Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
G e n o m direkt retning af hjärnan, g e n o m flerfaldiga slags psykiska affekter, såsom förskräckelse, smärta m. m.
, genom elektriska och kemiska retmedel kunna svettkörtlarne bringas till verksamhet.
Det kraftigaste retmedlet till svettning är d o c k värme, därnäst muskelrörelse i allmänhet.
Svett- ningen beror ingalunda på blodets vattenrike- dom eller på en i blodet hopad abnorm vatten- mängd.
Ä f v e n om man skulle dricka en be- tydlig mängd vatten, så framkallar man icke därigenom svettning.
I torr luft svettas man lättare o c h rikligare än i fuktig.
När vi tänka på de ämnen, som genom svettningen afsöndras, kunna vi lätt förstå den bekante fysiologens ord, » att svetten är ett exkrement o c h tillika en, vätska som afkyler oss när det är för varmt. » Fatta kunna vi således, huru viktig denna perspiration måste vara för hela vår hushållning, tilltäppas genom försummad renlighet svett- körtlarncs utförsgångar, måste vi lida däraf, o c h som en författare på detta område så sant säger, då äger samma sak rum, s o m när en skorstenspipa tilltäppes m e d ett föremål eller g e n o m bristfällig sotning: röken slår in i huset, d. v. s. blodmassan förorenas genom aff allsprodukter.
H u d e n har äfven en annan m y c k e t viktig- befattning vid organismens värmeregleringsför- hållanden, ty g e n o m ökning o c h minskning i dess blodhalt samt genom svettningen vakar den öfver kroppen o c h söker skydda den mot så väl köld som värme.
Man har därför m e d full rätt benämnt huden » den animala maskinens säkerhetsventil », den hindrar såväl kroppsvär- men att stiga, som den å andra sidan före- bygger dess alltför häftiga sjunkande.
Om huden utsattes för köld, sammandrager den sig, blodet prässas då ut ur dess blodkärl, den blir blek o c h mer eller mindre b l o d t o m samt därigenom en dålig värmeledare.
» D e t är det samma som vi utanpå oss finge ett lager af vadd. » B l i r huden utsatt för värme, slappas den, dess kärl fyllas m e d blod, den blir röd o c h svällande, o c h i o c h m e d detsamma blir den en god värmeledare.
När det är så varmt i den oss omgifvande luften, att vi plågas af dess temperatur, då öppnar en normal hud sina ventiler, blodkärlen vidgas, b l o d o m l o p p e t sker liftigare o c h den svett, som nu porlar fram öfver allt på huden, afkyler organismen i o c h med att den afdunstar.
V i d inverkan af kylan var det den blodfattiga huden som söker att skydda oss så godt den förmår, vid öfvermått af värme är det svettningen, som afleder värmen genom afdunstningen.
Ä n n u en egenskap hos blodkärlen måste här beröras, ty den spelar stor roll inom badläran, det är den s. k. reaktionen, hvilken är så att säga den fina känseltråd, h varmed badläkaren söker uppfatta, om hans behandling varit verk- sam eller om den kunnat skada den sjuke under hans vård.
H v a d betyder detta ofta omtalade ord o c h huru skola vi kunna lätt- fattligt förklara den lag, detta fenomen följer.
Sammantryck .en g o d stålfjäder, den ger vika, men återtager genast efter tryckets upphörande sin förra form, så är äfven förhållandet med blodkärlen i vår hud.
D e utvidgas af värme, sammandragas genom köld.
Efter ett visst tidsmoment efterföljes utvidgning genom värme af sammandragning, sammandragning g e n o m köld af utvidgning.
Detta är hvad vi mena med reaktion.
D e n inträffar hastigt eller långsamt hos olika personer, beroende på huru härdad hud individen besitter.
D e t är genom denna kraft vi åstadkomma en slags gymnastik af huden, isynnerhet när värme- o c h köldbehand- ling på ett lämpligt sätt följa på hvarandra.
J u högre skillnad i temperaturen mellan en uppvärmd, kropp o c h det afkylande vattnet dess förr inträder afkylningens efterverkan d. v. s. reaktionen.
J u hastigare dess inverkan är, desto snabbare reaktion.
Reaktionen kan på- skyndas o c h göras kraftigare g e n o m retmedel, kemiska ämnen i badvattnet, eller g e n o m m e - kaniska inverkningar under o c h efter badet, frotteringar, kraftigare torkningar o. s. v.
; den påskyndas likaledes genom kraftigare muskel- arbete efter köldanvändningen.
D e n inträder hastigare hos en härdad människa än hos den bortklemade o c h ömtåliga.
H u d e n kan så väl vårdas, att den väl fogar sig efter temperaturens olikartade växlingar.
O c h det blir rent utaf som en slags gymnastik för densamma.
E n bortklemad hud svarar på den ringaste köldinverkan medels blekhet i ansiktet, oupphörliga frosskakningar, köldkänslor o. s. v. D e personer, som jämt klaga öfver att de frysa, äro just sådana, hvilkas kärl- system icke har någon reaktion gent emot kylans ingrepp.
D e hafva aldrig lärt sig att sköta sin hud o c h att söka behålla o c h be- vara den fullt lifskraftig.
Just hos dessa per- soner finnes denna benägenhet till katarrala affektioner, m o t hvilka vår läkekonst så ofta har att strida o c h som vi alltid hafva så svårt att besegra.
D e n normala huden är äfven ett af de bästa skyddsvärn, vi äga m o t de många skadliga fiender i yttre världen, s o m lura på oss, den är en säker b o m m o t dessa millioner parasiter, som stundligen hota oss med d ö d o c h till- intetgörelse.
H e l a vår omgifning, den må vara än så renlig, är tummelplatsen för ett organiskt lif; oräkneliga sporer m e d en giftighet, hvars vidd och makt vi ej ana, b o som snyltgäster på vår hud.
H u d e n är nämligen under normala förhållan- den ogenomtränglig för alla dylika invandringar, liksom man ej numera vill antaga, att vätskor kunna genomtränga densamma, m e n väl gas- artade flyktiga ämnen, hvilka på så vis kunna upptagas i b l o d o m l o p p e t.
O m vår hud undergår sjukliga förändringar eller o m den är betäckt med smuts, förlorar den snart förmågan att normalt funktionera.
Dess förmåga att reglera värmeförlusterna domnar o c h förslöas, den kan ej lika snabbt som förut bemanna sig m o t växlingarna i at- mosfärens temperatur, o c h därför är o c k den person, som ej förstår att härda sig o c h som försummar skötseln af sin hud, faktiskt mera utsatt för s. k. förkylningar.
H u r u uppkommer en sådan förkylning o c h huru skall man kunna förklara dess inverkan på k r o p p e n?
Man kan utsätta sin hud, den må vara än så varm o c h svettig, för inverkan af nästan iskallt vatten och man ådrager sig likväl ingen förkylning därigenom, såvida man genom gnidningar återbringar huden till rod- nad d. v.
s. åstadkommer att de g e n o m köl- den sammandragna kärlen ånyo vidgas.
Hvar och en, han m å vara än så härdad, ådrager sig ganska lätt en förkylning, o m han uti ett varmt rum lutar sin skuldra m o t en fuktig, kall vägg eller o m han under svettning träffas af en kall luftström.
Förkylningsåkomman ger sig vanligen tillkänna ej långt ifrån den del af huden, som träffats af det kalla ingrep- pet, blottas t. e x.
skuldran, så får man reuma- tism i dess muskler, blir halsen förkyld, upp- träder heshet, blir magen kall, får man tarm- katarr o. s. v. M e n ibland går den längre vägar, som t. ex. då man blifvit kall eller våt om fötterna o c h får snufva eller tandvärk.
K a n ej huden svara med en kraftig reaktion, så inträder vanligen en förkylning, o c h före- finnes på något ställe inom organismen en svag- punkt, kan - man vara öfvertygad o m, att just den punkten blifver angripen.
Enklaste sättet att undvika dylika förkylningar är att äga en väl härdad hud, som så att säga fogar sig efter temperaturens växlingar.
(Forts.) Ur notisboken.
Till hemmet i Norden!
Om kronprinses- sans hälsotillstånd meddelas från R o m till Karls- ruhe, att det samma nu är jämförelsevis godt.
Kronprinsessan ämnar återvända till Sverige, dä den varmare årstiden inträdt.
F ö r m o d l g e n stan- nar bon på vägen något hos sina föräldrar.
* Drottningens sommar på Hook,.
Liflig verksamhet råder för närvarande på det gamla herresätet H o o k vid Hooksjön för att mottaga drottningen, s o m ditförväntas i början af juli.
I abmänhet skall den vackra mobiliéren stå orub- bad.
Godt utrymme finnes på stället så väl för uppvaktning som för betjäning.
Drottningens svit kommer att bestå af 18 personer, inberäknadt upp- vaktande kammarherre och hoffröken samt drott- ningens betjäning, köks- och stallpersonal.
An- talet vagns- och ridhästar, som under drottningens sommarvistelse komma att öfverföras från k. stal- let i Stockholm till Hook, blir 9.
* Skånellaholms härskarinna.
I den höga åldern af 82 år har i Upsala i dagarne aflidit gref- vinnan Charlotte Jennings, född Piper, änka se- dan 1843 efter rytlmästare G. Jennings o c h inne- hafvarinna af fideikommisset Skånellaholm i Stockholms län.
Hon efterlämnar fyra barn, en son, majoren John Jennings, o c h tre döttrar, af
IDUN 1895 hvilka en är gift med chefen för Jönköpings rege- mente öfverste d ' Ailly, en med artisten Alexis Ankarcrona och en med kanslirådet i. Sebröder- heim.
Fredrika Bremer-förbundets sjukkassa afhöll i lördags årsmöte.
Medlemmarnes antal under 1894 har stigit från 214 till 238 och sjuk- hjälp har utdelats till 50 medlemmar med 3,003 kr.
Kassans försäkringsfond utgjorde vid 1894 års slut 6,534 kr.
och reservfonden 474 kr.
94 öre.
Full ansvarsfrihet beviljades styreben.
R o - sén, d:r G. Nyström, fröknarna Theresa Geijer och Anna R o o s samt i stället för medicinalrådet D. Pontin, som undanbedt sig återval, fördelningslä- kare N.
A. Edling.
Styrelsesuppleanter blefvo fru A. Lybeck, fröken G. von Piomgren samt lif- medikus G. Westfelt.
Till revisorer valdes frök- narna A. Fabricius och K. Wall samt till revisors- suppleanter fröknarna A. Dahlström och M. Silow.
En ny rundmålning, framställande Pom- pejis förstöring genom Vesuvii utbrott år 79, före- visas från den 1 dennes i Panoramabyggnaden å Kaptensudden härstädes.
Bilden erbjuder en mäktig och gripande effekt.
Det brinnande berget Vesuvius i fonden o c h där nedanför den praktfulla staden vid randen af det blåa hafvet, öfver hvilken glödande lavastycken regna ned, framkallande brand och förstöring samt outsäglig fasa bland folket, hvilket skräckslaget flyr mot hafsstranden.
Målningen är förträffligt utförd af den italienske målaren Castellane.
Vid anordnandet af bilden härstädes — hvarvid till illusions vinnande an- vändts en kombinering af pittoresk och plastisk framställning, i det föremålen i första planet, när- mast åskådarne, äro utförda plastiskt samt bilda en i ett med denna gående fortsättning af själfva målningen — ha medverkat ingeniören F. Malmberg för byggnadsarbetena, arkitekten Rudolf Enblom för de perspektiviska konstruktionerna och deko- rationsmålaren Carl Grabow för målningsarbetet, samtlige under öfverinseende af arkitekten Gustaf Wickman.
Handarbetets Vänners vårutställning har under denna vecka pågått i föreningens lokal här- städes och utmärkt sig för samma konstnärliga smak o c h solida, vårdade arbete, hvilka städse varit föreningens främsta egenskaper och gjort den till föregångare för den textila konstslöjden i vårt land.
I kompositionsritarnes led har i år inträdt en ny förmåga, förut känd på det rent konstnärliga om- rådet, artisten hr G.
G:son Wennerberg, hvilken utfört ritningarna till ett par synnerligen vackra portierer, den ena grön med kastanieblad och frukter som motiv, den andra med motiv från en högeligen dekorativ klängväxt med skära blom- mor, båda, särskildt den sistnämnda, delikata och af konstnärlig verkan.
En annan portiére skall ej undgå att väcka uppmärksamhet.
Den är broderad efter på Sko- kloster befintliga mönster, harmonisk och ändå liflig i färgerna.
Enklare portierer finner man äfven med svenska allmogemönster, hvilka jämte ståtliga renässansstolar och öfverdrag äro beställda af ingeniör Nobel i Petersburg.
Karna Nilsson o c h Hanna Persson ha äfven nu häfdat sin rangplats bland våra konstväfverskor, och fröken Adelborg har varit lika lycklig i sina kompositioner, hvarom en liten, i hvarje tum konstnärligt tänkt gobetinbit med skära blommor bär vittne.
Föreningen utställer af en större be- ställning för rikssalen på Gripsholm tre bänka- dynor med vackra växt- o c h djurmotiv.
In allés skola 18 sådana bänkadynor i gobelin och en broderad stor bordduk levereras dit, hvarjämte en gammal tronhimmel kommer att genom broderi- arbete fullständigas och renoveras.
En för Sundsvalls gymnasiiförening afsedd fana, komponerad af fröken Sofie Gisberg, faller genast i ögonen.
Det är ett läckert arbete med de gröna lagerbladen kring den gyllne lyran infällda i siden- duken, så att denna skall falla ledigt då den ut- vecklas för vinden.
Innersta rummet är ägnadt åt paramentiken.
Två präktiga altarbeklädnader lysa där emot oss.
Den ena är afsedd för Skara domkyrka, ritningarna äro af fröknarna Videbeck o c h Vestberg, men ar- betet är till största delen utfördt i hemmen där nere i Skara.
Ett synnerligen fint kalkkläde, kom- poneradt af Handarbetets vänners direktris, fröken Agnes Branting, tilldrager sig kännarens uppmärk- E x t r a f i n Filharmoniska sällskapet samhet.
Mindre praktfull, men vittnande om fin urskiljning och konstnärlig smak är den likaledes af fröken Branting komponerade gröna, för tre- faldighetseykeln afsedda altarbeklädnaden för Skär- kinds kyrka i Östergötland.
I detta sammanhang må nämnas, att den för- tjänta föreningen äfven i år erhållit ett statsun- derstöd å 1,200 kronor.
gifver instundande ons- dag i Musikaliska akademien sin tredje abonne- mentskonsert.
gifves om söndag i Berns salong af fröken Jenny Åkerlund med benäget biträde af fru Edling, fröknarna Kragballe och Svanström samt hrr Scholander, Hedlund och Engelbrecht, äfvensom af Bellmanskören.
operan i gaf tisdags sin fjärde symfoni- konsert, hvilken dock egentligen till hufvudsaklig del endast var ett återupprepande af den tredje från påskdagen.
Därom är j u intet att säga, då programmet är godt och såsom nu upptager mu- siknummer sådana som Haydns g-dur- och Beet- hovens b-dursymfonier, hvilka gärna återhöras.
En vinst var det ock att än en gång få höra Smetanas målande symfoniska dikt » Moldau ».
Alla dessa nummer erhöllo under förste hofkapell- mästaren C. Nordqvists lugna o c h säkra ledning ett alltigenom förträffligt utförande.
Programmets enda nyhet var löjtnant John Forsells utförande af recitativ och aria ur Glucks opera » Iphigenia i Aulis ».
Hr F., som utgått från härvarande kon- servatorium och sedermera idkat sångstudier i Paris, förfogar öfver en alldeles förträfflig tenor- bariton, omfångsrik och fyllig, och då härtill kom- mer att hans föredrag är musikaliskt, intonationen absolut ren och fraseringen vårdad och tydlig, torde han kunna äga alla förutsättningar för att varda en sångare af rang.
En lätt indisposition för aftonen verkade på det hela taget föga stö- rande.
Det är att hoppas, att tillfälle beredes all- mänheten att få återhöra den nye sångaren.
Första Götseföreställningen gifves i morgon lördag, då den framstående tyske gästen utför titelpartiet i » Profeten », hvilken uppgift han lär lösa på ett lysande sätt.
Om tisdag gifves » L o - hengrin » med hr Götze som den höge Graals- riddaren.
— Med biträde af Aug.
Lindbergs sällskap har kungl.
operan nu äfven ett par gånger uppfört Frans Hedbergs populära skådespel » Bröl- loppet på Ulfåsa », hvilket ej gifvits i hufvudstaden sedan början af 80 talet.
En talrik och tacksam publik har bevisat, att sinnet för det stora dramat ännu lefver lifligt trots den sparsamma näring, som numera bjudes det.
Utförandet var i det hela förträffligt; i synnerhet uppbar fru Augusta Lindbergs » Sigrid den fagra » till det yttre lika värdigt det stolta vedernamnet, som hela franr ställningen präglades af värme och stil.
Herr Lindberg som priorn utvecklade en fin och verk- sam humor, o c h fru Lotten Dorchs Magnhild var naturligtvis ock en fullödig prestation.
Med heder må vidare bland de många nämnas hr Lindroth som Bengt Lagman och hr Öberg som den gamle riddar Knut.
Uppsättningen var präktig och effektfull, och Södermans stämningsfulla musik, utförd af hof- kapellet, bidrog lifligt till det festliga intryckets höjande.
Hr Lindberg lär ha för afsikt att om någon vecka återkomma till hufvudstaden för att å den då lediga Vasateatern gifva en kortare serie före- ställningar: » Hannele », » Bröllopet på Ulfåsa » och möjligen ytterligare något program.
Södra teatern uppför sedan i lördags ett nytt lustspel af den tyska författarfirman Schöntan och Kadelburg.
» För välgörande ändamål » tillhör onek- ligen genrens bättre alster och har också infört sina författare på själfva det förnäma Schauspiel- haus i Berlin.
Intrigen är väl funnen och af- vecklas i många högst muntrande situationer.
Särskildt välgörenhetskomiténs sammanträde i tredje akten bereder åskådarne en högtid af skratt.
Fru Lambert var en intagande f. d. aktris, hrr E. och R. Wagner samt Lambert representerade förträffligt den äre- lystna » komité » - trion, fru Fornell gaf änkan Clau- dius — välgörenhetsföremålet — med kraftig humor, och hr Sternvall hade af hennes ännu lefvande man, som för länge sedan vändt både » konsten » och sin hulda maka ryggen, gjort en lyckad figur.
Det nya programmet torde ännu en tid framåt kunna uthärda konkurrensen med de nu allt mera lockande, härliga vårdagarne.
Dramatiska teatern har som dragningskraft för slutet af säsongen äfven i år engagerat hr Knut Almlöff hvilken i afton börjar sitt gästspel med utförande af Gaspards roll: » Debutanten och hennes far ».
M a r s a l a En musikalisk högtid af prima slag blir den kon- sert, som den 9 dennes gifves af syskonen Neru- da, fruarna Hallé o c h Arlberg samt prof. Neruda.
Fröken Märta Petrini, som under de sista åren skördat stora triumfer i utlandet, är återkommen och gifver konsert härstädes någon dag i nästa vecka.
Den unga sångerskan torde därvid kunna påräkna en lifligt intresserad publik.
Matiné o Sångsällskapet dag D.
0. från Upsala gifver om sön- matiné i Musikaliska akademien.
Tant Lottens n o r s k a resa.
Berättelse för Idun af Vera Verle.
(Forts.) var då?
När då? » fortsatte de envisa frågarne.
» På taflor, » kom svaret, måhända en smula dröjande.
» När man sett en vacker tafla, är det som hade man själf varit på den plats, som taflan föreställer. » » Har du då så många vackra taflor, tant Lotten? » » Ja, jag har en hel hop. » » Tant Lotten har nog rysligt många taflor, efter hon kan berätta så mycket, » menade barnen, då de kommo för sig själfva.
Rysligt många?
Ack, » rysligt många » taf- lor hade Lotten visst icke, ty hon hade icke penningar att köpa några för.
Men hon fick då och då en sådan tilLskänks; både hennes vänner och hennes elever visste, hvilket värde hon satte härpå, och när de återvände från sina sommarresor, hade de vanligen med sig en fotografi eller måhända flere från de stäl- len de besökt — vyer från Schweiz eller från Norges glacierer, utsikter från Gotland eller västkusten, bilder af museer och domkyrkor, och allt detta lade Lotten till sin skatt af samlingar.
Och så hade hon träsnitt — hon hade samlat en hel mängd, som hon klippt ur gamla illustrerade tidningar.
Det var ett riktigt trollskåp, som förde en till de mest skilda delar af världen — från Kamtschatka till Goda Hoppsudden, från Paris till Turkiet, och hade än träsnitten vissa brister, så me- nade Lotten, att så mycket bättre kunde man låta sin fantasi uppfylla resten.
Icke blott vyer fängslade Lottens intresse, nej, allt skönt, allt som bar en historia inom sig, drog hen- ne till sig.
Och som hon hade den lyckan att bo just i Stockholm, så hade hon också tillfälle att se en hel del och kom mången på skam genom det besvär hon gjorde sig för att få se så mycket som möjligt.
Hon gjorde det så mycket hellre, som det ju inga penningar kostade att gå på Nationalmuseum och beskåda konstens alster från skilda ti- der, eller de gamla dräkterna på lifrustkam- maren, eller de uppstoppade djuren på natur- historiska museet.
Där dröjde hon måhända helst, ty allt, som smakade af geografi och främmande länder, hade något lockande för henne.
Här flck hon ju se både ormar och krokodiler, paradisfåglar och hvalfiskar, och så kunde hon gå hem och berätta för barnen om de länder, där dessa funnos, med ett lif (Q u a l i t é I n g h i l t e r r a) härstädes lagrad sedan 1891.
Finnes e n d a s t hös JJ [&gt; U y d &amp;] l l &amp; C:O s t o c f e h o i m, 2 s t u r e p i a M 3 •• Eiks- och Aiim.
H och en åskådlighet, som hade hon verkligen Men just något så oväntadt skulle inträffa pen, att genomfara på järnväg, ångbåt, skjuts- varit där.
och det samma dag som det Dyss nämnda kärra, till häst eller till fots — — Men resa på allvar — det hade hon al- samtalet ägde rum.
En af hennes elever, Men hvart skulle hon bege sig?
2 £ drig gjort.
dotter till en köpman, skulle tillsammans Allra helst hade hon packat sin kappsäck h te * » Du, Lotten, » sade ofta hennes vänner, med sina föräldrar resa till en badort för och begifvit sig af till Schweiz, hennes dröm- » som förstår dig så förträffligt på att se dig sommaren, och efter sista lektionens slut öf- mars land, och vidare ned till Italien, men « e omkring och som har sådan glädje däraf — verlämnade modern det sedvanliga arvodet åt lika så gärna kunde hon beslutat sig att resa du borde väl en gång ändå resa ordentligt! » lärarinnan, i det hon sade: till månen.
Nej, det måste vara någonstädes H Q Lotten suckade, men det var nästan ohör- » Under juli och augusti månader äro vi inom kassans och rimlighetens gränser, och bart.
» Ja, hur gärna jag skulle vilja det — borta från staden, i september komma vi till- det fanns ju mycket att välja på inom lan- p det kan jag inte en gång uttrycka.
Men för baka, och jag skulle då vara tacksam, om det.
Lotten hade länge haft lust att bese rf- kan det ej bli utaf, få se en gång fröken ville återtaga lektionerna som vanligt. » Visingsö, Omberg och Vadstena, men det var O: " tillfallet framdeles!
Till dess företar jag mina resor i Därpå tackade hon Lotten och denna aflägs- en jämförelsevis liten resa, som hon kanhän- soffhörnet, då kosta de irga penningar och nade sig, men redan i tamburen öppnade hon da många gånger skulle bli i tillfälle att göra.
jag har hvarken ondt af köld eller hetta på kuvertet med penningarna uti och fann till Nej, när hon nu hade kassa — och hon tänkte vägen och inte heller af någon trötthet — sin öfverraskning, i stället för de väntade med förnöjelse på de tvåhundrafemtio kronor, som hon hade på sparbanken, och hvartill B?
ja, det är nog bästa sättet för mig att resa. » trettio kronorna, nittio kronor.
» Fröken ger så utmärkt roliga geografi- Det måste vara ett misstag!
Lotten skyn- hon nu skulle få lägga en så stor tillökning • 3 lektioner, » sade en dag modern till en af dade åter in för att lämna tillbaka öfver- — då var det väl skäl att sträcka respla- hennes elever, » min man och jag blefvo sit- men den vänliga frun smålog blott, nerna litet längre.
i • tande hela timmen i rummet bredvid och i skottet, (Forts.) det hon svarade: » När vi fordra, att ni åter börjar lektio- fr M hörde på, och min man sade just: ' Hon måtte ha lärt sig geografin på ort och ställe. '
När nerna på den tid vi bestämma, så är det all • § har ni väl haft tid att resa så mycket? » rätt att vi gifva någon ersättning för mellan- Rättelse.
Fru Brates släktnamn är Ekbom, icke Lotten blef mörkröd, alldeles som om man tiden.
Dessutom kan jag inte förlika mig Ekholm, som genom misskrifning uppgafs i Iduns 88 kommit på henne med något orätt.
» Jag har med den tanken, att medan vi äro borta och förra nummer.
CO aldrig gjort några resor, » svarade hon, » om roa oss, ni just för den skull har det trängre jag ej vill räkna min flyttning hit till Stock- med edra inkomster. » holm.
Jo, det är sant — en gång har jag Därvid fick det blifva.
Lotten vandrade Innehåilsförteekning.
också varit i Upsala för att se domkyrkan. » hemåt i ett riktigt glädjerus, något sådant Klingberg; af Amanda Leffter.
— » Men ni borde verkligen göra en resa, » hade väl aldrig händt henne — sextio kro- Min Emma dotter; poem af Laura B \ tinghoff.
Hon och han; ett om bildning, af EJraim Rosenius.
— Frän en Stock- nor alldeles oväntadt!
Och som hon just i kapitel menade frun.
N:r 4 (267) Prenumerationspris pr Idun med Modetidning och kolorerade planscher (dun m.
Idun ensam Fredagen den 27 januari 1893. år: kr 9 — » 7 50 » 5.
T- B y r å: Klara T.
Kyrkogata 7.
2 tr. (Aftonbladets ny » hus.)
P r e n u m e r a t i o n sker ä alla anstalter i riket.
post- Redaktör och utgifvare: Emilie A et är ofta på främ- mande mark, som landsmanskapets band fastast samman- knytas.