Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats och BevillningsUtskottens: N:o 4t3> I väckt fråga, om KronoUtskylderncs erläggande i Natura samt nedsättning af Bevillnings Procenten å Fastigheter innom Blekinge.
N:o 414, Öf^er en motion dm KronoUt* skyldemes liquiderande, medelst så kallade Coupons Lag* Fröt.
Utdr. rf. 27 Aug.
I823. 809 Lag och EkonomiUrskottets; N:o 146, 1 anledning af återremiss å Lag Utskottets betänkande N o 25, om gransk ning och rättelse i Edsformulairen.
N:o 147, Argåede Mätningssättet af Hö och Kol.
EkonomiUtskottets: N o 162, I återremitterade i frågan om befriel e för Gothlands Hemmans Egare, att in Natura erlägga SkatteTjära. S. D. Återremitterades följande betänkanden: - Stats och BancoUtskottets: N:o 585, Angående LåneUnderstöd för Städerne Norrköping och Borås.
N:o 4*9* I väckte frågor, om understöd och uppmuntran för SparBanks Inrättningarne.
Bihang till R. S. Brot. 9:dc Sami. 5l + gi® fröt.
Utur. i. 27 Äu%. 1823, Stats* Utskottets: N:o 398, Om roteringen i Skäne.
N:o 4.2°, Om grunders bestämmande för Pensioner åt dem som innehaft Hof-Stats Syslor.
Stats och BevillningsUtskottets: N:o 412, Om Extra Grufvu hjelpen i Sto* ra Kopparbergs Län. 5.
D. Då ånyo föredrogs ^:° 393» StatsUtskottets utlåtande, i anledning af anmärkningar vid Betänkandet, om StatsRegleringen under Åttonde Huf* vudTiteln, och N:o 143, LagUtskottets i återremitterade frågan, om ändring uti 17 Gap. 2 §.
RättegångsBalken, samt Kongl.
Fann BorgareStåndef, som godkändt Utskottens förra betänkanden i dessa ämnen, nämnde utlåtande endast böra läggas till hand» lingarne.
Pto, UfJr. å. 27 Ans, 1S23.
Bil S. D. VVid förnyad föredragning af StatsUtskottets Memorial NiO 422, i anledning af återremiss, uti frågan om en afsöndring af en ego-rymd från Bi pMotala Kungsgård, fann BorgareStåndet, enär det förra betänkandet blifvit af MedStånden bifallit, äfven för sin del godt att låta dervid bero. S. D. Å nyo föredrogs StatsUtskottets utlåtande N:o 390, öfver gjorda anmärkningar vid betänkandet N:o 239, om Statsregleringen, under andra Hufvud - titteln och fann BorgareStåndet, sorn återremitteradt s:dra, i6;de, lgide, eorde och 23:dje Puncterne, i det förra Betänkandet, men godkändt alla de öfriga, nu för godt, att i nyssnämde Fem Puncter bifalla samma Betänkande, med de ändringar och tillägg, det förnyade utlåtandet innehåller.
S. D. När StatsUtskottets utlåtande N:0 402, i anledning af anmärkningar vid Betänkandet N:o 243, om tillökning i Lönerne för de Fyra Mats^ecreterarne, nu ånyo föredrogs, blefvo desse betänkanden förkastade och ansåg Borgareståndet någon Lönetillökning för Statsi>ecreterarne ej hofa eg a rum. 812 Prut. Utdr. d. 27 Aug. 1823.
StatsUt^kottets utlåtande, N:o 409. öfver anmärkningar rid betänkandet f\;o 240, om an lag för den i hufvud taden anlagda Veterinair Inrättning, föredrogs å nyo, hvarvid Borgare' tåndet gillade nämnde betänkanden med de förändringar Högl.
Ridderskapet och Adeln beslutit, eller att icke allenast Trehundrade TrettioTre Rd. 16 sk.
B:co årl gen till Lönefyllnad lör den Theoretiska Läraren samt en lika summa årligen såsom arfvode för Pen ionairer beviljas, utan ock ytterligare Niohundrade Sextio Rd. i :co årligen skola å Stat intill nästa Riksdag uppföras, till underhållande af Atta Elever utöfver hvad StatsUsskottet tillstyrkt.
Bevillnings samt EkonomiUtskottens betänkande J\:o 25, i väckt fråga om nedsättning af Tullen å utgående Tjära och Beck, blef å nyo föredraget, och, sedan BorgareStåndet, vid granskning af der. utaf Bevillnings Utskottet föreslagna TuliTarifFen å varor i allmänhet, jemväl bestämdt Tullprocenten å tjära och beck, låt Ståndet nu vid nämde Betänkande bero. S. D. Föredrogs ånyo LagUtskottets utlåtande J\;o 144» ofver anmärkningar vid Fröt, Ut dr, d. 27 Aug, 1823- g t 5 betänkandet N o 80, angående yrkad skyldighet för Konungens Befallningshafvande att genom Promotorial befordra Enskildtes Lagsöknings ärender, då Gäldenärerne vistas i andra Län ; och beslöt Borgare Ståndet, med förkastande af Betänkandena och bifall till Motionen, att, genom bestämd Lag, Konungens samtelige Befallningshafvande höra förklaras skyldige, att upptaga och handlägga sådana ansökningar, som med Promotorial till dem från andra Konungens Befallningshafvande ankomma, så att penningarne måga af den fordrande få lyftas hos Konungens Befallningshafvande, som Promolorialet utfärdade S. D. Bifölls ExpiöitionsUtskottets nu å nyo föredragna Memorial af den i6:de dennes med hemställan, att, Riksensvtänders beslut öfver EkonomiUtskottets utlåtande N;o 115, i frågan om skyldigheter, att, in Natura leverera Hö och Halm till Kongl Hofstallet i Hufvud taden ej må expedieras.
S. D. Uti Memorial af den i6:de dennes, som nu å nyo föredrogs, hade Expeditions Utskottet hemstäldt, huruvida en uppgifven förändring borde ega rum, uti dess förslag till Underdånig Skrifvelse N;o §14 Prat.
Ut dr. d. zi Aug. 1823. 121, angående lindring i Krono brefbärings skyldigheten; men BorgareStåndet, som godkänt samma Förslag, fann för godt att dervid förblifva.
S. D. Wid förnyad föredragning af Stats Utskottet’, den 12 denne’, under 1X40409, afgifne, samt den eo derpå följande på bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående den i HufvudStaden anlagde Veterinair - Inrättning, fann BondeStåndet skäligt, att instämma i Högloft Ridder kapet och Adelns, enligt ankommet Protocoll Utdrag, den 25 i denna månad tagne beslut, hvairgenom Utlåtandet är gadkändt, med tib» lägg, icke allenast, att 553 Rd. 16 sk, B:co årligen till Uönefyllnad för den Theorethi ka Läraren, samt ett lika belopp årligen såsom arfvode för Penisonairen beviljas, utan ock att ytterligare 960 Rd.
B:co årligen böra å Stöt intill nästa Riksdag uppföras, till underhållande af 8 Elever, utöfver hvad StatsUtskottet tillstyrkt; Freit.
VtJr. J. Z7 Äng. 182.3. 81? hvarjemte BondeStåndet ansåg det stadgande nödigt: dels att sistnämnde 8 Elever böra efter hvad correcpondance med vederbörande Landshöfdingar, tagas ombytervis frän de Län, som äro aflägsne från Hufvud'taden, helst de närmast dertill belägne orter kunna förses med Veterinair Läkare af Inrättningens öfrige Elever, dels och att den kunskap, hvilken utgör
Stats-Utskottets Betänkanden. 299 och Långor alltså skall bestämmas till 15 procent. $:de Voterings fr agan:
Den som vill, att Tull-Bevillning å inkommande hvitt Bomullsgarn per & från 36,000 till och med 40,000 alnar, eller från och med N:o 30 efter Engelsk beräkning, skall bestämmas till 25 procent, voterar Ja; den det ej vill, Nej; Vinner Nej: kommer Tullen att å sådant Bomullsgarn utsättas till 10 procent.
Vid häröfver verkställd votering hafva atgifvits 29 Ja och 90 Nej; och enär Nej följaktligen vunnit, kommer Tull-Bevillningen för Bomullsgarn af uppgifne beskaffenhet att bestämmas till io proCent. 10 Votcrings-Frägan.
Den som vill, att Tull-Bevillning å inkommande rödt Turkiskt garn skall bestämmas till 20 proCent, voterar Ja; den det ej vill Nej; Vinner Nej: kommer Tullen ä inkommanda rodtTurskiskt garn att utsättas till 15 proCent. 3oo Stats- Utskottets
Het änkai iden.
Dessa propositioner hafva blifvit besvarade med ig
Ja och 101 Nej. K
Och sorn
Nej alisa vunnit, kommer Tullen för inkommande rödt Turkiskt garn att bestämmas till 15 proCent. ii:le Voterings-Frelgan:
Den som vill, att Tull-Bevillning å inkommande allt annat fårgadt Bomullsgarn skall bestämmas till 20 proCent voterar Ja, den det ej vill, Nej; Vinner Nej: kommer Tullen för sådant Bomullsgarn att utgöras med 25 proCent.
Voteringen härom har utfallit med 25 Ja och 94 Nej, jemte en dubbel sedel som förkastades; och som Nej alltså vunnit, så kommer Tull å fårgadt Bomullsgarn att bestämmas till 25 proCent. 1 z :te Voterings-Frågan:
Den som vill, att Tull-Bevillning å inkommande Handskar, hvita och Castor, skall bestämmas till 50 proCent, voterar Ja. den det ej vill Nej; Vinner
Statt- Utskottets Betänkaiiden. 3or kommer Tullen för sådane inkommande Handskar att utsattas till 25 proCent.
Voterings Sedlarne öppnades och funnos 70
Ja och 49 Nej, hvadan Ja alltså vunnit och T ullen för inkommande hvita och Castor Handskar bestämmes till 50 proCent. iy.de Den som vill, att Tull-Bevillning å inkommande hvit, svart, krydd- och läng Peppar skall bestämmas till 3o proCent, voterar Ja; den det ej vill Nej ; Vinner Nej: kommer Tullen att för inkommande hvit, svart, krydd- och lång Peppar, utsåttes till 20 proCent.
Denna votering har utfallit med 38 Ja och gi Nej; och emedan
Nej vunnit, bestämmes Tullen å nämnde slags Peppar till 20 proCent. 14:de Votering-Frågan:
Den som vill, att Tull-Bevillning å inkommande Slipstenar skall bestämmas till 25 proCent, voterar Ja; den det ej vill Nej; 3oa Stats-Utskottets Betänkanden.
Vinner Nej: kommer Tullen att å Slipstenar utsåttas till io proCent.
Vid omröstning häröfver, hafva befunnits 87 Ja och 32 Nej; hvadan Ja vunnit och Tull-Bevillningen å inkommande Slipstenar alltså kommer att beståmmas till 25 proCent. ij.-de Voterings-Frfigan:
Den som vill, att Tull-Bevillning å Såckar , som inkomma med Spannmål och andre varor skall beståmmas till 50 proCent, voterar Ja; den det vill, Nej; Vinner Nej: kommer Tullen att å de såckar, som inkomma med Spannmål och andra varor, utsåttas till 15 proCent.
Voterings-sedlarne öppnades och befunnos utgöra 85 Ja 34 Nej; och som Ja således vunnit, beståmmes Tullen för såckar med Spannmål och andra varor inkommande till 50 proCent. i6:de Voterings-Frfigan •
Den som vill, att Tull-Bevillning i inkommande Vålnader af Siden, Halfsi - Stats-Utskottets Betänkanden. 3o3 den, Felb oeh Plys alla slag, skall bestämmas till 15 proCent, voterar Ja; den det ej vill, Nej; ' ' * Vinner Nej: kommer Tullen att å sådane Väfnader utsattas till 20 proCent.
Efter Voterings-sedlarnes insamlande och öppnande, funnos hafva blifvit gifne 56
Ja och 63 Nej; i följd hvaraf Nej vunnit och Tull-Bevillningen å inkommande Väfnader af Siden, Half-Siden, Felb och Plys* alla slag kommer att bestämmas till 20 proCent. iy:de Voterlngs-FrSgan:
Den som vill, att Tull-Bevillning å följande inkommande Bomulls-Väfnader af Cambrick, Baftas, Calicos, Cascos, Gingham och Garrhas skall bestämmas till 15 proCent, voterar Ja; den det ej vill Nej; Vinner Nej: kommer Tullen att å sådane Väfnader utsåttes till 25 proCent.
Dessa propositioner hafva blifvit besvarade med 35 Ja och 84 Nej; och som Nej alltså vunnit, så skall Tull-Bevillning åsåttas de i propositionen uppräknade Bomulls-Våfnader med 25 proCent. 3o4 Stats-Utskottets Betänkanden. i8:de Voterings-F rågan:
Den som vill, att Tull-Bevillning å. utgående Bark af alla andra slag ån Eke, skall beståmmas till 5 proCent, voterar Ja; den det ej vill Nej; Vinner Nej: kommer Tullen att å utgående
Bark af alla andra slag ån Eke beståmmas sill 35 proCent.
Denna votering har utfallit med 81 Ja och 38 Nej; hvadan Ja vunnit och Tull-Bevillningen för utgående
Bark af alla andra slag ån Eke, foljagteligen skall utsåttas till 5 proCent. 1 p:de Voterings-Frågan:
Den som vill, att utgående Malm eller Mineral af alla slag skall beläggas med 50 proCents Tull-Bevillning voterar
Ja; den det ej vill
Nej; Vinner Nej: kommer Tullen för utgående Malm eller Mineralier af alla slag att beståmmas till IOO ProCent.
Voterings-sedlarne öppnades och befunnos utgöras af 49 Ja och 70 Nej; och som Stats
Ut skottet s-Bet änkanden.
3o5 som Nej således vunnit, skall Tullen för utgående Malm eller Mineralier af alla slag bestämmas, till 100 proCent. 2o:de Voterings-Frågan:
Den som vill, att Tull-Bevillning för utgående Enetråd och Enestafvar skall utgöras med io .proCent voterar Ja; dea det ej vill Nej; Vinner Nej: kommer utgående Tulleft får Enetråd och Enestafvafvar att bestämmas till 30 proCent.
Härom har voteringen utfallit med 69 Ja och 50 Nej; hvadan Ja vunnit, och denna Bevillnings afgift foljakteligen skall heståmmas till 10 proCent. 2i:ste Voterings-Fragan:
Den som vill, att utgående
Ved af alla slag och från alla Rikets Landskap skall beläggas med Tull-Bevillning till 30 proCent voterar Ja; den det ej vill Nej; Vinner Nej: kommer
Tullen att för utgående
Ved af alla slag och från alla Rikets Landskap utgöres med 50 proCent. 20 3o6 Stats-Utskottets JBetänTcanden.
Vid häröfver anstäld votering hafva afgifvits 45 Ja ock 74 Nej; och enär Nej följagtligen vunnit, kommer denna TullBevillning att utgöras med 50 proCent. 2z:dra Voterings-Fragan:
Den som bifaller, att Trådvaru-Handeln emellan Sverige och Norrige må för framtiden blifva bägge Rikena emellan fri från alla Tullumgålder, voterar Ja; den det ej vill, Nej; Vinner Nej: komma de emellan berörde
Riken nu gällande Tull-Författningar att vidare tjena till efterrättelse.
Voterings-sedlarne insamlades öppnades och befunnos utgöra 83 Ja och 36 Nej; och som
Ja alltså vunnit börTrådvaru-Handeln emellan Sverige och Norrige för framtiden blifva begge Rikena emellan fri från alla Tull-umgålder. zy.dje Voterings-Fragan; Den som, i enlighet med Höglofl.
Ridderskapet och Adelns, Högvördige Preste-Ståndets samt Hedervärda Bonde-Ståndets beslut, vill, att
Tull för utgående och inkommande varor bör i Svenska Stats-Utskottets Betänkanden. 307 Banco-sedlar bestämmas och erlåggas voterar
Ja; den det ej vill Nej; Vinner Nej: så kommer, enligt Vållofl.
Borgare-Ståndets beslut, all Tull för utgående och inkommande varor att hädanefter, som hittills, bestämmas i Hamburger Banco, men erlåggas antingen i Vexlar eller Svenskt Specie Mynt, eller i Banco-Sedlar efter nästföregående månads medel Cours, och med iakttagande deraf, att när denna medel-Cours, slutar sig på runstycketal, men icke ofverstiger .skillingtal med mera ån 6 runstycken, lemnäs dessa utan all beräkning, och att, om den åter uppgår ofver 6 runst., åkes den till fullt skillingtal.
Efter voteringens verkställande häröfver befunnos 88 Ja och 31 Nej; och enar Ja således vunnit, bär Tullen får utgående och inkommande varor i Svenska Banco-Sedlar bestämmas och erlåggas.
Detta allt har Förstärkte Stats-Utskottet skolat hos Riksens Höglofl.
Stockholm d. 24 November 1823. 3o8 Ståts-Utskottets
Be tunkan den, N:0 62 6.
Ankom den aj Noy. i8a3« Memorial angående utdelning af återstående exemplar utaf Bihanget till Riks - Ståndens Pocollet vid 1815 års Rikdag.
Ständer under denna Rikdag beslutit utdelning af Bihanget till Riks-Ståndens Protoeoll vid sista Riksdag likväl endast tillrLedamöterne i Riksens Ständers samtelige Utskott, emedan de qvarvarande exemplaren skulle blifvit otillräcklige till utdelning bland Riks-Stånden, och någre exempar borde bibehållas för framtiden; Så har Statsutskottet, som funnit, att af Bihanget till Riks-Ståndens Protoeoll vid i8i5 års Riksdag, hvaraf upplades 5oo exemplar tili och med N:o 3i, men sedermera i,ooo exemplar, ännu finnas hos Riksgälds-Contoiret 182 Completta exemplar men 685 exemplar från och med N:o 3s till upplagans slut, ansett sig till Riksens Högloft.
Ständers bifall vördsamligen böra hemställa, om icke, då nu mera någon försäljning däraf ej är att hoppasj Stats-Utskotlets Betankanden.
309 utan upplagan endast borttager rum, hvaraf Riksgälds-Contoiret för de vid denna Riksdag Tryckte Protocoller och Bihang kan behöfva sig begagna, de befintlige complette exemplaren, med undantag af någre som för framtiden böra bibehållas, måga, så långt tillgång gifves, få utdelas bland Ledaiuöterne inom Riksens Ständers Utskott.
Stockholm den ät November 1820.
N:0 627.
Ankom elen a? Noy. i8a3.
S- Stats- och Bevillningsutskotts Utlåtande, i anledning af Herr Winbergs Motion , angående upphåfvande af Låstafgiften för Fartyg som segla på Norrige, samt om jemnkning af öfrige Convoijafgifter.
XJti ett till Stats- och Bevillnings-Utskottens gemensamma åtgärd af Vällofl.
Borgare-Ståndet remitteradt Memorial, har H:r J. U. Winberg anfört, huruledes de genom Kongl. Förordningarne af den 3io Stats- Ut skotte t s Beta» handen. 3o Mars
xSoa och den 19 April r8o3, samt Kongl.
Kommerce-Collegii Kungörelse den 29 Julii sistnämnde år faststälde Convoij- och Läst-afgifter i och för Handels och Sjöfartens skydd nu utgöra, den förre eller Convoij-afgiften 15 procent af Tullen för alla inkommande "Varor , med undantag af Salt, hvarå afgiften är bestämd till io§ sk.
Per Tunna för Medelhafs och 6| sk. för annat Salt, samt Läst-afgiften åter för alla på Nordsjön seglande Fartyg 16 sk., och för dem, som gå uti Medelhafvet, 1 R:dr Banco per Läst; Men då, efter det Norrige sedermera blifvit med Sverige förenadt, Kongl Maja i Nåder, genom Tullens och flere afgifters dels nedsättning, dels upphörande, lättat varubytet och communicationen dessa Riken emellan, samt Läst-afgiften, hvars egenteliga föremål vore att bidraga till handels-skyddet emot Barbareskerne, således användes till ett för handeln med Norrige alldeles främmande andamål; så och enär Convoij-afgifterne för Svenska producter, som sändas till Norrige eller inom Östersjön, äfven synas böra jeinnkas, har H:r Winberg föreslagit, att Riksens Höglofl.
Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Läst-afgiften för Stats-Utskottets Betänkanden. 3i i Fartyg, som segla till Norrige, kunde upphäfvas, samt berörde Convoij-afgifter äfven undergå någon jemnkning; hvaremot den Sjöfolket tillåtne föring vid Resor till Norrige borde försvinna och Kronan derigenom vinna ersättning för den lindring, som komme att Skepps-Re» derierne tillskyndas.
Vid öfvervägande af hvad sålunda blifvit anfördt och föreslaget, finna förenade Utskotten, att, då ifrågavarande afgifter, ehuru bestämde egentligen för bestridandet af de kostnader, som erfordras till Handels-Sjöfartens fredande mot Barbariske Staterne, likväl af ålder, likmätigt Kongl. Rescriptet den 3 Julii 1722, jemte flere derpå följde Författningar, varit ålagde Skepp och Gods utan andre undantag af särskilte distinations- eller handels-Orter, än ofvanåberopade Författningar nu stadga, har följakteligen afgifternes erläggande ifrån början hämtat sin grund från behofvet af en viss inkomst i berörde ändamål, och lämpligheten att uttaxera den, utan egentelig beräkning deraf, att den Sjöfart, som hufvudsakeligen' fordrade omförmäldte skydd, skulle ensam bära desse kostnader. 312 Ståts-Utskottets Betänkande.
Billigheten af denna princip synes äfven böra härledas deraf, att nämnde afgifter, såsom nödige för ett gemensamt ändamål , härigenom någorlunda jemt fördelas, och träffa Massan af Nationen i den mån, hvarje Individ consumerar sådana Artiklar, hvilka Sjöledes befracktas, eller indirect drager nyttan af Handels-Sjöfarten till främmande Länder.
Huruvida åter vid det numera i afseende på Norrige ändrade förhållande, att detta Land är med Sverige förenadt, Läst-afgiften å Skeppsfarten till det förra må kunna upphöra; äfvensom hvad jemnkning uti Couvoij-afgifterne å handeln inom Oster-sjön kan finnas böra ega rum, anse Utskotten, i följd häraf, hufvudsakeligen bero deruppå, huruvida Convoij-Inrättningens tillgångar medgifva någon allmän förminskning uti desse afgifter, utan hinder för uppfyllandet af dess bestämmelse:
Och då Utskotten af livad uti ett annat ämne vid denna Riksdag förekommit, inhämtat, det
ConvoijCommissariatets fond icke tål sådan nedsättning, kunna Utskotten icke eller tillstyra någon åtgärd i detta hänseende , men tro sig likväl böra yttra den förmodan, att, genom den nu af Riksens Högloft.
Ständers beslutade granskning Slats-Ut$kott.ets Betänkatiden. 313 af Commissariatets Räkenskaper, blifva Riksens Ständer nästa Riksdag i tillfälle erfara, om någon minskning i desse Afgifter dl ma kunna ifrågakomma; hvilket allt till Riksens Högloft.
Ständers närmare bepröfvande vördsamt öfverlemnas.
Stockholm d. 18 November i823.
N:o 628.
Antom den *7 Nor. i8a3.
Stånders Statssamt särskilta Utskotts utlåtande öfver H:r Lorenzo Hammarskölds Motion om Kongl. Cantzlie-Styrelsens upplösning.
Ti» Stats- samt Särskildta Utskottens gemensamma åtgärd har Högloft.
Ridderskapet och Adeln remitterat ett till dess Protocoll för den i5 sistledne Mars af Herr Hammarsköld, Lorenzo, afgifvet Memorial, deruti liar yrkat CantzlieStyrelsens upphörande och tillika sökt visa huru de bemälte Styrelse nu tillhörande göromål skulle, utan hinder för Årendernes jemna och behöriga gång, 3i4 Stats-Utskottets Betänkanden. kunna bland öfrige Åmbels-Verk och Authoriteter fördelas.
Särskilde Utskottet, till hvars behandling frågan egenteligen hörer, har i sammanhang med förslaget till Utrikes förvaltningen förehaft denna Motion till granskning; Och då, såsom Comitterade till reglering af Rikets Styrelse-Verk i deras Betänkande, Sid. 62., anmärkt, Cantzlie Styrelsen, hvilken är en lemning af det fordna Cantzlie-Collegium, blifver öfverflödig, när Cantzliet ej mera kommer att utgöra ett Collegialt Ämbetsverk, samt Utskottet jemnväl bland hufvudgrunderne för en ny organisation af Statsförvaltningen antagit, att hvarje förvaltningsgren skulle erhålla sin egen Chef, som bör ega fullständig befattning med alla dit hörande ärender; Så finner särsäskilta Utskottet sig böra tillstyrka, att Cantzlie-Styrelsen må , då den nya organisationen kommer att vidtaga, upplösas.
Stats-Utskottet instämmer äfven för dess del uti detta yttrande och får blott tillägga, det Riksens Högloft, Ständer lärer finna nödigt förordna, att den i 2 |. 9 Mom. af Cantzlie-Ordningen omnämnde Hand-Cassa, som nu står under åftanätnnde Styrelses vård, skall, efter dess upplösning, till Riksgälds-Contoiret Stats-Utskottets Betänkanden.
3i5 öfverlemnas för att der framgent förvaltas.
Ständers bepröfvande hemställes detta vördsainligen.
N:0 629.
Ankom den 37 Nor. i8a3.
Utlåtande öfver Riksdags-Fullmägtigen J. J. Rutbergs motion om Ladugårdslands Brånneri-byggnaders anslående till begagnande för Yeterinair-Inrått ningen.
Tu Stats-Utskottet har Hedervärda Bonde-Ståndet remitterat ett af Rikdags-Fullmägtigen Joh. Jac.
Rutberg den 6:te i denna månad, inför Ståndets protocoll uppläst anförande, deruti flere af Ståndets Ledamöter sig förenat, att sedan Rikets Ständer, genom upphäfvande af Allmänna Magazins-Inrättningen, kommit i tillfälle att disponera flere för densamma begagnade byggnader, vore det nödvändigt att vara omtänkt å ett nyttigt användande af desse byggnader, hvarvid 31G Stats-L)Iskottets Betänkande!!.
Vetterinair-Inrättningens behof först borde komma i betraglande; Och då byggnads-Förslaget för denna Inrättning uppginge till den betydliga Summan af omkring 80,000 R:dr Banco, men medel dertill saknas och inrättningen i följe deraf skulle äfventyra att icke uppnå dea fullkomlighet, som med den samma varit åsyftad, och de redan nedlagde kostnaderne derå gå förlorade, har Rutberg ansett lika nyttigt som nödvändigt att till Yeterinair-Inrättningens begagnande anslå det nu mera till sitt förra ändamål icke behöflige Ladugårdslands Bränneriet, hvilket, så väl, i anseende till sin belägenhet som öfrige beskaffenhet, för Veterinair-Inrättn ingen vore högst passande och lämpligt och hvarigenom en betydlig besparing å Stats-utgifterne skulle åstadkommas, men Riksdags-Fullmägtigen Pehr Bengtsson från Halland har deremot yttrat den önskan att denna fråga matte få hvila till nästa Riksdag, på det man under tiden må erfara hvad allmänn nytta Veterinair-Inrättningen kommer att tn^dföra.
Såsom Stats-Utskottet redan anmält uti frågan om anslag af nödige medel så väl till årlig Stat som Byggnaders uppförande för den i Hufvud-Staden anlagde Stats-Utskottets Betunkanden. 317 Veterinair - Inrättningen , öfverlemnade Kongl. Majit i Nåder tilL Utskottet Ritningar och Förslag, enligt hvilka dessa byggnader skulle komma att kosta 6g,44o R.dr 44 sk.
Banco, och, då Utskottet fann Stats-Verket ej ega tillgång till denna betydeliga utgift, yttrade Utskottet den förmodan, att tillfälle framdeles skulle komma att gifvas till någre Lägenheter, tjenlige att för Inrättningen disponeras, men hvartill då ännu icke något bestämdt Förslag kunde uppgifvas.
Utskottet har väl, lika med Riksdags-Fullmägtigen Ruthberg, ansett de byggnader, som hittills varit begagnade för Ladugårdslands Bränneri-Inrättning, i anseende till deras
Läge efter behofvet kunna användas för Yeterinair-Inrättningen, så snart de icke mera behöfdes för dess förra ändamål; och detta motsäges ej heller af det Betänkande om Magazins-Inrättningens upplösning, som Riksens Höglofl.