Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Djurgården för sinnessjuke upplåtne lägenhets mer eller Stats-TJtskoltcts Utlåtande JV.-o lil. mindre lämplighet för ända mäle t, till Kongl. Maj:t den 19 Juni sistlidet år afgifne underdåniga Utlåtande; och som bemälde Committerade ansett sistberörde inrättning, i följd af ej mindre sjelfva läget, än den inskränkta tillgången på erforderlige byggnader, icke vara tjenlig till sinnessjukes vårdande, och dertill kommer, att, efter den förtjenstfulle stiftarens, Protocolls-Seereteraren Borgs död, det, i följd af hans nitiska och af grundlig kännedom ledde verksamhet vid sinnessjukes vård och botande, företrädesvis beredde förtroende åt nämnde inrättning icke mera kan åberopas, har Utskottet, sorn föreställer sig, att, om tillräckliga tillgångar för vidmagthållandet af slike inrättningar, der sådane, utöfver de nuvarande, kunna af behofvet påkallas, icke förefinnas, Kongl. Maj:t ej torde underlåta att derom hos Rikets Ständer «öra Nådig framställning, . • r i • i * 1 icke ansett sig böra tillstyrka det af motionärerne lör berörde vid Fridhem stiftade inrättning äskade anslag.
Stockholm den 11 Maj 1840.
Ank. till Exp. Utsk. den 12 Maj, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af Anders Anderssons från Skaraborgs Län motion, om upphörande af pensionsrätt för de vid Kongl. Hofstaten anställde personer. (U. A.) Från Hedervärda Bonde-Ståndet har till Stats-Utskottet blifvit remitterad en af Anders Andersson från Skaraborgs
Län väckt motion, deruti han, med åberopande af sin vid Stats-Utskottets, under senast förflutne Riksdag, den 14 Juni 1834 afgifne Utlåtande N:o 172, angående bestämmandet af vissa grunder för Kongl.
Hofstats-personalens pensionerande, bifogade reservation, nu hemställt, att inga vidare anslag måtte beviljas för pensionerande af bemälde personal, helst Hofvets tjenstemän och betjening icke, i likhet med Statens tjenstemän, genom någon mödosam embetsbana, förvärfva! sig anspråk alt af det allmänna påräkna en nödtorftig bergning på sin ålderdom; uti hvilken motion åtskild ige af Bonde-Ståndets ledamöter instämt. Stats-Ut skottets Utlåtande, N.o 112.
Då emedlertid för Hofstats-personalen ingen pensionsrätt finnes genom Författningar bestämd, utan densamma torde hädanefter som hittills komma att hero af Rikets Ständers pröfning vid hvarje serskildt tillfälle; i följd hvaraf Rikets Ständer äfven vid senaste Riksdag, uti underdånig skrifvelse af den 123 Mars 1835, hos Kongl. Majit anmält, att Rikets Ständer, i anledning af derom vid nästförutgångne Riksdag väckte förslag, icke funnit skäl att bestämma några grunder för Hofstats-personalens pensionerande, anser Utskottet den nu väckta motionen icke till någon åtgärd föranleda.
Ank. till Exp- Utsk den 12 Maj, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående tjtnslag aj allmänna medel till Cathedral-skolan i Lund, i stället för dertill anvisade 1,047 tunnor KlockareHelgonskjldskorn. (U. A.) Sedan, i anledning af väckt fråga om inrättande af ett Gymnasium för Lunds Stift, Consistorium Ecclesiaslicum i Lund, på Uppfostrings-Comitéens underdåniga förslag, blifvit den 27 Juni 1821 i Nåder anbefaldt, att undersöka och utreda, huruvida och till hvad belopp den till Skolorna i stiftet anslagne Helgonskylds-spanmål dertill kunde användas, och Consistorium den 28 Augusti påföljde år inkommit med underdånigt utlåtande i detta ämne, hvaröfver så väl Uppfostrings-Comiteen, som Kammar-Collegium blifvit hörde, samt Kongl. Majit i Nådigt
Bref af den 24 Mars 1824 förordnat, att ett Gymnasium skulle för berörde Stift i staden Sölvitsborg inrättas och att, till bildande af nödig fond för Stiftets sålunda ökade Läroverks-stat, en del af den så kallade Helgonskylden, hvilken klockarne i stiftet uppburo, borde, efter de af Consistorium föreslagne grunder, i nion af dåvarande innehafvares afgång indragas; så och efter det Consistorium den 11 Maj 1825 anmält, att, enligt bifogad förteckning på de församlingar, från hvilka sådan Helgon - i4 Stats-Ulskotlets Uilalandej N;0 112. skyld till klockare ulginge, 1,047 tunnor korn skulle kunna till förenämnde löningsfond anslås, samt Läroverks-Comitéen, i sitt underdåniga betänkande den 20 December 1828, bland tiligångarne för det tillämnade Gymnasium i Lunds Stift upptagit nämnde spanmålsbelopp såsom disponibelt för Läroverkens löneförbättring, i öfverensstämmelse hvarmed jemväl Kongl. Maj:t och Likets Ständer beräknat tiligångarne, då ökade anslag för dem vid 1828 och 1834 årens Riksdagar äskades och beviljades, hade Kongl. Maj:t den 22 December 1831, enligt Läroverks-Corniteens förslag, beslutat inrättandet afen Cathedral-skola i Lund samt uppskjutit anläggningen af ett Gymnasium i Sölvitsborg, tilldess sig visat, om ej detsamma härigenom Klefve öfverflödigt, och den 21 September 1833 i Nåder anbefallt Consistorium, att i ett sammanhang anföra, hvad i afseende på förenämnde af Rikets Ständer jemväl påräknade och för Stiftets läroverk oumbärliga tillgång kunde vara att iagttaga; hvarefter och sedan Consistorium den 3 December sistnämnde år underdånigt yttrande härutinnan afgifvit, samt Kammar-Collegium och StatsContoret deröfver blifvit hörde, Kongl. Majit, under den 9 December 1836, i Nåder anbefallt, att den beslutade Cathedral-skolan i Lund skulle, så fort tiligångarne det medgåfvo, sältas i verksamhet samt öfre afdelningen deraf, som motsvarade Gymnasium, först inrättas, och för detta ändamål användas den del af klockarnes Helgonskyldssäd, hvilken, jemlikt Kongl. Brefvet den 24 Mars 1824, efter hand och i nion af nuvarande innehafvares afgång, borde indragas, utgörande, enligt Consistorii uppgifter, 1,047 tunnor korn, hvaraf 509 tunnor från Malmöhus, 479 från Christianstads och 59 från Blekinge Län; men dä, i anledning af så väl åtskillige innehafvares af Jus patronatus, som ock serskilda församlingars under den 30 Mars 1839 gjorda underdåniga ansökan, Kongl. Maj:t den 21 Juni 1839 i Nåder förordnat,
att desse borde i frågan höras, för att närmare uppgifva skälen till deras förmenta anspråk på Klockare-helgonskyldens framtida oförminskade bibehållande vid klockarelägenheterne, samt att vederbörande Landshöfdingar och Consistorium skulle derefter med underdåniga utlåtanden i ämnet inkomma, hade, vid i följd häraf hällne sammankomster inför Konungens Befallningshafvande i ofvanberörde Län, patronats-rätts-innehafvarne och församlingar nes ombud, uppå anförde skäl, sökt ådagalägga, att ifrågavarande Helgonskyld vore erforderlig, dels till klockarnes aflöning, dels för socken-skolornes behof, hvarefter Konungens Befallningshafvande, uti afgifna underdåniga utlåtanden, tillstyrkt, att församlingarne måtte vid dispositionen af Idelgonskylden, hvilken för dem vore behöflig, i Nåder bibehållas, samt Konungens Befallningshafvande i Malmöhus
Län derjemte hemställt, huruvida icke ersättning, ge - Stats-Utskottets Utlåtandej IV.o 112. »om anslag af allmänna medel, kunde Cathedral-skolan i Lund beredas, hvaremot förrbemälde Consistorium, under åberopande af så väl Malmö recess, som flere dels äldre dels nyare författningar rörande detta ämne, i underdånighet anhållit, att läroverket måtte vid åtnjutandet af ofvan omförmälde Helgonskyld blifva bibehållet, eller ock Proposition till Rikets Ständer om ett deremot svarande anslag i Nåder allåtas; och har Kongl. Maj:t, då det för ifrågavarande församlingar ansetts vara behöfligt att till klockare och skollärare-löner få behålla och använda hela beloppet af den så kallade Klockare-Helgonskylden, men genom bifall härtill Lunds Cathedral-skölas framtida bestånd lomme att äfventyras, så vida ej andra tillgångar dertill anvisades, och vidtagandet af sistnämnde åtgärd skulle bereda Stiftet, som, ehuru folkrikt, icke egde något Gymnasium eller högre Elementar-läroverk, fördelen att, utan afvaktan af samtlige nuvarande Helgonskylds-innehafvares afgång, hvarmed kunde komma att dröja en ganska lång tid, skyndsamt erhålla deri i Lund stiftade Cathedral-skolan fullständigt organiserad, genom Proposition tili Stats-Utskottet af den 13 sisth Januari, till Rikets Ständer öfverlemnat, huruvida de skulle finna skäligt att af andra allmänna medel åt Cathedral-skolan i Lund anvisa ett årligt penninge-anslag, motsvarande ofvannämnde 1,047 tunnor Helgonskyldskorn, hvarigenom de församlingar, från hvilka denna spanmål eljest skall utgöras, komme i tillfälle att använda densamma till inrättning eiler förbättring af deras folkskolor.
I sammanhang härmed bar Utskottet äfven tagit kännedom af den till Kongl. Maj:t af åtskillige Patronats-rätts-innehafvare samt församlingar inom Lunds Stift gjorda underdåniga anhållan, i afseende på dispositionen af Heigonskylds-spanmålen, hvarigenom föranledts det omförmäldte Kongl.
Brefvet af den 21 Juni 1839; och som rättigheten att disponera ifrågavarande spanmål, enligt Utskottets tanka, icke lämpligen bör eller kan bestämmas annorlunda, än efter laga pröfning; men deremot, vid det förhållande, att Lunds Stift, ehuru det folkrikaste inom Riket, ännu helt och hållet saknar ett Gymnasium eller deremot svarande högre Elementar-iäroverk, angeläget är, att den, efter Uppfostrings-Comiteens hörande, af Kongl. Maj:t i Nåder beslutade Cathedral-skolan i Lund, bland hvars inkomster de i den Kongl. Propositionen omnämnde 1,047 tunnor Helgonskyldskorn tagits i beräkning, må kunna, utan afseende på utgången af den uppkomna tvisten om dispositionsrätten af denna spanmåls-tiilgång, och utan att behöfva afbida afgången af de klockare, till hvilkas aflöning
Helgonskylden hittils varit afsedd, sättas i verksamhet; så och då, vid anställd uträkning, medelprisen å korn, enligt de sist förflutne 5 årens markegång funnits utgöra för Christianstads Län 6 R:dr 2 sk..
Stals-Utskottets Tillåtande, N.o 112. eller försele från (letia Län anvisade 479 tunnor Helgonskyld, 2,893 R:lr 46 sk., för Malmöhus Län 5 R:dr 37 sk., eller for 509 tunnor, sorn derifrån påräknats, 2,937 R:dr 17 sk., och för Blekinge Län 7 R:dr 29 sk., eller för de från delta Län utgående 59 tunnor, 448 R dr 31 sk., tillsammans för 1,047 tunnor 6,279 R:dr 46 sk.
Banco, hvaremot den af Kongl.
Maj:l den 22 December 1831 för Lunds Cathedral-skola fastställde slat erfordrar en tillgång af endast 840 tunnor spaumål, utgörande, efter ett vid löneregleringen för samtlige allmänna Elementar-läroverken antaget beräkningspris af 6 R:dr tunnan, 5,040 R:dr, deraf, eldigt Consistorii till Kongl. Stats-Contoret iugångne och vid Interims-stateines upprättande följde uppgifter, 1,183 R:dr 2 sk., 8 rst., utan beräkning af Helgonskyldskornet, redan finnas disponible, så alt till beredande af full afiönings-stat icke erfordras mera än 3,856 R:dr 45 sk. 4 rst., har Utskottet ansett sig böra tillstyrka Rikets Ständer, att för den i Lund stifta de Cathedral-skola bevilja ett årligt anslag af sistnämnde belopp, 3,856 R:dr 45 sk. 4 rst., hvarigenom Skolans behof af den omtvistade Klockare-!
Ielgonskylden skulle upphöra; och då, på sätt Kongl. Maj:t äfven föreslagit, det är af högsta vigt, att församlingarne beredas tillfälle att inrätta folkskolor eller förbättra de redan varande, för hvilket ändamål den förut till Cathedral-skolans behof afsedde andel uti IIelgonskylden lämpligen bör kunna användas, tillstyrker Utskottet, att de församlingar inom Lunds stift, af hvilkas Helgonskylds-korn påräknats bidrag till Cathedral-skolan i Lund, böra, så vidt de förbinda sig att uteslutande till folk-undervisningens befrämjande inom församlingarne använda berörde bidrag af ifrågavarande span mål, bibehållas vid oqvald besittning deraf, men att deremot de församlingar, som ej vilja antaga ett sådant vilkor och ej eller kunna lagligen styrka sin rätt att disponera denna del af Klockare-helgonskylden, skola, i enlighet med Kongl. Brefvet den 9 December 1836, i moa af de dermed aflönade klockares afgång, densamma inleverera till Lunds Cathedral-skola s hvars statsanslag i förhållande derefter då kommer att minskas; kommande, i den händelse Rikets Ständer detta utlåtande bifalla, anslaget å Riks-Statens 10:de Hufvud-Titel till Elementar-Läroverken att ökas med ofvanberörde belopp 3,856 R:dr 45 sk. 4 r:st Banco.
Af Riksdags-fullmägtigen Nils Strindlund från Westernorrlands Län. N:o 113. Slals-Uishollels Utlåtande, N:o t'3. *7 N:o 113.
Ank. till Exp. Ut sk den 11 Maj , kl t e rit.
Utlåtande, i anledning af Herr Prosten Sidners motion, om understöd till de fattige i Lappmarken. (U. A.)
Uti en lill Stats-TJlskolU t remitterad motion, har Herr Prosten Sidner j linder anförande al den nödställda belägenhet, hvaruti den fattigare delen af invånarne i Lappmarken sig befunne, föreslagit, att, lill understöd för deni, Rikets Ständer matte anvisa ett belopp af 500 R:dr Bmco årligen, att utgå al den för Lee I esias tik-Ve ike t i Lappmarken anslagne fond, hvars räntor, enligt motionärens förmenande, skola vara tillräcklige för fyllande äfven af andra behof, än de Ecclesiaslika; varandes af motionären, som i sin berörde anhållan jemväl blifvit understödd af Herr Professoren Grafströirij
Ira mstä lidi förslag angående vilkoren och sättet för utdelandet af nämnde understöd, i händelse detsamma af Rikets Ständer blefve beviljadt. 1 afseende härå, har Utskottet väl, med antagande deraf, att inom Lappmai •ken coininunal-väsendet ej kan vara tillfyllest ordnadi, ej kunnat förbise, att ju för denna provins ett undantag uti den eljest allmänt tillämpade gruudsatts, alt staten ej bör nied directa anslag deltaga uti den hvarje serskild commun åliggande latlig-försörjiiingen, må kunna komma i fråga; men som saken torde i ord rå en närmare utredning af vederbörande embets-mvndighe— ter, innan serskilda åtgärder i afseende på fattigvården inom Lappmarkerne vidtagas, hvartill kommer att, viii betraktande af Lapparues nomadlif, hvarigenom den befolkning, som en tid af äret befinner sig inom det Svenska området, en annan lid åter kan uppehålla sig uti de nästgränsande Lappmarkerne, det understöd, hvilket kunde komma att i någon viss trakt inom det Svenska området meddelas, ofelbart skulle hafva till följd, att ett större antal Lappar dit samlades, och att äfven med mångdubbling af det utaf motionären ifrågasatte anslag, tillräckliga medel ej kunde beredas för att afhjelpa den måhända således, just genom detta först ifrågakomne anslag, allt mera lilivexande fattiga befolkningens behof; anser Utskottet sig icke kunna tillstyrka Rikets Ständer att det äskade anslaget bevilja.
STOCKHOL M, KCJtSTi UVSIVA BOKTRYCKERIET 1840.
A - ■ - . Stats-Utskottets Utlåtande, N.o 114• 1 N:o 114.
Utlåtande, i anledning af Herr ven Paykulls, C. S., motion om ersättning ät Rusthd/larne vid Kongl. Lif-Regementets Dragon-Corps för Recrut- och Remont-mötena. (tf. A>> Uti en ifrån Höglofl.
Ridderskapet och Adeln till Utskottet remitterad motion, har Herr von Paykull, C. S., med afseende på de stora kostnader och olägenheter, hvaraf Rusthållare vid Kongl. Lif-Regementets Dragon-Corps betungas, genom den, enligt Kongl. Brefven den 6 September 1806 och den 10 December 1811, påbudne utvidgning uti Corpsens Recrut- och Remont-mÖten samt Corporal-skolemöten, hvarvid ej blott recruler och remonler, utan äfven gamla dragoner och hästar varit commenderade till ett antal af omkring en åttondedel af hela Corpsens beridna nummer, yrkat, att rusthållarne antingen ej måtte betungas med flera mölen och utgifter, än som voro bestämde och påräknade vid rustningens åtagande, eller, om sådant ej lät sig göra, för hvarje karl och häst, som lill nämnde möten commenderas, måtte beviljas en ersättning af minst 40 R:dr Banco årligen, alt fördelas emellan alla rustande vid Kongl. Lif-Regementets Dragon-Corps, hvilka icke betala vacans-afgift, samt att för ifrågavarande möten måtte bestämmas en viss lid, hvaröfver de ej få utsträckas; i anledning af hvilken motion, under den discussion, som deröfver uppstått, Herr Friherre Hjerta, G. A., på det högsta bestridt upphörandet af berörde mölen, hvarigenom det indeldta Cavalleriet snart skulle blifva till activ tjenstgöring fullkomligt obrukbart, och i afseende på den begärda ersättningen 40
R:dr för den åttondedel af Corpsens manskap, som ansetts komma att årligen till dessa möten sammandragas, eller för hvarje nummer af liela styrkan 5 R:dr Banco, anmärkt, att, enligt Beklädnads-Directionens af de rustande inom Upsala Län antagna förslag, en årlig afgift af endast 2 R:dr 8 sk.
Banco från hvarje nummer erfordrades för ombesörjandet af alla reparationer vid Recrut-mötena, äfvensom Herr Friherre
Hjerta slutligen fästat uppmärksamheten derpå, att de hästar, som lill sådane möten commenderas, derstädes, ulan rusthållarens bidrag, födas un - Bih. till R.
Prot. 1840. 4 Sami. 1 Afd. 4° Häftet.
I 2 Stats-Utskottets Utlåtande, N.o 11S. der 3 månader af den tid på året, då fodertillgången är knappast och dyrast.
Vid öfvervägande häraf, har Utskottet, som, i afseende på indeldta Cavalleriets möten och vapenöfningar, i allmänhet sig yttrat uti utlåtandet N:o 44, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens 3:dje Hufvudtitel, icke funnit någon uti Indelnings-Verket grundad anledning till ett sådant bidrag för kostnaderne vid Recrut- och Remont- samt Corporalskolemöten, som af motionären blifvit ifrågasatt; i följd hvaraf och då, i händelse al bifall till Utskottets förslag om upphörande af mötespassevolance-afgiften, de rustande komma att tillskyndas en fördel, öfverskjutande den kostnad, hvarför ersättning blifvit begärd, Utskottet ej kan till motionen tillstyrka bifall.
Stockholm den ti Maj 1840.
Utsk. den i2 Maj, kl. i e. m.
Utlåtande, i anledning af väckte motioner om anslag till det af Professoren Doctor Nils Åkerman i Stockholm inrättade Orthopediska Institut. (U. Af Till Stats-Utskottet hafva blifvit remitterade tvänne motioner, angående anslag till ett af Professoren Doctor Nils Akerman i Stockholm inrättadt Orthopediskt Institut, den ena från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln af Herr Tigerschiöld} C. W._, som, med afseende på den stora nytta, nämnde Institut medfört till afhjelpande af de missbildningar, hvarmed menniskokroppen ofta finnes vara behäftad, och som så väsendtligen inverka på dess helsa och arbetsförmåga, begärt, alt till detta Institut måtte beviljas ett årligt anslag, hvars belopp motionären ej velat bestämma, men anhållit ej måtte blifva allt för knappt och att Professoren Akerman måtte tilldelas en lifstidspension af 1000 R:dr Banco, såsom en rättvis belöning på hans ålderdom, för hans åt ett så välgörande ändamål uppoffrade bästa Stats-Utskotlets Utlåtandej N.-o Ii5. 3 ålder och fortfarande omsorg om vanlytla fattiga barns vård; den andra från Högvördiga Presle-Slåndet af Herr Biskopen m. m.
Doctor Holmström, af innehåll: att sedan för mer än 12 år tillbaka Professoren Akerman, som, genom studier och flere utrikes resor, förvärfvat sig insigt och grundlig erfarenhet uti den Orthopediska läkarekonsten, stiftat ett Orthopcdiskt
Institut i ändamål alt vårda och bota sjuklingar, isynnerhet barn, som lida af kroppslylen , snedheter, klumpfötler och andra missbildningar, men delta Institut, efter 6 års förlopp, i saknad af egna tillgångar och af allmänt understöd samt, lill följd af minskadt antal patienter, måst upplösas och sjukbehandlingen af Professoren fortsättas uti serskilde trakter af staden i patienternes hemvist, hvarvid till bekostande af nödiga instrumentalier, sträcksängar, snörlif m. m för fattiga barn, bidrag erhållits genom räntan å en af enskilda välgörenheten sammanskjuten fond af omkring 3,000 R:dr; så har Professoren Akerman år 183-y ånyo, genom ett tillfälligt understöd och egna rastlösa, med stora uppoffringar förbundne, ansträngningar, bragt sill Orthopediska Institut i fullkomligare skick än förut, så alt detsamma nu hade en bestämd local, uti hvilken en fullständig Orthopedisk Gymnastik blifvit anlagd, med serskild, vid en ryktbar utländsk Skola bildad Gymnastik-lärare, en utmärkt skicklig
Gouvernante för elevernas undervisning och moraliska bildning, en god badinrättning och ett trefligt landtställe på Kongl.
Djurgården, hyrdt under sommarmånaderne; att af de mer än 160 lytta och missbildade, som ifrån början varit i Institutet intagna, och de mer än 1,200, som utom det samma varit vårdade, många blifvit så fullkomligt återställda, att intet spår af deras förra lyten kunnat mälkas, ännu flere äfven botats, ehuru de icke fortsatt kuren, lill dess mindre betydliga återstående fel i kroppsformen hunnit alldeles utplånas, och de, hvilkas missbildningar, lill följd af en alltför sent sökt kur, icke kunnat lill den grad, som de förutnämnde, bolås, dock blifvit både lill kroppsformen förbättrade och från egentliga plågor och lidanden deraf befriade, samt många återigen arbetsföre; att detta Institut väl kunde ega bestånd, genom ett påräknadt stone antal betalande patienter, men, oagtadt föreståndaren för närvarande af enskild välgörenhet gratis underhåller och vårdar lie fattiga lytta barn, fordrade understöd från Statens sida, för alt kunna blifva tillgängligt för den medellösa; alt, på grund af Kongl. Sundhets-Collegii redan år 1829 gifne vitsord om Institutets ändamålsenliga inrättning, Rikets Ständer vid 1828—i83o årens Riksdag beviljat, utom eu gralification af 1,333 R:dr 16 sk. åt Professoren Akerman personligen, ett årligt anslag för Institutet, under nämnde Kongl.
Collegii öfverinseende, af i,5oo R:dr till påföljande Riksdag, hvilket anslag dock sedermera åter 4 Stats-Utskottets Utlåtande> N:0 11S. indrogs, kanske mest af den mindre lyckliga tillfälligheten, att Riksdagsåret var det, då Inrättningen måste ställas på en mera inskränkt och ofullkomlig fot, men att 1111 mera, sedan Institutet återvunnit sitt förra skick, fullkomnadt genom nya förbättringar, vore detsamma, enligt motionärens tanke, ett värdigt föremål för Rikets Ständers upplysta och öma behjertande; i följd af hvilket allt motionären hemställt, alt ett årligt anslag mätte detta Institut beviljas, stort 3,ooo R:dr Banco, hvaraf r,5oo R:dr åt Professoren Åkerman personligen, med dervid fästadt åliggande att antaga, bilda och aflöna en underlärare, till biträde vid Institutet och för dess framtida upprätthållande, samt i,5oo R:dr, såsom hyresersättning för Institutets localer i staden och å Kongl. Djurgården, hvaremot kunde såsom vilkor föreskrifvas, att ständigt tre meddellösa patienter vid Institutet erhålla friplatser, jemte den önskan, att Professor Åkerman> hädanefter som hittills,’ lemnar åt de ofärdiga barn, som erhålla instrumentalier af den förut omnämnde fattigfonden, samma omvårdnad, hvarpå han lemnat oegennyttiga prof, och hvaruti likaledes kostnadsfri orlhopedisk gymnastik kunde ingå.
Uti denna motion hafva instämt Herrar Kyrkoherden Bergvallj Prosten Tunelius och Prosten P. P.
Svedeliusmed tillägg, att anslaget måtte så förhöjas, att 12 friplatser å Institutet bereddes för fattiga barn, som af skötsel och vård derstädes funnos i behof, samt Herr Professoren Doctor Bexellj som ansett, att anslaget borde beviljas tillräckligt, icke blott för 3, ulan för 6 eller 8 lytta fatliga, med vilkor likväl, att desse alldeles icke uteslutande tagas, hvarken ur Stockholms befolkning, eller ur det närmaste granskapet deromkring, utan från hvilken provins af Riket som helst, och att endast sådana lytta der intagas, hvilka genom och efter den orlhopediska behandlingen, mer eller mindre arbetsföre kunna återlemnas lill samhället och anhörige.