Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Revisorerne öfverlemnade räkenskaper eller af den utaf Kongl. Majit för Mariebergs artilleriläroverk fastställda utgiftsstat kunnat inhemtas, huruvida de af Rikets Ständer vid 1856—1858 årens riksdag för nästföljande statsregleringsperiod anvisade 3,000 R;dr R:mt årligen till arfvoder. för lärare vid lärover - 38 ket i de kunskapsämnen, som tillhöra Civil-ingeniörer, blifvit för afsedda ändamål använde; uti 5:te §, att ett betydligt förråd gevär, pistoler och andra vapen, deribland öfver 5,000 nya belgiska minie- och kammarladdningsgevär, blifvit inpackadt på en trång vind, der, oafsedt eldsfara från Svea artilleri-regementes nedanför belägna verkstäder, berörda vapen, enligt Revisorernes åsigt, icke kunde erhålla den vård och tillsyn, sorn deras dyrbara beskaffenhet kräfver; i 6:te §, att vid gardes-infanteri-regementena det förhållande äger ruin att utaf sådanfe gevär, som äro till målskjutning duglige, endast ett mindre antal, 12 stycken på hvarje kompani, vid de tillfällen, då målskjutning skall verkställas, till manskapet utlemnas, hvaremot de gevär, som eljest af soldaterne begagnas, äro för sådant ändamål obrukbara, äfvensom att blott ett mindre, för målskjutning ingalunda tillräckligt antal skarpa patroner till manskapet utdelas; i anledning hvaraf Eevisorerne, som finna det vara af vigt, att Arméen beredes tillfälle till erhållande af större skjutfärdighet, hemställa, att lämpliga åtgärder, ledande till detta mål, må, om möjligt, vidtagas; samt uti 7:de §, att Revisorerne, instämmande uti nästlidne års Revisorers yttrande, angående bristande utrymme för ändamålsenligt ordnande af undervisningen inom högre artilleriläroverket vid Marieberg, hemställa, att i sammanhang med blifvande reparation af en å Marieberg befintlig, i bristfälligt skick varande byggnad, hvilken nu begagnas till arkiv för Krigs-kollegii äldre handlingar, för hvilka behofvet af utrymme torde kunna minskas derest desamma blefve på lämpligare sätt ordnade, samt om utgallring af en del obehöflige räkenskaper möjligen ägde rum, undersökning måtte anställas, i hvad mån berörde byggnad kunde, genom en ändamålsenlig inredning, lemna tillfälle för afhjelpande af de antydda bristerna.
I anledning af hvad sålunda förekommit har Krigs-kollegium, rörande anmärkningen i 4:de §, infordrat här bilagda, till Eders Kongl. Maj:t ställda underdåniga yttrande af General-fälttygmästaren och Chefen för Artilleriet, hvilken det åligger att upprätta underdånigt förslag till stat för läroverket.
Revisorernes hemställan i 6:te §, har Kollegium, enär Eders Kongl. Maj:t lärer nådigst anbefalla förändringar i föreskrifterna för Arméens målskjutningsöfningar, då Eders Kongl.
Maj:t finner sådane af behofvet påkallade, ansett det icke tillkomma sig att i anledning af Revisorernes framställning i denna punkt afgifva underdånigt yttrande.
Kollegium endast böra i underdånighet upprepa hvad Kollegium rörande dylik framställning af sistlidet års Revisorer hade nåden anföra, att densamma nemligen ej bör föranleda till något dess underdåniga utlåtande i hufvudsak, enär frågan, rörande de antydda förändringarne, derest desamma skulle finnas erforderliga och ändamålsenliga samt, till följd af vederbörlig myndighets afgifvande förslag, utaf Eders Kongl. Maj:t i nåder anbe - fallas, efter Kollegii åsigt, endast i det fall kan påkalla något tillgörande från Rikets Ständers sida, att Eders Kongl.
Majit funne sig befogad i nåder äska särskildt medelsanslag för verkställighet af förändrade inredningar m. m. uti den af Revisorerne ornförmälde eller annan lägenhet vid Marieberg.
Kollegium framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, S t o r mäk tigs t e, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts t underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, J. P. LEFRÉN. S. C. NISSER.
Stockholm den 5 December 1861. C. d'Orchimont.
Vid granskning af statsverkets räkenskaper för år 1859, hafva Rikets Ständers Revisorer framställt följande anmärkning:
Vid 1856—1858 årens riksdag anvisade Rikets Ständer ett belopp af 3,000 R:dr R:mt att under nästföljande statsregleringsperiod årligen utgå till arfvoden för lärare vid Mariebergs artilleriläroverk i de kunskapsämnen, som tillhöra Civilingeniörn-; men hvarken af de till Revisorerne öfverlemnade räkenskaper eller af den utaf Kongl.
Majit för läroverket fastställda utgifts-stat kan inhemtas, huruvida berörda medel blifvit under revisionsåret för afsedda ändamålet använda.
Vid 1840 års riksdag beslöto Rikets Ständer, att ett arfvode af 1,000 R:dr B:ko skulle under nästpåföljande statsregleringsperiod utgå, såsom arfvode för en ytterligare lärare vid artilleriläroverket å Marieberg i de kunskapsämnen, som tillhöra ingeniörer för allmänna arbeten.
Sedan Kongl. Maj:t, med anledning häraf, uppdragit åt Be - - 30Ö — fälhafvaren för nämnde läroverk att, gemensamt med Chefen för Styrelsen öfver allmänna Yäg- och vattenbyggnader, utarbeta och afgifva underdånigt förslag till den reglering, som med begagnande af de utaf Riket* Ständer härtill anvisade medel lämpligast vore att vidtaga för meddelande vid berörde läroverk af en fullständig undervisningskurs åt dem, som särskildt vilja bilda sig till ingeniörer för allmänna arbeten, beslöt Kongl. Maj:t den 9 Februari 1842, att det af Rikets Ständer för hvartdera af åren 1841 till och med 1844 anvisade arfvodesbelopp, 1,000 R:dr B:ko, för besagde ändamål skulle af Bcfälhafvaren för artilleriläroverket pppbäras och disponeras; ägande Befälhafvaren, vid dispositionen deraf till vederbörande lärare, att förbehålla läroverket den godtgörelse för kostnaden i följd af läroverkets ifrågavarande utvidgning, som skäligen kunde bestämmas.
Vid alla påföljande riksdagar till år 1856 har nämnde belopp blifvit anvisadt att oförändradt utgå.
Uti den af Chefen för, Civil-departementet till högste Styresmannen öfver högre artilleriläroverket den 23 Februari 1858 aflåtne skrifvelse, med underrättelse att Rikets Ständer, med afseende å de stegrade lefnadskostnaderna samt det under de sednare åren betydligt tilltagande och numera mot förr fördubblade antalet af elever, hvilka vid Mariebergs högre artilleriläroverk genomgå den för Civilingeniörn- bestämda kurs, för åren 1858,1859 och 1860 till arfvoden för lärare vid nämnde läroverk i de kunskapsämnen, som tillhöra Civilingeniörer, beviljat ett förhöjdt anslag af 3,000 R:dr Runt årligen, meddelas, att Kongl. Maj:t bemyndigat
Carl Häger flycht. — 301 — Kongl. Krigs-kollegii Fortifikations - afdelning» underdåniga förklaring öfver Rikets Ständers Revisorers anföranden vid granskning af denna Afdelnings räkenskaper för 5r 1859.
Krigs-kollegium», bland annat, enligt 7:de, 8:de och 9:de §§, fästat Rikets Ständers uppmärksamhet dels å behofvet af kasernbyggnad för Svea artilleri-regemente, dels å det bristfälliga skick, hvaruti kokhuset vid Eders Kongl. Maj:ts 2:dra lifgardesregemente befinnes, och dels derå att utrymmet i sistnämnde regementes kaserner är så otillräckligt, att af manskapet tvä och två begagna samma säng, oberäknadt att vid de tillfällen, då hela truppen är till tjenstgöring sammandragen, ett antal af, på somliga kompanier, ända till 17 man är i saknad af all sängplats.
I anledning häraf och till följd af erhållen nådig remiss den 18 nästlidne Oktober, får Krigs-kollegium å Fortifikations-afdelningen, enär berörde framställningar, efter Kollega åsigt, ej kunnat föranledas af den Kollegium åliggande styrelse och förvaltning af medel och fonder, hvilka uti 1859 års räkenskaper blifvit redovisade och utgjort föremål för ltevisorernes granskning, samt således icke heller kunna anses innefatta erinringar mot af Kollegium vidtagna eller underlåtna åtgärder, endast i underdånighet anföra, att Kollegium, vid detta förhållande, ansett det ligga utom gränsen af sin befogenhet att öfver samma framställningar något underdånigt yttrande afgifva.
Kollegium framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormäktigste, A lierna dig st e Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, J. P. LEFRÉN. J. AP KLEEN. S. C. NISSER.
Stockholm den 28 November 1861. C. d'Orchimont, — 302 — Kongl. Krigs-kollegii Intendents-afdelnings underdåniga yttrande, angående en af Rikets Ständers Revisorer år 1861 gjord framställning.
Till följd af Eders Kongl. Maj:ts nådiga remiss å Rikets Ständers senast församlade Revisorers afgifna berättelse* i hvad densamma angår verkställd granskning af Eders Kongl.
Maj:ts och rikets Krigs-kollegii räkenskaper för år 1859, får Kollegium å Intendents-afdelningen, enär någon anmärkning mot nämnde Afdelnings förvaltning eller räkenskaper i berättelsen icke förekommer, blott, med anledning af Revisorernes framställning derom, att de funnit mathållningen vid garnisons-regementena i hufvudstaden, ehuru till födoämnenas beskaifenhet oklanderlig, likväl till deras qvantitet otillräcklig, att vid de särskilda regementena spisordningen är i någon mån olika, och att mer än 2 mål på dagen icke bestås soldaten vid någotdera af berörda regementen, i underdånighet anmäla, att Kongl. Majit i nådigt bref den 19 Juli 1855 fastställt lika utspisningsstater för värfvade regementena, med öfverlemnande åt den inom hvarje regemente inrättade
Direktion för manskapets mathållning att, med såväl födoämnenas fördelning i olika mål, som desammas utbytande mot andra lika lämpliga proviantartiklar, få, efter omständigheterna och eget bedömande, från den allmänna spisordningen afvika; dock under noggrant iakttagande deraf att, å ena sidan, högre kostnad icke genom ett sådant ombyte föranledes samt, å den andra, soldaten kommer i fullt åtnjutande af de för honom afsedda underhållsförmåner.
Kollegium framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stor mäktigs te, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Majits underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, J. P. LEFREN. J. SÖDERLING. . C. F. LAURÉN. N. A. Varenius.
Stockholm den 6 December 1861. — 303 — Kongl.
Krigs-kollegii Aflönings-afdelnings underdåniga utlåtande, i anledning af hvad Rikets Ständers Revisorer anfört vid 1861 års granskning af samma Afdelnings räkenskaper.
Maj:ts nådiga remiss af den 18 nästlidne Oktober uppå Rikets Ständers Revisorers berättelse, angående granskningen af statsverkets med flere fonders tillstånd, styrelse och förvaltning år 1859, får Eders Kongl. Maj-.ts och rikets Krigs-kollegii Aflöning s-afdelning underdånigst afgifva utlåtande öfver Revisorernes i § 12 framställda anmälan:
Sedan Kongl. Maj:t, uti till Rikets Ständer vid 1856—1858 års riksdag aflåten nådig proposition, äskat ett årligt anslag, stort 250,000 Riksdaler Riksmynt, till löneförhöjning för indelta Arméens Befäl, i ändamål att bereda lika aflöningsförmån för löntagare inom samma grad, med lika tjenstgöringsskyldighet, så hafva Rikets Ständer, utom särskildt beviljadt anslag till löneförhöjning för de vid indelta Arméen anställde Läkare, anvisat ett årligt anslag, stort 100,000 Riksdaler Riksmynt, till Kongl. Maj:ts nådiga disposition, att vid de regementer och korpser, som deraf företrädesvis äro i behof, användas till löneförbättring, i första rummet åt Underbefäl och Subalternofficerare samt vidare, såvidt tillgångarne medgifva, jemväl åt Andre Kapitener och Regementsqvartermästare; dock med förbehåll, att en dylik förmån icke må tillkomma dem af berörde löntagare, hvilka äro med boställen försedde; —hvarefter Kongl. Majit, genom nådigt bref af den 27 April 1858, anbefallt Krigs-kollegium att, efter förskaffad kännedom om den för hvarje år vid regementena och korpserna utfallna aflöning, uppgöra och till Kongl. Majits nådiga pröfning öfverlemna underdånigt förslag till anslagets fördelning för samma år.
304 — Då detta underdåniga förslag, med dertill hörande uträkning, således måste grundas på uppgifter från hvarje indelt regemente eller korps å den aflöningsförmån, som för året tillkommit hvarje särskild med boställe icke försedd löntagare, hvilken till lönförbättring är berättigad, på grund af fördelningen af regementets eller korpsens samtlige aflöningstillgångar, hvilken fördelning icke kan definitivt verkställas förr, än de anslagna indelta räntorna, kronotionde-spanmålen och boställs-arrendemedlen blifvit uppburne, och följaktligen icke förr än i April månad följande året, så har Kollegium icke varit i tillfälle att förr, än samtlige desse uppgifter för år 1858 och följande åren in- l kommit, om hvilkas afgifvande Kollegium jemväl måst åtskilliga Chefs-embeten påminna vid fördröjdt fullgörande af föreskriften i Kollegii cirkulär den 1 April 1859, låta verkställa uträkning å det tillskott i redan uppburen aflöningsförmån för hvarje särskild löntagare, hvartill anslaget lemnade tillgång, och underdånigt förslag till anslagets fördelning till Eders Kongl. Maj:ts nådiga pröfning öfverlemna.
Att det af Revisorerne åsyftade ändamål skulle kunna till någon del vinnas, så framt ett bestämdt minimum för aflöningen inom hvarje särskild grad varder faststäldt, och vederbörande Lönings-direktion lemnades rättighet, att för de med endast kontant aflöning försedde löntagare qvartalsvis och för de öfrige, sedan fördelningen af regementets eller korpsens aflöningstillgångar blifvit med stöd af faststäldt markegångspris upprättad, utan afseende å uppbörden af indelta räntor, kronotionde-spanmål samt boställsarrendemedel, från Krigs-kollegium, med afdrag för de under qvartalet eller året befintliga vakanserna, reqvirera skillnaden emellan det aflöningsbelopp, som dem af regementets eller korpsens aflöningstillgångar tillkommer och det för lönen fastställda minimibeloppet, emot redovisning uti den afgifvande aflöningsräkningen; men att, då markegångsprisen årligen omvexla och anslaget vid möjligen inträffande låga markegångsvärden kan komma att drabbas af ganska betydliga utgifter för bestridandet af fyllnaden i lönerne till minimibeloppet, Kollegium anser anslaget böra såsom förslagsanslag i riks-staten uppföras; blifvandes, förden händelse att de i Kongl.
Maj:ts högstberörda nådiga proposition upptagne aflöningar fastställas såsom minimibelopp för hvarje till löneförbättring berättigad löntagares aflöningsförmån, en tillökning i anslaget behöflig af 25,000 till 30,000 Eiksdaler Riksmynt årligen.
Slutligen har Kollegium, under förutsättning att denna förändring icke kommer att vinna bifall, ansett sig underdånigst böra anföra, att, derest Eders Kongl. Maj:t skulle i nåder tillåta, att
Kollegii underdåniga förslag till anslagets fördelning finge grundas på regementenas eller korpsernas genom Lönings-direktionerne, enligt fastställd markegång för året, upprättade uträkningar och kalkylerade fördelningar af aflöningstillgångarne, utan afseende derå att dessa tillgångar icke blifvit uppburne eller att lönebeloppen ut - — 305 — fallit, så föreställer Kollegium sig underdånigst, att löneförbättringsmedlen böra kunna utbetalas 3 å 4 månader förr, än nu ägt rum.
Eders Kongl. Maj:ts • underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, J. P. LEFRÉN. S. C. NISSER. A. W. TOTTIE. C. L.
Stockholm den 10 December 1861. T. f. Kanslern för Krigsakademien, med Guveruörs-embeteta underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers år 1861 vid Krigs-akademien gjorda anmärkningar.
Genom nådig remiss anbefalld att afgifva underdånigt utlåtande öfver de anmärkningar rörande Eders Kongl.
Maj.ts Krigs-akademi, sorn förekomma uti Rikets Ständers Revisorers underdåniga berättelse om verkställd granskning af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1859, får jag, med remissaktens återställande, endast i underdånighet åberopa hvad Guvernörs-embetet uti närlagde infordrade yttrande uuderdånigst anfört.
Efter nådigste förordnande: CARL AKRELL. A. Becker.
39- — 306 — Guvcrnörs-cnihctets vid Krigs-akademien underdånig» utlfttfvade, i anledning af de utaf Rikets Ständers Revisorer gjorda anmärkningar, angående namn-, de Akademis sjukhus och gasverk.
Genom nådig remiss af den 18 sistlidne Oktober har Eders Kongl. Maj:t behagat infordra Kanslers-embetets vid Krigs-akademien underdåniga utlåtande, i anledning af de anmärkningar rörande nämnde Akademi, till hvilka Rikets Ständers Revisorer uti underdånig skrifvelse den 14 i samma månad, angående verkställd granskning af statsverkets samt andra allmänna fonders tillstånd, styrelse och förvaltning år 1859, funnit sig föranlåtne, och hvilka anmärkningar omfatta, dels att Revisorerne vid besök å Kongl.
Krigs-akademien på Carlberg funnit den till sjukhus använde lokalen mindre lämplig, dels ock att deras uppmärksamhet fästats derå, att här inrättade gasverk för närvarande befinnes i särdeles bristfälligt skick.
Guvernörs-embetet, som i sin ordning erhållit Kanslers-embetets befallning att, i anledning af berörde nådiga remiss, afgifva underdånigt utlåtande, torde, alldenstund ifrågavarande anmärkningar icke synas äga något sammanhang med förvaltningen af de allmänna medel, hvilka år 1859 varit åt Krigs-akademiens styrelse anförtrodde, här böra inskränka sig till den underdåniga förklaring, att de af Rikets Ständers Revisorer anmärkta behof, — bland hvilka det af en tjenligare sjukhuslokal alltsedan Akademiens stiftelse förefunnits, och det af ett bättre och ändamålsenligare gasverk ansett* böra stå tillbaka så länge Akademien med egna tillgångar kunnat i brukbart stånd vidmakthålla det gamla, år 1825 här anlagda gasverket, — inom kort dock måste föranleda Guvernörs-embetet att till Eders Kongl.
Majit inkomma med underdånig hemställan om anslags beredande af allmänna medel för de anmärkta bristernas afhjelpande.
Carlbergs Slott den 17 December 1861.
LAGERCRANTZ. C. J. E. Wennherg. o — 307 — Direktionens Öfver allmänna Garnisons-sjukhuset underdåniga utlåtande öfver en af Rikets Ständers Revisorer gjord anmärkning vid granskning nf Sjukhusets räkenskaper för år 1859.
Till underdånig åtlydnad af Eders Kongl. Majtts till
Direktionen öfver allmänna Garnisons-sjukhuset gifne nådiga befallning att inkomma med underdånigt utlåtande öfver den at Rikets Ständers Revisorer uti dess afgifna berättelse, angående granskning af statsverkets med flere allmänna fonders tillstånd, styrelse och förvaltning år 1859, vid Garnisons-sjukhusets räkenskaper uti 2 § framställda anmärkning, att någon redovisning för af Sjukhus-kommissarien Lindström i och för Sjukhusets bibliothekskassa den 31 December 1859 uppburna medel, 408 R:dr R:mt, icke i nämnda räkenskaper finnes upptagen, får
Direktionen underdånigst upplysa, dels att, under det att Sjukhusets öfrige utgifter redovisas för hvarje månad, uppgöras bibliothekskassaos räkenskaper endast för året, dels att redogörelsen för bibliothekskassan för år 1859, enligt hvad underdånigst bifogade intyg utvisar, är i Eders Kongl. Maj:ts och rikets Kammar-rätt granskad utan anmärkning, samt slutligen att denna redogörelse hädanefter kommer att Sjukhusets hufvudbok bifogas för att, i sammanhang med densamma, Kannnar-rättens granskning underställas.
Remlsshandlingarne bifogas underdånigst; och Direktionen framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormäktigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj.ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, F. SANDELS. j. A, RANTZOU. E. vox PLOMGREN. SV. LAGERBERG. TÖNNES WRANGEL.
LILJEVALCH. A. W. TOTTIE.
Grandinson. — 308 — (Bilaga.)
Att undertecknad, i egenskap af Kammarskrifvare uti Kongl. Kammar-rättens Öfver-revisions-departement, utan anmärkning granskat redogörelsen öfver Kongl. Garnisons-sjukhusets bibliothekskassas medel år 1859, varder härmed på begäran intygadt.
Ofver-revisions-departements Militise-räkenskaps-kontor den 30 November 1861.
F. liedberg.
Koinniittéeiis för salpcterärciidcna underdånig» utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers anmärkning vid granskningen af 1859 års räkenskap öfver salpeter-fonden.
Stor m äktigste, Aller nådig s te Konung!
Genom remiss af den 18 Oktober nästlidet år har Eders Kongl. Majit behagat i nåder infordra Kommittéens för salpeter-ärendena underdåniga utlåtande öfver en af Rikets Ständers senast församlade Revisorer, vid granskning af salpeter-fondens räkenskaper och förvaltning för år 1859, gjord anmärkning, att, då denna fonds kontanta behållning, som vid revisionsårets början utgjorde 175,273 Kalr 43 öre, vid slutet af samma år uppgick till 199,660 R:dr 79 öre, Revisorerne ansett, att, enär utgifterne under året vida understigit det fonden tilldelade statsanslag, någon del af nämnde betydliga behållning kunnat genom utlåning göras fruktbärande.
I anledning häraf utbedjer sig Kommittéen få i underdånighet upplysa: att i början och slutet af hvarje år förekomma de för salpeter-fonden betydligaste utgifterne, bestående dels i ersättningar till åtskillige läns landtränterier för derifrån under det föregående året förskjutne kostnader för fondens räkning, dels ock i förskotter, som till inlösen af salpeter i de salpeterproducerande länen måste till landtränterierne derstädes till ganska betydliga belopp under löpande året remitteras; hvadan Kommittéen vid första och sista månaderne at hvarje år måste äga en betydlig kontant behållning för att kunna dylika utgifter i mån af inkommande reqvisitioner bestrida.
R:dr 79 öre, blefvo äfven för ofvannämnde ändamål under loppet af de 3 första månaderne år 1860 till Eders Kongl. Maj:ts vederbörande Befallningshafvande öfversända ej mindre än tillsammans 111,500: — hvarförutan af samma behållning i Januari och Mars sistberörde år ut lemnades 2:ue lån mot 6 procents ränta å sammanlagdt 85,000: — Summa R:dr 196,500: — — 309 — Och torde ^Eders Kongl. Majit, på grund af hvad sålunda blifvit underdånigst anfördt, täckas i nåder finna, att då af den meranämnda behållningen vid 1859 års slut endast ett belopp af 3,160 R:dr 79 öre funnits 3:nc månader derefter odisponeradt, en större kontant tillgång till bestridande af utgifter utaf ofvanomförmälde beskaffenhet varit vid 1860 års början oundgängeligen behöflig, samt att hvad dertill då icke erfordrats blifvit mot högsta lagliga ränta utan tidsutdrägt utlånt.
Den remitterade handlingen återställes i underdånighet; och Kommittéen framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stor m äktigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Majits underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, TII.
NYSTRÖM. CARL SKYTTE. II.
Förvaltningens af sjöärendena underdåniga utlåtande öfver Rikets Ständers Revisorers anmärkningar vid 5: te hufvudtitelns räkenskaper för år 1859.
Stor m äktigste, Allernådigste Konung!
Då, jemlikt Eders Kongl. Majits den diga remiss af den 18 förutgångne Oktober, å ett utdrag af Rikets Ständers sednast församlade Revisorers berättelse, angående verkställd granskning af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning år 1859, det åligger Förvaltningen af sjöärendena att, efter vederbörandes hörande, öfver de i samma utdrag förekommande anmärkningar till Eders Kongl. Majit afgifva underdånigt utlåtande, får Förvaltningen, som i anledning häraf infordrat t. f, Befälhafvande Amiralens vid Carlskrona samt Befälhafvarens vid härvarande station af Flottan underdåniga yttranden, nu, efter det desse hit inkommit, med deras öfverlemnande underdånigst anföra följande: — 310 — Hvad först angår de i 2:dra oclt 3:dje §§ af ofvanberörde berättelse gjorda framställningar, rörande dels uppläggande af särskildt konto för hvarje fartyg af större cert, och dels de nu skiljda anslagens för Flottans nybyggnad och underhåll sammanförande under en titel, såsom tillförene ägt rum, får Förvaltningen underdånigst åberopa hvad i dessa afseenden utaf Förvaltningen yttrats i dess underdånigt utlåtande af den 27 December 1860 öfver samma års Revisorers berättelse angående granskning af 1858 års räkenskaper.
Vidkommande dernäst framställningen uti nu ifrågavarande revisionsberättelses 4 §, angående materialförrådens vid Flottans Carlskrona station inventering hvart nionde eller tionde år, så och enär. efter hvad Revisorerue äfven tillkännagifvit, deras åsigt härutinnan är med Förvaltningens öfverensstämmande, torde något vidare yttrande i denna fråga icke vara af behofvet påkalladt.