Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning af anförde klagomål öfver de flerd olägenheter, hvarigenom skyldigheten att, utan ersättning, fortskaffa Krono-Bref, blifver serdeles betungande för innelljfvarne af dertill anslagne Hemman, få Riksens Ständer, med åberopande af Deras, vid 1815 samt 1817 och 1818 årens Riksdagar, i detta ämne framställde underd. önskningar, nu hos E. K. M. i underd. anhålla, att, till allmän efterrättelse kunde L Nåder stadgas: att Krono-Bref-bäringen icke må oftare, än högst 2:ne gånger i veckan, utgöras, på dagar, som E. K. Mits Befallningshafvande utsätter: att ingen, hvilken Krono-Brefbäring åligger, rnå kunna förpliktas att, på andra dagar än de således bestämda, fortskaffa Kronobref, så vid icke ärendets vigt det oundgängligen Underdåniga Skrlfvelserl kräfverj såsom vid durchmarcher J krono; eller kungsskjufser , skallgångar, skogseldar m. m., i hvilka fall, till förekommande af missbruk, brefvets innehåll borde i korthet och uti allmänna ordalag på detsamma antecknas: att de personer, som ega rätt att K rono-Bref-bäring begagna, varda ålagde att hålla noggranna och ordentliga förteckningar på brefvens antal och innehåll, samt öfver tiden, då de blifvit aflemnade, hvilka förteckningar borde qvartaliter ingifva» till E. K. M:ts Befallnings-hafvande, för att i Eands-Cantzliet undergå behörig granskning; samt sluteligen, att sådane, om Auctiongr och Bouppteckningar, utgående kungörelser, sorn Krono-Lan.smännen äro skyldige att påteckna, jemväl må, uppå de bestämde Bref-bärings-dagarne, till Brefbärarne aflemnas.
Och lärer E. K.
M. täckas i Nåder förständiga Dess Befallningshafvande att, hvar uti sitt Län , i öfverensstämmelse med nu föreslagne grunder, uppgöra regleringar om Krono-Bref-bäringen, samt att för öfrigt iakttaga, dels att detta åliggande från ett till annat Hemman varder öfverflyttade, ej allenast, då Tjenstemäns flyttning eller nya Embetsmäns och Embets-Verks stationerande i en ort dertill gifva anledning , utan ock, då ett Hemman någon längre tid besörjt bref bäring, samt antingen ny skjuts-reglering inträffar, eller ock Bref-bärings-besväret finnes hafva varit serdeles betungande, samt en sådan flyttning af samma besvär , utan omgång eller uppehåll i Bref-bäringen, låter sig verkställa; dels ock, att tour för Brefvens förskaffande emellan den ordinarie Krono-Betjeningen , nemligen Krono» Underdåniga Skrifvelser. 303 Fogdar, Krono-Länsmän och Krono-Fjerdingsxnän, bör upprättas, men andre Tjenstemän icke tillätas begagna Bref-bäringen annorlunda , än att de, antingen till nämnde Kronobetjening eller ä Bref-bärings-Hernmanen , aflemna sina bref, till förskaffande med den ordinarie brefposten.
I sammanhang härmed, och på det
KronoBref-bärings-besväret än ytterligare måtte lindras, hemställa Riksens Ständer i underd., , om icke Krono-Länsmännen, af hvilka manga äro boende utmed allmänna postvägarne, kunde erhålla Fribrefsrältighet, för deras Bref till E. K. M:ts Befallnings-hafvande och till vederbörande Krono-Fogdar.
Ständer framhärda etc. goi Underdåniga Skrifvelserl N:o 12 2.'
Uppl. o. godk. hos. Ridd. o. Ad. d. 29.
Julli 1823* Preste-Ståndet den 1.
Aug.— Borgare-Ståndet den 1. — — Bonde-Ståndet den 2. — —1 Riksens Ständers underdåniga Skrif velse ,, i anledning af vackt fråga om tillåtelse för de uti så kallade Finnskogar ne, pd gränsen emellan Sverige och Norrige, bosatte Finnar, att få upprätta serskilde Kyrkor och Församlingar. s. a. k: Riksens Sländer* uppmärksamhet har genom väckt motion blifvit fästad å en Skrift, författad i de Finska nybyggares namn, som bo uti de så kallade Finnskogame, på gränsen emellan Sverige och Norrige, ifrån Hällsjön i Norr till Sjön Varaiden i Söder, samt i Öster och i Vester emellan Klar-Elfven och Glommen, hvilken Skrift innefattar ett tillkännagifvande, hurusom desse nybyggare ämnade hos E. K. M. i underdånighet söka tillåtelse, att få skilja sig från de i3:dels Svenska oell dels Norrska, Församlingar, på hvilka de, till ett antal af 8000 personer, hittills varit fördelade , samt deremot upprätta serskilda Kyrkor och Församlingar, der de på Finska språket skulle undervisas i Religionen, samt förrätta sin Gudstjenst; Och hafva - XJnderdäniga Skrifvelser.
Va Ibland de förmenta skälen för bifall till en sadan ansökning i synnerhet 5!ne ansens böra i öfvervägande komma, att nemligen: de Finska nybyggarne, i 3nseen<le till den Iocala beskaffenheten af den Skogs- och Bergstrakt, sorn af derrt bebos, ofta mäste sakna en sorgfällig
Christelig själavård, samt att hos mängden af denna Finska Colonie ännu råder okunnighet i Svenska och Norrska Språken, Då denna fråga rörer en af Samhäl!s-inrättningens dyrbaraste förmåner , till hvilken alla böra anses lika berättigade, antingen de härkomma ifrån folkstammar, hvilka ursprungligen tillhört Samhället, eller sådapa, som sednare blifvit med detsamma iuförlifvade, utan att de genotn olikhet i Språk eller iocala hinder böra derifrån i mer eller mindre man utestängas; alltså och ehuru ofvan uppgifna omständigheter icke äro så behörigen styrkta, att något bestämdt bifall derpå skulle kunna grundas; få Riksens Ständer likväl med anmälan af förhållandet hos E. K. M. i underdånighet begära, att E. K.
M. täcktes, så fort ske kan, anbefalla en noggrann undersökning deröfver, att på stället förrättas'af cjäfvige , samt uti både Finska och SvenskaSpråken kunnige personer, hvarefter, och om de anförde uppgifterne skulle till större eller mindre del finnas med verkligheten öfverensstämmande, nödiga åtgärder, tili beredande af en fullständig
Ileligions-undervisning och oafbruten själavård för pmförrnälde Finska Colonister, tor. de i Nåder vidtagas, vare sig genom dem meddelad tillåtelse att utgöra egna Församlingar, pikang till Atht-St, Prat, lo:de Sami, xgrå, 20 $o6 tlnderdånlgä Skrif velter'. genom anställande af Prester, kunnige i Finska Språket, genom Capellers uppbyggande, eller genom hv.ilken annan utväg E. K. M., efter omständigheternes föranledande, kan i Nåder lämpligast finna.
N:o 123: 1 Uppl. o. godk-hos. Ridd. o. Ad. d. 29.
Julii 1823!
Preste-Ståndet. d. a. Aug.
— Borgare-Ståndet, d. 1, —• —: Bonde-Ståndet, d. 2. — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, om ändring i Kongl. Kungörelsen den 41 Maji 1778., angående Wadstena Krigsmanshus-afgifternes erläggande.
S. A: k. Ho. Rikséns
Ständer har fråga uppstått om olämpligheten af det stadgande, Kongl, Maj:ts förnyade Nådiga Kungörelse den 4 hlaji 1778, angående Wadstena Krigsmanshus-afgifternes erläggande vid Rusthålls af- och tillträdande, uti 7. §, innehåller, att nemligen tillträdare af Rusthåll, hvilken försummar inom 3 månader, till 30 dagar hvardera , räknadt från Rusthållets lagliga tillträdande eller i orten vanlig fardag , erlägga till vederbörande Regements- eller Mönsterskrifvare de uti samma Kungörelse bestämda Underdåniga Skrifvelse. 307 af- och tillträdes-afgifter, bör för en sådan försummelse böta Fem R:dr Specie, Krigsmanshus sets ensak.
Vid öfvervägande af denna fråga, hafva Riksens Ständer ansett några serskildta eller andra band, än i allmänhet äro föreskrifna för fullgörandet af Rusthållarens ifrågavarande förbindelser, destornindre för Krigsmanshusets säkerhet erfordras, som ej allenast E. K. M:ts Befallningshafvande blifvit, uti Kongl. Reglementet den 23 Maij 1805 serskildt förständigade, att lemna Krigsrnanshuset all den skyndsamma handräckning, hvilken för dess medels indrifvande är af nöden, men det också, enligt Högstberörde Kongl. Kungörels3, vid vite åligger Regements- och Mönsterskrifvarne att tillse, det icke någon handel med Rusthåll i orterne anställes, utan att Krlgsmanshus-afgifterne derför varda betaide; X följd hvaraf, och då ali nödig uppmärksamhet å Krigsmanshusets bästa synes vara iakttagen derigenom, att Rusthållets tillträdare är förpligtad, att Inom 3:ne månader erlägga de bestämde aF- och tillträdes-afgifterne, vid påföljd af genast, efter nämnde tids förlopp, skeende utmätning , Riksens Ständer få hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att det, uti ofvanberörde måtto, kungjorde stadgande om böter för underlåtenheten, att, inom utsatt tid, betala rneranämn de afgifter, matie i Nåder upphäfvas.
Vndtrdånlga Skrifvtltirl N:o 124:
Uppl. o. godkänd hos Huld. o. Ad. d. 29 Julli 1823, Preste-Ståndet d. 1 -A.ug.— Borgare-Ståndet d. 1 — — Bonde-Ståndet d. 2 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af föreslagne medel till befordrande af Gymnastiske Öfningar, S. A.
K. X anledning af vacht fråga om angelägenheten af Gymnastikens befrämjande vid de offentliga JLäro ver ken, hafva LtikSens Ständer inhemfaf, att, ehuru vid några af Statens allmänna Läroverk Gymnastik er i verksamhet , likväl flera bland dem sakna bådj Lärare och inrätt ningar, för utöfningérs af denna konst; hvadan och med afseende å den väsendtliga nytta, som af Gymnastiken för Samhället beredes, serdeles genom en systematisk utveckling af det uppvexande slägtets kroppsförmögenheter , Riksens Ständer alltså i underdånighet anhålla, att vederbörande matte i Nåder anbefallas, alt uppgifva om och hvilka medel, till anställande af Gymnastiske öfningar, kunna vid Läroverken fö refinnas, samt att öfver användandet deraf inkomma med underdåniga förslag, hvilka, derest de för ändamålet tjenlige finnas, E. K.
M. lärer täckas till verkställighet befordra.
TExpeditiont-Vcskottets Memorial, 309 N;o 1S5* Expedit ions-Ulskot tels Memorial med hemstäl~ lan om aflöning för 2\ne Extr a-Ordinarie Cantzlister m. m.
"Uppå Expeditions-Utskottefs vördsamma hemställan (inder den 5 sistförflutne Februarji, täck* tes Riksens Höglofl.
Sländer bifalla, att, utom den vid Utskottet, enligt 24 §. af Riksdags-- Ordningen antagne Betjening, en Cantzlist finge tillsättas; och sorn, i början af Riksdagen, göromålen inom Utskottet icke varit trägnare, än att den salunda faststälda Cantzlipersonalen medhunnit att dem förrätta, så har hos RiksensHöglofl.
Utskottet härförinnan icke väckt någon fråga om ytterligare förstärkande af dess Betjening; Men sedan arbetet nu mera, i progressivt förhållande, dägeligen förökats, hvarföre också Utskottet sett sig nödsakadt, att antaga anie Extra.
Ordinarie Cantzlister, sorn redan länge i Utskottet uppvaktat, och genom prof af flit, med skicklighet förenad , rättvi«at
Utskottets förtroende, så får hos Riksens Högloft.
Ständer Urskottet härigenom vördsamt föreslå, att ett tractamente, af 1 R:dr 24 sk Banko om dagen, må hvardera af dessa ?:ne Extra-Ordinarie Cantzlister varda besiådt, att räknas och utgå ifrån den 1 innevarande Julii; Och Utskottet vågar hoppas, att dess Förslag läier desto heldre af Riksens HögloH.
Ständer bifallas, som det är af högsta behofvet påkalladt, och den föresUgna aflöningen så lågt 310 Expeditioni-Uts&ottets Memorial. tilltagen, att den obetydligt öfverstiger ett vaktmäst are-1 r acta men te.
För öfrigt och i öfverensstämmelse med det i Herr Landt-Marskalkens och Herrar Talmäns saint Utskottens Herrar Oidförandes under den 2.
Mars detta år till Riksens HögloflStänder afiåtne Förslag till aflöning vid denna Riksdag för Riks-Ständens och deras Utskotts Secreterare, Cantzlier och vaktbetjening, gjorda serskildta förbehåll, utbeder sig Uiskottet, att, derest göromålen blifva mot slutet af Riksdagen så öfverhopande, att Utskottets Cantzli-Betjening kommer af biträde vid renskrifningen i behof, det må vara Utskottet tillåtet , att de utgifter , hvartill ett sådant biträde föranleder, framdeles få till ersättning anmäla.
Stockholm den 17 Julii iS2 3« Prctocolls-Utdrug fran Högloft.
RiddersLapet och Adeln, den 5 Augusti 1823. S. D Föredrogs å nyo och bifölls Expeditions-Utskottets den 17 sistlidne Julii afiåtne, samt den 29 derpåföljde, e. m. på bordet lagde Memorial, innefattande hemställan oin aflöning för tvenne Extra-Oidinarie Cantzlister m. tn.
Prolocolls-Utdrag frän Tlögvördiga Preste— ätandet, den 29 Julii 1823. S. D. Föredrogs Expeditions-Utskottets under den 17 innevarande månad afgifne Memorial, med hemställan om aflöning för s;ne Extra-; Protocoll&-Utdrag* 31* Ordinarie Cantzlister m. m. och. fann PresteStåndet skäligt, att, efter Utskottets Förslag, bifalla, att ett traktamente af i R:dr 24 sk.
Banco om dagen må hvardera af Utskottets 2:ne Extra-Ordinarie Cantzlister varda bestådt, att räknas och utgå från den i:sta innevarande Julli.
Beträffande åter Utskottets begäran, att, derest göromålen blifva mot slutet af Riksdagen så öfverhopande, att Utskottets Cantzli-Betjening kommer af biträde vid renskrifningen i behof, det må vara Utskottet tillåtet, att de utgifter, hvartill ett sådant biträde föranleder, framdeles få till ersättning anmäla; ansåg Preste-Ståndet, att i händelse vid ifrågavarande Utskotts Cantzli mot
Riksdagens slut skulle behöfvas än vidare förstärkning, densamma då måtte tagas ifrån Cantzlierne vid de Riksens Ständers Utskott, som antingen slutat sina befattningar eller ock, hvilkas göromål blifvit så minskade, att någon del af det Skrifvarebiträde , som vid dem varit anstäldt, kan förminskas. Protocolls-Utdrcig från Vällojl.
Borgare-Stan det, den 29 Julii 1823. S. D.
Till Expeditions-Utskottets, uti nu föredraget Memorial af den 17 i denria
Månad, gjorda hemställan om thoning för tvenne Extra-Ordinarie Cantzlister, lernnade Borgare-Ståndet sitt bifall; Men då Expeditions - Utskottet kommer i tillfälle, att af Cantzli-Betjeningen uti de öfrige Utskottgn , i den man deras göromål Protoeolls-Utdrag'. minskas, påräkna ökadt biträde, fann Ståndet Ut» skottets i sednare delen af Memorialet gjorda förbehåll ej kunna godkännas.] Protocolis-Utdrag fran Hedervärda Bonde St ande t, den 29.
Vid föredragning fann Bonde-Ståndet skäligt bifalla Expeditions-Utskottets i Memorial af den 17 dennes gjorda hemställning om antagande af ytterligare tvenne Extra-Ordinarie Cantzlister med 1.
K:dr 24 sk.
Tracfamente örn dagen för hvardera, räknadt från den i af innevarande Julii, och att i händelse göromålen mot Riksdagens slut skulle blifva så öfverhopatide, att Utskottets Cantzli-Betjening kornme i behof af biträde vid renskrifningen , det då må vara Utskottet tillåtet, att de utgifter, hvartill ett sådant biträde föranleder» framdeles få till ersättning anmäla.
Underdånigt!
Skrifvtlstr? 3*3 N:o 126.
Uppl. o. godkänd lios Ridd. o. Ad. d. '6 Aug. 1 823.
Preste-Si åndet d. 11 — — Borgare-Ståndet d. 11 — -—■ Bonde-Ståndet d. t4 -—1 — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. l\]aj:ts Rådiga Proposition, rörande förändring af den Andrarunis Alun-Verk tillagde rättighet till uppköp af Skogs-ejfecter, m, rn. S. A. K. I anledning af väclct fråga, att egaren till Aliinhrnitet Andrarum, emot afstående fran den af honom, jemlikt åtskilliga Kongl.
Resolutioner, hitintills begagnade uteslutande rättighet att uppköpa alla skogs—effecter, som innehafvarne af de inom 2 mil från samma Bruk belägne Krono- och Krono-Skatte-Hemman ville afyttra, måtte för framtiden till Brukets understöd erhålla fri dispositionsrätt af de Kronan tillhörige delar utaf 5:ne inom Brukslinien liggande Kronoparken vid namn M aglehems-Ohra, Sönnarslöfs-Ohra och de Dödas Lött, hvilka Bruksegaren linder den förflutna tiden fått, utan serskild afgift till Staten, begagna, har E. K. Rl., som funnit Sig, emot 77 §. i Reger!ngsformen, icke kunna, utan Riksens Ständers bifall, om någon upplåtelse af berörde Kronoparker förordna, genom itfådig Proposition af den iStde sistlidne Janu» 3U Unilerdaniga Skrifvelger. arii, till Riksens Ständers Stafs-Utskott öfverlemna!, att till deras profning föreslå; huruvida, och med hvad vilkor, Riksens Ständer skulle finna skäligt bevilja en sadan upplåtelse af Krofioparkerne emot det att Alunbrukets omförrnälde uteslutande rättighet till uppköp af Skogseffecter komme att upphöra; hvarförutan E. K.
M. på grund af derjemte, till närmare upplysning, meddelade Handlingar uti Målet, i Nåder gifvit tillkänna: att, sedan Fullmägtige vid 1809 års Riksdag, för Allmogen i Jerrestads- Ingelstads - Gjerds - Albo , - och Villands Härad af Christianstads Län, på anförde skäl, hos £. K. M. i underdånighet anhållit, att med upphörande af Alun-Brukets merberörde uteslutande rättighet, vederbörande Skogsegare måtte tilllåtas, att till hvem som heldst, inom eller utom det nu varande Eruks-districtet, aflåta sina urribärliga Skogs-efTecter af lofgifne slag, och de af Allmogen, hvilka behöfde sådane effecter sig förskaffa, såmedelst befrias från de olägenheter, sorn skyIdigheten, att bevisa sin åtkomst utom Bruks-districtet, för dem ditintills medfört; så hade, efter inhemtad kännedom derom, att enligt flere till förmån för Andrarums Alun-Bruks drift, tid efter annan, till en del jemväl i följd af Riksens Ständers Beslut, utfärdade Kongl.
Resolutioner, och egenteiigen de af den 5 Maji löyf), den 14 Maji 1707, den 21 Februarii 1724 och den 27 Junii 1732, Skogarne, inom 2;ne mil på alla sidor om Bruket fran dess medelpunkt, blifvit, med fölbud mot allt Pottaskebrännande saint onöd gt och skadligt Skogshygge, ställde under Bergsbetjeningens tillsyn och an - Underdåniga Skrifvelser. 315 sedde icke böra (ill andra behof, än Alunbrukets nytta, användas, så att ingen finge understå sig köpa eller sälja någon Brännved eller annat Trädvirke inom en sådan omkrets, utan all den ved, som Allmogen derstädes efter erhållen vederbörlig utsyning, hvad den så kallade Högskogen anginge, kunde utöfver eget behof hafva att föryttra, borde, likväl utan någon Allmogens ovilkorliga förbindelse till en sådan försäljning, endast och allenast till Bruket föras emot skälig betalning, äfvensom att Brukets sålunda erhållna förmåner jern val föranledt till flera af Bruksbetjeningen utöfvade missbruk vid utsyningar åt Allmogen å dess Skogar, och till rättegångar rörande åtkomst af Skogs-effecter och deras transporterande inom Bruks-distrietet, E. K.
M. dels i Nåder anbefallt en ordentlig undersökning på stället, till utrönande af så väl
Brukets till verkningsbelopp nu oeh i förra tider, som ork huru mycken Skog för närvarande vore till Brukets drift oundgängeligen nödig och hvarest den kur.de betydliga besparing, Alunskiffer kunde vid bränningen nyttjas, och derjemte åt undersökningsmännen fippdragit, att i afseende på Allmogens yrkade friare begagnande af sine inom Bruks— districtet belägne Skogar, söka befordra någon vänlig och billig öfverenskommelse derom med Bruksegaren, dels ock emedlertid förordnat,, alf årliga markegångspriset borde anses såsom skälig betalning fur deri ved, Allmogen förde ii II Bruket, och att, i händelse Bruksegaren icke ville för delta pris veden emottaga, Allmogen egde öppet, att den samina efter godtfinnande föryttra; 316 Underdåniga Sirifvelsérl äfvensom E. K. M., för att i öfrigt uti möjliga ste måtto förekomma det af Allmogen öfverklagade missbruk af Alunbrukets ifrågavarande rättighet, i Nåder meddelat åtskilliga stadgandea och föreskrifter, sorn å ömse sidor iakttagas borde: att genom den i följd häraf å serskilde tider, i alla vederborandes närvaro, verkställde undersökning, hufvudsakligen vore upplyst, att vid Andrarums Bruk, sorn från början eller ar 1637 varit privilegieradt för Alun-tiilverkning med endast s:ne pannor, men hvarest tillverkningen från och med år 1773 uppdrifvits derhän, att 20 enkla eller 10 så kallade dubbla pannor varit i gång intill år 1783, då endast 7 pannor begagnades, ej allenast sedan år 1 793 antalet af pannor blifvit åt erst ä 1 d t till primitiva beloppet, utan ock i sednare tider genom en förbättrad till verknings - method mera Alun erhållits af hvarje parina än förrut, och ved-åtgången deremot, genom bruket af torf, blifvit minskad: att vidare någon besparing af Skog och torf icke stöde att vinna genom bruk af Alun-skiffer, såsom icke varande af den goda beskaffenhet att den kunde vid Alun-kokningen begagnas; att, for tillverkningens fortsättande med de 2 dubbla pannor, som nu endast vid Braket nyttjades och hvarutöfver
Bruket ansetts icke kunna för den allmänna Siogsbristen i Orten, utan både Bruksegarens och Ortens verkliga skada, drifvas, hvarje år 850 dubbel - famnar ved voro erfor— deri ge, deraf delar likväl kunde ersättas af torf; och då härtill beräknades hvad Bruksegaren sjelf, med sine underlydande arbetare och Hömmans-åboer dessutom oumgängeligen behof-; TJnderdaniga Skrifvelserl 317 de eller, efter uppgift, 1638$ dubbel-famnar,' »kulle således hela ved-åtgancen för Bruket och dertill hörande personal tillhopa utgöra 2488 J sådane fatnnar årligen: att, enär deremot hvarken Bruksegarens egne Skogar och torfmåssar eller ofvannämnde inom Brukslinien belägne Kronoparker lemnat sammanlågdt större vedtillgång är) 3 2 5 T8j famnar, en brist i förenämnde års behof af inalles 2163 famnar uppkommet att Allmogen, sorn icke vore ovilkorligen förbunden till vedförsäljning från sina Skogar åt Bruket, ej eller på flere år till det samma afyttrat någon ved, hvadan Bruket mast drifva» med egne Skogs tillgångar, och att någon vänlig förening emellan Bruks-och Skogsegarne uti förevarande fråga icke kunnat åstadkommas, men de sednare yttrat den önskan, att merberörde Kronoparker kunde blifva helt och hållet lill Bruksegaren upplåtne, emot det att han eftergåfve sin köperätt till Krono- och Kronoskatte - Hemmanens Skogs effecter ; samt att, hvad ändteligen ifrågavarande Kronoparker serskildt angick, äfven hufvudsakligen blifvit utröndt, att Maglehems-Ohra, belägen 1 £ mil nära Alun-Bruket och utgörande en Kronan tillhörig rymd af 1673 Tunneland 11/3 kappeland, varit till Skogsfång för Bruket Legagnad, och att deraf, for närvarande, under Bruket disponeras omkring 1000 Tunneland, som, efte.r en i äldre tider skedd förbrukning af Skogen, blifvit å nyo genom Bruksegarens försorg under de sednast fprflutne 80 åren, försedd med flere betydlige planteringar, men att å den Öfriga, nästan alldeles obeväxta och öppna samt af »andig jord - 3if) Underdåniga Skrifvelseri man bestående, delen af Kronoparken, tid efter annan flere omkringboende Hemmansegare och andre enskilde personer, på grund af E. K. M:t$ Befallningshafvandes och Krono - Beijeningens städjobref, fått nyttja större och mindre trakter och inhägnader, om hvilkas återställande och utläggande till Kronoparken, äfvensom om skatteköp å några af dem, samt i öfrigt om rätta gränsorne för Kronoparkens område, flera frågor och rättegångar uppstått , hvilka till en del ännu vöre oafgjorde:
att deremot SönnarslöfsOhra, Ziestående af 513 Tunneland med en bättre jordmån och belägen 1 ~ mil från Bruket, icke varit af det samma i mannaminne tillitad, sedan Skogen derå för längre tid tillbaka för skoglöse Hemmansegares behof till Saltpeterkokning, nästan helt och hållet skall blifvit uthuggen och derefter icke kunnat vinna någon serdeles återväxt, emedan åtskilliga Hemman i orten derå begagnade betesrätt, hvilken, vid desse Hemmans Rusthålls - Indelning , blifvit såsom Augment beräknad: att slutligen den tredje Kronoparken, de .Dödas Lott kallad, belägen 1 mil från Bruket och innehållande 44o Tunneland, deraf 09 Tunneland 23 Kappeland Torfmåssar, 11 Tunneland 13 Kappeland Ungskog, och det öfriga betesmark, samt några af enskilde personer, utan visadt lagligt tillstånd, nyttjade inhägnader, icke eller varit af Bruket annorlunda disponerad , än att torf derifrån lill nästgränsande Hemmansegare föryttrats, emot betalning, hvarmed instängningen kring Parken skulle underhållas och plantering derå verkställas; samt att i öfrigt dispositionsrätten öfver dessa irenne Underdåniga Skrifvelser'.
Kronoparker icke befunnits vara Alunbrukets egare genom någon serskild
Handling bestämdt upplåten, utan bade Parkerne i följd af deras läge, inom Alun-Brukets fastställde Skogs-district, ansetts vara för Brukets skogsbehof ansi ag n e, samt ställde under Bergs-Collegii och Bergsbetjeningens inseende, äfvensom någon serskild afgift till Staten, för deras begagnande, icke egt rum; Och hade E. K.
M:ts och Rikets Kammar- och Bergs-Collegier uti deras underdåniga Utlåtande i ämnet på uppgifne grunder tillstyrkt, dels att Alun-Brukets ifrågavarande u. teslutande rätttighet till uppköp af Skogs-efiecter måtte upphöra, dels att ofta- berörde 3:ne Kronoparker kunde varda till Alunbrukets understöd upplåtne, till sä stor del, sorn af Kronan kunde disponeras, dock utan inskränkning af den rätt till muhlbete, hvilken kunde angränsande Hemmansegare lagligen tillkomma; hvarjemte Kammar-Collegium serskildt i underdånighet föreslagit, att Bruksegaren för den mark, som till honom blefve upplåten, borde erlägga ränta efter skeende skattläggning.