Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
BondeStändct, som gillat Friherre Silfverskölds vid Utskottets Memorial N:o 416 fogade reservation, instämt» Hvaremot Höglofl.
Ridd. och Adeln funnit för godt, ”att, på de i Utskottets af samtclige RiksStånden redan bifallne Betänkande N:o 387 stadgade Grunder, hvilka jemväl i afseende på ifrågavarande åt FörsvarsVerkets Materiel af Öfverskotten årligen anvisade 70,000 R:dr Banco böra tillämpas, ogilla Ut* skottets gjorda hemställan.”
Och har Väl loll.
B or gar eSlandet, som forst, med förblifvande vid sitt förut i ämnet fattade beslut, ogillat hvad Utskottet hemställt, sedermera i så måtto antagit Ridd. och Adelns inbjudning till de öfrige RiksStånden, att sig förena i Ridd. och Adelns beslut, att Ståndet beslutat: ”det RiksgäldsContoiret skall, för att tillhandahålla K.
Deremot hafva hvarken PresteStändet eller BondeStåndet antagit Ridd. och Adelns inbjudning.
Vid detta förhållande, och då Utskottets öfvanberörde hemställan blifvit förkastad af samtelige RiksStånden, af hvilka PresteStändet och BonileStundet Betänka n den, N:o 44r- 633 förenat sig om ett oell samma beslut i denna fråga, men Ridd. och Adela och BorgareStåndet åter, ehuru i hufvudsaken ense, meddelat olika förklarande!!, i så måtto, att BorgareStåndet i afseende på verkställigheten gifvit en bestämdare föreskrift; får Utskottet tillkännagifva, att derest II.
Sttrs godkännande nu tillika framställte propositioner ; i:o
Den som bifaller, att, i öfverensstämmelse med II.
PresleStåndets och II.
BorgareStändets eller II. R. o. Ad:Sj angrde ifrågakomne 70,000 R:dr den ir och i3 Mars meddelade, Beslut skall, såsom föreskrifter för Fullmägtige i R:gsContoiret, tjena till efterrättelse. 634 Stats-Utskottets
Den som bifaller, att på sätt V. BorgareStännet förordnat, RtgsGontoiret skall, för att tillhandahålla K.
M:t årligen 70,000 R:dr för KrigsCollegii Departementers materiella behof och krut-till verkningskostnaderne, intill dess Öfverskotten på SlatsVerkets inkomster från och med år i83o blifva utredda, eller, derest Öfverskotten härtill för något år icke lemna tillgång, desamma genom upplåning anskaffa, med vilkor, att ,nämnde förskott af de följande årens öfverskottsmedel skola ersättas, röstar Ja.
Nej; böra, i enlighet med H. R. o. A.-s Beslut, de i StatsUtskottets af samtelige RiksStånden bifallne Betänkande N:o 387 stadgade grunder jemväl i afseende på ifrågavarande åt FörsvarsVerkets Materiel af Öfverskotten årligen anvisade 70,000 R:dr B:co . i ' l tillämpas.
Memorial, ang:de 2:ne punkler, sora skola införas uti Reglementet för R:gsContoiret.
St:rs pröfning och antagande, Utskottet, jemte Memorial N:o 433, aflemnade förslag till stadganden, hvilka' uti Reglementet för RtgsContoiret skola införas, återtsod blott, till detta Reglementes / Betänkande n, N:o 443> 635 fulländande, att afvakta R. II.
R:dr, som är anvisad för KrigsGollegii Departernenters materiella behof och krut-tillverknings-kostnaderne, alt ärligen utgå af öfverskottcn på Stats Verkets ordinarie och extraordinarie Inkomster för åren från och med j83o, samt uti Utlåtande
De öfrige utgifterne för inteckningen må väl af R:gsContoiret förskjutas, men mot ersättning af Bolaget, efter den räkning, som derå kommer att afgifvas; egandes Bolaget, att antingen inbetala beloppet till RigsGontoiret eller ock låta detsamma på anslaget afdragas.
Beträffande åter det förstnämnde Memorialet N:o 4i6 så, enär, i denna fråga de respective RiksStånden stannat i skiljaktiga beslut, har Utskottet i Memorial N:o44[ uppgifvit förslag till de alternativa propositioner, öfver hvilka i Förstärkta StatsUtskottet voteringar komma att anställas.
I hvilket afseende Utskottet föreslår, att, om första /»-propositionen, som innehåller H. PresteStåndcts och H. BondeStåndets sammanstämmande Beslut, vinner, föreskriften uti Pieglementet blir följande: Från StatsContoiret lefvereras blifvande öfverskott på StatsVerkets ordinarie och extraordinarie Inkomster för år i83o och påföljande åren; hvaraf dock för KrigsGoIlegii Departementer till FörsvarsVerkets materiella behof samt för krut-tillverkningskostnadernes bestridande skall från RrgsContoiret årligen utbetalas en summa af SjuttioTusen (70,000) R:dr, sä vidt dessa öfverskottsmedel härtill lemna tillgång.
— Det belopp, hvarmed Öfverskotlen på StatsVerkets
Inkomster för åren från och med, l83o, det ena året möjligen understiga den summa af 70,000
R:dr som är på R:gsContoiret anvisad för KrigsCollegii Departementers materiella behof och krut-tiliverknings-kostnaderne, får af de påföljande innan nästa StatsReglering förflytande årens Öfverskott ersättas, derest desamma dertill lemna tillgång.
Från StatsContoiret lefvereras blifvande Öfverskott på StatsVerkets Ordinarie och Extraordinarie Inkomster för år i83o och påföljande åren; hvaraf Betänk anden, N:o 442- 637 dock, för KrigsCollegii Departementcr till Försvarsverkets materiella behof samt för krut-tillverkningskostnadernes bestridande skall frun RrgsGontoiret årligen utbetalas en summa af SjuttioTusen (70,000) R:dr, så vidt dessa Öfverskottsmedel härtill lemna tillgång.
RrgsGontoiret skall, för att tillhandahålla Kongl. Majrt årligen SjuttioTusen (70,000) R:dr för KrigsCollegii Departementers materiella behof och Krul-tillverknings-kostnadema, intill dess Öfverskotten på StatsVerkets Inkomster från och med år i83o blifva utfedde, eller, derest Öfverskotten härtill för något år icke lemna tillgång, desamma genom upplåning anskaffa, med vilkor, att nämnde förskott, af de följande årens Öfverskottsmedel skola ersättas.
Från StatsQontoiret lefvereras blifvande öfverskott på StatsVerkets ordinarie och extraordinarie Inkomster för år i83o och påföljande åren; hvaraf dock för KrigsCollegii Departementer till FörsvarsVerkets materiella behof samt för Krut-tillverknings-kostnadernes bestridande skall från RuksgäldsContoiret årligen utbetalas en summa af SjuttioTusen (70,000) Riksdaler, så vidt dessa Öfverskotts-i medel härtill Jemna tillgång.
St.Ys, komma Riksgälds-Gontoirets behof att förslagsvis ökas med 35o,ooo R:dr, för hvilka, enär möjligen blifvande Öfverskott icke kunna till något visst belopp påräknas, en förökad upplåning af Allmänheten måste till en lika summa tagas i beräkning och på Tabellen öfver RiksgäldsContoirets behof och tillgångar, iakttagas.
RiksgäldsContoirets ordinarie Behof, Brist från år 182g ....
Inlösen af 5-procents-Obligationer Upbringnings-Ersättriingar .
Anslag till FörsvarsFerket.
Till Materielen i Allmänhet „ Garnisonssjukhuset „ Andra LifGardets Gasern Extra Anslag för Öfrigt.
N:is 154 & 335, IRo D:o 335.
D:o J) .* o 335.
Understöd åt Westerbottens Rothållare Ersättning åt Staden Marstrand Riksdagskostnader Till Canaler och Strömrensningar Götha Canal Södertelje Canal, årlig ränta Strömrensningar Län till Stiider och Corporationer Borås Stad ......
Crediliv-Anslagj genom upplåning om den behof ves. Sumraa R:dr 1 ' 5,336,66g j — 78,700 10.000 232,587 3oo,ooo 53.000 46,35o 1,000,000 8,636,000 2,820,000 97.000 55.000 234,94° 45,735 38,623 8.000 9.000 90.000 745,334 7,5oo 250.000 168,900 100.000 5.000 80.000 8.000 35.000 182.000 10,356,637 2,972,000 2,008,032 Stora Creditivet Mindre D:o Spannemåls-un dsättningar Till Accords-Reglering .
Vattenledningen till Carlskrona Professor Ling för en Lärobok Uli-Discontens förökning R:dr 2,000,000. — ,, 1,000,000. — „ 1,000,000. —- „ 100,000. — „ 83,333: 16. j? 2,000. —» 200,000. — 4,385,333: 16.
Ersättning för Riksmarkegängsprisets stigande utöfver 6 R:dr Tunnan.
RiksgäldsContoirets egna Tillgångar.
Dito till Statsbrist-Summan ....
Af Allmänna Bevillningen .....
Af Bankens Räntevinst för 1829—1834 Afbetalningar från Staden Ystad Af Trollhätte och Södertelje Actier .
Af Götha Canal-Actier Af Tackjerns-Bergslagens Lån Återbetalning af Lånet till Stuteri-Inrättningen Tillgångar genom upplåning.
5o,ooo _ 90,000 85,ooo 1,5 r 5,000 8,636,ooo — — i,o5o,ooo I 52,000 5go,ooo 100,000 80,000 1,000,000 235,041 i,i5o,ooo 7>2°9 1,800 _ - - 5,8oo - ■ , 3o,ooo 35,ooo 282,000 241,81g — — Summa. 10,376,000 2,972,000 1,988,669 Summa R:dr | i5,336,66gl— | — JR 1 lisgählsContoirets till förestående Reglering hörande Fordringar d. 3i Dec. 18Ö4.
För utgångne
Län, enligt Beslut vid denna Riksdag: Till Staden Borås ....
D:o Norrköping D:o Öregrund . . . Trollh.
Skuld utöfver Fordringar .
. ,, „ ,, I 68,900 foo,ooo 5,000 80,000 8,000 36 r,900 9>9*9 371,819 Skulder d. 3l Dec. l83f Till Allmänheten för upptagne Lån „ Götha Canal-Bolag „
Södertelje Canal 241,819 100,000 3o,ooo 371,819 Betänkande», N:o 443* 63g N:o 445. R. II.
St:rs Förstärkta StatsUtskolls Memoriq], ang:de verkställd omröstning i fråga om de 70,000 R:dr, sorn blifvit anvisade för KrigsCollegii Departementers Materiella behof och ^Crut-tillverkningskoslnaderne.
Sedan, i anledning af StatsUtskottets hemställan, att nyssberörde Summa mätte årligen af Öfverskotten på StatsVerkets Ordinarie och Extraordinarie Inkomster för åren från och med i83o från RiksgäldsContoiret utbetalas, så vidt de dertill lemna tillgång, men någon ersättning för hvad sorn för ett år brister i berörde 70,000 R:dr, icke får tagas af Öfverskotten för ett annat år, de respective RiksStånden stannat i skiljaktiga beslut, och under den i5 och 16 i denna månad bifallit StatsUtskottets, till följd deraf i Memorial N:o 441 afgifna Förslag till voterings-propositioncr, för frågans afgörande af Förstärkt Statsutskott; så liar, i Grundlagsenlig ordning, Förstärkta StatsUtskottet denna dag anställt omröstning, efter de godkände propositionerne nemi.: 1:0
PräsleStandets och Ilederv.
R:dr, som är på RiksgäldsContoiret anvisad för KrigsCollegii Departementers Materiella behof och Krut - 6^o Stats-U t s kottets tillverkningskostnadcrne, får af de påföljande innan nästa Statsreglering förflytande årens Öfverskott ersättas, derest desamma dertill lemna tillgång; röstar Ja, Den det ej vill, röstar Nej, Vinner
Nej; kommer alt, genom serskild votering afgöras, huruvida Vällofl.
BorgareSlåndets eller Högl, Ridd. och Adelns, ang:de ifrågakomne 70,000 R:dr, den it och ij Mars meddelade Beslut, skall, såsom föreskrift för Fullmägtige i RiksgäldsContoiret tjenst till efterrättelse, Voteringen härom utföll med 5i Ja och 67 Nej.
Nej vänn-, alltså skedde omröstning ef-s ter följande 2,‘dra Proposition; Den som bifaller, att, på sätt Vällofl, Borgare Ståndet förordnat, RiksgäldsContoiret skall, för att tillhandahålla K.
M:t årligen 70,000 R:dr för Krigs^ Collegii Departementers Materiella behof och Kruttill verknings-kostnaflerne, intilldess Öfverskotten på StatsVerkets inkomster från och med år i83o blifva utredda, eller, derest Öfverskotten härtill för något år icke lemna tillgång, desamma genom upplåning anskaffa, roed vilkor, att nämnde förskott af de följande årens öfverskotlsniedel skola ersättas; röstar Ja.
Betänkanden, N:o 443- 64'
Vinner Nej; böra, i enlighet med El. R. o. Ad.s Beslut, de i StatsUtskottets af samtelige RiksStånden bifullne Betänkande N:o 387 stadgade grunder jemväl i afseende på ifrågavarande åt FörsvarsVerkets Materiel af Öfverskolten årligen anvisade 70,000 R:dr B:co tillämpas. Dessa Proposilioher besvarades med 97 Ja och 22 Nej; Och sorn Ja vunnit; alltså skall RiksgäldsContoiret, för alt tillhandahålla K.
M:t årligen 70,000 R:dr för KrigsCollegii Departementers materiella behof och kruttill veikn ingskostnaderne , intilldess öfverskotten på StatsVerkets Inkomster från och med år i83o blifva utredda, eller, derest Öfverskotten härtill för något ar icke lemna tillgång, desamma genom upplåning anskaffa, med vilkor, att nämnde förskott af de följande årens Öfverskottsmedel skola ersättas.
Sl:r vördsamligen anmäla.
Den 17 Mars i83o.
Tryckfel i 5:te Bandet af Statsutskottets Bet•
Tab. Lit. A. sid. 3 r. n, uti några ex. står 4*3,388: 16. - D:o Lit.
2. sid. 8 r. i, D;o Lit. 4 sid. 16 r. i4, d;o 20, läs 4x8,388: 16. - dlo star 1,001,299:37.9. läs 1,001,299:37. - d:o står 4i3,3g5: 36. - läs 4i3,485: 36. - d:o står 445,5io: 36. - läs 445,6oo: 36.
Sedan vid sistförflutna Riksdag, fråga åter blifvit vackt om de olägenheters afhjelpande, sorn vid Ilemmans-räntornas debitering och utgörande uppkomma deraf, att dessa räntor, enligt Jordeböckerna, bestå af mångfaldiga persedlar, hvilkas värde, efter hvarje års Markegångspris, uträknas, har hos R.
Då likväl, enligt hvad den år iy53 tillförordnade Commission, samt KammarCollegium uti dess den 16 October i8ro i detta ämne afgifna underd.
Betänkande upplyste, dessa svårigheter mÖjeligen stå att öfvervinna, samt det synes otvifvelaktig!, att endast farhå - 2 S t a t s - U t s k o 11 e t s gan för en ökad tunga af beskattningen vållat, det
KammarCollegium har i följd häraf och under förutsättning, att LäneStyrelserna borde äga säkraste och närmaste kännedomen af de Local-förhållanden, som vid detta arbete måtte öfvervägas och beräknas, genom aflåtna skrifvelser af den 3o Januarii 1824 anmodat Betänkande n. 3 E. K. M:ts Beflhde i Upsala, Stockholms, Södermanlands, Östergöthlands, Gottlands, Calmare, Jönköpings, Kronobergs, Hallands, Elfsborgs, Skaraborgs, Nerikes, Wermelands, Westmanlands, Stora Kopparbergs, Gefleborgs och WesterNorrlands
Län , den förre i afseende på Götheborgs Fögderi och den senare till Nordmalings Socken, att hvar och en för sitt Län, och särskildt för de delar deraf, som kunna vara af skiljaktig beskaffenhet, låta upprätta och så fort ske kunde till Gollegium öfverlemna ett sådant förslag till förändring och reducering af ränte-persedJarne, som R.
Län är vordet anmält, att någon räntepersedlarnes omsättning, der icke funnits nödig, har Collegium samma förslag granskat, samt, enär en del af dem befunnits ej vara i öfverensstämmelse med föreskrifterna, eller för vissa Hemman serskildt, eller efter ett medium af Markegångspriserne under lika tiotal af år, utan ofullständigt och endast summariskt för hela Länet, efter blott 1778 till och med 1787 års Markegångars medelpris författade, infordrat nya uträkningar och Tabeller, samt i anledning deraf låtit ett nytt förslag, serskildt för hvarje Län, omarbeta, hvilka Handlingar och yttranden Collegium nu får i underdfliet öfverlemna. 4 S t a t s - U t s k o 11 e t s
Län bruklige flerfaldiga RänteArtiklar, nya Ränte-persedlar blifvit efter orternas uppgifna särskildta förhållanden uppförda till så ringa antal, som möjligt varit; hvaremot i de öfriga Länen, der de gamla Ränte-persedlarne antingen utgå utan förvandling, eller ock äro både få till antalet, och efter ortens förhållande afpassade, någon förändring »Iler reduction icke blifvit ifrågasatt.
St:r blifvit godkända, så att hvarken öke- eller Ränte-dagsverken, hvilkas utgörande innebär en för jordbruket tryckande tjenstbarhet, eller Hö och Halm, sorn vid de fleste Hemman icke utan afsaknad kan umbäras, eller Skogsproducter, hvilkas forsslande faller sig alltför kostsamt, blifvit bibehållne, utan desse persedlar förvandlade dels i Spannmål, dels i Ladugårdsprodueter, såsom smör, kött, fläsk och talg, i hvilka jordbrukets vanliga alster de mångfaldiga mindre dels styckade dels ostyckade Ränte-persedlarne, och deribland äfven kreatur, utom Får i ett enda Län, jemväl blifvit förändrade; men för öfrigt har, med afvikande från detta allmännare förhållande, vid de inom Länen föreslagne omsättningar, äfvensom hos Collegium vid Ränte-reductionen i ett Län, för BergslagsOrter, der Tackjerns-tillverkning utgör Hemmansägarnes liufvudsakliga näring, Tackjernet, dels måst såsom hufvud-r än te-persedel bibehållas, der den af Betänkande n. 5 ålder dertill varit antagen, och återstående räntan i penningar och Ladugårds-producter uppföras, dels ock den gamla räntan, der andra persedlar deri ingått, hufvudsakligen i Tackjern omsättas, på samma sätt, som skälspäck och fisk naturligtvis utgör en större del af nya räntan å SkärgårdsHemman, hvilkas förnämsta afkastning från hafvet hämtas.
KammarCollegium har för sin del icke funnit nödigt vara, att vid Hemmans-räntornes omsättning göra någon åtskillnad emellan Jordeboks- och Ilemmantals-räntorna, och att särskildt reducera och förvandla de till hvardera af desse grundräntor, gärden inbegripen, hörande flera persedlar af mångfaldigt slag, uti nya persedlar för hvardera räntan, emedan denna omväg utan allt ändamål, i betydlig mohn skolat försvåra operationen, samt i Jordeböcker och Räkenskaper verka till onyttig vidlyftighet, som man nu söker undvika, utan deremot ansett, att de gamla Jordeboks- och HemmantalsRäntornes både Kronovärdi och förvandlingsbelopp borde sammanräknas, hvarvid Byggningshjclpcn eller Yinterkörseln, hvilken, utgörande en del af HemmansRäntan, i några orter utgått till oriktigt belopp, blifvit, der förvandling derå äger rum, enligt K.
Förordningen den 8 Januarii 1748, nedsatt och beräknad, samt alla öfriga nuvarande Ränte-per - 6 Stats-Utskottets sedlar, efter Orternas olika undervisningar och gällande författningar förvandlade, så att gamla Hernmansräntan derigenom är vorden till sitt rätta belopp bestämd och i penningar uträknad, efter medelmarkegångspriset, icke allenast under det i Collega Betänkande af år 1810 föreslagna tiotal af år, eller från och med 1778 till och med 1787, utan äfven under ett annat decennium närmare intill vår tid, eller åren emellan i8t3 och 1824» då priserna mera omväxlat; och å andra sidan, har Collegii bemödande galt derpå ut, att använda ett sådant reductions-och förvandlingssätt, att den nya räntan, under dessa tvänne epoker , så nära sorn möjligt, mätte qvadrera emot den gtnnla, både till Kronovärdi och förvandlings-belopp, under förutsättning, att om detta ändamål kunde uppnås och likhet i räntebeloppen vinnas, under tvänne så olika tidskiften, som de nyssnämnda, under hvilka dels stadga och säkerhet i myntet och deraf påräknad mera jemnhet i varuvärden efter 1776 års MyntRealisation, dels ock mera ojemnhet och omväxling i dessa varuvärden , sedan Silfvermyntet kom ur rörelsen och en mångfalldigad Sedelstock intog dess ställe, ägt rum, det från ingen synpunkt vore att befara, att räntepersedlarnes omsättning, nu eller i framtiden, kunde leila till förlust, vare sig för räntegifvare eller räntetagare, utan ömsesidig fördel deraf kunna förväntas, samt förslaget sålunda innefatta en större borgen för dess ändamålsenliga användbarhet än R.
St:r gillade utväg, att i mer och mindre mohn till beloppet förändra hvad af HemmansRäntan nu i penningar utan förvandling utgöres, allt efter som det kunnat passa sig, att få öfverensstämmelse emellan de gamla och nya persedlarnes Kronovärdi, eller förmedelst penningeräntans begagnande till regulator vid persedel-jemkningen och utan att ändock de penningar, som nu i nya räntan blifvit föreslagna, i betydlig mon öfverstigit hvad i den gamla ingått, men väl ofta kunnat blifva mindre, har det ock lyckats att uppställa exempel på ett sådant reductionssätt för vanliga SkatteHemcnan inom hvarje Län, som gifvit fullkomligt tillfredsställande resultat i ofvannämnde afseenden, under bägge epokerne, för alla ofvan uppräknade Län, utom Stockholms, der den nya räntan, under epoken emellan 1778 och 17S7, i någon betydligare mon, understiger den gamla, till den skattskyldiges fördel, en följd deraf, att
Län inom Riket, icke torde möta någon betänklighet, då ett lämpligare reduetioussätt icke kunnat utfinnas.
Hemman i samma ort, i följd af Hemmanens vid skattläggningen beräknade olika förmaner, hvarföre ifrågavarande reduetion äfven inom samma Län och Ort icke kan gifva enahanda resultat i förvandlingsbelopp vid det ena Hemmanet å slättbygd, som för det andra, eller vid ett Skogs- eller Bergslagshemman, som för ett annat af samma beskaffenhet, med olika ränte-persedlar, det nu föreslagna hjelpmedel att använda penninge-räntan såsom regulator vid persedlarnes jemnkning, dock så litet som möjligt öfver den i gamla räntan upptagne penningesumma, alltid skall leda till det resultat, att nya räntan under ett enda tiotal af år, hvartill R.
Sf:r ansett jemförelsen kunna inskränkas, skall komma att jemnt svara emot den gamla ; men då det möjeligen kan inträffa, att, på sätt i Stockholms Län skett, vid ett eller annat Hemman i andra Orter, i anseende till ränte-persedlarnes olikartade sammansättning, reductionen deraf icke låter verkställa sig till den fullkomliga öfverensstämmelse i förvandlings-beloppen, under de bägge ifrågaställde epokerna, som Collegium vid de framställda exemplen uppnått, har hos Collegium vidare i öfvervägande kommit, efter livilketdera tid - Betänkande n. 9 skiftets medelpriser Ränte-omsättningen i sådane fall Lorde utföras.
Uti ofvanåberopade Betänkande af år 1810 är väl autaget, att då under åren från och med 1778 till och med 1787, mynt och varuvärden, efter den nyss förut skedda realisationen, hade en jemn stadga, som håde en längre tid förut och jemväl sedermera saknats, äfvensom den nu gällande
Riksdalers-räkningen då var införd och den gamla Dalers-räkningen afskaffad, hvilken, i fall en längre tid tillhaka till efterföljd vidtages, skulle, vid en så beskalfud uträkning som den ifrågavarande, ansenligen Öka besväret, genom dess förvandlande till Riksdaler, skiliingar och runstycken för hvarje persedel, så borde ock uträkningen och förvandlingen lämpligast ske efter ett medium af dessa Tio års Markegångspris; men då osäkert är, om och när en MyntRealisation, sådan som den af år 1776, kan verkställas, och en derpå grundad stadga i myntvärdet, hvilken likväl, efter hvad erfarenheten visat, icke ovilkorligen verkar enahanda fortfarande jemnhet i alla varupriser, åter inträda, samt beräkningar, heratade från förhållandet under en långt tillhaka förfluten tiderymd, som blott äldre personer öfverlefvat och hafva i minnet, svårligen lorde ingifva förtroende hos den vida större del af Nationen, sorn, efter den tiden förvärfvat ägande eller besittningsrätt till Rikets skattskyldiga jord, och bättre är bekant med sednare tids varuvärden och deri timade omvexlingar, har KammarCollegiiun ansett desto mera betänkeligt, att verkställa Räute-reductionen, io Stats-Utskottets efter medelpriserna under detta tidskifte, som den på inånga ställen skulle utfalla till de skattskyldiges förlust, i fall samina förhållande med priset å spannemål och flera andra ränte-persedlar, sorn under den senare epoken emellan i8i3 och 1824 ägde rum, åter inträffade, hvilket åter icke kan vara omöjeligt, eller bör anses osannolikt, enär, på sätt KammarCollegium och StatsContoiret i frågorna om ny löne-reglering för Landshöfdingarne och LandsStaterna i Riket uppgifvit, spannemåls- och varupriserne vid sistnämnde period, nästan under ett lika antal af år, omvexlat emellan de högsta, medelmåttiga och lägsta, samt i det hela, när gångbara medelpriset reduceras till silfvermynt, då föga öfverstigit hvad nämnde varor under det äldre tidskiftet gällde, på hvilka skäl Collegium alltså i underd. håller före, att man företrädesvis hör fästa sig vid sista periodens medel-markegångspriser i hvarje ort, hvilka äfven tjenat till efterrättelse vid beräkningen af Kronans blifvande inkomster i HemmansRäntor af Spannemål och andra persedlar, som hittills till särskilta Stater upplåtna, nu, i fäll de derom framställda förslag vinna framgång, komma att till StatsVerket indragas, och utgöra tillgången för dessa Staters framtida aflöning med penningeanslag, vid hvilken beräkning någon tillökning i grundräntorna icke blifvit afsedd,
Bref af den io Dec. 1823 icke föranleder till någon vidare utveckling af de särskiite detalj-frågor, sorn kunna stå i sammanhang med Betänkande n. i3 R A detta af stor omfattning varande ärende, liar Collegium ansett sig böra lill nu afgifna underd. förslag, inskränka sitt underd. yttrande, men får likväl sluteligen omnämna, att till öfversigt af förslaget i det hela, ett särskildt GeneralSammandrag för alla Länen blifvit upplättadt, hvilket Summariskt utvisar, huruledes reductionen utfallit, samt att Collegium å detta Sammandrag jemväl till fullständigare upplysning låtit upptaga ett Hemmans Ordinarie Ränta, till dess belopp så väl 1 Skånska Länen, Blekinge, Bohus Län och Jemtland, der HemmansRäntorne utan förvandling utgå, som i Stora Kopparbergs
L$ ia§§ U, samma belopp torde efter Kronovärdi få utgå och läggas till penningen, då Räntan blifver 2J Tunna Korn och 2|- L® Smör samt 3 R:dr a3 sk. 6 r:st. i penningar, hvaremot de i Jordebokcn i4 S ta ts-U tskottets Betänkanden. förekommande benämningar å gamla Räntan kunde försvinna.
Löfvenskjöld. J. A. Börtzell.
H. Julin. L.
Norléen. P. 4.
Norberg.
!V '! '* rnr-. jn-rr n'.’ m c'!'! / . . . : , , , o:7 Bilaga till Stats-Utskottets