Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Presle-Slåndel den 19 — — Borgare Ståndet den 19 — — Bonde-Ståndet den 19 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Majits nådiga Proposition, angående bestridandet af begrajnings- och öfriga kostnader med anledning af H. M. Enke-Drottning
("Stats-Utskottets Utlåtande N:o 131.)
Uti Proposition till Rikets Ständer af den 9 Januari detta år har E. K.
Majit behagat i nåder meddela, att, enligt upprättad och i Kammar-rätten utan anmärkning Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, A7:o 146.
13 granskad redogörelse för de kostnader,. som, med anledning af Hennes Maj:t Enkedrottning
Desiderias dödliga frånfälle, blifvit bestridda för likbegängelse jemte flera vid dylika tillfällen erforderliga och brukliga åtgärder, hade dessa utgifter uppgått till 52,096
Ridr 44 öre, af hvilken summa Svenska Statsverket förskottsvis utbetalt 51,387 R:dr 16 öre samt återstående kostnadsheloppet, 709 R:dr 28 dre, godlgjorts af medel, som influtit för öfverblifna försålda effekter; och då af nämnda förskott, 51,387 R;dr 16 öre, på Sverige belöpte: dets den ersättning af R:dr 14,000: — som utgått till Kongl.
Direktionen för inställde skådespel under sorgetiden, och hvilken utgift Sverge ensamt borde nu likasom vid föregående dylika tillfällen vidkännas; dels ock af det öfriga beloppet, eller 37,387 R:dr 16 öre, en, i mån af bägge rikenas olika folkmängd, å Sveriges sida till ff:delar beräknad andel, eller . „ 26,390: 94; — bar E. K.
Majit i nåder äskat, alt den till betäckande af dessa förskottsvis bestridda kostnader sålunda erforderliga summa . . .
R:dr 40,390: 94 öre, mätte af Rikets Ständer anvisas; hvarjemte E. K.
Majit behagat tillkännagifva, alt samtidigt aflålits nådig framställning lill Norska Storthinget om anvisande af medel till ersättande af den på Norge belöpande andel, 10,996 R:dr 22 öre, utaf Svenska Statsverkets ofvanberörda förskott.
Bland ofvanstående utgifter upptages, såsom nämndt är, jemväl det ersättningsbelopp, som tilldelats Kongl. Theatern för inställda skådespel under sorgetiden; och dä Rikets Ständer föreställa sig, att, ifall äfven hädanefter, när dödsfall inom Kongl, familjen inträffa, del må anses nödvändigt all Kongl. Theatern tillslutes, sådant endast kommer att ske en kortare lid, synnerligast som något afbrott i representationerna å öfrige hufvudstadens theatrar oell uti andra offentliga nöjen vanligen vid dylika tillfällen icke eger rum, hafva Rikets Ständer, — enär således det torde kunna antagas att en dvlik utgiftspost, om densamma ej helt och hållet kommer alt försvinna, i betydlig mån skall minskas, — vid tagen kännedom af här ofvan omlörmälda, med behöriga verifikationer försedda, redogörelse öfver nu ifrågakomna utgifter, icke funnit något att erinra och derföre, till betäckande af Svenska Statsverkets andel i de förskottsvis bestridda kostnaderna med anledning af Hennes Majit Enke-Drollniug
Desiderias dödliga frånfälle, beviljat den af E. K.
Majit nu äskade summa, 40,390 R:dr 94 öre, att från Riksgäldskontoret utbetalas.
Stockholm den 19 Augusti 1863. 14 Expeditions-lits kottets Förslag till under d. Skrifvelse, N:u 117. i\:o 117.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 19 Aug. 1863.
Presle-Slåndel den 19 — — BorgareStåndet deri 19 — — Bonde-Ståndet den 19 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående anslags beviljande dels till betäckande af en uti Svenska Spetsbergs-expeditionens räkenskaper befintlig brist, dels till fortsättning af rekognosceringsarbetena på Spetsbergen, med afseende på ut förbarheten af en gradmätning derstädes.
(Stats-Utskottets Utlåtande N:o 138.) S. A. K. Uti nådig Proposition af den 15 sistlidne Maj har E. K. Majit behagat meddela Rikets Sänder, att, sedan, för befrämjande af en under Zoologie Adjunkten, Magister Otto Torells ledning tillämnad vetenskaplig expedition till Spetsbergen, Rikets Ständer vid sistförflutna riksdag anvisat en summa af 8,000 R:dr samt, uppå derefter al Vetenskaps-akademien i underdånighet gjord hemställan, E. K.
Majit lör expeditionens utförande efter en utvidgad, mera fullständig och ändamålsenlig plan i nåder beviljat ytterligare understöd med 12,000
R:dr utöfver hvad till företagets befrämjande af Rikets Ständer anvisats, hade, efter det ifrågavarande vetenskapliga expedition under år 1861 kommit till verkställighet, Adjunkten Torell om densamma aflemnat underdånig berättelse, hvaruti, efter föregången redogörelse för företagets tillkomst, hjelpmedel och fortgång, äfvensom för de särskilda vetenskapliga arbeten, som derunder åstadkommits och den deraf för vetenskaperna påräkneliga fördel, räkenskap blifvit aflagd lör de med expeditionen förenade kostnader och användningen al dertill meddelade understöd; i sammanhang hvarmed jemväl framställts anhållan om ersättning för en uppkommen brist af 17,356
R:dr 80 öre med ränta från dagen för räkenskapens afslutande, eller från den 1 Januari nästlidna år.
Efter erhållen nådig befallning att öfver berörda berättelse afgilva utlåtande, hade Vetenskaps-akademien, jemte vitsordande, att den ifrågavarande, expeditionen blifvit på ett synnerligen förtjenstfull! sätt utförd, beträffande särskildt expeditionens räkenskaper förmält, hurusom, oaktadt Adjunkten Torell enskildt bestridt en mängd utgifter i och för förberedelserna till expeditionen, samt hvarje deltagare deri af egna medel bekostat resan från sin hemort lill Tromsö och, efter återkomsten från Spetsbergen, färden samma väg tillbaka, utgifterna likväl uppgått till 51,967
R:dr 63 öre, hvadan, enär Expe.dilioiis-Ulsknt.lels Förslag till underd.
15 inkomsterna, nied beräkning af ej mindre de beviljade statsanslagen och försäljningssumman af öfverblifna effekter än äfven de belopp, hvarmed Hertigen af Östergötland och andre företagets gynnare detsamma understödi, samt expeditionsmedlemmarnes kontanta bidrag, tillsammans utgjort allenast 34,610 Rör 83 öre, en brist uppstått till ofvannämnda belopp, 17,356 R:dr 80 öre; i anledning hvaraf och på i öfrigt anförda skäl, Akademien ansett billigheten fordra, att Adjunkten Torell erhölle godlgörelse af allmänna medel för den brist, som i expeditionens räkenskaper sålunda uppstått, äfvensom för räntan derå, till dess dylik godlgörelse ut folie
Dessutom och jemte det uti ifrågavarande yttrande tillika framhållits vigten af den utaf Svenska Spetsbergs-expeditionen särdeles förtjenstfull! utförda, men icke afslulade gradmätnings-rekognoscering, hade Akademien tillika hemställt, att för fortsättning af nämnda arbete, hvilket af Filosofie Magistern K.
Chydenius jemte någon annan vetenskapsidkare borde under den förres ledning, med tillräckligt antal biträden verkställas, ett belopp af 10,000 Rör, för hvars tillräcklighet Magister Chydenius åtagit sig att ansvara, mätte anvisas.
Vid hvad sålunda förekommit och då resultaten af den under Adjunkten Torells ledning utförda vetenskapliga expedition vore af den betydenhet att de lände fäderneslandet till icke mindre gagn än heder, har E. K.
Majit, som i öfrigt, lika med Velenskaps-akademien, funnit billigt, alt den i expeditionens kassa uppkomna brist varder Torell af allmänna medel ersatt, nu i nåder föreslagit Rikets Ständer ali, till betäckande af nämnda brist, bevilja erforderliga 17,356
Rör 80 öre, alt åt Torell utbetalas med 5 procents ränta frän den I Januari 1862; äfvensom E. K.
Majit, med hänsigt till hvad Vetenskaps-akademien om vigten af gradmätnings-rekognosceringen på Spetsbergen anfört, funnit sig föranlåten att, för berörda rekognosceringsarbelens fortsättning, af Rikets Ständer äska ett anslag af 10,000
Rör, att under innevarande år utbetalas, på sätt af E. K..
Rikets Ständer hafva tagit denna fråga i öfvervägande och dervid med afseende å de i den nådiga Propositionen omförmälda förhållanden, och under förutsättning att alla Statens utgifter i och för berörda expedition härmed anses godtgjorda, funnit skäligt medgifva, att till betäckande af ofvannämnda brist, må från Riksgälds-kontoret till Adjunkten Torell utbetalas ett belopp af 17,356
Rör 80 öre med 5 procents ränta derå från den 1 Januari 1862; hvarjemte, beträffande det äskade anslaget för fortsättning af gradmätnings-rekognosceringen å Spetsbergen, Rikets Ständer likaledes, under den bestämda förutsättning att statsbidrag i och för detta ändamål ej vidare ifrågakommer, ansett sig böra E. K.
Stats- Utskottets Betänkan d e n under Lagtima Riksdagen i Stockholm 1828 — 1829.
Fjerde Samlingen Föesta Bandet af Bihang lill Biles Ståndens Protocoll. STOCKHOLM, Tryckte hos Jotian Hörberg, 1829. » N:o i:
Memorial om förökad Betjening.
J anseende till mängden och beskaffenheten af de till StatsUtskotlets handläggning hörande göromål, såsom omfattande håde StatsVerkets och RiksgäldsContoirets Ärender, har, vid förutgångne Riksdagar, detta Utskott haft af nöden och fått begagna sig af en talrikare Betjening än det uti RiksdagsOrdningens 24 §. jemte Secreteraren, bestämda antal Cancellister, — en för hvarje Division.
— Vid innevarande
Riksmöte synas göromålen för Utskottet icke blifva färre eller inskränktare.
Och då tillförene, utom nyssnämnde Tjenstemanna-personal, ITtskottet förordnat sig till vidare biträde äfven en serskild Secreterare för RiksgäldsContoirets ärender, en Kamererare för förefallande Räkenskaps-göromål i afseende på Stats-regleringens olika delar, 2:ne Notarier och minst 2:ne Cancellister; får Utskottet, som nu antagit 1 Secreterare och vill gå i författning om tillsättandet af förstnämnde 3:ne Cancellister, i afsigt att 2 af dessa skola besörja Protocollsföringen, med stöd af hvad RiksdagsOrdningens ofvan åberopade §. vidare innehåller, till R.
St:r vördsamt hemställa, om icke det må tillåtas Utskottet, för arbetets behöriga och skyndsamma gång, att ytterligare antaga:
En Secreterare för RiksgäldsÄrender - 4 S t a t s - U t s k o 11 e t s ne:
En Kamererare, samt till en början 2:ne Cancellister, intill dess behofvet af mera biträde sig visar, då Utskottet om tillstånd till antagande deraf vill bos Rikets Höglofl.
Ständer anmälan göra.
Riddcrskapets och På Högvördige PrästcStånAdelns Ledamöters vägnar dets Ledamöters vägnar F. B. v. Schwerin. M. Wallenberg.
BorgareStåndcts Ledamöters vägnar J.
Noraus. På Hederv.
BondeStåndcts Ledamöters vägnar P. Pehrsson.
Betänkande, i anledning af den utaf Herr Aug. n).
Hartmansdorff hos H. Ridd. 0. Ad. gjorde, till Utskottet öfverlemnade, motion, angående utbetalningen och redovisningen af Riksdagskostnads-medlen.
{Rgs.-A.) JVIotionairen andrager, huruledes allt sedan införandet af vårt närvarande Samhällsskick ofvanberörde medel utgått från RiksgäldsContoret, men på olika sätt.
Mot slutet af 1809 och 1810 årens Riksmöte utbetaltes de efter StatsUtskottets föreskrift och Herrar Fullmäktiges anordning omedelbart från RiksgäldsGontoi - Betänkande u. 5 ret till vederbörande Sekreterare i RiksStånden och Utskotten, efter uppdrag af dessa.
För Riksdagen i Örebro år 1810 utbetaltes en rund summa af StatsContoret, som derefter i andra hand liqviderade vederbörandes räkningar; och ett dylikt förhållande har sedermera fortfarit till och med sisth Riksdag, då dermed tillgick på följande sätt:
I begynnelsen skrefvo Talemännen och BondeStåndets Sekreterare till K.
M:t och anliöllo, om medel till de första kostnadernes bestridande, hvarom Nådig Befallning afgick till StatsContoret.
Sedan bestämde och anslogo R.
H. St:r först 17,000 R:dr och derefter 22,000 R:dr B:co månadtligen för samma ändamål, att räkna från Riksdagens början, hvilka medel borde från RiksgäldsContoret utbetalas till StatsContoret och af StatsContoret anordnas till en viss af K. M:t utsedd Tjensteman inom sistnämnde verk, hvilken åter i sin ordning borde utbetala medlen efter LandtMarskalkens och Talemännens reqvisitioner, eller, efter af dem godkände Räkningar.
För hvarje nytt Beslut i detta hänseende skrefvo R.
Sl:r till II.
M:t Konungen, och H. M:t till StatsContoret; utom det, att R.
St:r lika ofta afläto ProtocollsUtdrag till Stats-Utskotlet och detta till RiksgäldsContoret om samma sak; och ändteligen aflätas från K. M:t till StatsContoret flere särskilda skrifvelser, angående dithörande utbetalningar.
Omsider förordnade R.
St:r, att Redogörelsen för Riksdagskostnads-raedlen skulle så vid 1823 års, som följande Riksdagar, vara afslutad inom sex månader från Riksdagens slut, emedan andra ut - 6 S t a t s - U t s k o 11 e t s gifter, i och för den samma då icke borde återstå att liqvidera, än betalningen för icke fulländad tryckning af RiksStåndens Protokoll och Bihanget dertill, och hvilken kostnad borde af RiksgäldsContoret godtgöras.
De tryckte Handlingarne skulle der förvaras och RiksgäldsContoret redovisa, så väl för inkomsten nf försålda exemplar, som för återstoden deraf.
Sedan i StatsContoret RiksdagskostnadsRäkningen blifvit afslutad i April månad 1824» å 242,000 Rtdr, hvaribland 35,6oo R:dr trycknings-omkostnader, har RiksgäldsContoret ytterligare utbetalt sådane under åren 1824, 1825, 1826 och 1827 till ett belopp af 18,000 R:dr.
Riksdagskostnadernes bestridande dubbla föreskrifter utgått både till RiksgäldsContoret, som bordt anskaffa medlen, samt i runda summor öfverlemna dem åt StatsContoret och till detta Verk, som bort utbetala och specialiter redovisa dem.
Men som ingendera delen skett blott i det ena Verket, så finnes i StatsContoret redogörelse allena för de månadtliga, från RiksgäldsContoret emottagne anslagens användande under loppet af år 1828 och en del af år 1824 intill medlet af April samt i RiksgäldsContoret för utbetalningen af de runda summorna till StatsContoret under samma tid och för de omedelbara utbetalningarne till vederbörande fordringsägare under återstoden af år 1824 och under hela de derpå följande 3:ne åren. •—•
Ifrågavarande fördubbling i åtgärderne, omgång i verkställigheten och styckning i redovisningen anser motionären kunna undvikas, om man återvänder till samma enkla förhållande, som äg - de rum år 1810.
I sådan händelse behöfde R.
St:r blott föreskrifva RiksgäldsContoret att omedelbart göra ifrågavarande utbetalningar, och redogörelsen stannade ostyckad i detta verk, hvarifrån medlen i alla fall skola utgå och dit de inkomster, som genom Protokolls och Bihangs försäljning kunna äga rum, skola inflyta, och der återstoden af dylika Handlingar i alla fall bör förvaras och redovisas.
Komma, i ock för Riksdagens skuld, några utbetalningar i fråga, hvilka höra af K.
M:t anbefallas, så kunna de verkställas af StatsContoret förskottsvis intilldess ersättning erliålles af RiksgäldsContoret, på samma sätt, som det tillgår med de Riksdagskostnader, hvilka under närvarande förhållanden gäldas i böljan af ett Riksmöte; innan Stånden hunnit organisera sig och gifva RiksgäldsCoutoret föreskrift om utbetalningarne till StatsCcmtoret.
I följd häraf föreslår Motionären, att R.
St:r måtte, med föreskriften till RiksgäldsContoret om Riksdagskostnadernes bestridande, förena befallning om deras utbetalning omedelbart till vederbörande fordringsägare så väl under Riksdagens lopp, som efter dess slut, och det på samma grunder, som hittills gällt i StatsContoret, nemi.
Herr LandtMarskalkens och Herrar Talemännens Reqvisitioner eller Räkningar, som af dem eller Utskottens Ordförande blifvit godkände, och inom samma prajscriptionstid, som tillförene för afslulandet af Redogörelsen i andra hänseenden, än Protokolls- och Bihangs-tryckningen. 8 S t a t s - U t s k o 11 e t s Lika med Motionairen, har Utskottet funnit de former, hvilka hittills varit antagne för Riksdags-utgifternes bestridande, förorsaka onödig vidlyftighet och omgång.
När It.
Sttr på sitt RiksgäldsContor anvisa Riksdags-kostnaderne och såmedelst åt sig tillskapa en enskild fond, hvilken med sjelfva Stats-regleringen och deri beräknade anslag icke ager ringaste sammanhang; och när det således är R.
St:r, som pröfva och bestämma de utgifter, hvilka utaf denna betalnings-fond skola bestridas, så syne3 det också vara i sin ordning, att utbetalningarne verkställas vid samma Verk, hvarifrån penningarne utgå.
St:r skola då icke nödgas, att tidt och ofta besvära K.
M:t med utfärdandet af anordningar till StatsContoret å utgifter, hvilka redan äro af R.
St.'r pröfvade och fastställde, men hvilket åter icke kan undvikas, sedan medlen blifvit från RiksgäldsContoret till StatsContoret öfverlemnade.
I stället för att Räkenskaper och anteckningar öfver Riksdagskostnads-medlen hittills blifvit förde på 3:ne ställen, nemi. i RiksgäldsContoret, Kgl. RäuteKammaren och hos den enskifte Redogöraren, kommer Redogörelsen, att fästas vid ett enda Verk.
Det är icke sannolikt, att, efter Riksdagens slut, utgifter, i och för Riksdagen, skulle kunna komma i fråga af sådan beskaffenhet, att anledningen icke ens skulle kunna vara känd, innan R.
St.T åtskiljas.
Och derest någre andre utgifter i och för Riksdagen än sådane om hvilkas, godtgörande föreskrifter blifvit meddelade, skulle förekomma, så äga vederbörande öppet, f Beta ii kan den. 9 att, under påslående Riksmöte, sine anspråk anmäla, då R.
St:r komma i tillfälle, att, efter anspråkens beskaffenhet, fatta sine beslut.
Men skulle, emot förmodan några sådane utgifter, i och för Riksdags skuld komma i fråga, hvilka böre af K.
M:t anbefallas, så kunna de verkställas af StatsGontoret förskottsvis, mot ersättning från RiksgäldsContoret.
På grund häraf; och, till vinnande af den förenkling i åtgärder, som motionen åsyftar, har Utskottet ansett sig böra vördsamligen tillstyrka, att, derest omkostnaderné för innevarande Riksmöte varda, efter vanligheten, på RiksgäldsContoret anvisade; och hvilket Utskottet för sin del finner lämpligast, nämnde Contor får sig uppdraget, att omedelbart bestrida alla särskilde utgifter, så att Redogörelsen för Riksdagskostnaderne i hela sitt omfång fästes vid RiksgäldsContoret.
St:r skulle täckas härtill bifalla, blir nödigt, att, jemte det beslutet härom hos K.
M:t i underdthet varder anmäldt, tillika göres underd. anhållan, att, derest sådane utgifter, i och för Riksdag skulle komma i fråga, hvilka böra af K. 1\I:t anbefallas, K.
M:t då täcktes derjemte anbefalla StatsContoret, att till RiksgäldsContoret afgifva requisition å ersättning för den gjorde utbetalningen, jemte öfverlemnande af behörige verificationer.
I sammanhang härmed torde hos K.
M:t äfven böra anhållas om Befallning till StatsContoret, att, derest till äfventyrs någre förskott redan derifrån skulle vara meddeldte eller räkningar förskottsvis godtgjorde, Förskotfcs-qvit - io Stats -Utskottets teneen och räkningarne, emot behörig ersättning, varda ofördröjligen till RiksgäldsContoret öfverlemnade.
St:r skulle bifalla detta Betänkande från StatsUtskottet, blifver StatsUtskottet betänkt uppå, att föreslå en framtida föreskrift för Fullmägtige uti RiksgäldsContoret, att vid blifvande-Riksdagars början låta bestrida alla de utgifter, hvilka, i och för Riksdagen, då kunna pröfvas nödige.
Den 29 November 1828.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Majrts nådiga remiss, angående sökt befrielse från tiondes utgörande för aluntillverkningen vid Lowers bruk, samt om uppmuddrande af hamnen vidDegei hamns lastageplats på Öland. CRgs.-A.) Sedan, i anseende till den af disponenterne utaf Lowers Alunbruk i Calmare Län gjorde underdåniga ansökning om tio års frihet från alun-tiondens utgörande, såsom någon ersättning för kostnaderne till uppmuddringen af hamnen vid Degerhamns lastageplats å Öland, hvilken, af Lowers Bruksägare begagnad till skifferhämtning derstädes, skall blifvit, genom uppkastade så kallade Kallfyrar eller utbränd skiffer från det närbelägna Ölands Alunverk, så uppgrundad, att den vore i nästan obrukbart stånd, R.
St:r vid senast förflutne Riksdag, till hvilkas underdåniga utlåtande samina ansökning blifvit i nåder öfverlemnad, uppå Belänkande n. it anförde skal, i underdånighet tillstyrkt, det K.
M:t måtte täckas, genom dertill utsedde skicklige och oväldige personer låta på stället undersöka förhållaodrt i de derom uppgifne omständigheter, samt, efter det Kammar- och Bergs-Collegierne sedermera sig yttrat, taga under nådig pröfning om och i hvad mån Loivers Bruksägare må af de begärde frihetsåren, i jemförelse till ofvanberörde kostnader, komma i åtnjutande; Och K.
M:t vid föredragningen häraf, under d. 27 Augusti 1823, i nåder förordnat, att det borde på sökanderne sjelfve ankomma, att i behörig ordning föranstalta om undersökning af lastageplatsen vid Degerhamn, hvarefter, och då det af dem, rörande uppgrundningen i berörde haran, framställde förhållande blifvit vederbörligen upplyst, de ägde, i den ordning
Författuiugarne i dylika fall stadgade, söka vinna befrielse ifrån tiondens utgörande af alun-tilllverkningen; så hafva , i följd häraf, bemälte Bruks-Intressenter, med bifogande af en, på deras begäran, af K.
M:ts Bef:hde i Calmar
Län föranstaltad, af visse utsedde personer förrättad, undersökning rörande Degerhamn, med dertill hörande Charta och andie handlingar, på grund deraf förnyat ofvanberörde deras om befrielse från tiondens erläggande gjorde underdåniga ansökning, deröfver ej mindre Kammar- och Bergs-Collegierne, uti gemensam skrifvelse den 22 Februarii 1825, än StatsContoret med infordrade underdåniga utlåtanden inkommit; hvarefter, och sedan K. M.t, genom remiss den 29 derpåföljde November,'anbefallt Dess Bef:h:de öfver Calmarc Län och Öland, att, i anledning af den 12 S t a t s - TJ t s k o 11 e t s i detta mai förekommande fråga, det uppmuddringen i hamnen vid Degerhamns lastageplats skall härrört af så kallade Kallfyrar eller utbränd skiffer från Ölands Alunbruk, samt så väl om förbud för framtiden emot sådane Kallfyrars utkastande vid stranden, som borttagande af de ännu der befintlige högar af dylika Fyrar, så att de ej af vågorna kunna bortföras, infordra Ölands Alunverks-ägares underdåniga förklaring och sedan dermed , jemte eget i anledning deraf i ämnet afgifvet utlåtande, till K. M:t inkomma.
M:ts nyssbemälte Befhrde, jemte den af Landshöfdingen och R. af K. N. O. Axel Adlersparre, såsom ägare till Ölands Alunverk, i detta ämne afgifne underdåniga förklaring, till K. M:t inkommit, har K. M:t, under den 5 Julii 1826, i nåder förklarat, att då, genom den redan hällne undersökningen, utredt vore, att hamnen vid lastageplatsen Degerhamn, hvilken för Lovers Alunverk är af särdeles vigt och äfven i öfrigt af Ölands Alunverk, åtskillige Ölands innevånare samt för Kronans räkning, till stens afhämtning till Carlskrona, begagnas, blifvit betydligen uppgrundad genom under de senare åren, utan sökandernes förvållande af hafsvågorne dit infördt grus och sten från hafsbottnen samt så kallade Kallfyrar eller utbränd Alunskiffer från Ölands Alunvei'k, till hvilket senare nämnde Alunverks ägare icke kunde anses vållande, så att något ansvar eller ersättning af dem derföre kunde komma i fråga; Altså och då nödigt vore, att denna hamn blefve i brukbart stånd återförsatt, hvilket, efter hvad uppgifvit blifvit, med Betänkan den. i3 mycken kostnad skulle vara förenadt, men hvarken beloppet af denna kostnad genom något specifikt och tillförlitligt förslag funnes styrkt, ej eller sättet, på hvilket verkställigheten lämpligast må utföras, uppgifvet; så hade K.
M:t i nåder godtfunnit anbefalla tillförordnade Befälhtde Amiralen i Carlskrona, att, genom en beordrad skicklig Officer vid K. Mits Flotta förrätta en noggran och fullständig undersökning om ifrågavarande hamn, uppgifva det tjenligaste sältet för dess begagnande och iståndsäl.tande, samt öfver kostnaden dertill ordentligt förslag upprätta, hvilken undersökning Befälhrde Amiralen sedermera ägde att till K.
M:t insända; och hade K.
M:t derjemte i nåder tillåtit att Alunverksägarne emedlertid och intilldess K.
Mit, i anledning af berörde undersökning, hufvudsakligen
Sig i ämnet utlåtit, må, att räkna från och med år 1826, åtnjuta nedsättning i tionden af Alunverket till hvar trettionde i stället för hvar tionde tunna; samt för öfrigt, enligt hvad af Dess Bef;h:de upplyst blifvit, ansett nödvändigheten icke fordra att de ännu qvarliggande högar af Kallfyrar ifrån Ölands Alunverk varda borttagne; hvaremot K. M:t funnit angeläget, att Ölands Alunverksägare strängeligen och vid utsatt tjenligt vite förbjudas, att hädanefter sådane fyrar utkasta, så att de af hafsvågorne kunna åtkommas och bortföras, derom K. M:ts Bef:h:de, efter hvad lämpligt funnes, ägde förordna.