Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
; 7,899 13,106 3,207 14,016 2,543 1,411 7,257 2,370 411 37,695 31,150 7,491 37,551 6,362 3,637 18,261 6,344 639 Summa 1246,950 708,706 45,594 44,256 10,698 51,567 8,905 5,048 25,518 8,714 1,050 Summa Summarum erforderligt årligt anslag j 955,656 5:te Stats-Brings-Perioden (4870—4872).
Krigs-Flottans numera i beskaffenhet vid 1869 åut elle vid början af 870.
7 Ångskepp . . 1 Segelskepp . . o 4 Angfregatter 2 Segelfregatter . ' 4 Segelkorvetter . 1 Segelbrigg . 2 mindre Segelbrigg^ 4 Segelskonertar . o 3 Ängkorvetter . o 5 större Ångfartyg 5 mindre D:o 18 Ang-kanonslupar 52 Bomb-kanonslupai 12 Landstignings-kan< pär 104 Kanonjollar . 12 Bataljons-chefs-far 8 Mörsarefartyg . 11 Kanonskonertar . 12 Kanonslupar . 10 Patrullbåtar . .
Erforderligt årligt anslag. för Fartygens dagliga underhåll i rustbart skick.
R:dr Runt 74,931 10,145 47,318 19,064 16,964 3,240 för nybyggnader, större reparationer, m. m.
Sum ma. R:dr R:ml 226,245 28,785 129,535 37,932 33,465 6,067 R:dr R:m 301,176 38,930 176,853 56,996 50,429 9,307 Underhållas genom medel afsatta till lastdrag.-farten.
3,778 14,338 6,801 6,910 63,485 35,660 10,688 77,823 42,461 Underhållas genom medel afsatta till lastdrag.-farten. 10,156 13,106 3,207 11,947 2,543 1,411 5,693 2,370 411 Summa [247,423 48,465 31,150 7,491 32,011 6,362 3,637 14,325 6,344 639 718.508 58,621 44,256 10,698 43,958 8,905 5,048 20,018 8,714 1,050 Summa imarum erforderligt årligt anslag | 965,931 6:te Stats-Reglerings-Perioden (4875—4875).
Krigs-Flottans numerär och beskaffenhet, vid 1872 års slut eller vid början af år 1873.
Erforderligt årligt anslag. för Fartygens dagliga underhåll i rustbart skick. för nybyggnader, större reparationer, m. m. Summa. 8 Ångskepp 4 Ängfregatter ....
2 Segelfregatter ....
1 Segelbrigg I mindre Segelbrigg . . . 4 Segelskonertar .... o 3 Ängkorvetter .... 5 större Ångfartyg . 5 mindre D:o o 24 Ang-kanonslupar. 52 Bomb-kanonslupar 12 Landstignings-kanonslupar 104 Kanonjollar .... 12 Bataljons-chefs-fartyg 8 Mörsarefartyg ....
II Kanonskonertar . 12 Kanonslupar .... 10 Patrullbåtar ....
R:dr Runt 85,499 47,318 19,064 16,964 3,240 R:dr Runt 256,221 129,535 37,932 33,465 6,067 Rulr Run 341,720 176,853 56,996 50,429 9,307 Underhålles genom medel afsatta till lastdrag.-farten. 3,778 14,338 6,801 6,910 63,485 35,660 10,688 77,823 42,461 (
Underhållas genom medel ) < afsatta till lastdrag.-farten. i 78,161 44,256 10,698 43,958 8,905 5,048 20,018 8,714 1,050 13,541 13,106 3,207 11,947 2,543 1,411 5,693 2,370 411 64,620 31,150 7,491 32,011 6,362 3,637 14,325 6,344 639 Summa 1251,231 735,854 Summa Summarum erforderligt årligt anslag | 987,085 Kostnad, beräknad efter 25 % högre priser än hvad 1850— 2 års kostnadsförslager upptaga, för ny materiel af motsvarande storlek och beskaffenhet.
R:dr R:mt 11,359,213 4,418,202 1,343,928 1,166,535 209,341 281,424 1,715,225 934,491 3,000,000 1,694,721 410,511 1,695,633 335,692 194,010 708,850 348,475 22,500 29,838,751 6 Haft. - *-< - . %■*.'. v. ' ,. — •
N:o 4 till Rong!. Maj:Is Nåd.
Prop. N:o 1. om Statsverket 1856. 4i Anmärkningar i afseende på b er åknings g lunder ne för ofvan upptagne koslnadsbelopp. l:o.
Kostnaden å ofvan upptagne machinerier (deri inbegripne äfven pannorne) är i förhål lande till nuvarande höga pris antagen till 25 procent högre lin hvad 11150—1852 års å Flottans stationer uppgjorda kostnadsförslag angifva. 2:o.
Kostnaden för ofvan upptagne reparationer är förslagsvis beräknad att uppgå:
För skråfvet till 25 procent af dess primitiva kostnad.
„ Timmermans- och Skepparc-inventariernc till 1Gf procent af deras primitiva kostnad.
„ Artilleri-inv enlaricrne till 5 procent af deras primitiva kostnad. 3:o.
Primitiva kostnaden å Skråf och Inventarier af ofvan upptagne äldre fartyg äfvensom nybyggnadskostnaden af nya ångskeppet och nya ångfregalten är, i anseende till förhöjdt pris, så på dagsverken som de Hesta skeppsmaterialier, i beräkningarne antagen till pr medium 25 procent högre, än hvartill denna kostnad, enligt 1850 års kostnadsförslag, för de förra uppgår och för de sistnämnde nva fartygen, i förhållande lill storleken, skulle uppgå. d:o.
Nybyggnadskostnaden af Ångkanonslupen och snabbgående
Chefsångfartyget öfverens stämmer med sednare gjorda kostnadsberäkningar.
% Bih. till B.
Prot. 4856 & 4857. 4 Sami.
4 Afd. 6 Haft. 6 42 Bil.
N:o i till Kongl. Maj:t.k Nåd.
Prop. N:o /, o/n Statsverket 1856.
Ä. Beräkning på det belopp, hvartill nu föreslagna nya Ordinarie Stat Jör flottans Underhåll och Nybyggnad kommer ali uppgå, samt de iriedel, sorn samma stal förslagsvis kan afse Jör den egentliga Sjökrigs-materielens Underhåll och Nybyggnad.
k 5:le Ha !'v ud litel lis Ordinarie stat är för närvarande anslaget för Flottans underhåll och nybyggnad lt:dr R:nH 765,495 25 Härutöfver liro /ut föreslag/le följande tillökningar, nemi.: l:o.
För högre aflöning m. m. åt Flottans Timmermans- och Handtverks- . ..
: . stater, deri inhegripnc deras inqvarteringspenningar, till- hopa .
R:dr Rcmt 8o,9o0: 47. 2:o.
För högre Inqvarteringspenningar åt Matroser och Båtsmän „ „ 1,326: 63. 117,277: 10. hvaremot afgå: l:o.
Nuvarande anslag för 75 Skeppsgossars underhåll R:dr R:mt 2,600: 62. 2:o.
Reserverade medel för Timmer- mäns m. 11. förhöjning i aflöning „ „ 3,934: 50. 5:o.
Skillnaden emellan nuvarande kontanta aflöning åt uppfordrade Båts- män, uppgående till R:drR:mt 99,384: 62. och hvad af samma allöningsbelopp kommer att på sta- ten qvarstå, beräk- nadt efter 6 öre per man dagligen, med „ „ 26,848: 59. qgg.
Hvarvid förutsattes, att Båtsmännens natura- underhåll kommer att bekostas af det ifråga- ställa särskilda förslags-anslagct för mat- hållning af Mariner, Matroser, Skeppsgos- sar och Båtsmän. 79,o71. 15. 7,705 95 Transport R:dr R:mt 773,201 20 Bil.
Prop. N:o i, om Slutsverket 1850. 43 Transport Hulr R:mt 775,20) 20 Anmärkning.
För alt ådagalägga livad som för Flottans underhåll och ny- byggnad af ordinarie
Statsmedel i sjelfva verket årligen utgår, bör här äfven lagas i beräkning det här ofvan afdragua oell under nyssberörde förslagsanslag uppförda natura-underhållet för uppfordrade Båtsmän, hvilket derföre bär utföres med 111,872 50 Hvarigenom uppståt en Summa af R:dr R:mt 885,075 7 0 Härmed är afsedt att, jemte den egentliga krigsfartygs-materielens årliga underhåll och nybyggnader eller omsättning bestrida: l:o.
Kostnaden för Elablisscmenternas underhäll till deras mångfaldiga hus och byggnader, hvartill äfven hörer Dockor, Kruthus, Kaserner, Kyr- kor, Broar, Kajer, Stängsel och Duc d’Alber, m. m., Varfshamnarnes upp- muddring och Muddcrverkens underhållande, Kronans gatuandelars un- derhåll samt nödiga dragare för de mångfaldiga körslorne, s ammanlagdl beräknadt att ärligen uppgå till cirka.
. . R:dr R:mt 171,470: 67. 2:o.
Kostnaden för underhåll af Lastdragarefartyg, mindre äng- och seglande transportfartyg samt båtar, alla expeditioner med desamma samt för öfrigt allt hvad som ingår i allmänna under- hållet, såsom fartygens dockningar, förhalnin- gar, tillsyn och renhållning, m. m.; approxima- tivt beräknadt att uppgå till „ „ 172,971: 1-1. 3:o.
Kostnaden för: underhåll af manskap i och för Elablisscmenternas bevakning, af de s. k.
Stugu- vakter, Roddare, m. m., hvilken sammanlagda kostnad blifvit beräknad alt ungefärligen upp- gå till , i, „ 107,489: lö. 4:o. Afgift till Skeppsholms Kyrkokassa ... „ „ 300: — 5:o. Aflöning åt Flottans Extra och Expeklans-stat „ „ 4,595: 50. 6:o.
Åtskilliga utgifter för andra tillfälliga, här ej uppräknade behof, såsom t. ex. krigsammuni- tion, m. m., som förslagsvis upplages till , „ „ 28,449: 26. 485,073 70 I)å denna summa dragés från ofvanstående för Flottans underhåll och nybyggnad efter nya föreslagna staten beräknade summa, kommer re- sten, utgörande Rall’ R:mt 400,000 — alt blifva del belopp, som af ordinarie statsanslaget finnes för egentliga krigsfartygs-mate- rielcns underhåll och nybyggnad att tillgå. STOCKHOLM, tryckt Iros Isaac Marcus, 1856.
Prop. JVe 1, om Statsverket 1856. 1 Utdrag af Protokollet öfver Civil-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Statsrådet å Stockholms Slolt den 45 Oclober 4856.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern Gunther, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Friherre Lagerheim, Statsråden, Herr Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou och Almqvist.
Sedan protokollet för den 2 innevarande månad blifvit justeradt, föredrog Departementschefen, Herr Statsrådet Fåhraus, följande ärenden, som vöre att taga i öfvervägande vid uppgörandet af det förslag till reglering af Sjette hufvudtiteln, hvilket uti Kongl.
Maj:ts Nådiga proposition om Statsverkets tillstånd och behof borde Rikets nu sammanträdande Ständer föreläggas:
Civil-jDepartemen tets Expedition.
Då en längre tids erfarenhet ådagalagt behofvet af ökadt vaktmästarebiträde vid Departementets Expedition, hvarest, oaktadt göromålen i mängd öfverstege hvar och en af de öfriga Stats-departementens Expeditioners, blott en enda Vaktmästare med lön på stat funnes anställd, i följd hvaraf ett anslag årligen måst från Sjette
Hufvudtitelns extra utgiftsmedel anvisas till arfvode åt en extra vaktmästare, hemställde Statsrådet, det Kongl. Maj:t täcktes i nåder äska, att ytterligare en vaktmästare må varda å Expeditionens stat uppförd till åtnjutande af lön i den lägre graden, eller 500 riksdaler riksmynt.
Med iakttagande af denna tillökning i personalen, äfvensom af enahanda förhöjning i de hittills varande lönerna och i det från skrifmaterialie-anslaget öfverflyttade beloppet, som för de öfriga Departementens Expeditioner komme att i nåder föreslås, skulle således staten för Civil-Departementets Expedition blifva följande: Bih. till R.
Prot. 1856 & 1857. 1 Sami. 1 Afd. 7 Haft. 1 Bil.
M 5 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. J\i 1, om Statsverket 1856.
Expeditions-Chefen, arfvode 5,500 r:dr riksmynt.
3 Expeditionssekreterare, lön å 4,500 13,500 » » 3 Protokolls-Sekreterare, lön å 3,500 10,500 » » 1 Registrator, d:o . . . 3,500 » » 3 Kanslister, lön å 2,000 6,000 » » 3 Kopister, d:o å 1,000 3,000 » » 1 Vaktmästare, lön 600 » » 1 I):o, d:o 500 » » 1 Statsråds-Vaktmästare, lön 600 » »
Från skrifmaterialie-anslaget öfverflvttadt 1,000 » » Summa riksmynt r:dr 44,700.
Då härifrån droges nuvarande anslaget 27,667 återstode r:dr 17,033, utgörande sålunda det belopp, hvarmed Kongl. Maj:t torde täckas föreslå Rikets Ständer att öka anslaget för Civil-departementets Expedition, under vilkor att spanmålsberäkningen i lönerna, äfvensom ljuspenninge-anslag, för dessa tjenster komme att försvinna.
Menja- och Hommer se-BioUegierna sami Berg slags-staterna.
Herr Departemerits-Chefen anförde i underdånighet: »1847 den 23 September beslöt Eders Kongl. Maj:t nådig proposition till Rikets Ständer, angående Bergs- och Kommerse-kollegiernas ombildning till en organisation, likformig med General-Tullstyrelsens eller Styrelsens för allmänna väg- och vattenbyggnader, sålunda att förvaltningspersonalen komme att bestå i hvartdera verket af en chef med allena beslutande rätt, och rådgifvande departemental-föredragande eller byråchefer, med reservationsrätt (dock att, hvad Kommerse-kollegii förvaltning af Manufaktur-diskonten anginge, det undantag borde äga rum att, om ledamöterna instämde uti afslag å sökt lån eller ogillande af erbjuden säkerhet, dervid, äfven mot Chefens mening, borde förblifva).
— Bergs-kollegium, under namn af Öfverstyrelse för Bergverken, skulle bestå af: 1 General-direktör, 1 Föredragande Byrå-chef, Tillfälligt biträde, då sådant för handläggning af de Styrelsen tillhörande ärenden funnes påkalladt, i hvilket fall förordnande dertill skulle af Kongl. Maj:t meddelas; 1 Aktuarie, tillika Registrator och Bokförare, 1 Notarie, i Kanslist, 1 Markscheider, Bil. M 5 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. M l, om Statsverket 1856. 3 1 Vaktmästare och 1 Kammardräng; alla tillsammans erfordrande en aflöning, som, jemte arfvoden för extra tjenstbiträden, samt anslag till tidskrifter, m. m., uppgick till Biko R:dr 14,133: 16.
För Kommerse-kollegium, under benämning af Öfverstyrelse för Handel och Slöjder, skulle, enligt den föreslagna staten, utom aflöningar af Manufaktur-diskont-fonden, erfordras årligen ett belopp af banko r:dr 19,933: 16.
Eders Kongl. Maj:t äskade Rikets Ständers bemyndigande att å allmänna indragnings-staten uppföra lönerna för de befattningar, som genom den nya organisationen komme att indragas.
Till hvad Eders Kongl. Maj:t i sådant afseende äskat och föreslagit blef Rikets Ständers bifall af Stats-utskottet i utlåtande den 7 Mars 1848 tillstyrkt, med reservation endast af 1 Adelns och 3 Presteståndets ledamöter; men utlåtandet återremitterades i denna punkt från alla fyra Riksstånden, —på grund hufvudsakligen af följande skäl: att den nya organisationen, hvarigenom de 2:ne embetsverken förlorade sin egenskap af rikskollegier, komme att föranleda minskning i antalet af de till ledamotskap i riksrätt enligt 102 § Regeringsformen berättigade personer; att det för ärendenas behöriga pröfning och opartiska afgörande samt betryggande af enskildes rätt onekligen voro af särdeles vigt, att ekonomiska frågor åtminstone i en instans handläggas af ett embetsverk med kollegial sammansättning; att hos endast rådgifvande ledamöter svårligen kunde förutsättas samma kraft och nit att göra sin mening gällande, som hos dem, hvilka ega att i besluten deltaga; att den kollegiala styrelseformen företrädesvis borde bibehållas i de administrativa verk, hvilka befatta sig med näringsfrågor, i afseende hvarå lagstiftningsrätten vore Konungen ensam förbehållen; att vissa, till bemälda kollegiers befattning ännu hörande mål vore af beskaffenhet att ej lämpligen böra af en enda person afgöras; att kollegialformen ingalunda uteslöte möjligheten af ärendenas skyndsamma behandling; att den besparing, som genom den nya organisationen skulle åstadkommas, vore af allt för ringa betydenhet, medan å andra sidan indragningsstaten komme att ansenligt betungas; att, till minskning i allönings-kostnaderna, Bergs- och Kommerse-kollegierna borde förenas till ett verk med gemensam chef, men fördeladt i tvänne afdelningar, o. s. v.; — hvarförutan inom Rondeståndet af flere ledamöter yrkats, attRergskollegium, »såsom hinderligt för bergshandteringens utveckling och icke ens i vetenskapligt hänseende behöfligt», måtte helt och hållet indragas.
— Uti nytt utlåtande den 28 April 1848 af styrkte Stats-utskottet, utan någons reservation, Rikets Ständers bifall tili hvad i Kongl.
Maj:ts proposition blifvit äskadt; •— och detta afstyrkande gillades af alla Riksstånden, hvarjemte Rondeståndet särskildt beslöt, det skulle Rikets Ständer hos Kongl. Majit framställa den begäran, att Rergs-kollegium måtte antingen alldeles indragas eller ock förenas med Kommerse-kollegium till ett verk med gemensam chef, men fördeladt i tvänne afdelningar, — ett beslut, hvari medstånden inbjödos att sig förena, hvilken inbjudning dock endast af Ridderskapet och Adeln antogs.
När sedermera Rikets Ständers skrifvelse i ämnet af den 20 Oktober 1848 inför Eders Kongl. Majit i Statsrådet den 3 November samma år föredrogs, fann Eders Kongl. Majit Sig i 4 Bil. M 5 till Kongl.
Prop. JM 1, om Statsverket 1856. föranlåten besluta, att med vidare behandling af frågan om de tvänne
Kollegiernas förändrade organisation skulle anstå.
För att bereda möjlighet till dess framtida utförande med redan anslagna statsmedel, komme emellertid inom berörde verk ledigblifvande tjenster tills vidare icke att definitivt återbesättas.
I sitt utlåtande den 24 Mars 1851, angående regleringen af utgifterna under riksstatens sjette hufvudtitel, yttrade Stats-utskottet, att, ehuru den under föregående riksdag ifrågakomne ombildningen af Bergs-kollegium förfallit, Utskottet dock ansåge det ringa antal mål, som numera tillhörde detta embetsverk, kunna tillåta en förminskning uti dess embets- och tjenstemanna-personal.
Att sådant läte sig göra, slutade Utskottet deraf att flere embeten och tjenster inom Kollegium stodo vakanta; och Utskottet hemställde (med reservation endast af två ledamöter bland Ridderskapet och Adeln), att anslaget till Bergs-kollegium mätte nedsättas med 3,504 R:dr; i sammanhang hvarmed Utskottet tillstyrkte Rikets
Ständer att uti underdånig skrifvelse dels öfverlemna till Kongl. Maj:ts bepröfvande att vidtaga den in dragning i Bergs-kollegii tjenstemanna-personal, som i följd af nedsättningen i anslagssumman kunde blifva nödvändig, dels anhålla, att Kongl. Majit täcktes till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta proposition om den förändrade reglering af Bergslags-staterna, som af omständigheterna kunde påkallas.
— Hvad Utskottet sålunda föreslagit bifölls af Preste-, Borgare- och Bondestånden, och framfördes såsom Rikets Ständers beslut uti underdånig skrifvelse den 20 Augusti 1851.
Denna Rikets Ständers skrifvelse föredrogs i Statsrådet den 10 October samma år, hvarvid Eders Kongl.
Sig vilja före årets utgång taga i öfvervägande, huruvida en förändrad reglering af Kollegii embets- och tjenstemäns aflöning kunde, utan äfventyr för skötseln af Kollegii göromål, med det minskade aflönings-anslaget åstadkommas, att provisoriskt blifva gällande intilldess frågan om bergslags-staternas organisation i sin helhet kunde genom Nådig proposition göras till föremål för Rikets Ständers pröfning.
— En sådan provisorisk reglering skedde ock sedermera genom Eders Kongl.
Majits beslut den 20 December samma år, inskränkande sig inom den minskade lönetillgången, i följd hvaraf dock Presidenten i Kollegium måste tills vidare åtnöjas med ett arfvode af 2,718 Ridr.
Sedan, i sammanhang med Eders Kongl. Majits den 5 Juni 1850 fattade beslut om
Bergs-tingsrätternas upphörande samt deras äfvensom Stora Kopparbergs och Sala Grufverätters domsrätts öfverflyttning, från och med år 1852, till de allmänna domstolarne, Eders Kongl. Majit anbefallt
Bergs-kollegium att inkomma med förnyadt underdånigt förslag till ordnande af Bergslags-staterna, och Kollegium fullgjort denna nådiga befallning, hvarjemte Bruks-societeten afgifvit yttrande och förslag i ämnet, fattade Eders Kongl. Majit den 14 October 1853 nådigt beslut angående förändrad organisation af Bergslags-staterna; och enär denna reglering »stod i nära sammanhang med frågan om Bergs-öfvcrstyrelsens organisation», företogs då jemväl denna till afgörande.
Frågan om den kollegiala formens afskaffande förklarades härvid böra tills vidare förfalla, »helst den med hänsigt till statsutgiften vöre af föga vigt, då tjenstepersonalen ändock kunde inskränkas till ungefärligen det antal, som äfven i annat fall vore erforderligt».
Icke mindre än sju tjenster inom Bergs-kollegium, neni - Bil. JVJ 5 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. Ni 1, om Statsverket 1856. 5 ligen ett Bergsråds-embete, Advokat-fiskals- och begge Markscheider-sysslorna samt tre Kanslistbeställningar, indrogos, och den nya staten upptog endast: t President, 2 Bergsråd, 1 Sekreterare, 1 Aktuarie oell Registrator, 1 Kanslist, tillika vårdare af Kollegii bibliothek och samlingar, 1 Kanslist, 1 Vaktmästare och 1 Kammardräng, jemte anslag till arfvoden för estra biträden samt till bibliothek och samlingar, med ett sammanräknadt belopp af B:ko R:dr 13,433: 16.
För hergslags-staterna i orterna reglerades aflöningen så, att den uppgick till följande belopp:
Grufvestyrelsen i Fahlun 1,700: — Bergslags-styrelsen i Sala 1,666: 32.
Bergmästarne 10,800: — 2:ne Stipendiater eller Extra Grufve-ingeniörer 800: — Summa Summarum 28,400:
— Som likväl de till Kongl.
Maj:ts disposition varande medel icke tilläto att i staten upptaga mer än tvänne stipendiater, hvilket antal ingalunda kunde anses vara för ändamålet tillräckligt, föreslog Eders Kongl. Maj:t i propositionen om Statsverkets tillstånd och behof den 16 November 1833, då regleringen till Rikets Ständer anmältes, att för ytterligare fyra stipendiater erforderliga arfvoden måtte anvisas, att af Sjette hufvudtitelns anslag »till befrämjande i allmänhet af bergsbruket» årligen utgå med 1,600 R:dr, som ansågos kunna lill ordinarie staten ölYerflyttas.
Efter härå erhållen remiss yttrade Stats-utskottet i utlåtande den 24 Mars 1854: att »betänkligheter uppstått i afseende å ändamålsenligheten af den nya organisationen, hufvudsakligen derutinnan att uti Bergs-kollegium, med dess af blott en president och två ledamöter bestående styrelse, och med det ringa antal mål, som numera tillhörde verket, den kollegiala formen blifvit bibehållen.
Då emellertid Utskottet icke kunde inlåta sig i pröfning af organisationen, trodde Utskottet, som ansåge Kongl. Maj:t, derest de ifrågaställde arfvodena till ytterligare fyra stipendiater funnes behöflige, vara oförhindrad att af anslaget »till befrämjande i allmänhet af bergsbruket» under den tid nästa statsreglering blefve gällande disponera de erforderliga medlen, sig endast böra hemställa, att Rikets Ständer måtte låta det i gällande riksstat för Bergs-kollegium och Bergslags-staterna uppförda anslag af 28,413: 43. 4.
B:ko bibehållas vid oförändradt belopp».
Detta bifölls af Preste- och Bondestånden, men Ridderskapet och Adeln samt Borgareståndet återremitterade frågan i anledning af framställda anmärkningar, innefattande hufvudsakligen: att, sedan vid 1847—48 årens riksmöte Kongl. Maj:t föreslagit
Bergs-kollegii förändring till ett embetsverk med fåtaligare 6 Bil. M 5 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. M 1, om Statsverket i85C>. personal, men Rikets Ständer, som då ansågo den kollegiala formen böra bibehållas, icke dertill lemnat bifall, och statsanslaget till Kollegium vid sednaste riksdag blifvit nedsatt, med begäran derjemte att Kongl. Maj:t ville till Rikets Ständer aflåta proposition om den förändrade reglering af bergslags-staterna, som kunde af omständigheterna påkallas, hvarförutan Rikets Ständer vid flera riksmöten önskat, att personalen måtte minskas och Bergsfogdetjensterna indragas, så, enär dessa önskningar nu villfarits, syntes den Kongl, propositionen böra bifallas; — att, ehuru genom den nya organisationen bergshandteringen befriades från sitt fordna förmynderskap af Kronans embetsmän, den nödiga tillsynen öfver grufvornas skötsel dock skulle utöfvas af Rergmästarne, hvilka blefve de enda Bergstjenstemän som bibehöllos; — att, då till deras biträde, vid inträffande förfall och synnerligast vid högre ålder, erfordrades extra grufve-ingeniörer, voro de för fyra sådane äskade stipendiats-arfvoden af 400 R:dr till hvardera oundgängligen behöfliga; — att, då i följd af den låga aflöningen samt af fruktan för den länge påtänkta regleringen ganska få personer på sednare tider sökt anställning vid bergs-staterna, samt dessas tjenstemän i landsorten haft sin hufvudsakliga aflöning af sjelfva näringsidkarne, som utaf dem skulle kontrolleras, alla dessa olägenheter kunde afhjelpas, på sätt Kongl. Maj:t föreslagit, utan betydligare statsanslag; — att sjelfva organisationsfrågan redan vore af Kongl.
Maj:t afgjord, samt nu endast återstode att besluta om dispositionen af summor, hvilka Kongl. Maj:t ej kunde för nu ifrågakomne behof använda utan att derigenom förminska tillgångarna för de ändamål, hvartill medlen voro af Rikets Ständer anvisade; — att, en öfverstyrelse för bergverken säkerligen ej stöde att erhålla med mindre kostnad, än det nådiga förslaget utvisade, samt att, äfven om förhöjning af anslaget till dessa stater ifrågakommit, det varit billigt att nu återgifva något af hvad derå vid förra riksdagen indrogs; — att, då organisationsfrågan alltsedan år 1823 varit å bane, det nu ej vöre för tidigt att bringa densamma till ett önskvärdt slut; — m. m.
— Vid återremissens besvarande, den 14 Juli 1854, vidhöll Utskottet (endast med reservation af en Ridderskapets och Adelns ledamot) sitt förra utlåtande, — hvilket ock blef, med de tvänne återremitterande Ståndens bifall, Rikets Ständers beslut (meddeladt uti underdånig skrifvelse angående regleringen af utgifterna under Riksstatens sjette hufvudtitel), — hvarefter likväl Rikets Ständer, uti särskild underdånig skrifvelse den 3 November samma år, biföllo, att innehafvarne af de indragna Bergsfogde-tjensterna fingo från allmänna indragningsstaten åtnjuta föreslagen godtgörelse af deras innehafda löner.