Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den vid sista tulltaxeregleringen å blodiglar från 2 till 4 r:dr skålpundet höjda utförselstull torde, äfven om värdet, som nu är upptaget till 10 r:dr, antages till 12 r:dr skålpundet, böra nedsättas till 25 procent derå eller 3 r:dr.
Med hänsigt till det å artificiella blommor och delar deraf utrönta lägre värde, än hvartill de i gällande tulltaxa äro upptagna, föreslås att i de nuvarande införselsafgifterna, hvilka öfverstiga t.
ex. de i tyska tullföreningstarifen å artificiella blommor bestämda något mera än 17 gånger, nedsättning må äga rum från lo till 10 r:dr skålpundet för de förstnämnda och från 6 r:dr 12 sk. till 4 r:dr per skålpund för delar af artificiella blommor.
Jemte bibehållande af nuvarande tullbestämmelser för oarbetadt bly, hemställes, att för arbetadt skillnad må göras på »omåladt och olackeradt», samt »måladt eller lackeradt», hvilket i senare tid blifvit föremål för en icke obetydlig import, och införselsafgifterna antagas, för det förra slaget till 1 sk. 6 rst. skålpundet i stället för nu gällande bestämmelse 12 r:dr skeppundet, och för det senare till 6 sk. per skålpund.
Enär värdet å blyertspennor utom timmermans-, funnits vara omkring en tredjedel lägre, än hvartill det i gällande tulltaxa är upptaget, föreslås nedsättning i införselstullen från 30 till 24 sk. skålpundet.
Hamp- och linblår, nu upptagna under särskilta tullbestämmelser, det förra slaget med 6 och det senare med 10 r:dr införselsafgift skeppundet, synas, då artikeln icke utgjort föremål för införsel, lämpligen kunna sammanföras till gemensam tullbehandling, och införselstullen, som i Norrige utgör endast 1 r:dr 40 sk., böra, med afseende dels härå och dels hufvudsakligen å den omständighet, att för ohäcklad hampa tullfrihet vid införsel och för lin betydlig nedsättning i derå gällande införselsafgifter nu föreslagits, nedsättas till 2 r:dr 24 sk. skeppundet.
Den genom 1845 års tulltaxereglering i tarifen inrymda artikel bookbindercloth synes rätteligen böra tullbehandlas likasom väfnader och alltså i noten till nämnde rubrik hänvisas.
Med afseende å svårigheten för vederbörande tulladministrationer att tillförlitligen urskilja de äkta och oäkta slagen af broderade guld- eller silfverabeten, och då det vida mer vore det derå nedlagda arbete, än sjelfva ämnet, som bör utgöra föremål för tullbeskattningen, torde någon betänklighet icke möta för bägge slagens sammanfattande under gemensam tullbestämmelse, och införselsafgiften, som nu utgör å de äkta 32 och å de oäkta 20 sk. lodet, men af Tullkommitteen varit föreslagen till 20 sk. å de förra och 13 sk. 4 r:st. å de senare, få antagas till ungefärliga medeltalet deraf eller 16 sk. lodet.
Brodérduk, marle och tlramalj.
Brundier.
Brännvin och sprit. 28 Kungl.
För andra slag, som nu förtullas med 53
Va procent af värdet, svnes, i öfverensstämmelse med hvad Tullkommitteen hemställt, enahanda tull böra äga rum, som för det tyg, hvarå broderiet är anbragt, med tillägg af 20 procent.
I likhet jemväl med Tullkommitteens förslag och förhållandet i Norrige torde brodérduk, marle och stramalj, som nu är upptagen till särskilt tullbehandling efter de olika ämnen, hvaraf den består, lämpligen böra inbegripas under väfnader, och hänvisning derom i noten meddelas.
Likaledes föreslås att brundier måtte på enahanda sätt hänföras till plommon.
I afseende å artikeln brännvin hade 1859 års Tullkommitté anfört, att de slag, som dittills varit till införsel tillåtna eller holländsk genéver, fransk konjak, rumm och arrack, ofta varit föremål för smyghandel; att, då, i anseende härtill, någon jemkning i införselsafgifterna vore af behofvet påkallad, kommitterade likväl ansågo, att, i afseende å gradtalet, normalbestämmelsen skäligen kunde från 12 till 8 grader, eller lika med den i danska tulltarifen följda grund, förändras; hvarjemte, i betraktande af de missförhållanden, som af den lika tullbestämmelsen för alla grader öfver 12 uppstått, den förändring ansågs böra äga rum, att för hvarje högre grad, än den såsom norm bestämda, tull värde och införselsafgifter ökas i jemn progression, helst detta behandlingssätt icke kunde, då gradering i hvarje fall måste ske, leda till några olägenheter i tillämpningen; att i öfrigt, och då erfarenheten ådagalagt väsentliga svårigheter att äfven genom kemisk undersökning under vissa förhållanden bestämdt åtskilja sädes-, frugt- eller andra brännvinsslag, kommitterade funno desto mera lämpligt att under en gemensam tullbestämmelse sammanställa alla slag, som den medeltull af 24 sk. kannan, kommitterade föreslogo, hvad sädesbrännvin anginge, inträffade med den af Rikets näst derförut församlade
Ständer för högre graderingsklassen bestämda afgift, och hvad beträffade andra brännvinsslag afgifterna redan förut varit för dem alla lika; att visserligen, i afseertde å vanligt sädesbrännvin, den tullprocent, som i allmänhet antagits såsom högsta skyddstull, vore genom en sådan medeltull öfverskriden, men att, då i betraktande toges icke blott den öfverlägsenhet i tillverkningsmetoden, som närbelägna länder allmännare tillegnat sig, och sorn, i mån af en större materialbesparing, medgåfve ett i allmänhet lägre varupris, utan ock förnämligast den föränderlighet i handelsvärde, som denna vara mer än de hesta andra vore underkastad, hufvudsakligen i följd af olika utfallande årsväxter, hvarigenom detta ock kunde komina i ett mera märkbart missförhållande till det å utrikes orter gångbara pris, kommitterade ansågo ett undantag häri vara af tvingande omständigheter påkalladt.
Bröd Böcker.
Skrifvelse, N:o 40. 29 Då berörda af kommitterade antydda förhållanden fortfarande äga full tillämpning, så, och under instämmande i hvad kommitterade, angående den ifrågavarande artikeln, för hvilken enahanda tullbestämmelser nu äga rum, som enligt 1835 års tulltaxa voro gällande, då frågan af kommitteen behandlades, hemställt och förrslagit, tillstyrkes i underdånighet, att, med ändring i sagda tullbestämmelser, inlörselsafgiften för brännvin och sprit af alla slag, odestilleradt eller destilleradt, må antagas till 24 sk. kannan, då varan håller till och med 8 graders styrka, samt för hvarje öfverskjutande full grad ökas med 1 sk.; dock att, enär på utgången af nu för handen varande underhandlingar med fransyska regeringen torde böra ankomma, huruvida fransk konjak bör under denna allmänna bestämmelse inbegripas eller undantagsvis bibehållas vid derför nu gällande tullafgifter, sistberörda slag alltså måtte tills vidare i taxeförslaget särskilt specificeras med dess nuvarande tullbestämmelse.
Som, enligt hvad af vetenskapsmän blifvit upplyst och vitsordadt, sådan sprit, som användes till beredning af luktvatten, nu mera till erforderlig godhet inom landet åstadkommes, synes införselsrättigheten deraf med särskilt tillstånd af Kommerskollegium mot nedsatt tull böra upphöra och föreskriften derom ur taxan utgå.
Införselsafgifterna å bröd, som nu utgöra 50 procent å de antagna värdena, lära böra nedsättas til! de af Tullkommitteen föreslagtia belopp, 25 procent å samma värden, eller i sk. för hvetebröd och 6 r:st. för andra slag per skålpund.
Yid artikeln böcker synes annan ändring i nuvarande bestämmelser icke vara af nöden, än att för rubriken «med inbundet rent eller linieradt papper», som nu förtullas med 25 procent af värdet, föreskrift i stället meddelas, att de böra draga lika tull med papperet, med tillägg af 50 procent, enär genom inbindning och liniering värdet otvifvelaktigt lärer ökas med lika procent utöfver sjelfva papperets.
Ehuru nu gällande införselstull å kaffe, hvilken vid sednaste tulltaxereglering höjdes från 3 sk. till 3 sk. 4 rtst. skålpundet, kunde, med hänsigt så väl till varans egenskap af rå naturprodukt, som till dess värde, till någon nedsättning ifrågakomma, torde likväl, vid det förhållande, dels alt sagda afgift egentligen blott är nominel, såsom till större delen utgående med lindring till 25 eller 33'/, procent, dels ock att importen, oaktadt den stadgade förhöjningen, nästlidet år 1846 ökats med mer än 400,000 skålpund utöfver hvad den utgjorde år 1845, då den lägre afgiften var gällande, vid samma afgift, hvilken med beräkning af lindringen, i det närmaste instämmer med den i norska tulltarifen bestämda, böra ännu, och intilldess förändrade förhållanden kunna inträda, bero.
Brandi kaffe och alla lill kaffcsurrofjat användbara brända växter.
Campher.
Canliller.
Capris.
Caslanier.
Chlorsyradl kali.
Cliinabark.
Chocolad.
Cicharierot.
Cirklar, passare och cirkelbestick ; Compasser.
Cobcber. 30 Kongl. Maj:ts Nåd.
Deremot, och då införselstullen å brändt kaffe och andra till kaffesurrogat användbara brända växter, 6 sk. skålpundet, onekligen står i alltför stort missförhållande så väl till värdet, som nu är antaget till 16 sk., som ock till tullen å den råa varan, lärer sagda afgift skäligen böra till 4 sk. skålp. nedsättas.
Till likhet med hvad i utländska tulltaxor finnes iakttaget, synes kamfer, oraflinerad och raffinerad, kunna sammanföras till lika tullbehandling, och införsels— afgiften, nu utgörande 6 sk. å den förra och 12 sk. skålpundet å den senare, dervid antagas till förstnämnda belopp, särdeles som värdet är föga skiljaktigt och i medeltal uppgående till endast 32 sk. eller mindre än hälften af de nu utsatta.
Rubriken kantiljer synes lämpligen kunna ur tarifen uteslutas och i noten hänvisas till de nya bestämmelser för gulddragare- och snörmakarearbeten, som här nedan komma att föreslås till intagande i taxan.
Den till 7 sk. skålpundet bestämda införselstull å kapris torde skäligen kunna nedsättas till 5 sk.
Likaledes synes införselstullen å kastanier, som i Norrige utgör endast 1 sk. 4 r:st. skålpundet, kunna jemkas från 2 sk. till 1 sk. 6 r:st.
Klorsyradt kali, som förut icke finnes i taxan upptaget, men enligt särskilt föreskrift af Generaltullstyrelsen förtullas såsom medicinskt salt, lärer böra i noten dit hänvisas.
Såsom ett medicinal och för närmande till norska tulltarifen, som för chinabark bestämmer 2 sk. 2 r:st. införselstull, torde för omalen chinabark sagda tullafgilt böra nedsättas från 4 till 3 sk. skålpundet.
Då vid värdet å chokolad, 1 r:dr skålpundet, icke varit något att erinra, torde införselstullen böra jemkas till 23 procent derå eller från 16 sk. till 12 sk. skålpundet.
Då importen af cikorierot, som 1843 utgjorde 67,248 skålpund, år 1844 nedgick till 34,070 och 1845 ytterligare till endast 525 skålpund, hvilken märkliga minskning ger anledning förmoda en ansenlig smuggling af denna vara, föreslås nedsättning i införselsafgiften från 1 sk. till 8 r:st., som likväl öfverstiger den till endast 5 r:st i norska tulltarifen bestämda.
Cirklar, passare och cirkelbestick äfvensom kompasser synas böra upptagas bland matematiska instrumenter och förtullas, de förra, efter det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå, samt de senare på enahanda sätt som hittills, nemligen med 15 procent å varuvärdet.
Som värdet å kobeber, eller kubeber, som varan rättare benämnes, nu upptaget till 1 r:dr skålpundet, icke utgör mer än vid pass 20 sk., lärer den nu gällande införselstullen 8 sk. böra nedsättas till 4 sk.
Coeffurer; Copal; Ijacca, gummi- ; Mastix; Sandarak.
Görlander.
Fingerborgar och springar.
Fisk. r Kongl. Maj.-ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 40. 31 Utur taxan torde lämpligen böra utgå dels koeffyrer, med i stället lemnad hänvisning till kläder, dels också kopal och i sammanhang dermed lacka, gummi-, mastix samt sandarak, och dessa artiklar hänvisas till enahanda tullbehandling, med den hufvudrubrik, hvartill de höra, nemligen gummi.
I den för koriander nu gällande införselstull, 2 sk. skålpundet, synes, för vinnande af likstämmighet med hvad i Norrige är för denna artikel stadgadt, nemligen 11 r:st tull. nedsättning böra ske till 1 sk. skålpundet.
Då värdet å filar, hvilket i gällande tulltaxa är upptaget till 1 r:dr 12 sk., vid anstälda särskilta profvägningar befunnits icke j medeltal öfverstiga 56 sk. skålpundet, lärer en nedsättning i införselstullen från 6 till 4 sk. deraf vara påkallad.
Till förekommande deraf, att under rubriken fingerborgar och svringar må kunna, mot den derå stadgade afgift 16 sk. skålpundet, införtullas sådana af guld och silfver, föreslås så väl tillägg af orden »af andra ämnen än guld och silfver» som ock en i följd deraf erforderlig ansedd nedsättning i tullafgiften till 12 sk. skålpundet, utgörande 25 procent å värdet af de öfriga slag, som allmännast i handeln förekomma.
Vid artikeln fisk synes, utom för anjovis, sardeller och thonfisk, derå införselstullen torde, för beredande af öfverensstämmelse med norska tulltarifen i denna del, böra nedsättas från 8 till 5 sk. skålpundet, någon hufvudsaklig förändring, hvad införselsafgifterna angår, icke vara af behofvet påkallad, men som, enligt 16 § tulltaxeunderrättelserna, den trettonde tunnan af hvarje läst saltadt kött och fisk af alla slag, som bestås till packning är fri från tull och afgifter till städerne, hemställes i underdånighet, huruvida icke, för att på ett enklare sätt kunna vinna samma ändamål af lindrigare behandling, en motsvarande nedsättning 1 införselstullen å de saltade fiskslagen hellre bör medgifvas, i hvilken händelse dessa afgifter kunde jemkas för kabeljo, långor och torsk, från 2 r:dr 24 sk. till 2 r:dr 12 sk., å lax från 5 r:dr till 2 r:dr 32 sk., å sill från 32 till 30 sk., hvilket sistnämnda belopp jemväl torde böra blifva gällande för strömming, samt å all annan saltad fisk från 2 ndr till 1 r:dr 42 sk.; dock torde, hvad särskilt angår saltad sill samt torra gråsidor eller sey, jemte långor och torsk med der under inhegripne rotscher samt klipp- stock- och platt- eller bredfisk, för dessa slag, hvarå, enär de hufvudsakligen införas från Norrige, tullen utgår till endast hälften af de i tarifen utsatta belopp, en motsvarande nedsättning i införselsafgifterna böra äga rum, i händelse omförmälta lindring kommer att upphöra eller förminskas.
Flyttsaker.
Fog lar.
Formar, krukor och potten för sockerbruken.
Fransar, galoner, gramaner och snöre n.
Frugler och här, ej specificerade. 32 Kongl. Mcij:ts Ndcl.
Till föreskriften att flyttsaker, bestående af gamla och brukade husgerådseller andra lösörepersedlar, må, då de, efter anmälan hos Generaltullstyrelsen, prof— vas icke öfverstiga ägarens behof, införas mot 10 procents tull å värdet, föreslås, i öfverensstämmelse med hvad i Norrige är stadgadt, det tillägg, att, om dylika flyttsaker inkomma för sådane personers räkning och vidare begagnande, som varit å utrikes ort bosatte och der betjent sig af desamma, de då må, efter enahanda pröfning, få tullfritt införas.
Den nuvarande införselstullen å fläsk, 1 r:dr 16 sk., eller 40 % procent å det antagna tullvärdet, 3 r:dr, lärer böra nedsättas lill det af Tullkommitteen föreslagna belopp, 36 sk., eller 25 procent å sagda värde, hvarigenom tullen i allt fall kommer att något öfverstiga hvad den, till följd af handels-och sjöfartstraktaten med Ryssland, intill 1845 års början utgjort för denna vara, hvilken hufvudsakligen från Finnland inkommit.
Sedan, på sätt ofvan är omförmäldt, tullfrihet blifvit i underdånighet föreslagen för införsel af lefvande foglar, synas slagtade foglar lämpligen kunna i noten hänvisas till lika tullbehandling med kött, och denna rubrik alltså ur kontexten utgå.
Till lättnad för inhemska sockertillverkningen torde dervid erforderliga formar m. m. böra få införas mot en från 2 till 1 r:st nedsatt tull.
I öfverensstämmelse med hvad här ofvan blifvit i afseende å artikeln kantiljer yttradt, hemställes, att, med uteslutande såsom hufvudrubrik af artikeln fransar, galoner, gramaner och snören, i stället må å behöriga ställen intagas särskilta bestämmelser för guiddragarearbeten och snörmakarearbeten; för hvilket ändamål i underdånighet föreslås de på inheintade upplysningar om varuslagens olika värden och beskaffenhet grundade redaktioner och tullafgifter, som finnas i den bifogade införselstariffen intagna; i följd hvaraf de äfven för paljetter samt för tråd af guld och silfver i taxan förekommande särskilta tullbestämmelser böra utgå och hänvisning i noten i stället lemnäs till guiddragarearbeten; och torde vid rubriken »snörmakarearbeten» den särskilta föreskrift böra göras, att, för bestämmandet, till hvilken af de olika klasser, hvari artikeln är fördelad, ett snörmakarearbete skall hänföras, tages blott hänsigt till det material, hvaraf öfverspinningen består, och att för det material, som finnes under öfverspinningen, lemnäs intet afdrag i vigten; hvarjemte nödiga hänvisningar i noterna jemväl till denna rubrik lära böra lemnäs.
Jemte bibehållande af nuvarande införselstull, 9 sk. skålpundet, å frugter och bär, inlagda i brännvin eller ätticka, torde, i anseende till den tvekan, som ofta Gardiner, rull-, af målad bomullsväfnad.
Garn. r Kongl.
33 ofta kunnat uppstå om frugters å en del busk- och risvexter hänlörlighet till jord- eller triidfrugter, annan skillnad i tullbeliandlingen icke böra äga rum, än å friska och torra frugter och bär; och föreslås tullen å de förra till 36 sk. tunnan eller lika med den nu för friska jordfrugter gällande, samt för torra till 32 sk. lispundet eller något mera än som nu är bestämdt för dessa slags jordfrugter, nemligen 30 sk.
Den för rullgardiner af målad bomullsväfnad i nuvarande taxa stadgade tullbestämmelse synes ändamålsenligt kunna omfatta äfven rullgardiner så väl af linne-och hampväfnad, som tryckta, och redaktionen i följd deraf böra blifva följande: »gardiner, rull-, af bomulls- eller linne- och hampväfnad, målade eiler tryckta».
Då, efter hvad upplyst blifvit, de ä hvitt bomullsgarn utförda tullvärden, nemligen 32 sk. å det under N:o 26 och 1 r:dr skålpundet å de finare slagen, icke obetydligt öfverstiga de verkliga, samt den till 6 sk. per skålpund å det förra nu bestämda tull, i följd deraf kan antagas motsvara ungefärligen 23 procent å rälta värdet, hvilken tullprocent dock icke skäligen lärer böra tillämpas å en vara, som, ehuru i icke ringa mån förädlad, likväl utgör ett råämne för den både såsom fabriksnäring och husslöjd inom landet vidt utsträckta tillverkningen af bomullsväfnader, så och enär, enligt officielt gjord anmälan, en bomullsspånadsfabrik, hvarest de finare garnsorterna, eller de öfver N:o 26, hvilka tillförene ej i allmänhet vid de inhemska spinnerierna åstadkommits, äro afsedda att tillverkas till en årlig quantitet, som vida skulle öfverstiga den hittills varande importen deraf, nu ar under anläggning, hvarföre ock en eljest af den stora förbrukningen påkallad nedsättning i den å berörda slags garn gällande införselstullen, 5 sk. skålpundet, icke nu synes böra föreslås, hemställes i underdånighet, att, med nedsättning af införselsafgiften å de gröfre sorterna från 6 till 5 sk., allt otvinnadt, ofärgadt bomullsgarn må sammanföras under en gemensam rubrik med sistberörda införselstull per skålpund.
Enär vidare, beträffande färgadt bomullsgarn, det förekommer, att af turkiskt rödt med 8 sk. tull under åren 1843—1845 införts i medeltal något öfver 100,000 skålpund, men af annat färgadt garn mot 12 sk. tull endast 1,500 skålpund, synas särskilta tullbestämmelser för det färgade garnet icke vara erforderliga, utan torde allt färgadt bomullsgarn lämpligen kunna få införas mot en gemensam afgift af 8 sk. skålpundet.
Den i taxan intagna föreskrift huru förhållas bör då villrådighet uppstår öfver en angifven varas hänförlighet till garn eller tråd, torde, såsom endast innefattande ett reglementariskt stadgande om hvad vederbörande tulltjenstemän hafva Bill. lill 11.
St. Prot. 1847 och 1848■ 1 Sami.
1 Afd 10 Baft. 34 Kongl. MctjUs Nåd.
Skrifvelse, N:o 40. att vid taxans tillämpning i denna del iakttaga, och hvilket blifvit dem genom särskilt cirkulär meddeladt, lämpligen böra ur tarifen utgå.
Deremot och då rubriken tråd, der densamma längre fram i tarifen förekommer, omfattar sådan vara så väl af metaller som af växtämnen, men det synes lämpligare, att tullbestämmelserna för de särskilta slagen deraf komme att inlagas under de ämnen, hvaraf tråden består, så och efter det denna åtgärd redan blifvit föreslagen för tråd af guld och silfver genom dess inbegripande under gulddragarearbeten, hemställes, hvad nu först angår bomullstråd, att för densamma må näst under bomullsgarn inrymmas en särskilt rubrik.
För sådant ändamål och jemte det klassifikationen af bomullsgarn i hvitt och färgadt hellre torde böra blifva den i ofärgadt och färgadt, föreslås, att nämnda slags garn må fördelas jemväl i otvinnadt och tvinnadt, och å det senare, eller tråd alla slag, införselstullen, hvilken för närvarande utgör 24 sk. skålpundet för nystad tråd och 16 sk. per skålpund för tråd i härfvor, böra, med afseende å den föreslagna nedsättningen i införselsafgiften å gröfre bomullsgarn, äfvensom derå, att med dylik tråd smuggling är att befara, bestämmas endast till hvad för tråd i härfvor nu är stadgadt, eller 16 sk. skålpundet.
Med bibehållande af den å ofärgadt, otvinnadt och odubbleradt kamelgarn till 4 sk. skålpundet bestämda tull, hemställes, att då skillnaden derimellan och den nu gällande införelsafgiften 16 sk. för det sorn är färgadt, tvinnadt eller dubbleradt, synes vara större, än som af skiljaktigheten i det ömsesidiga varuvärdet och af den å det senare tillkomna förädlingen må kunna rättfärdigas, sistnämnda tullafgift må, till nära likhet med norska tullsatsen å färgadt kamelgarn, nedsättas till 10 sk. skålpundet.
För körder- eller sejlergarn, hvilket slag, såsom af importtabellerna synes, numera icke förekommer i handeln, torde särskilt tullbestämniog icke erfordras, utan rubriken få utur tarifen uteslutas.
De nuvarande tullbestämmelserna vid införsel af kamulls- eller redgarn utgöra, för det ofärgade, otvinnade och odubblerade 6 sk., och för det som är färgadt, tvinnadt eller dubbleradt 8 sk. skålpundet, I afseende åter å kamullsgarn blef, med bibehållande af den äldre införselstullen å det färgade, tvinnade eller dubblerade eller s. k. brodergarn 16 sk., för otvinnadt och odubbleradt kamullsgarn, hvilket intill 1845 års slut var till införsel förbjudet, vid senaste tulltaxe— reglering, sedan uppå Rikets Ständers hemställan sagda förbudsbestämmelse då upphört, stadgad en tull af 18 sk. för ofärgadt och 20 sk. för färgadt sådant garn, dock sålunda, att s. k. streikgarn, hvilket endast genom en lösare snodd skiljer sig från vanligt kamullsgarn, kan med särskilt tillstånd af kommerskolle - Kongl. Maj:ts Nåd.
35 gium få för fabriksväfnad införas, ofärgadt mot 8 och färgadt mot 10 sk. skålpundet.
Vid bestämmandet af dessa tullafgifter å kardullsgarn afsågs, dels att bereda en öfvergång från förbudsstadgandet, dels den då gällande och till fortsatt tiillämpning fastslälda införselstullen å ull, hvilken för de finare slagen utgjorde 8 sk. skålpundet.
På sätt ofvan är omförmäldt, har imellertid nu blifvit för all ull föreslagen en gemensam införselstull af 2 sk. skålpundet, eller lika med hvad för närvarande är bestämdt för de gröfre sorterna samt med hvad som enligt 1835 års tulltaxa ägde rum före år 1842; och torde här, i sammanhang med frågan om afgiftsbestämmelserna å kamulls- och kardullsgarn, vara på sitt ställe alt närmare redovisa för de skäl, hvarpå detta tillstyrkande grundats.