Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti häröfver afgifvet underdånigt utlåtande har Kongl. Maj:ts Sundhets-kollegium upplyst, dels att Doktor Kamph, elter slutad studiikurs, med ganska fördelaktiga kunskapsbetyg inträdde i utöfningen af läkareverksamheten och utmärkte sig derutinnan på ett sätt, som ingaf särdeles goda förhoppningar för framtiden, dels ock att han den 23 Oktober 1857 i nåder utnämndes till sin nu innehalvande Andre Bataljons-läkaretjensl, men i följd af redan år 1859 iråkad sinnessjukdom, varit beröfvad förmågan att vidare tjenstgöra, hvilken sjukdom, på sätt läkare intygat, under tiden fortfarit samt föranledt Kamphs intagande å Wexiö hospital, der han ännu vårdades: och då under dessa trenne år ingen förbättring inträdt, samt föga eller alldeles ingen förhoppning om
Doktor Kamphs återställande till helsan lörefunnes, ansåg sig Kollegium böra till nådigt bifall understödja Regements-chefens ofvanberörda underdåniga hemställan, desto hellre som regementet vid angifna förhållande icke vore för obestämd tid belåtet med en endast under mötestiderna tillfälligtvis tillförordnad och på Statsverkets bekostnad allönad extra läkare, hvartill dessutom fullt legitimerad person sällan kunde vara att påräkna.
Då enligt företedda betyg, Doktor Kamph en längre tid varit och fortfarande är af sinnessjukdom angripen, så att han är urståndsatt att sin tjenst vid Kalmar regemente förrätta, och någon förhoppning om hans återställande till helsan icke förefinnes, vill Kongl. Maj:t, med anledning af Rikets Ständer vid 1854 års
Riksdag meddelade förklarande i fråga om obotlig ansedd sinnessvag, lam eller blind tjenstemans skiljande från ordinarie beställning i Rikets tjenst, härmed föreslå Rikets Ständer, att Doktor Kamph må med månaden näst efter den, i hvilken han erhåller nådigt afsked från regementet, på Allmänna Indragningsstaten uppföras till åtnjutande under sin återstående lifstid af en årlig pension, motsvarande hans nu på regementets stat innehafvande Andre Bataljons-läkareaflöning eller Åttahundra Riksdaler.
De detta ärende rörande handlingar skola hållas tillhanda det Rikets Ständers Utskott, till hvars handläggning frågan varder öfverlemnad, och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med ali Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Datum ut supra. A, F. Z.
Reuterskiöld, Kongl.
Maj 'ts Nåd.
Proposition N:o 8. 23 Utdrag af Protokollet öfver Landtförsvars-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-RAdet å Stockholms Slott den 24 Oktober 1862.
Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt.
Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld.
Chefen för Landtförsvars-departemenlet, Statsrådet Reuterskiöld, uppläste till justering följande, på grund af förut fattade beslut, uppsatta förslag: — till Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner till Rikets Ständer; 7:o angående pension å Allmänna Indragningsstaten för Andre Bataljons-läkaren vid Kalmar Regemente Ehrenfrid Jeremias Kamph; Kongl. Majit täcktes, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, i nåder gilla samtliga ofvanberörda förslag, sådana de finnas detta Protokoll bilagda, samt förordna, att, i öfverensstämmelse dermed, — — nådiga Propositioner skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo A. Ekman, — . !‘.t .'.u iH bVsV. z\ Si\4. -Ay' f , \u o» Ai\
V i1 tts\» mWVihö# feiö h-/Ui\?. t\>- v.V».\? • .S v'V\ ‘ V’doVM) ii ii r. 11, i i i; VI lisi) >t\ ‘HT-:|ivf ,iriL'\r\n'l(UrU>}'J- lill lil , .||< ,»;{ ; .i‘.\
Vik >v!'tn) i iisbiiMiA s*. if i ini insjijnimHjr.1 u ll ic Hss/M u ll ' . nj\«*> :tsifirl inlf • iisL; i*kt > '\
IV, I ut‘11»!
, » T .tuctfeUsA \ — Stockholm, tryckt hos Sam.
Rumstedt, 18ii2. ■ ■ - — —■—■ —~— - — ironir.’ -i;,li.i * ,i;...tu' lill * ii|i*.i l 'billi Is :!i ; 3 - i i ^ U '*3.1 H> * i;j j* -'‘‘ilo /I ‘lillla! ‘lil tuIlil i! (ibli llsdilf1 i 1 lilli l! l“bSl! ;--•'<!( il! : ii l*i- !•• I ! lllill. ?. i 1(11r ,l:!r; !. i ii . olR i • 1.«ir:
U-* Mi l '.iilltMr }M i i > t i f. » .j.V.Ju - A k lo! -.‘(ii.
:iltfff A 'fiimsvil. f.iö.i u|?f sin- .fl o uilail bi, tv ■ i Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 9. 1 \:o 9.
Arik. till Exp. Utsk. den 10 Nov. 1862, kl. 10 f. m.
Maj.ts Nådiga Proposition lill Rikets Sländer, angående pension å Allmänna Indragningsstaten för Underlöjtnanten vid Jemtlands Hästjägare-korps Carl August Gustafsson Stjernefeldt; Gifven Stockholms Slolt den 24- Oktober 18ö2.
Uti en af Chefen för Jemtlands Hästjägare-korps, äfvensom af General Befälhafvaren i 5:te Militär-distriktet förordad ansökning har Underlöjtnanten vid berörda korps Carl August Gustafsson Stjernefeldt hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anhållit att, i anseende till* sjuklighet och försvagad synförmåga, som dagligen försämras, och i följd hvaraf han icke kunde hoppas att vidare blifva mäktig till aktiv tjenstgöring, varda uppförd på Indragningsstat med ett understöd, motsvarande hans nuvarande behållna lön, som, enligt Regementsskrifvarens bifogade skriftliga intyg, under de tio sistförflutna åren 1852—1861, med inbegripen löntillökning för åren 1857—1860, utgjort, efter afdrag af häst- och fourage-medel, ackordsränta och pensions-afgift, i medeltal 440 R:dr 38 öre; samt att Kongl. Maj:t, om så skulle erfordras, måtte genom nådig proposition till Rikets Ständer bereda särskildt anslag härför, på sätt under sednast förflutna riksdagar vederfarits flera andra officerare, hvilka, i följd af sjuklighet, blifvit till militär-tjenstgöring oförmögne; varande af sökanden derjemte anfördt, det han helt och hållet saknade egna medel till sitt uppehälle.
Af ansökningshandlingarne inhemtas för öfrigt, att Stjernefeldt är född den 14 Mars 1820 samt blifvit utnämnd till Underlöjtnant vid Jemtlands Hästjägarekorps den 6 Mars 1844, uti hvilken beställning han ännu qvarstår, enär han för sin sjuklighets skull nödgats afsäga sin tur inom korpsen till förmån för yngre Bih. till /?
Prot. 1862 $ 1863. 1 Sami. 1 Afd. 10 Häft 1 2 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 9. officerare derstädes; och har General-befälhafvaren äfven fästat uppmärksamhet på det ringa antal officerare, ifrågavarande korps eger, och den förökade tjenstgöring, hvarmed de öfrige Subaltern-officerarne, i följd af Stjernefeldls oljenstbarhet, redan länge måst betungas, samt den olägenhet vid exercisen, som genom brist på fulltaligt befäl uppstår.
I betraktande af hvad sålunda förekommit, och då genom de förevarande ansökning bifogade betyg styrkt blifvit, att Underlöjtnanten Stjernefeldt under flera års tid lidit och ännu lider af obotlig sjukdom, jemte en i hög grad försvagad synförmåga, hvarigenom han är urståndsatt att sin tjenst förrätta eller att på annat sätt sig försörja, vill Kongl. Maj:t, med anledning af Rikets Ständers vid 1854 års riksdag, uti underdånig skrifvelse den 1 December samma år, aflåtna svar å Kongl Maj:ts framställning om obotlig ansedd blind, lam eller sinnessvag tjenstemans skiljande från ordinarie beställning i rikets tjenst, härmed föreslå Rikets Ständer, att Underlöjtnanten C. A.
G:son Stjernefeldt, som, enligt hvad tillika upplyst blifvit, saknar enskild förmögenhet, må med månaden näst efter den, i hvilken han erhåller nådigt afsked ur krigstjensten, få på Allmänna Indragningsstaten uppföras till åtnjutande under sin återstående lifstid af en årlig pension, hvilken, med afseende å det belopp, hvartill den behållna delen af lönen för Stjernefeldt under de sednast förflutna tio åren i medeltal uppgått, skäligen torde kunna bestämmas till Fyrahundra Riksdaler.
De till målet hörande handlingar skola vederbörande Utskott tillhandahållas; och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Proposition N:o 9.
3 Utdrag af Protokollet öfver Landiför svars-Är enden, hållet inför Hans Maj l Konungen uti Stals-Rädet å Stockholms Slott den 24 Oktober 4862.
Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens Statsministern för Utrikes-Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld.
Chefen för Landtförsvarsdepartementet, Statsrådet Reuterskiöld, uppläste till justering följande, på grund af förut fattade beslut, uppsatta förslag. — till Kongl. Majits nådiga propositioner till Rikets Ständer: 8:o angående pension å Allmänna Indragningsstaten för Underlöjtnanten vid Jemtlands Hästjägare-korps Carl August Gustafsson Stjernefeldt.
Maj:t täcktes, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, i nåder gilla samtliga ofvanberörda förslag, sådana de finnas detta Protokoll bilagda, samt förordna, att i öfverensstämmelse dermed, nådiga Propositioner skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo A. Ekman. 4 Kongl.
Proposition N:o 10.
Ank. till Exp. Utsk. den 10 Nov, 1862, kl. 10 f. m. Kongl. Moj.ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående upplåtelse åt Eskilstuna öfre Kanal-bolag af plats på Carl Gustafs stads gevärsfaktoris område för en slussanläggning; Gifven Stockholms Slott den 24 Oktober 1862.
Sedan i staden Eskilstuna och trakten deromkring bildats ett bolag, under benämning Eskilstuna öfre Kanal-bolag, i ändamål att, genom en slussanläggning vid Carl Gustafs stad bereda sjöförbindelse i fortsättning af den med statsanslag understödda, numera fullbordade kanalanläggningen emellan Mälaren och staden till en ny inre hamn vid gamla staden, till hvilken hamn en stadens innevånare skänkt plats tillika med område för ett framtida utvidgande, under det vid upplåtelsen, bland annat, fästade vilkor att intill slutet af år 1864, arbetet vid slussen så långt framskridit att intet tvifvel kan uppstå om dennas fullbordande; samt, efter det Kaptenen vid Väg- och Vattenbyggnads-korpsen C. A. Grafström i ämnet afgifvit betänkande och ritning tillika med 2:ne alternativa kostnadsförslag, Bolaget beslutat att emot beräknad utgift af 69,834
R:dr låta uppföra slussbyggnaden af sten och trä, äfvensom utföra detta arbete utan bidrag af allmänna medel; så har Bolagets Direktion, uti en af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Södermanlands län insänd och förordad underdånig ansökning, hos Kongl. Maj:t anhållit att den å Carl Gustafs stads gevärsfaktoris befintliga plats, der Kronan egt en qvarn, hvilken i sednare åren varit använd till reserv-verkstäder, måtte, till befrämjande af det nyttiga företaget, af Kongl. Maj:t i nåder upplåtas, antingen kostnadsfritt, eller, om sådant ej kunde medgifvas, emot vilkor att Bolaget bidroge till qvarnbyggnadens förflyttning 20 alnar åt öster till en annan af faktoriet obegagnad ränna af sten i samma vattenfall, med en summa af 3,427 R:dr, hvartill denna flyttningskostnad blifvit af Kapi - Kongl.
Proposition N:o 10. 5 tenen Grafström beräknad; varande såsom grund för denna anhållan, anfördt, att, enligt hvad företedda planen öfver byggnadsföretaget äfven utvisade, endast den till öfverlåtande ifrågaställda platsen kunde blifva lämplig för slussanläggningen, hvilken åter påkallades deraf, att stadens hufvudsakliga rörelse och omsättning af landtmannaprodukter är i den södra eller gamla staden, hvarest den hufvudsakliga befraktningen af ortens landtmanna- och bruks-effekter endast ändamålsenligt kan verkställas; att naturen och konsten gemensamt i hjerdt af staden bildat en djup och rymlig bassin, som lämpar sig till en utmärkt hamn, hvartill magasins- och torgplats donerats; att, genom hamnens uppfattning till öfra staden, hela östra, nu obe - byggda stranden längs öfra ån finge ett ökadt värde för stadens tilltagande befolkning; att alla stadens delar finge lika fördelad nytta af hamnen, men att den andra utom staden belägna hamnen blefve högst behöflig för en del af fristaden och gevärsfaktoriet, samt till upplag af trävaror, kol och dylika effekter; derförutan Kapiten Grafström vitsordat, att genom slussanläggningen förflyttades hamnen till medelpunkten för stadens rörelse och bereddes större utrymme för de trafikerande, enär öfra ån å båda sidor lemnade beqväma lastageplatser, hvilka fördelar äfven gåfve den äldre kanalen ett ökadt värde.
Likaledes är af Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader, hvars underdåniga utlåtande i ämnet blifvit infordradt, framställd den mening att genom Eskilstuna kanal-leds utsträckande, såsom Bolaget ämnat, betydande fördelar skulle uppstå, då oafbruten farled och en tjenlig hamnplats vunnes för den del utaf staden, hvilken eljest skulle nödgas föra varor till eller från nuvarande hamnen på axel; hvadan ock då ett för en fruktbar och industri-idkande ort nyttigt företag kunde komma till verkställighet med obetydlig uppoffring från stadens sida, utan något direkt bidrag af allmänna medel, Styrelsen ej tvekade att på det lifligaste tillstyrka, det platsen måtte för företaget kostnadsfritt upplåtas.
Maj:ts och Rikets Krigs- och Kammar-kollegier, hvilka uti ärendet blifvit hörda, hafva i underdånighet anmält att Styresmannen vid Carl Gustafs stads gevärsfaktori, på gifven anledning, sig öfver ansökningen yttrat och, jemte framställande af behofvet för faktoriet att fortfarande begagna det vid vattenfallet belägna ifrågavarande verket, som nyligen blifvit med stor kostnad inredt till slipverk för blanka vapen m. m., äfvensom af det vådliga uti en förminskning af faktoriets inskränkta areal, funnit den under de sednare åren tidtals knappa vattentillgången till drifvande af faktoriets och stadens närbelägna verk skola genom slussningen än vidare förminskas, till mehn för dessa verks drift, i hvilken åsigt åtskillige af Eskilstuna fristads vattenverks arrendatorer skriftligen instämt, äfvensom Kollegierne, för egen del, erinrat att å det område af 9 tunnland 71 kappland, som till hamnanläggning för Eskilstuna stad redan upplåtits, utrymme till upplagsplatser för stadens handlande äfvensom för Hellefors gjuteri, hvars egare i ansökningen deltagit, 6 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 10. blifvit afsedt, men om Kongl. Majit pröfvade den föreslagna nya hamnanläggningen böra ega rum och för detta ändamål det vattenfall, som drifver Carl Gustafs stads qvarn, eller numera slipverk, böra till Bolaget för slussinrättning afträdas, och hvaremot invändningen af bristande vattentillgång till de öfriga verken syntes vara undanröjd genom ett af Slussbyggmästaren vid Strömsholms kanal S.
Stafsing efter undersökning utfärdadt, medelst sökandernes försorg
Kollegierne tillhandakommet intyg derom, att några slussningar om dagen, äfven vid lägsta vattenstånd, föga eller intet kunde inverka på verkstädernas vanliga gång, ansåge Kollegierne det böra äläggas sökanderne. l:o.
Att inom viss tid till den plats, som blifvit af dem föreslagen och för ändamålet borde af sökanderne behörigen apteras, flytta och i fullt lika godt skick, som det nu befinnes, försätta ifrågavarande slipverk med hvad dertill hörer. 2:o.
Att i sammanhang med slussanläggningen vidtaga sådan anstalt, att lika tillräckligt driftvatten blifver för slipverket på dess nya plats att tillgå, som vid nuvarande vattenrännan. 3:o.
Att till kommunikationens bibehållande emellan de båda sidorna om slussen anbringa rörlig körbro, på sätt Kapitenen Gra/ströms förslag ock innehåller; samt 4: o. Att vid slussningen underkasta sig de föreskrifter i afseende på vattenhöjden i strömmen, som af Faktori-styresmannen, i enlighet med Kongl. Brefvet dea 13 April 1813, kunna meddelas.
Efter det Kapitenen Grafström uti ett sedermera uppgjort samt, tillika med kartor och planritning, genom Kongl. Majits Befallningshafvande i länet insändt förslag rörande slussanläggningen upplyst, dels att för denna anläggning erfordrades en areal af 1,750 qvadratalnar, oberäknadt den alltid behöfliga körvägen och den mark, som i strömmen utfylldes, dels ock huruledes genom att med den vid slussbyggnaden öfverblifvande jorden utfylla platsen emellan qvarnen och stadens verk skulle erhållas 1,125 qvadratalnar från sitt nuvarande skick förbättrad byggnadsmark, samt att medelst utfyllning i den derutanför belägna stenbundna och grunda strömmen, enligt antydd gräns, skulle vinnas 1,795 qvadratalnar ny byggnads- eller upplagsmark, har Krigs-kollegium, vid afgifvande af infordradt ytterligare utlåtande öfver vissa delar af målet och i hufvudsaklig öfverensstämmelse med Faktori-styresmannens af Kollegium ånyo inhemtade mening, underdånigst anfört, att den för slussanläggningen å föreslagen plats erforderliga areal af 1,750 qvadratalnar jord kunde afstås utan skadlig inverkan på faktoriets framtida utvidgning, förutsatt att den nya byggnadsplatsen planeras, såsom af Kapitenen Grafström föreslaget blifvit, och att sliphuset dit förflyttas genom Bolagets försorg och på dess bekostnad; att vattentillgången nu disponeras i främsta rummet af faktoriet men alla öfriga vattenverk på stallet erhålla endast faktoriets öfverflödsvatten, hvaraf följde Kongl. Majit» Nåd.
Proposition N:o 10. 7 att om Faktori-styresmannen, vid tider af minskadt vattentillflöde, begagnade all den honom tillkommande makt och myndighet i afseende å utdelning af vattentillgången, aldrig eller högst sällan vattenbrist kunde uppstå för någon af faktoriets vattenrännor; och då dertill komme att så väl det vattenfall med ny ränna af huggen sten, hvarvid det nuvarande slipverket eller den fordna kronoqvarnen vore uppförd, som den vattenränna, dit sliphuset enligt förslaget skulle flyttas, och hvilken äfven vore af huggen sten, tillhörde faktoriet, skulle genom det förstnämnda vattenfallets afstående till slussanläggning faktoriet förlora ett dyrbart vattenfall, utan att i stället erhålla något annat och sålunda förhindras i den framtida utvidgning, hvartill 2:ne vattenfall i stället för ett lemnade tillfälle; att den ö eller rättare klippa, dit slipverket föreslås att flyttas, och hvilken ö tillhörde faktoriet, utgjorde enligt upprättad karta omkring 50 alnar i längd och 20 i bredd, men vid högre vattenstånd endast omkring 20 alnars längd och obetydlig bredd, hvadan denna klippa i sitt nuvarande skick icke utgjorde någon lämplig^ byggnadsplats för slipverket, men genom cn sådan utfyllning, som af Kapitenen Grafström föreslagits, samt den utfyllda terrcngens planering till samma vågräta höjd som marken vid sliphusets vestra hörn, kunde utan tvifvel en tjenlig byggnadsplats erhållas af samma värde, som den, hvilken är i fråga att aflåtas; samt att Kollegium ansåge oafvisligt, att såväl den nya byggnadsplatsens anläggning som slipverkets flyttning verkställes af Bolaget på dess bekostnad under vederbörlig kontroll, emedan efter all sannolikhet kostnaden för detta arbete komme att vida öfverstiga den till 3,427 R:dr beräknade summan, hvarjemte nödvändigt vore, att sliphusets nya plats blifver vid yttersta ändan af den förlängda rännan, som borde göras af huggen, hopsinkad sten, eller nära öfra emot strömmen liggande hörnet af den nybildade platsen, emedan eljest tillträdet till sliphuset och platsen omkring detsamma blefve otillgänglig, äfvensom att arbetet å rännan och byggnadsplatsens planering samt sliphusets flyttning så ordnades, att arbete i slipverket icke förhindras längre tid än sex månader; och borde Bolaget tillförbindas att till faktoriet återlemna den huggna dyrbara sten, som nu är använd till sliphusrännan.
Hvad angick vigten för faktoriet af ett slipverk, yttrade Kollegium att, utan ett sådant, blanka vapen icke vid faktoriet kunna tillverkas, hvarföre så enkla vapen som fachinknifvar tillförene blifvit anskaffade genom beställning hos enskild fabrikant, samt att ett sådant behöfiigt slipverk lättast kunde åstadkommas genom den förra kronoqvarnens upplåtande dertill, enär derigenom nybyggnad undveks och endast husets reparation jemte de i och för dess nya bestämmelse nödiga förändringar behöfde påkostas; — framställande Kollegium slutligen att, ehuru, enligt hvad sålunda vore anfördt, genom den föreslagna slussanläggningen och det gevärsfaktoriet tillhörande slipverkets förflyttning tili en i Eskilstuna å utfylld plats intill faktoriets der egande andra vattenränna, endast den skada för Kronan skulle uppstå, att -8 Kongl. MajUs Nåd.
Proposition N:o 10. faktoriet förlorade en vattenränna, hvarigenom faktoriegendomens värde naturligen måste minskas, tillika vore att öfverväga, hurusom Kronan till hamnanläggning och upplagsplatser i Eskilstuna redan upplåtit 9 tunnland 7\ kappland jord nedanföre gevärsfaktoriet, på en plats, till hvilken från midten af fristaden eller den egentliga fabriksstaden afståndet icke vore betydligt olika det till den nya föreslagna hamnplatsen på grund hvaraf och då det för kringliggande landsbygd borde vara temligen likgiltigt om sådana varor, som till Eskilstuna föras på axel för att vidare befordras sjöledes, köras till den ena eller andra hamnplatsen derstädes, Kollegium icke funne skäl att i underdånighet tillstyrka den sökta upplåtelsen, hvaremot, för den händelse att Kongl. Maj:t täcktes till ifrågavarande ansökning lemna nådigt bifall, Kollegium, efter de upplysningar som ytterligare erhållits, i underdånighet föreslog att
Kanalbolaget dervid måtte åläggas följande vilkor, nemligen: l:o.
Att till det öfra emot strömmen liggande hörnet af den plats, som blifvit dertill föreslagen och borde af Bolaget för ändamålet beredas och utfyllas till den storlek som Kapitenen Graf ströms förslag af den 19
Maj 1860 innehåller, samt planeras till samma vågräta höjd som marken vid sliphusets nuvarande vestra hörn, förflytta och i fullgodt skick försätta faktoriets nuvarande slipverk med hvad dertill hörer och ordna detta så att faktoriets arbete i sliphuset ej förhindras under längre tid än högst sex månader.
Att göra faktoriets andra ränna, som till sliphuset på den föreslagna nya platsen skall leda vattnet, efter hela sin längd af huggen hopsinkad sten samt utföra byggnaden deraf så att lika tillräckligt driftvatten erhålles för slipverket på dess nya plats, som vid nuvarande vattenränna. 3:o.
Att till kommunikationens bibehållande emellan de båda sidorna om slussen anbringa rörlig kolbro. 4:o.
Att vid slussningen underkasta sig de föreskrifter i afseende på vattenhöjden i strömmen, som af Faktori-styresmannen meddelas, och inställa ali slussning då faktoriet eller de öfriga vattenverken skulle lida i sin behöriga drift genom vattenbrist. 5:o.
Att till faktoriet återlemna den huggna dyrbala sten, som nu är använd till sliphusrännan. 6:o.
Att öfvertaga den utgift till kleresi-staten, som af faktoriet för qvarnfallet nu erlägges; samt 7:o.
Att, för den händelse faktoriets invid den tillämnade slussen belägna kolbod skulle finnas blifva utsatt för eldfara genom förbigående ångfartyg, i sådant fall bekosta förflyttning af nämnde kolbod till lämplig plats.
Sedan Kongl. Maj:t härefter, och i betraktande dels deraf att sju arrendatorer af vattenverk i Eskilstuna å, uti en genom Styresmannen för Carl Gustafs stads gevärsfaktori till Krigs-kollegium ingifven skrift af den 5 Oktober 1859, emot den Kongl. Maj:ts Nåd.