Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Emedlertid har, to man ser, öppnandet af Götha Canal här föranledt directa speeulatioJ1' och communicationer med utlänningen och det fordras endast en inf ‘nerad, men tillika bemedlad handlande för att gifva lif åt den utrikes relsen och bringa andra till täflan. j Skeppningen af Stångjern från Bruken i orten har detta år utgjort tl’°34 Lisp. som jemte 846 Skepp.
Brunsten till större delen stadnat i Gökborg, i brist af skeppslägenheter directe härifrån till främmande länder.
. lia stycken större och mindre fartyg hafva i år hit anlända nemlijp a från Utrikes ort, 5 från Stockholm, 3i från Götheborg och de öf§e från Insjö-Städer och orter. jt, Med Götheborg och dernäst med Helsingborg och Carlshamn under" *er Staden de mästa handelscominunicationer.
; Med Slockholm har rörelsen under senare delen af årets seglation bör®tt blifva tämligen liflig. „ - .....-t' —......-s«■«.««*.. 4Vdniueier Ärrac, xu,,„, För Jönköpings Stad har sjön Weltern hittills blott varit en orolig socker, flere Skeppslaster Sill och Sallt; att minuthandeln med Kläden, nne> hvars stormar och af sandbankar uppgrundade inlopp hindra Ång Styckegods icke är nheTvrlli» nd) ntr fl,.— i-----ii___1
Stadens hufvudnäringar är minuthandel och handtverk.
Blott en elV da fabrik finnes, nemligen en Kortfabrik.
De stora quantiteter snus tillverkas och afsättas, anses icke såsom fabrikstillverkning, emedan pers0, neine, som drifva denna rörelse, äro blott handlande.
Produclion dety är emedlertid högst ansenlig, ty enligt härvarande Tullkammares upps*, hafva icke mindre än 3ii,2i3 skålpund Tobaksblader och Stjelk blifvit * år hit förpassade och till snus förvandlade.
De handlande som sysselsätt sig med denna rörelse äro särdeles behållne och förmögne och jag instön1 iner fullkomlig med Tullkammarens yttrande i sin årsberättelse, att blall<!
Stadens näringar är Tobaksförmalning till snus den indrägtigaste, så al ingen af nuvarande handlande på stället, utan att den drifva, hittills b®”' liit till någon särdeles förmögenhet.
Den faller icke i ögonen såsom got stort, ty man finner hvarken fabrikshus eller fabriksmästare utan t®' baken males helt enkelt på handqvarnar af vanliga drängar och arbetsk3' lar.
Att likväl resultaterua utfalla i stort, det ser och fäguar en hvars®? nitälskar för fosterlandets näringar och deras idkares förkofran.
Af °' vannämnde 3ii,2i3 stalp.
Tobaksblad lär blifvit omkring 35o,ooo skåll1' Snus, ty varan skall utmatta sig 10 k 12 procent under operationen °c,j om hverje skålpund vid utminutering blott kostat tjugofyra skilling®.1- Riksgäldssedlar; — priset lär dock variera mellan 24. 28 och 32 sk.; ' så skulle likväl denna rörelse alleria inbringat lill Staden circa 175,0®, R:dr Riksgäldssedlar.
Att blott en mindre del häraf utgör avance, — <l[ foistås af sig sjelf t; men de ostridige partie-summorna äro dock stora p för att låta ana en betydlig förtjenst på blott en enda artikel af Stad6” minuthandel.
När härtill kommer, att till Staden inkommit 5,210 kano®, Vin, 7,258 skalp.
Bomullsgarn, stora qvantileter Arrac, Rom, Caffe otK Socker, flere Skeppslaster Sill och Sallt; att minuthandeln med Kläden, °c s yc egods icke är obetydlig och att flere handlande nitiskt sysselsätta f ine orsa jerng af kram-, mode- och galanteri-varor, så är det i sanni11® ett bevis an ingen pä ovanligt modesta köpmans-anspråk i fråga om avan®* eller på särdeles milda beskattnings principer, att af ali denna iifliga niio^ — 44 —* fart så på In- som Utrikes orter och det är derföre att hoppas, att nästa handel s-genera tion söker att sjelf behålla den vinst andra Stapelstäder hittills dragit från Jönköping, hvarest blott fordras en hamn för a« gora stället till en complett Stapelstad.
Alla förberedande anstalltef dertill pågå ock nu som bäst, och med nästa års sommar lär börjas en slags hamnbyggnad, egentligen bestående deri, att sorn ofvan är nämnd** underlätta inloppet för djupgående fartyg ur Wretern till den ränna eller canal, som förenar den med Munksjön, hvilken sistnämnde sjö nain' ren sjelf danat till en förträfflig hamn, sorn, lätt alt anlöpa, kan på eH gång rymma flera hundrade fartyg i säkerhet för alla vindar vid de lufi' na stränderna, tätt intill de för hamngång nödiga brådjup.
Inloppet till Staden har äfven varit försvåradt af trängsel och öp' pehåll vid den öfver nyssnämnde Canal anlaggda vindbro/som, nu orV byggd, blifvit i dessa dagar färdig, och förvandlad till en heqvänd’# så kallad Hallbro af tackjern, hvilken dyrbara byggnad är verkställ efter förordnande af Eders Kongl. Majus Stor-Arairals-Embetes tredf0 afdelning, under inseende af Capitaine» och Riddaren af Eder Kong*’ Majus Svärds-Orden v. Sydow, hvars insigter och erfarenhet i sådaö® arbeten äfven lära komma att användas i hvad som ännu återstår för atl operera inloppet i Munksjöhamnen —- och så snart allt detta en blifvit färdigt, då först står det vackra Jönköping en Stapelstad blott till namnet utan äfven till gagnet.
Stadens bidrag till alla dessa byggnadskonstnader är inskränkt en viss Summa.
Allt det öfriga lär utgå af Statsmedlen.
Läns-Styrelsen har för öfrigt hittills varit befriad från ali controll®' rade beröring med dessa byggnadsanstalter, hvilka utföras genom direkt?
Communicationer emellan Stor-Amiralitets-Embetet och dess Arbets-Cl>e" samt Stadens Innevånare.
För alla dessa arbeten komma emedlertid a^ ramla mången annu qvarstående fast mur och vall, minnen af framf*rI1* Seklers storhet i byggnadskonst och af den vigt man lade på försvå*"0 af Jönköpings Stad och Slott.
Det är nu snart 100 år sedan detta Sl°^ gick upp i rök och lågor och de vackra qvarlefvorna af dess befästn*0^
Hessa dyrbara minnen af forntiden måste lemna rum åt öppna pl får handel och vandell Stadens handtvegener bedrifvas af ioq Skråmästare y3 Gesäller oC^ f?4 Lärlingar.
Af nämnde Mästare äro 20 Skomakare, q Skräddare, 7 Carduansmakare och Garfvare, 6 Hattmakare, 6 Smeder, 5 Guldsmed J ' - 4 5 - samt lika många Kopparslagare, Målare och Sadelmakare.
I de öfriga professionerna är personalen af Mästerskap mindre.
Under Hall-Rätt lyda:
Borstbindare, Färgare, Knappmakare, SpegelFabrikörer och Urmakare, utgörande 9 Hallmästare, 7 Gesäller och 6 Lärlingar.
Näringsidkare, som hvarken höra under skrå eller Hall, äro 1 Apothekare, 4 Bagare, i Bryggare, 1 Källarmästare, 2 Spitqvartersliållare, 1 Schveilzer-bagare, 2 Socker-bagare och 3 Slagtare.
De fyra förstnämnde af dessa rörelser sysselsätta elfva biträdande personer; dessutom äro 2 Boktryckerier i daglig verksamhet och sysselsätta det ena 10, och det andra 6 personer.
Den ofvannämnde Kortfabrikens årliga tillverkningsvärde uppgifves till circa 1,000 R:dr Banco och fem
Snusfabrikers årliga tillverkningsvärde är hos Magistraten uppgifvet till blott 3 k 4,000 R:dr Banco: loen då, enligt hvad ofvan är närandt, Staden importerat 3i 1,213 Skålp. Tobaksbiader och stjelk, inträffar en stor lucka emellan det importerade råämnets stora och aen förädlade produetens uppgifna alltför ringa qvantitet.
Misstag eller missräkning lär alltså vidlåda berörde uppgift.
Stadens för fabriker fördelektiga local, begagnas numera icke; men redan år 1622, fauns i Jönköping en klädesfabrik, eller som den då kallades, ff^andtmakerij hvilken Konung Gustaf den II Adolph låtit här anlägga och der kläden förfärdigas till krigsfolkets behof.
En ^Vaddfabrik sysselsätter nu blott en arbetsam husmoder, som den anlagt och med sitt husfolk handlägger.
Torgrörelsen i Staden är ganska liflig.
Den befordras af Stadens Lige midt imellan sädesrika och sädesfattiga provincer.
På Jönköpings Torg afsätta Wista och Norra Wedbo Häräder så väl som en del af ‘Östergöthlands slättbygd en stor del af sin spannemål och der hämtas den af Tabergs Bergsmän och af andre Köpare ej mindre från Mo, Östbo och Westbo Härader än från åtskilliga delar af Elfsborgs Län.
Stadens egna innevånare producera sjelfva mycken säd, ty Stadens jord räknas icke mindre än lii mantal med 154 tunnland till åker, 704 till äng famt tunnland skog- och betesmarker.
De som innehafva all denna jord, behöfva mycket litet besöka torget för brödfödan.
Förmalningen ®r oek beqväm vid Staden tillhörige elfva mjolqvarnar i Dunkehall» Ström.
Spannmålshandeln är ibland trög, men afsättning i victualie!’, nembgeii Smör, Ost, Talg, Kött och Fläsk saknas aldrig.
Tillgången på Fisk är mindre än man kunde vänta i en Stad, örn* gifven af vatten och blottställd för öfversvämningar.
Det är ock icke från Wetter.!, hvars härvarande stränder äro mycket fiskfattiga, utan från de mindre ms,öarna upp i landet, som den mesta fisken torgföres.
— Af frukt och trädgårdsväxter är tillförseln så ymni<* att de nfti falla i vanpris.
Sådant följer ock af den härvarande gamla hussed att de flesta hushall possedera en liten trädgård i den del af Stadens omgifning, sorn endast består af sådane anläggningar med nätta och prydliga lusthus, der sommarnöjet trifves. 1 y 6 Stadens rörelse är, sorn man finner, större än som kunde väntas af dess inskränkta vidd och folknummer; men tilloppet af menniskor är stort, och stor ar personalen af Embets-*och Tjenstemän i den här re *!.
.MrJanie Go.113 Hof-Rätt» hvilkas så väl som de vid Läns-Styrelsen an* staude Functionernes löner och sportler, jemte postdagligen ingående Sakforare-arfveden, ,cke stanna länge inom hus utan utspridas stundligen på Stadens torg samt i dess handelsbodar och verkstäder, hvilket allt, jemte det att flera adeliga och andra familjer, som funnit localen behaglig och sällskapslifvet angenämt, här valt sin bostad antingen för liela året eller ock för vinter-månaderna, i hög grad bidrager att öka rörelsen och sprida penningar inom Stadens område.
Då den tärande personalen således är talrik, äro väl lefnadsmedlen något dyrare än uti Småstäderna i grannskspet; men detta gäller dock endast för färsk mat.
TZ T61 .St0rrre(>
Pr(?visionerna hämta familjerna under det ambulatoriska litvet har, fran sina egendomar på landet och hvad en Stad lider genom den dyrhet på munn-provisioner som vållas af Embetsmäns och Herrskapers bosättning, det ersättes mångdubbelt genom de se
Håres dagJiga penn i n g e-u tg i fter till Köpmän och Handtverkare samt till Husvärdar or hyror m. m.
Sparbanks rörelse företer och ett oeconomiskt sinne och ingen penningeförlägenhet, då en ringa folkmängd årligen kan aflägga omkring 10,000 R:dr Banco, mot 5 procent.
Stadens Inkomster uppgifvas till 5,097 R:dr °ch dess Utefter till 5,932 R:dr 34 sk. 8 rist.
Banco. Sln^JnS s^r*ta Ink°mst-titul består i arrende för Donations-iord 1 Zwivrl/ j °CIi. deSS sl°rsta Utgifts-titul i aflöning till Magistraten med underlydande Tjenstemän och Betjente ,,940 Rrdr, - det är således, Don a tdo n s-i ortfen ^ f.taden’ utan säsora sig bör, Staten hvilken skänkt
Donat j > s°m förnämligast aflönar och bekostar Stadens Styrelse.
Stadens hopträngd, sjiiarna BranUder till mä|fga, i — 4? — andra städer okända besvär och utgifter, bestående i underhåll och upprensning af de här för vattnets afledning och fria lopp anlagde Canaler och Vattenreservoirer, hvilka åter, för communicalionen imellan Stadens skilda delar, fordrat flera brobyggnader, utom det Wetterns våldsamma vågor under täta nordanvindar ofta sönderbryta och bortskölja bryggor
Och sjöbodar, samt blottställa sjelfva husen för vattnets åverkan.
Fattigförsörjning kostar årligen mellan 16 å 1700 R; Ir Bro och dess Fattigcassa hade den t sisllidne Maji en behållning af 5,o4i Rrdr 47 sk- 11 r:st Banco.
Eli enda from stiftelse förefinnes, bestående uti en afBorgerskapet genom frivilliga gåfvor och enskildta bidrag bildad fond af omkring 3,000 Rrdr, deraf ålderstegne och af sig komne Borgare och deras Enkor njuta understöd.
Från den härvarande Frimurare-Loge utgår ock årligen något bidrag till de fattiges hjelp.
Uti Staden är ock en serskild Communitet, nemligen Slottsförsamlingen.
Dit höra Landshöfdingen, Landssecreteraren och Landskamereren med öfriga Landtstatens tjenstemän och deras hushåll samt alla bosättningar inom det fordna Slottets område, jemte härvarande ArliI!ei icommendering tillika med Tygmästaren och Öfrige personalen vid de bär etablerade Tygförråden, samt i allmänhet hushållen å Förborgen, äfven sådana af Borgerskapet, som från början låtit upptaga sig i Slottsförsamlingen, hvilken har sin egen Pastor och Ecclesiastik Styrelse med dertill hörande Fattigförsörjning och Fattigcassa.
Sjukvården besörjes af Stads-Läkaren, som tillika ä‘r Lazaretts-Läkare och betjennr fattiga patienter gratis.
Provincial-Medicus är ock bär att tillgå, och en practiserande Regements-Läkare är för närvarande bosatt i Staden, likasom fem Barnmorskor och en Badare.
Bredvid Gladen finnas två mycket begagnade hälsobrunnar.
Sumlhets-poiicen Hdmakthålles i möjligaste målto, och stället utmärker sig för rena samt Snygga gator och gränder; — dertill bidrager och sjelfva läget på en Sandbank, som gör att fukt och väta genast undansjunka, så att gatorna nästan alla årstiderna äro torra.
— De skarpa Nordanvinderua från Wenern blottställa lätt för förkylningar.
De låta känna sig under sjelfva sommaren och äro <Jå farligast.
De ränsa rieck luften från de dunster, s°m, uppstigande från en låg, sank och vattensjuka local, eljest itt kunde föranleda till epidemier, hvilka lyckligtvis här äro mera »ällsynte.
r 1,0 ——• 48 Den climat-jör ändring, hvaraf Landet i allmänhet länge lidet, är tiar särdeles märkbar.
Somrar utan värme, vintrar, utan köld, den mil' da vårluften, som fordom följde tätt på islossningen, är flydd från Norden.
Luften är skarp ända till Midsommaren.
Temperaturen åtskiljer knappt årstiderna.
Hösten förrgår långt inpå det gamla vintertalet.
Slädföre är en sällsamhet.
Isen förmår sällan fängsla Wetterns brusande böljor, och de fordna isfärderna mellan Jönköping oell Wisingsö är0 snart blott en saga.
Under allt detta låter dock Naturens Herre vegetationen fortfara 1 sin jemna gång och de goda åren vexla om med de onda, uti en lycklig öfvervigt för de förra.
Men min berättelse om Länets hufvudstad bör lida till slut.
Föf den återstår dock ännu en materiel önskan — den, att vid dess hani11 må fästas ett eller annat ångfartyg, hvarförutan icke är att vänta vågö11 säker seglation på Wetterns oroliga farvatten, der täta och sormdigra vindkast någon gång förbryllat sjelfva Oceanens Flaggman.
Ett försök att genom Actie-teckning få ett ångfartyg stationeradt 1 Wenern, har här, ty värr! funnit föga framgång. —.
Om Regeringen» från hvilken all god gåfva i verldslig måtto kommer, ger initiativet ti* ett nytt, torde det lyckas hällre.
Eksjö är en liten oansenlig
Stad, men så icke dess rörelse.
D®r hafva under en lång följd af år funnits rätt förmögna håde handland® och handtverkare.
Då i en liten
Stad finnes blott en och annan rings-idkare nied synbar rörelse och solid förmögenhet, får man icke ga alt Staden är näringslös och fattigdomen allmän, som dock är V®°7 liga språket i de från småsläderne ingående rapporter.
När, såsom * Eksjö, nyligen aflidne både Handlande och Handtverkare lemna! eft®1 filg måhända 5 å 6 Tunnor Guld, så är det eli bevis att individu®. välstånd kan uppkomma från näringsfliten, hvarest den användes — Stockholm eller Eksjö.
Man känner i sistnämnde lilla Stad flere ganska välmående hafl“ vevkare, serdeles Garfvare, Färgare och Tenngjutare.
Det är i defl15 Berättelse förr nämndt, att Militair-samlingarne i och omkring Stad®^ sprida lif och rörelse i dess näringar.
Der finnes för öfrigt ett i allm®0^ het aktningsvärd!
Borgerskap, för hvilket källare- och kroglifvet är m11*' dre kändt, och hvars bemödanden alt från Stadens marknader alba Hazardspelare och Biribister är lika ovanligt sorn berömligt.
Folkmängden 49 — Folkmängden utgör 1507 personer af begge Lönen, deraf skattskrif5 ^3 af mankön och 499 af qvinnkön.
Stadens tomter äro 1 iö, samt jj5 såkallade bakgårdar, till en del bebyggde, men för det mesta använe till plantering af köksväxter och fruktträn. y Stadens handel består förnämligast af Sill och Sallt, Specerier och /atnvaror, som hämtas från Westervik, Calmar, Carlskrona celi Jon ___ - t
Att uti en så liten stad 17 arbetare kunna sysselsättas i Garfverina» 16 i Hattmakarnes, l3 i Kopparslagarnes och 12 i Guldsmederf s Verkstäder, bevisar vederbörandes drift i sina Näringar och motivejr den utmärkta ordentlighet, hvarmed, enligt Magistratens anmälan, e fleste handtverkare sköta sina yrken.
Privilegier äro här meddelade för 2 Tobaks- och Snusfabriker, 2 ^Jerfabriker, 1 Yuxljusfabrik, 1 Såpsjuderi och 1 Vagnfabrik, deraf D°ck endast Vaxljusfabriken och den eria Läderfabriken drif vas med nå »°tl fri, m florin 11 framgång.
Om Stadens Jordbruk föder omkring 4° Hästar, 12 par Oxar, 80 Kor 5o Får. t||, Doriations-jorden består af 2i mantal, deraf ett mantal är anslaget äng och bete för Stadens skjutshästar. till Stadens läge i stora stråkvägen från Stockholm till Carlscrona och en del Skånska orter, gör att skjulsningen här är mycket besvärlig.
Stadens skog har varit betydlig, men är genom åverkan mycket for - is,, Tillförseln af Victualie-varor, Spannemål och SkogsefFecter är fullt !>><« -...........
......- • e sällan.
, 11 v/i otili eli V lGlUullCaVdi o|Jd UlitillaJ vv JL1 O t\
VJg o CII CL *** * u 111* l 'ande emot hehofvet och äfven deröfver, ty uppköpare infinna sig >e sällan.
1v,°xh.andeI en var här fordom en Borgerlig näring, och dess idkare ti„ §te sig meräudels till välstånd och förmögenhet.
Denna rörelse har llat'ra blifvit Landthandel. CÖ,1 Folkbildningen hesörjes af en lägre Lärdoms-Schola med Rector och eSn.
W Stadens Undervisningsverk och fattigvård finnas välgörande clo\j°n®r. i,F aflidne Häradshöfdingen i Bohus Län, Hof-Rätts-Rådet Za8 Stjerncreutz som var född i Eksjö. lill altl8P!:rsotlaIei) uppgår lill 60 personer, och dess årliga underhåll något ofver 600 R:dr Banco. undsh. S-årsberättelse öfver Jönköpings Län. 7 Någon af Staden lönad Läkare finnes icke och behöfs ej heller, erne* dan Provincial-Läkare är här stationerad, och tvänne MilitaireLäkare närvarande boende i Staden, Stadens inkomster uppgå till 12 k i3oo R:dr Banco, deribland arre»' de för donations-jorden utgör den största inkomst-artikeln.
Magistratens aflöning är nyligen förbättrad och reglerad, samt af£^el Kongl. Magt i Nåder fastställd. f Grenna kallades fordom Brahe-Grenna efter Riks-Drotzet Grefve Brahe, som anlagt denna Stad vid foten af Grenna-Berget, nära Wett®111 gent emot Wisingsö och den med privilegier försett den 24 Januarii Der låg förut en stor by.
Hysaby, som bestod af 10 hemman, hvaraf 7* tmderlades Staden, men 2 mantal Grenna Prestgård och mantal lin53' by Ribbagård blefvo undantagna och bibehållas ännu såsom Landth0'0 man, samt lyda, fastän inmängde blend Stads-Lomterne, ännu under Lan^5 Rätt. t Staden, fastän en hufvudort i det fordna stora Brabeska Grefskap0' bär dock aldrig varit af någon betydenhet.
Den grundar sitt bestånd på åkerbruk.
Också ligger den i Länets mäst fruktbara nejd och är sedd med mycken och bördig jord.
Den är märkvärdig för sitt vack ^ läge, sitt grönskande torg ock sina blomstrande Kerbärslunder, sorn be skugga husen å hela Storgatans eria sida! också räknas bär och fröid bland Stadens vinstgifvande afsättnings-artiklar.
Stadens folkmängd utgör 647 personer, hvaraf mantalsskrifne af n®3^ kön i39 och af qvinnkön 187.
Folkmängden har under de sista fena ^ ren ökats med 99 personer, som mäst tillskiifves inflyttningar af Adelej Ståndspersoner samt deras hushåll.
Stadens vackra läge och ortens öN®! flöeliga tillgång på lefnadsmedel för godt köp göra den till en beliafrjj bostad för åldrige och obemedlade familier, som åskådande den liflig3 1 u reisen af resande å den genomlöpande stora stråten mellan Jönköping 0 Stockholm samt njutande beqvämligbeterna af Postkontor och Apothek m., bär finna elt lugnt och tyst Stadslif. y Folket lefver i allmänhet stilla och sedigt och under de sista fe*11 ^ ren hafva af Stadens innevånare blott två blifvit dömde för stöld sa*jj sex för fylleri; och något brott af svårare egenskap har under berörde icke blifvit föröfvadt.
Folkbildningen inskränker sig till innanläsning och Christendot»sliU skap; samt någon skrif- och räknekonst blend mannkönet.
En Pedagogi eller Vexel-Schola, hvarest Läraren bär vara Presto3 ^ gemensam för Stads- och Lands-församlingen, och der meddelas undervisning i grunderna för vetenskaperna.
I Staden finnas för närvarande blott två Handlande, hvaraf den ena aäses redan hafva samlat en förmögenhet, som på detta ställe endast kunj*at uppkomma genom särskilt fallenhet för yrket och godt hushållsvétt, pudels varorna förskrifvas från Stockholm, Götheborg, Carlshamn och ^°n köping.
Handtverkerierne bedrifvas af 22 Skråmästare, i5 Gesäller och 14 ^rlingar.
Stadens inkomster uppgå till 218 R:dr 39 sk. n r:st. och dess admi^strationskostnader till 4$° R-dr Banco.
Fattigvården är gemensam för Stads- och Landsförsamlingen och fat*'§cassans behållning är 910 R:dr Banco. .
Någon allmän sjukvård finnes icke, men en oexaminerad.
Bataillons^kare är här stationerad.
Städernas gamla klagan öfver intrång i näringarne fortfar.
Man anock för dem menlig den lätthet hvarmed nästan en hvar, som sökerj Eftner burskap.
Sådana ansökningar afslås väl ofta af Städernes Magister, men efter anförde besvär hos Eder Kongl. Maj:ts Commeree-Colegium bifallas de inerändels.
Ett annat förhållande skulle ock inskränka y täflan i näringarna, och den måste vara, sage hvad man vill, nyttig och '^dvändig, så vida icke consumentén skall helt och hållet bero af produktens välbehag, i afseende på produetens både godhet och pris.
Eli *!°§§rann undersökning om burskapssökande personers förmåga att etablera s'§> vore dock måhända af nöden, serdeles i anseende till sådana liandtkk, som icke kunna drifvas utan förlag.
Gesällen, missnöjd med sin Mäfare, blifver nu lätt hans jemnlike.
Han börjar med intet, gifter sig, får bar« och snart stort hushåll, finnér sina förhoppningar felslå och‘— tryckt * omsorger, söker han snart förströelse på Värdshus och Krogar, dit GeS;'u-lefnaden måhända vant honom — och sådan är oftast serien af handtYrkarens lif, då det börjas utan förlag och kapitaler.
Det är svårt ett säga hvilka handtverk som bäst löna sig.
Garfvare °ch Färgare tyckas må bäst; men personens individuella drift och verk®aujhet gäller mera än allt annat.
Så har man exempel i ofvannämnde läder, att en Snörmakare mår väl, ehuru hans arbete blott består i §ai'dinfransar, escharpe och militairprydnader samt andra sällan efterfråga - <le artiklar: alt en Tengjutare samlat förmögenhet, i en tid, då tenkärl äro a Ilagda i hushållen: althen Perukmakare bergat sig, fastän modet aflyst a'1 harfrisure: och alt en Loktiyckare, hvars alla föregångare varit näringslö1’®' kommit till välstånd på en local, der Bokälskare äro få och Litteraturen trögväxt.
Kunde Luxerij ”denna förståndslösa yrsel i lifvet, och Yppigheten> denna eländets moder, bannlysas från verkstäderne och näringarne i a^' mänhet håde i Städerna och på Landet, så är intet tvifvel, att ju tillstå11' det skulle vara bättre, och de jemna klagovisorna öfver brist och nöd mi*1' skås; ty de verkliga hellonen tillfredsställas lätt, de inbillade åter — aldrig'
En liten Tableau öfver Lagsökningsväsendet och det Civila ExecV tionsverket i Länet torde sluteligen böra inpassas i den större taflan öf' ver dess Statistik och occonomie.
Lagsökningarne hafva under de sist förflutna fem åren något minska ty å Lands-Cancelliet gjordes anhängige:
År 1829 1830 1831 i83a i833 2,400 Lagsökningsmål. 2,528 dito. 2,3-76 dito. 2,356 dito. 2,387 dito. lil1 tili
Af en så obetydlig årlig skillnad i antalet kan ingenting slutas mera välstånd eller vanmakt, till penningebrist eller penningeslyrka i ten; men att lagsökningarne under elt Decennium småningom aftagit tusendelal —- det är en sanning, värd att begrunda, innan man fullt tJ’°l på en allmän penningebrist.
År 1823 inregistrerades bär 3,498, meri det i dag slutande året blott 2,887 bagsökningnr.
Val kan en eller annan Auction celi St erbil o5* eller Concurs-utredning det ena året föranleda lill några hundrade lagstil1' ningar mera än det andra, men alt år 1833 1,111 Individuer mindre al* år 1823 varit blottställde för lagsökning, under det folkmängden ökat sl‘° med 12 å i3,ooo personer, det synes vara en icke blott tillfällig företeebe'
Någon särdeles ansträngning erfordrades icke eller vid incasserand® a kräfning för de 997 tunnor undsättnings-spannemål, hvarföre Länet, eB®1 1800 års missväxt, skuldsattes med 10,798 ll:dr 3i sk.