Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enligt förslaget till ny stat skulle, genom anvisning af löner för några nu obesatta befattningar samt af tillökning i ailöningen för en del andra och i förslagsanslaget för diverse utgifter, nuvarande staten, som upptog 7,516 Sp. daler, ökas med 5,282 Sp. daler, så att den tillsammans skulle komma att utgöra 12,798 Sp. daler.
Då iståndsättandet af kronans byggnader och tillhörigheter på ön, efter
Departements-chefens öfvertygelse, syntes ej böra eller kunna längre åsidosättas, emedan kostnaden ökades, om, genom dröjsmålet, de finge så förfalla, alt de ej mera kunde repareras, och moderlandets anseende dessutom förnärmades genom sådana ruiner; då Guvernören, alltsedan orkanen år 1837, ej haft något sammanhängande boställe, utan måste herbergera sig i rum och lägenheter, som höra till Irenne särskilda tomter, och i följd hvaraf en särskild hyresersättning till Justitiarien behöft årligen utgifvas, och då dessa rum och lägenheter voro särdeles oansenliga och förfallna, liBil.
N:o 4 till Kongl. Maj-.ts Prop. 1847, Haft. 1. 5 34 kasom alla de öfriga byggnaderna, enär de derå verkställda oundgängligaste reparationerna ej kunnat hälla stånd mot kiimatets åverkan, derom Guvernören tid efter annan gjort anmälan, äfvensom om den nära möjligheten att längre uppskjuta byggnadernas och materielens iståndsättande, helst ön ofta besöktes af olika nationers örlogsmän och andra främlingar, föreslog
Departements-chefen i underdånighet, att guvernementsbostället måtte återställas, äfvensom de öfriga kronans byggnader iståndsåttas, enligt ofvannämnda kostnadsförslag, som derför upptoge 10,829 Sp. daler, eller omkring 28,000 R:dr svenskt banko, äfvensom att för materielens iståndsättande, hvartill särskildt förslag från Guvernören införväntades, måtte beräknas och beviljas 1,000 Sp. daler, motsvarande omkring 2,600 R:dr svenskt banko, eller tillsammans 30,600 R:dr s. m.
Beträffande åter den sökta tillökningen i nuvarande staten för ön, äfvensom pensionsrätten för der anställde embets- och tjenstemän, så, och ehuru de derför anförda skal visserligen vore grundade på billighet, trodde sig Departements-chefen, i anseende til! knappheten i statsverkets tillgångar, ej kunna eller böra för närvarande i vidsträcktare måtto dertill tillstyrka nådigt bifall, än att arfvodcn må i nåder anslås åt Guvernements-sekreteraren med 400 Sp. daler samt åt en Guvernements-pastor och tillika Skollärare 800 Sp. daler, och att för Garnisons- samt Guvernemcntsläkaren en tillökning af 200 Sp. daler må beviljas.
Om till Guvernemer.ts-pastorns och Skollärarens aflöning ett bidrag af omkring 230 Sp. daler skulle, efter hvad anledning vore att förmoda, kunna påräknas ifrån Svenska missionssällskapet, skulle återstoden af den i staten sålunda i underdånighet föreslagna tillökningen utgöra 1,170 Sp. daler eller cirka 3,000 R:dr Svenskt banko, så att, då de till förvaltningen erforderliga utgifter, som ej af inkomsterna utaf ön kunna betäckas, med ledning af de sistförflutna 2:ne årens erfarenhet, förslagsvis kunde antagas till ungefärligen 6,000 R:dr Sv. banko för året, 35 ilen sålunda uppkommande sammanlagda summan, som till bristens betäckande vore alt påräkna, skulle för 3 år utgöra 27,000
R:dr, än äfven den bär ofvan beräknade kostnadssumma, 30,600 R:dr Sv. banko, för publika byggnadernas och materielens iståndsättande, måtte till utbetalning i mån af behofvet beviljas, samt, då tillfälle till öns afträdande på antagliga vilkor möjligen ännu kunde yppas under fortsatta bemödanden för detta ändamål, anvisas till utgående på enahanda sätt, som i afseende på tillskottet för koloniens förvaltningskostnader hittills varit iakttaget, eller att medlen, efter skeende anvisningar, förskottsvis utbetalas Irån Statskontoret, emot ersättning af de för extra statsregleringen afsedda tillgångar, enligt för hvarje år till Riksgälds-kontoret afgifvande reqvisition, allt under förbehåll af framtida godtgörelse till moderlandets statsverk, om och i den mån ökad afkastning af ön eller för dess afyttrande inflytande medel dertill kunde lemna tillgång.
Majit i nåder bifalla.
Som Kongl. Majit, uppå underdånig föredragning af de öfriga Stats-departementerna och under iakttagande af de för det afgifvande statsreglerings-förslaget bestämda allmänna grunder, under denna dag meddelat nådiga beslut i de ämnen, som rörde ej mindre utgifterna å riksstatens andra, tredje, fjerde, femte, sjette och åttonde hufvudtitlar, äfvensom vissa delar af den nionde, än ock sådana till dessa hufvudtitlars föremål hänförliga särskilda anslag, hvilka endast för en gång eller på vissa år erfordrades, och om hvilket allt behöriga protokollsutdrag komme att från Stats-expeditionerna Chefen för Finans-departementet tillställas; så behagade Kongl. Majit nu i nåder förordna, att, i enlighet med de af Kongl. Majit under denna dag fattade samtliga beslut, ett fullständigt förslag till Kongl. Majits nådiga proposition till Rikets Ständer, angående statsverkets tillstånd och behof skulle skyndsamligen uppsättas och genom Chefen för Finans-departementet inför Kongl.
STOCKHOLM 1837, hos J. A. Walldén.
Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-Ärenden, hållet inför Hans Mai.t Konungen i Statsrådet på Stockholms Slott den o November 1847- Närvarande: Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern Grefve Posse, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena Friherre Ihre, Statsrådet, Friherre Stael von Holstein.
Munthe, Friherre Pejron, Silfverstolpe, IVcern, Friherre Gyllengranat, Faoce, Fåhreeus, Med afseende å det förslag till ny reglering af Åttonde Hufvudtiteln, som vid den förestående riksdagen borde Rikets Ständer föreläggas, behagade Kongl. Maj:t i nåder förklara
Under den tid, som förflutit sedan si3ta riksdag och serdeles till följd af åliggandet för Rikets församlingar att, i öfverensstämmelse med Kongl. Bil.
Haft. 1. 1 Maj:ts nådiga Stadga af den 18 Juni 1842, inrätta nya eller ordna redan befintliga skolor för folkundervisningen, har antalet af de ärenden, som tillhöra Ecklesiaslik-Departementets handläggning, i ganska betydlig mån ökats, hvarföre ock hvarje år särskilda arfvoden måst anvisas på Åttonde Hufvudtitelns inskränkta fond för extra utgifter, och då med visshet kan antagas, att detta förhållande, af göromålens tilltagande, synnerligen genom den mängd af underdåniga ansökningar och besvär, hvilka, i omedelbart sammanhang med tillämpningen af högstberörda nådiga Stadgas föreskrifter, till Departementet ingå, ännu framgent kommer att fortfara, men jag icke anser mig böra för närvarande göra underdånig framställning om tillökning i den ordinarie embets- eller tjenstemannapersonalen inom Departementets Expedition, finner jag mig dock pligtig att, till beredande af en mot det växande arbetet svarande nödig vedergällning, i underdånighet hemställa, att Eders Kongl.
Majrt, uti aflåtande nådig Proposition till Rikets snart sammanträdande Ständer angående Statsverkets tillstånd och behof, täcktes äska en summa af 666 R:dr 3a sk., att å ordinarie Stat uppföras och, mot redovisning, genom Departements-Chefen användas så väl till uppmuntran åt de ordinarie tjenstemännen, vid dem, utöfver deras ordinarie tjensteskyldighet, ålagda ökade göromål, som till godtgörelse för etL mera verksamt biträde af den extra ordinarie tjenstemannapersonalen, samt till arfvoden åt extra vaktbetjening vid Departementet.
Majit behagade, enligt jemväl
Statsrådets öfrige ledamöters underdåniga tillstyrkanden, till denna Departements-Chefens underdåniga hemställan lemna nådigt bifall. 2:0
Uti underdånig skrifvelse af den i5 Februari i845, hafva Rikets då församlade Ständer förnyat deras vid nästföregående Riksdag gjorda underdåniga framställning om ”angelägenheten af Riksarkivets skyndsamma och behöriga kompletterande med s. k. Registratur.”
I anledning häraf och då de Reglementen, som, i sammanhang med den år 1840 förändrade organisationen af Statsrådet, blifvit för hvarje af Stats-Departementen utfärdade, icke innehålla något åliggande för tjenstemännen vid de under nämnde Deparlementer lydande Kansli-expeditioner, att besörja utskrifning af registraturet, och ett sådant arbete följaktligen icke tagits i beräkning vid bestämmandet af tjenstemannapersonalen derstädes, samt några medel för verk - 3 ställandet af detta arbete icke elier blifvit utaf Rikets Ständer anslagna, anser jag mig, med afseende på föremålets vigt, böra i underdånighet hemställa, alt Eders Kongl.
Maj:ts Kansli, så väl för den förflutna tid, hvarunder sådant saknas, somförde löpande åren, ett anslag af 2,000 R:dr om året varder af statsmedel anvisadt att, till en början, intill nästa Riksdag utgå.
Med afseende å de särskilda förhållanden, hvilka föranledt nuvarande Chefen för Riksarkivet, Doktor J. J. Nordströms utnämning till denna beställning, och för att bereda denne utmärkte vetenskapsman en bestämd löne-inkomst, jemförlig med den, han före tillträdet af berörde embete innehade, får jag i underdånighet föreslå, att Eders Kongl. Maj:t täcktes till Rikets Ständer göra nådig framställning derom, att, utom den på Riksarkivets Stat för
Riksarkivarien anslagna lön, i,8oo R:dr, en personel lånetillökning för Doktor Nordström af 700 R:dr varder å allmänna Indragnings-Staten uppförd, med rättighet för Doktor Nordström att vid afskedstagandet från Riksarkivarie-tjensten, i en ålder af 65 år, med sjuk-attest, eller af 70 år, utan sådan attest, få på sistnämnda
Hvad Departemenls-Chefen sålunda föreslagit och Statsrådets öfrige ledamöter jemväl i underdånighet tillstyrkt, täcktes Kongl. Maj:t i nåder bifalla. 4:o.
4 Härtill behagade Kongl. Maj:t, uppå jemväl Statsrådets öfrige ledamöter underdåniga tillstyrkande, i nåder samtycka. ip' 5:o.
Bibliotheket samt genom Svenska bokpressens betydligt [ökade alster, kan nämnde bibliotheks tillväxt för närvarande uppskattas till omkring 3ooo band om året.
Med förmälan härom har Kongl. Bibliothekarien Arwidsson, uti en till Eders Kongl. Maj:t ingifven framställning om behofvet af tillökning i Kongl. Bibliotliekets tjenstemannapersonal, underdånigst anhållit, att Eders Kongl. Maj:t i nåder täcktes tor Rikets Ständer föreslå, att Kongl.
Bibliotheket måtte, för sina oafbrutet ökade göromåls skull, åter få på Riks-staten uppförd den år 180g indragna vice Bibliothekarietjensten, jemte en ny eller tredje Amanuensbeställning, och i afseende på lönevilkoren för dessa befattningar i underdånighet hemställt, att vice Bibliothekarien, hvilken, i händelse af Bibliothekariens sjukdom eller annat laga förfall, borde bestrida hans tjenst, måtte få sig anvisad lön inom samma grad, som han förut innehade, eller motsvarande Protokolls-sekrelerarnes inom Eders Kongl.
Maj:ts Kansli, samt att tredje Amanuensens lön måtte bestämmas till samma belopp, som Kopisternes derstädes.
Ehuru erkännande vigten deraf, att Kongl. Bibliotheket, enär det redan vunnit och årligen forlfarande måste vinna betydlig tillväxt samt af allmänheten allt mer och mer anlitas, erhåller en efter dessa förhållanden afpassad tjenstemannapersonal, anser jag mig dock^ i betraktande af de många angelägna behof, för hvilka Statens tillgångar nu måste tagas i anspråk, böra inskränka mitt underdåniga tillstyrkande dertill, att Eders Kongl. Maj:t behagade hos Rikets Ständer, för anställandet af en tjensteman vid meranämnde 6 Bibliothek, i grad emellan Bibliothekarien och Förste Amanuensen, äska ett lönebelopp, motsvarande det i Protokolls-sekreteraregraden inom Eders Kongl.
Majit läcktes till denna Departemenls-Chefens underdåniga hemställan, som al Statrådets öfrige ledamöter biträddes, lemna nådigt bifall. 6:0.
Sedan Eders Kongl. Majit, under den 17 September 184b, täckts i nåder bevilja Prosten öfver Ångermanlands nordöstra Kontrakt rättighet att, från och med år 1844» för det nybildade Bjurholms pastorat, komma i åtnjutande af en prostetunna, att utgå af kronans behållna tionde i orten, får jag nu i underdånighet hemställa, att, vid blifvande Statsreglering, Eders Kongl.
Majit behagade till Rikets Ständer göra nådig anmälan om detta anslags uppförande på Stat.
Till följd af Kongl. Majits, under den 22 Augusti 1843, meddelade nådiga befallning, hafva Landshöfdinge-embetet i Wermlands Län och Konsistorium i Carlstad, uti underdånig skrifvelse den 4 September 1844» a^~ gifvit förslag till anläggande af 2ine nya kapell uti Wermlands Finnmarker, det ena i norra delen af Gunnarskogs, och det andra i nordvestra delen af Frycksände församling.
Sedan Eders Kongl. Maj:t, vid underdånig anmälan af detta ärende den i5 påföljande Oktober, behagat i nåder förklara, att, jemlikt hvad Landshöfdinge-embetet och Konsistoriuu i underdånighet föreslagit, de nya kapellen framdeles skola uppföras å dertill utsedda platser vid hemmanen Bogen och Lekvattnet, samt tillika, uppå Eders Kongl. Majits Befallningshafvandes och Biskopens i Carlstads Stift uti särskild ingifven skrift gjorda underdåniga framställning, i nåder förordnat, att Biskopen, utan afvaktan på kapellbyggnadernas företagande, skulle ega att begrafningsplatsen för de blifvande kapellagen inviga, har Eders Kongl. Maj:ts och Rikels Kammar-Kollegium, uti anbefalldt underdånigt utlåtande i ämnet, dels närmare utredt, hvilka 6 hemman och lägenheter enligt förslaget komma att tillhöra hvardera af de båda kapellförsamlingarne, dels upplyst, att tolkmängden, enligt 1845 års mantalslängden inom Bogens föreslagna kapellag rätteligen utgjorde 5x3 personer och inom Lekvattnets g84; hvarefter Eders Kongl. Majtrs
Befallningshafvande i Länet inkommit med infordrad uppgift å förslagsvis beräknade kostnaden för bebyggande af de inom dessa kapellförsamlingar blifvande prestbostället samt en i orten upprättad ritning med kostnadsförslag till kapellbyggnaderna.
Då nu för verkställigheten af ifrågavarande förslag, jemlikt hvad detsamma innehåller, oundgängligen erfordras, utom det af Rikets Ständer redan vid 1840 års riksdag beviljade anslag, 6000 R:dr, till kapellens uppbyggande, jemte i sådant afseende sökt understöd medelst collect och stambok öfver hela riket, jemväl bidrag af allmänna medel till ständiga penningelöner åt tvenne kapell-predikanter, till årlig aflöning åt klockaren och kyrkovaktaren i Lekvattnets kapell, intill dess nu varande klockare och kyrkovaktare i Fryksände och Östmarks socknar afgått, till inköp al boställe åt predikanten i Lekvattnets kapell, sedan till ett sådant inom Bogens kapellförsamling en mindre hemmansdel blifvit skänkt af Bruksegaren J.
Mitander, samt till båda boställenas bebyggande, får jag, i öfvei enstämmelse med hvad vederbörande einbetsmyndigheter föreslagit, i underdånighet hemställa, att Eders Kongl.
Maj:t behagade, uti nådig framställning till Rikets Ständer, äska följande anslag, nemligen: till lön å ständig stat för hvardera af 2:ne kapellpredikant^’, 400 R;8r om året, tillsammans 800: — till årlig aflöning åt klockaren i Lekvattnets kapell 5o: — att på indragningsstat utgå, intill dess klockarne i Fryksände och Östmarks socknar afgått; till d:o åt kyrkovaktaren i samma kapell 16: 32 att likaledes på indragnings-stat uppföras, intill dess kyrkovaktarne i nyssnämnde socknar afgått ; till inköp af boställe åt predikanten i Lek vattnets kapell för en gång.
1,000: — samt till bebyggande af prestboslällena i båda kapellförsamlingarna, så väl Bogen som Lekvattnet, jemväl för en gång 5,600: — mot skyldighet för dessa församlingar alt berörde boställsåbyggnader i all framtid underhålla.
7 Hvad Departements-Chefen i omförmälda afseende i underdånighet hemställt, täcktes Kongl. Maj:t, jemlikt äfven Statsrådets öfrige ledamöters underdåniga tillstyrkande, i nåder bifalla. 8:0 Hos Eders Kongl. Majit hafva åtskilliga hemmansegare å ön Rummaren i Stockholms
Län underdånigst anhållit, att, som dera ålåge att både i Nämdö och Djurhamns kapellförsamlingar ej allenast deltaga i byggnad och underhåll af kyrka och komministersboställe, utan ock att aflöna komminister, klockare och öfrig kyrkobetjening, hvilken dubbla börda sökanderne, såsom obemedlade lotsar, ej längre förmådde uthärda, Eders Kongl. Majit fördenskull matte i nåder tillåta, atl ön Rummaren finge i ecklesiastikt hänseende skiljas från Nämdö kapell, tillhörande Öster-Haninge pastorat i Strengnäs Stift, och i stället förenas med den, Rummaren vida närmare belägna, Djurhamns kapellförsamling af Wermdö pastorat i Upsala Stift och Stockholms Län.
Af det underdåniga utlåtande, Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Kollegium, jemlikt erhållen nådig befallning, efter vederbörandes hörande i ämnetj afgifvit, inhemtas, ibland annat: att ön Rummaren eller Rummarön, som, enligt Jordebokcn, utgör io£ till 5| förmedlade mantal, i äldre tider tillhört och ännu tillhör Wermdö pastorat i allt verldsligt, juridiskt och administrativt afseende, samt jemväl i ecklesiastikt hänseende fordom varit med nämnde pastorat förenad; att afståndet emellan Rummaren och Nämdö kapell utgör iner än En mil, men emellan Rummaren och Djurhamn icke fullt en half mil, att sjöfarten från Rummaren till Nämdön under starka ostliga vindar är både svår och farlig, hvilket i vida mindre mån inträffade med öfverfarten till Djurhamn; att sedan, genom flere Kongl. Bref, Rummarön förklarats tillhöra Öster-Haninge pastorat, Kongl. Maj:t., enligt nådigt
Bref den 1 Augusti 1768, tillåtit Rummaröboerna, hvilka deltagit i Djurö kapells uppbyggande, predikantens aflöning och boställets anskaffande, att i alla afseenden tillhöra sist bemälde församling, emot förbindelse att till presterskapet i Öster-Haninge utgöra vanliga och lagliga rättigheter, samt att härefter Rummaröboerna, genom Kongl. Resolutionen den 24 Maj 1771, förklarats skyldiga att efter hemmantal deltaga i alla de onera, som åligga Nämdö socknemän i anseende till kyrkan och dess vidmakthållande, samt dennas betjente.
Vid dessa förhållanden har Kammar-Kollegium, lika med Eders Kongl. Majlis Befallningshafvande i Stockholms Län och Konsistorium Ecklesiasticuin i Upsala, underdånigst tillstyrkt, att ön Rummaren må i allt ecklesiastikt afseende, så väl i onera, som rättigheter., förläggas till
Djurhamn, samt derjemte i underdånighet förmält sig anse, att Öster-Haninge pastorat, som, Rummaren oberäknad, år 174° bestod af 1 09^ mantal, lätteligen kunde utgöra sina skyldigheter, hvad kyrka och prestegårdsbyggnad beträffar, utan särskild ersättning för de afgående obetydliga bidragen från Rummaren, äfvensom genom dess frånskiljande kyrkoherden icke skulle förlora något uti inkomster, enär alla hans pastoralier af Rummaren voro öfverlåtne till kapellpredikanten på Nämdön; hvaremot och då en sådan förlust komme att drabba Nämdö kapellag, samt predikanten och kyrkobetjeningen derstädes, så mycket kännbarare för denna församling, som den består af endast i skärgården belägna och af fattiga fiskare bebodda mantal, Kammar-Kollegium till Eders Kongl. Majits pröfning öfverlemnat, huruvida Rummaröns förläggande till
Djurhamns kapell må kunna verkställas utan motsvarande ersättning till Nämdön; och har Kammar-Kollegium emedlertid, med ledning af infordrade uppgifter, låtit, efter medium af de 10 sista årens markegångspris uppgöra en uträkning å det belopp kronotionde spanmål, sorn erfordras för att hålla kapellpredikanten och kyrkobetjeningen i Nämdö jemte kapellkyrkan derstädes skadeslösa för den minskning uti inkomster och bidrag, som genom Rummarens skiljande derifrån skulle uppkomma, utgörande detta belopp för kapellpredikanten i3 tunnor 21 kappar, för klockaren och kyrkovaktaren 4 tunnor 915 kappar samt för kapellkyrkans underhållande och reparation 1 tunna 204 kappar, eller tillsammans 19 tunnor 23™ kappar spanmål,' hälften råg och hälften korn.
Med anledning af hvad sålunda förekommit, och då, på sätt KammarKollegium jemväl i underdåninghet upplyst, kronans behållna tionde i orten lemnar tillgång för ifrågaställda ersättningsbelopp, anser jag mig böra i underdånighet hemställa, det täcktes Eders Kongl. Majit hos Rikets Ständer äska, att för ofvan omförmälda ändamål å Riks-Staten varder uppfördt ett till jemnt tal förhöjdt anslag af 19 tunnor 25 kappar spanmål, hälften råg och hälften korn.
Majit behagade till denna Departements-Chefens, af Stats-Rådets öfrige ledamöter biträdda, underdåniga hemställan lemna nådigt bifall. 9:0 9 9;o
Uti särskilda underdåniga skrifvelser, hafva Biskoparne öfver Linköpings och Kalmar stift samt Konsistorierna uti Skara, Strengnäs, Westerås, Wexiö, Lunds, Karlstads, Hernösands och Wisby stift, med förmälan, hurusom tjenstegöromålen vid Konsistoriernas expeditioner i sednare tider betydligen ökats, och då Konsistorii-notarierna icke förmådde af sina egna, i allmänhet ringa, löneförmåner nöjaktigt godtgöra deras för göromålens behöriga bestridande särdeles behöfliga biträden, underdånigst anhållit, att Eders Kongl. Maj:t måtte täckas i nåder bereda anslag lill ordinarie löner för de amanuenser, hvilka, i stöd af Kongl.
Cirkuläret den i4 September i83g, få vid Domkapitlen, en i hvarje stift, med åtnjutande af enkel tjenstårsberäkning, anställas, hvarvid af de flesta Konsistorierna blifvit i underdånighet föreslaget, ali dessa löner matte bestämmas till 3o tunnor spanmål årligen; varande anbefaldt underdånigt utlåtande af Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-kontor i detta ämne afgifvet.
Med afseende å de af ofvannämnda emhetsmyndigheter omförmälda förhållanden, ville Kongl. Majit, jemlikt Statsrådets underdåniga tillstyrkande, till Rikets Ständer göra nådig framställning derom, att till löner, ä i8oR:dr, åt Konsistorii-amanuenser, en inom hvarje af de 12 stiften, måtte anvisas en summa af 2,160 R:dr Banko. 1 2:0 I egenskap af Kansler för universiteten i Upsala och Lund, har Hans Kongl. Höghet Kronprinsen hos Eders Kongl. Majit anmält de framställningar angående universitetens behof, hvilka af de Akademiska Konsistorierna i anledning af den instundande riksdagen blifvit gjorda.
N;o 5 till Kongl.
Maj:ts Prop. 18475 Haft. 1. ‘i Consistorium Accidemicum i Upsala. A) Anslag för en gång till byggande af ett kemiskt laboratorium oell mineraliekabinett
R:dr samt såsom bidrag till kostnaden dels för en ny anatomi- och disectionslokal, dels för obser vatorii fullbordande . . . B) Arliga Anslag till stipendii-understöd åt medellösa studerande, hvilka ämna beträda den presterliga banan R:dr till extra aflöning och arfvoden åt yngre akademiska lärare „ till förökande af det akademiska bibliotbekets inköpsfond „ och såsom löner, å 1,600 R:dr, till sex nya professorer, nemligen: i kyrko-historia m. m., i pharmaci och medicinsk kemi, i theoretisk och offentlig medicin, i geologi m. m., i forn-nordisk språk- och ålderdoms-kunskap, och i zoologi.
Consistorium Academicum i Lund. A) Anslag för en gång såsom ersättning af kostnaden för en med universitetets medel tillämnad byggnad för den anatomiska institutionens behof, « R.dr för grundläggning af en så kallad estetisk samling . . . „ och till anskaffande af en räknemachin för den mathematiska inrättningen „ B) Arliga anslag för särskilda samlingars och inrättningars behof . . .
R:dr såsom löneförhöjning, i likhet med den för Upsala universitet vid sistlidne riksdag beviljade, å 3oo R:dr, åt io professorer, utom de sex, hvilka förut åtnjuta sådan tillökning „ till löneförhöjning åt fyra adjunkter oeh tre bibliotheks-ama nuenser „ lill aflöning för fyra nya professioner, nemligen två i historia med dess hjelpvetenskaper, en i pliarmacologi och en i geologi . . . . 25,ooo: 10,000: 2,000: 5,ooo: 6,000: 9,600: 9,468: 1,000: i,9o°: 2,088: 3,ooo: 1,100: 6,400: 11 för inrättandet af en adjunktur i esthetiken och två nya medicinska fakulteten 1,900: — för JVorbergska professionens återbringande i dess ursprungliga skick „ 1,000: — till uppmuntran och understöd åt akademi-docenter, som deraf göra sig förtjenta „ i,5oo: — Hans Kongl. Höghet Kronprinsen Akademi-kansleren, har, i anledning häraf, i afseende på de årliga anslagen, föreslagit: 1:0 att universiteten icke allenast må bibehållas vid dem förut beviljade 12,000 R:dr årligen, eller 6,000
R:dr för hvartdera universitetet, till deras materiel, utan ock anslaget ytterligare ökas med minst 2,000 R:dr, likaledes för hvartdera universitetet, att', efter behofvet, vid ena eller andra lärosätet, användas till förmån för dess bibliothek eller för andra samlingar och inrättningar.