Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skärgårdsartilleriet, med Uppgift icke blott att hindra fiendens fartyg att framtränga genom positionerna i skärgårdarne samt att vid dessa strider veta att begagna fältverk, försänkningar, stängsel, minor m. m., utan äfven att, när en fiendtlig armé nalkas stränderna af de inre farlederna, då angripa densamma samt att utgöra en flankbetäckning för vår egen armé, när den stödjer sig vid ett farbart vattendrag; och skulle från Kongl. Maj:ts Flottas nuvarande officerskorps till den sednare afdelningen öfverflyttas så många officerare, som för detta vapen erfordras; varande officerspersonalen beräknad för yttre sjöförsvaret till 96 och för skärgårdsartilleriet till 86, tillhopa 182, eller 46 officerare färre än den officerspersonal, som, enligt sednaste statsreglering, är för Kongl. Maj:ts Flotta fastställd; hvarjemte de officerare, som icke komme att upptagas i de begge nya korpsernas rullor, skulle öfverflyttas med innehafvande aflönings- och inqvarteringsförmåner samt fortfarande tjenstgöringsskyldighet till en särskild stat, kallad Nya Reserv-staten.
Utskottet, som icke funnit något att anmärka vid de lönestater, hvilka blifvit uppgjorda för de särskilda korpser under namn af Kongl.
Flottan och Kongl. Skärgårdsartilleriet, i hvilka, enligt den nya organisationen, Kongl. Maj:ts Flotta blifvit fördelad, får alltså hemställa, att Rikets Ständer, i enlighet med Kongl. Maj:ts nådiga förslag, medgifva att de för befäls- och underbefäls-personalen nu anvisade medel må, för tillämpning af samma lönestater och organisationens fullständiga genomförande, fortfarande och framgent blifva använda. Stats-TJtskottets Utlåtande Jtä 52, 3 2:o.
Utaf det den nådiga Propositionen bilagda Statsråds-protokoll öfver Sjöförsvars-ärenden den 13 Oktober nästlidet år inhemtas, att, vid underdånig föredragning af frågan om den förändrade organisationen af flottans officers- och underofficerspersonal, Statsrådet och Chefen för Sjöförsvars-departementet uttalat sin åsigt om fördelen deraf, att berörda organisation blefve genast vid dess verkställande fullständigt genomförd, ehuru
Departements-chefen, då derigenom de för densamma på Hufvudtiteln nu tillgängliga medel skulle öfverskridas, ansett denna fråga endast böra till Rikets Ständers eget bedömande öfverlemnas.
Enligt från Sjöförsvars-departementet erhållna approximativa beräkningar öfver de kostnader, som skulle föranledas genom vidtagandet af den utaf
Departementschefen förordade anordning, hvarigenom de nya aflöningsstaterna komme att genast vid organisationens verkställande tillämpas i afseende å hela den för aktiv tjenst afsedda befälspersonalen, skulle för sådant ändamål erfordras ett särskildt anslag af 95,900 R:dr, deraf beräknats för offierskorpsen vid Kongl. Flottan omkring 29,200 R:dr, för officerskorpsen vid Kongl.
Skärgårdsartilleriet 45,800 R:dr samt för underofficersstaterna 20,900 R:dr.
Lika med Departements-chefen anser Utskottet, att det skulle för sjöförsvarets ordnande vara särdeles fördelaktigt om genast vid verkställandet af den förändrade organisationen utaf flottans officers- och underofficers-personal, tillgångarne medgåfve fullständig tillämpning af de nya aflöningsstaterna och Utskottet skulle således icke tvekat att tillstyrka Rikets
Ständer anvisandet af de för detta ändamål erforderliga medel, derest ej Statsverkets ställning i allmänhet samt mängden af de lika vigtiga föremål, för hvilka understöd af Statsverket vid denna riksdag påkallats, synts Utskottet böra föranleda någon minskning i anslagsbeloppet.
Då ett mindre belopp likväl i någon mån kan påskynda tillämpning af ifrågavarande lönestater, och då ett sådant synes kunna åstadkommas utan att öfverskrida det för Hufviultitelns behof beräknade anslagsbeloppet, om minskning sker der sådan utan synnerlig olägenhet kan ega rum, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer må till Kongl.
Maj:ts nådiga disposition, för påskyndande af genomförandet utaf de förändrade lönestaterna för sjöförsvarets officers- och underofficers-personal, anvisa ett årligt belopp af 75,000 R:dr, att tilläggas anslaget för aflöningsstaterna vid flottans stationer samt der qvarstå endast så länge och i den mån beloppet för berörda organisation erfordras. 3:o.
På sätt af punkten 18 här nedan inhemtas, har Kongl. Maj:t begärt Rikets Ständers medgifvande att för den förbättrade pensioneringen af flottans embets- och tjenstemän samt betjente må fortfarande få användas det å Femte Hufvudtiteln uppförda anslag till flottans reservstat i den mån detta redan är 4 Stats-Utskottets Utlåtande M 52. och framdeles, genom afgång bland derå öfverflyttade officerare, kan blifva disponibelt.
Af den uti aflöningsanslaget för flottans stationer inbegripna Summa af 50,000 R:dr årligen för Flottans reservstat erfordras numera, enligt hvad det den nådiga Propositionen bilagda Statsråds-protokoll för den 13 Oktober nästlidet år gifver vid handen, till aflönande af de på denna stat ännu qvarstående officerare ett årligt belopp af endast 18,151 R:dr; och då för uppehållande af omförmälda pensionering ett särskildt kreditiv är anvisadt och fortfarande torde komma att utgå, har det synts Utskottet leda till enkelhet och reda om, jemte det berörda kreditiv i erforderlig mån förhöjes, förevarande anslag bestämmes till det belopp, som för aflönande af de på reservstat qvarstående officerare är behöfligt; hemställande alltså Utskottet, att anslaget för flottans reservstat må bestämmas till 18,151 R:dr; samt att de på detta anslag, genom afgång bland de på reservstaten uppförda officerare, uppkommande besparingar fortfarande må användas för den genom nådiga Cirkulärbrefvet den 20 November 1860 tillsvidare fastställda förbät trade pensionering af flottans erabets- och tjenstemän samt betjente. 4:o.
Jemte tillkännagifvande, att, i följd af tjensteindragningarne vid flottans officerskorps, ett lönebesparingsbelopp af omkring 21,000 R:dr vid 1865 års ntgång komme att å Femte Hufvudtiteln finnas särskildt afsatt, hvilken tillgång dock, såsom blott tillfällig, icke kunde för nämnda korps’ nya organisation påräknas, har Kongl. Maj:t begärt Rikets Ständers medgifvande, att omförmälda belopp jemte ytterligare af enahanda anledning, intilldess nyssberörda organisation sättes i verkställighet, å korpsens aflöningsanslag uppkommande besparingar må under tiden för nästa statsreglering få användas till såväl aflönande af extra maskinister, hvilka kunna pröfvas böra tillfälligtvis till förstärkande af flottans ordinarie maskinistpersonal antagas, som andra under nu förestående personalregleringar inom de sjöförsvaret tillhörande stater och korpser tilläfventyrs sig yppande tillfälliga aflöningsbehof; och får, med hänseende till hvad i nyss åberopade Statsråds-protokoll är anfördt, angående behofvet af maskinistpersonalens vid flottan förstärkning, Utskottet hemställa, att förevarande nådiga framställning må af Rikets Ständer bifallas. 5:o.
Likaledes har Kongl. Maj:t begärt, att, till befrämjande af nu pågående personalregleringar inom de sjöförsvaret tillhörande korpser och stater, å Hufvudtiteln må få qvarstå icke blott de öfverskott till sammanräknadt belopp Stats-Utskottets Utlåtande JS 52. 5 af 2,362 II:dr 52 öre, som, enligt livad anmäldt blifvit, på aflöningsanslagen för flottans officerskorps och civilstat uppstått genom dels fortsatt reglering af amiralslönerna och dels åtskilliga på indragning ställda civile tjenstemäns afgång, utan äfven vidare, genom tjensteindragning, uppkommande besparingar, intilldess medlen för omförmälda regleringar icke vidare behöfvas.
Enligt hvad af Statsråds-protokollet för den 13 sistlidne Oktober inhemtas, har genom fortgående reglering af amiralslönerna årliga aflöningsbehofvet för flottans officerskorps kunnat minskas med R:dr 1,000: — äfvensom, i öljd af åtskillige på indragning ställde tjenstemäns afgång, å aflöningsanslaget för flottans civilstat uppstått ett årligt öfverskott af R:dr 1,362: 52. eller tillhopa R:dr 2,362: 52. hvilket belopp alltså nu borde från anslaget: “Aflöningsstater för Flottans stationen afdragas; och då såväl dessa belopp, som af enahanda anledning vidare uppkommande besparingar torde vara för befrämjande af nu beslutade personalregleringar inom de sjöförsvaret tillhörande korpser och stater väl behöfliga, hemställer Utskottet, att icke blott omförmälda öfverskott utan äfven vidare, genom tjensteindragningar, uppkommande dylika besparingar må få å Femte Hufvudtiteln qvarstå för att användas till befrämjande af de nu beslutade personalregleringarne inom sjöförsvaret tillhörande stater och korpser intilldess medlen för sådant ändamål icke vidare behöfvas. 6:o. Vidare har Kongl. Maj:t föreslagit, att hvad af de under rubriken • aflöningsstater uppförda 40,446 kubikfot oindelt, spanmål för närvarande ej behöfver för nämnda stater begagnas, ändock må, såsom hittills egt rum, på Hufvudtiteln qvarlemnas, såsom fortfarande erforderligt till minskande af bristen i det otillräckliga natura-spanmålsanslaget på flottans underhållsstat; och får Ut skottet till denna nådiga framställning tillstyrka Rikets Ständers bifall. 7:o.
Under titeln “Aflöningsstater" har Kongl. Maj:t jemväl gifvit tillkänna, att den af Rikets Ständer vid’ en förfluten riksdag begärda ombildning af flottans konstruktionskorps blifvit genom sedermera skedda tjensteindragningar underlättad samt att af Statsrådet och Chefen för Sjöförsvars-departementet blifvit uppgjordt ett förslag, enligt hvilket af nämnda korps och flottans maskinist-officerare skulle, med de för dem hittills anvisade aflöningstillgångar å tillhopa 41,950 R:dr, bildas en ny korps, men att då för den nya korpsens aflönande någon anslagstillökning icke ifrågakomme, det deremot blefve nödvändigt att, på 6 Stats-Utskottets Utlåtande M 52. det den nya organisationen måtte genast kunna sättas i verkställighet, på allmänna indragningsstaten erhölles ett årligt förslagsanslag af högst 15,200 R:dr till aflönande af de konstruktionsofficerare, som icke kunde till den nya korpsen öfverflyttas; om hvilket allt Kongl. Maj:t ville, sedan förslaget hunnit närmare pröfvas, till Rikets Ständer aflåta särskild nådig framställning; men då berörda framställning nu icke torde vid innevarande riksdag vara att förvänta, lärer hvad sålunda förekommit finnas icke till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Materielen. 8:o.
Då vid sistlidna riksdag detta anslag fastställdes till oförändradt belopp 631,242 R:dr 70 öre, värdet af 19,177 kubikfot 2 kannor spanmål inbegripet, bestämdes tillika, i enlighet med Kongl.
Maj:ts då gjorda nådiga framställning, att af detta belopp 100,000 R:dr skulle under innevarande statsregleringsperiod årligen få användas till anskaffande af ny sjökrigsmateriel; men sedan vederbörande anmält, att, hufvudsakligen i anseende till den dryga kostnad, som underhållet af ångmaskiner och pannor å flottans nyare fartyg visat sig medföra, och hvilken måste ökas i den mån nya, med ångkraft försedda fartyg tillkomma, berörda årliga bidrag icke vidare kunde påräknas, har Kongl.
Majit i den nådiga Propositionen föreslagit, att ifrågavarande anslag må med oförminskadt belopp hädanefter åter blifva afsedt ensamt för sitt ursprungliga ändamål, eller underhållet af flottans fartygs- och öfriga materiel samt af dess etablissementer; och får, vid sådant förhållande, Utskottet tillstyrka, att förevarande nådiga’- framställning må af Rikets Ständer bifallas. |9:o.
Enligt hvad i den nådiga Propositionen är meddeladt, har Kongl.
Majit funnit icke heller nu, lika litet som vid tiden för sistförflutna riksdag, på förhand kunna noggrannt bestämmas, till hvilka krigsfartygsbyggnader medel böra finnas att tillgå, men dock ansett, att till anskaffande af de i Statsråds-protokollet för den 13 sistlidne
Oktober uppgifna fartyg kunna under den närmaste framtiden med fördel användas omkring tre millioner Ridr, och af denna summa redan år 1867 ett belopp stort R.dr '1,700,000: hvartill kunde såsom tillgångar påräknas: a) den uti fonden för krigsfartygs nybyggnad, derest från densamma med tillhopa 94,200 R:dr för en beställning af grofva kanoner m. m. förskottsvis bestridda utgifter blifva, på sätt • Stats-Utskottets Utlåtande 52.
7 Utskottet under punkten 14 härnedan tillstyrkt, godtgjorda, vid 1866 års slut antagligen befintliga behållning af R:dr 434,200: b) enligt f. d.
Sjöförsvars-komitéens beräkningar : af fartyg, afsedda att utrangeras och slopas 100,000: från flottans materialförråd omkring 20,000: från flottans virkesförråd .... 40,000: 160,000: eller tillhopa R:dr 594 200: då således för det uppgifna behofvet ytterligare skulle erfordras
R:dr 1,105,800: till fyllande af hvilken brist Kongl. Maj-.t nu begärt, att, jemte det anslaget till flottans nybyggnad på Hufvudtiteln oför minskadt bibehålies med „ 162,000: dessutom må såsom extra anslag varda beviljad en summa af „ 943,800: att under år 1867 utgå och tillika med öfriga uppgifna, för anskaffande af ny krigsfartygsmateriel afsedda tillgångar på anslaget till flottans nybyggnad öfverföras, för att samfäldt med detta redovisas på sätt med de vid sistförflutna riksdag för enahanda ändamål beviljade medel eger rum.
Af åberopade
Statsråds-protokoll inhemtas, att den uppgifna summan af 3,000,000 R:dr nu är afsedd till anskaffande af: en monitor, nära liknande de redan till stor del utförda, för en beräknad kostnad af omkring 900,000 R:dr; en snabbgående korvett, hvartill ritning blifvit uppgjord af Sekund-chefen för konstruktions-korpsen och hvilken, beräknad att kosta 1,074,770
R:dr, skulle förses med bestyckning af 3 svåra och 2 mindre kanoner; fartyg, å hvilka (med användande af dels redan fastställd ritning och dels andra, under ytterligare granskning varande ritningar i den mån de kunna fastställas, ) skulle, tillämpas den s. k. monitors-idéen, men som med minskad storlek ändock förande lika svåra kanoner, antagits komma att utgöra ett förbättradt försvarsmedel i Sveriges mera slutna och grunda farvatten, lärn padt, såsom sådant efter landets behof och såsom mindre dyrt att anskaffa, äfven efter dess förmåga; för hvilka fartyg ansetts med fördel kunna användas en summa af 950,000
R:dr; ett fartyg, beräknadt att kosta högst 50,000 R:dr och afsedt för högste befälhafvaren öfver rikets krigsmagt till lands och vatten, för att sätta denne i tillfälle att sjelf följa rörelserna i landets inre skärgård och att der kunna hastigt förflytta sig från en punkt till en annan. 8 Stats-Utskottets Utlåtande M 52.
Att nu på förhand noggrannt bestämma konstruktionen af de fartyg, som böra under instundande statsregleringsperiod byggas eller påbörjas, torde, på sätt Kongl. Maj:t erinrat, under den ännu pågående striden om sjökrigsmaterielens lämpligaste beskaffenhet, icke böra ifrågakomma; och då Utskottet funnit de i den framlagda planen för sjöförsvarets ordnande angifna grunder för anskaffande af en ändamålsenlig fartygsmateriel öfverensstämma med de af Rikets Ständer vid sistlidna riksdag i ämnet uttalade åsigter, hvilkas rigtighet icke torde genom några sedermera inträffade förhållanden blifvit vederlagd, anser Utskottet sig böra tillstyrka, att, på samma sätt som vid förra riksdagen egde rum, de belopp, som uti ifrågavarande hänseende af Rikets Ständer beviljas, jemte öfriga påräknade tillgångar, utan några dervid fästade vilkor, ställas till Kongl. Maj:ts nådiga disposition.
Deremot har det, med hänseende till den tid, som för fartygens byggande måste erfordras, synts Utskottet, som skulle hela den för flottans nybyggnad afsedda summa svårligen kunna vara före nästa riksdag oundgängligen behöflig, i följd hvaraf och i betraktande af de många andra angelägna behof, för hvilka anslag vid innevarande riksmöte påkallats, Utskottet ansett någon nedsättning i det äskade anslagsbeloppet utan olägenhet kunna ega rum; hemställande alltså Utskottet, att Rikets Ständer må till ny sjökrigsmateriels anskaffande dels å Riks-staten låta uppföra nuvarande anslag till flottans nybyggnad till oförändradt belopp, 162,000 R:dr, dels ock såsom extra anslag för år 1867 anvisa en summa af 818,000 R:dr, att från Riksgälds-kontoret utgå och tillika med öfriga för ändamålet beräknade tillgångar på anslaget för flottans nybyggnad öfverföras för att samfäldt med detta redovisas. 10: o. Sedan, med föranledande af Rikets Ständers vid 1840 och 1841 årens riksdag hos Kongl. Maj:t anmälda önskan om införande vid båtsmanshållet af ett för såväl det allmänna som de rustnings- och roteringsskyldige mera fördelaktigt och äfven i öfrigt lämpligare beklädnadssätt, än det hittills följda, denna angelägenhet efter föregången utredning af dermed gemenskap egande förhållanden samt rust- och rotehållarnes hörande, blifvit, i öfverensstämmelse med flertalets bland dessa åsigter, genom Kongl. Förordningen den 22 December 1848 sålunda ordnad, att, på deri stadgade vilkor, anskaffningen och underhållet af båtsmännens beklädnad, med undantag af deras kappsäckar och s. k. småpersedlar, eller skjortor, strumpor och skor, öfvertagits af Kronan, samt detta beklädnadssätt derefter småningom vunnit det erkännande hos de rustnings- och roterings-skyldige, att numera af hela båtsmanshållet återstå endast några få nummer, som icke derpå ingått; så anhöllo, uti underdånig skrifvelse den 31 Oktober 1863 angående reglering af utgifterna under Riks-statens Femte Hufvudtitel, Rikets sednast församlade Ständer, att Kongl.
Maj:t måtte täckas vidtaga nödiga åtgärder, hvarigenom Stats - Utskottets Utlåtande JtS 52. 9 hvarigenom rust- och rotehållare vid båtsmanshållet kunde på enahanda grunder, som uti ofvanberörda nådiga förordning angående båtsmansbeklädnaden finnas antagna, befrias från skyldigheten att anskaffa och underhålla kappsäcken och de s. k. småpersedlarne.
Maj:t, som åt en särskild för ändamålet tillsatt komité uppdragit utredningen af denna fråga, har, uti särskild nådig Skrifvelse den 21 December nästlidet år (N:o 53), till Kikets
Ständer öfverlemnat det af bemälda komité i ämnet afgifna förslag, deri komitéen tillstyrkt den ifrågasatta förändringen, i enlighet med följande hufvudgrunder, nemligen: att rust- och rotehållarne vid båtsmanshållet frikallas från skyldigheten att till sina båtsmän gifva kappsäck, skjortor, strumpor och skor, emot erläggande, indelningen årligen saint rote ringen vid hvarje uppfordring till års- eller sommartjenst eller sjökommendering eller handräckning, af en kontant ersättning, i fredstid svarande mot fyra femtedelar af kostnaden, efter medium af nästföregående tio års markegång i hvarje län, för de persedlar, från hvilkas utgörande rotarne befrias, kappsäcken dervid beräknad för tre uppfordringsturer (36 månader), men i krigstid full ersättning efter markegång, på samma sätt beräknad; att af rust- och rotehållarne må bero, om de vilja med Kongl. Maj:t och Kronan ingå kontrakt om kappsäckens och småpersedlarnes öfvertagande eller icke; dock att den rust- eller rotehållare, för hvilken Kronan icke åtagit sig anskaffandet af den öfriga beklädnaden icke heller får ingå kontrakt med Kronan om nu ifrågavarande persedlars öfvertagande; att de kontrakt, sorn härom ingås, gälla så länge erforderligt anslag af Kikets Ständer anvisas; att indelningsbåtsmannen af Kronan årligen vid uppfordringen erhåller två stycken skjortor, två par läderskor och två par ullstrumpor, samt roterings-båtsmannen dels vid hvarje uppfordring till års- eller sommartjenst eller sjökommendering två stycken skjortor, två par läderskor och två par ullstrumpor, dels vid uppfordring till handräckning ett par läderskor och ett par ullstrumpor, hvilka persedlar alla skulle anses såsom karlens tillhörighet utan afseende på längre eller kortare tjenstetid; samt att såväl indelnings- som roterings-båtsmannen af Kronan erhåller en kappsäck för 48 tjenstgöringsmånader.
För bestridande af kostnaden skulle utöfver rust- och rotehållarnes efter deras nuvarande skyldigheter beräknade bidrag erfordras i följd af dels de persedlars bättre beskaffenhet, som af Kronan komme att till båtsmännen utlemnas, och dels nödig ansedd tillökning i antalet af vissa bland de, särdeles vid indelningen, hittills bestådda småpersedlar ett årligt statsanslag, uppgående, enligt komitéens uträkning, till 49.835
R:dr 30 öre R:mt, hvilket komitéen dock ansett böra jernnäs till 50,000 R:dr och, med hänsyn till de betydliga kostnader, perBih. till.
R St.
Fröt. 1865 & 1866.
4 Sami, 1 Afd. 20 Höft. 2 10 Stats-Utskottets Utlåtande J\S 52. sedlarnes första uppsättning måste föranleda, göras på en gång tillgängligt för de frenne första åren efter förändringens införande.
Jemte tillkännagifvande att detta komitéens förslag, såsom fördelaktigt för såväl Staten som de rustnings- ock roteringsskvldige samt båtsmännen, af Kongl. Maj:t till hufvudsaklig del gillades, har Kongl. Maj:t tillika meddelat, att Kongl.
Majit ville i nåder bifalla Rikets Ständers underdåniga framställning om rust-och rotehållarnes vid båtsmanshållet befriande från anskaffningen och underhållet af båtsmännens kappsäckar och småpersedlar, derest rust- och rotehållarne allt framgent kontant erlägga, enligt den af komitéen föreslagna beräkningsgrund, i fredstid en ersättning, motsvarande fyra femtedelar af kostnaden för de persedlar, från hvilkas utgörande in natura rusthållen och rotarne sålunda frikallas, men i krigstid full ersättning derför, samt Rikets Ständer för ändamålet med 50,000 Ridr från och med år 1867 tillöka det å Femte Hufvudtiteln uppförda förslagsanslag till båtsmännens beklädnad och tillika för bestridande af kostnaderna för de ifrågavarande persedlarnes första uppsättning, på Riksgäldskontoret anvisa ett kreditiv å 100,000 R:dr R:mt, att i mån af behof anlitas, emot det att hvad derå uttagits under de tvänne nästföljande åren 1868 och 1869 från omförmälda förslagsanslag Riksgäldskontoret godtgöres.
Vid granskning af det nu framlagda förslaget till åvägabringande af den utaf Rikets Ständer begärda öfverflyttningen på Kronan af bestyret med anskaffning och underhåll af båtsmännens kappsäckar och s. k. småpersedlar, har Utskottet icke funnit något att vid de föreslagna grunderna för denna öfverflyttning erinra; men då det synts Utskottet sannolikt att, äfven om uppgörandet af erforderliga kontrakter med samtlige rust- och rotehållare vid båtsmanshållet i afseende å denna fråga skulle under innevarande år medhinnas, så stor tillgång å persedlar likväl icke bör redan under år 1867 vara erforderlig, att för deras första uppsättning särskildt anslag skulle erfordras, har Utskottet icke ansett sig kunna tillstyrka beviljandet af det utaf Kongl. Majit i sådant hänseende begärda kreditiv; hemställande Utskottet, att Rikets Ständer må Kongl. Maj :ts förevarande nådiga framställning på det sätt bifalla, att det å Femte Hufvudtiteln uppförda förslagsanslag till båtsmännens beklädnad från och med år 1867 ökas med 50,000 Ridr eller till högst 138,200 Ridr.
För Handcin. ll:o.
Reservationsanslag till Lots- och Fyrinrättning arne med dertill hörande personal.
Det under denna rubrik på Hufvudtiteln förekommande anslag blef vid sistlidna riksdag å Riks-staten uppfördt med en summa af 362,900 Ridr, utgörande Stats-Utskottets Utlåtande J\S 52.
11 det belopp, hvartill inkomsten af båk- och lotsmedel i samma stat beräknades, eller 350,000 Ridr, med tillägg af dels 12,440 Ridr, vederlag för Förvaltningens af Sjöärendena andel i uppbörden vid Landsorts fyrbåk, och dels 460 R:dr, indelta räntor.
Uti samma anslag har Kongl. Maj:t nu äskat förhöjning med 153.560
Ridr, motsvarande ej mindre den af Kongl. Majit beräknade tillökningen i Statsverkets inkomst af båk- och lotsmedel, 150,000 R:dr, än ock förhöjd beräkning i Förvaltningens af Sjöärendena andel i uppbörden vid Landsorts fyr, 3.560 Ridr; hvarjemte Kongl. Majit begärt att de på nyssnämnda statsinkomst utöfver beräknade beloppet uppkommande öfverskott fortfarande få, såsom hittills, för de med ifrågavarande anslag afsedda behof användas.
I fråga om lots- och fyrinrättningens behof af det ifrågaställa anslagsbeloppet har Utskottet inhemtat, att inrättningens årliga aflönings- och underhållsstater upptaga vida högre belopp, än den nu i Riks-staten uppförda summa, samt att Kongl.