Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enär den under flera år fortgående tillökningen af de göromål, som måste bestridas af den i Riksgälds-kontoret anställda tjenstemanna-personal, vore, likasom de samverkande anledningarne dertill, både allmänt kända och erkända, samt då någon minskning i göromålen inom detta embetsverk under den stundande tiden så mycket mindre vore att motse, som tvärtom åtminstone räkenskaps-göromålen efter all sannolikhet komme att ytterligare ökas; hafva Fullmägtige, med någon nedsättning i beloppet, förordat det framställda förslaget om förhöjning af den till vedergällning för extra arbeten och gratifikationer åt extraordinarier anvisade summa samt hemställt, att den i nu gällande reglementes 192 § till dylik vedergällning och sådana gratifikationer anvisade årliga summa måtte, under dervid fästadt förbehåll, från och med nästa år höjas till 2,500 R:dr.
Utskottet, som på grund af hvad Fullmägtige sålunda anfört, anser angeläget, att det för ifrågavarande ändamål afsedda anslag bestämmes till det af Fullmägtige föreslagna belopp, får alltså hemställa, att Rikets Ständer till hvad Fullmägtige i ofvanberörda hänseende föreslagit, må lemna bifall, tinder förutsättning, att denna hemställan af Rikets Ständer godkännes, har § 176 i bilagda förslag till det nya reglementet, hvilken § skulle motsvara § 192 i det nu gällande, erhållit en härmed öfverensstämmande lydelse.
^ 177, angående det till begrafningshjelp efter obemedlade tjenstemän och vaktbetjente vid Riksgälds-kontoret anvisade belopp, har samma lydelse som § 193 i sednast utfärdade reglemente. § 178, angående det till Enke- och Pupill-kassan vid Riksgälds-kontoret anvisade understöd, grundar sig på Utskottets af Rikets Ständer gillade hemställan i Memorialet N:o 123. iSiats-Utskottets Memorial N:o 138. 5 § 179, angående de till Riksgälds-kontoret anslagna medels användande i enlighet med Rikets Ständers beslut samt angående förbud mot ackorders medgifvande, har hufvudsakligen samma lydelse som hittills gällande reglementes 195 §. § 180 innefattar hufvudsakligen enahanda stadgande i afseende på allmänna bevillningens ingående till Riksgälds-kontoret som nyssnämnda reglementes 196 §. § 181, angående de för spelkort och tidningar stadgade stämpelafgifter; § 182, angående skatteköpe-skillingars öfverlemnande till Riksgälds-kontoret; § 183, angående genom försäljning af Kronans hus i städerna inflytande medel; och § 184, angående
Riksgälds-kontoret tillkommande observationsmedel; äro lika lydande med §§ 197, 198, 199 och 200 af det vid sednaste riksdag utfärdade reglemente. § 185, angående återstoden af det vid sistförflutna riksdag anvisade bidrag af Statsverkets inkomster, motsvarar § 201 i nu gällande reglemente. § 186, angående det bidrag af Statsverkets inkomster, som vid innevarande riksdag blifvit anvisadt för bestridande af de på Riksgälds-kontoret anvisade utgifter, grundar sig på Stats-Utskottets hemställan i Memorialet N:o 137. § 1.87, angående
Riksgälds-kontoret tillkommande behållna öfverskott å 1864 och följande års statsinkomster, är lika lydande med § 202 i nu gällande reglemente och innehåller samma föreskrifter, som i detta ämne från längre tid tillbaka varit i Riksgälds-kontorets reglemente intagna. § 188, angående återstoden af anslaget till aflöning åt de på indragningsstat qvarstående civila tjenstemän vid flottan; § 189, angående ersättning för en del af det till Teknologiska Institutet beviljade ordinarie anslag; § 190, angående de från landtränterierna till Kongl. Statskontoret inlemnade äldre depositionsmedel; § 191, angående köpeskillingen för den s. k.
Hofbageri-egendomen; § 192, angående återbetalda undsättningsmedels aflemnande till Riksgälds-kontoret; äro lika lydande med §§ 203, 204, 205, 206 och 207 i 1863 års reglemente. § 193, angående öfverlemnande af den å trafiken vid Statens jernvägar uppkommande behållning, grundar sig på Stats-Utskottets dock ännu icke af Rikets Ständer pröfvade hemställan i Memorialet N:o 137. § 194-, angående det för Statens utgifter anvisade belopp utaf Rikets Ständers Banks upplupna behållna vinst, innehåller Rikets Ständers beslut i anledning af 19:de punkten i Banko-Utskottets Betänkande N:o 10. § 195, angående utlånandet och förräntningen af Riksgälds-kontorets kontanta behållning, är lika lydande med § 210 i nu gällande reglemente. § 196, angående det åt Riksgälds-kontoret anvisade kreditiv å Rikets Ständers Bank, grundar sig på Banko-Utskottets Betänkande N:o 10, samt är lika lydande med § 211 i nu gällande reglemente.
, § 197, angående rättighet för Riksgälds-kontoret att i händelse af behof upplåna medel, grundar sig på Utskottets af Rikets Ständer ännu icke pröfvade hemställan i Memorialet N:o 137. § 198, angående den s. k.
Statslånefondens återstående behållning, är hufvudsakligen lika lydande med § 197 i 1863 års reglemente.
6 Sta Is-Utskottets Memorial N:o 138.
Som de uti 214, 215, 216 och 217 §§ af sistnämnda reglemente omförmälda tillgångar redan kommit Riksgälds-kontoret tillgodo, hafVa de derom meddelade föreskrifter blifvit ur det nya reglementet uteslutna.
Deremot har under § 199 blifvit infördt ett nytt stadgande angående Salpeterfondeus öfverlemnande till Riksgälds-kontoret i öfverensstämmelse med Stats-Utskottets af Rikets Ständer gillade hemställan i 21:a punkten litt. a) af Utlåtandet N:o 51. § 200, angående uppbörden och redovisningen af allmänna bevillningen; § 201, angående uppbörden af kort- och tidningsstämpelafgifterna; § 202, angående summariska räkningarne öfver Riksgälds-kontorets medel; § 203, angående landtränteriernas månadsförslag; § 204, angående levereringen af Riksgälds-kontorets medel; § 205, angående observations- och indrifuings-arfvoden; § 206, angående Riksgälds-kontorets hufvudbok; § 207, angående utgifning från trycket af utdrag ur Riksgälds-kontorets räkenskaper; och § 208, angående upprättandet af årliga liqvider mellan Stats- och Riksgäldsverken; äro lika lydande med §§ 218—226 i nu gällande reglemente.
Stats-Utskottcls Memorial N:o 158. i 7 Förslag till Reglemente för Miiksg aids-kontoret* (Fortsättning.) M) Med ordinarie statsreglerivgen gemenskap egande utgifter. § 158.
I händelse Statsverkets, till Kongl. Statskontoret ingående, inkomster för något år icke skulle uppgå till det sammanlagda belopp, hvartill dessa inkomster i Riks-staten blifvit af Rikets Ständer beräknade, bör den brist, som enligt rikshufvudboken härigenom uppkommer i tillgångarne för statsutgifternas bestridande, Kongl. Statskontoret af Riksgälds-kontoret ersättas; och må — under förbehåll att, så snart sig visar, det sagda inkomster komma att öfverstiga sitt i Riks-staten upptagna belopp, de sålunda uppkomna öfverskoltsmedlen varda af Kongl.
Statskontoret afräkningsvis till
Riksgälds-kontoret aflemnade — det förra verket deromot, i händelse af behof, förskottsvis från det sednare erhålla ersättning för sig visande brister i de beräknade inkomsterna, fastän dessa bristers slutliga belopp icke blifvit genom afslutad rikshufvudbok bestämdt. § 159.
Derest någon af de, vid sednast förflutna eller innevarande riksdags statsreglering, i egenskap af förslagsanslag, beviljade utgiftssummor skulle under ett eller annat år befinnas otillräcklig för dermed afsedda ändamål, åligger det Riksgälds-kontoret att bristen, efter årets slut, Kongl.
Statskontoret ersätta; hvaremot de besparingar, som kunna å dessa anslag uppkomma, böra för hvarje 8 Stats-Utskottets Memorial N:o 138. år till Riksgälds-kontoret aflemnas; — ankommande på Kongl. Statskontoret att antingen i den, enligt nedanstående § 186, för samma år upprättade öfverskottsliqvid upptaga bristerna i omförmälda anslag, eller ock, på grund af uppgjord och vederbörligen granskad särskild liqvid rörande de till en eller flera hufvudtitlar hörande förslagsanslags brister och besparingar, från Riksgälds-kontoret reqvirera det ersättningsbelopp, som enligt denna liqvid Kongl. Statskontoret tillkommer ; dock bör, innan sådan reqvisition sker, Riksgälds-kontoret hafva i stadgad ordning erhållit godtgörelse för alla å enahanda anslag under nästföregångna år uppkomna besparingar.
Uti den vid sednasle riksdag fastställda samt för åren 1864, 1865 och 1866 gällande Biks-stat äro följande anslag upptagna såsom förslagsanslag, nemligen under Andra Hufvudtiteln : till fångars vård och underhåll; „ mediko-legala besigtningar; „ skrifmaterialier och expenser, ved m. m.; „ rese- och traktamentspenningar; „ ersättning åt domare, vittnen och parter. under Fjerde Hufvudtiteln: till fouragering af Artilleriets och värfvade Kavalleriets hästar; „ beväringsmanskapets vapenöfning; „ inqvarterings-kostnader i Stockholm; „ inqvarterings-kostnader i landsorterna; „ rese- och traktamentspenningar; „ skrifmaterialier och expenser m. m. för Landtförsvars-departementets kansliexpedition. under Femte Hufvudtiteln: tillskott i de för båtsmans-indelningen uti Blekinge anslagna räntor; till båtsmännens beklädnad, högst 88,200 R:dr; „ rese- och traktamentspenningar; „ skrifmaterialier och expenser m. m. för Sjöförsvars-departementets kansliexpedition; „ skrifmaterialier och expenser m. m. för Flottans stationer och depot. under Sjette Hufvudtiteln: till utflyttningshjelp efter laga skiften; „ ersättning till Sala bergslag för förlust genom vissa räntors förvandling; „ odlingskjelp m. m. för kro no-ny byggare; „ ersättning för jordförluster genom kanal-och väg-anläggningar; till Konvoj - Siats-Utskottets Memorial N:o 138. 9 till Konvoj-kommissariatet, att utgå direkte af tullmedlen; för kontrollen å bränvinsförfattningarnes tillämpning, att utgå direkte af inflytande brånvinstillverkningsmedlen; till skrifmaterialier och expenser m. m.; „ rese- och traktamentspenningar. under Sjunde Hufvudtiteln: till stämpelpappers-omkostnader; „ omkostnader för kontrollverket; „ Postverket, kontanta anslaget, att utgå direkte af postmedlen; „
Tullverket att direkte utgå af tullmedlen; „ ersättning till städerna för mistad tolag; „ skogsplanterings-kassan, ersättning för hemmans-räntor och arrenden m. m.; „ belöning för rofdjurs dödande; „ lyshållning m. fl. utgifter för Kronans publika hus i Stockholm ; „ städers friheter; „ transportkostnader för Statsverkets bergseffekter; „ observations- och uppbördsprocenter m. m.; „ mantalsskrifnings-pro vision; „ restitutioner; „ uppköp af ved för Wisby krono-kalkugn; „ rese- och traktaments-penningar; „ skrifmaterialier och expenser m. m. O under Åttonde Hufvudtiteln: till Biskopens på Gotland lön; „ löDtillökning åt 13 Konsistorii-notarier, högst 3,510 R:dr; „ ersättning åt innehafvare af roterade ecklesiastik-boställen; „ Lappmarks ecklesiastikverk; „ upprätthållande till visst belopp af löner vid Upsala universitet, uti hvilka spanmål ingår; „ farsoters och smittosamma sjukdomars botande; „ fattigvården i allmänhet; „ rese- och traktamentspenningar; „ skrifmaterialier och expenser m. m. under Nionde Hufvudtiteln : till invalidhus-fonden, ersättning för hemmans-räntor och arrenden; samt hela det å allmänna indragningsstaten upptagna belopp.
Bi/i. lill H. St. Prut.. 186!) 1866. 4 Sorni, i Afd. 2 Band. 31 Höft. 2 10 Stats-Utskottets Memorial N:o 138.
"Vid den under innevarande riksdag verkställda statsreglering, hvilken från och med år 1867 kommer att tillämpas, hafva endast nedanstående förändringar blifvit vidtagna i afseende på de anslag, om hvilka nu är fråga: på .Indra Hu/vudtite/n har blifvit uppfördt ett nytt förslagsanslag, nemligen: ersättning till personer, menigheter eller allmänna inrättningar för dem genom nya Strafflagens införande frångångna bötes-andelar; på Fjerde Hufvudtiteln har tillkommit: till salpeter-uppköp; det å Femte Hufvudtiteln uppförda förslagsanslag till båtsmännens beklädnad har i nya Riks-staten blifvit bestämdt till högst 138,200 R:dr; på Sjette Hu/vudtitehi har uppförts ett nytt förslagsanslag: för landsstaterna i länen:
Landshöfdingens i Wester-Norrlands lån lön; § 160.
Som, enligt de under 1850 och 1851 samt 1853 och 1854 års riksdagar fattade beslut i fråga om beskat.tningsväsendets förenkling, innehafvare af indelta anslag utaf hemm an sr antar och kronotionde skola, för upphörande af så väl deras dittills åtnjutna optionsrätt, att dessa anslag in natura utfordra, som rättigheten att, då för räntorna och tionde lösen med penningar eger rum, af räntegifvarne uppbära forselli!», hållas skadelöse på det sätt, att de af Statsverket årligen erhålla ersättning med samma belopp, hvarmed forsellönen förut författningsenligt tillgodonjutits; så bör Riksgälds-kontoret, vid de årliga liqviderna med Kongl.
Statskontoret, godtgöra sistnämnda verk det belopp, som enligt afslutad rikshufvudbok är af detsamma till sådan ersättning förskottsvis utgilvet. § 161- Till följd al Rikets Ständers under riksdagen åren 1850 och 1851 vidtagna beslut, att dc under namn af begrafningshjelp.1!- eller nådårsbesparing tillförene föreskrifva innehållningar å embets- och tjenstemäns löner, borde upphöra, men förut gällande föreskrifter i fråga om utbetalningar till aflidne embets- och tjenstemäns sterbhus af de löne-innehållningar, hvilka såsom dylik besparing blifvit vederbörligen iakttagna, likväl komma att fortfarande tjena till efterrättelse, — böra de utgifter, som i sådant hänseende under hvart och ett år blifvit utaf Statsverkets medel förskjutna, ersättas af Riksgälds-kontoret genom de gjorda utbetalnins:arnes upptagande i den för samma år föreskrifna och på rikshufvudboken grundade liqviden mellan Stats- och Riksgälds-kontoren. § 162.
Uti ofvan omförmälda årliga liqvid böra jemväl till ersättning af Riksgäldskontoret upptagas sådana kostnader, som kunna uppkomma och af statsmedlen blifvit förskottsvis bestridda för de vid batsmnnshållel indelta rotarnes sammanförande inom lämpliga distrikter, enligt Rikets Ständers derom hos Kongl.
Maj:t under 1850 och 1851 års riksdag gjorda anhållan.
Stats- Utskottets Memorial N:o 138. 11 N) Pä Riksgälds-kontoret anvisade kreditiver. § 163.
Till följd af stadgandet i Regeringsformens 63 §, hafva Rikets Ständer anslagit och till utbetalning från Riksgälds-kontoret anvisat en krediliv-summa af Tre millioner R:dr, för att vid infallande\ krig af Konungen lyftas, sedan Han Stats-rådet in pleno hört och Riksdagen sammankallat.
Rikets Ständers å denna summa utfärdade förseglade anordning får ej förr brytas, eller summau af Fullmägtige utbetalas, än sedan riksdagskallelsen blifvit i hufvudstadens kyrkor vederbörligen kungjord. § 164.
Den krediliv-summa, som, enligt ofvan åberopade grundlagsstadgande, bör å Riksgälds-kontoret anvisas, för att, på sätt detsamma innehåller, under tiden mellan innevarande och nästkommande riksdag, vara tillgänglig, då Konungen till rikets försvar eller andra högst vigtiga oph angelägna ändamål, sedan hela Statsrådets tankar deröfver blifvit inhemtade, finner den vara oundvikligen nödig, hafva Rikets Ständer fastställt till En million femhundra tusen R:dr. § 165.
För bestridande af ifrågakommande utbetalningar utaf de genom nästföregående två §§ å Riksgälds-kontoret. anvisade kreditiver, böra detta verks härtill disponibla tillgångar begagnas, och, ifall dessa icke åro tillräckliga, de derutöfver erforderliga medlen af Riksgälds-kontoret upplånas mot Kontorets obligationer, ställda till inlösen autiugen efter viss förfallotid eller efter föregången uppsägning; egande Fullmägtige, att, med hänsigt till de vid upplåningen sig företeende omständigheter och förhållanden, bestämma råutevilkoren samt fastställa betalningsterminerna för dessa obligationer; dock får obligationernas förfallotid icke utsättas sednare än Fem år efter deras utgifningsdag, och någon obligation icke utfärdas å mindre summa än 400 R:dr. § 166.
Det till underlättande och befrämjande af ackords-r eg leringen inom Arméen beviljade och å Riksgälds-kontoret anvisade väntefria kreditiv må för detta äudamål, mot
Direktionens öfver Arméens Pensions-kassa fortfarande ansvarsförbindelse för de lyftade kreditivmedlens behöriga återbetalning, begagnas inom ett belopp af högst Etthundrafemtio tusen R:dr; skolande de å detta kreditiv lyftade medel ovilkorligen Riksgälds-kontoret ersättas i den mån dertill afsedda tillgångar blifva för bemälda Direktion disponibla.
Yid kreditivets anlitande böra, genom
Direktionens försorg, de handlingar Fullmägtige tillhandahållas, hvarigenom upplysning erhålles om de ackords-liqvider, till hvilka kreditivmedlen skola användas, samt om några för dessförinnan lyftade och icke återbetalda kreditivmedels godtgörande påräknade tillgångar till ackordsfonden influtit. 12 Stats-Utskottets Memorial N:o 138. 0) Frän Riksgälds-kontoret utgående riksdags- och revisions-kostnader, ajlönwgar, förvaltnings-utgifter m. m. § 167.
Återstående kostnader och utgifter för innevarande riksdag skola af Riksgäldskontoret bestridas, med iakttagande af de genom Rikets Ständers Stats-Utskott, Fullmägtige till efterrättelse härvid meddelade beslut och föreskrifter.
Likaså, bör Riksgälds-kontoret på föreskrifvet sätt liqvidera sådana, ännu icke godtgjorda kostnader för sednast förflutna riksdag, som, enligt Rikets då församlade Ständers beslut, skola af detta verks medel betalas. § 168.
Med liufvudsakligt gillande af de utaf Kongl. Arkitekten Åbom uppgjorda planer till en sådan påbyggnad och förändring af Rikets Ständers och f. d.
Hebbeska husen, som är nödig för inrymmande tillsvidare af Riksdagens båda Kamrar med dertill hörande Utskott och Kanslier, bibliothek och arkiv jemte klubbrum, hafva Rikets Ständer uppdragit åt Fullmägtige i Riksgälds-kontoret att icke allenast ofördröjligen gå i författning om vidtagande af nödiga förberedande åtgärder härför, utan ock genast efter innevarande riksdags slut låta i dess helhet påbörja och utföra arbetet, hvartill jemväl hörer anbringande af ändamålsenliga luftvexlings-apparater, hvilket allt bör vara fullbordadt så tidigt före den 15 Januari nästkommande år, att samtliga rummen kunna för de dermed afsedda ändamål begagnas, hvadan jemväl nödiga möbler ocb inventarier dertill inom samma tid böra genom Fullmägtiges försorg anskaffas; börande Fullmägtige låta utföra arbetena på det sätt Fullmägtige anse ändamålsenligast och bäst ledande till det åsyftade ändamålet.
Och skola de härför erforderliga utgifter af Riksgälds-kontorets tillgångar bestridas.
Dessutom skola kostnaderna för nödiga reparationer och andra arbeten för vederbörligt underhåll såväl af den för Riksgälds-kontoret anvisade som af de för
Riksdagens sammankomster afsedda fusta egendomar, äfvensom de för samma egendomar utgående årliga afgifter jemte de uti dessa egendomer befintliga inventariers underhåll och komplettering utaf Riksgälds-kontorets medel bestridas i likhet med andra till s. k. kontors-expenser vanligen hänförda utgifter. § 169.
Jemte det Rikets Ständer för bildande af ett mot representationens behof och anspråk svarande bibliothek inom Rikets Ständers hus anvisat ett årligt anslag af Niohundra Riksdaler, att från och med innevarande år från Riksgälds-kontoret utgå till bestridande af bokinköp samt böckernas inbindning, hafva Rikets Ständer medgifvit, att de för inrymmande af riksdags-bibliotheket erforderliga bokskåp må i sammanhang med den beslutade förändringen af Rikets Ständers hus, på sätt Fullmägtige finna lämpligt, anskaffas, äfvensom att åt den person, som af Fullmägtige utses att om riksdags-bibliotheket och arkivet hafva den närmaste tillsynen, må anvisas tvänne till bibliotheket angränsande rum jemte nödig vedbrand.
Stats-Utskottets Memorial N:o 138. 13 Derjemte böra Fullmägtige låta i de skåp, som finnas anbragta i de nuvarande arkiv- och bibliotheksrummen, sedan dervarande böcker blifvit till den nya bibliothekslokalen förflyttade, uppställa och ordna alla de skrifna handlingar, som anses böra med arkivet förenas; hvarförutan i första och andra Kammarens kanslilokaler, för hvilka nödiga bokskåp skola anskaffas, böra uppställas så fullständiga samlingar af riksdagstrycket, som kunna erhållas, äfvensom de mest nödiga författnings- och lagsamlingar, och hvartill i främsta rummet böra användas de böcker, som från Riks-Ståndens särskilda bibliotheker kunna blifva aflemnade, såvidt icke desamma anses företrädesvis böra i riksdags-bibliothcket förvaras. • § 170.
Halfva beloppet af de traktamenten och reseko&tnads-er saltning ar, sorn tillkomma Rikets Stunders Revisorer, skall, enligt behörigen granskade och godkända räkningar, af Riksgälds-kontorets medel godtgöras; börande jemväl de ar/voden, Revisorerne bestämma för den i och för Riksgälds-verkets revision antagna kanslioch vaktbetjening, af Riksgälds-kontoret utbetalas.
Likaledes må Revisorerne på Riksgälds-kontoret anvisa ersättning ej mindro för inköp af papper, skrifmaterialier och andra dylika utgifter för revisonens behof samt för annonser rörande Revisorernes sammanträden, än ock för de kostnader, som kunna föranledas af sådana under revisions-tiden verkställda resor, som Revisorerne vid sammankomst in pleno ansett nödvändiga.
Kostnaderna för tryckningen, häflningen och utdelningen af Revisorernes berättelser, angående granskningen af Stats- och Riksgälds-verkens samt de under Kongl.
Kommers-kollegium ställda fonders förvaltning, äfvensom af de förklaringar, som i anledning deraf kunna varda afgifna, böra äfven af Riksgälds-kontorets medel bestridas. § 171.
Aflöningen för Justitic-ombudsmannen samt den hos honom anställda kanslioch vaktbetjening bör af Riksgälds-kontoret under sista månaden af hvarje qvartal utbetalas; skolande lönen för Justitie-ombtidsmannen, under den tid innevarande riksdags statsreglering kommer att blifva gällande, utgå med Sju tusen R:dr, eller med lika belopp som
Justitie-kanslerns lön enligt sagda statsreglering utgör; hvaremot Justitie-ombudsmannen, derest han förut innehar tjenst på rikets stat, är skyldig att den dermed förenade löneinkomst frånträda, så länge han uppbär Justitie-ombudsmans-lönen.
Utöfver den fastställda aflöningen eger den Justitie-ombudsman, som hädanefter tillträder detta embete och dessförinnan icke är i bufvudstaden bosatt, att såsom Hytlningshjelp uppbära från Riksgälds-kontoret
Ett tusen femhundra R:dr.
För ofvanbemälda kansli- och vaktbetjening utgår njlöningen med följande årliga belopp, nemligen: för Sekreteraren med Tre tusen femhundra R:dr, „ en Kanslist, som tillika har skyldighet att ombesörja Registratorsgöromålen, med Två tusen R:dr, „ en Kanslist med Ett tusen R:dr, samt „
Vaktmästaren med Sexhundra R:dr; 14 Stats-Utskottets Memorial N:i> 158. börande Sekreteraren hos Justitie-ombudsmannen, utan särskild ersättning, jemväl bestrida de göromål, som tillhöra Sekreterare-befattningen hos Tryckfrihets-komitéen.
Derest Justitie-ornbudsmannens Sekreterare förut innehar tjenst på rikets stat, skola, vid uppbärandet af ofvanberörda aflöning, samma vilkor och förbehåll iakttagas, som äro stadgade i afseende på utbetalningen af Justitie-ombudsmanslönen vid enahanda fall. § 172.
Till kostnader för Justitie-ornbudsmannens embetsresor bör Riksgälds-kontoret, uppå hans reqvisition och emot derför inom hvarje års utgång afgifvande redogörelse, förskottsvis utbetala en summa af Två tusen R:dr.
Skulle dessa kostnader under ett eller annat år öfverstiga den dertill sålunda anslagna summa må till det öfverskjutande kostnadsbeloppets godtgörande användas hvad utaf enahanda anslag för de sedan innevarande riksdags början förflutna år möjligen kan vara obegagnadt.
För upphandlingen af skrifmaterialier och för andra expenser vid Justitieombudsmannens och Tryck frihels-komitcens expedition bör ett årligt belopp af Femhundra R:dr, emot behörig redogörelse, förskottsvis af Riksgälds-kontorets medel utanorduas.
Tryckningen och häftningen af ej mindre
Justitie-ornbudsmannens årliga embetsberättelse än hans särskilda berättelse till nästkommande riksdag, jemte dertill börande bilagor, böra verkställas och papperet för dessa handlingars tryckning anskaffas genom Fullmägtiges försorg; dock skall den härvid erforderliga korrekturläsningen besörjas på sätt förut skett; börande samtliga trycknings- och häftnings-kostnaderna för ifrågavarande berättelser och bilagor omedelbart utaf Riksgälds-kontoret godtgöras, utan afdrag å de till expenser för sagda expedition beviljade anslag; hvaremot de medel, hvilka inflyta genom samma berättelsers försäljning i bokhandeln, skola af Justitie-omdudsmannen, som härom eger foga anstalt, inför Fullmägtige särskildt redovisas. § 173.
Den till aflöning för Sekreteraren hos Bonde-Ståndets Kansli-direktion anslagna summa, Etthundrafemtio