Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med utfärdade Kungörelse, Brärmwins-bränning - Den iz September. 415 ning blifwit öfwer hela Riket, emot fastställde afgifter tilläten, hofwa, uti underdänig skrift, de flera Personer, som utgjort Directionen af ett i Carlscrona inrättadt Bränneri.
Bolag , framstä lt angelägenheten af ett undantag för samma Stad i denna allmänt bewiljade rättig, het, och anbällit om sädan ändring härutin. nan, som utan att minska den för Staten päräknade inkomst, kunde pä en gäng förekomma den förlust, hwilken genom Anrättningens upp. hörande skulle Bolaget tillskyndas, och trygga Kronans öfwer allt i Staden belägna dyrbara Werk och förräd, jemte Jiuvänarnes enskilda egendom för hotande olyckor, af tillfälligt, genom en allman Brännwins bränning beredde eldswädor.
Directionen har härrvid tillika i underdänighct upplyst, att under en tid af 40 är en allmän Brännwins. bränning i Staden ej warit medgilwen, och att, med stadgad öf. wertygelse rm fördelarne af en sädan inskränkning, ingen enda bland Jnwänarne, wid den nyligen »verkställda Mantalsskrifningen anmält sig att bränna eller distillera brämvin, hwilket ock genom bifog»dt jntyg sinnes bestyrkt.
Dä desiutom en lätt tillgäng gifwes pä denna wa» ra, i synnerhet sedan Tull derä med innewa. rande är upphör, anser Directionen det ej böra förmodas, alf nägot betydligt qvantum komne att tillwerkas i Staden; och om äfrven »varje husägare anteknade sig till bränning ned en Panna om 50 kannors rymd, skulle, fter Directionens uppgift, hela den samman stag - 416 Den iz September. flagna afgiften endast utgöra 1250 Zliksdaler Banco; hvaremot den som Staden hittills är. ligen utgjort och nu ytterligare erbjudes, uppgär till 2500 Riksdaler Banco.
Landshöfdingen i Blekingen Friherre af Häkansson, häröfver hörd, bär i undcrdänighet witsordat hwad Bolags.
Directivnen anfört om faran för eldswädor, i händelse det tillätes Husägarne, att inom deras tomter och åbyggnader anställa Bränwins.tillwerknmg, samt widare anfört, att Stadens anläggning pä kringflutna holmar och skär, till en del af ringa widd, ej medgifwit stora tomtrymder; att af dem flera äro styckade emellan särskildta ägare, hwarigenom byggnaderne i samma mon intill hwarannan mäst hopträngas: att deste byggnader, med fä undantag, bestä af träd, hwarföre en beständig uppmärksamhet till eldswädors afwärjande fordras, men att denna eftersyn, sä noggrann den ock mä wara, skulle blifwa otillräcklig, om en mängd Bränneri-Werk inrättades, hwilka, drifne natt och dag alla ärstider, nödwändigt ökade mädan, hälst brännin. gen sannolikt till större delen korinne att werkställas af Husägare i de mindre Clasterne, der hrvarken omtanka till widtagande af nödiaa försigtigbets-mätt eller medel till deras utförande i allmänhet kunde päräknas: att ändtligen en wädeld inom Carlscrona ej endast skulle bereda enskilda förluster, utan ock, wid en sädan olyckshändelse, Kronans kostsamma inrättningar, byggnader, werk och förräd sä mycket lättare Den iz September. 417 förstöras, som mänga af dem dels ligga nära intill enskildes boningar, dels äro med dem pä samma gator och inom samma gwarter inblandade.
Derjemte har Landshöfdingen förmält, att Stadens upplystare inbyggare, fullkomligen öfwertygade om faran af en derstädes allmänt utöfwad bränning, ej önska att begagna denna rättighet, samt att antalet af dem, som framdeles kunve yttra en sädan ästundan, i alla fall troligen ej skulle blifwa stort och inkomsten i följd deraf mindre betydlig, helst inga andra än de smärre Pannerymderne komme i fräga; bwadan ock med någorlunda säkerhet runde förutses, att afgifterne derför ej skulle upphinna till den summa, som Staden förut betalt.
Enär säledes för Staten pä inkomsternas sida intet wore att winna, men wid möjligen inträffande eldswädor mycket att förlora, har Landshöfdingen ansett omständigheterna i alla hänseenden tala för ett förändradt stick med brännings, friheten i Carlscrona, sä framt bräm wins tillwerkningen derstädes finnes oundgänglig; och om Staden winner den förmonen, att emot en witz gifwen Summa fä, säsom hittills, utöfwa den i ett sammansatt Werk, anlagdt, som det nu befindtliga, pä en frän Staden afstild holme, har Landshöfdingen trott, att Staten dcrwid ej stall gä i mistning af sin trllständiga rätt, men deremot ett möjligt tillfälle till oersättliga förluster undanrödjas.
DL bewrljandet af ifrägawarande anhållan förutsätter en förändring i anseende till CarlsBihang.
N:o 58, S4> 418 Den iz September. crona Stad, uti Riksens Ständers wid sistled. ne Riksdag fattade Bestut om Brännwins brän. nings afgifternes utgörande, har Kongl.
Maj t funnit
Sig föranläten att öfwerlemna detta Ärende till Riksens Ständers pröfning, med framställande af de skäl, pä hwilka ett sädant undantag för nämnde Stad blifwit sökt och tillstyrkt.
Maj.t förblifwer Riksens Ständer med all Kongl.
Näd och Annest wäl. bewägen.
Or suprs. lUsas ^ssrts.
Den iz September. 419 Utdrag af Protokollet öfwer Handelsoch Finance Ärenden, hältet inför Hans Maj:t Konungen pä Orebro Slott den iz Sept. igro.
Deras Epcellencer Justitiä Stats. Ministern Herr Grefwe Gyl, lenborg och Stats-Ministern för Utrikes Ärenderne, Herr Friherre von Engeström.
Räden Hans Epcellence Herr Grefwe von Essen.
Secreteraren Järta. >-^tats.
Secreterare» uppläste i uudcrdänighet till justering ett pä Kongl.
Majestäts Nädiga Befallning författadt undcrdänigt Förslag M Kongl. Majus Nädiga Proposition till Riksens Ständer, angärnde rättighet för Carlscrona Stad, att hädanefter, säsom hittills, utöfwa Brännwins. bränning, genom ett Bolag och wid ett sammansatt Werk. bwilket underdäniga för. stag, 420 Den 1Z September. slag, lydande, säsom -et tvid Protocollet finnes bilagdt, Kongl. Maj t, uvpä Stats-RädetS nnderdäniga tillstyrkande, i Räder gillade, och befalite, att Dest Nädiga Proposition stulle i enlighet dermed pä manligt sätt till Riksens sens Stänver expedieras.
Tx ?rotocollo Lsrl O. 8!»0Amgn. kos ^icid. ock ^äeln äen 20 §e^t. i8ro° krLibc-ä-ränäed den ro - - - - Borgare - 8rän6er 6en rr - - f « öonäe-ständer hlsn rr - Kongs. Maj:ts Nädiga Proposition till Riksens Ständer, angäende nägra nnderdäniga Ansökningar om eftergift af Bewillningz Gifwen wrebro Slott den iz September 18 lv. ^ongl.
Maj:t har l
Räder lätit
Sig föredragas nedannämnde nnderdäniga Ansökningar om delaktighet uti den af Riksens Ständer L Deras sista Bewillnings.
Förordning wiste Socknar förunnade eftergift eller lindring i Bewillnings erläggande, samt om förklaring af 6 Mom. i 1 Art. 4 §. af samma Förordning: och som Kongl. Map.t funnit det bero af Riksens Stän - Den iZ September.
421 der sä wäl att bestämma pä hwad sätt Bewill. ning af hwar och en bör utaä, som att förkla»a meningen af deras i detta ämne beslutade Förordning; sä har Kongl. Mast welat till Riksens Ständers pröfning, öfwerlemna berörde nnderdäniga Ansökningar: 1:0
Har Kongl Mafits Bcfallningshafwande i Götheborgs och Bohus Län i underdänighet insändt en af Tose Socknemän till honom ingifwen Ansökning, akt den uti ,. Art. 4. §. 12.
Mom. i Bewillnings-Förordningen Swartekorgs Socken förunnade eftergift af Vewillning för 2:ne är, äfwen mä sträckas till deras Hemman, belägne i f. d. Tose Soc. ken, hwilken för flere ar tillbaka blifwit sammanflagen och förenad med Svarteborgs, ehuru den gamla Fördelningen och benämningen ännu bibebälles i Kronans Aordeböcker; och hafwa Sökanderne genom bewis styrkt, att de i lika mon med Swarteborgs Sockens öfrige Innewänars widkänts stada och lidande genom kriget. - . i 2:0 Hafwa Riksdags Fullmägtige! för Köpparbergs och Näsgärds Fögderier, Säthers Läw och Westerdals Fögderi, samt Nedan- och Ofwan-Siljans Fögderier i Stora Kopparbergs
Län i underdänighet förmält, att den Allmogen i vesta Fögderier, säsom ersättning för Grufwehjelpen till Stora Kopparberget i i.
Art. 4. §. 6 Mom. af Bewillnings.
Förordningen tillagdt lindring i Bewillningen, eftner Riksens Ständers mening, utan twifwel bords förstäs äfwen om 422 Den 1Z September. om Allmogens Hustrur, burn ock tjenstefolk; men lorn ett i nystnämrrde Moment wid Reda» Ilonen begängit öfwerseende elier ffriffel möjli, gen kunde wid Taperingarna föranleda den til. lämpning, att af Allmogen endast Husbönder för sine Personer skulle fä till godo njuta b» rörde lindring; sä hafwa Riksdags Fullmägtiqe anhällit om den förklaring af samma Moment, att det skutte bestämdt uttryckas, att Allmogen, i likhet med hwad förut warit stadgadt, more frikallad frän hälften af den Bewillning, som icke allenast 2. utan ock z. §. i Bewillnings.För. ordningen Allmogen älägger; Och 5-0 Hafwa Jnwänarne uti Trankils, Fo. gelwiks, Holmedals och Carlanda Socknar i Wermeland underdanigst anhällit, att de, säsom rvarande i samma förhällande med ätskittige an. dre wid Norrska Gränsen belägne Socknar, hwilka, i anseende till deras lidande under kri. get, undfätt 2 ne ärs eftergift af Bewillning, mä hugnas med en lika förmon, hälst de wid sista Riksdag deraf troligen gätt i mistning endast genom deras dä walde Riksdagsmans Matts Perssons timade död, innan Bewillnings.
Förordningen kom under öfwerlägg, ning.
Maj t förblifwer Riksens Ständer med all Kongl.
Näd och Pnnest wälbewägen.
Den iZ-SevMber. 42Z Utdrag af ProtocolLe^ öfwer Handels, och Finance.
Ärenden > hällit inför Hans Maj:t Konungen pä örebro
Slott den iZ Sept. 1310.
Deras Excellencer Justitiä Stats.
Ministern för Utrikes Ärenderne Herr Friherre von Engeström.
Räden Hans Excellence Herr Grefwe von Essen.
Rosenblad. — von Platen.
— Adlercreutz. Stats-Secreteraren Järta. (2tats.
Secreterare föredrog i underdänigbet ätskilliga underdäniga Ansökningar om eftergift af Bewillning , samt om förklaring af 6. Mom. i 1. Art. 4.
L af Riksens Ständers BewillningS Förordning.
. . - - Kongl Majit fann i Räder det bero af Riksens Ständer sä wäl att bestämma pä hwad sätt Bewillning af hwar och en borde utgZ, som att förklara meningen af deras i detta ämne 424 Den iz September. ämne beslutade Forordning, och befallte derfö. re, uppä Stots.Rädets underdäniga tillstyrkan, de, att innehållet af ifrägawarande underdäniga Ansökningar ssulle uti en nädig Proposuron Riksens Stander meddelas.
Tx ?rotoco!Ia Osr!
O. 8icvZMÄk. k»o§ k(ickcl. ocli H.6e!n 6en 74 r8rv> kreile-8r8n6sr clen 14 - - Lör Aare-^rZiräet cien 14 - - . - - Lonäe - 8tänäe.t «ien rz Kongl. Maj:tS Nädiga Proposition till Riksens Ständer angäende Allmänna MagazinSInrättningen i Riket. Gifwen wrebro Slott den iz Sept. iZio.
I^ti underdänig strifwelse af den 25 sistlidne April hafwa Riksens Ständer förklarat deras pä anförde skäl grundade öfwertygelse om Allmänna Magasins-Inrättningens »väsentliga inflytande pä Samhällets »välstånd, samt om nödivändigheten af dest bibehållande, och tillika anhällit, om Kongl.
Majus nådiga bifall till de uppgifna grunder, som Riksens Ständer, i an seen - Den iZ September.
425 seende till allmänna Magasins-För»valtningen funnit nödige, och för ändamäiet tjenlige.
Öfwer denna Riksens Ständers strifwelse bar Kongl. Mast i Räder infordrat underdänigt utlåtande af Dest tillförordnade Stats Beredmng, htvilken dermed samt med Allmänna Magasins
Directionens yttrande till Kgl. Maj.L nu inkommit Kongl. Maju, som har Sig bekant, alt inom Riksens Ständer flere frågor blifwit »väckte, hwilka röra Allmänna Magazkrs - Inrätt, ningen och dest föremäl, har i Räder »velat till Riksens Ständer öfwerlemna ofwannämndeHandlingar, innefattande upplysningar och Förslag, som i sammanhang med berörde frägor, kunna af Riksens Ständer pröfwas.
Ständer lära derrvid finna, att örn allmänna Magasins Inrättningen stall, säsom Riksens S »der önstat, kunna bäde i bättre och sämre a bereda ett nägorlunda jemnr pris pä Spannema!, understödja behöfwande Orter, förekomma hungersnöd i mistivärt är, fylla Statens bebof utöfwer Stats-Werkets egna tillgängar af Spannetnäl, samt wid inträffande krig dermed förse Rikets Armäe och Flottor, sä mäste dest nuwarande Fond betydligen förökas, och denna Fond, för att icke borttäras genom Inrättningens 0- undwikeliga omkostnader, underhällas »ned nägon säker ärlig inkomst.
Dä Kongl. Mast nu i Räder öfwerlemnar till Riksens Ständer att ytterligare öfwerwäga Magasins-Jnrättningens närwarande tiss, ständ 426 Den iz September. ständ och dest behof af medel till werksambek, om man will fordra att den stall werka till sin widsträckta och mängfaldiga bestämmelse, finner Kona!
Magt sig äfwen bora anmärka, hwad i R-ksens Ständers strifwelse af den 25 sistlidne April föreiommer angäende Riksens Ständers och deras Revisorers delaktighet i Styrelsen och Ofwerinseendet af detta Werk. Kongl.
Maj.t förmodar wäl att Riksens Ständers mening endast warit den, att dä Allmänna Magasins Inrättningen drifwes med Statens mebel, borde dest räkenskaper wara ställda under en sädan Allmän granskning af Riksens Ständer och deras Revisorer, som i zo. och 63. §. §. af Riksdags-Ordningen förestrifives, och till en sädan fordran finner Kongl. Maj.t Riksens Ständer hafwa warit lika berättigade, som af en skälig omtanka föranledde; men som förenämnde Riksens Ständers strifwelse icke allenast tillägger till deras i de underdäniga anhällan, att Kongl. Mast, sedan Magazins-Directionen blifwit hörd, täckes i Näder bestämma det antal Embets. och Tjenstemän, som finnas nödige till werkets drift, de Orden: med rättighet likwäl för Dicectionen att, i samråd med Riksens Ständers Revisorer, göra de ändringar uti antalet af Betjeningen, hwartill omstänöigheterne kunna föranleda, utan ock widare innehäller: att Dneotionen stall wara skyldig redowisning, för heia desi förwaltning, inför R.ksens Ständer, i följe hwaraf Directionens Protocoli och Rä' ken - Den September.
427 kenstaper stola noga granskas, sä wäl wid hwarje Riksdag , som af Riksens Ständers till. förordnade Revisorer; sä har Kongl. Mast ansett nödigt, att, till förekommande af nägot mitzförständ i framtiden, pä denna Redacrion wända Riksens Ständers uppmärksamhet Kongl. Mast tror sig icke behöfwa för Riksens Ständer framställa angelägenheten deraf, att deras förordnande Befattningar och Styrelsens adininistration, icke emot Grundlagarres ordalydelse och afsigt sammanblandas, hwarigenom en för ärendernas gäng hinderlig brytning skulle oundwikligen uppkomma. Wilja Riksens Ständer med deras enskildta Werk förena en Allmän Magazins-Jnrättning för sädane ätgärdsr, som icke äro frän Stats-Werket ostiljagtige, sä kunna de äfwen förestrifwa huru denna Inrättning stall förwaltas, bestämma antalet af derwid nödig Betjening, och gransta alla Specialiteterne af För.
Förwaltningen.
Men dä Magasins.
Förwaltningen utgör en ibland de Förwaltnings-grenar, som styres af Embetsmän, nämnda af Konungen, kan Kongl.
Mast icke utan att uppoffra en för Regeringssättets beständ wigtig grundsats, medgifwa att denna Inrättnings Styrelse skulle om Under-Betjeningens antal och wilkor samräda med Riksens Ständers Revisorer, eller wara stylvig Riksens Ständer r deras Revisorer, redowisning för hela sia förwaltning; och säledes icke blott för RäkenstapernaS ordning och läglighet.
Denna Re - 428 Den iz September. dowisning för en Förwaltning, som mer än nägon annan beror af tillfälligheter, ock wid hwars bedömmande mer än wid nägon annan, enskildta meningar kunna blifwa olika, skulle lätteligen söra Riksens Ständer till ett klander af Styrelsens företag, stridande mot Regerings, formens föreskrift i dest 90.
Z. och ledande till wädeliga misihälligheter emellan Regering och Ständer.
Maj:t ^örblifwer Riksens Ständer med all Kongl. Näd och Annest wälbewägen.
Ot supra. gärt».
Den Is September. 429 Utdrag af Protokollet öfwer Handels, och Finance Ärenden, hällit inför Hans Maj:t Konungen rä Orebro Slott den rz Sept. i8io. Närwarande:
Deras Epcellencer Justitiä Stats.
Ministern Herr Grefwe G yl» lenborg och Stats - Ministern för Utrikes Ärenderne Herr Friherre von Engeström.
Friherre Rosenblad. — von Platen. — Adlercreutz.
Stats» Secrekeraren Järta. tats.Secreteraren föredrog i underdänighet Stats .
Beredningens underdäniga utlätande i anledning af Riksens Ständers wid sista Riks. dag aflätne underdäniga skrifwelse om Maga. zins.
Inrättningen i Riket, och förmälts derjemte, att han i underdänighet ansäg lämpligast ätt, dä flera frägor, som härmed ägde gemen, skap, äfwen wid denne Riksdag blifwit wäckte, handlingarne i detta mäl öfwerlemnades till Rik. 430 Den iz September.
Riksens Ständer med en Nädig Proposition, bwartill Stats-Secreterare hade författat ett underdänigt Project, hwilket, lydande säsom det wid Protocollet finnes bilagdt, med Kongl. Maj^ts nädiga tillständ nu upplästes och uppä Stats-Rädets underdäniga tillstyrkande af Kongl. Mast i Räder gillades med befallning, att dest i enlighet dermed utfärdade Nädiga Proposition skulle pä manligt sätt till Riksens Stander öfwerlemnas Lx ?rotocoIIo Larl L). Lkotzman, Den iZ September. 4Zr Stormäktkgste Allenrädigfte Konung! ^edan Eder Kongl. Mast i Dest om Stats Werkets tillständ och behof den Z Julii nästlid ne är till Riksens Ständers dä förordnade Statsutskott afgifne Nädiga Proposition, ibland an nät föreställt Allmänna Spannemälö Magazins Inrättningens genom kriget iräkade bekymmer samma belägenhet, samt nyttan och nödwändigbeten af dest äterförsättande i fullkomlig werk samhet: och Lill Riksens Ständer, under erkännande af venna inrättnings wigtiga bestämmelse r flere uppräknade afseenden, uti Skrifwelse as den ss ststlidne April, pä förklarad öfwertyge! se om inrättningens wäsendtliga inflytande pä samhällets wälständ och nödwändigheten af dest bibehällande, i underdänighet anhällit om Eders Kongl. Maj:ts
Nädiga bifall till wista för In. rättningens förwaltnrng nödige och till ändamä. let tjenlige ansedde, samt i denna deras skrif, weise anfö de grunder; sä har Eder Kongl.
Maj t medelst Nädig Remist behagat deröfwer äfla dest tillförordnande Stats-Berednings undcrdäniga utlätande; och som Riksens
Ständer i gide punkten af denna underdäniga skrifwelse ansett Magazins.Directionens hörande nödigt, innan antalet af erforderlige Embels. och Tjensteman i Räder bestämdes, samt längre ned i samma punkt, att Veu till indragning föreslag, ne Betjeningen äfwen mätte horas öfwer ds dem ärnade Pensions, willtor, sä att mängden af de werkeligen fattige och till en del med mänga barn omgifne, icke skulle förgäs, sä har Stats Beredningen begärt Directionens och Wederbörandes yttrande i förenämde delar, jemte uppgift af hwad Directionen i öfrigt ansäg nö. digt att iakttaga till beredande af werkställighet utaf de förwaltningsgrunder Riksens Ständer ansedt lämpelige.
Detta Directionens nu in. komne utlätande, med de deruti äberopade och medföljande bilagor, warder härjemte i underdänighet bifogat.
De grunder Riksens Ständer föreslagit till MagazinS - Inrättningens förwaltning, innefattas egentsligen uti följande fem hufwudsakeliga fördelningar, nemi.:
Om 4Z2 Den iz September.
Om Fonden, enligt i:sta och 2:dra punkterne i Riksens Ständers ffrifwelse:
Om Directionens sammansättning, desi och den nödigbiifwande Betjeningcns aflöning, samt Pensioner,för dem som reduceras, hwarom handlas i Z-.dje och 4:de punkterne:
Om Bränwins bränningen för Kronans räkning, uti Zite, 6:te, 7ide och 8.de puncterne:
Om hwad wid Spannemä-6 handeln m m. borde iakttagas, samt redogörelsen derföre, i 9:de punkten; och i den io:de:
Om rättighet för Directionen att upptaga län.
Stats-Beredningen för desi underdäniga del, finner lika ined Directionen, att dä öfwerlefworna af Magasins-Inrättningens fond efter kriget, oaktadt Riksens Ständer älagt deras Riksgälds Contoir att betala den Utrikes ffulden 209,159 Riksdaler Hamburger Banco, icke med säkerhet kan päräknas högre än till-572,109 Riksdaler 46 si. 7 rst. sedan det som af utefiäende fordringar stär att erhäkla ändteligen blifwit indrifwit, och Directionens Bränwins.
Lager sörfält; sä kan, i anseende till de förssotter, som deraf för wisia af Directionen uppgifns angelägne behof oundwikeligen mäste göras,^ nägon tillgäng till Spannemäls-förråder för de egentelige stora och wigtiga föremälen:
Landets linderstödjande wid inträffande mitzwärt, samt för Armeen och Llottorne wid paksmmande krig, sä mycket mindre blifwa deraf att päräkna, som berörde förffotter icke tillffynda Inrätt ni«- - Den iZ September.
4ZZ ningen nägon winst, utan ofta medföra serskildte förluster, isynnerhet dä större eller mindre del af Proviant, lagret nägot är icke nyttjas, utan emot nya fullgoda waror mätte omsättas, hwarwid försäljningen af de gamla merendels utfaller med förlust.
Desin och dylika förluster, tillika med af, giften för Bränwins bränningSrättigheten, åfloningar för Inrättningens Styrelse och Betjening, Magasins Byggnadens underhäll och Magazins afffrifningar m. m., ökas än widare af de Pensioner, hwarmed Riksens Ständer funnit rättwisa och billighet fordra, att den nu blifwande öfwerffödiga Betjeningen understödjes.
Uti serstlldte underdäniga Betänkanden bär Directionen yttrat sig om den Bränwins-bränning och Distillering, som enligt Riksens Ständers widtagne Beslut blifwer Magasins Inrättningen tilläten, af 20,000 Tunnor i Stockholm och 10,000 Tunnor i Götheborg, men med will. kor: att denna Bränwins bränningsrätt ej fär utarrenderas: att Bränwin till besia Städer kar Tullfritt införas, samt efter Kongl. Kungörelsen den iz sistlidne Junii, att Directionen deremot bör godtgöra den afgift af 8 si- personen, som desie Städers Jnnewänarc, i händelse Bränwins bränning af dcm, lika som i andra Städer, fält ulöfwas, eljest bort i Bewillning erlägga.
Att en Bränwins bränning under desia milldor icke kan blifwa för Kronan lönande, har Directionen i desi bifogade underdäniga ffrifrvelBihang. N:o 55, 56. se Den iZ September. se af den 19 nästlidne Julli, i afseende pä Stock, holm, omständeligen ädagalagt och i ilka under, dänigl utlätance om Bränwins bränningen i Götheborg af den '.7 sistiidne Augilsti wisat 0. »nöj igheten, att med förhoppning om fördel der anställa Bränning brännn.Z för Kronans räk. ning.
Enahanda ssäl förekomma ock emot winst af den Kronan rilkagde Bränwins D.st-lkeringsrättigheten i berörde Städer, emedan äswen di.
Meradt.Bränniln till dem Tullfritt fär införas fran Landet, hwarest denna förädling, ined lika förmon som sjelfum bränningen, kan idkas, det will säga: med samma arbetare och dragare, som hw or och en för sitt landtbruk behöfwer underhålla: n ed det bränsle, som pä ägorne ar att tio ä, s-wt af den säd, som frän egen jord erhattes; dä Kronan dstrem t med sarskiidte i och för branni: aen lönade arbetare och til!»yningsmän, kostsamt underhä-lne dragare, dyrt inköpt bränsle, samt, i W rk och Byggnader, »om äro kvsisamme att u dnrhälla, mäste idka sin B'äw wink brännioeg af köp, Spannemäl, och, oaktadt a l denna olikhet i omkostnader, ändock hälla pris med Laudlmawttn, soin tillika merendels aptid gör ett serdeles afseende pä dranken för sina kreatur.
Wld grunderne för den framtida Spännemälshandeln, har
Directionen pä äberopad erfarenhet sökt upplysa fördelarne af 1798 ärs författning, och den methode, som bitlilis »varit iakttagen, jemte följderne af upphandlingar, an tin - Den iz September.
4^1 tingen genom Unctmner ekler mänadteligen kun. gj.rde upp dandlingspriser, hwilka utwägär
Di. rectlonnr, för anförde skäl, icke anker b!n oa bi. diaqa tte -ul
Let ändamål, sim bör sökas, om Magazins Inrättningens Fond skulle komma till dea styrka, att Spannemäl till större förrädcc uägoE, kunde upphandlas.
Alt siuttligen, i anledning af tillätelsen alt upptaga !ä.:, göra sädane rchplag för ignade aniingeu penningar eller säd till wäide, och med räntan derföre öka alla vfwan. nämde omkostnader, dä, efter
Direclionens »astra, Inrättningen, i saknad af egen betydlig i».k.inst, icke kan underhällas utan ärligt under.
Nöd af ^-taks-Werket, det anser Directionen resto betänkligare som Spannemälen skulle kom. ina. akt qwarligga i Magazinerne, för att, i m.chväxrär utan ränta utborgas till en nöd. sta,o allmänhet och kanske till nägvn del, för bristande tillgäng, flmeligen gä till afskrifning.
När alla besia hufwudsakeliga omstandstg. heter med allt hwad
Directionen »vid hivar och cist af dem ouiständeligare andragit, och Siitts.
Btt-dningen, till undwik.nde af widlyftigbtt r underdäuighet äberopar, öfwerwägas, lärer Eoer Kongl. Maj.t i Räder täckas finna, hivad Stais' Beredningen för desi underdämga del mäste erkänna, tet nemligen: att Magazins.
Inrättningens numarande Fond, föga sträcker sig längre, än ull underhäliande af de förräder som erfordras för päkommande wanliga Sjö'Expeditioner: list Staternes Aflöningö.