Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af dessa nu uppgifna utrym men i fängelser och Corrections-hus, skulle det synas och i synnerhet önskas, att behofvet ej påkallade deras hela begagnande, serdeles som en del af årliga fångpersonalen direct utgår ifrån Lans- eller Stads-fängelser till frihet, efter ut.ståndet straff eller undergången ransakning, utan att borttaga något rum uti förenämnde fängelse-ansalter; men då beklagligtsvis fångpersonalen i Landet uppgår för de-t närvarande till omkring 4>3oo personer, utom Pionnier-Corpsen i Wanås, och således ungefärligen en 65o:deI af Landets folkstock bebor fängelserna; så synes detta förhållande fullkomligen rättvisa de kostnader, Bil. till K. M. Nåd, Propos- N:o aj- 51 som äro nedlagde för att icke allenast bereda ti 11 rä c k 1 i ga förvarings-ställen åt denna vådliga massa, utan afven för att, under dess vistelse der, söka att förbättra de brottslige, hvaraf hon består, i stället för att belt och hållet öfverlemna dem åt egen förhärdelse och allmän glömska.
Till fullkomnande af centralisationssystemet, och då ett så betydligt utrymme uti de af Staten underhållne CorreclionsInrättningar erhölls, hemstälde äfven Styrelsen . uti ofvanåbeiopade underdåniga plan, om icke de uti Länens Corrections-hus inlagde personer till förenämnde Allmänna Arbets-Inrättningar borde förflyttas, hvarefter desse enskilta , litet begagnade Corrections-anstalter kunde upphöra.
I afseende på fängelsernes administrerande och oeconomiska delailler, framlade
Styrelsen äfven uti meranämnde underdåniga plan nödige upplysningar, med åtföljande underdåniga framställningar af sättet till de, uti dessa delar angelägnaste förbättringars utförande, och, rörande de beredande anstalterna för Byggnads-arbetena, föreslog Styrelsen i underd. att genom dess försorg speciela kostnadsförslag och ritningar öfver hvarje projeclerad fängelsetillbyggnad borde uppgöras, och sedandes - 52 Bil. till K. M. Nåd.
Nio 23. se hunnit fullbordas, och vederbörande Eders Kongl. Majrts Befallningshafvande sig deröfver utlåtit, dermed i underd. till Kongl. Maj:t inkomma; hvarjemte Styrelsen slutligen anmälde, att inredningen af Malmö Citadell och tillbyggnader af Norrköpings Spinnhus måtte påskyndas, såsom för corrections-vasendets snara förbättring mest nödiga åtgärder.
Genom Nådigt Beslut den 21 Junii samma år behagade Eder KongK Majrt gilla de allmänna grunder, Styrelsen uti förenämnde plan i underd. antydt, och derjemte anbefalla Styrelsen, att med görligaste första inkomma med fullständiga förslag om de åtgärder, som, i afseende på Malmö
Citadells inredande till ett correctionelt arbets-fängelse, kunde erfordras, äfvensom att i underdånighet ingifva en plan öfver den för nödig ansedde utvidgningen och förbättringen af Norrköpings Spinnhus.
Emedlertid har Styrelsen, genom underdånig skrifvelse den 5 Januarii samma år, aflemnat redogörelse för de Byggnadsarbeten, som under loppet af år 1826 blifvit utförde å Corrections-husen i hufvudstaden, med åtföljande förslag öfver de återstående Byggnaderna dersammastädes, jemte uppgift på dertill erforderliga medel och Bil, till K. M. Nåd.
No 23, 53 underdånig anmälan om deras erhållande; och behagade Eder Kongl. Maj:t, i anledning deraf, uti Nådig Skrifvelse den 23 uti förutnämnde månad, meddela Styrelsen, alfy^ för detta af Rikets Ständer erkända angelägna behof, Eder Kongl. Maj:t ville, enär Rikets Ständer dertill icke anvisat några penningar, af öfverskotten å Stats-Verkets inkomster anordna hvad derföre intill nästföljande Riksdag vore erforderligt.
Med oafbruten skyndsamhet och drift fortsattes byggnader, reparationer och inredningar vid hufvudstadens Correctionshus, och den i3 Julii sistlidet år öfverflyttades correclions-hjonens qvinnopersonal från Långholmen lill nya Corrections-Inrättningen å Norrmalm, hvilken åtgärd, ehuru förenad med många svårigheter, likväl för sig gick med största lugn och ordning.
Genom provisionel^ afstängningar vid den fordna Segelduks-fabriken, voro den inredde och reparerade delen af byggnaden, hvaruti qvinnorna inrymdes, jemte 2:ne fänggårdar afskiljde från den delen, der Byggnads-arbetena fortsattes, och ehuru denna reparation nyss förut var fullbordad, och den norra fasaden i en längre lid varit så angripen af röta genom dess läge under gatans yta, att ingen ting i dess alla rum kunde förvaras, utun att förtäras af mögel, liade^det Bil. till K. M. Nåd.
Propos. N:o 23. likväl lyckats, att genom trummors anläggande och vattnets jemna afförande, få dessa bostader så torra, att de alltsedan, utan minsta olägenhet, kunnat begagnas till bonings,- arbets- och förvarings-rum.
Genom denna delning af CorrectionsInråttningarne och könens totala afskiljande vunnos flera fördelar, visande sig uti större ordning inom hvarje Inrättning, mera moralitet och bättre helso-lillstånd bland Corrections-bjonen, friare utrymme för arbeten i verkstäder och logementer samt å byggnaderne vid Långholmen, och slutligen uti mindre tvång för fångarne af bägge könen, då fruktan för deras sammanblandning icke mera lade band på deras frihet inom Inrättningarne.
Sedan denna öfverflyttning var verkställd, företog undertecknad Ordförande en Embets-resa lill Rikets vestra, södra och sydöstra
Län, i afsigt att inspeclera och undersöka fångväsendets'tillstånd i dessa trakter af landet.
Under denna Embets-resa, uppgjordes så väl plan till en förbättrad inredning af lifstids-fängelserna Ny Elfsborg och Carlsten, i ändamål att derstädes bereda tillräckligt utrymme fördå varande antal lifstidsfångar, utgörande omkring 43o , såsom äfven lill Malmö Ciladells inredning Bil. till K. M. Nåd.
Propos. N:o sj. 55 oell beredande till det beslutade större correctionela Arbets-fängelse, som der skulle inrättas.
Den 12 November samma år, ingaf Styrelsen i underd. planen öfver detta senare företaget, hvaruti beräknades att förskaffa serskildt utrymme för fyra Compagnier af Eders Kongl. Maj:ts Eget Värfvare Regemente, sora då, tillika med en betydlig mängd fångar, bebodde Malmö Slott, likväl i afskiljda rum från dem.
Detta underdåniga förslag, som uti flere hufvudafdelningar var uppgjordt, i afsigt att rätta arbetets beskaffenhet efter ändamålens, nemi.: förenämnde Trupps snara utflyttning utur Slottet, Wadstena återstående Gorreclionistpersonals derefler skyndsamma inflyttning i detsamma och Slottets behöriga inredning till ett systematiskt arbets-fängelse, behagade Eder Kongl. Maj:t i Nåder gilla och, genom Nådig Skrifvelse den 29 i samma månad, meddela Styrelsen, att Malmö Citadell skall till Styrelsens disposition öfverlämnäs.
Uppå Styrelsens derefter gjorda underdåniga anmälanden beviljades, under den 23 Januarii och 23 Maji innevarande år, medel lill hela första och till en del af andra afdelningens utförande, och arbetet vid Byggnaderna i Malmö börjades tidigt på året under Majoren och Riddaren Melanders ledning och öfverinseende, hvilken, på Styrelsens underd. förslag, blifvit i Nåder au - 5 6 Bil. till K.
Propos. N.o 13. tagen till Arcliitect för dessa Byggnadsarbeten.
Emedlertid och då Byggnaderne å Långholmen skyndsamt framskredo och utrymmet derstädes tid efter annan ökades, företogs Wadstena Corrections-Inrättnings successiva upplösning, i enlighet med Kongl.
Seraphimer-Gillets yttrade önskan, så att
Bela det dervarande högst Betydliga antal corrections-hjon, under sommaren och till den 8:de i denna månad, blifvit transporteradt dels till Långholmen och dels till Malmö Slott, ur hvilket sednare Militaire truppen uti sistl.
October månad redan var afflyttad och beqvämligen inlogerad uti den Bredvid Slottet för fåugbevakningen inrättade Cassern.
I sammanhang härmed underrättade Styrelsen Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Länen, att försvarslöse personer, som, enligt 1819 års Förordning, till allmänna Arbets-inrättningar böra försändas, skulle hädanefter, icke transporteras lill Wadstena, utan lill Stockholm och Malmö, allt efter Länens närhet till förenämnde orter, hvilket Styrelsen i dess härom aflåtne Circulaire-skrifvelse för hvarje
Län serskildt bestämde.
Sedan det hinder för slöjder och ser - Bil. till K. M. Nåd, Propos.
N:o 23. 57 slii 1 cle arbetens friare och mera utsträckta bedrifvande försvunnit, sorn varade så länge bägge könen af de i hufvudstaden förvarade corrections-hjonen bebodde en och samma Inrättning, öppnades ett större fäit för Styrelsens skyldiga omtanka, att bereda och. förskaffa privata arbeten åtalia arbets-hjonen uti Qvinno-Corrections-Inrättningen, och åt så många i den för mankönet, som icke vid Byggnads-arbelena borde användas.
Inom kort tid lyckades det att få hela qvinnopersonalen sysselsatt, på ett för dem, för Staten och för arbets-ämnets egare förmånligt sätt.
Med ullkamning, efter en nyare och förbättrad method, med finare väfnader, sömnader, spånad på macliine och rockar, uliplysning och hvarjehanda slags arbeten har också dageligen och oafbrutet arbetats inom denna Inrättning från och med dess etablerande på Norrmalm; och arbets-hjolien hafva sedan den tiden i allmänhet vunnit sådan skicklighet i dessa slöjder, att leverancer af ämnen till förarbetning nästan dagligen ökats.
Med verklig välvilja har Styrelsens och Inrättningens Föreståndares bemödanden härutinnan af vederbörande Leverantörer bemötts, och är det hufvudsakligen åt Garnizonen, Handlande, Borgare, Fabrikanter och Handtverkare inom huf - 55 Bil. till K.
Propos. N:o 23. vudstaden, som förenämnde arbeten blifvit utförde.
Oberäknadt det vigliga ändamålet, som vunnits genom corrections-hjonens beständiga sysselsättning att vänja de flygtiga vid stadga, de lättjefulla vid arbetsamhet, befrämja ordning och lydnad inom Inrättningen, och dymedelst hos dessa dels brottsliga, dels förvillade menniskor, bilda ett sinne, som, utan att qväfva kärleken till friheten och hoppet örn dess ernående, alltid underhåller en stilla undergifvenhet under ödet, och ett otvunget och opåkalladt erkännande af begångne förbrytelser, tillskapar äfven denna sysselsättning en inkomstkälla för Inrättningen till lättnad för Staten, sorn redan uppgått till eli högre belopp än troligen af fångars arbeten i landet pä ett ställe någonsin erhållits.
Under den återstående delen af det förflutna året, eller från medlet af Julii månad, då den qvinliga arbets-personalen flyttades lill Inrättningen å Norrmalm, inbi ingades af dess arbeten nära 4000 R:dr P>:co, och från innevarande års början till den nästföiflutue månadens slut, har inkomsten af Correctionslrjonens arbeten uppgått till 9,709 R:dr samma mynt, hvaraf roed så mycket mera säkerhet bör kunna slutas , att denna inkomst vid årets slut går utöfver 1 1,000 Bil. till K. M. Nåd.
Propos. No 23. 59 R:dr B:co, sora magazinen ii ro uppfyllde af råämnen, för hvilka beställningar äro gjorda och flere enahanda slags leverancer aflemnas fortfarande till förvaltningen på stället.
Af dessa inkomster böra visserligen afgå de praemier, sorn för högre arbetsproduct och större skicklighet, efter en stadgad tariff, lill arbetshjonen utgå; men denna uppmuntran är ej allenast nödig, utan den är nyttig äfven för Inrättningen och till sitt belopp ganska ringa, i jemförelse med dess verkan.
Vid Correclions-Inrältningen å Söder ligger den hittills erhållna vinsten af dervarande fång-personals dagliga sysselsättning hufvudsakligen uti arbets-producten å byggnaderna, och ingår således i resultatet deraf.
Men Styrelsen har dock, i moa af hyggnadernes förminskande, äfven derstädes låtit förarbeta åtskilliga privata beställningar i Snickare-, Skomakare- och Skräddare-handtverken.
Inkomsten häraf kan dock ännu ej blifva betydlig och uppgår sannolikt för innevarande år ej öfver 3000 R:dr B:co; men genom en med möjligaste omsorg på en i större scala inrättad Trampqvarn, genom ökadt utrymme för Smides- och Snickare-handlvei kcrierna, samt 6o Bil. till K. M. Nåd.
Propos, N:o 23. passande rum för finare väfnader, har Styrelsen grundlagt säkra förhoppningar, att, medelst en allmännare sysselsättning ined privata arbeten, vid Södra Co rre c tion s-I inrättningen vinna samma ändamål, som redan äro erhåll ne vid den å Norrmalm, Det torde emedlertid af detta senare resultat isynnerhet kunna slutas, att CorrectionsInrättningens anläggande i hufvudstaden var, i afseende på möjligheten att förskaffa arbetshjonen lämplig sysselsättning, en rigtigt beräknad plan; och med det system Styrelsen vidtagit och hittills oföråndradt kunnat bibehålla, alt med arbetsstyrkan vid dessa Inrättningar biträda närings-idkare och handtverkerier inom Staden, i stället att täfla med dem om arbeten och förtjenst, understödja Corrections-Jnrättuingarne dessa enskilde näringsgrenar, och inga Statsmedel behöfva förskjutas till uppköp af råämnen, så länge den enskilda industrien besörjer deras levererande.
Att detta förhållande alltid kommer att fortfara , så länge arbetet vid förenämnde Inrättningar med skicklighet förrättas,, och den hufvudsakligare andelen af penningevinstert tillfaller leverantören, torde kunna antagas.
Då Styrelsen uppgjorde den plan, hvarefter förenämnde Gorreetions-Inrättningars Bil. till K. M.
Propos. N:o 23. 61 Byggnader äro construerade, grundades denna plan visserligen på öfvertygelse!! om cellers eiler ensliga fängelsers nyttiga inflytelse på• menniskosinrien, som böra straffas, rättas och förbättras, och ett lämpligt antal celler inrättades derföre i bägge Iurättningarne; men emot denna theori i sin yttersta stränghet afvek likväl
Styrelsen så vida, att nu varande Corrections-Inrättningar innefatta bägge systeraerna för arbetsfångars ändamålsenliga förvarande, nemi. sal-systemet, eller gemensamma logementer, och celle-systemet, eller ensliga rum, likväl med iakttagande af dessa systemers fullkomliga afskiljande från hvarandra, och i det förhållande lill utrymmet, att cellerne upptaga omkring Bjettedelen deraf vid Corrections-Inrättningen för mankönet, och nära åltondedelen vid den för qvinnorna.
Skälen till denna förening af det äldre och nyare förvaringssättet hemtades derifrån, att, om endast celler funnits, så hade hvarken den gradation af mindre tvång för sinnet, som flyttning från enslighet till sammanlefnaden med deraf följande mera frihet medförer, kunnat till vägabringas inom Inrättningen, eller den pröfning kunnat anställas, huruvida en genom det ensliga trånande lefnadssället förkrossad och ångerfull brottslings visade förbättring var sken - 62 Bil. till K. M.
Nåd, Propos, N:o tj. bar eller verklig; oell då verkan afCorrections-systemet hufvudsakligen hvilar på enskild pröfning och gradationer i straff och belöningar, har tillfälle dertill bordt sorgfälligt skapas och begagnas.
För öfrigt har den fördelen äfven genom förenämnde förening .uppkommit, alt ett mångdubbladt utrymme erhållits inom samma areal, der gemensamma logernenter . i stället för celler, inrättades, och mycken besparing i tid och kostnad vid byggnadernas utförande dymedelst vunnits.
Inneslutandet i celle, utan sysselsättning och dager, är ett pröfnings- och bestraffningssätt, som, med lämpor och omtanka användt, nästan aldrig förfelar sitt ändamål, att framkalla ånger och åtminstone åstadkomma en temporair förbättring.
Uti Malmö, der någre celler inrättades redan år 1826 för sådane fångar, som å bekännelse voro insatte, och i hufvudstaden, der dylika fångar vid Corrections-Inrättningarne blifvit i celler ensligt förvarade, och hvaraf åtskilige ännu å bägge ställen till bekännelse hållas, har inflytelsen af detta boningssått, i förening med en för ändamålet lämpad omsorgsfull behandling, genom flere aflagda, upprigtiga bekännelser visat sin verkan.
Ändamålet med de afEder Kongl. Majit i Nåder afsedde serskilde Bil till K. M. Nåd.
Propos. N:o 23. 63 fängelsers inrättande för s 1 i k e fångar, kan således anses vara vunnet, genom utvägen , alt ändamålsenligt kunna förvara dem uti förenämnde correctionela fängelser, och kostnaden af ett serskildt fängelses uppbyggnad eller inredande derföre besparas.
Då emedlertid Byggnads - construction ännu icke hunnit fullbordas, och de beständigt fortfarande byggnads - arbetena å Långholmen derstädes hålla Arbets-personalen sammanblandad , har också det verkliga correctionela .systemet, grundadt på en väl beräknad afskiljning i classer, icke kunnat sältas i verket; men Styrelsen har likväl , genom provisionel Instructioner och arbetshjonens indelning i mindre fördelningar med visse ansvarige förmän i spetsen för hvarje fördelning, samt genom stadgandet af en viss ordning i lefnads- och arbetssätt, och framför allt genom religieusa uppmuntringar och militairiskt allvar, sökt föra och leda den blandade hopen till sedlighet, ordning, lydnad, arbetsamhet och mänhet om eget väsende så i moraliskt som physiskt hänseende.
Med stränga moraliska bestraffningar hafva förbrytelser rättats och med lämpeliga uppmuntringar en ådagalagd förbättring belönats, och verkan af detta behandlingssätt har synbarligen visat dess rigtighet. 6$ Bil. till K. M.
Ifrån den 1 Martu 1826 tillden 1 Oclober detta år, hafva i3oi personer blifvit å correctionshusen i lnifvudstaden intagne, inberäknade de ifrån Wadstena från och med 1825 upptagne correctionister, utgörande 4«o.
Under samma tid äro, på grund af i8if) års Kongl.
Författning, i laga tjenst uttagne 576 correclionshjon af bägge könen.
Af dessa har fjerdedelen återkommit af mankönet och nära tredjedelen af qvinnorna.
De fleste af dessa äro på reqvisition till namn och nummer i tjenst uttagne och det minsta antalet har, genom Styrelsens val, blifvit frigifvet.
Det är således endast denna senare delen, som erhållit friheten genom den Autoritets urskiljning, hvilken varit i tillfälle att pröfva och lära känna den correctionelt behandlade personalen.
Med de öfrige är deremot förhållandet motsatt, och ehuru Styrelsen visserligen ej kan garantera stadgan och fortsättningen af den vunne förbättringen äfven hos dera, som Styrelsen frigifvit, fastän alltid valde bland de correctionister, hvilka, antingen som förmän för de äldre eller som undervisare vid Uppfostrings-Inrättningen för ungdomen och barnen, gjort sig bäst kände, är resultatet af deras frihet likväl mindre underkastadt slumpens nycker, än resultatet af sådane brott - Bil. lill K.
Propos. N:o 23. 63 brottslingars, eller vanartiges frigifvande, som , antingen efter eget omdöme och genom eget besörjande, förskaffat sig denna förmon, eller som erhållit den genom personers åtgärder, hvilka om deras uppförande sällan kunna ega någon säker kännedom.
Emedlertid och då recjvisitioner af tjenstefolk ilrån Corrections-Inrältningårne betydligen tilltogo, trodde Styrelsen sig böra vidtaga andra åtgärder för alt bereda en större uppmärksamhet och strängare eftersyn öfver de i tjenst uttagne correctionisterne, än den alltid iakttagna skyldigheten, att uppmana den uttagne correctionistens husbonde lill den omsorgsfullaste vård om det nya tjenstehjonet.
I följd häraf utfärdades Circulaire-bref till alla Pastorer i de församlingar, der uttagne correctionshjon blefvo boende, och till vederbörande Consistorier med vänlig uppmaning att den andliga Styrelsen måtte vara den verldsliga behjelplig i eftersyn öfver dessa, på återvägen ifrån brott och förvillelser stadde, personer, och Styrelsen öfverlät derjemte åt Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i Stockholms Stad och Län, der de fleste fritagne correctionshjonen hade erhållit tjenst, att pröfva requirenternes behörighet, innan correctionister till dem utlemnades.
Band, II.
Häjt. I, 5 66 Bil. till K. M. Nåd.
Propos. N:o a3.
Då Styrelsen, uti dess allmänna plan öfver
Fång väsendets förbättring, hade framställt, att de förändringar, som uti Fästnings-fängelsernas inredning föreslogos, borde meddelas vederbörande Autorileter vid Försvars-Verket, så att de måtte komma i tillfälle, att, innan något dervid tillgjordes, upplysa , om desse föreslagne förändringar j någon mon rubbade grunderna för, eller åstadkommo intrång i defensions-anstalterne inom samma Fästningar, begärde undertecknad Ordförande, att Chefen för IngenieurCorpsen, General-Lieutenanten m. m.
Friherre Franc Sparre, ville afge utlåtande öfver den plan, som blifvit uppgjord till lifstids-fängelserna, Carlstens och Ny Elfsborgs förändrade inredning, och meddelade honom, i anledning deraf, de fördetta ändamål författade ritningar och förslag.
General tagit kännedom utaf förhållandet, förklarade han, uti en för sakens närmare utvecklande och bestämmande hållen öfverläggning emellan honom, Öfversten och Riddaren Sederholm, som uppgjort ritningarne och förslagen, och undertecknad Ordförande i Styrelsen, att visserligen ingen svårighet eller hinder mötte för nämnde plans verkställande, men att fångarnes mängd och concentrerade inrymmande uti de innersta Fästnings-Verken gjorde nödigt, att, om Fästningarne, lill sjöfor - Bil. till K, M. Nåd.
N:o 23. 6? svarets förstärkande eller af hvilken orsak som helst, skulle komma att begagnas, och större Garnizoner således förläggas dit, fångarnes logementer då borde inrymmas åt Garnizonen och Fångarne förflyttas antingen iyttre verken eller uti andra från Fästningarne afskiljde fängelser.
Vid betraktande af dessa anmärkningar, hvilkas rigtighet ej kunde och ej borde å Styrelsens sida bestridas, visade sig naturligen nödvändigheten, att söka annan utväg och annan local för lifstids-fångarnes förvarande, än de nu påtänkte, emedan inredningen af ett serskildt reserv-fängelse för dem i de yttre verken uti förenämnde Fästningar, eller dessa fångars hastiga förflyttande till aflägsnare fängelser,! händelse försvaret fordrade Carlstens och Ny Elfsborgs uppfyllande med miiitaira troupper, hade åstadkommit, den förra åtgärden en dubbel och mindre ändamålsenlig kostnad, och den senare, sannolikt lika kostsam, enär äfven då ett passande fängelse skolat inredas, varit förknippad med verklig fara.
Att Carlstens och Ny Elfsborgs Fästningars begagnande till lifstidsfångars förvarande under fredstid icke mötte hinder, men alt en större och kostsammare rubbning i dessa vådliga brottslingars förvarande komme i fråga, i händelse af krig, var således resultatet af förrberörde öfverläggning, I anledning häraf och då de å lifs - 68 Bil. till K. M.
N:o 23. tid dömde fångar för det närvarande äro fördelade på icke mindre än 5 serskildle fängelser, nemligen Carlscrona, Malmö, Landscrona, INy-Elfsborg och Carlsten, och vården om dessa, till större delen uti en förtviflande sinnesstämning lefvande menniskor, fordrat en mera concenlrerad tillsyn och en serskild förvaltning, syntes frågan om deras lämpliga inrymmande samt säkra och orubbliga förvarande på ett enda ställe, skyndsamt af Styrelsen böra handläggas, i synnerhet, som Carlscrona, utur flera i undertecknad Ordförandes underdåniga berättelse öfver dess Inspections-resa anförde vigtiga skäl, icke för lifstidsfångars förvarande och sysselsättning är lämpligt:
Malmö, destineradt alt förvara arbetsfångar och correctionister; samt Landscrona föreslaget alt såsom fängelse upphöra.
På grund häraf ingick derföre undertecknad Ordförande med underdånig anmälan om dessa förhållanden, den 14 Julii detta år, till Eder Kongl, Maj:t och framställde dervid, att Calmare Slott, hvars sunda belägenhet samt fasta och rymliga byggnader förut af honom blifvit undersökte, till ett fängelse för alla å lifstid dönade fångar, var passande, och begärde, i anledning häraf, att få, genom vederbörlig Architect, låta uppgöra ritningar och kostnads-forslag öfver detta Slotts inredning till ett dylikt fängelse, efter den af underteck - Bil. till K. M.
Nnd.
Propos. N:o 23. 6g nåd Ordförande uppfattade plan; hvilket Eder Kongl. Maj:t, under den 18 i samma månad, behagade i Nåder bifalla.
Med så väl dessa ritningar och förslag och de för fortsättningen af byggnadsoch inrednings-planen af Malmö återstående förslag, såsom äfven öfver de uti den allmänna underdåniga planen föreslagne nödige tillbyggnader lill Läns-fängelserna i Nyköping, Linköping, Carlstad, Wenersborg, Mariestad, Fahlun och Gefle , skall Styrelsen, snarligen hafva Nåden till Eder Kongl. Majit inkomma, då allt, med undantag af Fängelse-inredningen i Christianstad, som i den primitiva planen var beräknadt såsom nödigt och nyttigt för Fångväsendets förbättring, i afseende på Fängelse-byggnadernes yttre bestånd och utrymmets tillräcklighet, är dels fullbordadt, dels under arbete och dels beredt för en blifvande verkställighet.
I afseende på Spinnhusen i Norrköping och Götheborg, har Styrelsen äfven vidtagit åtskilliga åtgärder till dessa Inrättningars förbättring, hvaraf den senare hufvudsakligast hade behof.