Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
När Konungen eller Stats-Rådet kalla Rikets Ständer till Urtima Riksdag, skola, utan vidare erinran ån sjelfva kallelsen, vederbörande Corporal'loner eller Embetsman skyndsamt och i öfrigt pä l6 Constitutions ZJtsk.
N:o g. sätt, genom i och 2 morn. har ofvan stadgas, draga försorg om valens behöriga verkställighet.
När åter, enligt RegeringsFormens g5 §, de deri nämnde
Embelsmyndigheter meddela offentliga under rättelser om Rikets Ständers inträffande Sammanträde, tillhöre det dessa myndigheter, Utom Riddarhus-Direqtionen, att sjelfva cm valen i förrberörda ordning foga anstalt.
Utfärdas kallelsen af Stats-Rådet eller af vederbörande Embelsjnyndigheter, skola, i förra fallet, StatsRådet, oell i det senare, Landshöfding arne ofördröjligen härom Hot-Rätterna, idet ändamål 2 morn. antyder, underrätta. 4:o. yjnkommer kallelse till Urtima Riksdag, sedan val till Lagtima Riksdag får sig gatt, vare sädana val för Urtima Riksdagen gällande, utan att ny fullmagt för den valde må erfordras,* bör andes likväl om tiden för Urtima Riksdagens början de valde behörigen underrättas, genom de Corporationers eller Embetsmäris försorg, som föranstaltat om valen•
STOCKHOLM, C. M. Carlsqk. 1823. ConstiUitions~UtshoUcts Memorial N:o rö. t N:o io.
Memoria), angående verkställd granskning af Justitice-Ombudsmannens Diarier och Registratur.
Constitutions - Utskottet, som emottagit och granskat Rikets Ständers Ju sti ti »-Ombudsmans Embets-Diarier och Registratur från sist öfverståndna till nu innevarande Riksdags början, får, i följd häraf, vördsamligen meddela det förklarande, att de till Justitice-Ombudsmans-Expeditionen inkomna målen funnits med skyndsamhet, ordning och nit handlagda; hvadan ock Utskottet anser Herr Justitim-Ombudsmanlien, i denna del, hafva motsvarat och lättvisat Rikets Ständers förtroende.
Prof. 1828 och 182g. 3 Sami., Jule Haft. 1 i Cons! itu tions-TJt shot tets Utlåtande.
N:o ti.
N:o ix.
Utlåtande öfver åtskilliga Motioner orri ändringar och tillägg i Justitice-Ombudsmans - Instructionen.
Sedan Constitutions-Utskoltet, på de, i dess vördsamma Utlåtande af den 25 nästlidne Februarii, uppgifna skäl, ansett sig behörigt att handlägga åtskilliga vid denna Riksdag gjorda, dels till Conslitutions-Utskottet, dels till Lag-Utskoltet remitterade, men från det,^senare återlemnade Motioner om ändringar och tillägg i nu gällande Instruetion för Rikets Ständers Justi tiae-Ombudsman, och Constitutions-Utskottet funnit samma dess behörighet jemväl sträcka sig till Herr Gustaf Grönhagens_, i enahanda ämne framställda förslag, hvars hänvisande, för vederbörlig behandling, samtlige Riks-Stånden , genom Protocolls-Utdrag af den 5:te och ipide dennes, uppdragit åt Utskottet att, enligt 3 Mom. 44 §•
Riksdags-Ordningen, bestämma, får Utskottet nu, i ett sammanhang, yttra sig öfver de sålunda väckta frågor.
Hvad nu först angår Borgmästaren Hr Lagmannen Klemens förslag, att, då af or - ConstitiUions-Utskottets Utlåtande, N:o ir. 3 dalydelsen i 2 enligt hvilken Justitieombudsmannen bör beifra fel, som antingen härröra från egennytta, vrångvisa, väld och grof försumlighet, eller bereda en allmän osäkerhet för medborgares rättigheter, den slutföljd möjligen skulle dragas, att beifran endast egde rum , när alla förbrytelserna, sammäntagna, kunde Domare och Embetsman till last föras, denna, ej mindre än 4 §•> mätte förtydligas genom utbytet af ordet och mot ordet eller ; så, ehuru en slik förändring icke synes Utskottet oundgängligen nödvändig, helst nuvarande redaction veterligen ej föranledt något missförstånd, och delta dessutom är tillräckligen förebygdt, medelst ordalydelsen i 96 §.
Riksdags-Ordningen, hvarest ordet eller finnes begagnadt: likväl, och då sistnämnde ord är, dels mera egentligt och rigtigt, dels bättre öfverensstämmande med ofvanberörde grundlags-rum, får Utskottet vördsamligen tillstyrka det föreslagna utbytet, så vida Instructionen i öfrigt undergår sådana förändringar, som fordra hennes omtryckning.
Beträffande sedermera Hr Lagmannen Klemans Motion om uteslutandet, i 2 §., af ordet grof framför försumlighetemedan icke någon Ijensteförsummelse, grof 4 Gönstitutions-Utskotlets Utlåtande N:o n. eller ej, bör aflöpa ulan ansvar, lordeden erinran göra tillfyllest, att ordet grof står här i sammanhang med ordet förnämligast, hvarigenom stadgas en gradation af större fel, hvilka främst påkalla Justitia>Ombudsmannens uppmärksamhet, samt att deremot 3 §. handlar om ringare, af ovarsamhet, begångna felsteg.
Vidkommande dernäst bemälde Herr Lagmans förslag, att a:dra punkten i 6 , som börjas: ”Justitiae-Ombudsmannen eger,” och slutas med: ”anse sig befogade,” måtte utgå, och i stället införas, såsom serskild §., emellan den 5:te och 6:te, bringad lill denna lydelse: ”1 de fall, då fråga o«i åtal efter i:sta, 2:dra och /pde § §. kali uppstå, eger Justitige-Ombudsmannen, innan rättegång anställes, och der han så nödigt pröfvar, att lemna den eller dem, hvilka äro i fråga att tilltalas, tillfälle att, inom korrt, af honom föreskrifven, lid, inkomma med de upplysningar, till hvilka de kunna anse sig befogade;” så, enär Högsta Domstolen, eller en eller flere af dess Ledamöter lämpligen ej skulle kunna tillförbindas att förklara sig inför någon annan än deras Forum, Riks-Rätt, och det dessutom synes följa af sakens natur, att Justi tiae-Ombudsmannen, innan han äskar Riks-Rälts sammanträde, så fullkomligen underrättat sig Constitutions-Ulskottcts Utlåtande N:o ii. 5 om målets beskaffenhet, att Högsta Domstolens eller dess Ledamöters förklaringar troligen ej komme att innefatta annat än hvad af handlingarne funnes att inhemta, anser LTtskoltet sig föranlåtet att å detta förslag afstyrka bifall.
Under anförande, att 7 §. väl stadgar ansvarighet för Juslitiaj-Ombudsmannen, lika med Actorer, i händelse han skulle öfverskrida eller missbruka sin Embetsmyndighet, men att ingenstädes i Instructionen omförmäles någon påföljd för underlåtandet af honom tillhöriga embetspligter, har vidare Hr Lagmannen Kleman, enär Justitiaj-Cancelleren är för sin embets-förvaltning Konungen ansvarig, oell Justilice-Ombudsmannen, såsom Folkets Ombud , skäligen bör ansvara inför Rikets Ständer, föreslagit, vid 7 §., ett så lydande tillägg: ”Om, under påstående Riksmöte, af enskild man eller någon inom Riksstånden, anmälan göres emot Justitise-Ombudsmannen om underlåtenhet eller försummelse i honom åliggande embetspligter, skall sådan anmälan förvisas till Constitutions-Utskottet, som pröfvar om den är af sådan beskaffenhet, alt Juslitite-Ombudsmannen bör ställas till ansvar inför RiksRätt, der, i sådan händelse, Justitias-Ombudsmannens Suppleant utföre Målet.”
Men 6 Constitutions-Utsiiottets Utlåtande !N':o r i. icke eller detta förslag kan af Utskottet tillstyrkas.
Att åt Rikets Ständer, eller deras Constitutions-Utskott, medgifva upptagandet af Enskild Mans anmälan mot Justitiae-Ombudsmannen, vore att i viss måtto återföra tillståndet före 1772 års Statshvälfning; snarare skulle måhända Riksdagsman kunna tillerkännas en sådan anmälningsrätt.
Dock , det synes i allt fall hvarken tjenligt eller behöfligt att öka föremålen för Riks-Rätts handläggning genom Justitiae-Ombudsmannens inställande inför denna höga Domstol , hvilken eger sin tillvaro endast med afseende å sådana personer, som, i och för deras embets-förvaltning, icke lyda under vanliga Domstolar.
Helt annorlunda förhåller det sig med Justitiffi-Ombudsmannen , såsom, enligt 7 underkastad ansvar efter Lag och Författningar, lika med Actorer i allmänhet.
För öfrigt, och om än hans handlingssätt ej föranledde någon påföljd i rättegångsväg, måste utan tvifvel opinionen, så inom som utom Riks-Stånden, samt äfven, i någon mon, vederbörligt
Utskotts yttrande öfver vissa af hans Embets-åtgärder medföra det både kraftigaste och mest lämpliga correctivet till ledning vid ett nytt val.
Herr Lagmannen föreslår liäreftér, att bestämmelsen i 9 §. angående Justitia;- Constitutions-Utskotlets Utlåtande N:o i r. j Ombudsmannens rättighet att hänvisa den klagande till Justitiae-Cancelleren , måtte , såsom öfverflödig, uteslutas, men deremot efter orden : ”åtala eller åtala låta sådana åtgärder,” tilläggas följande: ”Stånde dock klaganden öppet att, då Justitiae-Ombudsmannen funnit åtal af nöden, sjelf eller genom Ombud vid undersökningen närvara, för att sin klagan utveckla och närmare styrka.
Vid alla de tillfällen, då klaganden det äskar, bör Justitiae-Ombudsmannen meddela honom bevis, att han klagoskriften emottagit;” och skulle tillika ur io §. orden: ”eller efter Justi tiae-Ombudsmannens hänvisning,” utgå.
Enär likväl i i:sta §. det stadgande förekommer, att Justitiae-Calicelleren och Justi tiae-Ombudsmannen icke må hvarandras göromål och förhållanden åtala, kunde, i följd häraf, en hos Justitiae-Cancelleren klagande undfå det svar att, som saken varit hos Justitiae-Omhudsmannen anhängig gjord, Justiliae-Cancelleren ej egde att sig dermed befatta.
Det synes således angeläget, att Justitiae-Cancelleren, medelst remiss från Justi tiae-OmLudsmannen, må vinna upplysning, i hvad skick denne senare lemnat saken.
Dessutom gifvas mindre förseelser, som kunna försonas med åtvarning, hvilken JustitiaeCancelleren, men icke Justitiae-Ombudsmannen, är befogad alt meddela.
På des - 8 €onstilutions-Utskottets Utlåtande N:o ii, sa skäl finner Utskottet betänkligt att för» slaget understödja.
Ytterligare liar Herr Lagmannen före* slagit, emellan g och io §§., en ny §., sä lydande: ”Ilar Justitiae-Ombudsmannen icke funnit skäl att fästa afseende å en hos honom anförd klagan, vare dock klaganden fri från ansvar, så framt hans skrift icke, utom de egentliga anklagelse-punkterna, innehåller personliga smäd elser mot Domare, Embets- eller Tjenstemän.
Sådana förbrytelser upptagas och afdömas i den Hofr eller ÖfvetvRätt, hvarunder Embetseller Tjenstemannen lyder, men, i fråga om Högsta Domstolens Ledamöter, vid Kongl. Svea Hof-Rätt." •— Då emedlertid stadgan» den , angående missfirmligt skrifsätt och forum för åtalandet af sådant brott, dels icke tillhöra Instructionen för Justitias-OmImdsmannen , dels ock redan finnas i allmänna Lagen, och då öfverlemnandet af dylika måls bedömande lill fora privilegiata hvilket ej synes behöfligt endast derföre, att de röra Embetsman, förutsätter en lagförändring, hvarom Constilntions-Utskottet icke är behörigt att sig yttra, kan Utskottet dcstomindre tillstyrka den nya §:s införande, som delta måste föregås af ett beiedt och gilladt lagförslag, ConstiCutions-Vtskottets U Jemväl anser Herr Lagmannan nödvändig- följande nya §.: ”Justiliai-Ombudsmannen vare obehindrad att åtal för begångna Embetsfel anställa eller anställa låta, ehvad den ifrågavarande åtgärden blifvit af Part i vanlig rättegångs-väg öfverklagad, eller icke.’-’ — Men då, vid uppmärksam granskning af den gällande Instructionen, detta tillägg visar sig alldeles öfverflödigt, helst den allmänna föreskrift i usta §,, som obestridligen innefattar det nu åsyftade fall, är så klar och tydlig, att minsta tvekan ej bör kunna uppslå hos Justitifc-Ombudsmannen om hans rättighet och pligt att, i följd af egna upptäckter, anställa åtal, ej eller hos vederbörande
Domstolar om behörigheten att upptaga och afdöma sådana aclioner, änskönt de ej varit grundade på klagomål, anförda af lidande Part, saknar Utskottet anledning alt förslaget tillstyrka.
Den af Herr Lagmannen, såsom tilllägg vid i4 §., föreslagna iakttagelse, att Jas ti tias - Ombudsmannens årliga EmbetsBerättelse borde vara beledsagad af äfvenledes tryckt
Diarium, med uppgift af de grunder, hvarpå inkomna klagomål afslagits, och af de åtgärder, som vid sådana egt rum, anser Utskottet både vara obehöflig och medföra kostnad, utan motsvarande i o Conslilutions-Utshottets Utlåtande.
K: o ii. nytta.
Justitire-Ombudsmannens
Diarier innehålla blott rubriker på inkomna ärenden och hvad vid dein blifvit tillgjordt, genom anklagades hörande, eller remiss till åtal, eller i följd af återkallade klagomål; hvaremot de fullständigare upplysningarna inhemtas af Registraturet.
Att af trycket Jtungöra andra mål, än sådana, hvilka genom
Dom hunnit dfhjelpas, kunde gifva allmänheten origtigt begrepp om outredda förhållanden rörande personer, sorn tilläfventyrs blefve slutligen frikända, samt om återkallade och således förlikta brottmål, hvari handlingarnes tryckning är, enligt 3 §.
Tryckfrihets-Förordningen, före viss tid och utan vissa vilkor förbjuden.
Hvad åter beträffar så väl Herr Lagmannen Klemans _, som Herr Prosten Z>edekinds motioner om Justitiae-Ombudsmanliens förpligtande, medelst en ny föreskrift i i4 §., att vid hvarje Riksdag för Rikets Ständer uppgifva, hvilka af deras beslut eller underdåniga framställningar blifvit, antingen icke föredragna, eller ock lemnade utan afseende, så, enär förra Riksdags Constitutions-Utskott, redan i Memorial den 6:te September 1823, föreslagit vid nämnde §. ett tillägg, bland annat innehållande: att Justitias-Ombudsmannen, då han för Rikets Ständer anmäler, hvilka af deras beslut Constitutions-Utskoltets Utlåtande N:o i r. 11 och framställningar af Konungen bifallits och utfärdats, skulle tillika serskildt upptaga dem, som icke blifvit i underdånighet föredragna eller i Nåder afgjorda , och samtlige Riks-Slånden, Ridderskapet och Adeln den 3o, Preste-Ståndet d. 18, Borgare-Ståndet den ir) och Bonde-Ståndet den 25 September, delta förslag gillat, får: nuvarande Constilulions-Utskott, som ej eger kunskap, huruvida målet erhållit någon ytterligare åtgärd, endast vördsamligen hemställa att, derest underdånig skrifvelse härom till Kongl. Maj:t icke afgått, Rikets Ständer måtte, med godkännande af 1823 års Ständers beslut, detsamma till Konungens Nådiga stadfästelse i underdånighet öfverlemna.
T vänne af Herr Lagmannen Kleman i 23 §. projecterade tillägg, afbandlande Justitia?
- Ombudsmannens skyldighet att meddela sin Embets-åtgärd vid förbrytelser af Domare och Embetsman emot Tryckfrihels-Förordningen, samt att, i bestämdt fall, öfvervara Högsta Domstolens öfverläggningar och dess Protocoll till trycket befordra, tror Utskottet ganska umbärliga, enär bägge äro afskrifna från TryckfrihetsFörordningens 4 §• 5 Morn., samt 5 §. 8 Morn., och en Grundlags bud ovägerligen 12 Constitulions-UtskotteLs Utlåtande \:o n. måste medföra större kraft tili efterlefnad, än en Instruction.
Med anledning af Herr Domprosten Holmströms Motion om ett stadgande, hvarigenom måtte afböjas fatalier? förlust, dymedelst att Utslag och Domar, under Justitioe-Ombudsinannens Embets-resor, komma honom för sent tillhanda , hvarpå exempel äfven anförts, får Utskottet, som, då Justitiaj-Ombudsmannens vistelseort, i och för Embetet, är Hufvudstaden, ansett hans Expedition alltid böra vara öppen för Handlingars emottagande och ullemnande, vördsamligen tillstyrka, vid 24 §:s slut, ett så lydande tillägg: "Justitiae-Ombudsmanne-n eger tillse, att hans ! mbetsExpedition alltid må finnas tillgänglig för Handlingars emottagande och utlemnande, samt att, under hans frånvaro, den Tjensteman, som Expeditionen i Hufvudstaden förestår, må öppna lill Embetet ankommande bref, och besörja sådana, uppskof ej tålande, anteckningar och meddelanden, hvilka ej innefatta beslut, eller annan, JustitiaeOmbudsmannen tillhörande, verklig Embets-åtgärd, ” Vidare och hvad angår Herr Lagmannen Klcmans förslag till 26 §:ns förtydligande, medelst ett tillägg, hvarigenom Ri - Cnnstitutinns-Utskoltets Utlåtande N:o 12. 1 V kels Ständers rätt att, i de händelser §:n omförmäler, sjelfve, under en påstående Riksdag, välja Justilife-Ombudsman och hans Suppleant, skulle närmare bestämmas, får Utskottet vördsamligen tillstyrka, att, så framt Kongl. Majit täckes i Nåder gilla de af i8a3 års Constitutions-Utskolt föreslagna och under nuvarande
Riksdag af samtlige Stånden bifallna tillägg vid g8 §. Regerings-Formen och 63 §. Riksdygs-Ordningen, — 26 §. al Inslructionen, såsom egentligen dit ej hörande och dessutom öfverflödig, måtte, på sätt jemväl förra Conslitutions-Utskottet, i Memorial den 15 November i8a3, hemställt, alldeles uteslutas, men att, i vidrigt fall, 26 §., vid dess början, må , efter en mindre betydlig modification af samma Utskotts förslag, under den 14 October 1823, redigeras sålunda: ”Skulle, under påstående Riksdag, Justi? ticC-Ombudsmannen, eller den, som blifvit till hans efterträdare utsedd, afsäga sig det erhållna förtroendet, eller med döden afgå, förhålles såsom i g^-de och c)8:de §§. Regerings-Formen samt 63 §. Riksdags-Ordningen är stadgadt.”
Men inträffar något af dessa fall, då Rikets Ständer icke äro samlade, förfares dervid som följer: ”Dör Justitia"-Ombudsmannen , sammanträde genast m. m.” i4 Constitutions-Utskottcts Memorial N:o ii Slutligen, och vidkommande Herr Grönhagens Motion om Justitias-Ombudsmannens tillförbindande, att för laglig beifran upptaga hvartenda hos honom anmäldt klagomål, utan rättighet att detsamma nedlägga eller undersökning vägra ; så , enär Motionen innefattar en sådan utsträckning af det accusatoriska rättegångs-sättet, som med bestående former ej är förenlig, och det dessutom vore stridande mot Embetets idee , att dess Innehafvare finge, i denna del, attributioner och åligganden, hvilka ej tillkomma hvarken Konungens JustitireCanceller eller annan Actor Publicus, finner Utskottet sig böra vördsamligen afstyrka berörde förslag, genom hvars antagande icke blott allt behof af urskillningsförmåga skulle Justitiae- Ombudsmannen frånkännas, utan ock en väsendtlig
Lagförändring omedelbarligen tillvägabringas.
Memorial , rörande Ståts-Utskottets anmärknings- anledning i fråga Conslilutions-Utskottets Memorial N:o 12. i5 om Herr General-Majoren m. m.
Friherre von Schulzenheims befrielse från yrkad, accordsyrsättning. v. » ij pröfningen af Stats-Utskottets, från samtliga Riks-Stånden, under den 5 och g sistlidne Januarii, remitterade anledning till anmärkning mot den Stats-Secreterare för Krigs-Ärendena, som contrasignerat Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 6 April 1824, hvarigenom Herr General-Majoren m. m.
Friherre von Schulzenheim fri kallats från inbetalningen af den ersättnings-summa, 180g R:dr, för hvilken han, i egenskap af f. d. Secund-Chef vid Andra Lif-Gardet, alltsedan år 1816 till Stats-Verket häftade, utgörande skillnaden emellan uppburna accordsmedel för tre nya, och belöpande accordsersättning för två indragna Oflicers-beställningar, har Constitutions-Utskottet funnit de mot Föredraganden, dåvarande Stats-Secreteraren L.
Arnell, anmärkta omständigheter böra, såsom bidrag och exempel, ingå i det allmänna bedömandet af hans embets-utöfning, och sålunda, jemlikt 107 §.
Regerings-formen, gifvas Rikets Ständer tillkänna, med vördsam hänvisning i öfrigt till Utskottets slutliga betänkande, i följd af Stats - Råds - Protocollens fullbordade granskning.
Stockholm den 20 Mars 182g. 16 Constitiitions Utskottets Memorial N:o i3. ■ N:o 13.
Memorial , angående Stats-UtskottetS anledning till anmärkning vid gjord disposition å Militice Boställs-Cassan för inköpandet äf ett Boställshus.
T ill besvarande af samtliga Riks-Ståndens, linder den 9 och 13 nästlidne Februarii , aflåtna Remisser på Stats-Utskottets anmärknings-anledning emot den Föredragande af Krigs-Ärendena, som conlrasignerat Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse till Dess och Rikets Krigs-Collegium, den 21 Juli! 1825» hvarigenom å Militiae-Boställs-Cassans fond, medel blifvit anvisade till inköp af ett numera framlidne Herr General-Majoren m. in., J. G. Aminoff tillhörigt, i Örebro beläget, trädhus, att begagnas till bostad åt Secund-Chefen vidLif-Regements-Brigadens Hussar-Corps, får Constitutions-Utskottet vördsamligen anmäla, att, enär, jemlikt hvad af Stats-Råds-Protocollet för den i5 Julii 1825 upplyses, Föredraganden icke i underdånighet tillstyrkt ofvanliögstberörde, då fattade Nådiga beslut, men endast anslåendet åt Herr General-Majoren af inqvarterings-penningar, att årligen med i5o R:dr från Boställs-Cassan utgå, Constitutions-Utskottet sålunda anser den framställda anmärknings-anledningen böra förfalla.
Stockholm d. 20 Mars 1829.
STOCKHOLM, tryckt i Ecksteiuska Boktryckeriet, 1S29.
Cons tit utions-btskot ters Memorial N‘o >4. z N:o 14.
Utsi. d. 3i Mars 1819.
Memorial, rörande Stats- Utskottets anmärkningsanledning mot dispositionen af Abo Academie-fonden, Genom Protocolls-Utdrag af den 5 och g sistlidne Januarii, hafva samtlige Riks-Stånden till Constitutions-Utskottet remitterat
Statsutskottets anledning till anmärkning mot Föredraganden af Handels- och FinanceÄrendena, hvilken anledning uppgifvits i Stats-Utskoltets Protocolls-Utdrag för d. 23 December 1828, hufvudsals;ligen innehållande att, sedan Rikets Ständers sist församlade Revisorer gjort erinran, bland annat, vid dispositionen af de medel, som, under namn af Åbo Academie-fond, bordt, efter 1820 års Riksdagsbeslut, till Riksgälds-Contoiret öfverlemnas, och Stats-Utskottet jemväl inhemtat, hurusom Kongl, Majit , i Nådigt
Bref lill Dess och Rikets Stats-Contoir den 18 Augusti 1824, förordnat, att, då ifrågavarande Fond icke blifvit i förteckningen på Finska Fordringsanspråken upptagen eller eljest för Åbo Academie reclamerad, samt Bih. till Riks. St.
Prot. 1828, 1829. 3;dje Suni.
Side Haft. 1 Constitutions-XJtskottets Memorial N:o i4- således icke eller förvandlats lill Statsmedel, Fondens återstod, 5j5o R:dr skulle användas till afbetalning å de, för en af framlidne II. E. Herr Friherre
Reuterholm efterlemnad mänuscriptsamlings inköpande, af Åttonde Hufvudtitelns anslag, förskjutna 8000 R:dr, Stats-Ulskottet, enär dymedelst Rikets Ständers förklarade afsigt att om dessa medel framdeles besluta blifvit tili? intetgjord, och Fonden, utan Ständernas hörande , till ett främmande ändamål disponerad, funnit sig, med tillämpning af C8 §.
Regeringsformen, höra, i anmärkningsväg mot Contrasignanten af Högstberörde Kongl. Bref anmäla ärendet till Constitutions-Utskottets handläggning.
Då likväl de för Åbo Academie-byggjlad ämnade medel, som ursprungligen tillkommit genom vissa, jemte tolagen, uppburna umgälder, kunna, till egenskap och bestämmelse, närmast jemföras med de i 60 §. af Regeringsformen ej omnämnda, men i 3 §. af Ansvarighets-Lagen för Konungens Rådgifvare d. 10 Febr. 1810, undantagna serskilda afgifter; Då Kongl. Maj:t redan under d. 9 October 1811 förklarat, att medlen, såsom ej påräkneliga bland Statens tillgångar, borde afsättas Lill ExtiaPensionsfond för fattiga Enkor, samt i Riksgälds - Constituiioiis-Utskottets Memorial. n:o. 14.
3 Contoiret förräntas, för att efter Kongl, Maj:ts Nådiga föreskrift disponeras, — etWörklarande mot rådgifvande åtgärden, hvartill 1812 års Constitulions - Utskott icke gjort någon anmärkning, — och då i öfrigt förekommer, att, om äfven dessa medel, sedan allt anspråk på dem från Ryska sidan förfallit, skäligen skulle betraktas såsom tillhörande öfverskotten på Statsverkets inkomster, Konungen dock reserverat sig dispositionsrätten öfver meran ämnde Fond, innan, vid 1815 års Riksdag, Hans rättighet att disponera om öfverskotten på Stats-anslageu upphörde , har Constitutions-Utskottet funnit Åbo Academie-fonden icke hafva kunnat af Rikets Ständer, utan Konungens samtycke, till Riksgälds-Contoiret förflyttas, och följaktligen den af Stats-Utskottet åberopade 68 §.
Regeringsformen sakna tillämplighet på närvarande fall:
Hvadan och enär, beträffande medlens slutliga anordning, förvärfvandet af Reuterholmska manuscriptsamlingen utan tvifvel varit, jemväl ur politisk synpunkt, för Riket vigtigt och nödigt, Utskottet anser den framställda anmärkningsanledningen icke påkalla någon till ansvar verkande behandling.
4 Co’i!titutwns-{Jtskotteti Mtmertnl A':o 15.
Utsi. d. 3i Mars 182g, Memorial, angående friherre C. H.
Anckarsvärds anmärknings-anledning , i afseende på Frotocolls-Secreteraren Brummers och vice Consuln Knudt zons entledigande från deras befattningar, Höglofl.
Ridderskapet och Adeln har, under d. 14 nästlidne Februarii, behagat till Constitutions-Utskottet remittera en, i föreskrifven form, anmäld anledning till anmärkning mot Herr Stals-Ministern för Utrikes Ärendena, H. E. Grefve G. af Wetterstedtt Enligt ett, till Utskottet serskildt inlemnade af Friherre C. fl.
Anckarsvärd undertecknadt Memorial, uppgifvas dessa anledningar bestå deruti, att bemälde Herr StatsMinister, dels, under den 2 Junii 1828, från Christiania underrättat Protocolis-Secreteraren Q. M.