Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Domar i, angående verkställighet af mot vädjade; Motion, rem. till Lag - Utskottet, s. 1206.
Slagsmål, om ökadt ansvar för, med doldt tillhygge; Motioner, rem. till Lag-Utskottet, s. 1278.
Smides-Bevillningen, om nedsättning af; Motion, rem. till Bevilln.-UtskoUet, s. 1179.
Snöskottningsskyidigheten, angående hy reglering af; Motion, rem. tili Allm.
Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, s. 1236.
Socken-Magaziner, om inrättande af; Motioner, rem. till Ekonomi-Utskottet, s. 1286, 1292.
Sockne-Stämmor och Kyrko-Råd , om ändring i 6 §. af Kgl. Förordningen, om; Motion, rem. till Lag-Utskottet, s. 1175.
Soldaters användande, om, till allmänna oeconomiska arbeten ; Motion, rem. till Ekon»- Utskottet, s. 1269.
Soldats- och Båtsmans - Rotarnes fördelning, om jemnkning i; Motion, rem. till Allm.
Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, s. 1166. beklädnads-afgiftens utgörande med Spannmål, om; Motion, rem. till Ekonomi - Utskottet, s. 1290.
— Torps underhållande, om; Motion, rem. till Allm.
Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, s. 1200.
Soldat - \ *44 7 Soldat - Torps bebyggande m. m. ; Motion, rem. till Ekonomi-Utskottet, s. 1291.
Sommar-Tingens förrättande, om liden tillj Motion, rem. till Lag-Utskottet, s. 1208.
Spannmål, om rättighet att med penningar liqvidera Kronans behållna Ränte- ; Motion, rem. till Stats-Utskottet, s. 1185- •— om utomordentligt anslag till inköp af, för att i missväxtår förekomma hungersnöd; Kgl.
Proposition, rem. till Stats- och Eanco-Utskotten, s. i353, i354, 1355.
— Export till England, s. 602-604.
•— ■— till Italien, s. 604-607, 654.
' ■— förteckning på levererad, af Stats-Verket till Magazins - Inrättningens Förråder, s. 648. »— •— af Magazins-Inrättningen till Stats-Verket 1821, 1822, s. 649, 65o.
•— upphandling i Westergöthland, s. 842- 644; >— priserna i Sverige 1820, s. 883.
>— afgiften , om förhållandet med, till SoldatRotarne i Fellingsbro, Näsby och Envalla Socknar; Motion rem. till Stats-Utskottet, s. 1186. — Magaziners inrättande, om, i Landsorterne; Motion, rem. till Ekonomi - Utskottet, s. 1199.
Sparbankers uppmuntrande, om anstalter till; Motion, rem. till Stats- och Banco-Utskotten, s. 1228. i448 Sparbanker, om rättighet för, att i Banko»
Disconten fä mot 5 Procent nedsätta 5o,ooo R:d.; Motion, rem. till Banco - Utskottet, s. 1242, 12Ö7. Spinnhus-Fonden, åren 1817-1819, s. 174.
•— — åren 1820, 1821, s. 5^o.
Län; Motion, rem. till Ekon.- Utskottet, s. 121 o. Stats-Contoiret liar med noggrannhet fullgjort sina åligganden, s. a5, 26'. — —• fordran (1 Riksgälds-Contoiref), s. 413.
Stats-Sekreterare , om tillökning i lonerne för de fyra; Motion, rem. till Stats-Utskottet, s. 1247.
— Verkets tillstånd, granskning af, år 1820, s. 3 - 28.
Revisorers särskilda Meningar, s. 29, 3o, Rem. till Stats-Utskottet, s. iiaS, 1x27, 1129, ii38. —. — år 1822, s. 479-343.
Några Revisorers särskilda meningar, s. 543 , 544.
Rem. till Stats- och Banco-Utskotten, s. 1127, 1149. till Stats-Utskottet, s. 1141 > 1142, 1168.
Anmärkningar vid Berättelsen; rein. till Stats-Utskottet, s. i3op.
Stenkolsverket, örn understöd för; Motioner, rem. till Stats- och Ekonomi - Utskotten , s. n5o, 1309, i35o. Sterky & Comp., skyldige för Brännvin, s. 591 - 5g3.
Stipendier, om indragning af, anslagne för Prester, som studera Medicin m. m.; Motioner, . rem. tili Stats-Utskottet, s. i2i5, 1247.
Störskiftesdelningar, om andra grunder för, i Norra Provincerné; Motion, rein. till Lagutskottet, s. 1208.
Straffen, om skärpning af, för vissa brott ; Motion, rem, till Lag-Utskottet, s. u5a.
Strandsittare, om rättighet för, att frakta gods m. m.; Motion, rem. till Bevillningsutskottet, S. 1205. — väg, om rättighet till; Motion, rem. till Ekonomi-Utskottet, s. 1282.
Strömmingsfisken, om förlängd arrendetid på ; Motion, rem. till Stats-UIskottet, s. 1173. — fisket, åtgärder till dess befordrande, s. 696, 712-714- Strömrensningar, Berättelse angående Förvaltningen af de till, anviste medel, s. 694- 718.
Rem. till Stats-Utskottet, s. 1131; till Stats-, Banco- och Ekonomi - Utskotten, s. 114r > 1143 » 1157.
.—. om nödvändigheten af; Motioner, rem. till Stats- och Banco-Utskotten, s. n63, 1208, 1260, 1298.
Strömstad, om anslag till Kyrkoherdes aflönande i; Motion, rem. till Stats-Utskottet, s. 1226.
Ståhle, J. P. Se Hafrclast.
Stångjerns-Smidet, om utvidgande af, i Riket; Motion, rem. till Ekon.-Utskottet, s. X23a. i45o Stångjerns-Smidet, om nedsättning i Bevillningen för; Motion, rem. till Bevillningsutskottet, S. 1205.
Stämpel - afgift för Tidningar; Motion, rem. till Bevillnings-Utskottet, s. 1289.
Stängselskyldigheten, angående rättelse i vissa delar af Kgl. Förordningen om; Motioner,, rem. till Allm.
Besvärs- och Ekonomi-Utskottet», s, 1146? 1166, 1233, jgSS. —i delningar, om tiden för fastställelse m. m. af; Motion, rem, till Lag-Utskottet, s, 1208.
•—. författning, angående förslag till ny; Motion, rem. till Lag- och Ekonomi - Utskotten , s, 1279.
Svartviken.
Se Nohlby.
Svanesund, om Frimarknad vid; Motion, rem. till Ekonomi-Utskottet, s. 1210.
Svedjande, om rättighet till, å all slags mark; Motion, rem. till Lag- och Ekonomi-Utskotten, s. 1209, Sågningsfrihet, om vidsträcktare, för skattlagde Sågar; Motion, rem. till Allm.
Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, s. 1167.
Säd, om beskaffenheten af den, som bör till Kronans Magaziner aflevereras; Motion, rem. till Allm, Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, s. 1182.
Sämjors upprättande, om, mellan Pastorer och Åhörare; Motion, rem. till Allm.
Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, s. 1212. i45i T. Tabell-Coinmissionens Berättelse, s. 3oi-36g.
Tabeller, om upplysningars meddelande i anledning af de från Banco-Utskottet meddelade ; Motion, rem. till Banco - Utskottet, s. i332, Tableau, anmodan att uppgöra en historisk, i afseende på förändrade förhållanden i Statens inkomster och utgifter, ifrån 1810 års Stats - Reglering; Motion, rem. tili StatsUtskottet, s. 1168.
Tackjern, om fri tillverkning och försäljning af; Motioner, rem. tili Stats-Utskottet, s. 1186, ia32.
•— om beläningsrätt på; Motion, rem. till Banco-IJtskottet, s. 1207.
>— blåsning, om skyldigheten för dem, som inköpa Bergsmans - Hemman, att fullgöra; Motion, rena. till Ekonomi - Utskottet, s. 1296.
Tafflarnes återställande, angående Talemäns-; Motion, rem. till Stats-Utskottet, s. 1168.
Utskotts-Betänkandet återrem. af Borgare-Ståndet, s. 1307. *—* indragning , om, för Presidenter, StatsRåder, m. fl.
Ämbetsmän; Motion, rem. till Stats-Utskottet, s. 12Ö1.
Taxa, rörande en förbättrad Landtmäteri-; Motioner, rem. till Ekonomi - Utskottet, s. 1249. — rörande en Tull-; Motion, rem. till Sta tsoch Bevilln.-Utskoltcn, s. 1275. i45a Taxerings-Committeer, om ökad ersättning för Ledamöter i; Motion, rem. till Stats- och Bevilln.-Utskotten, s. 1270. — verkställande i Härjeådalilen, om ändring af tiden för; Motioner, rem. till Bevilln.- Utskottet. s. iÖ2i.
Terminer , om ändrade, för Upsalas och Norrteljes Höst-Marknader, s. 1170.
Testamentens laglighet och Bevakning, om vissa iagltaganden, i afseende på; Motion, rem. till Lag-Utskottet, s. 1279.
Tid, om bestämmande af den, inom hvilken hinder för lysning böra anmälas ; Motion, rem. till Lag-Utskottet, s. 1132.
•—• — af viss, för bortvandrande Personers uteslutande ur Husförhörs-Längderne; Motion, rem. till Allm.
Besvärs- och Ekonomiutskottet, s. 1153.
Tiden , om ändring af, för krafs anställande af Kronan hos enskilda; Motion, rem. till Lag-Utskottet, s. 12 58.
Tjenstelijons, om ändring i flyttningstiden för; Motion , rem. till Allm.
Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, s. 1175, 1212,1219, 1249, i3o6.
Ting, om minskadt antal Nämnd, vid Urtima; Motion, rem. till Lag-Utskottet, s. 1187.
Tiondesättningen, om, i Upsala och Stockholms Län; Motion, rem. till Ekonomi-Utskotten, s. 1296.
Tionde, om sättet att leverera Krono-; Motion, rem. till Ekonomi-Utskottet, s. 1189. 1453 Tionde, om obilligheten att lemna Prester skåpet, af den Skörd, som erhålles å Odlingar af stenbunden mark; Motion, rem. till Ekonomi-Utskottet, s. 1212.
Tittlar, om Bevillning för; Motion, rem. till Bevilln.-Utskottet, s. 1276.
Tjufnadsbrott, om ändring i bestraffningen för dem sorn begå; Motioner, rem. till LagUtskottet, s. ii 5a, 1155 , 1165. —- — i Rättegångs-sättet, angående; Motion, rem. till Lag-Utskottet, s. 127c).
Tjära, angående befrielse från skyldigheten att leverera Skatte- in natura ; Motion, rem. till Allm.
Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, s. 120g.
Torg- och Renliållnings-penningar, om Allmogens befrielse från, för införde Varor till Stockholm; Motioner, rem. till Ekonomi-Utskottet, s. 1212, 1248, I2g3.
Torkinrättningar, Pramiier för, s. 710-712.
Tovnerhjelms, Öfverste - Lieutenanten A. F.
, Skuld, s. 814» 1060-1064.
Torpare, om rättighet för, att tillverka Brännvin; Motioner, rem. till Allm.
ReviUnings-VI-itolle/s Memorial, A’:o 28.
19 r realisera o t ( högre pris ari 18 sk. riksgälds, och ej ens detta belopp, i konkurrens ined Göiheborgska och Landskrona ångralfinaderierna och de öfriga Svenska sockerbruken i Stockholm, Norrköping och Uddevalla.
Redan har priset å toppsocker innevarande vår här nedgått lill 19* och 19 sk. och derunder, blott till följd af konkurrensen emellan Göiheborgska och Stockholmska sockerbruken, innan ännu
Landskrona ångraffmaderiet var färdigt och hade uppträdt som medtäflare.
Detta ångraffinaderi är nu i full gång, och vid en totalproduktion af samtliga raffinaderierna vida öfverstigande landets närvarande förbrukning, är det med säkerhet att motse, att priset inom slutet af innevarande år skall ytterligare nedgå lill 18 sk. och troligen derunder.
Ångraffinadörernes ganska betydliga vinst, äfven vid 18 sk:s pris, medgifver gerna en sådan nedsättning.
Men när Fredrikshalls-bolaget kan i Norrige alldeles ensamt om marknaden der sälja sitt socker till 19 sk. på stället, vore det då att förmoda, att det skulle skicka sin tillverkning till Sverige och sälja densamma här till 1 å 1| sk. lägre pris, och således uppoffra 1 till 1 \ sk. pr — Hvar och en måste inse, att en sådan förmodan är alldeles ogrundad, och att när priset här i Sverige nedgått till 18* å 18 sk., någon sockerinförsel från Norrige omöjligen kan komma i fråga; att alla faror, som af våra raffinadörer förespeglats, endast äro tomma ord, och att någon lag ; af Rikets Ständer, till afböjande af dessa faror, är helt och hållet öfverflödig och den onödigaste åtgärd i verlden.
Våra raffinadörer behöfva blott nedsätta priset genast till 18 sk., och de skola sjelfve hafva förekommit alla de vådor, öfver hvilka de nu föra så mycket larm.
För att närmare bestyrka detta resultat är det lätt att genom en specifik uträkning till siffran visa, hvilken stor fördel uppstår för Fredrikshalls-bolaget genom försäljning af dess socker i Norrige till 19 sk. pr jemfördt med att försända det till Götheborg och derstädes realisera det till 18 sk.
— Differensen är mångfaldigt större än skillnaden emellan 18 och 19.
Ehuruväl Fredrikshalls-bolagets tillverkningskostnad de första aren är betydligt drygare än de Göiheborgska ångraffinadörerncs, så låt det dock antagas, att toppsockret, utan någon vinst eller med råsockrets pris och tillverkningskostnaden jemt ersatta, icke står bolaget i högre pris, än Hamburger-sockret på stället, fritt om - 20 Bevillning}-Utskottets Memorial, N:o 23. bord, eller beräknadt i Sv. vigt och mynt, pr H till sk. b:ko 8: — dertill kommer 2 proc. försäljningsprovision och 2 proc. delcredere till försäljnings-kommissionärerne . . . ... b , 0: 4. och slutligen speditionskostnad till försäljoingsplatserne i Norrige, sorn öfverhufvud utföres med . « , . . * « 0: 4.
V V Summa sk, b:ko. 8: 8.
Försåldt i Norrige till 19 sk. rgs eller 12 sk. 8 rst b:kö pr skulle således bolaget hafva en ren vinst å hvarje W af 6 sk. rgs.
Deremot om bolaget skickar sin tillverkning till Götheborg och denna der försäljes till 18 sk. rgs pr så blifver bolagets fördel ej större än 1 sk. 4 rst rgs å hvarje %.
Räkningen får nemligen då följande utseende: 1 % toppsocker antages stå bolaget i Fredrikshall till sk. b:ko 8: frakt och assurans till Götheborg v „ 0: 5 - tull, hälften af taxeheloppet . . . , * 6 - handels- och sjöfartsafgift . . . . » b 0: 3 - tOlag —, ... o. o. o . .- « 0 0 . » k v ■ 0: 3 Stämpelafgift ......
. . v v 0: 1 vågpenningar . . . v- b 0: 0
T% packhus- och arbetspenningar, magasinskostnad och brandassurans » b 0: 0 t7u provision 2 proc. för handelshuset i Götheborg b „ 0: 3- Summa sk. b:Uo 12:'
Afgår exportpremien till den 1 Juli 1854 . . . . , v B 0: 11 - Återstod: sk. b:ko 11: 1 >— FSrsåldt i Götheborg till 18 sk. rgs skulle således bolaget ej hafva störn* Trust än nätt och jemt, exportpremien 11 rst b:ko eller circa 1 sk. 4 rst rgs pr %, d. v. s. fyra skilling ar utta rst (s:gr 4: 8} mindre vinst pr %, än era bolaget till 19 sk. försålde sin tillverkning i Norrige; — hvaremot Götheborgs raffioadörer vid förBaJjningen af sitt toppsocker på stället till 18 sk., på sätt kalkylen N:o. 2 ådagalägger, hafva en vinst utöfver Hamburger-raffinadörernes profit af 3 sk. rgs pr S. Besiltnings-Ulskoltels Memorial, Ti. o 28. 21 Nedgfnge priset till 17 sk. 6 rst, så blefve bolagets vinst vid tillverkningens realiserande i Götheborg nedsatt till 10 rst rgs pr U, då Götheborgs raffinadörer ännu vid 17> sk. pris skulle hafva en vinst af 2 sk. 6 rst; och nedginge priset än ytterligare till 17 sk. så blefve bolagets hela vinst reducerad till 4 rst rgs, hvaremot Götheborgs-raUinadörcrnes vinst vid detta pris ännu vore 2 sk. rgs utöfver Ilajuburger-raffiuadöreus profit. .
Kalkyl N:o 4,J. öfver de afgifler oc/i" kostnader, sorn belasta 1 % af Fredrikshall» raffinad»*- ris toppsocker, infördt till Götheborg intill den 1 Juli 1854.
Införselstull, hälften af det i tulltaxan stadgade belopp .
. sk. b:ko 2: 6 — afgift till handels- och sjöfartsfonden 10 proc. af införselstullen v 9 0: 3 — •) tolag 2 proc. af tulkärdet 16 sk. pr © » 9 0: 3 T% stämpelafgift 1 proc. af tullvärdet r> 9 0: 1 fs b) vågpenningar 1 sk. pr 1© frakt frun Fredrikshall till Göthe- 9 9 0: 0 — 3: 3 borg . 3 rst 0 assurans för alla årstider minst 1 proc. och provision ^ proc. 2 — 0: 5 — packhus- och arbetspenningar, maga- sinskoslnad och brandassurans, öf- verhufvud minst « T" 9 0: 0 tt3 — 0: 5 Härifrån afgår: intill den 1 Juli 1854 utförselspremien i Norrige aflsk. specie pr % Norrsk vigt, som i Svenskt mynt gör pr Svenskt % 10[jy rst och utteros ■med . . . . . . . . . . . . . . . . . . • 0: 11 -— , „ -ii - - -- - - "tnr ^ Återstod: sk. b:ko 2: 10 -» 22 Bevillning'-Utskott 11 s Memorial, *'m 29. elier i riksgäldsmynt till 4 sk. 3 r:st pr ff, hvarvid dock är att märka, afl Fredrikshallssockret dessal om belastas af tvänue poster, sorn här i kalkylen ej upptagas, nemligen hamnumgälder o. d. vid afsändningen ifrån Fredrikshall och försäljningsprovision i Götheborg, hvilken, då handelshuset, som der verkställer försäljningen, utom kontors- och korrespondans-kostnader, äfven för denna rörelse säkerligen får vidkännas en serskildt kostnad uli skatt både till staten och staden, naturligtvis måste läggas på det försålda sockret.
Emot Irenne uti ofvanstående kalkyl upptagne poster af) tolagens beräkning till 3rs5 r:st pr % efter tolagsafgiften i Götheborg, bf) vågpenningarnes beräkning till r:st och cf) upptagandet af kostnad för frakt och assurans, magasinskesFnad m. m. hafva invändningar blifvit framställda och det har påståtts, att de tväiörsta posterna (ja och bf) borde nedsättas och den tredje (V) alldeles försvinna.
Invändningarne emot första och tredje posterna hvila på en och samina, alldeles grundlösa och helt och hållet godtyckliga, förutsättning.
Det förutsattes nemligen, eller rättare det föregifves, att Fredrikshallska bolaget skulle sända den del af dess tillverkning, för hvilken möjligtvis afsättning torde sökas i Sverige, icke till Götheborg, för att der uppläggas, der försäljas och derifrån afsändas till andra Svenska platser, utan att bolaget direkt skulle skicka sin vara till dessa sednare platser och på dem hålla upplag, likasom raffinadörernei i Götheborg.
Hela detta föregifvande är ett tomt inbillningsfoster.
Fredrikshalls-bolaget är, för afsättningen utaf sin tillverkning i Sverige, uti en ställning helt olika mot Götheborgs raffinadörer.
Dessa äro, för att kunna afsätta deras ofantliga tillverkningsbelopp, nödsakade att på flera platser efter Svenska kusten hålla upplag, t. ex. i Malmö, Carlshamn, Calmar, Norrköping, Stockholm, och för de norra provinserna i Gefle, och kunna derföre med fördel till sina kommissionärer på dessa platser afsända hela sockerlaster på en gång.
För Fredrikshalls-bolaget åter, som, på sätt kalkylen N:o 3 Bevillnings-Utskottels Memorial, ,\':o 23. 23 klart ådagalägger, har eu ojemförligt storne fördel af att försälja sin tillverkning i No rrige än i Sverige, helst när raffmadsockerpriset nu här, sedan denna fråga väcktes, nedgått ifrån 21 sk. r:gs pr % lill 19 sk. och ända till *18 sk. 6 r:st (hvartill flera försäljningar skett i den sista tiden) — för Fred rikshall s-bo laget kan det möjligtvis endast blifva fråga om att afsätta en mindre del af dess tillverkning i Sverige, och detta allenast i första början eller intill dess bolaget hunnit i Norrige organisera sin afsättning och i Norrska staderna etablera kommissionärer.
Denna lilla del af bolagets tillverkning, för hvilken under första året, så vidt priset ej nedgår ändå mer, afsättning torde sökas i Sverige, på det bolaget icke skall i Norrige belasta sig med allt för stort lager, kan också säkrast och lättast realiseras i Götheborg, genom försäljning der och försändning derifrån i mindre partier lill städerna när mast omkiing vid kusten och omkring Wenern, Wettern och Götha kanal; och för bolaget kan det således lika litet blifva någon nödvändighet, sora någon Deräkning uti, att, likt Götheborgs raffinadörer, hålla upplag i städerna på Sveriges södra och östra kuster och att dit skicka hela sockerlaster från Fredrikshall.
De under a och c upptagna posterna, eller tolagen, frakt, assurans och magasinskostnad m. m. kunna således hvarken nedsättas eller borttagas, utan qvarstå till alldeles oförändradi belopp, såsom belastande det till Götheborg från Fredrikshall införda sockret.
Enahanda är förhållandet med vågpenningarne, hvilkas nedsättning ifrån r:st till f— r:st väl kunde medgifvas för undvikande af tvist, men som i all händelse måste till upptagna beloppet erläggas, då skyndsam expedition vill erhållas.
Afgifts- och köstnads-beloppet, som belastar Fredrikshallssockret, införd! till Götheborg, utom de i räkningen här ofvan ej upplagua posterna, nemligen vissa speditionskostnader i Fredrikshall och försäljningsprovision i Götheborg m. m., utgör således 2 sk. 10 r:st b:ko.
Dermed bör jemföras de afgifter och kostnader, som för Götheborgs raffinadörer belasta råämnet, för hvilket Fredrikshald raffinaderi till den : 1 Juli 1854 åtnjuter tullfrihet.:
För sådant ändamål bifogas här: . u Bevillning*-Ulskollets Memoria!, N.o 7$.
Kalkyl N:o 5. öfter af gifter och kostnader, som för Götheborgs raffinadörer belasta del uti ett ® toppsocker ingående qvantum råsocker.
Tullafgift å 1 % råsocker .... sk. b:ko 3: — afgift till handels- och sjö farts-fonden, 10 proc. , „ 0: 3/^—3: 3T‘e derifrån afgår: trans-atlantisk tullindring till 1852 års slut (och effektivt en god del af år 1853) med 25 proc. från Brasilien). , . ^ H-r^—^ v o \i medeltal 29^ proc. 33-t proc. från Ostindien) härefter tillkomma: tolag 2 sk. pr 100 % . . • * . . » »0: 0,^ vågpenningar . . . . » * 0:
Of',}—0: O,^—2: 4j\ «) samt 11 proc. af nu utförda totala afgiftsbelopp 2: 4fg, hvilka 11 proc. visserligen äro icke lör lågt, utan för högt beräknade, då Götheborgs raffinadörer, genom det höga priset å bastersockret, farin och sirapen, kunna lägga råsockerttillen på vida mer än 90 proc. af de vunna produkterna utur råsockret; men, till undvikande af tvist och för att visa billighet, må dock tillägget utföras med 11 proc., sorn. gör . . . y * 0: 3T*^ i) och slutligen hallstämpelafgiften . . , , 0: 0T'T—0: 8-^—t: men hvarifrån slutligen afgår: #) differensen emellan den vid förlullningen beräknade tharan och den verkliga, som utan ringaste öfverdrift kunde upptagas till 5 proc. med I/5 r:st., men, som för undvikande af tvist, upptages blott till 2£ proc., som gör 0; 0^ hvar - Bevillnings-Ulskoltels Memorial, Ko 29. 25 hvarföre såsom effektivt afgifts- och kostnadsbelopp å det i ett ® toppsocker ingående qvantum råsocker återstår . . . sk. b:ko 2: 7^ Emot denna kalkyl äro invändningar egentligen gjorda blott emot det till il proc. beräknade tillägget till råsockertullen ål® (a), emot hallstämpel-afgiftsbeloppet (b) och mot thara-avancen (c): ty anmärkningen mot trans-atlantiska tulllindringens upplagande i kalkylen förfaller, enär denna lindring effektivt läcker vida längre än raffinadsocker-införseln från Norrige sannolikt kan komma i fråga.
Emot beräkningen af tillägget till råsockertullen, 11 proc., invändes: att denna är alltför lågt beräknad, och bör upptagas mer än dubbelt högre eller ända till 30 proc.; såsom skäl hvarföre anföres, att afkomsten vid raffineringen ej är högra än 70 % raffinadsocker ifrån 100 % rått, och att återstoden är bastersocker och sirao.
Verkliga och sanna förhållandet är, alt tillägget af 11 proc. tvertom är, utaf billighet och för att undvika allt, som kan gifva ens ett sken af öfverdrift, allt för högt beräknad, och icke ens borde upptagas till 5 procent.
Ty utom det att de bättre terrerade råsockerslagens rena sockerhalt i allmänhet är öfver 92 proc., och således vid raffinering med vacuum-apparater, böra gifva minst 90 proc. toppsocker, utom baster och sirap, hvilket det nyaste efter engelska kemisten
Ure anförda intyget bestyrker; så utgöres, på sätt i kalkylen N:o 2 fullständigare är utfördt, det säkraste beviset för att Götheborgs raffinadörer utur råsockret vinna mer än 90 pror.s afkomst, å hvilken tullen kan läggas, utaf dessa raffinadörers egna priskuranier, hvilka upptaga ett pris å det hvita bastersockret af 17 sk. r:gs, å gula bastardsockret af 14 sk. och å sirapen af 10 sk.
— Då totalbeloppet af tull och dithörande afgifter, som belasta det uti ett ® raffinadsocker ingående qvantum råsocker, ej utgör mer än 2 sk. 7T% r:st. b:ko, men tuilrestitutionen vid toppsockrets utförsel deremot är 4 sk. b:ko, så blifver statsverkets förlust och raffinadörcns bonifikation å hvarje exporteradt % toppsocker ej mindre än 1 sk. r:st. b:ko eller c:a 2 sk. r:gs pr %.
Vid en utförsel af c:a 1,000,000 årligen, har statsverkets uppoffring härpå utgjort c:a 2,000,000 sk. eller närmare 42,000 r:dr r:gs årligen.
Hallstämpelatgiften uppgår, enligt sista förordningen rörande stämpelafgifterna, i Götheborg ej till mer än proc., som gör r:st. pr ®, hvaremot det är stämpelIkontorets skyldighet att bestå alla kostnader för plakatsedlar och klister m. m.
IS50 $ 1851.
5 Sami., 1 Aid., 17 Höft. 4 28 Bevillnings-Utskoltels Memorial, N:o 28.
Tharan för det Brasilianska sockret, som uppgår ända till 20 proc. för kistor af “tyngre“ trädslag, och för det Ostindiska, som inkommer i korgar eller bomullsbalar, medgifver i verkligheten långt större avans, än den i kalkylen upptagna, och en snar revison af tharaförfattningen är i statsverkets intresse af behofvet påkallad.
Jemförde med hvarannan ådagalägga slutsummorne i ofvanstående kalkyler N:o 4 och 5, att Fredrikshallska toppsockret belastas vid införsel i Götheborg pr % med b:ko sk. 2: 10 (oberäknadt de i kalkylen ej intagna posterna), men att det qvantum råsocker, som ingår i 1 tl. toppsocker, för Götheborgs raffinadörer icke belastas med mer än 2 sk. 77% rst, och att den förra summan öfverskjuter den sednare med 2t% rst. b:ko.
Den oafvisliga slutföljden härutaf är således ock, att Götheborgs raffinadörer, endast genom det ringare afgifts- och kostnadsbeloppet a det i % toppsocker ingående råsockret, hafva vid försäljningar på stället och försändningar derifrån framför
Fredrikhallska bolaget en fördel utaf två och sex tiondedels (s:gr 2j~) rst b:ko, i trots af halfva tullen i Sverige och exportpremien i Norrige, som detta bolag åtnjuter.
Men denna fördel är ej den enda.
Når dertill Sigges l:o den obestridligt högre tillverkningskostnaden under de första åren vid den nya anläggningen i Fredrikshall och 2:o de i kalkylen N:o 4 ej upptagna posterna, speditionskostnader i Fredrikshall och försäljningsprovision i Götheborg, så kan Götheborgska raffinadörernes fördel, allt sammanlagdt, svårligen antagas lägre, än 8 å 10 rst banko eller 1 ä sk. rgs.