Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t blifvit i nåder föreslaget, bifallit, att arrende-afgiften af Mörrums kronolaxfiske för nästlidet år 1847, äfvensom för det nu löpande sista arrende året, må varda till hälften nedsatt, under förbindelse för arrendatorn att fullgöra hvad arrende-kontraktet i öfrigt stadgar.
Ank. till Exp. Utsk. den 9 Sept., kl. ir f. m, Memorial, i anledning af erhållen återremiss å utlåtandei N:o 3tt.
Från Bonde-slåndet har Stats-ulskoltet erhållit återremiss å sitt under N:o 311 afgifna utlåtande i anledning af väckta motioner om anvisandet af årlig pension åt framlidne professorn friherre Berzelii efterlemnade enka; men som, enligt ankomna protokolls-utdrag, berörde utlåtande blifvit af de trenne öfriga Riks-stånden bifallet samt frågan följaktligen, jemlikt 75 § riksdagsordningen, är af Rikets Ständer afgjord, har Utskottet funnit den erhållna återremissen icke kunna till vidare åtgärd föranleda, Stockholm den 9 September 1848.
Utsk. den g Sept., kl. 11 f. m.
Memorial, i anledning af väckt motion, att ett belopp, svarande emot den af arbetsfolk nu utgående bevillning efter a.dra artikeln, måtte till fattigvårds-utgijter anvisas.
Med anledning af Ridderskapets och Adelns fattade beslut om befrielse för arbetsfolk från bevillning efter 2:dra artikeln, har, uti en med stöd af Stats-CJlskottets MemorialIV:o 3ij. 3 56 § riksdags-ordningen hos bemälde Riksstånd väckt och till Stats-utskottet remitterad motion, friherre Raabs A. C.j föreslagit, att en motsvarande afgift måtte, efter samma grunder, som berörde bevillning, uttaxeras af arbetsfolk, men tillfalla de kommuner, inom hvilka detsamma är boende, för att till fattigvårds-utgifter användas.
Då emedlertid, medelst omröstning i förstärkt Stats-utskott, sedermera blifvit af Rikets Ständer beslutadt, att nuvarande föreskrifter om bevillningsafgifter efter 2:dra artikeln af arbetsfolk skola bibehålies oförändrade, så och enär följaktligen den förutsättning, hvarpå motionärens ofvannämnde framställning sig grundar, förfallit, lärer samma framställning icke böra till någon åtgärd hos Rikets Ständer föranleda.
STOCKHOLM, ecksteinsica boktryckeri et, 1848.
SUlts-Ulskottels Utlåtande, N:o 318. 1 318.
Utsk. d. 13 Sept., kl. 12 raidd.
Utlåtande, i anledning af erhållen äterremiss ä utlåtandet
M 297, angående förvaltningen X>ch vården af Kongl, lustslotten Drottningholm och Svartsjö. (1. A.) Förenämnde Utlåtande, deri, med anledning af en hos Bonde-ståndet af Erik Carlsson från Stockholms län vackt motion, Stats-utskottet tillstyrkt underdånig framställning hos Kongl. Majit, i fråga om vårdandet af den vid Svartsjö lustslott befintliga park, och hvilket utlåtande blifvit af Bonde-ståndet bifallet, men af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet afslaget, har från Borgare-ståndet till Utskottet återremitterats, på grund af följande deremot förekomne anmärkningar: att, då motionärens uppgifter angående det förfallna skick, hvaruti Svartsjö slott och park sig befunne, icke blifvit med tillförlitliga bevis styrkte och Utskottet ej heller derom egt säker kännedom, den väckta motionen bordt, i sitt outredda skick, afstyrkas; att, derest en underdånig framställning i ämnet skulle ega rum, densamma borde afse återställandet ej mindre af slottet än parken; att den föreslagna skrifvelsen syntes desto mindre behöflig, som med säkerhet kunde emotses, att, efter fullbordade reparationer å Drottningholms slott, Kongl. Majit icke torde underlåta att fästa
Sin nådiga uppmärksamhet å hvad i sådant afseende må finnas för Svartsjö slott med tillhörigheter vara erforderligt; samt slutligen att Utskottet borde för ärendets fullständiga utredning söka förskaffa sig nödiga upplysningar.
J . I anledning häraf får Utskottet anmäla, att, med afseende å riksdagens sannolikt snart förestående slut, Utskottet icke är i tillfälle att gå i författning om anskaffande af de upplysningar, hvilka, för ärendets närmare utredning, inom Borgare-ståndet ansetts erforderliga; vid hvilket förhållande och då Utskottets i utlåtandet 297 gjorda tillstyrkande blifvit af tvänne Riksstånd afslaget, Utskottet trott sig böra hemställa, att frågan om aflåtandet af den föreslagna underdåniga skrifvelsen må Bih. till R.
Prot. 1847 och 1848. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 01 Häft. 1 Slals-Utslcoltels Memorial, N:o 319. förfalla och Erik Carlssons motion således icke till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda.
M 319.
Ant. till Exp. Utsk. d. 18 Sept., kl. 12 midd.
Memoriali anledning af Riksståndens skiljaktiga beslut, rörande de i utlåtandena N:ris 242 och 312 förekommande frågor. (1. A.) Efter erhållen del af samtlige Riksståndens definitiva beslut, i afseende på de frågor angående beskattningsväsendets samt uppbörds- och redogörelseverkets förenkling, som innefattas i Stats-utskottets utlåtanden N:ris 242 och 312, får Utskottet, jemte redogörelse för beslutens innehåll, tillika, med anledning af deremellan förekommande skiljaktigheter, dels i de fall, der sådant ansetts böra ega rum, föreslå propositioner för ärendenas afgörande medelst omröstning i förstärkt Stats-utskott, dels afgifva de yttranden i öfrigt, som af omstäudigheterna påkallats.
Som, med undantag för ett mindre antal punkter, hvilka af samtlige Riksstånden blifvit bifallne, besluten öfver utlåtandet JV2 242, med de i utlåtandet JV2 312 deruti gjorda förändringar, utfallit på det sätt, att Utskottets förslag blifvit af Borgare- och Bonde-stånden godkända, men af de tvänne öfriga Riksstånden afslagna eller lagda till handlingarna, har Utskottet, före genomgåendet af de serskilda punkterna, ansett sig böra inbjuda Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet att med Borgareoch Bonde-stånden sig förena i antagandet af hvad Utskottet i förevarande afseenden hemställt och föreslagit.
Utskottets i l:sta 'punkten af utlåtandet JV2 242 gjorda och i utlåtandet JVs 342 förnyade afstyrkande af en allmän jemkning i jordegendomarnes skattebördor är af samtliga Riksstånden gilladt.
Uti 2:dra punkten hade Utskottet, med underkännande af komiterades framställning om beviljande utan lösen af skatterätt åt kronohemmans-åboer, tillstyrkt Rikets Ständers bifall å hvad Kongl. Maj:t i nåder föreslagit, i fråga om förändringar i sättet för erhållande af skattemannarätt till kronorusthåll, säterier och bergsmanshemman samt andra sådana under åborätt upplåtna kronohemman och lägenheter, hvilkas åboer af Kongl. Majrts befallningshafvande antagas och som, Stats-Utskottels Memorial, N:o 319. 3 enligt hittills gällande stadganden, emot till staten ingående afgift, kunnat till skatte köpas, äfvensom rörande vissa andra åtgärder till befrämjande af skatteköpens fortgång och beredande af lättnad vid skatteköpeskillingens erläggande.
Förevarande punkt, hvilken i det sednare utlåtandet oförändrad bibehållits, är af Borgare- och Bonde-stånden bifallen, men af Ridderskapet och Adeln afslagen.
Preste-ståndet har bifallit
Utskottets underkännande af komiterades förrberörde framställning, men deremot afslagit Utskottets tillstyrkande af Rikets Ständers bifall å hvad Kongl. Maj:t i detta ämne i nåder föreslagit.
Komiterades ifrågavarande framställning om beviljande utan lösen af skatterätt åt kronohemmans åboer är således af Rikets Ständer afslagen; hvaremot i afseende på besluten öfver punktens öfriga innehåll två Riksstånd stadnat emot två.
Utskottets i samma punkt framställda förslag, angående anstånd med skatteköpeskillingens erläggande, så anser Utskottet frågan härom, såsom inverkande på Riksgäldskontorets inkomster, böra, jemlikt föreskriften i 69 § Regeringsformen, underkastas omröstning i förstärkt Stats-utskott, och får i sådant ändamål föreslå följande voteringsproposition: N l:o.
Den, som, lika med Borgare- och Bonde-stånden, bifaller Utskottets hemställan, att, då någon, som till skatteköps erhållande å kronohemman är berättigad, önskar anstånd med skatteköpeskillingens erläggande, betalningen deraf må få fördelas på det sätt, att hvad som motsvarar ett års grundränta efter kronovärdi genast skall erläggas och sedermera ett lika belopp årligen, intilldess hela köpeskillingen blifver godtgjord; börande hvad sålunda årligen till betalning förfaller debiteras, uppbäras osh redovisas i sammanhang med lägenhetens grundskatter, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, är förevarande hemställan af Rikets Ständer afslagen.
Vidkommande åter de uti Kongl.
Maj:ts nådiga proposition föreslagna och af Utskottet jemväl tillstyrkta uträkningar öfver beloppet af skatteköpeskillingarne, samt öfriga till skatteköpens underlättande ledande åtgärder och bestämmelser, så enär dessa frågor, efter Utskottets tanka, icke äro att hänföra till sådana, hvilka vid ofvanberörde skiljaktighet emellan Riksståndens beslut skola till votering i förstärkt Utskott hänskjuta», utan deremot, jemlikt 73 § Riksdagsordningen, böra såsom förfallna anses, 4 Slals-Utshollets Memorial, N:o 319. lära Rikets Ständer uti sin till svar å Kongl. Maj:ts nådiga proposition afgående skrifvelse i underdånighet förklara, det Rikets Ständer icke funnit skäl att bifalla hvad Kongl.
Maj:t i ofvanberörde hänseende behagat föreslå.
Den i 3:dje 'punkten af utlåtandet N:o 242 gjorda och i utlåtandet N:o 342 förnyade hemställan, att de på skattläggning grundade ordinarie räntor inom alla delar af riket, utom Stora Kopparbergs län, måtte till ett för hvarje i jordeboken serskildt upptagen egendom sammanfördt belopp bestämmas och utsättas i riksdaler silfver samt för framtiden beräknas och utgöras likmätigt myntbestämningslagen af den 4 Mars 4830, — är af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet afslagen; såsom följd hvaraf den återstående delen af samma punkt blifvit af förstnämnde Riksstånd lagd lill handlingarne och af Preste-ståndet förklarad komma att förfalla.
Af Borgare- och Bonde-stånden är deremot punkten i sin helhet godkänd.
Då förevarande fråga, som angår sättet för utgörandet af de i riksstaten beräknade ordinarie räntorna, således rörer statens reglerande samt i följd deraf, sedan två Riksstånd derutinnan stadnat emot tvä, bör, jemlikt stadgandet i 69 § regeringsformen, medelst votering i förstärkt Stats-utskott afgöras, får Utskottet, för sådant ändamål, föreslå följande proposition: 2:o.
Den, som bifaller Stats-utskottets, af Borgare- och Bonde-stånden gillade, hemställan, att de på skattläggning grundade ordinarie räntor inom alla delar af riket, utom Stora Kopparbergs län, måtte till ett för hvarje i jordeboken serskildt upptagen egendom sammanfördt belopp bestämmas och utsättas i riksdaler silfver samt för framtiden beräknas och utgöras likmätigt myntbestämnings-lagen af den 4 Mars 4830; börande vid sagde belopps bestämmande iakttagas, att den af markegångssättning hittills beroende andel af ifrågavarande räntor beräknas efter medium af det för kronans räntor gällande markegångspris för de 20 åren 4824—4843, likväl med jemkning till fullt skillingstal på det sätt, att till och med sex runstycken uteslutas, men högre runstyckstal beräknas till full skilling; börande dock den sålunda uppkommande nya räntan endast utsättas i riksdaler och skilling samt öfverskjutande mindre tal försvinna, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer afslagit ofvanberörde i ja-propositionen intagna förslag. Stals-Ulskollels Memorial, N:o 519. 5 4:de punkten, deruti Utskottet tillstyrkt bifall å kommitterades hemställan, att Kongl. Maj:ts befallningshafvande i Jemtlands län kunde få sig uppdraget att, efter meningheternas hörande, i underdånighet afgifva förslag, huruledes den i Herjeådalen utgående ostskatten, förvandlad till penningar likasom öfriga hemmansräntor i provinsen, måtte kunna till visst belopp för hvarje hemman bestämmas, — är af Borgare- och Bonde-stånden bifallen, hvaremot de tvänne öfriga Riksstånden densamma afslagit, Preste-ståndet såsom följd af hvad i afseende på tredje punkten blifvit af Ståndet beslutadt.
Enär således uti denna, till statsregleringen icke hänförliga, fråga två Riksstånd stadnat emot två lärer följaktligen samma fråga böra anses såsom förfallen.
Vid föredragning af 5:te punkten, angående ifrågastäldt utsättande och utgörande i kontant af presternas utlagor, har Preste-Ståndet afslagit hvad Utskottet, i öfverensstämmelse med kornmitterade, föreslagit, att de i denna punkt omnämnda utskylder borde öfver hela riket utsättas till visst, för hvarje pastorat sammanräknadt, belopp i kontant efter medelpris för de 20 åren 1824—1845; i följd hvaraf det återstående af förslaget komme att förfalla.
Ridderskapet och Adeln har afslagit första delen af punkten till och med orden: »för hvarje pastorat sammanräknadt belopp i kontant,» och till följd häraf ansett återstående delen af samma punkt ej erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
Af Borgare- och Bonde-stånden är punkten i sin helhet bifallen.
I händelse Utskottets i ofvanberörde 3:dje punkt intagna hemställan om ordinarie räntans förvandlande till ständig penningeskatt varder vid den blifvande voteringen i förstärkt Utskott afslagen, lärer, såsom följd häraf, jemväl nu ifrågavarande förslag angående utsättande i kontant af presternas utlagor böra förfalla.
I motsatt fall åter eller derest ofvannämnde allmänna ränteförvandling varder af Rikets Ständer beslutad, anser Utskottet skiljaktigheterna emellan Riksståndens ofvanuppgifna beslut i afseende på sättet för utgörandet af presternas utlagor böra, på grund af 69 §. regeringsformen, medelst omröstning i förstärkt Stats-utskott afgöras; för hvilket ändamål Utskottet får föreslå följande proposition: 3:o.
Den, som, lika med Borgare- och Bonde-stånden, vill, att presternas bland ordinarie räntor upptagna utlagor öfver hela riket utsättas till visst, för hvarje pastorat sammanräknadt, belopp i kontant, efter medelpris för de 20 åren 1824—1843, och fördenskull sådana persedlar, som blifvit godtgjorda efter mar - 6 Siats-Utskottets Memorial, N:o 519. kegång, beräknas, enligt nyssnämnde grund, i penningar, med uteslutande af mindre tal än skilling, på sätt i 3:dje punkten af Stats-ulskottets utlåtande N:o 242 rörande hemmausräntornas förenkling är vordet föreslaget, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer afslagit det uti Ja-propositionen intagna förslag, 6:te ■punkten, enligt hvilken någon allmän förändring med grundräntorna inom Stora Kopparbergs län ansetts icke kunna för närvarande ifrågakomma, är af Presteståndet lagd till handlingarna och af de öfriga trenne Riksstånden bifallen.
Utskottets i 7:de punkten gjorda tillstyrkande, att den så kallade Fahlu kungsgårdshjelp måtte afskaffas emot samtidigt försvinnande af derför medgifven lindring i bevillningen, — är af Preste-ståndet afslagen; i följd hvaraf det öfriga af Utskottets förslag i denna punkt ansetts förfalla.
Ridderskapet och Adeln har afslagit punkten i dess helhet, hvaremot Borgare- och Bonde-slånden densamma bifallit.
Då frågan således lärer böra genom votering i förstärkt Stats-utskott *fgöras, får Utskottet i sådant afseende föreslå följande proposition: 4:o. Den, som bifaller Utskottets, af Borgare- och Bonde-stånden godkända, tillstyrkande, att Rikets Ständer ville för sin del besluta, att den så kallade Fahlu kungsgårdshjelp skall afskaffas emot samtidigt försvinnande af derför medgifven lindring i bevillningen; dock med iakttagande, att den del af räntan, som på lön är anslagen, icke kommer att upphöra förr än efter nuvarande Landshöfdingens afgång från beställningen, så framt han ej skulle vilja, emot ersättning efter den grund, som för indelda löners godtgörande, i händelse af deras indragning, kan varda fastställd, räntan frånträda, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej; Viuner Nej, hafva Rikets Ständer afslagit ofvannämnde tillstyrkande.
Som 8:de punkten, angående ifrågaställdt upphörande af Näs kungsgårds reparationsmedel, blifvit af Borgare- och Bonde-stånden bifallen, men af de 2:ne öfriga Riksstånden afslagen, utaf Preste-ståndet i sammanhang med 5:dje punkten, hemställer Utskottet, att denna fråga må afgöras genom votering i förstärkt Statsutskott enligt följande proposition: Slats-Ulskollets Memorial, N:o 519. 7 5:o.
Den, som, lika med Borgare- och Bonde-stånden, vill, att den afgift, som under benämning af Näs kungsgårds reparationsmedel utgöres af Näsgårds fögderi med 66 r:dr 32 sk. och af Westerbergs fögderi med 33 r:dr 16 sk. till underhåll af byggnaderna å den till öfverste-boställe vid Dalregementet anslagna
Näs kungsgård, skall vid nuvarande boställs-innehafvarens afgång försvinna och med boställets underhållande derefter enligt gällande författningar tillgå, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej; Vinner
Nej, är förrberörde hemställan af Rikets Ständer afslagen.
9:de punkten, rörande förvandling af de i hemmansräntorna inbegripna dagsverksskyldigheter, är bifallen af Borgare- och Bonde-stånden, men af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet, i sammanhang med 3:dje punkten, afslagen.
Då förevarande fråga tvifvelsutan eger oskiljaktigt samband med det uti 3:dje punkten af utlåtandet N:o 242 framställde förslag angående ordinarie räntans förvandlande till ständig penningeskatt, hemställer Utskottet, det Rikets Ständer måtte medgifva, att, derest, vid den förestående omröstningen i förstärkt Stats-utskott, tillstyrkandet i ofvanberörde 3:dje punkt varder af Rikets Ständer bifallet, sådant må anses innefatta godkännande jemväl af hvad uti förevarande 9:de punkt blifvit af Utskottet föreslaget; men att, i händelse åter nämnde tillstyrkande af en allmän förvandling utaf ordinarie räntan skulle af Rikets Ständer afslås, frågan om de i samma ränta inbegripna dagsverkens förvandling likaledes må förfalla.
10:de punkten, angående den till hemmansräntorna icke hörande dagsverksskyldighet, är af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet lagd till handlingarna och af de öfriga 2:ne Riksstånden bifallen. ll:te punkten, rörande förvandling af den i Färentuna härad af Stockholms län utgående s. k. drängespanmål, är af Borgare- och Bonde-Stånden bifallen.
Ridderskapet och Adeln har ansett densamma, till följd af Ståndets beslut i afseende på 3:dje punkten, förfalla; och är förstnämnde punkt, såsom egande sammanhang med den 3:dje, af Preste-ståndet afslagen.
Utskottet får härvid fästa uppmärksamhet derå, att, i händelse det generella förslaget 3:dje punkten af utlåtandet N:o 242 varder af Rikets Ständer underkändt, 8 Stals-Ulskollets Memorial, N:o 319. måste, i följd häraf, den fråga, som utgör föremål för ll:te punkten, förfalla.
För det fall åter, att hemmansräntornas allmänna förvandling kommer att af Rikets Ständer beslutas, lärer jemväl frågan om enahanda förändrings vidtagande med den s. k. dränge-spanmålen, i hvilken fråga, på sätt nämndt är, två Riksstånd slädnät emot två, böra till förstärkta Stats-utskottets afgörande hänskjutas, i hvilket afseende föreslås följande proposition: 6:0.
Den, som, lika med Borgare- och Bonde-stånden, godkänner Utskottets förslag, att den i Färentuna härad af Stockholms län, på grund af åtnjutande roteringsfrihet, utgående sä kallade dränge-spanmål, utgörande två tunnor spanmål för hvarje helt hemman, må i sammanhang med hemmanräntorna förvandlas, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej; Vinner
Nej, kommer dränge-spanmålens ifrågaställa förvandling icke att ega rum.
Uti 12:te punkten hade Utskottet hemställt, att, om än några indelda hemmansräntor skulle komma att af löntagare bibehållas, sådant ej borde hindra räntornas förvandling, utan att likväl rubba räntegifvarnes skyldighet att gamla räntan till indelningshafvarne utgöra, så länge de sednares rätt till dess åtnjutande fortfore, äfvensom att, så länge detta förhållande egde rum, borde uti räkenskaperna under behörig anordningstitel afföras så stor del af nya räntan, som under nämnde tid icke till kronan erlades och således motsvarade indelningen.
Berörde hemställan är af Borgare- och Bonde-stånden bifallen.
Ridderskapet och Adeln har ansett punkten förfalla i följd af Ståndets beslut i afseende på 3:dje punkten; och har Preste-ståndet afslagit 12:te punkten, såsom egande sammanhang med den 3:dje.
Då Utskottets tillstyrkande i förevarande 12:te punkt eger oskiljaktigt samband med det i 3:dje punkten framställda förslag om en allmän förvandling af de ordinarie räntorna, torde Rikets Ständer finna, att frågan, huruvida 12:te punkten må godkännas eller förfalla, bör anses beroende af antagandet eller förkastandet utaf den i 3:dje punkten föreslagna allmänna ränteförvandling.
13:de punkten, angående räntorna för rusthållshemman samt de till båtsmanshåll indelda hemman i Blekinge och Calmar län, är af samtlige Riks-stånden bifallen. 14:de Slats -Utskottets Memorial, N:o 319. 9 J4:de 'punkten, rörande framtida skattläggningar, är bifallen af Borgare- och Bonde-stånden, hvaremot de tvänne öfriga Riksstånden ansett samma punkt förfalla, Preste-ståndet såsom följd af dess vid 5:dje punkten fattade beslut.
Utskottet uti förevarande punkt icke föreslagit annan förändring i nu gällande bestämmelser, än att den ränta, hvilken vid framdeles skeende skattläggningar varder, med tillämpning af hittills gällande grunder, fastställd, måtte sedermera förvandlas till ny ränta efter samma beräkningsgrund och medelpris, som för de äldre räntornas förvandling blefve bestämda, samt denna fråga tvifvelsutan är helt och hållet beroende af det beslut, som i afseende på 3:dje punkten kommer att af Rikets Ständer fattas, så har, med anledning af Riksståndens i ämnet yttrade skiljaktiga åsigter, Utskottet funnit sig endast böra hemställa, det Rikets Ständer ville förklara, att, i händelse den blifvande voteringen i förstärkt Utskott skulle utfalla till bifall å hvad i merberörde 3:dje punkt är vordet föreslaget, sådant jemväl må anses innefatta godkännande af Utskottets i 14:de punkten gjorda tillstyrkande, och att detsamma i motsatt fall bör betraktas såsom förfallet. 15:de punkten, rörande mjölqvarnars ifrågaställa beskattning efter bevillningsgrunder, är af Preste-, Borgare- och Bonde-stånden bifallen samt af Ridderska pet och Adeln dels bifallen, dels lagd till handlingarna.
16:de punkten, deruti Utskottet tillstyrkt åtskilliga till ordinarie ränta hänförliga, för städernas jord utgående afgifters förvandling efter enahanda grunder, som för hemmansräntorna blefve fastställda, är af Ridderskapet och Adeln afslagen, af Preste-ståndet ansedd förfallen i följd af beslutet vid 5:dje punkten samt af Borgare- och Bonde-stånden bifallen.
Jemte det Utskottet får fästa uppmärksamhet derå, att, i händelse det i 3:dje punkten afgifne tillstyrkande af en allmän ränteförvandling kommer att vid votering afslås, häraf blifver en gifven följd, att det i förevarande 16:de punkt in tagna förslag måste såsom förfallet anses, har Utskottet, för det fall, att ett motsatt förhållande skulle inträffa, skolat för frågans afgörande medelst omröstning i förstärkt
Stats-utskott föreslå följande proposition: 7:o.
Den, som, i likhet med Borgare- och Bonde-ståndens beslut, vill, att de till ordinarie ränta hänförliga afgifter, som för städernas jord beräknas och af dem utgöras, skola förvandlas efter enahanda grund, som för hemmansräntorna varder fastställd, samt att förteckningar, upptagande så väl gamla som nya räntan, för Hill. tilt B.
Vrot. 1847 och 1848■ 4 Sami 1 Afd. 2 Band. 61 Haft. 2 10 Stals-Ulskollels Memorial, N:o 319. hvarje stad uppgöras och till Kongl. Maj:ts befallningshafvande insändas, för att, till rättelse för framtiden, länens jordeboksliggare bifogas, voterar Ja; Den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, är förberörde förslag af Rikets Ständer afslaget.
17:de punkten, innefattande hemställan, att, i de fall, då krono- och kyrkotionden är utsatt i andra persedlar än spanmål eller uti andra sädesslag, än hvaraf densamma i allmänhet inom orten utgöres, berörde utskyld måtte på uppgifvet sätt förvandlas, är bifallen af Borgare- och Bonde-stånden.
Ridderskapet och Adeln har afslagit första delen af punkten till och med ordet »förvandlas», med uteslutande af orden »på det sätt», hvarefter den öfriga delen af samma punkt ansetts till följd deraf hafva förfallit.
Af Preste-ståndet är Utskottets förslag, att krono- och kyrkotionden skulle förvandlas, afslaget; i följd hvaraf hvad Utskottet i afseende på sättet för förvandlingen i denna punkt tillstyrkt komme att förfalla.
För afgörande af denna, på statsregleringen inverkande, fråga, deruti således två Riksstånd stadnat emot två, får Utskottet föreslå följande voteringsproposition: 8:0.