Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I öfrigt, och som Utskottet hysef den öfvertygelse, att det skulle lånda till Stats-Verkets fordel, att den dit ingående Tionde af Koppar, Jern och Alun, samt andre tillverkningar, jemte Hammarskatten, som in natura utgöras, inom ett år derefter försåljes, och icke, i förmodan af högre betalning, ån vid första Auctionen bjudes, från ett år till ett annat lemnäs oförsåldt, såsom ock att lösen för Hammarskatts-Jernet alltid må få erläggas i det gångbara myntet; Så hemställer Utskottet, om icke Riksens Högl.
Ständer skulle finna låmpeligt, att der* om yttra deras underdåniga önskan.
Hvilket allt till Riksens Hoglofi.
Ständers vidare bepröfvande vördsamt öfverlemnas; och varder en Ledamots särskilda tanka hårhos bifogad.
Stockholm d, 28 April 1823» Stats-Utskottets Betänkanden. 71g Utdrag af Protocollet, hållet hos Riksens Högloft.
Ständers Stats-Utskott vid sammanträde in Pleno den 28 April 1823. S. D. Vid justeringen af Utskottets Beslut rörande framtida liqviderandet af Brukens Hammarskatt, hvilken, då den ej in natura blifvit levererad, hittills utgjorts i Silfver, men, efter Utskottets förslag, hädanefter, lika med andra Stats-bidrag, skulle utgå i det gångbara myntet, yttrade Herr Assessoren Lagerhjelm i att, enär Riksens Ständer, endast tili högst magtpåliggande fall, SynteS böra 1 Underdånighet tillstyrka förändring uti administrativa åtgärder, hade Utskottet, 1 afseende på sättet för Hammarskattens utgörande, hvilket ämne vore af mindre vigt, efter Herr Assessorens tanka, bordt helt och hållet låta bero vid hvad Kortgh Majit derom funnit godt i Nåder förordna, heldst en förändring härutinnan skulle motverka det allmänna tänkesätt, sorn torde vara nödigt att bereda, så vida man ville befordra fortgången af de åtgärder, med hvilka man borde gå en framtida realisation till mötes; och skulle 720 Stcits-Utskottets Betänkanderi. denna Herr Asscssorcns särskilda tankaj uppå begäran åtfölja Utskottets, i förevarande ämne, till Riksens Högl.
Ständer afgifvande Betänkande.
Ex Pr.otocollo J. C. Lorich.
Ankom den 5 Maji i8a3.
Utlåtande, i anledning af gjorde anmårkningar vid Utskottets Betänkande öfver Herr Arfvids, sons Memorial om understöd för Hamnbyggnaden I Lidköping.
Sedan Stats-Utskottet, den 12 sisth Martii, afgifvit Utlåtande öfver Herr C. D. Arfvidssons Memorial, om anslag af 3ooo R:dr B:co, att användas till uppförande af ett större Stenkar utanför LidaElfvens utlopp i Sjön vid Lidköpings Stad, samt verkställande af ert Quay-byggnad vid Elfven och dervid anmält sig icke kunna tillstyrka att Statsverket med någon utgift härtill må belastas ; Stats-Utskottets Betänkanden. nit lastas; så. hafva, emot detta utlåtande, anmärkningar blifvit gjorde inom Högh Ridderskapet oell Adeln, Yällofl.
Borgare-Ståndet och Hederv. Bonde-Ståndet, som föranledt Ärendets återremitterande till förnyad behandling af Utskottet.
Dessa anmärkningar äro af olika syftning och uppstälde på skiljagtiga grunder, men hafva blifvit gjorde för att visa, att det ifrågastäldte företaget vore af den vigt och allmänna nytta samt större omfattning, att det berättigade till och påkallade biträde af Staten, hvarföre anslag dertill borde anvisas, och antingen medel genast utses eller dermed uppskjutas till dess Utskottet, närmare Riksdagens slut, blcfve i tillfälle att känna de tillgångar, som för slika föremål kunde blifva att använda, eller åtminstone den uppmärksamhet lemnäs motionen, att Riksens Ständer, i underdånighet, anhöllo hos Kongl. Maj:t, att medel kunde blifva för detta föremål att påräkna, antingen af hvad som kan varda anslaget för Strömrensningar o o m. m. eller af Riks-Statens (pde Hufvud-Tittel. 4;<le Sami. 46 'j22 Stats-Utskottets Betänkanden.
Stats-Utskottet har ifrån hvad sålurt-3 da hufvudsakligen, ehuru mera vidlyftigt, blifvit anfördt, icke kunnat erhålla den öfvertygelse, att den föreslagne anläggningen, vid Lidköping, af ett Stenkar utom Lida Åns Utlopp oell
Quaybyggnad inom Staden kan anses af den allmänna nytta, att anslag dertill må böra anvisas af Statens medel , hvilka samlas genom skatters upptagande af Rikets samtlige Inbyggare; det hade visserligen kunnat anses tillfyllestgörande* om Utskottet inskränkt sitt yttrande dertill , att, då något förslag icke blifvit meddeldt, hvaraf företagets egentliga beskaffenhet kunnat bedömas och koätriads-beloppet utrönas samt ej eller var uppgifvet och till hvad del Slädens Innevånare ville uti kostnaden deltaga , afseende å Motionen, icke kunde tillstyrkas 5 mert då det uppgifna föremålet synts
Utskottet vara helt och hållet enskildt och sådant, att det både borde och kunde åstadkommas af dem, som deraf skulle komma att draga nytta, har Utskottet trott det vara en pligt, att icke gifva näring åt en förhoppning, hvaruti all anledning af det kända förhållandet sig företer, att den slutligen skulle misslyckas; — Ty att anlägga en D ' , ' Stats-Utskottets Betänkandeti. 723 Stenkista vid Lida Åns utlopp, till beqvämlighet för Lidköpings Stadsboer och dem som på denna Stad drifva handel, kan Utskottet ej erkänna vara ett sådant företag, att det påkallar allmänt bidrag eller tillhör Staten att tillvägabringa och ännu mindre kan Utskottet medgifva en sådan förbindelse å Statens sida, att uppföra Quaybyggnaden, hvilket måste vara Stadens enskildta ålig— gande* Ett sådant erkännande skulle öppna vägen för andra, att söka en lika förmån och få Städer i Riket lära finnas, som icke skulle söka begagna sig af en rättighet, hvilken lika litet kunde dem bestridas, som Lidköping.
Då Utskottet afgaf dess Utlåtande öfver Herr Arfvidssons Motion, om understöd för Lidköping hade redan den öfvertygelse vunnits, att Stats - Verkets knappa tillgångar icke medgifva dylika bidrag, utan att sådant skulle åstadkomma en ökning uti de redan nog tryckande Statsbördorne och denna öfver* tygelse har sedermera vunnit ytterligare styrka, hvadan ett uppskof med ärendets afgörande, till närmare Riksdagens slut, synes utan ändamål!
Och då Utskottet af alla dessa skäl icke eller nu finner anledning tillstyrka något Statsbidrag för Lidköpings Stad, lärer derigenom icke kunna anses något hinder vara lagdt för Stadens Innevånare, att, genom underdånig ansökning hos Kongl. Maj:t, söka vinna ändamålet.
Jemte det Utskottet öfverlemnar detta till Riksens Högloft.
Ständers vidare bepröfvande, får Utskottet vördsamt tillkännagifva, att dess förra Utlåtande i ämnet blifvit bifallet af Högv- Preste-Ståndet den 2S nasti.
Stockholmd.
5 Maji 1823.
N:0 131.
Åslom den 5 Maji 1823.
Utlåtande, i anledning af Herr E. M. Lefflers Memorial, om öfverlåtelse till Götheborgs Fattig-Försörjnings - anstalt, af den vid Auctioner å Confisquerade varor utgående Fattig-proCent.
Uti Memorial, som Vällofl.
BorgareStåndet till Stats-Utskottet remitterat, har Herr E. M. Leffler anfört, att Götheborgs Stads Innevånare måst, till upprätthållandet af sin Fattigförsörjnings - Stats-Utskottels Betånkanden. ys5 anstalt, för de sista åren, åtaga sig en årlig Taxering af 12000 R:dr B:co samt i 10 år en progressiv afgift utaf samma behållning, uti alla Sterbhus; men som förstnämnde afgift, i längden blifver allt för betungande, under en inskränkt handel och sjöfart, då jemväl de Fattiges antal ökas, föreslår Herr Leffler, att till vinnande af någon lättnad härutinnan, den Fattig-proCent, som vanligen utgår af confisquerade varors Auctions-belopp måtte uti Götheborg få tillfalla dess kostsamma försörjningsanstalt, för alla de Auctioner, som derstädes hållas, å sådane varor, hvilket vore desto billigare, som Inrättningen bland sine Fattighjon alltid haft och ännu har att vårda flere Tull-Vaktmästare Enkor med deras Barn.
Stats-Utskottet har för behandling af denna fråga, förskaffat sig den nnderrättelse, att sedan Norrköpings Stads Fabriks-Idkare, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit,att den, genom Kongl. Brefvet den 26 Julii 1807, till FabriksCassans underhåll bestämda afgift af 10 proCent utaf Stimman, hvartill anhållne och confisquerade Utländske varor, som vid offentlig Auction försäljas, tili qvar - Stats-Utskottets Betänkanden. blifvande i Riket, uppgå, måtte för Norrpöpings Fabriks-Cassas räkning få uppbäras efter år i8i3 oell så länge intill, dess derigenom influtit 12,000 R:dr B:co, sorn utgjorde hälften af hvad redan kommit Stockholms Fabriks Fattig-Cassa tillgodo, så liar Kongl. Majit, som ansett frågan om försäljning af förbrutne confisquerade varor såsom ett mål, hvilket fordrade vidare granskning af de till Tullförfattningarnes öfverseende i Nåder förordnade Committerade och derföre i Nåder velat tillåta, att den dittills medgifna försäljning af förbudne confisquerade varor, till qvarblifvande i Riket, måtte få tills vidare fortfara, uti nådigt Bref till General-Tull-Direction, af den ix Jan, i8i5 , bifallit, att utan någon efterräkning för de förflutne åren, den, genom Kongl.
Brefvet den 26 Julii 1807, bestämde afgift af 10 proCent utaf den Summa, hvartill varor af ofvanberörde beskaffenhet vid offentlig Auction, till qvarblifvande i Riket försäljas, dädanefter finge sålunda fördelas, att fidei deraf skulle tillfalla Norrköpings Stads Fabriks Fattig-Cassa samt de öfriga fidelar Fabriks Fattig-Cassan i Stockholm.
Härifrån lärer Herr Leffler hemtat anledning till sin begäran, att Göthe - Stats-Utskottets Betänkanden. jnj borgs
Stad matte tillgodokomma den Fattig-proCent, som af confisquerade varors Auetions-belopp skulle utgå, men pörn numera tili följe af Kongl. Förordningen emot Lurendrejeri och Tullförsnillning, af den 12 Febr. 1820, alla förbudne varor, som förbrutne dömas, böra afsändas till Utrikes ort och der försäljas , hvarigenom Stockholms och Norrköpings Städers Fabriks Fattig-Cassor upphört att af den dem i Nåder tillag— de andel, af Auctions-beloppet komma i åtnjutande; så lära Riksens Högloft.
Ständer finna, det någon åtgärd icke kan åt Motionen lemnäs, hvilket till Rikséns Högl.
Stockholm den 3 Maji 1823, N:0 132.
Ankom den 5 Maji 1823, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets yttrande, om Beräkningsgrunden för Riks-Markegångspriset å den under Rikets Ämbets- och Tjenstemåns-Löner inbegripne Spannmål. 728 Stats-Utskottets Betänkandeh. (jenom Protocolls-Utdrag, den 4-de i nasti, månad, har Högh Ridderskapet och Adeln, i anseende till gjorde anmärkningar vid Stals-Utskotlets, den 21 nästföregångne Martii, afgifne utlåtande angående beräkningsgrunden för RiksMarkegångspriset, å den under Rikets Penninge-Löntagande Ämbets- ochTjenstemäns
Löner uppförde Spannmål, återremitterat ärendet till Utskottets förnyade handläggning; men som de öfrige 5:ne resp. Riks-Stånden bifallit nämnde Utlåtande, nemi.
Preste-Ståndet den i4 April, Vällofl.
Borgare-Ståndet den usta och Hederv.
Bonde-Ståndet den y.de sistförfl.
April månad, kan Utskottet emot 69 §. i Regeringsformen denna fråga, såsom redan afgjord, till vidare pröfning icke upptaga; hvilket Utskottet skolat vördsammeligen anmäla.
Ankom den 5 Maji 1823.
Utlåtande ofver sårskilde, hos HedervBonde-Ståndet, våckte frågor om råttighet för Bergsmån, att lösa Kronans persedle- och Tionde-Tackjern. Siats-Utskottets Betänkanden. 72g Genom Protocolls-Utdrag af den 17 sistl.
Febr. liar Hederv. Bonde-Ståndet till Stats-Ulskottet öfverlemnat RiksdagsFullmägtigens för Lindes- och Ramsbergs Bergslager, i Orebro Län, Eric Nilssan Cederborgs Memorial, hvaruti föreslås, att den af Hemmanen i Bergslagens utgående Persedle-jerns-ränta, som nu levereras in natura och försäljes på Auction tillika med Tionde-Tackjernet, matte i anseende dertill, att en stor del Hemmansegare i berörde Bergslager, ehuru fullgörande alla Bergsmanna onera, likväl icke sjelfve tillverka Jern och således , till utgörandet af denna skatt, måste inköpa det erforderliga beloppet, hvilket vore både kostsamt och olägligt, heldst sådant egentligen drabbar de minst förmögne,få i penningar erläggas vid de vanliga Uppbörds-Stämmorna, i likhet med hvad som eger rum för Kronans behållne grundräntepersedlar, öfver hela Riket i öfrigt, och att lösningspriset måtte bestämmas i enlighet med hvad Kronan för Ortens Tionde - Tackjern erhåller, då Skattskrifvaren, på sätt som vid Salpeter-gärden tillgår, egde att antingen in natura afbörda sin skyldighet eller ock
Kronan uppbära en med tidens beskaffenhet instämmande betal - ^3q ^Ståts-Utskottets Betänkanden.. ning derför: uti hvilken framställning Pehr Pehrsson, för Nora och Hjulsjö, samt Oloj Andersson , för Grythytte och Helleforss Bergslager, instämt; hvarförutan Hederv.
Bonde-Ståndet i Protocolls-Utdrag, den 3:dje sistl.
Martti, till Utskottet remitterat Eric Erssons, från Vermeland, Memorial, deruti anföres, huruledes utgörandet in natura af Kronans Tionde Tackjern, som derefter på Auction försälj es, vore förbundet med flere olägenheter för Bergsmannen, hvilka, då i ett Hyttelag finnas månge interes^ senter, derutaf flere hafva endast vigse Tim-? mar för sitt Bruk under hvarje skifte, ofta vid Blåsningarnes slut icke skola känna beloppet af hvad de böra erlägga; samt derföre och enär Hyttegången merendels upphör Sommartiden då Transporten af Jernet till Kronans TiondeBod är både svår och kostsam, icke kunna vid Auctionen påföljande Höst eller Vinter prsestera det Jern, som då skall försäljas, och förty nödgas sjelfve inropa sitt Jern, till hvilket pris sorn lieldst eller ock låta Taxera sig af en Köpare, som har rätt att genast fordra Jernet in natura; uppå hvilke, med flere anförde skäl, Eric Ericsson föreslagit, att Hyttelagen måtte blifva berätta S tat s~Ut skottets Betänkan den. ^3| gade, att, på enahanda sätt, sorn med Hammarskatts-Jernet tillgår, få inlösa Tionde-Jernet efter den Taxa, sorn af behörige
Auctoriteter kan för hvarje ort utsättas, samt om de dermed icke kunna utkomma, tillåtas, att inom viss lid, Jernet in natura leverera; och hafva flere Ledamöter af Ståndet häruti sig förenat, Oloj Andersson från Grythytte och Helleforss Bergslager med tillägg * att priset, som bestämmes i Tionde-Jernet, borde Kungöras af Kongl. Majds Befallningshafvande uti alla Sockne-Kyrleor i Bergslagerne och Hytte-egarne derefter stå öppet, att inom trenne veckor yttra sig antingen de vilja lösa Jernet eller detsamma in natura leverera, i hvilket sednare fall, den som det vid Auction inropar, skulle åligga att hemta Jernet på Hyttebackarne, på det Kronan kunde undvika kostnaden att hålla Tionde-Bodar i hvarje Härad, Stats-Utskottet får i anledning häraf upplysa: att i de Bergslags-orter, der Persedel-jern, såsom inbegripet i grundskatten, utgöres och in natura levereras, blifver det lika med Kongl.
Majus och Kronans Tionde-Tackjern af tillverkningen i allmänhet, försåldt vid Au* •j?>2 Stats-Utskottats Betånkanden. ctioner, som Kongl. Kammar-Collegium, Kongl. Stats-Contoiret och Kongl. Bergscollegium, i följd af Kongl. Brefvet den 17 Sept. 1766, lata förrätta i orterne, och hvarvid utsattes det pris, derunder jernet, vid första Auctionen, icke må föryttras.
Uti de flere om Jernverksrörelsen utfärdade Förordningar, finnes levererings-skyldigheten af detta Jern föreskrifven, för att bereda tillfälle åt de på Köpe-Tackjern privilegierade Stångjerns- ochManufactur-Verks-egare — att kunna förskaffa sig det för deras tillverkning erforderlige Tackjern.
Men förnämligast har orsaken dertill varit, att befordra Stats-Verkets fördel uti försäljningsprisets belopp, genom varans försäljning på offentlig Auction.
Sedan en större frihet uti Tackjerns - handeln nu mera, genom Kongl. Förordningen den 3o Junii 1820, blifvit tillåten, synes det förra af berörde ändamål med Tionde-Jernets utgörande in natura hafva upphört samt alltså endast återstå det senare, att nemi.
Stats-Verkets rätt och förmån iagttages vid försäljningen af desse Hänte-Persedlar, hvilka ej kunna in natura begagnas.
Likmätigt Kongl. Brefvet till Kongl. Bergs - Collegium af den 5:te October 1774, må Kronans Hain - Ståts-Utskottets Betänkanden. 7*33 marskatts jern af Stångjernsbruken, antingen levereras in natura på Yåg eller ock lösas med penningar, efter den T axa, som af Kongl. Kammar- och BergsCollegierne samt Stats-Contoiret årligen utfärdas, äfvensom egare af Bruk eller Manufactur-Verk, enligt Kongl. Brefven deri 2y:de October 1756 och d. i4 Febr. 175g, likaledes få lösa det vid deras Masugnar fallande Tionde-Tackjern; och då Kronans möjligaste fördel uti en sådan Taxesättning å Stångjärnet eller Hammarskatten anses bevarad, synes ock enahanda förhållande kunna ega rum i afseende på Tackjernet.
I betraktande af de olägenheter, som efter livad Riksdags Fullmägtige nu anfört, äro förbundne med Persedle- och Tionde-Jernets utgörande och leverering in natura uti Tionde-Bodarne, finner Utskottet, med afseende, för öfrigt derpå, att desse Skattepersedlargenom lösen, må lättare och snarare förvandlas i penningar samt medlen inflyta i Statens Cassa, sig böra tillstyrka bifall å hvad föreslaget är, på det sätt att både Persedle- och Tionde-Tackjernet, må lifta med Hammarskatts-jernet, efter den årliga Taxa, som utaf förenämnde Åmbets-Verk skulle, på grund af infordrade ^4 Stats-Utskottets Betänkandeh. noggranna, uppgifter å gångbara priset 1 hvarje ort, utfårdas och vederbörligen kungöras, erlåggas i penningar inom den tid, som för Råntepersedlarnes utgörande år i Forfattningarne stadgad, eller ock, derest Skattgifvarne sådant åstunda, in natura i vanlig ordning levereras till Kronans Tionde-Bodar.
Och låra Riksens Högloft.
Ständer, om bifall härtill lemnäs, i underdånighet anmäla detta ämne till Kongl.
Maj:ts Nådiga profning och förordnande om verkställigheten; Hvilket allt vördsamt hemstålles.
Stockholm d. 3 Maj 1823.
Ankom d. 5 Maj i8a3.
Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets Memorial, om öfverlemnande, till Sårskildte Utskottet, af någre Motioner, rörande dels Indragning dels Tillökning af Åmbeten och Tjenster.
S*edan Stats-Utskottet, uti Memorial af d. 2Q sistl.
Martii hos Riksens Högloft.
Ständer hemställt om icke någre i Meino - Stats-Utskottets Betänkandeu. ^35 fialet nämnde, dels till Stats-Utskottet allena, dels till gemensamt yttrande med annat Utskott remitterade Motioner, måtte få till det Särskildta Utskottet ofverlemnas, såsom stående i ett mer eller mindre direct sammanhang med frågan om StyrelseVerkens förändrade organisation; så hafva Hoglofl.
Borgare - Ståndet återremitterat Memorialet* med de anmärkningar, att Utskottet bordt medsända de uppgifna Motioner till Riks-Stånden, som då fått en säkrare grund för profning af Utskottets hemställan ån af blotta rubrikerne kan erhållas; att Herrar Berghmans, Printzenshjålds, Stenhammars och Bagges Motioner, om indragning af ofverflodige Ämbeten och Tjenster, angående ökadt antal Loner inom Stäts-Expeditionerne af Konungens Cäncellie och om förbättring i arfvodet för Ledamoterne i Rikets Allmänna Årenders Beredning kunde af StatsUtskottet handläggas, såsom ledande antingen till besparing eller tillökning i Stats-Utgifterne, Till besvarande af dessa anmärkningar får Stats-Utskottet anföra, hvad äfven af någre Ledamöter inom BorgareStåndet år yttradt, att då Utskottet fått 736 Stats-Utskottets Betänkanden. till sig öfverlemnadt endast ett exemplar af Motions-Memorialen, lärer det med formerna öfverensstämma, att om Utskottets hemställan vinner Riksens Höglofl.
Stånders bifall, ifrågavarande Handlingar, om hvilkas hufvudsakliga innehåll de uppgifne rubrikerne lemna den ledning, som erfordras, för bedömandet om remissens förändring, endast öfverlemnas till det Utskott, hvars åliggande det blifver, att ofver Motionerna sig yttra; Och då ifrågastålde Motioner hafva till syftning antingen ökning eller minskning i Lönernas antal eller Ämbets- och Tjenstemanna-Personalen eller ock förhöjning i aflöningen för en Imbetsmanna-Corps, den Kongl. Maj:t i Nåder, till indragning föreslagit, har Utskottet ansett dem vara af den beskaffenhet, att de ega sammanhang med frågan om Styrelseverkens förändrade organisation och sålunda böra af Särskildta Utskottet handläggas, samt någon åtgärd dervid Stats-Utskottet icke förr tillkomma, ån Sårskildte Utskottets yttrande och förslag blifvit afgifvet och af Riksens Ständer pröfvadt; inen hvad angår H:r Berghmans yttrade önskan, att StatsUtskottet må behandla sådana frågor, hvilka angå anslag för den nya Hof-Råt ten - Stats-Utskottets Betänkanden. ten i Christianstad och kostnaden, sorn uppkommer genom Lånsdelning m. m. så åro de af Kongl. Maj:t eller genom sårskildte Motioner till Utskottet ofverlemnade och dessutom tillhörande Statsregleringen, hvarföre de ock af Utskottet behörigen handläggas.
För öfrigt får Utskottet anmäla, att dess omformålde hemställan blifvit bifallen af Högv. Preste-Ståndet d. 11 och af Hederv.
Bonde-Ståndet d. 4 i nåstlidne månad.
Stockholm d. 3 Maji 1823.
N:0 135.
Ånltom den 5 Maj 1823.
Utlåtande, i fråga om indragningen af Vederlags-Spannmålen.
Uti från Hederv. Bonde-Ståndet till Statsutskottet remitteradt Memorial, har Riksdags-Fullmågtigen Peter Jonsson, från Skaraborgs Lån, föreslagit, att en allmän Författning, om indragning på en gång, eller så fort sig gora låter, af den Presterskapet utaf ålder tillagde så kallade Veder 4:d< Steni, 47 ^38 Stats-Utskottets Betänkanden. lags-Spannmålen måtte utfårdas, på det Stats-Verket, genom beloppets användande till andre aflöningar, måtte vinna ett både rättmätigt och betydligt bidrag för dess utgifter.
Stats-Utskottet får i anledning häraf upplysa: att Kongl. Majit, efter, på Riksens Ständers underdåniga begäran, anbefald utredning af detta ämne, genom Nådigt Bref till Dess och Rikets KammarCollegium och Stats-Contoir, af den 29 April 1812, förklarat, att på grund af 1655 och följande årens Riksdags-Beslut, flere sednare Kongl. Bref och Resolutioner, samt Presterskapets Privilegier af år 1723, år den Vederlags-Spannmål, som af Kon.
Gustak I:e blifvit Presterskapet gifven, till ersättning för forlorade Hemman eller Landtgillen, ej underkastad indragning; hvilket äfven gäller om den för bortmiste Stomhemman och andre Lågenheter Presterskapet tillagde VederlagsSpannmål.
Men hvad anginge den Förlånings-Spannmål, som icke för egentligt vederlag kunde anses, ankomme på särskild pröfning, huruvida densamma kunde få behållas, ehvad den vore upptagen såsom beständig, eller gifven personelt och på behaglig tid, till understöd vid Stats-Utskottets Betänkanden. 739 svagare Pastorater samt med Kongl. Bref bekråftad eller grundad på gammal håfd; i följd hvaraf Kongl. Majit i Nåder forordnat, det bora Dess Befallningshafvande samt Consistorierne, vid inträffande ledigheter af Pastoraterne,hos Kongl. Kammar-Collegium anmäla den FörlåningsSpannmål, som Syslan åtföljt, eller den afgångne personelt innehaft; hvarefter Kongl. Kammar-Collegium åligger afgifva underdånigt utlåtande, i fråga om dess indragning efter de derföre bestämde grunder och hvarvid i afseende på den vederlag, som blifvit förunnad för Pastoraters ringhet eller svaga beskaffenhet, skulle gälla, att den för en Kyrkoherdes tillståndiga bärgning erforderliga behållne inkomst, bor i värde motsvara i oo Tunnor Spannmål.
Då sålunda finnes stadgadt till hvad del och på hvad sått Vederlags-Spannmålen funnits bora till Staten indragas, samt verkställighet deraf, jemvåi följt och foijer i foreskrifven ordning, anser Stats-Utskottet sig icke kunna tillstyrka någon vidare Författning härom; hvilket dock vördsamt hemstålles till Riksens Höglofl.
Stockholm d. 3 Maji 1823. 74o Stats-Utskottets Betänkanden.
NtO 136.
Ankom den 5 Maj 1823.
Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar, vid upprättade Förslaget till Aflöning för Riks-Ståndens och deras Utskotts-Secreterare, Cancellier och Vaktbetjening.
Titi Stats-Utskottet hafva alla fyra RiksStånden återremitterat Utskottets, d. 5 nasti, månad, afgifne Utlåtande, öfver H:r Landt-Marskalkens och Herrar Talmåns samt Utskottens Ordförandes Förslag till aflöning, vid denna Riksdag, för RiksStåndens och deras Utskotts-Secreterare, Cancellier, samt Vaktbetjening, med anmärkningar, som antingen gå derpå ut, att i anseende till göromålens större mångd nu ån vid föregående Riksdag samt fortfarande lika dyrhet, sorn förr, att i Hufvudstaden sig uppehålla, de vid Riksdagen tjenstgörandens arfvoden och Tractamenten bordt bestämmas, till likhet med hvad vid 1817 och 1818 årens Riksdag bestods, eller ock att