Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enär det anmärkte förhållandet härleder sig deraf, alt Fouragei ings-året räknas från och med den 1 October ena året lill samma dag det andra, hvaremot 52 Stats-Utskottets Utlåtande , N.o j6.
Stats-Reglerings-anslagen omfatta calender-år, och, på sätlKongl.
Stats-Contorel erinrat, genom ifrågavarande förskott Fouragerings-Directionerne blifvit satte i stånd att vid de tider, fourage-persedlar vanligen erhållas till billigaste pris, mot contant upphandla det deraf erforderliga qvantum, och såmedelst undvika en kostnad, som, i händelse den öfverskrida det för fourageringen å stat§uppförde förslags-anslag, måst af Riksgälds-Contoret fyllas; så anser Utskottet de nu ifrågavarande förskotten å fouragerings-anslagen för Lif-Gardet till Hast och Kronprinsens Hussar-Regemente kunna hädanefter som hittills meddelas, med iagttagande likväl, att de förskjutne beloppen alltid blifva såsom förskotter i räkenskaperne balancerade. §. 138.
(Pag. 27.
Förkl. 193.)
Revisorernes anmärkning, att det förskott af 5,819 R:dr 3a sk., som efter Riddarholms kyrkans brand år i835 blifvit utbetaldt för kyrkans förvarande och hvilket förskott år i836 afförts på anslaget till byggnader och reparationer å publike husen i hufvudstaden, rätteligen bordt bestridas af de för försålde effecter efter kyrkans brand influtne 16,286 R:dr 39 sk., anser Utskottet nöjagtigt förklarad, hemställande i följd deraf, att berörde anmärkning må förfalla. §• '3g. (Pag. 27.
Förkl. ig3.)
I afseende på Revisorernes anmärkning, angående ett för en ridbanas uppförande vid Lif-Gardets till Häst casern meddeladt förskott af 2,912 R:dr, får Utskottet hänvisa till hvad härom nedanföre uti § 209 yttras. §. i/fo. (Pag. 28.
Förkl. 1 g40 I afseende på Revisorernes anmärkning, att, genom Kongl. Brefven den 4 April 1835 och 18 Juni i836, ett sammanräknadt belopp af 2,655 R:dr blifvit af g:de Hufvud-Titelns medel beviljadt för stohållningen i Skåne, äfvensom att Kongl.
Maj;t, under den 20 December förstnämnde år, anvisat 2,000 R:dr årligen af samma Hufvud-Tilel för Hingstars från Strömsholms Stuteri kringförande, hvilka summor jemväl åren i836 och 1837 utgått, förekom - Slats-Ulskollets Utlåtande, N.-o 76.
53 mer visserligen, alf, då serskildt anslag för häslafvelns förbättrande finnes å 8:de Hufvud-Titeln uppfördt, utgifter för dylikt ändamål icke bordt å annan Hufvud-Titel anslås; då likväl berörde serskilde anslag endast uppgår till 8,000 R:dr, och de nu anmärkte å g:de Hufvud-Titeln anvisade kostnader onekligen varit af nytta för landet samt utgått lill föremål, hvilka icke äro främmande för jordbrukets förkofran, anser sig Utskottet ega anledning tillstyrka, att förevarande anmärkning må förfalla. § i4i (Pag. 28.
Förkl. ip40 Hvad beträffar Revisorernes hemställan, angående upphörande af det årliga bidrag, stort 4>°oo R:dr, som till ränta å ett för fullbordan af Motala Meclianiska verkstad hos Landtbruks-Academien upplaget lån, blifvit af Stats-medel Götha Canal-Bolag meddeladt, så enär, efter hvad kändt är, berörde verkstad numera är vorden af Bolaget försåld och omförmälde ränte-bidrag hädanefter icke torde ifrågakomma, anser Utskottet någon åtgärd, i anledning af Revisorernes förenämnde hemställan, icke vara erforderlig. § J43- (Pag. 28.
Förkl. 194.)
Sedan Utskottet, uti afgifvet utlåtande, angående reglering af utgifterne under Riks-Statens 2:dra Hufvud-Titel, tillstyrkt, att, på sätt Kongl. Maj:t i Nåder föreslagit, aflöningen för Länsmännen i Lappmarken måtte till berörde Hufvud-Titel från io:de Hufvud-Titeln öfverflyttas, lärer Revisorernes i fråga om berörde aflöning gjorda erinran till vidare åtgärd icke föranleda. §• i43.
(Pag. 2g.
Förkl. ig5.) Revisorerne hafva anmält, hurusom, i följd af Kongl. Majrts
Nådiga förordnande, att de från Landl-Ränterien aflemnade
Depositions-medel för äldre åren borde genom serskilda Committerades försorg förräntas emot behörig säkerhet och 5 procents ränta, bernälde Committerade hos Kongl. Stats-Contoret af dylika medel lyftat tillsammans 23,800 R:dr, deraf blif - 54 Stats-Utskottets Vtlåtandej N:o 76. vit utlånte till Theater-Directionen i3,ooo R:dr och till Committerade för förvaltande af anslaget till Stats-Tidningen 10,800 R:dr; och hafva Revisorerne trott sig finna, att föreskriften om medlens förräntande, ”emot behörig säkerhet” icke blifvit iagttagen.
Då det förstnämnde Kongl.
Theater-Directionen meddeldte lån af 1 3,000 R:dr, enligt hvad Kongl.
Stats-Contorets utlåtande upplyser, redan blifvit återguldet, torde Revisorernes i afseende derå gjorda erinran icke påkalla någon åtgärd.
Vidkommande åter det senare i och för Stats-Tidningen beviljade lån af 10,800 R:dr, har Kongl. Slats-Contoret anfört, alt detsamma blifvit upptaget emot återbetalning af det för Tidningen i Nåder medgifna årliga anslag af 5,200 R:dr, hvilken återbetalning nu i det närmaste varit fullbordad, så vida ej Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref den 22 December 1837, förordnat, att anslagets öfverskott skulle i första rummet användas till ersättning af de förskott, som för anläggning af ett tryckeri och anskaffande af en snällpress blifvit af Ståls-medel lemnade; samt alt, sedan ä ersättningen till Stats-Verket nu obetydligt återstode, med afbetalningen å ifrågavarande lån nästa år lomme alt göras början ; varande de å utlånte depositions-medel intill i83p års slut upplupne räntor fullt liqviderade, så hemställer Utskottet, att vid hvad sålunda blifvit upplyst må få bero. § *44- (Pag. 3o. Förkl. 196.)
Hvad Revisorerne anmärkt, rörande uragllålet balancerade i räkenskaperne af en Stals-Verkels fordran hos Barthelemy-fonden, stor ^3,o33 R:dr 16 sk., har Utskottet funnit af Kongl.
Slals-Contoret nöjagtigt förklaradl, och hemställer derföre, att nämnde anmärkning må förfalla. § i45.
(Pag. 3i. Förkl. 197.) Då, på sätt Kongl. Stals-Conlorels utlåtande upplyser, nödiga åtgärder redan blifvit vidtagne för vinnande deraf, alt den af embets- och tjenstemäns löner utgående Centonal-bevillning må varda, utan sammanblandning med den öfriga bevillningen, debiterad, anser Utskottet, Stats-Utskottets Utlåtande } N-o j6.
55 något vidare tillgörande, i anledning af hvad Revisorerne i detta hänseende anmält och hemställt, icke erfordras.
Allmänna Magasins-Ärendena. § i46- (Pag. 37. Förkl. 204.)
Som beloppet af den i 1887 års Räkning för Luleå Fögderis Kronotionde-bodar balancerade post af 4>9°9 27 sk., 6 r:st., enligt hvad upplyst blifvit, år i838 är vordet till Norrbottens Läns Landt-Ränteri till fullo inbetaldt, torde den af Revisorerne härvid gjorda anmärkning böra förfalla.
0 Enär den af Revisorerne yrkade öfverflyttning från f. d.
Allmänna Magasins-Fondens till Stats-Yerkets räkenskaper af en förstnämnde fond orätt tillgodo beräknad summa, stor 3,^83 R:dr 6 sk. 5 r:st., på sätt Kongl.
Stats-Contorets utlåtande omförmäler, kommer att vederbörligen iagtagas vid uppgörandet af 1840 års Hufvud-Bok, erfordras ej eller i detta afseende något vidare tillgörande. § >47- (Pag. 38.
Förkl. ao5.)
Med afseendeå hvad Kongl.
Stats-Contoret anfört och upplyst, anser Utskottet den af Revisorerne gjorda hemställan om strängare tillämpning af författningarnes stadganden angående dagaböter förde Magasins-förvaltare och redogörare, hvilka underlåta att inom rätt tid inkomma med föreskrifne rapporter och redovisningar, icke böra till någon åtgärd å Rikets Sländers sida föranleda. § i48.
(Pag. 40.)
Med anledning af det förhållande, att utaf en öfver f. d.
Allmänna Magasins-Fondens tillgångar och fordringar, upprättad utredning inhemtas, att den del af dessa fordringar, hvilken ännu synes påkalla indrifnings-åtgärder, icke uppgår till högre belopp, än 3o,845 R:dr 24 st. 7 r:st., samt dåfderlill kommer, att denna summa utgöres af från i5 till öfver 3o år gamla fordringar, hufvudsakligen innestående hos utarmade undsättnings-ta - 56 Stats-Utskottets Utlåtande, N.-o 715. gare och andre medellöse gäldenärer, hafva Revisorenie, som anselt olämpligt att för en dylik utredning fortfarande bibehålla ett serskildt Contor, hvars aflöning, uppgående till mera än 2,3oo R:dr, omsider torde föranleda till större utgifter, än den inkomst, Staten af utredningen kan hafva att påräkna, hemställt, att någon viss tid, t. ex. den 3i December 1841 > borde bestämmas såsom den termin, då Revisions-Contoret för Allmänna Magasins-Ärendenas utredning helt och hållet upphörde, samt att de poster, hvarföre någon betalning vid 18^1 års slut icke kunnat indrifvas eller utredning medhinnas, finge i den sista Hufvud-Boken afskrifvas.
Utskottet, som rörande detta ämne icke fått från Kongl. Kammar-Rätten, till hvars befattning f. d. Allmänna Magasins-fondens utredning numera är öfverlemnad, emottaga någon förklaring, hvilken icke lärer hafva blifvit infordrad, har för sin del funnit skäl tillstyrka Rikets Ständers bifall till hvad Revisorerne i omförmälde hänseende yttrat och föreslagit. § *49- (Pag. 43.)
Som i afseende på redogörelsen för undsättningsanstallerne efter 1826 års missväxt, samma förhållande, som vid f. d.
Allmänna Magasins-Fonden sig företer, hafva Revisorerne ansett sig, rörande upphörandet med indrifningen af dessa medel, böra uttrycka enahanda åsigt, som angående sistnämnde fond yttrats; och får Utskottet, på enahanda skäl, hemställa, alt, sedan nödige åtgärder blifvit vid lagné för indrifningen af Stats-Verkets, i och för nämnde undsättningsanslalter, egande fordringar, den del af dessa fordringar, för hvilka vid 184 • års slut liqvid icke kunnat erhållas, må i räkenskaperne afskrifvas. § i5o.
Förkl. 207.) Efter meddelad upplysning, att det belopp af 600 R:dr, som år 1835 blifvit af Handelsbolaget Eric Forsells Söner till Spanmåls-Creditiv-Fonden inbetaldt, men ändock i räkenskaperne fortfarande balancerats, komme att i 1838 års Bokslut behörigen afföras, anser Utskottet
Revisorernes dervid gjorda anmärkning icke påkalla vidare åtgärd. § 151. Slats-Utskoltets Utlåtande, N.o j6. 57 § i5i. (Pag. 45.
Förkl. 207.)
Revisorernes erinran, i afseende på den ringa återbetalning, som åren i836 och i83y egt rum utaf den af Creditiv-Fonden de föregående åren lill undsättning utlemnade spanmål, lärer, såsom tillräckligt förklarad, böra förfalla. § 15 2.
46- Förkl. 208.)
Stals-Conloret bar upplyst, att den prisskilnad, som undsättningstagare i Norrbottens
Län fått sig efterskänkt, utöfver en tredjedels afskrifning å deras skulder eller i83o—1833 årens missväxter, numera blifvit lill sitt rälla belopp bestämd, och koinme att i undsättnings-redogörelsen afskrifvas; hvadan Revisorernes anmälan i detta afseende icke erfordrar något tillgörande, § 153. (Pag. 46.
Förkl. 208.)
Beträffande Revisorernes hemställan, att Spanmåls-Creditiy-Fondens vid 1837 års utgång oafslulade liqvider, elenena med Stats-Verket, rörande 6,502 R:dr 3o sk. 1 rist., och den andra med Skeppsholms Magasin öfver i,3p3 R:dr 34 sk,, måtte med första varda verkställde, får Utskottet hemställa, det Rikets Ständer hos Kongl.
Maj:l ville anhålla om förständigande till vederbörande, att en dylik liqvid skyndsamligen må varda besörjd. § i54.
Förkl. 178; 1837 Pag. 35.
Förkl. 184; !839 Pag. 46.
Förkl. 208.) Revisorerne hafva fästat uppmärksamhet dervid, att af den spanmål, 1,250 tunnor råg, 1000 tunnor korn och 35o tunnor arter, hvilka, i anledning af Kongl. Maj:Is Befallningshafvandes i Jemtlands Län underdåniga Bih. till R.
Prol. 184.0. 4 Sami. 1 dfd. 3o Haft. 8 58 Stats-Vtskottets LJtidt ande j N.-o j6. hemställan om behof af undsättning för Länet efter i83a års missväxt, redan under hösten samma år, till följd af afslutadt contract med Grosshandlaren Liljevalch, blifvit afsände till Sundsvall, icke det lingaste kunnat för det påräknade ändamålet, Jemtlands Läns undsättning, hvarken mot borgen, på credit, eller till district-magasinen användas, uppgående den förlust, som genom spanmålens uppköp, magasinering och öfriga omkostnader Stats-Verket tillskyndats, till ett sammanräknadt belopp af 8,240 R:dr 41 sk. 11 r:st.; hvarjemte förekommit, att, sedan, uppå Landshöfdingens i nämnde Län M. von Törnes anmälan om brist på dugligt frökorn inom Länet, 471 tunnor dylikt korn blifvit på Statens bekostnad år 1833 uppköpte, så hade samma frökorn fått utan redovisning qvarligga hos försäljarne, till dess en del deraf blifvit för ändamålet otjenligt och slutligen, sedan Kronan fått vidkännas flyttnings- och magasinerings-omkostnader, försålts med en förlust för Stats-Verket af 1,763 R:dr 2. sk. 1 r:st.
Då härvid synes tillförlitligen utredt, alt, ehuru för Landshöfdingen von Törne redan hösten i833 bordt vara kändt, att, i anseende lill det understöd, Länets invånare genom enskild välgörenhet undfått, den reqvirerade samt åren i832 oell 1833 erbållne undsättningsspanmålcn icke varit för Länet behöflig, Kongl. Stats-Contoret likväl härom lemnats i okunnighet intill år i835, då räkenskaperne dit inkommit, hvarigenom bemälde Embetsverk sålunda beröfvats tillfälle att under tiden disponera berörde spanmål, som under den långvariga magasineringen tagit sådan skada, att den uppkomne förlusten till betydlig del äfven derifrån härflutit; anser sig Utskottet ega skäl hemställa, att Rikets Ständer må åt deras Justitiae-Ombudsman uppdraga alt, i och för den på omförmälde sätt Stats-Verket tillskyndade förlust af tillsammans io,oo3 R:dr 44 sk-, emot Landshöfdingen von Törne fullfölja de ersättningsanspråk, hvarlill befogenhet må förefinnas. § 155.
47* Förkl. 208.)
I afseende på de räntefria förskott, hvilka, emot borgen, tilldelats enskilde personer, i ändamål att åt behöfvande tillhandahålla spanmål efter bestämda pris, hafva Revisorerne anmält, att, som en del af de härom upprättade contract med tillhörande säkerhetshandlingar förvaras vid Lands-Contoren och endast summariska förteckningar, ulan afskrifter af ■Stals-Utskotlets Utlåtande, IV:o jG. 59 borgensförbindelserne, till Kongl.
Stals-Contoret insändas, så hafva ej eller dessa conlract och säkerbetshandlingar kunnat af Revisorerne granskas.
Med anledning af detta förhållande och hvad Revisionsberättelsen i öfrigt rörande dessa ämnen innehåller, får Utskottet tillstyrka, det Rikets Ständer ville bos Kongl. Majrt i underdånighet begära: a) att Kongl. Maj:ls vederbörande Befallningshafvande vid de tillfällen, då contract med enskilde personer afslulas om undsättningsspanmåls anskaffande lill större belopp, mätte erhålla föreskrift att skyndsamligen lemna Kongl. Stats-Contoret del af vilkoren vid medlens utlemnande, på det Kongl.
Stats-Contoret må tidigare, än först följande år, då räkenskaperne ingå, erfara, hvilka åtgärder, sorn blifvit vidtagne; U) att, vid de tillfällen, då undsättningsspanmål in natura lill
Länen levereras, Kongl. Majrls Befallningshafvande mätte anbefallas, att hvarje qvartal till Kongl. Stats-Contoret aflemna summarisk uppgift, huru densamma blifvit disponerad; c) att, då antingen undsättningsspanmål eller penningeförskott i och för samma ändamål lill serskilda församlingar, emot gemensam ansvarighet, utlemnas, behöriga afskrifter af qvittensen från desse församlingar måtte bifogas den redogörelse, som af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande afgifves, och d) alt Kongl. Maj:ts Befallningshafvande måtte undfå Nådig befallning, alt till Kongl.
Stals-Contoret insända vidimerade afskrifter af alla dylika borgensförbindelser på samma gång, som de i mom. a) omnämnde contract aflemnas. § i56.
(Rev. Ber. i835.
Förkl. 173,* 1837 Pag. 36.
Förkl. r84; J83q Pag. '47- Förkl. 209.)
Med framställning af de förhållanden, sorn föranledt den, i följd af Kongl.
Brefvet den 5 Oetober i833, till Grosshandlaren C. JF'.
Liljewalch skedde öfverlåtelse af 2,5oo tunnor råg och 4>5oo tunnor korn, i ändamål att tillhandahållas undsätlningsbehöfvande i Norr- och Vesterbottens
Län 60 Stats-Utskottets Utlåtande, N.-o 76. efter samma år derstädes inträffad missväxt, hafva Revisorerne uppgjort en beräkning, enligt hvilken nämnde transaction skall tillskyndat Stats-Verket en förlust af 18,428 R:dr 29 sk. 4 r^t*> sorn synts Revisorerne kunnat undvikas, i händelse undsättningsåtgärden blifvit utförd, efter den princip att meddela räntefria penningeförskott åt speculanter i orterne, emot skyldighet å deras sida att till bestämda maximi-pris hålla spanmålen de behöfvande tillhanda.
Utskottet, som funnit förhållandet rörande omförmälde undsättningsåtgärd vara af Kongl.
Stats-Contoret nöjagtigt utredt och upplyst, hemställer, alt de af Revisorerne härom gjorde framställningar må lemnäs utan afseende.
Chartce-Sigillatce- Verket. § i57- (Rev.
Ber. 1887 Pag. 38.
Förkl. 181; 1889 Pag. 5i.
Förkl. 197.)
Åf Revisorerne är anmärkt, att uppburne medel för försåldt stämpladt papper i vissa
Län icke blifvit af försäljningsmännen levererade inom bestämd tid, utan att likväl, så vidt räkenskaperne gifva vid handen, någon ränta blifvit de försumlige försäljningsmännen påförd eller af dem erlagd.
Då det tillhör Kongl. Kammar-Rättens Öfver-Revisions-Departement att i dylika fall talan emot vederbörande utföra, och Utskottet inhemtat, att så beskaffade ersättningsanspråk äfven i anmärkningsväg blifvit väckte, anser Utskottet någon serskild åtgärd, i anledning af Revisorernes förenämnde anmälan, icke vara att vidtaga.
Mynt-Verket. § 158.
(Rev. Ber. 1835 Pag. 121 Förkl. 191; 1889 Pag. 59 Förkl. 210.)
Såväl i835. som 1889 årens Revisorer hafva fästat uppmärksamhet dervid, att i Myntverkets räkenskaper kostnaderne för förfärdigade machinerier icke blifvit åtskiljde från sjelfva myntningskostnaden.
Stats-Utskottets Utlåtande, N.-o j6. 61 Med afseende å hvad Mynt-Styrelsens förklaring i detta ämne innehåller, anser sig Utskottet endast böra hemställa, det Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om Nådig befallning till Mynt-Verkets Styrelse, att’, så vidt möjligt är, låta uti Myntverkets
Hufvudböcker inrätta serskilde conti, utvisande kostnaden för myntningen af hvarje serskild metall. § i59- (Pag. 5g.
Förkl. an.)
Med anledning af de utaf Revisorerne gjorde framställningar, rörande halten och vigten af det nyare silfvermyntet, har Utskottet, i öfverensstämmelse med Revisorernes åsigter, funnit sig höra tillstyrka Rikets Ständer att hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, dels att Kongl. Mynt-Styrelsen måtte förständigas, att hädanefter vid utmyntningen hör iagttagas, att det tillåtne såväl Öfver- som Under-remedium i minsta möjliga nion begagnas, samt dels att, då nu gällande Reglemente för Kongl.
Myntverket af den 3o April i836 icke i allmänhet innehåller, hvilkendera profningsmethoden, antingen den äldre, på sä kallade torra vägen eller den i senare tider antagne på våta vägenj hör vid Kongl.
Myntverkets profningar begagnas, sådant tillägg eller förändring i samma Reglemente måtte stadgas, att, vid alla profningar inom Kongl. Myntverket, en och samma method, helst på den så kallade våta vägen, ovilkorligen skall användas, äfvensom att nämnde Reglemente måtte i sin helhet blifva öfversedt och granskad t.
Kongl. Post-Verket. § 160.
(Pag. 64.
Förkl. 34.) Beträffande Revisorernes anmälan att Post-Verkets fordran hos Norrska Stals-Verket, stor 16,485 R:dr 34 sk. 2 r:st., på grund af Kong], Brefvet den m Juni i836, fortfarande balanceras, tillstyrker Utskottet, 62 Stals-Utskottets Utlåtande, N.-o 76- all Rikets Sländer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det sådane föreskrifter varda i Nåder meddelade, att liqvid för berörde fordran må kunna vinnas.
Tull-Verket. § 161.
(Pag. 6g.
Revisorernes framställning, rörande den efter aflidne Tullförvaltaren Finér yppade uppbördsbrist, torde, enär, sedan sjelfva balance-målet sisth år blifvit slutligen afgjordt, åtal emot vederbörande för uraglläten controll å Finérs uppbördsförvaltning är vordet anstäldt och på Domstols handläggning beror, för närvarande icke erfordra någon åtgärd. § 162.
"Vidkommande en Casseurs-Contoret i Götheborg år 1817 påförd balance af 4>832 R:dr 42 sk. 2 r:st., utgörande oredovisade beloppet för uppköpte och till Kongl. Räntekammaren levererade Tullvexlar, hafva Revisorerne, enär ringa anledning förefinnes, att nämnde balance någonsin varder betald , men afskrifning ej under gäldenärernes lifstid lärer kunna ifrågakomma, ansett beloppet, 4>832 R:dr 42 sk- 2 r:st> tills vidare böra i räkenskaperne föras inom linien; men, med afseende å hvad Kongl. GeneralTullstyrelsen härom anfört och upplyst, anser sig
Utskottet icke ega anledning föreslå någon förändring i det sätt, hvarpå förenämnde balance-post hittills blifvit bokförd. § i63.
Förkl. 2.) Af Revisorerne är vidare anmäldt, hurusom, sedan Kongl. Maj:t, under den 20 Februari i836, i Nåder förordnat, att af de besparingar, som kunde uppkomma, så väl på det lill oförulsedde utgifter uppförde anslag af X 6,000 R:dr, som på öfriga Stater, en summa af 2,000
R:dr borde utgå, såsom arfveden åt två extra Rese-Jnspeclorer, med 1,000 R:dr lill hvardera, så har Kongl. General-Tull-Styrelsen, som den 20 Februari 1837, under Siats-Utskottets Utlåtandej, N.o j6. 63 benämning af arfvoden, anordnat 7,161 R:dr 3a sk., alt utgå af återstoden å extra-medels-anslaget för år i836, sedermera, uppå Casseurs-Cotorets hemställan om ersättning af det till bemälde Rese-Inspectorer under de tre sista qvarlalen af år i836 förskottsvis utbetalde arfvode af i,5oo R:dr, låtit sistnämnde belopp utgå af besparingarne å samma års Ordinarie Stat; hvaraf ville synas, som skulle General-Tull-Styrelsen förbisett Kongl. Maj:ts uttryckta afsigt, alt ifrågavarande arfvoden borde i främsta rummet utgå af besparingarne af extra-anslaget.
Med afseende å de af Kongl.
General-Tull-Styrelsen i dess förklaring rörande detta ämne meddeldte upplysningar, hemställer Utskottet, att Revisorernes förenämnde anmälan icke må till någon åtgärd föranleda. § 164.
Revisorerne, som funnit föga öfverensstämmande med nuvarande constitutionella former, alt förvaltningen af elen å Tullverkets Stat lill hemliga utgifter anslagna summa, 8,000 R:dr, undandrages den Revisorerne åliggande allmänna granskningsrätt, hafva, utan att bestrida, det General-TullStyrelsen må disponera äfven ifrågavarande 8,000 R:dr, ansett hemlighetsvilkoret vid redogörelsen för användandet deraf böra försvinna och, på grund deraf, hemställt, att i laglig ordning beslutas måtte, det Rikets Ständers Revisorer eller någon delegation af dem hädanefter må ega att under tysthetsed taga kännedom om huru och till hvad ändamål nämnde hemliga fond användes; varande af Revisorerne derjemte anfördi, hurusom af Kongl. Brefvet den 28 Juli 1813, jemfördt med det emellan Kongl. Maj:t och Kronan samt Tull-Arrende-Societeten den 3i Augusti 1802 afslutade conIract, ville synas, som endast 6,000 R:dr rätteligen borde få hänföras under hemliga utgifter, enär de öfrige 2,000 R:dr uttryckligen voro bestämde till discretioner för tullbetjeningen och något undantagsvilkor, i afseende på redovisningen för användandet deraf, icke från ordalydelsen i dessa handlingar kunde härledas.
Enär det måste medgifvas, alt händelser stundom kunna inträffa, då det för Tullverket är af väsendtlig nytta att till sin disposition ega en så beskaffad tillgång utöfver den granskning underkastade Staten, har Utskottet, då ifrågavarande hemliga fond af 6,000 R:dr, till hvilket belopp den redovisning icke underkastade delen af anslaget, på sätt Kongl. General - 64 Stats-Vlskottets Utlåtande, N-o 76.
Tull-Styrelsen upplyst, kommer att inskränkas, är, i förhållande till TullVerkels inkomster, af mindre betydenhet, ansett någon förändring i de, angående redovisningen för samma fond gällande föreskrifter, icke lämpligen böra vidtagas.
Nummer-Lotteriet. § i65.
(Pag. 76.
Förkl. 8g.)
Utskottet, som, i fråga om indragning af Kongl. Nummer-Lotteriet, till Rikets Ständer afgifvit serskildt utlåtande, har, i anledning af hvad Revisorerne anmält, rörande denna Inrättnings förvaltning, ansett någon åtgärd å Rikets Ständers sida nu icke vara att vidtaga.
Convoy-Commissariatet. § 166.
Ber. 1837.
Pag. 57.
Förkl. 7; 1839 Pag. 81.
Förkl. 100.)
Revisorerne hafva anmält, att f. d. General-Consuln i Algier, CanzliRådet E. J■ Lagerheimj i afbidan af den ersättning, han ansett sig berättigad att af Kongl. Franska
Regeringen erhålla för honom tillskyndad förlust vid Algiers intagande af Fransmännen, fått, i följd af Kongl. Brefvet den 20 Mars i835, af Convoy-Cassan uppbära ett räntefrilt lån af 6,000 R:dr på två års tid, med återbetalningen hvaraf Canzli-Rådet, under den 17 Mars 1837, erhållit ett års ytterligare anstånd, samt att, sedan anspråket om godtgörelse från Frankrikes sida afslagits, Canzli-Rådet hos Kongl.