Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För hvarje månad skall Justeraren fullständigt delgifva Kongl. Maj:ts Befallningshafvande sådana under tiden utfärdade betyg. §. ,6.
Ej må, under något vilkor, annan del af bran vins-redskapen, än pannan, inmuras, härvid iagttages, alt stämplingen alltid förblifver synlig eller lätt åtkomlig; ej eller må panna och hatt med hvarannan sammanfogas genom nägling eller lödning. §• ll' Innehafvare af bränvins-redskap vare fri från allt ansvar för dess beskaffenhet, när den befinnes öfverensstämmande med Juslerarens betyg, och, i sådant skick, ej öfverstigande den panne-rymd, lill hvars begagnande innehafvaren tillstånd eger.
Skulle dock bränvins-redskap vara, genom origtigt betyg af Justeraren, hänförd till lägre class än vederbör, skall redskapens innehafvare, för den uppgifna liden, erlägga en mot den högre classen svarande afgift.
> Enär kanne-rymden i bränvins-redskap befinnes vara större, än den uppgifvits, men öfverskottet ej stiger öfver en femtondedel af den rymd, hvartill pannan är stämplad och anmäld, samt detta med skäl kan anses hafva tillkommit genom pannans nyttjande eller eldens verkan, vare redskapen ej fördenskull underkastad beslag, ulan betale blott innehafvaren för den uppgifna tiden den högre skatt, hvartill pannans större rymd föranleder.
Redskapen skall, innan påföljande brännings-tid, genom innehafvarens försorg, å nyo mätas och stämplas, på sätt och vid det ansvar, sorn i i § utstakar. §. 18.
Justerare, sorn beträdes med origlig stämpling, eller att hafva i slämplings-betyget hänfört hränvins-redskapen till lägre klass än vederbör, skall böta 33 R:dr 16 sk.
Banco och mista tjensten, eller på längre eller kortare tid från utöfningen deraf skiljas, allt efter Domarens pröfning, huru Jiih. tilt R.
5 Sami. 2 Afd. 4 Häftet. 5 34 Bevillnings- samt Allin* Besv.- ocli Elon.-Ut slottens Utlåtande, If:o 5. yida förseelsen varit uppsåtlig eller vållad af större eller mindre vårdslöshet §• *9> Destillerings-pamior, som Apothekare begagna för pharmaceuliska behof, böra angifvasoch upptecknas vid m a n tal s - sk r i fi i i n ge n, samt mätas och stämplas, på sätt om bran vins-pannor §. 30 stadgar, och vid enahanda påföljd Åstundar någon att,, i stället för den redskap, han anmält, begagna annan, sora lian sig förskaffat, vare sådant tillåtet, så snart han erlagt motsvarande afgift, och an lin ge u vid mantalsskrifningen eller bos Kongl. Majlis Befallningshafvande derlill erhållit tillstånd; åliggande honom likväl, innan han får nyttja den senare redskapen, att obrukbar göra eller, på egen bekostnad, Låta under allmänt förvar ställa eller försegla, den, han; förut un vänd t.
Endera af dessa tv än ne sistnämnde åtgärder skall äfven vidtagas, då någon förskaffat sig flera, större- eller annorlunda beskaffade brånvins-redskap, än dem, till hvilkas begagnande lian erhållit tillstånd, utan att vilja dera för tillfället använda., och vare lian derjemte skyldig att, inora åttadagar efter det han blef innehafvare deraf,, sådant hos Magistraten i stad, eller hos närmaste Kronobetjent på landet anmäla.
Från stadgandet 1 detta sista moment undantages dock ny redskap, sora ännu är i tillverkarens vård, och gammal redskap, som. är under lagning på kopparslagares verkstad***}.. §. 31..
Försegling skall af välkände personer, dem Kongl. Majlis
Befallningshafvande förordnar, verkställas allenast å pannor med fasta bröst, hattar, lösa pa,nnbröst, och afkylnings-redskap, så att egaren må kunna till annat bruk 1 hushållet, begagna pannor med Lösa bröst..
De pipor,, sora till ångornas afkylning begagnas, vare från försegling fria.
Hvarje år, inom den tid, Kongl.
Majit utsätterege Dess Befallningshafvande att om försegling å landet antyda de dertill förordnade perso - *) Motsvaras fUtskottens förslag af §, 21, hvars senare moment här utgått, såsom icke öfverensstämmande med den. antagna friheten i valet af paunornes rymd. **)Lika med §, 22 i Utskottens förslag, hvars §. 23 bortgått, enär icke någon visslid är för bränvins-brännings utöfvande bestämd, ]***) Motsvarar §§. 24 och. 25 i Utskottens förslag, Bevilt/angs- sunil Allni. Besv.- och Ekon.-Utskotlens Utlåtande, Nio 5.
3B ner, hvilka det åligge att, med ledning af de lill dem frän mantalsskrifvarne insända förteckningar, och, i serskilda fall, Kongl. Majrls
Befallnings* hafvandes delgifna lillståndsbeslut, samt äfven utan föregången anmälan af pnnne-innehafvarne, ofördröjligen efter det bränningsrättigheten för någon öppliört, försegling af bränvinsredskapen på innehafvarens bekostnad verkställa.
Tid och ert dertill inom hvarje district eger förseglaren genom kungörelse bestämma, likväl så, att försegling af inmurade pannor med bröst och dithörande redskap, alltid sker der, de är o uppgifne att finnas, I städerna vare förseglingen alltid Magistratens åliggande.
Förseglingen skall ske med messingstråd, som trades genom borrade eller stampade fina hål, och sedan hopknytes, medelst en linnelapp, samt förseglas på båda ändarne med dens sigill, åt hvilken förrättningen blifvit uppdragen.
Den för materiali erne till förseglingen åtgående kostnad kommer att af Kronans medel från Landt-Ränlerien förskjutas, och ersättning derför i vanlig ordning af Kongl. Majtls och Rikets Stats-Contoir meddelas, emot behörig redovisning i Lands-boken; hvaremot arfvode för förseglingsbeslyrel bekostas af panne-egaren, och utgår efter kannerummet med en skilling för inmurad redskap, samt 6 rst. för hvarje kanna af så kallade lyftpannors innehåll; dock må vid dessa tillfällen rese- och tractamenls-peiiningar af förseglaren icke beräknas §. a a.
Så väl förseglare, som andre personer, hvilka ega att, i afseende på bränvins-biänning, visitatiouer och beslag göra, vare berättigade, enär de för Kongl. Majrts och Kronans rätt och till controll emot underslef anse sådant nödigt, att låta ånyo uppmäta förut uppmätt och stämplad redskap.
Finnes dervid annat innehåll, än stämpel och betyg utmärka, ansvare Jusleraren, såsom ofvan i 12 och 18 §§. sagdt är, och vare egaren Saklös, så framt han icke i underslefvet deltagit eller bevisligen, genom ofullständige och origlige uppgifter lill dusteraren om redskapens beskaffenhet, föranledt denne att afgifva ett origtigt stämplings-beyis *) Motsvarar §. 26 i Utskottens förslag, **) Motsvarar §. 27 i Utskottens förslag» 36 Bevillnings- samt Allm.
Be sv.- och Ehon.-ULskotlens Utlåtande, N:o 5.
Om bevillnings-af^ifterne. §. a3.
Skatt för bran vins-bränning utgöres med 6 r.
Banco för hvarje kanna bränvin, som anses med den anmälda redskapen kunna under den upptiden afverkas *). §•
24- Afverknings-förmågan beräknas för redskap af i ista classen till 8 gånger pannans rymd i månaden.
2:dra d:o — 12 — d:o — 3:dje d:o — 16 — d:o — 4:de d:o — 02 — d:o — Inom hvardera af föreslående classer beräknas afverkningsförmågan dubbelt högre, då ångredskap begagnas**). §. 25.
Vid beskattningen få, såsom kokrum, 2:ne jungfrumått för hvarje kanna afräknas pannerymden. §. 26.
För tillämpningen af förestående beskattningsgrunder, anföras följande exempel ur bifogade Bilaga. *) Såsom grund för beskattningen är antaget, att hvarje kanna bränvin, såsom varande lika skadlig och till samma pris säljbar, borde med en lika skatt beläggas.
Vid bestämmandet af afgifteus storlek, har åter afsetts , att densamma måtte gynna uppkomsten af, och sålunda småningom föranleda fabriksbränning, utan att likväl blifva alltför tryckande för den , som blott till husbehof , under en kortare tid af året, vill idka bränvinsbränning.
Sålunda synes t. ex. af den bifogade Tariffen, att afgilten för en 10 kannors panna är, för 3 månader, blott 2 R:dr 24 sk.
Visserligen skulle en sådan panna, enligt Utskottens förslag, för 6 månader endast erlägga 1 R:dr 42 sk., och skilnaden tyckes således vara betydlig, men förhållandet jernnäs väsendtligen derigenom, att innehafvaren af en sådan mindre panna sällan begagnar densamma under hela den tillåtna bränningstiden af 1/2 år, och att den honom, i jemförelse med innehafvare af större pannor, medgifna lindring i beskattningen, följaktligen hittills varit mer skenbar, än verklig. **)
De olika classernas afverkningsförmåga är, jemväl hvad ångredskap beträffar, antagen, i enlighet med de förenade Utskottens Utlåtande i Betänkandet iN:o 2.
Ees v.- och Ekon.-TJtslcottens Utlåtande, N:o 5. 3y §•
27‘ Destilleringspannor af högst 6 kannors rymd, kokrummet inbegripet, må, utan serskild afgift, nyttjas på de vilkor, i §. omförmäler.
Apothekare tillätes att, utan serskild afgift, dock endast för pharmaceutiska behof, beLjena sig af destilleringspannor till högst 20 kannors rymd; och der Apotheks-rörelsen gör bruket af (lera nödigt, må likväl icke mer än tvänne sådane begagnas, hvaraf en på 20 och en på högst 12 kannor '*). §. 28.
En procent af den summa, som genom bränvinsbevillning inflyter, skall innehållas och till Kongl. Slats-Contoiret ingå, för att, enligt hvad Kongl. Majrt, efter Pröfnings-Comiteens förslag, för hvarje Län, fastställer, användas till ersättning för det ökade besvär och de kostnader, hvilka debitering och redovisning af denna skatt medföra”*®).
Med Herr Grefve Hamilton förenade sig Herrar Stuart , Fredric , Bibbing, Bengt, och Herr von Rosen, Georg, samt Herrar Brunnius, Rydin och Akeson.
Herr von Heland förenade sig med Herr Grefve Hamilton, utom i Herr Grefvens förslag, att pannerymden får öfverstiga po kannor.
Äfven Herr Westfeldt instämde i Herr Grefve Hamiltons reservation, utom i afseende å Herr Grefvens uppskattning af ångans verkan på bränviuspannan.
Af Herr Friherre Hamilton, Hugo: ’’Emot de sammansatta Utskot tens nu fattade beslut att antaga 1835 års Författning såsom grund för sitt försl,ig till ny bränvins-förordning, reserverar jag mig på de skäl, jag i min vid det första Betänkandet till Stånden afgifna reservation anfört, och hade måhända Utskotten ej saknat anledning att skänka någon närmare uppmärksamhet åt dessa sköl, och det förslag, jag, i enlighet dermed, nu har framlagt, då det vida större flertalet af talare inom trenne Stånd, och någre äfven inom det fjerde hafva yttrat sig för de satser, som ligga till *) Motsvarar §. 33 i Utskottens förslag, (hvars §§. 29—32, såsom icke tillämplige vid här antagne grunder, blifvit uteslutne).
Ordet ’’högst” är på sista raden tilllagdt, på det att
Apothekare icke må anses annorlunda bunden vid valet af den mindre pannans storlek, än att densamma icke får öfverstiga 12 kannors rymd. **) Skiljer sig endast till ordställningen från §. 35 i Utskottens förslag. 38 Bevillning s- samt Allm, Bese.-och Ekon.-Utslottens Utlåtande, IV.-o 5, grund för detta förslag.
— Utskotten hafva ej funnit för godt ali lyssna lili den nog allmänna röst, som sålunda uppmanade
Utskotten att en gång göra slut på de principlösa och oltast hvarannan korsande, det åsyftade ändamålet motverkande Författningar, som vi hittills till vår olycka egt i denna näring, i hvilken dock principlöshet just är farligast, då straffet följer genast efler misstaget.
För mig återstår då ej annat, än att ännu en gång, äfven med fara att anses för mycket vidhållande, hvad jag anser riktigt, reservationsvis vädja till Riks-Stånden, och underkasta deras upplysta och slutliga bedömande det förslag, som inom Utskotten ej förmådde ■vinna mera än 20 röster.
Jag anhåller derföre all få bär bilägga detta Förslag till Grunder för en ny B ränvins^brännings-För ordning. 1:0 Bränvinstill verkning förklaras hädanefter, och för alltid vara en för Iivarje Svensk man fri näring, att bedrifvas, vare sig å land eller i stad, på huru lång tid af året, med hvad slags redskap och med huru stor eller liten panne-rymd, som hvar och en finnér för sig förmonligast. 2:0 Beskattningen beräknas och utgår, med det undantag, som serskildt stadgas efter det under den anmälda tiden högsta möjliga tillverkningsbelopp, beräknadt efter mäske-karens cubik-innehåll. 3:q
Då denna allmänna beskattnings-grund ej låter utan allt för stor svårighet vid controllen tillämpa sig på de mindre såkallade enkla verken, undantagas härifrån alla verk med enkla pannor, utan mäsk-varmare, intill 3o kannors rymd, och gälla för dom följande föreskrifter: d) Ingen får anmäla sig för dessa pannor för mindre tid, än för hela året.
(Ali försegling blir derigenom öfverflödig och under sommarmånaderne kan ändå ingen med fördel tillverka bränvin med dessa små verk). A) Skatten utgår fortfarande efter den i 1835 års Författning bestämda tariff, med 5o procents förhöjning, 4:o
Ålla verk med mera än 3o kannors panne-rymd, äfvensom alla med mindre panne-rymd, då mäskvärmare eller någon annan slags konst - Bevillning*- samt Allm. Besv.- och Ehon.-ZJislcottens Utlåtande, IV:o 5. apparat dertill användas, skatta efter den antagna beska tlnings-gruudcrs efter mäske-karens. cubik-innehåll, oell underkastas de derför nödige conti oller. 5:o Skatten för dessa verk bestämmes lill 4 sk.
Banco per tillverkad kanna, samt erlägges ej på förband, utan vid den för de andre skatterne bestämda tiden.
(>:o
Egare af dessa verk må anmäla sig till bran vins-bränning- för ifrån i lill n månader, och utgår då skatten endast för den anmälda liden.
Till undvikande äfven för dessa verk af den kostsamma hittills använda förseglingen, skall pannan, eller,.der den är inmurad, sjelfva hatten inlemnas å dertill bestämdt allmänt förvarings-rum, för att der förvaras intill 8 dagar före den tid, då egaren önskar, efter skedd anmälan, sig å nyo deraf begagna, 7:o- Anmälan till bränvins-bränning sker endast i Mars eller September månader, celi uppgifves dervid verkets kanne-ryrad och beskaffenhet, tiden , under hvilken bränvins-bränning skall bedrifva», samt mäske-karens antal oclt cubik-innehåll. 8:© Stränga controiler och böter bestämmas för den, sorn under dea anmälda brännings-tiden gör någon ändring i de en gång uppgifue mäskekarens antal eller storlek.
Om Rikets Ständer skulle antaga dessa enkla och rationella grunder för en ny* Brtinvins-bränniogs-föi ordning, synes det som om Rikets Ständer lämpligast skulle för närvarande inskränka sig till att i underdånighet frambära dem lili Kongl.
Majit, med underdånig förklaring, att Rikets Ständer för denna gång ej ansett sig böra afgifva några närmare utarbetade reglementariske föreskrifter för tillämpningen af dessa grunder, då dessa föreskrifter vid öfvergången tili ett alldeles nytt system för denna handtering, böra och måste bestämmas med en fullständighet och en administrativ sakkännedom, sorn ej skäligen kan förväntas af en representativ församling.
Fullt väl kan denna nemligen genom inhemtad kännedom om förhållandet i andra stater, äfvensom genom egen erfarenhet om origligheten af det hos oss bestående, öfvertyga sig om lämpligheten och nödvändigheten alt öfvergå till cn ny både lagstiftnings- och beskallnings-grund för någon viss näring, då de förut tillämpade befunnits orrgtiga, men det torde dock ligga utom gränsen för dess förmåga att med full sakkännedom kunna bestämma alla de vilkor och controiler,, som blifva oundvikliga atl 4° Bevillnings- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Ut slo lieris Utlåtande, iV/o 5. iakttaga vid införandet af denna nya ordning, och som kunna med full tillförlitlighet inhemtas endast af den viii dylika frågors grundliga behandling vande embetsrnannen.
Det är på desina grund, Rikets Ständer torde böra i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t, om Kongl. Maj:t gillar och antager ofvan anförde hufvudgrunder för ilen nya Författningen, täckes, efter inhemtade fullständiga upplysningar, huru och med hvilka försigtighetsmått dessa grunder blifvit i Konunga-Riket Preussen tillämpade, låta under loppet al nästa år, då i alla fall den nu gällande Författningen kommer att fortfara, utarbeta och utgifva en ny Författning för bran vinstillverkningen i Riket.
Rörande de för öfrigt nödige föreskrifterne för inskränkning och stränga band a krögeri-rörelse och bränvins-försäljning å landel, med mera hvad, som kan lända till fylleri-lastens hämmande, komma de sammansatte Utskotten att i serskildt Betänkande yttra sig, och är derföre öfverflödigt att derom något vid sjelfva Bran vins-förordningen nu tillägga'’. Med Herr Friherre Hamilton förenade sig ldeir Wallander, i fråga om principen, men ansåg skatten böra höjas med 100 procent.
Af Herr Conlracls-Prosten Nibelius: ”Emot den i Bevillnings- och Ekonomi-Utskottens Betänkande N:o 2 föreslagne beskattningen å bränvins-bränningen reserverade jag mig, emedan jag ansåg beskattningen å de mindre enkla panne-rymderne vara, i förhållande till den, som föreslogs å de större panne-rymderne, alldeles för hög.
Utskotten hafva i sitt nu afgifne senare Betänkande ölVergålt lill den motsatta ytterligheten.
Jag gillar denna lika litel som den förra, och har derföre ej eller kunnat biträda detta senare beslut.
Utskotten hafva, till grund för beskattningen, antagit i8ö5 års tariff, utan annan förändring deri, än att öka den med 5o procent.
De stora ojemnheter, som förefinnas i närande tariff, hafva således i Utskottens nu framlagda beskattnings-försiag blifvit bäbehåline.
Tariffen för år 1835 hvilar, hvad de enkla pannorna beträffar, på den grund, att den enkla pannans afverkniugs-förmåga antages till 6 gånger pannans rymd i månaden, samt att för hvarje kanna bränvin, som kan tillverkas, skatten beräknas af po-kannors-pannan till ask., och sedermera efter nedsättning af jtdels runstycke för hvarje enhet i panne-rymden intill 45-kannors-pannan, för hvilken skatten således blir efter 9 runstycken - Bevillnings- samt ylllm. Besa.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, JV:o 5. 4[ stycken, li varefter skatten vidare nedså t tes, så att deu för 25-kanns-pannan blir efter 4 .runstycken, samt för iG-kanns-pannan efter i runstycken.
Billigheten fordrar visserligen, alt en. vida lägre skatt bestämmes för de mindre panne-rymderne, än för de större; likväl anser jag den nedsättning i skatt, som här blifvit beviljad de mindre panne-rymderne, nä ra större än behofvet det påkallat.
Den ojemnhet i beskattning, som nu blifvit omnämnd, är till faveur för husbehofs-bränningen.
En annan ojemnhet af ej mindre betydenhet befinnes äfven i 1835 års tariff, och alltså äfven i den nu föreslagne.
Men till faveur för fabriks-bränningen; den rör beskattningen å i:dra classens redskap, eller den såkallade mäskvärmaren.
Både vid denna och sisllidne Riksdag har blifvit antaget, att, genom begagnande af mäsk värmare, den enkla pannans afverknings-förmåga ekes med 5o procent; att således en 3o-kanris-panna af 2rdra classen kan afverka lika mycket som en 45 kannors af r:sta; en 4° kannors af ardra, lika med en 6o kannors af irsta o. s. v.
Då beskattningen bör slä i ett gifvet förhållande till afverkningsförmågan, synes det som redskap, hvilka kunna afverka en lika qvantitet, äfven böra lika beskattas, och att således skatten för 3o kannors pannan i andra classen bordt blifva lika med skat ten för 45 kannors panna i irsla, samt skatten för 4° kannors panna i 2:dra lika med skatten för 60 kannors panna i irsta classen.
Så bar likväl icke skett.
För en 45 kannors panna i irsta classen är skatten föreslagen till 37 R:dr 4G sk., och för en 3o kannors panna i 2:dra, endast till 22 R:dr 6 sk.; för en 60 kannors panna i irsta classen lill 78 R:dr 3G sk., och för en 4° kannors panna i 2:dra, endast till 43 Rrdr 28 sk.
Olikheten i skattebeloppet för dessa redskap med lika afverknings-förmåga, härleder sig derifrån, att man —■ utan alt göra afseende på den lindring i beskattningen, sorn för de lägre enkla panne-rymderne blifvit medgifven, och som ej bör komma en högre class till godo — trott sig göra nog, då man bestämt skatten för hvarje pannerymd i 2:dra classen 5o procent högre, än för den motsvarande pannerymden i irsta classen.
Den ojemnhet i beskattning, till faveur för 2:dra classens redskap, som härigenom uppkommer, är af så mycket större betydenhet, som af totala beloppet af de så kallade konst-apparalcrne nära T~:delar höra till Bih. till R.
Fröt. 1810, 5 Sami. 2 AfJ. 4 Haft. 6 42 Bevillnings- sami Allm. Best.- och Elon.-Ut skot tens Utlåtande, JY:o 5. nämnde dass.
Enligt 1837 års capital-räkning, utgör hela antalet af’konstapparater 3,167, och af dessa höra 2,836 till 2:dra dassen.
Beträffande beskattningen å äng-apparater, har i Utskottens nu afgifne förslag, en vida lägre afgift för dem blifvit bestämd, än den ännu gällande Författningen för dem föreskrifver.
Författningen af år 1835 bestämmer nemligen, att dylika apparater skola minst beskattas, i likhet med y:de classens redskap.
Nu åter kunna, enligt Utskottens förslag, dessa apparater appliceras till hvilken dass af redskap sora helst, emot en förhöjning i dass-afgiften af 5o procent.
En 60 kannors panna i a:dra dassen, med ång-apparat, kommer, efter Utskottens förslag, att betala 177 R:dr 9 sk., hvaremot för ett ång-apparat af samma rymd betalas, efter nu gällande Författning, 5o2 R:dr 24 sk.
Huruvida den nu föreslagna nedsättning i afgiften för ång-apparater är behöflig, synes tvifvelaktigt, då, oaktadt den höga skatt, som den ännu gällande Författningen för dem bestämmer, omkring 5o dylika apparater sedan sista Riksdagen lära hafva uppkommit.
Till följd af hvad nu blifvit emot Utskottens förslag till beskattningstarilf anmärkt, har jag ej för min del kunnat densamma antaga.
Ett annat förslag till tariff framställes här nedan, mera för alt visa, att de ojemnheter, som vidlåda Utskottens förslag, kunnat utan svårighet undvikas, än i den förhoppning att detta enskilda förslag blifver af Rikets Högloft.
Ständer antaget.
Bevillnings- saint Allm. lies v.- och Ekon.-U(slottens Utlåtande, JY:o 5.
4 3 Skatt för Sex Månader.
Panne- rymd. lis ta classen.
2:dra classen.
3:dje classen.
4:de classen.
5:te classen.
| 1 0 sams å 6 r. 5 — 7 2 4 10 53 16 — 2 1 3 l6 — I i 5 11 å 6 r. 7 24 — <4 3 7 3o 120 — — 36o — 20 99 t a 6 r. 10 — 3o — 53 16 213 .6 — 48o — 2Ö 11 \ a 9 r. 18 56 — 46 4a 5 83 16 3oo — — 600 — I 3o 91 a i sk. 3o — — 67 2 4 — 1 20 36o —- — 720 — — 35 11 a 1 sk. 2 r. 4° 4o — 9' 42 5 163 16 420 — — 84o — 4o 19 t a 1 sk. 4 r. 53 16 — 1 20 — 213 16 48o — — 960 — 45 1> å 1 sk. 6 r. 67 24 — 151 42 b 270 54o — — 1,080 1 5o 11 ä 1 sk. 8 r. 83 16 — 187 24 — 3oo 600 — — 1,200 — — 55 11 a 1 sk. 10 r. 100 4° — 226 42 5 33o — 660 — — 1,320 — 60 99 å 2 sk. 1 20 — 270 — 36o 720 — — 1.440 — 65 11 å 2 sk. 2 r. 140 40 — 292 24 — 39° 780 — — 1,56o —! 70 9 9 å 2 sk. 4 r. 163 16 — 315 — 420 840 — — i ,68o —i 7 J 91 å 2 sk. 6 r. .87 24 — 337 24 — 45o 9°° — — 1,800 —j 80 11 a 2 sk. 8 r. 213 16 — 36o — — 480 960 — — 1,920 — —! 85 99 å 2 sk. 1 0 r. 240 4 0 — 382 24 — 510 1,020 — — 2,040 — — 9° 99 å 3 sk. 270 — — 4o5 — 54o — 1,080 — — 2,l6o — Upplysnin^ar i afseende på ofvanstående Tariff: ad)
De i columnen för i:sta classen upptagna runstycks- och skillingsbeloppen, utmärka afgiften för hvarje kanna bränvin, som med de serskilda enkla panne-rymderne kan tillverkas; U) Beskattningen är bestämd efter apparaternes a/verk n ings-förmå g a, och denna afverknings-förmåga för de serskilda classerne, beräknad efter den grund, som i Utskottens Betänkande N:o 2, pag. finnes uppgifven.
Den här antagna afverknings-förmågan bar af vetenskaps- och andre sakkunnige män blifvit gillad, och flere af Bevillnings- och Ekonomi-Utskottens Ledamöter, som sjelfva innehafva stora konst-brännerier, hafva erkänt densamma ej vara för högt beräknad. c) Skatten' för de sammansatta eller konst-apparaterna är beräknad efter 3 sk. för hvarje kanna bränvin, som med dem kan tillverkas, så yi - 44 Bevillnings- samt Allm, Besa.- och Ehon.-Utslottens Utlåtande, N-0 5. da deras afverknings-förmåga ej understiger den enkla go-kannorspannan; i hvilken händelse de sammansatte apparaterna skatta lika med den enkla pannan, till hvars afverknings-förmåga det sammansatta apparatets uppgår. cT) Afverknings-förmågan i hvardera af de 5 classerne anses fördubblad, då äng-apparater dertill begagnas, och bör skatten för sistnämnde apparater beräknas efter enahanda grund, som i momentet c. är uppgifven. ej) I ofvanstående tariff är skatten utförd endast för hvar 5:te enhet.
För de mellanliggande enheterna kan den med lätthet completteras, under iagttagande af att för de enkla panne-rvmderna ifrån 20 till och med do skatten för hvarje kanna bränvin, som kan tillverkas, ökes med |:dels r., och ifrån 3o till 90, med |:dels r. för hvarje enhet i panne-rymden.