Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skattlagdt-, bebyggde Torp oell Utjordar m. fl. genheter utan mantal och ej under något h mans ränta inbegripna, Frälse . . . j
Dito dito Skatte . . , Dito dito Krono . . .
Dito obebyggde dito dito ...
Oskattlagde, bebyggde Torp, deraf 804 Husar Soldat-boställen ; Baekslugor \
Bebyggde lägenheter, afsöndrade fran hemma ständig äganderätt
Dito dito på viss tid eller lifstid .
Skaltlagde Fisken, sorn icke äro under någo
I mans ränta inbegripne, Frälse ....
■ Dito dito Krono ....
I Tull-mjölqvarnar med 993 par stenar . . Tull-sågqvarnar i Husbehofs-mjöiqvarnar, deraf åtskilliga med boks-ränta Ilusbehofs-sågqvarnar dito dito ! Stampar Silfververk Kopparverk Stångjernsvcrk Amneshamrar och Jernmanufakturverk . . Masugnar, derar 4 Rcverber-ugnar och 3 särskilt skaltlagde hyttor, jemförde med 10 mantal Pappersbruk ' Tegelbruk
Dylta Svafvelbruk med Vitriols- och Rödfärgs ; Alunverk med kalkugn ; Koboltverk i Oljeslageri Garfverier 3 och Färgericr 3 j Rödfärgsvcrk, oberäknade de vid Svafvelbruk Kalkugnar
I Pottaske-bruk i Kimröks-bruk | Stenbrott Vaskverk Tändsticks-fabrik Fartyg Helsobrunnar Kronoparker, i rymd 1,131 Tunnland . .
Härads-Allmänningar med en rymd af 22,426 land Grufveskogar Sockcn-Allmänning omkring 200 Tunnland Diverse personer Testamenten Tun ford Suni ma Hemmantal.
Manlal 410A ÖOS/ftM,, 313,H 30 4 A 172 59fff Q:j O w -j Utsäde af .Mantal 105' 2 1 03 ys son 'II I St. 27 10 22 200 4,092 1,812 581 2 125 41 427 6 48 70 2 0 3 15 1 1 3 2 1 19 6 T:r ! k:r 115 50 4 180 2 68 3 0 5 1 190 20 212 107 35 9 40 18 T:r 802 425 5S 3,140 255 1,777 59 715 55 16 3,420 1,857 2,742 2,522 518 110 47 2 3 12 33 18 7 13 1 1,000 4 6 120 k:r T:r 251 83 10 20 494 4 203 7 97 fl 2 502 190 370 322 89 19 79 2 1 10 47 12 2.9G ivVhW^T I 7.727 1,146 u T:r 1,052 345 120 1,450 190 1,428 38 2,410 1 18 7 1,045 6,089 918 1,035 249 81 320 4 o 5 300 70 13 24 5 572 k:r Tii - lO: 181 24 10 10 207 102 13 750 12 455 10 94 12 3 1,050 120 1,001 732 225 38 123 1 89 kn - to T:r 127 74 7 408 3 139 7 15 9 2 481 04 354 322 72 15 49 1 k:r 8 12 10 4 28 20 10 22 10 20,3141 181 2,9031 »| 18,7421 5.151 28 T:r 1,048 304 00 2,490 392 1,939 01 1,900 1 37 12 2,124 4,212 1,200 1,242 751 130 381 5 3 5 239 47 9 31 4 1,978 250 12 312 100 k:r Medelafkastnins sedan utsädet är afdraget.
T:r 982 352 32 1,103 10 591 22 34 20 6 1,130 144 1,250 1,004 214 62 203 90 10 201 2,1821 o| 21,420 11 7,403 T:r 5,564 2,590 347 10,828 1,420 9,057 337 3,986 2 300 70 19,282 10,447 15,340 14,245 2,899 075 2,930 10 06 28 185 122 41 77 8 5,901 24 30 058 112 T:r 1,209 455 27 2,624 24 1,324 40 393 34 12 2,410 841 1,931 1,070 407 100 501 1 10 0 64 330 10 49 k:r T:r k:r 4,688 __ 2 1,088 24 8 423 28 25 5,945 16 — 750 — — 4,813 IG IG 165 — — 7,966 24 — 5 20 87 34 0,895 20,098 3,870 4,140 1,013 360 1,248 15 9 20 999 223 49 98 17 2,259 20 32 375 033 to to 114,267| 81 14,0741 2 7 ] 68,951 T:r 1,448 531 07 3,468 51 2,104 72 379 01 15 5,111 591 4,435 3,934 901 196 001 5 10 394 18 99 k:r 20 24,650 T:r 900 545 49 2,250 15 735 43 83 03 10 2,198 377 1,932 1,789 394 97 296 1 0 3 to 8| 12,001 T:r 5,077 1,559 318 11,956 2,175 9,042 320 9,508 4 170 72 12,095 21,075 0,290 6,445 3,394 770 1,902 27 12 27 1,247 250 58 181 20 9,844 1,311 60 1,080 kii - SSA Underhållna Kreatur.
St. 296 129 29 1,089 105 635 19 1,070 21 7 1,110 2,238 930 707 127 38 165 3 2 1 123 213 St. 085 270 44 2,220 180 1,372 42 272 38 12 2,152 972 1,826 1,584 3781 76 310 l! I \ 2| Sl. 1,234 398 112 4,339 007 3,274 80 4,148 2 04 23 4,562 9,890 3,042 2,888 017 107 724 12 14 10 30 380 82 746 33 — 109,0521 281 9,263 118 18 54 13 4,418 51 19 518 410 St. 495 186 53 1,947 182 1,325 35 1,050 2 sl 14 2,007 2,017 1,360 1,305 204 71 312 4 fl 3 178 43 8 17 3 1,744 8 133 08 St. 2,530 021 101 5,030 010 3,711 95 3,947 70 23 5,560 9,420 3,173 3,084 590 192 038 15 lii 10 602 lil 25 55 14 4,370 70 18 412 390 St. 451 204 57 1,910 100 1,242 34 558 35 10 2,010 2,307 1,780 1,479 319 89 303 2 82 08 7 33 2,705 55 4 134 30 32 SI. 22 1,470 30 1,771 205 41 28 47 Uppskatladt värde.
Ridr 588,090 251,826 24,555 1,375,088 74,415 705,858 15,397 899,972 17. 4. 1,224, 2,238, 951, 918. 213 57 184, 1 0 123 358 035 ,970 ,509 ,844 ,145 980 013 870 800 940 040 — 384 20 11,170 4,170 7,73c 15,018 86,046 1,580 103,400 324,263 31,631 0,600 7,730 1,025 06,666 81,000 3,064,475 521,994 145,500 15.000 40,050 40.000 40.000 17,425 2,500 5,750 5,000 17,250 1,750 4.000 2.000 10,000 :I2 « S n el ti (/•
B e v i Eflcr lista Artikeln.
Ridr 153 18 0 21 1,045 292 3 200 6 7 282 129 0 13 10 43 10 13,309 42,412; 15,4471 40,4871 10,192 3,717 14,612,244) — | Örebro Slott i Landskansliet och Landskontoret den 8 Mars 1853. I?. •/• WSerffemse^hiilel.
1,075 Efter 2:dra Artikeln.
Enligt K 19-36.
Ridr 20 162 1,175 5 457 10 1,719 35 35 24 12,240 J12 Ridr s. 1,198 033 59 3,408 224 1,911 42 4 0 2,005 32 34 8 2,537 4,819 2,138 2,020 5 146 167 3 242 439 Efter 3:dje Artikeln.
Summa. 2 5 8 9 28 21 38 31 12 553 10 316 36 3 7 256 4 3 941 4 5 89 13 1 21 3 4 29 ‘JO 6 5 12 — 183 36 8 179 3 4 3 6,565 20 2 J ,301 0 1 1 382 4 I 0 57 — 129 40 0 487 2 4 — 130 16 — 55 16 10 7 — — 41 2 1 — 15 0 7 3 4 o 46 894 12 257 38 3.546 11 j 9135,509 ltir 20 Ridr 2,042 2,187 1 1,953 130 1,527 41 1,793 2.440 2,730 1,400 1,054 1,717 59 97 8 33 3 55 i 35 1 1 281 32 20,792 15 11 Ridr 58 j 18 201 -1 42:38 31 12 2,199 r 009j18 7 1 517 25 1,032 92 20 29 5 190 187 0,848 1,349 545 03 143 498 173 05 9 46 15 2,251 257 24 Till gäldande af 1848 års Krigsrustningskostnader.
Ridr 296 119 14 755 55 420 10 523 7 0 589 1,178 468 457 215 108 343 43 98 306 101 1 86 172 15 4 31 31 1,141 224 85 10 23 83 28 10 1 7 -> 2:i 10 47 46 34 8 17 4 3 '20 31 41 46 46 2 4 35 25 328 42 72,1441 51 — 8,559 14 — 46 4 39 Ständiga Räntor.
Ridr 3,183 473 12 225 302 5,100 411 118 29,575 12,541 22,245 21,174 1,833 515 789 23 93 20 2,821 47 54 48 21 1 36 6 32 473 20 66 — 41 22 18 4 1 — 08 - 102,378 10 30 Ridr 14 2,377 143 1,407 107 1,534 77 26 7,919 3,947 6,247 5,990 718 170 130 3 .4 271 46 10 20 6 274 14 81 9131,621 Afrad.
Hulr 923 80 15 137 23 5,989 928 4,011 4,002 320 08 140 24 300 300 3,059 16
Ridr 302 109 26 1,360 130 804 20 1,207 1 10 5 1,432 2,599 914 938 110 59 237 J Gernings ören.
Folkskole medel. 24 30 2 4 12 24 40 40 24 30 12 12 30 4 24 12 4 44 lilio 5 21 251 2,340 31 228 114 8 9 390 01 116 8 16 15 56 12 1 5 21,604 is 24 1,256 15,717 R:r s. 28 10 — 10 — 10 32 Ridr 288 88 20 1,088 104 694 21 908 1,144 2,080 723 839 84 47 188 1 5 4 10 201 13 7 23 1,872 253 3 183 189 2 / 251 45 01 5 10 9 31 98 1 24 1,028 30 30 12,650 12 Tionde och Räntor af Bruk och Bergverk samt andra Verk.
Ridr 21,817 1,273 114 Summa.
Ridr 066 4,305 40 5,301 390 3,251 540 8,910 1 645 178 46,000 22,126 34,744 32,951 3,074 802 1,492 30 133 35 38 3,847 123 85 119 388 1,490 573 9 4.20 16 —138,002 39 4,451 71 51 19 2 15 10 22,459 1,379 14,248 13 20 789 87 20 2 9 214 1 30 0 32 16 39 2,294 30 ti Arrende medel.
Ridr 1,009 13 222,071 31 1,022 Kostnad för Rustning och Rotering.
Ridr 149 2,090 11,142 5,117 190 302 56 10,302 20,238 7,393 102 8 27 29 200 13 57,784 lvlereci-Statens underhåll.
Ridr 2,159 1.032 107 8,122 412 3,924 154 3,852 141 39 7,991 9.032 0,548 6,208 1,366 314 6 30 7 488 34 13 17 4 1,248 195 6 177 508 200 998 20 102 32 357 4 0 2 24 50 39 165 56,083 Kapella ners.
Ridr 300 132 50 1,315 29 605 31 873 24 5 1,254 1,873 978 991 214 40 50 10 3T 53 10 32 227 Kyrkobc tjenings.
Summa Ridr 240 107 33 1,164 47 525 28 868 1,102 1,918 898 935 145 39 2 J 9,152 34 10 20 44 — | 8,308 24 Ridr 2,706 1,272 256 10,602 489 5,055 214 5,594 1S8 49 10,348 12,824 8,425 8,136 1,725 400 11 42 8 019 70 19 19 G 1,316 195 177 577 200 1,246 100 402 2 58 165 20 73,544 42 Diverse afgirter, onera och allmänna besvär.
Summa Stats Bidrae.
Väghållning
Ridr s. r. 11.600 12,176 703 51,94/ 2,589 20,299 1,380 35,524 3 493 374 90,518 79,341 80,129 64,894 11,218 2,842 5,703 84 273 93 46: 100 47 10 238 10,430 2,270 2,334 579 180 1.292 861 44 320 _ a 30 32.0110 3,149 10,282 14 93:35 203;10 34,922 —! 27,673 45,320 25,997 — 569,040 G. Hökerberg. ./. O. Hägström.
Till Berättelse* lifver Örebro f.iin flir åren 1848—1850.
Jord Fabriker Biljarder Privat-Bank ....
Embets- och Tjenstemän Handlande och Handtverkare Diverse personer utan näring | Gäslgifverier, Värdshus och Krogar Stadens Allmänna Kassa . . . Askersund.
Hus och Tomter Jord Qvarnar Embets- och Tjenstemän Handlande och Handtverkare ....
Diverse personer utan näring ....
Gästgifveri och Krogar Stadens Allmänna Kassa Mora.
Jord Embets- och Tjenstemän .
Handlande och Handtverkare
Diverse personer utan näring Gästgifverier, Källare och Krogar Stadens Allmänna Kassa . . .
Eiindesber; Hus och Tomter ....
Handlande och Handtverkare Diverse personer utan näring Gästgifveri, Värdshus och Krogar Stadens Allmänna Kassa . . . Ekonomisk oell Statistisk Tabell för itäderne inom Örebro
Län för år 1850.
Summa Summa Summa Summa Summa Summarum PT o - St. 357 Jord.
Tid 1,320 >'• 357 187 187 121 121 134 134 799 Tid 862i S5 0 cd 1 Tid 1,6621 3,845 a o 3 *>q 5 TIT 1,320 862; 198 300 1,6021 1,160 198 300 495 495 570 570 2,583 79 79 1,2411 1,160 3,845 1,658 1,658 251 251 670 746 746 1,319 670 3,7431 1,319 OQ 5 T (T Utsäde af T:r 18 18 H T:r 200 200 30 T:r 40 30 35 50 50 286 11 T:r 100 100 55 T:r 80 80 50 11 56 50 140 140 345 96 >■ T:r 13 T:r 320 320 130 Medelafkastning, sedan utsädet är a (draget.
T:r 180 180 T:r 1,800 1,800 T:r 400 400 36 130 50 50 200 200 700 36 81 81 40 210 T:r 600 600 220 210 60 60 400 40 400 3371 2,470 77 77 35 220 225 225 700 T:r 560 T:r T:r 1,920 Underhållna Kreatur.
St. 172 560 32 32 1,920 780 44 35 512 700 1,745 636 32 780 300 300 1,600 32 86 1,600 4,600 172 44 St. 36 * St. 322 30 322 St. 20 20 16 44 16 52 35 35 150 150 120 15 St. 37 St. 108 37 30 30 108 50 50 Uppskattadt Värde.
R:dr 1,022,706 ,022,706 135,700 Jord.
R:dr 188,763 188,763 55 135,700 14 0,691 40,080 46,080 82,683 120 130 130 303| 61| 722 30 30 70 20 20 87 50 50 263 146,691 91,095 91,095 82,683 74,862 74,862 to Bruk, Manufakturier.
U:dr 22,700 22,700 Summa.
R:dr 1,022,706 188,763 22,700 2,666 2,666 25,3661 — I 1,234,169 135,700 46,080 2,666 184,446 146,691 82,683 229,375 91,095 74,802 Stat *- MS i ti r a g.
B e v i 11 n i n Efter Beviilnings-Förordningen.
Efter 2 Jord, Hus, Tomter, in. m.
R:dr 13 170 341 R:di ; s. ! r. 18 n 550 o — 165,957 1,813,9471 — 1,396,1921321 — | 392,3881 to Örebro Slott ' Landskansliet och Landskontoret den 8 Mars 1853. MS.
Mtet *#/ ensch titti (}.
' J. O. Högstrom 75 39* 800 800 32 126 38 87 91 856 38 4 R:dr 2,045 377 45 33 3,600 370 32 2 4 158 36 158 6,471 361 368 293 165 Borgerlig näring.
R:dr 69 2,419 32 2,488 3 323 100 I 7 458 35 180 180 27 1,172 | 28 182 149 423 427 32 Personer, ej tillhörande viss näring.
R:dr 647 647 104 104 427 331 7,630 43 277 7 277 171 l| 3,616 16 27 110 Efter 3:dje Artikeln.
R:dr! s. 137 53 75 128 1,017 40 40 16
Till gäldande af 1848 års krigsrustningskostnader.
R:dr 340 62 8 5 600 135 443 164 64 1,826 60 21 154 48 27 27 79 8 19 43 j 3 44 31 26 211 30 24 31 54 14 12 168 2,360 R:dr 662 662 257 257 Summa.
R:dr s. 2,386 15 440 21 129 26 38 42 4,200 — 959 36 3,033 3 1,153 14 1,115 24 13,456 423 6 50 451 160 116 42 11 590 160 750 1,670 30 30 1,208 342 192 195 554 61 392 1,738 212 765 221 381 101 247 1,929 18,333 R:dr 197 197 31 200 Mantals penningar.
R:dr 19 235 503 31 799 12 65 74 152 12 69 39 9 Folkskole afgift.
R:dr 13 170 344 18 Summa.
R:dr 197 . 15 33 405 847 50 10 10 130 13 75 46 134 1,216 12 12 552 12 75 39 126 47 25 5 1,549 25 140 113 278 2 21 117 64 14 Kostnad för Städernas Styrelse.
R:dr 145 25 3 110 30 87 36 9 49 33 91 859 220 285 16 28 45 16 49 10 R:dr 3,986 3,980 600 600 1 22 124 79 227 2,275 34 42 65 42 42 437 21 326 414 10 90 300 — R:dr 197 527 23 127 159 190 37 1,262 3 t 400 2 i 5,401 22 T 500 20 60 50 Kommini strars.
R:dr 102 59 18 79 80 136 24 630 135 50 185 150 60 210 2,287 Kyrkobe tjenings. 500 50 R:dr 131 83 25 93 132 163 33 24 602 37 50 40 6 90 103 200 40 — 590 61 61 Summa.
R:dr 431 669 67 300 371 490 95 37 2,425 500 26 150 153 830 135 65 65 988 161 296 Fattigför sörjning.
R:dr 198 89 100 329 1,122 1,197 98 Skjuts.
R:dr 350 Väghållning.
R:dr 1,600 4,130 13 250 270 533 10 10 747 47 — 255 60 315 3,866 13 747 4 7 — 350 850 850 6,261 250 475 725 1,600 249 Diverse afgifter, onera och allmänna besvär.
R:dr 1,815 1,671 64 665 1,664 1,387 160 850 249 io 466 1,075 466 32 600 — 8,279 13 160 280 600 2,916 550 990 818 70 771 1,659 531 150 780 1,461 12,390 Summa Stats-Ridrag.
R:dr 5,772 4,803 368 38 4,300 2,288 7,058 5,076 1,519 4,836 30,062 24 1 a 832 1,046 6 115 2,045 696 116 600 23 3 42 10 32 34 32 32 8; — 9 40 10 24 24 5,460 i 3 1,642 483 216 727 126 407 2,006 5,609 1,354 1,303 243 505 180 247 1,990 5,825 52,957 13 32 Tilt lierättelsen öfver Örebro Län för åren 1848—1850.
MAJTS BEFALLNINGSHAFVANDES uti U)c
xm la nö s € ä n till KO^GL. MAJ T i tintlertiattif/het nfgifnn EM BETS-BERÄTTELSE för åren 1848, 1849 oell 1850. *—»»»»utKm nw«— STOCKHOLM, 1853. 1>.
A. NOBSTEDT & SÖNER, Kongl. Boktryckare.
Berättelse örn tillståndet i statistiskt och ekonomiskt hänseende inom Wermlands
Län åren 1848, 1849 och 185Ö.
§ I Länets allmänna beskaff enhet.
Om Länets vidd och läge samt om jordmånens beskaffenhet innefatta de föregående underdåniga berättelserne noggranna uppgifter, hvilka, såsom afseende oföränderliga förhållanden, torde nu icke behöfva upprepas.
I provinsens alla härader äro under den ifrågavarande tidrymden dels förut påbörjade odlingar fortsatta och dels nya företagna; och då större delen af dem blifvit verkställda genom sänkning eller aftappning af sjöar samt utdikning af kärr och mossar å mark, som varit vattendränkt, är en årlig tillökning af den fruktbärande jorden icke enda vinsten af dessa arbeten, utan skola de äfven, i den mån de fortgå, bidraga lill att mildra det hårda klimat, som så ofta tillintetgjort jordbrukarens förhoppningar.
Till Lä nets Hushållnings-Sällskap hafva väl årligen från dess korresponderande ledamöter ingått berättelser om företagne odlingar inom mångå socknar; och ehuru få af dessa korrespondenter kunnat uppgifva arealvidden af den jord, hvars odling årligen blifvit fullbordad, kan man dock af berättelserna komma till den slutsats, att flera hundrade tunnland oländig mark blifvit hvarje af åren 1848, 1849 och 1850 inom Länet uppodlade.
Af de under dessa år dels utförda och dels påbörjade arbeten för nyodlingar må härstädes, såsom betydligare och kostsammare, nämnas: l:o.
Anläggning af en jordvall till 4,728 alnars längd emot sjön Wenern, för att från öfversvämning freda 242 tunnland fruktbar jord å Uggebo säteris samt Holma, Östra och Westra Ulfsjö hemmans områden i Ölme socken. 2:o.
Aftappning af Svinsjön i Nedra Ulleruds socken, hvarigenom 168 tunnland odlingsbar jord anses vinnas.
Detta arbete påbörjades redan 1827, men blef i följd af äganderätts-tvister afbrutet och instäldt till 1848, då det fortsattes. 4 3:o.
Rödjning och uppodling af 50 tunnland förut skogbeväxt mark å säteriet Gustafsvik i Warnums socken, hvarvid ett i orten sällsynt stängselsätt med jordvall blifvit begagnadt. 4:o.
Sänkning af den i"
Kils socken och Wisnums härad belägne sjön Noret, hvarigenom vid pass 500 tunnland till odling tjenlig mark vunnits, dels uti den från vattnet befriade sjöbotten och dels i flere större mossar, som medelst sjösänkningen fått affall. 5:o. Förändring af Ljusne-elfvens utlopp i sjön Öfre Broken uti Hvitsands socken för odling af 150 tunnland dertill tjenlig jord. 6:o.
Sänkning af sjöarne Markvaltnet och Lilla Emsen inom Frykeruds och Grums socknar, genom utöfning af Forsnors tullmjölqvarn med 2 par stenar samt legosåg, för att till äng förvandla den jordrymd, 115 tunnland, som förstnämnde sjö intagit, och dessutom i odlingsbart skick försätta sumpig ängsmark af omkring 100 tunnland.
Odling af en mosse om 70 å 75 tunnlands rymd å hemmanet Bäcks område i Wisnums socken. 8:o.
Wall-anläggning å hemmanet
Ed i Kils socken och Wisnums härad, hvarmedelst omkring 45 tunnland starräng blifvit odlingsbar; och 9:o. Sänkning af Broby-tjern i sistnämnde socken, genom hvilket arbete 75 tunnland vunnits.
Desse och ett stort antal mindre odlingsarbeten äro företagne utan bidrag af statsmedel på jordägarnes enskilda bekostnad. § 2.
Enligt skattskrifnings-längderne bar folkmängden i Länet med städerna utgjort:
År i848:
Skattskrifne män 55,176 » » qvinnor .... 57,124 » Befriade män ......
45,856 » » qvinnor ....
47,533 gQg 0gq_ År 1849:
Skattskrifne män 55,380 » » qvinnor .... 57,282 » Befriade män 47,337 » » qvinnor .... 48,035 208,034.
5 År 1850:
Skattskrifne män 56,259 » » qvinnor .... 58,125 » Befriade män 46,590 » » qvinnor ....
49,005 ggg 979 Medium häraf:
Skattskrifne män 55,605 » qvinnor .... 57,510 Befriade män 46,594 qvinnor .... 48,191 207,900.
År 1847 beräknades folkmängden i Länet till 206,521 män och qvinnor, och rlen har således under de d:ne derpå följande åren ökat sig med 3,458 personer, hvilken folkmängdens tillväxt är betydligt mindre än den, som förefunnits under lika tidrymd af de nästföregående 5 åren, och uppgår icke ens lill det tal, 4,213 själar, hvarmed folknummern steg från 1846 till 1847.
Väl
Lief kolerafarsoten, sorn om hösten år 1850 härjade på åtskilliga orter i Skåne och Elfsborgs Län, äfven då spridd till några ställen här i provinsen; men de offer, som denna farsot här skördade, voro ganska få, och andra smiltosamma sjukdomar, såsom koppor, skarlakans- och nevv-febrar, hvilka under ifrågavarande tidrymd, likasom ofta tillförene, vid vissa årstider förekommit i åtskillige socknar och släder, hafva icke orsakat en sådan större mortalitet, att folkökningen derigenom kunnat i märkbar mån nedsättas.
Folkmassans ringare tillväxt i Länet åren 1848, 1849 och 1850 synes åter hafva sin grund deri, att 1846 och de följande åren, med undantag af 1850, den såkallade torr-rötan förstört större eller mindre del af potatisgrödorna, och att odlingen af denna växt derföre icke kunnat under de sednare åren drifvas i lika utsträckning som förut, ulan efterhand aftagit, hvilka menliga omständigheter försvårat de mindre bemedlade landtmännens samt arbetsklassens utkomst och bergning, och sannolikt verkat till flera utflyttningar ur Länet och färre äktenskaps ingående, än eljest kunde hafva varit fallet.
I verkligheten är dock folkmängden större än som manlals-längderne, efter hvad här ofvan är upptaget, visar; ty sällan äro allmogens uppgifter lill mantulsskrifningarne fullständiga hvad angår minderåriga barn och andra skattfria personer, hvilket har lili följd att många af dessa barn och personer ej blifva i längderne antecknade; och af de talrika hushåll bland arbetsfolket, som vid ilen tid skattskrifniugen hålles flytta från en församling till annan, blifva icke få, åtminstone för det kommande året, ur mantalslängden^ uteslutne, dels i anseende till försummad anmälan och dels till följd af protester mot inflyttningarne.
De uppgifter å folkmängden, som presterskapet efter kyrkoböckerna lemnar till grund för Tabellkommissionens arbeten, upptaga ock högre samt mera tillförlitliga siffertal i detta afseende än mautals-längderne.
Om allmogens i Länet lynne och egenskaper är ej annat att säga än hvad de förra underdåniga berättelserna innehålla; dryckenskapslasten har väl, när man jemför närvarande tillståndet med det, som agde rum för 15 till 20 år sedan, betydligen aftagit, men vidlåder ännu mycket arbetsklassen och vissa orters invånare, samt utgör en väsendtlig orsak lill fattigdomen inom mången hydda.
För arbetarne i skogsbygden, som tillbringa en stor del af vintern i skogen med kolning samt timmers huggande och utdrifning, och för de många af allmogen, som vintertiden förrätta körslor för bergverken, är bran vinet den enda dryck, som de kunna under sin längre bortovaro från hemmet i dessa göromål föra med sig i näfversäcken eller matskrinet.
Det behof, som desse arbetare och forbönder således anse sig hafva af bränvinet, kan ej annat än underhålla deras begifvenhet derpå och ofta leda till ett omättligt bruk af detsamma, enär mängden af dem i upplysning och bildning befinner sig på vida lägre ståndpunkt än öfriga allmogen i Länet.
Tjenstehjons- och dagsverkslöner hafva förbi i f vi t i allmänhet oförändrade under de sednare trenne åren, utom för arbetare kunnige i någon slöjd, såsom timring och snickring eller i nyodlingsarbeten, helst sådana arbetare kunna äfven utom
Länet påräkna lönande arbetsförljenster och utvandra för detta ändamål årligen i stort antal, icke blott såsom fordom från Fryksdahls härads nedre tingslag, utan ock numera från åtskillige andra härader till många orter i riket och till Norrige.
På legoarbetare både af nyssnämnde slag och af andra utan egentlig slöjd färdighet har likväl icke varit brist, der arbete funnits att dem erbjuda. § 3- Näringar.
Det i den förra underdåniga berättelsen beskrifna cirkulationsbruk af rent träde, höstråg, tre års gräsvall samt två, tre till fyra års hafresäde är fortfarande allmännast begagnadt både af possessionater och allmoge; dock kan ett stillastående i näringen icke tillvitas
Länets jordbrukare, utan 7 hafva, dels med bibehållande af nämnde brukningssätt och dels med afvikelser derifrån, förbättringar i åkerbruket blifvit efter hand införda, visserligen mest hos de större egendomsinnehafvarne, men äfven hos många af allmogen.
Så har anläggningen af läckta diken, allvens luckring vid trädesplöjningen, begagnandet af ben, guano, kalk, aska och komposter såsom gödningsämnen samt rofodlingen mer och mer tilltagit; och mångfalldiga andra försök till att aftvinga jorden en högre afkastning äro med mera eller mindre framgång i sednare tiden gjorde och göras årligen.
Råg och bafra äro de sädesslag, som bäst trifvas på Wermlands mindre bördiga lera och sandrika jord, och som derföre i synnerhet här odlas; rågen dock endast i mån af gödseltillgången.
Höst- och vår-hvete, korn, ärter och vicker odlas väl äfven, men mera af possessionaterne än al allmogen, och upptaga vanligen endast mindre delar af åkerfälten, då jordmånen icke allmänt är tjenlig för dessa säden.
Deremot förekommer ofta, i stället för hafra, blandsäd af korn och bafra, och i Elfvedahls härad af vår-råg och bafra.
Hvad det omförmälda cirkulationsbruket beträffar, äger undantag rum hos den i norra delen af Elfvedahls och Fryksdahls härader bosatte Finn-allmogen, som vanligen icke begagnar träde, utan besår sin åker med hafra eller helst korn efter ganska ymnig gödning, hvilken merendels verkställes föregående höst.
Med linodlingen har förhållandet i många år varit enahanda; den är allmän, men afser endast jordbrukarens eget behof, hvilket produktionen ofta ej fyller.
I linets rötning och öfriga behandling är allmogen icke heller särdeles kunnig.
Oaktadt, såsom redan i underdånighet anfördt blifvit, potatisproduktionen i Länet under sednare åren minskats i följd af torr-rötans härjningar å denna rotfrukt, har potatisen dock ännu förblifvit näst hafresäd den här i orten mest odlade växt.
Då nämnde sjukdom visat sig mycket olika förstörande, i det att å de trakter, der den ena året ådragit landtmännen större förluster, den det andra åter gjort vida ringare skada eller alldeles uteblifvit; och då detta, jemte den omständighet, att sjukdomen, efter att hafva varit i Länet under lyra år gängse och öfver allt utbredd, icke någorstädes här förefunnits vid polatisgrödans inbergning år 1850, men åter 1851 lemligen allmänt yppat sig, utmärker att torr-rötans uppkomst, om icke uteslutande, åtminstone i väsendtligaste mån är beroende af väderleksförhållanden, och att denna sjukdom icke genom utsädet eller sättpotatisen å växten fortplantas, så synes det väl otvifvelaktigt alt sjukdomen kan hädanefter, såsom hittills, vissa år betydligen ned - 8 tvinga potatisodlingen, men mindre vara att befara, såsom åtskillige jordbrukare tro, att samma odling skall derigenom alldeles tillintetgöras, äfven om något säkert medel till sjukdomens hämmande eller rotfruktens bevarande för densamma icke ulfin nes.
Emedlertid bar den verkat till en bättre busliållning med potatisvaran och en minskad bränvinsbränning bos allmogen, som sällan under sednare åren haft något af rotfrukten att dertill använda, och som ännu bar försyn alt till bränvin förvandla något större qvantum säd.