Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jemte bruken, finnas i Wartofta fögderi 5 särskilda jernmanufakturverk, nemligen:
Madängsholm med 2 knipp- och 1 spikhammare samt uppgifvet försäljningsvärde, hvilket nedgått ifrån 1,440 R:dr för 96 centner manufakturgods år 1856 till 800 R:dr för 53 centner år 1860; Annefors med 2 knipp- och 3 spikharnrar samt ett försäljningsvärde, som år 1856 utgjorde 19,204 R:dr för 945 centner och år 1860 16,957 R:dr för 875 centner; Tunarp med 1 redskapshammare eller s. k. vattenslägga, hvarest årliga tillverkningen, som ej kunnat bestämdt uppgifvas, uppskattats till 100 centner med en arbetsvinst af 3 R:dr på hvarje centner; Slättäng, hvarest vid en vattenslägga tillverkas årligen omkring 50 centner gods med enahanda 3 R:drs arbetsvinst per centner, varande detta verk i förfallet skick; samt Källebacken med redskapshammare, hvarest årligen förarbetas omkring 150 centner gammalt jern med lika arbetsvinst, som ofvan är nämndt.
Stångjernshammaren vid Källefall har under perioden varit nedlagd.
Kopparhammaren vid Källefall har deremot varit i gång med årligt tillverkningsvärde af ungefär 3,900 Rxlr.
Kopparhammaren vid Sätersfors har högst obetydligt begagnats, och något värde å hvad der tillverkats kan ej uppgifvas.
Den personal, som af jernhandteringen är upptagen, finnes antecknad uti tab. N:o 7.
Af ofvanstående redogörelse för tillverkningen, hvilken dels afsättes inom länet, dels vågföres i Göteborg, inhemtas de vexlingar, som denna näringsgren varit underkastad.
Den vid åtskilliga bruk inträffade minskning i tillverkningsqvantiteten åren 1858 och 1859 härledde sig från brist på driftvatten.
Transporterna ombesörjas i allmänhet å bruken angränsande vattendrag eller ock på axel till närmaste kanalstationer och sedermera sjöledes till Göteborg.
Kolåtgången har uppgått: 1856: 1857: 1858: 1859: 1860: vid Skagersholm till 3,904|, 3,759^, 2,781, 2,821f, 4,229 läster om 12 tunnor och vid Ribbingsfors till 676, 756, 1,831, 814, 1,017 stigar.
Sistnämnde 2:ne bruk hemta sina tackjernsbehof från masugnarne i Lekebergs och Carlskoga bergslager och hemföra dem dels landvägen med biträde af egna underhafvande, dels ock, hvad Ribbingsfors angår, från Carlskoga faktori genom Knapfors kanal till Sjöändan och vidare på jernväg till Christinehamn, hvarifrån de sjöledes transporteras till brukets lastageplats Atterbäcken vid Wenern.
Skagersholm herntar sitt bräntna - Tab.
N. Jernbrukens antal och tillverkning. a HH P Tillverkning Skeppund B.-V. -5 p:
För Stångjcrnstillverknlng!
p B P cL.^3' 9 g- 1856. 1857. 1858. 1859. 1860. CO 1 Norra Wadsbo fögderi. 1 Skagersholm 4 4 2,654 2,888 2,407 2,488 3,269 Ribbingsfors 2 2 2,001 2,256 2,153 2,376 2,405 n> Pj O 1 Södra Wadsbo fögderi:
P Forsvik 2 2 1,235 1,174 1,481 1,768 1,771 O 3 2 2 1,566 1,463 1,561 1,217 2,138 5* Åboholm 2 2 1,378 1,034 530 740 1,025 09 to Lagersfors 3 2 1,576 1,944 1,984 1,724 2,281 ot W
I Böjenlorps fögderi:
Åreberg 1 1 119 118 119 119 119 ct> I Wartofta fögderi: o 2 2 573 485 474 467 719 0 a Tidaholm .. 1 1 522 317 589 584 625 Skaraborgs län.
Stenbrott m. m.
Fabriker. 31 terial uteslutande från egna skogar, och af kolåtgången vid Ribbingsfors under femårsperioden hafva 2,156 stigar tagits på brukets skog, 1,789 stigar köpts inom lånet samt 1,149 stigar från orter, belägna utom länet.
Från de öfriga jernbruken hafva detaljerade underrättelser om kolåtgång, förlagsort för råämne och utvägar för detsammas hemforslande icke erhållits.
Olyckshändelser i afseende å rörelse och personal hafva under perioden icke afhörts.
Vid Böhlet i Undenäs har bearbetats ett brunstensbrott, som afkastat:
Ar 1856 185 Sk® 3 L®, » 1857 204 » 10 » » 1858 266 » 10 »
Är 1859 265 Sk® 4 L®, » 1860 240 » 1 » Summa 1,161 Sk®, 8 L® brunsten.
Denna tillverkning hade sålunda å nyo något tilltagit.
På senare tider har någon malmbrytning icke ägt rum, utan arbetet bedrifvits medelst plockning och vaskning utur de gamla varphoparne.
Endast ett alunbruk finnes i länet, nemligen vid Hönsäter med en tillverkning år 1860 af 600 tunnor alun.
Alunbruket vid Carlsfors nedlades år 1856. och vid Kaflås upphörde aluntillverkningen år 1855.
Vid qvarnstensbrottet i Lugnås, der fyra personer äro ständigt sysselsatta, tillverkas fortfarande qvarnstenar af god beskaffenhet.
Enahanda tillverkning äger rum i Timmersdala socken, men är i aftagande, likasom slipstenstillverkningen i Låstads socken.
Deremot finnes i liatorps by af Böja socken ett slipstensgryt af god beskaffenhet, hvarifrån årligen 2 å 300 slipstenar afyttras för ett värde af omkring 12 å 1500 R:dr.
Kalk tillverkas på åtta ställen inom Södra Wadsbo fögderi i Timmersdala, Säters, Bergs och Lerdala socknar vid foten af Billingen, till ett belopp af ungefär 15 ä 18,000 tunnor, på sex ställen inom Wai’tofta fögderi, till en myckenhet af 2,000 tunnor, allt årligen, samt på fyra ställen inom Leckö fögderi, äfvensom vid Mösseberg och Kinnekulle inom Skara fögderi, hvarifrån tillverkningsbeloppet icke är uppgifvet.
Stenhuggningsarbete af icke ringa betydenhet idkas vid Hellekis och Blomberg samt af mindre omfång, ehuru jemväl till afsalu, i Wåmbs by. o A Binnebergs mo är för Carlsborgs fästning afsatt ett skifferbrott, som likväl ännu icke begagnats.
De fyra i senaste femårsberättelsen omförmälda pappersbruk bedrifvas fortfarande, och uppgifves tillverkningsvärdet vid dem år 1860 sålunda: vid Cathrinefors R:mt R:ar 13,948,15, o » Åkleby omkring » » 2,000, » Gustafsbruk » » 1,500, » Bälteberga » » 9,832.
Ett ullspinneri, i förening med klädesfabrik vid Måsaqvarn i Skånings härad, lemnade år 1860 ett tillverkningsvärde af 12,000 R:dr. o Vid Arebergs oljeslageri i Höjentorps fögderi tillverkades år 1860 2,000 kannor linolja, värde 4,000 R:dr R:mt.
I Lidköping finnes en tändsticksfabrik af ringa betydenhet och vid Amundtorp i Höjentorps fögderi en sådan med beräknadt tillverkningsvärde år 1860 af 2,500 R:dr.
I länet finnas fortfarande 2:ne större glasbruk, nemligen ett å Bromö, en ö i Wenern, förbi hvilken de flesta å Göta kanal gående ångbåtar passera.
Denna fabrik afser tillverkning af fönster- eller s. k. taffelglas, hvitt eller färgadt, äfvensom kupor, ur- och däcksglas samt takpannor.
Arbetspersonalen har utgjort omkring 375 å 380 personer årligen, hvilka hafva god utkomst under arbetstiden och tillfälle att göra besparingar för ålderdomen genom insättningar i den för bruket stiftade sparbank.
Bruket har betydlig egen skog och fyller i öfrigt sina behof af ved genom inköp dels från kronoparken Sundsmarken och dels från andra intill Wenerns stränder gränsande skogar, hvarifrån veden med brukets egna båtar afhemtas. 32 Skaraborgs län.
Reparationsdocka.
Tab. Litt. o. Tillverkningen, som uteslutande afsättes inom riket, utgjorde enligt bruksböckerna det i tab. Litt.
O uppgifna belopp. o Länets andra glasbruk är vid Arnäs i Kinne härad, hvarest hufvudsakligen tillverkas buteljer, hvilka till största delen försäljas till Carnegies & C:s Porterfabrik i Göteborg och transporteras sjöledes på Wenern och Göta kanal.
Tillverkningsvärdet utgjorde år 1860 91,080 R:dr R:mt.
Omkring 2,600 famnar kastved åtgå årligen, hvaraf största delen köpes från Wermland, samt 200 famnar långved, som köpes från angränsande kronoparkerna Östra och Vestra Kinneskogen.
Antalet arbetare har årligen utgjort 32 ä 40 öfver och 16 under 15 års ålder.
Deras ekonomiska ställning är i allmänhet god.
För brukets och godsets barn finnes en särskild skola inrättad, och är arbetarnes tillstånd i sedligt hänseende tillfredsställande.
Under femårsperioden äro nyanlagde: gjuteriet vid Forsvik samt ett garfveri i Wång, Undenäs socken.
Någon annan särskild för bruks- eller fabriksarbetare inrättad bildningsanstalt, än den här ofvan om o förmälda vid Arnäs, finnes icke att omnämna.
Bland binäringar bör nämnas linberedning inom några orter af Wadsbo och jemväl inom Kåkinds härad, tillverkning af möbler och laggkärl inom Sandhems och Habo socknar samt af laggkärl i norra delen af Södra Wadsbo fögderi, äfvensom af linne- och ylleväfnader i Wadsbo härad, hvarest årligen tillverkas omkring 16 å 17,000 fot hel- och halflinne med bomull till inslag, 24 å 26,000 fot blångarnsväf, 4,000 fot ylleväfnader, mest golfmattor, samt 1,000 fot bomullsväfnad.
Från Wadsbo fögderi säljas omkring 600 centner lin årligen.
Berörde produkter afyttras dels inom länet i städerna och vid marknader, dels från de norra orterna till Nerike och Östergötland.
Båtbyggeri idkas i norra delen af Södra Wadsbo fögderi, äfvensom i ringa grad vid kusten af Wettern inom Wartofta fögderi samt vid öarne i Wenern.
Dessutom finnes vid kanalstationen Sjötorp en Göta kanalbolag tillhörig, till enskild person utarrenderad reparationsdocka, hvarest blifvit reparerade år 1856 med 12 arbetare 22 fartyg; » 1857 » 15 » 14 »; » 1858 » 10 » 11 »; » 1859 » 18 » 22 »; » 1860 » 13 » 16 ».
Fiske idkas temligen allmänt af de länets innevånare, som bo nära vattendrag.
På flere ställen vid stränderna af Wenern bereder fisket innevånarne en icke ringa inkomstkälla, och på Thorsö samt Kållandsö utgör det en hufvudsaklig del af deras inkomst.
I afseende på vården om fiskevattnen, har Eders Kongl. Maj:t,s Befallningshafvande, efter det Hushållnings-Sällskapet, som från särskilda orter låtit infordra och erhållit upplysningar angående fisket och dess bedrifvande i de förnämsta vattendragen, i ämnet sig utlåtit, Tab. Litt. 0.
Tillverkningen vid Bromö glasbruk.
Kistor.
Bundtar.
Realis, värde.
Vedåtgång Kastved. i famnar.
Långved.
År 1856 1,427 Wr 96,465,60 104,945,64 5,282 411 » 1857 1,367 9] 77 106,854,22 115,113,33 4,820 568 » 1858 1,593 2tV 133,629,68 131,237,50 4,435 358 » 1859 1,445 96,092,50 114,528 3,229^ 274 » 1860 1,318 97,387,16 105,694 3,581* 276| Anmärkning.
Det olika tillverkningsvärdet kärleder sig från vexlande priser å ved och rudimaterier under de särskilda åren.
33 dels fastställt en emellan de länets innevånare, hvilka idka fiske i sjön Wettern, vid sammanträde i Hjo den 15 och i Rödesund den 18 Augusti 1859 träffad öfverenskommelse om användandet af endast sådan till grofleken bestämd redskap, att fiskynglet derigenom fredas, dels ock, efter vederbörandes hörande, genom utslag den 6 februari 1860, som likväl är vordet hos Eders Kongl.
Maj:ts och Rikets Kammar-Kollegium öfverklagadt, och för närvarande på Kongl.
Kammar-Kollegii pröfning beror, meddelat föreskrifter örn beskaffenheten af den redskap, som vid bedrifvandet af fiske i de till länet hörande delar af sjön Wenern finge begagnas, dervid Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande sökt att genom afskafifande af tättbundne notar, nät och håfvar förebygga ynglets uppfångande och utödande, hvilket allmänneligen ansetts utgöra orsaken till fiskens minskning i denna tillförene fiskrika sjö.
Någon reglering af fiskerihandteringen i öfriga större sjöar inom länet, såsom Hornborgasjön, Örlén, Viken m. fi., äfvensom småsjöarne i Walle härad, hade vid periodens slut icke ägt rum, hufvudsakligen i afvaktan på laga kraftvunnet utslag angående fisket i Wenern.
Tillgången på nyttigt villebråd har betydligt minskats, utom på kronoparkerne och vid sådane större egendomar, der jagten vårdas.
Roffoglar och lösa gående hundar hafva å sådant villebråd gjort betydlig skada.
Skogs- och jägeribetjeningen kan föga bidraga till jagtens skyddande utom kronoskogarne, hvarest de hafva tillräcklig sysselsättning, och någon egentlig inkomst af jagt kan icke någorstädes inom länet beräknas.
Elgar uppehålla sig endast kortare tider al året i de skogrikare trakterna.
BIHANG TILL mmm mm-måmm.
PROTOKOLL VID Lagtima Riksdagen i Stockholm åren 1865 och 1866. «tm» «jow ANDRA SAMLINGEN. lista Afdelningen; jRikets Ständers Revisorers samt Justitie-ombudsmans Berättelser. AWBBA B AJVBB T. 1864 års Revisions-berättelser.
' ' RIKETS HÖGLOFL.
STÄNDERS REVISORERS BERÄTTELSE om den år 18641 al dem verkställda granskning af STÅTS-VERKETS samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 186*5; jemte de, i anledning af samma berättelse, infordrade och till KONGL. MAJsT afgifna underdåniga Utlåtanden.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS A. L. NORMAN, 1805. v, t n ii »ni a« ^ i . ibsI:
I Z*m n -mp. . i u .. c kgedan den revision af statsverkets, jemte dertill hörande fonders tillstånd, styrelse och förvaltning för år 1862, hvilken, enligt gällande föreskrifter, den 15 nästlidne Augusti tagit sin början, numera blifvit fullbordad, få Rikets Ständers Revisorer derom afgifva den i 7 § af gällande instruktion föreskrifna berättelse.
Vid revisionens början lingö
Revisorerne från nedannämnde verk och inrättningar emottaga särskilda berättelser rörande förvaltningen under revisionsåret af de till deras disposition ställde anslag, nemligen: från Kongl. Stats-kontoret, angående sjelfva statsverket, stämpelpappers-uppbörden samt statsverkets ordinarie spanmå srörelse och undsättningsfonden, » » Krigs-kollegium. » » Förvaltningen af Sjöärendena, » » General-tullstyrelsen, » » General-poststyrelsen, » » Fångvårdsstyrelsen, » » Skogsstyrelsen, » » Telegrafstyrelsen, b » Styrelsen öfver Statens jernvågsbyggnader, » » Styrelsen öfver allmänna väg- och vattenbyggnader, » » Ofver-intendents-embetet, » » Konvoy-kommissariatet, » » Serafimer-ordens-gillet, » » Landtbruks-akademien, » » Direktionen öfver Allmänna Garnisonssjukhuset, » » Direktionen för Civilstatens pensionsinrättning, » » Direktionen öfver Arméens pensionskassa, » »
Direktionen för allmänna barnlius-inråttningen i Stockholm. » » Direktionen för Danviks hospital, » » Theater-direktionen, » » Styrelsen för Teknologiska institutet, — 4 - från Öfcer-dir ektören vid Mynt- och Kontroll-verken, s Kanslers-embetet vid Kongl. Krig s-akademien, » Kongl.
Kommittéen för Salpeter-ärendena, » Stuteri-öfverstyrelseu, » Chefs-embetet Joe Topografiska kåren, hvarjemte till Eevisorerne blifvit öfverlemna^ Kongl.
Kommerse-kollegii angående de under detla embetsverks förvaltning ställda fonder och medel för år 1862 afgifna berättelse, jemte tillhörande sammandrag af räkenskaperna.
Stats-kontoret. § i Med hänvisning till hvad sednaste revisionsberättelse innehåller, angående omfånget af detta embetsverks förvaltningsåtgärder och de grunder, hvarpå desamma sig stödja, få llevisorerne anmäla, att Kongl.
Ränte-kammarens hufvudbok för revisionsåret blifvit i Kongl. Kammar-rätten granskad utan anmärkning.
Emot det sätt, hvarpå ej mindre nämnde hufvudbok, än ock Kongl.
Stats-kontorets öfriga räkenskaper blifvit förde, hafva Revisorerne ej heller haft något att erinra. § 2.
Uti flera föregående revisionsberättelser lemnäs redogörelse för fortgången med upprättande af förslag till nya formulärer för de förvaltande verkens och öfriga redovisande myndigheternas räkenskaper.
Hänvisande till hvad härom i dessa revisionsberättelser omförmäles, få Revisorerne hu meddela att, enligt hvad Kamereraren i Riksboksluts-kontoret Jonas Theodor Spongberg, som sednast haft utförandet af berörde arbete sig uppdraget, uti memorial af den 2 November nästlidet år hos Kongl. Stats-kontoret anmält, samma uppdrag då blifvit fulländadt, i det förslag öfverlemnades till formulär för Kongl. Utrikes-departementets hufvudbok, hvilken vore den sista utaf de i rikshufvudboken ingående redogörelser, för hvilka nytt formulär vore erforderligt.
Förslag till formulärer hade blifvit af Spongberg upprättadt till följande räkenskaper, nemligen:
Länens landsböcker med dertill hörande redogörelser, Stockholms stads kronoräkenskaper, Kongl.
Krigs—kollegii hufvudbok, Kongl.
Förvaltningens af Sjöärendena och Flottans stationers dito, Kongl. Öfverintendents-embetets dito, Kongl.
Sundhets-koilegii dito, Stuteri-öfverstyrelsens dito, Styrelsens för allmänna väg- och vattenbyggnader dito, Kongl.
Statistiska Central-byråns dito, Veterinär-inrättningens i Stockholm dito, Kongl.
Mynt- och Kontroll-verkens dito, Kongl.
General-tullstyrelsens dito, samt Kongl. Utrikes-departementets dito.
A. till 1864 års revisionsberättelse, angående statsverket, sid. 5.
Sammandrag öfver samtlige i 1862 års rikshufvudbok ingående medel.
Inventariers värden Behållning af spanraål
Dito af bergseffekter - Utlånta medel Stats- och Riks- gälds-tnedel.
Medel, hvilka i rikshufvudboken endast upptagas i balanserna.
Summa. 11,850,175 260,173 85,969 625,086 26,653,032 7,374,442 334,024 4,965,137 1,161 205,238 10,321,658 84 1 30 17 51 38 64 11 44 14 58 328,899 44,269 4,020,822 236,206 6,250 22,748 4,690,735 77 35 55 55 25 52 564,148 218,950 1,185,313 13,050 720 3,681 88 16 4 90 12 32 12,743,224 260,173 130,238 625,086 30,892,805 8,559,755 347,075 5,202,063 7,411 231,667 15,012,394 49 1 65 17 22 42 54 78 44 71 10 Utestående kronouppbörd:
Levererad inom deu 31 Augusti 1862 Resterande den 1 September samma år Förskott Anmärkta poster Proprie-balanser Fordringar ....
S:gr 62,676,099 12 9,349,931 99 1,985,864 42 74,011,895 53 Kronouppbörd för år 1862 39,338,880 8 1,378,825 76 2,659,476 88 43,377,182 72 93 Uppbörd af extra statsregleringen Levereringar Utgående balans:
Ofverlevereringar 4,139 93 — — 4,139' — — 2,194,785 54 2,194,785 54 15,584 435,858 63,017,964 3 58 17 1,442 387,470 55 34 407 68 Z 17,434 435,858 63,405,434 26 58 51 Återstående utgifter ....
Skulder .... ....
S:gr 63,469,406 78 388,912 89 407 68 63,858,727 35 Summa 165,488,525 191 11,117,670 64 6,840,534 52 183,448,731 7 Kredit.
Stats- och Riks- gälds-medel.
Medel, hvilka i rikshufvudboken endast upptagas i balanserna Summ a. Ofverlevereringar Återstående utgifter Skulder 7,165 404,894 63,997,765 1 19 54 12,995 326,437 61 1 1,232 707 90 12 21,393 404,894 64,324,909 52 19 67 S:gr 64,409,824 74 339,432 62 1,940 2 64,751,197 38 Afskrifning — 133,262 16 — 133,262 16 Afkortning 962,018 8 - • — 71,306 19 1,033,324 27 Anordning:
Enligt riksstaten 29,029,097 58 29,029,097 58 » extra statsregleringen 10,431,537 32 — __ 10,431,537 32 Utom stat 2,810,969 75 1,092,087 97 32,639 16 3,935,696 88 S:gr 42,271,604 65 1,092,087 97 32,639 16 43,396,331 78 Levereringar — — 4,836,920 50 4,836,920 50 Utgående balans:
Kontant behållning 10,889,267 72 395,492 65 480,251 35 11,765,011 72 Inventariers värden 182,659 55 — — 182,659 55 Behållning af spanmål 83,872 42 52,411 48 — 136,283 90
Dito af bergseffekter 291,058 20 — — 291,058 20 Utlånta medel 26,103,182 92 4,193,916 46 20.1,750 16 30,506,849 54 Utestående kronouppbörd:
Levererad inom den 31 Augusti 1863 7,615.235 56 700 1,191,422 48 8,807,358 4 Resterande den 1 September samma ar 330,389 63 _ — — 12,578 84 342,968 47 Förskott 5,462,755 3 264,941 94 44 50 5,727,741 47 Anmärkta poster 481 38 5,250 — -- 5,731 38 Proprie-balanser 208,223 62 22,746 75 3,681 32 234,651 69 Fordringar 6,677,952 41 4,617,428 61 — 11,295,381 2 S:gr 57,845,078 44 9,552,887 89 1,897,728 65 69,295,694 98 Summa 165,488,525 91 11,117,670 64 6,840,534 52 183,446,731 7 Bil.
B. till 1864 års revisionsberättelse, angående statsverket, sid. 5.
Statsverkets grundfond år 1862.
Fondens behållning vid 1862 års början, bestående af:
Kontanta behållningar 9,814,528: 24.
Inventariers värden 260,173: 1.
Behållning af spaninål och proviant 85,969; 30.
Dito af bergseffekter 625,086: 17.
Dtlånta medel 6,390,804: 61.
Utestående kronouppbörd den 31 December 1861:
Levererad inom den 31 Augusti 1862 4,855,486: 6.
Resterande den 1 September samma år 304,325: 25. 5,159,811: 31.
Förskotter 4,871.192: 86.
Anmärkta poster 1,161; 44.
Proprie-balanser 183,503: 15.
Fordringar 598,207: 33. 27,990,437: 42.
Öfverlevereringar 6,764: 73.
Återstående utgifter, enligt riksstat, 404,894: 19.
Till ordinarie statsregleringsfonden:
Reservationer å riksstats-anslag 12,729,299: 50.
Odisponible uppbördsmedel:
Resterande den 1 September 1862 304,325: 25.
Proprie-balanser 179,420: 94. 483,746:_19. 13,213,045: 69.
Till extra statsregleringsfonden:
Reservatfoner å extra statsanslag 1,844,074: 79.
Till riksgälds-verkets fond:
För år 1860 1,173,667: /4. » * 1861 3,452,427: 3. 4,626,094: 77.
I allmänhet 2,880,753: 80. 22,563,969: 5. 22,975,627: 97.
Utgörande netto 5,014,809 45 Summa j 5,014,8091 45 Kredit.
Fondens behållning vid 1862 års slut, bestående af:
Kontanta behållningar 8,508,036: 13.
Inventariers värden 182,659: 55.
Behållning af spanmål och proviant 83,872: 42.
Dito af bergseffekter 291,058: 20.
Utlånta medel 6,616,361: 31.
Utestående kronouppbörd den 31 December 1862:
Levererad inom den 31 Augusti 1863 4,972.059: 86.
Resterande den 1 September samma år 308,171: 48. 5 280 231: 34.
Förskotter 5,262,114: 85.
Anmärkta poster 481: 38.
Proprie-balanser 186,149: 93.
Fordringar 757,376: 13. 27,168,341: 24.
Öfverlevereringar 15,449: 93.
Återstående utgifter, enligt riksstat, 435,858: 58.
Reservationer å riksstats-anslag 12,968,245: 75.
Resterande ilen 1 September 1863 308,171: 48.
Proprie-balanser 182,372: 38. 490,543; 86. 13,458,789; 61.
Reservationer å extra statsanslag 641,966: 21.
För år 1861 2,452,427: 3. ” ” 1862 3,016,014: 82. 5,468,441: 85.
I allmänhet •••• 2,133,025: 61. 21,'702,223: 28. 22,153,531: 79.
Utgörande netto 5,014,809 45 Summa 5,014,809 45 fafe&a* Bil. Litt.
C, till 1864 åra revisionsberättelse, angående statsverket, sid 5.
Ordinarie statsregleringsfonden för år 1862.
Ingående balan*:
Reservationer å riksstats-anslag
Restantier den 1 September 1862 Proprie-balanser 12,729,299: 50. 304.325: 25. 179,420: 94. 483,746: 19.
I 13,213,045 69 j Statsverkets inkomster:
Ordinarie inkomster
Extra ordinarie dito |
Hufvudtitlarne särskildt tillhörande uppbördsmedel 10,260,126: 56. ; 24,435,209: 67. 531,122: 63. 35,226,458 Hr edit.
Afkortningar å statsverkets inkomster Riksstats-utgifterna: 875,812: 54.
A Usta hufvudtiteln 1,156,917: 45.
» 2:dra dito 2,250,617: 1.
» 3:dje dito 478,922; 47. » 4:de dito .... 9,414,120: 82.
» 5:te dito 3,292,006: 22.
» 6:te dito 2,402,331: 85. i) 7:de dito 44.
» 8:de dito 37.
» 9:de dito 1.273,442: 35.
Utom hufvudtitlarne 79,421: 60. 29,029,097: 58.
Bidrag till bestridande af de på Riksgälds-kontoret anvisade utgifter för år 1862 2,059,790:
Andel i öfverskott och besparingar för samma år 3,016,014: 5,075,804: 82. 34,980,714 Utgående balans:
Restantier den 1 September 1863 308,171: 48.
Proprie-balanser 182,372: 38. 490,543: 86. 13,458,789 .'summa j 48,439,504 I 55 j Summa 48,439,504 Bil.
D. till 1864 års revisionsberättelse, angående statsverket, sid. 5.
Statsverkets behållna inkomster för år 1862.
Enligt Rikets Ständers riks- stat påräknade.
Utgiftäanslag tillkommande.
Från utgifts- anslag öfver- förda.
Enligt raken- j skaperna utgö-
I rande. 4.656,700 1,547,250 263,40! 42 173,371 6? ___ 3,937 3,421 97 5,089,595 1,780,491 0,801 375,788 16,232 74,850 41 4.39 7 186,731 47 49,931 31 i _ 34 44 6,600 310,000 201 2, 9 189 18 65,599 51 69 381 16,000 105,000 oa nnn 232 38 30,149 33 67 65 20 20 59 7,433 65 1 lOIiUe Ort juUU 1,700 560,000 90,000 280 3*10 128 80 1,571 630,865 93,763 323,607 32,060 7,364 03,689 20,234 26,537 65,487 21,442 533,627 2,118 70,865 3,763 42,956 3,060 364 20 59 301 7 7 14 89 61 921 qq nnn 89 61 92 7,000 55 000 8,689 4,234 37 16,000 26,500 65.000 25.000 240,000 5,000 90.000 44 44 86 86 487 26 26 3,557 69 31 293,627 22 22 2,881 14 _ 86 _ 80,584 32 170,584 32 5,000 166 33 5,166 33 S:gr 8,171,100 744,310 36 511,979 98 36,716 96 7,359 31 9,383,314 7
Extra ordinarie inkomster: 11,100,000 _ 107,229 78 1,309,580 12,516,815 87 400 _ 125 9 .. . 525 _ 1,400,000 553,948 61 ______ 1,953,948 61 : 1,300,000 490,138 32 „ 1,790,138 32 7,000,000 _ 1,169,562 33 ___ - 8,169,562 33 S:gr 20,800,400 — 601,178 39 2,969,411 74 — - 24,430,990 131 Hufvudtitlarnes uppbördsmedel : i 1 3,704 121,145 22,809 160,891 22,945 197,988 38 11 57 __ 3,764 38 4:de dito _ 121,145 11 6:te dito _ 22,809 57 7;de dito 89 _ . 160,891 89 41 9 22,945 41 197,988 9 S:gr 529,544 i 45 — — 529,544 451 S:gr j 28,971,500 1,935,033 j 20 3,481,391 72 36,716 96 7,359! 31 34,343,848 351 Afgå: 7,359 31 36,716 96 36,716 96 7,359 11 - Summa 28,971,500 1,927,073 39 3,444,674 76 34,343,848! 651 Bil.
E. till 1864 års revisionsberättelse, angående statsverket, sid. 5.
xt i a stats regi e ri ngsfo riden Hebel.
Fondens behållning vid 1862 års början, bestående af; Reservationer å extra statsanslag:
Hos stats-verket 1,844,074: 79.
1 » riksgälds-verket 2,678,438: 78. 4,522,513 Riksgålds-verkets fond •
Extra statsregleringsfondens inkomster:
Uppbörd 9,102,676 4,1 19 57 90 93 Summa } 13,629,330 | 40 Hr ed it.
Extra statsregleringsfondens utgifter:
Till föremål under: 2:dra hufvudtiteln 208,671: 95.
4:de dito 935,505: 28. 5:te dito 1,119,657: 6. 6:te dito 7,441,341: 81. 7:de dito 84,076: 67. 8:de dito 588,652; 94.
Diverse anslag 53,631: 61.