Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
December eganbe forbran Stör 36,000: d) Utaf Sreöitioet för befiribanbe af foflnaber, föranlebba genom farfoten Cholera, moro roib 1837 åré början uttagna ocb oerfatta ....
Stör 258,066:32. — beraf ben 1 December återpoö obetalbt „ 73,609:35. 1. e) StiBgalö&SontoiretS gorbran för utgifna mebel å Greöitipet till unberlättanbe af regleringen utaf SlrméenS Slcforber bär, roib nu afflutabe, lifafom roib 1837 årS Stepifton, befunnits oföränbrab utgöra 15,782 Stör 4 p. 4 r|l. 23anco. mitt StifetS ©tänberS 23anf, fåfom Snnebafroare af be få fattabe ©ilfroeri fparreffa ocb Ditroattffa Stebuction&for öringarna, är, titt gobtgöranbe af bepa for
Daler ©ilfroermpnt på StiBbalern, motfroaranbe be ifrågaroaranbe troenne Ävono
Sån, har goinitén tid Såne mieb; lené förvaltning, genom ffrifvelfe» från öjerrar gwtlmäftige, af flere förefomna an.
Berg. lebningar, ide adenaff fått ffg tid upplysning mebbetabt, att vib Beviljanbct af Så* nemnberflöb tid Bt?ggnabShjelp i ©täberne Slorrföping och 23oråS, Somiterabc för begå lånentnberfTöb adtib iafttagft, att bet Beviljabe lånet ide öfverfligit be tid fä
(Somiten, efter, ben föreffrifna liq-oibatio
SBib bet förhådanbe, att några Befläntba föreffrifter i affeenbe å bet Belopp, hvartid lån å ben pdntförfMfna (Sgcnboinen får mebbelaS i förhådanbe till Branb
SDfagajinSsrum för fourage;perfeb* lar ide foinmit tid ffånb.
Sjqvib härom var äfven verfftädb, bå SRifetS ©tänberS fReoiforcr fanmtanträbbe år 1837.
Steoiforertie anmärfte bå, att ©tabén 9?ffab, font, enligt fRifetS ©tänberS beflut vib 1828—1830 årenS StifSbag, ffude för ifrå* gavaranbe aföetalningar njuta Befrielfe för en futnltta af 16,000 §R:br, Borbe fort; faranbe få Begagna benna förmån intidbeg bet berefter, jemlift npgnämnbe §. af nu gädanbe ^Reglemente, till följb af föränbrabe föreffrifter, i betta affeeftbe ifrågafat» Utbrag af Kaia; Sfäfningarne famt om 2lUm. 33e»iUn. ta ofmanberörbe inf öp för dfronanå väfning gått i vcerffiäCtigfjet, elfer Sfifefå ©tält» ber annorlunba bärom förorbnat.
Gfter inbäintanbe eif fjwab utaf Stifetö ©tänberö år 1837 förfamfabe 9fe»i« förer fålunba blifroit anmärft, bafroa lifwäl Jperrar gullmäftige anfett beråd ofwan* oinförmäfbe beflttt böra blifroa gättanbe intiffbefj af SRifetd ©tanber fttnbe warba an
Élbfte, tmberrättabe om 1837 årS BfewiforerS förrberör
Sitt närmare tttrebning öfwer bet mera fpecietta af SfifögälbéO&mtoiretö 2sn
Unber npfnämnbe år influtne 72,113: 34. 8.
Unber åren 1837 od; 1838 lefwererabe „ 2,333,409: 15. 9. f;wartill fommer: bwab unber år 1836 ingått: a) ©åfoin afgift af 2lrf od; Seffamenten, etter i (fället för beräfnabe 20,000 9t:br . . . . . b) Unber Sitet:
Sibningös od) Äort^äim pel-afgift (enligt 23ewittningö * UtfTot
13) bcräfs nab titt 4,500 Slbr ...... . c) Centonal, calculerab titt en runb©itius ma af 39,000 Sfbr ....... 2,493,241: 3, 4. 44,842: 13. 2. 17,506: 2. 4.' 25,369: 33. 5. 87,718: — 11. gör Sr 1837 Stcr utgjorbe, imber bet ocb pSföljanbe året 1838, influten benflen allmän 23cmi(lning ...... 2,394,408: 25. — bmartill femmer: imber förjlnämnbe
Sr influfne: a) 2(fgift af 2lrf ocb SEeflamenten, i fiäCfet för Beröfnabe 9tbr 20,000 65,815: 8. 7. b) £ibningös ocb Äortfföinpelsafgift, i flät* let för calcitlerabe 4,500 Stör .... 16,739: 11. 6. c) Centonal, beräfnab till en nmb fuinma eif 39,000 9tbr ......... 26,077: 17. 2. jQg g^j. 37 3 2,503,040: 14. 3.
Crnligt bmob ofman blifmit nnförbt, utrnifa möt Sytäfenffaperne, att Gentos nalén för Sren 1836 ocb 1837 till 9tif3gätö3*@ontoiret icfe ingStt till bet af 9tifet§ ©tanber mib ftjflibne
Ofiföbag beröfnabe belopp af 39,000 9fbr. £S emcblertib
Sles »iforerne imber Stäfenffapernaå granffning inbemtat, att, imber titel:
Centonal, för be ifrSgamaranbe
Sren, icfe fpneö mara lenererab nSgon enba poff frSn flere färffils ba £än famt att uti Äronobergå
Sön enbaff en Uppbörbåman Sr 1836 uppbebiterat Centonal, b«fwa Steoiforerne bärof fjeuitat anlcbning till ben förmoban, att Sento* nal
SO?ai:t i Slåber futtigen afgjorbt på bet fatt, att .fongt.
SD?aj:t förftarat, att ben pppabe Driften (Tätt förbetag på atla be SBerf od) ^nrätt* ningar, Bmitfa i Slänteriet, mib 23atanceng upptäcft, egt 23eBåttningar, efter beraä förBåttanbe tilt 23atance*6etoppet; roaranbe all antebning förmoba, att feban, iafräf* ning å 31ifggätbg
December, moro i 3iif'ggätbg*£ontoiret innefåenbe „ 183,589: 8. 3.
De af Siifctg ©tanber mib ftfa Slifgbag Befutabe ut-- ocB inmänbiga re» ^ränbOugar i' 4'arat‘oner oc& föränbringar af Stifetö ©tanberg eouS äro numera, i öfmerengfäm* 9i:3 @t:3 inelfe meb beröm gifna föreffrifter, fitftBorbabe, tifafom rummen berfäbeg för bet me* fa Btifmit förfebba meb erforbertiga ^nöentarier; DcB är titt Befribanbe af fofnaben få mät för anfaffanbe beraf, forn för utföranbet af nämnbe föränbringar, feban år 1835 intill ben 1 December betta år, utbetatb en fumma af 16,660 3ibr 9 f. Cfrebit
3. utgiorbe ben 1 December inneroaranbe år ... „ „ 1,125,268: 46. 3. od) Bär benfamma fåtebeS tmber be 2:ne Sleoifong* åren od) intitt npfnämnbe bag, Btifmit tninffab meb „ „ 2,652,317: 28. — etter motfmaranbe 23:co 31br 1,768,211: 34. 8.
Snoentering 3noentering Bafma be Såne* od) ©äferBetgBanbtingar, Britta belg äro turber Jjerrar guttmäftigeg mårb ocB belg förmarag Bog Sommifariatet famt Bog DmBubet för ©ötBa Ganat*23otagg odB SÄatmö f. b.
Digcont*2öerfg
Utrebning, befunnitg i BeBörig orbning. » — il — Sleoiforerne bofroa jennoät, efter upprättabe ^nflrttnrenÉ, inventerat ei min* bre ben numera från 20,000 Slör tift 10,000 Slör nebfatta görfTottd*©umma, f)tt>il
Unber lädningen af be bod Jperrar guKutäftige förba ^JrotocoEf, bofroa Sievi* ^ntim^af forerne infjemtat, bet herrar guttmäftige, uppå Äongt. 2)faj:td beröm giorba Slåöiga 290,000 SKbr framftättning, unber ben 8 November 1837, utfärbat 4 ft. färffitöa förbinbetfer i af* *' stungen.’1 räfning å ben årtiga fttnberabe
Släntan af 200,000 Slör, forn, enligt Slifdgätbd* Ciontoiretö, titt fötjb af Stifetd ©tänberd beflut tuib 1815 ård Slifdbag, ben 9:be Sto* »ernber famina år, utfärbaöe bnfrottbförbinöelfe, årligen ffatl utbetalad titt Jpand S)?aj:t konungen od; ©ej?
Sfterträbare på ©roenffa Skonen efter @uccej5iond*Drbningen, broitfa förbinbetfer, broaröera 5 50,000 Slbr, beraf 2:ne förfotto tift intöfen ben 1 Stugufli 1838 od; 2:nc ben 1 Slugitjli 1839, innefattat förfäfran att å öefsa förfatfo* tiber titll;anbaf;å(ta Sjnnebafroaren förbinbetfernad belopp; Dd& ^afnoa Sleoiforerne, meb affeenbe öerå, att ifrågamaranbe ränta är att betrafta fåfom ett årligt anflag, broarå någon anticipation icfe bör ega ruin, funnit benna af #errar guttmäftige roib* tagna åtgärb ide böra lemnäs utan anmärfning.
Sleoiforerne bofroa lifalebed roth granffningen af be t;od ^errar guttmäftige ©ecreterarens förba sprotocolt, funnit anmärfningdroärbt, att, feban ©écreteraren f)o5 Jperrar gutt-- nP^tltkniltemäftige, rcban roib (lutet af år 1837, (mårt infjufnat od; fåtcöed måfl meb tjfénffgös ringen uppbära, I;ar ^an, font för nänvaranöe (fatt titt betfan mara färöeted förfroa* gab, efter näiunbe tiö, tilt fötjb af ofta återfinna fjuföomdfatt, för broarje gång på längre tiber af 3 titt 6 inånaber, erbåttit förnpaö tjenfttebigt;et, broaraf blifroit en fötjb, att ©ecretcraretjenften måfl, fainmantagbt öfwer ett od; ett f>atft ård tib, för* rättad af anbra £jenjfeinän roib 9tifögälöd*Gontoiret, efmru be Säfarebetpg, forn åt* följt ©eereterarend förnpabe anföfningar 0111 tjcnfltebigt;et, gifroit anlebning att anfe ©eereterarend fjufboin af ben beffaffenbet, att, roib bond i attt fatt t;»ga åtber, ej funnat förroäntad någon fåöan förbättring, att bon (Tutte i tjenfigöring åter ftm-- na inträöa. — 12 — 2:o Körande Ittreimtngen af (5ot\)a Canal
Ditt benna Utrebning ^aftna Steniforerne inBemtat Fännebom, få roal från be Soerättelfer, forn beröm Blifroit afgifna af öperrar gultmäftige i SUFSgälbSs ©ontoiret ocfl bet för Utrebningen antagne DiöcontsDmbub, font ocF unber Iäöningen af be Boå Jperrar gultmäFtige förba sprotocolt öfwer Discont s Utrebningen röranbe
Érenben, allt ifrån (September ntånabö flut år 1837, tilt t)roilfen tib näntnbe ^rotoeod Blifs roit tälla af Stifetö ©tänberö bå förfantlabe
Sleoiforcr ocfl intill ben 1 Dctober betta år.
Steoiforerne flafroa jemroäl granffat be för flroatbera
Diöconten färjJilbt förs ba räFenflaper för åren 1837 ocfl 1838. 91ågon anutärfning
Bär unber benng grajtflning icFe föreFommit, ocfl innefats ta§ flroab, i affeenbe å ben nu ifrågaroaranbe Utrebningen, flufroubfaftigen Fan wara att anmäla, uti följanbe: ©ötfla Sanats23otagS f, b. £>iåconf.-2BerFå ©futb inflatancerabeå år 1837 nteb Sftbr 923,299: 42: 8. £illgångarne, tift Betatanbe beraf, utgiorbeå, enligt 494 färffitba reoerfat, af titlfammanS 9tbr 356,069:11 fl. 9 rft.
Unber åren 1837 ocfl 1838 fatnt intill ben 1 ©ep
1. flroilfen flflnämnbe fttmttta fötjaFttigen ntinfFat jFutben, få att benfamma ben 1 ftfll.
September utgjorbe . . . . „ 894,908: 47. 7. gör BetäcFanbet af benna ffutb Funna tiFroät icfe nteb fäferflet påräFnaå anbra tillgångar än £>iåcont-'2BerFetå eganbe återjlåenbc intetFnabe Sapitatforbran floå ^err (iominerce
Slbr meb ränta från ben 9 fifltibne ^anuarii famt ett af f. b. .foanblanben g. ©. ©FmarF erBubef accorb af 500 9tbr, berföre Borgen Blifroit flällb.
SDFalmö f. b. £>iöconts2BerFå ©Fttlb åter utgjorbe ben 1 ^annani l83?- 91br 798,648: 20.
7. berifrån boc!
Bör afbragaö enflilbe Sletiesegareå förtufl, uns ber otiFa Sitlar uppbeBiterab tilt 9lbr 348,945: 30.
7. äfroenfom åtfliltiga imber titel: bepofltion Bofförba mebel ... „ 17,302: 28. 10. eller tiflfammanS * „ 366,248: 11, 5, — 13 — för tyroilfet ftflnänmbe
Belopp ©talen icfe
Bär någon anfma* rigbct; bå f&tcbeé ben Staten granernnbe ©fulö för R?almö f. b. £>iöcont, ben 1 ^anuarii 1837 rätteligen utgiorbe enbafi 0f?br 432,400 : 9.
2. £ill minfFning l)ärå \)at, imber åren 1837 ocf) 1838 famt intill ben 1 ffftlibnc September, influtit, efter afbrag af SDmbubgmanneng prooifton faint arfrooben ocb omPoflna* ber 727: 35. — fS att RJalmö f. b. 25iéconts2DerfS ©fulb, berför ©taten anfroarar, fiftberörbe bag, utgiorbe . „ 431,672: 22. 2. £>en enba tillgång, forn till betäcfanbe beraf fan meb någon fäferbet på* räfnag, befiår uti en fuintna af 500 Rbr 23anco, brcilfet1/ enligt f. b.
Jpanblanben 3. ©tåble bemiljaöt accorb, bör årligen, få länge b<w lefmcr, till £>igcont*Utreönin* gen inbetalag. 2 öfrigt Iwfroa Reoiforerne ffolat anmäla, att öjerrar gullmäftige, enligt innehållet af berag 0111 utrebningen af be bränne förenämnbe ©iöconterne afgifna 23erättelfe, äro ytterligare fpffetfatte meb ben, enligt 70 §. af bet för Rifggälög.-@on* toiret gällanbe Reglemente, föreffrifna unberföfning 0111 be f. b. £)igcont*28erfeng forbringar, Bmitfa funna till afffrifning ifrågafonnna, famt att, feban benna imber* Tofning blifmit fijllborbab od) refultatet beraf funnat anmälag till Rifctg ©länberg ©tatg*Utffott miö tillflitnöanbe Rifgbag, förfl bå blifmer möjligt att meb någon me* ra fäferbet bebömma bwctb af be ifrågamaranbe
SDigconterneg tillgångar möjligen mi* bäre fan mara att påräfna till förminffning i berag ©fulber. ytterligare anmäleg, att utgifterne för ©iöconferneg utrebning imber åren 1838 odj 1839 blifmit minffabe genom nebfättning uti arfmobena till be bermib an* fiällba biträben, få att Räfenffapgföraren, i flället för intill år 1838 uppburet arf* mobe af 266
Rör 32 ff.
S3anco, numera enbafi åtnjuter 200 Rbr 23anco för år räf* nabt, famt Reriforn lifalebeg enbafi 25 Rbr, i ftället för förut uppburet arfmobe af 50 Rbr 23anco årligen.
• Re»iforerne, forn inbemtat, bnrufom Jperrar guHinäftige, meb unbantag af bmab bär ofman blifmit anmärft, meb nit ocb fynncrlig omtanfa mib alla tillfällen unber ben tib ben nu flutabe
Reöifionen omfattat, iafttagit bro«b forn funnat länba 3 ®ed)arge. — 14 — titt BliBgätbösSontoiretS raat ocf) bäjfa, få nit {lättigen tittflprfa, bet herrar gutt« mäftige niebbetaå frifattetfe från att anfraarigbet för beraö af Steöiforerne granffabe format tning. ©totfbotin ben 3 december 1839. på ^ogtoft. bber fEapete ocf> Stöetne magnar: G. A. Sparre.
Carl Oxenstierna.
P. A. Tamm. på ^ogworbtge prefte Stånbets magnar: E. S.
Pehr Ahlqvist. O. H. Schröder.) C. F. Hotm. J. G.
I på VPåttofl. 25orgave-'@tåttbet6 magnar: Mart.
T. Morsing Th:n. G. Zander.
C. IVilh.
J. Cronius. M.
S tit x-Ui t kottets Utlåtande Nio 366. f—
Åtl laga sin tillfiygt till ett ulländkst lån inser jag icke vara afbehofvet påkalladt; det finnes capitalister nog i landet, som vilja utläna penningar, blott de äro säkra om återbetalning i rätter lid, så val af capital som ränta, utan att uppehållas af långt utdragne ulsökningsåtgärder.
Vi se, att Rrksgäfds-Coutoret nu i denna stund kan emot 5 procent få upplåna penningar, ehuru den nu varande conjuncturen icke är den bästa för penninge-upplåningar; men den skall nödvändigt blifva bättre, när de nya arrangementerne vunnit full stadga.
Om Riksgälds-Contoret upplånade emot 5 procent, utlånade emot 6, hvaraf en procent blef amorterad capital-afbetalning , så vore åtminstone en utsigt vunnen för jordbrukaren att inom en längre lids förlopp se sin skuld betald och blifva sjelf egare af sin jord, som han nu så godt som sköter åt en annan; och min öfvertygelse är, att en blott demonstration i denna väg skulle snart nog nedsätta räntefoten i allmänhet och derigenom komma den skuldsatte landtmannen till hjelp, så vida han äfven sjelf ville hjelpa sig utur sin iråkade förlägenhet;” samt af Riksdugs-Fuilraägligen Nils Strindlund, från Wester-Norrlands
Län; ”Jag har icke kunnat bil räda den af Stats-Utskotlet vidtagna praelinainaira åtgärd, att åtskilja samt behandla, hvar för sig, Kongl. Maj:ts Kådiga Skrifvelse, om upptagande af ett lån till bildande af Hypotheks-Föreningar, och de till Stats-Ulskottet äfven remitterade skriftliga anföranden i ämnet af Anders Danielsson ifrån Elfsborgs Län och Johannes Svensson ifrån Jönköpings Län.
(Se Utlåtandet JV:o 36y).
Dessa anföranden innefattade icke nya eller serskilda motioner i lånefrågan.
De utgjorde, såsom af deras lydelse också var att inhemta, dels skiljaktiga, dels med hvarandra öfverensstämmande anmärkningar vid Kongl.
Maj:ls Skrifvelse, med dermed förenade förslag till förändringar i detailförhållanden; och har man alldeles misstagit sig, om man ansett Kongl. Maj :ls Skrifvelse uteslutande afse ett utländskt lån.
Det innehåller icke samma Skrifvelse, och kan således, just på grund af den, lika väl föreslås ett inländskt lån, det Anders Danielsson och Johannes Svensson gifvit företräde, som ett lån från utländsk ort, med förespegling om vådan hvaraf det varit, som förläggare och penninge-inleressena uppskrämt skuggrädda och klentrogna vårdare af det utaf dessa inlere.isen så hårdt tryckta jordbruket.
Det är dock lyckligtvis med en pluralitet af endast c«röst, som ifrågavarande åtgärden segrat; och jag hoppas, att hos Rikets Ständer iallmäu - Bihang till R. it. Vrot. i S34 4 Sami. i AJd. 3 Bandel, thale Häftet. 3 i8 St.ils -X5;skottets Vildt unde N\o 366. het finna mera oegennytta, mera aktning för andras rätt och mera omtanke för den skuldsatte jordbrukarens olyckliga belägenhet, än att äfven de skola söka af vägar och leda frågan på villostigar.
Såsom jag redan erinrat, utgjorde Anders Danielssons och Johannes Svenssons anföranden ett sammanhängande belt med Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse, och hvilka alltså, efter tillämpning af i momenten i 49 och 5^ §§.
Riksdags-Ordningen, bort pröfvas i ett sammanhang.
Nu har Utskottet deremot gjort två ämnen af elt, och, vid pröfning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, undanryckt Utskottets bedömande de af Anders Danielsson och Johannes Svensson gjorda anmärkningar vid samma Skrifvelse.
För ett annat behandlingssätt, bade dock Utskottet ledning af, ej mindie sakens beskaffenhet och Grundlagen, än äfven af den form, i hvilken fråsan inkom ifrån Utskottets Afdelning; och jag betviflar icke, att, om de af Anders Da~ nielsson och Johannes Svensson andragne skäl och, i synnerhet af den förstnämnde, framställda förslag lill ändringar och modificationer i Kongl.
Maj:ts Proposition fått göra sig gällande i sammanhang med Propositionen; så hade lånefrågan, i det hela, fått en annan vändning, och den gäldskyldige jordbrukaren kunnat vinna förhoppning, att komma utur procenteriets snaror; varandes det föregifvande falskt, att lånet icke skulle, i någon mön, komma de mindre jordegarne eller allmogen till godo, då Rikets Ständer hade i deras magt, att fördela utlåningen sålunda, att en viss del skulle lemnäs till de större och en viss del till de mindre jordegarne.
För öfrigt faller hvar och en i ögonen den inconsequence af Utskottet, att i sammanhang med den Kongl. Propositionen taga under pröfning de inom Högh Ridderskapet och Adeln gjorda och lill Utskottet öfverlemnade anmärkningar vid densamma, men och deremot göra anmärkningar, ne från Bonde-Ståndet lill föremål för en serskild öfverläggning och ett •serskildt Betänkande.
I fall, sorn jag förmodar, Rikets Ständer icke åtnöjas med någotdera af Utskottets bägge hufvudsakiiga beslut; så. torde Rikets Ständer, vid återrcraisserna af dessa Belänkandeu, ålägga Utskottet, att i ett sammanhang handlägga ,Kongl.
Skrifvelse oeh de omförmälde skriftliga anförandea, samt uti elt enda Utlåtande besvara återremisserne och yttra sig öfver lånefrågan i dess helhet.
Häruti hafva instämt Riksdags-Fnllmägtige Olof Mänsson från Blekinge och J. O. Dahlberg från Wester-Norrland.
Stat-Utskottets Tillåtande N:o 367. *9 N:o 367.
Aok. till Exp.-UtsL elen 10 Dac.
Utlåtande, i anledning af Riksdags-Fullmägtigen från Elfsborgs Län Ruders Danielssons förslag till upptagande af inhemska län,, för att till Jordbrukare utlånas.
Med föranledande af Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående upptagande af lån lill befrämjande af IJypotheks-Föreningar, liar R i k sdags-F u 11 m ägl i gen från Elfsborgs Län Anders Danielsson, vid remitteringen af högslbeiörde Nådiga Skrifvelse, lill Bonde-Ståndet afgilvit ett till Utskottet reniitteradt Upp- oell Utlånings-Förslag, så lydande: 1:0 "Att Riksgälds-Contoret uppdrages upplåna capital emot Contorets obligationer, utställde på ett lån lill tre års förutgående uppsägning 4 5oo och jemna i,ooo:tal R:dr, samt innebärande skyldighet, att, vid hvarje halfårs slut eller ultimo Junii och December, betala 2 och en fjerdedels procents ränta; varande dessa obligationer (or alltid befriade från det för andra capital stadgade Bevillnings-afdrag; 2:0
Denna upplåning verkställes i den mon lånsökande emot inteckniugs-säkerhet bos Contoret anmäla sig och aflemna eller erbjuda antagliga säkerbeter, enligt serskilda stadgade grunder. 3:o Riksgälds-Contoret utlånar de sålunda upplånade medel emot goda och antagliga intecknings-bandlingar å jordegendom, inom halfva tax«- lings-värdet, dock icke utöfver 20,000 R:dr, samt ej mindre än 5oo R:dl’ p& hvarje serskild egendom och i jemna 100 eller 1,000 R:drlah —■
Serskild borgen bör ställas lör räntans ordentliga betalning. 4:o
För dessa lån uppbär Riksgälds-Contoret sex för hundrade årlige®. samt afdragas 2 procent i ett för allt, vid lånets utgifvande , såsom låuepåkoslnader.
Af årliga inbetalningen användes en procent till amortissement af ca pila let och 5 procent 'anses såsom ränta.
Skulle ränte-belalningen icke ordentligt verkställas, eger Contoret alt å den Förfallna räntan beräkna ny ränta för fulla månaden, sorn betalningen för d ro je.% mea Vare skyldigt^att genast utsöka hos löftesmanneli, 5:o
Äf förskotts-procenten lill låné-omköslnader bildas en serskild fond i Riksgälds-Contoret, hvari äfven ingår årliga a m or lissen» en ls-proeen - ten.
Desse medel användas att inlösa l-5o:del af de utgifne o bliga lion erne i* ao Stats-Utskottet s Utlåtande N:o 3 67. årligen och återstoden förräntas.
— Inlösningen sker efter utlotlning. 6:0
Den halfva procent, som uppkommer genom skilnaden af uppoeh utlånings-räntan, användes till Riksgälds-Contorets ersättning för administra tions-kostnaderne. 7:0
De uppsagde obligationcrne inlösas af Riksgälds-Contorets under hand hafvande medel, derest icke i ofvansagde lane-väg capital kunna erhållas; men godtgör sig Riksgälds-Contoret derföre genom serskild upplåning emot fulla 5 procent, hvartill ränle-skilnaden utbetalas af den ofvannämnde reserv-fonden. 8;o Skulle Rikets Ständer vid nästa sammankomst finna, att denna sålunda inrättade låne-anstalt icke kan bära sig, utan att Riksgälds-Contorets tillgångar måste anlitas, böra de förklara sig villige, att taga vidare mått och steg för att afhjelpa ett sådant förhållande; men som hela denna anstalt endast grundar sig på öfvertygelse!!, alt behofvet för rörelsen nu erfordrar ett sådant för credilen underlättande Statens medlande emellan Långifvare och Låntagare på inteckningar, böra Rikets Ständer äfven förklara sig sinnade, att, derest erfarenheten vid en blifvande Riksdag skulle visa Hypotheks-Föreningars önskvärda uppkomst, eller att Credit-Lagarnes förbättrade skick med visshet kunde låta förmoda ett dylikt förhållande i framtiden, de då anse sig lämpligast böra helt och hållet eller partielt öfverflytta denna låne-rörelse på nämnde Inrättningar, såsom locala och mera passande för dess bedrifvande; hvarföre Riksgälds-Contorets Fullmägtige böra under tiden låta Länsvis bokföra och redovisa densamma.
Uti hvilket förslag åtskillige Ståndets Ledamöter instämt.
Vid slutliga kandläggningen af nämnde förslag, har, den r:sta innevarande December, Utskottet tillhandakommit ett Utdrag af Protocollet, hållet hos Bonde-Ståndet samma dag, med ett deri intaget, af RiksdagsFullmägtigen Johannes Svensson från Jönköpings
Län aflemnadt Memorial, deri han, under hufvudsakligt instämmande i Anders
Danielssons ofvanberörde förslag, yrkar nödvändigheten deraf, att en allmän låne-operation vidtages, hvarigenom Jordbrukaren må kunna, emot nedsatt ränta och successiv afbetalning, få omsätta sine skulder; och hade, efter hvad nyss omförmälde Protocoll antyder, Ståndet hörts allmänneligen gilla Johannes Svenssons framställning.
Utskottet har tagit i öfvervägande Anders Danielssons ifrågavarande förslag, och i sammanhang härmed det af Johannes Svensson serskildt af - gifue S-ats-XJtikottets Utlåtande N:o 366. '*7
Att taga sin lillfiygt lill ett utlänclkst lån inser jag icke vara afbehofvet påkalladt; det finnes capitalister nog i landet, sora vilja utlåna penningar, blott (le äro säkra om återbetalning i rätter lid, så viii af capital som ränta, utan alt uppehållas af långt utdiagne utsökningsåtgärder.
Vi se, att Riksgälds-Contoret nu i denna stund kan emot 5 procent få upplåna penningar, ehuru den nu varande conjuncturen icke är den bästa för penninge-upplåningar; men den skall nödvändigt blifva bättre, när de nya arrangemeriterne vunnit full stadga.
Om Riksgälds-Contoret upplånade emot 5 procent, utlånade emot 6, hvaraf en procent blef amorterad capital-afbetalning , så vore åtminstone en utsigt vunnen för jordbrukaren att inom en längre tids förlopp se sin skuld betald och blifva sjelf egare af sin jord, som han nu så godt som sköter åt en annan; och min öfvertygelse är, att en blott demonstration i denna väg skulle snart nog nedsätta räntefoten i. allmänhet och derigenom komma den skuldsatte iandtmannen till hjelp, så vida han äfven sjelf ville hjelpa sig utur sin iråkade förlägenhet;” samt af Riksdags-Fullmägtigen Nils Strindlund från Wesler-Norrlands Län: ”Jag har icke kunnat biträda den af Stats-Utskottet vidtagna pradiminoira åtgärd, att åtskilja samt behandla, hvar för sig, Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse, om upptagande af ett lån lill bildande af Hypotheks-Föreningar, och de till Siats-Utskottet äfven remitterade skriftliga anföranden i ämnet af Anders Danielsson ifrån Elfsborgs Län och Johannes Svensson ifrån Jönköpings Län. (jSe Utlåtandet N:o $6rj').
De utgjorde, såsom af deras lydelse också var alt inhemta, dels skiljaktiga, dels med hvarandra öfverensstämmande anmärkningar vid Kongl.
Maj:ts Skrifvelse, med dermed förenade förslag till förändringar i detailförhållanden; och har man alldeles misstagit sig, om man ansett Kongl. Majrts Skrifvelse uteslutande afse ett utländskt lån.
Det innehåller icke samma Skrifvelse, och kan således, just på grund af den, lika väl föreslås ett inländskt lån, det Anders Danielsson och Johannes Svensson gifvit företräde, som ett lån från utländsk ort, med förespegling om vådan hvaraf det varit, som förläggare och penninge-inlei essena uppskrämt skuggrädda och klentrogna vårdare af det utaf dessa interesse» så hård t tryckta jordbruket.