Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Spiritus, vitriol-; se Svafvelsyra.
Spån; se Spillning. *Spån för bokbindning, tillverkning af värjslidor m. m.; hänföres till fanérskifvor under artikeln Träd varor.
Sticktyg eller Piqué; se Väfnader, bomulls-.
Storax; hänföres under Apoteksvaror.
Förslag till Tulltaxa. 25 Qvantitet Införsels- för Tullberäk- tull. ningen.
Riksmynt. i R:dr. öre. *Strtimpor och andra på strumpstol eller genom stickning tillverkade arbeten, ej specificerade: helsiden- eller halfsiden- ....
1 skålp. 4 50 andra slag 1 skålp.
1 — Strump stickor 1 skålp. 25 Strängar: af metall 1 skålp. 20 andra slag 1 skålp.
1 — Stål, alla slag Fritt.
Stålarbeten, ej specificerade 1 skålp. 50 *Stärkelse af hvete, potates eller andra vegetabiliska äm- nen 1 skålp.
6 Svafvel: sicilianskt - . , . . Fritt. andra slag i skålp.
1 Svafvelblomma 1 skålp.
2 Svafvelsyra 1 skålp. 1 Svampar: ätbara och andra slag 1 skålp. 50 Sågblad 1 skålp. 15 * Sågblads ämnen, eller otaggade sågblad . 1 skålp.
5 Såpa . • 1 skålp.
3 Säckar, nya, tomma; införselstullen bestämmes efter den för Yäfnaden, med 10 proc. förhöjning. med varor fyllda, såsom embalage Fria.
Sängkläder beläggas med den tullafgift, sorn är bestämd för Yäfnaden, hvaraf öfvertyget består. tillhöriga sjöfarande eller resande, när de äro syn- bart brukade eller, af egarne sjelfve medförda, pröf- vas icke öfverstiga deras personliga behof . . . Fria.
Tafvelramar förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå, utan afdrag i vigten för taf- lan, derå anbragt glas, m. m.
Skulle sådane ramar inkomma, som böra tullbehandlas efter värde, må dook denna behandling icke sträcka sig till den in- fattade målningen eller ritningen, som egaren har att tullfritt utbekomma.
Tamarinder . 1 skålp. 4 Stramalj; se Brodérduk.
Stuckarbeten; tullbehandlas såsom Sten, arbetad, Synalar; se Nalar. ej specificerad.
Strakardor; se Kardborrar. *Sagar, försedda med skaft; se Verktyg.
Saser; se Soja.
Tagel; se Har.
Succat; se Konfityrer.
Talgljus; se Ljus. Bih. till B.
Brot. 1859 $ 1860. 5 Sami. 1 A/d. 17 Haft. 4 26 Förslöf»; till Tulltaxa.
Qvantitet Införsels- för Tullberäk- Tull. ningen.
Rik smynt.
Tegel, alla slag R:dr. | öre.
Tenlikar 1 skålp. 30 Tenn, oarbetadt samt arbetadt, gammalt ocb sönderbrutet Fritt. arbetadt, nytt: olackeradt och omåladt 1 skålp.
25 lackeradt eller måladt 1 skålp. 40 Tenn- ocb Blyaska Fri.
Terpentin 1 skålp.
2 Terpentinolja och Terpentinspiritus 1 skålp. 4 Terra Sigillata Fri.
Tester eller Krätz
Fi i.
Thé 1 skålp. 50 * Tidningar ocb Tidskrifter, äfven då de äro tryckta på svenska spåket, så framt i detta fall dc, adresserade till svenskt postkontor, med allmän post inkomma .
Tjära, Tjärbärma ocb Vraktjära Fria. * Tobak: oarbetad: blad ocb stjelk 1 skålp. 25 arbetad: cigarrer 1 skålp.
1 80 karfvad 1 skålp. 50 malen eller snus 1 skålp.
55 spunnen eller ncgerhead 1 skålp.
35 stänger och karotter 1 skålp. 00 Tonkabönor Fria, Tran ocb Späck, alla slag 1 skålp. 1 Trippel Fri. * Tråd: guld- ocb silfver- 1 ort.
12 jern- ocb stål- 1 skålp. 6 arbeten deraf draga den tull, som taxan bestäm- mer för manufaktursmide eller stålarbeten, koppar- och annan ej specificerad metall-: försyld, försilfrad eller pläterad 1 skålp. 1 25 Tapeter af papper; se Papperstapeter.
Taskböcker; se Portföljer. ^Tennsalt och Klortenn, äfvensom Trädättiksyradt Jern; se Kemiskt-teckniska preparater, ej specificerade.
Terra Cotta, Terralith, arbeten deraf; se Krukmakarearbeten.
Teriak; hänföres under Apoteksvaror.
Termometrar; se Instrumenter, fysiska, m. fl. Tinkal; se Boraxsyradt natron.
Tobakspipor af lera eller porslin; se Piphufvuden, andra slag.
Trapp; behandlas såsom Lera.
Tricot ( 0 Tricotage j se Strumpor m. m.
Tryffel; se Svampar, ätbara.
Tråd, jern-, stål- och messings- till instrumenter; se Strängar. *Tråd af metall, öfverspunnen med silke eller tråd; se Karkasser.
Förslag till Tulltawa. 27 Qvantitet Införsels- för Tullberäk- j tull. ningen.
R:dr. | öre. *Tråd: koppar- och annan ej specificerad metall-: andra slag Fri. bomulls-, alla slag 1 skålp.
40 blekt eller färgad 1 skålp. 50 Träd, friska, alla slag ....
. . Fria.
Trädvaror: virke, oarbetadt, alla slag .... bandstakar bjelkar och sparrar, alla slag . . . bräder och plankor, sågade, alla slag enträd och enstafrar _ gevärstocksämnen handspakar och handspaksämnen .
Fria. lister och läkter, alla slag ....
—— master, bogspröt, spiror och pumpträd, alla slag .
. ribbor, alla slag stäfver, lagg- och botten-, alla slag. tunnband ved, alla slag årträd fanérskifvor draga hälften af den tull, som är be- stämd för snickarearbeten af samma trädslag; svarfvarearbeten, ej specificerade, med eller utan bets- ning, målning eller lackering . . 1 skålp.
1 — alla mer eller mindre arbetade träd varor, ej specifi- cerade, derunder inbegripno snickare- och stolma- karearbeten: af furu eller gran, med eller utan betsning, mål- ning eller lackering ....
1 skålp. 3 af alm, ask, björk, bok, ek, valnöt och andra in- hemska trädslag, med eller utan betsning, mål- ning eller lackering, eller med fanering af 10 nämnde trädslag 1 skålp. af mahogny, jacaranda och andra utländska träd- ) 15 slag, massiva eller dermed fanerade: ....
1 skålp. försedda med äkta eller oäkta förgyllning.
. . J Anm.
Är arbetet sammansatt af flere trädslag, sker förtullnin- gen efter det slag deribland, som drager högsta tullafgift. ♦Tumstockar; se Instrumenter, matematiska.
Tusch; hänföres till Färger, ej specificerade. ♦Tungspat:
Tutanego; se Zink. omalen; se Sten, oarbetad; Tutia; hänföres under Apoteksvaror. malen; hänföres till Färger och Färgnings- Tälgsten; se Sten, ej specificerad. ämnen, ej specificerade. 28 Forslat] litt Tulltaxa. 1 Qvantitet Införsels- för Tullberäk- tull. ningen.
Trädvaror: möbler, försedda med stoppning, men utan öfvertyg-, förtullas efter ofvanstående bestämmelser, utan för- höjning-. försedda med stoppning- och öfvertyg-, förtullas efter nämnda bestämmelser, med 50 procents förhöjning.
Tvål: parfymerad 1 skålp. 50 andra slag 1 skålp. 8 Tågvirke, nytt 1 skålp.
3 Ull, alla slag Fr 7.
Ur: fick-: med guldboött 1 stycke.
4 — med boett af andra matcrialier 1 stycke.
1 — boetter, lösa, förtullas såsom det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå, skeppskronometrar 1 stycke. 20 — vägg- och studsare i foder: af bronz eller annan metall, äfvensom af alabaster eller porslin 1 skålp.
75 af träd eller andra slag 1 skålp. 40 urfoder, lösa, lod till ur, äfvensom tornur eller delar deraf, förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå. lösa eller oinfattade urverk, eller delar af ur, ej spe- cificerade 1 skålp. 3 — Urland och Urkedjor af anuat ämne än guld och silfver hänföras till Bijouterivaror.
Vadd: silkes- 1 skålp. 1 50 andra slag 1 skålp. 25 * Vagnar och Åkdon: tvåhjuliga samt di-oskor, trillor och slädar . . . . 1 stycke. 37 50 öfriga slag 1 stycke.
100 — synbart brukade, som af resande, för eget behof, med- föras eller som blifvit ur riket bevisligen utförda . —— Fr, a. 1 skålp. 5 50 * Vantar: hel- eller halfsiden- 1 skålp. 4 50 andra slag 1 skålp.
1 — öfverkladda med skinn, tullbehandlas lika med Hand- skar.
Vatten, mineral- 1 kanna. 15 Urglas; se Glas.
Förelag till Tulltaxa. 29 Qvantitet Införsels- för Tullberäk- tull. nmgen.
Riksmynt R:dr. öre.
Vax, alla slag Fritt.
Vekar, lamp- och ljus- 1 skålp. 70 Verktyg för slöjderna och handtverkerierna, ej specifice- rade 5 — Vin, alla slag: på fastager 1 skålp.
14 på buteljer 1 kanna. 1 75 Vindruf, torr Fi •/’. Vindru/vor . 1 skålp. 20 Vinsten, rå eller renad 1 skålp. —__ 3 Vinstenssalt 1 skålp. 14 Visitkort . • 1 skålp. 25 Vismut 1 skålp. 14 Vitriol: grön 1 skålp.
1 andra slag 1 skålp. 3 * Väfnader: helsiden-: fel b och plys 1 skålp. 1 50 sammet 1 skålp. 4 50 Anm.
Då hela ytan utgöres af silke, bör väfnaden, ehuru frånsidan utvisar bomull, tullbehandlas såsom helsiden. andra slag, guld- och silfvertyg derunder inbegripna 1 skålp. 6 — halfsiden-: felb och plvs 1 skålp. 1 50 andra slag 1 skålp. 3 — bomulls-: felb och plys, äfvensom filtar och parkum . . . 1 skålp. 40 gaz, lialflinon, musslin, nettelduk, dimity och batist 1 skålp.
1 — segelduk 1 skålp. 6 tyll 1 skålp. 2 25 andra slag: oblekta och ofärgade 1 skålp.
40 blekta eller färgade 1 skålp.
70 tryckta eller pressade 1 skålp. 90 bomulls-, med blandning till större eller mindre del af lin eller hampa: bolstervar 1 skålp.
40 damast 1 skålp. 90 dräll 1 skålp. —— 65 mattväfnad 1 skålp. 18 Violsirap; hänföres under Sirop.
Vitriololja; se Svafvelsyra.
Vagnmakarearbeten, ej specificerade; hänföras under Slöjdvaror, ej specificerade.
Vatten, lukt-; se Luktvatten.
Vau; hänföres under Färger, ej specificerade. “"Vax: arbeten deraf; hänföras till sista rubriken i Införselstarifen.
Vaxljus; se Ljus.
Vicker ; hänföres under Spaumål.
Värjor och Värjklingor; hänföras under Stålarbeten. 30 Förslag till Tulltaxa.
Qvantitet Införsels- för Tullberäk- tull. mngcn.
* Väfnader: R:dr. öre. bomulls-, med blandning till större eller mindre del af lin eller hampa: andra slag tullbehandlas såsom lika beskaffade tyger af bomull allena. ylle-: af ull allena eller blandade till större eller mindre del med bomull, lin, eller andra ämnen, utom silke: filtar och mattor 1 skålp.
— 40 pressduk 1 skålp. 12 andra slag 1 skålp. 1 50 linne- och hamp-: blaggarn, buldan, kanfas och sadelgjordsväf . . 1 skålp.
15 bolstervar 1 skålp. 40 batist, flor, kammarduk och linön 1 skålp. 3 lärft, alla slag, äfvensom damast 1 skålp.
1 mattväfnad af hampa, eller af hampa i förening med annat i taxan ej specificeradt ämne . . 1 skålp.
18 segelduk och tältduk 1 skålp. 8 andra slag, drällsväfnader derunder inbegripne . 1 skålp.
65 hår- och tagel- 1 skålp. 50 vaxade och lackerade: mattor 1 skålp.
25 vattentäta eller dubbla väfnader, sammansatta ge- nom upplösning af kautschuk, gutta percha m. m. 1 skålp. 75 Ympvax 'fZink, Tutanego och Spiauter: —— Fritt. oarbetad och i plåtar
Fri bleck och spik till fartygs förhydning Fria. arbetad: ! omålad och olackerad 1 skålp. 7 målad eller lackerad 1 skålp. 20 förgyld, försilfrad eller pläterad 1 skålp. 75 Zinkblende Fritt.
Ångmaskiner och Ångpannor Fria.
Ada Fria. * Ättika, alla slag 1 skålp.
6 Varor, som icke kunna hänföras under någon af de i donna införsel stari ff upptagne bestämmelser: råämnen Fr ia. mer eller mindre arbetade 20 - Zaffer; hänföres under Färger, ej specificerade.
Ängskära; hänförcs under Färger, ej specificerade. Zitverrot; hänföres under Apoteksvaror.
| Öl; se Dricka.
Förslag lill Tulltaxa. 31 II.
Tarif för Vit försel» tullen.
Qvantitet Utförsels- för Tullberäk- tull. ningen.
R:dr. öre- Ben, andra slag än elfen- och hvalfisk-, oarhetade . . . 1 centner. 50 *Jern: gjutet: tack- och barlast-, kanoner, stycken, nickhakar och mörsare, ostämplade och oborrade, hällar öfver 0,8 tums tjocklek, jemte lod och lödjor till vig- 25 ter af större tyngd än 1 centner 1 centner.
* Koff ar: 50 rä 1 centner. 2 garad samt kopparskrot, alla slag, äfvensom kop- 30 paraska 1 centner. *Lumpor 1 centner.
1 *Malm, rå och osmält, i införselstarifen ej specificerad 1 centner.
—— 25 * Trädvaror: virke, oarbctadt, sågadt eller tillhugget: alm, ask, hok, björk, ek och andra ej specificerade sådana trädslag, som vexa inom landet 5 — furu- och grantimmer, otillhugget, af mindre än 8,3 tums diameter i lilländan, äfvensom master, bog- spröt, spiror och telegrafstolpar samt pumpträd, 1 stycke. 20 oborrade... bandstakar af furu och gran, samt båtshakeskaft och bärlingar om 15 å 20 fots längd och 1,2 å 1,6 tums diameter i lilländan, tullbehandlas såsom läkter, huggne eller täljde. 1 tolft. 50 läkter, huggne eller täljdo sparrar af furu och gran af mindre tjocklek än 6,6 1 stycke. 20 tum midtpå Anm.
Dimensionen af deras tjocklek bestämmes efter ijerdedelen af deras totalomfång midtpå, så att t. ex. en sparre, som på två motsatta sidor innehåller 8 tums tjocklek och på de öfriga endast 4 tums, kommer att vid tullklareringen be- handlas lika med en, hvars alla fyra sidor tvärtöfver innnehålla hvardera 6 tum.
Årträd eller ämnen till åror 1 par. 15 Anm.
Fartyg må till skeppsbehof tullfritt intaga 2 st. urämnen T för hvarje 20 läster af fartygets drägtighet och derunder.
Alla andra varor än de i denna tarif upptagne . . Fria.
Rättelse uti Bevillninga-TJtskottets Utlåtande N:o 19.
Sid. 8 rad. 8 neditr. står: kände — läs: erkände „ 12 „ 7 uppifr. „ 7 — „ 7,si Tab. N:o 2 „ 3 „ „ Statens— „ Stadens STOCKHOLM, tryckt kos Isaac Marcus, 1860.
Bevillning*- Utskot/e/s Utlåtande S:u 24 I JVso 24.
Ank. till Exp.-Utsk. den 12 April 18G0, kl. 3 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckta motioner. angående folksko/eafgiftens utgörande.
Vid 1844—1845 årens riksdag nedsatte Rikets Ständer den personliga skyddsafgiften lill hälften, men anslogo tillika ett deremot svarande belopp, eller 12 sk.
Banko för man och 6 sk. samma mynt för qvinna, att till folkundervisningens befrämjande inom hvarje församling utgå; och skulle denna afgift, i sammanhang med kronouppbörden, uttagas oell levereras i Ränterierna sami derifrån, efter reqvisition och anordning, till vederbörande skolstyrelser allemnas.
Med bifall härtill behagade Kongl. Maj:t utfärda nådiga Kungörelser, först under den 13 Mars 1846, angående en allmän afgift i och för folkskole-undervisningens befrämjande och sedermera under den 19 September 1848 angående samma afgifts fortfarande utgående intill dess derom kunde varda annorlunda förordnadt.
Sedan den tiden har i hufvudsaken något nytt förordnande icke blifvit utlärdadt och afgiften, känd under namn af folkskole-afgift, har ock sedan 1847 kommit folkskole-inrättningen till godo.
Nu har inom Högv. Preste-Ståndet, uti väckt motion, hvilken blifvit till Bevill— nings-Utskottet remitterad, Herr Kontrakts-prosten Tegnér — under anförande, att landet med tacksamhet erkänner, att folkskolan i väsendtlig mån har denna afgift att tacka flerestädes för sin uppkomst, öfver allt för sin utvidgning och fortgång — erinrat, hurusom af denna afgifts uppkomst, det ock ville synas, som hade denBih. lill R. SI.
Prot. 1859 $ 1SC0. 5 Samt. 1 Afd. 18 Haft. 2 Becillnings-Utskoltets Utlåtande N:o 24. samma alltid bort komma att bestämmas och utgå till enahanda belopp med den personliga skyddsafgiften, såsom ursprungligen utgörande dess andra hälft.
Något sådant hade dock icke inträffat, utan hade skyddsafgiften blifvit ökad, under det folkskole—afgiften oförändradt bibehåliits vid samma belopp.
Ty då vid 1856—■ 1858 årens riksdag den personliga skyddsafgiften bestämdes för hvarje mansperson till 40 öre och för hvarje qvinna till 20 öre, hade, beträffande folkskole—afgi 1'ten, ingen särskild föreskrift meddelats, hvarföre ock sistnämnde afgift för närvarande utdebiterades tiil det ursprungliga beloppet, detta endast evalveradt till nuvarande myntbestämnirig eller 37 öre för man och 19 öre för qvinna.
Dessa tal passade dock icke i decimal-systemet, försvårade räkningen och kontrollen.
Med anledning häraf har motionären, för vinnande af enhet och reda i förening med en ekonomisk fördel för folkskolan, föreslagit att folkskole—afgiften måtte bestämmas till lika belopp som personliga skyddsafgiften elier 40 öre för man och 20 öre för qvinna, med enahanda bestämmelse i afseende på personernas ålder, som för skyddsafgiftens utgörande förcskrifves.
Genom bifall till detta förslag skulle, utan något kännbart betungande för de skattskyldige, en tillökning i inkomst för folkskolan beredas, hvilken tillökning icke vore att försmå och säkert äfven skulle af folkskolan tacksamt erkännas, helst den föreslagna förhöjningen skulle för 1,000 personer, hälften al hvartdera könet, hvilka densamma utgöra, inbringa hvarje skolkassa 20 R:dr, äfvensom Rikets Ständer derigenom skulle lägga ett nytt bevis lill de många, förut varande, af omvårdnad och välvilja för undervisningens och skolans angelägenheter.
Utskottet, som tagit ifrågavarande motion uti öfvervägande, har, på de af motionären anförda skäl, ansett sig böra vördsamt tillstyrka, att folkskole-algiften må, lika med personliga skyddsafgiften, utgå af hvar och en i mantalslängd upptagen person, som enligt gällande författning skall utgöra mantalspenningar, med 40 öre för man och 20 öre för qvinna, äfvensom att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att allmän Kungörelse derom måtte varda i nåder utfärdad.
Derjemte har äfven inom bemälda Riks-Stånd Herr Komminister Svartengren, uti till Utskottets behandling öfverlemnad motion, anfört, att den befrielse till hälften från bevillning efter l:sta och 2:dra artiklarne, som, enligt § 145 af gällande Revillnings-förordning, är medgifven allmogen i Herjeådalen, Öster- och Vester-Dalarne, Ofvan och Nedan Siljans lögderi och Gagnefs socken af Säters fögderi i Kopparbergs län, äfvensom Elfdnhls och Fryksdahls Finnskog i Vermlands län, hade föranledt dertill, att den folkskole—afgift, som med kronouppbörden inflyter och hvilken rättade sig efter lista artikelns bevillning, kommit att i nämnde delar af riket utgå till hälften mindre än annorstädes, änskönt dessa delar af riket, just i följd af sin lokala beskaffenhet, hade större svårighet att ordna sitt folkskoleväsen och dertill behöfde ökade medel.
Vermlands finnskogar, som vore i förenämnda stadgande inbe - Beeiflningn-Ulekottets Utlåtande N:o 24. 3 gripna, utgjorde blott undantagsvis isolerade bygder.
De flesta finnskogar hörde till åtskilliga socknar, uti hvilka 2:ne särskilda mantalslängder måste upprättas, nemligen en för de hemman, som utgjorde finnbygden och en för de hemman, som utgjorde svenskbygden, hvardera med olika folkskatt.
Härigenom inträffade, att folkskole-afgiften, i förhållande till personalens antal, blefve hälften mindre af befolkningen på de finska än på de svenska hemmanen inom samma socken, till stor orättvisa och tyngd för de sednare.
I följd häraf har motionären föreslagit att den folkskole—afgift, som med kronouppbörden inflyter, måtte, oberoende af 145 § i nu gällande Revillnings-förordning, utgå till lika belopp af hvarje mantalsskrifven person inom liela riket.
Utskottet, som ansett omlörmälda lindring i bevillningen böra för framtiden upphöra, har fördenskull uti det förslag till ny bevillnings-stadga, som under denna dag till Rikets Ständers pröfning öfverlemnas, icke upptagit det åberopade stadgandet i 145 § af gällande Bevillnings-förordning; och kommer, i fall Rikets Ständer bifalla att denna lindring icke vidare får tillgodonjutas, folkskole-afgiften till följd deraf att inom förberörde delar af riket utgå med enahanda belopp, som i allmänhet är eller kan varda bestämdt.
Meri om deremot den hittills beviljade lindringen i bevillningen skulle anses böra fortfarande medgifvas, synes ett stadgande i afseende pä folkskole-afgiften i den syftning motionären föreslagit endast föranleda till inreckiing af föreskrifterna för de särskilda personela afgifternas debiterande.
Utskottet, anser sig vid sådant förhållande böra hemställa, att sistnämnda motion må lemnäs utan afseende.
Ltokcgbbk, 1860.
Bevillning »-Utskottets Memorial N:o 25. i RT:o 25.
Ank. till Memorial, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o angående Poslbcvillningen och dermed sammanhang egande frågor.
Enligt Utskottet tillhandakomna Protokolls-utdrag hafva Rikets Ständer, vid behandlingen af ofvanberörde Betänkande, stadnat uti följande beslut, nemligen: l:o.
Beträffande Kongl. Majis uti Nådig Proposition af den 27 Oktober sistlidet är gjorda förslag dels att enkla brelviglen för inrikes bref mätte bestämmas till tre ort och porto-moderalion för bref olver 21 orts vigt ega rum i enlighet med en, såväl i den Nådiga Propositionen, som i Utskottets Betänkande intagen tarif, dels att för utrikes bref den enkla brefvigten, der den nu är bestämd till V2 lod, må förändras lill IV* ort, och der den hittills varit 1 lod till 3 ort, dels att högsta tillåtna vigten för lösbref må blifva 25 ort och för lokaibref 12 ort; har Utskottets framställning om bifall härtill blifvit af Preste- och Bonde-Stånden gillad, men af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet till Utskottet återremitterad; 2:o. I fråga om Herr Palanders inom sistnämnde
Stånd väckta förslag att enkla porto-afgilten för inrikes bref måtte nedsättas till 10 öre, hafva Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde-Stånden gillat Utskottets hemställan att nämnde förslag icke måtte vinna Rikets Ständers bifall; hvaremot betänkandet jemväl i deufla del blifvit Borgare-Ståndet återremitteradt; Bih. till H. Sl. Prut 1859 # 1860. 5 Sami. 1 Afd. 19 Hä/t. 1 2 Beirillningg-Utskollets Memorial AT:o 25. 3:o. Vidkommande Herr Palanders yrkande dels att undersökning måtte företagas huruvida icke nedsättning kunde ega rum i afseende å porto-afgiflerna för bref, som tili utlandet afgå och derifrån ankomma, dels att porto för utländska tidningar måtte göras så billigt som möjligt, har Bonde-Ståndet gillat Utskottets åsigt, alt berörde yrkanden ej måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda; hvaremot de öfriga tre Riks-Stånden återremitterat ärendet till förnyad handläggning af Utskottet; och har slutligen 4:o.
Utskottets hemställan att såväl Prosten Lundholms motion om fri— brefsrätt lör kyrkoherdar och deras vikarier, som Riksdags-fulimägligen Nils Janssons från Östergötlands län motion om fribrefsrätt för länsmän mätte lemnäs utan afseende, blifvit af samtlige Riks-Stånden gillad.
Emot Utskottets hemställan om bifall till Kongl. Maj:ts ofvanberörde Nådiga Proposition har hufvudsakligen blifvit anmärkt: att då den nuvarande enkla brefvigten 1V* lod motsvarade 3,90fi ort, skulle genom denna vigts bestämmande till 3 ort en betydlig nedsättning i den nu tillåtna vigten för ett enkelt bref komma att ega rum; att denna nedsättning blefve ännu kännbarare då fråga vore om bref af större tyngd, enär ett bref, som nu afgår mot dubbelt porto, linge väga något öfver 7 ort, men efter den föreslagna viglbestämmelsen ej skulle få öfverstiga 6 ort, o. s. v.; alt om äfven, såsom Utskottet uppgifvit, den föreslagna vigten af 3 ort medgåfve att mot enkel afgift afsända ett postpappersark, inneslutet i med lack försegladt kuvert af vanligt konceptpapper, eller ock ett med lack försegladt bref bestående af två postpappersark eller ett ark konceptpapper, härtill likväl erfordrades att papperet mäste vara af särdeles tunn beskaffenhet; att i följd häraf det ock lätteligen kunde inträffa att ett bref, som icke innehöll mer än ett ark konceptpapper eiler två postpappersark, öfverstege den föreslagna enkla brefvigten, om papperet vore af något tjockare beskaffenhet; att härigenom för deri korresponderande allmänheten förorsakades osäkerhet huruvida ett vanligt bref kunde afgå för enkelt porto eller icke, och alt denna osäkerhet föranledde icke ringa olägenhet, synnerligast då man ville, medelst användande af frimärken, begagna de å allmänna platser uppsatte postlådor.
Ehuru flera skäl onekligen tala för antagande, utan förändring, af det utaf Kongl. Maj:t framställda och i Utskottets
Betänkande förordade förslaget att bestämma den enkla brefvigten för inrikes bref till 3 ort, helst, enligt Utskottets förmenande, den egentliga olägenheten deraf komme att inskränka sig dertill att korrespondenter, för att få tillgodonjuta enkel portoberäkning, nödgades begagna tunnare papper, än nu någon gång torde vara händelsen, hvilket åter komme att medföra lättnad för de postskjutsskyldige, har likväl, med anledning af de inom 2:ne Riks-Stånd yttrade åsigter, Utskottet ansett sig icke böra förbise det förhållande att, enligt äldre föreskrifter, bref, som i vigt ej uppgått till lullt l1/* lod5, fått Bevillnings-U/sko/fets Memorial N:o 25. 5 afgå mot enkelt porto, samt att för hvarje öfverskjutande lod af brefvets vigt likaledes skulle erläggas ett enkelt porto.
Enär anledningen lill dessa föreskrifter synes hafva varit alt, då den enkla postvigten egentligen vore 1 lod, man ville, för att förebygga osäkerhet om vigten, medgifva en öfvervigt, så att korrespondenten alltid mätte egn visshet derom, att brefvet finge för det bestämda portobeloppel afgå, blott icke öfvervigten steg till wera un fjerdedelen al enkel brefvigt, har Utskottet trott sig böra hemställa, dels att, på sätt Utskottet i det återremitterade Betänkandet redan föreslagit, enkla brefvigten för inrikes bref må bestämmas till tre ort och porto-moderation iakttagas för bref öfver 21 orts vigt, sålunda, att bref, vägande till och med 3 ort, underkastas enkelt porto, olver 3 till och med 6 ort, dubbelt porto, rt (5 rt V) 9 rt 3 enkla rt w 9 V! r> 12 V) 4 « n r> 12 « n 15 rt 5 V) rt r> 15 rt r> 18 rt 6 V) ry vt 18 rt V 21 V) 7