Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Konslmedel kunna endast hjelpa för ögonblicket, men verka i längden i motsatt rigtning; då deremot det enklaste medlet, d. v. s. det moraliska, säkrast återför till ordning och välmåga. 11 Politisk Författning.
Under nu föregående år har någon ny jordebok icke upprättats.
Under dessa åren hafva 15A9/, m3,1 Bil kronohemman, 1 gatehus, 1 utjord och 1 gästgifveri blifvit tili skalle inköpte.
Laga skiften hafva grannar emellan fortgått.
Under dessa åren hafva 318a, förmedlade hemman eller mantal blifvit skiftade.
Härvid hafva * < . • ILO,503 geometriska tunnland blifvit delade.
Sedan de större samhälligheter na nu till större delen äro skiftade, utgöra nu de flesta laga skiften kiyfningar, styckningar och jordafsöndringar.
Den utflyttningshjelp, som beslås detta Län och som endast utgöres lill ett årligt anslag af 4,000 R:dr, har alltid varit otillräcklig, hvarföre, enligt Landskontorets uppgift, en balance nu finnes, som utgör 23,341 R:dr 41 sk. 3 rst.
Detta anslag har hittills varit otillräckligt, men skall, så snart balancen upphör, kanske för framtiden förslå, helst om ingen sådan utflyttningshjelp erhölls, då endast klyfningar och styckningar under ett visst hemmantal äro i fråga.
Uti förutnämnde och bifogade tabell är antalet af hemman af olika natur, lägenheter, bruk, qvarnar m. m., tillhöriga kronan, läroverk, fromma stiftelser o. s. v. uppgifvet.
I en del af Länet har håg väckts att genom sjöars sänkning vinna nya tillfällen till odlingar och förbättra sumpiga trakter.
Här må omnämnas Ifvö, Råbelöfs och Finja större sjöar, de tvänne förstnämnde inom Willands och den sednare inom Vestra Göinge härad.
Verkställigheten livilar dels på fortsatta undersökningar, dels på andra förberedelser och dervid uppkomna tvisters afgörande.
Den enda egentliga vägomläggning, som under loppet af dessa åren inom Länet blifvit i fråga satt, är den allmänna landsvägen öfver den så kallade Hallands-åsen, emellan Margretetorps och Karups gästgifvaregårdar.
Den delen deraf, som tillhör detta Län, går genom Bjäre härad och utgör kommunikationen emellan Skåne och Halland samt Rikets öfriga vestra kust - 12 land.
Sedan behörig undersökning blifvit verkställd, bar Eders Kongl. Maj:t
Nådigst gillat den plan och det kostnadsförslag, sorni och för den »va vägen af Styrelsen för väg- och vattenbyggnader blifvit gjord, hufvudsakligast i afsigt att undgå de svårare och brantare backar, som försvåra begagnandet af den gamla vägen.
Sedan Eders Kongl. Maj:t i Nåder gifvit anvisning på anslag till att ersätta kostnaden, har sammanträde hållits med de väghållningsskyldige, för att höra dem huru vida de ville åtaga sig arbetets verkställighet; men då de dertill nekat, har Eders Kongl. Maj:t i Nåder tillåtit, alt enskildt bolag fick emot bestämda vilkor och arbetets fulländande åtnjuta anslaget.
Som anbud härom skulle inlemnas till Eders Kongl. Maj:ls Befallningshafvande i Hallands Län, är det här obekant huru vida ännu något sådant anbud är gjordt.
Det skick, i hvilket denna fråga blifvit satt, är ett förnyadt bevis huru det enskilda interesset kan och får i dylika fall öfverväga det allmännas.
I denna fråga, som skulle bereda en förbättrad och nödvändig kommunikation emellan södra och vestra Sverige, mötes motstånd af en pluralitet inom tvänne härader, hvarigenom en stor del väghållningsskyldige ej begagna denna väg och se sig således ej hafva någon enskild nytta af förelaget.
Man synes således berättigad till den slutsats, alt, så länge broars och vägars anläggande och underhå.l, i synnerhet de som äro ämnade till de större kommunikationerne, till stor del bero på vissa hemmansegares eget medgifvande, finnes ett väsendtligt hinder emot bättre kommunikationer i vårt land.
När tvister härom börja , fortsättas de vanligtvis i en kretsgång af former och instantier, till föga båtnad för den allmänna trafiken och den stora allmänhet, som emellertid tarfvar vägar och kommunikationer.
Så väl vid Åhus, nära Christianstad, som vid Cimbritshamn hafva planer och förslager till hamnbyggnader och anvisning till statsanslag blifvit gjorde.
Hamnbyggnaden vid Cimbritshamn är påbörjad 1843 och fortsältes med den drift, att nära ?:delar af arbetet är färdigt.
Återstoden deraf bör ej kunna möta något hinder, så vida tillgångar ej saknas till fortsättningen.
Deremot hafva, vid den undersökning, som blifvit gjord i och för Alius hamn, svårigheter visat sig, som lagt hinder i vägen för dess påbörjande.
Nästan alla strandegare vid Helgeå bestrida den uppdämning, som i strömfåran anses nödig, för att leda strömvattnet till Åhus, under förutsättning att deras jordegor, som ligga å stränderna, blifva derigenom dränkte.
En del af strandegarne, med sannt interesse för hamnens förbättrande, haf - 13 va begärt, att undersökning på deras bekostnad må ytterligare göras, för att närmare få förhållandet utredt.
Detta fördröjande medför emellertid en kännbar olägenhet för denna ort, sorn blifver allt mer och mer i behof af afsättning till andra orter af de produkter, den har att afyttra.
Delta sednare ymnigare år har ytterligare väckt farhågan alt se denna bördiga del af Länet frånslängd de orter, till hvilka afsättbara produkter nu med svårighet afsändas och hvarifrån ortens behof med samma svårighet hitföras.
I fall en säker hamn vid Åhus kunde till väga bringas, i samband med Ilelgeåns upprensning in åt landet, hvarigenom en lättad transport tili sjelfva hamnplatsen uppkom, bereddes derigenom så väl för denna orten, som för de härom norr och vester belägna trakter en stor fördel, som ej kan på annat sätt ersättas.
Af nu varande, på hemman lagda onera kan skjutsningen anses vara det besvärligaste och mest motbjudande, synnerligast derföre att de skjulsskvldige äro öfverlygade, att skjutsväsendet kunde ordnas på de flesta ställen inom Länet som ett frivilligt åtagande, hvarigenom den nu varande tvångskjutsen kunde upphöra.
Under loppet af dessa sednare åren har uppbörden kunnat verkställas utan svårigheter.
Ehuru de tvänne sednaste åren varit för Länet högst bekvmmersamma och penningelillgångarne knappa, har kronoskatte» på vanligt sätt gått in.
Detta bör så mycket heldre anmärkas, som Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande derigenom sättes i tillfälle, att dels vitsorda uppbördsmännens nit och drift samt omtanka att på lämpligaste sätt liksom jemka in skatterna, till fördel för de skallskyldige, utan handräckningsåtgärder, dels få uttala den sanning ali ännu finnes den anda hos menigheten, alt i möjligaste mån ordentligt afbörda sig kronoskatten.
Der dröjsmålet är allmännast, är hos dem, som i följd af större fastigheter hafva större skattebelopp att erlägga.
Deras stämmoböter äro för små, för alt inverka på åliggandet alt vid uppbördsstämma» afbörda sig skatten, hvaremot beräkning kan göras alt räntan derför, tili dess erläggandet sker, är en vinst.
Den nya Nådiga författningen angående Kyrkoråd och Sockennämlarl c r har så nyligen kommit i verksamhet, att följderna deraf ej kunnat jas.
Bpctrides eillis! fallande författningar.
Saknaden af en ali - 14 män fattiglag, med mera bestämda föreskrifter i flera afseenden, kännes likväl ännu.
Maj:t gifna författning om folkskolor har visserligen satt en del församlingar i verksamhet, alt ordna deras skolor i den syftning, den Nådiga föreskriften ålägger.
Men på andra ställen möta svårigheter, dels i följd af lokala förhållanden, dels i följd af socknars mindre förmåga att rätt uppfatta vigten af rätt ordnade skolor.
De synas också vilja begagna till det yttersta det uppskof, sorn i nämnde författning är medgifvel.
Brandstod sföreningar äro i alla fögderier verksamma, utom i Bjäre härad, der en sådan inrättning saknas.
Sedan sista femårs-berättelsen ingafs, hafva dylika föreningar inom Norra Åsbo härad samt inom Östra och Vestra Göinge härader kommit i verksamhet, sedan Eders Kongl. Maj:t i Nåder gillat de förslag lill Reglementen, som till Eders Kongl. Maj:t i underdånighet blifvit afgifua.
Städerna inom Länet hafva ock i mer eller mindre mån deltagit i det nyligen inrättade bolaget för ersättning för lösbo, som genom eldsvådor går förloradt.
Länets Sparbank fortgår i verksamhet, i förening med de filialkontor, som äro inom Länet och aflägsnare orter ordnade.
Förtroendet för denna nyttiga inrättning fortfar, till förmån för flitige och sparsamme, som derigenom se besparda mindre summor förvarade, till dess de kunna nyttigt användas.
Men äfven denna inrättning har fått vidkännas sednare årens svårigheter.
Då de förra åren insätlningarne vanligen voro dubbelt så stora som utbetalningarne, har ett motsatt förhållande inträffat de sednare åren.
Sjukvården bestrides inom Länet af skicklige Läkare.
Ehuru de södra eller Ingelstads och Jerrestads härader sjelfve hålla en Läkare, äro vilkoren för honom så obetydliga, att en ordinarie Provincial-läkare der saknas.
Länslazarettet, i förening med kurhuset, har blifvit ulvidgadt.
Nu är det i den ordning, att det underhåller 100 frisängar, och begagnas med ökadt förtroende af Länets invånare.
Venerisk sjukdom har likväl under de sednare åren varit i det tilltagande, alt kurhusafgiften har af de årliga pröfnings-kommiteerna ansetts, behöfva utgå med den högsta afgiflen, eiler med 5 sk. på hvarje mantalsskrifven person. 15 St (ider.
Af dessa är Christianstad, den betydligaste inom Länet.
Folkmängden i staden, med under stadens jurisdiktion liggande hy arne Nosaby, Näsby och Åhus lastageplats, utgjorde vid 1843 ars mantalsskrifning: mantalsskrifna personer 4,302 och skattfrie 1,602.
Hvarförutan i staden finnas tillhörande dels Kongl. Vendes Artilleri-Regemente 1,357 personer, af hvilka 390 äro mantalsskrifna, och dels af Kongl. Norra Skånska Infanteri-Regementet 107 persöner, af hvilka 94 äro mantalsskrifna.
Handeln fortgår under samma förhållanden som förr, dock att den äfven här vidkännes en svårare afsättning i följd af den konjunktur, som här blifvit förut omnämnd.
Med den svårighet, som tynger på handeln, att alla hit inkommande varor skola transporteras på axel från lastage-plalsen Alms, samt varornas lossningskoslnad derstädes, då fartyg måste under lossningen ligga ute på en mindre säker redd, försvårar i betydande mån handeln.
Under sistlidna år funnos inom staden 147 mästare, 98 fabriks- och handlverks-gesäller samt 280 lärlingar.
Som fabriker upplagas 2:ne garfverier, 5 färgerier, 1 kammakeri, 1 cigarrfabrik, 3 urfabriker, 2 spegelfabrikör och 1 tapet-tryckeri, tillika med en i staden förut inrättad, men till sin lmfvudsakliga del för 4 år sedan till landet förflyttad klädesfabrik.
Klädesfabriken är nu i verksamhet och utgör tillverkningsvärdet sistlidna år 17,561 R:dr Banko.
Fattigförsörjningen inom staden bestrides hufvudsakligen genom fonder, som af enskilde dertill äro donerade.
Ett nytt för staden gällande fatligreglemente har blifv il antaget och fastställdt, ehuru det ännu ej kunnat komma i verksamhet.
Skjulsningen bestrides af staden med biträde af angränsande byar.
De prohibitiva författningar och skråordningar synas ej hafva gifvit något särdeles stöd åt städernas näringar, hvilka, åtminstone inom detta Län* tvina i stället för alt förkofra sig. 16 Engelholm.
Stadens folkmängd utgjordes 1843 af 944 personer, hvaraf 630 voro skattskrifne.
De egentliga nä ringsgrena rne äro minuthandel och handtverkerier.
Någon spannmål uppköpes äfven af omkring boende landtman, hvilken afsätles å andra orter, synnerligast Götheborg.
Undervisningsverket bestrides af en lärare uti en af borgerskapet ensamt underhållen skola.
Särskilda anstalter för sjukvården finnas icke; men läkare-biträde saknas ej.
Cimbritshamn, Stadens folkmängd uppgår lill 1,112 personer, af hvilka 432 personer äro mantalsskrifna.
Invånarnes vilkor uppgifvas hafva förbättrats.
Den nu påbörjade hamnbyggnaden har lemnat arbetsförtjenst åt arbetsfolk inom staden, samt äfven medfört fördelar åt närings-idkare och andra af stadens invånare, genom den ökade konsumtion, som uppkommer genom arbetare vid hamnen.
Sistlidna år användes under vår-, sommar- och höstmånaderna 75 personer dagligen och nnder vintermånaderna 35.
Sedan vårens ingång i år, lia 130 arbetare dagligen öfverhufvud dervid varit sysselsatta.
Då endast ? af byggnaden kan anses vara färdig, befaras att de af staden påräknade tillgångar ej förslå till den öfriga t idel en.
Skillnaden emellan hvad, som påräknades åtgå, och hvad, som nu verkligen åtgår, härrör synnerligast af högre dagspenning åt arbetarne, än som i kostnadsförslaget var beräknad.
Hamn-direktionen påräknar en brist af omkring 13,000 R:dr Banko.
Erhållandet af denna summa möter svårigheter genom den allmänna svårighet, som visar sig i följd af penningebristen; men bör dock på ett eller annat sätt skaffas, för att fullända det arbete, som är påbörjadt. 17
Det uppgifves, att handelsrörelsen har sista 5 åren något tilltagit.
Den består hufvudsakligen uti inköp af landsortens produktion af spannmål, bränvin, fläsk och några andra varor och deras utskeppning lill afyttrande i Stockholm, Gefle och Götheborg och, hvad spannmålen beträffar, till hamnar i Blekinge.
.Handeln bedrifves af 7 handlande med biträde af 11 handelsbetjeUter.
Fabriksrörelsen befinner sig härstädes ungefärligen i samma skick, som för 5 år sedan.
Fabriker äro 3 färgerier, 3 lädergarfveriet', 2 kardfabriker, 1 tegelbruk, 1 tobaksfabrik och 1 urfabrik.
De bedrif^as af 11 egare och mästare, 37 gesäller och andra arbetare.
Årliga tillverkningen uppgifves ega ett värde af 13,765 R:dr.
Handtverkerierna bedrifvas af 38 mästare, 28 gesäller och 49 lärlingar.
Sillfisket idkas med 9 så kallade vrakekar af 36 personer.
Sjöfarten har varit efter uppgift i tilltagande.
Den idkades år 18-38 med fem fartyg öfver 10 läster af tillhopa 109 svåra lästers drägtighet och med 4 fartyg under 10 läster.
Sistlidna år idkades den af 9 fartyg öfver 10 läster, tillhopa dragande 221 svåra läster, och med 5 fartyg under 10 läster.
Staden eger ej stapelrätt, eger dock Nådigt tillstånd att från Bornholm direkte införa och till samma ställe utföra vissa varor.
Stadens jord innehåller 306 tunnland och brukas af stadens invånare.
Christianstads Landskansli den 28 Juni 1844.
GEORG von ROSEN. J. N. BRÅKENHIELM.
C. KJELLANDER.
Femars-oerälteist frän Christianstads Län. 3 aBÅjr*3S BEFALLA INGSH AF VANDES UTI Halmétius Lä« TILL EOIGL, MAJIT i underdånighet afgifne FEMÅRSBERÄTTELSE för Åren 1837, 1838, 1839, 1840 och 1841. STOCKHOLM, 1844.
TRYCKT HOS P. A. NORSTEDT & SÖNER, Kongl■ Boktryckare. § t. L änels gränsor hafva under den period som utgör föremål för denna berättelse, icke undergått någon förändring; utan utgöres af Christianstads Län å ena sidan samt Kattegatt och Östersjön å den andra.
Ehuru mycken tillgång på skog inom Länet icke finnes ejvar, bibehålles likväl den gamla benämningen skogs-trakt, till hvilken räknas de härader, som närmast angränsa Christianstads Län, och slättbyggd, den del, som tillgränsar hafvet.
Af sednare klassen anses Oxie, Skytts, Wemmenhögs, Ljumt/,, Herrestads, Torna, Bara och Rönnebergs Härader, för de bördigaste, samt af den förra Luggude, Onsjö, Harjagers, Färs och Frosta Härader för de mindre bördiga andelar af Länet.
Utom den så kallade Lödde ström, hvarest finnas anlagde utmärkta qvarnverk, äro inga åar eller strömmar inora Länet, som förtjena särskilt anmärkas och icke eller några insjöar, Ringsjön undantagen, af betydenhet.
Den enda bergshöjd inom Länet benämnes Romeleklint, belägen i Weberöds socken af Torna Härad och hvilken utgrenar sig på åtskillige håll i orten.
Åt Råå flygsandsplantering, utgörande en rymd af 514 tunneland, deraf omkring 300 tunneland finnas vara med ganska stort och oräkneligt antal träd planterade, har Hushållnings-Sällskapet i sednare tider egnat en synnerlig uppmärksamhet och gjort så stora uppoffringar, som dess ringa tillgång på medel kunnat medgifva.
Svårigheten att inhängna planteringen och freda den från okynne och åverkan af angränsande allmogen, har man försökt lätta derigenom att närboende åboer inom sig utsett tillsyningsman, hvilka haft understöd alt påräkna af Kronofogden i orten, som icke är aflägse boende från planteringen.
I hopp att Hushållnings-sällskapet, hädanefter som hittills, fortfarande vårdar sig om denna, både för det allmänna och Femärs-Berättelse fr.
Malmöhus Latt, enskilta, lika nyttiga, som prydliga plantering, förmodas denna i framtiden vinna ändamålsenlig fullbordan. §. 2.
Imievänarne.
Folkmängden inom Länet, som enligt förra Femårs-berattelsen utgjorde, 215,067 personer, uppgår nu mera, efter sistlidet års mantalslängder och inlemnade förteckningar till: å landet 194,599. i städerne] 27,018 eller tillsammans .... 221,617.
Af dessa erlägga mantalspenningar: å landet 99,609. i städerne 15,711 och fria från mantalspennigar äro å landet och i städerna 106,297.
Den tillökning folknummern således vunnit är i synnerhet att tillskrifva det fredslugn och det skydd för allmänna farsoter, som innevånarne under sednare fem åren njutit.
Huruvida välmågan bland allmänheten i samma proportion stigit, är mera svårt att afgöra.
1840 och 1841 årens missväxter hafva tillbakasatt jordbrukarne och medfört kännbara följder; i synnerhet har den del af allmogen som nedsatt sig å allt för små utklyfne eller afsöndrade jordstycken, haft svåraste känningen af missväxten.
Detta oaktadt fortgår likväl ännu sådane klyfningar och afsöndringar och föranleda till tidiga giftermål och äfven till den här ofvan omnämnde folkökning.
Denna tillväxt vore mindre betänklig om inom Länet funnos någon utvecklad industri eller lönande binäring, hvarmed denna allmoge, som icke af jordbruk hämtar tillräcklig bergning, kunde sysselsättas.
Vid inträffande missväxtår blir alltså eländet här större än annorstädes och den obesutne jordägaren får då kännbart erfara att dess jord och dess arbetskraft sammanlagde icke förmå föda honom och dess omgifning.
Denna erfarenhet verkar ofta hos, honom förtviflan och deraf uppkommer lättja och liknöjdhet, hvarpå icke sällan följa armod och brott.
Utom dess mo - raliska olägenheter medföra jemväl hemmansklyfning och jordafsöndring i oändeliga lotter, äfven i ekonomiskt hänseende, ganska många svårigheter vid beräknandet och utgörandet af allmänna onera.
Här linnes rusthåll, sönderstyckadt i så små delar, att ingen af de nära otaliga åboerne, äga så stort hus att rustningshästen deri kan inrymmas.
Beräkningen af öfriga onera och presLationer, såsom tionde, väglagning, utgifter till allmänna byggnader och i synnerhet skjutsning är svår och hvad sisla pålagan beträffar, mera omöjlig att utbekomma, emedan ingen af de så kallade åboerne mägta underhålla ett till skjutsning dugligt kreatur.
Välmågan hos åboen så väl å större som mindre jordlotten vore likväl större om icke de i lyx och lefnadssätt sökte likna slåndspersonsklassen, hvilken sednare i alla tider, kanske sämre än allmogen, beräknar sina tillgångar och utgifter.
I allmänhet och i synnerhet hos slättboen, är folklynnet allvarsamt och något trögt, med fast karaktär och fallenhet för arbete.
Brännvinssupandet kan anses vara i aftagande och sällan synes, vid allmänna samlingar, någon öfverlastad.
Sådant var jemväl förhållandet, äfven före nykterhetsföreningarnes tillkomst.
Att desse likväl bidragit till mera måttlighet är otvifvelaktigt och för allmogen mera utpekat skammen att öfverlasta sig.
Huruvida likväl håg för sparsamhet hos allmogen härigenom pä samma gång blifvit väckt, tilltror jag mig icke alt afgöra.
Slätt-boen och den närmast städerna boende allmogen, som tillförne nöjdt sig med sin sup, söker ersättning för denna, uti kaffe, viner och andra mera dyrbara utländska drycker, för hvilka esomoftast lagsökningar anställas, på grund af ganska dryga speceri-räkningar från köpmansbodarne. § 3.
Näringarne.
Desse äro hufvudsakligen två, jordbruk och boskapsskötsel.
I förra Femårs-berättelsen omnämnde Hushållnings-sällskap, Förvaltnings-utskott, Kontrakts-kommitléer och Pastorals-beredningar hafva uppoffrat en synnerlig uppmärksamhet åt förenämde näringar, hvilka också under tiden vunnit en betydlig förkofran.
Det länge kända behofvet af en läro-anstalt inom provinsen för dem, som ägna sig åt landtbruket, har med mera allvar blifvit behjertadt och, för att kunna realisera denna idé, hafva Hushållnings - 4 sällskaperna i Christianstads oell delta Län bildat så kallade Skånska Provinsens Hushålls-förening, för hvilken stadgar upprättades 1839.
Sålunda förstärkte och med mera tillgång på medel, sågo
Hushållnings-sällskaperna sig i stånd att uppgöra handel om lämplig egendom för landbruks-skolans bildande.
I denna tidpunkt biel’ frälse-egendomen i mantal Orup, belägen i Frosta härad och Gudmuntorps socken och i närheten af större egendomarne Skarhult och Löberöd, fal.
Dess läge i ungefära gränsen af slättlandet och så kallade skogstrakten, var så mycket mera tjenligt, som utaf de till egendomen hörande 201 tunne- 18 kappland jord, vore endast 43 tunneland uppodlade och återstående marken erbjöd ett ypperligt tillfälle för landtbruks-elever att erhålla undervisning uti uppodling af oländiga fält.
Genom aktie-teckning bereddes tillgång till en del af köpeskillingen, hvilken uppgick till 22,222 R:dr 10 sk. 8 r:st.
B:ko. 1840 upprättades stadgar för Jordbruks-institutet, i hvilka bestämdes undervisningen, arbets-ordningen, villkoren för elevernas antagande, styrelsen och hushållningen vid institutet.
Den l:sla April 1840, efter det nödiga föreståndare och lärare blifvit antagne, börjades undervisningen och 9 elever mottogos genast.
Deras antal har sedermera årligen tilltagit och nyttan af institutet, genom redan kringspridde, från institutet utgångne rattare-elever, har försports, och de husbönder, som erhållit eleverne i sin tjenst, hafva funnit sig med dem synnerligen belåtne.
De äro egentligen undervisade uti praktiska jordbruket och huru jorden skall behandlas för att, i hvarje olika fall, lemna högsta afkastningen.
Arealen på Orup är i ekonomiskt hänseende något inskränkt, för att lemna eleverna undervisning i den vidsträcktare landt-ekonomien; dock meddelar Läraren äfven härutinnan underrättelser åt eleverna, i synnerhet åt dem utaf ståndspersons-klassen.
Institutets ledare hafva väl lieie gånger funnit sig i brydsamheter i afseende på institutets pekuniära tillgångar, men deruti rönt en betydlig lättnad genom det anslag med 1,000 R:dr Banko årligen, som Eders Kongl. Maj:t allernådigst beviljat.
Ännu och så länge stället icke varit forsed t med för nyodlingsföretag tillräckliga byggnader, hvilka förorsakat dryga utgifter, är penninge-förlägenheten icke håfven.
Hoppet att få bibehålla oförändrad t, om icke tillökat ofvannämnde anslag, uLgör till stor del vilkoret för inrättningens bestånd.
Vidsträckta odlingar och i följd deraf nödige ansedda byggnader å stället, hafva icke ännu, ehuru grödorna varit sällsynta och ovanligt gifvande, kunnat hembära tillräcklig inkomst för utgifternas betäckande.
Elevernas antal för närvarande uppgår till 20, och 49 elever äro utexamierade från institutet.
Detta 5 antal vore nära dubbelt om utrymme och andra lokala omständigheter medgåfvo intagande af alla dem, som söka inträde vid institutet.
De lärorika föredömen institutet meddelat och den större uppmärksamhet
Possessionaten och öfrige ståndspersoner sjelfve ägna åt egendoras-förvaltning, hafva, i förening med de tillfällen till fördelaktig afsättning, som uppkommit genom åtskillige nya hamn-anläggningar och i följd deraf utvidgad handelsrörelse, synbarligen upphjelpt jordbruket inom Länet och i synnerhet har åkerns brukningssätt gjort ett betydligt steg framåt, genom odling af klöfver och andra artiliciela foderväxter, hvilka nu mera, så väl vid herregården som vid bondens hemman äro nästan allmänna och intagit sin rätta plats i cirkulationer med sädes och rot-växter.
Rågen, Länets hufvudsakliga vintersäde, har under under våta åren 1840 och 1841 å åtskillige orter slagit ' O O fel.
Hvetes-odlingen, som är vanskelig, drifves icke ens till ortens eget behof, och sällan utskeppas något deraf till andra orter.
Korn deremot och bafre utgöra ortens hufvudsakliga handels-artikel, i synnerhet tvåradiga kornet, hvilket allt mer och mer uttränger det sexradiga, af orsak att det trifves buttre, både på hård och lös jord, gifver mera afkastning både i qvantitet och qvalitet, är mera efterfrågadt i handel och betalas högre.
Den förmodan att tvåradiga kornet skulle utsuga jorden allt för mycket och lemna mindre tjenlig halm till utfordring, anses af kunnige och erfarne jordbrukare ogrundadt.