Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lid blifvit af Hedervärda Bonde-SLåndet, för grundlaglig behandling vid nästa Riksdag, anlaget, men från de öfriga lies peo li ve Stånden till Utskottet återförvisadt, med åtskilliga anmärkningar, dem hvarje Stånd’ serskildt förklarat utgöra dess gemensamma tankar, nemligen: af Höglollige Ridderskapet och Adeln: i:o att första perioden i 49 §•
Regerings-Formen borde erhålla följande lydelse: ”Riksens
Ständer skola, i kraft af denna Grundlag, livart tredje år” — samt 2 £. Riks dags-Ordningen denna: ”Riksens Ständer skola, i Kraft af Rikets antagna Regeringsform, hvart tr dje ur ra, m2:0 att det återstående a r 49 §•
Regerings-Formen skulle bringas till sådan lydelse: — — ”år till Lagtima Riksdag sammankomma på den första helgfria dagen af Octoher månad.
Uti hvarje Lagtima Riksdagsbeslut skola Riksens Ständer uttryeklig Riksdagskallelse, jemte nödiga föreskrifter i afseende på Riksdagsmanuavalen, intaga.
Konungen vare dock obetaget att Riksens Ständer lill Urtima Riksdag derförinnan kalla;” samt det återstående af 2 §.
Riksdags-Ordnirigen lill denna — år till Lagtima Riksdag sammankomma pä den första helgfria dagen af October månad Uti 1 ivarje Lagtima Riksdagsbeslut ijptage Riksens Ständer uttrycklig
Riksdagskallelse, jemte nödiga föreskrifter i afseende på Riksdagsmannavalen.
Konungen vare dock obetaget att Riksens Ständer derförinnan till Urtima Riksdag kalia,” 3:o att de i nästföregående 2:
Ira punkt oraförmälda grundlagsändringar må helt och hållet afski 1 j-s från de i i:sta punkten upptagna, och deremot med de i Utskottets Memorial jS':o 03 Sih. till R. S. Prat, it>34 3 Sami. j, 1 Olde Häftet.
Ccnsiiluiiöns- Utskottets Memorial N\o 45. framställda ändringsförslag sammanföras, för att tillika med dem anses såsom elt helt och odelbart förslag; af Högvördige Preste-Ståndet: — i:o att Lagtima Riksdag skall hållas livart Tredje år, men att frågan derom bör behandlas gemensamt med förslag tili nya former för Riksdagsärendenas handläggning, så att aldrig
Riksdag måtte förlängas utöfver en bestämd tid af högst sex månader;. 2:0 att Lagtima Riksdag må begynnas på viss dag, nemligen den 15 Jaiiuarii, eller, om helgdag då inträffar, den 3 g Januarii; af Väiloflige Borgare-Ståndet:— att Riksens Ständers sammanträde på viss dag icke varit af Grundlagsstiftaren afsedt; att förkortningen af mellantiden stiider mot Grundlagens anda; att folkets Representanter redan ega att i hvarje
Riksdagsbeslut bestämma dagen för deras nästa sammanträde; att förslaget åsyftar inskränkning i Riksens Ständers rätt och utvidgning af Konungamakten, samt ändtligen att grundlagsändringen icke bör antagås isolerad, ulan först i sammanhang med flera andra, och att således nu gällande stadgandeil i ämnet mätte bibehållas.
Då Constitulions-Utsfcettet åligger att dessa anmärkningsföremål, jemlikt 56 §. Regerings-Formen, behandla, får, hvad till en början angår Borgare-Ståndets anmärkningar, Utskottet .vördsamligen erinra att, på sätt.
Regerings*
För mens 56 med utveckling af 81 §:ns innehåll,-bjuder, Riksens Sländer må vid första Riksdagen kunna blott öfverlägga, men icke Besluta om väckta Gruncllagsundringsfrågor, hvilka deremot ej förr än å nästföljande Riksdag skola med Ja eller Nej afgöras.
Lika litet fördenskull som ett Grundlagsändringsförslag kan vid samma Riksdag, hvarunder det blifvit beredi, till grundlagsstadgande upphöjas, lika så litet är det tillåtet att vid samma Riksdag undertrycka eller nedlägga och dymedelst definitivt förkasta ett sådant förslag, med den påföljd, i hvilketdera fallgt som helst, att, för besvarandet genom Ja eller Nej, sjelfva hufvudvilkoret eller det af en frågas framställning komrne å beslutande Riksdagen att saknas.
Enär nu anmärkningen åsyftar ett för tidigt ogillande af Uiskotlets förslag, utan att någon modification dervid eller något inom detsamma befintligt alternativ, än mindre någon askad redactionsändring uppgifvits, torde detta ogillande sålunda böra förstås, att Borgare-Ståndet icke varit tillfreds med det hela af Utskottets förslag, men ej heller pröfva! lämpligt att i dess serskilda delar yrka någon jemkning; hvadan Utskottet vördsamligen hemställer, om icke Borgare-Ståndet behagade här - Cons’itutioni-Ft skol fels Memorial Nio ’\5. jutinnan foga sig efter de Respeclive Med-Stånden, hvilka med eller ulan anmärkningar godkänt förslagets grund-idé.
Beträffande dernäst RidderskapetS och Adelns somt Presle-Slåndets tankar, att
Riksdag borde hållas hvart tredje år, hav Consii - gcm ensam ma -b tutions-Utskottet, sorgfälligt om bevarandet af Grundlagsform enias helgd, ' noga öfverväga!, huruvida berörde sammanstämmande anmärkningar rätteligen nrå innefatta antingen en ny fråga, hvilken, .ej finge in p
Ignis väckas eller ock endast en förändring af Utskottets i öfrigt bibehå ihra förslag.
Som likväl detta väsendtligen angar stadgandet af bestämd.
Riksdagstermin, och anmärkningarne blott synas åsyfta en tillsats, liggande inom förslagets område, har Utskottet trott sig både olörhindradt och pligligt att, vid de af återremisserna påkallade beredningsåtgärder, lemna rum åt nine Riks-Stånds uttryckta mening, och att derjemte anmäla densammas oförenliga skiljaktighet från de Öfriga Ståndens, h vilka bägge gillat eller ej anmärkt principen af Riksdags återkomst hvart femte år.
Så framt skiljaktigheten ej skulle afhjelpas genom två Stånds öfvergående på den ena eller andra motsatta tankan, får, till lidens vinnande, Utskottet vördsamligen föreslå nedanstående proposition för omröstning i förstärkt ConstitutionsUlskott: ”Den som bifaller en så lydande redaction i första punkten af 49 §•
Ivegerings-Formen 2 §. Riksdags-Ordningen: ””Riksens
Ständer skola i kraft af /p°!in,a ^uindlag hvart Femte år”” "^Rikets antagna Regering&Form W ••
T ** roste Ja. ”Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, bifalles följande redaction:” fdenna Grundla» ”Riksens Ständer skola i kraft af { Rikets antagna Regerings-Form livart Tredje år”” — Under hänsigt till Preste-Ständets serskilda förbehåll, att frågan om Riksdags återkomst hvart tredje år måtte ställas i sammanhang med den om längsta tiden för Riksdags fortfarande, hyser Constitutions-Utskottet den förmodan att, då detta nya ämne, i sin ytterligare utveckling, förutsätter ändringar af ej mindre 109 §.
Regeringformen, än go §.
Riksdagsordningen, och såmedelst äfven en utsträckning af närvarande förslag, begränsadt inom Regerings-Farmens 49 och Iliksdalgs-Gidni irgens 2 §§.
Pre - 4' Cönstttutions- Utskottets Memorial N'.o £>. ste-Ståndet desto hellre täcktes låta det anmärk n i ngs vis ~ gjorda yrkandet nu förfalla, sorn Utskottet redan lill handläggning upptagit en inom detsamma väckt motion, om Riksdags bestämda afs lutande inom viss tid.
Vidare och med anledning af Ridderskapets och Adelns ard ra anmärkliiugspunkl, har Constilulions-Ulskoltet varit omtänkr. att, enligt hvad ofvan löreslägne voteringsproposition, jemförd med den här längre ned uppgifne, tydligen utvisar,-så uppställa de bägge i sin natur af hvarandra oberoeride frågorna, dels om Riksdagarnes mellanrymd, dels örn viss dag för Riksdags början, att hvar och en må kunna, utan'1 sammanblandning, behandlas, och dymedelst det af Ridderskapet och Adelil härvid förnämligast afsedda ändamål ernås.
Deremot har Utskottet funnit Ridderskapets och Adelns 3:dje anmärkningspunkt, åsyftande, bland annat, sammanförande af bestämmelserne om tiden på. året for Riksdags begynnelse, med de i Utskottets Memorial N:o 32 upptagne ändringsförslag, rörande Urtima Riksdagar, icke kunna, på någon grund af nödvändighet eller förbättring, öfverlemnas till de öfriga Ståndens bifall, helst i slik händelse sjelfva det ursprungliga ämnet för Utskottets förslag i Memorialet N:o 3r, hvarvid dock arne Riks-Slånds ölVerläggningar uteslutande sig' fästat, skulle helt och hållet försvinna; varande dessutom Utskottet fullt öfvertygadt att, med en lämplig redactionswppStällning, de, serskilda förslagen ej skola korssa eller uttränga hvarandra.
Hvad sist vidkommer- Preste-Ståndets 2:dra anmärkningspunkt att Riksdag borde inträffa i medlet af Januarii månad, så, enär två Riks-Slånd gillat och det tredje icke motsagt framställningen om Riksens Ständers periodiska; sammankomst i October månads början, tillstyrker Utskottet vördsamligen Preste-Ståndet frånträda tide t af dess olika mening,, men bör för vidrigt fall, föreslå denna voteringsproposition: ”Den som bifaller en så lydande-', redaction i senare delen af Regeringsformens 4f) °eh Riksdagsordningens 2 §§. första punkt:” ” ”Riksens
Ständer skola — — — sammankomma pä den första helgfria dagen af October månad," ”rosie Ja.” ”Den det ej viP„ röste Nejd’ ”Vilmer
Nej, bila 11es följande redaction:’” ” ”Riksens
Ständer skola — sammankomma den ielier om helgdag dd inträffar} den 16 Jantiarii." ”
Dä för öfrigt elen. vidare behandlingen och, måhända i en framtid, Consiilut/ons- Utskottets Memorial IN:o 46. 5 sjelfva a n laglig lie'ten; af Conslitulions-Utskottets jemväl återremitterade* förslag*, andér N:o 3a*, rörande Urtima Riksdagar, synas, -åtminstone i liera delar,, bero på Riksens Ständers fullständigt beredda Utlåtande öfver den, genom två Stånds anmärkningar, tillkomna frågan om förkortning af Rik.sdagarnes mellanrymd, utbeder sig vördsamligen Utskottet att få afvakta nämnde Utlåtande, innan, med derifrån hemtäd säkrare ledning* återremisserna på Memorialet JNT:o 3a må besvaras.- Stockholm den 4 Octohcr 1834- N:o 4'6i Änltom till Exp. Utsi. den 10 Oct, Memorial, med föreslående af ett tillägg vid Riksdag -Gr.doningens 73 i fråga om Förstärkta JJtskotts-Nämnders och Eleclorers fulltalighet„
Enär det under denna,, liksom under sistförflutna Riksdag,, handt att,, vid tillämnade omröstningar i Förstärkta Utskott eller val genom Eleptoxer, flere af ett Riks-Stånds Ledamöter uteblifvit, hvadan förra tillingarne måst inställås och hela dagar förspillas, har, till' förekommande i framtiden, af sådane hinder och olägenheter, Conlracts-Prosten Nordin, Högvördige Preste-Slåndets medlem, hos Constifutions-Utskoltet föreslagit det grundiags-stadgande, medelst tillägg i 69 och <57 §§. Regenngs-Formen och 63 §„
Riksdags-Oi dningen, att valet eller voteringen torde* för sig gå, om än icke fullt antal af Ledamöter vöre tillstädes., Ehuru.
Utskottet icke kunnat,, såsom reduetions-förslag, gilla motionen i dess, endast till anie fall inskränkta omfattning, har dock, Utskottet derifrån hemta t anledniilg att undersöka och öfverväga, huru rätteligen förhållas må, när fulltalig, personal saknas vid de val- och omröstnings-tillfällen, hvarom 56, 6g, 71, g7, i o3 och ro8 §§..
Regerings-Formen, samt 61, 6a, 63, 64, 65 och 73 §§.. Riksdägs-Oi dningen handla..
Utskottet har härvid funnit, att Grundlagen ingenstädes uttryckligen stadgar, såsom vilkor för röstningens behörighet,, någon minimi-personal; af tillstädeskomna-,, och ej heller tydligen medgifver Suppleanters utseende,, till fyllnad i den.
6 Constitulions- T] t skottets Memorial Nio få. möjliga bristen på ordinarie Ledamöter.
.Då emedlertid flere Riksdagars •pr;-xis förskaffat ett slags häfd åt Snppleant-vaJ, och då denna förfogiii:;.'
» "troligen gifvit ytterligare styrka åt för utsättningen att de röstande skulle vara fulltaliga, vid påföljd att förrättningen annars an så ges för ogild, har Conslitulioris-Utskottet, för att, i ena fallet bereda laglighet ål bruket, och, i dél andra, uppställa ett correctiy emot misstolkningen, trott sig böra, för grundlagsenlig behandling, yördsam ligen föreslå nedanstående tillägg vid 73 §•
Riksdags-Ordningen, såsom eit serskildt eller senare moment deraf: i:o ”Stanna Riks-Stånden med Riksens Ständers rätt afgöra. ” ' 2:0
Till beredande af fulltalighet vid sd väl Förstärkta Utskotts, so/n Nämnders och Electorers omrösta agar, skall det vara Riks Stånden medgifvet, att för tillfället välja nödiga Suppleanter; dock md, derest, sådant oaktadt, brist i Ledamöternes bestämda antal skulle inträffa, förrättningen dymedelst icke uppehållas.'’ Stockholm den (\.
Oetober 11>34- Reservationer: af Friherre Ehrenborgh: ”Emot Utskottets förslag både i ena ock andra afseendet får jag reservera mig.'
Jag har aldrig gillat den praxis, att för Electorer, Ledamöter uti Utskott, Förstärkta Utskott eller Nämnder, väija Suppleanter. dag tror den strida emot ej mindre Grundiagarnes anda, än också deras bokstaf, och finnér sålunda onyttigt, att nu lill Lag'upphöja den, i afseende på Nämnder och Förstärkta Utskott, på sätt Utskottet föreslagit.
Vid granskning af Grundiagarnes innehåll och vid jemförelse dem emellan, igenfinner man allestädes den sorgfällighet, hvarmed Lagstiftaren velat åt Rikets Ständer bibehålla dess omedelbara valrätt, lika vid da tillfällen, då för invalde Ledamöter ledigheter inträffa, sorn vid primitiva valen, oph att endast för de fall, då Rikets Ständer icke äro tillsammans, samt sålunda icke kunna omedelbarligen utöfva valrätt, Regerings-Formen uti 98 §. och Riksdagsordningen uti 69 §. medgifyit ett sätt, alt omedelbarligen ersätta de uppkomna ledigheterna.
Consiitutions-XJtskotlcts Memorial Ar:o 46.
T Ifrån undantagsstadgandet uti sistnämnde §„ der det heter, ”att RiksStånden ega att, på sätt de hvar för sig lämpligast finna, ersätta de uppkomna ledigheterna,^ har man förmodligen dragit den slutsats, att Stånden i afseende på Eleetorer och Ledamöter uti Utskott oell Nämnder skulle ega enahanda rätt, som i afseende på Fullmägtige och Revisorer, ~ men då grunden för detta undantagsstadgande, Riksens Ständers frånvaro, då ledigheten inträffar, ieke eger rum, för Utskotts Ledamöter, Nämnder och Eleetorer, synes också tillämpningen vara origlig.
Letia skulle måhända vara tillräckligt att bevisa origligheten af bruket och följaktligen ännu mera, att upphöja missbruket till Lag, — men till öfverflöd i bevisningen tillåter jag mig ändå, att tillägga det skäl, att Suppleant-val, på samma gång sorn val till ständig Ledamot, förutsätter på en gång
Bedömandet af två personers lämplighet till enahanda uppdrag, och innefattar följaktligen ett dubbelt val i stället för enkelt, — och erfarenheten liar dessutom tillräckligt vitsordat, att Suppleant-val, långt ifrån att bereda säker tillgång på Ledamöter, fast hellre verkat till motsatt förhållande, i illy att tilliten till Suppleanternes närvaro förringar den ständige Ledamotens uppmärksamhet piå tiderne tili de beramade sam mankomster lie.
Utskottets förslag, att förrättningen skulle gå i verkställighet, utan afseende'på någon eller några Ledamöters eller Suppleanters frånvaro, anser jag ett sådant stadgande destoraera öfverflödigt, som jag tror denna mening vara redan tillfyllest uttryckt uti Grundlagarnes nu varande text.
Dessa föreskrifva ingalunda bär, såsom uti andra representationer, att Riks-Stånden skola bestå af ett bestämdt antal Ledamöter, för att fatta beslut; ett dylikt stadgande finnes heller icke i afseende på Utskott, för annat än Banco-Ulskottet i 36 §.
Riksdags-Ordningen, när det med Riksens Ständers rätt beslutar; Utskottet har nu föreslagit ett dylikt förhållande för Conslitutions-Utskottet för enahanda fall, ■— utan att likväl utsträcka det till de öfriga Utskotten, elier lill Riks-Stånden; och det vill deraf synas mig tydligt, att Utskottet dermed erkänt den princip, att hvarken Riks-Stånd eller andre Utskott, än Constitutions- och Baneo-Utskotten behöfva vara fulltaliga för att fatta beslut; och då det, som gäller om sjelfva .Utskotten, jemväl läier böra gälla, när dessa äro förstärkta, finner jag något serskildt stadgande härom öfverflödigt.
Qrdsiällningen i 69 §.
Regerings-Forraen antyder dessutom denna ■8 Cunstitutions-Ucskotlets Memorial IV.o fd.
Midling till öfverflöd, då det heter, ”befinnas, vid de öfrigas Tipps limmerande, rösterne lika delade} and etc.,” ty om meningen vant, att samtlige 120 Ledamötérne o vilkorligt skulle vara närvarande, för alt uli - omröstningen deltaga, hade säkert ett annat uttryck blifvit begagnadt, — ty sedan en sedel af de. 120 blifvit aflagd, låta de återstående 119 icke dela sig — uti sjelfva uttrycket ligger sålunda beviset på den tolkning jas ger §.
Enahanda synes förhållandet vara med Electorer och Nämnder •— ordställningen uti 97 §:.
Regerings-Formen, der det heter: falla dervid rösterne till mera än hälften af "de röstande"
Electorernes antal, —• antyder, sora mig synes, lika omisskänneligt Lagens syftning; ty hade meningen varit, att förrättningen skulle vara ogild, 001 ej alla 48 Electore-rne ovilkorligen'voro tillstädes, hade säkerligen orden "de röstande' icke blifvit begagnade, efter sora dessa, efter mitt förmenande, just uttrycka icke ■— att allas, utan endast de röstandes antal skall komma i berakning.
” - XJti denna Reservation instämde Biskop Faxe.
Af Herr Lagerhjelm: ”Efter deli förklaring Herr Friherren, Ordföranden lein nät öfver tillkomsten af ordet samfäldt i de ,af Grundlagen, som röra voteringar inom Utskott, synes mig klart, att Grundlagen på intet ställe antyder, ännu mindre uttryckligen stadgar, att Förstärkta Utskott skola vara fulltaliga, för att kunna förrätta sina omröstningar.
Jag hemtar ett ytterligare stöd för denna lunka af 69 §.
Regerings-Formen, som vid slutet innehåller: ”till undvikande af paria vota skall, vid omröstningen, förr än sed larne uppräknas, en ibland dem uttagas och försegla d a Häggås.
Befinnas vid de öfrigés lipp glimmer ande, rösterne ilika delade etc.;” ty ar de 119 voteringssedlar, sorn återstå, , sedan eu blifvit aflagd, kunna paria vota icke uppslå, och §. skulle således innefatta en orimlighet, i fall den icke förutsatte omröstningens förrättande, oaktadt en eller flere Ledamöters uteblifyande.
Enär derföre Grundlagen, i min tanka, är klar och tydlig, hvad denna fråga beträffar, anser jag ali Grundlags-förklaring deröfver obehöflig.
Vidkommande deremot Nämnder och Electorer, sorn med Riksens Ständers rätt och å deras vägnar afgöra, så fordrar Grundlagen, enligt min öfvertygelse, fullt antal Ledamöter närvarande, för att de må kunna fullfölja sine förrättningar; men, som dylika Nämnder1 och Electorer endast - Conslitulions-UtskoUets Memorial N-o t\f. däst nfigra gånger för hvarje Riksdag skola träda tillsamman, anser jäg det vara öfverflödigt, att, ensamt för deras skull, hos Riksens Ständer föreslå en Grundlagsförändring.
Jag reserverar mig således mot Memorialet N:o 46 i dess helhet."
Härmed förenade sig Biskop af JVingård. l\T:o 47- Ank. till Exp. Utsk. den t4 Oct.
Memorial, med föreslaget tillägg i 73 .f. Riksdagsordningen af hänvisning till 5g JF.
Regeringi-Formen, För att bringa Riksdags-Ordningens 73 §. i fullkomlig öfverensstämmelse med 56 §. Regerings-Forrnen, har Biskopen rn. m. Herr Doctor Hedrén föreslagit, antingen ett från den senare hemtadt tillägg vid den förra, att Förstärkt Conslilulions-Utskolt bör utgöras af Tjugu Ledamöler från hvarje Riks-Stånd, eller ock sådan förändring i ofvannämnde Regerings-Forrnens §, alt ordet ”Tjugu” matte utbytas mot ”Tiettio.”
Vid pröfning häraf, har Constitutions-Utskottet funnit omförmälda Grundlagsrum destomindre stå i strid sinsemellan, som 73 §.
Riksdagsordningen angår beslut öfver tvistiga ämnen, hvilka, skola vid samma Riksdag definitivt afgöras, och 56 §.
Regerings-Forrnen åter foreskrifver saltet ail bereda Riksens Ständers Utlåtanden i Grundlagsfrågor, till afgörande vid nästa Riksdag.
Grundlagsändring härutinnan icke påkallas af någon otydlighet eller motsägelse, och då, i öfrigt, alternativet af Cönstitutions-Utskottets förstärkning till 120 Ledamöler, synes nog mycket afvika ifrån Grundlags-Stiftarens åsyftning, att ärenden af denna grannlaga art måtte lugnt och varsamt behandlas, utan en alli. för stor röst-öfvervigt hos de tili förstärkning invalda, har Conslitulions-Utskottet väl ansett
Motionnirens förslag ej kunna i någondera delen till Riksens Ständers bifall öfverlemnas; dock får, med anledning af samma förslag, och i likhet med hvad under sisllidne Riksdag blifvit fram11 ih. litt fl. St. Prat. 1X34.
3 Simi, 2, il:de Häftet, Jto Cénskilutivns- XJ-ulioltets Memdrial N:o fa. siril 1 dt, Utskottet för Grundlaglig åtgärd vördsam ligen tillstyrka införandet' i Riksdags-Ordningens 70 af en om ieke just ovilkorligen nödig, åtminstone nyttig och ändamålsenlig hänvisning till 56 R egersngs-Formen, medelst följande tillägg vid slutet: — ■— •— Huru skiljaktigheterf vid beredning af Riksens Ständers Utlåtanden i Grundlagsfrågor, låra sammanfemkas och slutligen jörenas} derom dr i 56 JRege ?ings-Formen serskildt stadgadt.
Stockholm den i4 October 1 8 3 4.- Reservation? af Herr Egnell.’ ”Enär Grundlagsförändring ej bör komma i fråga, utan den är af nödvändighet påkallad, och sådant förhållande icke, i följd af Herr Biskop Hedréns motion, är för handen, då 56 §.
Regerings-Formen handlar om Utlåtande och 73 §.
Riksdags-Ordningen om Beslut} så anmäler jag vördsam ligen min reservation emot Utskottets, i nain tanka, öfverflödig förklaring af dessa lagbud” —Édfe tfcawftMSt SiMtafaaåfclfcHO» mf. \ »wnmmasrfVawr1 STOCK. 11 O LIM, nos Leny. Waster bia c, i 83f.
Contlilutions-Uiskotteis Memorial N:o 48. t N:o 48.
Ankom till Exp. Utsk. den 11 Nor.
Memorial, med Utlåtande öfver äterr emis serna pä förslaget i Me morialet JV/j 3j.j cn ändamälsenligare organisation af StaisRådet.
Samtlige RiksStånden hafva genom ProtocollsUldrag för den 6, 7 och g nästlidne October till Konstitutionsutskottet hänvisat de i deras Plena förekomna anmärkningar emot Utskottets förslag i Memorialet N:o 34. asyftande en ändamälsenligare organisation af SlatsRådet, sorn hvarje Riksstånd serskildt förklarat utgöra dess gemensamma tankar.
Då härvid, likmätigt 56 §. Reg.-Formen Constitutions-Utskottet åligger, att samtlige RiksStåndens meningar till ett helt Utlåtande i möjligaste måtto sammanjemka och de oförenliga skiljaktigheterna till samtlige RiksStåndens behandling anmäla, skalk Utskottet, efter bästa öfvertygelse och förmåga, söka uppfylla detta åliggande i den af Grundlags §§ernes numerföljd anvisade ordning, och får dessutom för slutliga jemkningen, genom ConstitutionsUtskottet förstärkt, af tilläfventyrs qvarstående oförenbara tankar, vördsamligen uppgifva erforderliga voteringspropositioner.
RcgeringsP ormen.
5 S- , StatsRådels ständige Ledamöters antal, hvilket Preste- och BorgareStånden, enligt Utskottets förslag, bestämt till Tolf, har deremot blifvit inskränkt, af Ridderskapet och Adeln till Nio, och af BondeStåndet lill Sju Ledamöter; hvarförutan sistnämnde
Stånd velat tillerkänna Konungen rättigheten att, för utomordentliga fall, tillkalla andre Svenske män att 1 StatsRådet taga säte.
Under förutsättning, att, efter medgifvande eller omröstning, såsom här nedan omförmäles, DepartemenlsChefernes elier Föredragande Siats-Råds Ledamöters antal faslställes lill Sju, och de icke Fötedragandes till
Tre, hringas väl hela personalen till Tio, eller enahanda med nuvarande StatsRåds, Föredraganden inberäknad.
Men detta antal tål också ingen ytterligare minskning, utan alt derigenom verkslällbarheten af föreskrifterna, dels i RegeringsFormens 8 och 43 §§., sinsemellan jemförde, dels i 7 §. af RiksActen den 6 Augusti i8i5, rörauDih. till R St.
Prot, 1834. 3 Sami. 1, 16: de Häftet, Consliiutions-UahoUe's Memorial N.o de sammansatta Svenska och Norrska StatsEådet, skulle förloras; och beträffande BondeSlåndets serskilda mening, angående tillkallandet af Extra Ordinarie Stalsfiåds Ledamöter, förmodar Utskottet, alt BondeSlåndet, vid nogare eftersinnande, skall frångå denna mening, såsom icke väl sammanstående med principen af constilutiouel ansvarighet för rådslagen.
Ridderskapet och- Adeln samt Borgare
Ståndet hafva yrkat uteslutandet af ordet >'rättu efter ”ege”.
Harvid torde Conslilulions-Utskottet tillåtas vördsam ligen erinra, alt ordet ”ege”, ensamt, är tvåtydig t, såsom uttryckande både rättighet och pligt,, och alt detsamma, taget i senare bemärkelsen, med utsträckning öfver hvad 8 §.
Form en i andra punkten antyder, kommer att innefatta- ett nog mycket, bindande och derför ej efterkomligt Grundlagens bud.
Utskottet hemställer fördenskull, alt' de U änne nyssbemälde RiksSlånd må härutinnan- efter MedStånden sig foga; dock föreslås, i vidrig händelse, följande voteringsproposition: A. ”Dan, sorn bifaller, alt ordet 'rätt" efter ”ege” må i 5 §.
RegeringsFormen bibehållas, röste Ja;” ”Dfen det ej; vili, röste Nej.” "Vinner
Nej, kommer ordet "rätt" alt ur §;n utgå”.’ Serskildt har Riddersknpet och Adeln funnit ordet "Två" framför ’-*Bröder”, böra uteslutas.