Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vidare bar uti en bos Ridderskapct och Adeln väckt motion (Nio 121) Friherre Liljencrantz, Johan, jemte erinran, hurusom de nordiska kulturinstitutionerna borde bringas i närmare beröring och vexelverkan med hvarandra, samt att det vore ett ej ovigtigt steg i denna rigtning, om de
Svenska universiteten sattes i stånd att årligen till universiteten i Christiania och Köpenhamn utsända en eller flera af sina mera framstående alumner för att der studera Norges oller Danmarks politiska, kyrkliga, rättsliga oell ekonomiska förhållanden eller vetenskapliga och litterära odling, föreslagit, att Rikets Ständer måtte anslå sex årliga stipendier, fyra för Upsala och två för Lund, hvarje å 1,000 Rall-, att af Consistoria Academica derstädes, under de vilkor, som af vederbörande blefve närmare bestämda, tilldelas skicklige studerande, som önskade under loppet af minst ett läscår fortsätta sina studier i Christiania eller Köpenhamn.
Slutligen har Riksdagsfullmägtigen C. J.
Lönnberg från Östergötlands län, uti en inom Bonde-Ståndet väckt motion (N:o 232), bland annat, anfört, hurusom det säkerligen skulle lända till största fördel för alla slags högre studier, om vid hvartdera af universiteten ett efter studentmängden afpassadt antal stipendier för sådana, något mognare studerande funnes, som bade lust och pröfvades skickliga att någon tid med framgång idka vetenskapliga studier vid någon nordisk, det vill säga Dansk, Norsk eller Finsk högskola.
Sakens eget kraf komme då af sig sjelft att medföra, att undervisning företrädesvis söktes i det mest behöfliga, samt att den erkölles af de andra högskolornas yppersta lärare; och har i följd häraf motionären föreslagit, att Rikets Ständer måtte bevilja en summa af 6,400 R:dr årligen, till inrättande af åtta stipendier, hvartdera på 800 R:dr, deraf fem för Upsala och tre för Lunds universitet, för att sätta skicklige studerande i stånd att under ett till två år idka studier vid Norges, Danmarks eller Finlands högskolor.
Utskottet har dessa särskilda motioner i ett sammanhang till behandling förehaft; och då Utskottet anser såsom synnerligen vigtig hvarje åtgärd, som kan vara egnad att i någon mån befordra en lifligare vexelverkan emellan de nordiska folken, har Utskottet med noggrannhet granskat de särskilda förslag, som af förenämnde motionärer blifvit för Rikets Ständor framlagda; men Utskottet bar dervid icke kunnat öfvertyga sig, att de ifrågasatta åtgärderna skulle, såsom motionärerne antagit, på något mera verksamt sätt befordra en närmare förbindelse mellan de nordiska folken eller för den vetenskapliga bildningen vara af det gagn, att icke för våra universiteter förefinnas andra, närmare liggande behof, hvilka framför de nu ifrågakomna, böra afbjelpas.
Enligt hvad Utskottet iuhemtat, har jemväl Norska Storthinget icke funnit anledning bifalla den, på sätt ofvan är omförmäldt, af Kirke-departementet gjorda framställning om anslag för Christiania universitet till honorarier för föreläsningar af vetenskapsmän från grannrikenas högskolor.
Vid sådant förhållande och då dessutom frågan om anslag till dylika honorarier vid de Svenska universiteterna redan, i följd af petition utaf ett i hufvudstadon under namn af Nordiska Nationalföreningen bildadt sällskap, utgör föremål för Kongl. Maj:ts nådiga pröfning och således, i händelse, efter behörig utredning, förslaget skulle finnas förtjent af uppmärksamhet, nådig framställning i iStats- Utskottets Utlåtande N:o 66.
IS ämnet torde till en kommande riksdag kunna förväntas, anser sig
Utskottet nu böra hemställa, att förenämnda motioner icke må tili någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 28:o.
Under erinran, hurusom den prestbrist, som flera år förefunnits, ännu ej upphört, utan fortforo i den utsträckning, att gudstjensterna i flera församlingar måst inställas, har Domprosten Björling, uti en inom Preste-Ståndet väckt, till Utskottets behandling remitterad motion (N:o 85), föreslagit, att ett reservationsanslag af 10,000 R:dr årligen måtte för instundande statsreglering ställas till Kongl. Maj:ts disposition till inrättande af stipendier för prestkandidater.
Yid de tre sistförflutna riksdagarne hafva framställningar i enahanda syftning, som den nu förevarande, blifvit gjorda, men städse af Rikets Ständer afslagna; och Utskottet, som delar de åsigter, hvilka sålunda hos Rikets Ständer gjort sig gällande, får nu endast erinra, att den öfverklagade prestbristen svårligen torde på ett ändamålsenligt sätt afhjelpas genom den föreslagna åtgärden, att medelst ökade stipendii-understöd uppmuntra unga studerande att beträda den presterliga banan.
Om, såsom det är att hoppas, genom det nu pågående allmänna ordnandet af presterskapets aflöning, det lägre presterskapet beredes en med hänsigt till deras bergning mera tryggad ställning, kommer detta otvifvelaktigt att vida kraftigare verka till prestbristens afhjelpande.
Den yngling, som, utrustad med verklig håg och fallenhet för det presterliga kallet, låter af ekonomiska skäl afskräcka sig från att deråt egna sina krafter, återhålles säkerligen mera af de ringa utsigter till framtida bergning, som äro förenade med det lägre presterskapets nuvarande aflöningssätt, än genom svårigheten att bekosta vistelsen vid universitetet, — en svårighet, som icke torde vara större inom theologiska, än inom de öfriga fakulteterna.
Utskottet hemställer alltså, att förevarande motion ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Elcmentar-läroverken. 29:o.
Härvid har Kongl. Maj:t i främsta rummet begärt att till aflöning, enligt gällande grunder, för samtlige nuvarande rektorer, lektorer, adjunkter och kolleger samt öfningslärare vid de på ena eller begge linierna fullständiga läroverken måtte utöfver det för närvarande anvisade belopp, beviljas 48,002 R:dr 4G öre; och då, enligt den inom Ecklesiastik-departementet gjorda beräkning af de löner, som för berörda å stat uppförda lärarebeställningar böra enligt fastställda grunder för år 1S67 utgå, nämnda förhöjning i läroverksanslaget är för ändamålet behöflig, tillstyrker Utskottet, att den äskade anslagstillökningen, 48,002 R:dr 46 öre, må af Rikets Ständer beviljas. 30:o. Vidare har Kongl. Maj:t föreslagit, att till löner för nya lektors och adjunktsbefattningar vid de redan befintliga läroverken samt till arfvoden åt extra lärare måtte anslås 75,000 R:dr.
Enligt hvad Statsråds-protokollet gifver vid handen hade, vid föredragning af frågan om anslag till nya lärarebeställningar, Departements-chefen, bland annat, 16 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 6 6' anfört, hurusom den starka tillvext i lärjungeantalet vid elementarläroverken, som under de sednare åren egt rum, oeftergifligen påkallade en tillökning i lärarekrafterna, såvida icke alla de olägenheter skulle uppkomma, som alltid blefve en följd af öfverfyllda klasser och sålunda en försämring i undervisningen inträda i samma mån, som denna komme en större del af landets ungdom tillgodo.
Rikets Ständer hade ock, inseende detta, bestämt, att, då lärjungarnes antal vid ett högre elementarläroverk öfverstege 200, utöfver normalantalet af 16 lärare vid detsamma måtte antagas, för hvarje tillökning i lärjungeantal af 30 till 40, en ny lärare med samma rättigheter och skyldigheter som de öfriga.
Med anledning häraf hade Kongl. Maj:t, på grund af derom gjorda framställningar, under nu löpande statsregleringsperiod medgifvit tillsättandet af en adjunkt vid livartdera af läroverken i Linköping och Örebro.
Till största delen hade dock det i bredd med lärjungarnes antal vexande behofvet af ökade lärarekrafter blifvit tillgodosed t genom förordnande af extra lärare för en termin eller ett läseår i sender, hvilka extra lärares ersättande med ordinarie lärare, på sått vid förra riksdagen af enahanda orsak egde rum, vore högligen af behof påkalladt.
Dervid borde tillika tagas i betraktande, att, då en tillökning skedde i lärareantalet vid de högre elementarläroverken, denna tillökning borde ega rum med afseende icke blott på den lägre graden af lärare, utan äfven på den högre eller lektorerne.
Tillgången på den större undervisningsskicklighet, som för de högre klasserna vore afsedd, skulle eljest i förhållande till det hola försvagas.
Härtill komme, att de nyare fullständiga läroverk, som vid 1856 års riksdag blifvit inrättade, vore försedda med ett ringare antal lektorer än de äldre.
Läroverken i Norrköping, Wenersborg, Nyköping, Falun, Malmö, Christianstad, Carlskrona, Östersund och Umeå hade hvartdera endast fyra lektorer, då de öfriga nästan alla hade livartdera sju.
Orsaken till detta missförhållande måste sökas deri, att, då förstnämnda skolor i sitt fullständiga skick ännu voro jemförligtvis unga, det ännu måste vara ovisst om antalet af lärjungar inom dem skulle blifva lika stort, som i de äldre.
Erfarenheten hade likväl visat, att lärjungeantalet vid dessa läroverk ganska starkt och hastigt tillvext, så att de till största delen nu befunne sig bland dem, som måst med extra lärare förses; och föreslog i följd deraf
Departementschefen, att ytterligare en lektorsbefattning måtte inrättas vid hvartdera af nyss uppräknade läroverk.
Beträffande åter de erforderliga nya adjunktsbeställningarne, så, då tillvexten i lärjungeantalet icke vid alla läroverk varit så stark och jemn, att icke en förminskning kunde antagas komma att inträda, och då erfarenheten visat, att svårigheten att få lärareplatserna besatta med personer, som aflagt föreskrifven examen, på sednare tider blifvit med hvarje år större samt det vore af synnerlig vigt för läroverkens framtid, att ej personer, som saknade erforderliga kunskaper, derstädes erhålla fast anställning, ansåge
Departements-chefen, jemväl med afseende på den tillökning i lärarekrafter, som de ofvan föreslagna nya lektorsbeställningarne åsyftade att bereda, endast följande adjunktsbefattningar nu böra å stat uppföras, nemligen: Ordinarie Nya Lärjungar, lärare, adjunkter.
Vid Upsala läroverk med 520 22 2.
„ Gefle „ 258 16 1.
„ Linköpings „ „ 529 20 3.
„ Norrköpings „ „ 271 13 2.
Transp. 8.
Vid Stata-Utskottets Utlåtande N:o 66.
IT Ordinarie Nya Lärjungar, lärare, adjunkter. vid Skara läroverk med ....
501 Transp. 8. 21 2. >1 Wenersborgs ty ....
251 13 2. >♦ Örebro r> .... 579 22 3.
Fahlu ty tt ....
289 15 1. Wexiö ty n .... 390 18 2. n Jönköpings » ty .... 372 17 2. ty Lunds ty « .... 558 20 3. ty Malmö yy t .... 396 15 4.
Carlskrona yy ty .... 234 13 2. >« Christianstads yy tt .... 257 13 2. ty Göteborgs M yy .... 559 22 2. r> Calmar ty yy .... 448 20 2. w Wisby yy n .... 206 14 1. eller tillsammans 36 adjunkter, deribland likväl inberäknade de två, som redan blifvit vid läroverken i Linköping och Örebro tillsatta.
Det af Kongl. Majit nu äskade anslag är således beräknadt dels till löner åt 9 lektorer och 36 adjunkter, hvilka skulle på stat uppföras, dels till ar f v oden åt de extra lärare, sorn redan äro eller till följd af lärjungarnes stigande antal under den närmaste tiden blifva af behofvet påkallade.
Vid pröfning af denna nådiga framställning har Utskottet jemväl förehaft åtskilliga inom de särskilda Riks-Stånden af enskilde motionärer väckta förslag om inrättande af högre fullständiga elementarläroverk, för hvilka förslag
Utskottet här får i ett sammanhang redogöra.
Sålunda har Kyrkoherden Simonsson uti en inom Preste-Ståndet väckt motion (N:o 90), jemte förmälan, att de endast på reallinien fullständiga läroverken aldrig lyckats tillvinna sig allmänhetens bevågenhet, utan städse blifvit ansedda endast såsom en öfvergångsformatiou, hvarföre äfven flera af dem redan blifvit förändrade till högre elementarläroverk, föreslagit att ett så stort årligt statsanslag, som enligt elementarläroverkens stat erfordrades till aflönande af fyra lektorer, måtte beviljas för anställande af en lektor i klassiska språk vid hvartdera af de ännu qvarvarande fyra endast på reallinien fullständiga elementarläroverken, eller, ifall hinder skulle möta för beviljande af hela detta anslag, åtminstone åt en dylik lektor vid elementarläroverket i Helsingborg.
Inom Borgare-Ståndet har Herr F.
Booth (i motion Nio 140) hemställt, att Helsingborgs endast på reallinien fullständiga läroverk mätte organiseras till ett äfven på den klassiska linien fullständigt; varande till stöd för denna framställning anfördt, bland annat, att staden Helsingborg för få år tillbaka hufvudsakligen på egen bekostnad uppfört ett nytt läroverkshus, hvilket vore afsedt för 300 lärjungar och genom förändrad inredning skulle kunna inrymma 400 å 500; att staden således gjort hvad på den borde ankomma för läroverkets utveckling; att utaf läijungarne, hvilkas antal för närvarande utgjorde 186, de flesta, utan att passera de öfre klasserna, lemnade läroverket för att på annan ort erhålla klassisk undervisning; samt att i läroverkets mellanklasser för närvarande 66 valt klässiskä linien Bih. till B.
Prot. 1865 8f 1866. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 1 Haft. 3 18 Siats-Utskottets Utlåtande N:o Uti.
Uti särskilda motioner hafva, hos Ridderskapet och Adeln Herr von Knorring, Oscar (i motion N:o 24), hos Preste-Ståndet Kyrkoherden Ekelundh (i motion N:o 20), i Borgare-Ståndet Herr P. Staaff (i motion N:o 46) och inom BondeStåndet Riksdagsfullmågtigen Per Eriksson från Gefleborgs län (i motion N:o 253) hufvudsakligen anfört, hurusom, efter det Hudiksvalls trivialskola med höstterminen 1858 blifvit förändrad till ett på reallinien fullständigt läroverk, Kongl.
Maj:t redan nästpåföljde år, i anledning af en utaf stadens och ortens innevånare gjord ansökan, förordnat att undervisning i de ämnen, som tillhörde den klassiska bildningen, finge äfven i de två högsta klasserna meddelas, emot det att sökanderne förbundit sig att under en tid af sex år aflöna den extra lärare, som derför vore behöflig.
Behofvet af läroverkets utvidgning till fullständigt äfven på den klassiska linien vore således redan af sex års erfarenhet bestyrkt.
De olägenheter, som vore förenade med nuvarande undantagsställning, och bland hvilka motionärerne särskildt nämnt lärjungarnes på latinlinien försändande till annat läroverk för afläggande af maturitetsexamen, svårigheten att bestämma lärarnes undervisningsskyldighet, då läroverket på papperet hette real-låroverk, men i verkligheten vörö ett humanistiskt, den möjliga tveksamheten hos föräldrar och målsmän att insätta sina söner och myndlingar i en läroanstalt, om hvars fortfarande bestånd de icke egde en tryggad visshet, — dessa olägenheter kräfde alla ett billigt och skyndsamt afhjelpande.
Med hänseende till lärjungarnes begränsade antal, 105, erfordrades för läroverkets bringande i fullständigt skick blott en ringa uppoffring från Statens sida.
Afståndet till de två närmast belägna, på båda liuierna fullständiga läroverken i Gefle och Hernösand vore 14 mil och motionärerne ansåge det vara utom allt tvifvel, att ganska många af dem, som genom den nuvarande anordningen vid Hudiksvalls läroverk kunde erhålla en fullständig humanistisk skolbildning, skulie beröfvas denna fördel, om de för dess vinnande vore nödsakade att begifva sig till någon af nyssnämnda tvänne städer.
I följd häraf hafva motionärerne sammanstämmande yrkat, att Hudiksvalls läroverk måtte från och med början af nästa statsreglering utvidgas till ett fullständigt högre elementarläroverk och att för sådant ändamål anslag för en lektor i klassiska språk vid nämnda läroverk måtte af Rikets Ständer beviljas.
Beträffande det på reallinien fullständiga läroverket i Westervik, hafva i särskilda motioner, hos Ridderskapet och Adeln Friherre Nordenfalk, J. (uti motion N:o 146) och i Borgare-Ståndet Herr C. F. Carlson (i motion N:o 134) hufvudsakligen andragit, att detta läroverks utbildning till fullständigt jemväl på den klassiska linien vore af behofvet högeligen påkallad.
Lärjungarnes antal hade nu stigit till omkring 180, bland hvilka många, i anseende till undervisningens ofullständighet, måste i förväg afbryta sina studier, enär vanligen tillgångar saknades att vid ett aflägsnare läroverk fortsätta desamma.
Afståndet till Linköping vore nära 11, till Norrköping 12 och till Calmar nära 18 mil, hvarförutom de i Linköping och Calmar befintliga högre läroverk redan vore öfverfyllda.
De billiga lefnadskostnaderna i Westervik och stadens centrala läge i en tätt befolkad ort gjorde densamma särdeles lämplig till plats för ett större läroverk, hvarföre motionärerne, jemte förmälan att särskilda framställningar i ämnet blifvit hos Kongl. Maj:t gjorda, föreslagit, att Westerviks elementarläroverk måtte, utöfver sitt nuvarande lärareantal, erhålla löneanslag såväl till två lektorer och en adjunkt i stället för en nu anställd extra lärare, som ock till den förhöjning för rektor och nuvarande öfningslärare, som vore erforderlig, på det läroverket skulle blifva på båda bildningslinierna fullständigt.
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66. 19 Inom Borgare-Ståndet bar Herr JE.
Meijer (i motion N:o 91) föreslagit att Carlshamns femklassiga elementarläroverk måtto till fullständigt elementarläroverk på såväl den klassiska som den reala linien upphöjas och för ändamålet nödiga medel af Rikets Ständer anvisas; varande vid motionen fogade handlingar, hvaraf iuhemtas, bland annat, att lärjungarnes antal för närvarande utgjorde 110 samt att en af stadsfullmägtige i Carlshamn gjord underdånig ansökning om läroverkets förvandling till ett på beggo linierna fullständigt blifvit af domkapitlet i Lund förordad, dock med förbehåll att kommunen åtoge sig uppförande och underhåll af det lärohus, som för den utvidgade läroanstalten blefve erforderligt.
Slutligen hafva uti särskilda motioner hos Ridderskapet och Adeln Herr Hallenborg, Magnus (i motion N:o 6) och hos Borgare-Ståndet Herr Sv. Trägårdh (i motion N:0 37) erinrat, hurusom genom föräudrade stadgandeu den dimissionsrätt, som tillförene tillkommit staden Ystads lärdomsskola, blifvit densamma frånkänd samt skolan inskränkt till ett femklassigt elementarläroverk, hvaraf blifvit en följd att der intagne ynglingar, hvilka önskade inhemta de för den så kallade afgångsexamen föreskrifna kunskapsmått, vore nödsakade att söka inträde i fullständigt elementarläroverk å annan ort; men de närmast intill nämnda stad belägna fullständiga elementarläroverken i Malmö och Lund vore redan så starkt anlitade, att de ej vidare kunde fylla provinsens behof.
För Staten uppstodo icke någon ytterligare utgift derigenom att nya läroverk bildades, i stället för att öka lärarepersonalen vid de redan befintliga, hvaremot för allmänheten den stora fördelen, utöfver den ekonomiska, bereddes, att många ynglingar finge qvarstadna uti och i närheten af föräldrahemmet och der njuta den dagliga omvårdnaden, i stället för att på långt afstånd derifrån vid alltför tidiga år lemnäs åt sig sjelfva.
Då stadens folkmängd under do sednare åren betydligt tillvext och i anseende till do lättade kommunikationerna säkerligen kommo att alltjemt ökas, vore en mera omfångsrik undervisningsanstalt i hög grad af behofvet påkallad; hvarföre äfven motionärerne, under uttalande af den öfvertygelse att, i händelse af läroverkets utvidgning, lärjungarnes antal, nu utgörande 112, inom få år skulle fördubblas, föreslagit, att
Ystads lägre elementarläroverk måtte uppflyttas till fullständigt högre elementarläroverk på så väl den lärda som den reala linien.
Maj:ts ofvanberörda nådiga framställning om anslag för nya lärarebeställningar vid de fullständiga högre elementarläroverken och förenämnde enskilde motionärers förslag om inrättande af nya dylika läroverk har
Utskottet af flera skäl ansett böra i ett sammanhang behandlas.
Bland dessa skäl framstår först nödvändigheten att i allmänhet vid statsutgifternas bestämmande icke allenast tillse, om hvart och et.t af de yppade behofven är i och för sig vigtigt och angeläget, utan ock, i den mån sådant kan ske, sinsemellan jemföra och mot hvarandra afväga de särskilda utgifter, som komma i fråga, för att derefter, med behörigt afseende på Statens begränsade tillgångar, kunna bedöma, hvilka behof äro mest magtpåliggande och företrädesvis påkalla anslag af allmänna medel.
Men i detta fall förekommer dessutom det särskilda förhållande, att, äfven om bristando tillgång å penningemedel icke utgjorde hinder för en så hastig utveckling af elementarläroverken, som otvifvelaktig! vore önsklig, måste dock hinder derför möta i brist på erforderliga lärarekrafter.
Utom det högst betydliga antal nya lärarebefattningar, som inrättades vid riksdagen 1856, tillkom vid derpå följande riksdag åter ett antal af 55 och vid sistlidna riksdag ytterligare icke mindre än 08 nya lärareplatser.
Då man tager i betraktande det antal unge män, som på sednare åren aflagt filosofie kandidatexamen, är det uppenbart, att de nya lärare - 20 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66. befattningarne icke kunnat allestädes besättas ined lärare, hvilka innehafva den bildning, som för ett ändamålsenligt bestridande af undervisningskallet är erforderlig och lagligen bestämd.
Bristen på sådane sökande har blifvit så stor, att, enligt hvad ötatsråds-protokollet gifver vid handen, utaf 36 lärareplatser, som år 1863 tillsattes, endast 20 kunnat förses med vederbörligen examinerade lärare och ett nära lika stort antal eller 16 blifvit besatte med oexaminerade.
När dertill kommer, att, i anseende till vikarie-arlvodeuas ringa belopp, vanligen endast yngre studerande kunna i do talrika vikariaterna användas, så visar det sig, att en ytterligare tillökning i antalet af lärare, som icke ega den bildning eller erfarenhet, hvilken för deras vigtiga kall erfordras, icke skulle lända till undervisningens båtnad.
Den menliga inflytelsen af dessa förhållanden var redan vid sistlidna riksdag märkbar och Rikets Ständer uttalade på grund deraf sin önskan, att lärareplatserna måtte endast med fullt kompetente personer besättas, samt bestämde att tillsättningen af de då nybildade lärareplatserna först efter en viss tids förlopp skulle ega rum.
Till följd deraf äro, på sätt nu i Statsråds-protokollet blifvit meddeladt, ett stort antal af dessa vid sista riksdag beslutade lärarebefattningar ännu icke tillsatta och komma först innevarande år att med innehafvare förses.
Då vid sådant förhållande tillsättandet af nya lärareplatser måste, om ej väsendtliga olägenheter för undervisningen skola uppstå, tillsvidare så mycket som möjligt inskränkas, har det synts Utskottet i allmänhet angelägnare att de redan befintliga högre läroverken förses med tillräckliga lärarekrafter, äu att nya sådana läroverk skulle nu bildas.
Dessutom har inrättandet af högre elementarläroverk hittills i allmänhat endast egt rum efter nådig pröfning af de särskilda orternas behof samt derom af Kongl. Majit framställda förslag; och denna grundsats synes nu med så mycket mera skäl böra fasthållas, som antalet af dylika läroverk under de sista nio åren ökats från 15 till 30, så att tillfällena till erhållande af fullständig undervisning äro vida talrikare än förr.
Hvad särskildt angår de återstående på reala linien fullständiga läroverken torde böra erinras, dels att, om än dylika läroverk icke motsvara alla anspråk, de dock måste för de orter, der de finnas inrättade, anses såsom en stor fördel, i det de, utom meddelande af undervisning på båda bildningslinierna i likhet med de femklassiga läroverken, derutöfver på den reala linien lemna den undervisning fullständigt, som skolstadgan i sådant hänseende föreskrifver, och dels att för dessa läroverks utvidgande till fullständiga jemväl på den klassiska linien skulle erfordras större tillökning i lärarepersonalen, än motionärerne antagit.
Härförutom förekommer, dels i fråga om såväl Helsingborgs realläroverk, som Ystads femklassiga skola, att provinsen Skåne redau eger tre högre elementarläroverk, dels att sistnämnda stad likasom städerna Westervik och Carlshamn, är i saknad af sådan läroverksbyggnad, som för den föreslagna utvidgningen af läroverket vore nödvändig.
I Hudiksvall deremot har under de sednare åren blifvit uppförd ny skolbyggnad med tillräckligt utrymme för ett högre läroverk.
Den dervarande skolan måste ock, dels i anseende till de långa afstånden från nämnda stad till de fullständiga läroverken i Gefle och Hernösand, dels i betraktande af ortens glesare befolkning, bedömas efter en helt annan måttstock än de nyssnämnda läroverken, hvilka, belägna i tätt befolkade trakter, ega vida större antal lärjungar, oaktadt afstånden till högre läroverk äro jemförelsevis mindre betydliga.