Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nuvarande 102, 106 och 107 §§. af Regerings-Formen har Utskottet, som föreslagit, att till den här nedan införda 65 §. flytta innehållet af Regerings-Formens nuvarande 105 §., ansett böra bibehålla sin nuvarande plats, i sammanhang med dem, som handla om Justitiae-Ombudsmannens pligter; hvarvid likväl 107 §. blifvit delad i tvänne, i följd deraf, att åtskilligt utur Riksdags-Ordningen blifvit flytladt lill denna redan förut nog långa §.
Riksdags-Ordningens nuvarande 76 §. har blifvit flyttad omedelbart intill dem, hvilka handla om Revisorer.
Regerings-Formens nuvarande 109, 110, lil och ll3:de §§, äro bibehållna på sin nuvarande plats; men Riksdags-Ordningens nuvarande 74 §. har blifvit inflyttad näst efter Regerings-Formens 109:de §., der den, såsom gällande om allt, hvad Konung och National-representationen gemensamt beslutit, synes ega sin rätta plats; och en del af 110:de §:s innehåll har blifvit flyttad till två §§. näst efter nuvarande 111 :te.
Utskottet har redan i början af detta memorial förbehållit sig att vid slutbehandlingen af memorialet N:o 38 och deruti framställda förslag till Val-lag få föreslå de jemkningar, ändringar och tillägg till det här afgifna, hvilka om - Constitutions-Uts kotte is Memorial, N.o 68. 7 ständ ighelerna då kunna föranleda.
Innan Utskottet slutar denna allmänna redovisning, mäste Utskottet ännu tillägga några andra förbehåll.
Ständer hafva vid innevarande Riksdag till Kongl.
Maj:ts Nådiga pröfning öfverlemnat åtskilliga förslag till ändring af Grundlag, öfver hvilka Kongl. Maj:t ännu icke meddelat Riksens Ständer Sitt beslut.
Efter inhemtande af detta beslut, blir det ostridigt lämpligare, än nu, att yttra sig öfver den olika lydelse, som några af de här gjorda förslagen, i följd af samma beslut, kunna i vissa mindre luifvudsakliga delar erhålla, och Utskottet får derföre nu blott förbehålla sig att längre fram få föreslå, och Rikets Ständer att godkänna en eller flera sådana ändringar, i händelse det skulle behöfvas.
I öfrigt hafva, äfven vid innevarande Riksdag, flera frågor om ändring 1 Grundlag blifvit väckta utom dem, som i memorialet N:o 38 äro framställda och med närvarande förslag utgöra ett helt..
De af dessa frågor, hvilka stå i något beroende af Nalional-represenlalionens form, äro och måste vara beräknade på närvarande representationsrätt; m«n en del står tili hela sitt innehåll dermed i så oskiljagtigt sammanhang, att de med detsamma måste falla.
Sådana äro: den i Utskottets memorial N:ris 21 och 36 omhandlade, angående ändring i Riksdags-Ordningens 39 §., hvilken fråga under ett annat representations-sätt bör tillhöra arbetsordningen; den i memorialet N:o 45 framställda omändring i Riksdags-Ordningens 41 §., hvilken fråga blifvit i det nu afgifna förslagets 76 §. under annan form upptagen; den i memorialen N:ris 11 och 29 behandlade om ändring i Regerings-formen 49 §. och Riksdags-ordningens 2 §., hvilken fråga Utskottet, endast under förutsättning af det närvarande representations-sättets fortfarande, väckt, samt den i Memorialet N:o 61 framställda om tillägg till Regerings-formens 87 §. och Riksdags-ordningens 33 §., hvilken fråga angår en blott under närvarande representationssätt erforderlig nödhjelp.
För den händelse alt här afgifna förslag, med eller utan ändring, skulle antagas att till nästa Riksdag hvila, måste Utskottet göra det förbehåll, att ingen af de nyss uppgifna fyra frågorna till nästa Ständer öfverlemnas utan uttrycklig förklaring, att den icke kommer under öfvervägande i annan händelse, än att närvarande förslag, i den form, det vid denna Riksdag erhållit, blifvit antingen af Riksens Ständer eller af Konungen ogilladt.
Det förslag, som i Memorialet N:o 15 blifvit framstäldt om ändring i 68 §.
Riksdags-Ordningen, slår deremot till det närvarande i sådant förhållande, att Utskottet i de sistnämnde, måst, såsom en väsendtlig beståndsdel deraf, upptaga samma grundsats.
Men då det förslag, som i memorialet N:o 15 är framstäldt, i sin närvarande form, är oförenligt med den organisation af Natio - 8 Couslitutions-Utskottets Memorialt N.o 68, nal-representationen, sora här blifvit föreslagen, måste Utskottet för det fall, att det nu framlemnade förslaget, med eller utan ändring, blir hvilanda till nästa Riksdag, också göra det förbehåll, att förslaget i memorialet N:o 15 icke må till nästa Ständer öfverlemnas för annan händelse, än att här afgifrfa förslag, i det skick, det vid dena Riksdag erhållit, af Riksens Ständer eller af Konungen blifvit ogilladt.
De öfriga under innevarande Riksdag framställda förslag lill Grundlagsändring, hvilka angå ämnen, som här nedan förekomma, skulle samtliga kunnat, till sitt väsendlliga innehåll, intagas i det nu afgifna förslaget.
Men Utskottet har icke bordt med det närvarande ovilkorligen förena förslag, hvilka dermed icke stå i det sammanhang, som kunde rättfärdiga Utskottet, i händelse deras afslående skulle medföra det förras.
Detta skäl gäller emedlertid icke emot intagande i närvarande förslag af alternativa lydelser.
Men från ett sådant förfarande har Utskottet afstått på den grund, att nämnde frågor hittills, blott till en ringa del, äro antagna att till nästa Riksdag hvila, och att icke förutses kan, hvilka bland de öfriga kunna på samma sätt göras hvilande, ännu mindre i hvad skick de åt nästa Ständer öfverlemnas.
Delta Betänkande har icke bordt belastas med en mängd alternativa förslag, innan de ännu ens kunna framställas i bestämd form.
Då äfven förslagen i dessa frågor nu äro lämpade efter närvarande representalionsform, måste Utskottet också, för den händelse, att här afgifna förslag, med eller utan ändringar, antages att till nästa Riksdag hvila, framställa det förbehåll, att nämnde frågor icke åt nästa Ständer öfverlemnas utan vilkor, att de till pröfning upptagas, endast i den händelse, att närvarande förslag, i det skick, det vid innevarande Riksdag erhållit, blifvit af Riksens Ständer eller af Konungen ogilladt.
Men Utskottet tillägger, i afseende på sistnämnde frågor, ännu ett förbehåll, att nemligen Utskottet, sedan sig visat om och i hvilken form de lill nästa Riksdag öfverlemnas, må till Riksens Ständer få inkomma med utlåtande om det sätt, hvarpå motsvarande förslag uti det närvarande kunna alternativt intagas, för att sedan, i förening med det sistnämndes öfriga innehåll, till nästa Ständer öfverlemnas.
Om sådana förslag, hvilka endast åsyfta annan ändring i §.§:s numer» följd, än den här nedan föreslagna, har Utskottet här icke trott sig böra något vltra.
Utskottet förbehåller sig blott att framdeles få efter omständigheterna utlåta sig om den inflytelse, sådana förslag kunna få på detta och Riksens - Constilutioiis-Utskottets Memorial, N:o 68. 9 sens Ständer att i detta afseende, likasom i det näst förut anförda, utan hinder af hvad de i öfrigt i dessa afseenden yttrat om närvarande förslag, kunna antaga, hvad de tjenligt finna.
Det är möjligt att, under återstoden af närvarande Riksdag, nya förslag kunna väckas om Grundlags-ändringar, hvilka med det här afgifna stå i förbindelse.
Utskottet kan såsom exempel nämna frågan om Riksrättens organisation.
För sådan händelse, förbehåller Utskottet sig att föreslå, och Riksens Ständer att vidtaga, hvad i nämnda afseende tjenligt och n ödigt pröfvas.
Utskottet bifogar slutligen förslag tili ett tillägg till Tryckfrihets-lagens 1 §, 2 morn., och har i sammanhang härmed trott sig höra föreslå nödiga ändringar af de i Tryckfrihets-lagen och Successions-Ordningen förekommande benämningar och citalioner; dock har Utskottet icke utsträckt dessa ändringsförslag till sistnämnda Grundlagars ingress och slut.
Och med dessa förklaringar öfverlemnar Utskottet till Grundlagsenlig behandling nedanstående förslag till en sådan redaction af åtskilliga Grundlags som det uppgifna förslaget till en ny organisation af Nationalrepre sentationen fordrar.
Reger ingsf ormen, §. 1.
Rike skall styras af en Konung och vara ett Arfrike.
Arfföljden är sudan, den finnes bestämd i Successions-Ordnin- Formen §.1. gen af den 26 September 1810. §. 8.
Ej må — —•
—• beskaffenhet. R. F. §. 8 §. 9.
F $. 9.
Uti alla .— — — påföljd, hvarom i 124 och vidare stadgas — —• — fatta. §. 13. R. F. $. 13.
Vill Konungen — — — ansvarighet 12.5 *$*. bestämmer — — nyttigast finner.
Prot. 1840. 3 Sami. 32 Haft,. 2 jo Constilulions-Uisko Hets Memorial IV.o 68. §. 38. R. F. J. 38.
Alla ifrån -—* — — Protocoll. Föreskrifter oell er inringar om verkställighet af utfärdade beslut må Departementschefen ä Embetes vägnar meddela.
Skulle den Föredragande — — ■— återtaga förr, än Riks- För samlingen hans — — öfriga Embetet åtföljande inkomster bibehållen. $. 39. R. F. J. 39.
Vill Konungen — — — varder i 5o stadgadt. §. 40. R. F. §. 40.
Blifver — —- — bestämmes. §• 41. R. F. $. 41.
Konung vare —- — — intill dess' Riks-Församlin gen sammankommer, Och den Förmyndare-Styrelse
Riksförsamlingen förordnar regeringen tillträdt; ställande — —■ — efterlefnad. $. 42. R. F. §. 42.
Skulle — —. intill dess Riksförsamlingen hinner sam mankomma och ett nytt Konungahus ulkoru, samt den valde Konungen Regeringen tillträdt.
Uti alla —» —. — rösta. §. 43. R. F. J. 43.
Jt.F.ft.45-48. §§. 44—47. $. 48.
Riksförsamlingen representerar Svenska Folket, och för Ordningen Jl.utöfningen af Riksdagsmanua-befattning gälla inga andra föreskrifter, än Rikets Grundlagar» Om Riksdagsmanna-val stadgas i Val-lagen. §• 49.
R.F.J.49. Jfr.
Riksförsamlingen sammanträder till Lagtima Riksdag hvart R. O. §.
2. annat år, den första helgfria dag i November månad.
Uti Constitutions-Utskotlets Memorial, IV-o 68.
U Riksdagsbeslutet vid hvarje Lagtima Riksdag intages uttrycklig kallelse till den näst infallande.
Till Urtima Riksdag äger Konungen kalla, när han nödigt finnér.
Sådan Riksdag får icke fortfara, då tid för sammanträde till Lagtima inne är. §. sa I den händelse, alt Konungen utöfver tolf månader — ,— R. F. §. 91. påbud Riksförsamlingen lill — — — lage Riksförsam-^1'- O. 5 4 lingen elen författning om Rikets styrelse, hvilken den nyttigast finnér. r R.
F. $. 92.
Jfr. R.O. 5. 5. §. 52.
Då Konung dör och Thronföljaren ännu omyndig är, utförde R- F. $. 93.
Stats-Rå let kallelse till Riksdag, hvilken kallelse inom femton da-^r' §• 6. gar efter Konungens död skall i Hufvudstadens
Riksförsamlingen äge, utan afseende på något den aflidne Konungens testamente, angående Riks-Styrelsen alt, på sätt nf §. stadgar, förordna En, Tre eller Fem Förmyndare, hvilka Regeringen under Konungens minderårighet må i Hans namn, elter denna Grundlag föra. §. 53.
Skulle den olyckliga händelse inträffa, alt den Konunga-ätf, R- F. f. 94. hvilken arfsrälten lill Riket uppdragen är, på manliga sidan ut-Jfr- R-O-S-7» ginge, sammankalle Siats-Rådet, inom den i nästföregående §. stadgade tid, efter den sista af nämnde ätt regerande Konungens död, Riks-församlingen.
Riksförsamlingen skall då ett nytt Konungahus utkora, med bibehållande af Rikets Grundlagar. $• 54 Om, emot förmodan, Stats-Rådet underlä'e alt, i de fall, fö- R- F. 5- 95. regående 5o, 52 och 53 ^'.omförmäla, Riksförsamlingen genastJfr-R-O.$.10. sammankalla, åligge det ovilkorligen Rikets Hof-Rätter att anbefalla dem, sorn vid Riksdagsmanna-val, samt Dom-Capitlen dem, som vid Valmanna val enligt Val-lagen äga ordet föra, att sd - 12 Constilutions-UtskoUets Memorial, JV.o 68. dane val genast utsätta, på det Riksförsamlingen må hunna sammankomma, att sin och Rikets rätt iagttaga, och skydda. §. 55.
Jfr. R. F. § §.
Då Konung, omyndig Konungs Förmyndare eller Inte51, och 95, si-rimsstyrelse sammankallar till urtima Riksdag, för hvilken nytt allmänt val ej äger rum, bör sammanträdet icke utsättas tidioch 10 sista’ Sare-> än efter Tretionde dagen från den, dä kallelsen i hufperioden. vudstadens kyrkor kungöres.
Sådan Riksdag, som i 5o, 5i, 52 och 53§.§. omtalas, bör ej kallas till någon dag tidigare, än den Femtionde, ej heller till någon senare, än den Sextionde efter den, då kallelsen i hufvudstadens kyrkor kungöres.
Riksdag, som på det i 54 §■ omförmälda sätt blifvit sammankallad, sammanträder å Sextionde dagen ef ter den, då StatsRådet sist bordt kallelsen i hufvudstadens kyrkor kungöra låta. §. 56. % 5- Infaller tid till lagtima Riksdag inom fyra månader efter den dag, då Interimsstyrelse, enligt 5o, 5i, 52 eller 53 §. bör urtima Riksdag kalla, då kallas icke till urtima Rikdag, utan om längre tid, än Sjuttiofem dagar, återstår till den i 4g $• utsatta dag, kungöre Interimsstyrelsen, att de, som för nästinstundande lagtima Riksdag väljas till Riksdagsmän, äga sammankomma före sistnämnda tid å viss dag, dock icke tidi- ■ gare, än Tretio dagar efter den, då kungörelsen i hufvudstadens kyrkor uppläses, ej heller före den Tionde dagen i September månad. §. 57. ' R. F. §. 50.
Riksdagarna skola hållas — —- — —. för Jfr. R.O. §.
5.Riksförsamlingens frihet — —• i samråd med Riksförsamlingens Fullmäktige i Riks-Banken och Riksgälds-Contoiret, en annan Riksdagsort, dit Riksförsamlingen kallas. §. 58. R. O. §. 8.
Uti de i 5o och 5i §. upptagna — — tio mil från valort belägen vistelse/ och må de ej återkomma, ej heller ut - Conslitulions-Ulskotteis Memorial, Nto 68. s3 ländska sändebud i landet inlåtas förr, än i de två först åberopade händelser om Riksstyrelsen blifvit förordnadt, i den tredje den omyndige Konungens förmyndare blifvit utsedd eller, i de båda sist nämnda ett nytt Konungahus blifvit utkoradt samt, då Throntn ledig är, blifvit stadgadt, huru styrelsen föras må, intilldess densamma af den valde Konungen emottages.
Riksförsamlingen förklare dä förbudet hafva upphört. §. 59.
Riksdagsman njute, för resan till och ifrån Riksdagsort Ny §. ten och för vistandet derstädes, af Statsmedlen ersättning efter de grunder, som å föregången Riksdag blifvit bestämda. §. 60.
Underlåter Valdi strid alt ställa de Riksdagsmän det bör, |R. O. $. IG. vare förfallet till det vile, som Riksförsamlingen bestämmer.
Försummar utan laga förfall den valde alt sig till Riksdagen i rättan tid inställa, vare arvode för den tid, han uteblifvit, förlustig och böle derutöfver ett lika belopp.
Med sådana vitén och böter gånge sedan, som Riksförsamlingen förordnar. §• 61.
Riksdagsmännen skola, dagen efter den, som för Riksdagens Jfr. II.
O. $. sammanträde är bestämd, sina fullmagter uppvisa inför den äldste 21, period. 1, af
Hög sta Domstolens ledamöter, som icke af laga förfall hindras ; ~ oc^ samt
Riksförsamlingens fullmägtige i Riks-Banken och RiksgäldsContoret, hvilka inom tre helgfria dagar böra undersöka, huruvida samtliga fullmagterna äro utfärdade i den form, Vallagens 14 stadgar.
Riksförsamlingen äger derefter sin rätt förbehållen att pröfva, sä väl de anmärkningar, hvilka emot fullmagters form blifvit under ofvannämnda granskning gjorda, som ock alla andra frågor, hvilka om Riksdagsmans behörighet blifvit Riksförsamlingens pröfning underställda, antingen af Riksdagsman, med stöd af Vallagen, eller af annan person, enligt samma lags 3y Saknar Riksförsamlingen nödiga upplysningar, äge den infordra sådana och äfven, der så nödigt finnes, äska undersökning vid laga Domstol, der ock alla Constitulions-ZJIskottets Memorial, IV.-o 68. frågor om fällande till något i Vallagen utsatt ansvar böra upptagas.
Den, som Riksdagsmanna-fullmagt uppvisat, utöfve derpå grundadt uppdraga oagtadt gjorda anmärkningar, till dess Riksförsamlingen om bans rätt ändtligt beslut fattat. §. 62.
Nv $. Sedan Riksförsamlingens ledamöter låtit undersöka sina f ullina gt er, på sätt nästföregående $. stadgar, sammanträde de, under ordförande af den äldsta ledamoten från Upsala Län, och väl/e inom sig Sextio, att utgöra Pröfhings-Nämnden.
De återstående utgöre stora Nämnden. §. 63.
Ny 5- Riksförsamlingen samt dess båda Nämnder äge, hvar för sig och inom sig, för månad välja sin Talman och Vice-Talman.
De afgående kunna ånyo väljas. §. 64 R. O. 26.
Sedan de i nästföregående $ omtalade val vid Riksdagen första gången blifvit verkställda, öppne Konungen, eller, om Han regeringen icke förer, Hans Förmyndare eller den Inte rimsstyrelse, som i denna Grundlag omtalas, Riksdagen, då Riksförsamlingen, sedan den Gudstjenst bivistat, uppträder å Rikssalen.
Der före Konungen eller, då Han är frånvarande, eller omyndig, eller Han så för godt finnér, Justitice-Stats-Ministern ordet och late
Riksförsamlingen afhöra berättelsen, om hvad sedan sist hållna Riksdag uti Rikets styrelse sig tilldragit. §. 65. R. F. §. 53.
Derefter bör Riksförsamlingen, på sätt 182 §. föreskrift Jfr. R..O.5.
IP.ver, för ärendenas beredning välja: R. F. §. 53. l:o Ett Constitutions-Utskolt af Tjuguen ledamöter alt upp Jfr. R. O. §. taga frågor rörande förändringar i Grundlagarne och yttranden 29, moni. 1. (]erftfver (,j|] Stora Nämnden afgifva samt granska, huru StatsR. F. 5.105.
Rådets ledamöter sitt rådgifvande kall utöfvat; för hvilket änJfr. R.
Odamål Utskottet äger att äska alla de Protocoll, som uti Slats29, morn.
2.Rådet blifvit förda, utom dem, som angå Ministeriella ärender Cons titutions-Ut skot tels Memorial], N:o 68. och Commandomål, hvilka endast i det, som rörer allmänt kända och af Utskottet uppgifna händelser, må kunna fordras. 2:o Ett Stats-Utskolt af Tre tio t ex ledamöter, att utreda, R. F. §.
53 granska och för Riksför samlingen uppgifva Sluts-verkets och Riks- Jfr. R. O. $. gälds-verkets tillstånd, förvaltning och behof; att under nämnda momgranskning af Stats-verket, för hvilken Utskottet skall äga tillgång till alla Stats-verkets räkenskaper och handlingar, efterse, huruvida de gjorda eller förordnade utbetalningar af Statsmedlen icke öfverstiga beloppet af de Hufvud-Titlar, hvilka uti den af Riksförsamlingen sist uppgjorda Stats-reglering blifvit fastställda, och huruvida de äro grundade på behörigen upprättade Stater eller Konungens med vederbörlig contrasignation utfärdade anordningar samt styrkta med behöriga J/i'.R.
F. tencer af dem, som medlen emottagit: att föreslå och i mål, ^ °c^' ^ ’ för hvilka Utskottet af Riksförsamling fått sig sådan magt 'g™ [ncjm' uppdragen, sjelf t gifva föreskrifter om Riksgälds-Contoir ets och 5. 31, förvaltning®, samt dessutom att f öreslå Bevillningens belopp och mom.
1. fördelning. 3:o Ett Banco-Ulskott af Tolf ledamöter, att öfverse Riks- R. F. 53, Bankens styrelse och tillstånd samt föreslå och, i mål, för /iv//-Jfr.R.O.§.32. ka Utskottet af Riksförsamling fått sig sådan magt uppdragen, sjelft gifva föreskrifter om samma Banks förvaltning. 4:o Ett Lag-Utskott af Nio ledamöter, att granska Justi- It. F. 5. 53. tice-Ombudsmannens vid hvarje Riksdag af gifvande redogörelse Jfr.R.O.^,33, samt årliga berättelser, jemte hans embets-diarier och Registratur, samt med utlåtande deröfver till Riksförsamlingen inkomma; äfvensom att utarbeta de från Stora Nämnden remitterade förslag till Civil- och Ciiminal- samt Kyrko-lagarnes förbättring. 5:o Ett Expedilions-Utskott af Tre ledamöter, att under R. O, J. 36, Riksdagen besörja tryckningen af Riksdags-handlingar samt upp- mot», 1. sätta och till
Riksförsamlingens justering öfverlemna ej mindre de skrivelser, hvilka, i följd af bägge Nämndernas beslut, måste under Riksdagens lopp utfärdas, än Riksdagsbeslutet; den Stats-Rådets ledamot, Konungen dertill forord nar, förbehållet alt i Utskottet öfvervara Riksdags-beslutets justering, i de delar deraf, som röra Konungens yttranden. >6 Conslitutions-Utfkoileis Memorial, N.-o 68. §. 66. 11. F. §. 54.
Äskar Konungen af Riksförsamlingen ett serskildt Utskott — Jfr.R.Ö.J.35 — .—, icke till de i nästföregående §. nämnda Utskotts — hemliga hållas, utnämne Riksförsamlingen till ett såidant Tolf ledamöter•
Detta Utskott äge icke magt —— •— meddelar.
Secreterare och annan betjening i detta Utskott förordnas af Konungen. §. 67. R. O. §. 41. Stats-Rådets och Högsta Domstolens ledamöter, Justitise-Canzleren och Justitise-Ombudsmannen kunna ej i Utskott eller val till Utskott deltaga; ej heller någon, af hvilken Riksförsamlingen kan fordra redo och ansvar, inväljas i Utskott, der redovisning för hans egna embets-åtgärder kan förekomma; börande för öfrigt och i allmänhet iagttagas, att Riksdagsman i mål, som personligen rör honom, väl må deltaga i öfverläggningen, men icke i beslutet.
Omyndig Konungs Förmyndare må icke Riksdagsmannarätt utöfva, ej heller Stats-Rådets ledamöter, när de med Konungslig magt styra. §. 68.
Jfr.R.F. §. 55.
I närvaro af Konung, omyndig Konungs Förmyndare el och R.
O. §. ler ledamot i ett med Konungslig magt styrande Stats-Råd må 27, moni. 1. hvarken Riksförsamling, dess Nämnd eller Utskott öfverlägga eller besluta.
Gälle dock hvad i 66 säges, för det der om förmälda Utskott. §. 69.
Hvarken i Riksförsamlingen eller i någon af dess Nämn der kan beslut fattas, den icke åtminstone tre femtedelar af ledamöterne tillstädes äro. §. 70. Nv §.
Vill Konungen eller Riksdagsman eller, med stöd af yj ff, Utskott väcka fråga om stiftande, ändring eller upphäfvande af sådan lag, sorn nämnes i iot, io5 eller 10J S§.; om ändring af Ri - Conslitutions-Utskaltets Memorial, N.o 68.
17 af rikets mynt till skrot eller korn eller af grunderna för krigsmagtens rotering och indelning, för förvaltning af Kronans fasta egendom, för skattläggning för markegångssättning eller för någon allmän inrättning; eller om afhändande af Kronans fasta egendom eller rikets belastande med gäld; skall sådant skriftligen ske hos Stora Nämnden.
Beslut, som, efter målets behöriga beredning; Stora Nämden fattat, öfverlemnas till Profnings-Nämnden, hvilken äger antaga eller till Stora Nämnden återsända det med förslag till ändring eller yrkande, att målet må förfalla.
Ätersändt förslag blifve ånyo granskadt af Stora Nämnden, hvilken dervid kan låta målet f örf alla, vidblifva sitt förra beslut eller godkänna, i mer eller mindre rnon, de af Pröfnings-Närnnden tillstyrkta rättelser, och sjelf tillägga nya.
I de delar, der båda Nämnderna ej blifvit ense, granske Prof nings-Nämnden Stora Nämndens förnyade förslag, och antage det eller uppgifve till Riksförsamlingen de ändringar, den anser nödiga, eller de skäl, för hvilka den yrkar, att målet må förfalla.
Om frågan till Riksförsamlingen sålunda blifvit hänskjuten, röstas der, efter föregången öfverläggning, först öfver Stora Nämndens hela förslag, och, i fall detta afslds, öfver Pröfnings-Nämndens; hvarvid intetdera kan ändras eller utan samtycke af minst två tredjedelar bland de röstande antagas.
Antages intetdera, förf alle frågan alldeles.
Hvad antingen båda Nämderna eller, på anförda sätt, två tredjedelar af de i Riksförsamlingen röstande godkänt, vare Riksförsamlingens beslut.
Emellan hvar och en af de öfver läggningar i Nämnder och Riksförsamling, som denna $. omtalar, bör en tid af minst tre dagar förflyta. §• 71.
Vill Konungen eller Riksdagsman eller, med stod af yy $., Utskott väcka fråga i andra ämnen, än deni, som i nästföregående §. omför målås, då bor förslag skriftligen framställas, och frågan, efter behörig beredning, af göras, i hela Riksförsamlingen.
Fröt. 1S401 3 Sami. 32 Haft.
Ny S - 5 i8 Constilutions-Utskottets Memorial IV:o 68. §• ^2.
Ny 5.
Inga förslag* med undantag af dem , som rora Ordningsmål * fä af Stora Nämnden eller af Riksförsamlingen antagas förr, än de af Utskott blifvit beredda.
Dock kunna alla, som icke blifvit af Konungen framställda, utan remiss till Utskott nedläggas, då minst tre fjerdedelar af de i Stora Nämnden eller Riksförsamlingen närvarande derom ense äro. §• 73.
Sy £. I alla frågor, om hvilka denna Regerings-Form icke an norlunda stadgar, är till besluts fattande i Riksförsamling, Nämnd eller Utskott nog, att minst hälften af de röstande sammanstämt.
Alla val ske med slutna sedlar; alla andra omröstningar öppet.
Huru förhållas bör, dä rösterna äro lika delade; äfvensom hvad i öfrigt angår Riksförsamlingens, Nämndernes och Utskottens öfverläggningar, omröstningar och beslut, tillsättning af andra Utskott, än de i 65 och 66 fiff. nämnda, uppdrag af ökad befattning ät de i 65 omtalade, förstärk ning af samma Utskott, äfvensom deras fördelning i färre eller flera af delningar, stadgas i den arbets-ordning, som Riksförsamlingen godkänt. §• 74. R. O. §. 27.
Framställningar i andra mål, än dem, som 82 . omta Hiwii. 2. lar, må Konungen, när Han för godt finnér, låta tillställa Riksförsamlingen eller Stora Nämnden.