Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kommittéen för af gifvande af yttranden och förslag till ombildning af Styrelse-verken och Förvaltning s-myndighet er na.
Enligt Kongl. Brefvet den 22 December 1858.
Borgmästaren i Jönköping, Assessoren m. m. G. F. Asker 700: 38.
Landshöfdingen m. m. G. L. Munthe . 1,280: 10.
Notarien i Kongl. Kammar-kollegium F.
Billberg i egenskap af Sekreterare: förskotts-arfvode . . . 275: — Kanslisten N. F. Sander dito 200: — 475- Riksmynt. 55,495 Vaktmästaren J. E. Eklöf, arfvode för Irenne månaders tjenstgöring hos Kommittéer), å 50 R:dr i månaden .
Borgmästaren m. m.
G- F. Asker, traktamente för Januari och Mars månader 1859 Borgmästaren m. m. G. F. Asker, såsom traktamente för 44 dagar å 6 R:dr om dagen 264: — samt såsom resekostnads-ersättning för hemresa till Jönköping 100: 38. 150: 540: 364: 38. 3,830 15 26 lilli, till R.
Transport 3,509: 86.
| 59,325|41 4 Sami. 1 Afd. 3 Rand. 10 Höft. 2 10 Stats-Utskottets Utlåtande M 184. 1839.
Maj Juni 1839.
Januari 31 20 14 Transport 3,309: 86.
Landshöfdingen m. rn. G. L.
Munthe . 1,700: 79.
Eklöf, traktamente 253: — Enligt Kongl.
Brefvet den 28 Maj 1859 traktamente till:
Krigsrådet C. I).
Forsberg 984: — Kammarrätts-rädet Kinmansson 984: — f. d Stats-kommissarien Th. Nyström 984:
— Aktuarien i Kongl. Riksarkivet R M.
Bovallius 984: — 3,936: Borgmästaren m. m. G. F. Asker, den honom tillkommande särskilda godtgörelse för hvad han såsom ledamot måst i och för sina i Jönköping inriehafvande 2:ne tjensters bestri dande utaf löne-inkomsterna vid desamma afstä 1,600:
Ordföranden, f. d. Stats-rädet m. m.
Herr J. F. Fåhraeus, till godtgörelse för åtskilliga expenser bos Kommittéen 50:
Ersättningar till följande hos Kommittéen anställde personer:
Sekreteraren, Notarien i Kongl. Kammarkollegium F.
Billberg 2,000: — Kanslisten, Ph. Mag. N. F. Sander 600: ■ 2,600: — 16:o.
Kommittéen för uppgörande af förslag till ny författning angående Allmänna lievillningens utgörande Enligt Kongl. Brefvet den 30 December 1858.
Till disposition af Justitie-kansleren m. m. N. S. v. Koch, såsom ordförande i Kommittéen, att användas till förskotts-allöning åt:
59,325 41 13,651 65 Transport | 72,977] 6 Stats Utskottets Utlåtande M 184. il 1839.
Januari Februari Mars Juni 1859.
Mars April
Maj 17 31 Kommittéens Sekreterare och Vaktmästare 600: — och till skrifmaterialier för Kommitléens behof . . 200: — Transport 800: 18 Enligt Kongl.
Brefvet den 17 December 1858.
Riksdags-fullmägtigen Ola Månsson, såsom ledamot i Kommittéen, resekostnads-ersättning och traktamente 722: 94. 16 10 22 Enligt d:o. d:o d:o .
Eldigt d:o. son, d:o Enligt d:o.
Till Prosten G. G.
Berlin Till förenämnde Ola Måns d:o Till f. d. Ryttmästarcn m. m.
Peter Möller, d:o d:o 1,298: 64. 559: 32. 843: 17. 17 17:o.
Kommittéen för af gifvande af förslag för Skjutsning s-besvärets ordnande.
Till Sekreteraren hos Kommittéen G. A. F.
Lindencrona såsom förskotts-arfvode . . . 600: — Dito.
Till Ordföranden i Kommittéen, Landshöfdingen m. m. O. af Geijerstam i afräkning å nådijjst anvisade 1,000 R:dr, att användas till särskilda biträden hos Kommittéen, en summa af . . . 500:
Till Häradshöfdingen P. U- Stenberg, såsom ledamot i Kommittéen, resekostnads-ersättning och traktamente 481: 38.
Till Vaktmästaren hos Kommittéen, Olof Wannberg, arfvode 306: 66.
Till f. d. Riksdags-fullmägtigen Peter Jönsson, resekostnads-ersättning och traktamente 935: 59.
Till Ledamoten i Kommittéen, Häradshöfdingen P. U Stenberg d:o d:o 642: 46.
Riksmynt. 72,977 4,224 3,466 9 Transport | 80,667129 12 Stats-Utskottets Utlåtande M 184.
Transport 80,667 22 18:o.
Kommitléen för ordnande af Sundhels-för- 1859. hållandena i riket.
Mars 23 29 Enligt Kongl. Brefvet den 11 Mars 1839.
Till Sekreteraren i Kommittéen J. P. Theorell, för- skott å blifvande arfvode .... 200: — Dito.
Resekostnads-ersättning och trak- tamente till Ordföranden, t. f. Medici- nal-rådet Doktor A. G. Carlson 244: — Ledamöterne:
Häradshöfd. L. Norin 683: 77. Ryttmästare!) m. m. J. F. Hultenheim .... 591: 12. | ^o- 89 Dito.
Till Vaktmästaren J. P. Pettersson, förskott å blifvande arfvode . . . 75:
— April 12 Dito.
Resekostnads-ersättning och trak- tamente lill Provincial-läkaren m m. S. E. Sköldberg, såsom ledamot i Kommittéen 676: 59.
Juni 28 Dito Resekostnads-ersättning och dag- traktamente till Ordföranden, t. f. Medi- cinal-rådet m. m. A. G. Carlson 100: — Ledamöterne:
Ryttmästaren J. F. Hultenheim . . 363: 12.
Provincial-läkaren m. m. S. E. Sköldberg. . . . 341: 39.
Häradshöfdingen L.
Norin 463: 77. | Qgg. ^g 3,740 76 19:o.
Kommittéen för ordnandet af den medicinska 1 859. undervisningen i riket.
April 14 19 Enligt Kongl. Brefvet den 12 April 1859.
Till Ledamoten i Kommitléen, Professoren, Doktor C. R.
Mesterton, resekostnads-ersättning och trakta- ~ mente 307: 57.
Till Sekreteraren hos Kommittéen, Medicine Licentiaten S. G. Troilius, förskotts-arfvode 300: — i Transport 607: 57. | 84,4071981 Sfats-Utskotiet$ Utlåtande M 184 1 Riksmynt. 1859.
Transport 607: 57. 84,407 98 April 19 Dito.
Till Vaktmästaren hos d:o J. S. Maniette, förskotts-arfvode .... 102: 50. 26 Dito.
Till Ledamöterne:
Professoren Doktor P. 11.
Malmsten, - traktamente . . . 168: — och Brunns-intendenten, Doktor G. 0. Böttiger, resekostnads-ersättning och traktamente 350: 52.
Maj 3 Enligt Kongl. Brefvet den 8 April 1859.
Till Stadsläkaren Doktor L M.
Althin, såsom ledamot i Kommittéen, rese- och traklaments-kostnads-ersältning . . . 520: 80.
5 Dito.
Till Professoren, Doktor P. E. Gel- lerstedt, såsom ledamot i d:o d.o . 757: 23.
Juni 28 Dito.
Till d:o d:o d:o . . . . 254: 55. 2,560 97 20:o.
Kommittéen för uppgörande af förslag till ett 1859. ändamålsenligt ordnande af pensions-väsendet.
April 28 Enligt Kongl.
Till Stats-rådet m. m. C J.
Malmsten, såsom f. d. ledamot i Kommittéen, resekostnads-ersätt- ning och traktamente 819: 44.
Maj 5 Enligt Kongl. Brefvet den 1 April 1859.
Arfvoden åt:
Sekreteraren hos Kommittéen, v. Hä- radshöfdingen C.
Livijn . 300: — Vaktmästaren hos d:o, S. Sthen 250: — ODD. —~~ 1,369 44 2i:o. 1 ärdet efter medel-markegångspris ä de Pro- sten i Norrköpings kontrakt C. !I. llundgren för året 1857 tillkommande 2:ne proste- 1859. tunnor från Simonstorps och Krokeks socknar.
April 27 Enligt Kongl. Brefvet den 20 Mars 1856.
Till disposition af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Ostergötlands län 26 24 Summa 88.364 j 63 Stockholm den 15 Juli 1859. 14 Slats-Ulskottcts Utlåtande M 184.
Litti B Jemlikt omförmälde uppgifter har Stats-kontoret förskjutit i och för nedanuiimnde Kommittéer följande sammanräknade belopp, nemligen:
Kommiltéen för afgifvande af betänkande och förslag till regleringen af vissa juridiska förhållanden emellan Sverige och Norrige .
Dito för undersökning af grunderna till städernas beskattning .
Dito för afgifvande af yttranden och förslag till ombildning af Styrelseverken och Förvaltnings-myndigheterna
Dito för uppgörande af förslag till ny författning, angående allmänna bevillningens utgörande
Dito för utarbetande af förslag till Kommunal-lagstiftningen i riket
Dito för afgifvande af förslag till ordnande af skjutsnings-besväret
Dito för afgifvande af förslag till ordnande af sundhets- förhållandena i riket
Dito för utarbetande af förslag till ordnande af den militära helsö - vården i riket
Dito för afgifvande af förslag till ordnandet af den medicinska undervisningen i riket
Dito för granskning of stadgan för rikets elementar-läroverk
Dito för utarbetande af förslag till nytt reglemente för Gymnastiska Central-institutet
Dito för uppgörande af förslag till ett ändamålsenligt ordnande af pensions-väsendet Kommissionen för utarbetande af ett fullständigt sammandrag utaf de, intill närvarande tid utkomna, ännu gällande administrativa, kamerala samt ekonomiska författningar och stadgar Tillsammans R:dr R:mt Anm.
Öfrige förskotterne kunna sammanföras under nedannämnde titlar, sålunda:
Kostnader i och för Stats-revisionerne åren 1887, 1888 och 1889 21,073: 88.
8,963 76 7,191 23 14,347 64 16,107 92 20,493 63 14,624 39 6,696 43 4,076 2 8,508 16 6,266 98 1,000 —■ 1,619 44 12.800 — 116,198 60 Transport 21,073: 88. | 116,1981601 Slats-Vlskottcts Utlåtande M 184.
IS Riksmynt.
Transport 21,073: 55. 116,195 60
Ersättning till innehafvarne of vissa kungsgårdar i Skäne för arbetsskyIdighetens upphörande 19,727: 46.
Roterings-understöd i de norra länen 7,428: 72.
Efterskänkt dana-arf 2,232: 78.
Kostnader för uppgörandet of formulär till de förval- tande Verkens räkenskaper m. m. . 7,050: — Ersättning till innehafvare af roterade ecklesiastik- boställen 147: 44.
UtskyIder för det till Kronan indragna f. d. Härads- skrifvare-bostället Mjölkalånga i Christianstads län 71: 81.
Ersättning för bristande indelningar och prostetunnor 101: 36.
Kronan till utgifvande ådömde medel 529: 50. 58,362 62 Summa förskotter anmälde till ersättande 174,558|22 16 Stats-Ulskottets Utlåtande M 185- M 185.
Ank. till Exp.-Utsk. den 17 Sept. 1860, kl. 2 e. m.
Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Stander, angående dispositionen af medel, som influtit för skedd expropriering af jord från den Landshöfdingen i Stora Kopparbergs län på lön anslagna kungsgården Noret. (0. A.)
Uti denna till Stats-Utskottet remitterade nådiga Proposition (införd under M 96 i Usta Samlingen af Bihanget till samtlige Riks-Ståndens protokoll) meddelas, att, sedan genom Rådstufvu-rättens i Fahlun utslag af den 12 April 1858, blifvit föreskrifvet, att af den åt Landshöfdingen i Stora Kopparbergs län på lön anslagna kungsgården Noret borde, jemlikt Kongl.
Förordningen den 20 November 1845, angående afstående af jord eller lägenhet för allmänt behof, till Gefle-Dala Jernvägs-aktie-bolag afträdas så stor jordryfnd, som vore för jernvägs-anläggningen erforderlig, samt lösnings-summan för den exproprierade jorden, utgörande tillsammans åtta tunnland 223/i0 kappland, blifvit i behörig ordning bestämd att utgå med 8,802 Riksdaler 18 öre Riksmynt, så hade Landshöfdingen i nämnde län, Olof af Geijerstam, uti en till Kongl.
Majit ingifven skrift, i underdånighet anhållit om nådig föreskrift i fråga om dispositionen af nämnda lösnings-summa; hvarvid Landshöfdingen af Geijerstam, med anmälan att, vid hans tillträde af Landshöfdinge-tjensten, vid kungsgården Noret ej funnos andra bostäder än för de tjenstehjon, som för jordens och ladugårdens skötsel erfordrades, men att sökanden låtit derstädes på sin bekostnad uppföra, bland annat, ett boningshus, innehållande sju rum, hvaraf fyra i den nedre och tre i den öfre våningen, jemte tre garderober, samt för öfrigt af det utseende en skrifvelsen bifogad ritning utvisade, i underdånighet hemställt, att, till beredande af sommarbostad å kungsgården jemväl för blifvande boställs-innehafvare, nyssnämnda boningshus måtte för Kronans räkning inlösas med så stor del af ofvan omförmälda för den kungsgården frångångna jord erlagda lösnings-summa, som efter laga värdering dertill erfordrades, för att sedermera blifva ett bostället tillhörigt hus och såsom sådant underhållas på enahanda sätt, som vore föreskrifvet om boställshus i allmänhet.
Uti Slals-Utskottels Utlåtande. JU 185. 17
Uti häröfver afgifvet underdånigt utlåtande har Landshöfdinge-embetet i Stora Kopparbergs län anfört: att då hvarje innehafvare af Landshöfdinge-tjensten otvifvelaktig! skulle anse för en fördel att under den varmare årstiden, då vistelsen uti läns-residenset i Fahlun, i anseende till stadens läge och den der i följd af koppartillverkningen befintliga svafvelröken, sannolikt vore mindre behaglig än i de flesta andra städer, kunna hafva bostad vid kungsgården Noret, emot den uppoffring, som afsaknaden utaf räntan å löse-summan samt underhålls-skyldigheten för byggnaden utgjorde, Landshöfdinge-embetet ansåge sig böra understödja Landshöfdingen af Geijerstams förslag, sådant det blifvit i ansökningen framstäldt, hvarjemte Landshöfdinge-embetet gjort den hemställan, att det å expropriationssumman sannolikt uppkommande öfverskott finge göras fruktbärande, med rättighet för boställs-innehafvaren att uppbära årliga räntan derå.
— Deremot hafva Kongl. Kammar-kollegium och Kongl.
Stats-kontoret, jemte upplysning att Kongl.
Brefvet den 24 Februari 1837, om reglering af löne-vilkoren vid Landshöfdinge-tjensterne, innehölle angående den uti Landshöfdingens i Stora Kopparbergs län inkomster inbegripna kungsgården Noret vid Fahlun, att densamma, »obebygd, varit utarrenderad mot 83 tunnor 24 kappar bafra, å 4: 16, för Banko R:dr 362: 26. 8» —, i öfrigt anfört: att, hvad först anginge Landshöfdingen af Geijerstams underdåniga anhållan, alt omförmälda på hans enskilda bekostnad uppförda byggnad å nämnde kungsgård måtte af Staten inlösas, så enär det icke blifvit uppgifvet, än mindre visadt, att denna byggnad, såsom fallet varit med den bemälde Landshöfding jemväl enskildt tillhöriga byggnad, hvilken, jemlikt Kongl. Brefvet den 5 November 1838, blifvit för Kronans räkning inlöst, vore för kungsgårdens vård och skötsel erforderlig, samt den omständighet, att det för Landshöfdinge-tjenstens innehafvare vore fördelaktigt att under den varmare årstiden hafva bostad vid kungsgården, ej kunde anses innefatta giltig anledning, hvarföre Staten skulle inlösa äfven denna byggnad, helst, enligt 1857 års ofvannämnda nådiga Bref, ifrågavarande kungsgård syntes icke hafva varit afsedd att bebyggas, funne
Koliegierne icke skäl att å den underdåniga ansökningen i denna del tillstyrka nådigt bifall; samt att, beträffande åter Landshöfdingen af Geijerstams underdåniga anhållan om nådig föreskrift rörande dispositionen af löse-summan 8,802 R:dr 18 öre, för den i och för jernvägs-anläggningen från kungsgården exproprierade jord, 8 tunnland 22:!/m kappland, Kollegierne, i anseende dertill, att arrendet af denna jord, likasom af den öfriga kungsgården, vore anslaget till allöning åt Landshöfdingen i Stora Kopparbergs län, ansåge ersättning derför böra åt honom å stat uppföras, hvadan Kollegierne i underdånighet hemställde, det Kongl. Maj:l mätte i nåder föreslå Rikets Ständer att, på sätt, i öfverensstämmelse med Rikets sednast församlade Ständers beslut, blifvit genom Kongl. Brefvet den 23 Februari 1858 förordnad! i fråga om dylik godtgörelse åt Landshöfdingen i Orebro län, Hih. till Ii.
4 Sami. i Afd. 3 liand. 10 Haft. 3 18 Stats-Utskotteis Utlåtande M 185. ifrågavarande ersättning finge ä Riks-statens sjette Hufvud-tilel uppföras, att till Landshöfdingen i Stora Kopparbergs län årligen utgå med ett emot fem procent af den för jorden erlagda afträdes-summan svarande jemnadt belopp af 440 R:dr R:mt och ait, i sådan händelse, kapital-beloppet skulle till Rikets Ständers
Riksgälds-kontor öfverlemnas för att blifva för Rikets Ständer disponibelt.
Vid ärendets pröfning har Kongl. Majit, som i betraktande af hvad i den underdåniga ansökningen blifvit anfördt, samt af Landshöfdinge-embetet äfven upplyst och vitsordadt, ansåge det vara lämpligt och ändamålsenligt att den Landshöf dingen i Stora Kopparbergs län på lön anslagna kungsgården Noret vore försedd med sommarbostad för Landshöfdingen, föreslagit Rikets Ständer, dels att af det belopp, 8,802 R:dr 18 öre, som influtit för expropriering af omförmälde 8 tunnland 223/,,, kappland af den kungsgården tillhöriga jord, må få till inlösen af det utaf Landshöfdingen af Geijerstam å kungsgården uppförda ifrågavarande boningshus användas så stor del som motsvarar det värde, hvartill nämnde byggnad af vederbörande Syne-rätt i behörig ordning varder uppskattad, dock ej utöfver 6,802 R:dr, för hvilken summa bemälde Landshöfding, enligt en särskild ingifven promemoria, erbjudit sig att byggnaden afstå, och med skyldghet, om sådan inlösen sker, för Landshöfdingen af Geijerstam, äfvensom för blifvande indelningshafvare, att byggnaden framgent, enligt författningarne, såsom boställshus under hålla; — dels ock att med återstoden af de för exproprieringen influtna medel, eller, om boningshusets inlösen ej varder af Rikets Ständer bilällen, hela expro priations-summan, 8,802 R:dr 18 öre, må få förfaras på enahanda sätt som, i öfverensstämmelse med Rikets sednast församlade Ständers beslut, blifvit af Kongl. Maj:t i nåder förordnadt i afseende å ersättningen för den jord, som från de Landshöfdingen i Orebro län på lön anslagna s. k.
Alnängarne åtgått för jernvägen mellan Orebro och Skebäck, och att följaktligen nämnde expropriations-me del borde till Riksgälds-kontoret öfverlemnas, för att blifva för Rikets Ständer disponibla, men deremot ett fem procent å samma medel motsvarande belopp uppföras å Riks-statens sjette Hufvud-titel, för att årligen till Landshöfdingen i Stora Kopparbergs län utbetalas.
Stats-Utskottet har tagit denna fråga i öfvervägande; och då det bör antagas, att kungsgården Noret, genom förvärfvande af en hitintills saknad men för hvarje innehafvare af kungsgården behöflig boningslägenhel kommer att vinna en tillökning i värde, fullt motsvarande den uppoffring, Staten för hyggningens inlösande skulle få vidkännas, har Utskottet, på grund häraf, ansett skäl vara för handen alt till bifall hos Rikets Ständer förorda de af Kongl. Majit i afseende på användandet af ifrågavarande expropriationsinedel föreslagna åtgärder, helst Saten härigenom för all framtid frikallas från skyldigheten att lill hoställsinnehafvaren årligen utgifva det räntan å lösningssumman motsvarande belopp, hvaraf han, i händelse de för expropriering af kungsgården tillhörig jord influtna medel till statskassan oafkortade Stats-Ulskotlets Utlåtande M 186. 19 ingå, otvifvelaktigt är berättigad att såsom godtgörelse för minskade löneinkomster komma i åtnjutande.
Som likväl lösesumman för ifrågavarande, lägenhet ännu icke blifvit definitivt bestämd, och således den boställsinnebafvaren tillkommande ränteersätlning, som bör beräknas å återstoden af expropriationsmedlen, efter afdrag af löseskillingen, ännu icke kan uppgifvas, synes det Utskottet lämpligast, att denna ersättning utbetalas af Kongl.
Stats-kontoret af under händer varande medel, till dess beloppet kan vid en kommande riksdag varda å stat uppfördt; hemställande i följd häraf Utskottet, att Rikets Ständer måtte medgifva dels att, på sätt och med vilkor, som Kongl. Majit föreslagit, af merberörde medel, utgörande 8,802 R:dr 18 öre R:mt, må till inlösen för kungsgården Noret af det utaf Landshöfdingen af Geijerstam derstädes uppförda boningshus få användas hvad derför kan erfordras, dock ej utöfver 6,802 R:dr, dels att hvad för sådant ändamål af nämnde summa icke åtgår skall till Riksgälds-kontoret öfverlemnas, äfvensom att sedan berörde inlösen kommit till verkställighet, ett emot fem procent å berörda återstod svarande belopp må af Kongl. Stals-koutoret till Landshöfdingen i Stora Kopparbergs län årligen utbetalas.
Stockholm den 17 September 1860. J\S 186.
Ank. till Exp.-Utsk. den 17 Sept. 1860, k!. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af vackt fråga om ersättning af statsmedel till delegarne i laga skifte uti Grimstorps by för förluster i följd af jernvåg s-anläggning. (U. A.)
Uti en hos Bonde-Ståndet väckt motion, som blifvit till Stats-Utskottet remitterad, har Riksdags-fullmägtigen Johannes Andersson från Skaraborgs län anfört, att, då uti Grimstorps by af Hofva socken laga skifte år 1857 blifvit verkstäldt, men ännu var beroende af Egodelningsrättens pröfning, fråga uppstått, att jernvägen emellan Stockholm och Göteborg i dess sträckning från Töreboda åt öster skulle dragas öfver skifteslagets egor, hvilket föranledt. att Egodelningsrätten först den 24 September nämnde år uppskjutit pröfningen af skiftesförrättningen till dess jernvä - 20 Stats-Ulskotlets Utlåtande JM 186. gens sträckning öfver berörde egor skulle blifva bestämd, och sedermera, efter det banan blifvit af vederbörande tjensteman utvisad, genom utslag den 9 nästpåföljde December, med afseende å det derigenom inträffade förhållandet och den stora olägenhet, som för all framtid komme att uppstå för de delegare, hvilkas skiftesplaner genom jernvägen skulle afskäras. upphäft den verkställda skiftesåtgärden och visat ärendet åter till skiftesmannen med föreskrift att, sedan jernbanan med dertill erforderligt utmål blifvit slutligen utstakad, verkställa ny delning af samfälligheten och dervid tillse att, så vidt sig göra lät, hvarje af delegarne erhölle sitt skifte af inegorna allenast på en s da om blifvande jernbanan.
Sedan denna föreskrift under påföljande år 1858 blifvit af skiftesmannen fullgjord och nytt skifte i enlighet dermed utlagdt, hade en annan rigtning blifvit för jernvägen fastställd, så att den icke komme att sträcka sig öfver Grimstorps egor; i anledning hvaraf Egodelningsrätten genom utslag den 14 Juni 1859 sig utlåtit, att som den för jernbanan afsätta marken borde delegarne emellan skiftas, aktade Egodelningsrälten nödigt att, med skiftesåtgärdens undanrödjande, visa ärendet åter till skiftesmannen, som hade att med förrättningen lagligen förfara, — äfven den sålunda förordnade ytterligare omläggningen af skiftet vore nu verkställd och den 20 Augusti samma år afslutad; men dessa omläggningar hade, oberäknadt ganska kännbara olägenheter och förluster, som jordegarne genom tidsutdrägten fått vidkännas, tillskyndat dem kontanta utgifter till belopp af icke mindre än 1,674 R:dr 53 öre Runt, nemligen för Egodelnings-rätts sammanträde den 24 September 1857 .... 72: 21. d:o den 9 December samma år 4: 50. d:o den 14 Juni 1859 145: 56.
Landtmätarens resekostnad och arfvode för skiftes-anläggningen 1858 . 852: 50. d:o d:o år 1859 599: 76.
Summa R:dr 1,674: 53.
Då nu denna alldeles oförutsedda utgift nödvändigt måste i väsendtlig mån motverka det sträfvande för sjelfbestånd och förkofran, som skiftesregleringen innebure, desto mera som skifteslaget bestode af endast lV2 mantal, af hvars delegare flere med små lotter vore stadde i särdeles torftiga vilkor; och då utgiften hell och hållet vore en följd af ett för skiftet främmande statsbestyr, samt jordegarne hvarken densamma vållat eller kunnat deraf hemta någon fördel, har motionären hemställt, alt nämnde belopp, 1,674 R:dr 53 öre Runt, måtte af Statens medel jordegarne godtgöras.
Den fråga, som ofvanbemälde motionär sålunda underställt Rikets Ständer, bar, efter hvad Utskottet inhemtat, numera varit föremål för Kongl.
Majlis nådiga pröfning.
Uti en till Stats-Ulskottet den 17 sisllidne Februari aflåten skrifvelse har nemligen Chefen för Kongl. Civil-departemenlet tillkännagifva, att sedan egarne till IV2 mantal Grimstorp uti en till Kongl. Majit ingifven skrift anhållit, att sorn sö - Stats-Ulskotlets Utlåtande M 1S6. iil kanderue mäst vidkännas ökade kostnader derigenom att de skiltesåtgärder, hvilka, enligt vederbörande Egodelnings-rätts beslut, vidtagits med afseende å vestra jern— vägs-stambanans skedda utstakning öfver nämnda hemmans område, sedermera, lill följd af den åt banlinien gifna förändrade sträckning, blifvit af Egodelnings-rätten undanröjda, Kongl.
Majit måtte bevilja sökanderne godtgörelse för de dem sålunda tillskyndade kostnader, hade Kongl. Majit, under samma dag, vid pröfning af denna ansökning, med afseende å billigheten deraf, att sökanderne för dessa kostnader erhölle skälig godtgörelse, och då antagandet af den förändrade väglinien måste anses hafva för det allmänna medfört minskning i anläggningskostnaden, i nåder tillåtit, att ett belopp af Ett Tusen Riksdaler Riksmynt finge af jernvägs-byggnads-medlen lill sökanderne utbetalas.
Till närmare upplysning ej mindre om de förhållanden, som löranledt beviljandet af omförmälda godtgörelse än äfven anledningen dertill, att ersättningssumman ej biel af Kongl.