Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stockholm den 1 Oclober 1834- Res er valionerr Äf Herr Limnelius: ”Stockholms Borgerskap, som ej ingått uti det år 1 'jgu tillbudiie Contract om vacanceafgiftens utgörande, underhåller på sin bekostnad 100 Båtsmän.
Genom Riksdagsbeslutet den 7 Junii r631 ålogo sig Rikets Sjöstäder att, i stället för den så kallade skeppsvinsten, hålla Amiralitetet, tillhanda ett visst antal dugligt sjöfolk, och hvilket antal för.
Stockholms stad då blef bestämdt till 160 man, ifrån hvilken lid Stockholms stads åliggande att hålla Båtsmän kan räknas hafva tagit sin början; feni: år derefter, enligt Resolution af den 10 Mars i636> blef detta antal förminskadt till 100, hvarvid det intill närvarande tid förblifvit; utom. ett endå mellanskof, då Stockholms Borgerskap med frivilliga uppoffringar,, under kriget mot Dannmark åren 1674 Ldl 1^79> 1 stället för. 100 Båtsmän, lemnade 3oo, hvaröfver Högstsalig Konung Carl XI genom öppet bref af den 28 Februarii 1678 förklarade sitt Nådiga välbehag,., der det bland annat heter;.
”Alltså upptäge
Yl icke ■ allenast med serdeles
Nåde sådan deras redebogenhet att gripa Oss; under armarna med en så erklackelig understöd, efter som
VI ock vid tillfälle
Vår Nådiga ihugkommelse af sådan Verkligen emot dém visandes varder, utan VI och försäkre härjemte på det kraftigaste: förmedelst detta Vårt öppna Bref, merbemälde stad Stockholm, att denna bevillning på intet sätt skall Stadens välfångna privilegier praejudicera^eWex vid cn eller annan händelse till exempel dragas, skolandes Borgerskapet, efter detta år, intet större or^zVzar/e
Båtsmanstar vara förbundet att anskaffa än 100 Män , ehvad reparlilion, sorn de öfrige städerne emellan redan är. gjord, eller härefter göras kan rri. m.”
Det är således uttryckligen stadgadt i Stockholms stads privilegier,.
St.ats- jamt OeCOnomle-VtskoiitiM Betänkande N.o 2§. att icke mera iin 100 Båtsmän kan staden åläggas; mea 0111 antalet -af Båtsmän skulle synas vara ringa för Stockkolms stad i proportion möt andra sjöstäder, så hör härvid komma i betraktande, att Stockholms stad underhåller arne andra mil itai rcorpser, nemligen Stadens MiliUir-Goropagnie, roo man med nödigt Öfver- och Underbefäl, en Brandvaktscorps, bestående af cn Capitaine, en Lieutenant, 2 Adjutanter, 5 Underofficerare, 18 Rotmästare och 200 man, hvilka corpsen kosta i årligt underhåll, åen förra 16,900
Rdr, den senare 23,200 och Båtsmännen 3,5oo; dessutom betalas inqvartering med 7G,603 Rdr 17 sk. .— Summa Banco Rdr. 1 i8,2o3 — 17 sk.
Äfven underhållas 3:ne stora Caserner, hvaraf 2:ne för gående och kommande trupper.
Då allt detta tages i öfvervägande, lära Rikets Högloflige Ständer benäget finna, att Stockholms stad är i högsta måtto d sådant afseende beskattad, hvarföre jag vördsamt reserverar mig emot ali tillökning af Båtsmän för Stockholms stad.” Af Herr Leffler, E. M, ”Såsom Ledamot af den sammansatta de Högloflige Utskottens afdelning, har jag deltagit uti beredningen utaf nu i■IVågavarande Betänkande.
Jag liar dock icke kunuat instämma uti Pluraiiletcns beslut, att de Högloflige
Utskotten borde tillstyrka Rikets Hög Joflige Ständer alt, äfven lör deras del, antaga Bevillningen såsom grund för Båtsmansreteringen å städernes jord, på sätt Sjöförvaltningen samt Kammar- och Commerce-Collegierne det föreslagit uti deras till Kongl. JV]aj:t i underdånighet inlemnade Utlåtande, och Kongl. Majit i Sin' Kådiga Skrifvelse till Rikets Ständer af den 21 sistlidne Junii äfven gillat.
Frågan om en bättre reglering af städernes Båtsmanshåll har allt setdan 1770 talet utgjort ett vigligt föremål för Konungs och Ständers uppmärksamhet och öfverläggningar.
Flera gånger sedan dess hafva de förvaltande Verken blifvit ålagde alt uppgöra förslag till en jemnare fördelning städerne emellan af denna dem åliggande tunga.
Dervid harjalitid blifvit förutsatt, att den utaf dem innehafvahde jorden skulle, i likhet med Rikets öfriga jord, roteras.
Ja, uti Kongl. Brefvet af den n Julii 1780 förklaras det bestämdt, att Båtsmanshållet för städerne är grundadt pa jorden.
Riksdag mera alfvarligt förekom till granskning hos Rikets Ständer, hade ock, så väl för städernes jord, sorn. bus och tomter och borgerliga rörelsen bestämda föreskrifter blifvit upjrgjorda, o,m icke de handlingar, hvilka de förvaltande Verken då i ärenidet aflemnat, befunnits mindre fullständiga och upplysande, än sorn der - Stais- sankt Occqii., Utsk.
Betänkande N',o 28. a5 till erfordrades.
Rikets Högloflige Ständer blefvo derföre nödsakade ,att ånyo hos Kongl. Maj:t anhålla derom, att dessa Verk mätte åläggas att till nästinstundande Riksdag införskaffa de upplysningar, som saknades; men Rikets Ständer gåfvo uti deras underdåniga skrifvelse derom ingen anledning till frångående af den grund, som, enligt hvad redan nämndt är, af Konung och Ständer syntes vara förutsatt och antagen, att nemligen städernes jord borde på lika sätt, fast med vissa förändringar oell modificationer, roteras sorn den inom hvarje province varande öfriga jorden.
Verken hafva deremot ansett verkställigheten af förutnämnde Rikets Ständers underdåniga begäran, om en ny undersökning, medföra så stora svårigheter och en så lång tidsutdrägt, att de till undvikande häraf frångått detta förslag till städernes jords rotering, och i det stället, enligt hvad redan nämndt är, föreslagit antagandet af Bevillmngen såsom grund härföre.
Jag vill icke bestrida att de af Ständerne begärda upplysningarne, som må hända vore längre utsträckte, än behofvet det påkallade, äfven fordra en längre tid, än den emellan arne Riksdagar, om de ock vore lagtima.
Men då redan så mycket var utaf dessa Verk vid ärendet vidgjordt, och då onekligen en stor lättnad häruti blifvit beredd genom den extra rotering, som flera städers jord åren 1811 och 1813 undergått, vill det synas mig, sorn dessa svårigheter icke bort blifva så stora och oöfvervinneliga, alt den redan från längre tider tillbaka såsom . rigtig ansedda grunden för roteringen af städernes jord, derföre bort helt förfalla, och i det stället antagas en ny, visserligen vid tillämpningen första gången mindre besvär medförande, men också afvikande ifrån det i landet i allmänhet rådande förhållandet med roteringen, och troligen medförande behofvet af nödiga förändringar och rättelser, då deremot, om jorden en gång blifvit efter vanlig grund roterad, denna rotering kunnat för längre tid bestå, och först då, när annan grund, i allmänhet för Svenska jordens rotering blifvit antagen, äfven bli underkastad samma förändring.
Frågan är här icke om någon skiftning eller fördelning utaf Båtsmaostungan en stads egande hemman emellan.
Det är frågan om att ut. röna huru många tunnland åker, äng, skog och utmark m. m., som hvarje stad eger; huru-mycket deraf som var utaf natur att alldeles blifva från rotering befriadt; huru mycket som borde bära extra, och huru mycket ordinarie rotering?
Sedan detta blifvit utröndt, borde det, efter Bih. tili R.
Pro t. 1834- 4 Sami. 2 Afd. 4 C:ie Häftet, Stais» Samt Oecon.»Ulsk, Betänkande N‘.o %9. min tanka, icke falla så svårt alt rotera den sistnämnde jorden för hvarje stad, efler de grunder, sorn för den provincen, der staden är belägen, iiro gällande, och med iakttagande af de förändringar, som Rikets S,änder uti deras underdåniga skrifvelse föreslagit.
Om ock dessa undersökningar och regleringar, enligt livad redan medgifvet är, fordrat till och med en längre tid än 5 år, hade det mindre Lelydt, serdeles om deri interimsreglering af städernes Båtsmanshåll, lill lättnad för de mindre mest betungade bland dem, som Rikets Ständer utom någon uppoffring å Statens sida, vid sisllidne Riksdag föreslagit, blifvit utaf Kongl.
Majit i Nåder gillad och antagen-
Men då detta icke skett, icke heller vidale lärer kunna sättas i fråga, och behofvet likväl högt påknliar, att något, för ändamålets vinnande, skyndsamt företages,, lager jag mig friheten föreslå: att afdelmrrgens förslag, att äfven städernes jord må efter Bevillningsgrund i oteras, måtte såsom ett interimsförslag antagas, och såsom sådant hos Kongl. Majit i underdånighet anmälas; men att de Ilögloflige Utskotten derjemte täcktes tillstyrka Rikets Ständer att hos Kongl. Majrt lika underdånigt derom anhålla, att de förvaltande Verken måtte åläggas, alt, så skyndsamt som möjligt, tjll verkställighet befordra Rikets Ständers begäran vid sistlidne Riksdag, att den städernes jord, som är af natur att bara ordinarie rotering, må på det mest ändamålsenliga och minst kostsamma sätt varda uppmätt, graderad och roterad efler de grunder, som inom hvarje province öro gällande, och med de jemkningar deruti, som Rikets Ständer då föreslogo, på det att denna rotering, så skyndsamt som möjligt, må lomma till ett jemlikt förhållande med öfriga roteringen i Riket.
De större släderne, hvaribland Stockholm och Götheborg i synnerhet, komma i alla fall alt för sina luis och tomter samt borgerliga rörelse bära eri högst betydande del af städernes ordinarie JBåtsmansrotering; det synes derföre vara med rättvisa och billighet förenligt, att städernes jord roteras efter en mera allmän grund än efter bevilfningen, som nödvändigt skall drabba tyngre för de större städerne, der den ofta högt uppskattas, utan att tillskynda sine innehafvare någon motsvarande reel fördel, hvaremot jorden uti en stor del mindre städer lern nar deras Borgare rik ersättning för nä ringar ries otillräcklighet att dem törsörja; då deremot Borgarne uti de nämnde större städer, känna tyngden af deras näringars förfall, utan att ega ersättning uti jord, men elef oaktadt, såsom varande inom högre dass, få utgöra drygare skatter.
Slutligen får jag förklara, alt då jag inom afdelningen icke sökt att göra Götheborgs stads privilegier mot ea Stats- samt Ocean.
Bet^iihandc N:o ig. 2? högre rotering för staden gällande, har det skett, dels med den öfvertygelse!), all en jemkning till de mindre och mest betungade städernes lättnad uti eftanämnde tunga, icke kan ega rum, utan att fördelningen hillver allmän för alla Rikets släder och dels med den förutsättning, att de Öfriga stikler, som vid sisllidne Riksdag, i stöd af förmente egande privilegier in. m., undandrogo sig alt deltaga uti denna jemkning, denna gång icke fortsätla dessa sine påståenden.
Men om bemäide släder äfven nu dermed fortfara, får jag, såsom En af fulimägtige för Götheborgs stad vid innevarande Riksdag, förbehålla hemäide stad öppen talan, och skall i sådan händelse söka ådagalägga och fortsätta hvad jag vid senaste Riksdag äfven visade, att nemligen denna stad, uti sine från dess första anläggning erhållna privilegier, eger, efter min öfvertygelse, lika mycken rättighet att bestrida ali tillökning af dess nuvarande Båtsmaasrotering sorn någon annan stad i Riket.” Härmed lian Herr Santesson, B.
Af Herr Ekerman} C, J, ”Med instämmande uti Herr Lejfi ers reservation, får jag för klaf a, att i så måtto jag ogillar Utskottens afgifne Betänkande, sorn jag anser, att den föreslagöe jemkmngen i städernes Båtsmanshåll, om den nu ovilkorligen skolat för sig gå, hort vara provisorisk, eller gällande endast intill nästa Riksdag.
Det hade, i min (anka, varit Stockholms stads obestridliga rättighet alf, innan staden åläggas ett nytt onus, stridande helt och hållet emot en af Konung Carl XI för i5o år sedan gifven försäkran, deröfver blifvit hörd och få sig förklara, i hvilken händelse jag förmodar, alt
Stockholms indelningsskyldige invånare icke undandragit sig alt, så vidt möjligt varit, vidkännas en tillökning i dess Båtsmanshåll.
Som jag emedlertid redan förklarat mig icke vilja hindra den föreslagna regleringen, förbehåller jag mig endast, att Stockholm, lika ' med öfrige släder, måtte få hålla dess Båtsmän vacante.”
Uti denna reservation har Herr fVinblad
P* instämt N:o 29.
Annons till Exp. Utslå, den 1 öct.
Betänkande, i fråga om lindring uti den hemmansegarne i Jemtland åliggande roterings- och rustning sskyldighet, Kongl.
Maj:ts, under den a5 sisllidne Februarii i detta ämne till R Suts- sami Öecoitr Uttk, Betänkande JS:o 23. lets Ständer aflåtne- Nådiga Skrifvelse (N:o 5g), liar lill Stats- samt Allmänna Besvärs och Oeconomic-Ulskotlens behandling blifvit remitterad; äfvensom de till målet hörande handlingar, bestående af Kongl. Majrls Befallningshafvandes samt Kongl. Krigs- och Kammar-Collegiernes i Irågan afgifne underdåniga Utlåtande med dertill hörande bilagor, kommit Utskotten tillhanda, och hafva Utskotten, efter tagen kännedom deraf, i anseende till frågans grannlaga och,, i flera omständigheter, från andra 10- teringsmål skiljaktiga beskaffenhet, ansett sig, lill ledning för den sammaS bedömande i det. skick, hvari den för närvarande sig befinner, böra i ett sammanhang framställa förhållandet med rolerings- och rustningsbesväret i Jemtland vid dess uppkomst,, samt de förändringar och beslut i afseende å nämnde onus, hvilka sedermera intill närvarande tid egt runi.
Efter Jemtlands och Herjeådahlens sista inkräktning och införlifva»-- de med Sverige, och sedan Herjeådahlcn blifvit medgilvet att med penningar lösa sig från skyldigheten alt hålla manskap, upprättades och lastställdes årén 1688 och 1689 ett contract, enligt hvilket Jemtland var skyldigt uppsätta eli Infanteri.-Regemente eller Dragoner, till ett antal af 1000 man, jemte 48 Corporaler,. hvaremot Kronan åtog sig att för hvarje Dragon eller Soldat betala 20 daler silfvermynt, hvilken afgift nu utgör 6,666
Rdr 3s sk.
Banco; och år 1695 förbundo sig åboerne å 71 S'j/36 hemman att uppsätta 100 man Cavallerie, emot ett Statsbidrag för hvarje nummer af4o daler silfvermynt, som ännu åtnjules på det sätt, att rusthållaren först innehåller räntan af rustningsslammen och sedermera uppbär i räntan contant af Åugmenls-hemmanet, och hvad derefter brister ersättes honom af dertill anslagne och med förvandling utgående hemmansräntor i VesterNorrlands
Län; börande jemväl anmärkas, att, genom åtskilige Kongl.
Resolutioner och deribland stadfästelse» å sjelfva roteringen,, blifvit försäkiadt, att Jemtlands Fiegemente, ”vid fejd och hvarjehanda påkom”mande händelser,, skulle blifva i landet gvarstående, till den gränsortens defensxon emot Norrige,, och icke bortcommenderas,. såsom förr ha”de skett;” hvarföre ej heller vid roteringen i Jemtland blifvit följd sådan grund,, sorn för dea öfriga Armeen..
Genom Kongl..
Brefvet den 2 October 1806,. angående de i Sverige då ännu. orolerade hemman, har Kongl. Maj:t förklarat,, att, i anseende till den stränga rotering, sorn Jemtland undergått, Samt den af alla: tiders erfarenhet bestyrkta svårighet, om icke omöjlighet, att då Rikets tjenst fordrade, .. vederbörligen: recrutéra afgången uti det der - indelte- Regemente, Stais- samt- Oceon.
Viik Betänkande N:o 29. 29 ansåg Kongl. Maj:t ny Iligt kunna blifva, om en ny allmän rotering eler-' städes företages; hvarvid, dd lika grunder följdes, som för den ofriga Svenska roteringen blifvit /agde, tillfälle torde gifvas att till Kronan indraga de 1111 på roteringen anslugne räntor; och om Militaireförsvaret lill numerlalet derigenom skulle minskas, kunde Kongl..
Maj:t deremot förvänta, att det ma lätthet sorn i den öfriga delen af Sverige sedermera kunna recruteras oell underhållas,.
Då emedlertid någon verkställighet häraf icke- följt, ingingo Rikets Ständer vid i8r8 års Riksdag -till Kongl. Majrl med underdånig anhållan, att då roteringen 1:
Jemtland befunnes i allmänhet mera betungande, än i öfrige orter, när med landskapets folkmängd jern fördes det manskap, sorn efter knektecontractet och Indelningen borde derifrån utgöras, en undersökning mätte ske ej, mindre till utrönande, huruvida- de i landet befintlige oroterade hemman och nybyggen kunde användas till understöd åt de förut drygt roterade, än -ock till föreslående af jemkning i landskapets roteringsskyldighel; i anledning hvaraf Kongl. Maj:l dels under den i5 December 1820, i Nåder anbefallt Dess Befallningshafvande i Jemtland, att afgifva underdånigt förslag lill ny rotejemkning, hvarvid den allmänna grund borde iakttagas, ”att Regementets styrka icke finge nedsättas under ”800 man, hvilka sedermera ånyo kornnie att okas,, i den nion den skeende afvittringen dertill gåfve- anledning;” dels ock,, sedan en provisionel rote jern ökning blifvit upprättad, på de grunder, bland annat, att Regementets styrka nedsättes till 800 man, och att de derigenom uppkomne vacante rotar, jemte förut oroterade hemman, nnslogos till de qvar-. blifne stamrotarnes understöd, med ett bidrag af g Rdr. för tunnlandet
Q— 6 tunnland utgöra ett mantal i Jemtland •—j) under nen au November 1827, i- Nåder fastställt samma jemkning att gälla ifrån och med 1828 intill dess, efter afv.ittringens afsluiande i orten, en- fullständigare och på mera bestämda grunder byggd rotering i provincen kunde för sig gå; hvarjemte Kongl. Maj:t förklarat, ”ätt, såsom följd af den Jemtlands ”Rothållare medgifne lindring i roteringen, Regementet borde ikläda sig ”samma activa tjenstgöringsskyldighet, sorn den öfriga indelta Arméen,, ”dock med befrielse från arbetscommenderingar utom provincen*”'
Häremot erinrades viri sislförflutne Riksmöte af Riksdagsfullmäglige från Jemtland, att, genom Regementets nedsättning,, den behöfliga jemkningen- icke vunnits, enär dels Regementet nu vore skyldigt till tjenstgöring utom Jemtland, hvaraf följde, att hemmansegarne- ej. längre kunde sjelfva Stats- lamt Oecon.
Utsk. Betänkande I?
o ap. tj. na flir rolarnc eller få lega manskap ulan olia4c kostnader, dels oek. den nja voteringen icke skall blifvit uppgjord på lika grunder, sorn i det öfriga Sverige, utan på dubbelt svårare vilkor, än i de förut hårdast roterade Länen; äfvensom klagan fördes deröfver, attroteringsbesväret jemyäi vöre i betydlig nion mera betungande, än i andia orter; hvarföre yrkades Infanteri-Regementets nedsättning tili 400 man, och HästjägareEsq riéns indragande eller reducerande lill den styrka, som af de rustande skäligen kunde underhållas.
Rikets Ständer funno, att om Jemtlands Regemente skulle, efter Norriges förening med Sverige, kunna uppfylla sitt ändamål, bidrag till Rikets Krigsmagl i det hela, så måste det gamla vilkoret för dess rotering, eller manskapets användande, endast inom landskapet; upphäfvas, och Jemtlands Soldater följaktligen åläggas samma skyldigheter, sorn Kronans indelta manskap i det öfriga Riket, vare sig i krig eller, i hänseende till arbetscommenderingar, under fredstid; men enär således contraetet med rotchållarae måste å Kronans sida brytas, funno Rikets Ständer någon annan billig grund för det nya förhållandet dem emellan icke böra fastställas, än den i Kongl. Brefvet den 2 October 18(6 redan uppgifna, eller jemlikhet med roteringen i det öfriga Riket, utan afseende derå, om detta förhållande medförde färre indelte Soldater, än de 800 man, Kongl. Maj:t pä förhand bestämt, eller flere än de 4<>o man Länets Riksdagsfullmäglige erbjudit; anseende Rikets Ständer derjemte törmönen af rotejemkningen böra rotehå!larne tillgodökomma, utan väntan på afvittring*- verkets- fullbordande, hvilket ännu kunde vara nog aflägset.
I öfverensstämmelse härmed, anhöllo Rikets Ständer (se und. skrifva N:o 38oj) alt Kongl. Majit täcktes, ti il efterrättelse vid den skeende nya roteringen inom Jemtland, i Nåder förordna; att Jemtlands soldater ålades samma skyldigheter som Kronans indelta manskap i det öfriga Riket; men alt deremot, utan fastställelse af den provisoriska regleringen af rotehåJlet derstädes för längre tid, än de 8 år för hvilka densamma blifvit af Länets invånare antagen, ifrågavarande rotering derefter malte jernnäs till likhet med roteringen i det öfriga Sverige, sedan hemmanens godhet, grundräntan och öfrige utskyhler blifvit emellan Länen behörigen jern förde och tagne i beräkning; hvarefter de nya i Jemtland tillkommande hemman borde öka den gamla roteringen med ny; samt att de sålunda för Jemtlands Fältjägare-Regemente tillstyrkte vilkor jemväl matte få sträckas till Jemtlands fläsljägare-Esquadron, så att Rusthållarne dervid måtte komma i åtnjutande af all dea lindring i deras hittills åliggande skyl - Sta!i~ samt Oecon.~Vtsk.
Betänkande N:o 3i dighefer, som antingen redan blifvit eller framdeles kunde varda Rote* hällarne inom provrncen beviljad.
De förslag till ny rotering i Jemtland, som härefter blifvit af Kongl.
Majlis Befallningshafvande afgifne, och omförmälas i Kongl. Maj:ts nu afliåtne Nådiga Proposition, innehålla bland annat följande uppgifter: alt, efter verkställd jemförelse med roteringen i Rikets, öfriga s3 provincer, befunnits, att när hvar 19:de man är mantalsskrifven Soldat, då. ett medium tages för hela Riket» vöre hvar egde mantalsskrifven karl Soldat i Jemtland» och att, när för ett taxeringsvärde i det öfriga Sverige af 8,23g Rdr hålles en Soldat, utgjordes samma prestation i Jemtland för ett taxeringsvärde af 1,278 Rdr; alt, sedan frén roteringen blifvit nndantagne Landt-,Stats- och Mili tise-boslä Ilen, Åugments-, Rusthålls- och Inqvarterings-hemman, Ecclesiastike boställen, Säteri- och Bergs-Frälse, Post- och Gästgifveri-hemman, ett Häradshöfdinge-boställe, sedan längre lid tillbaka förmedlade hemman, samt de 28 9/16 mantal, hvilka, genom utgörande af vissa tjenslbarheter till Gustafs och Carlbergs Kopparverk, redan äro betydligt betungade, och derå» enligt ett Kongl. Special Privilegium af den g Aug. 1678 och Kongl- Resolutionen den 10 Julii 174,9, njuter Bergsfrälse frihet; så ålerstodo 614: 3583/56x6:dels mantal, som i Jemtland bortdö utgöra hel rotering ; att» när Jemtlands rotering jemnades till likhet med roteringen i det öfriga.
Sverige, sedan hemmanens godhet» grundräntan och öfrige utskylder blifvit emellan Länen behörigen jeni förde och tagne i beräkning» uppkomme det resultat» att på den roteringsskyldiga jorden, efter taxerings- och försäljningsvärdet derå, i förhållande, till hemmansvärdet i andra orter, rätteligen skulle belöpa - - - - _ - _ 3o5 ,man samt landet, emot bibehållande af ofvanomförmälde 6,666: 3-2, efter beräkning af 4©
Rdr roteringskostnad per numer, underhålla - - 166 2JZ -3» derutöfver provincen genom roteringsbesvärets jemnare fördelning förmodades kunna utgöra en tillökning af - -- -- -- 128 —- hvarigenom 600 mau Stals- samt Oecon.-Vtsk. B t ta akan ch N,o 29. skulle blifva det antal, som af landet högst kunde åstadkom✓ mas; samt att, för att bereda enahanda lindring i rustnings-praestationen, borde antingen Ilust-csquadronen reduceras från 100 till Boman, med bibehållande af de af ålder indelle Rusthållen och nu innehafvande anslag 1 egne och Augmentshemmans räntor, jemte anordnadt räntebelopp från Medelpad, till fyllnad i de för hvarje numer påräknade 4<> daler silfvermynt; eller ock, i fall nämnde nedsättning ej kunde medgifvas, ett ytterligare Statsanslag af _ 1000 Rdr årligen beviljas, utöfver den summa, som redan erhålles till Rusthållens understöd.
Propositionen utvisar, ej kunnat godkänna de af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande föreslagne grunder och antagne beräkningssätt.
Utom hvad den Nådiga Propositionen härom innehåller, hafva Collegierne sig utlåtit, bland annat: att då Landt-, Stats- och Häradshöfd inge-boställen, enligt Författningarne, voro underkastade ordinarie rotering, hvarifrån någon befrielse icke vore för hemmanen al denna natur i Jemtland medgifven, samt, hvad Augmentshemmanen serskildt vidkomme, destomindre kuiide eller borde ega rum, sorn de icke vidare än med den dem åsatte ränta, utan förvandling, hittills bidragit till rustningens understöd, samt således från Iinektehållet obehörigen njutit befrielse; då de i orten varande inqvarterings-hemman ej heller kunde hädanefter få behålla deras hittills åtnjutne rotefrihet, enär nya löne-regleringen för indelta Armeen blifvit uppgjord med hänsigt lill öfver- och underbefälets skyldighet alt hemma i landet sjelfve förskaffa sig husrum, hvarföre nämnde hemman hädanefter icke annorlunda än emot ersättning syntes vara pligtige att inqvartering bestå; då de Kopparverket lill betjening underlagde hemman genom detta besvär icke fullgjorde någon emot roteringen egentligen svarande tunga, och följaktligen icke heller borde i och för samma betjening vidare från rotering undantagas, utan, om de till någon ersättning pröfvades berättigade, borde dertill i annan väg förhjelpas; så funno Collegierne, att alla desse nu uppräknade hemman, ieke-kunde ifrån beräkning Siats- ftnit Occonomia-Vtskoltéiie
Betänkande Sto 2 gr.'