Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Åkerbruket, Handeln och Näringarna.
De för denna Hufvud-Titel anvista Tillgångar hafva de senare åren varit nog knappa, så att nödige ansedde Utgifter måst år från år uppskjutas.
Tionde Hufvud-Titeln.
Militaire- och Försvars-Verken till Sjös. Enligt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 2 November 1824, anordnas alla till denna Hufvud-Titel hörande Anslag till Förvaltningens af Sjö-Ärendena disposition och redovisning; och Stats-Contoret, som med detaillerna härvid ej har någon befattning, är ej i tillfälle att känna, hvilka förändringar och rättelser härutinnan kunna anses nödiga. ga Bil. till K. M. Nådiga Propos.
Tionde Hufvud-Titeln blef vid i8a3 års Statsreglering formerad af den Tredje Hufvud-Titeln förut tillhörande del, sorn innefattade Anslagen för Sjöväsendet, hvaremot den Tredje nu endast utgöres af Anslagen för Landtförsvaret.
Lämpligare och mera öfverensstämmande med en systematisk ordning i uppställningen af Stats-Utgifterna hade visserligen varit, om Anslagen för MMtaire- och För svar s-Verken till Sjös fått utgöra Fjerde Huf vud-Titeln och Anslagen för Clerecie- och Läro-Verken blifvit öfverflyttade till den Tionde.
A11 m anna I n d r a g n i n g s - S t a t e n.
Den besparing å denna Hufvud-Titel, som genom afgång uppkommit, och för år 1826 utgjort 4,714 R:dr 44 9 r:st. samt för det närvarande är ökad, hvilket kommer att närmare bestämmas vid afslutilinge n af innevarande års Stat, blifver en Tillgång för de tillökade Utgifter, sorn på Indragnings-Staten komma att uppföras.
Enligt Rikets Ständers Beslut och Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 20 Jaliuarii och 18 Augusti 1824, skall det på allmänna Indragnings-Staten till f. d.
Famillens underhåll varande Anslag af Bil. till K. M. Nådiga Propus. N.-o 2. gl 66,666
R:dr 3a sk. årligen anordnas till Rikets Ständers Bank, i afbetalning å den till Liqviden med f. d. Kongl.
Famillen af Banken förskjutna Summa af ^32,55^ R:dr 5 sk. 6 r:st.
Till 1827 års slut hafva härå blifvit till Banken afbetalda 225,925 R:dr 44 sk- 5 r:st., och vid 1829 års slut blifver Bankens fordran endast 3^3,297 R:dr 4i sk. 1 r:st.
Om Medel att på en gång liqvidera denna återstod anvisas, vinner Riks-Staten från i83o års början en årlig tillgång till andra behof af 66,666 R:dr 32 sk.
Sedan, med undantag af Kammar-Skrifvaren Westman, alla de till f. d. Widegrenska Riks - Boksluts - Contoret hörande Tjenstemän på andra håll blifvit emploijerade och vunnit förbättrade vilkor, täcktes Eders Kongl. Majit, genom Nådigt
Bref af den i4 December 1825, i anseende till de för Westman förekommande bevekande omständigheter, bevilja honom en årlig tillökning, uti dess på f. d.
Kammar-Collegii Afräknings-Contors
Stat innehafvande Kammarskrifvare-Lön , af 100 Ridr, att utgå af Öfverskottena å Stats-Verkets Inkomster; och torde denna Löne-tillökning böra uppföras å Allmänna Indrägnings-Staten, derifrån Afräknings-Contorets aflöning i öfrigt utgår.
Bil. till K. M. Nådiga Propos. N.-o 2.
De förbättrade Löner för Civile Staterna, som vid 1815 års Statsreglering blefvo anslagna, bestämdes att till hälften, å 4L R:dr Tunnan beräknas i Spannmål, hälften Råg och hälften Korn, och att efter årlig
Riksmarkegång contant utgå, äfvensom vid den af Eders Kongl. Maj:t för år 1816 och framgent i Nåder fastställda Lönereglering för Militaire-Staterna , vissa Tunnor Spannmål blefvo under PenningeLönerna beräknade, dock till ett minimi pris af 6 R:dr Tunnan.
Vid årliga Uträkningen af denna Riksmarkegång antogs det sätt, att Länens sammanlagda Markegångspris å en Tunna Spannmål, hälften Råg och hälften Korn, dividerades med Länens antal.
Men då det befanns, att detta Riksmarkegångspris blef högre än värdet, efter serkildta Läns Markegångar, sammanlagdt å den Inkomst i Spannmål, som för Utgiften skulle utgöra tillgång; helst i de seminantare Provincerna, der Stats-Verkets behållna Spannmåls-inkomst är större, Markegångarna alltid äro lägre än i en del Provincer, serdeles de norra, der likväl Kronan har liten eller ingen odisponerad behållning i säd; gjorde Stats-Contoret, uti dess Berättelse till 1823 års Riksdag, framställning härom, på grund hvaraf Eders Kongl. Majrt i Nåder fästade Rikets Ständers uppmärksamhet på nyttan och redig - Bil. till K. M. Nådiga Pr»pos. N.-o 2. 95 heten deraf, att ett oföränderligt medelvärde emellan hvarje Riksdag fastställdes å den under Penninge-Lönerna inbegripna Spannmål.
I anledning häraf anmälte Rikets Ständer i underdånighet, det de väl ansett nödigt, att en reglering borde vidtagas, som kunde förekomma den, genom hittills gällande sätt för Riksmarkegångsuträkningen, uppkomna brist i tillgången för utbetalningen af Civil-Staternes Löneförhöjning; men, enär bestämmandet af ett oföränderligt medelvärde, intill nästa Riksdag, å Lönings-Spannmålen, skulle lemna det vid Lönernas reglerande till hälften i Spannmål afsedda ändamålet ouppfyldt: att nemligen Lönebeloppen såmedelst skulle komma att rätta sig efter Varuprisen och myntvärdet i allmänhet, funno Rikets Ständer, till beredande af öfverensstämmelse emellan Statens Inkomst af dess behållna Spannmål samt Utgiften till Penninge-Löntagarna, det vara, för den derutaf under deras aflöning uppförda delen, lämpligare och äfven med Stats-Verkets fördel öfverensstämmande, att, vid uppgörandet af Riksmarkegången, Tunnetalet af Kronans behållna Spannmål inom hvarje Län må först efter Länens Markegång förvandlas i penningar, och sedermera hela det Penningebelopp, som genom de på sådant sätt för alla Länen blifvande Summornas sam - 96 Bil. till K. M.
N.-o g. manläggning uppkommer, delas med Tunnetalet af Kronans hela Intrad af behållen Säd; och borde denna Riksmarkegång tillämpas håde på Civile- och MilitaireStaternas penninge-löntagande Embets- och Tjenstemän»
Då likväl, med tillämpning af denna beräkningsgrund för Riksmarkegången, de Civile Löntagarne, i anseende till det antagna priset af 4|- R:dr per Tunna å deras Spannmål, vid en allt lägre fallande
Markegång få vidkännas en derefter minskad betalning för Löuings-Spannmålen och, i händelse priset folie ända till D-'dr, skulle komma att helt cch hållet sakna all förmon af den, med afseende på behofvet, vid i8i5 års Riksdag, dem, medelst Spannmåls uppförande under Lönerna, tillagda Löneförbättring, hvaremot åter Militaire-Statern», uti det för dem å Spannmålen satta Minimi-pris af 6 R:dr per Tunna, ega en försäkran att icke till mindre än detta belopp blifva för Löningssäden godtgjorde; så hade, med öfvertygelse för öfrigt om angelägenheten deraf, att Civile-Statens Penninge-Löntagare ock må varda försäkrade att få åtnjuta en för deras utkomst nödig aflöning, Rikets Ständer fastställt ett Minimum af 6 R:dr per Tunna Lönings-Spannmål för Civile-Staternes Ejnbets- och Tjenstemän samt anslagit och #
Bil. till K. M. Nådig» Propos. N.o 2. oell å Stat uppfört, skillnaden emellan 6 R:dr och 4* R:dr å Tunntalet under hvarje Lön. Ehuru Eders Kongl. Maj:t härvid funnit, att bestämmandet af ett mellan Riksdagarne oföränderligt pris å den under Embets- och Tjenstemäns Löner inbegripna Spannmål skulle hafva medfört enkelhet i förvaltningen och kunnat med Löntagarnes bästa förenas, har likväl Eders Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref af den 26 November 1823, gillat den af Rikets Ständer i ofvanberörde måtto uppgifna ordning för prisets bestämmande å Penninge-Löntagares Aflönings-Spannmål, äfvensom det derå bestämda Minimipris, samt i Nåder befallt, att årliga Riksmarkegången i enlighet dermed borde uträknas.
Eders Kongl. Majlis och Rikets Kammar-Collegium, som denna uträkning skulle verkställa, har, under den 27 Februarii 1824, i underdånighet anmält, det Collegium, i anledning af en ifrån Stats-Contoret erhållen uppgift å TotalSumman af Stats-Verkets disponibla Spannmål, med tillika utsatt serskildt belopp af hvarje slag för hvarje Län, och efter de i Länen genom j823 års Markegångs-Taxor satte värden å Råg och Korn, låtit författa Bih. till R.
Prot. 1828 och 1825.
I Saml.j 1 Band. usta Haft. (C.) 7 98 Bil. till K. M. Nådiga.
Uträkning å Medelpriset, såsom blifvande grund för Riksmarkegången å den Penninge-Löntagare för år 1824 anslagna Allo— liings-Spannmål af förrberörde slag, men att härvid förekommit, huruledes Uträkningen, med iakttagande af de dervid bokstafligen stadgade hufvudgrunder, kan uppgöras på trenne serskildta sijtt, af hvilka hyart och ett utslår med ett till någon del olika resultat eller Riksmarkegångspris.
Sålunda har, då Summan af den disponibla Spannmålen, 81,207 Tunnor i3i K:pr, dividerats med Markegångsvärdet derå, utan Beräkning af det skiljaktiga beloppet emellan Råg och Korn, uppkommit ett medelpris per Tunna af 5 R:dr 18 sk. och nära 11 r:st.
När åter denna skilnad emellan Sädes-slagen beräknats, samt beloppet af Råg, 33,674 Tunnor i6y7- K:pr, och af Korn, 47,532 Tunnor 285 K:pr, serskildt dividerats uti Markegångsvärdet derå, har Medelpriset befunnits utgöra 5 R:dr 19 sk. 5 r:st.
Men då deremot förrberörda disponible Spannmåls-tillgångar af Råg och Korn reducerats till hälften af hvartdera slaget med antaget Medelpris per Tunna af hvarje Läns serskildta Markegång, hvarigenom ett sådant reduceradt Spannmålsbelopp, i stället för 81,207 Tunnor i3i K:pr, blifver 79,213 Tunnor n-L K:pr, och dessa 79,213 Tunnor uyTg
K:pr dividerats uti deras uträk - Bil. lill K. M.
Nådiga PropOs.
No i. linde Markegångsvärde, har ett Medelpris uppkommit af 5 R:dr 20 sk. 3|| r:st.
Den sist omförmälde eller tredje Uträkningsmelhoden, såsom med billighet oell de i ämnet föreskrifna hufvudgrnnder närmast förenlig, har af Kammar-Collegium blifvit i underdånighet tillstyrkt och, genom, Nådigt Bref af den 10 Mars 1824, af Eders Kongl» Maj:t gillad och antagen.
Efter de, i enlighet härmed, skedde uträkningar, liar Riksmarkegången varit för åren 1824, 1825 och 1826 Minimipriset 6 R:dr, för år 1827 9 R:dr 19 sk», samt för innevarande år 6 R:dr 18 sk.; och är det högst sannolikt, att den för nästkommande år åter nedgår till Minimipriset.
Stats-Contoret liar af detta förhållande hemtat ytterligare stöd för dess förut yttrade öfvertygelse om lämpligheten och nyttan af bestämda Lönebelopp emellan Riksdagarna, och StatsContoret får härvid i underdånighet åberopa så väl dess, gemensamt med Ivrigsoch Kammar-Collegierna samt KammarRätten, afgifna underdåniga Betänkande af den 29 sistlidne April, angående vissa förändringar i Krono-Uppbörds- och RedogÖrelse-Verket, som dess Förslag till reglering af Lands-Staternas Löner, dervid Stats-Contoret ansett, att Penninge-Lönerna borde bestämmas i silfver, att, efter en vid hvarje Riksdag uträknad, de fem loo Bil. till K. M. Nådiga.
Propos. N:o 2. föregående årens, Medelcours, utgå oför» ändrade intill nästa Riksdag.
Slutligen får Stats-Contoret här förnya dess, uti ofvan åberopade underdåniga Betänkande af den 29 sistlidne April, gjorda framställning om olämpligheten deraf, att de af Staten lönade Embets-och Tjenstemän dels till Kronan erlägga Contribution af de Löner de åtnjuta, dels vidkännas afdrag af dessa Löner till förmon för vissa Inrättningar, och för att bereda tillgång till utbetalande af Företrädares Begrafningshjelp, Att Em bets man nen för den tid, han till Statens nytta tjenstgör, får oafkortad åtnjuta sin Lön och vara befriad ifrån alla återbetalningar deraf till Kronan, synes både billigt och rättvist.
Medgifva ej Stats-Verkets Tillgångar att umbära de sålunda uppkomna återbetalningarna och att gifva serskildta Anslag till de Inrättningar, som hafva förmon afLöne-afdragen, så borde åtminstone Lönerna regleras så, att de, med dessa återbetalningar och afdrag förminskade, kunde till sitt Nettobelopp utgå; derigenom
Löntagarne skulle erhålla visshet om hvad de bestämdt hafva att åtnjuta, och KronoUppbörds- och Räkenskaps-Verket i betydlig nion skulle förenklas.
Om Eders Kongl. Majit i Nåder täckes härå fästa Rikets Stän - Bil. till K. M. Näcliga.
Propos. No i.
101 ders uppmärksamhet, skola de härutinnan, nödiga Utredningar och upplysningar blifva Stats-Utskottet tillhandahållna.
Stats-Contoret framhärdar med djupaste vördnad, nit och trohet Stormäktigste Allernådigsle Konung Eders Kongl, Maj:ts underdånigstc > tropligtigste tjenare och undersätcr E. R. ADELSWÄRD. N.
A. Söderholm. C. Tunelius. P. Westerstrand.
Stockholm den 16 October 182,8, Th. Nyström. N. E. Miiller.
Till Kongl. Maj:t underdånigst medj Berättelse om Stats-Verkets förvaltning, tillstånd och behof. loa Bil. till M. K. Nådiga Propos.
Förteckn i ?i g 1 öfver de till 1826
Ars slut > på öfver skotten å Stats-Verkets Inkomster anordnade
För skott s-Utgift er , att anmälas hos Rikets Ständer till ersättning eller afskrifning.
Af de uti 1822 års Riks-Stat och Stats-Contorels underdånigt Berättelse till sista Lagtima Riksdagen spe- cificerade Utbetalningar, emot framdeles ersättning eller afskrifning, till ett belopp af 549,5gi R:dr 44 ke- viljade Rikets Ständer, enligt Deras underdåniga skrif- velse den 20 November 1823, afskrifning för 498,719 R:dr 21 sk. 1 i:st.r hvadan återstår 55,872 R:dr 22 sk. ii r:st., nemligen:
För År -1820.
Inköpssumman för Biskopps-Bostället i Götheborg, enligt Kongl. Brefvet deri ; jolars 1820 . . 6,00a: —.— Transport 6,00.0: —> t— Bil. till K. M. Nädiga.
Propos. N.-o Transport 6,000:
För År 1821.
Till uppförandet af en Stallbyggnad för Veterinaire-Inrättningen, enl.
Brefvet d, 23 Maji 1821 10,000: —•
— För År 1822.
Till uppförandet af en Stallbyggnad för Veterinaire-Inrättningen, återstoden, enligt Kongl. Brefvet* den 23 Maji 182 Ersättning för år 1820 förlorade 1800 Lisp.
Arrende-hö af Sundbyholms Kongsgård, enligt Kongl. Brefvet den 19 Mars 182 Transport i,2i5:32. 8.
Nådiga Propos. O Transport 1,215: 32. 8.
Arfvode till Under-Läraren vid Gymnastiska Centralinstitutet, för 1822, enligt Dito den 16 April 1817 ......
Arfvode för Januarii och Februarii månader 1822 till den i Kammar-Rätten Adjungerade Ledamoten, enligt Dito d. 7 Mars 1821 . . . . 4t;32. — Transport 2,269:19. 7.
Bil. lill K. M. Nådiga Propos.
Transport 2,269: 19. 7.1
Kostnader vid afmätningen af Ljusnedals Krono-All- männing i Herjeådalen, enligt Dito d. 5 Febr. 1822 1,200: — — Dito Dito till Landtmätaren Sundling, enligt Dito 54g: <?• —•
Arfvode in. m. till Wide- grenska Boksluts-Conto- ret, enl.
Brefven d. 24 April iSiöoch 17 Julii 1818 . . . . 2,656:34. 4* Arfvoden till Härads-Skrif- varne för Omslut af 1820 Transport 6,675: 11. 11.
Propos. N o Transport 6,6^5: n. n.
Dito d. 12 Dec. 1821 2,600: —• —•
Ti'3'ckningskostnaden lör Formulairen till Dito enl. samma Kongl. Bref . icp: 33. 4’ Dito för Samlingarna af de till Krigs-och Commerce- Collegium hörande För- fattningar, enligt Dito den 20 April 1822 . 2,400:
Inbetalning å de Högstsa- lig Hennes Maj:t Enke- Drottningen Hedtig Eli- sabeth Charlotta i lifs- tiden tillhöriga Götha- Transport 11,870:45. 3.
Transport 11,870:45. 3.
Dito den 25 Augusti 1819 . 700:
Lön och Boställs-penningar för en Häradshöfdinge i Helsinglands Vestra Domsaga , enl.
Dito d. 3 Aug. 1818 . • . * * • 85: —m* Lön för 2:ne Häradshöfdin- v gar i Westerbotten, enl.
Dito d. 3i Dec. 1819 . i5o: — — Kostnader åren 1813 med 1819 vid Utmarkeraas å Öland fördelning, enl. Dito d. 4'Sept. 1822 3,786:44- 4* Transport 16,592:41* 7.
Dito vid den verkställda regleringen af Stuteri-Inrättningen vid Flyinge och Dahlby Kongsgårdar, enligt Kongl. Brefvet d. 9 Junii 1818 samt Rikets Ständers Beslut . 7,262: 12. 8 Ersättning för den till samma Stuteris underhåll, genom Kongl. Brefvet den 7 December 1813 anslagna Dagsverks-lösen, som för åren 1816 med 1S20 till Malmö Ränteri, under titel Stats-Medel, Transport 23,855: 6. 3 .
Dito till Allmänna Maga- zins-Direclionen för af- lemnade 275 T:r Spann- mål till Ölands Läns Landt-Stat för senare halfåret 1819 samt hela år 1820 2,462:11. 7. , 00 0 ^ ' 4 r. 188: 1. 3.
S:a 57,188: x. 3.
Afgår: besparde Medel på anslaget till Krönings- och Begrafuings-kostnaderna !8i8 i,3i5:26.
4- 55,872 Transport 55,872 22 11 no Bil. till K. M. Nådiga Propos. N.-o 3.
I Transport 55,872 22 11 År 1822 ytterligare.
Kostnader i och för nya Riks-Boksluts-Arbetet och An- ticipations-Utredningen, enligt Kongl.
Mars 1821 1,200:
Tryckningskostnad för Samlin- gen af de till Commerce- Collegii befattning hörande Författningar och Stadgan- den, enligt Dito den 28 April 1822 800:—* — Tryckningskostnad för Samlin- gen af de till Bergs-Collegii / befattning hörande Författ- ningar och Stadganden, enl. samma Kongl. Bref . . 600: o ^0Q. ... 1 Transport 2,600:—-—• 55,872 22 11 Bil. till K. M.
Transport 2,600:*——• 55,872 22 11 År 1823.
Anslag lill Monumentets uppförande ef- ter Högsalig H. K. H. Kron-Prinsen Carl August, enligt Kongl. Brefven den 18 Augusti 1818 och den i3 Mars 1822 1,000:
Tryckningskostnad för Sam- lingen af Författningar hö- rande till Krigs-Collegii befattning, enligt Dito den 23 April 1822 .... 600: —•
— Dito Dito hörande till Bergs- Collegii befattning, enligt Dito i . i4o:44* — Transport 1,740: 44*— 2,600: | 55,872 22 11 112 Bil. till K. M. Nådiga Propor. N. o 2.
Transport 1,740:44* — 2,600:
Dito Dito hörande till Commerce-Collegii Dito, enligt Dito 85o: 18,— Arfvode till en Underlärare vid gymnastiska Centralinstitutet, enligt Dito den 16 April 1817 . . • . 200:
Till Krigs-skulJers betalande, till Krigs-Fonden levererade 60,000: —•
— Till liqviderande af Eskilstuna Gevärs-Factoris
Lån af Civil-Statens Pensions Transport 62,791: 14.— 2,600:
Propos. N o Transport 62,791: *4*— 2,600:
Fond utbetaldta Capi-j tal • . . 60,000: —•
- Rest å 1824 års Ranta å Lånet 3,327:33.8.,.,, ' 63,327: 33. 8. hvarifrån afgå in- flutna Medel för försålda Inventa- rier vid Söder- hamns Factori . h c -> / 39. 4-„4.r64; 5. 55,872 22 11 År 1824* Ytterligare Anslag till Monumentets upp- förande efter Högsalig H. K. H.
Kron- Transport 127,464: 5. 4- 55,872 22 11 Bih. till R.
Fröt. 1828 och 1829. 1 Saml.j 1 Band, usta Häft. (C.) 8 u4 Bil. lill M. K. Nådiga Propos. CN 9 Transport 127,464: 5. 4- 55,872 22 11 prinsen Cari- August, enl.
Bref- vet d. i3 Mars 1822 . 2,o54-‘ 8.— Tryckningskostnad för Sam- lingen af Författningar, hö- rande till Krigs-Coilegii befattning, enligt Dito d. 23 April 1822 ....
5oo:
Inköp af Instrumenter till Vetenskaps-Academien, en- ligt Dito den 24 Nov. 1824 2,896:
Ersättning till Galmare Läns Ränteri för förskjutna Landtmäteri-kostnader vid Utmarkernes å Öland för- delning, enligt
Dito den 7 December 1824 • • . 386:32. '— ^ S36-40 Transport i33,3oo:45 4- 55,872 22 11 ÉMri Bil. till K. M. Nådiga Propos.
Transport i33,3oo:45. 4» 55,872 22 I I År 1825.
Stipendii-Medel till Tlieo- logiska Faculteten i Lund, enligt Kongl. Brefven d. i5 October 182/!, d. t3 Maji och d. i5 Junii 1825 4oo:
Dito Dito i Upsala, enligt
Dito den 15 Octohcr 1824 oell den 16 Februarii 1825 25o: Kostnader för Fgo-utbytes- förrättningarna å Norra Riksgränsen, enligt Dito den i5 November 1820 22,965:39. 5.
,,3^,^. 5 156,916 36 9 S:r [212,789 11 ~S n6 Bil. till K. M.
Nådiga Propos. N.-o 2. hvarifrån afgår:
Transport 212,789 I I 8
År i8a3 influten ersättning för de till Veterinaire-In- rättningen gjorda förskott 180: 12. 10.
År 1824 dito dito ........ 522: i5. 3.
Influten ersättning å de till Tryckning af Krigs-Författnings-Sammandraget utbe- taldte medel • 84: 38.
— År i8a5 dito dito 2C)4: 36.
— — — Dito för dito hörande till Bergs- Collegii befattning .
— — Dito för dito hörande till Com- merce-Collegii dito . . . . 127: 2. 10. 288: *»497 8 11 Summa, som i 1827 års Hiks-Stat balanceras . 21 1,292 2 9 Bil. till K. M. Nådiga Propos.
Transport Tillkommer: 211,292 2 9 Enligt 1826 Ars Riks-Hufvudbok.
Kostnader för Högtidligheterna vid H. K. H. Arf-Furstens födelse, enligt Kongl. Brefven den 1 Februarii, den 1 Mars, den 5 April, den 27 Julii och den 24 Augusti 1826 31,617:27. 2.
Än, i berörde ändamål, i förmågo af Kongl.
Brefvet den 1 Februarii 1826, af Extra Utgifts-Medlen förskottsvis ut- betaldte, som böra ersättas af Öfver- skotten å Stats - Verkets Inkomster, enligt Kongl. Brefvet den x Mars 1826 3,182:16.— Transport 31,617:27. 2. 211,292 2 9 u8 Bil. till K. M.
Nådiga Propos N-O; Transport 31,617:27. 2.
Stipendii-Medlen till Theologiska och Medicinska Faculteterna i Lund, enligt Dito den 8 Februarii 1826 .... 37: 16.—•
Vetenskaps-Academien för utgifter vid anställda Pendel-mätningar, enligt Dito den 21 December 1825 370: 38. 8.
Kostnader för Utmarks-fördelningen på Öland, enligt Dito den ig April 1826 58:34- 6.
Roterings - jemnknings - kostnader , enligt Dito den 21 October 1817, d. 20 April 1824 och d. 29 Augusti 1825 . . • 28,307:36. 1.
Kostnader för Gränse - regleringen med Ryssland, enligt Dito d. 5 Julii 1826 1,619: 1. 2. 9 S:a j 273,3o3 9 12 derifrån afgår:
År 1826 influten ersättning å de till tryckning af Krigs-Författnings-Sammandra get utbetald te Medel —.
Dito för dito, börande till BergsCollegii befattning
— Dito å kostnaderna vid H. K. H. Arf Furstens födelse — Dito å de till Monumentets uppföran de efter Högsalig H. K. H.
Kronprinsen Ca.rl August gjorda utbetalningar Transport 273,303 12 132: 36. — 78: i8.‘ 2. 2: 17.— 8:43. 1. 222 18 Sura m a| 2y3,o8o|42 STOCKHOLM, tryckt i Ecksteinska Tryckeriet, i8ag.
Kongl. Maj.-t-s Nådiga Propos. N,-o 3. i N:o 3* KONGL. MAJ.TS Nådiga Proposition till Rikets Stander, angående Vacance-afgijts erläggande af Rust- och Rotehållare vid Båtsmanshållet, dä Båtsmän under krig afgå; Gifven Stockholms Slott den a g October 1828.
Ilos Kongl. Maj:t har af Förvaltningen af Sjö-ärendéna fråga i underdånighet blifvit väckt, huruvida Rust- och Rotehållare vid Båtsmanshållet, hvilkas nummer under krig blifva vacante, höra intill krigets slut Båtsmans-vacance-afgift erlägga; anförande Förvaltningen härvid: dels att om ett krig tilläfventyrs flere år skulle fortfara, hvarunder möjligtvis hela ordinarie
Båtsm ans-uppsättningen kunde försvinna, samt flere klasser af Bevärings-manskapet, i följd deraf, i stället måste uppbådas och med kläder förses, Kronans utgifter härigenom i betydlig nion komme att ökas, under det opåräknade förmoner för de Rustande funnos; dels ock, att olika tunga dessa senare emellan skulle uppkomma, derest händelserna föranledde dertill, att en del Rotar vid första uppbrottet af kriget erhölle vacance, men andra åter Bih. till R. S. Prot. 1828 och 1829, 1 Sami., T Band. s:dra Haft5 1 2 Kongl. Mdj.-ts Nådiga Propos.
N.-o 3. måste lindér hela kriget aflöna och klädå qvarblifvande karlar; hvadan Förvaltningen sålunda, afven för sin del, artsåge Rust-och Rotehållare för sina Hemman, af hvilka Indelningen och Ro te ringen utgöres, de förre i. anseende till motsvarande fördelar i hemmansräntor, och de senare till följe af åliggande Rustnings-skatt, hvilken icke skäligen Syntes förtjena vidare förminskning genom fett af alla
Stånd ingånget frivilligt åtagande, att vid en viss ålder såsom försvarare tjena fäderneslandet, höra erlägga, efter gällande författningars föreskrift, vanlige såkallade vacance-medel,: då afgång af ordinarie karl inträffar.
I anledning häraf, och sorn Kongl. Majit lika med hvad Förvaltningen af Sjö-ärendena i underdånighet yttrat, ansett Rust- och Rotehållarne vid det ordinarie Båtsmansliållet , hvilkas karlar under krig på ett eller annat sätt från tjensten afgå, icke derföre att de, enligt 18i a års Författning rörande inrättningen af allmänna Beväringsmanskapet, Srö befriade från skyldigheten att under krig recrutera, böra vara till krigets slut äfven frie från alla Rustningen och Roteringen åtföljande onerå, och derigenom njuta en förmon, soVn de Rust- och Rotehållare, hvilkas nummer under kriget icke blifvit vacante, skulle sakna, utan att Kronan deremot bör kunna af förstnämnde Rust- och Rote - Bil. till K. M.
Nådiga Propos.
No 3. Z hållare påräkna någon ersättning för kostman. till de Bevärings-karlars beklädnad, som komma att tjenstgöra i de afgångne ordinarie Båtsmännens ställe; vill Kongl. Maj:t härigenom i Nåder föreslå och till Rikets Ständer öfverlemna att bestämma en lämplig Yacance-afgift att af de Rust- och Rotehållare vid det ordinarie Båtsmans-hållet, hvilkas karlar på ett eller annat sätt hädanefter under krig från tjensten afgå, utgöras från den tid vacancen yppas och till krigets slut; hvilken afgift Kongl. Maj:t anser till KrigsFonden böra* ingå.
Maj:t förblifvör Rikets Ständer tned all Kongl.
Datum ut supra. CARL JOHAN, J. Nordenfalk.
Utdrag af Protöcollrt öfver Krigs-är'enden, hållet inför Hans Maj:t Konungen, iiti Stats-Rådet ä Stockholms Slott-den a q Oktober 1838.
Justitia^ Stats-Ministern ll. E.
Hr Grefve Gyllenborg. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena H. E. llr Grefve af Wetterstedt.