Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nu församlade Revisorer, som likaledes funnit, att denna provision till Landskamererare och Landträntmästare i flere län under revisionsåret utgått, med vida högre belopp, än som i staten härför beräknats, biträda jemväl den af föregående Revisorer i berörda hänseende yttrade åsigt och hemställa, att Rikets Ständer vid regleringen af utgifterna under riks-statens 6:te hufvudtitel ville tillse, att vid beräkningen af nämnde tjenstemän» aflöningsförmåner den dem tillerkända provision å karta-sigillata-medlen upptages till ett belopp, närmare motsvarande hvad denna inkomst i verkligheten utgör, så att statens kontanta tillskott till deras aflöning i förhållande derefter må kunna minskas. — 24 — B) Allmänna magasins‘ärendena, hvilka omfatta: l:o
Redovisningen för stats-rerkets spanmål in natura.
Denna spanmål redovisas i krono-magasinernas räkenskaper, hvilka för revisionsåret blifvit i Kongl.
Af Kongl. Stats-kontorets till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelse angående statens spanmålsrörelse under nämnde år, inhemtas följande förhållande med inkomster och utgifter:
Tillgångar 116,406: 23. « •
Arrendemedel ocb diverse inkomster 4,312: 77. Levereringar:
Från Kongl. Räntekammaren och länen 286,602: 60.
Balans till år 1860: Skulder : 5,012: 84.
Summa 412,334: 44.
Skulder 2,119: 1.
Utgifter: Afkortning 1,778: 60.
Anordning — 198,134: 57. 199,913: 17.
Till Kongl. Räntekammaren, Fångvårds-styrelsen.
Förvaltningen af sjöärendena samt länen 99,538: 3.
Kontant behållning 3,263: 91.
Inventariers värden 4,017: 3^.
Försko.ter 10,642: 70.
Fordringar 10,448: 14. 110,764: 23.
Summa 412,334; 44. f ■ - 25 — Vid granskningen af krono-magasinens räkenskaper hafva Revisorerne funnit, att vid leveranser till slotts- och proviant-magasinet i Stockholm af sådan spanmål, som å auktion upphandlats, någon besigtningsman icke, såsom i landsorterne vanligen tillgår, varit af Slotts-proviantmästaren tillkallad, utan att denne ensam besigtigat och godklint den levererade spanmålen.
Revisorerne, som anse ett sådant förfaringssätt vara mindre öfverensstämmande med god ordning, hemställa huruvida ej, nät leverering till slottsoch proviantmagasinet af uppköpt spanmål äger rum, dervid för framtiden kunde förfaras pa enahanda sätt, som vid en del af landsortsmagasinen, der en magistratsperson och en borgare vid dylika leveranser varit tillkallade. 2:o Uudsättniugs-fondcn.
Fondens hufvudbok, som i Kongl. Kammar-rätten blifvit granskad utan anmärkning, redovisar inkomster och utgifter sålunda:
Debet. B alam från år 1858:
Tillgångar 2,049,217: — Uppbörd:
Diverse inkomster 734: 16.
Balans till år 1860: Skuld 59: 45.
Summa 2,050,010: 61.
Omkostnader 216: 86.
Afskrifningar 1,812: 61. 2,029: 47.
Kontant behållning 49,445: 25.
Fordringar .' 1,991,764: 31.
Proprie-balanser och anmärkta medel 6,712: 13. 2,047,921: 69.
Under revisionsåret hafva, jemlikt Kongl.
Maj:ts särskilda nådiga bref, undsättningsmedel till följande belopp blifvit utanordnade, nemligen: 4 j 26 Ptan återbetalnings- Räntetria lån.
Summa skyldighet.
Jönköpings län 500: — 1,500: - 2,000 Östergöthlands dito 280: — 6,800: — 6,580 Hallands dito —— — 600: — 600 Götheborgs och Bohus län 1,500: — 62,000: — 63,500 Westerbottens dito 1000: — 10,000: — 11.000 Kronobergs dito —- — 2,500: — 2.500 Elfsborgs dito — 71,600: — 71,600 Skaraborgs dito 300: — 2,000: — 2,300 Kalmar dito — 30,000: — 30,000 Summa 3,580: — 186,500; — 190,080:
Deremot hafva nedanstående belopp utaf de till undsättningar mot återbetalningsskyldighet beviljade medel blifvit under revisionsåret af vederbörande återbetalde: jönköpings län 4,250: — Östergöthlands d:o 675: — Gottlands d;o 33: 39.
Hallands d:o 399: 50.
Kopparbergs d:o 38,007: 48. Wester-norrlands d:o ...... 2,140: 71.
Jemtlands d:o 1,598: — Westerbottens d:o 6,389: 41.
Norrbottens d:o 44,105: 31.
Kronobergs d:o 2,000: — Gefleborgs d:o 898: 88.
Elfsborgs d:o 9,862: 66. örebro d:o 11,000: - Summa 121,360: 34.
Någon erinran vid dessa räkenskaper har hos Revisorerne ej förekommit. C) Avesta liro no-Inspekt ion.
Af årets räkenskap, som granskats i Kongl.
Kammar-rätten utan anmärkning, inhemtas följande förhållande: Koppar. ^ Debet.
Cent. skålp. ort.
Balans från år 1858: 263. 24. 34.
Behållning vid Avesta 18,427: 3.
Uppbörd: 347. 36, — Kopparränta, enligt riks-statens förslagspris, 24,227: 99.
Från Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Koppar34. 58. — bergs län 2,507: 58.
S:a 645. 18. 34.
Summa 45,162: 60. — 27 — Credit.
R:dr. öre. 409. 60. 34.
Till Stockholms metallvåg 28,672:
Balans till år 1860 : 235. 58.
— Behållning vid Avesta 16,490: 60.
Summa 45,162: 60.
Vid denna redogörelse hafva Revisorerue ej haft något att erinra.
Dess räkenskap, sorn är i Kongl.
Tillgångar 904,148: 39.
Silfvertionde 12.227: 81.
Myntskatt å guld och silfver 5,637: 34.
Stockprof å guld och silfver 244: 17.
Tillgodogjordt affall vid smältning 1,018: 22.
Vinst vid utmyntning af guld och silfver 284: 32.
Diverse inkomster 1,767: 34. 21,179- 20 Leverering: Från Kongl.
Stats-kontoret: statsanslag till Myntets drift 12,000: — » Stockholms metallvåg: 25 centner 60 skålpund koppar 1,738: 50. 13,738: 50.
Skuld till Rikets Ständers Bank.
För guld och silfver till utmyntning 603,982: 54. » räntefritt lån 50,000: — 653,982: 54.
Summa 1,593,048: 63. — 28 - Credit.
Skuld 809,907: 35.
Omkostnader för utmyntning af guld och silfver 28,867: 13.
Nybyggnader och reparationer 6,860: 75.
Diverse utgifter för Myntets egendom 122; 3.
Afskrifning 606: 80. 36,456: 71.
Till Kongl. Stats-kontoret:
Silfvertionde 12,227: 81.
Betalning för 25 centner 60 skålpund koppar 1,738: 50. 13,966: 31.
Kontanta tillgångar 76,742: 47.
Behållning i metaller 633,704: 13.
Dito i inventarier, ved, kol m. m 22,271: 66. 732,718: 26.
Summa 1,593,048: 63. § 1.
Utaf den, angående Mynt-verkets förvaltning under revisionsåret, af OfverdirektÖ ren till Kongl. Majit afgifua underdåniga berättelse inhemtas, bland annat, att under detta år derstädes blifvit tillverkade och utlemnade 30,705 enkla dukater; 101,082 fyrariksdalers-stycken, 1,183,124 tjugofem-öre-stycken och 1,683,790 tio-öre-stycken samt 251,550 stycken kopparmynt, i prägelvärde uppgående till 5,130 Riksdaler, eller tillsammans 3,250,251 myntstycken; hvarförutan vid årets slut i Mynt-verket fanns prägladt kopparmynt till värde af 2,695 Riksdaler, i vigt uppgående till 1,695 skålpund.
Till ofvannämnde utmyntning hafva blifvit använde 245,6261 skålpund fint guld, 12,985,6914 skålpund fint silfver och 27,55 centner kopparmynt-metall, utom 20,32 centner koppar, sorn begagnats till lojering af guld- och silfvermynten.
Medaljer och jettoner hafva blifvit präglade: af guld till värde af » silfver » » » koppar, 62 skålpund, ... _ . , » tenn, 6 skålpund, f tlU valcte at liela beloppet af under året från Mynt-verket utlemnade, myntade samt till medaljer och jettoner präglade metaller uppgick i värde till: 415 dukater. 15,100 R:dr 80 öre. 50 » 65 » — 29 — Guld, 31,120 dukater, ä 8 R:dr 40 öre Silfver 261,408: — 883,588: 80. 5,180: 65.
Koppar och tenn Summa R:mt R:dr 1,150,177: 45.
Penningeutgifterna för utmyntningen, inköp af materialier, nybyggnader, underhåll och reparationer å Mynt-verkets lius m. m hafva för året utgjort 52,033 R:dr 13 öre.
Utom Myntverkets fasta egendom och inventarier af maskiner m. m., uppgående till ett sammanräknadt värde af 255,430 R:dr 65 öre, utgjorde behållningen vid revisionsårets början 94,241 R:dr 4 öre, men hade vid slutet af samma år nedgått till 64,931 R:dr 64 öre, hvilket ofördelaktiga resultat, enligt Ofverdirektörens uppgift, förorsakats dels deraf, att hufvudsakligen silfvermynt blifvit under året tillverkade, hvilken utmyntning tillskyndar verket betydlig förlust, dels ock i synnerhet af de kostsamma nybyggnader och reparationer, sorn under året blifvit verkställde.
Så har vid de i Februari och Mars månader 1859 anställda försöken att använda den år 1857 nybyggda silfversmältugnen funnits nödigt att till densamma, till förekommande af eldfara för närliggande byggnader, uppföra ett gnister-rum, hvilket, under året färdigbyggdt, vid sedermera verkställda smältningar visat sig uppfylla ändamålet, utan att utöfva menligt inflytande på luftdraget från eldstaden.
En redan år 1858 påbörjad vidlyftig reparation af det gamla verkstadshuset, som då befanns i ett särdeles bristfälligt skick, fortsattes under år 1859 och blef samma år i det närmaste fullbordad.
Från början af Juli månad till årets slut pågingo arbetena för insättande af en ny, för en summa af 27,000 Riksdaler från fabriksbolaget J. & C. G.
Bolinder &
C:o inköpt ångmaskin om 40 nominella hästkrafter, för hvars begagnande den till den gamla ångmaskinen använda höga skorsten måste till största delen ombyggas, hvarefter den blifvit försedd med åskledare.
Åtskilliga axel-ledningar för ångkraftens öfverförande till prägelsalen, hvitsjudningsrummet, reparationsverkstaden m. m. befunuos mindre ändamålsenliga eller för svaga och ersattes med nya af solidare och enklare konstruktion.
De i valsverksrummet befintlige två värm-ugnar, hvilka båda voro ytterligt utbrända, nedrefvos och en ny af något förändrad konstruktion uppfördes; hvarjemte, då under ^sednare hälften af året allt myntningsarbete, för den nya ångmaskinens insättande, måste upphöra, en af högsta behof påkallad genomgripande reparation företogs af det egentliga mynthuset, å hvars södra faijad, i anseende till grundens dåliga beskaffenhet, högst betydliga sättningar ägt rum, och hvilken byggnad, efter hvad vid derå hållen besigtning ådagalades, befanns vara särdeles bristfällig.
Under hela den tid myntningen detta år varit inställd, hafva de vid verket anställde arbetare hållits sysselsatte med synnerligen behöflig reparation af alla de äldre prägelmaskinerna, utan att dock desse maskiners fullständiga iståndsättande under året medhunnits. § 2.
Under granskningen af Bankens räkenskaper och behandlingen af dithörande ärendsr hafva Revisorerne erfarit, att Bankens styrelse redan den 23 sistlidna
Maj hö» — 30 — Kongl. Mynt-verket gjort framställning om prägling af silfvermynt till belopp af 1,000,000 R:dr R:mt, deraf: men att af denna reqvisition först uti slutet af nästlidne September månad specier, motsvarande ett belopp af 140,000 R;dr R:mt, kunnat ifrån Mynt-verket levereras.
Vid Revisorernes besök i Kongl.
Mynt-verket i sistnämnde månad, ägde icke heller någon utmyntning af silfver rum; och ehuru orsaken härtill uppgafs vara den att för prägling af hela specier erforderliga stämplar ännu saknades, anse sig
Revisorerne likväl böra å förhållandet fästa uppmärksamhet, helst, enligt Revisorernes tanka, särdeles angeläget är, att arbetet vid Mynt-verket så ordnas, att från Bankostyrelsen ingående reqvisitioner skyndsamt kunna fullgöras och Banken icke, till följd af uteblifven eller fördröjd leverans af mynt från Mynt-verket, urståndsättes att tillhandahålla allmänheten de myntsorter, som derstädes begäras.
Dess räkenskaper, hvilka innefatta redovisning dels för kontrollstämpelafgiften, såväl i hufvudstaden sorn landsorterna, dels för det å riksstatens 7:de hufvudtitel, uppförda förslagsanslag till omkostnader för nämnde'verk, äro i Kongl. Kammar-rätten granskade utan anmärkning och visa följande förhållande: i hela specier i J:dels dito och i 10-öre-stycken R:dr 800,000.
» 150,000.
» 50,000, 50,000, Kongl.
Tillgångar 9,442: 73.
Kontrollstämpelmedel:
Enkel afgift Dubbel dito
För utländska arbetens kontrollering 22,062: 79. 173: 26. 1,031: 60. 23,267: 65.
Öfverlevereringar 2: 57.
Summa 32,712; 95.
Balans från år 1859: Öfverlevereringar 1: 38.
Omkostnader för verket 4,537: 89.
Transport : 4,539: 2*7. - 31 — Transport: 4,539: 27.
Till Kongl. Stats-kontoret och länen 18,255: 24.
I landet utestående kronouppbörd 9,918: 44.
Summa 32,712: 95.
Emot berörde räkenskaper har någon anmärkning ej heller förekommit hos Revisorerne, som likväl anse benämningen »Expensmedelsräkning», hvarunder sistnämnde anslag i räkenskapen hittills förekommit, vara mindre lämplig och böra förändras till »Redogörelse för förslagsanslaget till omkostnader vid Kontroll-verket».
Utrikes-departementet.
Utrikes-departementet upprättade räkenskap, rörande anslagen under riks-statens tredje hufvudtitel, hvilken räkenskap blifvit i Kongl.
Kammar-rätten granskad utan anmärkning, lemnäs redovisning för såväl det svenska som norska bidraget till nämnda hufvudtitel.
Af nedanstående tabell inhemtas förhållandet med inkomster och utgifter:
Tillgångar 38,218: 93.
Inkomst: Stats-anslag 479,200: — Norska bidraget: för året 197,865: 16. » förra året 2,600: — 200,465: 16.
Konsulsfondens bidrag till aflöning af Departementets Expedition, enligt staten af den 27 April 1858 .... 6,500: — 686,165- 16 Summa 724,384: 9^ Credit.
Exc. Statsministern för utrikes ärendena 24,000: — Utrikes-departementet 40,650: — Minister-staten och pensioner 494,000: — Skrifmaterialier 3,511:54.
Möblers anskaffande m. m 3,623:57.
Tidningsprenumeration 1,776: 26.
Transport: 567,561: 37. Transport: 567,561: 37.
Telegrafporto - 9,129: 38.
Postporto 5,967: 3. Equiperingspenningar 56,230: — Yexelkostnader 381: 44.
Diverse utgifter 150: — Expektanslöner 15,679: 91.
Rese- och kurirkostnader 14,783: 28.
Extra utgifter 18,751: 98.
Hemliga utgifter 16,051: 38.
Sorgepenningar 13,538: 13. 718,223:-90.
Kontant behållning 6,160: 19.
Summa 724,384: 9.
§ I Då det icke lärer kunna undvikas att de medel, som från båda rikena för 3:dje hufvudtiteln utgå, i nämnde räkenskap sammanföras, men, enligt hvad vederbörande anmält, härigenom svårighet skall uppstå vid uppgörande af rikshufvudboken att bestämdt kunna särskilja de belopp, sora verkligen utgöra svenska stats-verkets bidrag, hemta Revisorerne häraf anledning hemställa, det vederbörande räkenskapsförare må förständigas, att, när årets räkenskaper för Utrikes-departementet hädanefter afgifvas, bifoga ett sammandrag, utvisande ej mindre de belopp, hvarmed Sveriges bidrag till de för Departementet anvisade särskilda utgiftstitlarne för året utgått, än ock den behållning, som å hvarje anslag möjligen förefinnes. § 2.
Vid granskning af Utrikes-departementets räkenskaper för anslagen under riksstatens 3:dje hufvudtitel har förekommit, att verifikationer saknats för följande af Departementet anordnade belopp, nemligen: till expektanslöner 15,679: 91. » rese- och kurirkostnader 14,783: 28.
» extra utgifter 18,751: 98.
Summa 49,215: 17. Efter hvad Rsvisorerne inhemtat, härleder sig detta förfarande från ett stad gande § 4 af Kongl. Maj:ts nådiga instruktion för Chefen för Kameral-afdelningen i nämnde Departement, enligt hvilket berörda utgifter, likasom de s. k. hemliga utgifterna, hvilka för revisionsåret uppgått till 16,051 R:dr 38 öre, skola i detalj endast inför Kongl.
Maj:t redovisas, i sammanhang hvarmed förordnats, att, i stället för verifikationer, protokollsutdrag böra bifogas, som utvisa att sådan underdånig redovisning ägt rum.
När Kongl. Majit den 30 Oktober 1856 till Rikets då församlade
Ständer aflät nådig proposition angående regleringen af utgifterna under tredje hufvudtiteln och, bland annat, äskade att, i stället för det å samma hufvudtitel till skrifmaterialier och expen - — 33 — ser m. m. uppförda förslagsanslag 1,623 Ridr 32 skill, banko, jemte det, såsom ersättning för utgifterna i och för den ministeriela brefvexlingen, af General-poststyrelsen dittills utbetaldta belopp, i medeltal för 10 år utgörande omkring 4,900 R:dr banko, hvilket borde upphöra, Rikets Ständers måtte, till bestridande af kostnaderna ej mindre för skrifmaterialier och expenser, ljus och ved samt underhåll af möbler m. m., än äfven för nyssnämnde brefvexling, telegrafporto, extra och hemliga utgifter, äfvensom till alla öfriga utgifter, hvilka icke kunde på förhand beräknas, bevilja och under rubrik:»Skrifmaterialier och expenser samt extra utgifter» låta uppföra ett årligt anslag till bestämdt belopp af 70,000 R:dr Runt, så åberopades till stöd för denna jemte öfriga rörande
Utrikesdepartementet gjorda iiådiga framställningar ett af Chefen för nämnde
Departement afgifvet, den nådiga propositionen bilagdt underdånigt memorial, deruti, i afseende å förvaltningen och redovisningen af samtliga Departementet genom bidrag såväl från Sverige som Norrige tillhörande medel, Departements-chefen hemställt, dels att utbetalningarne af dessa medel skulle, i öfverensstämmelse med de af Kongl. Maj:t för hvarje år fastställda stater eller på grund af särskilda anordningar, bestridas utaf den Afdelningschef i Departementet, hvilken borde vara ansvarig för förvaltningen af Departementets penningetillgångar, dels ock att, sedan räkenskaperna för året blifvit afslutade och inför Kongl. Majit anmälde, desamma, med undantag af dem, som anginge rese- och kurirkostnader, expektanslöner och tillfälliga uppdrag, telegrafporto och hemlige utgifter, finge aflemnas till vanlig granskning uti Kongl. Kammar-rätten, äfvensom i afskrift, dock utan bifogade verifikationer, öfversändas till Kongl, norska Regeringens Revisions-departement, för att derefter, i likhet med hvad dittills iakttagits, delgifvas Rikets Ständer* Revisorer samt norska Stats-revisionen.
Uti underdånig skrifvelse af den 20 Januari 1858, innefattande Rikets Ständers svar å Kongl. Maj:ts uti högstberörda nådiga proposition framställda förslag rörande 3:dje hufvudtitelns utgifter, förklarade Rikets Ständer, bland annat, att de, på sätt Kongl. Majit begärt, till bestridande af här ofvan omförmälde utgifter för skrifmaterialier m. m., anvisat ett årligtbestämdt belopp af 70,000 RidrRimt, äfvensom att Rikets Ständer bifallit Kongl. Majits i sammanhang dermed jemväl gjorda nådiga framställning, att dessa medel, likasom öfriga å denna hufvudtitel uppförda anslag, finge, utan hinder af deras fördelning i särskilda utgiftstitlar eller inskränkning till något visst år, af Kongl. Majit användas till fyllande af möjligen uppkommande brist å en eller annan sådan titel.
Men då Rikets Ständer, som vid bestämmande af anslagen för Utrikes-departementet tvifvelsutan tagit kännedom om samtlige de handlingar, som för sådant ändamål blifvit dem tillställde och, såsom det vill synas af Stats-utskottets i ämnet afgifna betänkande (Nio 43), noga pröfvat dithörande frågor, uti nämnde underdåniga skrifvelse icke meddelat något särskildt yttrande beträffande
Departements-chefens ofvanberörda förslag angående sättet för nu ifrågakomna medels redovisning, och samma skrifvelse för öfrigt icke gifver stöd för det antagande som skulle meningen vara att ifrågavarande anslag finge redovisas i annan ordning än den, sorn för allmänna medel stadgad är, hafva Revisorerne ansett sig böra ofvanberörda förhållande anmäla. 5 — 34 — Kongl. Skogs-institutet.
Dess räkenskap, som blifvit hos Kongl.
Kammar-rätten granskad med anmärkningar, har hos Revisorerne icke föranledt till någon erinran.
Tillgångar 6,209: 85.
Anslag af fckogsplanteringskassan 10,469:
— Extra inkomster _ 39: 62. 10,508: 62.
Summa 16,718: 47.
Aflöningar och stipendier 5,193: 84.
Hushyra 150:
— Ved och lyshållning 632: 59.
Expenser 136: 28.
Rese- och traktamentskostnader vid elevernes praktiska öfningar 2,992: 7. .
Arvoden för granskning af trakthuggningsplaner 876: 9.
Diverse utgifter 653: 31. 10,634: 18.
Kontant behållning 458: 14.
Inventariers värde 5,626: 15. 6,084: 29.
Dess räkenskap, som blifvit i Kongl. Kammar-rätten granskad med anmärkningar, men hos Revisorerne icke föranledt till någon erinran, utvisar följande förhållande:
Tillgångar 22,473: 85.
Transport: 22,473: 85.
Afkastningen af Wisingsborgs kungsgård 6,923: 19.
Värdet af tillkomna inventarier 1,404: 35.
Vites-medel 3: - 8)830: 54.
Summa 30,804: 39.
Aflöning 1,087: 50.
Rese- och traktamentskostnader 1,011: 78.
Förvaltnings- m. fl. kostnader för Wisingsborg 11,001: 29.
Diverse utgifter 63: 17.
Värdet af afskrifne persedlar 3: 50. 13,167- 24 Balans till år 1860:
Kontant behållning 8,222: 86.
Fordringar 2,345: 16^ Inventariers värde : 7,069: 13. 17,637: 15.
Summa 30,804: 39. § 1- Enligt Skogsstyrelsens den 19 April 1860 till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelse om ekplanteringen på Wisingsö, hafva planteringarne derstädes under revisionsåret blifvit dels till arealen utvidgade med 21 qvadratrefvar, dels förbättrade medelst hjelpsådder af ekollen mellan raderna uti de yngre bestånden på en areal af 438 qvadratrefvar 38 qvadratstänger, till hvilka sådder åtgått 82^ tunnor ollon.
Dessutom hafva, för ekbeståndens blandning med andra trädslag, på åtskilliga ställen i planteringarne blifvit utsådda tillsammans 411 ft frö af Oxel, Gran, Björk, Lönn och Ask.
Jord för en ny plantskola har blifvit uppbrukad samt i denna äfvensom i gamla plantskolan utsådda tillsammans 18 kappar ekollon samt 97 ® frö af Gran, Lärkträd Lind, Ask och Lönn. Kong].
Räkenskaperna äro i Kongl. Kammar-rätten granskade utan anmärkning.
Uti särskilda hufvudböcker lemna dessa räkenskaper redovisning: a) för anslaget till sockenkartors upprättande; b) för General-landtmäteri-kontoret tillfallna böter och vitén, hvilka, enligt gällande föreskrifter, skola användas till inköp af mathematiska instrumenter, för geografiska karteverkets fullkomnande eller till andra nödiga utgifter.
Inkomster och utgifter redovisas sålunda: l:o Anslaget till sockenkartors upprättande.
Tillgångar 708: 88.
Statsanslag 4,500: — Försäljningsmedel J- 5. 4,507: 5.
Credit Summa 5,215: 93.
För kartor och beskrifningar m. m Balans till år 1860:
Kontant behållning 4,250: — 965: 93.
Summa 5,215: 93. 2:o Lnndtmäteri-kontorets bötesmedel.
Tillgångar Böter Diverse inkomster ..
Balans från år 1858: Uppbörd: 5,133: 25. 1,972: 91. 5,519: 66. 7,106: 16.
Afskrifningar «..
Till diverse ändamål Credit Utgift: Summa 3,169: 50. 830: 77. 12,625: 82. 4,000: 27.
Kontant behållning ..
Oredovisade böter ..
Balans till år 1860: 4,379: 49. 4,246: 6. 8,625: 55.
Summa 12,625: 82. — 37 — Mot sjelfva räkenskapen har vid granskningen deraf någon anmärkning ej förekommit, men Revisorerne hafva fästat uppmärksamhet derå att åtskilliga större och mindre belopp deruti balanseras såsom obetalde böter och vitén från föregående år; och då en del af dessa poster sedan längre tid tillbaka under denna benämning förekommit i räkenskapen, hemställa Revisorerne, att åtgärder från vederbörandes sida må vidtagas för dessa medels indrifning, eller ock att upplysning meddelas om hinder derför möjligen möter.
Sedan Ofver-direktören vid Landtraäteriet i riket afgifvit underdånigt förslag angående förändradt sätt för bearbetandet af det så kallade socken-karteverket, för hvars skyndsamma fullbordande Rikets vid 1856—1858 årens riksdag församlade Ständer, utöfver det å 6:te hufvudtiteln uppförda reservationsanslag af 6,000 R:dr, å Riksgälds-kontoret anvisat ett årligt belopp af 15,750 R:dr, har Kongl. Maj:t, jemte föreskrift att samma karteverk för framtiden skall benämnas
Rikets ekonomiska karteverk och fortfarande stå under Ofver-direktörens inseende och ledning, enligt nådiga bref af den 15 April och den 16
December 1859, för detta arbetes utförande inom något af de närmast hufvudstaden gränsande län, under hvartdera af åren 1859 och 1860, emot behörig redovisningsskyldighet, af berörde anslag ställt till Ingeniören vid Landtmäteri-kontoret E. G. Ljunggrens disposition en summa af 11,000 R:dr samt anvisat åt Landshöfdingen P. H. Widmark, för enahanda arbete inom Norrbottens län, tillsammans 10,750 R:dr.
För den till Landshöfdingen Widmarks disposition ställda andelen af dessa medel har särskild redovisning afgifvits^af hvilken Revisorerne fått del, och hvaraf inhemtas, att under åren 1859 och 1860 från Kongl.
Stats-kontoret anordnats i olika poster tillsammans 21,500 R:dr, deraf 18,096
R:dr 88 öre blifvit under nyssnämnde år för ändamålet använde; hvaremot återstoden af den anordnade summan, 3,403 R:dr 12 öre, såsom behållning vid 1860 års slut balanserades.
Vid denna redogörelse, som äfven i Kammar-rätten blifvit granskad utan anmärkning, hafva Revisorerne icke funnit något att erinra; börandes Revisorerne tillika anmäla, att af de till Ingeniören Ljunggrens förfogande för nämnde föremål ställda medel under revisionsåret något belopp ej blifvit utanordnadt.
Årets räkenskap, som ännu icke undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten, redovisar för inkomster och utgifter sålunda: — 38 — Debet.
Salans från år 1858: Tillgångar 730,172: 58.
Porto för inrikes samt norska, finska och ryska bref vexlingen 832,616:
— Dito för utrikes dito 352,321: 6.
Transito-porto för norska, finska och ryska dito 22,201: 68.
Assurans-afgifter 42,233: 93.
Rekommendations-afgifter 167,434: 32.