Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Och änskönt häraf finnes, att besvärsfrågan redan, genom Stats - Secreterarens Remiss-påteckning, upptagits i Ecclesiastique-Expeditionen, inom hvilken dylika ärenden både förut och sedermera vunnit handläggning, har dock Expeditions-Secreteraren von Prinzencreutz felat i så måtto, som han, med kännedom af Kammar-Collegii besvärshänvisning till Kammar-Expeditionen, och äfven deraf, att tvisten om andra hälften af Lyngåkra Hemman blifvit, i sistnämnde Expedition, på ett mot hans öfvertygelse stridande sätt afgjord, icke dessmindre omedelbarligen föredragit ärendet, utan att derom, till en början, serskildt begära och afvakta Kongl.
Maj:ts uttryckliga föreskrift.
För att, under hänsyn till flera bland ofvan motiverade anmärkningar, undanrödja eller i förväg möta de inkast, hvilka hos Riks-Stånden, liksom inom Utskottet skett, kunde J^ppas mot tillämpligheten, i hvad Constitutions-Utskottets åtgärd angår, af 107 § Regerings-Formen, i fråga om sådana Rådgifvare och Föredragande, som antingen under liden från Stats-Rådet och i4 Constitutions-Utskottets Memorial.
JV.o 36.
Embetet entledigats, eller ock ej innehaft Ordinarie Stats-Secreterare-beställning, torde Utskottet tillåtas anföra, att, då saken måste grundlägga formen, oberoende af personliga förhållanden, och då dessutom anledningarna lill dessa anmärkningar blifvit, ej allenast inom Utskottet väckta, utan äfven, till större delen, från Riks-Stånden remitterade, Utskottet så mycket mer föranlåtits att dem, efter den enda användbara §, likmätigt beskaffenheten pröfva och bestämma, som Utskottet icke ens ansett sig tillständigt att, med anticipation på Rikets Ständers beslut, förutsätta den antydda vilkorliga påföljdens förverkligande.
Constitutions-Utskottet har nu fullgjort dess pligt att för Rikets Ständer tillkännagifva det anmärkta; Och här, der Utskottets befattning slutas, vidtager Rikets Ständers rätt att, efter en högre nödvändighets kraf, behandla det tillkännagifna.
Utskottet finner sig skyldigt att oförtäckt uttala dess, på öfversigten af det hela grundade opinion, får Utskottet, med det sanningsenliga vittnesbörd, att i allmänhet Konungens Rådgifvare och Föredragande troget och redligt bevakat Constitutionens och Lagarnes helgd, Fäderneslandets bästa och enskilde Medborgares rätt, vÖrdsamligen underställa detta Betänkande Rikets Constitutions-Utskotlets Memorial.
N.-o 36. i5 Ständers pröfning, i ändamål tillika af den decharge, hvars egenskap och verkan i 76 § Riksdags-Ordningen bestämmas.
Stödjande sig på ZyAe och 6o:de §§ Riksdags-Ordningen, samt på de från förra Riksmöten lemnade praejudicat, får slutligen Constitulions-Utskottet upplysningsvis anmäla några, under Protocolls-granskningen, förekomna vigtigare omständigheter, dock med uttryckligt förklarande, att ingen anmärkning dervid kunnat eller bordt göras.
Då, jemlikt 9 § Regerings - Formen, Stats-Rådets Ledamöter och Föredragande äro förbundne att deras meningar till Protocollet yttra, skulle Utskottet önskat, att Konungens Rådgifvare, åtminstone i sådana frågor, som berott på tillämpning af Grundlagarnes ordalydelse, oftare framsagt och bestämdare utvecklat sina tankar, såsom till ex. när besluten fattades, dels angående föredragning, i commandoväg, af Rikets Ständers underdåniga anhållan om sparsam förändring af monderings-persedJar, dels rörande Postmästare-sysslors tillsättning genom Kongl. Maj:ts egna Conslilutorial, — hvarvid några motiver ej blifvit anförda, —■ samt då ett Stats-Råd förordnades att tills vidare Öfver-Ståthållare^Embetet förrätta, vid hvilket tillfälle, med 16 Constitutions* Utskottets Memorial.
N’.o 36. undantag af en Ledamot, som ansåg 34 § Regerings-Formen böra tydas derhän, att andra civila Embeten ej kunde, om äfven för kortare tid, ulöfvas i förening med Stats-Råds-Embetet, Föredraganden och öfrige närvarande Rådgifvare, utan positivt omdöme häröfver, å ena sidan framställde den dittills följda oanmärkta tillämpningen af berörde §, och å andra sidan erkände anledningen till en motsatt tolkning.
Någon gång har Utskottet trott sig, i rådslagen inför Kongl. Maj;t, upptäcka smärre afvikelser från gällande rättsformer, med olika behandling af lika mål.
Så befinnes, att Stats-Rådet tillstyrkt eller ej afstyrkt: aulorisation för Landshöfding att kalla Borgmästare till personlig inställelse å LandsCancelliet, derifrån dock Stats-Secreteraren varit skiljaktig; Stads förpligtande att åt en till ständig tjenstgöring i annan
Stad commenderad Officer betala inqvartering, oaktadt eljest, i dylika mål, rättligen tillämpats Inqvarterings-Ordningens föreskrift, att ingen må njuta inqvartering längre än han å orten är tillstädes; Utnämnandet af en Professor vid Universitetet, utan förut till tjensten upprättadt förslag, — samt tillåtelse för en Kyrkoherde att under Cessions-tillståndet fortfara med Embetets utöfning , 1 Constitutions-Utskottets Memorial.
JY.o 36. 17 öfning, — elt undantag från Concurs-Lagen, som Kongl.
Maj:t likväl icke täckts i Kader medgifva.
Åtskilliga af Rikets Ständer eller deras Comiterade i underdånighet gjorda framställningar, hvilka, efter Utskottets öfvertygelse, ej inneburit något stridande mot constitutionela principer, eller mot rätts- och billighets-grunder, synas hafva kunnat af Konungens Rådgifvare utan betänklighet understödjas.
Såsom exempel på motsatsen må anföras, frånstyrkandet af bifall till Rikets Ständers underdåniga petitioner om Tre Rusthållares intagande i hvarje Beklädnads- och Bevärings-Direction, dervid blott en Stats-Rådets Ledamot uttalat tillstyrkande mening, — om sätLet för JustitiasCaneellerens hörande öfver frågor angående Dagblads indragning, — om Tullrnediens levererande i Riksgälds-Contoiret, och om disposition af Strömrensnings-anslaget, synnerligen för de Norra provincerna, — samt till Rikets Ständers Revisorers i underdånighet anmälda begäran om delfående af Stats-Contoirets Protocoll och Handlingar utöfver den tid af tvänne år, hvars afslutna räkenskaper Revisionen omfattade.
Vik. t, II, Sl. Prot. 1828 och 1829, 6 Sami. 3 16. de 18 Constitutions-Utskottels Memorial. 2Y.o 36.
Med hänsigt till behandlingen af Rikets Ständers Lagförslag, har Ulskottet inliemtat, att Konungens Rådgifvare frånstyrkt antagandet, i r:sta, 2:dra och 5:te punkterna, af förslaget till vissa ändringar i författningarna om fast egendoms och lösörens utmätning och försäljning, äfvensom att Konungens Rådgifvare val först tillstyrkt
Kådig sanction å hela förslaget till Ansvarighets-Lag för de af Rikets Ständer förordnade Directeurer vid Discont-Contoiren i Götheborg och Malmö, men sedermera, enär denna sanction, på grund af 6:te §:ns innehåll, vägrades, tillstyrkt stadfästelse å förslaget, med uteslutande af nämnde §.
Varandes, efter Utskottets åsigt, sådant parliclt godkännande och förkastande af verkliga Lagförslag icke förenligt med constitutionela Lagstiftnings-principer.
Enligt Protocollet öfver Krigs-Ärenden för den 20 Junii 1826, har Stats-Rådet tillstyrkt, att 2,000 Centner Krut måtte, på reqvisition af Chefen för Colonial-Ärendenas Departement, få aflemnas emot 20 R:dr Banco pr Centner, att af BarthelemiCassan, senast inom 1829 års utgång, betalas.
För öfrigt får Utskottet, under åberopande af dess Memorial, den i5 sistlidne Constitutions-Utskottets Memorial. IV.-o 36. ig April, rörande en anmärknings-anledning i fråga om Skånska Mötes-Passevolancen, nu vördsamligen anmäla, att, efter den utredning detta mål vunnit, Utskottet tror Skånska Rotehållare böra komma i delaktighet af de förmoner, som, genom blifvande ny Passevolance - reglering, kunde Rust- och Rotehållarne vid gamla Indeldta Regementen tillfalla och försäkras. Stockholm den 20 Junii 182g.
STOCKHOLM, P. A. Norstedt &
Söner, 1829. Cotitmutions-Utskottets Memorial tito 37.
1 N:o 3 7.
Utsk. d. 6 Julii 182g.
Memorial , rörande Casper Wijk' inans anmärknings - anledning i afseende på Inkomst- Öfverskott tens disposition.
Under den dennes har Bonde-Ståndet till Constitutions-Utskottet remitterat en af Casper Wijkman från Upsala Län, emot Stats-Rådet oell Konungens föredragande* framställd anmärknings-anledniilg, hvilken Motionairen serskildt uppgifvit bestå derb att, ehuru* jemlikt 65 §.
Regerings-Forfrten, Statsmedel icke må* annorlunda än förord* hadt blifvit* användas* och 1823 års Stan* der beslutit, att öfverskotten på Statsverkets inkomster icke finge ålitas för utbetalningar, dem Rikets Ständer ej anvisat eller medgifvit* betydliga summor dock* titaj* Sländernes samtycke* anordnats å dessa öf* verskottsmedel; hvadan Motiöhaireil begärt Constitutions-UtskottetS undersökning, huruvida flere eller färre af de i Stats-Utskottets Betänkande N:o 155 till afskrifning an 6ih. till Riki.
Prot. 1828, 1839. 3:dje Sami. tyide Haft. t 3 Cons t itutiont-Ut skott tts Mimmia!
Nv mälda utgiftsposter grunda sig på Rikets Ständers anvisningar eller begifvanden; förmodandes han Cönstitulions-Utskottet, i vidrigt fall, ej kunna undgå alt, mot veder-* börande Contrasignant och Stats-Råds-Ledamöter, tillstyrka den åtgärd, sorn Ansvarighets-Lagen för Konungens Rådgifvare i 6 §. antyder.
Constitutions-Utskottct bar, för sin del, funnit denna motion mindre befogad, så väl till åsyftningen, hvilken synes vara den, att i anmärkningsväg upprifva samtliga RiksStåndens, i följd af Statsmedelsförvattningens utredning, fattade beslut om ifrågavarande Summors afskrifning, som äfven till innehållet, enär utgifterna öfverhufvud varit lika nödvändiga, som oförutsedda, och, hvad åtskilliga bland dem angår, föranled-* da af Rikets Ständers egna framställningar, samt då för öfrigt medlen icke blifvit definitivt disponerade, utan endast förskottsvis ilttagna, under vilkor af anmälan hos Rikets Ständer, för utgifternas godkännands genom afskrifning eller anvisning.
Alt numera, sedan Stats-Råds-Protocollens granskning fulländats, å nyo undersöka förhållanden, som Utskottet, under samma granskning, icke förbisett, men ej eller trott sig böra anmärka, vöre, efter Utskottets konstitutions-\2t skottets Memorial N;<> 37, 1 döme, både öfverflödigt och olämpligt, helst denna åtgärd ej skulle frambringa andra än förut kända resultat, och dessutom komme att ingripa i den högre rätt Utskottets Principaler, på Slats-Utskotlets tillstyrkande, redan utöfvat, Slockholm den 27 Junii 1829, N:o 38.
Memorial till Borgare* Ståndet, i anledning af Dess återremiss på Memorialet N:o 51, rörande ett tillägg i 5 mom. 14 §•
Bih$- dags-Ordningen.
Constitutions-Utskottets Memorial N:o 3i, med föreslående af ett tillägg i 5 mom. i4 §.
Riksdags-Ordningen, rörande Borgares valbarhet till Riksdagsman, har från Borgare-Ståndet under den i5 dennes blifvit återförvisadt, på grund af Borgmästarens, Lagmannen Montans, för
Ståndets gemensamma tanka förklarade redaclions-förslag, sa lydande: ”Ingen annanina för Städerna till Riksdagsman utses, än den, som minst tr« åv varit Magistrats-person elle*- 4 Constitutions~Ulskottets Memorial N:o 3g, Borgare i Staden, och är derstädes mantals- och skattskrifves samt, derest han ej är tjenstgörande Magistrats-person, Borgerlig näring idkar.”
Beträffande de a:ne förändringar elley nya motioner detta förslag innefattar, nemligen att jemväl Magistrats-person skulle i Staden vara mantals- och skattskrifves samt att Borgaren borde der idka sin näring, laar Utskottet funnit det yrkade tillägget, i afseende på Magistrats-personens (jualification, mindre hehöfligt och ej af något förspordt missförhållande påkalladt, samt det ytterligare vilkoi’et för Borgarens valbarhet, dels icke nödigt, emedan borgerlig rörelse förutsättei’, att den skall drifvas i Stad, hvarest Borgaren är mantals- och skattskrifves dels betänkligheter underkastadt, såsom möjligen, vid Riksdagsmannaval, ledande till tvister om hvad med borgerlig näring förslås, Hvad åter angar den tilläfventyrs befarade otydligheten af Utskottets ändringsförslag, torde Utskottet tillåtas erinra, att all våda af misstolkning synbarligen här försvinner, om i\ §:s 2 moment, enligt hvilket Städernes Fullmägtige måste, i den stund de väljas till Riksdagsmän, vara.
Borgare eller Magistrats-personer, samman* ConstittitiQns-Ut skott ets Memorial A: o 3g.
& ställes med 1823 års Constilutions-Utskotts under nu påstående Riksdag, af alla fyra Rikg-Stånden godkända och Kongl. Majrls
Nådiga sanction afvaktande förslag vid 5:te momentet, hvars början, med intagande deri af det ytterligare tillägget, komme att lyda sorn följer: ”Ingen må för Städerna till Riksdagsman utses, som icke minst tre år före den dag, hvartill Riksdagen blifvit pålyst, varit Magistrats-person eliev mantals- och skattskrifvan, Borgare i Sta* den m. m.”
På dessa skäl, och under åberopande af föreskriften i 81 §. Regerings-Formen, får Utskottet vördsamligen hemställa, om icke Yällofl.
Borgare-Ståndet täcktes låta hero vid den af Utskottet föreslagna reda c* tion, hvilken ock 2:ne Riks-Stånd, för grund-a Jagsenlig behandling, antagit.
Stockholm den 27 Junii 182g. 6 Consiitvtions-Utskottcts Memorial.
Ma ggi N:o 39.
Memorial till Borgare-Ståndet, i ant ledning af uterremissen -på Mei morialet N:o 50, angående AH~. manna Beredningens constitutio.» Tida befattning.
G^enom Protocolls-Utdrag den j5 innevarande, har Borgare-Siandet återremitterat Conslitulions-Utskottets Memorial N:o 3o, med tillstyrkan af underdånig (ramställning, rörande Allmänna Beredningens grundlagsenliga Befattning med Begerings-Ärenden; hvarvid hufvudsakligen Blifvit anmärkt, att skälen till en sådan 'underdånig petition ej kunna af Betänkandet utrönas, och icke ens den omständighet förklaras, att Utskottet, då medgifvet är att afvikelse inträffat, likväl ansett ingen anmärkning ega rum; att Betänkandet synes nog inveckladt, och icke ledande till ett grundlagsenlig! resultat; att om äfven Utskottet tvekat att till ansvar anmärka, det Allmänna Beredningen ej fått handlägga alla allmänna Ärenden, Utskottet dock Bort rakt uttala sin öfvertygelse härutinnan, och tillstyrka underdånig anhållan om Nådig åtgärd till noga iaktta^ ConstitHtions-Vtskottett Memorial, N'.o 39.
•f gande af Grundlagens föreskrift i io:de §.
Regerings-Formen, samt ändtligen att, enar Grundlagen stadgar, det ärendena i allmänhet skola i Beredningen föredragas, detta stadgande är i sig sjelfl tillräckligt, och någon underdånig skrifvelse i ämnet således mindre nödig.
Till svar härå får Constitulions-Utskot-4 tet vördsamligen anföra, att, lika litet sorn Ijtskottet kunnat, emot 81 §.
Regerings Formen, föreslå, öfver densammas 10 én icke bestämdt erforderlig förklaring, lika litet har ock Utskottet trott sig befogadtatt, efter nämnda Grundlags 106 eller 107 §,, anmärka en partiel underlåtenhet af vissa föredragningsformaliteter, hvilken billigt vis icke bordt stämplas, hvarken såsom öfverträdelse af Grundlagen, eller såsom felaktig embetsutöfning.
Deremot och då Utskot* tet, å ena sidan, ansåg ofvanberörda 10 §. icke medgifva en i vidsträcktaste måtto bokstaflig tolkning, emedan alla Regerings* Ärendens ovilkorliga föredragning i Bered* ningen innebär en ögonskenlig omöjlighet, och rimligen ej kunnat ingå i Grundlags* stiftarens afsigt, men, å andra sidan, af Stats-Råds-Protocollen inhemtade, att flera Allmänna Ärenden, hvilka rättligen tillhört Beredningens preliminaira handläggning f 8 Cons thutions-XSt skot tets Memorial.
7V:o 39. omedelbart förédragits i Stats-Rådet, fann Utskottet följaktligen sig uppmanadt att tillstyrka en underdånig framställning, hvarigenom vederbörande Föredragande erinrades om Allmänna Beredningens constitutionela bestämmelse* och Kongl.
Majit derjemte lemnades anledning ätt i Råder förordna om sättet, hvarpå denna bestämmelse tjenligast skulle uppfylläSi I betraktande häraf ocli för siii del öfvertygadt, alt ensamt den tillstyrkta åt» gärden, eller annars ingen, ari närvarande fall lämplig och ändamålsenlig* vågar
Ut* skottet vidhålla och förnya dess förra vördsamma förslag* hvilket det för öfrigt herot5 på Riks-Stånderi att gilla eller förkasta.
Stockholm d4 27 Junii 1829. ■, , H lii |'1M rr., 1 .-iTWft STOCKHOLM 1829, tryckt hos Jon. Ad. WALLI)én.
Constnmions-Utskttret:
Memorial jNfc» 4o. i N:o 4°» A atona till Exped.
(Jt»k. d. 14 Julii 1829.
Memorial, rörande Stats-Vtskottets anmärknings-anledning i afseende på beviljade förlags-lån åt Mekaniska verkstaden vid Motala.
Samtlige Riks-Stånden hafva behagat under den 3 dennes till Constitutions-Utskottet remittera en af Stats-Utskottet framställd anledning till anmärkning mot Föredraganden af Handels- och Finance-Ärenden.
Denna anmarknings-anledning, serskildt uppgifven i ett från Stats-Utskottet insändt Protoeolls-Utdrag för d. a3 nästlidne Junii, finnes rigtad mot Contrasignanten af Kongl. Brefven till Commerce.Coliegium den 13 October 1826 och den 5 December 1827, angående tvänne för Mekaniska verkstaden vid Motala, ur Manufactur-Discont-Fonden beviljade förlags-lån, hvartdera på 5o,ooo R:dr: i hvilket afseende Stats-Utskottet hufvudsakligen anfört, att, då Götha CanalBolags autorisation till
Directionens skuldBih. till Riks. St Prot. i8a8, 1839.
J:dj» Sami. i8:de Käft. i t a Cons t ittit ion s-\Jt skol tets Memotin!
A':o ^o. förbindelse för lånen icke syntes innebära den säkerhet, som, enligt Författningarna, erfordras, och då dessutom säkerheten icke blifvit afCommerce-Coilegium pröfvad,utun af Kongl. Maj:t omedelbarligen bestämd, Stats-Utskottet, enär sålunda ej iakttagits gällande föreskrifter om säkerheten för dylika lån och om formen för densammas bedömande, trott sig, på dessa skäl, föranlåtet att i anmärkningsväg förhållandet hos Consti tutions-Utsk ottet anm äla. Stats-Råds-Protocollen utvisa, att, enligt Stats-Secrelerarens och Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, Kongl. Maj:t, den 5 October 1826, eller när första lånet beviljades, föreständigat Commerce-Coilegium att, i öfverensstämmelse med de för lån af Manufactur-Discont-Fonden fastställda grunder, meddela Directionen öfver Götha CanalYerk formulaire till den skuldförbindelse, hvilken hon lomme att ä Canal-Bolagets vägnar, såsom säkerhet afgifva, samt jeni väl, den 28 November 1827, förunnat Bolaget, för Verkstadens fullbordande, ett ytterligare låne-understöd af den i Manufactur-Disconten afsatta Summa, under vilkor, att CanalDirectionen aflemnade, på Bolagets vägnar, sin skuldförbindelse, och att Canal-inkomsterna, från och med i8a5 till och med Constitutions-lXtskottiis Memorial N;o 40, S »828, skulle uteslutande användas för ändamålet; hvarvid tillika i Nåder förklarades, att, såsom en följd af Canal-Bolagets ingångna ansvarighet för båda lånens återbetalning, allt hvad dertill vid förfallotiderna erfordrades, men ej kunde af Bolagets gemensamma disponibla tillgångar godtgöras , borde på Actie-egarne, i nion af Actiernas antal, fördelas.
Constitutions-Utskottet, sorn, under Stats-Råds-Protocollens granskning,behörigen öfver vägat detta ämne, beslöt, redanden 17 sistlidne Mars, vid preliminaira urskiljandet af de inom Utskottet yppade anmärkningsanledningar, att ifrågavarande, äfven antecknade punkter skulle förfalla; och Utskottet har sedermera, vid besvarandet af en från Ridderskapet Och Adeln remitterad anmärkningsmotion af enahanda syftning , uti Memorial N:o 26 under den 8 Maji, yttrat, att, emedan, hvad anginge säkerheten för de beviljade förlags-lånen, tiden för deras återbetalning ej inträffat, och controllen derå för öfrigt berodde på CommerceCollegium samt Rikets Ständers Statsutskott eller Revisorer, Coiistitutions-Utskottet saknade giltiga skäl att anmärknings-anledniirgen godkänna.
4 Constitutms- Utskotta t Memorial N:e 40, Då nu, i förberörcle måtto, ConstitutionsUtskottet, hvilket det ensamt tillhör att granska Stats-Råds-Protocollen och anmärka de af Konungens Rådgifvare och Föredragande tillstyrkta afvikelser, lemnat oanmärkta rådgifvande åtgärderna i förevarande mål, tror Utskottet sig ej berättigadt att anställa någon ny, till ansvarighet förbindande granskning af samma åtgärder, helst inga andra omständigheter ände, som upplysas afStatsBådets Protocoll, kunnat andragas eller böra undersökas.
Med vidhållande fördenskull af sin förut framsagda tanka, får Utskottet blott vördsamligen tillägga: att, enligt Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse om Fonderna under Commerce-Collegii förvaltning, af den i4 Julii 1818, förlagslån utur Manufactur-Discont-Fonden äro att betrakta såsom understöd och bidrag för sjelfva byggnaden och anläggningen af Fabriks- eller Slöjde-inrättningar under den kortare tid, inom hvilken anläggningens fullbordan påräknas; hvaraf tyckes följa, att fonden eger åtnöjas med den säkerhet, som förutsätter, jemte garantierna mot Statens förlust, verkställbarheten af det tillämnade företaget; att i samma Skrifvelse något ej finnes uttryckligen stadgadt, hvarken om säkerhetens beskaffenhet eller om dess pröfning genom jCommerce-Collegiuxa, o„ch att, om sålunda Covstitutions-Utskottttt Memorial K:o 4o. 5 Kongl. Reglementet för Manufaetur-Disconten, af elen x 2 Februarii 1817, skulle anses tillämpligt äfven på de serskilda deri ej omnämnda förlags-lånen, detta Reglemente i 5 §. föreskrifter, att, så vidt möjligt är, förmögna och för god credit kända personers förbindelser må antagas, och att, i fall tvifvelsmål uppstår, Lånsökanden hör, om han kan, aflemna annat hypotliek, till säkerhetsfyllnad; att ändtligan den befarade osäkerheten synes i det närmaste undanröjd, dels genom, samtlige Actie-egarnes ansvarighet för återbetalningen, hvilken således , om Bolaget derutinnan brister, måste drabba sjelfva Actierna, dels genom Verkstadens ökade värde och afkastning,— naturlig verkan af de på inrättningen, med användande tillika af fyra års Canal-inkomster, nedlagda betydligare kostnader.
Stockholm den 8 Julii 1829. 6 Cortstttutions-U'tskottets Memorial.
A:» 4»• N:o 4«.
Utsk. d. Julix 1829.
Memorial, angående Stats Utskottets anmärknings-anledning, i fråga om ett Fabricanten Pochel beviljadt Lån ur ManufacturDiscont- Fonden. -tin bland de anledningar till anmärkning, som, af Sta ts-Utskottet anmälda, blifvit från samtliga Riks-Slånden till ConstitulionsUtskottet, under den 3 dennes, remitterade, åsyftar, enligt Stats-Utskottets uppgift, förhållandet med det Lån, stort 16,000 R:dr, hvilket, å den till Förlagsunderstöd afManufactur-Discont-Fondens medel afsalia Summa, beviljats Fabriksidkaren A. J.
Pochet för tillverkning af Potatoesgryn; anförandes härvid Stats-Utskottet, att, då, genom Kongl. Brefvet den 7 Junii 1827, Pochet tillåtits att, utan förbindelse å hans sida till anskaffande af annan eller större säkerhet än den han redan erbjudit och CommerceCollegium förklarat otillräcklig, lyfta ofva 11- nämnde Förlagslån, och detta förordnande ej syntes Öfverensstämma, hvarken med den stadgade formen för säkerhetens pröfning, •Iler med de i 5 och 6 af Manufactur - Constitutiovs- Vtikottttt Memorial iVjo 4l.
7 Discont-Reglementet meddelade föreskrifter, Stats-Utskottet, enär sålunda ifrågavarande
Lån utgått, innan nöjaktig säkerhet derför anskaffats, trott sig böra anmäla anledning till anmärkning mot Föredraganden af saken, Stats-Secreteraren för Handels- och FinanceÄ renden.
För Remissernas besvarande, får Conslitntions-Utskottet vördsam ligen upplysa, att Utskottet redan förut, under Stats-RådsProtocollens granskning, förehaft detta ämne till öfvervägande.
Utskottet fann dervid, dels att, för en tillämnad Fabrications understödjande ined Förlagslån, ej kunde , hvarken billigtvis, eller ens efter fastställda grunder, äskås så gifven säkerhet, som för Lån i vanlig Diseontväg, emedan eljest bestämmelsen ofta skulle förfelas, dels att, vid sedermera förrättad besigtning och värdering af den fullbordade fabriks-anläggningen, Commerce-Collegium ansett densamma svara mot ändamålet, hvarjemte utrönts, att kostnaderna derför bestigit sig till i8,8go R:dr 22 skill. 6 rist.
I betraktande så väl af dessa'omständigheter, som äfven deraf, att inrättningen biclrog till förädling i stort af en bland Rikets lmfvudproducter, och att Regeringens omisskännliga afsigt med Förlagslånets beviljande var den, att åt Allmän - g CQnstltuttQM-Utikotwt Memorial JV» 4'i. heten bereda en ökad tillgång på lättköpta Lifsförnödenheter, beslöt Utskottet, under den 11 sistlidne April, att någon anmärk-» ning i detta mål ej borde ega rum.
Och som inga , till ändring härutinnan Verkande skäl förekommit, linner Constitutions-Utskottet sig ej befogadt att ingå i förnyad pröfning af aen nu framställda anjnärknings-anledningen, helst sådant skulle förutsätta en ytterligare, till ansvarighet förbindande granskning af det oanmärkt lemnade.