Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då var det som när eii orkestersnförarc?
höjer sin takt-.
pinne, och det bryter löst med ens.
Det ljöd från löfven, f r h stammarne, från buskarne, från marken.
Alla de små ungarile hade lärt att sjunga i ett ögonblick.
" vad var det? "
sade hon häpen.
J a - hvad var det?
Det var visaii om karlekens sorn- - mardagar.
A. Ii-dt.
Fjärde allmänna flickskolemotet.
Vid det Garde allmänna flickskolemötet, hvilket p&amp; i11- bjudning af Gustaf Sjöberg, Bilda Casselli, Liliy Engström, Julius Humble och Ernst Olbers skall ega rum i Stockholm den 12, 13 och 14 Juni 1889 komma följande allmannafragor: att diskuteras: 1.
Bör den högre flickskolan så ordnas, att den omfattar .sju ett-åriga klasser?
Böra vid de högre flickskolorna, der så ske kan, in- rattas fortsattningsknrser, och huru böra i. så fall dessa kur- ser ordnas?
Böra i den högre flickskolan endast tvänne fram- mande sprak få förekomma?
Är det lämpligt, att de allmänna läroverken i vissa mindre samhällen, enligt Flickskolekomit~ns förslag, ombildas till samskolor?
Begagnar flickskolan de medel,.som stå.henne till buds, för att meddela sina lärjungar en i sann mening praktisk och hela personligheten omfattande: bildning?
Vore det önskligt, att historieundervisnii~gen ordiia- des i öfverei~sstämmelse med Flicl~skolekomiténs förslag?
Bör snickerislöjd förekomma i en skola för flickor?
Ar det lämpligt, att vid de högre flickskolorna fin- nas förberedande klasser, och i så fall, huru många?
Huru Ungt bör det s: k. klasslärarinnesystemet tillam- pas i den högre flickskolan?
Anses det öiiskvärdt, att alla skriftliga arbeten ut-.
föras p&amp; ligrorummet? '
' I sammanhang med skolfrågor iir ' det oss ett nöje att anmäla en pedagogisk tidskrift kallad.
SmAskolevannen, livilken tyckes på ett sar- ' 0 1 '.
deles tillfredsställande satt lösa sin uppgift att rara ett organ för frii- gor rörande denna afdelning af skolväsendet.
Med vaken blick följer den hvad som tilldrager sig inom detta ornrtde, har goda referat från skol- och kretsmöten samt synes i allmänhet hylla sunda och goda hig- ter i fraga om undervisningssattet, larares stullning och pligter samt hemmens och komunernas skyldigheter gent emot skalan och dess la- rarepersonal.
Kvinnokongresser i Paris.
I anledning af den pAg&amp;ende varldsexpositionen i Paris denna sommar hafva anordnats kongresser i alla möjliga veten- skaper och sociala fragor.
Bland dessa kongresser beröra tv&amp; kvinnornas intressen.
Den fursta af dessa kongresser kallas " Congr8s fra~gais et international du droit des fenimesn och skall aga rum fran den 26-29 juni.
Kallelsen till denna kongress, hvilken hade sitt motstycke vid expositionen i Paris 1878?
har utgatt fran tv&amp; i Frankrike befintliga sällskap: " Ligue franqaise pour le droit des femmes " stiftadt 1869 och " Société pour l ' am4lioration du sort des femmes. "
Enligt programmet skulle denna kongress arbeta i fem afdelningar, nämligen: 1) histo- risk: Kvinnornas inflytande pk de mänskliga samhällenas ut- veckling; 2) Ekonomisk: Undersökning af kvinnornas arbete och arbetslön i de olika länderna.
Deras uteslutande fran och de- ras tillträde till olika arbetsomraden; 3) Moralisk: Undersökning af orsakerna till sedlighetens förfall och botemedlen för detta onda; 4) Juridisk: Tpphgfvandet af lagar, som hålla kvinnan i omyndighet.
I spetsen för denna inbjudning star Mr Léon Richer, en frmstående jurist, som i flera &amp; r kiimpat för a t t f&amp; den franska lagstiftningen ändrad till kvinnornas fördel och M: lle Maria Deraismes, ordförande i det andra af de ofvan- nämnda sällskapen.
Redan i mars mHnad hade en mängd framstiiende personligheter friin olika land anmiilt sig sbom deltagare och deltagarinnor.
Framlingarne ega ratt att gratis deltaga i mötets förhandlingar.
Förhandlingame torde der- före blifva af största intresse.
Det franska elementet kommer naturligtvis att blifva det betydligt öfvervagande och gifva sin egendomliga prägel åt förhancllingarne, med de skarpa
169 motsättningar som förefinnas i Frankrike i kvinnofrågan och i detta lands lagstiftning rörande kvinnan.
Den andra kongressen kallas: n Congr&amp; internatioonaal des oeuvres et institutiom fhininesn och skall sammantriida den 12 juli.
Denna kongress står under statens beskydd och initia- tivet till densamma synes hafva utgått frlln .åtskilliga inom filantropiska omradet betydande kvinnor.
Programmet om- fattar fyra afdelningar 1) Filantropi; 2) Pedagogi; 3) Konst, Vetenskap; 4) Civil lagstiftning, Kvinpans omyndighet, såsom maka, moder och såsom handlande.
Atskilliga af Paris peda- gogiska och filantropiska inrättningar skola besökas af kon- gressens medlemmar.
Meningen ar att genom rapporter frlln olika omr %den och olika länder gifva liksom en expos&amp;.
af hvad kvifinar, har iistadkowna ' t.
Deremot synes man fast mindre vigt vid diskuterandet af hennes rättigheter, ehuruväl detta ej torde vara uteslutet, att döma af den 4 afdelningen, hvilken likvisst ej innefattar mer an civila lagstiftningsfrhgor Bland personer, som undertecknat inbjudningen och äro komité ledamöter märkes J~iles Simon, M: e Bovet (redaktris af la Novelle Revue), Ernst Legoiive, M: e Benoit, medicine doktor M: e Eoechlin Schwartz, ordförande i nL, ' Union des femmes de Francen, ordförandena i flere större i.
@ örenhetsinrättningar m. fl.
Vigt har i programmet särskilde lagts vid, att ingen.
politisk eller religiös tro bör afh %lla, fran deltagande i den- samma.
Styrelsen för den första kongressen har med stor tillfreds- ställelse hälsat underrättelsen om denna andra, synbarligen.
senare, p&amp;tankta kongress.
För hvar och en, som ar intres- serad af att kvinnans rättigheter utvidgas, .ar det af största.
vigt, att k-hiinna visa hvad kvinnan under nuvarande i många.
afseenden tryckta förhhllanden kunnat uträtta.
Är detta värdt.
någonting, d&amp; har man ett bevis i sina händer, som är l h g t mera värdefiillt an alla abstrakta demonstrationer, ett bevis till förmån för kvinnans beghfning och krafter.
Till representant för Fredrika-Bremer-Förbundet vid dessa.
- bada kongresser har dess styrelse litsett filosofie doktorn fröken Ellen Fries.
Från riksdagex.
Sedan nu innevarande års riksmöte afslutats, aterstår icke m y ~ k e t att saga om utgdngen af de frhgor som mer eller mindre direkt beröra kvinnans intressen.
- Det mycket .omtalade .och omskrifna margarinforbudet kan ju i viss måi: raknas som en hiish&amp;llsangelägenhet, hvilken oaktadt blda kamrarne enats om densamma, ännn icke kan anses for afgjord.
Regeringen har.
nämligen remitterat äxendet till flera myndigheter såsom tullst yrelsen, landtbrnksakademin; m fl.
och dessa hafva ännu icke aflåtit nilgrs yttranden.
- Anghende lagen om skydd mot yrkesfara, må namnas, att tre fabriksinspektörer komma att tillsättas, och synes meningm vara att dessa skulle s i val bereda sig för, som uteslutande egna sig &amp; t sitt ansvarsf~da varf.
- Den af Rongl.
Maj: t föreslagna lagen om yttrandefrihet, slidaii den af riksdagen blifvit modifierad, ar f. n. u d e r ompi-öfning hos Högstó Domstolen.
- Vidare torde böra.
niimiias att döfstimiiu~dw visningen blifvit bättre ordnad, att frågan om fideikonimisser- nas upphiifvande icke heller denna g h g lyckades vinna 1: sta kammarens bifall, att den sh länge srafvande teaterfragan nri tyckes närma sig en tillfredsställande lösning.
Slutligen m&amp; namnas ett förslag om varors kringförande till försäljning af hustru eller hemmavarande barn, hvilket sarskildt för den lilla industrien och hemslöjden p&amp; landsbygden torde w r a af be tydenhet ..
Den nya förordningen angående kvinnas inviiljacde i fattigvArdsstyrelse och skolråd ar dock det för kviimofrágaii vigtigaste resultatet af 1889 Brs riksdag.
H \ - arje steg, om &amp; n så litet, som g l r i ratt rigtniiig m l ju helsas med till- fredsställelse.
Men det behöfves ännu mycken allvarlig straf- van, mycken sj alfuppfostran å ena sidan, mycken sj alfuppog- ring ti den andra innan kvinnofrhgans problem blifva lösta, så att det icke h g r e med ratt skall kunna sagas, att i sam- hallhlifvet kvinnan är r o r Herres stedbarn p i jorden. "
redr rika- rem er- f örbundets &amp; möte egde rum i läkaresällskapets lokal den 20 Maj kl. 6 e. m.
Sedan utdrag ur årsberättelsen upplästs och decharge be- viljats styrelsen, uppstod en liflig diskussion om ett af sty- relsen väckt förslag, dels om den förändring af mom. 2 af S 4 i stadgarne att inträdesafgifter, i stället för att uteslutande kapitaliseras,.
skulle till halfva beloppet användas till betac- kande af de hvarje &amp; r större utgifte.r förbundets ökade verk- samhet betingar, dels ock om afförande från den nu enligt samma S bildade fonden af det belopp, kr.
493,75, som står bok- fördt såsom organisationskostnad samt af så stor del af för- bundets inventarietillgång, som styrelsen pröfvar lämpligt.
Mot detta förslag talade förbundets kassaförvaltare dok- tor C. Nyström samt fru Bolin, hvaremot fru Adlersparre, frö- ken Adelborg och hofintendenten Börtzell talade för förslaget, som slutligen antogs af mötet.
- Härefter skedde val af styrelse, som utföll så, att de rned- lemmar, hvilka voro i tur att afgå,, niimligen riksantikvarien Bildebrand, fru S. Adlersparre, fröknarna L. Engström och M. Forsell, d: r G. Sjöberg och fru S. Whitlock, återvaldes.
Med undantag af redaktör E. Beckman, som inndanbedt sig Aterval och i hvars ställe invaldes fru A. Kerfstedt, bterval- des de afgående suppleanterna, fröknarna G. Elfving och E.
Fries samt fru Th. G y l d h, kapten Hubendick och professor P.
Till revisorer och deras suppleanter återvaldes harads- höfding A .. Lundvall, fru E. Odelberg, fröken M. Rossander, &amp; r V. Svedbom, revisionssekreteraren W. Uppström och fru S. Wising.
Efter förhandliugarne följde ett intressant.
och med lif- ligt bifall helsadt föredrag af fil.
doktorn fröken E.
Fries öf- ver ämnet: " några synpunkter för bedömande af kviniims plats i historien. "
Till sist upplästes ett af fru ~ d l e r s ~ a r skrifvet re längre anförande deri framhölls vigten af att antaga en till förbun- det gjord inbjudan att genom ombud låta representera sig vid de blifvande kvianokongresseriia i Paris.
Förslaget mot- togs med bifall, iiågot beslut fathdes dock ej, utan öfverlem-,
nades detta å t styrelsen.
För att iiriderlätta de ekonomiska svårigheterna utlofvade en af förbundets medlemmar 300 kr.
såsom reseunderstöd; vidare möjligen inflytande gAfvor emot- tagas å byr&amp;n .. Mötet var ganska talrikt besökt, hufvudsakligast af damer * Fredrika-Bremer- Förbundds Sjdkassn hol1 sitt Arsmöte torsdagen den 25 April i förbundets lokal, 5 Malmtorgsgatan.
Som den ordinarie ordföranden i styrel- sen, professor R o s h var hindrad att infinna sig uppdrogs ordfökandeskapet &amp; t medicinalrådet Pontin.
Efter upplasan- det af &amp; rsber&amp;ttelsen, hvaraf framgick att medlemmarnes an- tal under året höjt sig till 136 samt att sjukhjälp utgått med 694 kr.
50 öre, meddelades ansvarsfrihet för styrelsen.
Hiir- efter utsågs revisorer för innevarande &amp; r öfverstelöjtnant C.
E. Elfving och fröken H. Casselli samt till suppleanter frök- narna L.
Borg och A. Dahlström.
Kassans styrelse har under hret haft följande sammaii- sättning: ordinarie styrelsemedlemmar: professor P. G-.
Roshil, ordförande, d: r C. Nyström, fröknarna A. Pabricius och A, Roos, medicinalrådet Pontin; suppleanter: professor 0.
San- dahl, fröken H. Lindberg (under h e t afliden) och fru F * Lybeck.
Styrelsen, som utses af förbundets styrelse, iir för inne- varande år återvald, och i stället för fröken H. Lindberg har invalts fröken Gabriella von Plorngren.
O Å förbundet8 b y ~ ä &amp; ro uader A p d månad anmiilda: Aebet.sgifva~e för erhiillande af likrarinnor 13, lektioner 4, bitrade med kontors- och skrifgOromii1 3, viirdinnor och bitriidda i hem 4.
Snm- ma 24.
Sökarnde: Ilrarinnor 26, lektionsgifvare 8, sardinna II, siillskssg och bitriiden i hem 8, kontors- och skrifbitraiden G, gymnast 1.
Sum- ma 49.
På Förem+agens för gift kvinnas eganderqtl Brssam- montrade under byrhhefen greive H. Htimiltons ordförandeskap före- drogos först ars- ocb revisionsber&amp;btelserna, hvaraf framgick, att före- ningen.
som nu egt besthd i 16 Ar, för narvarande raknar 400 iedambter.
after frih.
Stackelberg, som afgatt med döden, och fru Lind af Hageby, som afsagt sig förtroendet, utsagos till styrekeledatnölet.
frö- ken ' Cecilia Nauman och kand. H. Sohlman, hvarjemte lir A. Hedin omvaldes.
Till styrelsesuppleant utsigs fröken G. Hjelmerus.
Till revisover valdes bfverstel~jtnant v. Kocb och fru Lind af Hageby, med fröknarna A. Rylander och E. Frysell till suppleanter.
Harpa libll jur. kand.
Solilonan ett föredrag, deri han teck- nade de skarpast framtriidande konturerna af de senaste lagstiftnings- reformerna i Norge, Danmark och Finlaud rbrande kvinnans sttillning inom iiktenskapet i rhttsligt afseende.
Riksdagsmannen hr A. Hedin lemnade derefter en liten öfver- sigt öfver g h g e n af den nyligen hos oss lösta frigan om kvinnas rhtt att invaijas i fattigvArdsstyrelse och skolrad.
n redogörelse för Högsta dom- Slutligen lemnade o r d f ö ~ a ~ d e en stolens yttrande öfver nya lagberedriingens förslag till lagstiftning an- @ ende hkta makars inbördes egendomsförliAllanden.
Föllskörsenamen bar aflagts infar förste stadslakaren, doktor K. Lisrotb, af fleöken HZda Cavolina Pettersson, &amp; a högre bildningsanslull f&amp;- b a r e och lärarinnor I r ifr8ga- ' satt att inrattas i huhudstaden.
.Det &amp; r den barvarande kretsen af fareningen Svenska folkskolans vai~ncr, som tagit initiativet hartill, Ldtaarinlza Or Zikc~tdkd oned karave vid sökande af folkskolel&amp;- rarcbefattning.
DerpA har man nu erballit ett prejudikat.
P&amp; förslag till en lararebefattning vid flyttande folkskola inom Ragunda fdrsam- ling i. Jemtiand uppforde skolr8det tre ma.nliga sökande.
Lararinnorna Agnes Göransson i Nalden och Katarina Jonsson i Anundsjö, Iivilka afven anmiilt sig som sökande till platsen, anförde hvar för sig klago- mil hos domkapitlet deröfver a t t de icke crhBllit ftlrslagsrum.
Genom utslag fann domkapitlet, enligt hvad Svensk Lilraretid- ning uppgifver, skaligt, med godkannande af besvaren, ogilla det upp- rattade förslaget och det derph grundade folliskolelararevalet samt föreskrifva att skolrtldet skulle uppratta nytt förslag med iakttagande af Katarina Jonssons och Agnes Göranssons ratt och derefter i laga ordning: IAta anstalla nytt val.
atskilliga församlingsbor ö-erklagade detta utslag, men K.
M: t har den 25 sistlidne april förklarat skal ej vara anförda, som kunna verka andring i domkapitlets beslut.
Tekniska skolan i stockhoim har haft sin sedvanliga Brsutst~ll- ning med vidlyftig, i Atta stora salat framsttlld uppvisning af ritnin- gar, modelleringsarbeten i lera, gips och vax, dekorationsm6lningar '
och tillampningsiimnen för traskulptur, triiskiirning, konstsömnad, pors- linsrniilning samt gravyr i metall och ciseleringsarbeten.
Afdelningen för kvinligcs 1arjunga.i; der 306 elever varit in- skrifna, har sina kurser i allmanhet likstalda med de manliga iarjun- garnas undantagande de, hvilka icke egna sig fbr kvinnor, hvaremot andra aro tillagda, t. ex. konstsömnad, rmnad som kompletterings- ämne för dem, som vilja utbilda sig till lararinnor i teckning eller handslöjd.
Den högre korastiradocstriela afdehingens för maaliga och Icvin- E@a &amp; irjusagar stora och rikhaltiga utstallning hade mycket af intresse att bjuda p i: De till afdelningen horande barnklasserna för utbildande af teckningslarare ha besökts af 188 larjungar och skötts af 21 saduna lararekandidater, dels manliga, dels kvinliga.
I Tekniska skolan ha i vinter 1,402 elever varit inskriha, d&amp; barn klasserna medraknas.
Historiskt arbete.
I dessa dagar har i bokhandeln utkommit en biografisk studie, stödd p&amp; vidlyftiga arkivforskningur 6fver Axel Oxen- stiernas son, rikslr; ansl$iren E?
* ik Oxenstiecraa, hvilken studie är för- fattad af filosofie doktorn Ellen Fries.
Samma f8rf.
utgifver afven f. n. eii serie populara biografier öfver " Markvardigra Kvinnorn, hvaraf ett htifte utkommit.
Kvi ' enlig jal~maceut.
Döhen Dahl från Trondbjern aflade nyligen i Kristiania farmaceutisk ' 9medhjtllpareexamen ", hvilkeu examen före henne ej aflagts af nhgot fruntimmer i Skandineviee, sti@; a norska tidningar.
Dansk Kvinde Samfunds senaste Brsber&amp;ttelse med- delar a t t medlemsantalet nu a r 907.
Tidningen B y r å: KJarabergsgatan 54, en tr. A n n o n s p r i s: 25 ö r e p r p e t i t r a d (
endast kostar Redaktör 1 krona för qvartalet.
Att våga är tänka HELLBERG.
Trättas å b y r å n k l.
9 — 10 o c h 4 - 5.
Ingen !ösmimmerförsäijning!
Det o c h utgifvare: FRITHIOF A l l m.
tanken det svåra, är ut, det stora, 6 1 4 7.
Utg-ifning-stid: h v a r j e h e l g fr i f r e d a g.
Mista n u m r e t i h v a r j e m å n a d innehåller en fullständig mode- o. mönstertidning.
A t t ej p å v ä g e n Att icke l:sta årg.
stanna sig sjelf förr O, V. otack, förargelse och — ekonomiska miss- räkningar.
Har deremot ett menniskohjerla blifvit genomträngdt af kristendomens ljus och lifs- värme, då framstår menniskoslägtet som en enda familj, der individerna ha samma ur- sprung och samma lifsmål, fast på skilda vägar, och att följaktligen hvarje enskild menniska har lika rättighet att få sina gifna anlag utvecklade.
Ty i hvarje själ gömmes en gudstanke, som är menniskan gifven att genomföra till gagn för henne sjelf och det allmänna.
Med denna blick på lifvet försvinna alla klyftor emellan rik och fattig, och vi se oss alla som arbetare eller ämnen till arbetare i den underbara väf, som kallas verldsplanen, hvars fullbordande en vrång och upprorisk menniskovilja kan fördröja och en god men- niskovilja framskynda, men hvars alla trådar hänga i en kärleksfull Faders hand, som — för att nyttja skaldens ord — ån Prenumeration sker: I landsorten: A postanstalterna.
I S t o c k h o l m: h o s r e d a k t i o n e n,: i S t a d g - postens huivudkontor, i d e större b o k - ladorna samt ä tidningskontoren.
förlora, v i d slut.
Sturfenbecker.
kärlekens och fosterlandskärlekens synpunkt, blir välgörenheten helt enkelt en lifsyttring, lika naturlig för vår andliga tillväxt och ut- Byrå och Expedition veckling som andedrägten är för det kropps- liga lifvet.
äro fr. o. m. måndagen den 24 september Den gamla hedniska tanken, att de värn- flyttade till lösa och fattiga, de som allra mest ha kraf Klarabergsgatan 54, 1 tr. upp på att bli väl utrustade för lifvets kamp, böra ha den mest tarfliga undervisning, och hållas öppna dagligen kl. 10 — 3.
den flyr bort som en mörk skugga från slafveriets dagar.
Och den sanning, att Gud har gifvit olika anlag, utan afseende på börd och rikedom, gifvit dem för att de skola utvecklas och begagnas i ljusets tjensl, Ett föredrag af fru Haraldson.
den sanningen blir då ledstjernan för all slags uppfostran och undervisning.
Upptecknadt af A v e.
Vi förstå då äfven, att med hvarje barna- själ, som genom menniskokärlek dragés in I||fll) et är en allmän åsigt, att allt hvad i den kärleksrike Faderns famn och så Cs^^p vi, utan den borgerliga lagens tvång, finner sin rätta plats, sin rätta verknings- göra för att hjelpa våra fattiga oeh värn- krets bland oss, vinna vi alla genom en lösa likar, furtjenar beröm och beundran tillökning af goda krafter.
af våra vänner oeh bekanta, utmärkelser från samhällsmyndighelerna och en obegrän- Jag hörde en gång för länge sedan hu-: &gt;hvar gång stoftet tvingar sad undergifvenhet och tacksamhet från strun till en af våra äldre, nu bortgångne, itu hvad han band fast unders tödstagarne.
författare uttala sin fruktan för, alt vi om mod långmod dock hans fingrar några år ej mera skulle hafva tjenstpigor Om vi vore hedningar, som blifvit upp- hopknyta det s o m brast. » och drängar i vårt land.
Och hon blef * fostrade i sträng kastskilnad, och ej kände, att vi äro af samma ursprung och hafva Har vårt öga så blifvit öppnadt för hela ytterst bestört, när hennes klarsynte man samma lifsmål, på skilda vägar, så vore slägtets samhörighet, då inse vi också vigten helt lugnt svarade, att det ej vore någon denna tankegång alldeles i sin ordning.
Men af det band, hvilket bör förena hvarje syskon- synnerlig olycka.
belyst af det ljus, som kristendomen tänder flock, som talar samma språk och som fått De två förstodo ej hvarandra i denna i ett hjerta, hänfaller denna välgörenhet samma fläck på jorden till sin särskilda punkt, ty hon höll fast vid den gamla före- med betingad lön helt och hållet inom den verkningskrets.
Och härmed komma då ställningen, att en klass menniskor, de fattiga, rent verdsliga företagsamhetens område och många saker i en rätt belysning.
Då blir blott vore till för att göra lifvet beqvämt får således dela lott med hvarje annan det, att få lof alt hjelpa fram andra, den för den öfriga delen af landets invånare.
spekulation, den nämligen att bringa jordisk rikaste källa till glädje och tacksamhet.
Men han, tänkaren, insåg, att vi, för att vinst eller förlust åt dem, som inlåta sig Ty liksom det är en källa till fröjd för väl vara lyckliga i en högre, människovärdig deri.
uppfostrade barn att få uträtta något gag- mening, måste tjena hvar andra inbördes hvar Derför är det också många, som helt neligt arbete, så är det äfven för det kristna med sin gåfva.
• tvärt draga sig tillbaka från detta slags affärs- barnasinnet den största lycka, att af sin Den sak, som närmast föranled t dessa lif under öppen förklaring, att de aldrig himmelske fader ha fått det uppdraget att mina uttalanden här, var ju den så kallade mera tänka öfva någon sorts välgörenhet, kärleksfullt lindra andras bördor och nöden.
välgörenheten mot värnlösa barn; derför emedan allt hvad de dermed vunnit varit Sedd från denne, den kristliga syskon- känner jag det äfven som en pligt ätt tala Iduns
T i d n i n g e n u t k o m m e r I hufvudstadén hvarje helgfri f r e d a g o c h k o s t a r för ett qvartal e n d a s t I krona, postarvodet inberäknadt.
— Sista numret I närmare just om denna punkt, såsom va- rande den vigtigaste vid all hjelpsamhet mot samhällets fattiga.
Om den omedvetna grymheten att genom reglementerade drägter påtrycka hundratals barn ett slags pariastämpel, har jag redan oförbehållsamt sagt min tanke, och jag skall ej heller nu rygga till baka för att blotta den, kanske lika omedvetna, sjelfviskhet, som döljer sig under sträfvandet att, genom en för ändamålet lämpad uppfostran, göra dessa värnlösa så andligt omyndiga, att de vid inträdet i ungdomstiden vilje- och tank- löst må antaga den lifsställning » välgörarne » föreskrifva dem.
Man tycker, att » de som under hela sin barndom lefvat på andras nåd och barm- hertighet, böra vara glada och tacka till, om de få komma in i någon verkstad eller få plats som spring- eller tjenstfiiekor. » Ja, de äro naturligtvis också både glada och tacksamma, dessa värnlösa, ifall deras håg och anlag verkligen ligga för dylika arbeten: men sannerligen, alla värnlösa barn ha ej fått ett och samma slags begåf- ning och lifskallelse.
Ofta, mycket ofta, händer, att det slags välgörenhet i hvilken barnen uppvuxit, har — kanske tanklöst och omedvetet — ut- öfvat ett så förlamande tryck på de svagares själar, att deras anlag liksom vissnat bort, så att blott en slö liknöjdhet för framtiden eller en dolsk ödmjukhet äro de framträdande karaktärsdragen.
Lika ofta sker det dock, att i de ungas sinnen vaknat stark mot- vilja för den åt dem förutbestämda banan, utan att de derför lyckats upparbeta sig till någon klarhet öfver sina egna anlag.
I båda fallen lider samhället, det är vi alla, en förlust genom goda krafters undergång.
Och icke nog dermed, ty den slöe tjenaren, daglönaren och handtverkaren hemfaller van- ligen till fattigvården — ej sällan också hans eller hennes barn — • och af den dolske ögon tjenaren blir ej sällan en farlig brottsling.
Och så de andra, de, som ej medvetet lida i sin påtvungna verksamhet, men ej lyckas finna sig sjelfva, hur ofta se vi ej dessa » oroliga hnfvuden » missbruka sin relativa frihet till allehanda sjelfsvåld, utsväf- ningar och andra samhällsvådliga företag.
— Jag säger med flit andra samhällsvåd- liga, ty allt som har våda för den enskilde, har sina gifna skadliga följder för oss alla, äfven om vi ej direkte känna dem.