Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med afseende å hvad Stats-kontoret sålunda i underdånighet anfört, ansåg Siats-Rådet ifrågavarande ansökning icke kunna bifallas; men hemställde, med afseende å Andrées styrkta sjuklighet och deraf följande oförmåga att tjensten bestrida, det Kongl. Maj:t måtte till Rikets nästsammanträdande Ständer aflåta Nådig proposition, det Andrée måtte varda till pension å Allmänna Indragnings-staten uppförd.
Hvad Stats-Rådet beträffande de uti nästförestående 34 punkter omförmälda mål i underdånighet yttrat, hemställt och tillstyrkt täcktes Hans Kongl. Höghet Kronprinsen-Regenten till alla delar bifalla.
Carl Fr. Liljewalch. Bil.
N:o 6 lill Kongl. Maj.ts Nåd.
N:o i, om Statsverket 1859.
5 Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-ärenden) hållet inför Kans Kongl. Höghet Kronprinsen-Regenten i Stats-Rädet ä Stockholms Slolt den 20 Maj 1859.
Hans Excellens Herr Justitia',—Slats—Ministern Friherre De Geer.
Hans Excellens Herr Statsministern för Utrikes Ärenderna Friherre Manderström. Slats-Ilåden Wallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna, Malmsten.
Elter justering af Protokollet öfver Ecklesiastik-Arender för den 13 dennes föredrog i underdånighet Deparlements-Chefen Herr Siats-Rådet Grefve Hamilton följande mål, nemligen: — _ — — — — — — — — — — — — 5:o.
Consistorii i Upsala slift underdåniga skrifvelse af den 27 sistlidne April, Fråga^om andevall Consistorium förmält, ali de religiösa söndringar, hvarom det lörul i under- sdfjJr tlåt dånighet framställt en kort öfversigt, alltjemnt fortginge och redan i slöfre eller min- loguestuderandre mån förekomme i en mängd af stiftets församlingar samt tilläfventyrs skullecc elc' etc' sprida sig till ännu liera; all Consistorium derföre varit betänkt på medlen alt kunna motverka de villomeningar, det missförstånd och de ensidigheter, som åstadkom - 4 Bil.
Prop. N:o i, om Statsverket 1859. mit söndringarne och af hvilka deras tillväxt hufvudsakligen berodde, samt all det härvid icke kunnat undfalla Consistorium, alt för ofvannämnda ändamål äfven andra medel än de vanliga skyndsamt borde utfinnas och särskilda åtgärder vidtagas, så framt icke de redan för handen varande söndringarne skulle ökas till en grad, som kunde göra framtida motverkan mycket osäker och möjligen alldeles fruktlös; på grund hvaraf Consistorium till Kongl. Maj:ts
Nådiga bepröfvande underdånigst framställt följande tvenne önskningar och förslag, hvaraf det ena egentligen afsåge stifts— vården, det andra åter prestbildningen.
Beträffande först stiftsvården, så och då ett nitiskt och kraftigt förkunnande af det gudomliga ordet samt en ömsint och trogen själavård, således ock anställande af utmärkt begåfvade och varmhjertade församlingslärare, vore synnerligen behöflig i de församlingar, der söndring redan inträdt, eller började uppkomma, men detta medel, oaktadt det förnämsta vid sådane förhållanden, dock icke alltid kunnat begagnas, enär dels den ordinarie lörsamlingslärare, till hvars biträde i dylikt fall en extra ordinarie prestman blefve missiverad, stundom icke eller blott i ringa mån förmåddes lill aflönande af densamma bidraga och svårligen, då icke sjukdom eller annat laga skäl gjorde begagnande af dylikt embetsbiträde för honom alldeles oundgängligt, kunde anses dertill lagligen förbunden, dels ock
Consistorium icke egde några medel att för ändamålet disponera, hade Consistorium, som ansåg nämnda åtgärds vidtagande vara af aldra största vigt och af ställningen inom stiftet högt påkallas, hos Kongl. Majit underdånigst hemställt, del måtte till Rikets nästsammantrådande Ständer aflåtas
Nådig proposition om ett årligt reservationsanslag al minst 5,000 Rdr Riksmynt, att under derpå följande statsregleringsperiod utgå och, ställdt till Kongl. Maj:ts disposition, för del ofvannämnda ändamålet användas.
Vidkommande åter prestbildningen, så och då i en tid, sådan som den, hvilken nu för vår kyrka inträdt, af presterskapet måste fordras icke allenast i allmänhet den insigt i kyrkans lärobegrepp och den skicklighet för embetets utöfning, hvilka alltid vore nödvändiga för en fruktbringande presterlig verksamhet, utan ock den särskilda insigt och förmåga, som vore nödiga för att kraftigt kunna uppträda mot dem, som förfalskade läran och förvillade menigheterna, men ett det största hinder för en sådan presthildning läge i den medellöshet, i hvilken, med få undantag, de som vid Universitetet idkade preststudier sig befunne, och hvilken tvingade dem att ofta afbryta sina studier och så fort som möjligt afsluta sin lärokurs; hade Consistorium, som ansåge en mera grundlig bildning af theologi* discenterna endast kunna vinnas genom att under sludii-kursen oafbrutet vistas vid Akademien, underdånigst anhållit, att Kongl. Majit mätte vid instundande Riksdag hos Rikets Ständer föreslå, att det till understöd för theologi* studiosi vid Universiteten hittills beviljade anslag 5,000 Rdr Riksmynt måtte varda till 13,000 Rdr s. m. förhöjdt.
Prop. N:o l, om Statsverket 1859.
5 ;itt mellan de båda Universiteten så lördelas, att Upsala erliölle 8,500 Rdr och Lund 4,500 l\dr.
Till följd al Kongl. Majits
Nådiga befallning uti remiss af den 18 sistlidne Mars hade Consistorium i Lunds stift under den 2 7 derpå följande April underdånigt utlåtande i förevarande ämne algifvit och deruti, under omförmälan att samma förhållanden, både hvad de religiösa söndringarne och deras belägenhet, som egnade sig åt theologiens studium anginge, egde rum inom Lunds stift, underdånigst hemställt, alt Upsala Dom-kapitels framställning, äfven hvad nyssnämnde stift beträffade, mätte vinna nådigt alsende.
Med afseende å hvad sålunda blifvit af Dom-kapitlen anfördt, och då Statsrådet ansåg det vara af största vigt, att kyrkan inom de församlingar, der skiljaktiga och från de antagna lärobegreppen alvikande meningar rörande troslärorna sig yppat, bereddes tillfälle alt med någorlunda tillräckliga krafter på öfvertygelsens väg verka för bibehållande af enighet och frid, hemställde Stats-rådet i underdånighet, att Kongl. Maj.t måtte täckas till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta Nådig proposition om beviljande af ett anslag af 10,000 Rdr Riksmynt årligen all under derpå följande Stats-reglerings-period utgå och, ställdt lill Kongl. Maj:ts disposition, till allönande af sådane e. o. prestmän, hvilka vederbörande
Domkapitel på grund af ofvannämnda särskilda omständigheter funne skäligt till församlingarne missivera, sålunda användas, att Dom-kapitlet borde i hvarje särskildt fall till Kongl. Majit ingå med underdånig framställning af behofvet och den till dess afhjelpande nödiga summa, hvarefter på Kongl. Maj:ts nådiga pröfning komme att bero, huruvida för handen varande förhållanden vore sådane att de påkallade det begärda bidraget från nämnda anslag eller icke.
Beträffande åter frågan om ökadl anslag till stipendier åt theologi® studiosi, så ock i betraktande af det utaf
Dom-kapitlen upplysta förhållande, att de fleste sådane studerande saknade tillgångar att någon längre tid sig vid universitetet uppehålla, och någre ofta härigenom för alltid hindrades från afslutandc af de en gång påbörjade studierna och sålunda äfven från inträde i det presterliga embetet, samt då det vore nogsamt bekant, att inom flera af Rikets stift prestbrist förefunnes, för hvilkens afhjelpande åtgärder å statens sida sålunda vore erforderliga, ansåg Statsrådet sig böra i underdånighet tillstyrka, ali Kongl.
Majit måtte täckas vid instundande Riksdag till Rikets Ständer aflåta nådig proposition om förhöjning i det lill stipendier åt theologie} sludiosi beviljade anslag från 5,000 till 15,000 Rdr Rmt 6 Bil. N:o 6 till Kongl. Maj.is Nåd.
Prop. N:o i, om Statsverket i859. årligen, att mellan Universiteterna i Upsala och Lund så fördelas, alt det förra erhölle 8,500 och det sednare 4,500 R:dr samt för ändamålet användas i enlighet med förslag som af Theologiska Fakulteterne skulle uppgöras och Kongl. Maj:ts nådiga pröfning underställas. — — —- — .— — — — — — — — — Hvad Stats-rådet i förestående 20 mål i underdånighet yttrat och tillstyrkt behagade Hans Kongl. Höghet KronprinsenRegenten i nåder gilla och bifalla.
N:o 6 till Kongl. Maj.ls Nåd.
N:o 1, om Statsverket 1859. 7 Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-Är enden, hållet inför Hans Kongl. Höghet Kronprinsen-Regenten i Stals-Rådet ä Stockholms Slott den 10 Juni 1859.
Hans Excellens Herr Justitie—Stals—Ministern Friherre De Geer.
Hans Excellens Herr Stats-Ministcrn för Utrikes Ärenderna Friherre Manderström. Stats-Råden: Wallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna, Malmsten.
Efter föregången justering af Protokollet öfver Ecklesiastik-Ärender för den 4 dennes föredrog i underdånighet Departements-chefen Herr Stats—rådet Grefve Hamilton: — —• — — — — — — — — — — — — 14:0.
Fråga om pro position tillRi Serafnner-ordens-gillets underdåniga skrifvelse af den 14 sistlidne Maj, der - förande jtiruti Oidens—gillet, jemte förmälan, att det af Rikets Ständer vid riksdagarne åren höjning i det 1851, 1854 och 1858 lill Hospitalsfondens förstärkning beviljade understöd ^tlfonfeiwjVr-' 25,000 Rdr Banko eller 37,500 Rdr Riksmynt årligen, i början, då en betydligare stärkning betillökning i prisen å spanmålen, som utgjorde Hospitalsfondens betydligaste inkomst, Vll,aa^styj 8 Bil.
N:o 6 lill Kongl. Maj:ls Nåd.
Prog. N:o i, om Slatsverket 1859. inträffade, mindre anlitats, men sedermera, då i följd af hospitalsväsendets förbättring, som påkallade ökadt antal tjenstemän och betjente samt tillökning i de befintligas löneförmåner, Hospitalsfondens utgifter i samma mån ökats, till fulla beloppet lyftals, ulan att ändock kunna förslå till erforderliga utgifters bestridande, bos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställt, att som skillnaden i markegångsprisen kunde å arrendespanmålen föranleda en så betydlig förändring i hospitalsinkomsterna i sin helhet, att dessa, efter hvad en bilagd tabell utvisade, för år 1858 vore 18,065
Rdr 70 öre lägre än året förut, men en sådan förändring i spanmålsprisen icke i något dermed jemförligt förhållande minskade utgifterne vid hospitalen, samt dessa utgifter komme all än vidare höjas genom ytterligare tillökningar i aflöningen för de vid hospitalen använde läkare och andra personer, samt till förbättrade och mer fullständiga inventarier vid en del hospital, utan att till dessa ökade utgifters bestridande kunde påräknas någon synnerlig inkomst af den stadgade förhöjningen i årsafgifterna för de sinnessjuke, Kongl. Maj:t fördenskull måtte täckas alt till Rikets näst sammanträdande
Ständer aflåta nådig proposition, att ifrågavarande anslag, förhöjdt till 40,000 Rdr
Rmt årligen, måtte beviljas för den tid nästa statsreglerfngsperiod forlfore, att användas för betäckande af den brist, hvilken för Hospitalsfonden möjligen kunde uppkomma derigenom alt inkomsterna vid hospitalerna icke voro tillräckliga för utgifternas bestridande.
Med afseende å hvad Serafimer-ordens-gillet sålunda i underdånighet anfört och upplyst, tillstyrkte Stats-rådet, att Kongl. Maj:t måtte tili Rikets näst sammanträdande
Ständer aflåta nådig proposition att ifrågavarande lill Hospitalsfondens förstärkning beviljade anslag, förhöjdt till 40,000 Rdr Rmt årligen, fortfarande finge utgå under den lid nästa statsreglering komme att omfatta, och för samma ändamål som hittills användas. — — — — — — — — — — — Hvad Stats-rådet beträffande ofvan intagne 20 mål i underdånighet yttrat och tillstyrkt, täcktes Hans Kongl. Höghet Kronprinsen-Regenten gilla och bifalla.
N:o 6 Ull Kongl. Maj.ts Nåd.
Fröy.
N:o 1, om Statsverket 1859. 9 Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-Är enden, hållet inför Hans Kongl. Höghet Kronprinsen-Regenten i Slals-Rädet å Stockholms Slott den 22 Juni 1859.
Hans Excellens Herr Justitie—Stats—Ministein Friherre De Geer.
Hans Excellens Herr Siats-Ministern för Utrikes Ärenderne Friherre Manderström. Stats—Håden: Wallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Departements-chefen Herr Grefve Hamilton föredrog i underdånighet: 20:o.
En på begäran af Kyrkoherden i Sibbarps och Dagsås församlingars pastorat af Hallands län, H.
Stenström, af Dom—kapitlet i Göteborg, uti skrifvelse den 23 September 1857, underdånigst gjord anhållan, att, då, enligt pastoralsboernes vid gällstämma den 2 7 förutgångne Augusti afgifne intyg, pastors löneförmåner, efter medelberäkning för då sednast förflutne lern år, icke uppgått till högre belopp än som motsvarade värdet af 57 tunnor råg och 57 tunnor korn, till Kyrkoherden Bih. lill R.
Fröt. 1859 åf 1860. 1 Sami. 1 Afd. 7 Haft. 2 10 Bil.
N:o 6 till Kongl. Maj.Is Nåd.
N:o 1, om Statsverket.
1859. i omförmälde pastorat måtte såsom löncfvllnad liil det belopp, 100 tunnor nyssnämnde sädesslag, som nådiga cirkulärbrefvet den t) November 1840 fastställer såsom minimi-inkomst af ett pastorat, i nåder anslås af indragen behaglig tids förlä— ningsspamnål värdet af 26 tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn.
Genom nådig remiss anbefallde alt, efter vederbörandes börande, häröfver afgifva underdånigt utlåtande, hafva Kammar-kollegium och Stats-kontoret, -— efter det yttrande blifvit infordradl af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Hallands län, som, jemte förordande af nådigt bifall till den gjorda ansökningen på den grund, att Sibbarps pastorat vore ett bland de svagare i länet, insändt en af Kronofogden i orten under den 28 Maj 1858 upprättad uppgift å afkastningen af prestgården 1 mantal N:o 1 Sibbarp och stomhemmanet 1/4 mantal N:o 4 Dagsås, af hvilken uppgift inhemtades, att behållna inkomsten af prestgården utgjorde 80 Rdr och af stomhemmanet 18 Rdr, allt Riksmynt, — för egen del underdånigst anfört att, enligt meddelade uppgifter och uträkningar, Pastors inkomst af Sibbarps prestgård skulle uppgå lill 276
Rdr 14 sk. 9 rst. och af stomhemmanet Dagsås till 125 Rdr 31 sk. 2 rst., eller tillsammans 401 Rdr 45 sk. 11 rst. banko, som, lillagde öfrige inkomster af pastoratet, i medeltal beräknade till 652 Rdr 51 sk. 6 rst., lemnade ett lönebelopp af 1,054 Rdr 29 sk. 5 rst. banko, motsvarande 107 tunnor 19slif kappar hälften råg och hälften korn; hvadan och då denna summa öfverstege de 100 tunnor, som uti Kongl, cirkuläret den 9 November 1840 omförmäles, samt Kyrkoherden dessutom, jemlikt nådiga brefvet den 14 Januari 1846, åtnjuter den förmånen, att prestgården skall af församlingarne byggas och underhållas, Kollegierne ansett sig icke kunna å Dom-kapitlets anhållan tillstyrka nådigt bifall; och hafva slutligen, med anledning af de skiljaktiga beräkningar af pastors inkomster, som sålunda förekommit, upplysningar blifvit från Kongl. Maj:ts Befallningshafvande infordrade angående jordrvmden till ofvannämnde lägenheter, hvaraf befunnits: att vid storskifte åren 1788 och 1789 å utmarken till hemmanen Ästad, Hult, Sjö, Waltersbo m. fl. i Sibbarps socken och Faurås härad, utmarken lill Sibbarps preste oeli klockare-gårdar, gemensam för båda, blifvit upptagen till en areal af 414 tunne10* kappland; att vid laga skifte til!
Dagsås’ by i Dagsås’ socken och samma härad åren 1840 och 1841, läststäldt den 19 September 1844, stomhemmanet N:o 4 Dagsås \ förmedladt till $ mantal, blifvit ulflvltadt och uti ett skifte bekommit: 28 tunnland 26,3 kappland, uppskattade till 18 tunnland 9,067 kappland odlingsjord, och 2 tunnland 24,5 kappland, uppskattade lill 8,691 kappland afrösningsjord, eller tillsammans areal 51 tunnland 18,8 kappland, uppskattade lill 18 tunnland 17,758 kappland; samt alt någon vidare upplysning icke kunnat vinnas, enär inegorna till Sibbarps prestgård veterligen aldrig blifvit afmätte, och ej heller kändt vore, alt någon laglig delning af utmarken emellan preste- och klockare-gårdarne egt runi.
Bil. IS:o 6 till Kongl. Maj.ts Nåd.
N:o 1, om Statsverket 1859. 11
Med afseende å hvad sålunda förekommit, tillstyrkte Slals-rådet i underdånighet, att till Rikets näst sammanträdande Ständer nådig proposition måtte aflåtas om fyllnad i hemälde Kyrkoherdes löneförmåner med 26 tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn, att utgå af indragen behaglig tids förläningsspanmål.
Stats-rådet angående förestående tjugu mål underdånigst hemställt och tillstyrkt behagade Mans Kongl. Höghet Kronprinsen-Regenlen lemna nådigt bifall.
Arvid Drake. 42 Bil.
N:o 6 till Kongl. Maj:Is Nåd.
N:o i om Slät sverket 1859.
Ang. ansökning af framlidne.
Professor C. G. Mosanders enka om någon årlig pension.
Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-Ärenden, hållet inför Hans Maji Konungen i Stats-Rddet ä Stockholms Slott den 6 Augusti i859.
Hans Excellens Herr Justitie—Stats—Ministern Friherre De Geer.
Hans Excellens Herr Siats-Ministern för Utrikes-Ärenderna Friherre Manderström, Stats-Råden: Wallensteen, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Björnstjerna och Malmsten.
Efter föregången justering af Protokollet öfver Ecklesiastik-Ärenden för den 50 nästlidne månad föredrog Departernents-chefen, Herr Stats-rådet Grefve Hamilton: 4:o.
Eli utaf framlidne Pharmacie-professorn vid Carolinska-medico-chirurgiska Institutet C. G. Mosanders efterlemnade enka, Hulda Philippine Forsström gjord underdånig ansökning, att som behållningen i boet efter bemälde hennes man, hvilken i 35 år varit i Statens tjenst anställd, jemlikt bifogad t styrkt transsumt af boupptecknings-instrumentet endast uppgått till 8,283 Rdr 99 öre, att fördelas emellan sökanden och en gift dotter samt de pensioner ur Civil-statens Pensionskassa, samt Allmänna Enke- och Pupill-kassan af tillsammans 750 Rdr Riksmynt, hvartill sökanden genom mannens i lifstiden gjorda inbetalningar blifvit berättigad, vore alldeles otillräckliga äfven för en knapp bergning, Kongl. Maj:t täcktes bos Rikets näst samman - Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket i859.
15 trädande Ständer göra nådig framställning om beviljande för henne af någon årlig pension.
Med afseende å Professor Mosmders vetenskapliga förtjenster och den oegennyttiga frikostighet, hvarmed lian till Naturhistoriska I\iks-museum öfverlemnat sina mineralogiska samlingar af ej obetydligt värde, tillstyrkte Stats-rådet i underdånighet, alt Kongl.
Majit läcktes hos Rikets näst sammanträdande Ständer göra nådig framställning derom alt sökanden måtte beviljas en årlig pension på Allmänna Indragnings-staten af Sexhundra Riksdaler Riksmynt. — — — — — — Hvad Stats-rådet beträffande de under N:o 1—23 ofvan upptagne mål underdånigst yttrat och tillstyrkt täcktes Kongl. Majit till alla delar i nåder gilla och bifalla.
Ex protocollo: K. G. Metzen. 14 Bil.
N:o 6 till Kongl. Maj.is Nåd.
Prop. N:o i, om Statsverket 1859.
Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-Ärenden, hållet inför Hans Mait Konungen i Stals-Rädet ä Stockholms Slolt den 9 September 1859.
Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern Friherre De Geer.
Hans Excellens Herr Siats-Ministern för Utrikes Ärenderna Friherre Manderström, Stats-Råden Wallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle och Malmsten.
Efter justering af Protokollet öfver Ecklesiastik-Ärendcn för den 2 dennes föredrog i underdånighet Departements-chefen, Stats-rådet Herr Grefve Hamilton.
Wexiö Consistorii underdåniga skrifvelse af den 3 nästlidne Augusti.
Sedan Kongl. Maj:t under den 28
Maj innevarande år i nåder fastställt
Sitt och Rikets Kaiuraar-Gollegii Utslag af den 28 September 1854, hvarigenom en half tunna kronotionde, hälften råg och hälften korn, som hemmanet Sjöakulle i Åsheda socken af Kronobergs län dittills erlagt till Wexiö läroverk, blifvit nämnda läroverk afhänd, samt då likväl berörde kronotionde varit inberäknad bland lönetillgångarnc för detsamma, anbefallt Consistorium i Wexiö att inkomma med uppgift å det ersättningsbelopp, som efter medelpris borde för läroverket anvisas för den tid detsamma kommit eller vidare komme alt af berörde kronotionde gå i mistning intilldess erforderlig fyllnad å ordinarie stat kunde beredas; hade bemälde
Consistorium uti ofvannämnde skrifvelse underdånigst meddelat: att Wexiö läroverk under Bil.
N:o 6 till Kongl. Majlis Nild.
Prop. N:o i, om Statsverket i859. 1 5 fem år, eller från och med 1854 till oell med 1858, varit i mistning af ifrågavarande kronotionde; — alt, beträffande ersättning derför, Consistorium ansett sig böra beräkna ersättningsbeloppet elter hvarje års medelmarkegångspris med tillagd forsellön, men att, då först genom nådiga Kungörelsen den 11 Maj 1855 blifvit påbjudet, alt medelmarkegångspris skulle kronotionde med liera persedlar åsätlas, ocb således för år 1854 något medelmarkegångspris ännu icke fanns, Consistorium för nämnda år beräknat sagde belopp efter det årets markegång med forsellön; — samt att, efter denna beräkning, ersättningsbeloppet åt Wexiö läroverk för omförmälde fem år uppginge till 34 Rdr 77 öre; hvarjemte Consistorium, vidkommande frågan om ersättning för framtiden åt läroverket för berörde mistade kronotionde, ansell denna ersättning böra utgå efter hvarje års medelmarkegångspris med tillägg af forsellön, intilldess erforderlig fyllnad å ordinarie stat kunde läroverket beredas.
Slats-rådet hemställde i underdånighet, att Kongl. Majit af besparingarne å Riks-statens 8:de Hufvudtitel måtte i Nåder bevilja Wexiö läroverk den äskade godlgörelsen med 54 Rdr 77 öre samt bos Rikets näst sammanträdande
Ständer göra Nådig framställning om uppförande för framliden å ordinarie stat af ersättning åt nämnde läroverk för ifrågavarande mistade kronotionde. — ■— ■— — — — Hans Majit Konungen täcktes hvad Slats-rådet i ofvanstå ende 25 mål i underdånighet yttrat ocb tillstyrkt i nåder gilla ocb bifalla.
Ex Protocollo: C. A. T/i.
Ädelgren. 16 Bil.
Anslaget för Departementets Expedition.
Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-Är enden, hållet inför Hans Maj: t Konungen i Stats-Råde t å Stockholms Slott den ii Oktober 1859.
Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Minislern Friherre Be Geer.
Håns Excellens Herr Stats-Ministern för Utrikes Ärenderne, Friherre Manderström, Siats-Råden Wallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Departements-chefen, Stats-rådet Herr Grefve Hamilton föredrog i underdånighet följande ärenden, rörande dels regleringen af Åttonde Hufvudtilelns så väl ordinarie sorn extra stat, dels vissa anslag att å allmänna Indragningsstaten uppföras, och anförde dervid i underdånighet: l:o.
Vid sistlidne Riksdag beviljade Rikets Ständer för Kanslist- och Kopist-gra derna inom Ecklesiastik-Departementet följande anslag, nemligen: 2 Kanslister å 1,242 Rdr 2,484: — 5 Kopister å 619 Rdr 50 öre 1,858: 50.
Transport 4,542; 50.
Vrop. N:o i, om Statsverket 1859. 17 Transport 4,542: 50.
Till biträde åt den nya Afdelnings-Chefen inom Departementet . 1,800:
— Till befrämjande af göromålens gång inom Kanslist- och Kopist graderne 2,257: 50.
Rdr 8,400:
— Under åberopande af de skäl, Chefen för Finans-Departementet i underdå nighet anfört till stöd för behöflighcten af vissa Kanslist- öch Kopist-löners uppförande på ordinarie stat, hemställer jag underdånigsl, det täcktes Eders Kongl. Maj:t föreslå Rikets Ständer den olika fördelning af ofvannämnde anslag, alt i Staten för Eeklesiastik-Departementets Expedition måtte uppföras: 2 Kanslister å 1,800 Rdr 3,G00: — 2 Kopister å 1,000 Rdr 2,000:
— Till biträde ål Chefen inom Departementets Afdelning för allmänna undervisningen 1,800:
— Till befrämjande af göromålens gång inom Kanslist- och Kopistgraderna < . . 1,000:
— Rdr 8,400:
— Dessutom och då göromålen inom
Expeditionen under de sednare åren så betydligt tilltagit, ali antalet af inkomne mål, som under år 1857 utgjorde 1,159 och under år 1858 steg till 1,560, under tiden lill den 1 Oktober innevarande år, således för 9 månader, uppgått till 1,338, samt härtill kommer den för hvarje år ökade svårigheten alt få extra ordinarie tjenstemän, hvilka utan vedergällning åtaga sig det arbete, som af de ordinarie oj kan medhinnas, hemställer jag, att Eders Kongl.
Maj:t behagade föreslå Rikets Ständer ali öka det till gratifikationer åt extra-ordinaric tjenstemän och vaktbeljente å Expeditionens stat uppförda anslag från 450 lill 1,000 Rdr Riksmynt, eller med Femhundrafemtio Riksdaler, årligen. 2:0.
Hos Eders Kongl. Maji har Bibliothekarien vid Kongl. Bibliolheket i un- Lönefbrhsjderdånighet framställt, hurusom billigheten syntes fordra, att den likställighet, som nin9 för Bii öfrigt eger rum mellan Riks-Arkivels och Kongl.