Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utdrag af Protokollet, höllet hos Bott de Ständet wid Urtima Rlksdagen wrebro den 27 September i8ic^ Den 28 September. 79 Legerings ' Formen utsedde Mämnd dämt Lägsta Domstolens samtelige Ledamöter förjente att l deras kall bibehällas; i hwilken Medaction de öfrige Riks-Ständm bltfwit in. udne, att sig med Preste-Sländet förena; Men Bonde-Ständet, som redan justerat och gillat Expeditions Utskottets insände Förslag till mera. r.ämnde §. i Riksdags.
Besiutet, kunde ej härät llägot widare göra. saprg. lrx ?rotocollo Osbriel Öämrna.
Upira kor Nlää. veil ^äsin lien 6 Oöioder lZlv. kreiis-iirZncier lien 4 - . - - LorAsre-5rAn6et lien, 4 - - » öon3e-5rän<Iel lien 4 - - S. D. E nligt meddeldt och nu upläst Utdrag ^ ^ i- . - ev» /-I Wördsamt Memorial. af Protocollet, hället hos Högwötdige Preste.
Ständer den .25 bennes, hade wid justeringen »-'»i af Expeditions.Utskottets Förflag till början af göthland har, Ml yos ^>eoerwarva Nonoc^-la...
Riksdags Beflutet, och i betraktande deraf, ali det ingifwit, till Lag-Utskottet hänwlst, Memo. det icke wore med Riksens Ständers wanliga rial, anfört, att minsta anledning tulSabatenS ffrifsätt i deras Beflut öfwerensstämmande, att ohelgande lätt leder människohjärtat tul sädane utsätta huru omröstningarne med Ja och Nej utswäfningar, hwilka, i sysloloshetens händer, utfallit, utan endast att gifwa Resultatet af grundlägga utbrott af sädane företag, som pä« Pluralitelens mening form af Ständernes beflus falla Lagens strängare handläggning: att derPreste-Ständet ansett Slutmeningen af L. § k^re nödwändigt wore, det Marknader halst Uti förenämde Förflag böra sälunda uttruckas anstäldee sä, att den sä kallade marknadsLikaledes har den af otz, enligt ivz. §« af "ston icke inföll pä Söndag hwarfore dek Re- - wäck? 80 Den 28 September. wäckt Riksdagsmannens upmärksambet, att in» newarande är stola inträffa 157 sädane mark», nader, som för nära till Söndagen äro utsatte,! och förmovar Riksdagsmannen att Respective Med Ständen torde understödja ofwannämnde dest önstan.
Lag-Utstotket har, i anledning häraf öfwer» wägat, hurusom genom Kongl.
Resolutionen pä Presterskapets Beswär den 12 Januari 175^ §.
1 redan ar stadgadt, att inga sädane mark nader, som allenast en dag pästä, mäge begyn nas hwarken dagen före elter näst efter nägor.
Sön- eller stor Helgedag, dock derunder icke begrepne sä kallade torg-dagar, dä allmogen, efter förra manligheten sine waror om Lördagen föryttra.
Och af bwilken anledning Lag-Utstottet anser a!l ny lag uti ett och samma ämne, Lär tydelig lag förut sinnes, icke ware? af nöden.!
Ständers widare profning wördsamt underställes.
Orebro den L8 September 1810. kä ttZAloil.
Lickckerikz^stz ock ^.ckelnz I.eck2morer§ vägnar: ^soli. st hloräin. kä 8orZ3re-5t§ncket5 I.eck3moter§ vägnar kä tto^"or6iAe ?refte-8tZn cketL : kl. /limgvill. ks ttsckervärcka Loricks-8rZa ckets ^.ecksmoters ^oors ^näsrskoo. siob. blolmbstAtoa, VxUir Den 29 September. 8» UpIiN kos k>ä<i. ock X<ie!n <icn r ONok, r8l0- preke-8kZn6et lien r - - 8orxrr«-8l!n<iet 6e.i r - - Lon5e-8l!näer 6en 4 - - Wördsamt Memorial.
Masi t har till Riksens Högloft.
Ständer- Stats-Mstott lätit aflemna följande:
Kongl. Maj:tS Nädiga Proposition till Riksens Stän. ders Stats- Utskott, angäende de pä Allmänna Indragnings State» uppförde Extra Löner och Pensioner m. m. Gifwen Arebro Slott den zo Augusti iZro. — edan uti underdänig Skrifwelse af ven 10 sistledne April angäende Stats Regleringen, Rik. sens
Ständer förmält sig hafwa funnit det leda till ordning och äfwen till nägon besparing för Stats Werket, att pä en Allmän Indrag. ningS-Stat öfwerfördeS ätstilliga till indragning ställde Löner, Arfwoden och Tractamenten m. m. samt Beneficier och Benädningar, hafwa Rik. sens Ständer widare, i afseende pä besia sist. nämda, anfört särskilda grunder, som de trott böra iakttaga- wid sädana förmoners tilldelan. de eller bibebällande, och hwilkas werkan dean. sett lämpligen böra taga sin början med andra Qwartalet af innewarande är.
Bihang, ll. B.
V1l:o 11, is. 82 Den 29 September.
Majit, som fann det icke blifwa möjligt att till den tid, dä utbetalningarne för nysinämde Qwartal borde ffe, fatta Desi beflut .om allt det, som hörde till Riks-Statens full. komliga afflutande för innewarande är, lät, rinder den 9 Maji, gifwa Desi och Rikets StatsContoir del af. bemälte Riksens Ständers underdäniga ffrifwelse, med Nädig befallning, att efter den derwid bifogade Allmänna Indrag, vings,Staten anordna och utbetala hwad icke kunde finnas stridande mot de grunder, som Riksens Ständer anfört uti den första och femte af deras i underdänigbet uppgifna Puncter angäende Pensioner och Benädningar, eller eljest likmätigt författningarne borde komma i fräga.
Uti desia twänne Puncter hade Riksens Ständer sig yttrat, att ej nägon, som af Staten njuter Ordinarie eller Extra
Lön, mä derjemte äga Pension eller ä Benädnings.
Staten upptagas under hwad namn och titel som hälst, samt att dä ordet Benädnings-Stat utmärker torftighet, böra nu och allt framgent alla Enkor och Barn af känd förmögenhet eller förmäga att sjelfwe sig underhälla, uteslutas frän Pension, och pröfningen deraf till Konungen i underdänighet öf. werlämnaS.
De omständigheter, som wid werkställighe. ten häraf förekommit, har Stats.
Contoiret uti bilagde Mätande underdänigst anmält, och med derwid fogade förtekningar upplyst de olika grunder, hwaruppä en hwar erhällit desi inne. hafwande Benefice och Benädning.
Den 29 September. 83 Kongl. Majts uppmärksamhet har det icke undfallit, att personliga fördelar stundom under framfarna tider, blifwit bewiljade efter en min, dre noggran pröfning af de dermed gynnadeförtjenster eller behof, samt af Statens tillgängar Ibland Pensionärer torde sälunda äfwen finnas en eller annan Enka, hwars förmögenhet bort afhälla henne ifrän bäde att söka och att emottaga en sädan Benädning.
Men dä Kongl. Maj:t yttrar detta, anser Kongl. Maj t
Sig jämwäl böra anmärka, att ibland de till mistning af lifstids Pensioner nu i fräga stälde Personer, hafwa ätstillige, med förre RegenterS försäkringar om oqualdt ätnjutande deraf, erhällit dem säsom belöningar för särskilda Konung och Fädernesland gjorde synnerliga tjenster, eller, efter manligt bruk och stadgad allmän Regel, för tjenstgöring wid Thronföljares och Kongl. Personers uppfostran, att mänga Enkor och Barn undfätt deras Pensioner för Fäders och Mäns förtjenster, andra äter för omständigheter som wäckt ett billigt medlidande; Samt att Personer, som länge uppwaktat och tjent wid de förra Kongl. Höfwen, men genom förändringar med syslor och tjenstebefattningar blifwit tjenstlöse och icke anseltS kunna utan 0. rättwisa förlora deras Löner, nu innehafwa hwad dem pä sädan grund tillkommit.
Dä Kongl. Maj:t ömar för de förra och händelser af ststnämde egenskap härefter icke kunna komma Stats. Werkst till last, sedan Kongl. Majit till underhäll af Desi Hof.Stat sch 84 Den 89 September. och Hof, hällning emottagit Riksens Ständers anbud af en witz Summa i ett för allt, will Kongl. Majestät i Näder framställa de i detta ämne
Sig företeende särskilda omständigheter till ett ytterligare öfwerwägande af Riksens Stän. ders Stats.Mffott, som derwid lärer tillse, att helgden af förra Regenters beslut, efter dä wa. rande Regeringslagar rättmätigt fattade, att en rwst stadgad Styrelses aktning, och,att Riksens Ständers anseende af Rättwisa, Ädelmod och Storhet i afsigter och beräkningar, icke uppoffras för en ringa Statens winning al Partiella indragningar, föga betydliga till deras hela be. lopp, men ytterst känbara för de enskilda Män, Enkor och Barn, som derigenom beröfwades päräknade medel till en nödtorftig bergning eller till ett tarfligt wälständ.
Att Beneficier och Benädningar hädanefter icke skulle bewiljaS i andra händelser än dä nä. gon annan lämplig utwäg icke funnes att belöna en utmärkt förtjenst, eller förekomma oundwiklig nöd för en wärdig Embetsmans och Medborga, res i torftighet cfterlemnade Enka och Barn, wore en grundsattS, som Kongl. Maj.t skulle sorgfälligt iakttaga, om härtill nägra andra särskilda tillgängar, än de-för den Ordinarie Pensions Staten anslagna, blifwit Kongl Matts rättwisa och wälgLrenhet boredda.
I saknad af dem, önskar Kongl.
Majestät äturinstone att icke wid tillämpningen af de allmänna wilkor för redan gifne Pensioners bibehällande, som Riksens Ständer bestämt, nödgas efter Egen pröf.
Den 29 September. 85 pröfning ätertaga hwad maktägande Konungar förlänt ät wälförtjente och behöfwande Un. dersätare.
Maj.t förwäntar altsä Riksens Ständers underdäniga utlätande om och hwilka af de pä Beneficii och Benädnings Titeln af Allmänna Jiidragnings.Staten uppförda Perso, ner anses böra genast förlora hwad de inne. bafwa, samt huruwida och till hwilka under de öfriga Titlarna pä samma Stat, i afseende pä Bilagan Nw 6. wid Stats.
Contoirets under, däniga Betänkande, en lika indragning bör sträckas, hwarwid Kongl. Maj.t likwäl anmär. ker att af de pä
Desi förra Fursteliga Stat upptagne, ätskillige blifwa flyttade pä Kongl. MajttS Hof.Stat, för hwilka Kongl. Majtt af Hof. Stats Summan läter godtgöra hwad Stats. Werket emellertid till dem utbetalt; hwarom Nädig Skrifwelse till Stats-Eontoiret längt för detta afgätt.
Majs förblifwer Riksens Ständers Stats.Mffott med all Kongl.
Näd och Ynnest wälbewägen. k?t supra.
OH k l.. bläns
Dä, med anledning af denna Kongl.
Majtts Nädiga Proposition, Stats.
Utskottet äligger, att till Riksens Högloft.
Ständer inkomma med Utlätande rörande de, genom den af Riksens Högloft.
Ständer wid nästledne Riksdag werk. stälde 86 Den L9 September. stälde Stats. Reglering. pä Allmänna Indrag, nings Staten flyttade Extra Löner, Pensioner, Arfwoden, Gratificationer och Tractamenten. m. m., anser Stats-Utskottet nödigt, att först anföra de principer, hwarefter Allmänna In. dragnings - Staten dä upprättades; jemte de grunder, hwilka ansägos böra följas i afseende pä werkställandet af Indragningar af Venest eier och Pensioner m. rm Riksens Ständers underdäniga Skrifwelse tik Kongl. Mnsit af den 10 nästledne April rörande StatS-Reg^eringen innehäller i detta äm« ne, att Riksens Ständer, wid de Personelle Staternes upprättande, ansett leda till ordning och äfwen till nägon besparing för Stats. Wer. ket, att pä en enda Stat hänflytta sädane personer, hwilka ätnjuta Extra Löner, Pensioner, Arfwoden, Gcatistcatloner, Tractamente, eller andre förmoner, som äro underkastade indrag, ning wid innehafware»- afgäng eller befordran, äfwensom alla de Extra Ordinarie Werk, Inrättningar, Stater och Corpser, hwilka helt och hällit eller till nägon del uppä förekommande anledningar bordt indragas.
Widkommande särskilt Staterne för Benesicier och Benädningar, yttra sig Riksens Ständer hafwa trott, att wid sädane förmoners till. delande eller bibehällande, följande grunder borde iakttagas: i:o
Att ej nägon, som af Staten njuter Ordinarie eller Extra Lön mä derjemte äga Pen. sion eller ä Benädnings Staten upptagas under hwad namn och titel som hälst. sw Den 29 September. 87 Lw Att den som till Pension anses berät tigad, ej bör njuta mer än en Pension. Z:o Att de Författningar, som tillägga Tjenstemän wid witz älder och efter wisie tjenste, är, hela eller halfwa Lönen i Pension för deras öfriga lifstid, stola oförändrade äfwen hädan, efter tjena till efterrättelse. 4:0 Att Benädnings-Staten för afskedade Civile Embets- och Tjenstemän samt deras Enkor och Barn bibehällas till nästa Riksdag, fördelad i de nu fastställts Clasier. 5:0
Att dä orden Benädnings.
Stat utmärker torftighet, böra nu och allt framgent atta Enkor och Barn af känd förmögenhet eller förmäga, att sjelfwe sig underhälla, uteflutaS frän Pension, och pröfningen häraf till Kontin gen i underdänighet öfwerlämnas.
För öfrigt ansägo Riksens Ständer läm. peligt, att »verkan af detze
Pensions-grunder mätte taga sin början med 2:dra Qwartalet af innewarande är.
Stats-Utstottet anser nödigt här,vid tillägga» att förutan de nu anförde 5 Puncter, rö. rande Beneficier och Benädningar, hade wäl ännu den 6tte blifwit förestagen, innehällande:
Att de Personer, hwilka ännu äro i tjenst, men, i anseende till förut innehafde tjenster eller särstilte uppdrag, erhällit Pensioner eller bibehällande af bela eller witza delar af Lönen, wäl kunde, i stöd af i-.sta Puneten, ej behälla den. na förmon, men ägde, dä de framdeles, genom afsteds erhällande lemnat tjensten, dertill en full och försäkrad rättighet.
Men 88 Den L9 September.
Men som förra Stats-Utskottet, i sitt Betänkande, hwilket af Riksens Ständer bifölls, ansäg det fräntagande och det äterbekommande af Pension, som i nämde 6:te Punct förekom, hwarken nog utredt till sina grunder eller nog bestämdt till sin method, för att icke kunna gifwa anledning till en olika, kanske understundom arbitraire behandling och missnöje; sä har af sädan anledning denna Punct uti Riksens Ständers underdäniga Skrifwelse icke influtit Dä nu Kongl. Maj:t i Räder framställt till Stats.
Utskottets ytterligare öfwcrwägande de särskilta omständigheter som wid tillämpningen af förenämde grunder sig förete, 06) Kongl.
Maj:t tillika i Räder äskat Riksens Ständers underdäniga utlätande, om och hwilka af de pä Beneficie och Benädnings Titeln af Allmänna Indragnings.
Staten uppförde Personer anses böra genast förlora hwad de innehafva, samt huruwida och till hwilka under de öfrige Titlar, ne pä samma Stat en lika Indragning bör sträckas, har Stats.
Utskottet ä ena sidan klart insett Kongl. Majus förlägenhet och bekymmer, att, wid anwändande af den pröfning, hwarom Riksens Ständer i underdänighet anhällit, nödgas följa den owilkorliga lydelsen af förenämde allmänna grunder, hwgrigenom mängen wälför. tjent och behöfwande Kongl.
Maj:tS underläkare skulle komma att sucka öfwer ett härdt ätertagande af hwad Kongl.
Näd rättwisligen honom tillerkänt och försäkrat, samt mängen annan att sakna det, som nu, torde hända, utgör willkoret Den 29 September. 89 för den nödtorftiga bergning han päräknat; men ä andra sidan och dä Riksens Ständer wid nästledne Riksdag gillat dä warande StatS-Ut> skottets yttrade betänklighet att, saknande den vundgängeligen erforderliga noggranna kännedomen af personliga förhällanden, ingä i det Lmtäliga och ytterst grannlaga individuella be-' dömmandet och tillämpandet af meranämde grunder, lära Riksens Högloft.
Ständer äfwrn nu läckas göra ett lika afseende ä Stats-UtskottetS farhäga att genom handläggning wid en sädan pröfning inleda sig och Riksens Ständer i en »vidlyftighet, som i synnerhet wid detta Riksmöte bör undwikas, och en ätgärd, som med Riksens Ständers egenskap att endast wara Lagstiftare icke syneS förenlig.
Deremot och som Riksens Ständers beslut i detta ämne, föränledt och förestafwadt af de bekymmer, hwarmed Riksens Ständer, wid sista Riksdag, sysselsatte att utfinna medel till Statens trängande behof, frän alla sidor möttes, hufwudsakeligen haft ett erkändt dubbelt föremäl, det ena att för framtiden förekomma, det Statens Medel icke till andre än sina bestämda ändamäl mätte anwändas, det andra, att StatS.Werket pä de utgifter, som blifwit stälde till Indragning, mätte kunna päräkna en successiv besparing i mon af timande afgäng, sä har Stats-Utskottet, som hwad det sednare af desse föremäl angär, om hwilket nu egenteligen fräga är, icke kunnat finna annat, än att med Riksens Ständers afsig ter instämde, det allt rättmätigt och billigt afseende - 90 Den 29 September. seende borde hafwas pä det, sä wäl i anseende till ätkomstgrrmderne, som skälen till bibehäl, lande af undfängne Beneficier och Pensioner med hwarje särskilt till indragning i fräga kom mande Person, sig företeende helt olika förhäl lande, ansett sig böra till Riksens Högloft.
Stäm der hemställa, att dä Riksens Högloft.
Ständer lära finna ingen annan utwäg kunna eller böra widtagas, än att hos Kongl. Mast ytterligare i underdänighet anhälla om weckställigheten af de ofwan anförde Pensions grunderne, Riksens Ständer tillika, till undanrödjande af de hinder, som för denna werkställighet hittils befunnits möta, mätte gifwa ät berörde Pensions grunder ett sädant förtydligande, som, med avlägsnande af de upständne twifwelaktigheterne, gör de samma för hwarje förekommande fräga tilläm, pelige.
Och till den ändan tror Stats-Utjkottet, efter anledning af de wid den Nädiga Propo. siironen bifogade Förtekningar af Kongl.
Contoiret pä till Indragning i fräga ställte Beneficier, Löner, och Pensioner, följande redaction kunna gifwas ät de Puncter af meranämde grunder, nemligen den i:sta, den s.dra, och den s:te hwilka Konungens Proposition widrörer: lista puncten:
Den som för innehafwande Embete eller Tjenst njuter Ordinarie eller Extra Lön, pä hwad Stat som hälst, Hof.
Slaten allena undantagen, mä icke derjemte ätnjuta Pension eller ä Allmänna Indragnings.
Staten uppföras, under nägon Titel; Men om, hwad han pä Allmänna Indragnings-Staten njuter, ffulle Den 29 September. or skulle ölwerstiga d^H innehafwande
Lön, bör han pä samma Stat fä uppbära öfwerskottet.
Hari,rän komma l kwäl att undantagas sädane, som för werkelige krigsförljenster. eiler till ersättning för uti krig gjorda förluster, eller r anseende till erhällne bletzurer sätt Pensioner, samt likaledes de sem för andre, Konung och Fädernesland gjorde synnerltge tjenster, biifwit med Pensioner hugnade, äfwensom de Pensioner, hwilka ätföljt nägot hederstecken, samt sädane Arfwoden, som äro gime för en fortfarande tjenste-befattning e^er särffilt updrag eller arbete, hwilka icke böra wara Indragning underkastade förr än den tjenstgöring upphört, för hwilken arfwodet blifwit anslagit.
Skulle nägon Embets och Tienste-Man med innehafwande
Lön, som tillika ä Jndragnings-Staten njuter Pension, kunna förete bewekande ffäl af torftighet, mä pä Kongl. Mast i Räder ankomma, att, enär underdänig ansökning derom göres, pröfwa, huruwida Pensionen mä till nästa Riksdag för honom fortfara.
2:dra pu„cten:
Ingen mä pä Allmänna Jndragnings-Staten njuta mer än en Pension; äfwensom de, hwilkas tjenstebefattninqgr upphört, och för den derföre ätniutne
Lön äro pä Allmän, na Jndragnings-Staten uppförde, böra, dä de anses berättigade att samma lön bibehälla, der. wid icke tillika fä ätnjuta andre under tjenstgö. ringen innehafde förmoner, säsom kostpenningar, utfordring, wed, hushyra, med mera dylikt, utan bör allt sädant owilkorligen indragas och upp. 92 Den 29 September. upphöra.
Skulle nägon af dem, som pä All wänna Indragnings Staten pä flere än ett ställ äro uppförde, ware sig till Pension, Arfwode Gratisication eller Tractamenle, befinnas i knapw na omständigheter, mä det ankomma pä Kongl P Maj:t6 Nädiga profning, buruwida allt elleuf nägon del utöfwer den ena Pensionen mä, pä;ä derom gjord underdänig ansökan, till nästa Rikss dag bibehällas, börandes alltsammans pä et^ ställe ock i en summa uppföras. 5 te puncten:
De uppä Beneficie och Be. nädnings. Staten uppförde Fruar, Enkor, och vmyndige Barn, mäge bibehälla, hwad dem uppä denna Stat blifwit tillagdt, dock sä, att Pensionen bör upphöra, för Enka och Döttrar, dä de träda i gifte, samt för Söner, dä de myndige blifwa.
Harwid torde dock Riksens Ständer till Kongl. Majit yttra den underdäniga önskan, att om nägre af de till Pension uppförde, skulle wara kända att äga sä stor förmögenhet, att de icke skäligen böra af Staten kunna emottaga understöd, detsamma mätte, till Stats Werkets lättnad, indragas; synnerligast dä, när sädane komma i fräga, som icke för Fäders eller Mäns förtjenster mot Konung och Fädernesland kommit af Pension i älnjutande.
Till detze grunder för werkställigheten af hwad i afseende pä Pensioner m. m. komme att iakttagas, skulle Stats-Utffottet anse äfwen den härofwan omförmälte 6:te puncten, hwilken för anförde orsaker blifwit utesluten, icke utan skäl kunna tilläggas, redigerad sälunda:
De Den 29 September.
Ss De Personer, som ännu äro i tjenst och 'crföre ätnjuta Lön, men i. anseende till förut nnehafde tjenster eller särskilte uppdrag tillika rppä Allmänna Indragnings.
Staten ätnjutna ensioner, eller bibehällit hela eller witza delar deras förra Löner, men nu i stöd af förediende Puncter, pröfwas böra de samma fränck, kunna, pä derom gjord underdänig ansökjung, framdeles, enär de genom afskeds erhälande, lemnat deras nu innehafwande tjenster, skerfa den
Lön eller Pension, som för dem enigt rista Puncten nu blifwer indragen, sä framt cke enskilt större förmögenhet häruti bör werka lundantag.
Dock komma icke att härunder begripas sädane Arfwoden, Gratificationer eller Tractamente, som för en särskild pä korrt och obestämd tid dem uppdragen, mea sedermera upphörd förrättning warit dem tillagde.
För öfrigt och som Stats-Utskottet af Kongl. StatSContoirets omförmälte Förtekningar inhämtat, att Kongl. Stats.Contoiret till Indragning isrägaställt de Läner, som ätskillige wid Kongl. Operan före detta engagerade Personer, pä All. wänna Indragnings.
Staten nu innehafwa, sä, emedan defle Personers Arfwoden eller Löner grunda sig pä werkelige Contracter, och för sädan orsak af Riksens Ständer wid sista Riks. dag ansetts böra wederbörande oförryckte till godo komma, ty lära Riksens Ständer finna skäligt, att wid detta beslut bör förblifwa.
Sluteligen och ehuru Riksens Ständer förut förklarat, att werkan af de faststälte
Pen sionS - 94 Den 29 September, sions.grunderne skulle taga sin början meds:dra Qwartalet innewarande är, hemställer dock St ts. Utskottet, om icke dermed mä anstä till detta Srs flut, sä att en hwar ditintill mä uppbära det, hwartill han pä Allmänna Indragnings.
Staten finnes uppförd, pä det de, som dä Sta. terne för nästa är regleras, komma i mistning af nägot päräknadt, mäge tidigt derom blifwa underrättade.
Detta allt öfwerlemnas till Riksens Högloft.
Ständers pröfning »vördsammeligen.
Orebro den 29 September 1310.
I»e6amotörs vägnar: 6. bismilton. ^br.
Lozsl. k.» ?reAe-8tIa tlerr l-e^smöters vägnar: 'kb. WeiämLli.
Ue^ei-vZr-lr Lr>n6e-§t!a« <1err I^e^LMoters r ^oäers ^obsll58oa. l-uoaLor.
Den 29 September. 95 Utdrag af Protokollet öfwer Handels och FrnanceÄrenden, hällit inför Hans Majestät Konungen pä Orebro Slott, den zo Augusti r8io. Närwarande:
Deras Excellencer: IustitieStats.MinisternHerrGrefwe Gyllenborg och StatS-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Friherre von Engeström: Stats.Rädet Friherre Rosenblad.
Cancelleren Friherre af Wetterstedt. Stats-Secreteraren Järta. - — Stats-Secreteraren upläste i underdänig. het till justering ett underdänigt förslag till Kongl. Majestäts Nädiga Proposition till Rik. sens Ständers Stats.
Utskott, angäende de pä Allmänna Indragnings.
Staten uppförde Extra Löner och Pensioner m. m., hwilket underdänige förslag Kongl. Maj-t, uppä Stats.
Rädets underdäniga tillstyrkande, i Näder gillade.
Lr ?rotocoll» Lrrl O. LkoZwLo.
Utdrag Stor» S6
Stormägtlgfte Allervädigfte Konung. litt till Eder Kongl.
Majestät under den ro ststledne April afqifwen underdänig Skrifwelse, angäende Stats regleringen i allmänhet, hafrva Riksens Ständer i underdänighet förmält, hu« rusom. wid de Personella SraterneS upprättan. de, Riksens Ständer anlett leda till ordning och äfwen till nägon besparing för Stats Wer. ket, att pä en enda Stat hänffytta sädane personer, hwilka ätnjuta Extra Löner, Pensioner, Arfwoden, Gratificationer, Tractamenten, eller andre förmoner, som, wid innehafwarneS afgäng eller befordran, äro underkastade Indragning, äfwensom alla de Extra Ordinarie Werk, Inrättningar, Stater och Torpser, hwilka helt och häller eller till nägon del, uppä förekomne anledningar, bordt indragas, hwarwid, hwad Staterne för Beneficier och Benädningar sär. skildt anqär, Riksens Ständer trott, att wid sädane förmonerS tilldelande eller bibehällande ibland annat följande grunder borde iakttagas, nemligen: uti i:sta Puncten, Att ej nägon, som af Staten njuter Ordinarie eller Extra Lön, mä därjemte äga Pension, eller ä BenädningSStaten upptagas, under hwad namn och Titel som hälst; och uti g.te Puncten:
Att dä orden BenädningS'Stat utmärker torftighet, böra nu och allt framgent alla Enkor och Barn af känd förmögenhet eller förmäga, att sjelfwe sig un. verhälla, uteslutas frän Pension och pröfningen häraf till Eder Kongl. Maj:t i underdänighet FfrverlemnaS.
Den 29 September. 97 Jemte det Eder Kongl.
Majestät af Riksens Ständers ofwanberörde underdäniga Skrif, nelse i Räder täckts läta meddela Dest och Ri, tets Stats.Contoir en afskrift med Nädig Befallning, att intill dest Eder Kongl.