Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Emedlertid ansåg Kongl. Majit lämpligast, att Coloniens Styrelse blefve ställd under Finance-Departementet och att de vid Colonial-Departementet för det närvarande anställde aine Tjenstemän och i Vaktbetjent uppfördes å Allmänna Indragnings-Staten, med fortfarande tjenstgÖringsskyldighet och med rättighet att, derest Colonien skulle på nyssomförmälde sätt upphöra att vara en Svensk besittning, de innehafvande lönerne äfven derefter tillgodonjuta, under de för löners bibehållande å Indragnings-Stal i allmänhet stadgade vilkor.
Sedan Högstberörde Nådiga Proposition blifvit, jemte åtskilliga i anledning deraf afgifne yttranden, från samtlige Riks-Stånden till Stats-Utskottets handläggning remitterad, har Kongl. Majit upplysningsvis samt i •och för den i ofvannämnde afseende erforderliga serskilde reglering, låtit till Utskottet öfverlemna 1889—i843 årens räkenskaper öfver Coloniens inkomster och utgifter, äfvensom nuvarande lönings- och pensions-stat så väl för öns förvaltning på stället, som för Colonial-Departementet.
Majit har derjemte under den 1 sistlidne October behagat till Stats-Utskottet aflåta en Nådig Skrifvelse af följande innehåll 1 "Sedan Kongl. Majits Nådiga Skrifvelse den 19 Mars 1840 till Riket* Statt-Utshollet» Utlåtande, N.o 258. 3 då församlade Sländers Stats-Ulskott angående ön S:t Barthelemy, hafva inga sådane händelser, hvarken i eller utom Colonien, anträffat, som väsendtligen inverkat på dess ställning och deraf beroende inkomster.
Årliga bristen i dessa inkomster, till betäckande af oundgängliga förvaltnings-kostnaden, har under ifrågavarande tidsskifte varit hufvudsakligen lika, som under det nästföregående.
Utom ett skyfall med åska och en deraf förorsakad mindre eldsvåda år 184a» har ön varit förskonad från våldsamma härjningar af elementerna.
Emedlertid hafva spåren af i83^ års orkan ännu ej kunnat utplånas på både enskilda och allmänna byggnader, af hvilka de sednare, i brist på tillgångar, endast ofullkomligt kunnat iståndsättas.
Ifrån i$4o 184^ hemsöktes ön deremot i nära arne år af en härjande farsot, som skördade omkring 4oo offer bland invånarne samt, genom sin långvarighet och allmännelighet, förlamade deras både håg och verksamhet.
Folkmängden, som egentligen, i följd häraf, lidit förminskning, uppgick år 1842 t'11 3,509 personer, då den år i838 utgjorde 2^55.
Af dessa 2,509 utgjorde slafvarnes antal 53i.
Rörande desse sednares rättigheter och skyldigheter, har Kongl. Maj:t år 1842 låtit utfärda en författning, som de jure tillförsäkrar slafvarne åtskillige förmoner och rättigheter, dem bruket och nyare åsigter redan hade infört, och hvilken äfven är att anse såsom en förberedelse till deras önskade emancipation, i händelse nödig lösesumma dertill kan erhållas.” ”Oaktadt missgynnande förhållanden i handelsrörelsen naturligtvis måst ofördelaktigt inverka på det enskilda välståndet, hafva ordning och sedlighet likväl fortfarande utmärkt samhället.
Dessa svårigheter för handeln delas för öfiigt af Vestindiens lyckligare lottade öar och härröra på dem hufvudsakligen från den genom England verkställde slaf-emancipationen, hvarigenom Vestindien ej kan uthålla täflan med Ostindiens produclion. ’J Sedan Utskottet ansett nödigt att, till ledning för bedömande af de frågor, som utgöra föremål för Kongl.
Maj:ts högstberörde Nådiga Proposition, jemväl erhålla del af de föregående årens räkenskaper öfver Colonien S:t Bartheleroys inkomster och utgifter allt sedan år 1812, då denna ö stäldes under Kongl. Maj:ts serskilda förvaltning, har Utskottet i behörig ordning begärt att utbekomma nämnde räkenskaper, hvilka ock under den 29 sistlidne Januari blifvit Utskottet tillställde.
En från Chefen för Golonial-Dapartementet till Hans Excellence Herr 4 Ståts-Utskottets Utlåtande, 1V.o 238.
Justitias-Stats-Ministern den 22 sistlidne Januari aflåten, Utskottet meddelad, skrifvelse upplyser derjemte, att till directa kostnader för Colonien, hvilka i förenämnde räkenskaper från och med år 1812 till och med år i843 icke äro upptagne, höra härstädes bestridde utgifter så väl för f. d. Pommerska och Colonial-Departementets aflöningar under samma 32 år, som för resepenningar och pensioner åt åtskillige på Colonien anställde tjenstemän, äfvensom för dit tid efter annan afsändt manskap till garnisonen, kanoner, lavetter, amunitions- och munderings-persedlar m. m., hvilka utgifter å öfverskotten blifvit af Högstsalig H.
Maj:t Konung Carl XIII:s och Högstsalig H.
Ma:jt Konung Carl XIV Johans Handcassor bestridde och öfver hvilka kostnader några räkenskaper icke finnas i Colonial-Departementet förvarade.
De skulder, hvarför Colonien för närvarande häftar, uppgå, enligt hvad i den Kongl.
Propositionen förmäles, till i36,25o R:dr Hamb.
B:co, eller, efter 128 skillingars cours till , 363,333: 16. — Sv. B:co. samt 3o,ooo £ Sterling efter 12 R:dr per £ St. 36o,ooo: — —■ „ ,, hvartill komma de af Stats-Contoret förskjntne 73,853: 16. — „ „ tillsammans 797,186: 32.
—- „ „ oberäknadt de af Hans Maj:t Konungens handcassa lemnade, till beloppet icke uppgifne, förskott.
Af de Utskottet delgifna räkenskaperne har inhemtats: att den under åren 1812 till och med 1843 å Colonien S:t Barthelemy influtne och till Sverige öfversända uppbörd utgjort ett sammanräknadt belopp af 544,381 Spanska Piastrer, af hvilka medel likväl en summa af 41.487
Piaster blifvit i serskilda poster för bestridande af förefallande utgifter till Colonien återsänd; hvadan såsom netto-öfverskott återstå 502,894 Piaster.
Från och med år 1812 till och med år 1816 hafva influtit 382,470 Piaster, hvaraf bestridts förvaltningskostnaderne uti Colonial-Departemen tet och, enligt hvad Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelser till Stats-Utskottet af den 29 Juni i8i5 och den 22 December 1817 gifva vid handen, blifvit, hufvudsakligen till föremål, som afsett Sveriges omedelbara gagn, anordnade 486,675 R:dr Svenskt Banco.
Från och med år 1817 till och med år i83o äro influtne 161,911 och remitterade 14,616 Piaster.
Skillnaden 147,295 kan, efter hvarje 'års Stats-Utskottets Utlåtande, 2V;o 258. 5 medelcours på Hamburg beräknas hafva utgjort i Svenskt banco • .•••.,»••«• • ••••* 363j6o8» 28. 11« Från och med år 1831 till och med år 1843 äro remitterade 26,871 Sp. Piaster, som, efter hvarje års medelcours på Hamburg, beräknas i Svenskt Banco hafva uppgått till 71,664: 20. 5.
Öfverskotta å inkomsterne från och med år 1817 har således utgjort i Svenskt Banco ........ 291,994: 3. 6, hvarutaf förvaltnings-kostnaderne i Colonial-Departementet under dessa år jemväl blifvit bestridde.
Den för Colonien S:t Barthelemy nu gällande Aflönings-stat upplager följande summor: i:o För Styrelsen eller Förvaltningen på un.
En Guvernör, årlig lön. . a,5oo: —•
Anslag till möblers underhåll i guvernements-huset 3oo: —- 2,800:
Daler eller Piaster.
En Justitiarie, årligen ......
1,000: — — En Guvernements-Secretera re, årligen 400:
Denna tjenst är vacant och' lönen besparas lills vidare En Guvernements-Pastor, årlig lön 900:
— Denna befattning indrogs i Juni månad 1833.
En Fiscal, årligt arfvode . £ ; s * 3oo: «— —« Ett Domstolens Ombud, dito . . ; ; 200: — — En Vaktdräng, dito . * 60: — — 4,36o: — —1 6 Stats-Utskattet» Utlåtande, N:o 258.
Tullbevakningen.
En Tullförvaltare/ utom de honom tillkommande provisioner å uppbördsmedlen, årlig lön . . 700: — — En Räkenskapsförare, årligt arfvode . . 25o: — — En Tullvaktmästare, lön . 200: — — Garnisonen.
En Batteri-Officer* årlig lön 4oo: — hushyra 48: — En Garnisons-Läkare, årligt arfvode . 200 Enligt räkenskaperne, har detta arfvode, i följd af Läkarens afgång, icke utgått från den 1 Juli 1842 till i843 års slut.
Aflöningskostnad lör det. i saknad af ständig garnison, utur Landt-milicen till tjenstgöring å batterien commenderade manskap, bestående af en corporal, två vice corporaler och 18 man, förslagsvis .... 090:
— Till den s. k. mindre beklädnadens anskaffande bestås årligen *68: — 448: - En Commissionär i London, årligt arfvode 100: — En Dito i S:t Kitts på ön S:t Christopher 100: —• i,i 58: — —- 1,806: — 200: — — Summa Piaster 7,516: — — 2:o För Styrelsen eller Coloniai-Bepttrtementet härstädes.
c , Svenskt Banco. a) Löner\
Expeditions-Secreteraren M. J, Aberg . . i,5«o: — — Stats-Utskotteti Utlåtande, N:o 258.
7 Revisorn A. Obitz 600: — — Vaktmästaren C. F. Wistrand. . < 66: 3a. — b) Ljuspenningar åt förenämnde trenne personer samt Protocolls-Secreteraren utan lön i Departementet, F. O. Bäckström, förslagsvis 112: 6. — c) Pension.
Protocolls-Secreteraren vid Colonial-Departementet L. O. Borings
Enka 200: — — Summa banco 2,478: 38.
— Vid Riksdagen år 1812, beslöto Rikets då församlade Ständer, uppå Kongl. Maj.-ts derom framställde Nådiga Proposition, att ön S:t Barthelemy, ej mindre än de ultramarinska besittningar, hvilka framdeles kunde förvärfvas under Sveriges Krona, skulle undantagas från Sveriges Stats-författning, administration och drätsel, för att förvaltas efter de serskilde grunder, som antingen vid förvärfvandet deraf blifvit eller blifva lagde, eller sedermera i behörig ordning tillkommit och tillkomma; och skulle, enligt Kongl. Maj:ls Nådiga löfte och då ett serskildt
Departement komme att organiseras för ön S:t Barthelemys förvaltning, hvilket icke borde dädanefter belasta Svenska Stats-Verket, vid hvarje Riksdag till Rikets Ständers kunskap komma, hvad i denna del af Styrelsen sig tilldragit, hvad fördel för moderlandet deraf kunnat vinnas, och enär något öfverskott af till Departementet influtne medel skulle sig yppa, deraf alltid hållas tillhanda hvad, sorn till fyllande af bristerne, derest sådane skulle uppkomma, erfordrades.
Då Utskottet, för sin del, helt och hållet instämmer i den uti Kongl.
Majrts nu förevarande Nådiga Proposition uttryckte åsigt, rörande olämpligheten deraf, att serskilde delar af en och samma
Stat i financielt och administrativt hänseende förvaltas efter fullkomligt olika grunder, och enär för öfrigt, efter Utskottets tanka, det ostridigt måste vara Kongl.
Maj:ts höga rätt att frånsäga
Sig ifrågavarande, af en bland dess företrädare i regeringen öfvertagne, serskilda förvaltning af ön S:t Barthelemy, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer mätte , med upphäfvaude af deras vid 1812 8 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 238% års Riksmöte fattade beslut, angående Colonien S:t Barthelemys och blifvande Svenska ultramarinska besittningars öfverlemnande till Kongl. Maj:ts serskilda förvaltning, bifalla, att nämnde Coloni återställes under Sveriges administration och drätsel, samt att följaktligen i afseende på uppbörden af och redovisningen för de å ön S:t Barthelemy inflytande Stats-inkomster, må tillämpas enahanda grunder, som för öfriga delar af Riket äro gällande.
På sätt ej mindre uti Kongl. Majrts ofvanintagne Nådiga Skrifvelse finnes antydt, än ock af de vid föregående Riksdagar till Stats-Utskottet i Nåder afgifne berättelser inhemtas, hafva under en längre följd af år, i anseende till missgynnande conjuncturer, Colonien S:t Barthelemys handel och rörelse befunnit sig uti en serdeles ofördelaktig ställning, såsom följd hvaraf jemväl inkomsterrie af ön, hvilka helt och hållet härflyta af handeln och rörelsen, vida understigit och fortfarande understiga det för utgifternes bestridande erforderliga belopp.
Räkenskaperne utvisa ock, att, alltsedan år i83o, någon inkomst från ön S:t Barthelemy icke till Colonial-Departementet influtit.
Då nu föga anledning synes vara för handen att emotse en förbättring uti nu rådande conjuncturer samt Colonien för öfrigt hvarken i sednare tider utöfvat eiler, under vanliga förhållanden, torde komma att utöfva en synnerligen verksam inflytelse på moderlandets handel och konstflit, har, på grund häraf, Utskottet funnit sig böra tillstyrka, det Rikets Ständer måtte, i öfverensstämmelse med hvad Kongl. Majrt i Nåder föreslagit, i underdånighet uppdraga åt Kongl. Maj:t att, så snart tillfälle dertill kan sig yppa, till någon främmande Magt afträda Colonien S:t Barthelemy på de för Svenska Statsverket mest förmonliga vilkor, som stå att erhålla.
I sammanhang med ofvannämnde tillstyrkanden, får Utskottet tillika hemställa: att ön S:t Barthelemys styrelse må ställas under Finance-Departementet; att de utgifter, hvilka erfordras föröns förvaltning, men ej af iukomsterne betäckas, må förskjutas af Stats-Verkets tillgångar och årligen från Riksgälds-Contoret efter skeende reqvisition ersättas, intill dess sig visar, huruvida godtgorelse för dessa kostnader må framdeles kunna beredas utaf öns afkastning eller genom dess afträdande; att de vid Colonial-Departementet nu anställ - Stats-Ulskottets Utlåtande, N:o 258. 9 ställde tvänne Tjenstemän och en Vaktbetjent må, under fortfarande tjenstgörings-skyldighet, uppföras å Allmänna Indragningsstaten till åtnjutande af de, enligt Colonial-Departementets nu gällande Stat, dem tillkommande löne-belopp, nemligen Expeditions-Secreteraren Jberg i,5oo: —- Revisorn Obitz 600: — Vaktmästaren Wistrand 66:32. äfvensom att Bemälde Tjenstemän och Vaktbetjent må berauig..» att, derest Colonien skulle på ofvanbörde sätt upphöra alt vara en Svensk besittning, sine innebafvande löner äfven derefter tillgodonjuta, dock att desamma, jemlikt de för löners bibehållande å indragnings-stat i allmänhet stadgade vilkor, minskas eller upphöra i den mon innehafvarne af allmänna medel undfå högre löner än de vid sitt nu ifrågaställde uppförande å indragnings-stat ega att uppbära.
Vidkommande slutligen den af Kongl.
Maj:tiNåder äskade afskrifning åfelt belopp, stort 73,853 R:dr 16 sk.
Banco, hvilket af Stats-Contoret förskjutits till underhåll af fri-cadetter och pension åtGeneral-Lieutenanten Suremain, så anser Utskottet frågan härom lämpligast böra anstå, intilldess sig visat, om och på hvad vilkor det föreslagne afträdandet af Colonien S:t Barthelemy må kunna tillvägabringas; hvadan Utskottet hemställer att ofvannämnde förskotter må tills vidare uti Stats-Verkets räkenskaper balanceras.
Af Herr Norin: ”1 Utskottets resonnemang i irsta punkten har jag för min del icke kunnat instämma.
Der anmärkes till en början såsom ett skäl för Utskottets tillstyrkande, hurusom det vöre ”olämpligt att serskilda delar af en och samma Stat i financielt och administrativt hänseende förvaltades efter fullkomligt olika grunder;” men då, enligt 181 2 års Riksdagsbeslut, ifrågavarande förvaltning beror på Kongl. Majus eget godtfinnande, Bih. till R.
Fröt. 1845.
4 Sami i Afd. 2 Band. 23 Haft. 2 10 Stati-Ut&kotlet* Utlåtande, N:o 259. synes mig samina förvaltning, i den moa omständigheterne sådant kräfva,, lätteligen kunna bringas till öfverensstämmelse med de grunder, som för Sveriges Statsförvaltning i öfrigt följas, utan att den af Utskottet föreslagne åtgärd erfordras.
— Vidare antager Utskottets pluralitet, att det ostridigt måste vara Kongl. Majlis höga rätt att frånsäga sig omförmälde. äfen bland dess företrädare i regeringen ofverlagne, serskilda förvaltning af ön S:t Barthelemy; men om man besinnar, att då, enligt begge Stals-Magternes beslut vid 1812 års Riksdag, berörde förvaltning till Konung Carl XIII öfJeinnades, sådant skedde, icke till honom personligen, ulan till Svenska Konungamagten, hvilken af honom då innehades, synes mig Utskottets nyssnämnde antagande icke vara lagligen grundadt; ty sedan, i ett eller- annat afseende, gränsorne för Konungamagten blifvit i behörig ordning reglerade, lärer väl någon rubbning deri lika litet kunna ensamt af Konungen scmh af Ständerna allena vidtagas.
Detta synes oek Kongl. Majit, hafva antagit, då Kongl. Majit öfverlemnat frågan älven lill Sländernes bedömande.
Nu, ehuru lämpligheten af 181» års beslut, när det vidtogs, visserligen torde kunna vara tvifvel underkastad, synes mig likväl en förändring deri numera vara lika betänklig: jag fruktar nemligen, att den föreslagna åtgärden blefve för Svenska Stats-Verket alltför betungande, och kan således, för nairn» del, icke tillstyrka bifall dertill."
Af Bonde-Ståndets samtlige Ledamöter.
Ånk. till Exp.-Utsl. d. 5 April,. U. 11 f. n. Utlåtander i anledning af täckt motion angående utsättande af tiden för nästa revision af Stals-Verkets, Bankens och Riksgälds- Gonlorets tillstånd, styrelse och förvaltning.
(I. A) Från Ridderskapet och Adeln har Ståts-Utskottet erhållit remiss å en Herr Friherre Palmstjernaj, C. 0.t. inom bemälde Riks-Slånd väckt Slats-Ultlotlets Utlåtande, N:o 259. motion, deruti blifvit föreslaget, att, då den sednast veikslallde revision af Stats-Verkets, Bankens och Riksgälds-Contorets tillstånd, styrelse och förvaltning för sig gått år i843 samt under närvarande omständigheter och i anseende till Riksdagens sannolikt snart förestående slut, det icke syntes lämpligt, att Stals-Utskottet nu företege granskning af Stals-Verkets räkenskaper, Rikets Ständer alltså måtte utsätta tiden för den nästhärelter blifvande revision till den r5 September innevarande år och för den derpå följande till den i5 September 1847» De ärenden, hvilkas föiberedande behandling vid denna Riksdag blifåt Siats-Utskottet ensamt uppdragen, äro visserligen numera, med få undanlag, så vidt af Utskottet beror, slutligen handlagde; men då, oberäknadt de nya frågor, som möjligen från Riks-Stånden ytterligare kunna till Utskottet remitteras, samt besvarandet af återremisser å redan afgifna nllåtanden, det dessutom åligger Utskottet att, gemensamt med andra Rikets Ständers Utskott, sig yttra i anledning af åtskilliga motioner, hvilkas pröfning ännu icke hunnit företagas, samt enär för öfrigt Utskottets Ledamöter, för att behörigen kunna deltaga i de mångfaldiga och magtpåliggande ärende», som under återstoden af Riksmötet torde uti Riks-Ståndens plena förekomma, sannolikt blifva i behof af all den lid, sorn af göromålen inom Utskotten eller af omröstningar 1 Föistäikta Utskott icke upptages, synes det icke vara tvifvel underkastadt, alt en af Utskottet under sådäne förhållanden verkställd revision af Stats- ocb Riksgälds-Verkens förvaltning och räkenskaper, hvilken städse komme att af andra Riksdagsförhandlingar afbrytas, hvarken skulle kunna med lillböilig noggranhet förrättas eller leda till det dermed åsyftade ändamål.
På dessa skäl och då härtill kommer att, efter ali sannolikhet.
Riksdagens slut innan kort torde vara att emotse., hemställer Utskottet, alt Rikets Ständer måtte frikalla nuvarande
St ts-Utskott från anställande af den uti 68 § Riksdags-Ordningen om förmälde revision af Stats- och Riksgäids-Veikens tillstånd,. styrelse och förvalt* ning.
Hvarjemte och enär, hvad Stats-Verket angår, 1841 års räkenskaper äro de sista, sorn undergått granskning, ocb afslutade räkenskaper för åren *84a och i843 blifva nästinstundande höst att tillgå, Utskottet, i öfverens», stämmelse med stadgandet i nyssnämnde § af Riksdags-Ordningen samt J&43' års Stats-Revisorers framställde förslag, skolat hemställa, att tiden för Rikets Ständers Revisorers nästa» sammanträde, till K Stats-Uukoltet» Utlåtande, N;o 259. granskning af Stats-, Banco- och Riksgälds-Verkens tillstånd, styrelse och förvaltning, målte bestämmas till den i5 September innevarande år; och torde, i händelse denna hemställan af Rikets Ständer bifalles, beslutet härom hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas.
Om Rikets Ständer härtill lemna sitt bifall, kommer, jemlikt 68 § Riksdags-Ordningen, nästderefter påföljande revision att taga sin början den i5 September 1847.
I f STOCKHOLM fRYCCT H08 W. F. DALMAR 18*5^ Stals-Utskoitets Memorial, iY.o 260.
Ant. till Memorial, med förslag till voterings-propositioner, i anledning af Riks-Ständens skiljaktiga beslut, i feäga om en del af de i sammanhang med 6: te Hufvudtiteln, för en gäng eller för vissa är, ifrägasalte Statsbidrag. (U. A.) Sedan Stats-Ulskoltet, under Nio 23o, afgifvit utlåtande, i anledning af erhåline ålerremisser å Utlåtandet Nio i56, dels angående A.tskilliga i sammanhang med Sjette Hufvud-titeln, för en gång eller för vissa år, iiskade anslag, dels i anledning af väckta motioner om Statsbidrag för likartade ändamål; så hafva Rikets Ständer uti följande punkter, hvilka icke redan blifvit, genom alla lyra Riks-Ståndens eller trenne Stånds sammanstämmande beslut, enligt 75:te §.
Riksdags-Ordningen, afgjorde, beslutat följande:
Uti i6:de och 23:dje punkterne af utlåtandet Nio i56, hvilka af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet blifvit återremitterade, hafva dessa tvänne Riks-Stånd numera bifallit Utskottets redan förut af Preste- och Borgare-Stånden godkände yttrande.
Utskottets tillstyrkan uti utlåtandet
Nio g3o, 31 ista punkten har af samtliga Riks Stånden blifvit bifallet.
Ufi 37ide punkten, sorn af Borgare- och Bonde-Slånden bifallits, hafva Ridderskapet och Adeln samt Preste-Slåndet deremot beslutat, att bevilja det af Kongl. Majit till aflöning af den personal, som erfordras för Styrelsen öfver Allmänna Väg- och Vattenbyggnader, äskade anslag af 9,766
Ridr 32 sk. årligen, eller, för tre år, 29,300 Ridr.
För afgörande af denna anslagsfråga, deruti således två Riks-Stånd stannat emot två, föreslår Utskottet, till omröstning i Förstärkt Stals-Utskott, följande voterings-proposition:
Den, som bifaller Utskottets förslag, att anslaget för Styrelsens öfver allmänna Väg- och Vatten-byggnader aflöning må oförändradt bibehållas med 8000 Ridr om året, eller för tre år 24,000 Ridr, voterar: Bih. till R.
Prot. 184S, 4 Sami. 1 A/d. 2 Band, 24 Haft, 1 2 Stats-Utskoltets Memorial, A:o 260.
Ja ; den, det ej vill, voterar Nej.
Nej, beviljas det af Kongl. Mtij:t till aflöning af den personal, som erfordras för Styrelsen öfver Allmänna Väg- oell Vatten-byggnader, äskade anslag, 9,766
R:dr 3a sk. årligen, eller för tre år ag,3oo R:dr.
Uti 38:de punkten bär Utskottets yttrande i utlåtandet N:o a3o blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden bifallet, hvaremot Bonde-Ståndet, med bifall till utlåtandet N:o i56, afslagit det till stipendier för elever, som vid Mariaebergs Läroverk genomgå den för Civil-lngenieurer bestämda cours, tillstyrkte anslag; och är denna fråga således, genom trenne Riks-Slånds sammanstämmande beslut, enligt 75 §.
Riksdags-Ordningen, afgjord.
3g:de punkten, angående ifrågasläldt anslag för anskaffande utaf hingstar af utländsk ädel race för Strömsholms och Ottenby Stuterier, hvilken punkt af Borgare- och Bonde-Stånden bifallits, har deremot blifvit afslagen af Ridderskapet och Adeln, samt Presle-Ståndet, hvilka beviljat det af Kongl. Maj:t för detta ändamål äskade anslag af 10,000 R:dr.
I följd häraf och då sålunda, uti denna anslagsfråga, två Riks-Stånd stannat emot två, föreslår ULskottet till omröstning i Förstärkt
Statsutskott följande voterings-proposition:
Den, som bifaller Stats-Utskottets förslag, att det af Kongl.
Maj:t för anskaffandet utaf hingstar af utländsk ädel race för Strömsholms och Ottenby stuterier äskade anslag för en gång, 10,000 R:dr, icke må beviljas, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej. \7inner
Nej, beviljas det af Kongl. Maj:t för berörde ändamål äskade anslag af 10,000 R:dr.
Stockholm den 4 April 1846. Siats-Utskottens Utlåtande, N:o 261, 3 N:o 261.
Ank. till Exp.-Utsk. den 5^April, kl. 7 e. m.
Utlåtande, i anledning af anmärkningar vid Utskottets, under N:o 227, afgifva Betänkande, angående ett läne-understöd för återuppbgggandet af Conradsforss bruk. (R:glds-Afd.) Borgare- och Bonde-Stånden hafva, på grund af derstädes framställda anmärkningar, till Stats-Utskottet återremitterat dess ofvannämnde, af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Slåndet bifallna, utlåtande, hvaruti Utskottet tillstyrkt, att Rikets Ständer, för återuppförandet af de, sistlidne sommar, genom vattuflöde förstörda verkstäderne, med tillhörande byggnader, vid Conradsforss bruk i Vermland, måtte, emot föreslagna betalningsvilkor, bevilja egaren af samma bruk, Grufve-Fogden C. B.
Fitinghoff' ett låneunderstöd af 3o,ooo Riksdaler.