, som derå blifvit nedlagda.
Då, enligt hvad kändt är, länder, hvilka i industrielt hänseende befinnas på lägre utvecklingsgrad än Sverige och sakna tillgång till så värdefulla alster, som den Svenska industrien, slöjden och konsten hafva att framvisa, likväl deltaga uti ifrågavarande täflingsmöten, från hvilka icke någon af de bildade nationerna gerna uteblifver, kan det, såsom Revisorerne rigtigt yttra, näppeligen ifrågasättas, att
Sverige skulle helt och hållet undandraga sig att deruti deltaga, äfven om, såsom Revisorerne antagit, erfarenheten af de föregående verldsexpositionerna skulle berättiga till tvifvelsmål om den Svenska industrien af deltagandet i dylika utställningar i sjelfva verket hemtade fördelar, motsvarande de derå nedlagda betydliga kostnader.
I en så beskaffad fråga kunna dock tankarna vara delade, hvilket ock varit förhållande bland Revisorerne, och erinras kan att fördelarne af ett sådant deltagande svårligen kunna, i likhet med omkostnaderna derför, endast med siffror beräknas.
Emellertid torde ändamålet med deltagandet i dessa expositioner lika fullständigt som förut kunna ernås, derest ett noggrannare urval af de för expositionen afsedda alster eger rum, än som hittills lärer hafva varit förhållandet, och kostnaderna, som hittills visat sig vara i allt för ansenligt stigande, skulle derigenom kunna i någon mån nedbringas.
Med hänsyn härtill och då omkostnaderna för nu instundande exposition torde kunna antagas böra blifva något lägre än vid den sista Londoner-expo - 70 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60. sitionen, äfven i följd deraf att, enligt hvad kändt är, prisen uti Paris i allmänhet icke äro så höga som i London, synes det Utskottet som skulle ett belopp af 120,000 R:dr vara för ändamålet fullt tillräckligt, hvartill utgiften alltså torde böra begränsas.
På grund häraf och då, enligt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse don 22 April 1857, några andra utgifter icke böra under förskottstitel anvisas än för sådana ändamål, som ej varit af Rikets Ständer förutsedda och till hvilka anslag således icke kunnat af dem beviljas, hemställer Utskottet, att Kongl. Maj:ts nådiga framställning måtte på det sätt bifallas, att Rikets Stäuder för ifrågavarande ändamål till Kongl. Maj:ts disposition, för en gång, anvisa ett belopp af 120,000 R:dr, att från Riksgälds-kontoret utgå. 66:o.
Till undersökningar, inspektionskostnader och expenser för allmänna arbeten, hvartill vid förra riksdagen anslogs 30,000 R:dr årligen, har, uppå Styrelsens öfver allmänna våg- och vattenbyggnader underdåniga framställning, Kongl. Maj:t nu äskat enahanda belopp, 30,000 R:dr, för instundande statsregleringsår; och då det förut beviljade anslaget visat sig vara för ändamålet erforderligt, får Utskottet denna nådiga framställning till bifall förorda. 67:o.
Ständer anvisats för löpande statsregleringsperioden 28,900 R:dr årligen.
Dessa medel utgå, enligt af Kongl. Maj:t i nåder utfärdad aflöningsstat den 13 November 1863, sålunda: En Öfver-dircktör och chef i styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader, samt tillika chef för väg- och vattenbyggnads korpsen R:dr 6,000: — En Byrå-chef för tekniska detaljer, tillika Öfverstelöjtnant i nämnda korps „ 4,500: — En Kamererare och Kansliledamot 2,500: — Tekniska biträden vid styrelsens byrå: en å 1,200 R:dr, en å 1,000 R:dr och en å 800 R:dr ... „ 3,000: — En förste Kanslist och Registrator „ 1,800: — „ andre Kanslist „ 1,000: — „ Vaktmästare „ 500: — Eem Distrikt-chefer, tillika Majorer i väg- och vattenbyggnadskorp scn, ä 1,200 R:dr hvardera „ 6,000: — Sex Distrikt-adjutanter, hvaraf två i norra och en i hvartdera af de fyra öfriga distrikten, å 600 R:dr „ 3,600: — Summa R:dr 28,900: — Enligt hvad uti Statsråds-protokollet, sidan 66, förmäles, hade Styrelsen för nämnda byggnader förnyat sin förut gjorda framställning att, enär Distriktchefernes och Distriktadjutanternes tid, i den mån inspektionsförrättningar och granskning af planer ökades, numera lemnade mindro tillfälle än förut till extra förtjenster, och billigheten påfördrade att Staten aflönade dessa tjenstemän något högre, en löneförhöjning måtte beviljas till hvardera af do fem Distriktcheferne med 600 R:dr och till hvar och en af de sex Distriktadjutantcrne med 150 R:dr eller tillsammans 3,900 R:dr.
I anledning häraf yttrade
Departements-chefen att den sökta löneförhöjningen för dessa tjenstemän vid förra riksdagen väl afslogs på Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60.
71 den grund, att de ansågos vara i tillfälle att genom utförande af större eller mindre arbeten åt enskilda förskaffa sig extra inkomster, som åtminstone för en del af dem förmenades uppgå till icke obetydliga belopp; men då uppenbart vore, att de aflöningar, som för närvarande utginge till dessa tjenstemän, icke kunde vara afsedda att uteslutande bereda innehafvarne tillräcklig bergning, samt de ifrågasatta förköjningarne syntes
Departemcnts-chefen vara med billighet öfverensstämmande, helst endast undantagsvis någon betydligare biförtjenst kunde för dessa tjenstemän vara att påräkna, hemställde Departements-chcfen om förnyande af enahanda framställning till innevarande riksdag som den, hvilken skedde vid den sistförflutna; och har, i öfverensstämmelse härmed, Kongl. Maj:t nu äskat, att till aflöning åt Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader samt dess tjenstebiträden såväl i hufvudstaden som i landsorterna måtte anslås 32,800 R:dr, uti hvilket belopp inginge den ifrågasatta löneförhöjningen af tillhopa 3,900 R:dr.
Då den nuvarande aflöningen af 1,200 R:dr till hvardera af de fem Distriktcheferne och 600
R:dr till hvar och en af
Distriktadjutauterne med afseende å vigten och mångfallden af deras göromål för det allmänna synes Utskottet alltför ringa, får Utskottet, på det denna aflöning må kunna ökas, för de förra till 1,800 och för de sednare till 750 R:dr, hemställa, att, till aflöning åt bemälda Styrelse samt dess tjenstebiträden såväl i hufvudstaden som i landsorterna, måtte till utgående från Riksgälds-kontoret anvisas det af Kongl.
Maj:t äskade förhöjda belopp 32,800 R:dr. 68:o.
Till arfvode för Civil-ing enior ers undervisande vid Mariebergs artilleriläroverk eller den läroanstalt, som i följd af väckt fråga om denna undervisningsanstalts förflyttande kan framdeles i nåder bestämmas, har Kongl.
Maj:t äskat enahanda belopp, som förut för ändamålet utgått eller 3,000 R:dr; hvilket anslag
Utskottet anser äfven nu böra beviljas. 69:o. Likaledes har Kongl. Majit begärt, att det nuvarande anslaget, 3,000
R:dr, till stipendier för elever, som genomgå den för Civil-ing enior er bestämda kurs, måtte fortfarande få utgå för instundande statsregleringsår, hvarvid Utskottet icke funnit något att erinra; tillstyrkande alltså, att jemväl detta anslag måtte beviljas. 70:o.
Uti en hos Ridderskapct och Adeln väckt motion (Nio 39) har Friherre Cederström, B., föreslagit, att Rikets Ständer måtte till Kongl. Majus nådiga disposition ställa en summa af 500,000 Ridr, att för uppförande af en byggnad utaf sten, innehållande boställsvåningar för samtlige Statsråden, samt för dessa våningars ändamålsenliga möblering låta använda.
Till stöd för denna framställning är hufvudsakligen anfördt att, derest Kongl. Majits nådiga Proposition angående national-representationens ombildning skulle af Rikets Ständer bifallas och till följd deraf årliga riksdagar komma att sammanträda, den vexelverken mellan Styrelse och Folk, 30m deraf blefve en välgörande följd, derjemte skulle åstadkomma tätare fullständigt ombyte af Konungens rådgifvare, än som hittills vanligen egt rum, och att, på det desse embetsman utan dröjsmål måtte komma i den ställning, embetet kräfde, det syntes motionären erforderligt att Staten bekostade ej allenast lämpliga bostäder åt dessa embetsman, utan äfven våningarnes förseende med möbler och öfriga erforderligheter, så att vid en Statsråds-ledamots afgång och en annans inträde våningen kunde efter få dagar lemnäs af den afträdande och intagas af den efterträdande, utan några betydliga enskilda kostnader. 72 Stata-Utskottets Utlåtande N:o 60.
Då giltigheten af do skäl motionären anfört såsom stöd för sitt förslag i mera än ett hänseende kan ifrågasättas, hemställer Utskottet, att motionärens framställning må lemnäs utan afseende. 71:o.
Under erinran, hurusom
Staten för flera år tillbaka från enskild person inköpt den uti Östersjön belägna Gotska Sandön, hvarest, förr än handeln derom afslutades, på Statens bekostnad uppfördes tvänne lentillefyrar, har Herr Du Rietz, F., uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt, till Stats-Utskottet remitterad motion (N:o 47) fästat uppmärksamheten å den nytta, som Staten, enligt motionärens tanke, än vidare skulle kunna draga af denna handel.
Den på nämnda ö befintliga skog vore visserligen icke af särdeles betydenhet, emedan föregående egare deraf uthuggit och bortfört det mesta och bästa, hvarjemte fyrbyggnaden deraf medtoge en god del; men de tusentals träd, som af stormar blifvit fällda äfvensom den stora mängden af stubbar efter huggna block borde, i motionärens tanke, tillgodogöras, helst större delen deraf innehölle en stor mängd oljeartade ämnen, hvaraf kunde tillverkas ej allenast betydliga qvantiteter tjära, utan äfven terpentin, harts, kol, m. m., och har motionären i sådant syftemål föreslagit, att å nämnda ö måtte på Statens bekostnad anbringas apparater för åstadkommande af tjärn- och kolbränning.
Då motionären ej närmare angifvit sättet eller kostnaden för åstadkommande af den ifrågasatta fabrikationen samt det i allt fall ej kan vara lämpligt att Staten inlåter sig på industriela företag, särdeles sådana som det ifrågavarande, hemställer Utskottet, att motionen må lemnäs utan afseende. 72:o.
Slutligen anser sig Utskottet böra anmäla, att, med anledning af de uti Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof gjorda framställningar, angående anvisande af medel för kanal- och slussanläggningar, för hamnbyggnader, för anläggning af nya samt förbättrande eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, äfvensom för befrämjande af utdik ningar och vattenaftappningar med flera allmänna arbeten, Utskottet, i likhet med hvad vid de sednaste riksdagarne iakttagits, kommer att öfver dessa frågor afgifva särskildt utlåtande. 73:o.
Beträffande öfriga delar af Sjette Hufvudtiteln, hvaruti någon förhöjning eller nedsättning icke blifvit ifrågaställd, hemställer Utskottet, att samtliga ordinarie anslagen måtte uti den blifvande Riksstaten med oförändrade belopp uppföras, dock att, till jemnande af Hufvudtitelns slutsumma, förslagsanslaget till skrifmaterialier och expenser, ved m. m., som för närvarande utgör 50,047 R:dr 16 öre, må bestämmas till ett belopp af 50,044 R:dr 67 öre.
Kommande, derest Rikets Ständer bifalla hvad Utskottet i föregående punkter föreslagit, Hufvudtitelns ordinarie anslag för nästa statsregleringsår att uppgå till 3,787,500 R:dr eller 80,700 R:dr mera än nu gällande Riks-stat för denna Hufvudtitel upptager.
Reserva - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60. 73 Beser vatio ner:
Vid 2: dr a punkten, litt b. (angående förhöjning af landtmäterifiskalens aflöning) af Herr S.
Vid 4:de punkten (angående anslag till skrifmaterialier, m. in., för förste landtmätarne i länen) af Herr uon Francken, G. W., och Herr Fåhreeus, O. I.
Vid 7:de punkten (angående löneförhöjning åt Underståthållaren) af Herr Skogman, C. J. A., Herr von Francken, G. W., Herr Fåhreeus, O. I., och Kontraktsprosten Tegnér.
Vid 8:de punkten (angående löneförhöjning till Fogaten) af Riksdagsfullmägtige Garl Ifvarsson från Hallands län och Per Nilsson från Christianstads län.
— 287 Öfver-Kommendantens i Stockholm underdåniga Ullåtande, i afseende på de OfverKomvtendanls-Expeditionen och Stockholms Garnison rörande delar af Revisionsberättelsen.
Underd ånigste Memorial.
Eders Kong). Maj:t har, i Nådig Remiss af den 23 näsllidne Fe■bruan, i Nåder till mig öfverlemna!, transumt af Rikets Ständers Revisorers Berättelse om den år 184 r förrättade Stats-Revision, med
Nådig befallning lill mig, att deröfver skyndsammast med underdånigt Utlåtande inkomma.
Då i nämde transumt, som innefattar de punkter af Rikets Ständers Revisorers Berättelse, hvilka röra Öfver-Kommendanten oeh Stockholms Garnison, ingen sådan anmärkning förekommer, uppå hvilken någon förklaring af Herrar Revisorer är infordrad, eller af dem anses behöflig, har jag trott mig uppfylla Eders Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, då jag af samma transumt tagit noga kännedom och inhämtat de deri lemnade upplysningar; och får Nåden detsamma, i underdånighet här bifogadt, återsända.
Stockholm och Öfver-KommendantsExpeditionen den i Mars 1842.
C. F. la or i eli s, .Ofver-Kommendant. ■C. J. Westberg.
— 288 — Kongl Krigs-Yetenskaps-Akademiens underdåniga Utlåtande, i anledning af Revisions» berättelsen i drande nämde Alea demisRäkenskaper.
S tormäktig&te
Aller nådi gste Konung?
Genom Nådig Remiss å barbos återgående transuml, har Eders Kongl. Maj:t täckts infordra Krigs-Yetenskaps-Åkademiens skyndsamma underdåniga Utlåtande öfver Rikets Ständers Revisorers sistlidet år afgifna Berättelse, i hvad den rörer Krigs-Vetenskaps-Akademiens Räkenskaper för åren 1838, och 18,39,, Revisorerne hafva vid sistnämde års.
Räkenskaper anmärkt, alt: ”till år t84o utbalanseras Sekreterarens, Öfverste-Löjtnant Byströms, ”skuld, a31 Rdt 34, sk. 6 rst., samt kontanta behållningen, 28, Rdr 4 sk., ”■för hvilkas indrifvande några åtgärder icke synas vara vidtagna.”
Under förutsättning, att denna anmärkning, som jemväl omfattar den kontanta behållningen å de Krigs-Vetenskaps-Akademien Nådigst anslagna medel , var ernad att afse blott Öfverste-Löjtnant Byströms, i densamma omförmälda, skuld, får Krigs-Vetenskaps-Akademien deröfver i underdånighet afgifva följande Utlåtandet I skrifvelse af den 20 November 1840, tillkännagaf Kongl. Kammar-Rätten, att ofvannämde anmärkning blifvit af dess Revisions-Kontor gjord vid Akademiens Räkenskaper för år 1839.
Til 1 svar härå, anförde Akademien, att som Öfverste-Löjtnant Byström afled i Oktober månad 1839, och utredningen af hans efterlemnade bo icke vid årets slut var fulländad, kunde icke, vid Räkenskapernas afslutande, någon laga åtgärd till indrifvande af Akademiens i samma bo ägande fordran vara vidtagen ; hvaremot Akademien nu till Kongl. Kammar-Rätten; insände bestyrkt afskrift af Stockholms Rådhus-Rätts
Dom uti afträdes-, urarfva- och förmånsrätts-lvisten emellan sterbhusdelägarne efter Öfverste-Löjtnanten, Sekreteraren i Krigs-Yetenskaps-Akademien , Riddaren af Kongl. Svärds-Orden, Thomas Byström, å ena sidan, och hans borgenärer, å den andra, gifven och utfärdad den 7
December 1840» hvaraf upplystes, att Akademiens af Öfverste-Löjtnant Byström ägande: — 289 — fordran blifvit vederbörligen bevakad, samt förmånsrätt för densamm^ yrkad och af Rådhus-Rätten Akademien tilldömd.
Med anledning häraf, lät Kongl. Kammar-Rätten anmärkningen förfalla; och har, sedan Rådhus-Rättens
Dom vunnit laga kraft, liqvid mellan delägarne i Öfverste-Löjtnant Byströms konkursmassa den 4 sistlidne November blifvit uppgjord, samt Akademiens ofvannämde fordran tili fullo gäldad.
Krigs-Vetenskaps-Akademien framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormäktigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl, Majits, wnderdånigste och tropligtigste tjenare och undersåter, J. II.
KREUGER. C. Meijer, Stockholm den 5 Mars 1842* Henning Hamilton.
— 590 Direktionens öfver Invalid-Inrättningen undetd.
Utlåtande , i anledning af Revisorernes Berättelse rörande den granskade Redogörelsen för denna Inrättning filtormäktigste Ållernådigste Konung!
Genom Remiss den a3 sistlidne Februari, har Eders Kongl, Majst till Direktionens öfver Invalid-Inrättningen Utlåtande öfverlemnat den del af Rikets Ständers Revisorers Berättelse om 1841 års Stats-Revision, som omfattar nämde Inrättning; och får
Direktionen, tili åtlydnad häraf, nu i underdånighet anföra;:
Att Rikets Ständers Revisorers anmärkning, ”att, utaf Invalidfon» ”dens medel, ett kapital af ro,000 Rdr utlånats den i September 1838, ”hvarå ränta k 5 procent skulle uti 183p års Räkenskaper redovisas, "hvilket likväl icke skett,” ej är, efter Direktionens åsigt, öfverensstämmande med verkliga förhållandet.
Direktionen uppbar nemligen 1/2 års ränta å förberörde kapital den i Mars 1839, och ytterligare
Sfi års ränta å samma kapital den 1 September samma år, hvilka båda ränteposter, å tillsammans 5oo Rdr Banco, äfven blifvit uti 18,3c> års Redogörelse för Invalid-Inrättningen bland inkomsterna upptagna och ✓ redovista.
Uti skuldebrefvet å ifrågavarande lånesumma, hvilket varit öfverlemnadt till Rikets Ständers Revisorer, finnes betingadt, att ränleJiqvid bör ske hvarje halft år, och i det då nyttjade formulär för redovisningen fanns ej något särskilt balansconto, hvadan nästa räntebetalning å merberörde kapital, från den j September i83p till den 1 Mars 18.40, ej heller kunde upptagas förr, än uti 1840 års räkning, under hvilket år den skett, så mycket mindre sorn det icke skäligen kunde anses åligga Redogöraren att redovisa de 4 månadernas räntemedel förr, än han uppburit dem.
När Direktionens redogöielse, från och med år 184<>, författades efter ett nytt formulär, der ett särskilt balansconto finnes utfördt, så har räntan för de 4 sista månaderne af delta år ock der blifvit upptagen och balanserad.
Enahanda förhållande är äfven med räntan å de den 3 December 1839 utlånta 7,780 Rdr.
Direktionen nu i underdånighet anfört, synes det således som vöre anmärkningen, enligt hvilken ingen redovisning skall hafva skett för ofvanberörde 4 månaders ränte medel, genom något missförstånd tillkommen.
Hvad derefter beträffar anmärkningen, att hvarken någon kassaräkning eller något särskilt conto med hvarje låntagare blifvit förda, så funnos väl ej dessa conti efter det förra, under de år, som Revisionen omfattat, begagnade formulär för redogörelsen; men sedermera har Eders Kongl. Maj:t behagat i Nåder anbefalla, att, från och med år 1840, redogörelsen skall författas efter ett formulär, der de ifrågaställa särskilta räkningarne äfven äro utförda; hvadan anmärkningen numera icke lärer kunna leda till någon påföljd.
Eders Kongl. Majlis iWiderdlnigste och tropligtigste tjenare och undersåter,, M. BRAHE.
Axel Möllerhjelm,, Stockholm den 2 Mars 1842; Fritz Rythen. — 292 Kongl. Förvaltningens af Sjö Ärendena underd.
Utlåtande, i anledning af Revisorernes Berättelse rörande Förvaltningens, Flottan» Stationers och Lotsverkets Räkenskaper.
Genom Nådig Remiss den 23 sistlidne Februari å härhos återgående, af Förvaltningen af Sjö-Ärendena, den i i denna månad, emottagna transumt af Rikets Ständers Revisorers år 1841 afgifna Berättelse om den samma år verkställda granskning af Stats-Verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren 1838 och i83g, har Eders Kongl. Majrl, i hvad nämde Berättelse rörer dessa årens Räkenskaper för Förvaltningen af Sjö-Ärendena och Flottans Stationer samt Lotsverket, behagat infordra Förvaltningens underdåniga Utlåtande; och får, i anledning häraf, Förvaltningen följande i underdånighet anföra:
Hvad först beträffar Rikets Ständers Revisorers, med anledning af det förhållande, att Kungsholms fästningsbyggnad, ”vid 1889 års slut, ”häftade för en skuld till Flottan af 22,114 Rdr 36 sk. 3 rst., hufvud"sakligen uppkommen för erhållna materialier och effekter från Förråden ”samt för dagsverken,” gjorda erinran, ”att dylika förskotter, då de af ”olika titlar skola ersättas, böra emellan titlarne årligen fördelas och ”icke balanseras;” så enär
Förvaltningen icke kunnat utgrunda rätta meningen och syftningen af denna erinran, är väl Förvaltningen icke eller i tillfälle, att något egentligt svar derå meddela; men om Rikets Ständers Revisorer tilläfventyrs velat derigenom förklara sitt ogillande af fästningsbyggnadens berörde skulds balanserande, får Förvaltningen i underdånighet upplysa, alt denna skuld, som leder sitt ursprung från många års försträckningar, består i värdet af från Flottans
Varf utlemnade materialier och persedlar samt af dagsverken, hvilka ännu icke, i anseende till bristande tillräckliga statsanslag för fästningsbyggnaden, kunnat Flottan ersättas; hvarför de ock ovillkorligen måste i dess Räkenskaper årligen balanseras, i öfverensstämmelse med Kongl. Brefvet den 16