Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
April innevarande år till Kongl. Stats-Cörttöiret ingått; men då härvid förekommer och Synes förtjena afseende , att i allseende till Krigsrustningarna på Vestra Efiksgfärtsen öch fälttåget mot Norrige Under loppet af de år söm denrta provision bordt reqvireras, J^ands-Contoiret varit af göromål öfverhopadt öch saknat erforderlig tid för granskningen och anmälandet af Man* talsskrifvarnes reqvisitioner inom behörig tid* 5.-te Bandit. . i 17. 1X8-. samt 93® Dm 7 Juli.
. samt att utaf provisionen , utgörande tillsammans för bägge åren 1812 och 181.3, 596 R:dr 16 sk. 6 r:st., största delen eller 416 R:dr 32 sk., efter hvad Landshöfdinge-Embete»t förmält, redan är utur Landt-Renteriet förskjuten ; så har StatsUtskottet, i likstämmighet med dess förut i dylika ämnen afgifna utlåtanden , ansett sig böra tillstyrka Riksens Höglofl.
Ständer att i betraktande af omförmäldta förhållande bevilja, att denna Mantalsskrifnings-provision må vederbörande till godo komma.
Hvilket dock vördsammeligen hemställes Riksens Höglofl.
BondeStåndets Ledamöters vägnar Jon Jonsson, €. Tunelius. * Riksens Den 7 Juli. 931 Uppläst hos Höglofl.
Ridd, och Ad, den, 7 Juli.
Prest-Ståndet den 7 Väl[ofl.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande, i anledning af anmärkningar vid dess Betänkande öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Fropos it ion 07)i ersättning af den förlust i årlig inkomst, som Allmänna Barnhus-Inrättningen i Stockholm måst vidkännas genom Stor-Furstendömet Finlands afträdande.
Till Ståts-Utskottets uti Betänkande den 27 nasti.
April gjorde tillstyrkan, att Allmänna Barnhus-Inrättningen i Stockholm måtte på det sätt ernå den af Kongl. Majtt genom
Nådig proposition föreslagna - ersättning för hvad Inrättningen genom Finlands afträdande förlorat, att lill den samma kunde upplåtas hälften utaf den i Bevillnings - Förordningen bestämda afgift för Spelkort som tillverkas och stämplas här i Stock-* holm, hafva Högv.
BondeStåndet lemnat bifall, den 1 och 5 sisth Maj; men Höglofl.
Ridderskapet och Adeln förklarade, genom^Protocolls-Utdrag till Stats-Utskottet af den 5 i berörde månad, sig hafva beslutit att Betänkandet, jemte de dervid gjorda anmärkningar skulle till en början öfverlemnas till Sevill - Den 7 Juli.
Bevillnings - Utskottet ; och Vällofl.
BorgareStåndet har ater, genom Protocolls-Utdrag af den l
Maj , återremitterat ärendet till Stats-Utskottets ytterligare åtgärd, i anledning af gjorda anmärkningar, sorn likväl egemeligen afse en större ersättning eller betydligare bidrag för ofvanberörde Inrättning.
Sedermera, och efter det Bevillriings-Utskottet den 16 nästl.
Juni afgifvit dess svar i ämnet, har Högloft.
Ridderskapet och Adeln utan att remittera några anmärkningar vid Statsutskottets Betänkande, bifallit Bevillnings-Utskottets utlåtande den 28 nästl.
Och då i följd häraf ärendet torde vara att anse såsom afgjordt, finner Stats-Utskottet sig icke kunna de från Vällofl. Borgare - Ståndet remitterade anmärkningar till åtgärd upptaga.
Utskottet får vördsamligen anmäla. k Stockholm den 6 Juli 1815.
Ledamöters vägnar Garl De Geer.
BorgareStåndets Ledamöters vägnar Carl Fr, Landberg, Allmänna På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar C. v. Rosenstein.
BondeStåndets Ledamöters vägnar And. Sandsten.
C, Tunelius.
Den 7 Juli. 933 Vppläst hos Höglofl.
Kidd» och Åd. den 7 Juli.
Prest-Ståndet den 7 Vallöf!» Borgare Ståndet den 10 Hederv.
Bonde - Ståndet den 7 Allmänna Besvärs- och Occonomie samt Särskildta Utskottens Betänkande, i anledning af väckt fråga om inskränkning i Halländska och Bohusländska Allmogens Seglationsfrihet.
Borgare* Ståndet remitterat ett af Herr Assessoren Sv. Darin ingifvet Memorial, deruti hemställes, om icke Riksens Ständer må finna anledning , att hos Kongl. M.ajtt i underdånighet yttra den önskan, att den, enligt Kongl. Commerce-Collegii Kungörelse den 9 April 1811 Allmogen i Hallands samt Götheborgs och Röhus Län beviljade Seglations frihet till Utrikes orter med öppna båtar och däckade fartyg under 15 lästers drägt j såsom ledande till åtskilliga missbruk och- olägenheter, måtte återföras till den ordning , som 4 Art. 1 §. i 1748 års Kongl. Reglemente för Coopvasrdie - Sjöfarten utstakar, så att Skeppare, jorn vilja idka Utrikes Sjöfart, skola vara verkliga Borgare, samt derjemte tillhållas, att så väl vid utgåendet som vid återkomsten anlöpa närmaste Sjö-Städers hamnar, för att kunna ordentligen visiteras , hvarigenom , jemte möjligheten af en mera säker controll emot Lurendrägerier och 934 Den 7 Juli. och Tullförsnillningar, de svårigheter äfven skulle försvinna , som vid sjökusterna och särdeles i Bohusländska Skärgården hindra , att rätteligen och med anbefalld noggrannhet handhafva Kongl.
Majus Nådiga Författningar emot Svenska Sjömäns eller andra Undersåtares olofliga utvandring, samt om uppmärksamhet pä de många dit ankommande främlingar och resande.
I anledning af förenämde framställning har Herr Grosshandlaren J. F. Ekman, uti särskildt till Vällofl. Borgare-Ståndet ingifvet och till Utskotten öfverlemnadt Memorial, anmärkt, att det föreslagna vilkoret för Allmogen , att i afseende på Seglations - friheten vara Borgare i Svensk
Stad och der erlägga onera så väl till Kongl, Maj:t och Kronan, sorn Staden, icke borde vara förenadt med skyldighet till bosättning derstädes, samt i öfrigt tillagt, att då det, genom 1774 års Kongl.
Reglemente för Sillfiskerierna i Götheborgs och Bohus-Uän, blifvit tillåtet, att till Trankokerierna och Sills&Iteri-verkeu i Skärgården directe inlöpa med fartyg och der utlossa de för nämnde Verks drift och Arbetarnes hellof erforderliga förnödenheter, sådant skett i afsigt att underlätta nämnda nyttiga närings-gren, men att, sedan detta fiske nu afstannat, utan att man ager något synnerligt hopp om dess återställande, grunden för ofvannämde rättighet förfallit, hvarföre Herr Grosshandlaren föreställt angelägenheten deraf, att densamma hädanefter må upphöra, särdeles som, under skydd af denna tillåtelse , ej allenast en ej obetydlig Skärgårdshandel idkas med den vid Fiskelägen och Skärgårds - Den 7 Juli. 935 gårds-vérken boende Allmogen, till förlast för Släderna i deras tillständiga rätt, att med Köpinanna-varor förse det ornkringliggande landet, utan äfven
Durendrägeriet mera än genom någon annan canal skalL otroligt kunna befrämjas, Uti hvilket sednare yttrande Herr Assessoren Darin instämt, samt för öfrigt förklarat, att från Herr Assessorns anmärkning emot utrikes seglationen med öppna båtar, ej borde kunna dragas den följd, sorn skulle ändamålet anses vunnet och denna handel oskadlig endast derigenom, att de Skeppare, som dertill låta bruka sig, anlono Burskap i Städerna och blefvo till Stadsafgifter taxerade, emedan, om ej dessa tillika vore i Städerna husiigen boende , och om ej all deras export eller import omedelbart från Städernas hamnar , och under der varande Tullkammares tillsyn verkställdes, den gamla vägen för smyghandel och upplag af förbudna eller tullen undansnillande varor, vore lika öppen, som förut , och den ringa contingent, som Städerna af dessa Borgare erhöllo, på långt när icke svarande emot deras skada af den fortsatta Skärgårdshandeln, än mindre emot den, som Staten derigenom tillskyndas, samt att, så länge Skärgården och yttre kusten icke kan tillräckligen bevakas, vådan af Skärgårdens fria seglation aldrig skall kunna afvärjas.
Vid detta ärendes öfvervägande hafva Utskotten inhämtat , att, enligt hvad Herr Assessoren Darin uti sitt Memorial anfört , förra tiders erfarenhet visat , huruledes medelst öppna bågars nyttjande till seglation på utrikes orter från 03S Tim 7 Juli. från Götheborgs- och Bohus-samt Hallands Län , skadliga missbruk ej mindre i anseende till förbudna varors insmygande, än Tullens undarisnillning for inkommande lofgifna varor föröf■Vats, och ju längre, ju mera tilltagit, till hinder för inhemska näringars tillväxt och förkofran, samt tilj förmindskning uti Kongl. Maj:ts pph Kronans tillständiga Tull-inkomst, och att dessa missbruk, oaktadt noga tillsyn och vidsträckt beckning, icke kunnat utestängas, i anseende till de mångfaldiga i Skärgårdarna varande inlopp och gömställen, sora lemna Lagbrytqrne ett önskpdt tillfälle, att utan tilltal och pafö]jaqde ansvar kunna idka en förderflig smyghandel
Af dessa apledningar blef äfven» genom K°ngl. Brefvet den ig Juni 1798 och Kgl, flommeice-Collegii till följe deraf under den 16 Juli sanning år utfärdade Kungörelse stadgadt, att endast däckade fartyg , mindst å 15 Jästers drägtighet, fingn från Sjö-TuJIskamrarng i Götheborgsoclr Bohus- samt Hallands X.än till seglation på utländska orter förpassas , peli deremot alla fai> tyg och båtar af mindre jästetal, än det nyssytpmnda , ehvad de voro däckade eller öppna, förbudet att idka fart frpn nämnde
Då detta stadgande, hvilket så-?
ledes var gällande i afseende på seglation från berörde J-jäp med alla båtar och farkoster af förenämde beskaffenhet, ehvad de tillhörde A1Ipiogen eller Städernas invånare, genom Kongl, Maj:ts Nådiga Förordnande den 27 Februari 5811, på det sätt ändrades, att Allmogen i dessa Län lemnades frihet, att till frakter å utrikes orter Den 7 Juli, $37 erter begagna, sig af dess öppna båtar och min'. dre däckade fartyg, skedde sådant troligen i den afsigt, att nämnde landsorters invånare, hvilka genom Sillfiskets upphörande förlorat en förut påräknad närjngs-utväg, skull - derigenom lern-* pas tillfälle, att, genom idkandet af en således jnegifven seglation till främmande hamnar, hämta fördel af de båtar och fartyg, dem de egentligen för Sillfiskeri-handteringens bedrifvande sig förskaffat, och hvarvid , enligt Kongl.
CommerceCollega Kungörelse den 9 April nyssnämnde år, ibland annat förordnades, att Båt-skepparen agde att sig anmäla på vederbörande Tullkamprare, ordentligt angifva de till export ämnade varorna, dem under Tullbetjentes tillsyn inlasta, derföre erlägga Tull och umgälder, samt derå taga behörigt pass på lika sätt, som för andra utrikes gående fartyg är stadgadt; att han ej må förbifara utlopps Tullkammaren utan anmälan och erhållen visitation, eller taga annan led, än för hvart och ett Tullkammare district är Utstakad; att han ej må undandraga sig tillsyn peli visitation af Jagt-TJppsyningsmän och Tullbetjente, hvarest de träffas, antingen i öppna sjön eller inom skars, och att han vid återkomsten ifrån utrikes ort skall anmäla sig på Inlopps - Tullkammaren, der sådana finnas, men i annat fall på Sjö-Tuljskamrarne och der afgifva märkrulla, på sätt Seglation?
- Ordningen af den 15 Juni 1774 föreskrifver, samt ej taga annan led ärj för hvarje
Stad vid inseglandet är bestämd - Huru* 93» Den 7 Juli.
Huruvida dessa försigtighetsmått kunna an* ses tillräckliga till förekommande af missbruk och underslef vid idkandet af utrikes segelfart med båtar och farkoster af sådan beskaffenhet, som dessa, hvilka med mera lätthet än större fartyg naturligtvis kunna i oloflig afsigt inlöpa uti de liera i förenämnde skärgårdar varande vikar och landningsställen , är en omständighet, hvarom Utskotten ej tilltr» sig kunna fälla någcft omdöme; men att någon större säkerhet dervid skulle kunna vinnas derigenom , att, på sätt Herr Assessoren Darin föreslagit, dylika Båtskeppare blefvo förbundne att om Burskap i Stad sig anmäla, och derstädes sig bosätta, dertill synes, efter Utskottens tanka, så mycket mindre någon anledning förekomma, som dessa, likasom Skeppare i allmänhet, till följe af högstberörde förordnande) i allt fall äro ställde under vederbörande Tullkammares och Tullbetjentes tillsyn och uppmärksamhet; hvarföre ock Utskotten ej finna sig äga skäl föreslå Biksens Ständer, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet tillstyrka en anstalt, hvilken, utan egenteligt ändamål, skulle leda till tvång och tunga för dessa .Läns Allmoge vid begagnandet af den seglations-frihet , som densamma är medgifven.
Hvad åter angår den gjorda anmärkningen rörande den tillåtelse, som uti i 7 74 års JFiskeriStadga är lemnad, att till Trankokerierna orh SilIsalteri-verken i Skärgården inlöpa med fartyg och der utlossa de för samma verks drift och t arbetarnes behof erforderliga förnödenheter; så skulle det efter Utskottens tanka synas, som denna - JDen 7 Juli. 9 39 na rättighet nu mera upphört, sedan de skäl redan för detta förfallit, som till densamma föranledt, och hemställa derföre , om icke Riksens Ständer skulle finna anledning, att hos Kongl. Majit i underdånighet yttra den önskan, att under tillämpning af hvad i dylika frågor är i allmänhet stadgadt, låta i afseende härå meddela sådana Nådiga föreskrifter, som med allmänna ändamålet instämma.
Stockholm den 4 Juli 1815- På Allmänna Besvärs- och Oeconomie. samt Särskildta Utskottens vägnar Höglofl.
Ridderskapets och Adelns Ledamöter Er.
Hauth. A. Lantingshausen.
Vördsamt 154» Den 7 Juli.
UppläJt hos Högloft. Ridd. och Ad. den 7 Juli.
Prest-Silndet dan 7 Vallofl.
Borgare-Ståndet den 10 j Hederv. Bonde-Ståndet den 7 j Vördsamt Memorial!
Vid regleringen af Riks*Ståndens- och Deras Utskotts Cåntzliers arfvoden och dagtraktamenten forbehöllo sig Ordförande i Utskotten, på sätt StatsUtskottets den 22 sisth April afgifne, samt af Riksens Högloft.
Betänkande härom innehåller, att i händelse vid Riksdagens slut, göromålen skulle det fordra, få använda ytterligare biträde vid renskrifningen.
Banco, från den 28 sisth Juni, samt dessutom äfven tillfälligt biträde mot skälig betalning, hvilket Utskottet får vördsamt anmäla i afseende å ersättningen häraf, som synes lämpeligen kunna upptagas bland Expence-medlen, hvilka efter särskild räkning komma att godtgöras.
Stockholm den 6 Juli På Höglofl.
Prest-Ståndets 1815- och Ad.
Eedamöters vägnar Carl de Geer.
Eedamöters vägnar Gustaf Murray.
VI Den 7 Juli. 94i På Vällofl. Borgare- På Hederv.
Ridd. och Ad. dan 7 Juli, Högvörd.
Frest-Ståndet den 7 Vällofl. Borgare-Ståndet denio^ Hederv.
Bonde-Ståndet den 7 'Riksens Högloft.
Stånders Allmänna Besvärs- och Oeconomie- samt Särskildta Utskotts Betänkande, angående medel och utvägar till Hampplanteringens befrämjande.
Sär* skildta Utskott, uti afgifvet Betänkande af dea 17 Juni, rörande den i älla Orter af Riket öf. verklagade förlägenhet i allmänna rörelsen, redan haft tillfälle yttra sin öfvertygelse om nödvändigheten af särskilta anstalter till Hampplanteringens upphjelpande, får Utskottet, gemensamt med Riksens Ständers Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskott, till hvars yttrande Höglofl.
Ridd. och Adeln remitterat ett af Herr Öfversten och Riddaren Berghman ingifvet Memorial , med framställning om en författnings vidtagande, som förpligtar innehafvarne af den Staderna donerade jord, att begagna densamma - 94* Den 7 Juli. samma till plantering af Färgstofter, Lin och Hampa samt Tobak, nu aflemna sitt närmare Utlåtande i detta ämne.
Hamp-culturens befrämjande liar varit en länge påtänkt förbättring i Rikets allmänna hushållning.
På Riksens Ständers underdåniga tillstyrkande blefvo genom Kongl. Brefvet till samtliga Landshöfdingarne, under den 14 Sept. 1752, vissa föreskrifter i Nåder meddelta, angående Städernas förbindande, att till nyttiga planteringar af Lin, Hampa och andra förutnä trind a
Växter använda den jord , som af frarniärne Konungar blifvit dem donerad, en ans tall t , hvilken än ytterligare under 1756 års Riksdag , enligt Secreta-Handels- och ManufacturDeputationens då afgifne berättelse, påyrkades, såsom instämmande med ändamålet af dessa donationer.
I afsigt, att genom Penninge-uppmuntringar leda orntankan på detta föremål, täcktes Kongl. Maj:t, likmätigt Kongl. CommerceCollegii på Nådig befallning utfärdade Kungörelse af den 18 October 1774, fastställa vissa premier för Hampa, producerad på Städernas jord; men allt detta har likväl ej förmått medföra åsyftad verkan till förmän för denna nyttiga Näringsgren; och Sverige är ännu i den belägenhet, att nödgas tillita Utlänningen om denna nödvändighets vara, hvilken ock, i anseende till de betydliga qvanliteter deraf, som erfordras för Örlogs- och Handels-Flottorna samt Fiskerierna, utgör en af Rikets liufvudsakligaste importer.
De tid efter annaa här i landet gjorje försök - Den 7 Juli. 943 sök med Hampsädet hafva ^medlertid medfört den fullkomliga öfvertygelse, att denna växt, långt ifrån att finna något motbjudande i klimatet, tvärtom nästan på alla orter i I^iket ganska väl tufves, och att dess plantering, rätteligen skött, länder ej mindre till enskild fördel än allmän båtnad; och som
Städerna äga flera arbetande händer och bättre tillgång på gödsel än landsbyggden, så har man, enligt hvad ofvananförde allmänna Handlingar utvisa, funnit
Hampculturen vara för dem ganska tjenlig, och såsom till sin natur en Stadsmanna-Näring, böra af dem idkas i stället för vanligt sädesbruk, hvartill de nu använda deras jord , och hvarigenom de sätta sig utom det behof af Landtmannens producter, som borde göra honom säker om en afsättning, den han ofta måste söka på. aflägsna orter, till kännbar olägenhet för honom sjelf och till väsentelig saknad i rörelsen förden Stad, som i anseende till belägenheten varit närmast att draga fördel af hans fournerande med nödiga Köpmanna-varor.
Huru vigtig artikeln Hampa är på den Svenska Handels vågen, kan slutas deraf, att enligt hvad Persedel-extrakterna utvisa, importen efter ett medium af 5 år, ifrån och med år 1808 till och med Ign, utgjort ett qvantum af 191,447 lispund, hvartill äfven kommer ett belopp af 134,829 alnar Segelduk, som under samma tid blifvit till Piket införde ; och då detta förhållande nogsamt ådagalägger angelägenheten af ytterligare kraftiga anstalter, för att inom Riket kunna frambringa denna oumbärliga vara, hvilken dess - 944 JDcn 7 Juli. dessutom, vid infallande Krigs-örolighefer, ofta icke utan mycken svårighet kan från frammana de hamnar erhållas; så torde, efter hvad Utskotten förmoda, Riksens Ständer finna skäl , att i underdånighet hemställa, Om icke Kongl. Majit, som säkerligen lärer anse detta öfverläggningsämne utgöra ett Väldigt föremål för dess Nådiga omsorg för Rikets förmån och bästa, må i öfrigt finna godt, att till Hampplänteringens och öfriga öfvannämnde växters befrämjande 1 allmänhet i Nåder vidtaga sådana medel och utvägar, som kunna plöfväs till ändamålet mest lämpeliga, och hvarvid fråga äfven torde förekomma om veikställigheten af den redan länge, ehuru hittills förgäfves, yrkade anstallt att på tjenligt sätt befordra denna Culturä införande, fortkomst och bibehållande å den del af Städernas jord, som, enligt de meddelta donationerna, bör till dylika behof användas* Stockholm den 4 Juli 1815* Rå Allmänna Besvärs- Och Oeconornie samt Särskildta Utskottens vägnar
Rå Högl.
Ridd* och Adelns Ledamöters vägnar Er.
Rå HögV* Rrest-Ståndets Ledamöters vägnar Ludvic Mörner.
På VällofL Borgare-Ståndets Ledamöters vägnar Hild.
JaC.
Vik Hederv. Bonde-Ståndets Uedarnöters vägnar Eric Ericsson* Nils Marisson. v C. Klintberg* Den Den 9 Juli. 945 Den 9 Juli 1815 sammanträdde den Nämnd, som äger att diimma huruvida Högsta Dömstalens Ledamöter gjort sig förtjente att i d#ras kall bibehållas, då, sedan en Ledamot blifvit utlottad, öfver följande proposition voterades:
Den som ansel* alla Högsta Domstolens Ledamöter äga Riksens Ständers förtroende , och böra vid deras Sysslor bibehållas, skrifver Ja.
Den det ej gör, skrifven Nej.
Nej, företages ny omröstning, enligt Regeringsformens 103 och Riksdags Ordningens 64 § §.
Då sedlarne blifvit öppnade befunnos rö» Sterna således hafva utfallit
Ja 25 Nej 22 i följe hvaraf Nämnden ansett Högsta Domstolens Ledamöter böra vid deras Sysslor bibehål las* , och ingen vidare åtgärd i detta afseende äga rum.
F. B. Schwerin. C. v.
Ar 1815, den 9 Juli, Sammanträdde Riksens Höglofl.
Ständers va'da Electorer, för att Utse en Riksens Ständers Justitia?
Ombudsman, då sedan en Ledamot blifvit utlottad , och de öfriges ingifna Sedlar blifvit öppnade , befunnos rösterna således hafva utfallit: Friherre Mannerheim, Lars
Aug 44 röster. 5.e Banket. 119. 120.
Revi - 946
Dm 9 Juli. Revisions-Secreteraren Thurdfjäll 2 röster, Commerce-Rådet Zenius 1 Ut supra. T. B.
Schverin. C. v.
Rosenstein. J. Wegelin. A. J.-son Hyckert.
År 1815, den g Juli, sammanträdde Riksens Högloft.
Ständers valde Electorer , för att utse Riksens Ständers Justiti^Ombudsmans Suppleant, då, sedan en Eedamot blifvit utlottad, och de öfriges Sedlar blifvit öppnade, och 2:ne deraf casserade, rösterna befunnos således hafva utfallit: Commerce-Rådet Ol. Zenius 40 röster.
Öfver-Directören Grewesmöhlen 2 Borgmästaren Ullberg 1 Revisions Secreteraren Thurdfjäll 1 Cantzli Rådet Kullberg 1 Ut supra.
Rosenstein. J. Wegelin. A. J son Hyckert.
Utdrag af Vållofi. Borgare-Ståndets Frotocoll, hållet vid Urtima Riksdagen i Stockholm d. 9 Juli 1815.
S. D I anledning af nu, vid förnyad föredragning, gjorda anmärkningar vid Eag-Utskotiets den 17 Juni afgifna, och den 28 på bordet laggda, Memorial rörande förändring i Dom - Sen g Juli. 947 Domstolarnes antal och organisation, blef det» samina af Borgare Ständet till Utskottet återremitteradt.
Robsahm, Utdrag af Hedervärda Bonde Ståndets Frotocoll vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 9 Juli I8I5* S. T).
Hedervärda Bonde-Ståndet lät sig åter förekomma Allmänna Besvärs- Och OeconomieUtskottets j sedan d. 5 i denna månad på bordet hvilande, Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets den 3 sitsi.
Maj afgifna Betänkande, rörande dels ändring uti föreskrifterna, om tiden och sättet för MarkegångsTaxornas upprättande och Biksens Ständers Ju* stitise-Ombudsmans befattning med deras granskning, dels ock Tionde och Rentegifvares skyldigheter emot Indelningshafvare och Rente-tagare.
Efter öfverläggning blef, hvad Utskottet yttrat och föreslagit uti usta punkten om StatsUtskottets hörande; s>:dra om Justitise-Ombudsmannens gransknings-rält; 3:dje angående Besvärens insändande till Kongl. Kammar-Collegium; 4:rie, rörande Terminernas förändring för Markegångs» sättningarne m. m.; 5:te om antagande af föregående årets Markegångs priser till grund vid liqviden, Rentegifvare och Bentetagare imellan; b te öm Den g Juli.
Om Taxeringsmännens antal och egehskaper; 7:de om 2:ne Sockne-Fullmägtiges väljande , att med Fogden stadga de pris, som for Häradet borde uti Pris-Couranten till Markegängs sättningen intagas; 8:de om utsättande af pris på alla slags blandsäd, som i Fänet brukas; och uti g:de punkten beträffande Herr Professoren Forssells erinran ; —- af Hedervärda Ronde Ståndet utan ändring eller tillägg antaget; men hvad Utskottet uti totde punkten angående reciproqua stadgandet för Rentegifvare och Rentetagare , i afseende på vägens längd vid forslandet, föreslagit, blef af Ståndet ogilladt, med förbehåll att Rentegifvare och Rentetagare skola rätta sig efter Markegången, när Spannemål ej kan levereras in natura enligt uppgifna förslaget, som bestämmer vägens längd.
Utskottets yttrande i 11 punkten, angående vice Talmannen Hyckerts med fleres yrkande, att Afrads- och Tionde Spannemålen alltid bör få, äf Rentegifvaren , då han så askar, efter Markegången lösas, afslogs, med godkännande af Talmannens yttrade tanka.
Förra delen af 16 punkten, om förekommande af missbruk med utsättande - \
Den 9 Juli. 949 tande af flera ställen till TIondens och Afradens aflernnande , blef antagen; men sednare delen afslogs , rörande underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t om Rentegifvares berättigande, att, vid Spannemålens leverering medtaga 2:ne ojäfviga goda män rn. m>, sorn borde iakttagas, dä tvist om Spannemålens godhet uppstår.
Om hvad Hedervärda Bonde Ståndet sålunda beslutit, skulle de öfriga Respeciiva Stånden vördsamt och vänligen underrättas.
Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. Föredrogos å nyo följande sedan sista Plenidag på bordet hvilande Betänkanden; från Stats Utskottet af den 30 Juni 1:0 öfver Herr Kyrkoherden Euttemans Memorial om tillökt anslag £,r Kongl.
Bibliotheket ; 2:0 om föreslaget understöd af allmänna medel för utgifvandet af Skriften ibVensÅ Botanik ; 3:0 i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga remiss å Eandshöfdinge-Embetets i Vermland underdåniga anmälan om Mantalsskrifvare-pruvisionen derstädes för åren 1812 och 1813; af den 3 Juli: 4:0 rörande gjorda Motioner, om fortfarande bidrag af Statens medel till Södertelje Canalinrättning; 5:o - Den 9 Juli. 5:0 i anledning af Herr Friherre Stael i*.