Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Derjemte har man begärt, det föreskriften, att, om varningar aflöpa fruktlösa, barnen ”skola” från föräldrarne skiljas, måtte förändras sålunda, alt barnen ”må” ifrån för - 28 iStats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande» N.o t2§.. äldrarne skiljas, helst flere föräldrar eljest kunde låta nämnde varningar aflöpa utan verkan, för att sålunda blifva sine barn qvitt; att förslaget, det en lista på föräldrarne till de barn, som ej uppfyllde skoigångsskyldigheten, borde från predikstolen i församlingens kyrka uppläsas, målte utgå , enär detsamma, utan att leda till det dermed afsedda ändamålet, eller skolgångsskyldighetens uppfyllande, endast komme att göra föräldrar ännu mera motvillige att uppfylla sina skyldigheter uti förevarande hänseende.
Om belöningar icke äro oundgädlrgen nödvändiga för framgången af skol-undervisningen, så äro de dock, efter Utskottens tanka, nyttiga, och bidraga till håg för läsning och täflan skolbarnen emellan.
I anseende härtill få Utskotten vidblifva sitt tillstyrkande att till sådane belöningar måtte beredas tillgång.
Hvad åter angår frågan, om dessa böra utgöras af böcker eller andra saker, så anse Utskotten föreskriften härom böra utgå, så att detta morn. erhåller följande lydelse: att sådane belöningar, dertill församlingarne, utan särdeles svårighet, torde kunna bereda tillgång, måtte utdelas åt de barn som &c, Beträffande det härefter i Betänkandet förekommande morn., så anse
Utskotten den redactions-förändring deruti böra ega rum, att orden : ”af församlingens fattigcassa”, förändras till: ”genom församlingens fattigvård”.
Att hvarje husbonde bör vara ansvarig, att dess tjenstehjons oell stattorpares barnej blifva i saknad af det understöd , som utgör vilkoret för möjligheten att af skolan sig begagna, anse Utskotten vara ett ganska nödvändigt och vigtigt stadgande, hvilket ingalunda bör borttagas, emedan det är bygdt på den grundsatsen, att husbonden emot sitt folk har äfven andra, högre pli-gter än dem, som contra etet om betalning för deras arbete innefattar, samt tillika emot samhället den förbindelse att befordra dess syftemål, genom att bereda uppfostran och undervisning åt dem, sorn af honom äro närmast beroende.
De anmärkningar, sorn åtskillige Ledamöter inom Riks-Stånden framställt emot Utskottens förslag om tvångsmedels användande, för att befordra skolgångs-skyldighetens iakttagande, hafva Utskotten på det nogaste öfverväga men finna sig ej deraf föranlåtne att frångå den princip, sorn Utskotten ansett böra ligga till grund för frågans rätta behandling.
Utom de skäl, sorn till stöd för Utskottens mening härutinnan redan blifvit i deras förra Betänkande anförde, få Utskotten jemväl åberopa hvad som förut vid § 7 blifvit utförligare yttradt.
Föreskriften, att en lista på föräldrarne till de barn, sorn icke uppfylla skolgångs-skyldigbeten, bör från predikstolen i församlingens kyrka uppläsas» Slats- samt Allm, Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N.o 128'.
29 tro likväl Utskotten böra utur Betänkandet utgå, emedan den möjligen kan misstydas, såsom endast åsyftande en slags offentlig beskymfning, då den visserligen skulle mera skada än gagna.
Här torde Utskotten äfven böra yttra sig öfver de mångfaldiga anmärkningar, sorn blifvit gjorda i enlighet med elt, uti en Betänkandet åtföljande reservation uppg jordt, förslag lill hemläsningsskolor.
Utskotten hafva ingalunda ansett, och anse ej heller nu, den på bemläsning grundade skol-undervisningen vara genom de af Utskotten föreslagna stadganden förhindrad, än mindre alldeles utesluten.
Tvertom är den, om också ej uttryckligen, dock lika mycket förutsatt såsom nödvändig i dessa skolor, som den redan ifrån äldre tider varit vanlig i de lärda skolorna; utan de hafva endast, med fästa dit afseende på föräldrarnes mera allmänna oförmögenhet att sjelfve undervisa barnen, ansett sig böra göra den dagliga läsningen i skolan till regel, samt eftergiften deri till undantag; och få Utskotten nu, efter ett närmare öfvervägande af berörde anmärkningar, för att göra sin mening tydligare, föreslå följande tillägg uti 2:dra punkten af denna §:s sista morn.
: J’I de församlingar, der skolstyrelserne, i anseende till localförhållanden eller andra omständigheter, finna en mera utsträckt hemläsning nödvändig, må detta stadgande ej anses derföre lägga något hinder i vägen; dock med det förbehåll, att de barn, för hvilka hemläsning medgifves, icke desto mindre anses skyldiga, att å de dagar i veckan, sorn dertill bestämmas, infinna sig i skolan vid samma ansvarspåföljd för uraktlåtenhet deraf, sorn i allmänhet är bestämd för försummelse af skolgångs-skyldigheten.
Mot i'4 §• har man i synnerhet anmärkt, alt de föreslagna söndags- (§ i4-) skolorna^ vore en tillökning i presternes göromål,den de ej kunde medhinna, helst flere af dem ofta hade att förrätta gudstjenst på lvärme- ställen å samma dag, och ej slutade de dertill hörande göromål förr an på eftermiddagarne, samt att de i allt fall vanligen hade den öfriga delen afsöndagarne upptagen af andra Embelsförrättningar; och slutligen att ordet sockne-bibliotek mätte förändras till skole-bibliolek, uti hvilket vissa bestämda böcker borde finnas att tillgå.
Jemte det Utskotten anse sig höra, till följd af dessa anmärkningar, ytterligare fästa uppmärksamheten derpå, att de uti denna §. föreslagne förhör om söndagarne ej blott äro beräknade att i minnet bibehålla och städse å nyo uppfriska de under skoltiden mhemtadie kunskaper, utan oek att deni i möjligaste måtto ytterligare utveckla, få Utskotten tillika förklara, dels att 30 [[Ståts- samt Allm.
Besv>- och Ekom-Utskoilens Utlåtande, N-‘0 12'3. de icke tillstyrkt, att dessa förhör mätte ovilkorligen ega rom hvarje söndag, ut. n endast eler så ske kan, dels ock alt skyldigheten att samma förhör förrätta, icke hvilar å Presterskapet ensamt, utan åligger Piesten ock Skolläraren gemensamt, allt efter som den ene eller andre dertill kan vara ledig.
Hvad serskildt angår förslaget derom, att ordet sockne-bibliotek mätte förändras till skol-bibliotek, så torde Utskotten få erinra, att skol-biblioteket, hvilket väl egentligen bör innehålla endast de för undervisningen nödiga skolböcker, roå«le utgöra ett oundgängligt inventarium vid hvarje skola, men att här icke är håga derom, utan om en samling af sådana nyttiga böcker och skrifter, hvilka både af ungdom och äldre personer kunna begagnas för att genom läsning utvidga redan vunna kunskaper.
Den är således ämnad ■att efter skolgångens slut utgöra ett medel till sjelf-undervisning, så mycket nödvändigare, som äfven de bästa anlag och den varmaste håg, hvilken annars möjligen skulle föra långt nog fram på bildningens väg, utan ett sådant biträde skulle se sina framsteg i förtid stängda.
Dessa sockne-biblioteker, sådane Utskotten tänkt sig dem, utgöra således ett ganska vigtigt-medel till folk-undervisningens befrämjande, ett nödvändigt supplement till sjelfva skol-under visn ingen.
C§ >5 ) ^ afseende på Utskottens i 15 §. framställde förslag att, då enskild person vill inrätta skola, anmälan derom bör göras hos Skol-Styrelsen, har man yrkat, att detta stadgande måtte utgå, af den orsak, att anläggandet af dylika enskilda skolor eljest komme att bero på Skol-Styrelsens godtfinnande, hvarförutan Utskotten blifvit erinrade, att ett stadgande vore af nöden, hvarigenom bestämdes om och i hvad mon de af enskilde personer föreskrifne vilkor och bestämmelser för af dem, på egen bekostnad, inrättade skolor, borde iagttagas och uppfyllas.
Då det är af högsta vigt, att de personer, som inrätta skolor och deruti sjelfva undervisa, ega den skicklighet, sorn härtill erfordras, jemte det de böra vara kända för redlighet och oförvitlig vandel, sä torde det band, sorn Utskotten lågt på sådane personer, nemligen alt de böra anmäla sig hos Skol-styrelsen och stå under dess uppsigt; icke kunna anses annorlunda, än såsom både nödvändigt och nyttigt; och Utskotten finna så mycket min-* dre skäl att vidtaga någon ändring i förslaget, som, ehuru berörde anmälan bör hos Skol-styrelsen göras, denna likväl ej är berättigad att utan giltiga skäl förhindra inrättandet af sådane enskilde skolor.
I anledning af öfriga gjorda erinringar yid denna §., få Utskotten de*s~ utom tillstyrka:
Stats- samt Allm. Bssv.- och Ekon.- Tits bottens Utlåtande, N-o 128. 3L att någon rubbning uti de vilkor, som kunna vara föreskrifne för serskilda, på enskildes bekostnad stiftade skolor, icke måtte ega rum, så framt ej dessa vilkor äro af den beskaffenhet, att de motverka undervisningens ändamålsenliga inrättande.
Mot Utskottens förslag uti 16 §. har blifvit anmärkt, att Utskotten (§ ingått uti alltför mycket reglementariska stadganden, sorn det borde få tillhöra hvarje församling att sjelf bestämma, äfvensom serskilda erinringar blifvit framställda emot hvardera af de uti denna §. förekommande 5 Miomenter Efter öfvervägande häraf, hafva Utskotten funnit, att de uti samma §. föreslagna, ordningen inom skolorna rörande, föreskrifter, lämpligen böra öfverlemnas åt församlingarne sjelfva att bestämma; dervid Utskotten dock tro det vara af högsta vigt, att en närmare pröfning af dessa föreskrifter, innan de såsom gällande anses, bör bos vederbörande Slifts-styrelser föregå, på det dels deribland ej måtte inflyta stadganden, som äro onyttiga eller skadliga, dels ock, på detatt dessa stadganden måtte vinna den enhet, som ulan en sådan granskning och öfversigt ej lärer stå att erhålla.
Utskotten tillstyrka sålunda, att 16 §. utgår, och föreslå i stället föl— * jande stadgande: att det må till församlingarne sjelfva öfverlemnas ätt bestämma disciplinen inom skolorna; dock att de förslag derom, som af församlingarne komma alt upprättas, underställas vederbörande Stiftsstyrelsers pröfning, innan de antagas såsom gällande.
Hvad serskildt beträffar den erinring, alt
Utskotten bordt föreslå sättet för oduglige skollärares afskedande; så medgifva Utskotten angelägenheten deraf, att en sådan lärare må kunna utan alltför stora omgångar eller tidsutdrägt från sin befattning skiljas, och tillstyrka fördenskull, att då någon skollärare befinnes oskicklig eller oanvändbar lill förrättande af sin tjenst, eller oek ådagalägger ett sådant uppförande, att han ej bör dervid längre bibehållas, Skol-styrelsen må ega att, efter anmälan hos församlingen , en sådan lärare från tjensten skilja.
Utskotten hafva, angående 17 §., inhemtat, hurusom, mot de deruti 17.) förekommande förslag, blifvit erinradt, att Kyrkoherden ej borde vara sjelfskrifven ordförande uti Skol-Styrelsen, utan ordförande-platsens tillsättning deremot bero på fritt val inom församlingarne; att vid denna §. den föreskrift måtte meddelas, att hvarje skol-ordning eller reglemente, som inom någon församling antages för undervisningen i folkskolan, skulle underställas vederbörande Consistoriers pröfning, på det undervisningen måtte 32 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Vtskottens Utlåtande, N.o 128. vinna mera enhet, och skolordningen ej komma att innefatta overkställbar» stadganden; derjemte man ansett, att de berättelser, som Utskotten föreslagit skola årligen till Stilts-styrelserne insändas, endast borde hvart 5:te år till dem ingifvas.
Dessa erinringar hafva Utskotten i öfvervägande tagit; och hvad först angår Kyrkoherdens sjelfskrifvenhet till ordförandeplatsen i Skol-Styrelseti , så kunna Utskotten så mycket mindre medgifva, att någon ändring i delta stadgande göres, som både den högre bildning man hos honom kan förutsätta, och hans egen embetspligt, i förening med ett naturligt alseende på den lättnad i dess utöfning, hvilken genom en väl besöijd skol-undervisiiing förberedes, måste göra honom framför hvarje annan håde skicklig och angelägen, alt med noggrannhet vaka öfver skolan och allt, som kan tjena till dess framgång.
Utskotten få derföre tillstyrka, att detta stadgande må oförändradt qvarstå.
Dernäst få Utskotten förklara, att, såvidt de kunnat rätt fatta meningen af det framställda förslaget, att den Ordning eller det Reglemente, som för undervisning i folkskolan i någon församling anlages, bör underställas vederbörande Consistoriers pröfning, detta redan innefattas i det förslag, som Utskotten afgifvit uti 2 mom. af denna §, men medgifva att, för större tydlighets vinnande, i slutet derå må tilläggas: hvartill äfven hörer granskningen af de Reglementen för undervisningen i folkskolorna, som af vederbörande Skol-Styrelser upprättas, hvilka Reglementen alltid böra till pröfning och stadfästelse insändas, innan de iå antagas lill efterlefnad.
Oagladt deremot gjorda anmärkningar, anse Utskotten Kyrkoherdarne höra hvar för sin församling årligen till Stifls-Styrelsen ingifva Berättelse om förhållandet med folkundervisnings-anslallerne inom församlingen; men deremot få Utskotten hemställa, att
Consistorierne endast må åläggas att hvart 5:te år till Kongl. Maj:t insända underdåniga utlåtanden öfver skol undervisningens tillstånd inom deras respective Stift.
Sist få Utskotten tillkännagifva, alt ehuru de, såvidt möjligt varit, sökt upptaga och besvara de mångfaldiga anmärkningar, som mot Betänkandet blifvit gjorda, och de förslag, som i anledning deraf blifvit afgifna, Utskotten likväl ej ansett sig böra serskildt besvara alla sådana, som, fastän med ämnet sammanhängande, likväl ej synts vara af den vigt, att de påkallat annan vederläggning, än den, som Utskottens uttryckta allmänna åsigter 'Stats- samt Ålim. Besv.~ och Ekon.-Ulskottens'Utlåtande, N.o 128. åsigter och motiver redan innefatta, eiler ansetts böra föranleda till någon vidare förändring uti det afgifna förslaget, än den, sorn Utskotten verkställt.
Sedan Utskotten sålunda utlåtit sig öfver de anmärkningar, sorn blifvit emot det förra Betänkandet afgifne, hafva Utskotten ansett sig böra här nedan, till Rikets Ständers pröfning, i ett sammanhang meddela ej allenast de förslag i ämnet, som Utskotten hemställt böra oförändrade bibehållas, utan äfven de förändringar och tillägg, hvilka ansetts böra «ga rum.
Skulle å en eller annan ort serskilda hinder möta för tillämpningen af de Stadganden, som i nedanstående Förslag finnas utsatte, må dessa hinder pröfvas af vederbörande Embelsroyndigheter , som ega att efter desammas beskaffenhet medgifva de undantag från de gifna föreskrifterne, som äro af omsländigheternc påkallade. § <• 1:0
I hvarje socken bör anställas minst en lärare; dock må tvänne eller Hera socknar om en lärare sig förena, der folkmängden är så ringa, att en lärare kan ändamålsenligt bestrida undervisningen, samt|local-förhåliandet för öfrigt sådant medgifver. 2:0 I hvarje Pastorat bör finnas minst en fast skola, under inseende af Kyrkoherden och Skol-Styrelsen. 3:o Lärares anskaffande och fasta skolors inrättande bör sättas i verket inom loppet af fem år, räknade ifrån det författning uti ämnet blifvit kungjord; kommande det att bero på församlingarne sjelfve att bibehålla de redan varande skol-lärarne, dock med skyldighet för desse att iagtlaga och uppfylla stadgandet i afseende å bibringandet af bär nedan bestämda minimi-fordringen af kunskaper. 4:0
De fasta skolorne böra hållas öppna, till meddelande af undervisning minst åtta månader af året, hvilken tid indelas i terminer; egande församlingarne att, efter förekommande omständigheter, ifrågavarande terminer närmare bestämma.
Pret- t8/fo och 18^1. ^ Sami, 2 Af A. 2"]:de Saft. 5 34;.
Stats-- samt Allm. Be,sv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N-:o 1281. § 2.
Att uppbygga och underhålla nödige skolhus åligger församlingarne; i följd hvaraf hvarje Pastorats invånare gemensamt böra besörja anskaffandet af tjenlige skolrum, såväl för de fasta, sorn för de möjligen behöfliga flyttande skolorna inom pastoratet; och skola dertill erforderlige medel utgå efter de grunder, som i serskilda orter följas i fråga om kyrkobyggnad, så framt ej öfverenskommelse på annat sätt derom träffas; ankommande det på församlingsboerne sjelfve att, efter sig företeende omständigheter,, bestämma den, fasta skolans läge. § 3. 1:0
Såväl i hufvudstaden sorn i hvarje stifts-stad: bör af Hom-Capitlet och under dess öfverinseende beredas tillfälle för dem, som vilja egna sig at folk-lärarekallet, att i ett seminarum, hvars inrättande öfverlemnas till Kongl. Maj:ts Nådiga omsorg, erhålla undervisning och öfning i de nödvändigaste till detta kall hörande ämnen. 2:0
Ingen må likväl till elev i dessa seminarier antagas, som icke vid sökt inträde, då lian af vederbörande skall förhöras, kan skrifva färdigt, räkna quatuor species och läsa innantill svenskt och latinskt tryck,, samt utantill Luthers Lilla Catheches med den antagna förklaringen, och derjemte eger någorlunda försvarlig insigt i biblisk historia, allmän jordbeskrifning, fäderneslandets historia och kyrkosång. 3:o Stipendier böra till belopp af dels 5o R;dr,, dels 33 R:dr 16 sk. af I)om-Capitlet utdelas efter behof och ådagalagd skicklighet; dock att, der behof och skicklighet äro lika, den elev till åtnjutande af stipendium må eg a företräde, sorn af någon serskild, församling blifvit til! intagning i seminarium anmäld, med vilkor att, efter genomgången lärocurs, anställas vid en inom samma församling inrättad eller beslutad folkskola. 4:o Stipendiater, som lärocursen i seminarium fulländat, äro förbundne att minst för 3:ne år antaga: skollärare-befattning,, då en sådan dem af vederbörande erbjudes. 5:o Hvar och en, som vill anses behörig att söka lärare-befattning vid folkskola, skall, antingen han genomgått seminarium elier icke, derstädes aflägga prof och, enligt betyg af dess föreståndare, ega full färdighet uti rätt- och välskrifning, jemte innanläsning, samt fullgiltig insigt och ådagalagd förmåga att un~- dervisa i följande ämnen: cathecbesen och biblisk historia, kyrkosång,, physisk och politisk geografi; i säker öfversigt, äfvensom fäderneslandets, hi-r - 'Stats- sdnit Alim. Besv.- och Ekon.-Ulskotléhs Utlåtande, N.o 128. 35 Mloria och hufvuddragen af allmänna historien, räkenkonsten såväl theoreliskt som practiskl till och med sammansatt regula detri, allmänna begreppen af Geometri och linear-teckning samt naturläran; äfvensom skicklighet att undervisa uti enkel gymnastik, hvarförutan han måste innehafva de egenskaper, som åligga klockare på landet att ega, eller kunskap uti choral-såg, vaccination och åderlåtning; börande, vid folk-lärares antagande, afseende i första rummet fästas vid deras gudsfruktan, christliga sinne, fromhet och ödmjukhet.
G:o Hvarken kyrkoherdärne eller deras adjuncter böra i allmänhet till ordinarie lärare i folkskolorna användas, hvaremot andra prester, såsom eomministran, huspredikanter, brukspredikanter, m. fl., der det sig göra låter och med skolans tillbörliga vård kan förenas, icke äro förbudne att ordinarie skollärare-befattning, jemte sin förut innehafvande, sig åtaga. §4- 1:0
De lärare, som, vid utgåendet från seminarium, med vederbörande föreståndares betyg, visat sig ega full färdighet i de ämnen, som 5 punkten af 3 §. upptager, böra hvardera årligen med minst 16 tunnor spanmåi, hvaraf hälften råg och hälften det sädesslag, sorn, jemte råg, inom orten, i kronolionde-spanmål utgår, aflönas sålunda, att 8 tunnor lemnäs in natura, och för de öfrige 8 tunnorne alltid penningar, till ett bestämdt belopp af 53 R:dr 16 sk.
B:co. 2:0 Skolläraren skall af församlingen förses med tjenlig bostad och nödigt bränsle; hvarförutan sommarbete och vinterfoder för en ko bör åt honom anskaffas; skolande der local eller andra omständigheter sådant förhindra, 2 tunnor spanmåi af förenämnde sädesslag, till hälften af hvartdera, 1 ersättning lemnäs. 3:o Dessutom bör, så vidt sig göra låter, ett lämpligt jordland ställas till skollärarens disposition, dels till brukning för eget behof af jordfrukter, och dels för att meddela undervisning uti trädplantering och trädgårdsskötsel. /po
Till lärarnas sålunda bestämda aflöning bör dels ett bidrag af minst 2 och högst 6 sk.
B:co af hvarje skattskyldig person i församlingarne utgöras, dels en afgift erläggas för hvarje barn, sorn begagnar församlingens folkskola; dock öfverlemnas det till församlingarne sjelfve att närmare bestämma såväl beloppet af nämnde bidrag, som ock den föreslagna afgiften, äfvensom huruvida denna afgift skall utgå i längre eller kortare terminer; kommandes båda dessa äfgifter att uppbäras af de personer, som dertill 36 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 128. forordnas af Kyi ko-råd eller Gommunal-styrelse, i händelse en sådan framdeles blifver organiserad» samt att derefter inlevereras till församlingens skol-cassa, för att till ändamålet, eiler skollärarens aflöning, användas. 5:o Skulle berörde personella bidrag och inträdes-afgifter icke räcka till skollärarnes aflöning, skall det åligga församlingarne att dertill sammanskjuta det, som brister, efter de i 2 Art. af JBevillnings-Förordningen bestämda grunder, så framt ej frivillig öfverenskommelse derom annorlunda träffas.
Derest någon församling styrker sig vara af fattigdom urslåndsatt att sjelf lill ofvanstående minimibelopp skolläraren aflöna, må understöd af statsmedel meddelas, allt efter det ådagalagde stöl re eller mindre behofvet; dock att genom undersökning, som Landshöfding och Biskop ega att verkställa, alltid bör utrönas, huruvida, den församling, som, lill aflöning för skollärare, anhåller om understöd af allmänna medel, är deraf i verkligt behof; börande hvarje församling, som sökt och fått sig beviljadt ett sådant understöd, innan den får detsamma lyfta, hafva visat, att den gått i författning 0111 ett ändamålsenligt inrättande af sitt skolverk. §5- _ 5:0
Skol-lärare- och klockare-befattningarne
Böra sammanslås så snart möjligen sig göra låter, och senast vid näst inträffande klockare-ledighet, såvida ej serskilda förhållanden elier omständigheter det förhindra; skolande dock, innan en sådan åtgärd eger rum, försam lingarne deröfver höras. 2:0
Den person, hvilken kommer att bestrida dessa förenade befattningar, må i första rummet egna sin tid och sina omsorger åt skol-lärarekallet, samt således, under handläggningen deraf, låta, genom serskild persons biträde, uträtta förefallande till klockare-befattningen hörande göromål. 3:o
Den sålunda tillkomne tjenstemannen må uppbära både klockare* och skol-lärare-lönerne oafkortade, så länge båda lönerne tiilsammansräknade icke uppgått till ett belopp af 4° l:i' spanmål; men, när lönerne öfverstiga detta belopp, bör det stå försatnlingarne fritt att å skol-lärarelönen öfverskottet afdraga.
Härvid hemställa Utskotten: 4:o att Rikets Ständer må i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t vid utfärdande af författning, angående inrättning af folkskolor, täcktes vidtaga nödige åtgärder, till undantödjande af de hinder» som nu gällande Kyrko-lag och öfrige Författningar innebära för klockare- och skol-läraretjensters ändamålsenliga förening. 5:o
Vid tillsättande af folkskoie-iärarebefallning, som till en början Siats- samt Allm.
Best).- och Ekoit.-Utåkottens Utlatändt, N.-o 12.8. 37 icke blifver med klockare-tjenst förenad, skall, sedan ledigheten af förstnämnde befattning blifvit kungjord, och behörigen documenterade sökande sig dertill anmält , det åligga Kyrkoherden och Kyrko-Rådet eller SkolStyrelsen att å förslag uppföra af desse sökande 3, sorn företrädesvis utmärkt sig för gudsfruktan, sedlighet och kunskaper; börande derefter församlingens röstegande ledamöter, genom val utse den, hvilken de för tjensten mest passande- finna. § 6.
Hvart och ett barn , såväl af man- som qvinnokön, bör skolan begagna så länge och intill dess det hunnit inhemta nedanstående minimum af kun a) Att med lätthet läsa rent och väl Svenska språket innantill, såväl latinsk som svensk stil; b) Skrifva; c) Religions-kunskap och Biblisk Historia; rf) Qvatuor Species; c) Försvarlig färdighet i Svenska språkets rättskrifning; f) Kännedom om det allmännaste af Fäderneslandets Historia och Geografi; g) Första grunderne af Naturläran; och It) Kyrkosång; Skolande undantag ifrån detta stadgande ej få ega rum, derest icke serdeles trög fattningsförmåga eller bristande natur-anlag, göra ett sådant undan tag nödvändigt. § 7- 1:0