Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Commitén har trott sig kunna antaga såsom följd af redan gällande Författningar, att hvarje Stads Församling har samma skyldighet, som Socknarne på Ilandet, att sjelfve utan Statens bekostnad, vidtaga nödige anstalter för de fattigare Barnens första undervisning, genom så kallade Pasdagogier elier Fattigskolor.
Om dessas Organisation och behofven dervid, kan således i detta underdåniga Betänkande ej blifva fråga, utan får Commitén häröfver vid annat tillfälle sig i underdånighet yttra.
Då imedlertid för beredandet af den högre bildning, som med de egentliga Elementar - X,äroverken åsyftas, ett nödigt antal Skolor och Gymnasier blifvit af Coinmitéen föreslaget; finner Commitéen intet skäl hvarföre Kronan eller Staten skall vidkännas någon kostnad för mindre
Skolor af blott enskilt nytta oell inskränkte föremål.1 X följe häraf förmodar Commitéen, att det anslag af Allmänna Medel, som hittis blifvit gjordt till Stads-Skolor eller Ptedagogier, på alla de ställen, der Elementar Färö verk efter detta förslag ej komma att finnas , skulle kunna flyttas och användas för nu föreslagne Skolors behof.
Detta bör vid verkställigheten icke möta sär - loo8 Stats-Utskottcts
Betänkandeiti deles svårigheter, där Skol-sysslan icke är förenad med Comminisrraturen, eller detv Statens Fundation»-Bref och Privilegiet sådan flyttning icke uttryckligen förhindra.
En specifrcerad förteckning öfver dessa för Stads-Skolor och Pasdagogier af Allmänna Medel anslagne Löneförmåner bifogas i underdånighet»
Den visat, att Lärarne vid'dem, sorn icke tillika innehafva Cosnr inistraturen , njuta af Slaten omkring ■770 Tunnor Spannémåls varde in natura och Contant aflöning. 5:0
Af uppgiftetne från Skara Stift inhämtas, att, utaf devi derstädes indragna yde LectörsLönerr vid Gymnasium 131 Tunnor 15 ktpr , 50 Tunnor redan blifvit till Lön för GymnasiiAdjuncten disponerade, samt att de återstående 81 Tunnor 15 ktpr nu användas till den högst nödiga Byggnaden af Gymnasii- och SkolHus i Skara.
När denna Byggnad hunnit fullbordas, eller oär andra Utvägar till fyllande af Byggnads-Behofvet blifvit utsedde, bör denna Löne-besparing kunna för Lärö-Verkens i Stiftet öfrige angelägenheter påräknas och användas» 6:0 Bruket har stadgat, att, på nästan alla örter i Riket vid hvarje Läse-Termins slut, en afgift af hvarje Skolgosse till dess Lärare erlägges, under titel af Skolgäld, Termins penningar eller annat dylikt.
Denna afgift här hittills ansetts frivillig och varit obestämd, samt derigenom i inånga afseenden på åt sk il ige ställen missbrukad.
Exempel hafva funnits, att den blifvit af Lärjungarne underlåten, äfvensom å andra sidan, att Lärare utkraft den samma, ofver höf - Stats-Utskottets Betiinkanden. 1009 van uppstegrad.
Det ar svårt att icke föreställa sig möjligheten, det .Läraren någon gang kunde blifva frestad att lemna mer eller mindre verksamhet åt Lärjungens vård och. undervisning, i men af hoppet om högre eller lägre Skolgäld utaf en eller annan.
Commitéen vågar derföre i underdånighet föreslå, att denna afgift skulle hädanefter stadgas till något visst, beräknadt efter Spanneinlås värde, hvilket erlades till Skolan, ej till person, och blefve vilkor för undervisningens erhållande i Skolan.
Ganska många motiver tala för vidtagandet af en sådan Författning.
Om afgiften bestämmes till en half Tunna Båg, erlagd i penningar efter sednast satte markegångspris, i början af hvarje Termin, för hvar och en Skolgosse, skall den icke betydligt hvarken öfverskrida eller understiga, hvad nu för tiden i Skolgäld vanligen vid de fleste Skolor betalas.
Ffter anställd uträkning bevistas våra nu varande större och mindre Trivial-Skolor af, per medium inom 10 år, 3578 Lärjungar.
Det är troligt att detta antal, efter Läroverkens förbättrade organisation, samt i följd af tidehvarfvets lynne, skall snarare ökas än förminskas.
Det synes bidragande till befordran af täflan och arbetsnit hos Lärare, att dem gifves tillfälle till någon större inkomst, i den inon de åt Skolan förvärfva Allmänhetens förtroende i orten och derigenom blifva sysselsatte med flere Lärjungars undervisning.
Sådant har troligen ändamålet varit med det bruk, att så kallad skolgäld blifvit till Lärare erlagd.
I samLihangtill Riks-St.
Fröt. i$ty ■ i$i$,+.de. Sami, N:r 1:7. itS. lolo Stårs-Utskottets Betan!:anden. ma afsigt har Commitéen äfven trott sig böra föreslå, samt i Projectet till Röne-Regleringert verkeligen påräknat, att Skol-Rararne; skulle, utom sin ordinarie
Rön, hvilken i annan händelse vore allt för knapp tilltagen, få uppbära hälften af oftanämnde Skolgäld, det vill säga ^ dels Tunna Råg i Terminen af hvarje deras discipel.
TJpphäfvandet af serskildta Räse-Classer gör häruti ingen förlust för Rararne, då afgiften af 3lne sammanslagne Glassér på en gäng uppbäres, och sedan emellan 3 ne Rarare jemt fördelas.
Af Rectors Glass vid de högre Rärdoms-Skolorné, lärer Rector ensam böra åtnjuta Skolgä den.
Apologisterne eller Rärarne uti Närings-Classerne uppbära och dela den sins emellan, sorn ofvanföre rörande Collegeme är föreslagit.
Skol-Adjuncten, såsom yngst samt Rxtra Colleger vid de mäst tairika Sitolorne, kunna tjena utan Skolgäld.
Befordrade, komma de i sin tour till åtnjutande af denna fördel.
Den återstående hälften af Skolgälden, |:dels Tunna Råg i Terminen eller half Tunna på året af hvarje Skolgosse, skulle af Rector uppbäras, medlen till Consistorium inom sist en månad från Terminens början insändas, samt af Consistorium, som för dessa medel bör i Råga ordning redovisa, dels till Räraiens Rönefyllnader, dels till Räröverkens öfriga påräknade behof, enligt föreskrift, användas.
Commitéen har härvid icke vågat påräkna:
Skolgälden till högre belopp, än 3000 Tunnor, hvaraf hälften, i följd af det föregående, i Calculen upptagas.
Afgift af Gymnasii-Ungdomen kommer här icke i fråga.
Om det är både billigt Stiit$-Vtskottets Betänkandert. loit Och klokt, att icke genom allt för frikostiga Inrättningar lätta inträdet i de första ElerneritarLäroVerken för fattiga Barn, hvilka ofta nog sakna naturlig fallenhet för studier, och för hvilka deras egen bristande hog för allt slags arbete, jemte föräldrarnes längtan, att likasom kasta dem i armatne pä andre och sjelfva blifva dem qvitte, utgöra de enda Motiven och hela kallelsen att idka Studier, så är det en full rättvisa, att, Sedan de redan, under några års studerande, dels blifvit afvande från alla slags kroppsliga arbeten, dels under framstegen Vunnit Verklig hog för kunskaper, lätta deras vidare framskridande på en bana* från hvilken de ej mera kunna återvända* Gymnasisterne betala i alla fall Termins-penningar till Gymnasii-Bector och på några ställen till Adjuncten, hvarvid ingen annan ändring lärer böra göras, än att denna afgift bestämmes; och får Commitéen i underdånighet föreslå den samma till -Idels Tunna Båg, efter Markegångspris, för hvarje Gäs-termin, hvilken tillfaller Bectok, där Gymnasium är deladt på aine afdelningar; men hvaraf han njuter ftdelar och GymnasiiAdjuncten -|:del, där det är fördeladt på Trenne.
Ytterligare afgifter torde ej med billighet kunna dem åläggas. 7:0 Vid sistförflutne Biksdag hafva Biksens Ständer beviljat åt Skolverken all den Behagligtids Förlänings Spannemål, sorn är gifven till vissa Pastorater i Biket och, enligt sednare författningar, hädanefter vid yppade ledig* heter komma att efter Eders Xofttjl.
M'aj:ts hö® ga pröfning indragas. äjpi2 Stats-ZJtskottets Fetank and eif. 8:0 Tillgångarne för läroverken skulle afven sannolikt icke obetydligt ökas genom vederbörliga undersökningar, om en del Tiondesättningar inom de socknar, hvilkas Kyrko-Herbergen blifvit till Gymnasii- och Skol-Eärares Eoner anslagne.
Några af dessa Tiondesättningar utgå till vida lägre belopp, än i Stat blifvit uppfördt.
Någre gälla ännu utan att hafva blifvit i laga ordning gjorde, eller af Högvederbörlig Auctoritet stadfästade.
Eders Kongl. Majit torde Nådigst tillåta Commitéen, att, för mera redighet skull, här nedanföre i underdånighet nedlägga en möjligast sammandragen uträkning öfver Skol-Werkens behof, brister och tillgångar, enligt Förslaget N:o 2 såsom en recapitulation af det förjit underdånigst anfötda.
Efter anställd noggrann undersökning om nu befintlige tillgångar vid Rikets Gymnasier och Skolor, hvilka å i underdånighet bilagdt [Tabeller äro Specificerade, samt behofven af Edner vid dem, efter deras i Commitéens underdåniga tanka med mesta möjliga inskränkning tjenliga organisation uti Förslaget N.o 2, har man kommit till följande Resultat, sedan alla Contanta tillgångar för hvarje ställe blifvit evalverade till Spannemål, efter 7 Rd Bco per Tunna, enligt hvad ofvanföre blifvit i underdånighet anmält, och denna tillgång från Spannemåls-behofvet f^r hvarje Lärovefk afdragits. Stats-Utsiottets Betänk anden: 1013"
Nuvarande Föreslagna L^nings- Lönebelopp, Anslag.
Upsala Stift, [oberäknad Stock- T:r k:pr.
T;r : k:pr. holms Stad, för Skolorna 3 °3 5 27. 97° samt för Gefle Gymnasium 77° — 880 Linköpings Stift, för Skolorne 657 3o. 1202 samt för Gymnasium — 811 6. 892 16.
Skara Stift, för Skolorne — 401 24.
778 samt för Gymnasium — 8 68 26. 888 26; Strengnäs Stift, för Skolorne 616 16. 737 samt för Gymnasium — 777 — 823 Westerås Stift, för Skolorne 552 3°' 610 samt för Gymnasium — 747 6- 807 6. Wexiö Stift, för Skolorne 375 29. 547 samt för Gymnasium — 727 22. 727 22:
Lunds Stift, för Skolorne 1252 3- 1 670 samt för Consistorii Notarien — 30 Götheborgs Stift, för Skolorne 331 3i- 798 samt för Gymnasium •— 870 ;— 1000 Calmar Stift,, för Skolorne 235 27- 268 samt för Gymnasium — 567 812 Carlstads Stift, för Skolorne 199 6. 567 samt för Gymnasium — 815 6. 864 61 Hernösands Stift, för Skolorne 1176 17. 21 52 samt för Gymnasium — 2343 - 2144 Wisby Stift, för Skolorne — — 256 samt för Gymnasium — — 280 Samma 15,013 8- 18,693 12- När ifrån Summan af elen nu föreslagne Lönings-Staten 18,693 Tunnor 12 kappar Spannemål afdrages nu varande till Löner anslagne Spannemåls-Qvantum 15,013 T;r 8 klpr.’ J014 Stats-Utskottets Betänkanden, röjer sig en brist att endast för Löneregleringen fyllas, af Utom denna brist på Lönetillgångar fordra ElementarLäroverken: 1:0 till inköp af Böcker, Chartor, Skrifmaterialier m. m. d. åt meddellöse Gymnasister och Skol-Piltar, årligen omkring ■— — . — 2?o till Emeriforum Löner fordras, utom vanliga Tertial- och Caduc-medel årligen. - — — — 3:0 Till Byggnads-fonder för Gymnasii och sådane större Skolhus, dem Städerne icke äro skyldige alt hålla, synes erfordras, jemte de några Stift redan Nådigst förunnade förmåner, hvilka torde stadgas lika för alla Stifter, ett årligt anslag af — — — 4:0
Så länge tillgång till Lärare i Gymnastik inom Fosterlandet ännu saknas, har Commitéen icke kunnat upptaga hvad för sådane Lärares aflönande och för Gymnastiska Inrättningar vid Lärover. ken skulle behöfvas.
Däremot inlåste nu beräknas serskildt Arfvode för den, sorn vid Gymnasium undervisar i Na - 3680 Ttr 4 k;pr. 400 600 400- Stats-Utskottets Eetänkanden. 1015 tural-Historien , och kan detta upplagas till 10 T:r för hvarje Gymnasium.
Utföres tillsammans med — — 110 Summa årligt behof 5,190 T r 4 kpr.
Till fyMande af denna brist föreslås i underdånighet följande tillgångar: 1:0
I afseende på tillgångar från Wisingsö nu mera indragne Gymnasie Stat, |kan med säkerhet afföras Wexiö Slifts brist för Skolorne — — 171 T.r 13 k pr. 2:0 Wisingsö Gymnasii Stat lemnar dessutom sannolikt en tillgång af — —' — 113 3:0 Rectors-Lönen vid Upsala Skola öfverskjuter troligen uppgiften med circa — — 40 4:0 Tre Prcebende hemman, som åtfölja Skolsysslor samt Räntan af 1 Mantal Hageby, hvilken Skolmästaren i Enköping åtnjuter, synas kunna göra en besparing, genom afdrag från nu föreslagne Eoner, af circa — — — —- 100 Anmärkning:
Samma bespa ring inom Lunds Stift, är, på förut i underdånighet uppgifne skäl, här icke beräknad och utförd. 5:0 Hvad Kronan lämnar till Stads-Skolor och Psedagogier, der Comministraturen icke med joi6 Stats-Ut&kottets Betänkande Skol-sysslan Kr förenad, torde kunna flyttas och användas för nu föreslagne Skolor.
Det utgör omkring — — — 77° 6:0
Den ännu odisponerade delen af 7 Lectors-Lönen vid Skara Gymnasium, hvilka till* vidare användes lill Skolhusbyggnad derstädes, torde framdeles kunna till JLönefyllnad för Läroverken användas och utgör — — — — Si 7:0 Af Skol-Gossarnes arliga afgift för undervisningen, §•
Tunna
Råg af hvardera, skulle, efter nu varande Medel-antal, inom 10 år erhållas årligen 3789 Tunnor, hvaraf dock för säkerhets skull, ulföres endast 1500 8:0
Den af Riksens Ständer åt Skolverken beviljade Rehagligtids förlänings-Spannemålen, som till betydligaste delen kornmer att ifrån Pastoraten indragas, lärer kunna beräknas till 1000 Summa tillgångar 3775 T:r 13 k:pr.'
När således ifrån årliga behof vet —- — 5190 T:r 4 k*pr. afdrages dessa tillgångar 8775 T;r *3 k:pr.
Uppkommer ett ännu återstående behof af 1414 T.*r 23 k:pri Denna brist af 1414 Tunnor 23 kappar, jorn den ock skulle okas med de ifrån Stadsf Stats-Utskottcts Betäniånden.
Y©i 7 Skolor oell Pasdagogier påräknade 770 Tunnor och således utgöra 2184 Tunnor 23 kappar; så skulle den dock, i brist af Spannemåls-tillgångar, fordra af Stats-Verket ett årligt tillskott af allenast 15,300 R;dr Erno.
Denna ytterligare uppoffring torde ej anses stor 1 jemförelse mot det vigtiga ändamålet, allmänna Uppfostran, och mot den länge förde klagan öfver behof och brister i denna stora Stats-angelägenhet.
För dem, sorn endast anse Näringarne värde att af Staten uppmuntras och påkostas, skulle kunna erinras, att man vid detta Förslag påräknat 11 lill större delen nya Närings - Skolor, samt dubbla Närings - Classer vid 22 högre Uärdoms - Skolor; iivilka till Närings-idkares bildning, och följakteligen till Näxingarries fortkomst, ledande Inrättningar fordra, utom andra biträden, ett sammanräknadt Lönebelopp af 3006 Tunnor Spannemål.
Ehuru Commitéen i underdånighet vågar föreställa sig, att behofven af omkostnader för Elementar-Läroverkens utvidgade och efter tidernas skick lämpade organisation, icke skall Jannas ledande till afskräckande Resultat; inser dock Commitéen ganska klart, att åtskilliga svå. righeter skola vid verkställigheten möra, och att densamma, innan den kan bringas i fullbordadt skick, mäste fordra någon tidsutdrägt.
En del af påräknade tillgångar, såsom till exempel den af Skolgälderi, äro i anseende till deras belopp tillfällige.
Erfarenheten skall bestämma detsamma med någon visshet.
Innan den hunnit vinnas, måste man framgå steg för steg till målet, till hvars fullkomliga ernående Comixu» 101 8 Stats-ZJtskottets Betänkanden. téen vågar, för den successiva verkställigheten, föreslå följande grunclreglort 1:0 Att Förslaget till Löne - reglering N:o 2 af Eder Kongl. Maj:t Nådigst antages och Stadfästes, på sådant sätt, att a) Hvarje Consistorium må få afgifva sitt underdåniga Utlåtande öfver de i Förslaget uppgifne localers tjenlighet, samt dervid före, slå så val förändringar, som äfven jemkningar i frågan om Skolornes serskilla art af Lärdornseller Närings-Skolor; b) Lärarnes antal, så val vid Gymnasierne, som vid hvarje slags Skola, äfvensom Lönebeloppet för hvarje grad måtte enligt Förslaget blifva i Nåder faststäldt; c) Hvarje Stift erhåller sitt i Förslaget bestämda belopp af tillgångar till Löner och andra omkostnader, hvilket ej kan ökas, men väl förminskas i händelse något Consistorium skulle kunna upplysa, att för manga Skolor blifvit för något Stift föreslagne; d) Löneförbättringarne fastställas successivt i den mån tillgångar inflyta, dels inom hvarje Stift genom Skolgälden, eller vid de Skol-Lärares afgång hvilka nu hafva högre
Löner, än för framtiden blifvit föreslagne, dels i allmänhet genom hvad Eder Kongl.
Maj:t täckes i Nåder låta anslå.
Här lärer böra iakttagas, att de, som nu vid Gymnasier eller Skolor tjena utan Lön, blifva först hulpne, hvarefter Löneförbättringarne tilldelas de lägre graderna först och sedan de högre i ordning till de högsta. 2:0
Att ingen nu varande
Lön, om den Ock behnnes öfverstiga cj^n för samma Syssla n» Ståts-Utskottets Betånkanden, }öt<) föreslagna, kan undergå någon slags förminskning under Innehafvararens tjenste- eller expectance - tid, utan blott vid första efter densamma sig yppande ledighet. 3:0
Att den jemkning i Löneanslagen, sorn vid några Läroverk finnes böra äga ruin, och. hvarigenom vid några Gymnasier de äldre Lectorernes Löner framdeles blifva nedsatte, men de yngres deremot förhöjde, icke må kunna fö. retagas, så länge någon af de redan utnämnde Lectorer vid samma Gymnasium icke enligt laglig Expectance-rättighet, i sin tour, njutit förmånen af den högsta
Lön, hvartill han i framtiden är genom sin Fullmagt berättigad.
Det vöre hardt och orättvist, om en Lector, t. ex. i Strengnäs eller Carlstad, hvilken i några år, såsom bland de yngste, tjent för obilligt ringa Lön, men åtnöjt sig dermed, under hoppet att i framtiden vinna ersättning genom de högre
Löner och andra förmåner, som för de äldste Lectorerne blifvit anslagne, skulle se dessa högre Löner förminskade just då, när han borde komma att dem åtnjuta.
Ifrån den stuhd nya Löne-regleringen vunnit Eders Kongl. Majus höga Stadfästelse, vet hvarje
Sökande hvilka förmåner han för sin tjenstetid kan påräkna.
Inom Skolorne gifves ingen sådan Expectance, om icke för några få af nu varande Colleger.
Rectors och Conrectors tjensterne tilldelas icke efter tour. 4:0 Flyttning af Skolverkens tillgångar 1- från det ena Stiftet till det andra, har Commitéen på det sorgfälligaste sökt undvika.
Den skulle synas innebära en slags hårdhet och helt 110 20 Ståts-Utskottets Betänk anden'. visst väcka missniije, ehuru densamma i sig sjelf kunde vara tämligen billig.
Commitéen har redan förut i underdånighet sökt visa, huru den ©betydliga Summa, hvarmed tillgångarne för Upsala Stifts Skolor öfverskjuta verkliga behofvet till Löner, och den något betydligare, hvillea synes vara att tillgå såsom öfverskott vid Hernösands Gymnasium och vid samma Stifts Skolor, kunna inom dessa båda Stift fpr Läroverkens öfrige behof användas. 5:0 Eder Kongl. Majit lärer Nådigst täckas genom en allmän Författning tillerkänna alla Stift för framtiden, de förmåner några Stift redan erhållit till Byggnads- och ReparationsCassor vid Gymnasii- och större Skolhus. 6:0
Så snart de nu befintelige Läroverk, i afseende på Löne-regleringen, blifvit inrättade efter nu uppgjorda underdåniga förslag, bör all utdelning af Tertial- Vacance- eller Caduc-medel alldeles upphöra, och af dessa medel samlas en Cassa, för hvars behållning årligen redovisas, till utrönande huruvida och i hvad mån de kunna förslå till ofvan omtalade Emerito» rum Löner eller Pensioner.
Under denna Redovisning innebegripes äfven hvad Eder Kongl. Majit
Nådigst täckes låta tilldela hvarje Stift af de föreslagne 600 Tunnor Spannemål, för samma ändamål. 7:0
Vid verkställigheten lärer äfven pröfvas nödigt, att göra skillnad emellan redan varande Skolor, som bibehållas, och nya, som blifvit till inrättande föreslagne.
De redan varande böra först förändras efter denna Stat, och de nya sedan inrättas i man af tillgångarne. .K'"
• ' • ' . Stats-Utskottets Betitnkanden'.
10V1 Hvar och ett Dom-Cäpitel lärer derföre blifva ålagdt, att årligen redogöra för de inflytande jmedel, som till den förändrade organisationen påräknas, samt inlemna underdånigt utlåtande huru långt man, inom hvarje Stift, kan våga realisera förslaget, utan att befara brist i t i 11- gångarne.
Föredraganden för Ecclesiastique.
Arenderne hos Eder Kongl. Maj:t, jemte den af Cotnmitéen underdånigst föreslagne årliga Revisionen af .Läroverken, torde få sig i
Nåder uppdraget att insamla uppgifterne ifrån alla Stiften för det förflutna året och derefter hos Eder Kongl. Majit i underdånighet föreslå den successiva verkställigheten.
Comiriitéen framhärdar med djupaste undersåtlig vördnad, trohet och nit.
Stormäktigste Allernådigste Konung! Eders Kongl. Majits
Underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåtare N. v.
Rosenstein. G. af Wetterstedt. C. v.
Rosenstein. A. G. Mörnerl von Brinkman. N. J. Bergsten.
A. fryxell.
Stockholm den 6 Mars 1817. I.
Adlerbeth
(De till Hahdlir.gafne hörande Föjslag N:o 1 och 2 jemte en dervid bilagd Förteckning finnes serskildt tryckte gch hit Intecknade.) Stats-Ulskottets Betänianderi, N:r 197, Riksens Högloft. Ständers Stats-Utskotts Utlåtande i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof uti hvad som rörer Riks-Statens Tredje Hufvud-TituL TT. T.J tL Propositionen om Stats-Verkets tillstånd och behof, af den 2g slstledné November, har Kongl. Maj:t, angående Tredje Hufvud - Tltuln , sorn innefattar Militaire-Staterna och anslagen för Försvars-verket till Lands och Sjöss* framställt huruledes den af Riksens Ständer vid sista Urtima Riksdagen anslagne tillgång för Lönförhöjning åt Militaire-Staterne, funnits otillräcklig vid den reglering utaf Försvars-verket, som Kongl. Maj.-t i anledning af Riksens Ständers underdåniga hemställan vidtagit, samt derföre i Nåder äsk^t, att en derefter lämpad beräkning af tillgångarne för framtiden måtte göras.
Maj:t förklarade vid berörde Riksdag, genom Dess Nådiga Proposition d, 1 Mars 1815, Sig vilja i afseende på Rikets förändrade gränsor och politiska ställning vidtaga en ny organisation af försvars-planen på det hela, samt en derefter lämpad ny reglering af Miiitaire-Staterne, grundad på tillgångarne och öfrige omständigheterOch Riksens Ständer, som icke närmare kunde beräkna hvad sorn först efter verkställigheten af en sådan ny reglering och organisation skulle finnas erforderligt för Värfvade Arméens tillökade underhålls-vilkor och penning® - löntagande Militairens aflöning, Stats-Utskottets Betiinianden.
1023 anslogo en tillökad Summa af 241,005 Ridr 10 rist. under Tredje Hufvud - Tituln, hvarutaf 212,324 Ridr 32 sk. 4 r:st. påräknades såsom tillgång för Revärings-lnrättningens behof, pen. ninge-lönernes och passevolance-vilkorens förbättrande; hvarförutan till oförutsedde utgiftetr för ej mindre Civile-Staterne än förnämligast vid de Militaire angelägenheternes reglerande, hvarmed Riksens Ständer vid berörde förhållande icke kunde taga någon befattning, anvisades en Summa af 200,000 R:dr Uppå StatsVerkets öfverskott å Intraderne.
I afseende på .Lön-förhöjningen för Militairen yttrade Riksens Ständer den underdåniga önskan, att Kongl. Majit i Nåder täcktes tillämpa de grunder, sorn af Riksens Ständer Utstakades för Civile Staterne, meli öfverlemnade likväl i alla delar verkställigheten till Kgl. Majus Nådiga pröfning och åtgärd, i följd hvaraf Kongl. Majit under den 12 December 1815 i Nåder vidtagit och fast Stalt den reglering , hvilken funnits lämplig for Militairen, som dervid, enligt Riksens Ständers yttrande, i så måttö erhållit sin aflöning bestämd efter lika grunder med Civile Staterne, att en del af hvarje Lön reducerades till Spanmål, men efter 6 Ridr i stället för 4^ R:dr Tunnan; hvarigenom dock de Militaire Löntagarne afven vunno den förmån , som för de Civile åsyftades, att aflöningen, åtminstone till någon del, åtföljer tiden och myntvärdet; Men till den sålunda af Kgl. Maj t i Nåder reglerade och bestämde Lön-förhöjningen för Militairen, jemte de i öfrigt förbättrade underhålls-yilkoren för Värfvade Ar - 1024'
Stats-Utskottcts Betiinkanden. méen, erfordrades utöfver de anslagne tillgån* garne, såsom Kong!.
Majlis Nådiga Proposition* jemte Kongl. Stats-Contoirets dervid fogade berättelse innehåller, lör år 1816.
132,242 R:dr 15 sk. 8 r:st., och för år 1817. 228,960 R:dr 35 sk, 10 r:st., som af de till Kongl. Majus
Nådiga disposition hörande Ofverskotts-medlen för 1815 och föregående åren mäst utgå* och, för innevarande år 181S blifver åter bristen icke mindre än 423,658 Rldr 3 sk. 11 rist.; hvilken årliga förändring och tillökning i utgiften härleder sig dels från den förhöjning, som ägt rum å Riks-Markegångs-priset på den under Militaire Rönerrie beräknade Spannemål, emedan priset, som år 1816 var 7
R:dr 4 sk. per Tunna, för detta ar uppgått till 8 R:dr 25 sk., dels ock derifrån, att den Spannemåls - tillgång, som under Tredje Hufvud - Tituln varit såsom odisponerad att härtill påräkna, nu blifvit, till fyllande af Spannmåls - behofvet under Andra Hufvud-Tituln för Civile Scaterne, dit öfverflyttad.