Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Är acceptanten icke bosatt å diskonteringsorten, skall i accepten uppgifvas namnet på en derstädes boende person, bos hvilken betalningen vid förfallotiden tillhandahålles. Mom. 3.
Diskontering af vexel å lägre belopp än 250 R:dr Riksmynt, eller å kortare tid än tretio dagar, är ej medgifven.
Genom Ba.nko-TJtslcottets Betänkande N:o 35. 41 Genom stadgandet i § 160 af Reglementet, angående utlåning, är bestämdt, icke allenast hvilka aktier och obligationer, som få belånas, utan älven grunderna derför.
Banko-fullmägtigc hafva i den till Utskottet afgifna berättelse, § 23, beträffande förstnämnda §, yttrat, att som belåning icke är medgifven å åtskilliga, särdeles i sednare tider tillkomna obligationer, hvilka likväl måste auses innebära lika fullgod säkerhet, som flertalet af de till belåning antagliga obligationer, stadgandet bordo erhålla den utsträckning, att Diskont-styrelserna hädanefter ej må, såsom hitintills, nödgas tillbakavisa äskad belåning af säkra papper.
Utskottet anser det vara nödigt att vederbörande lemnäs friare händer, än nuvarande Reglemente medgifver, vid utlåning
Irån handels- och närings-diskonten och att i detta fall hvarje erbjudet hypothek, som anses innefatta fullkomlig säkerhet för det sökta lånet, må kunna antagas.
En så beskaffad vidsträckt pröfningsrätt hafva vederbörande Diskont- och Lånekontors-styrelser alltid haft vid beviljande af kreditiv och under licia devi tid, sådana från Diskont-verken utlemnats, har, vid Banko-diskontverket härstädes, förlust inträffat allenast å ett enda, utgifvet mot borgen.
Då miiiskadt reglementeraude bör för Banko-styrelsen bereda möjlighet icke allenast att med låneunderstöden gagna handel och rörelse i alla rigtningar, utan äfven att utöfva ett helsosamt inflytande på penningerörelsen i landet, har Utskottet skolat underställa Rikets Ständers bepröfvando följande förslag till den föreskrift, som skall motsvara § 160 i nu gällande reglemente. 32:o. Mom. 1.
Utlåning sker mot lånesökandes förbindelse, åtföljd af hypothek, bestående af: antingen löpande förskrifning eller accepterad invisning, motsvarande minst hela den reverserade lånesumman, eller ock aktier, publika papper eller andra hypotheker, som Diskontoch Låneko ntors-styrelserna anse innefatta full komlig säkerhet för det sökta lånet.
1862 Sr 1863.
| Jemf. § 160, så lydande : Mom. 1.
Utlåning sker mot lånesökandes förbindelse, åtföljd af hypothek bestående af: antingen löpande förskrifning eller accepterad invisning, motsvarande minst hela den reverserade lånesumman, eller ock nedannämnda aktier och publika papper till följande belåningsvärde, nemligen: l:o till högst nittio procent af kapitalbeloppet :
Obligationer med 4 procent ränta och deröfver, utfärdade af Riksgäldskontoret, Arméens ackords-amorteringsfond, Stockholms stads Drätsel-kommission, Göteborgs stad, Göta kanal-bolag, Brukscgares hypotheks-kassa, Trollhätte nya kanal-bolag samt alla redan varande Svenska hypothoksföreningar och de enahanda föreningar, hvilka hädanefter på likartade grunder kunna bildas, och som blifva af Kongl. Majit i nåder stadfä6 Sami. 1 Afd. 14 Haft. 6 42 Banko-Utskottets Betänkande N:o 35. Mom. 2.
Lånen meddelas på en tid af högst sex månader och icke å mindre summa än Tvåhundra Riksdaler. stade samt af Fullmägtige finnas innebära nödig säkerhet; ; 2:o till högst sjutiofem 'procent af kapitalbeloppet:
Ofvanberörda obligationer med lägre ränta än 4 procent; Fullmägtige obetaget att, i händelse omständigheterna skulle dertill föranleda, nedsätta belåningsvärdct å de i l:a och 2:a punkterna omförmälda obligationer.
3:o mot tillika ställd antaglig borgen för den brist i verkets fordran, som vid hypothekets användande möjligen kan uppkomma: a) aktier i Hjelmare kanal- och slussverks-bolag till högst 50 procent af aktiekapitalet; b) aktier i Södertelje kanal- och slussverks-bolag till högst 50 procent af det ursprungligen tecknade kapitalet, belöpande sig till 10 procent af den summa, nuvarande aktier upptaga; och c) aktier i Göta kanal-bolag, af första klassen, till högst 33j procent å primitiva aktiekapitalet.
“Lånen meddelas å en tid af högst 6 månader.“ Mom. 3.
Lån mot hypothek af löpande förskrifning eller accepterad invisning utgifves icke å mindre summa, än 1000 R:dr Runt, samt mot hypothek af aktier och publika papper å lägre belopp, än 200 R:dr samma mynt, eller annorlunda än å hela tiotal Riksdaler derutöfver.
De i §§ 162—166 intagna föreskrifter äro sammanförda i en paragraf.
Belåningspriset skall, enligt berörda föreskrifter, af Fullmägtige bestämmas å jern, stål, messing, koppar m. m. i Juni och December månader hvarje år för påföljande halfår till högst, trefjerdedelar af pantens försäljningsvärde, enligt mäklare-attest eller eljest kända förhållanden och å tackjern före slutet af hvarje år för nästföljande året, med afseende å konjunktur och öfriga omständigheter, till högst tvåtredjedelar af det pris, som årligen för hvarje bergslags särskilda tillverk - Banko-Utskottets Betänkande N:o 35.
43 ningar, såsom lösen för Kronans tionde-tackjern, af vederbörande embetsverk fastställas.
Dessä för belånihgspriséts bestämmande föreskrifna tider äro ieke lämpliga oell sättet för bestämningen är, hvad angår tackjern, föråldradt.
Belåningspriset kan i vissa fall behöfva jemkning under de nuvarande mellantiderna och vid skeppningstidens utgång finnas ej kända försäljningsvärden.
Då Fullmägtige nog tillse att belåningsprisct ej sättes högre, än att panten, i händelse af behof, kan dertill försäljas; så torde i detta hänseende annan föreskrift ej erfordras, än som här nedan är vorden föreslagen.
Åtskilliga hyttor ligga utom bergslagernas område och uppgift å bergslags namn kan således ej alltid meddelas.
Särskild uppgift å antalet galtar eller stycken är icke behöflig och kan blifva missledande, enär vid smältningen uppkomna stycken kunna under förvaringen på vägen i flera sönderfalla.
Som do effekter, hvilka få belånas, jemte öfriga hithörande bestämmelser uttryckligen angifvas, torde särskild föreskrift om hvad som icke får belånas vara obehöflig; och S 166 i Reglementet bör följaktligen uteslutas.
Utskottet tillstyrker, att följande intagas. 33:o. Mom. 1.
Vid Diskont-kontoret i Stockholm och Låno-kontoret i Göteborg utgifvas jemväl lån mot lånesökandes förbindelse och pant, enligt medföljande på Diskont- eller Låneko nto re t öfverlåton våg-attest: l:o af ncdannämnde, på vågar inom riket upplagda effekter af Svensk tillverkning, nemligen : smidt och valsadt jern, jernmanufaktur, stål, messing och koppar af alla slag samt, alun och bly; börande i vågattester från Stockholms och Göteborgs vågar panten upptagas till namn, sort och vigt samt i attester från öfriga vågar, äfven till stämplar, dimensioner, stång eller stycketal, med uppgift tillika, huruvida panten finnes antingen i sjelfva våghuset eller å annat förvaringsställe; och 2:o af Svenskt tackjern, som, i enlighet med gällande författningar, är behörigen stämpladt och märkt samt upplagt antingen å Stockholms tackjernsvåg, å vågen i Göteborg eller å öfriga inom riket befintliga jernvägar, stadgande må i blifvande Reglemente få Jemf. § 162. Mom. 1.
Vid Diskont-verken i Stockholm och Göteborg utgifvas lån mot lånesökandes förbindelse och pant, enligt medföljande, på Diskont-verket öfverlåten vågattest, af nedannämnda, på vågar inom riket upplagda effekter af Svensk tillverkning, nemligen: smidt och valsadt jern, jernmanufaktur, stål, messing och koppar af alla slag, samt alun och bly; börande, uti vågattester från Stockholms och Göteborgs vågar, panten upptagas till namn, sort och vigt, samt uti attester från öfrige vågar äfven till stämplar, dimensioner, stångeller stycketal, med uppgift tillika, huruvida panten finnes antingen i sjelfva våghuset eller å annat förvaringsställe. § 163, morn. 1.
Svenskt tackjern, som, i enlighet med gällande författningar, är behörigen stämpladt och märkt samt upplagdt antingen å Stockholms tackjernsvåg, å vågen i Göteborg, eller å öfriga inom riket befintliga jernvägar, hvilka äro försedda med vågmästare Banko-Utskottets Betänkande N:o 35. vid hvilka vågmästare äro anställde och som stå under tillsyn och ansvarighet af städernas magistrater; börande vågattesten innehålla bestämd uppgift å namnet på och stämpeln för den hytta, hvarest tackjernet är tillverkadt samt vigten.
Bolåningspriset bestämmes af Fullmägtige till högst trefjerdedelar af pantens försäljningsvärde.
Lånen utgifvas å fullt Riksdalertal och på högst sex månader med Diskont- och Lånekontors-styrelserna förbehållen rätt att pröfva, huruvida omsättning af lån må ega rum. Mom. 4.
Med såväl utgifning och slutbetalning af dessa lån, som panternas
Angifvande förhålles i enlighet med hvad för närvarande är stadgadt eller framdeles kan af Fullmägtige föreskrifvet varda.
Diskont- och Lånekontors-styrelserna ega, hvar för sitt distrikt, så ofta och på det sätt, styrelserna finna lämpligast samt samt stå under tillsyn och ansvarighet af städernas magistrater, må jemväl vid Diskont-verken i Stockholm och Göteborg belånas mot lånesökandes förbindelse, åtföljd af behörig vågattest, som, innehållande bestämd uppgift på den bergslags namn och den hyttas stämpel, hvarest tackjernet är tillverkadt, dess vigt samt antalet af galtar eller stycken, bör genom åtecknad transport på Diskont-verket. öfverlåtas. § 162, Mom. 2.
Lånen utgifvas å fullt Riksdalertal till högst J-delar af pantens försäljningsvärde, enligt mäklareattest eller eljest kiinda förhållanden, och Fullmägtige bestämma i Juni och December månader hvarje år, belåningspriset för påföljande halfår. § 163, Mom. 2.
Lånebeloppet, som före slutet af hvarje år fastställes till grund för det nästföljande årets utlåning, bestämmes af Fullmägtige, med afseende å konjunktur och öfriga omständigheter, till högst f-deiar af det pris, som årligen för hvarje bergslags särskilda tillverkningar, såsom lösen för kronans tiondctackjern, af vederbörande embetsverk fastställes. § 162, Mom. 3.
Lånetiden år bestämd till högst sex månader; ankommande på Diskont-direktionernas pröfning, huruvida omsättning af lån må få ega rum. § 163, Mom. 3.
Lånen utgifvas å fullt Riksdalertal och på högst Sex månader, med
Diskont-direktionerna förbehållen rätt att pröfva, huruvida omsättning af lån må få ega rum. § 164.
Med såväl utgifning och slutbetalning af lån mot pant af de i § 162 uppräknade effekter samt tackjern, som panternas relaxering eller frigifvande förhålles i enlighet med hvad för närvarande stadgadt är, eller framdeles kan af Fullmägtige föreskrifvet varda. § 165.
Diskont-direktionerna ega, hvar för sitt distrikt, att, så ofta och på det sätt, Direktionerna finna lämpligast och för
Diskont-verkens säkerhet nödigt, O ’ Banko-Utskottets Betänkande N:o 35.
15 för
Diskont- och låne-kontorens sä- låta anställa inventeringar å de på våkerhet nödigt, låta anställa inven- garne, för dessa Yorks räkning, pantteringar å de på vågarne för dessa | satta effekter, kontors räkning, pantsatta effekter, j Och hemställer Utskottet, i samband härmed, 34:o. att § 166 måtte få från blifvande Reglemente uteslutas; så lydande:
Urån belåningsrätt äro uteslutne effekter, upplagde på extra vågar eller lastageplatsen som icke äro med ansvarige embetsman försedde, tackjern, förvarade i enskilde personers utom städernas vågar befintliga bodar, samt stamp-, skrot- och klotjern.
1 af § 167 innefattar upplysning om hvad med Kassa-kreditiv förstås.
Sådan upplysning, tillkommen för att särskilja dessa kreditiv från de äldre kreditiv, hvilka från Banken utgifvas, torde numera vara obehöflig, och Utskottet tillstyrker 35:o. att nämnda moment ej må inflyta i blifvande Banko-reglemente; lydande detta, som följer: Med Kassa-kreditiv förstås rättigheten att, inom visst bestämdt maximum, kunna af Banken undfå låneunderstöd för tillfälligt begagnande på sådant sätt, att ränta påföres för hvad af det medgifna beloppet tid efter annan lyftes, men enahanda ränta åter godt.göres krcditivhafvaren för derå efter hand skeende återbetalningar.
Genom remiss från samtliga Riks-Stånden har Utskottet fått emottaga Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer af den 11 November nästlidet år, dell Kongl. Maj:t till Rikets Ständers afgörande öfverlemnat Siockholms stads Magistrats hos Kongl. Majit gjorda underdåniga ansökning af den 26 Juli 1861, att Kongl. Maj:t täcktes till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition derom att Förmyndare-kammaren i Stockholm måtte, i likhet med hvad som blifvit Sparbankerna i riket beviljadt, tilläggas rättighet att hos Rikets Ständers
Bank begagna ett kreditiv af 100,000 R:dr, under vilkor: l:o att de större eller mindre summor, som, med begagnande af detta kreditiv hos Riks-Banken uttagas, skola, jemte 4| procent ränta för den tid, medlen varit af Förmyndare-kammaren begagnade, ovilkorligen till Banken återbetalas inom 12 månader från den dag, lyftning skett, samt 2:o att på Rikets Ständers pröfning må ankomma, antingen kreditivet får af Förmyndarekammaren begagnas mot afgifvande af till Banken utfärdad skuldförbindelse, undertecknad af Förmyndare-kammarens ordförande och ledamöter samt försedd med vederbörande kamererares och protokollsförandes kontrasignation eller om förmyndarekammaren derjemte skall vara skyldig att till Riks-banken aflemna hypotheker till belopp, motsvarande det beviljade kreditivet.
Förmyndare-kammaren icke har att bedrifva någon så beskaffad rörelse, som förutsätter behofvet af en stor genast disponibel penningetillgång för ändamål på förhand ej insedda, kan Utskottet ej finna att
Förmyndare-kammaren i och för sin närvarande verksamhet har behof af kreditiv, och Utskottet får, 46 Banko-Utskottets Betänkande N:o 35. i betraktande jemväl deraf, att kréditiv-rörelsen. genom öfverft-yttning till
Diskontkontoret af kreditivet till Riksgälds-kontoret, erhåller all den utsträckning, sorn med tillgångarne låter sig förena, 36:o. afstyrka bifall till den gjorda framställningen om kreditiv till Förmyndare-kam maren i Stockholm.
Beträffande de angående kassa-kreditiv meddelade föreskrifter, har Utskottet ansett annan ändring deri ej erfordras, .än som föranledts dels deraf att Riksgäldskontorets kreditiv komme att utgå af Handels- och Närings-Diskontfonden och dels af Fullmägtigos utaf Utskottet gillade förslag att för uttag å kreditiv må få begagnas jemväl vexlar.
Med några smärre jemkningar i ordställningen, torde den §167 motsvarande föreskrift böra erhålla följande lydelse: 37:o. Mom. 1.
Kassa-kreditiv beviljas Riksgälds-kontoret, enskilde personer samt de Sparbanker, hvilka äro försedda med stadgar, stadfästade af vederbörlig myndighet.
Enskilde personer och Sparbanker skola ställa säkerhet, som af vederbörande Styrelser pröfvas och godkännes. Mom. 2.
Såsom inträdesafgift erlägger enskild person en half procent af kreditivets hela belopp.
Riksgälds-kontoret och Sparbankerna vare från iuträdes-afgift befriade.
3 Kreditiv meddelas icke någon enskild person till högre summa än 30,000 R:dr, eller å lägre belopp än 1,000 R:dr; börande i öfrigt kveditiv-beloppöt lämpas efter beskaffenheten och omtåuget af den rörelse, kreditiv-sökauden bedrifver.
Såsom kreditiv må beviljas åt Riksgälds-kontoret högst 1,500,000 R:dr och åt Sparbanker: högst 50,000 R:dr för Stockholms, 20,000
R:dr för Göteborgs och 10,000 R:dr för hvar och en af de öfriga Sparbankerna, sorn dertill sig anmäler.
Uttag och afbetaluingar få, i mån af behof, verkställas, Jemf. § 167. Mom. 2.
Mot säkerhet, som af vederbörande
Direktion pröfvas och godkännes, ega enskilde persouer och de Sparbanker, hvilka äro försedda med stadgar, stadfästade af vederbörlig myndighet, att undfå kreditiv på högst ett år, räknadt från den dag, kreditivet blifvit förunnadt.
Såsom inträdesafgift erlägga enskild person en half procent af kreditivets hela belopp.
Sparbank vare från dylik afgift befriad. Mom. 4, oförändradt.
Såsom kreditiv åt Sparbanker må beviljas högst 50,000 R:dr för Stockholms, 20,000 R:dr för Göteborgs och 10,000 R:dr, allt Riksmynt, för hvar och en af de öfriga Sparbankerna, som dertill sig anmäler.
Utassigneringar och afbeta! ningar få, i mån af behof, verkställas, Banko-Utskottets Betänkande N:o 35. 47 dock aldrig på mindre summa hvarje gång än 100 R:dr Riksmynt,, och derutöfver endast på hela tiotal R:dr. Mom. 7.
För utassigneringar få allenast begagnas på viss man ställda invisningar, å hvilka summa, datum och alla personers namn äro handskrifue.
Krediti ven skola, enligt deras egentliga bestämmelse, användas och få sålunda ej begagnas såsom stående lån, vid äfventyr för kreditivhafvaren att, för kommande kreditiv-år, kreditiv ej erhålla.
Mom. 9, oförändradt. dock aldrig på mindre summa hvarje gång än 100 R:dr och derutöfver endast på hela tiotal Riksdaler.
För uttag begagnas antingen på viss man ställd invisning, å hvilken summa, datum och alla personers namn äro handskrifna, eller ock på viss man eller ordres ställd vexel, hvilken icke får in blanco transporteras; skolande behörigen folierado och numererade vexel-blanketter kreditiv-hafvare, mot qvitto, tillhandahållas utan afgift.
Kreditiven få icke begagnas såsom stående lån, vid äfventyr för kreditivhafvaren att för kommande kreditiv-år, kreditiv ej erhålla. Mom. 8.
Bankens säkerhet sådant fordrar, kunna kreditiven uppsägas till inbetalning i öfverensstämmelse med föreskriften i § (117 af nu gällande Banko-reglemente). h I föreskrifterna angående utlåning med omsättningsrätt, nu upptagna i 170 § af Reglementet, hafva åtskilliga förändringar ansetts erforderliga.
Jemlikt 1 mom. af samma § får för närvarande annan säkerhet ej antagas, än antingen borgen eller skuldsedlar af löpande egenskap.
Då likväl borgenssysternets inskränkning synes ganska afsevärd, bör, för ernående häraf, åt vederbörande Styrelser öfverlemnas att kunna antaga hvilket hypothck som helst, allenast detsamma innefattar fullkomlig säkerhet för lånebeloppet.
Mången, som nu söker lån från fonden för ifrågavarande utlåning, kan vara försedd med aktier, publika papper eller intecknade förbindelser, de der användas såsom undersäkerhet till den eller de personer, hvilkas borgen han mäste förskaffa sig, någon gång möjligen mot uppoffring af till och med den ställda undersäkerheten, som afen på obestånd kominen löftesman förskingras.
Under mom. 6 har Utskottet hänfört den del af § 158 mom.
1 punkten 3, som angår utlåningen med omsättningsrätt, Hvad nämnde punkt i öfrigt innefattar, är ej af egenskap, att detsamma bör inrymmas i Reglementet, utan tillhör instruktionen för tjenstemännen.
Som med bestämmelsen af ett maximum, hvaröfver ej någon, enligt moment 8, må häfta till denna fond, uteslutande afses, att fonden derigenom må blifva jemförelsevis mera tillräcklig; har Utskottet ansett inskränkning i afseende på löftesmäns och hypotheks-utgifvares ansvarighet snarare skada än gagna, i det att fullt vederhäftiga personer nu måste såsom löftesmän kasseras, då deras ansvarighet med ett eller annat hundrade
R:dr öfverskrider det stadgade maximi-beloppet af 6,000 R:dr. 48 Banko-Utskottets Betänkande N:o 35.
Till denna § äro under mom. 9 och 10 öfverförda föreskrifterna i 156 § mom. 1 och 2, såsom endast tillämpliga vid utlåningen med omsättningsrätt.
Yid granskning af Reglementets stadganden, angående denna utlåning, har Utskottet till pröfning förehaft inom Hederv.
Bonde-Ståndet väckta motioner, dels af Riksdagsfullmägtigen R. F. Gross från Calmar län, som i motionen N:o 218 föreslår, att anstånd måtte beviljas två månader utöfver förfallotiden, innan lagsökning vidtages, och dels af Riksdagsfullmägtigen Liss Lars Olsson från Stora Kopparbergs län, hvilken, genom motionen N:o 498, förordar förändring i sättet för bestyrkande af låntagares och löftesmäns vederhäftighet.
Som, beträffande först frågan om utsträckning af respit-tiden till två månader.
Utskottet icke funnit det vara lämpligt att afvika från ett stadgande, hvilket hör leda till mera punktlighet vid förbindelsers liqviderande, än förut varit händelsen, utan fastheldre skulle hålla före, att den till en månad nu bestämda respit-tid borde förkortas; så anser Utskottet, vid sådant förhållande, sig böra 38:0. afstyrka bifall till Riksdagsfullmägtigen Gross’ ofvanberörda motion.
Och enär, hvad angår det sednare förslaget, vederbörande Diskont- och Låne-kontors Styrelser äro oförhindrade att godkänna jemväl det af Riksdagsfullmägtigen Liss Lars Olssons ifrågaställda sätt för bestyrkande af låntagares och löftesmäns vederhäftighet, men det på vederbörande sjelfve måste ankomma att ordna denna angelägenhet, finner Utskottet sistomförmälda förslag 39:o. icke böra till någon åtgärd föranleda.
Under åberopande af hvad här förut är vordet anfördt och under förutsättning att
Utskottets hemställan i punkterna 38:o och 39:o gillas, får Utskottet tillstyrka att i blifvande Reglemente måtte få införas följande föreskrifter: 40:o. Mom. 1.
Utlåning från den härtill anvisade fond sker mot lånesökandes förbindelse, försedd med borgen eller åtföljd af löpande förskrifning, accepterad invisning, aktier, publika papper eller andra säkerheter. Morn. 2.
Inlemnas till någotdera
Diskont- eller Låne-kontoret ansökningar om lån från denna fond å större sammanlagdt belopp, än tillgångarne medgifva, beviljas lånen i den ordning anmälan derom ingått.
Lånetiden får ej öfverstiga Sex månader, men lånen må, Jemf. §170, mom. 1.
Utlåning från den härtill anvisade fond sker mot lånesökandens förbindelse, försedd med borgen eller åtföljd af hypothek, bestående af enskildes skuldsedlar af löpande egenskap. § 170, mom. 2.
Diskont-verket ansökningar om lån från denna fond å större sammanlagdt belopp, än tillgångarne medgifva, beviljas lånen i den ordning anmälan derom ingått. § 170, mom. 3, oförändradt. såsom Banko-Utskottets Betänkande N:o 35.
49 såsom hittills omsättas, dock på högst Sex månader hvarje gång.
Lån må ej utgifvas å mindre belopp än 200 Riksdaler eller annorlunda än å hola tiotal Riksdaler derutöfver.
Vid omsättning på jemna Sex månader fordras minst en femtedels afbetalning efter ursprungliga kapitalet samt i förhållande derefter vid kortare omsättningstider, till och mod tro månader, då afbetalniugen blifver minst en tiondedel; och får ingen inbetalning till ringare än detta sistnämnda belopp öga rum, om ock omsättning skulle sökas på kortare tid än tro månader.
Uteblifver under en månad efter förfallodagen betalning eller omsättning af lån, läte Styrelsen, utan uppehåll, beloppet utsöka; Styrelsen obotaget att, när sådant för Diskont- eller Låne-kontorets säkerhet nödigt pröfvas, genast efter förfallodagen göra Kontorets rätt, genom lagsökning, gällande. Mom. 7.
Skulle vid' omsättning af diskont-lån någon felaktighet i det inlemnade reversalet förefinnas* får sådant dokument, inom en månad derefter, emot nytt fullständigt reversal utbytas, likväl under vilkor, att den föresltrifna inbetalningen blifvit vid första dokumentets inlemnando verkställd och att Diskont- eller Låne-kontorets säkerhet i öfrigt är behörigen förvarad. Mom. 8.
Till denna lånefond får ej någon, såsom låntagare, häfta för högre belopp än Sex Tusen Riksdaler.
Bill. till It.
Prot. 1862 cj- 1863. § 170, mom. 4, oförändradt. § 170, mom. 5.
Vid omsättning på jemna Sex månader fordras minst en femtedels afbetalning efter ursprungliga kapitalet, samt i förhållande derefter vid kortare omsättningstider, till och med tre månader, då afbetalniugcn blifver minst en tiondedel; och får ingen inbetalning till ringare, än sistnämnda belopp, ega rum, oaktadt omsättning skulle sökas på kortare tid än tro månader. § 158, mom. 1, punkt tredje:
Uteblifver å förfallodagen betalning af lån utan omsättningsrätt, eller uteblifver under en månad efter förfallodagen betalning eller omsättning af lån med omsättningsrätt, eller underlåter någon att inom föreskrifven tid inbetala hvad å beviljadt kassa-kreditiv blifvit lyftadt, läte Direktionen, utan uppehåll, beloppet utsöka; och vare Direktionen obetaget att, när sådant för Verkets säkerhet nödigt pröfvas, genast efter förfallodagen göra Verkets rätt genom lagsökning gällande, jemväl i afseende på lån, hvarför omsättning eljest är medgifven. § 170, mom. 6.
Skulle, vid omsättning af diskont-lån, någon felaktighet på det inlemnade reversalet förefinnas, får ett sådant dokument, inom en månad derefter, emot nytt fullständigt reversal utbytas, likväl under vilkor, att den föreskrifna inbetalningen blifvit vid första dokumentets inlemnande verkställd och att