Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta är ingen hotelse; men det är en öppen förklaring af den, som icke vill våldet, hvarken såsom medel att uppreta, eller såsom medel att frelsa — och’som med bekymmer ser, att förnärmandet af den talrikaste folkclassens lagliga rätt, kanske, slutligen framkallar det.— Jag uppmanar Riks-Stånden, att på ett alfvarligt, rättvist och väl öfvertänkt sätt godtgöra sista Riksdagens feltag i denna sak, som otvifvelaktigt i alla landsändar väckt mycket missnöje.
— Det är ej enligt med våra Grundlagar, att Stats- samt Allm. Besv.- och Oecon.-Vtsk.
Utlåtande IV.-o 35. alt Contractsbrott göras, utan alt Domstolar få upptaga dem; och lika litet, att tre Stånd kunna beskatta det fjerde.
Som detta beslut likväl redan trädt i kraft kan det icke utan trassel och oreda på en gång tillintetgöras; men det kan rättas för framtiden, och livad mer är: det måste det.
Att nu med Utskotten antaga, att Passevolancen icke kan upphöra, för det att tre Stånd gillat ett Stats-Utskotlets Betänkande, deri man afstyrkt denna åtgärd; att förneka Jemtland att få utgöra möteskost in natura; att förneka Rotehållarne deras ursprungliga befrielse från medicamentskostnader under möten, fältskärsarfvoden vid soldaters antagande, trossens forsling samt trossbodars uppförande; att påtvinga dem betalningar under år, då möten icke inom provincen hållas, eller att beskatta dem för mera, än hvad möteskostnaden verkligen utgör: allt detta är att fortfara i laglöshet, emedan Contract än i dag binda Staten och Rotarne i hvarje Län ömsesidigt.
— Enligt dessa Contract, skulle Domstolarne ovilkorligen tillerkänna så väl Jemtland, som hvarje annan Svensk Rotehållare sin rätt, att, enligt Contractet, få fullgöra sine möteskostnader; och Ständernas beslut vore således en ny kränkning af denna rätt, — I den stund Rikets Ständer beslöto, att afgöra mötespassevolancen på annat sätt, än att blott tillåta nya Contracts uppgörande, förglömde de, att rättsfrågan icke tillhör dem; och de kunna icke, enligt 5p § Regeringsformen, ålägga andra nya skatter, än sådane, som i bevillningsväg tillkomma, och hvari således alla fyra Stånden varit enige, antingen genom directa beslut, i Stånden, eller genom gemensam röstning, i Nämnd.
Jag vill nu icke gå så långt, att jag yikar ett genast skeende upphäfvande af Passevolanceafgiften; men jag yrkar, och jag tror mig yrka det i mängdens af Rust- och Rotehållarnes namn: 1:0 att Passevolanceafgiften, som visat sig vara mer än tillräcklig för de kostnaders bestridande, som, enligt Contract, åligga Rust- och Rotehållare, må nedsättas till 5 R:dr Banco årligen, och, i händelse detta icke skulle finnas tillräckligt, återstoden må af allmänna Statsmedel fyllas; samt att den, på sätt beslutadt är, i öfrigt må användas och redovisas ; 2:0 alt den del af möteskoslnaderna, som, enligt Knekte-Contracten, icke åligga Rust- och Rotehållare, måtte af Statsmedlen utgå; 3:o att, derest någon Province skulle önska, att hålla sig vid KnekBih. till R.
Prot. i83/{.. 4 Sami. 1 A/d. 5 Stde Häftet.
Stats- samt Allm. Besv.- och Oecon.-Utsk.
Utlåtande l\’.-o 33. te-Contracten, hellre än att betala denna således nedsatta mÖtesafgift, det står densamma öppet att sådant yrka; börande likväl, i sådant fall, ,de fleste rösterna ibland Rust- och Rotehållare, upptagne vid sockenstämmor och vederbörligen uppgifne till Konungens Befallningshafvande, derom afgöra; 4:o att den reserverade behållningen af gamla Passevolancefonden. må, jemte hvad nu finnes öfver af den nya, begagnas till bestridande af de tillfällige kostnader, som öfverstiga årets inkomster af mötesafgiften; hvaremot blifvande öfverskott deraf böra för Rust- och Rofehållares räkning reserveras.
Genom ett sådant beslut återförsättes denna obehagliga sak i ett rättsenligare förhållande, samt kan vid nästa Riksdag slutligen behandlas på det sätt, att allas rätt blir förenad med den allmänna fördel, sona genom Arméens vapenöfning åsyftas.” STOCKHOLM, Ecksteiäska Tryckeriet, 1834- Stats- sam Allm.
Besv. och Oecon.-Utskotlcns Utlåtande 2V.v 36, i N:o 36.
Antom till Exp.-Utskottet den 21 Nov.
Utlåtande, angående Roteringsjemnkningen vid JVesterbottens Regemente.
Stats-samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten hafva, idella ämne, till behandling fått emottaga ej mindre Kongl. Maj:ts under den 18 sisllidne Januarii Lill Rikets Ständer aflåtne Nådiga Skrifvelse (N:o 22), än ock ett af Riksdagsfullmägtige J. J. Rutberg och Per Henriksson från Norrbotten samt Anders Normark och Olof Olsson från Westerbotten till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvet anförande.
Högstberörde Nådiga Skrifvelse utvisar, hurusom, till afhjelpande af den olika fördelningen af roteringsbesväret vid Westerbottens Regemente, och af den olägenhet, att åtskilliga rotar äro vidt spridde från hvarandra, fråga om en jemnkning ro tärne emellan, dervid skattlagde nyhemman borde från extra roteringen befrias och, lill de gamla rotarnes biträde, i ordinarie knektehållet indelas, blifvit vid 1818 års
Riksdag väckt och jemväl sedermera vid de 2:ne påföljde Riksdagarne utgjort föremål för Rikets Ständers öfverläggningar, samt föranledt till underdåniga sluifvelser i ämnet, i följd hvaraf åtgärder och beslut å Kongl. Majlis sida blifvit vidtagne; och inhemtas härvid hufvudsakligen, att sedan Rikets Ständer, uti underdånig Skrifvelse den 8 Mars i83o, dels förklarat, att de funno, det undersökning om rotarnes beskaffenhet och förmoner borde föregå tilldelningen af det understöd, genom nyhemmannens inrotering, hvartill svaga rotar kunde finnas berättigade, och att icke någon viss del af nybyggena, men alla sådana utan undantag borde användas till förstärkning af Westerbottens Regementes ordinarie rotering; dels, på sådan grund, förnyat förut gjord anhållan om en definitiv rote-jemnknings skyndsamma företagande, samt om tillförordnande af en Commission, hvaraf åtminstone hälften borde utses bland ortens jordbrukare, och hvilken skulle med instruetion förses; dels ock såsom understöd åt Rotehållarne anslagit den af nyhemman i Westerbottens och Norrbottens
Prot. iS3f 4-'die Sami. 2 AJd. gide Häftet, 1 2 Stats- samt Allm.
Besv - och Oecon.-Utskottens Utlåtande N.o 36. frihets-afgift, som år 1817 utgjort för bägge Lånen 1,697 R;dr 6 sk. 8 rst., alt ifrån i83o års början och intill dess det nya rolejemkningsförsiaget kunde hinna upprättas, pröfvas och fastställas, emellan slamrotarne vid Westerbottens Regemente fördelas, efter grunder, sorn af Rotehållarne utsedde ombud, gemensamt med Kgl. Majjls Befallningshafvande, egde bestämma, med ledning afen på localkännedom stödd uppskattning af hvarje rotes behof af sådant understöd; varande den dertill erforderliga summa, af circa j,6oo R:dr årligen, uppförd ibland de Extra anslag, som af Riksgälds-Contoret komma att hållas Stats-Contoret tillhanda; så bar Kongl.
Maj;t, genom ifrågavarande Nådiga Skrifvelse, behagat gifva Rikets Ständer tillkänna: att Kongl. JYlajrt fann den af Stäuderne äskade allmänna och definitiva rotejemkning vid Westerbottens Regemente, hvilken borde grunda sig på hemmanens skatletal, sedan, i nion af dessa, både gamla hemman och nybyggen vid afvittringarne undfått motsvarande egovidd, ej kunna på tillförlitliga grunder uppgöras, innan afvittringsverket af de förberedande åtgärder Kongl. Majit redan föreskrifvit, till det mesta medhunnits; att deremot en provisionel iotejemnkning vid Regementet af Kongl.
Majit ansågs för det närvarande lämplig, i ändamål att, medelst tilldelning af i skatt redan ingångne nyhemman och lägenheter, intill dess den definitiva jemkningen kunde för sig gå och blifvit fastställd, i mon af tillgången understödja gamla ordinarie rotar; och då åtskilliga svaga rotar, i anseende till deras belägenhet och längre afstånd från nyhemmaneu, icke kunde med effectivt understöd af nyhemmanen förstärkas, ansåg Kongl. Majit, i sådane fall, skäligt, att dylika svaga rotar tilldelas årligt understöd af vacance-afgift till det belopp, som motsvarar den efifecliva tilldelning, hvaraf de finnas vara i behof, och hvilken afgift borde, i stället för roterings-pra?station in natura, af de aflägse nybyggena årligen betalas, och vederbörande af Kionofogdarne inom uppbördsårets utgång tillhandahållas, samt, enär tillfälligheten af en del hemmans aflägsenhet från rotarne icke borde verka på roterings-skyldigheten annorlunda, än att denna fullgjordes med penningar i stället för effectiv proeslation, icke, såsom hittills, utgöras blott med tolf R:dr banco för helt hemman, enligt a5 §. i i83o års Bevillnings-Föiordning, utan motsvara roterings-besväret till fullo, och i anseende till roleringskostnadens olika förhållande efter omvexlande varu- och dagsverkspris, uträknas vid markegångs-sättningarne, samt i årliga markegångs-taxorne utsättas; att Kgl. Maj: t, på anförde skäl, fann endast de nyhemman böra till gamla rotarnes förstärkning användas, hvilka voro för svaga rotar nödige och behöflig©, saen att deremot de öfriga borde anses såsom tillgång för indelning af ny» Slats- samt Allm.
Besv, och Oecon,- Utskottens Utlåtande N:o 36. 3 soldatrotar i en framtid; ali Kongl. lill verkställande af ifråga v<tw rande provisionela rotejemkning, ansåg lämpligt förordna serskilde Cornmissioner, hvilka skulle sammansättas lika med dem, som, jemlikt Kongl. Maj;ts Nådiga Instrnction den 20 December 1825, förrättat 1826 års extra rotering; dock att hälften af Ledamöterne borde nises bland ortens jordbrukare, äfvensom af Kongl. Maj:Ls Befallningshafvande förordnade Gode.
Män i Socknarne borde Commissionerne med nödige upplysningar tillhandagå; alt med Rikets Ständers mening i afseende å del stamrotarne beviljade understöd ansågs af Kongl. Maj:t öfverensstämma, att ej blott stamrotarne, utan ock strö- eller ulrotarne skola, i nion af behofvet, åtnjuta detta understöd, helst de deltaga i knektehållet lika, utan annan skillnad, än att stamrotarne merendels hafva soldat-torpen på sina egor; äfvensom Kongl. Majrt fann fördelningen af understödet lämpligast kunna fullgöras af Commissionerne, som k o uiin o att verkställa den anbefallda roleringsjemkningen, enär angeläget vore, att lika grunder iakttagas vid anslagets fördelning, sorn vid föreslåendet af rotarnes förstärkning; saint att Kongl.
Majrt, i öfverensstämmelse med anförde bufvudgrunder, anbefallde Krigs- och Kammar-Collegierne alt upprätta och lill Kongl.
Majrt ofördröjligen inkomma med underdånigt förslag lill instrnction fog Comiterade, hvarefter och sedan instructionen blifvit i Nåder fastställd och utfärdad, Kongl. Majrt ville meddela Stats-Conloret Nådig föreskrift örn anordnande, efter vederbörande ILandshöfdingars* requisilion, af det utaf Rikets Ständer beviljade anslag; men i afseende på sältet för en del nyhemmans prestation af roleringsbesväret genom förhöjd rolefrihetsafgift, som Kongl. Majrt i ofvanherörde måtto funnit lämplig, ville Kongl. Majrt inhemta Ständernas underdåniga yttrande.
Uti det af Riksdagsfullmäktige från "Westerbotten och Norrbotten afgifne anförande, har deremot blifvit yrkadt, att Rikets Ständer måtte aflåta en förnyad framställning om skyndsamt företagande af den beslutad* definitiva rotejemkningen, helst ortens invånare rimligen ej längre borde vänta på en förmon, som långt tillförene blifvit dem af båda Statsmaglerne försäkrad, och den definitiva rolejemkningens uppskjutande till dess afvittringarne i Norrland hunnit fullbordas och hela landet blifvit odladt, vore detsamma, som att i flera sekler förbjuda jemkningens definitiva verkställande.
Den provisionela jemkning, som Kongl. Majrt funnit lämplig, vore äfven beledsagad med mångå onödiga omgångar ocb vidlyftighet©!-, emedan många undersökningar och förhör voro, såsom blotta förberedelser, påtänkte, samt offentliga auploriteter och en myckenhet enskilde personer re - 4 Stats- samt Allm.
Bcsv. och Oecon.-Utskottens Utlåtande N:o 36, quirerade att dervid tillhandagå; och ehuru Rikets Ständers afsigt varit, att en del af Leda moleme uti Roterings-Commissionen skulle dilkallas af sina medborgares förtroende, antydde dock den Kongl. Skrifvelsen, att denna ' valrätt nu skulle utöfvas af Kongl. Maj:ls Befallningshafvande.
I afseende å frågan till huru stor del nyhemmannen borde anslås såsom bidrag i den gamla roteringen, åberopades Stöndernes yttrade åsigt, att alla sådane hemman borde dertill användas.
Jemte erinran, att Rolehållarne ännu icke kommit i åtnjutande af det anslag, som å förra Riksdagen dem beviljades, framställdes jern väl den anhållan, alt samma anslag måtte komma Rotehållarne till godo, från och med år i83o intill rotejemkningens fullbordan, att dem emellan fördelas efter de grunder, som i Rikets Ständers sista Skrifvelse äro utstakade.
Efter öfvervägande af hvad i detta ämne förekommit, få Utskotten afgifva följande Utlåtande.
Båda Statsmagterne hafva ansett en rotejemkning vid Westerbottens Regemente böra ega rum, och nödvändigheten deraf torde således icke behöfva alt af Utskotten ytterligare ådagaläggas; men det kan icke bestridas, att ju ett väsendtligt hinder för en sådan jemknings definitiva afslutande ligger deruti, att afvittringarne i Wester- och Norrbotten icke äro fulländade, och att således ej är bestämdt hvad biträde de gamla rotarne kunna och böra af nyhemman erhålla, hvarföre ock endast en interims-reglering blifvit af Kongl. Majit i Nåder föreslagen.
Då emedlertid Länens Riksdagsfullmägtige, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers å förra Riksdagen gjorda underdåniga hemställan, ytterligare yrkat, att jemkningen definitivt måtte för sig gå; och annan utväg att för närvarande vinna detta ändamål icke lärer finnas, än att all fordran frånträdes på hjelp i gamla roteringen af- framdeles i skatt ingående nyhemman; få Utskotten tillstyrka den underdåniga anhållan af Rikets Ständer: att Kongl. Maj:t täcktes i ämnet höra Rotehåilurne vid Wester bottens Regemente samt, i händelse större delen af dem afsäger sig anspråket på biträde i gamla roteringen af de hemman, som efter en blifvande reglering i skatt ingå, låta en allmän och definitiv rotejemkning vid nämnde Regemente förrättas med användande af redan i skatt ingångne nyhem man; men att, om en sådan afsägelse icke sker, roteregleringen då måtte, på sätt Kongl.
Maj:t föreslagit, provisionelt verkställas; och torde jemväl Rotehållavnes utlåtande böra in - Stats- samt Allm.
Ecsv. och O teon.-I'Isko Hens Utlåtande N.-o 36. o hem tas* och på lie flesles önskan få ankomma, huruvida jernkningen skall ske Regements- eller Compagnievis, dock med bibehållande af de nuvarande districlen och rotarnes antal vid hvarje Compagnie, Alt en del nyhemman, som höra anslås lill hjelp åt svaga rotar, men, i anseende lill sin aflägsna belägenhet, ej kunna ulgöra roteringen in natura, i stället betala vacance-afgift, äfvensom att denna afgift, i enlighet med Kongl. Majlis
Nådiga förslag, uträknas vid de årliga markegångs-sättningarne och bestämmes till ett belopp, som motsvarar knekte-besväret, elter ortens roleringsgrunder, synes' destomera billigt, som ail jord af lika natur bör, oansedt tillfälligheten af en olika belägenhet, draga lika besvär; och har en dylik åtgärd äfven i ett annat mål, rörande i otefrihet för Capellans-boställen, ni. rn., blifvit af Utskotten liilslyrkt.
Lika med hvad Kongl. Majit i Nåder yttrat, finna äfven Utskotten, att det af Ständer ne å förra Riksdagen beviljade anslag, hvilket, både enligt Sländernes beslut och efter hvad Kongl. Maj;t i den Nådiga Skrifvelsen tillkännagifva, skall ifrån och med år i83o utgå, bör komma så väl strö- eller hjelprotarne, som stamrotarne till godo; äfvensom fördelningen deraf, på de i den Nådiga Skrifvelsen anförde skäl, synes lämpligast kunna af Rolejemknings-Commissionerne verkställas.
I afseende å anmärkningarne vida sjelfva sättet för en rote-jemknings verkställande få Utskotten erinra, att Kongl. Maj;ts beslut, angående Roterings-Commissionernes sammansättning, enligt hvilket Commissionernes Ledamöter komma alt förordnas af Kongl. Majlis Befallningshafvande, icke i denna del skiljer sig från Rikets Ständers förslag, som ej antyder, alt några af Ledamöterne skulle af Rotehållarne utses, utan allenast innehåller, att hälften af dem borde bestå af ortens jordbrukare, hvilket af Kongl.
De i öfrigt af Kongl. Maj:t i berörde måtto stadgade grunder^äro, i Utskottens tanka, nödige för jemkningens noggranna och rättvisa tillvägabringande, och böra, i afseende å förrättningens fortgång, icke blifva hinderlige, så vida drift och verksamhet dervid användas*
Af dessa skäl tillstyrka Utskotten dels antagandet af Kongl. Maj:ts
Nådiga förslag rörande förändring i sättet för en del nyhemmans postation af roteringsbesväret genom förhöjd rotefrihetsafgift; dels ock att Rikets Ständer måtte i underdånighet tillkännagifva, att vid hvad den Nådiga Skrifvelsen i öfrigt innehåller, rörande sätfet för fördelningen af det utaf 6 Stats- samt Allm. Bcsv.- och OCcon.-Utskottens Utlåtande N:o 3f, Ständerna å förra Riksdagen beviljade anslag, samt för rotejemkningens bringande i verkställighet, icke något är å Rikets Ständers sida att erinra.
Stockholm den 21 No v. 1S34- N:o 3".
Anlom till Exp.-Utskottet den at Nov.
Utlåtande, i anledning af vacht fråga, att ett Rotehällar ne vid Wtesterbottens Regemente å förra Riksdagen he vi l/adt anslag måtte fä begagnas till qvittning och afräkning å P assevolance-afgiften.
Från Hedervärda Bonde-Ståndet bar till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oecoiiomi-Ulskotten bifvit remitteradt ett af Riksdagsfullmägtige från Wester- och Norrbotten, Anders Normark, Joli. Jak.
Rutberg och Per Henriksson ingifvet anförande, så lydande: ”Då i den bos Rikets ^Ständer vid 1818, i8a3, 1828 och i83o, samt denna Riksdag, dels i följd af enskilde Motionairers, dels på grund af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, väckta fråga, angående jemkningen i roteringen vid Westerbottens Rege mente, Statsmagterne dela så olika åsigler, att den af dem bifallna, af rättvisa och billighet påkallade jemkning troligen ej kan i vår lid verkställas, få ortens Fullmägtige vördsamt hemställa, om det af Rikets Ständer desse- Rotehållare beviljade anslag må på det sätt lill dem utgå, att de berättigas begagna delta lill qvittning och afräkning på den Passevolanceafgift, Rotehåilarne, på grund af Rikets Ständers vid sista Riksdag vidtagne beslut, åligger utgöra, då vi i denna fråga ej åsyfta annat, än verkställighet af Rikets Ständers beslut, och denna verkställighet ej bör hindras, eller uppehållas af de hinder, hvilka blifvit i den Nådiga Propositionen uppställde, våga vi hoppas, att detta Memorial varder remitteradt lill de Utskott, som det Hedervärda Ståndet uppdragit handläggning af denna fråga, på det Rikets Ständers deri vidtagna beslut må, utan vidare tidsutdrägt, till verkställighet befordras.” * Jemte det Utskotten skolat erinra, att det ifrågaställde anslaget utgöres af den utaf nyhemman i Wester- och Norrbottens Län utgående ro - Stats- samt Allm.
Besv,- och Oecon.-Utskottens Utlåtande N.-o 38. tefrihets-afgift, som lill elt belopp af circa 1600
R:dr årligen blifvit uppförd bland de extra anslag, som af Riksgälds-Contoret hållas Stats-Conloret tillhanda, samt att uti Utskottens Betänkande N:o 36, angående rotejemkningen vid Westerbottens Regemente, närmare upplysning, samt utlåtande rörande samma anslag och fördelningen deraf meddelas; få Utskotten, med hänvisning till hvad nämnde Betänkande innehåller, yttra, att som anslaget skall, i förhållande till hvarje rotes mer eller mindre behof al ett sådant understöd, och med ledning af en på localkännedom stödd uppskattning deraf, emellan ro tärne fördelas, samt således kommer att af Rotehållarne åtnjutas till olika belopp och efter andra grunder än Passevolance-ufgiften utgår; alltså och enär anslaget ovilkorligen får af Rotehållarne uppbäras, samt det af Motionairerne föréslagne liqvidations-sätt, utan att befordra medlens skyndsammare utdelning, allenast skulle till onödig omgång och vidlyftighet föranleda, * anse Utskotten sig böra afstyrka Rikets Ständer att ifrågava rande motion bifalla.
Stockholm den 21 No v. 1834- N:o 38.
Utlåtandej i anledning af återremiss å Betänkandet J\:o 35 > i fråga om Passevolance-afgiften.
Jemlikt ankommet Protocolls-Utdrag för den 10 i denna månad, hate Hedervärda Bonde-Ståndet till Utskotten återremitterat berörde Betänkande, på grund af dervid gjorda anmärkningar; men som detsamma blifvit gilladt af Högloll.
Ridderskapet och Adeln den i7:de, af Högvördige Preste-Ståndet den ^:de och af Vällofl.
Stockholm den 21 Nov. 1834- $ Stats- samt Allm■ Bcsv. och Oreon,-Utskottens Utlåtande Nas 3g o. 4°- N:o 3g.
Ankom till Exped.-Utskottet d, 21 Nov.
Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet JY:o 33, ifråga om rättighet för vissa hemmansegare i Jemtland att fä till skatte inlösa kronojord, som med så kallad fyllnadsjord blifvit inblandad m. m.
Jemlikt ankommet ProtocollsTUtdrag för den 6 innevarande månad, liar Yäilofl. Borgare-Ståndet till Utskotten återremitterat berörde Betänkande, på grund af dervid gjorde anmärkningar; men som detsamma blifvit gilladt af de 3:ne öfrige respectivc Riks-Stånden, nemligen af Idöglofl.
Ridderskapet och Adeln den 7:de, af Högvördige Preste-Ståndet den 6:te och af Hedervärda Bonde-Ståndet den ^rde i denna månad, så hafva Utskotten funnit återremissen ej böra till någon vidare åtgärd å deras sida föranleda.
Stockholm den 21 Novemb. 1834* N:o 4o.
Ytterligare Utlåtande, rörande dels upphörande af postföringsskyldigheten, dels lindring i samma onus.
Jemlikt ankomne Protocolls-Utdrag bar Utskottens i berörde ämne afgifne Betänkande N:o 26 blifvit till Utskotten återremilleradt, a) af Vällofl.
Borgare-Ståndet, på grund af anmärkningar, som Herrar Wijk, Holm, Petre med flere framställt, och hvilka gå derpå ut, att posthemmanen borde indragas och åläggas onera lika med andra skattdragande hemman, samt poslföringen af Öfyer-Post-Directeurs—Embetet ombesörjas genom densammas öfverflyttning till Stats- samt Allm, Bes v, och Oecon.-ZJtskotlens Utlåtande N.o 4°- 9 till gäsfgifveri-skjutsen eller utbjudande på entreprenad; såsom sliäl hvartill åberopats dels nödvändigheten afen hastigare postgång i vårt land, der rörelseeapitalet vore litet och snabb omsättning derföre nödvändig, dels det tryckande i besväret, sorn ålåge de postförings-skyldige, hvilka ej blefvo hulpne med en obetydlig förhöjning i skjntslegan; och yrkades derjemte, alt genom en allmän undersökning öfver hela Riket måtte utrönas, hvilka posthemman äro mest betungade, samt alt för dem angränsande hemman måtte till biträde i postföringen anslås. b) Af Iledervärcla Bonde-Slåndetj hvarest en mängd Ledamöter både muntligen och i skriftliga anföranden yrkat postskjutslegans förhöjning, ersättning för forsling af enskildes lösväskor, anskaffande af stallrum och herberge vid Posl-contoren för de skjutsande, frihet från skyldigheten alt lemna kostnadsfri skjuts åt Post-Inspectorer; och då desse påståenden, likasom de derföre anförde skäl äro desamma, som uti de i ämnet väckte motioner och i Utskottens förra Betänkande finnas fullständigt framställde, anse Utskotten öfverflödigt, att här närmare redogöra för hvad vid återremissen i berörde afseenden blifvit anfördt.
Utskotten hafva endast skolat upptaga, hurusom anmärkt blifvit: att den af Utskotten föreslagne ersättning af 5o R:dr till roterade posthemman icke vore roteriugs-koslnaden fullt motsvarande; att posthemman borde befrias från bro- och väghållnings-skyldighet, och att en Författning måtte utfärdas, upptagande alla de posthemmanen förunnade fri- och rättigheter.
Efter öfvervägande häraf, få Utskotten anföra: alt då, såsom uli förra Betänkandet anmärkes, genom Rikets Ständers lemnade bifall till Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o 22, blifvit afgjordt, att någon förändring med postförseln, genom borttagande af detta onus från posthemmanen, för närvarande icke bör ega rum, lärer frågan derom, emot 75 §.
Riksdags-Ordningen, icke å denna Riksdag vidare utgöra föremål för Rikets Ständers pröfning; alt i förra Betänkandet jemväl finnes utredt, det sådana åtgärder redan blifvit vidtagne, hvarigenom tillökning af posthemmanens antal icke af behofvet påkallas; att
Utskotten icke funnit något skäl för bifall till det nu framställde yrkandet om posthemmanens befrielse från bro- och vägbyggnads-skyldighélen, helst, genom en sådan frihet, andra hemmans besvär skulle ökas; Bih. till R.
Prot. l834. 4'de Sami. 2 Afd. 2 g:de Häftet. i o Stats,- samt Alim.