Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utdrag af Protokollet, hältet hos Bonde-Ståndet wto Urtima Riksdagen i Arebro den 15 Octobrr 1810. S.
D, ^fter uppläsande af Stats.
Utskottets den 12 dennes, pä äterremff gifne och följande dagen pä bordet kagde Attrande öfwer de an. märkningar, som hos Bonde.
Ständet bliflv-it gjorde wid det Utlätande, Utffottet, i anledning af Kongl. Masits Nådiga Proposition om en Fond till Pensioner för smärt bletzerade Office, rare och U-ader.
Officerare, redan den 29 Sep. tember meddelat, gjorde vice Talmannen framställning till bifall af Utskottets Betänkande», men hwilken med enhälligt
Nej beswarades.
U supra. kx krotooollo
Tabris!
ÖämLlln.
Utdrag af Protokollet, hället hos Bonde.
Ständet wid Urtima Riksdagen i Arebro den 15 October i8lv.
S. D. biföll Ständet Constitutions-Utskottets
Memorial af den 12 dennes, angäende det pä allmän bekostnad ofördröjligen mätte genom trycket utgifwas
Förflagerne till förändring i Grundlagarne, med hwad dertill hörde; ,Och Den iZ October. 253 ffulle Stats-Utffottct anmodas att härtill föreflä nödige medel.
Ur supra. Lx ?rotocol!o Labrjsl
Qämanv.
Utdrag af Protokollet, hället hos Bondc-Ständet wid Urtima Riksdagen i Arebro den 15 Oktober igro. S. D. Oöredrogs och bifölls Stats.
Memorial af denne dag, med Utlätande öfwer de förslag till arfwoden för Utskottens Secrete. rare och Cancellister, som samtelige Utskottens Ordförande afgifwit.
Lx ?rotocollo Tabris!
Oärnrno.
Utdrag af Protokollet, hället i Riksens Högloft.
Ständers Stats, samt All. männa BeswärS- och Oeconomie-Utstött den 15 October rZio. S. D. Upplästes ett ifrän det Hederwärda Bonde.
Ständet meddeladt Protocolls.
Utdrag, innehällande flere Memorial och Anföranden med anmärkningar i anledning af Mskottens den Z in-.
L54 Den r6 October. innewarande mänad afgifne gemensamma Be. tänkande om Allmänna Magazins.
Inrättningen i Riket, hwilka anmärkningar Ständet till Ut. skottens styndbamma utlätande öfwerlemnat.
Un. der äberopande af hwad sä wäl de sammansak. te Ulstotten wid förra Riksdag i detta ämne yttrat, som hwad Utskottens senast derom af. gifne Betänkande innehöll, funno Utskotten af i fräga warande anmärkningar ej skäl att i nägon del förändra berörde deras Betänkande, hwilket 2:ne af de Respectiwe Riks. Ständen redan bifallit: Hwarom Utdrag af Protokollet skulle expedieras.
Ur supra. klx Urotocollo. (larl O. 8lcoZmL0.
Vxxltii sck gvllkZnä No; kic>6. ock >ckeln rl. l6 Octod, iZlv. - - - - preNe - Sk^nöel 6. i; - - - - - - Lor^zre-SlZnäet <i. i; - - - - - - Looäe- Stäoäet <i. i) - - Stormäktigste Allernädigste Konung. ^ den dubbla afsigt, att ä ena sidan närmare stadga sädane mätt och steg, hwarigenom det allmänna lugnet skulle kunna försäkras och husi »vudsakligen att ä den andra göra sädane am stallter, hwarmedelst enär wid möjligen inträsi sande oroliga uppträden Militaire-styrkaw till lus - Den i6 October. 258 lugnets Återställande behöfwer anwändas, den oskyldige mätte undgä att med den brottslige förblandas, har hos Riksens
Ständer motion blifwit wäckt om stadgande af en Lag som bo» de iakttagas wid upplopp.
Riksens Ständers Lag-Utstött har äfwen i detta ändamäl utarb» tadt ett Förslag.
Men dä wid desi pröfning, sä wigtiga betänkligheter- emot desi antagande sig yppat, som synes icke med mogenhet kunna mhjelpas under den korta Lid Riksens Ständer sig för Riksdags-ärendernes afgörande för» ffrifwit, och en Lag, hwars stadgande bor stä i den närmaste gemenskap med afseende» ä den allmänna medborgerliga säkerheten, kräf« wer den samwetsgrannaste behandling; hafwa Riksens Ständer ansett all ätgärd wid för» nämde Förslag för denna Riksdag böra hwila.
Ständer fä allenast i anledning häraf bos Eder Mast anmäla deras underdäniga nnhällan, det täcktes Eder Mast wid möjligen inträffande upplopps, tillfällen efter föregängne wgrningar genom wederbörande Embetsmän gifwa wcrkställighet ät den i Lagarne stadgade grundsats, att wäld mä med wäld mötas, i der owillkorliga ändamäl, alt Riks-Lagarne mä upprätthällas och allmän och enskild säkerhet blifwa tryggade.
Riksens Ständer framhärda re. VM 2Z6 Dm 16 October.
UpjNM »eli §olNc!n6 K05 8LmrI.
RikL-8r!näen ä. 16 Octob- iZi».
Stormäktigfte Allernädtgfte Konung. (§när Riksens Ständer wid sistleden Riksdag ansägo nödwändigt att nedsätta en Lag.Comitte, och denna Lag-Comitee nu twifwels utan kvm. mer i werksamhet, dä Riksens Ständer wid im, newarande Riksmöte för densamma anslagit nödige medel, hafwa Riksens Ständer i hopp att dermed befordra ändamälet af denna inrättning beslutit, att till Eder Maj:t i underdänighet öfverlemna ett sammandrag af de tankar om Lagarnes urffiljande, förenkling och förbättring, som wid sistleden Riksdag föranledde Riksens Ständers beslut; hwilket Riksens Ständer här, med till Eder Maj:t i underdänighet sä af» gifiva.
Riksens Ständer framhärda rc. UppliM vcli xo-Nl^nä ilo; 82mrl.
KIIc!-8kZnlIen ä. r6 0etod. lS>a.
Stormäktigste Allernädigfte Konung. ^)enom Nädig Proposition har Eder Majt täckts till Riksens Ständer göra följande fram» ställning, angäende de pä Allmänna Indrag» nings.
Staten uppförde Extra Löner och Pensio» ner.
Den i6 October. 257 ner.
Eder Mafit har uppdragit ät StatsContviret, att ester den wid sistledne Riksdag fastställde Allmänna Indragnings.
Staten anordna och utbetala hwad icke kunde finnas stridande mot de grunder som Riksens
Ständer anfört i den i:sta och g:te af deras i underdänighet uppgifna Punkter angäende Pensioner och Benädningar, eller eljest likmätigt försattningarne kunde komma i fräga.
I desin 2 punkter hade Riksens Ständer sig yttrat, att ej nägon som af Staten njuter Ordinarie eller Extra
Lön mä derjemte äga Pension eller ä Benädnings Staten upptagas under hwad namn och titel som helst, samt att dä ordet Bcnädnings-Stat utmärker torftighet, borde nu och allt framgent alla Enkor och Barn af känd förmogenhet eller förmäga att sjelfwa sig underhälla uteflutas ifrän Pension, och pröfningen deraf till Konungen i underdänighet öfwerlemuas.
Eders'
Maj.tS uppmärksamhet har det icke undfallit, att personliga fördelar i framfarne tider blifwit bewiljade efter en mindre noggran pröfning af de dermed gynnades förtjenster och behof, samt af Statens tillgängar.
Pensioner torde fölunda äfwen finnas en eller annan Enka, hwars förmögenhet borde afhälla henne bäde isrän att söka och emottaga en sädan benädning; men ibland de till mistning af lifstids Pen. siener nu ifrägawarande personer, hafwa ätskillige med förre Regenters försäkringar om 0. qwaldt åtnjutande deraf erhällit dem säsom belöningar för serffilta Konung och Fädernesland Bihang, lil.
B. N:o zz, 34. gjor - 2Z8 Den r6 Ockober. gjorda synnerliga tjenster, eller efter wanlD bruk och stadgad allmän regel för tjenstgöring wid Thronföljares och Kongl. Personers uppfosträn; mänga Enkor och Barn hafwa undsätt deras Pensioner för Fäders och Mäns förtjen. ster, andra äter för omständigheter som wäckt ett billigt medlidande, och personer som länge uppwaktadt och tjent wid de förra Kongl.
Höfwen, men genom förändringar med Sytzlor och Tjenstförfattningar, blifwit tjenstlöse och icke ansetts kunna utan orättwisa förlora deras Löner, innehaswa hwad dem pä sädan grund tillkommit.
De i detta ämne sig företeende omständig, heter har Eder Mast till ett ytterligare öfwerwerwägande af Riksens Ständer framställt, för att tillse, att helgden af förra Regenters beslut, efter däwarande Regerings.
Lagar rättmätigt fattade, och att cn nyst stadgad Styrelses aktning vch Riksens Ständers anseende af rättwisa, ädelmod och storbet i afsigter och beräkningar icke mätte uppoffras för en ringa Statens winning af partielle indragningar, föga betydande till deras hela belopp, men ytterst känLara för de enskildte Män, Enkor och Barn, som derigenom beröswades päräknade medel till en nödtorftig bergning eller ett torftigt wälständ.
Eder Mast har tillika i Räder täckts förklara, att Veneficier och Benädningar hädanefter icke skulle bewiljas i andra händelser ända nägon annan lämpelig utwäg icke lfunnes att belöna en utmärkt förtjenst eller förekomma ound wik - Den 16 October. 85g wiklig nöd för en Embetsmans och Medborga» res i torftighet efterlemnade Enka och Barn, om dertill vägra andra serskilte tillgängar än de för den Ordinarie Pensions.
Staten anslagne, blifwit Eders Majus rättwisa och wälgärenhet beredde; men i saknad af dem har Eder Mast önskat, att åtminstone icke wid tillämp. ningen af de allmänna willtor för redan gifne Pensioners bibehällande, som Riksens Ständer bestämdt, nödgas efter egen pröfning ätertaga hwad maktägande Konungar förlänt ät wälförtiente och behöswande undersäter.
I följe häraf har Eder Mast äskat Riksens Ständers linderdäniga utlätande om och hwilka af de pä Benefiew. och Benädnings-titeln af Allmänna Indragnings-Staten uppförde personer, anses böra genast förlora hwad de innelnffwa^ samt huruwida en lika indragning bör sträcka stg till de Fruar och andra personer af qwinno. könet som ätnjuta lifstids Pensioner i anseende till deras wid Kongl. Hofwet innehafda Tjenster.
Ständer har det ä ena sidan ej kunnat undfalla Eders Masts förlägenhet och bekymmer att wid anwändande af den pröfning, hwarom Riksens Ständer i underdänighet anhällrt, nödgas följa den owillkorliga lydelsen af de stadgade allmänna grunder, hwarigenom nägon »välförtjent och behöswande Eders Masts undersäte skulle komma att sucka öfwer ett härdt ätertagande af hwad Kongs Näd rätt. wisligen honom tillerkändt, samt mängen annan att sakna det, som nu torde hända utgör will. 860 Den 16 Octobek. wilkoret för den nödtorftiga bergning han päräknat, men ä den andra har det smits Riksens Ständer dels ledande till en widlöftighet som i synnerhet wid detta Riksmöte bordt undwikas, dels till en med Riksens Ständers egenskap, att endast wara Lagstiftare, icke förenlig ät. gärd, att ingä i det ömtäliga och ytterst gram laga individuella bedömmandet och tillämpandet af berörda grunder.
Dä Riksens Ständer säledes hos Eder Majit ytterligare i underdänighet anhälla, om ^verkställighet af de wid sistledne Riksdag för detza indragningar fastställde grunder, fä Rik. sens Ständer tillika till undanrödjande af de hinder, som för denna »verkställighet hittills be. funnits möta, gifwa ät berörde Pensions, grum der ett sädant förtydligande, som med aflägsnande af de uppständne twifwelaktigheterne, gör de samma för hwarje förekommande fräga til. lämplige.
Ständer fä derföre nu i un. derdänighet till Eder Majit öfwerlemna följam de nogare bestämning af i, L och 5 Punkterne i deras wid Weden Riksdag öfwer detta ämne fattade beslut: lista punkten:
Den som för innehafwande Embete eller Tjenst njuter Ordinarie eller Extra Lön pä hwad Stat som helst, Hof.Staten alle. na undantagen, mä icke derjemte ätnjuta Pen. sion, eller ä allmänna Indragnings.
Staten uppförås under nägon tittel; men om hwad han pä Allmänna Indragnings-Staten njuter, skulle öfwerstiga dest innehafwande
Lön, bör han pä sam - Den 16 October. 261 samma Stat fä uppbära öfwerffottet.
Härifrän komma likwäl att undantagas sädane som för werkliga krigsförtjenster, eller till ersättning för uti krig gjorda förluster, eller i anseende till er. hällna b!esiurer, sätt Pensioner, samt likaledes de, som för andre Konung och Fosterland gjorde synnerlige tjenster blrfwit med Pensioner hugnade; äfwensom de Pensioner, hwilka ätföljt nägot Hederstecken, samt sädane arfwoden som äro gifne för en fortfarande
Tjenste-befattning eller sertkilt uppdrag eller arbete, hwilka icke böra wara indragning underkastade, förr än den tjenstgörning upphört, för hwilken arfwodet blifwit anslagit.
Skulle nägon Embets. och Tjensteman med innehafwande
Lön, som tillika ä Indragnings.
Staten njuter Pension, kunna förete bewekande skäl af torftighet, ma pä Kongl. Maj.t i Näder ankomma, att enär underdänig cmsöknig derom göres pröfwa huruwida Pensio. nen mä till nästa Riksdag för honom fortfara.
Ingen mä pä Allmänna Indragnings.
Staten njuta mer än en Pension, äfwen som de, hwilkas Tjenste, befattningar upp. hördt, och, för den derföre ätnjutne Lön, äro pä Allmänna Indragnings.
Staten uppförde, böra, dä de anses berättigade att samma
Lön bibehälla, derwid icke tillika fä ätnjuta andrs under tjenfigöringen innehafde förmoner, säsom Kostpenningar, Utfodringar, Wed, Hushyra, med mera dylikt, utan bör allt sädant owillkor. ligen indragas och upphöra.
Skulle nägon af dem som pä Allmänna Indragnings-Staten pä s6s
Den 16 October. siere än ett ställe äro uppförde, ware sin till Pension, Arfwode, Gralificaiion eller Traciamente, befinnas i knappa omständigheter, mä Let ankomma pä Kongl. Mayts Nädiga prof. ning, huruwida allt, eller någon del mönner den ena Pensionen, mä, pä derom gjord under, dänig ansökan, till nästa Riksdag bibehällas, börmwes alltsammans pä ett ställe och i en Summa uppföras. -nte punkten.
De uppä Benefioie. och Benädnings.
Staten uppförde Fruar, Enkor och omyndige Barn mäge bibehälla hivad dem upvä denna Stat blifwit tillagt, dock sä att Pensio. nen bör upphöra, för Enka och Dotter, dä de träda i gifte, samt för Söner, dä de myndige blifwa Härwid fä dock Riksens Ständer till Kongl.
Maj:t yttra den underdåniga önskan, att om nägre af de till Pension uppförde, skulle wara kända att äga sä stor förmögenhet, att de icke skäligen böra af Staten kunna emottaga understöd, detsamma mätte till Stats-Werkets lätt. nåd indragas, synnerligast dä när sädane komma i fräga som icke för Fäders eller Mäns förtjenster mot Konung och Fädernesland kommit af Pensionen i ätnjutande.
Härwid fä Riksens Ständer.r underdänighet tillägga en sä lydande: 6:te punkt.
De personer, som ännu äro i Tjenst och derföre ätnjuta Lön, men i anstende till förut rnnehafde
Tjenster eller serskilte uppdrag, tillika uppä Allmänna IndragningsStaten ätnjuta Pensioner eller bibehällit hela eller Den 16 October. 26L eller wista delar af deras förra Löner, men nu i stöd af föreqäende punkter, pröfwas böra desamma frängä, kunna pä derom gjord under, dänig ansökning, framdeles, enär de genom af. skeds erhällande lemnat deras nu innehafwande Tjenster, äterfä den Lön eller Pension som för dem, enligt i:sta Punkten nu blifwer indragen, sä framt icke enskildt större förmögenhet häruti bör werka undantag.
Dock komma icke att här. under begripas sädane Arfwoden, Gratificatio. ner eller TractamenLen, som, för en serskildt pä korrt och obestämd tid dem uppdragen, men st. dermera uppbörd förrättning warit dem tillagde.
För öfrigt och dä Riksens Ständer inhämtat att Stats-Eontoiret till indragning i fräga stäldt de Löner ätskillige wid Kongl.
Operan för detta engagerade personer pä Allmänna Indragnings.
Staten nu innehafwa, sä emedan desta personers Arfwoden eller Löner grunda sig pä werkliqe Contracter, och för sädan orsak af Rcksens Ständer wid sista Riksdag ansetts böra Wederbörande oförryckte till godo komma, haf. wa Riksens Ständer funnit skäligt att wid detta beslut läta förblifwa.
Slutligen och ehuru Riksens Ständer för. ut förklarat, att merkan af de fastställa Pen. stons-grunderne skulle taga sin bä.rjan med 2:dra Qwartalet innewarande är, hafwa dock Riksens Ständer nu beslutat att dermed mä anstä till detta ärs stut, sä att en hwar ditintill mä upp. bära det, hwartill han pä Allmänna Indrag, nings-Staten finnes uppförd, pä doi ve, som 264 Den 16 Octsber. dä Staterna för nästa är regleras, komma i mistning af nägon päräknad tillgäng, mä tidigt derom blifwa underrättade.
Hwilket allt Rik. sens Ständer till Eder Majit härmed i underdänigbet fä ökwerlemna.
Riksens Ständer framhärda rc. VxpUa kiss 5-mteI.
Niks-5rSnä-n 6sn 16 Oetsd-r igio. Wördsamt Memorial.
Utskottet fär härmedelst till Riksens Högloft.
Ständer wordsamt afgifwa 1:0.
Förslag till underdänig skrifwelse till Kongl. Majit, at ätfälja de af Riksens Ständer fastställde förändringar och tillägg till BewillningS.
Förordningen, reglor,formulairer m.m. 2:0
Förslag till redaktion af berörde förändringar och tillägg.
Utskottet anser sig skyldigt wända Riksens Ständers uppmärksamhet derpä, at det i denna redaction sammanfört alla de beslut rörande Bewillningen, som af Riksens Ständer under denna Riksdag, i anledning af flere särffildte Bewillnings-Utskottets Memorial, blifwit fattade.
Likaledes har af Utskottet i ben underdäniga Skrifwelsen til Kongl.
Majit Des Nädiga Proposition om eftergiften för wista Socknar blifwit bsswarad, dels redogörelse för berörde beslut afgifwen.
Det Den 16 Oclobek. 26Z Det har ej warit Utskottet okändt att om Tjensiehjons beskattning ännu icke af alla Stan» den är afgjord, hwaraf ändring i redaclionen kan uppkomma, men dä ej sädan ändring lätt är werkställd, har Utskottet genom afwagtan af Ständens sammanjämkning welat uppftjuta af lemnandet af det hela I tredje Art. 5. §. 6. n. Mom. har Ut. skottet wägat föreslä en förändrad ordform, emot den som Bewillnings-Ulskvttet uppgifwrt, men dä Riksens Ständer wid jemförelsen lärer sinna, att saken är fullkomligen bibehällen, an. ser Utskottet sig hafwa gagnat densamma ge. noin et korrtare och mera bestämdt uttryck.
Orebro den 16 October 1810. pa Expeditions-Utstottets wägnar". k.
Ltrömlelt. kvkorvsr.
?. blsllgviti.
Lsjo dlilsron. 6. /l. 8jlverllolps.
Stormägtigste AlLernädtgste Konung. -Riksens Ständer hafwa i sammanhang med deras Skrifwelse rörande den faststäldte Stats.
Rearingen i underdänighet tilkännagifwit, att de 266
Den r6 October. de utsatt Bewillnings. tumman till samma be^ lopp 2,500,000 Riksdaler, som wid sistl. Riks.! dag bewiljades.
De fä nu til Eder Majll! öfwerlemna de rättelser, förklaringar och till lägg som blifwit gjorde wid den sistl.
Riksdag! utfärdade Bewillnings.
Riksens!
Ständer tro sig efter föregängen noga granst-I ning och undersökning om de brister som afl grundernes nyhet warit i början nästan ound-! wiklige, hafwa afhulpit mänga, samt derige-l nom bidragit at försäkra Staten om erhällan.! det af de medel som till desi behof blifwit ami slagne.
Eder Masit har genom Nädig Propösi-l tion tillkännagifwit ansökningar frän ätffilliga! orter om eftergift af Bewillningen. Hwadl Eder Masit sälunda i Räder framstäldt harl af Riksens Ständer med underdänigt bifall! blifwit upptagit, och den befrielse som af Full-! rnägtige frän Stora Kopparbergs
Län blifwit! sökt, är wunnen derigenom att 2. z. och 4 I Mom. i z. §. af Bewillnings-Förordningen l blifwit flyttade kill flutet af 2. §.
I Riksens Ständer anhälla derföre underdä-l nigst det täcktes Eder Maj,t ofördröjligen lä-1 ta kungöra de nu beflutne förbättringar i Be>! willnings-Förordningen, jemte dit hörande Bi« I lagor neml.:
I Reglor och föreskrifter till de skattskyldiges! och Tareringsmännens samt wederbörandes ef'! terrättelse.
* I Fcr-1 Den 16 Ootober. 267 Formulair till uppgift wid Mantalsffrif. ning och Taxering.
Formulair till Berednings och Taxerings. längder, jemte förklaring deröfwer.
Formulair till sammandrag öfwer Bernitt. ningen för h marje Län, Formulair till det General.Sammandrag öfwer hela Rikets Bewillniiiq, tillika med Hem. mans och Stadsjords efter sina Clasier och gra. der uppskattade wärdén, hwilket af Kammar.
Rätten tomm r att till Bewillnings Utskottet wid nästa R.ksdag öfwerlemnas.
För at sä mycket säkrare winna likställig, het i Taxeringarne, och för feamttden erhälla nödige upplysningar t de ämnen bwilka anga Bewillningen, hanva Riksens Ständer lätit författa och upprätta desia Atter.
En del tje« na till upplysning wid Swensta Medborgares sriwilliga handling att sig sjclfwe taxera:, en del till föreskrift wid sädane ätgärder af Am. betsmän, som redan förut äro föreskrefne och nu blifwit stadfästade, och om hmilkas werk. ställiqhet Riksens Ständer ä nyo fä i underdä. nighet utbedja sig Eders Kongl.
Majlls Nädiga befallningar.
Ständer anhälla der. jemte lika underdänigt det täcktes Eder Kongl. Masit i Räder anbefalla wederbörande Lands, höfdingar at ofördröjligen läta trycka ett till, räckligt antal Blanquetter till sä beskaffade Taxeringslängder som här blifwit föreflagne, för alt öfwer alt r Riket nyttjas, samt der. jemte förständiga dsm och Kammar-Rätten att lä. ta 268 Den 16 October. ta upprätta förenämde Sammandrag och General.
Förslag i enlighet med de projecterade Formulairen.
Hwad kostnaden för tryckningen af berör, de blanquettcr angär, anser Riksens Ständer den samma böra genom Landshöfdingarne för. skjutas af de inflytande Bewillningsmedlen, men at den sedermera mä ersättas pä det sätt att för hwarje Blanquette som requireras, betalas hwad papperet och tryckningen kostar.
Sluteligen och dä ätstilliga rättelser och tilläggningar i BewillningS.
Förordningen nu stedt, samt detzutom är Riksens Ständer bekant, att wid de Taxeringar som innan anstalt fogades om inställning deraf blifwit förrätta, de, sä olika tillgätt, att pä somliga ställen, der Författningen blifwit noggrant werkställd, Be. willningen uppgätt till dubbelt ända til tredubbelt emot hwad efter 1800 ärs Förordning ut. gjordes, hwaremot den pä andra orter, utan twifwel af mistförständ om den nya Försattningens grunder, icke ens hunnit till förra Be. willningens belopp, hafwa Riksens Ständer trott det en granskning af de werkställde Taxe. ringarne wore nödwändig, för at winna likhet i beskattningen öfwer hela Riket; hwartill Riksens Ständer äfwen förmoda de förcstrefne för. klaringarne öfwer Förordningen, noga eftcrfölj. de, stola bidraga.
I afseende härä fä Riksens Ständer äfwen hos Eder Kongl. Maj:t i un. derdänighet anhälla, det mätte den Nädiga Författning widtagas att bäde Berednings, och Taxerings.
Comiteerne pä de ställen der Taxe klN' - Den r6 October. 269 ringarne redan blifwit werkställde ä nyo mätte sammanträda för att Veste taxeringar öfwerse, och efter förekommande omständigheter, i enlig, het med Förordningen och nu skedde tillägg och förklaringar, rätta. ytterst fä Riksens Ständer i underdänig. het meddela deras beflut, det för att sä widt sig göra läter en gäng erhälla ett till alla de. lar billigt och fullständigt BewillningS System, och i ändamäl att för nästkommande Ständer bespara mycken tid och kostnad, sä wäl som för de personer ät hwilka handhafwandet af Bewillnings.
Förordningen är anförlrodt, mä i Allmänna Tidningarne kundgöras, dels at en Be. löning af Tre Tusende Riksdaler Banco kom. mer att tilldelas den, som till nästa Riksdag utarbetat och dä ingifwer ett sä fullständigt Förslag till BewillningenS utgörande, att det af Riksens Ständer, efter deras BewillningS.
Ulstotts hörande, i berörde afseende gillas och antageS, dels att twänne andre belöningar af Ettuscnde Twäbundrade och Ättahundrade Riks. daler stola utdelas ät dem hwilkas Förslag kun. na finnas leda till wäsentelig nytta och upp. lysning i ämnet, men likwäl ej äga den full. ständighet som i forstnämde project erfordras.
Riksens Ständer framhärda re. Swea Rikes til allmän urtima Riksdag sammankallade Stzänder göre wetterligt:
Att se. dan Wi jemlikt Regeringsformens föreskrifter efter 270 Den i6 October. efter fulländad granskning af StatS.Werkets tillständ och brister, sä wäl anstagit serskildt
Summor till bebofwens fyllande som ock ätagit
Ost en deremot swarande ärlig Bewillning, till beloppet lika med den hwilken wid sistfö» slutne Riksmöte fastställdes, eller Twä och en half Millioner Riksdaler, derunder inbegripne
Lön och Betalnings afgiften, Slottshjelpen och Mediciaal. fonden, med de ytterligare wilkor af Tariffernes ökande eller nedsättning, som den af Ost äfwen nu godkände och fastställde Financcplan innehäller, och Wi jemwäl, i betraatande deraf at de wid ststledne Riksdag öfwerenskom. ne grunder för Bewillningens utgörande icke hunnit amvändas och pröfwas, desta grunder ä nyo faststält, hafwe Wi öfwerenskommit at den Bewillnings.Förordning, som under den su ststl. April af Ost blifwit utfärdad, äfwen nu och hädanefter mä blifwa gällande, endast med undantag af de förklaringar Wi nu antagit och beslutat; skolandes alla de moment, hwilka här nedanföre i ny redaction ulgifwas, gälla, fästom wore de i ofwannämde Bewillnings-Förordning af dm 28 ststledne April införda.
Jernwäl hafwe Wi gillat och stadfästat de Reglor och föreskrifter till de skattskyldiges och Taxeringsmännens samt andre wederbörandes efterrättelse, de formulair till Berednings och Taxeringslängder, de formulair till urpgist wid Mantalsffrifning och taxering tillika med förklaring deröfwer, hwilka härjemte kungöras att i stöd af den rätt