Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till fullbordande af de under byggnad varande nya länsfängelserna i Wenersborg och Carls- krona erfordras utöfver hvad dertill beräk- nadt varit — — — 52,000: — — Summa Banko R:dr — — — 1,000,000: — — Af åberopade memorialet från Byggnadskontorets chef inhemfades derförutan de upplysningar: att kostnadsbeloppen för de nya fängelserna voro utförda efter de beräkningsgrunder, som för fängelserna i Malmö, Westerås och Calmar blifvit följde, med de förändringar, hvartill orternas olika prisförhållanden föranleda; att till oförutsedda utgifter för större grundläggningskostnader, vattenledningar, tomtinköp och jordskyld, ökade priser å materialier och dagsverken, samt andra af lokal-förhållanden beroende utgifter, vore dessutom upptagen en summa af 116,756 r:dr 16 sk., hvilken i alla händelser blefve fullt tillräcklig; att den till ersättning utförda summan, 50,727 r:dr, uppkommit till följd deraf, att åtskilliga förskotter, som af Ränterierna blifvit till fängelsebyggnaderna utanorduade icke vore af Statskontoret kände, då arbetsplanen för användande af de vid 1848 års riksdag beviljade 300,000 r:dr uppgjordes, äfvensom att då var okändt, att en Bil.
A’:o 1 och 2 till K. Muj:ts Prop. om Statsverk. 1 8aml. 1 Afd. 1 Haft. 7 50 Kongl. Maj:ts Prop. om Statsverk.
1850. del räkningar för varm apparater in. m. då älven voro obetalde; samt att den andra tilt ■belopp af 52,000 r:dr utförda summan erfordrades till betäckande af oförutsedda utgifter för de under byggnad varande fängelserna i Wenersborg och Carlskrona, tillkomne, dels för Wenersborg derigenom, att en större del af de i den till fängelse förändrade gamla kronobageribyggnaden befintliga materialier icke kunnat, såsom påräknadt var, användas till nybyggnaden, dels för Carlskrona derigenom att stenen efter de på byggnadstomten bortsprängda bergen var till grundmurar oanvändbar, i följd hvaraf ett större parti till grundläggning tjenlig gråsten med någorlunda jemna ytor måste från andra ställen utom staden anskaffas, dels ock isynnerhet derigenom att priserna såväl å materialier som dagsverken på begge dessa ställen betydligt stigit, sedan kostnadsförslagen till förenämnde fängelser uppgiordes.
Till närmare utredning angående storleken af de nya Länsfängelser, som äro fullbordade, eller under byggnad, tiden när dessa sistnämnda kunna blifva färdiga till inflyttning samt det kostnadsbelopp, som för alla dessa hitintills blifvit utbetaldt, hade Fångvårdsstyrelsens Byggnadskontor, på särskild begäran, dels aflemriat följande tablå:
Färdigbyggda Fängelser: Cell-a C OD BS 15 mörka. cz Beloppet af bygg- nadskosnaden till 1849 års slut Tillkommer för 1850 till Augu- sti månads slut. i Stockholm för Länet 90 3 151.371: 47 3 i Linköping 102 3 128,575: 6 11 i Christianstad 90 3 97,162: 3 9 i Carlstad 78 3 137,418: 30 7 i Gefle 66 3 90.221: 17 9 i Fahlun 66 3 85,275: 28 3 i Wexiö 90 3 90,769, 43 7 i Mariestad 84 6 91,509: 30 7 Under byggnad varande Fängelser: i Wenersborg 90 3 80,633: 15 8 27.058: 12 5 i Carlskrona 90 3 76,452: 22 4 17.791: 47 6 i Calmar 112 3 5,486: 28 _ 16,739: 44 11 Stockholms Stads Kronohäkten på Långholmen och Norrmalm 84 — 17,601: — — 12,590: 45 9 Härtill komma gemensamma omkostnader . 1042 36 1.052,477: 14,973: 40 41 8 7 ~3 74,181: 1,380: 6 13 i 6 Summa 1042 36 1,067,450: 75,561 : 'm 1 Kongl. Majja Prog. örn Statsverk 1850.
54 dels t»civ meddelat de underrättelser: att af dessa, under byggnad varande, fängelser de två lörsta i Wenersborg och Carlskrona varit påräknade att fullbordas innevarande år, «ien att. i anseende till kolera-sjukdomens utbrott i Wenersborg, arbetet derstädes, enligt Kongl. Maj:ts Befallningshäfvandes förordnande, måst afbrytas; äfvensom att i Carlskrona inträffadt hinder för erhållande af de till vattenspolnings-inrättningen erforderliga lerkärilen, föranledt ett oförutsett uppehåll för dess sammansättning, i följd hvaraf dessa fängelser icke kunde med säkerhet påräknas blifva färdiga förr än i vår nästkommande år; att fängelset i Calmar, som börjades i Juni månad förlidet „år, kunde, i anseende tilt det hinder, som innevarande år mött för anskaffning af tegel, icke påräknas att blifva färdigt förr än vid slutet af år 1852; alt deremot Stockholms stads kronohäkten på Långholmen och Norrmalm blifva inom årets utgång fullbordade.
Å de anslag till Härads- och Stadshäkten, som Rikets Ständer under 1840—41 årens riksdag beviljat, för de förra till belopp af 100,000 r:dr och för de sednare till belopp af 300,000 r:dr, med förbehåll att från det sistnämnda skulle utgå bidrag till cellfängelse för Stockholms stad med 170,000 r.dr, äro anvisade på:
Anslaget till Haradshäkten. till Stadshäkten.
För «tt häkte i Södra Möre härad år 1844 .... 1,500: _! 1 ,, häkte i Eskilstuna gemensamt för staden samt Oster och Vester Rekarnes härader enligt entreprenad- 1 kontrakt år 1849 9,100: — — 9 100: fängelse i Carlshamn gemensamt för staden och I Bräkne härad år 1850 16,666: 32 — 8.333: 16 - ,, fängelse i Kungsbacka år 1950 ....... 10,083: 16 2,016: 32 „ Stockholms stads cellfängelse . 1 - 170,000: - — eller tillhopa 37,350: I i - 189,450:
I" - 9å att till framtida användande återstår B:ko R-dr 62,650: - — 1 10,550: Hans Excellens Herr Justitie-Statsrninistern anförde i underdånighet.:
Häraf visar det sig, att de af Rikets Ständer vid 1840 och 1847 årens riksdagar till Länsfängelsebyggnader beviljade serskilda anslag af 900,000 r:dr vid den förra och under deal sednare riksdagen af 300,800 r:dr, hvilket sistnämuda^belopp blifvit fördeiadt att 52 Kongl. Maj:ts Prop. om Statsverk. 1850. användas under åren 1849, 1850 och 1851 med ^:del under hvardera året, beredt utvägar, att uti elfva af de större eller mera befolkade länen och uti Stockholms stad för kronans fångar anlägga fängelser, inrättade med celler, till ett sammanräknadt antal af 1,078; att till bestridande af utgifterna för dessa fängelsebyggnader skulle erfordras, utöfver samma anslag en ytterligare summa af 102,727 r:dr, samt att till betäckande af denna summa och för uppförande uti de öfriga tretton länen af Länsfängelser med celler, uppgående enligt Fångvårds-Styrelsens förslag till ett antal af 736, eller 98 utöfver hvad uti Justitie-Statsministerns reviderade förslag blifvit beräknadt till 1,000,000 r:dr banko ansetts vara af nöden.
Då nu fortsättningen af arbetena vid de Länsfängelser som äro under byggnad, icke kunde utan skada och förluster inställas; då de län, för hvilka nya Fängelsebyggnader hittills icke kunnat i anseende till anslagens otillräcklighet företagas, tvifvelsutan ega grundade anspråk, att, i likhet med öfrige förses med sådana förbättrade fängelse-anstalter, hvilkas gagneliga verkningar och företräden framför gemensamhets-häkten mer och mer af erfarenheten äfven inom landet bekräftas; och dådet vigtiga ändamål, som afsetts med beslutet om Länsfängelsernas ordnande efter cellsystemet skulle i väsendtlig mån förfelas, derest detsamma icke fullständigt genomfördes, ansåg Hans Exellens dessa förhållanden innefatta tillräckligt bindande anledningar, att af Rikets Ständer äska de medel, som för närmandet af detta mål än vidare kunde erfordras.
I fråga om beloppet häraf kunde väl omkostnaderna för den behöfliga nybyggnaden af ifrågavarande gamla Länsfängelser icke annorledes än förslagsvis beräknas, intill dess i hvarje serskildt fall, der sådant kommer att beslutas, tillfälle blifver, att, med ledning af de uppgjorda förslagen, efter då närmare utredda förhållanden, bestämma fängelsets storlek och cellantal samt säkrare uppskatta utgifterna efter de vid verkställigheten för handen varande omständigheter, som kunna derå inverka.
Men anledning förekom dock icke nu att betvifla, det ju af Fångvårds-Styrelsen i öfverensstämmelse med hitintills följde grunder och vunna erfarenheter, beräknade kostnadsbeloppet skulle, äfven om afvikelsen från Styrelsens förslag i vissa delar framdeles komme att ega rum, i det liela motsvara behofvet så nära, som det för närvarande kunde bedömas, Till följd häraf och enär, såsom ock Fångvårds-Styrelsen antagit, Läns-Cellfängeisebyggnader i alla de län, der sådana saknas, icke torde böra eller kunna på en gång Aringås till verkställighet under den tidrymd, som nästa Statsreglering kommer att om - Kongl, Maj:ts Prop. om Statsverk.
1850. ö3 fatta, men det icke vöre lämpligt eller med göd ordning förenligt, att, på sätt Fångvårdsstyrelsen föreslagit, innan densamma vidtager, till någon del använda, hvad dertill kan anslås, tillstyrkte Hans Exellens i underdånighet det Kongl. Maj:t i nåder täcktes, med afseende å hvad af disponibla tillgångar syntes kunna härtill användas, af Rikets Ständer begära att, med fortfarande utbetalningsskyldighet från Riksgälds-kontoret af hvad som ännu återstår outtaget å de vid 1840—41 årens riksdag beviljade anslag till Härads- och Stadshäktens ombyggnad, nu måtte till uppförande af Länsfängelser efter Cellsystemet, der Kongl. Maj:t finner sådana företrädesvis vara af behofvet påkallade, Heviljas ett serskildt anslag af 400,000 r:dr banko, att under åren 1852, 1853 och 1854 med en tredjedel eller 133,333 r:dr 16 sk. hvartdera året utgå och användas, utan att dervid fästes det vilkor, att de fängelser, som anläggas, kunna med samma anslag till fullo färdigbyggas.
Uti hvad Hans Exellens Herr Justitie-Statsministern sålunda i underdånighet yttrat samt tillstyrkt, instämde Statsrådets öfrige Ledamöter; Och Kongl. Maj:t hehagade det i Nåder bifalla.
Någre flere än här ofvan i underdånighet tillstyrkte och af Kongl. Maj:t nådigst gillade ändringar i afseende å den utaf Rikets Ständer vid sist förflutna riksdag fasttällda reglering af utgifterna under Riksstatens andra hufvudtitel, ansåg Hans Exellens Herr Justitie-Statsministern sig icke böra för det närvarande föreslå; hemställande Hans Exellens det Kongl. Maj:t i nåder täcktes med gillande häraf, tillåta att utdrag af detta pro^okoll i hvad det rörer ordnandet af anslagen på 2:dra och 9:de hufvudtitlarna eller §§. 1, 3, 5, 6, 7, 9 och 9, finge till Finans-Departementet expedieras, för att i dessa delar läggas till grund för Kongl. Maj:ts nådiga proposition angående Statsverkets tillstånd och behof.
Denna af Statsrådets öfrige Ledamöter biträdda hemställan behagade Kongl. Maj:t i nåder bifalla.
Ex protokollo Sv. P. Ekstrand. 54 Kongl. Ilaj.ts Prop. om Statsverk. iSSO.
Protokoll öfver Utrikes-Departementets ärender, hållet inför Hans Maj:t Konungen å Stockhofros Slott den 13 November 1850.
N ä rva ra n d e: H:s Exc. Herr Justitie-Stats-Ministern, Grefve Sparre, H:s Exc. Herr Stats-Ministern för utrikes ärenderne, Friherre Stjerneld; Stats-Råden:
Fåhreus, Sandströmer, von Hohenhausen, Wallensteen, Gunther, Genberg, Gripenstedt, Grefve von Platen.
H.-s Exc. Herr Stats-Ministern för Utrikes ärenderne anmälde i underdånighet, med afseende å stalsreglerlngen vid nu instundande Riksmöte, att, under förutsättning det norrska Statsverkets anslag till Minister-Staten till samma belopp, som under de sednare åren, eller 40,000 Norrska species årligen, fortfarande bibehölles, Stats-Ministern ansåg, att det vid sednaste statsreglering å 3:dje hufvudtiteln till Minister-Staten uppförda anslag af 200,000 R:dr Svenskt Banco årligen vore för detta ändamål tillräckligt; till följd hvaraf Stats—Ministeru i underdånighet föreslog, alt uti Kongl.
Maj:ts till Rikets Ständer aflåtande Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, detta anslag till oförändradt belopp upptaga.
Hvad åter anslaget till personalen uti Kongl. Utrikes Departementets Expedition beträffade, hade Statsministern, till ordnande och vård örn derstädes förvarade serdeles talrika, ständigt vexande och dyrbara handlingar, sett sig föranlåten, att antaga en serskild tjensteman, att i egenskap af archivarie ständigt tjeustgöra.
Härtill funnos så mycket mera Kongl. Maj:ts Prop. om Statsverk. 1850.
58 anledning, som af don, efter embetsverkets natur, ständigt inom Kong!.
Departementet vexlande personalen, icke kunde väntas eller fordras den noggrannare kännedom om de derstädes förvarade handlingar, hvilken sä väl Kongl.
Jlaj:ts tjenst, som bevakandet af enskilda personers intressen utom landet oeftergifiigen kräfva.
Genom tillsättandet af en tjensteman, som vöre till daglig tjenstgöring förbunden, och som ej, i likhet med Departementets öfrige tjenstemän, understundom anbefalldes, att vid någon beskickning utomlands tjenst - göra, vöre denna brist i väsentlig män afhulpen, hvarföre Statsministern i underdånighet hemställde, huruvida Kongl. Maj:t skulle täckas uti des nädiga Proposition till Rikets Ständer, angående Statsregleringen, göra nådig framställning derom, att en Archivarie uti Kongl. Utrikes Departementets Expedition, med Atta Hundrade riksdaler banko årlig lön, må varda på stat under Tredje Hufvudtiteln uppförd; hvarigenom det å samma hufvudtitel sednast uppförda anslag af lillsammans 225,650 riksdaler banko skulle lill 226,450 riksdaler hanko förhöjas. 1 öfrigt ansåg
Statsministern sig börs i underdånighet anmäla, att återstoden af den för Rikets Ständers Stats-utskott vid 1840 års Riksdag, till belopp af 775,966 riksdaler 32 sk. banko uppgifna Kabinettskassans brist, hvilken vid sednaste riksdag, till följd af de så väl utaf högstsalig konung Carl XIV Johan, som af Kongl. Maj:t, af egne medel, gjorde afbeialningar, nedgått till 132,633 riksdaler 16 sk. banko, fortfarande från Kabinettskassans utgifter hållits afskiljd.
Maj:t behagade den af Statsministern sålunda gjorda underdåniga framställning, uppå Statsrådets enhälliga tillstyrkan gilla; till följd hvaraf anslaget till Tredje Hufvudtiteln skulle, uti den till Rikets nu sammanträdande Ständer aflåtande Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, till ett belopp af 226,450 riksdaler banko upptagas; hvarjemte Kongl. Maj:t i likhet med hvad vid sednaste Riksmöte egt rum, ansåg sig icke böra för Rikets Ständer lemna oanmärkt, att den vid 1840 års Riksdag för Rikets Ständers Statsutskott till 775,966 riksdaler 32 sk. banko uppgifna brist i Kabinettskassan, och hvaraf återstoden vid öppnandet af 1847 års Riksdag utgjorde 132,633 riksdaler 16 sk. banko, genom af Kongl. Maj:ts egna medel ytterligare gjorde afbetalningar blifvit med 80,000 riksdaler banko, utom hvad för räntor blifvit erlagdt, förminskad, så att 56 Kongl. Maj:ts Prog. om Statsverk.
1850. återstående bristen endast utgör 52,633 riksdaler 16 sk. banko och borde denna upplysning, i sammanhang med den afgifvande nådiga Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof Rikets nu sammanträdande Ständer meddelas.
In fidem Protocolli. Carl Ad.
Sterky.
Berling, 1850, Ilidrag af Protokollet lifver Landiför sv ar s-ärenden, hållet inför Hans Maj:!
Konungen i Slals-Rådet ä Stockholms Slolt den 13 November 1850.
Hans Excellens, Justitie-Statsminislern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Stjerneld. Stats-Råden : Fåhraeus, Sandströmer, von Hohenhausen, IVallensteen, Gunther, Genberg, Gripenstedt, Grefve von Platen.
Slats-Ilådet och Chefen för Landtförsvarsdepartementet von Hohenhausen, föredrog i underdånighet följande med regleringen af utgifterna under riks-statens 4:de hufvudtitel gemenskap egande ärenden, nemligen: l:o De från Krigs-kollegium inkomna underdåniga Stats-reqvisitionsförslag, jemte utlåtanden, i fråga om de anslag, som för Landtförsvarets dels ständiga och dels tillfälliga behof ansetts vara under tiden för nästblifvande statsreglering erforderliga ; 2:o Chefens för Ingeniör-korpsen afgifna förslag lill bildande af en serskild Ingeniör-trupp; 3:o
Sundhets-kollegii underdåniga betänkande angående en i vissa delar förändrad organisation af Fältläkare-korpsen och deraf föranledd reglering af denna korps löner.
Bil. N:o 3 till Kongl. Maj:ts Prop. 1850 . 1 Sami. 1 Afd. 1 Haft. 1 2 Kongl.
Prog. om Statsverk. 1850. 4:o Vederbörande Chefs-embetens af Öfver-kommendanten i Stockholm insända underdåniga framställningar, rörande behofvet af löneförbättring åt de vid här förlagda Regementen af Arméen anställde Prester; 5:o Sekund-chefernas för Lifgardes-regementena till fot, genom Hans Kongl. Höghet Kronprinsen, Chefen för Lifgardes-brigaden, inkomna underdåniga framställningar om dels tillökning af regementenas under-officerarepersonal och dels löneanslag åt en musik-direktör vid hvartdera regementet; 6:0 Hans Kongl.
Höghet Kronprinsens, i dess egenskap af General-Fälttygmästare och Chef för Artilleriet, afgifna underdåniga förslag till åtskilliga förändringar uti Artilleriets organisation, jemte framställning om förbättrade löner för herdi och handtverkarepersonal vid delta vapen; samt 7:o Militär-befälhafvarens på Gottland underdåniga framställningar om dels löneförbättringar åt Batteri-cheferne och Civil-personalen samt löner för ett tillökadt antal under-officerare och korporaler vid Gottlands National-beväring, dels ock anslag till lega af hästar till anspann för samma Beväringsartilleri; och afgaf
Departeinents-chefen derefter här nedan intagna, skriftligen författade underdåniga betänkande öfver så väl de nu underdånigst föredragna anslagsfrågorna, som öfriga i afseende på 4:de hufvudtitelns reglering förekommande ämnen: ”Sedan det förslag till ett fullkomligare ordnande af försvarsverket till lands, hvilket Eders Kongl. Maj:t före sista riksdagen lät utarbeta och derefter täcktes för Rikets då församlade Ständer i nåder framlägga, i de väsendtligaste delarna icke hlef af Rikets
Ständer bifallet och således icke heller kunnat i verket sättas, samt jag, vid sådant förhållande, ansett mig kunna förutsätta, det Eders Kongl. Maj:t ej skulle vara benägen att vid nu instundande riksdag till Rikets Ständer ånyo framställa samma förslag, eller något annat af lika omfattande syftning, har jag, ehuru visserligen, efter mina åsigter, mycket ännu brister uti anstalterna för landtförsvaret, innan dessa kunna anses fullt motsvara sitt ändamål, likväl trott min åtgärd nu höra inskränkas till uttalande af skälen till de af mig nu underdånigst anmälda organisations- och anslags-frågor samt för öfrigt till framhållande af hvad, vid regleringen af utgifterna under 4:de hufvudtiteln, synes mig böra af Eders Kongl. Maj:t tagas under nådig pröfning; och då, i likhet med hvad tillförene egt rum, uti de framställningar om förnyad reglering af riksstaten, som uti Eders Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof skola till Rikets Ständer vid instundande riksdag aflåtas, behofven torde komma att föras under 2:ne hufvudafdelningar, den ena omfattande de behof, som fordra ständiga anslag, och den andra dem, för hvilka extra anslag, antingen för en gång, Kongl. Maj.-ts Nåd.
Prof. om Statsverk.
1850. 3 eller för längre eller kortare tidrymd äro erforderliga, har jag efter denna grund åtskiljt de behof under riksstatens 4:de hufvudtitel, för hvilkas fyllande jag anser medel nu böra af Rikets Ständer i nåder begäras.”
Hvad då först angår de ärliga eller ständiga utgifterna under nämnda huf vudtitel, hvartill, enligt nu gällande riksstat, finnes anvisadt: i kontant R:dr 2,741,576: 16. — Indeldta räntor, efter markegång, på förslag 1,196,656: 32.
— Indeldt spannmål på förslag 20,104 t:r 16 kappar, å 6 R:dr tunnan 120,627: — — Oindeldt spannmål 17,220 t:r, å 6
R:dr tunnan . . . 103,320: — — tillsammans R:ko R:dr 4,162,180. — -—- så förekommer vid de serskilda afdelningar, under hvilka anslagen på titeln äro uppförda, följande, nemligen: ” Landtför svar s-Departementet:” ”Departementets Kansli-Expedition” ”Då Eders Kongl. Maj:t redan sistlidne år, på sätt här nedan under rubriken:
Krig s-kollegium, kommer att förmälas, i afseende på detta embetsverk, och sedermera jemväl beträffande de öfriga embetsverken och stats-departementens expeditioner, i nåder behagat gilla den grundsatts, att de, enligt författningarna, ordinarie embets- och tjenstcmännen samt vaktbetjeningen vid ifrågavarande verk tillkommande så kallade ljuspenningar, borde upphöra att serskildt utgå, men deremot tilläggas lönerna, äfvensom att i stället för de hittills åt extra ordinarie tjenstemän och vaktbeljente tilldelade ljusmedel borde på stat anvisas ett dem ungefärligen motsvarande belopp, att användas till arfvoden åt dem bland bemälde tjenstemän och betjening, hvilka af en sådan uppmuntran gjorde sig förtjente, allt likväl emot det, alt de anslag, från hvilka berörde medel hittills utgått, blefve minskade med de belopp, som i följd häraf komme att under vederbörande verks statsanslag uppföras, hvarom, i afseende på en sådan anslagsreglering, Eders Kongl. Maj :t förklarat
Sig vilja för Rikets snart sammanträdande Ständer i nåder framlägga förslag, anser jag mig böra underdånigst hemställa, att Eders Kongl. Maj:t, med tillämpning af enahanda grundsatts på Landtförsvars-departementets Kansliexpedition, likaledes täcktes nu föreslå Rikets Ständer, att värdet af de qvantiteter talgljus, som för närvarande tillkomma den vid Expeditionen anställda personal, nemligen: 4 Kongl. Maj:ts Nåd.
Expeditions-chefen, med 12 Lil 2 Expedi lions-sekre terare, å 5 Lil, med 10 » 3 Protocolls-sekreterare, å 5 Lil, med 15 » 1 Registrator, med 5 » 3 Kanslister, å 2 Lil, med 6 » 3 Kopister, å 2 Lil, med 6 » och 2 Vaktmästare, ä 2 Lil, med 4 » eller tillhopa 58 Lil må, efter nu bestämda pris af 6 R:dr 32 sk.
B:ko per Lil., med R:dr 386: 32. — likasom till arfvoden åt extra ordinarie tjenstemän och vaktbetjente vid bemälde Expedition 250: — — utgörande i rund summa hvad under de fem sistförflutna åren i medeltal såsom ljuspenningar, efter nyssberörda prisberäkning, dem tilldelats, eller tillsammans R:dr 636: 32. — årligen, från det under 4:de hufvudtiteln uppförda förslagsanslag till skrifmaterialier och expenser för Departementets Kansli-expedition, deraf ljusmedlen till denna expeditions, så väl ordinarie sorn extra-ordinarie personal hittills anordnats, och hvilket anslag borde med ett lika belopp förminskas, öfverflyttas till statsanslaget för expeditionen, för alt, efter här förut uppgifna grund, dels tilläggas den ordinarie personalens aflöning och dels såsom arfvoden till den extra-ordinarie disponeras; hvarigenom expeditionens anslag skulle blifva förhöjdt till 16,442 R:dr.
Och torde Eders Kongl.
Maj:t nu jemväl vilja i nåder förklara, att de vid expeditionen med tjenstgöringsskyldighet qvarstående öfvertalige emhets- och tjenstemän skola äfven framgent, så länge de i tjenst förblifva, vara bibehållne vid rättigheten att från expeditionens expensmedels-anslag utbekomma de ljuspenningar, de derifrån nu uppbära.” ”Krigs-KollegiumRedan år 1847 täcktes Eders Kongl. Maj:t, med afseende på en tillämnad förändring i de förvaltande Verkens organisation, i Nåder förordna, att lediga embeten och tjenster i Krigs-kollegium tillsvidare icke finge tillsättas, samt tillika anbefalla Kollegii tillförordnade President att i underdånighet inkomma med förslag lill sådana förändringar i nämnda embetsverks organisation, att förvaltningen af 4:de hufvudtiteln, äfven i de delar den då ännu åläg Statskontoret, kunde blifva lill Krigs-kollegium öfverflyttad samt derjemte, genom förminskning i emhets- och tjenstmannapersonalen, aflöningen för densamma, utan tillökning i de dertill redan bestådda anslag, sfi förhöjas, att samma personal skulle odelad kunna egna sig åt tjenstgöringen inom Kollegium.
Vid pröfning af det un - Kongl. Maj-.ls Nåd.
1850. 5 derdåniga förslag' i ämnet, tillförordnade Presidenten derefter afgifvit, har Eders Kongl. Maj:t, på sätt af Stats-råds-prolokollet öfver Landtförsvars-ärenden af den 6 November 1849 närmare inbemtas, under samma dag i