Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jemte det ordinarie lönerna samt arfvodena för Riksgälds-kontorets tjenste - manna-personal torde, på sätt Fullmäktige hemställt, och Utskottet tillstyrkt, varda förhöjda till lika belopp, som de enahanda tjenste- och lönegrad inom Rikets Ständers Bank tillhörande tjenstemän åtnjuta, anser Utskottet, att Rikets Ständer, med afseende å de förhållanden, som föranledt en dylik tillfällig förmåns beviljande för Banko-beljeningen intill nästa års slut, jemväl böra för åren 1858 och 1859 tillerkänna innehafvarne af de Ijensler vid Riksgälds-kontoret, hvilka vid inträffande ledighet få återbesättas, en tredjedels förhöjning af den lör hvar och en tjensteman vid denna Riksdag fastställda och å staten uppförda lön. il Stals-Ulskotlets Utlåtande M 270.
Iller den jemväl ifrågasatta och af Fullmäktige förordade förbättringen i nuvarande lönevilkor för Riksgäids-kontorets Vaktbeljening, bestående af 1 Vaktmästare, 5 Kammardrängar och 2 Husdrängar, så enär det uppgifna bebofvet af löneförbättring äfven för nämnde personal blifvit vederbörligen vitsordadt och anmäldt, torde, hvad de ordinarie lönerna och arfvodena eller Ijenstgöringspenningarne för densamma beträffar, den för öfrigt i afseende på löneförhållandena inom Banken och Riksgälds-kontoret nu tillstyrkta likhet äfven brira tillämpas i fråga om Vaktbeljeningen; men då de flesta bland Riksgäids-kontorets vaktbetjent ter för närvarande åtnjuta särskilda i aflönings-staten icke upptagna förmåner, så anser Utskottet någon tillfällig löne-förhöjning under liden intill nästa Riksdag icke böra anvisas för någon annan al nämnde betjening, än Vaktmästaren.
Med tillämpning af Utskottets här ofvan uttalade åsigler, bar bifogade förslag till aflönings-stal för Riksgäids-kontorets embets- och tjenstemän samt vaktbeljening blifvit uppgjordt, och får Utskottet hemställa, att denna stat, upptagande den af Utskottet för hvarje tjensteman, såsom dels lön, dels arfvode eller tjenstgörings-penningar och dels tillfällig löne-förhöjning, föreslagna aflöning, äfvensom vakthetjeningens lönevilkor samt ofvanomlörmälda särskilda arfvoden för biträde vid prolokoils-föringen hos Fullmäktige samt bestridande af kanslist — göromålen inom Fullmäktiges Expedition, måtte varda af Rikets Ständer gillad och till iakttagande från och med innevarande års början fastställd.
För underlättande af jemförelsen mellan de löner och arfvoden, som å den föreslagna nva slaten äro uppförda, och de löneförmåner, hvilka samma verks tjen— stemanna-personal och vaktbeljening under sistförlidel är åtnjutit, har Utskottet äfven låtit sammanfatta och härvid bilägga en tabellarisk uppgift å dessa löneförmåner.
Derest den af Utskottet tillstyrkta förbättring i lönerna vid Riksgälds—kontoret varder beviljad, torde, i sammanhang dermed, såsom vilkor eller förbehåll för den ökade aflöningens tiilgodonjutande, böra stadgas: a) att ljuspenningar hädanefter upphöra för aila de tjenstemän och vaktbetjente, som, till följd af Rikets Ständers vid denna Riksdag fattade beslut, för framtiden komma i åtnjutande af löne—förbättring; b) att sådana uppdrag och bestyr, som, till följd af Rikets Ständers förfoganden, böra af tjenslemännen vid Riksgälds-kontoret förrättas, skola, oaktadt särskilda arfvoden för enahanda uppdrag och göromål hittills utgått, framgent efter förloppet af den tid, hvarunder dessa särskilda arfvoden blifvit af Rikets Ständer beviljade, inbegripas under vederbörandes bestämda tjenste-åligganden; hvadan alltså den framlida ve - Stals-Ulskoltets Utlåtande M 270.
18 dergällningen för sagde uppdrag och bestyr kommer att innefattas i den aflöning gällande stat upptager; e) att det, från längre tid tillbaka, beviljade särskilda arfvode för Riks— i fullständigt skick inom derför bestämd tid, icke vidare kommer att utgå; d) att de ä aflönings-staten, i egenskap af tjenstgörings-penningar, upptagna arfvoden skola åtfölja utölvandet af sjelfva tjenste-befattningarne; dock med rättighet för Fullmäktige att medgifva den tjensteman eliel' vaktbetjent, som af sjukdom hindras från bestridandet af sin tjenst, att uppbära det för samma tjenst bestämda arfvode; e) att hvarje tjensteman och vaktbetjent, som, till följd af Rikets Siänders nu fattade beslut, kommer i åtnjutande af löne-lörhöjning, är underkastad den vidsträcktare tjenstgörings-skyIdighet, sorn antingen vid en blifvande förändrad organisation af Riksgälds-kontoret eller eljest kan varda i allmänhet stadgad; börande de fullmakter, sorn hädanefter för tjenstemännen vid detta verk utfärdas, innefatta förbehåll om vederbörandes skyldighet alt åtaga sig de nya eller förändrade göromål, hvilka kunna varda dem ålagda: I) att Ombudsmannen samt 4:de eller Kontorskrifvare-graden tillhörande tjenstemän må emottaga och bibehålla andra ordinarie tjenstår, såvida Fullmäktige icke finna desamma för tjenstgöringen inom Riksgäldskontoret hinderliga, men alt de öfriga tjenstemännen vid detta verk icke få innehafva annan ordinarie tjenste - befattning; dock må den ordinarie tjensteman derstädes, som för närvarande innehar befattning utom verket och enligt hittills gällande sladganden icke varit skyldig denna befattning frånträda, densamma äfven efter tillträdandet af den på nya staten uppförda lön bibehålla, under vilkor dels att, derest hans utom Riksgälds-kontorel innehafvande syssla skulle vara för tjenstgöringen derstädes hinderlig, från endera tjensten afgå när Fullmäktige sådant äskar, och dels att vid befordran inom detta verk frånträda ordinarie tjenste-befaltning utom detsamma.
Sedan Stats-Utskottet nu afgifvit sitt yttrande och framställt sitt förslag i anledning af den väckta frågan om löne—förbättring för Riksgälds-kontorels tjenstemanna-personal och vaklbetjening under den kommande tiden, anser sig Utskottet jemväl böra yttra sig öfver den, å samma tjenstemanna-personals och vaklbetjenings vägnar, likaledes gjorda samt af Fullmäktige hos Utskottet anmälda och förordade anhållan, att en del af den foihöjda aflöning, som under denna Riksdag varder bemälde tjenstemän och betjening tillerkänd, måtte få beräknas och utgå för de efter sednaste Riksdag förflutna åren.
Genom utfärdade och hittills gällande löne-stater gälds-kontorets hufvudboks upprättande och afslulande samt afletnnande 16 Stats-V t skottets Utlåtande JU 270. bestämde Rikets sednast församlade Ständer det årliga beloppet af den aflöning, som oftanämnde verks ernbets- och tjenstemän samt vaktbetjening under mellantiden intill innevarande Riksdag skulle få uppbära, hvarvid Rikets Ständer uttryckligen förklarade, att dessa lönestater icke finge i annat hänseende öfverskridas, än att
Fullmäktige till vedergällning för de nya eller ökade göromål, som upplåningen emot fonderade slats-obligationer jemte deraf föranledda bestyr komme att för vissa tjenstemän medföra, egde tilldela dem särskilda, efter berörde göromåls beskaffenhet och trägenhet lämpade, årliga arfvoden.
Efter det Fullmäktige, uppå gjorda framställningar och med åberopande af det härom meddelade reglementariska stadgande samt den vunna erfarenheten om göromålens mängd och beskaffenhet, i förhållande dertill, fastställt ifrågavarande arfvoden för hvarje halfår, och dessa arfvoden med sålunda faslstäldl belopp redan blifvit till hvar och en tjensteman utbetalda, synes en förökning af den derigenom under mellantiden intill denna Riksdag beredda löne-förbättring och densammas utsträckning till de personer, som, på anförda skäl, af Fullmäktige förklarats dertill icke varda berättigade, hvarken förenlig med ofvanberörde reglementariska stadgande eller öfverensstämmande med Fullmäktiges angående samma arfvoden redan fattade beslut.
Dessutom anser sig Utskottet, i anledning af det stöd för deri retroaktiva löne-beräkningen, som velat hemlas från den i slutet af sednasle
Riksdag uppgjorda förslags-beräkning öfver Riksgälds-kontorets förvaltnings-kostnader för åren 1855, 1856 och 1857 böra erinra, alt det, vid dessa kostnaders beräkning, förslagsvis upptagna belopp omfattar icke endast löner och arfvoden, utan äfven expenser och således de icke obetydliga utgifterna för de fonderade stats-obligationernas tillverkning.
Följaktligen innefatta de vid sednaste
Riksdag meddelade beslut angående aflöningen vid Riksgälds-kontoret, enligt Utskottets åsigt, icke några skäl för beräknandet och beviljandet af den ifrågaställa förhöjningen i denna aflöning under den derefter förflutna tiden; men då Rikets nu församlade Ständer, med afseende å de stegrade lefnads-kostnaderna, medgilvit, att samtliga tjenstemännen och den öfriga betjeningen vid Rikets Ständers
Bank skulle från och med nästlidet års början få komma i åtnjutande af ytterligare förbättring i sina löne-vilkor, får Utskottet, under åberopande derjemte af de förhållanden, som Utskottet i sitt Utlåtande JVs 251 anfört till stöd för den åt Statens ernbets- och tjenstemän in. fl. föreslagna särskilda löne-förhöjning för samma år, hemställa, att Rikets Ständer jemväl måtte tillerkänna ernbets- och tjenstemännen samt vaklbeljeningen vid Riksgälds-kontoret en tillfällig förhöjning i deras under år 1857 åtnjutna aflöning, samt att denna löne-förhöjning måtte få beräknas och utgå efter enahanda grund, som blifvit anlagen och tillämpad i afseende på den under innevarande Riksdag beviljade tillfälliga löne-förhöjningen för alla vid Rikets Ständers Stats-Utskotlels Utlåtande JV} 270. 17 Ständers Bank anställde tjenstemän och vaktbetjente, eller med 33'/s procent af de löner, som finnas uppförda å den för samma år gällande lönestat; dock anser Utskottet, att från den för merauämndc år nu tillstyrkta löne-förhöjning bör afdragas hvad hvar och en af Riksgälds-kontorets embets- och tjenstemän under samma år åtnjutit såsom arfvode för ökade göromål till följd af den vid sednaste
Riksdag beslutade upplåning emot fonderade stats-obligationer.
1 händelse denna hemställan varder bifallen, torde Rikets Ständer jemväl medgifva, att tjenstförrättande Kanslisten vid Fullmäktiges Expedition, hvars å interims-aflönings-staten anvisade aflöning endast utgår såsom arfvode, likaledes matie för nästlidet år få tillgodonjuta enahanda löne—förbättring, som öfrige tjenstemän, dock med iakttagande af samma afdrag, som lör deni kommer att verkställas.
Till upplysning om det belopp, som den för Riksgälds-kontorets tjensteinaunapersonal och vaktbeljening nu föreslagna löne—för höjning under år 1837 kommer att utgöra, har Utskottet ansett sig böra bifoga en deröfver uppgjord uträkning.
Reservationer: af Herr Bildt, G.: »Jag finner mig föranlåten anmäla min reservation emot Stats—Utskottets förslag att från Riksgälds-kontorets tjenslemäns tillstyrkta löneförhöjning för sistlidet år de arfvoden skola afdragas, som Fullmäktige, på grund af då gällande reglemente, under samma års lopp tilldelat desse tjenstemän.
Genom ett sådant afdrags föreskrifvande skulle, på sätt den utlåtandet bifogade uträkning visar, åtskillige bland bemälde tjenstemän komma att gå i mistning af nästan hela den ifrågaställa och förordade löne-förhöjningen samt flertalet af dem endast i ringa mån komma i åtnjutande af den förbättring i lönevilkoren för sagde år, som af Stats-Utskottet blifvit föreslagen för alla andra i Statens tjenst anställda och med kontanta löner försedda embets- och tjenstemän.
Då Rikets Ständer dessutom för hela tjenstemanna-personalen vid Rikets Ständers Bank beviljat samma löne-förhöjBih. lill R.
Prot. 18S6—18S8. 4 Sami. 1 Afd. 4 Rand. 2ä Haft. 3 il?
Slals-Ulskoltcts Utlåtande J\s 270. ning för sistlidet, sorn för innevarande år, hvarigenom otvifvelaktig! förhoppning framkallats hos tjenstemännen vid Rikets
Ständers andra verk att för förstnämnde år äfven varda hugnade med en betydligare löne-förbättring; och då antagas måste, att de arfvoden, som en del af Riksgälds-kontorets tjenstemän fått sig af detta verks Styrelse tillagda, utgjort vedergällning för ökade göromål, hvadan dessa arfvoden icke skäligen kunna hänföras till den nu ifrågavarande så kallade »dyrtidsförhöjningen», anser jag mig böra hemställa, alt den af Stats-Utskottet tillstyrkta löne-förbättringen för nyssförlidna år måtte oafkortad varda merbemälde tjenstemän tillerkänd, samt att frågan om det föreslagna afdraget alltså måtte förfalla.»
Uti denna reservation instämde Kontraktsprostarne Holmberg och Berlin. af Herr Henschen, som önskade 2:ne lönegrader för Kommissarierne; att afdrag å Sekreterarens hos Herrar Fullmäktige lön för den boställs—våning, han innehar, borde göras, samt att arfvodet för biträde vid protokolls-föring hos Herrar Fullmäktige borde indragas.
Uti de 2:ne förstnämnde af Herr Henschens yrkanden instämde Herr Hörnstein samt Riksdagsfullmäktige Anders Eriksson från Södermanland, Paul Hedström, Sam.
Odman, Anders Eriksson från Elfsborgs län samt Erik Olsson.
Bilaga till Stats-Utskottets Utlåtande JYs 270. 19 Ut. A. Förslag till aflöning s-stat för Rikets Ständers Riksgdlds-kontors Embetsoch Tjensteman samt Vaktbeljening.
Ordinarie Lön. Arfvode.
Summa. l Tillfällig förhöjning för hvartde- ra af åren 1858 0.1859 Till- sammans.
R:dr. ö. R:dr. ö.
R:dr. Ö. R:dr. ö. R:dr. ö. 1 Sekreterare hos Fullmäktige . . 5,500 600 3,900 1,100 5,000 1 Kommissarie 5,500 600 3,900 1,100 — 5,000 _ 2 Kommissarier 6,600 1,200 — 7,800 2.200 — 10,000 _ 1 Kamrerare i Boksluts-kontoret . 2.250 600 2,850 750 — 3,600 1 Kamrerare i Revisions-kontoret. 2,250 450 2,700 750 — 3,450 _ 1 Registrator och Arkivarie ....
1,800 — 1,800 — 1,800 —— 1 Ombudsman 1,500 500 — 1,800 300 — 2,500 1 Notarie hos Kommissariatet.
. . 1,500 300 — 1.800 300 — 2,500 1 Ivassa-bokhållare 1,500 300 1.800 300 — 2,500 1 Bokhållare i Boksluts-kontoret . 1,500 500 1,800 300 — 2,300 t Kanslist hos Kommissariatet . . 750 150 — 900 230 — 1,150 1 Kammarskrifvare 750 150 — 900 230 — 1,150 1 Kontorsskrifvare 750 150 — 900 — 230 — 1,150 1 Waktmästare 600 75 — 675 73 — 750 1 Kammardräng 525 — 75 — 600 — — 600 2 Kammardrängar 1,050 — 150 — 1,200 — — 1,200 1 Husdräng 450 50 — 500 — — 500 1 Husdräng Tillkommer: 450 50 500 500 Arfvode för biträde vid protokolls- föringen hos Fullmäktige 500 — 500 — — 500
Arfvode för bestridande af de ren- skrifnings- m. fl. göromål, som åle- gat den vid Fullmäktiges Expedi- tion tillförene anställde Kanslist . — 900 — 900 230 1.150 — Summa R;dr 30,825 - 6,900 37,725 - 0,975 - 48,700 — Anm, Skulle nuvarande Registratorn och Arkivarien före nästa Riksdag afgå, kommer denna tjenst icke att dessförinnan återbesättas; dock må den för densamma anslagna lön användas till ytterligare arfvode för tjenstgöring inom Fullmäktiges Expedition. 20 Utlaga lill Slats-Ulskollels Utlåtande Jt?|270.
IJf, B, Uppgift å de löneförmåner Riksgdlds-konlorets tjenstemanna-p er sonal och vaktbetjening åtnjutit under år 1857.
Ljuspen- ningar.
Särskilda arfvoden för uppl:gn emot fond. Stats-obl:r. Summa Riksmynt.
Sekreteraren lios Fullmäktige . . . 5,000 80 820 5,900 Kommissarier, 5:ne, tillsammans .
9,000 — 240 — 2,460 11,7 00 — Kamreraren i Boksluts-kontoret . . 1,800 525 50 550 2,925 Kamreraren i Revisions-konloret . 1,800 — 50 — 500 2,150 Registratorn och Arkivarien ....
1,800 — — — 50 1,850 Ombudsmannen 1,200 — 50 — 1,250 Notarien hos Kommissariatet . . . 1,200 — 50 225 1,475 Kassa-bokhållaren 1.200 225 50 357 50 1,792 50 Bokhållaren i Boksluts-kontoret . . 1,200 — 50 375 — 1,605 — Kanslisten hos Kommissariatet .
. 000 150 50 2 82 50 892 50 Kammarskr, i Boksluts-kontoret . . 600 150 20 i 50 — 900 — Kontorsskrifvaren 600 — — 20 75 — 695 — Waktmästaren 600 40 __ 640 — 1 Kammardräng 450 50 — 25 — 505 — 2 Kammardrängar 900 — 60 50 — 1,010 — t Husdräng 550 45 20 — - — 595 — ! d:o Tillkommer: 550 45 20 595 Tjenstförrättande Kanslisten vid Fullmäktiges Expedition — 750 — 50 100 — 900 — Summa R:dr 26,610 — 1,980 - 905 5,485 - 54,980 __ Bilaga till Stats Utskottets Utlåtande M 270. 21 Lit. C.
Uträkning d den i Stats-Utskottets Utlåtande JM 270 dt Riksgäldskontorels Embels- och Tjensteman samt Vaktbeljening föreslagna löneförhöjning för dr 1857.
Uppburet arf- 33'/3 proc af vode för upp- Återstående lönen på stat. låningen mot fond. obligat. löneförhöjning.
It:dr. ö.
K:dr. ö. R:dr. ö. Sekreteraren hos Fullmäktige ....
1,000 820 180 3:ne Kommissarier tillsammans . . . • . • 3,000 — 2,460 540 — Kamreraren i Boksluls-kontorel . . 600 — 530 — 50 — Kamreraren i Revisions-konloret . . • • • 600 — 300 — 300 — Regislratorn och Arkivarien • » • 600 — — 600 — Ombudsmannen 400 — — 400 — Notarien hos Kommissariatet ....
400 — 225 — 175 — Kassa bokhållaren 400 — 337 50 62 50 Bokhållaren i Boksluls-kontoret, . . 400 — 375 — 25 — Kanslisten hos Kommissariatet . . . ■ . • 200 — 112 50 87 50 Kammarskrifvaren i Boksluts-kontoret . . 200 — 130 — 70 — Kontorsskrifvare 200 — 75 — 125 — Waktmästaren 200 — — 200 — 3:ne Kammardrängar tillsammans . . 450 — — 450 — 2 Husdrängar d:o 220 — — 220 — Till/tömmer: t. f. Kanslisten hos Fullmäktige, 33 '/3 proc. af dess arfvode 230 — 100 — 150 — Summa R:dr R:ml 0.120 1 | 5,485 — 3,635 — 22 Stats-Utskotlels Memorial M 271. JfS 271.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 18 Febr. 18S8, kl. 2 e. m.
Memorialmed förslag till voterings-proposition, i anledning af Ri/cs-Ständens skiljaktiga beslut i fråga om hegardt anslag eller lån för staden Christianstads kostnader till följd af kolera-farsotens härjande derstädes under höst-tiden år 1857.
Uti sitt rörande detta ämne, under 254, afgifna Utlåtande, har Stats— Utskottet hemställt, att Herr A. F. Ericsons väckta motion om beviljande åt ofvannämnda stad af ett anslag utan återbetalnings—skyIdighet å 15,000 R:dr R:mt, eller, i fall ett dylikt anslag ej kunde erhållas, af eli räntefritt lån å 20,000 R:dr samma mynt, att under loppet af nästföljande tio år med 2,000
R:dr årligen återbetalas, icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Enligt Utskottet tillhandakomna protokolls-utdrag, har sagde Utlåtande blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Ronde-Ståndet godkändt; hvaremot Preste- och Rorgare-Stånden, med afslag å Utskottets hemställan, beviljat staden Christianstad, till lindring i de genom kolerafarsotens härjande derstädes sistförlidet år staden åbragta kostnader, ett lån af 20,000 R:dr R:mt, att från Riksgälds-kontoret utgå och under nästföljande 10 år återbetalas med en tiondedel årligen, hvarjemte 4 procent årlig ränta å skuldsumman borde erläggas.
Då i denna fråga således två Stånd stannat mot två, och densamma alltså, enligt 69 § Regerings-formen, måste afgöras genom omröstning i Förstärkt Statsutskott, får Utskottet i sådant afseende föreslå följande voterings-proposition: »Den som, i öfverensstämmelse med Stats-Utskottets, af Ridderskapet och Stats-Ulskotlets Memorial M 271 23 Adeln samt Bonde-Ståndet gillade hemställan, anser att den väckta motionen om anslag eller lån till staden Christianstad i anledning af dess kostnader till följd af kolera-farsotens härjande under sistlidet års höst, icke bör till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beviljat staden Christianstad, tili lindring i de genom kolera-farsotens härjande derstädes sistförlidet år staden åbragt a kostnader, ett lån af Tjuge tusen R:dr R:mt, att från Riksgälds-kontoret utgå och under nästföljande tio år med en tiondedel årligen återbetalas, jemte det Fyra procent årlig ränta å skuldsumman erlägges.» Stockholm den 18 Februari 1858.
Rättelser: Stats-Utskottets Memorial JM 263, sid. 26, råd. 3 uppifrån står:
Lidköping, läs:
Samma Memorial sid. 29, rad. 8—9, står':
Sex procent af det ursprungliga lånebeloppet, läs: Sex procent. Stats-Utskottets Utlåtande JM 270, sid. 7, 7 mom. l:o, rad. 1, står: att Rikets Ständer måtte för innevarande år, läs: att — — för sistlidet år.
Samma Utlåtande sid. 8, mom. 2 rad. 4, står: innevarande år, läs: sistlidet år. » samma sida, mom. 3, rad. 1, står: innevarande års, läs: sistlidet års.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOIL BECKMAN, 1838. Ståts-Utskottets Memorial M 272.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 20 Febr. 1858, kl. 1 e. m.
Memorial, angående verkställd omröstning v fråga om den förre Justitieombudsmannen Theorell tillerkända pension.
Öfver nedanstående, i Stats-Utskottets Memorial M 250 omförmälda, af samtlige Riks-stånden godkända, proposition har Förstärkt Stats-Utskott denna dag anställt omröstning: »Den, som anser, att, på sätt Stats-Utskottet tillstyrkt samt Borgare- och Bonde-stånden beslutat, den förre Justitie-ombudsmannen, Kammarrådet Theorell tillerkända årliga pension å samma belopp, 4,260 R:dr Banko, eller Sextusen trehundra nittio R:dr R:mti som Justitie-ombudsmanna-lönen utgjort under den tid, han varit Justitie-ombudsman, bör beräknas och af Riksgälds-kontoret qvartalsvis utbetalas från och med månaden näst efter den, hvarunder merbemälde Kammarråd erhåller afsked ur Statens tjenst, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer från beloppet af den Kammarrådet Theorell tillerkända årliga pension att, så länge han i Statens tjenst qvarstår, afdragas den inkomst, han af sin innehafvande syssla åtnjuter; och får denna pension beräknas samt af Riksgälds-kontoret qvartalsvis utbetalas från och med den dag, då Justitie-ombudsmans-lönen af merbemälde Kammarråd frånträddes.» Bih. till R.
Prot. 1856-4858.
4 Sami 1 4 fd 4 Band. 26 Haft. 1 2 Stats-Utskottets Memorial M 273.
Och som denna omröstning utfallit med 67
Ja och 52 Nej, hafva Rikete Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionens innehåll; Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet härigenom skolat anmäla.
Ank. till Exp.-Utsk. den 20 Febr. 1858, kl. 1 e. m.
Memorial, angående verkställd omröstning i fråga om eftergift af den f d Lands-kamereraren Svante Lindberg ådömda ersättningsskyldighet.
Sedan den i Stats-Utskottets Memorial J\s 257 i delta ämne föreslagna omröstnings-proposition blifvit af samtliga Riks-stånden godkänd, har Förstärkta StatsUtskottet denna dag anställt votering öfver berörde, så lydande, proposition: »Den, som vill, att Rikets Ständer — förutom den, i enlighet med Kongl. Maj:ts nådiga framställning, Kammarrätts-rådet
Lindberg medgifna befrielse från erläggandet af Kronans återstående fordran å det honom till betalning ådömda ersättnings-belopp — jemväl för sin del besluta, att Lindberg fritages från all ansvarighet äfven för det belopp af 1.000 R:dr utaf den fastställda ersättnings-summan, som Stats-rådet af Wingård i lifstiden inbetalt, samt att, i händelse bemälde Stats-råds sterbhus- eller rätts-innehafvare hos Lindberg uttaga dessa 1,000 R.dr.
Lindberg berättigas att sagde belopp af Stats-verket återbekomma, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Stats-Utskottets Memorial M 274.
Nej, har frågan om beviljande af en sådan förmån för bemälde Kammarråtts-råd förfallit.»
Som voteringen utfallit med 77
Ja och 41 Nej, sedan en voteringssedel, såsom dubbel, blifvit kasserad, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Ja-propositionen; Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet skolat härmed anmäla.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 20 Jan. 1858, kl. 1 e. m.
Memorial, angående verksläld omröstning i fråga om ett anslag till Lifbevärings-regemenlel.
Öfver följande, uti Stats-Utskottets Memorial M 265 föreslagna, af samtlige Riks-stånden godkände, proposition har Förstärkta Stats-Utskottet denna dag anställt votering: »Den, som anser, att äskad ersättning åt de Officerare vid Lifbevärings-regementet, hvilka, till följd af den beslutade utsträckningen af allmänna bevärings-manskapets exercistid, måste tjenstgöra under det andra beväringsmötet, icke bör bifallas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar, Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat att i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes, till beredande af dylik ersättning, anvisa de besparingar, som möjligen kunna uppkomma genom från regementet afgående Officerares löner, eller, om 4 Stats-Utskottets Memorial M 275. sådant icke kan ske, utaf det å Riks-staten uppförda förslags-anslag till bevärings-raanskapets vapenöfningar, för ifrågavarande ändamål använda det belopp, som uppgifvits dertill vara erforderligt, eller 2,215 R:dr 50 öre Riksmynt.»
Och som denna votering utfallit med 51 Ja och 67 Nej, sedan en voteringssedel, såsom dubbel, blifvit kasserad, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Nej-propositionen; Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet skolat härmed tillkännagifva.
Stockholm den 19 Februari 1858. 275.
Ank. till Exp.-TJtsk. d. 20 Febr. 1858, kl. 1 e. m.
Memorial, i anledning af verlcsläld omröstning i fråga om löne-förhöjning ål
Statens embets- och tjenstemän m. fl. för år 1857: