Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rodgers, John 1: 24, 443, 467. 2: 213.
Rokuriga-hara 2: 350.
Romanzow, rysk rikskansler 2: 205.
Rondes (sobel) hos Marco Polo 1: 138.
Rookery, beskrifning af 2: 282 ff. ― besök vid 2: 288.
Rossmuislow 1: 260.
»Rotgansen», saga om dess fortplantning 1: 235.
Rotges, se:
Alkekung.
Rotschitlen, tschuktsch 2: 17, 32. ― porträtt 2: 89.
Roule, Cornelis 1: 247.
Rubiner 2: 421, 425.
Ruggieri, professor 2: 447.
Ruinlika klippbildningar på Sibiriens nordkust 1: 412. 2: 73.
Runeberg, R. 1: 6. Ruspoli, prins 2: 448.
Ryssar vid Chabarowa 1: 74. ― i Sibirien 1: 370. ― färder till Spetsbergen 1: 278. ― sjöfart på Novaja Semlja 1: 215. ― den upphör 1: 258.
Råkar i isen, under öfvervintringen 1: 449.
Räf, vanlig, i Tschuktsch-landet 2: 49. ― på Beringön 2: 270, 271. ― jfr Fjellräf.
Röda hafvet 2: 442.
Rödockra 2: 234, 236 n.
Sabinea septemcarinata 2: 54.
Sachanich-bay 1: 224.
Safirer 2: 421, 425.
Saigo Kichinosuke 2: 304.
Sajsan-sjön 1: 359.
Salix arctica 2: 70.
Samojeder, vid Chabarowa 1: 72 ff. ― på Jalmal 1: 198. ― på Taimurlandet 1: 232 n. ― jemförda med andra polarfolk 1: 88. 2: 150. ― byteshandel med 1: 81. ― drägt 1: 85. ― vapen 1: 95. ― tält 1: 87, 375. ― grafvar 1: 93. ― afgudar 1: 81, 89, 96, 197, 228.
Samojeder, språk 1: 98. ― seder 1: 293. ― namnets härledning 1: 74 n, 97. 2: 159. ― äldre underrättelser om 1: 95. ― först påträffade af europeer 1: 212. ― mötas af holländare 1: 228, 231.
Samurai 2: 377, 378.
Sandman, kapten 2: 294.
Sanjo Sanitomi 2: 303.
Sankin, Grigorej 2: 172.
Sannikow 1: 23. 2: 205 ff. S:t James öar 1: 213.
S:t Laurens bay (på Novaja Semlja) 1: 224, 240.
S:t Lawrence bay 2: 32, 212, 219, 228, 249.
― Vegas ankomst till 2: 220.
S:t Lawrence-ön 1: 147. 2: 212, 222.
― Vegas ankomst till 2: 251. ― upptäckes 2: 181, 255.
Saostrowskoj 1: 297, 344.
Sapetto, professor 2: 442.
Sarytschew 1: 392. 2: 82, 212.
Satow, E. M. 2: 322.
Saner, Martin 1:
403. 2: 82, 212, 276.
Savavatari 2: 338, 339.
Sawina-floden 1: 267.
Schalaurow 2: 201.
Schamaner bland tschuktscherna 2: 132.
Schamantrummor, tschuktsch. 2: 26, 130.
Schelager (folkstam) 2: 172.
Schelechow, Grigori 2: 271 n, 275.
Scheltinga, midshipman 2: 199.
Schestakow, Affanassej 2: 79, 173, 222.
Schigansk 1: 355.
Schmidt, Friedrich 1: 393.
Schmidt, Helwig 1: 345 n.
Schrenck, L. von 1: 395, 396.
Schtinnikow, Andreas 2: 183.
Schwanenberg, D. 1: 7 n, 179, 195. ― resa 1: 299. ― porträtt 1: 300.
Scoresby 1: 136, 146.
Searchthrift (fartyg) 1: 207.
Seebom, Mr. 1: 299.
Segelsällskapet, svenska 1: 6. 2: 462.
Selenetz-öarna 1: 217.
Selenga-floden 1: 358.
Selennoe-sjön 1: 255.
Selifontow, geodet 1: 194. 2: 186.
Selivaninskoj, skopt-koloni i Sibirien 1: 371.
Selivestrow 2: 168 n, 169.
Semenoffski-ön 1: 399.
Semipalatinsk 1: 358.
Senjavin-sund 2: 245.
Senkiti-San 2: 337.
Serapoa Koska 1: 256.
Serdzekamen 1: 451. 2: 27, 73, 80, 166.
Serebrenikoff, S. J. 1: 39, 74, 342, 343.
Sewernoe Sianie (fartyg) 1: 201.
Shimonoseki 2: 388.
Sibbern, envoyé 2: 456.
Sibir 2: 159 n, 161.
Sibiriakoff, A. 1: 2, 3, 6, 22, 25, 298, 346, 423. 2: 301. ― porträtt 1: 1. Sibiriakoffs ö 1: 298, 360.
Sibirien, flodområden 1: 356. ― vattenvägar 1: 358. ― skogsområde 1: 366. ― blomsterstepper 1: 368. ― odlingsbarhet 1: 368. ― behof af sjöförbindelse med Europa 1: 359. ― befolkning 1: 369. ― dess nordkust till större delen obefolkad, orsaker dertill 2: 76 n. ― eröfring af ryssarne 2: 160.
Sibiriska Ishafvet, djur- och växtlif 1: 28. ― isförhållanden 1: 13 ff. Sibiriska pesten 1: 75.
Sidoroff, Michael 1: 201, 273, 282 n. ― porträtt 1: 272.
Sidoroffs grafitbrott 2: 236 n.
Siebold, Ph. F. von 2: 325, 326 n.
Siebold, H. von 2: 326.
Sieversia glacialis 1: 188.
Sik, fångas af tschuktscherna 1: 477. 2: 20.
Simonsen, fångstman 1: 285.
Simovier, ordets förklaring 1: 182 n. ― vid Jenisejs mynning 1: 184.
Simpson, John 2: 122 n, 148, 231.
Simsnäppa 1: 122, 182, 306. ― iakttagen under exp. 1: 399, 421. 2: 47.
Singaleser 2: 427.
Singapore 2: 416.
Sinto-läran i Japan 2: 378.
Sirowatskoj 2: 205.
Sjelfdöda djur 1: 308. 2: 290 n.
Sju-öarna 1: 111. 2: 192 n.
Sjöbjörnar 2: 268. ― lefnadssätt 2: 282 ff. ― antalet dödade 2: 261 n, 281 n.
Sjöborrar i hafven kring Novaja Semlja 1: 142 n.
Sjöjungfru sedd under Hudsons resa 1: 243.
Sjökon, se:
Rhytina.
Sjölejon 1: 430 n. 2: 268, 273, 291.
Sjömärken, ryska, på Novaja Semlja 1: 217.
Skalbaggar, på Novaja Semlja 1: 141. ― i norra Sibirien 1: 307. ― vid Port Clarence 2: 241.
Skarf (fogel) 1: 437.
Skedsnäppa 2: 48.
Skog i Sibirien 1: 366.
Skopter i Sibirien 1: 372.
Skuratow 1: 194, 259. 2: 185.
Skådespelare, japanska 2: 357.
Skörbjugg 1: 43, 202, 257, 263, 267, 270. ― medel deremot 1: 11, 43.
Slafvar bland tschuktscherna 2: 129.
Slädar, samojedernas 1: 79. ― tschuktschernas 1:
482. 2: 98.
Smaragder 2: 425.
Smitt, F. A. 2: 64.
Snadd 1: 158, 320, 329. 2: 51.
Snobberger, Cornelis Piersz. 1: 247.
Snups, Michael 2: 159 n.
Snäckor, se:
Mollusker.
Snöblindhet 1: 461. ― hos tschuktscher 2: 11. ― hos harar 1: 492. 2: 11.
Snöglasögon 1: 461. 2: 11.
Snöskor, tschuktsch. 2: 106.
Snösmältningen, vid vinterqvarteret 2: 39. ― i Lappland 2: 40 n.
Snösparf 1: 123, 182, 306, 319. 2: 46.
Snöyra under öfvervintringen 1: 467.
Sobelskinn, deras värde fordom i Sibirien 1: 425.
Sokolow, kosack 2: 178.
Solowets 2: 159.
Somateria mollissima, se:
Ejder. ―― spectabilis, se:
Praktejder. ―― V-nigrum 2: 47.
Sorokaumow, Ivan 2: 176.
Soswa 2: 186.
Sotnikoff, köpman 1: 344.
Spangberg, Martin 2: 180, 184. ― resa 2: 199, 200.
Spaniens sjömakt 1: 55, 219.
Spetsbergen, dess upptäckt tillskrifven Willoughby 1: 59 n. ― upptäckes af Barents 1: 234. ― ryska fångstfärder till 1: 278. ― norska fångstfärder till 1: 279.
Spetsbergsfångstens historia 1: 277.
Spetälska i Japan 2: 347.
Spinell 2: 425.
Spisordning under öfvervintringen 1: 462.
Splindler, Christoffel 1: 225.
Spottiswood, Mr 2: 454.
Staduchin, Michael 1: 21. 2: 163, 167.
Staduchin, Wasilej 2: 172.
Starodubzow, Sawa 2: 268.
Staten Eiland, se:
Mestni-ön.
Stegocephalus Kessleri 2: 54.
Steller, G. W. 2: 84, 188 n, 197, 201, 262. 271, 272, 274, 277. ― vistelse på Beringön 2: 267. ― död 2: 269, 270 n.
Stenkol, i Sibirien 1: 355, 380. ― i Japan 2: 391. ― på Labuan 2: 407.
Stensliperier i Kanton 2: 400.
Stepper, Sibiriens 1: 368.
Sterlegow, styrman 1: 16. 2: 188.
Sterna macroura, se:
Tärna.
Stockholm, ankomst till 2: 461.
Stoetwegen, minister 2: 302, 303, 308, 364.
Stolbowoj-ön 2: 205.
― Vegas ankomst till 1: 399.
Stone Pascha 2: 443.
Stora nordiska expeditionen 1: 259. 2: 180―201.
Stormfogel 1: 103.
Stormås 1: 111. ― funnen under exp. 1: 182, 319, 338. 2: 47.
Storsäl 1: 151 n, 157, 320.
Strabo 2: 151, 154.
Strahlenberg 1: 390 n. 2: 166 n, 169 n, 173, 174 n, 178, 211 n.
Strix nyctea, se:
Fjelluggla.
Stroganow, ryskt handelshus 1: 223 n. 2: 160.
Stroganow, Maxim 2: 161.
Strömförhållanden i sibiriska Ishafvet 1: 17.
Studenzow, fångstman 2: 275.
Stuxberg, A. 1: 3, 35, 38, 141, 142, 184, 189, 196, 297, 307, 310, 421, 435. 2: 226, 291, 315, 439, 450. ― beskrifning på tschuktsch. grafvar 2: 94.
― Utfärd till stranden af Borneo 2: 410. ― porträtt 2: 438.
Suchoinos 1: 165.
Suchotin 1: 259. 2: 185.
Sues, ankomst till 2: 442.
Sues-kanalen 2: 444.
Sujeff, student 1: 178 n, 195.
Svallvågor från nedfallande isstycken farliga för fartyg 1: 174 n.
Svan (Cygnus Bewickii) 1: 120. ― bon af 1: 69.
Svan (fartyg och flod) 1: 211.
Irtisch 1: 359.
Svenska expeditionen 1876 1: 1, 12. ― besök på Jalmal 1: 196. ― når Jenisej 1: 296.
Svenska expeditionen 1876 1: 1, 12, 297.
Svenska krigsfångar i Sibirien 2: 176.
Sverevo 1: 185.
Svärdbärande i Japan 2: 377, 378.
Swjatoinos (Kola-halfön) 1: 52, 151.
Swjatoinos (östra Sibirien) 1: 403, 404. 2: 170, 195, 202.
Sykobatka 1: 375.
Sylvia Ewersmanni 2: 46, 48.
Sylvius, Aeneas 1: 50 n.
Synd, löjtnant 2: 211 n.
Synvillor, vanliga i polartrakterna 1: 234 n. ― förorsakade af dimma 1: 332.
Säl vid vinterqvarteret 1: 457. ― jfr Storsäl, Snadd.
Sälskinns användbarhet till kläder 1: 36 n. Tabin, Promontorium 1: 12, 229. 2: 156, 158.
Taffelberget vid vinterqvarteret 2: 33, 65.
Tagil-floden 2: 161.
Taimur-floden 1: 394. 2: 192.
Taimur-landet, bebodt af samojeder 1: 232 n. ― läget af dess ostkust 1: 337.
― Minins resor längs kusten 2: 188.
Taimur-sjön 2: 193.
Taimur-viken 1: 16.
Taimur-ön 1: 317, 321.
Takasaki 2: 328, 331, 360.
Takasima, kolgrufva 2: 390, 395.
Tamiler 2: 427.
Tandhval fångad vid Tromsö 1: 162.
Tas-Ary 1: 347, 353.
Tas-floden 2: 158, 162.
Tasiusak 1: 184 n.
Tas-viken kartlagd 2: 188.
Tatarinow, Feodor 2: 204.
Tatarinow, kosack 2: 207.
Tatuering, tschuktschernas 1: 483. 2:104. ― eskimåernas vid Port Clarence 2: 233. ― eskimåernas på S:t Lawrenceön 2: 251, 252.
Tazata insula 2: 158.
Teano, prins 2: 446, 448, 449.
Teatrar i Japan 2: 359.
Tejst 1: 107, 182. ― funnen under expeditionen 1: 336, 338. 2: 51.
Tempel, i Japan 2: 376, 378. ― på Ceylon 2: 426.
Tennent, E. 2: 418 n, 421, 426 n.
Terfinnar 1: 46 n. Tetgales, Brandt Ysbrandtsz.
1: 221, 231.
Thalassiophyllum Clathrus 2: 293.
Théel, Hj. 1: 3, 137, 297.
Thorne, Robert 1: 54 n. Thunberg, C. P. 2: 48, 325 n. Thwaites, doktor 2: 433.
Tietgen, etatsråd 2: 461.
Tigil-floden 2: 169, 177.
Tintinjaranga 1: 495.
Tjapka, tschuktsch-by 2: 28.
Tjufjo 1: 114, 307, 320.
Tjulanaja Guba 1: 261.
Tjumen 2: 159, 161, 269.
Tobak, dess bruk bland tschuktsch. 2: 120. ― i Japan 2: 322.
Tobiesen, S. K. 1: 103, 134, 137, 145, 285.
― Spetsbergsresa 1864 1: 288. ― öfvervintring på Beeren Eiland 1: 289. ― död 1: 290. ― porträtt 1: 288.
Tobiesens följeslagare 1: 128 n. ― deras äfventyr 1: 291 ff. Tobol-floden 2: 161.
Tobolsk 1: 16, 299. 2: 186, 187.
Tokaido-vägen 2: 315.
Tokio, besök i 2: 305 ff. ― shogunernas grafvar i 2: 310.
Tolstojnos 1: 344.
Tolstyk, köpman 2: 275.
Topas 2: 401, 425.
Toporkoff-ön 2: 291.
Torkildsen, T. 1: 284 n.
Torosser 1: 409, 447. 2: 2. Torsk, fångas af tschuktsch, 1: 464, 477. 2: 27.
Toxar-ön 1: 227.
Trapeznikoff, Nikifor 2: 271 n.
Trauernicht, Dorofei 2: 176.
Treacher, guvernör 2: 409.
Tringa maritima, se:
Fjärplyt.
Trofimows mammut 1: 393.
Tromsö, Vegas uppehåll i 1: 36. ― klimatet derstädes 1: 43 n.
Trummor, tschuktschernas, se:
Schamantrummor.
»Träberg» på Ny-sibiriska öarna 1: 397. 2: 206.
Trädgränsen mot norr, i Europa och Asien 1: 40. ― vid Jenisej 1: 365. ― vid Lena 1: 41 n.
Trädgårdar, japanska 2: 310.
Trädslagens utbredning i Jenisej-dalen 1: 368.
Trädstammar, fossila, i Sibirien 2: 209 n. ― i Egypten 2: 443.
Tschaunbay 1: 25.
Tschekin, geodet 1: 19. 2: 192, 193.
Tscheljuskin 1: 16, 19, 20. 2: 191, 193. ― upptäcker Asiens nordligaste udde 2: 194. ― denna upptäckt betviflad 1: 330 n. 2: 188 n.
Tschemokssin 2: 197 n.
Tschepurin, tschuktsch 1: 433. 2: 128.
Tscherbinin, löjtnant 2: 194.
Tschikanowski 1: 25. 2: 249.
Tschirakin 1: 260, 263.
Tschirakina-floden 1: 268.
Tschirikow, Alexei 2: 180, 184, 197, 198.
Tschitschagow 1: 251 n.
Tschitscherin, guvernör 2: 203.
Tschukotska-floden 2: 164.
Tschukotskojnos 1: 21. 2: 80, 166, 213.
Tschuktscher, jemförda med andra polarfolk 1: 87. 2: 148. ― första möte med 1: 414. ― vid Kap Jakan 1: 417. ― byteshandel med 1: 423. ― vid Irkaipij 1: 433. ― besöka Vega 1: 471, 499. ― vid Kap Deschnew 2: 221. ― vid Konyam-bay 2: 222, 245, 246. ― på amerikanska sidan af Beringssund 2: 85, 232. ― indelning i ren-tschuktscher och kust-tschuktscher 2: 85. ― antal 2: 86. ― flyttningar 2: 97. ― förmedla varubyte mellan Amerika och Sibirien 2: 14, 122. ― utseende 2: 91. ― sjukdomar 2: 92. ― språk 1: 473. 2: 86. ― qvinnans ställning 2: 144.
Tschuktscher, barnen 2: 144. ― äktenskap 2: 142. ― sakna öfverhet och samhällsordning 2: 128. ― gästfrihet 2: 24. ― ärlighet 1: 471. 2: 140. ― bedrägliga i handel 2: 141. ― tiggeri 2: 145. ― vidskepelse 2: 130, 133. ― religiösa föreställningar 2: 21, 130. ― grafskick 1: 490. 2: 93, 226. ― konstsinne 2: 135. ― teckningar 2: 136, 137, 138. ― sniderier 1: 492. 2: 130, 131, 138, 143, 146, 147, 149. ― dans 1: 489. 2: 134. ― sång 1: 489. 2: 26. ― musikinstrument 2: 134. ― prydnader 2: 110. ― vapen 2: 110. ― drägt 1: 36 n. 2: 102. ― husgeråd 1: 423. 2: 126. ― sätt att uppgöra eld 2: 124. ― matlagning 2: 30, 115. ― smak för bränvin 1: 424. 2: 118. ― matväxter 2: 114. ― jagt 2: 113. ― fiske 1: 477. 2: 27, 113. ― tält 2: 24, 95. ― båtar 2: 98. ― först omtalade i vesteuropeiska skrifter 2: 76. ― först kända af ryssarne 2: 77, 163. ― ryska krigståg mot 2: 78. ― rysk byteshandel med 2: 77. ― påträffas af Bering 2: 181.
Tschusowaja-floden 2: 160, 161.
Tullberg, T. 1: 141.
Tumat-ön 1: 347.
Tundrans utseende 1: 361.
Tunguser 1: 352, 353, 369. 2: 192.
Tura-floden 2: 161.
Turuchansk 2: 162.
Tändstickor, begärliga bland tschuktscherna 2: 126. ― svenska, i Japan 2: 337.
Tärna 1: 117. ― funnen under expeditionen 1: 307, 399.
Uchatoi, Pietro 2: 159.
Udde-bay 1: 171, 283.
Ujandino 2: 170.
Ulve, E. A. 1: 284.
Umbellula i Kara-hafvet 1: 175, 176.
Umberto, konung 2: 449.
Urusow, prins 2: 447.
Ungrare, ursprungliga hemvist 1: 97 n, 164.
Ural-altaiska folk 1: 98.
Uria Brünnichii, se:
Alka. ―― grylle, se:
Tejst.
Ustjansk 2: 206, 207, 210.
Usui-toge, färd öfver 2: 354.
Utrennaja-Saria (fartyg) 1: 7 n, 299, 302.
Utställningar, japanska 2: 312, 390.
Utter i Tschuktsch-landet 2: 51.
Nordostpassagens Historia
NORDOSTPASSAGENS
VEGA-EXPEDITIONENS FÖREGÅNGARE.
EFTER BÄSTA KÄLLOR
ANTON STUXBERG.
OSCAR L.
LAMMS FÖRLAG.
STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1880.
När man öfverskådar de arktiska resornas historia, från äldsta tider till våra dagar, så mötes man af tre stora frågor, som mer än andra tilldraga sig uppmärksamheten, derför att deras lösning alltid förefallit så oöfvervinneligt svår, svårare, kan man säga, än alla andra frågor, som hafva något samband med forskningarna i de arktiska trakterna.
Dessa tre frågor kunna korteligen utryckas med de orden: nordpolen, nordvestpassagen och nordostpassagen -- det är de tre stora målen, som nu under mer än tre århundraden eftersträfvats af olika nationer: engelsmän, holländare, ryssar, danskar, svenskar, tyskar, österrikare och nordamerikaner.
Hvad målet för den första frågans lösning beträffar, så innebäres det, utan vidare förklaring, i sjelfva namnet.
Det gäller, rätt och slätt, att framkomma till nordpolen, det vare sig nu, att detta måste ske med fartyg, eller, sedan hypotesen om ett ständigt öppet polarhaf numera på goda grunder blifvit öfvergifven, med slädar, eller slutligen, såsom några personer föreslagit, med ballonger eller liknande luftskepp.
Deremot torde det vara nödvändigt att förklara, hvad som egentligen menas med de inom den geografiska literaturen vanliga uttrycken: nordvest- och nordostpassage.
Med »nordvestpassagen» förstår man en sjöväg från Atlanten till Stilla hafvet genom den nordamerikanska ögruppen, d. v. s. i nordvestlig riktning från Europa.
Med »nordostpassagen» menas likaledes en sjöväg från Atlanten till Stilla hafvet, men i nordostlig riktning från Europa, d. v. s. längs Sibiriens norra kust.
Vägarne för de båda passagerna ligga således inom det rent arktiska området, norra Ishafvet.
Den svåra uppgiften att framtränga till nordpolen har ännu icke blifvit löst, oaktadt betydliga insatser derför blifvit gjorda både af kapital och personlig uppoffring.
Nordvestpassagen är ännu i sin helhet ofullbordad; Mac Clure anses som dess finnare, ty allra största delen af sjövägen mellan Berings sund och Smiths sund genom
Nordamerikas ishafsarkipelag har blifvit tillryggalagd med fartyg, men der finnes ännu en sträcka, må vara att den är blott tjugufem engelska mil lång, som ännu aldrig plöjts af en köl.
Nordostpassagen slutligen, oaktadt meningarna på ett par undantag när uttalat sig för dess omöjlighet, är nu gjord gerning.
Om England med rätta gör anspråk på att hafva funnit nordvestpassagen, så kan Sverige, efter den lyckliga utgången af professor Nordenskiölds senaste ishafsexpedition från Norge till Berings sund, med ännu större skäl berömma sig af att hafva funnit nordostpassagen och dermed också bragt till ett lyckligt slut en af polarforskningens tre stora hufvudfrågor.
Nordpolen är nu till sist det stora mål bortom »isregionens förgård», på hvilket framtiden skall koncentrera sina ansträngningar.
Der finnes ännu så mycket outforskadt, der finnas ännu så många upptäckter att göra, att personer, som varmt intressera sig för den fullständiga kännedomen om hela vårt jordklot, skola framdeles, liksom förr och nu, egna sin tid åt dylika ansträngande arbeten.
Hindren äro många, men uthålligheten skall slutligen besegra dem, och föregående expeditioners dyrköpta erfarenhet skall alltid gifva nyttiga vinkar för och underlätta en efterkommandes arbeten.
Nordostpassagen har sedan den tiden, då man bättre lärde känna de högnordiska hafvens segelbarhet, alltid gält som den svåraste af de tre svåra uppgifterna.
Nu, sedan denna uppgift är löst, lider det väl knappt något tvifvel, att man en gång skall lyckas att framtränga till jordens nordpol.
Mattas icke intresset af, komma forskningarna i den höga norden att fortgå framdeles som under de senaste åren, då skall kanhända i en snar framtid nordpolen icke längre vara ett önskningsmål, utan denna snara framtids verkliga besittning.
Vi, som fått upplefva nordostpassagens utförbarhet, skola kanhända också en vacker dag få höra talas om, att nordpolen blifvit uppnådd.
I det följande skola vi kasta en flyktig blick på nordostpassagens historia och dervid med några ord beröra frågans ståndpunkt på olika tider.
Spaniorernas och portugisernas vigtiga geografiska upptäckter i slutet af 1400-talet samt de stora rikedomar, som derigenom strömmade till Europa, öster ifrån öfver Portugal, vester ifrån öfver Spanien, lockade snart äfven andra sjöfarande och handelsdrifvande nationer till täflan med dem.
Särskildt för engelsmännen var en sådan täflan af nöden, emedan deras produkter vid denna tid endast betingade ett ringa pris på den europeiska marknaden och således icke der kunde finna någon fördelaktig afsättning.
Sebastian Cabota (eller, såsom han vanligen kallas, Cabot)1, en venezian, som vid unga år kommit med sin fader till England, hade redan före midten af 1500-talet genom egna resor och upptäckter, dels för engelsmäns räkning till New Foundland, dels för spaniorers till Brasilien, gjort sig ett kändt namn och blifvit upphöjd till »Grand Pilote of England».
Denne Cabot framkastade planen för en sjöväg i nordostlig riktning till Kina och Indien, och sålunda bildades genom hans inflytande år 1553 ett sällskap af engelska köpmän, som stälde till sin uppgift att utföra det af honom gifna programmet.
1 Sebastian Cabot föddes i Venezia 1475.
Vid tjugu års ålder följde han sin fader Giovanni till London, der denne år 1496 af Henrik VII erhöll för sig och sina tre söner rättighet att under kunglig flagga utlöpa med sex fartyg på upptäcktsfärder.
Cabot gjorde sin första resa vid tjugutvå års ålder.
Han upptäckte den 24 Juni 1497 Nordamerikas fastland, som man antager New Foundland (enligt andra Labrador), och hade kommit ungefär till Chesepeak-bay i Virginia, då han tvangs af brist på lifsmedel att vända åter till England.
Han gick derefter i spansk tjenst, men vände slutligen efter flera resor år 1548, vid sjutiotre års ålder, tillbaka till England, der han af Edvard
VI för sina många tjenster utnämndes till »Grand Pilote».
Det var här, som han framkastade planen till nordostpassagen, för att på denna väg komma till Kina och Indien.
Han lefde ännu vid åttiotvå års ålder, då Stephen Burroughs expedition år 1556 afgick, och han var sjelf närvarande vid expeditionens afgång.
Antagligen dog han kort derefter, ty efter denna tid återfinner man ingenstädes mera hans namn i något företag.
Sällskapet trädde genast i verksamhet och utrustade samma år en expedition bestående af tre fartyg, som hade till hufvudsaklig uppgift att söka den nordöstra vägen till Indien.
De tre fartygen utgjordes af a) Bona Esperanza, om 120 tons och med sir Hugh Willoughby såsom befälhafvare, b) Edward Bonadventura, om 160 tons och under befäl af kapten Richard Chancellor, samt c) Bona Confidentia, om 90 tons och under befäl af Master Durfoorth.
Expeditionen utgick från Ratcliff den 20 Maj 1553.
Sir Hugh var chef för expeditionen i dess helhet.
Utanför norra Norge skildes fartygen genom en storm den 30 Juli.
Sir Hugh seglade utan uppehåll vidare och kom den 14 Augusti i sigte af land, antagligen kuststräckan mellan södra och norra Gåskap på Novaja Semlja.
Emedan kusten var omgifven af is och årstiden enligt sir Hughs förmenande var långt framskriden, vände han åter mot vester och gick till ankar i mynningen af Arsina-elfven (»Varsina»), vester om ön Nokujeff, vid 68° 23´ n. br. och 38° 39´ ostl. längd från Greenwich.
Efter flera fruktlösa försök att sammanträffa med landets invånare dukade hela Bona Esperanzas och Bona Confidentias besättning, sjuttio man, både befäl och manskap, under genom döden innan följande vår2.
Sir Hugh och flertalet af de båda fartygens besättningar lefde ännu i Januari 1554.
De döda kropparne, fartygen och de förda dagböckerna, som för öfrigt äro af ett mycket magert innehåll, hittades på våren samma år af några ryska fiskare eller fångstmän.
Fartygsinventarierna och varorna fördes till Cholmogory (de gamle nordboernas Holmgård, i närheten af det nu varande Archangelsk), men återlemnades sedan på Ivan IV Vasiljevitschs befallning till engelsmännen, som endast på detta sätt fingo kunskap om sina landsmäns sorgliga öde.
2 Forster och Adelung uppge båda, att Bona Confidentia skilts från Sir Hugh och återkommit till England.
Detta motsäges emellertid af de gamla källskrifterna rörande resan.
Emellertid seglade kapten Chancellor med det tredje fartyget, Edward Bonadventura, efter en veckas uppehåll i Vardöhus hamn in i Hvita hafvet och nådde Dvinas mynning.
Den 23 November 1553 begaf han sig från Cholmogory till Moskva.
Han mottogs der i festlig audiens af tsaren, emedan han utgaf sig för att vara sändebud från kung Edward VI, och inledde så för Ryssland handelsförbindelsen med Vesteuropa, på samma gång som han för England öppnade handelsvägen öfver land till det inre af Asien3.
För att belysa de närmare omständigheterna, huru England och Ryssland första gången trädde i förbindelse med hvarandra, låna vi ur Adelung (»Reisenden in Russland bis 1700», sidd. 201-202) följande: »När underrättelsen spridt sig till Moskva om engelsmännens ankomst, gaf Ivan Vasiljevitsch befallning att på det vänskapligaste mottaga främlingarne och inbjöd ledaren sjelf att komma till Moskva, der han blef mottagen med mycken uppmärksamhet.
Chancellor återvände det följande året, 1554, till sitt fädernesland med en skrifvelse från storfursten till drottning
Maria med de utmärktaste bevis på hans beredvillighet att träda i närmare förbindelse med England.
År 1555 gick Chancellor för andra gången, på uppdrag af det under Cabots ledning bildade 'Muscovy Company', med en rik laddning till Ryssland, der han nu, liksom förra gången, rönte det bästa mottagande i Moskva och fann en ypperlig afsättning för sina varor.
Då han året derefter anträdde hemfärden, medsände Ivan Vasiljevitsch diakonen Ossip Grigorjevitsch
Nepea såsom gesandt för att försäkra drottningen af England om sin vänskap och att med henne sluta en ännu fastare förening.
Men Chancellors fartyg led skeppsbrott på Skotlands kust, och Chancellor fann sjelf vid detta tillfälle sin graf i vågorna.
De dyrbara skänkerna, som storfursten skickat åt drottningen, och alla varor, som engelsmännen tillbytt sig i Ryssland, gingo förlorade.
Den ryske gesandten var den ende, som lyckades rädda sig; han fortsatte sin resa till London, der han mottogs och bemöttes med stor utmärkelse, och återvände sedan år 1557 till Ryssland med rikliga bevis på drottningens ynnest och bevågenhet.» -- Från denna tid strömmade fartyg i mängd från Vesteuropa, företrädesvis från England, till Hvita hafvet, och redan samma år, som Grigorjevitsch återvände till sitt hemland, finna vi den sedermera så berömde Jenkinson på uppdrag af 'the Muscovy Company' i handelsangelägenheter i Ryssland.
Jenkinson kom, liksom Chancellor, att spela en framstående roll för den framtida samfärdseln mellan England och Ryssland.
Han begaf sig år 1558 långt in i Ryssland, seglade öfver Kaspiska hafvet och trängde sålunda långt bortom Rysslands dåtida gräns, fram emot Bokhara.
Fyra särskilda gånger besökte han ytterligare Ryssland och utverkade slutligen, efter tioårig bekantskap med storfursten, för det engelska handelssällskapet ett förmånligt privilegium beträffande den nordiska handeln.
Följderna af denna resa, som till