Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr samt dessutom på Andra Hufvnd-Tittelns besparingar 300 R:dr, eller tillsammans 500 R:dr, Landshöfdingen Wanberg 1,600 Rdr, General-Majoren af Klercker .1000 R:dr och Stats-Secereteraren Kåkeritz 1,076 R:dr 17 sk.; och sålunda har, med ett enda undantag, eller hvad Vice Presidenten Fahnehjelms Enka angar, i sjelfva verket hår intråffat, hvad Revisorerne ansett öfverensstämma med Indragnings-Statens ändamål, nemligen: dess successiva förminskning, ehuru ej på en gång, vid Männens död, allt hvad desse uppburit, men dock den storste delen deraf; och återstoden upphör vid Enkornas afgång.
Uti dispositionen ofver Utgifts-Tittlarnes besparing emellan Riksdagarne, finnes icke något specielt undantag för Indragnings-Staten, och på denna Stat inflyttas personer till åtnjutande af sine löner eller andre förmåner efter stadgade grunder, hvartill beloppet måste emellan Riksdagarne utgå af Tittelns besparingar.
Nya Pensionairers uppförande på. denne Stat, som förut icke uppburit lön eller förmåner på ständige Staten, motstrider, utan tvifvel, naturen af dess inrättning; men också bevisar den tillämpning, som blifvit gjord och hvarvid erinran skett, att desse dispositioner icke varit Revisorers Berättelse. 37 för Indragnings-Staten alldeles främmande, enar nemligen någon andel i Mannens Pension skäligen lärer kunna anses förbehållen Enka och Barn.
, Sådane dispositioner hafva förut äfven någon gång skett, nemligen: år 1815 till Landshöfdingen Georgus Enka, 333 R:dr 16 sk., Öfver-Amiralens m. m.
Grefve Lagerbjelhes, 416 R:dr 32 sk.; samt år 1816 till Landshöfdindingen Schoultz’s Enka, 500 R:dr.
Nästan alla synes utvisa Eders, Kongl.
Maj:ts nådiga afseende på utmärkte förtjenster af fäderneslandet och särskildt deribland på sådane förhållanden, då den efterlefvande familjen icke kunnat söka anförvandters omvårdnad och biträde, utan att öfvergifva Riket.
Når behofvet år verkligt och anspråket grundadt på en erkänd förtjenst, måste billigen vid dylika särdeles fall, som hår förekommit, utvägar finnas att lindra ett sådant behof, helst den belöning för troget och nitiskt arbete, som sträcker sig äfven utöfver den tjenandes lifstid till hans Enka och Barn, tillika innefattar ett verksamt medel till förtjenstens vidare uppmuntran: och mot den tvekan om formens strängaste fordran, som , med någon grund, härvid må framställas, lärer nogsamt och med öfvervägande kraft kunna göras gällande, både att denna fordran icke år bestämdt uttryckt, 38 Riksens Ständers och framfor allt den måtta och varsamhet, hvarmed den iliågastållde dispositions-rättigheten blifvit tillämpad.
Stats-Contoiret har för öfrigt härvid blott haft att ställa sig Eders Kongl. Maj:ts nådiga föreskrifter till underdånig efterrättelse. 3) Såsom utlåtande öfver Revisorernes underdåniga anhållan, om Eders Kongl. Maj:ts nådiga förordnande, att, vid hädanefter inträffande Revisions-förrättningar, Stats-Contoirets Memorial-Böcker samt Ränte-Kammarens Hufvudbok för det nästföregående året, måtte vara afslutade till den 1 November och för Revisorerne tillgänglige, torde Eders Kongl. Maj:t i nåder tillåta Stats-Contoiret, att till upplysande af hvad sorn utgjort föremål för denne framställning af Revisorerne, i underdånighet bilägga afskrift af deras, under förrättningens lopp, till Stats-Contoiret aflåtne Protocolls-Utdrag i ämnet, af den 27 nästlidne November, jemte Stats-Contoirets deruppå, den 4 påföljde December, genom Protocolls-Utdrag meddeldte svar:
Öfverlemnande Stats-Contoiret i underdånighet frågan till Eders Kongl.
Maj:ts nådiga bepröfvande.
För öfrigt får Stats-Contoiret, i följd af Eders Kongl.
Maj;ts nådiga befallning, i särskild Remiss, gemensamt med Eders Kongl. Maj ts och Rikets Kammar-Collegium, afgifva Revisorers Berättelser. % underdånigt yttrande ofver Revisorernes underdåniga hemställan angående Chartae-Sigillatasmedlens redovisande i 2:ne terminer om året.
De Stats-Contoiret raeddeldte handlingarne återställas härjemte i underdånighet , och StatsContoiret framhärdar med djupaste vördnad, nit och trohet Stormågtigste Allernådigste Konung Eders Kongl. Maj:ts Underdanigstc, tropligtigste tjenare och undersåter G. F. WIRSÉN. M. Haak.
Georg D. af Wahlberg. N. Frodelius.
A. Soderholm. C.
L. S. L. G. af Sillén. G. Öyér.
Stockholm den 8 Februarii 1821.
Maj:t miderdånigst i anledning af Riksens Ständers Revisorers Berättelse, om granskning af Stats-Verkets Räkenskaper och Förvaltning åren 1817 och 1818.
Sedan Riksens Ständers Revisorer uti deras, angående granskningen af Stats-Verkets tillstånd, styrelse och förvaltning, åren 1817 och 1818» under den 14 nåstlidne December, afgifne 4° Riksens Stänclers Berättelse andragit, att Revisorerne, sorn af Råkenskaperne ofver Chartze-Sigillatae-medlen utrönt, det proprie balancer å denna uppbörd till betydligt belopp uppkommit, till förekommande af slika balancer, hvilka kunde leda till förlust för Stats-Verket, trott sig böra föreslå, att en sadan inventering af ståmpladt papper, som enligt q 6 § i Kongl.
Kungörelsen derom, af den 31 Julii 1818 , nu bör en gång om året hos Försåljningsmännen förråttas, måtte komma att ske 2:ne gånger hvarje år, nemligen vid Jami och December månaders utgång samt att redovisning för de, under då sistförflutne lialfåret, uppburne medel, skall inom den r$ i nästa månaden derefter verkställas, vid förut stadgade påföljder för underlåtenhet deraf; sås har Eders Kongl. Maj:t, uti nådig Remiss af den 17 sistlidne Januarii , behagat anbefalla Kammar-Collegium och Stats-Contoiret, att med underdånigt utlåtande häröfver ofördröjligen inkomma.
I anledning häraf få Collegium och StatsrContoiret underdånigst anföra, att då Chartse-Sigillatae-medlen, enligt Co. § i Regeringsformen den 6 Junii iSog, utgöra Bevillning, lärer frågan om det af Revisorerne föreslagne tillägg i Författningen derom egentligen böra förekomma vid Riksdag; dock anse Collegium och StatsContoiret sig harvid, i afseende på den af Revisorerne åsyftade närmare contioll och skynd - Revisorers Berättelse, 4 i sammare leverering af denna Stats-intrad, hvilken contant ingår till Forsåljningsmånnen , af ståxnpladt Papper, genast vid detsammas utlemnande, bora i underdånighet tillstyrka den af Revisorerne foreslagne föreskrift, om redovisningens verkställande 2:ne gånger om året.
Den Kongl. Remissen återfoljer och Kammar - Collegium och Stats-Contoiret framhärda med djupaste vördnad, nit och trohet Stormågtigste Allernådigste Konung Ederg Kongl. Majts undcrdänigste, tropligtigste Tjenare och Undersåter.
På Eders Kongl.
Maj:ts och Rikets KammarCollegii vagnar: SAL.
LÖFVENSKIÖLD. E. Rolén. L. 0.
P. U. Reuter.
På Eders Kongl. Maj:ts och Rikets StatsContoirs vajnar: ~G.
F. WIRSÉN. M. El aal.
Georg B.af Wåhlberg. iV« Frodelius* A, Soderholm. C. Tunelius.
Li S* L.» C* G. Norléen. J, G•
Ahlbom* Stockholm den 22 Februarii 1821.
Till lyongl.
Maj:t underdånigst, angående foräudring i Cliartae-Sigillatae-Redovisniugen till förekommande af Balanccr. 42 Riksens Ständers Stormägtigste Allernådigste Konung!
Under den 16 Augusti 18 • 3 har Eders Kongl. Majit, med öfverlemnande af Riksens Ständers underdåniga skrifvelse den 2 i samma månad, angående det af framlidne Stats-Commissarien m. m.
Widegren uppgifne förslag till RiksHufvud-Bokens uppgörande samt en förändrad method för Lands- och Militiae-Råkenskapernes afslutande, anbefallt Dess och Rikets KammarCollegium, Stats-Contoir samt Kammar-Rätt, att ofver den foreslagne methodens användbarhet och nytta afgifva underdånigt utlåtande, på det Eders Kongl.
Maj:t sedermera måtte komma i tillfälle, att målet i hela dess vidd till nådig profning företaga.
Till underdånig åtlydnad häraf få KammarCollegimn, Stats- Contoiret och Kammar-Rätten härmedelst denna nådiga befallning fullgöra; hvarvid Kammar-Rätten, som redan den 11 Martil i 8 t 7 forehaft detta ärende i det skick det dervid befanns, utan någre ännu upprättade Riks-Hufvudbocker, skolat i underdånighet antora dess då fattade underdåniga tanka härutinnan.
Som för Eders Kongl. Majit och Riket rict är af yttersta vigt, att kånna och vid tillfa 11«. i r så af disposition som beräknande af Sta - Revisorers Berättelse.
43 terne behofver och erforderliga andag, med säkerhet kunna inse alla Statens inkomster och utgifter, och dertill således icke ar nog att upptaga Kronans behållne Räntor och Intrader, efter ett visst så kalladt Statspris , eller efter provisionelle uppgifter och öfverslag, utan deremot oumgängeligen fordras, att ega tillförlitliga och fullständiga underrättelser om Statens inkomst, till dess verkliga belopp, efter beräkning af förvandling å de Eders Kongl. Maj:t och Kronan behållne Ordinarie Räntor med allt hvad enligt verificerade Råkenskaper, Stats-Cassan verkligen tillflyter; alltså anser Kammar-Ratten, lör detta högst angelägna ändamål, lika så nödigt som nyttigt, att en Riks-Hufvud-Bok, öfver hvad föregående året för Eders Kongl. Maj:ts och Kronans räkning uppbäres och hvad deraf för löpande året disponeras, bör uppgöras, efter hvad den 3f Stats-Commissarien Widegren föreslagne af Riksens Ständer antagne och hos Eders Kongl. Maj:t till nådig fastställelse antnåldte method utvisar.
Men då således denna Riks-Hufvud-Bok, som i öfverensstämmelse med Kronans öftige högst betydlige Råkenskaper , såsom Kongl. Räntekammarens Hufvudböcker samt dem lör så val Tull-som Post- och Lotteri- samt Chatta; Sigillataemedlen, uppgöres fiån den t Janu,nii till d en 31 December, skall hafva sin grund och yeiification uti det förhållande, som af Lands - 44 Riksens Ständers och Militiae-Böckerne bor vara att inhämta, synes utan tvifvel angelaget att Lands- och Militiae-Bockerne, som hitintills blifvit afslutade från den l
Maji det ena året till samma tid det påföljande, och då derigenom nödigt sammanhang med öfrige Rikets Räkenskaper saknas, bora, derest icke oofvervinneliga hinder mota, äfven råttas efter förstnämnde afslutningstid eller ifrån den i Januari! till den 31 December, hvilket år så mycket naturligare, som alla årets utgifter grunda sig på fortgående eller a£ Eders Kongl..
Majit för löpande året fastställande Stater, äfvensom sjelfva Löningsbeloppet faststålles efter vid årets slut upprättade Markegångar, årets verkliga uppbörd blifver bestämd., utan att det ena årets Uppbörd med det andra sammanblandas, afskrifningarne varda netto för året afförde, levereringarne till Kongl.
Räntekammaren och andra.
Verk med deras Redogörelser öfverensstämmande samt Restantierne vid årets slut med säkerhet gifne, och härvid jemväl i betraktande kommer, att Academiae-Hufvudböckerne, ända sedan 1806 utan svårighet eller anmärkningar kunnat från Januarii till och med December afslutas..
Val har Stats-Commissarien Widegren medgifvit, att den af honom föreslagne och af Riksens Ständer antagne högst nödiga och nyttiga Riks-Hufvudbok, kan uppgöras efter författande Omslut af Lands- och Militiss-Hufvudböckerne, Revisorers Berättelse.
45 i anseende till deras nuvarande form; men da dessa Omslut, om de ock kunde härstädes författas, fordrade en större arbetsstyrka och deraf följande drygare omkostnader, och der de skulle Redogörarne i orterne, för en framtid, åläggas, komme att för dem föröka arbetet till den grad, att sålunda för året komme att uppgöras icke mindre ån tvånne helt olika Landsböcker, derigenom vederbörandes ändock nog ur itagna arbetstid skulle onödigtvis förspillas, att förtiga den otydlighet som i anseende till Omsluten, der de icke alltid kunde blifva enlige, säkert vid Riks-Bokslutet uppstår; så anser i underdånighet Kammar-Rätten nyttigast, att Lands- och Militiae-Böckerne från början upprättas efter deras för Riks-Bokslutet nödiga form, o ' så vida icke hinder i verkställigheten deraf möter.
Då således hår egentligen fråga förekommer, om den af Stats-Commissarien Widegren föreslagne förändrade method tili Lands- och Militiae-Böckernes författande på ett sått, att deraf må kunna hämtas säker grund för RiksHufvud-Bokens uppgörande, blifver, vid be dömmandet af detta ämne, först nödigt, att specielt betrakta hvarje del af hvad till LandsBoken hörer, samt om med den nya methoden säkerhet jemte lätthet vid controllen står att förena.
Efter det Kammar-Rätten, genom Erotöcolls-Utdrag den q a Januarii l 816 meddelf Stats - Riksens Ständers Commissarien Widegren den underrättelse, att vid fördragningen af de ankomne Handlingarne inhämtats, att de der befintlige Tableauer och formulairer endast hade afseende på RiksHufvudboken och hvad dertill hörer, men att deremot saknades de formulairer, hvilka StatsCommissarien för egen del kunde hafva uppgjort, såsom den enda och pålitligaste grund till bestämmande af nyttan och nödvändigheten af Lands-Böckernas förändring, äfvensom att uti Stats-Commissariens vid Handlingarne bifogade Pronremorier och underdåniga skrift saknades den närmare utveckling af ämnet, som kunde utesluta allt tvifvelsmål om Stats-Commissariens egentliga mening, rörande lättheten och lämpligheten vid den nya inethodens användande, samt det mindre afseende de deremot mötande svårigheter i grunden ega, har val Stats-Commissarien under den 25 i samma Januarii månad till KammarRätten inkommit med en skrift, jemte bifogadt formulaire till en Fögderi-Räknings författande för år 1810 upprättad, medelst Omslut af ett Fögderi-Räkenskap för 180g, hvarigenom idéen till den nya Räkenskapsmethoden något närmare blifvit utvecklad; men då detta formulaire, som, på Sätt berördt år, endast innefattar en Fögderi-Redogörelse, ehuru icke i hufvudsaken, dock i någre delar skiljer sig frän de af Eders Kongl. Maj:t under den 24 April 18x6 i nåder gillade och af trycket utkomne formulairer, hvarefter en del Landtstats-Råkenskaper, Revisorers Berättelse. 47 nemligen Fögderi-Råkningarne bora afslutas, anser Kammar-Ratten i underdånighet sig bora grunda sitt utlåtande på dessa i nåder gillade formulairer, såsom dessutom mera fullkomnade ån de som i handskrift blifvit in sande.
Af Handlingarna befinnes, att Stats-Commissarien på minsta sått icke åsyftat ändring uti de för Eders Kongl.
Mai.ts och Kronans inkomsters debiterande och upptagande foreskrifne terminer, eller uti tiden till Mantalsskrifning, Markegångssåttning eller Afradsdag, ej heller uti den tillförene för Kronans Redogörare hufvudsakligen bestämde Redovisningstermin , inför Eders Kongl.
Majrts Befallningshafvande den l Maji hvarje år, såsom ock något sådant ej eller år vordet föreslagit, som i ett eller annat afseende må verka rubbning uti de hitintills foreskrifne och i allmänhet gållande Uppbörds-Reglementen och öfrige, i afseende på controllen, gifne Författningar, utan består den af Stats-Commissarien föreslagne förändrade method för Lands-Böckernas uppgörande, förnämligast deruti, att Räkenskapsåret börjar med den l Januarii och slutas med den 31 December, och att exempelvis redogörelsen för 1816 års Räntor och Utskylder kommer att benämnas såsom 1817 års
Räkenskap eller med andre ord: att uti 1817 års
Landsbok kommer att innefattas 1816 års odisponerade och behållne Räntor samt 1817 års Utgifter och så framgent år från år. 48 JRiksejis Ständers Och sorn Eders Kongl. Maj:ts och Kronans inkomster vid årets slut, efter markegångarne beståminas och hufvudsakligen inflyta under påföljande året, hvars utgifter deraf bestridas samt det naturligaste år, att hvad under ett och samma år inflyter och utgifves, hörer till samma års Redogörelse, anser i underdånighet Kammar-Råtten Debet uti hvarje års Råkning bora innefatta Kronans inkomster för förra året samt Credit, utgiften och levereringarne för löpande året, så att uti 1817 års Råkning upptages 1816 års inkomster och 1817 års utgifter och levereringar och så framgent, välförståendes, att alla Cassa-Råkningar, såsom Räntekammarens och Rånteriernes, med fleres
Debet innefatta emottagningarne under årets lopp.
Med hänseende till denna allmänna grund förekommer till skärskådande Lands-Bokens föreslagne särskildta delar.
Härtill år af Stats-Commissarien för Fögderierne ansedt nödigt: 1) Uppbörds, som bör heta Special-Räkning, hvilken löper ifrån deli 1 Januarii till den 30 April, hvartill hörer: c) En calcul öfver ordinarie Räntan. b) En förteckning, som visar uti hvilken Jordebokspersedlar behållne ordinarie Räntan består. c) För - Revisorers Berättelse. 4 9 c) Förvandlings-utråkning ofver de behåll ne Rniitome. d') En calcul ofver Krono-Tionden. <2) Balance, eller som rattare torde bora heta Restantie-Råkning, för (iden från den 30 April till årets slut. 3)
En utredning ofver nästföregående och Sidre årens Balancer. 4) En calcul ofver Salpeter-intågten, samt 5) Summarisk Rakning ofver Salpeter-medlen , och 6) En General-Råkning, som i korthet visar förhållandet för liela året.
Och beträffande 1) Uppbörds- eller SpecialRåkningen, så år harvid den förändring, emot förra Special-Rakningar föreslagen, att Balancer från förra åren först intagas, samt att ordinarie Räntan och Krono-Tionden debiteras och crediteras sålunda, att det håraf disponerade stjlles inom column med beräkning efter Kronovärdi, hvaremot det Kronan behållna genast utföres efter Markegångspris.
Och då det alltid år Redogörarens skyldighet, att påskynda Restantiernes indrifvande och a Sami.
4 Riksens Ständers leverering, så finner Kammar-Ratten i underdånighet. det vara isin behöriga ordning, att Balancerne från förra åren genast i Special-Räkningen intagas, på det Balancerne, så vidt möjligt år, måga kunna afliqvideras inom den 30 April, men i annor händelse , återstående beloppet , som ej får vara annat ån hvad af Eders Kongl. Maj:ts Befalningshafvande, med KammarCollegii tillstånd, år beviljadt att innestå eller beror på concours eller laga Rättegång, i Restantie-Råkningen för andra gången upptagas och slutligen derstädes afliqvideras; blifvandes följaktligen lämpligast, att den‘hår ofvan uti 3:dje momentet omnämnde utredning öfver föregående och äldre årens Restantier, såsom egentligen upplysande den uti Special-Råkningen först intagne Balance, varder på samma gång som Special-Råkningen afgifven.
Vidare och som med förändring i anseende till ordinarie Räntan och Krono-Tionden de uti hitintills brukliga Special-Räkningar förekommande vidlyftiga specificationer; Summa Uppbörd , Summa afkortadt, Behållen Summa lill anordning, Behållen Summa till förvandling samt hela förvandlings-utråkningen derifrån försvinner, så att denna Räkning blifver kortare, enklare och tydligare ån förut, utan att Kronans säkerhet i ringaste måtto åfventyrar; alltså finner Kammar-Rätten i underdånighet denne methods antagande medföra stora fördelar.
Genom Calcnlen A) öfver ordinarie
Räntan utredes med säkerhet huru mycket ar Kronan behållet, genom Förteckningen B) huru den utgått och genom Utredningen CJ huru persedlarne förvandlas till penningar efter Markegång, samt genom Calcnlen IJJ huru mycket af Krono-Tionden år Eders Kongl. Majit och Kronan behållet och beloppet deraf, efter Maikegång, att uti Special-Råkningen genast intagas; och då dessa Bilagor jemte nyssnämnde Utredning öfver föregående årets rester leda till mycken redighet och åro nödvåndige för ordinarie Räntans och Krono-Tiondens behöriga redovisande efter dell föreslagne nya methoden, kan emot desse angelägne handlingar icke vara något att erinra. s) Vidkommande dernäst Balance- eller så kallade Restantie-Råkningen, som upptager och redovisar hvad uti Special-Råkningen till rest fores, från den 30 April till årets slut och hvilket ovågerligen bör med de enligt förhållandet den 30 April upprättade och SpecialRåkningen bifogade Restlångder styrkas, vid äfventyr, att resterne i annat fall böra anses såSo^a Redogörarens proprie balance, att genast utsökas och gåldas; så har vål Första RevisionsContoiret härstädes förment, att då första Uppbörds-Ståinman för kommande året börjas oxn hösten, det vöre så mycket angelägnare, att sådan Restantie-Råkning upprättades och afgåfve* 5?
Riksens Ständers ves till September månads slut, som derigenom Rédogoraren skulle betagas ett. annars erbjudande tillfälle, att med påföljande årets Uppbörd clarera löpande årets rester; hvarjemte RevMonsContoiret hållit före, att, i sådant fall, för tiden ifrån sista September till årets slut afven borde afgifvas en såkallad Restantie-Liqvid ofver hvad derunder af resterne influtit och blifvit levereradt; men då det ovilkorligen, enligt Uppbörds - Forfattningarne tillkommer Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande, att, i händelse vid Summariska Redogörelsen den i Maji samt sedermera vid de verificerade Special-Råkningarnes afgifvande, Restantierne skulle finnas stiga till ovanligt belopp, icke lemna Redogöraren tillträde till nasta årets Uppbörd, utan genast annor man , på Redogorarens bekostnad, dertill förordna och genom den rapport, som, bestyrkt med Håradsskrifvarens underskrift, enligt Forfattningarne, genast efter hvarje Uppbördsstämma öfver Uppbördens belopp bör till Eders Kongl. Majtts
Befalningshafvande afgifvas; det möjligt blifver för Lands-Contoiren, att vid jemförelse af Uppbörds-Boken, som likaledes bör af Redogöraren insåndas, tillse att hvad af påföljande årens medel uppbåres, genast varder i Landt-Rånteriet depositionsvis insatt, och afseende hår måste göras å det vidlyftiga arbetet
Redogörarne i öfrigt tillkommer och hvilket genom jtvånne Restantie-Rakningars afgifvande , en till den 30 September och en annan till Revisorers Berättelser. 5 a årets slut, öfverflödsvis förökes, så och jemte det denna Uppbörds-rapport alltid bor bifogas Redogörelsen, såsom bevis att af påföljande årets Uppbörd icke något blifver för löpande årets rester anvåndt, synes det medföra tillräcklig säkerhet att Restantie-Råkningen , på sått föreslaget år, löper till årets slut och genast derefter afgifves med behörige Förteckningar, som för de annu, emot förmodan, utballancerade
Restantier visa råtta orsaken till deras oredovisande, hvilken af Redogöraren underskrifne förteckning, som af Lands-Contoiren och Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande bör förses med intygande, om och hvad deremot varit att erinra , bör Restantie-Råkningen, såsom verification, åtfölja. 3) Angående den foreslagne utredningen af föregående och äldre årens Balancer år hår ofvan det yttrande i underdånighet meddeidt, att densamma såsom egentligen upplysande den uti Special-Råkningen först intagande
Balance dertill rätteligen hörer och dervid bilåggas bör, hvarvid dock erinras, att dessa Balancer skola noga och särskildt för hvarje år och Ränta, så till Debet som afskrifningar, levereringar och rester utredas och bestämmas. 4.) och 5) Vid den foreslagne SalpettcrRedogörelscn år icke något att erinra vidare, ån att icke allenast elen Summa som blifvit leve - 54 Missens Ständers rerad, utan ock den Summa som skall levereras, alltid bör till Special-Rakningen öfverföras och rodovisas, 6) Icke eller ar något att påminna vid den foreslagne General-Rakningen , hvaraf i korthet forhållandet för hela året kan skönjas och hvilken Rakning bör jemte Restantie-Råkningen afgifva® genast efter hvarje års slut.
Som de, enligt Kongl.
Brefvet den 24 April 1816, tryckte formulairer endast angå en Fögdeii-Redogörelse, så har Stats-Commissarien Widegren, i anledning af Kammar-Rattens derom den 12 December meddeldte ProtocollsUtdrag insåndt formulaire för en Stads- och åtskillige Bergs-Fögderi-Redogöirelser.
Och hvad angår Stådernes Redogörelse , så år klart, att redogörelsesåttet och controllen blifver den samma som för Hårads-Fögderierne, så att hår sålunda åfven böra afgifvas Special- och Restantie-Råkningar jemte Salpeter-Redogörelse med sådane af de hår ofvan förmålte Calculer, Specificationer oeh Verificationer, som efter förhållandet med de utgående rån torne blifva erforderliga.
För Bergs-Fögderierne år deremot af StatsCommissarien Widegren föreslaget, att exempelvis 181 7 års råntor skola upptagas och redovisas i samma års Lands-Bok , samt uti Special-Rakningen , som löper från den 1 Januarii Revisorers Berättelse. 55 till den 30 April, skall endast redovisas föregående årets restantier, emedan någon uppbörd för året då annu icke kan bestämmas, men deremot uti Restantie-Råkningen, som löper från den 1 Maji till årets slut, sjelfva uppbörden debiteras och redovisas, hvarförutan en särskild Jern-Räkning, som utreder huru mycket Jern blifvit å våg levereradt , eller med contant bör lösas, äfven som en Balance-utredning för fört a årens rester år vorden ansedd nödig.