Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men jag anser Utskottet ej blott böra taga sig till vara för Stats Rådets och Stats Secreterarnes omdömen, utan ock för Nationens och Riksens Ständers.
Det nu ifrågavarande misstag är så påtagligt, att man för dess ådagaläggande icke behöfver annat skäl än det, som anföres i Kongl. Maj :ts Egen Nådiga Resolution i Januarii detta år, der den i December 1812 utgifne Författningen blef upphäfven.
Utskottet äger enligt Grundlagarne ej rättighet att underlåta till Riksens Ständer anmäla så vigtiga anmärkningar; En sådan rättighet tillkommer endast Riksens Ständer sjelfva.
Jag anser mig således som Ledamot i Constitutions Utskottet skyldig att fullfölja en anmärkning, men tror mig kunna i Ståndets Plenum, utan inconsequens andraga de skäl som kunna tala för dess öfverseende af Riksens Ständer.
För öfrigt får jag erinra att om, enligt, hvad Biskop Rosenstein anfört, införseln af ifrågavarande Manufacturvaror varit så nyttig, och äfven tjenande att förekomma lurendrägerier till Stockholm, är detta ett skäl mera mot införselns inskränkning blott till Götheborg, hälst Engelsmännen nog säkert convoyerade Handels fartygen genom Sundet.
Herr Biskop Faxe:
Hvad angår tillåtelsen, att till Götheborg införa Manufacturerade Bomulls tyger, har jag vid öfverläggningen om detta ämne under förra Sessionen yttrat mina tankar och nu åberopar dem.
I öfverensstämmelse hvarmed jag icke finner någon anledning af 106. och 107. §.§.
Regerings formen samt 29. §.
Ordningen att göra någon anmärkning äfvensom det att det af dessa Lagställen är tydligt, att anmärkning mot saken icke kan äga rum, utan att den tillika sker mot personer, som i Stats Rådet deltagit.
I öfrigt förenar jag mig i allo med Herr Biskop von Rosenstein.
Herr Biskop Tingstadius instämde äfven till alla delar med Herr Biskop v. Rosenstein.
Herr Commerce Rådet Wegelin.
Den ifrågavarande tillåtelsen för Götheborg sträckte sig ej allenast till Cattuner och tryckta Bomulls tyger, utan äfven till hvita tyger som varit förbudne och eljest ansetts som Lurendrägeri, men då Ständerne uti deras Skrifvelse dertill gifvit någon anledning, anser jag sättet mer än sjelfva saken vara anmärkningsvärd!, och ehuru Bomulls-varorne 634 Den 14 Juni 1815 kunde för alla införtullas uti en hamn nemi.
Götheborgs, var detta likväl lika så uteslutande, som om en Person fått införskrifva och alla andra köpmän fått handla af honom.
Utom andra olägenheter som härrört deraf att tillåtelsen ej varit allmän, var äfven den, att införseln på ett ställe motverkat öfverflöds-varornes inskränkning och kringspridande, ty om införseln varit allmän, hade hvar och en för sig requirerat mindre partier, hvaremot köpmännen varit nödsakade att, för sin säkerhet, deraf förskaffa sig i gross.
Det skälet att Tullbevakningen skulle vara bäst i Götheborg kan jag ej medgifva, ty fastän jag icke känner förhållandet i flere andra Städer, vet jag likväl att den varit lika så god i Stockholm.
Jag finner af detta tillräckliga anledningar till anmärkning vid saken, som ej kan åtskiljas från person, men anser anmärkningen endast i anseende till de åsidosatte formaliteterna och till förekommande af sådant för framtiden, böra i Utskottets Skrifvelse till Riksens Ständer intagas.
Herr Biskop v. Rosenstein hade för sin del ej något att erinra dervid att Utskottet uti sitt Betänkande till .Riksens
Ständer anmärkte att formaliteter blifvit åsidosatte, så vida Utskottet, i öfverensstämmelse med Grundlagen kunde utfinna ett annat sätt för anmälan än det i Constitutionen upgifna.
Herr Professor Rosensköld trodde att Utskottet åtminstone kunde förklara, att, ehuru de i saken vidtagne åtgärder ej befrämjat
Rikets sannskyldiga nytta, hade derjemte sådane skäl förekommit för deras vidtagande, att Utskottet ej kunnat till ansvarighet anmäla Stats Rådet och den Föredragande.
Herr Commerce Rådet Egge:
Med åberopande af hvad jag haft äran yttra angående grannlagenheten att meddela Riksens Ständer Constitutions Utskottets anmärkningar uti Opinions frågor, hvartill visserligen förevarande ämne hörer, får jag nu tillägga att Stats Rådet efter min tanka haft ali anledning till dess klandrande åtgärd både af Rikets Handels ställning och af Riksens Ständers några månader förut inför Kongl.
Maj :t nedlagde underdåniga önskan, att Manufacturerade Bomulls varor skulle få förtullas, och då jag icke fullkomligen känner ordsaken hvarföre all förtullning deraf skulle ske i Götheborg, ej heller vet om andra Städers Handels Corporationer kunnat denna import friheten erhålla, om de sig derom velat anmäla, hvilken kännedom likväl för ärendets billiga bedömande jag anser högst nödvändig, kan jag icke för min del tillstyrka denna frågas anmälande hos Riksens Ständer till någon för Stats Rådet ledande ansvarighet efter 106. eller 107. § Reg:s formen, kännande jag icke någon i Grundlagarne föreskrifven eller medgifven form, i stöd af hvilken en Constitutions Utskottets anmärkning emot Stats Rådet eller någon Stats Secreterare kail till Rikets Ständer inkomma, utan yrkande af ansvar, och således blott ad notitiam.
Den 14 Juni 1815 635 Herr Lagmannen Rönqvist instämde med Herr Commerce Rådet Wegelin.
Herr Lagman Nenzén var af lika tanka med hvad Herr Doctor Wijkman och Herr Commerce Rådet Wegelin yttrat.
Herr Baron Cederström Jacob ansåg 29. §.
Ordningen gifva anledning till en särskild form, enligt hvilken anmärkning kunde framställas.
Sedan Utskottet uppå Herr Barons och Ordförandens Proposition enhälligt ansett någon anmärkning enligt 106. § Reg :s formen i detta mål icke äga rum, upsattes och justerades följande af Herr Baron och Ordföranden sedermera framställde Proposition: Anser Utskottet sig böra med anledning af 107. § Reg :s formen, för Riksens Ständer tillkännagifva, att Stats Rådets Ledamöter samt Stats Secreteraren för Handels och Finance Ärenderne i sitt tillstyrkande till beslutet om-Manufacturerade Bomulls varors införtullande i Götheborg icke iagttagit Rikets sannskyldiga nytta ?
Nej kommer Utskottet att öfverlägga, om någon anmärkning under en annan form af Utskottet skall göras.
Voterings sedlarne innehöllo: Ilöglofl.
Ridd: och Adeln 2.
Ja 2.
Nej Högvördige Präst S :t 6.
Nej Wällöf!. Borgare S:t 6.
Hedervärda Bonde S:t 5.
Herr Baron och Ordföranden anmodade Utskottet, att då Contra Propositionen således vunnit, öfverlägga om formen, under hvilken anmärkningen skall komma att framställas.
Herr Borgmästaren Kjellander:
Då l tskottet ej ansett anmärkningen böra fullföljas, hvarken efter 106. eller 107. §.§.
Regerings formen, finner jag för min del ej något annat sätt, som kan komma i fråga.
Herr Biskop v. Rosenstein.
Anmärkningen grundar sig på 10. §.
Regerings formen, och jag tror den endast kunna i generella termer meddelas Riksens Ständer, hvari äfven kail hända kommer att innefattas något annat mål som blifvit anmärkt, der förhållandet varit lika.
Herr Baron Cederström, Jacob ansåg anmärkningen hafva afseende på det i 107. §.
R:s formen förekommande ordet skicklighet, emedan det tillhör en skicklig
Embetsman att iagttaga hvad sorn bör verkställas, hvilket här icke skedt då vederbörande ej blifvit hörde.
Herr Biskop Rosenstein:
Mål kunna vara af den egenskap att 636
Den 14 Juni 1815 tids utdrägt förfelar ändamålet, och i detta torde vederbörandes hörande förorsakat ett långt uppehåll.
Herr Commerce Rådet Wegelin kunde ej antaga detta skäl, då en viss kort tid kunnat föreskrifvas.
Herr Borgmästaren Vilberg:
Jemte det jag till alla delar förenar mig med Herr Commerce Rådet Wegelin utbeder jag mig få tillägga, att om nyttan eller skadan af Utländska Fabricaters införsel och förtullning lärer det icke tillhöra Constitutions Utskottet att sig utlåta, enär detta ämne af Särskildta Utskottet ofelbart får en erforderlig utredning.
Men om man antager att Riket hämtat nytta genom Tullmedel af sådane fabrikaters införsel, så måste det tänkas att alla Rikets Städer af Utländskt gods kunnat införa större qvantitet, än en enda Stad eller Corporation och att af denna större qvantitet en större Tullinkomst Staten tillflutit, hvadan ock alla Städer uti förtjensten af import och Tull afgifter bordt få deltaga.
Antages åter den satts, att dylik import varit för Riket skadlig och att tull inkomsten derföre varit en negatif vinst för Riket, som derigenom väl fått större penningtillgång, men deremot sett sin egen näringsflit qväfvas och sitt egit myntvärde försämras, så synes det vara påtagligt, att en eller tvänne individuer ägt mindre förmåga att genom sådan af Politiska förhållanden till äfventyrs föranledd import skada landet än en hel
Stad med den utsträckta Credit och solidité, som Götheborgs Stads Handels Corps, och att Rikets förlust på utländska af vanan eller modet till äfventyrs oumbärliga Manufacturers införsel af ett mindre antal importörer varit ringare, än af ett större antal.
Hvilket dera fallet nu må antagas tyckes det mig ej vara princips-enligt, att hafva tillåtit Götheborgs
Stad en förmån i ofvannämnde afseenden, som en Privat man i Stockholm blifvit förnekad.
Hvad likväl efter min tanka synnerligast förtjenar anmärkas är den olika form som blifvit iagttagen vid behandlings sättet af dessa frågor i afseende på det lemnade tillståndet åt Götheborg och utfärdade afslaget på Juden Nathanssons ansökning i samma ämne.
Wederböraude Embets Werk äro i det ena fallet hörde, i det andra ej; och då den meddeldta tillåtelsen för Götheborgs
Stad att införa och förtulla Utländska Manufacturer ej heller blifvit genom offentelig
Författning kungjord, så att anledning deraf kunnat hämtas för Rikets öfriga Handels Corps att om lika förmon göra underdånig ansökning, lärer detta förfarande böra anses såsom en uragtlåtenhet af den uti 10. §.
Regerings formen meddeldte föreskrift om vederbörandes hörande uti Ärender som hos Konungen uti Stats Rådet föredragas, och i sådan form tillstyrker jag der - Den 14 Juni 1815 637 före, att detta mål må hos Riksens Ständer anmälas till den åtgärd de sjelfva finna densamma förtjena.
Doctor Falk ansåg vägen vara stängd till anmärkningens fullföljande i anledning af 10. §.
Regerings formen genom utgången af voteringen, och trodde att något särskildt expeditions sätt icke fanns samt förenade sig med Herr Commerce Rådet Egge.
Herr Lagman Nenzén förenade sig med Herr Borgmästaren Vilberg i så måtto som saken redan gjort för mycket upseende, att af Utskottet utan all upmärksamhet lemnäs.
Herr Commerce Rådet Egge föreslog att en ny votering måtte anställas om anmärkning skall äga rum eller icke, då, i händelse Ja vinner, Utskottets Beredning anmodas att utarbeta formen för anmärkningens framställande.
Herr Baron och Ordföranden framstälde derpå följande justerade Proposition:
Finner Utskottet att någon anmärkning skall göras vid detta mål?
den det vill skrifver Ja.
Den det ej vill skrifver Xej.
Ja så remitteras till
Beredningen att utarbeta formen under hvilken anmärkningen skall framställas.
Nej förfaller all anmärkning vid detta mål.
Rösterne upbrötos och befunnos: Högloft.
Ridd: och Adeln 3.
Ja. 1.
Nej Högvördige Präst S:t 1.
Ja 5 Nej. Wällofl.
Borgare S:t 5.
Ja 1.
Nej Hedervärda Bonde S:t 5.
I följd hvaraf de vid målet angående tillåten införtullning af Manufacturerade Bomulls varor till Götheborg gjorde anmärkningar, dels att den Föredragande icke enligt 10 §.
Regerings formen hördt vederbörande, dels ock att någon Allmän Kungörelse icke blifvit utfärdad, skulle hos Riksens Ständer framställas, utan yrkande af ansvarighet å Stats Rådets Ledamöter och den Föredragande, ägandes Beredningen att till berörde anmälan upgifva ett förslag.
Kock. 688 Den 16 Juni 1815 101.
Den 16 Juni 1815.
Justerat Rudolp Cederström. 1815. den 16 Junii.
Plenum hvari alla Utskottets Ledamöter, utom de som i förra Pleni Protocollet finnas antecknade, voro närvarande.
Följande från de Respective Riks Stånden till Utskottet ankomne Protocolls-Utdrag uplästes, nemi: 1 :o Från Högloft:
Ridderskapet och Adeln af den 12. innevarande, huruledes de från föregående Riksdagar på bordet hvilande, slut beredda Förslag till ändringar i Grundlagarne blifvit afgjorde.1 2 :o Från Wällöf!: Borgare
Ståndet af samma dato och i samma ämne.2 3 :o Från Hedervärda Bonde Ståndet äfvenledes.3 4:0 Från Högvördiga Präst Ståndet med bifall till Coustitutions Utskottets Betänkande rörande Grundlagsfrågornes uptagande af alla Fyra Riks Stånden.4 5 :o Dito angående Utskottets yttrande om 3 :ne från Hedervärda Bonde Ståndet dit remitterade Memorialer.5 Protocollet för den 14. innevarande justerades; och fann Ut - 1
För klargörande av de olika ståndens beslut i grundlagsfrågorna har det synts påkallat att in extenso återgiva detta och de övriga ståndens protokollsutdrag i förevarande ämne.
De återfinnas såsom bilagor efter detta protokoll.
Protokollsutdraget från R. o. A. återfinnes nedan såsom bilaga n:o 1. . 2 Från Borgarståndet föreligga två protokollsutdrag av den 12 juni, det ena signerat n:o 2, det andra 2V2.
Det förra avtryckes här nedan såsom bilaga n:o 2, det senare såsom bilaga n:o 3.
Se bilaga 4 efter föreliggande protokoll.
Se bilaga 5 efter föreliggande protokoll.
Beträffande själva sakfrågorna fattades prästeståndets beslut beträffande flertalet vilande grundlagsändringsförslag samma dag som de övriga ståndens beslut eller den 12 juni, beträffande vissa förslag först den 19 juni.
Emellertid hava dessa prästeståndets beslut icke anmälts till konstitutionsutskottets protokoll förrän den 3 juli (se nedan sid. 678).
Detta har ej hindrat utskottet att i sitt memorial av 30 juni redogöra även för prästeståndets fattade beslut.
(Se C. U. M. 1810—1815, sid. 841 ff. samt nedan sid. 674!) 5
Ståndet gillade utskottets yttrande i protokollsutdrag av den 30 maj, att utskottet ej kunde befatta sig med J. M. Wessings, Bengt Anderssons och Anders Peter Pehrssons resp. memorial (jfr C. U. M. 1810—1815, sid. 1052).
Den 16 Juni 1815 639 skottet att inga andra discussioner än de anföranden Ledamöterne särskildt begära få införde, deruti behöfva uptagas.
Uplästes ett af Herr Borgmästaren G:
Kjellander inlemnadt Memorial angående att det i 5. §.
Trvckfrihets-Förordningen stadgade Rättegångs sätt måtte antagas, i händelse en Jury i framtiden skulle afskaffas, hvilket Memorial skulle öfverlemnas till Beredningens utlåtande.1
Företogos 2 åter de af Herr Baron Cederström, Jacob, vid Stats Råds Protocollerne för den 18. och 25.
[Januarii] samt 1.
Februarii 1815. angående Östersjö Compagniet gjorde anmärkningar, hvilka uppå framstäld Proposition förföllo.
Herr Baron Cederström, Jacob, åberopade sitt till Protocollet d: 10. i denna månad afgifne yttrande och förbehöll sig att i jemnlikhet dermed, uti Protocolls Utdrag få bifoga sin särskildta mening i detta mål, jemte Utskottets Skrifvelse till Riksens Ständer.
Frågan huruvida sådant kan Herr Baron Cederström medgifvas, skulle hvila på bordet.
Widare öfverlades om den vid Protocollet för den 15.
September 1813. angående förhöjd Tull på Stenkol gjorde anmärkning, hvarefter följande godkända Proposition af Herr Baron och Ordföranden framställdes:
Finner Constitutions Utskottet någon anmärkning emot Stats Rådets Ledamöter eller den Föredragande uti detta mål böra äga fum!
Den det ej vill skrifver Nej. Winner Ja kommer Beredningen att föreslå formen hvarunder anmärkningen skall framställas.
Winner Nej förfaller anmärkningen.
Rösterne befunnos innehålla af Högloft: Ridderskapet och Adeln 2.
Högvördige Präst Ståndet 6.
Nej. Wällofl: Borgare Ståndet 1.
5 Nej.
Hedervärda Bonde Ståndet 1.
Nej. 1 följd hvaraf anmärkningen förföll.
Kock. 1 Kjellanders meni. avtryckes nedan som bil. 6 till detta prot. 2 Stycket fr. o. 111. orden Företogs åter t. o. m. orden anmärkningen förföll återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 945 ff. 640 Bilagor till protokollet den 16 .Tuni 1815 1.
Protokollsutdrag från Ridderskapet och Adeln av den 12 juni 1815.
TJplast d: 16 Junii 1851. 1.
Utdrag af Protocollet hållit i Högloft Ridderskapet och Adelns Plenum den 12 Junii 1815.
S: D:
Företog Ridderskapet och Adeln till afgörande de från de föregående Riksdagar på bordet fredande slutberedda förslag till ändringar i Grundlagarne och staclnade deröfver i följande beslut: 2. §.
Regeringsformen:
Det föreslagne tillägget skulle förfalla, sedan i anledning af Kongl. Majt :s Nådiga Skrifvelse, Riksens Ständer redan förut beslutat at de i 41. §. föreslagna Stadganden, hvarmed detta förslag stod i gemenskap, ej skulle antagas. 4. §.
Den förbättrade redactionen hvilken vid 1812 års Riksdag blef föreslagen, antogs. 5. §.
Då Ridderskapet och Adeln ej ansåg sig kunna antaga något af de till ändring deri på bordet hvilande förslag, skulle den nu varande redactionen oförändrad bibehållas. 6. 7, 8, 9 et 10 §.§.
Alla sedan förra Riksdagar på bordet hvilande förslag till ändring uti dessa §.§. afslogos.
Rörande 11. §. beslöts att den oförändrad skulle bibehållas. 12 et 13 §§.
De till ändring i dessa §§ sedan 1812 års
Riksdag på bordet hvilande förslag afslogos, samt beslöts att den 15 §. oförändrad skulle bibehållas. 20 §.
Det ifrån 1809 et 1810 hvilande förslaget till ändring i denna §. bifölls. 28 §.
Likaledes, hvarjemte det som hvilade i från 1812 afslogs. 30 §.
Det ifrån 1809 et 1810 på bordet hvilande förslaget antogs. 35 §.
Tillägget sedan 1809 och 1810 och Agenter för Handeln bifölls; men alla öfriga förslag till tillägg eller ändringar i denna §. af slogs. 37 §.
De härvid 1809 et 1810 gjorde förslager blefvo af Ridderskapet och Adeln gillade. 38, 39 et 40 §.§.
De härvid sedan 1812 hvilande förslag afslogos.
Öfver den 41 §. hade Riksens Ständer redan fattat deras beslut. 42 §.
Det sedan 1812 hvilande förslag till tillägg af denna § antogs. 43. §.
De till ändring häri på box-det hvilande förslager afslogos.
Bilagor till protokollet den 16 Juni 1815 641 49 §.
Det sedan 1809 et 1810 på bordet hvilande förslaget antogs. 52 §.
Den sedan 1809 et 1810 hvilande anmärkningen härvid ansågs böra förfalla. 53 §.
Det ifrån 1809 et 1810 hvilande förslag bifölls. 56 §.
Det ifrån 1809 et 1810 hvilande förslaget afslogs. 61, 69, 70, 71 et 74 §.§.
De ifrån 1809 et 1810 hvilande förslagen antogos. 77 §.
Den sedan 1809 et 1810 hvilande anmärkningen rörande recognitions skogar ansågs böra förfalla. 80, 81, 87 et 91 §.§.
Alla rörande dessa §.§. hvilande förslag afslogos. 92 §.
Beslöts att oförändrad bibehållas. 93 §.
Det sedan 1812 hvilande förslaget afslogs. 96 §.
Den 1809 et 1810 gjorde anmärkningen ansågs böra förfalla. 97 §.
Det ifrån 1809 et 1810 hvilande förslaget antogs. 102 §.
Det sedan 1809 et 1810 hvilande förslaget afslogs. 103 §.
Bägge de hvilande förslagen rörande denna § antogos. 106, 107, 108, 110 et lil §.§.
Alla rörande dessa §.§. hvilande förslag till ändring afslogos. 114 §.
I afseende på denna §. ansåg Högloft Ridderskapet och Adeln, att, då intet förslag till ändring deri vore beredt, ingen åtgärd dervid kunde äga rum.
Rörande frågan om en representations förändring beslöt Högloft Ridderskapet och Adeln att enär intet förslag finnes så utarbetadt och slutberedt att det till afgörande af Riksens Ständer kunde uptagas, skulle detta ämne ytterligare till Constitutions Utskottet öfverlemnas till handläggning
Rörande Riksdags Ordningen. 17 §.
Det sedan 1809 et 1810 hvilande förslaget afslogs. 19 et 34 §.§.
De sedan 1809 et 1810 på bordet hvilande förslag antogos. 36 §.
Det sedan 1809 et 1810 hvilande förslaget afslogs. 38 §.
Det sedan 1809 et 1810 hvilande förslag bifölls. 46 §.
Det sedan 1809 et 1810, hvilande förslaget afslogs. 56 §.
Det sedan 1812 års
Riksdag hvilande förslaget bifölls. 57 §. bifölls det sedan 1809 och 1810 hvilande förslag. 63 §.
Bifölls till rättelse efter 97 §.
Reg. Form. 75 §.
Det sedan 1809 et 1810 hvilande förslaget bifölls. 78 et 81 §.§.
De i dessa §.§. föreslagna tillägg afslogos.
Rörande den 29 §.
Regerings Formen 14, 21, 23 §. §.
Riksdags Ordningen upsköt Högloft Ridderskapet och Adeln sitt beslut intill dess del erhålles af de beslut som af de
Stånd blifvit fattade hvilka dessa §.§. närmast röra. 41 642 Bilagor till protokollet den 16 Juni 1815 I afseende på Tryckfrihets Lagen beslöt Ridderskapet och Adeln att det på bordet hvilande förslaget till inrättande af en Iury i Tryckfrihetsmål i stället för det hittils antagne Dom- och Rättegångs sättet skulle antagas.
Sluteligen beslöts, att de nu i afseende på förslag till ändringar i Grundlagarne fattade Beslut till Constitutions Utskottet skulle öfverlämnäs, med anmodan att till Justering hos Riksens
Ständer inkomma med redaction af alla de förslager soni af samtelige Riks Stånden blifvit godkände samt af de §.§. i Grundlagarne hvilka omedelbart af de antagne förslagen bero och sålunda derefter böra rättas.
Bx Protocollo A: G:
Bilagor till protokollet den 16 Juni 1815 643 2.
Protokollsutdrag från Borgarståndet den 12 juni 1815. den 16 Junii 2.
Utdrag af Wällofl. Borgare-Ståndets Protocoll hållet tvid Urtima Riksd[ag]en i Stockholm den 12:te Junii 1815.
S: D: Wid nu företagen pröfning af Constitutions-Utskottets, sedan Riksdagarne i Stockholm åren 1809 och 1810, samt i Örebro åren 1810 och 1812 på Bordet hvilande och till afgörande beredda förslag till ändringar i Grund lagarne, fattade Borgare-Ståndet deröfver följande Beslut 1: Regeringsformen. §. 2.
Att då det förut af Rikets Ständer pröfvade förslag till förändring i den härmed gemenskap ägande 41 §. icke blifvit antaget, förslaget till tillägg i 2 § ock förfaller. §. 4.
Att, med antagande af Borgare-Ståndets år 1809 föreslagna förändring af orden »Frälse eller Ofrälse» till »Frälse och Ofrälse», den år 1812 af Constitutions Utskottet uppgjorda förbättrade redaction för öfrigt bifalles. §. 5.
Att, med afslag å de åren 1809 och 1812 tillstyrkta förändringar, den nu warande redactionen, oförändrad bibehålles. §.§. 6, 7, 8, Enahanda Beslut. §. 9.
Att Constitutions-Utskottets 1812 föreslagna förändrade redaction antages; §. 10.
Att de åren 1809 och 1812 föreslagna förändringar afslås; §. 11.
Att den bibehålles oförändrad; 644 Bilagor till protokollet den 16 Juni 1815 §. 12.
Att Borgare-Ståndets år 1809, wid Begerings-formens antagande, gällande gjorda tillägg i denna § godkännes; Men att de år 1812 tillstyrkta förändringar afslås. §. 13.
Att förslaget år 1812 till ändring afslås; §. 15.
Att den bibehålles oförändrad. §. 16.
Att Högw.
Preste-Ståndets 1809 förbehållna tillägg afslås; §. 20.
Att 1809 och 1812 årens förändringsförslag antages.
.§. 28.
Att 1809 års 3 :ne särskildta förslag antagas; men 1812 års afslås; §. 29.
Att 1809 års, i anledning af Högvörd.
Preste-Ståndets förbehåll, inkomna förslag antages; men Hederv.
Bonde-Ståndets då äfven gjorda yrkande ogillas; §. 30.
Att 1809 års förändrings förslag antagas; §. 34.
Bonde-Ståndets 1809 gjorda förbehåll ej kan till pröfning upptagas; §. 35.
Att 1809 års förslag, om tillägg af orden:
Agenter för Handeln bifalles, men alla öfriga ifrån denna och 1812 års Riksdag hvilande förslag afslås; §. 38.
Preste-Ståndets 1809 gjorda förbehåll och Kongl. Majts Nådiga proposition 1812 afslås. §.§. 39, 40, Att 1812 års Constitutions-Utskotts förslag antagas; §. 41.
Beslut förut fattadt.
Bilagor till protokollet den 16 Juni 1815 645 §.§. 42, 43, 47, 49.
Att Utskottet vid 1809 och 1812 årens Riksdagar föreslagne förändringar antagas, samt hvad Utskottet för öfrigt sig utlåtit, gillas. §.§. 50. 52.
Preste-Ståndets — och Hederv.
Bonde Ståndets år 1809 gjorda anmärkningar förfalla; §. 53.
Att Utskottets förslag år 1809 antages; §. 56.
Att Utskottets 1809 gjorda förändrings förslag afslås; §. 61.
Att förslaget från 1809 och 1810 årens Riksdag antages; §. 62.
Att Borgare-Ståndets 1809 gjorda anmärkning förfaller. §. 66.
Att Högloft Ridderskapet och Adelns samma år gjorda anmärkning afslås; §.§. 69, 70, 71, 74.
Att de från 1809 och 1810 årens Riksdag hvilande förslag till ändringar antagas, och Högloft Ridd. och Adelns anmärkning vid 71 § förfaller; §.§. 77, 80, 81, 86, 87.
Att de från nämnde årens Riksdagar hvilande förslag till ändringar afslås. §.§. 91. 92.
Att Constitutions-Utskottets 1812 föreslagna förändringar antagas; §. 93.
Att det, sedan 1812 års Riksdag, hvilande förslaget till förändring afslås, men den projecterade nya redaction af sista momentet antages; §. 96.
Att den förblifver oförändrad. §. 97.
Att förslaget från 1809 och 1810 årens Riksdag antages; §. 102.
Att förslagen till ändringar från samma Riksdag afslås. 646 Bilagor till protokollet den 16 Juni 1815 §. 103.
Preste-Ståndets och Hederv.