Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer för så - Bcvillnings-Utskollets Betänkande JV.-o 6ö. 3 daul fall mätte bemyndiga sina Fuilmägtige i Riksgälds-Contoret, att på Allmänna Bevillningen å aldra Artikeln, med en fyllnads-afgift, jemnad till fullt skillingslal på hvarje Bevillnings Riksdaler efter samma Artikel, fördela' deri bristande summan till utgående under det år, som följde näst efter det, då bristen blifvit af Riksgälds-Contoret till Stats-Contoret betald, samt attFulimägtige måtte ega, med anmälan bos Kongl. Majit om förhållandet, i underdånighet anhålla om Nådig Kungörelse, till vederbörandes efterrättelse, angående debitering och uppbörd af en sådan fyllnads-afgift; och förmenar Motionairen, alt, om Rikets Högloft.
Ständer förkasta den af honom föreslagne åtgärd, Riksgälds-Contoret skulle blottstälias för möjligheten att oförtänkt komina i en sådan belägenhet, att dess förbindelser blifva ouppfyllda, hvilket åter skulle hafva följd, att Rikets Ständer mäste sammankallas, hvarigenom koslnaderne för Riket troligen blefve mångdubbelt större, än den summa, som borde betäckas.
Uti denna motion hafva Herrar Prostarne Stenhammar, Ruus, Östberg och Nordin instämt.
Detta allt, jemte hvad Herr Domprosten Doctor Heurlin, med hvilken Herr 1 doctor Elfström samt Herrar Prostarne Hallström och Hallbäck sig förenat, emot motionen anfört, bar Utskottet i behörigt och noggrant öfvervägande tagit; och ehuru Utskottet visserligen erkänner den goda afsigt, att förekomma förlägenhet för Riksgälds-Contoret samt styrka allmänhetens förtroende till detta Rikets Ständers Verk, hvilken ligger till grund för ifrågavarande af Herr Prosten Astrand väckta motion; så torde dock böra tagas i betraktande, dels alt Riksgälds-Contoret under innevarande
Riksdag fått sig anvisad ett i jemförelse med dess utgifter vida större inkomstbelopp, än under föregående Riksdagar varit fallet, och något skäl till farhåga för uppkommande brist af serdeles betydlighet eller svårighet att fylla, utan extra ordinarie åtgärder, desto mindre synes böra förefinnas, som den af Rikets Höglofl.
Ständer, för bestridandet af de uti Stats-Utskotlets Betänkanden N:o 204 och 4*7 uppgifne Riksgälds-Contorets behof, anslagne summa torde, på sätt bilagde Calcul, Litt. A., utvisar, för kommande åren, snarare än brist, lemna ett betydligare öfverskott, tillräckligt att belacka hvad Stats-Verketsutgifter för nu löpande år kunna komma att öfverskjuta de inkomster, som inflyta innan de nya Bevillningarne taga sin början; dels ock att, i anseende till de vidlöftige och långsamma former, i afseende å Uppbörd och Räkenskaper, som inom vårt land ega rum, ändamålet med den föreslagne åtgärden svårligen i verkligheten torde kunna vinnas, emedan, om t. ex. en Statsbrist uppkom under år i836, eller det år med hvilket de nya bevillnings-afgifterne först komma att utgå, 4 Bevillnings-Vtskottets Betänkande AT.o
So. sådant ej kan utrönas eller beloppet deraf vara kändt förr än år 1838, och om Fullmägtige då skulle, i händelse af brist, enligt Herr Prosten Åstrands förslag, utskrifva en fyllnads-afgift, så inflöt den dock icke tili RiksgäldsContoret förr än år 1840.
Den ögonblickliga lijelpen, som med förslaget synes åsyftad, egde således icke rum, och afgiften inflöt dessutom först vid en tid då Rikets Ständer redan voro församlade till lagtima Riksdag, samt i tillfälle att, med ledning af flere års erfarenhet, vidtaga de hasla utvägar lill rättelse, om något misstag i de nu gjorde beräkningarne egt rum, och brist i de påräknade inkomsterne derigenom uppkommit.
På dessa skäl och för att sålunda ej, med misstroende lill egna åtgärder, gå kommande Ständer i förväg, samt under säker förmodan, att, om ej oväntade händelser, omöjliga att förutse, inträffa, de af Rikets Högloft.
Sländer anvisade medel skola vara fullt tillräcklige för Riksgälds-Contorets behof, utan alt några utomordentliga åtgärder för extra tillgångars anskaffande vidtagas, anser sig Utskottet icke kunna understödja Herr Prosten Åstrands motion, utan får hos Rikets Höglofl.
Ständer vördsamt afstyrka bifall till densamma.
Jemte 2:ne bilagde Calculer, Litt.
A och B., åtföljer en Ledamots reservation.
Stockholm den 10 April i835.
Reservation af Prosten Nibelius: ”Då den nya Stats-regleringen, hvad utgifterne beträffar, med innevarande år tagit sin början: då den förhöjning i Stalsutgifterne, som vid denna Riksdag blifvit beslutad, hufvudsakligen skall betäckas genom de ökade inkomster, som den nya Tull- och Bränvins-Bevillningen förmodas gifva, men dessa Bevillningar ej förr än med nästkommande år börja att tillämpas — och då derjemte
Bränvinsbränningen för en del af detta år blifvit inställd; så torde det vara nästan gifvet, attén betydlig extra Statsbrist för innevarande år uppkommer.
Anledningar saknas ej heller att befara, det dylika brister äfven skola under ett eller flera af de följande åren intill nästa Riksdag uppkomma.
Under sådana förhållanden och på grund af de skäl, som af Prosten Astrand blifvit i dess motion angifne, anser jag den af honom föreslagna åtgärden vara af beliofvet påkallad.
\ JBevillnings-Ulskotlets Betänkande N.o 60.
Men då del är möjligt, att en för ett år uppkommen extra Statsbrist kan af det följande årets öfverskott till större eller mindre del betäckas, och då det bör förekom mas, alt den i frågasalta fylin adsafgiften ej må för något år blifva förmycket betungande, anser jag, i händelse Rikets Höglofl.
Ständer skulle finna motionen förtjena afseende, ett maximum för nämnde afgift böra bestämmas, och föreslår derföre vördsamt den inskränkning i Motionairens förslag, att fyllnads-afgiften ej må i något fall öfverstiga 8 sk. för hvarje efter 2:dra Artikeln debiterad Riksdaler; hörandes likväl, så vida den uppkomma Stalsbristen ej derigenom till fullo betäckes, återstoden af bristen tagas i beräkning, då bestämmas skall, om och till hvad belopp fyll-, liadsafgift för det näst derefter följande året erfordras.
Upplysningsvis får jag meddela, att en fyllnadsafgift af 8 sk. på hvarje R:dr efter 2:dra Art. inbringar omkring 23o,ooo R:dr.
För att motivera sitt afslag å motionen, har Utskottet fästat en serdeles vigt dervid, att, i händelse en Statsbrist inträffar och denna skulle genom fyllnads-afgift betäckas, medlen ej hinna inflyta förr än il år efter sedan bristen visat sig, hvarigenom motionens ändamål, som, enligt Utskottets förmenande, är alt skaffa hjelp i behofvets stund, helt och hållet förfelas — Jag beder att få erinra, alt syftemålet med Motionairens förslag ej är alt afhjelpa ögonblickets behof.
Yppar sig en extra Statsbrist, så måste den för ögonblicket genom lån fyllas.
Motionens syftemål, så vida jag lätt uppfattat det, är att sauvera Statens credit, alt bereda lindriga lån-vilkor, samt att förekomma, det skulden ej må ökas; och detta syftemål skall, om jag icke irrar mig, genom den föreslagna åtgärden i besydlig nion vinnas.
Den invändningen emot Motionairens förslag, att fyllnadsafgiften ej kom att inflyta förr, än under det år, då Rikets Ständer åter äro lill lagtima Riksdag församlade och sjelfve då kunna vidtaga nödiga åtgärder, synes mig ej heller vara fullt gällande.
Sländerne, som, om urtima Riksdag ej inellankommer, träda tillsammans i Oetoher 1889, hinna säkert ej förr, än under loppet af år 1840, alt bestämma den nya Bevillningen, hvilken således enligt Grundlagen, ej förr än under år 1841 kan tillämpas.
— Men om den nu föreslagna fyllnadsafgiften beviljas, så kan den, innan nästa Riksdags BevillningsStadga blifver gällande, i 3:ne år uttagas.
Ty om extra Statsbrist under innevarande år uppkommer, så visar den sig genom de afsiutade Räkenskaperne 1837, och kan under år i838 uttaxeras.
Pä enahande sätt kan Slatsbi isten för i836 debiteras under i83p, och den för 1837 under år 1840.’ ■ '' , < 6 Bevillnings-Utskottets Betänkande IV.-o 60.
Lit. A. Calcul öfver Riksgälds-Contorets årliga Inkomster och Utgifter, fran och med år i836, upprättad i enlighet med Höglofl. Stats-Utskottets Betänkanden N:ris ao4 och 4J7- Credit.
Allmänna Bevillningen, enligt Utskottets’Bet.
Riksgälds-Contorets egna oberoende Inkomster, enl.
Stats- Utskottets Bet.
N:o 204, med tilläggning af kort-och stämpel-afgiften i Bevillnings-Utskottets Bet.
Centonalen ^ . 2,301,690 51,300 39,000 — 2,391,990 - Summa B:co R:dr 2,391,990 — — D ebe t.
Aflöningar Piänta och Amortissement till Rikets Ständers Bank Piänta Räntor Piänta till II. M. Konungen å K. Carl xmts hemgifts-capital Trollhätte Slussverks Lottsedlar Lifränte-lånet .....
Götha Canal Bolags insatta reparations-fond ......
l 5,000: 3,940: 332: 24. — 67,01X1 256,800 200,000 Penningeposter, hvilka på en gång utgå till hela a) Upptaget lån af Allmänheten, ehuru suc cessivt utgående, upptages här till fulla beloppet ........ b) Bankens fordran för förskott vid liqviden 4,696: 14. 5. summan: med f. d.
Famillen c) Fru Eneskiölds afskrifning, sorn af Riksgälds Contoret ersättes ..... d) Cholera-Creditivet ...... e) Wenersborgs d:o ..... f) Reserverade Pensioner å y:de Hufvudtiteln för Militaire Enkor och Barn .
Extra Statsbristen för år i83?. . 2,000,000: — 150,828: 18. 6,326: 1. 500,OCK): — 150,000: — • 1,591: i3. 4. 361,376: 29. 9.
Summa B:co R:dr 3,170,122: i4- 6. hvarå 5g ränta och 5g Cap. afbet. årligen utgör circa Extra Anslagen .........
Rotchållarne vid Westerbottens Regemente ....
Statsbrist-summan ~ Betänkande N:o 56 . entigt Bevillnings-Utskottets 14,000 317.000 160.000 1,600 Banco. 1,016,400 1,145,190 DifFerence, öfverskott Summa B:co R:dr 2,161,590 230,400 Summa }3:co R:dr |2,391,990J-J - Bevillnings-Utskottets Betänkande iV.-o 60.
Lit. B. 7 Calcul öfver Stats- och Riksgälds-Verkens Utgifter och Inkomster år i835, enligt Stats-Utskottets Betänkanden N:ris 204 och 417 samt Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 56. STÅTS-VERKET. Banco. Credit.
Ordinarie Utgifter 9,698,190 — Debet.
Ordinarie Inkomster 4,038,500. — — Tullmedel 2,600,000. — — Salu-accis 7,500. — — Postmedel 450,000. — — Ghartae-Sigillatae medel .... 357,000.
— — Bränvinsbrännings-medel . . . 300,000. — — 7 753 000.
Tillskott från Riksgälds-Contoret eller Statsbristsumman 1,945,190. — — 9,698,190 1 Anin.
Tullmedlen äro upptagne enligt årliga medelbeloppet af inkomsten efter i83o års Tull-Taxa.
Bränvinsbrännings-medlen till ett medeltal emellan de år då ej bränningsförbud egt rum och år i832, då ett bränningsförbud under längre tid varade.
År i83ö utgjorde Husbehofsbränneri-medlen circa 449,545. — — .83i d:o 466,194.
.832 d:o 205,755.
.833 d:o 454,536. 8 Bevillnings-Utskottets Betänkande iV.-o 60.
RIKSGÄLDS-VERKET.
Ofvan anförde Statsbristsumnia för år i835 . , . 1,945,190.
Extra anslagen 160,000.
Ränta till Hans Maj:t Konungen 200,000.
Ränta och amortissement till Banken 264,000.
Aflöningar 67,000.
Räntor å ouppsägbara Capital 14,000.
Ränta å upptagne lån af Allmänheten 100,000. - — Rotehållarne vid Westerbottens Regemente. . . . 1,600. 2,751,790 — Anni.
Amorlissements-procenten å lånet af Allmänbeten, äfvensom ränta och amortissement å de i Calculen Lit.
A. uti Debet uppförde öfrige Capital-utbetalningar torde ej ifrågakomma förr än året efter det, då lån till deras gäldande är upptaget, hvadan någon Contoret drabbande utbetalning ej förr än i836 derföre torde kunna ifrågakomma.
Allmänna Bevillniugen i likhet med år i833 med afdrag af den till Stats-Verket nu mera ingående Rotefrihets-afgifter 2,331,104.
Centonalen 39,000.
Riksgälds-Contorets egna oberoende inkomster, enligt Stats-Utskoltets Betänkande N:o 204, nied tillägg af, enligt Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 56, Kort- och Tidningsstämpel-afgift . . . . 51,300. 2,421,404 330,386 Brist . . . . — Summa R:dr B:co | 2,751,790 | -| STOCKHOLM, 1835.
Tryckt hos P. A. Nobstedt &
Sök kr, Kongl.
Bcvillnings-Ut skottets Utlåtande N.-o 61.
I Ank. till Exp.-Utsk. den 16 April kl. 7 e. ra.
Utlåtande, i anledning af anmärkningar emot Betänkandet N:o 5y, med Förslag till usta och 2: dr a Artiklarne af BevillningsFörordningen.
Samtlige Riks-Stånden hafva till Bevillnings-Utskottet återremitterat förenämnde Betänkande, hvilket likväl i vissa delar blifvit af Högvördige PresteStåndet definitivt afgjordt, på sätt Utskottet skolat här nedan vördsamt anmäla. 1.
Art. pag. 5.
Borgare-Ståndet har Herr Halling, under förmenande, att Utskottet bort lemna afseende å Herr Prosten Hallbecks motion, föreslagit, att sista momentet af denna Artikel måtte erhålla en så lydande redactions-förändring: ”Denna afgift fortfar att årligen utgå äfven efter fyllda 60 år af alla dem, hvilka utaf tjenst eller rörelse, eller genom undantagsbeting vid af handlingar om öfverlåtelse af fast egendom, ega en årlig inkomst af 100 Riksdaler_, äfvensom af dem . hvilka efter 2ulra Artikeln utgöra bevillning för fast egendom af öfver 100 Riksdalers värde /’ hvarmed Herr Hallgren sig förenat; och inom Hedervärda BondeStåndet hafva af åtskillige Ledamöter anmärkningar blifvit framställde, åsyftande likstämmighet i grunderne för bevillningens utgörande af undantagsegare och löntagare.
Vid öfvervägande häraf har Utskottet funnit behofvet påkalla någon förändring uti förevarande stadgande, och får derföre vördsamt föreslå, att ofvannämnde moment må erhålla följande lydelse; denna afgift fortfar att årligen utgå äfven efter fyllda 60 år af alla dem, hvilka utaf tjenst eller rörelse, eller genom undantagsbeting vid afhandlingar om öfverlåtelse af egendom, ega en årlig inkomst af 100 Riksdaler, äfvensom af dem, hvilka efter 2;dra Art. utgöra Bevillning för fast egendom af öfver 100 Riksdalers värde, rörelse eller lön.
Prot. i834 och 1835. 5 Sami. 1 Afd. 2 Bandet. 1 iz:te Häftet.
2 Bevillnings-Uhkoltets Utlåtande N.o 61. 2.
Art. 2 §. pag. 6.
Hos Ridderskapet och Adeln har Herr Roos, C. U., föreslagit, att, då det förhållande inträffat, att åtskillige Lön- och Arfvodes-lagare, Expectanter och Pensionärer, dels å anslaget för Minister-Statens aflöning, dels äfven å Convoy- med fl. fonder till taxering sig uppgifvit, men andre åter sådant underlåtit, och derigenom undgått att bevillning erlägga, borde, uti den blifvande Bevillnings-Förordningen, bestämdt och ordagrant utsättas, att äfven för aflöningar utaf dessa fonder skall bevillning efter bestämmande tariffer erläggas, och sådant, ehvad Pensions-Arfvodes- eller Löntagaren åtnjuter sitt underhåll in- eller utrikes, och att tillika borde stadgas, att den, som, utan något uppdrag från Statens sida, uppbär sin pension eller underhåll med annan benämning, utrikes, må erlägga till viss grad ökad bevillning; inom Borgare-Ståndet har Herr Halling ansett denna §. böra förändras till en sådan början: ”Hila Embets- och Tjenstemän samt Betjente af Hof-, Minister-, Civil-, Milit aire- och Ecclesiastique-Staternesamt inom Bonde-Ståndet hafva åtskillige Ledamöter anmärkt, att Svenska Ministrar och Agenter vid främmande
Hof, somlige med anslag af ända till 16,000 R:dr Hamburger Banco, sakna allt rum i Bevillnings-Förordningen, samt att, enär 5 å 600,000 R:dr af Statens medel utgå till deras apointement, borde, efter vanliga förhållanden, 15 a 18,000 Riksdaler i bevillning deraf utgöras.
Då Utskottet inhemtat, att, vid Bevillnings-Förordningens tillämpning, olika åsigter gjort sig gällande, i afseende på frågan, huruvida bevillning af Minister-Statens aflöning rätteligen bör utgå, har Utskottet, dels för att undanröja all tvätydighet i denna del, och dels för alt, så vidt möjligt är, efterkomma den inom Riks-Stånden i afseende härpå yttrade önskan, ansett sig böra vördsamt föreslå, att i början af 2 §. emellan orden: ”Civil- och Militaire-Staterne,” må införas ordet: ”Minister;” äfvensom, att den förändring i 4 §• ega rum, som Utskottet, till följd deraf, här nedan kommer att föreslå. 4 §•
PaS' 7* Vid denna §. har blifvit anmärkt, inom Ridderskapet och Adeln: att då det syntes tvifvelaktigt, huruvida Utskottet med orden: hushyror och Bevill)iings-Ut skottets Utlåtande JY.o 61. 3 inqvarterings-penningar , äfven afselt för moneu af boställshus, borde i stället för dessa ord införas, ”hy reser sättning och värdet af hushyra in natura;” inom Borgare-Ståndet: att, såvida princip och enhet i beskattning skall bibehållas, åtminstone inom en class skattdragande, åtnjutandet af frie husrum äfven borde tagas i beräkning vid extra-ordinarie inkomsters bestämmande, och att derföre en sådan förändring uti aldra perioden af den föreslagna njra §:n borde ega rum, att efter ordet: ”hushyror” tillägges: ”eller värdet af förmoner till fria husrum i städerne ” samt att vid ifrågavarande §. borde tilläggas följande:
"För all den inkomst, som uppbäres af Tjenstemän utan att omedelbart vara föranledd af Stat, Expeditions-Taoca eller serskild bestämmelse, i ovilkorlig följd af innehafvande tjenstebefattning _, utgår bevillning efter samma beräkningsgrund, som i g:de §.■?- finnes bestämdsamt inom Bonde-Ståndet: att, i afseende på det i 162 §. stadgade undantag från bevillning för Embets- och Tjenstemäns resepenningar och tractamenten i Kronans ärenden, borde dels bestämdare uttryckas hvad dermed rätteligen förstås och dels närmare bestämmas, hvad sorn åsyftas med föreskriften i samma §. angående undantag från afgift för cornmenderingar utom Station på kortare tid än sex månader.
Vid öfvervägande häraf har Utskottet funnit skäligt, att för värdet 'af fria husrum i städerne jemväl bör erläggas bevillning; äfvensom att den inkomst, som tillfaller Tjenstemän, utan att omedelbarligen följa af innehafvande tjenstebefattning, må anses till bevillning med fem för hundradet. och får nu, så väl i betraktande häraf, sorn i anledning af hvad förut rörande Minister-Staten 111. m. blifvit anförd t, förseslå, att denna §. måtte erhålla följande förändrade lydelse:
Under lön förstås all den inkomst, som genom tjensten under loppet af året blifvit förvärfvad.
Beloppet deraf skall på det sätt uppgifvas, att hvad efter Stat utgår, derifrån icke undantagne löner, pensioner och arfvoden å Minister-Staten, eller af ConvoyCassan, ehvad dit hörande Embetsman vistas in-eller utrikes, äfvensom Tingsgästningspenningar, uppföras såsom ordinarie inkomst, men hushyror och värdet af fria husrum i städerne, inqvarteringspenningar, extra arfvoden, tractamenten för tillfälliga färrättningar på vanliga tjenstgörings-orter, compagnie-revenuer, procenter, remisslage, expeditions-lösen, permitterings-ersättning och andra sportlar, hvilka under serskilda rubriquer summariskt uppgifvas, sammanföras under titel: beräknas efter det belopp, hvartill den året förut uppgått.
4 Bevilluings-Ulshottcts Utlåtande N.o 61.
”För all den inkomst, som uppbäres af Tjenstemän, i följd af enskilda uppdrag > utan att omedelbart vara föranledd af Stat j Epeditions-Taxa eller serskild bestämmelse, eller i ovilkorlig följd af innehafvande t jens te-befattning , utgöres bevillning efter samma beräkningsgrund, som i g:de §.n finnes bestämd.” Hvaremot, enär R.
Ständer, i anledning af Utskottets Betänkande N:o 38 och Utlåtande N:o 51, angående 3:dje och f.de Artiklarne i BevillningsFörordningen, redan bestämt innehållet af 162 §., der fråga förekommer om undantag från bevillning för Embets- och Tjenstemäns resepenningar och tractamenten i Kronans ärenden, och vid commenderingar utom Station, den inom Bonde-Ståndet derom väckta anmärkning lärer förfalla. 9 §.
PaS* 9-
, För att bereda möjlighet för en näringsidkare att på ett rättvist sätt kunna beräkna sin behållna inkomst, har Herr Halling ansett sista perioden af denna §. böra innehålla rättighet för Näringsidkaren, att, jemte aflöning för verklige arbetare och arbetskostnad samt bevislige förluster, äfven få afräkna ränta å uti rörelsen nedlagdt eget eller andras capital, om ej högre, åtminstone till fem procent; men Utskottet finner icke skäl att till en sådan förändring tillstyrka bifall. 12 §. pag. 1 o. Herr Halling har jemväl ansett, att minimi-afgiften för Skeppsredare, efter Lästetalet, bör vara lika utan afseende på classen af den stad, hvaruti Skeppsredaren bor, hvilket icke hade ovilkorligt inflytande på förtjensten.
Då det icke lärer kunna bestridas, att
Skeppsredares inkomst af fartyg i betydlig mon kan vara beroende af olika local-förhållanden, så anser Utskottet berörde anmärkning böra lemnäs utan afseende. 13 & 14 §§. pag. 11, 12, i3 och 14.
Inom Borgare-Ståndet har Herr Halling ansett minimi-afgiften för handtverkare m. fl. i städerne, i anseende till de förstnämndes ofta vanlottade belägenhet, hafva bort nedsättas, åtminstone till hälften, för att Bevillnings-Utskoltets Utlåtande No 6u 5 komina i verklig jemförelse med gerningsmän och socken-handtverkare på landet; äfvensom att nedsättning uti minimi-afgiften må kunna ega rum för handlande eller handtverkare, hvilken i och för rörelsen begagnar handelsbetjent, gesäll, lärling eller arbetare; samt Herr Hallgren yrkat, antingen att en class tillägges de i i3:de § bestämde classer, eller ock att ordet: ”Gesall” må utgå från 2:dra momentet af §; och hafva Herrar Rubin, Ekerman, Norman och Frodell jemväl yttrat sig i ämnet.
Vid öfvervägande häraf har Utskottet icke funnit sådana skäl anförde, som föranleda lill ändring af hvad, i afseende härpå, uti Betänkandet N:o 57 blifvit tillstyrkt; hvadan Utskottet hemställer, att ofvannämnde anmärkningar må förfalla. 17 §. pag. 15 Acteurer och Actriser m. fl.
Då kringresande troupper låta mantalsskrifva sig på ett ställe, men vanligen icke finnas der vid taxeringen påföljande året och uppgifter från dem alltid skola saknas, samt det icke är möjligt för Taxerings-Comité att med någon sakkännedom kunna beräkna deras lönförmoner, har Herr
Halling anmärkt otillämpligheten af nu gällande stadgande i fråga om afgift för andra än de, som tillhöra Kongl.
Spectaclerne, och derföre föreslagit, att dylika personer böra taxeras uti vissa classer, med afseende tillika på den inkomst de kunna hafva af information.
Vid pröfning af hvad sålunda blifvit anmärkt, har Utskottet funnit afgifterne i förevarande hänseende böra utsättas i 2:ne afdeiningar, och får alltså vördsamt föreslå följande förändring:
Acteurer och Actriser, Musicanter, Sångare, Sångerskor, Dansmästare med flere, som tillhöra de Kongl. Spectaclernes Stat, taxeras, då de njuta inkomst af information, i fyra classer.
Första classen .....
R:dr 25 Andra dito . . . . . . — i5 Tredje dito ...... — 8 Fjerde dito ...... —— 5
Och för löneförmonerne serskildt efter förut stadgad grund.
De, som tillhöra öfrige Spectacle-troupper, anses äfven till afgift i följande fyra classer: 6 Bevilliungs-Utskottets Utlåtande JV.-o 61.
Pag - Första classen R:dr a5 Andra dito — i5 Tredje dito ...... — 8 Fjerde dito — 5 16.
Billard-egare.
Skillnaden i beskattningsväg för Billarder på inrättade klubbar eller sällskaper ocb sådane, som af enskilde innehafvas, har Herr Halling ansett sakna all rättsgrund, samt dessutom funnit minsta afgiften i Stockholm och Götheborg samt de öfrige Städerne för hög.
Då Utskottet för sin del funnit lämpligt, att skiljaktige afgifler för Billarder, der så kallade parti-penningar betalas, och sådane, som begagnas på sällskap eller klubbar, utgöras, samt den i nu gällande Bevillnings-Förordning bestämda classification icke synes vara för hög, anser Utskottet sig böra afstyrka bifall till den härutinnan ifrågasatte förändring. pag. 18.
I afseende på försäljning af utländska Lottsedlar, har inom Ridderskapet och Adeln Herr RosenbladBernhard_. yrkat, att redactionen i Utskottets förslag, genom utbyte af orden: ”försäljnings-inkomst’’ emot:
JJ'försäljnings-belopp” måtte bestämdt uttrycka, att det är sjelfva Lotteri-rörelsen och icke blott Collecteurs-befaLLuingen, som beskattas; äfvensom att minimiafgiften för hvar Collecteur bestämmes lill 5oo R:dr, samt alt Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t måtte anmäla underdånig önskan om noga tillsyn, det ingen befattar sig med försäljning af utländska Lottsedlar eller derom annoncerar, som ej derföre anmält sig till bevillnings erläggande, vid vite af tiodubbel bevillning; ocb, inom Borgare-Ståndet, bar Herr Halling ansett den bestämda minimi-afgiften, 5o R:ar, innefatta ett indirect försök att förbjuda sjelfva befattningen, hvarföre han såsom en medelväg föreslagit, att berörde näringsgren må hänföras lill och beskattas efter de pag. ip för Commissionairer i allmänhet redan gällande föreskrifter och classer; hvarjemte Herrar Cederborghj Norman och Ekerman yttrat sig i ämnet.
Af de i hänseende till beloppet mycket motsatta förslag, som, på sätt ofvan nämndt är, blifvit framställde, bar Utskottet hemtat anledning till den förmodan, att