Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid 5 §. hafva Utskotten, till förekommande af godtycklig tydning och intrång i den, med Burskap förenade Handelsrörelsen, ansett den, Enkor och andra ogifta personer, af Qvinnkönet, utom förbindelse till Burskap, lemnade Handelsrättighet, böra inskränkas till sådane varor och tillverkningar, som af nämnde Personer sjelfva åstadkommas : i enlighet hvarmed Utskotten föreslagit Redactionen af irsta Momentet i denna §.
; och hafva Utskotten ansett de öfrige Momenterne kunna utgå, då Qvinus - LagVtskotttts R cVdnkandeni personer, som blifvit myndige förklarade, ga-« nom Utskottens förslag i I.
Art., i allmänhet åro tillagde rättighet, att i Handelsyrket ingå. III.
Då Utskotten, hufvudsakligen af enahanda skål, som, i afseende på Handtverkerierne blifvit åberopade, ansett nödigt, att åt HandelsSocietelerne uppdrages en bestämd befattning, synnerligen i afseende på granskningen, af de i yrket intrådandes skicklighet, hafva ock Utskotten funnit stadgandet, om HandelsSocieteters inrättning i alla Städer, böra blifva ovilkorligt, med iagttagande likväl af, hvad HandtverksOrdningen innehåller, att samma föreningar måga i de niindre Städerna kunna, med HandtverksSocieteterne, till gemensamma BorgareSocieteter förenas.
Af hvad Comtnitterades förslag till a §. in4 nehåller, skulle kunna synas tvätydigt, buruvi-i da HandelsOrdnirigen af den 19 December 1754, är i ailo, eller endast i vissa delar, upphåfven.
Då det förra otvifvelagtigt lärer vara meningen med en förnyad HandelsOrdning , hafva Utskotten, i enlighet dermed , förändrat Redactionen ; äfvensom, i öfverensstämmelse med hvad förut blifvit antaget, rörande
CommerceCollegii uteslutande bland de instantier, hvilka pröfningen af ifrågavarande ämnen skulle tillhöra, Utskotten 60 TagUtdottet:
BctHnkaitHnC föreslagit, att, i de fall,'då å särskilde Handels^ Reglementen åstundas fastställelse, underdånig anmälan derom bör ske lios Kongl. Maj:t, hvilket i alla fall synes vara låmpeligt, så vidt de innehålla några modiiicationer i dea allmänna Handels Ordningen.
IV. Artikeln.
Med Utskottens förut antagne och motiverade grundsats, att icke antaga någre läroår, såsom vilkor för inträde i Handel, har ej kunnat förenas, att godkänna dc i denna Artikel föreslagne bestämmelser; hvadan Utskotten, som amsell förbålianderne, emellan Handlande oell deJ ras Lärlingar eller HandelsBetjenter, lämpeligast kunna genom dem, emellan upprättade och af Vederbörande Autoritet handliafde , Contractej? bestämmas , föreslagit en ny Redaction af denna Artikel, så till rubrik, som innehåll. V. Artikeln.
Om sättet att söka rättighet till Handels idkandej och om Laga Domstol i förekommande mälj med mera som till följe af denna Författning bör tjena till efterrättelse.
De förändringar, som i denna Artikel blif-* flit foreslagne, åro, i afseende på de hufvudsak^ lagUukottits Betdnkandett, Bc ligen enahanda förändringarne i Handtverksord-* ningen, redan motiverade.
De bestå egenteligen i öfverflyttning på HandelsSocieleten , af en del utaf den befattning, sorn eljest skolat Magistraten tillkomma: uti instantiernes bestämmande för teconomie- och politie ärenderne, rörande Handeln , i likhet med hvad , i afseende på Ilandtverkeriernes dylika årendcr blifvit föreslaget: i en ansvars-bestämmelse för dem, som, utan att i behörig ordning hafva förvårfvat rättighet till Handelsyrket, göra intrång i samma rättighet: och, i ett stadgande om de, enligt denna Författning utgående böters fördelning, likstämmigt med det, som vid Författningen, angående Handtverkerierne, blifvit föreslaget och Euotiveradt.
, Utskotten, som sålunda, efter upptagande af hvad till deras yttrande blifvit framståldt, först anfört sina allmänna åsigter af ämnet, och sedermera, under jemnförelse emellan de, af Utskotten upprättade och nu följaktige förslager, med det, eorn legat till hufvudsaklig grund för Utskottens handläggning, andragit Moliverna till de förra, åro icke oberedda på de olika omdömen , som en utarbetning af denna beskaffenhet skall blifya underkastad j omdömen , hvilka , i ett si 6j ZagUtskottéts BetAnkanitn.' grannlaga, och från olika synpuncter betraktadt åmne, icke kunde uteblifva, om ock Utskotten kunnat åt denna utarbetning gifva den grad af fulländning, som nu hvarken tid eller förmåga medgifvit.
Yid ett billigt bedommande af Utskottens handläggning, torde dock afses det syftemål, Utskotten från början af ärendets handläggning för sig framställt, och sedermera oaflåtligen sökt följa, att nemligen heldre genom en billig bemedling förlika, än genom för långt utsträckta stridiga anspråk, förlänga de tvistig— heter i förevarande åmne, hvilka, vid föregående Riksdagar förehafde, genom motsatte åsigter inom RiksStånden, förblifvit oafgjorde utan annat Resultat, ån söndrade tänkesätt och fortfarande oreda, medelst föråldrade författningar å ena, samt jemna undantag eller afvikelser derifrån å andra sidan.
Med nämnde åsigter hafva Utskotten icke heller kunnat, åt de af enskilde Motionairer gjorde^ ehuru eljest förtjenstfull förslag, lemna allt det afseende, som vid deras framställning kan hafva varit påråknadt, så vida de antingen afsett en lika, och på enahandasått ordnad frihet till borgerliga Näringars utöfning i Stad och på Landet, eller ock, beståndet af nuvarande Skråförfatlningars, om icke hela innehåll, dock hufvudsakliga anda och syftning.
Det år emellan desse stridige meningar, som Utskotten sökt en medelväg, genom bibehålla»- Lagutskottet!
65 fle af skillnaden emellan Landt- och Stadsmanna Näringar, såsom ett vilkor får Städernes och BorgareStåndets inrättning, men genom undanrodjande af alla, numera onödiga hinder för dem, som i Stadsmanna-Näringarne vilja ingå, åfvensom a f alla de, Landtmannens frihet inskränkande prohibitiva forfattningar, som icke af nämnde skillnad ovilkorligen påkallas.
Det mä, efter Utskottens tanka, vara en kommande tids pröfning förbehållet, att, vägledd af erfarenheten, om de, genom nu förcslagne forändringar utvecklade nya förhållanden, afgöra, om äfven de gränsor och former, som man nu ansett nödige, att för Näringarnes idkande bibehålla, ma kunna umbäras och lemna rum för en ännu vidsträcktare Näringsfrihet; och vid en sådan pröfning, som synes stå i nära sammanhang med grunderne och sättet för Näringsidkarnes deltagande i Lagstiftningen, kunna flere af de förslag, hvilkas uppställning, lill grund för ett alldeles nytt Nåringssystem, icke i det hela funnits förenlig med den, af Utskotten antagne» plan, blifva en lika nyttig ledning, som Utskotten nu deraf hemtat, så val vid bestämmande af sitt omdöme om de allmänna grunderne, som i flere af desse ämnens detailler.
Bland desse förslag anse sig
Utskotten särskildt böra nämna framledne Grefve C. H.
Posses, hvilket, med undanröjd skillnad emellan Landt- och <54 tagljt&ottets Betiinkattfoit.
Stadsmanna-Näringar,' och antagande af styrkel skicklighet, såsom enda grunden och vilkoret för Näringars idkande, förutsätter en viss grad deraf för rättigheten, alt med egna händer idka ett Handtverk, cn högre för dess idkande, såsom Handtverkare med biträde af Gesäller, och en ännu högre för dess idkande, såsom Fabrikant.
I fråga om Nåringarnes forsta ordnande i ett nydanadt Samhälle, oberoende af äldre för-* fattningar, rättigheter och vanor, hade visserligen detta förslag förtjent den största uppmärksamhet; men på förr uppgifne grunder, och då dessutom, genom ett sådant förslags antagande, den hittills medgifne friheten till inträde i FabriksNåringen, under hvilken frihet denna Näring vunnit ansenlig förkofran, skulle nästan i samma mån försvåras, som inträdet i öfrige Näringarna underlättades, hafva Utskotten icke trot?
sig ål nämnde förslag böra lemna det bifall, deä eljest i många afseenden förtjent.
Då Utskotten, i anledning af meranSmnde Committés förslag, så väl i allmänhet bestämt sitt omdöme, under hvilka vilkor Borgerliga Näringar måga i Städerne, samt, i vissa fall* jemväl å Landet, idkas, som ock i öfrigt söki närmare uppdraga skillnaden emellan Landt- och StadsmannaNåringarne, i förening med ett uttryckligt bestämmande af Landtmannens frihet tfU LngUtskottets ftetdnknndttu 65 till föryttrande af sine producter oell tillverkningar » torde något särskildt yttrande,' hvarken ofver Herrar Bjuhrs, Cronii och Lundttians anfötandell, i fråga otti Handelsrättighetens ordnande inom Ståderne, eller ofver flere Ledamoters af BondeStåndet, Memorialer, rörande upphåfvande af alla inskränkningar i ofVannäninde frihet, icke Vara behofveligt.
Uti eri af de gjorde Motionerne är fSresläget, att, i följe af de förändringar, soln, angående Näringsfriheten kommo att beslutas, en ny fledaction af 5 och 4 Gap.
HandelsBalken, måtte besorjas.
Genott! hvad Utskotten föreslagit, åro de allmänna grunder, som nämnde Lagrum innehålla, icke hufvudsakeligen rubbade; och i alla fall torde, då de Forfattningar, som litt blifvit foreslagne, innefatta, om de utfärdas, ett Upphafvande af alla äldre deremot stridande, någon annan slags Lagförändring, i afseende derå, så mycket mindre vara nödig, som, vid en snart förestående ny Bedaction af allmänna Lagen, alla egenteligen oeconomiska stadganden, och deribland de ifrågavarande, troligen komma att derifrån helt och hållet uteslutas, samt Lagstiftningen derom, att sålunda endast innefattas i de särskilde Författningar, sorn Kongl. Maj:t. i anledning af det underdåniga svar, som Riksens JjctgUtskoitets Betänka/iden, V 66 LagUn kottets Betänkande».
Ständer låra till Kongl. Maj:t i ämnet aflåta, torde täckas i Nåder utfärda.
Och. varder detta allt, så vål som någre Ledamöters särskildt yttrade meningar; Riksens Höglofl.
Ständers pröfning, vördsammast un-4 dsrståldt.
'Förslag till Förordning, angående Handt» verkerierne i Riket. J.
Om HandtverksSocieteters inrättning och befattningar. §• i.
I stället för de, särskildt för hvarje Handt-2 verk, hittills varande Skrå-Åmbeten, skola hädanefter, i alla Städer, HandtverksSocieteter inråttas, för att yttra sig öfver deras skicklighet, som till inträde i Handtverkerierne sig anmäla,' samt i öfrigt bevaka Handtverkeriernes rått och söka befordra, hvad till deras förkofran kan bidraga.
I mindre
Städer måga desse Societeter; efter Magistratens förslag och Konungens Befallningshafvandes godkännande, förenas med de Handels-Societeter, hvarom i Handels- Ordningen förmäles. lagutskottets BetHnkanåtn, $y §. 2; HandtverksSocieteten skall bestå, i mån af Stådernes eller
Districternes storlek och antalet af deras Näringsidkare,, af minst 9 personer, hvilket antal i öfrigt, af handtverkande Borgarne sjelfve bestämmes.
Societeten våljes, af handtverkande Borgerskapet inför Magistraten; bland de mest skickelige och ansedde, samt, så vida ske kan, af alla, eller olika Handtverksclasser.
Med valet tillgår på lika sått och efter enahanda grunder, som vid val till Stadens Ämbets- och Tjenstemän, så vidt ej Borgerskapet, om annat förhållande, enhälligt åsåmjes.
Af Societeten utgår årligen en tredjedel, efter lott-; ning, hvarefter nytt val, till fyllande af de ledige rummen, på lika sått anslålles; de våljan-* de obetaget, att de utlottade dervid åter invälja.
Lottningen och det deraf följande valet verkstålles inför Magistraten; äfvensom, vid detta årliga val, tvänne eller flere Suppleanter böra utses, för att intaga de rum, hvilka, under loppet af året, genom Ledamöters frånfälle eller eljest inträffande bortgång, kunna blifva ledige.
I de större Ståderne måga Societeterne fördela sig på Divisioner, hvilkas Ledamöter el må understiga det i denna §. bestämde antal» samt utses bland idkare af olika Handtverk; och ankommer på Magistraten, i samråd med Handt - 6(1 LagUtskottsts Betlinknndett, verksSocieteten att bestämma, i hvilka delar Sopietetens befattning må!, påsådane
Divisioner af* verlåtas. §. 5.
Ålder öfver Sextio år, eller ståndig sjuklighet, vare gällande förfall från emottagande af befattning, såsom Ledamot af Societeten.
Den , sorn i jo års tid sådan befattning innehaft, ege ock rått alt sig densamma afsåga , om han ock dessförinnan icke skulle hafva genom lottning afgått; och vålje "Vederbörande annan i hans Ställe, §. 4.
Societeten vålje, i början af hvarje år, med tdutna sedlar, en af sine Ledamöter, att vid årets sammankomster föra ordet, äfvensom en vipe Ordförande.
Ej måga de — sålunda valde, undandraga sig detta fortroende.
Åro de begge hindrade, att någon sammankomst bevista, vålje då Societeten särskild Ordförande för den -sammankomsten. §• 5< I de ändamål, IL, lil. och IV.
Art. omförd måla, bör Societeten sammanträda, minst en gång i hvarje månad, varandes Societeten dessutom ej allenast berättigad, att dessemellan hålla sam* LngVtskottets Betänf<nnden6g
Jnankomster till öfverläggning om ärender, hvilka antingen till dess utlåtande blifvit af vederbörande Ämbetsverk remitterade, eller eljest kunna till nytta för handtverkande Borgerskapet, eller till förekommande af dess förfång, genom Societetens försorg beredas; utan ock pligtig, att sådane sammanträden , då de af Magistraten i desse eller andre afseenden åskas, skyndésamt företaga; och må Societeten vara omtänkt, så vål, huruvida genom exposition vid någon viss tid af året, och ådertill utsedt tjenligt rum, af de yppersta bland Stadens Handtverksarbeten, derest lågenhet dertill erbjuder sig, och enskild åtgärd icke i lika afseende vidtages, Stadens Borgerskaps konstflit må kunna göras känd och värderad, samt afsåttningen i mån deraf, befordras, som att, der omständigheterne så medgifva, med nämnde inrättning förena anstalt till försäljning af arbeten och tillverkningar, de der antingen blifvit, såsom Måstareprof förfärdigade, eller eljest i nämnde ändamål kunna till Societeten inlemnas. §. 6.
Societetens Ordförande, anmåle hvarje sam-» mankomst, hos Stadens Borgmästare, hvilken ege fritt tillträde till Societetens öfverlåggningar, och förordne den, af Stadens Tjenstemän, ål hvilken Societeten leninar sitt lörtroende, Pro - 70 Lagutskottet!
BttHnkanderi'. tocoll öfver allt hvad dervid förekommer?
Af detta Protocoll eller Minnesbok, må utdrag ej vågras någon, som sig derom anmåler, emot lö-i Sen, likasom för Magistraternes Protocoll. §• 7- I de fall, då Societeterne kunna behöfva upplysning eller bitrlde af sådane Handtverksidkare, som bland dess Ledamöter icke finnas, ege Societeterne att dem tillkalla, och vare de plig-< tige, att på den kallelse, i sådant afseende tillstådeskomma, och det åskade biträdet meddela. II.
Om Lärlingar. §• i.
En hvar, infödd eller fremmande, af hvad Stånd, Härkomst eller Christelig Trosbekännelse, som heldst, skall vara berättigad, att, då öfverenskommelse derom, med Vederbörande träffas, ingå i Handtverk, och, i den ordning, som uti denna Författning föreskrifves, vinna Burskap till sin handterings idkande, för egen råk-i ning, egande likväl Vederbörande, att, enär till följe häraf, frågor om utlåndningar förekomma, LagUtskottits Betänkande», 71 1 öfrigt ställa sig till efterrättelse de förordnan-s den, som, rörande tillstånd för fremmande i allmänhet, att i Riket inkomma, redan åro, eller framdeles kunna blifva, vidtagne.
Angående Judar, gäller hvad om dem redan år, eller framdeles kan varda stadgadt. §. 2; Då Lärling af Mästare antages, bör med honom, eller, om han år omyndig, med hans Laglige Målsman, upprättas Contract, som noggrann! upptager lärotid och öfrige vilkor.
Mästaren, som dock vare berättigad, att dessförinnan, högst tre månader, hafva Lärlingen på prof, vare pligtig, att inom fjorton dagar efter Contractets upprättande, till Ordföranden i HandtverksSocieteten aflemna en styrkd afskriftaf Contractet, vid Tre Riksdalers 16 Sk. vite, och den påföljd, att detsamma eljest anses, såsom å Mästarens sida brutet, och Lärlingen deraf icke vidare förbunden.
Förmenar sedermera Mästaren eller Lärlingen, att Contractet å andra sidan icke blifvit nöjagtigt uppfyldt; pröfve det Magi* stråten, och ege, om så åstundas , samt förutan Lagligt skadestånd, i öfrigt, Mästare att blifva skild vid Lärling, som ej uppfyllt hvad honom ålegat, samt Lärling, att blifva endtledigad från Mästare, som icke uppfyllt, hyad på honom am 72 LngUtskottets Betänkande», kommit att fullgöra; eller ock, om lian vilHqvat4^ blifva, att erhålla behörig tillsyn derå, att Må-* staren sitt åliggande fullgör.
Mästare i Låra fattige barn, de der icke hafva Målsmän, sorn om tid och vilkor kunna Contracl upprätta ; ege ofver dem föräldrarätt, till dess de uppnått myndige år, dock med rättighet, för den sålunda upptagne, att vid 18 års ålder blifva fot* Gesäll förklarad, om han visar sig ega erforderlig skicklighet.
Öfver Lärlingarne ege Mästaren lagligt Husbondevälde, så vidt ej annorlunda år i Contracterne förbehållet; dock att han, icke utom uttryckligt medgifvande i samma Conlracter, må begagna dem till andre göromål, ån de Handtverket tillhörande. $• 3* Dör Mästare, medan Lärling i hans bröd år, ege Lärlingen hålla sig till Enkan eller Sterbhuset, om fullgörande af hvad han sig af Mästaren betingat; likasom Enkan eller S-terb^* huset, å sin sida är obetaget, att, under sådane vilkor, samt med Lårlingens eller dess Målsmans begifvande, å annor Mästare öfverlåta rättigheten till Lärlingens biträde, Kommer Sterb-» huset på obestånd, så att förbindelsen å dess sida ej kan fullgöras ; vändo sig Lärlingen eller hans Ltglhskotttu Bttdnk/iaden.'
?5 hans Målsman till HandtverksSocieteten, sorti _ S»6r söka skalla honom inträde hos annan Mästare, i det redan idkade, eller, i brist deraf, i 'annat handtverks , > t S-fe Da den betingade Lärotiden 15per till ända.
Innan Lårlingen uppnått den ålder, vid hvilken han, efter hvad i nästföljande Artikel sågs, ka® Blifva lill Gesall antagen, vare honom obetaget, att om Lårans fortsättande, under återstående» tiden, med samme eller annor Mästare öfverens-' komma, eller samma tid till inhemtande af ant» dra njttiga kunskaper, använda; III.
Om Gesäller. §• i* iån hvar välfräjdad person* som uppnått tS års ålder, och, antingen genom Låra, hos Mästare, på sått nästföregående Art. omfcrmålee, eller genom undervisning vid Handtverks- och Slöjdeschcla, eller på annat sätt vunnit den skicklighet i något Handtverk, alt han, vid deraf, inför Vederbörande HandtverksSocietet aflåggande LagUtskottets Betänkanden..
Tf yi Lagutskottet!
Betiinkanden. prof, visar sig ega, jemte goda anlag för det yr2 ke lian valt, en vunnen färdighet vid utöfningen deraf, varde för Gesäll förklarad , och utförde Societeten för honom Gesållbref, utan annan kostnad, ån ståmpladt papper och En Riksdaler Banco i losen.
(Tillägg, tillstyrkt af Adeln och BondeStåndet: för den, som visar sig ega synnerliga anlag för något visst yrke, och derjemte gjort sig känd för stadga och pålitlighet i uppförande, må, under fullgörande af ofvannämnda vilkor, för öfrigt, undantag ega rum, från hvad hår ofvan blifvit, i afseende på åldern, stadgadt, så att han, vid fyllda 16 år, och så vida han till H. H.
Nattvard blifvit admittcrad, må, till Gesäll antagas.)
S-a.'
Vid de prof af skicklighet, hvilka, enligt föregående §., och i öfrigt enligt denna Författning, böra, inför Vederbörande HandtverksSocietet aflåggas, åligger Societeten, att icke låta bero, vid ett, utaf Sökanden företedt arbete, utan äfven, affordra honom tillförlitelige bevis af känd Mästare derom, att arbetet blifvit, under dess tillsyn, af Sökanden förfårdigadt, samt der-, förutan, ej mindre genom förhör, i det yrke lian lärt, ån genom den behandling af dervid förekommande verktyg och rudimaterier, som han, LagXJtskottits Betänhandtn. y5 inför Societeten bor åstadkomma, göra sig för■vissad om hans insigt och håndighet, hörande** sådane prof och förhör offenteligen anstållas, å tid och ställe, som förut på låmpeligt sått kungöres. §. 3.
Med Gesällers antagande, aflyttning, förbindelser emot sine Mästare, motsvarande rättigheter samt ansvarighet, derest de icke förse sig med laga försvar och sysselsättning, skall , så vidt icke annorlunda förbehålles genom särskilde Contracter, de der i sådant fall, lånda till efterrättelse, förhållas efter TjenstebjonsStadgan, dock med de undantag, alt de måga stådslas på halft år, att de ej måga i Tjensten användas till annat arbete, ån det Handtverk, hvarå de Gesållbref erhållit, att, någon husaga å Gesäll ej må ega rum, utan påföljden för hans felagtighet och försummelse bestämmes , efter HandtverksSocietetens bepröfvande, genom förlust af större eller mindre del af Lönen, efter omståndigheterne, eller, i händelse af fortfarande vårdslöshet, genom hans skiljande ur tjensten,samtatt uppsägningstiden å ömse sidor bestämmes lill tvänne månader före flyttningsliden.
Ej måga Contracterne föranleda till undantag från Gesälls skyldighet, att sig med laga försvar och syssel - f 76 iagUtskosttts BnSttkanJtn, slitning förse.
Icke heller må Gesäll, medan ian i Mästares tjenst år stadd, utom dennes tillstånd, får egen räkning förfärdiga arbete åt når* gon annaa-, §. * Vill Mästare i sitt arbete antaga Legokarlas eller personer af Qviunoknnet, ege han dertill obehindrad rättighet, och vare desse, under dea . tid de hos Mästare arbeta, i samma ansvarighet,, som andre Lagstadde Tjenstehjon.
Ej må Gesäll vägra, att arbeta tillsamman med' en, å Mästareverkstad antagen, Legokarl eller Qvinnsperson, så vida Legokarlen eller
Qvinnspersonea år af god frågd, IV.
Gm Mästerskaps vinnande } å Handtverk j samt om Handtverksidkares rättigheter j vid utaf ningen af deras Handter ingar. §• t.
Får att vinna Mästerskap, eller erhålla tillstånd att upprätta egon verkstad, fordras 1 allmänhet, att den Sökande aflagt nöjagtigt prof al Lagutskottet!
Betänknnien.
77 kunskap och färdighet i Handtverkef, egcrbehörigt Prestehevis om god Christendomskunskap, samt tillika vid forhår, som anstålles af Stadens HandtverksSocictet, med biträde af Vederbörande Schollårare, om Societeten honom derom anmodar, visar att han kan skrifva läslig stil, forslar räkna Qvatuor Species i enkla Tal, och, för öfrigt gjort sig känd för nykterhet och god frägd; hvarförutan han bor ställa borgen forde 6 forsta årens utskylder till Kronan och Staden.
Hvar och en Gesäll, emot hvars ansökning i afseende härå, något hinder ej möter, och, som eger bevis af de Mästare, hos hvilka lian arbetat, att han i Handtverket varit pålitelig och oförtruten, vare berättigad, att blifva för Mästare förklarad vid fyllda 21 år (tillägg, ytkndt af Preste- och BorgareStåndet'. så framt han i 5:ne år såsom Gesäll arbetat, samt utan beräkning af längre eller kortare Gesäll tid, enär Sökanden uppnått en ålder af 24 år.)
De, som söka Mästerskap, till idkande af Guldsmedsbandtverket, åro i öfrigt förbundne, att, på sått CommerceCollegii Kungörelse den i4 December 1762 föreskrifter, förut undergå sådan examen, som ådagalägger deras kunskap i de ädla metallernas handterande. §■
Då| pä sått nästföregående §. omförmåler; pykterhet och god frågd utgör ett af vilkor*» 78 Lagutskottets Berätikandéit. för Mästerskaps vinnande, må icke någon, som inom ett år begått lagligen fulltygadt dryckenskapsbrott, ej heller någon, som blifvit dömd förlustig rättigheten» att väljas eller deltaga i val lill förrättningar, som förutsätta medborgerligt förtroende, till Mästare antagas; dock ege en sådan person, då han styrker sin skicklighet till Handtverket, den rättighet till dess idkande med egna händer, som hår nedanföre i 10 §. sågs, (D«nna J. forfaller, om de af Adeln och BondeStSirt det vid i och 5 §. §. f£resligne Alternativer antagas.) S- 5.
Antager Gesäll tjenst hos andre ån Mästare eller idkare, och för Husbondens räkning sitt Handtverk utöfvar, må en, på detta sått använd arbetstid, honom icke, såsom Gesällår, tillgodo beräknas; dock år honom obetaget, att på sått 5 §. i denna Art. föreskrifva, Mästerskap vinna, §• 4.
Då utländsk Gesäll, om Mästerskap sig anmäler, skall dervid iagttagas, hvad, i anseende till frågor om Burskaps vinnande i allmänhet är uti 1 §. af denna Art.^fåreskritvet.
JagUtskottits Bttankandm. 79 §. 5.
Derest någon inländsk eller utländsk man, utan att hafva, på Mästares verkstad lärt, eller såsom Gesäll arbetat, förvärfvat sig skicklighet i något Handtverk, må det honom ej formenas, att, efter gjord ansökning, vinna Mästerskap, enär han uppfyllt en ålder af minst 24 *) år, samt aflagt godkändt prof af insigt och färdighet i Slöjden, och för öfrigt kan, till följe af denna Art:s 1 §., pröfvas behörig, att upprätta egen Verkstad. §• 6.