Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Län redan lärer vara verkställda må delas i 3'ne lag, det ena, bestående af de Gästgifvaregården närmast belägna hemman, för obådad skjuts, hvarigenom allt för långt dröjsmål med skjutsens inställande för resande utan förbud undvikes, och det an - Allm.
Besv- och Occ.-tJtsh. Bet. Ar.o Sjf. 29 dra,, af de aflägsnare hemman, för elen skjuts, sorn genom förbud eller annan tillsägelse förut tingas, och hvilken, innan den resande anländer, både kan hinna efterskickas och till utsatt tid inslällas.
Sedan Utskottet, som, i afseende på den af flere Motionairer yrkade fördelning af Gästgifveri-skjuts-skyldigheten på alla slags hemman, utan afseende på deras olika natur, ldifver i tillfälle att derom yttra sig i sammanhang med afgifvande Utlåtande öfver de flere, till Utskottets handläggning, remitterade frågor om reglering och jemkning med jorden, å landet i allmänhet, åliggande onera, på ofvanberörde sätt utlåtit sig öfver de motioner, som kunnat hänföras under ofvanstående frågor i ardra , 3:dje och l\:de punkterne, återstår nu för Utskottet, att, i afseende på de framställningar, som med dessa icke slå i det sammanhang, att de på en gång dermed kunnat besvaras, yttrande afgifva.
Ibland dessa förekommer först Friherre Anckar sv ur ds , C. H., förslag, att ett maximum af hästar borde fastställas för de förnumas hof-fly Ilningar från de södra provincerna. j hvilket Friherren ansett i allmänhet böra inskränkas till 4 eller högst 6 hästar för en person eller familj; så att, 3o Allm. Besv.- och Occ.-Utsk.
N.-o 84- då någon be hofde hästar derutöfver, det borde på honom ankomma, alt antingen begagna egna hästar eller förskaffa sig sådana genom beting; men som familjers mer ellef mindre talrikhet icke kan blifva föremål för lag-bestämmelser, någon icke eller lärer konna åläggas att hålla sig egna hästar, och det tillika, i Utskottets tanka, vöre obilligt , att föreskrifva huru många personer af en familj finge resa i ett sällskap, likasom ock alt underkasta resande, som behöfde flera hästar, det uppehåll och det prejeri, hvilket skulle blifva en följd af nödvändigheten att genom beting sig fortskaffa; finner Utskottet sig icke kunna understödja detta förslag, så mycket mindre som det i allt fall icke kunde förekommas, att en större familj, för art undvika sådana olägenheter, skulle dela sig och resa på olika timmar, hvarigenom ett ännu större antal hästar, lill de skjutsandes ökade besvär, ofta skulle erfordras.
Vidare har Göran Andersson, med flere Riksdags-Fullmägtige från Veslerås
Län, hemställt, att vägpenningar borde af de resande erläggas; men i detta ämne har Utskottet redan, gemensamt med Lag-Utskottet, afgifvit Utlåtande, sorn Utskottet nu får åberopa.
Allm. Besv.- och Oec.-Vtsh. Bet.
N.o 84■ 3i Hans Hansson frän Gefleborgs Län har Ater föreslagit, alt en resande icke må, utom sin person, få föra mera än 10 Ifg efter en häst; Eric Norberg från Vesterås Län, att resande, som vill begagna Gästgifveriskjuts, skulle förpligtas vara försedd med ett papper, hvarå Gästgifvare ålåge vid vite anteckna timmen då den resande afreser, samt att, vid sådant äfventyr, det äfven skulle tillkomma Gästgifvare* att af den resande begära se ofvannämnde annotationer genast efter ankomsten , om skjuts-bonden sådant yrkade, dervid Gästgifvaren tillhörde att, om den resande kört fortare än iX timme på milen , honom genast affordra böter till 6-| R;dr, den skjutsandesensak; och ändtligen Bengt Nilsson från örebro Län, att hvar och en, sorn har egna hästar, icke må vid bortresa från sitt hemvist få fordra skjuts å närmare hållän tre mil; men Utskottet finnér sig för sin del icke kunna understödja dessa motioner, hvilka dels icke äro af behofvet påkallade , dels ock äro olämpliga, såsom ledande till tvister och rättegångar, sorn. hellre höra förekommas än uppväckas.
Efter sålunda afgifvet Utlåtande öfver det ifrågavarande ämnet, får Utskottet slutligen, i nedanstående punkter sammanfattadt, resultatet deraf framställa. 3a Allm.
Besih- och Oec.-TJtsk.
N.-o 84- 1:0
Med afstyrkande af Krono-skjutsningens upphörande, föreslår Utskottet, att häst- och vagns-legan för densamma må fastställas till lika belopp som för allmän Gästgifveri-skjuts; att väntnings-tiden bestämmes till 4 timmar utan betalning, och 8 timmar mot betalning, med iakttagande att, vid marche-roulernes uppgörande för K rono-transporter, 2.’ne timmars körning beräknas på hvarje mil, och en timma till omlassning på hvarje station; att Kongl.
Mnj:ts Befallningshafvande må lemnäs rättighet att, när omständigheterna det tillåta, söka att med enskilde personer träffa accord om Krono-transporters förskaffande, äfven utom deras Län, så långt öfverenskommas kan; och alt detta allt, utom hvad angår skjutslegans erläggande, till lika belopp, som för Gästgifveri-skjuts, må gälla endast uti fredstid, men förut vanliga förhållanden, i afseende på Ivronoskjutsen, i krigstid inträda, 2:0 Tillstyrker Utskottet, utan förändring eller rubbning i öfrigt af hvad Kongl. Majrt, under den 3o December 1824, rörande Gästgifveri-skjut- < sen, Allm. Bcsv.- och Oec.-Utsk.
N-o 84. 33 sen, i Nåder förordnat, att ytterligare anstalter mätte vidtagas lill anskaffande af hållskjutsen , antingen derigenom, att, der det utan reservlagens betungande kan ske, hvarom noggranna undersökningar böra af Kongl. Majrts
Befallningshafvande verkställas, den skjuts, som nu utgöres med hållhästar, må hädanefter, jemte förut åliggande skjutsning, bestridas af reserv-lagen, hvilka böra, så vidt möjligt är, förökas och fördelas, hvart och ett i 2:ne lag, det ena, bestående af de gästgifvaregården närmast belägna hemman, för obådad skjuts, och det andra, af de aflägsnare, för, genom förbud eller på annat sätt, tingad skjuts; eller ock derigenom, att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande befordra liållskjutsens öfvertagande på entreprenad; hvaremot, i bägge fallen, de hållskjuts-skyldige hemmanen böra, så vidt locala förhållanden sådant medgifva, anslås till reservén; alt till befrämjande af skjuts-entreprenader, utan att de hållskjuts-skyldige med utgifter derföre må var - Bih. till R.
St Vrot. 1828 och 1829. 8 Sami.* 1 Afd, iG:de Häftet. 3 34 Allm. Besv.- och Oec.-Utsk.
N.-o 84. da betungade, skjutslegan för den skjuts, som på entreprenad bestrides, må, efter olika locala förhållan-' den, ökas till 25 å 5o procent, utöfver den vanliga Gästgifveri-skjutslegan, hvilken, utom hvad angår vagns- och sadel-legan, hvarå Utskottet tillstyrker förhöjning till dubbelt emot dess nuvarande belopp, Utskottet anser böra, för den öfriga Gästgifveri-skjutsen, förblifva lika med hvad den nu är, utom i vissa, på Kongl.
Majrts Egen Nådiga pröfning beroende, fall, samt ändtligen att håll- eller entreprenad-hästar må, likasom de Gästgifvaren är skyldig att hålla, utgå innan reserven får besväras: lärande, så vidt Utskottets Förslag i dessa 2;ne punkter bifalles, Rikets Höglofl.
Ständer derom till Kongl. Maj:t åflåta underdånig Skrifvelse. 3:o Afstyrker
Utskottet all förändring, från Rikets Höglofl.
Ständers sida, med den så kallade Kungs-skjutsen, hvars framgena utgörande, på sätt hittills egt rum, Utskottet anser både lagligt och oundvikligt; och 4:o Afstyrker
Utskottet likaledes de här Bil. t. Allm. Besv.- o.
Oec.-ZJtsh Bet.
N.-o 84~ 35 ofvan berörde förslag, dels att ett maximum af skjutshästar, som äfen person eller familj finge begagnas, skulle fastställas, dels att den resande borde vara försedd med ett papper, hvarpå Gästgifvaren skulle teckna tiden då han afreser m. m., dels att stadgas måtte, det resande icke må, efter en häst, få föra mera än io LgJ, utom sin egen person, och slutligen, att det skulle vara den, som har egna hästar, förbjudet att å närmare håll, än 3 mil från sitt hemvist, taga skjutshästar.
Åtskillige Ledamöters serskilda meningar bifogas.
Reservationer: af Herr Friherre Cederström:
Då jag anser Utskottets Förslag, i afseende på åtskilliga förändringar i Gästgifveri-Ordningen, i de flesta fallen alldeles overkställbar!, och, der det möjligen 36 Bil. t. Allm. Besv.- o. Occ.-Utsk.
Bet. N, o 84. kan verkställas, medföra sådana olikheter i och för skjuts-skyldighetens utgörande, att derigenom nödvändigt måste uppkomma oreda och tvister; får jag, med anmälan af min protest emot Beslutet, vördsamt framställa mina åsigter öfver följderna, i händelse Utskottets Betänkande skulle i denna del blifva bifallet.
Utskottets förslag, nemligen att Hållskjutsen skall upphöra, der det kan ske, utan reserv-lagens betungande, i förening med det att reservlagen skola indelas i arne, det ena, bestående af de Gästgifvare-gården närmast belägna hemman, för obådad skjuts, och det andra, af de aflägsnare, för, genom förbud eller på annat sätt, betingad skjuts, innebär en bestämd motsägelse, derigenom att det blir alldeles omöjligt, att icke det reserv-laget, som utgöres af de närmast Gästgifvare-gården belägna Hemman, så framt icke man vill gifva en hittills alldeles obruklig betydelse åt ordet närmast> blir med skjutsning mera betungadt, än det till andra reserv-laget hörande; och då man i allmänhet bör söka att, så ofta det sig göra låter , bringa Medborgares allmännå onera till likhet, synes det mig högst olämpligt föreslå en Författning, derigenom hittills okända olikheter skulle uppkomma.
Bil. t. Allm. Besv.- o. Oec.-Utsk.
N.o 84• 37 Utskottets Förslag, att på de ställen, der entreprenader kunna erhållas, Skjutslegan må få ökas till 20 å 5o procent för Entrepreneurens hästar, men bibehållas oförändrad för Gästgifvarens och reservlagets, skulle, om det fastställdes, medföra många olägenheter, deribland synnerligast försök till bedrägliga uppgifter och allmänneligen afund och tvister emellan de skjutsande och Entrepreneuren.
, För min del, anser jag, till afhjelpande af de öfverklagade olägenheterna öfver skjutsens utgörande, ensamt erfordras: <r:o Att Kronoskjuts-legan förhöjes på sätt Utskottet föreslagit; 2:0
Att jemväl Gästgifveri-skjuts-legan ökes med \ sk. för milen för hvarje häst; men att, utom Städerna, ingen olikhet i Skjuts-legan bör ega rum; 3:o Att Håll-skjutsen öfverallt, der dessa skjuts-lag äro så belägna, att de kunna deltaga uti reserv-skjuts, upphörer, och skjutsen utgöres endast genom reserv-hästar, hvilka böra i tour öfver hela skjutslaget utgå; 4:o
Att forvagnar borde tillåtas och 38 Bil. t. Allm.
Besv.- o.Oec.-Utsk.
Bet. N. 084• uppmuntras, likväl utan rättighet för sådana Enlrepreneurer att för dem begagna Gästgifvare-skjuts , dervid, i min öfvertygelse, säkraste och enda rätta sättet att ernå ändamålet är, att allmänna posten blefve transporterad genom foryagnar.
Häruti förenade sig Prosten Forslind och Petter Persson från Calmare Hän, af Grefve Oxenstjerna:
Förenande mig i allt öfrigt med de åsigter, som ligga till grund för ifrågavarande Betänkande, anhåller jag, att, i den enda omständighet, som rörer Reservskjutsens begagnande å sådana stationer, der entreprenader kunna komma att ega rum till ett visst antal hästars hållande för de resandes behof, få anmäla den reservation, att jag för mindel anser billigt, att med denna Reserv-skjuts-skyldighet måtte förenas det vilkor, att tillsägelsen om reserv-hästars tillhandahållande hör ske, minst sex timmar förr än liästarne erfordras, af Herr Dom-Prosten Lidman: Emot Utskottets afgifna yttrande får äfven jag reservera mig.
JV.-o 84. 3g Utskottet anser, att den nuvarande Skjuts-inrättningen i Sverige 1:0 bidrager till Allmogens demoralisation; 2:0 är en verklig tunga för landet.
Utan att här ingå i undersökning, hvaruti det svåra moraliska onda af en dags vistande i månaden på en Gästgifvaregård egentligen består, der det är Kronobetjeningens ovilkorliga skyldighet att handhafva ordning och skick, måste jag erkänna , att jag åtminstone ej inser, huru det skall förekommas eller ens minskas, genom öfverflyttning af den fara, för hvilken nu varande Hållbönder skola vara utsatte, på reserven N:o 2 eller på en Entrepreneur, som i alla fall måste hålla drängar eller skalla sig hästar genom beting.
Lika litet anser jag den öfverklagade lungan blifva mindre om man, genom en i sin principe grundfalsk lag, skulle stadga, att det så kallade ståndhållet skulle för samma väg och på samma tid uppbära 25 å 5o procent högre skjuts-lega än de reser v-skjutsskyldige; och hvilket, jemte ökade anledningar till obehagliga tvister och ofta obillig misstanka, skulle säkert, tvertemot stadgans afsigt , mångdubbla den skjutsande Allmogens antal på Gästgifvaregårdarne.
Utskottet har, i sitt Utlåtande, dess - 4o Bil. t. Allm. Besv.- o. Oec.- Utsk.
N.-o 84- utom förbigått det hufvudsakligaste af sjelfva frågan: att utreda huruvida skjutsningsskyldigheten åligger jorden eller icke, och om en Post-inrättning, så väl Ordinarie som Extra Post, sådan den nu förefinnes i de flesta länder i Europa, här kan möjligen inrättas, utan att, å Postmästarens eller Entrepreneurens sida, bestämdt kunna beräkna hjelp från reserven, emot skyldig och på billig och verklig vinst afsedd lega.
I ett så vidsträckt och glest hebodt land som Sverige, der så få egentliga städer ännu finnas, har den inre rörelsen nog många svårigheter att bekämpa, utan att man, genom en, på intet sätt, hvarken hillig eller ändamålsenlig skjuts-inrättning, derföre bordt lägga ett nytt och ett det svåraste hinder.
Enligt min tanka, kan och hör en Postinrättning för de resandes tjenliga befordrande äfven hos oss åstadkommas; men aldrig på sätt Utskottet föreslår.
Den måste successift och genom frivilliga öfverenskommelser införas , och första steget göras genom en på billiga grunder förhöjd skjuts-lega öfver hela Riket, så för den egenlliga Gästgifvare - skjutsen, sorn för Krono- och Kungs-skjuts. af Bil. t-Allm.
Besv.-o. Oec.-Utsk.
Bet. AT. o 48- 41 af Herr Leffler'.
Jag nödgas i så måtto reservera mig emot Utskottets Betänkande, som jag anser att, då försök till entreprenad för bestridandet af Håll-skjutsen bör ske, och det med den uppmuntran, att för sådan entreprenadskjuts få beräkna å 5o procent högre lega, än den närvarande, hade dessa försök, efter min öfvertygelse, äfven bordt sträcka sig till ali den skjuts, som på stället erfordras.
Jag anser detta nödvändigt derföre, att, i den händelse endast otillräcklig hållskjuts är anslagen, och de resande derföre ständigt äro blottställde för prejeri, sedan hållskjutsen utgått, skall denna olägenhet äfven hädanefter fortfara, så mycket mer betungande, som den resande på detta sätt äfven blifver beröfvad tillfället att någon gång erhålla hållskjuts för lindrigare pris.
På de ställen åter, der både håll- och reserv-skjuts för närvarande finnas, kommer den senare äfven hädanefter att fortfara, och det mot en lägre lega, än entreprenad-skjutsen.
Hvad många oredor och anledningar till tvist derigenom komma att uppslå, anser jag mig icke behöf Bili. till R. S. Brot. 1828 och 1829 > 8 Saml.j 1 Afd. i6ule Häftet. 4 42 Bil. t. Allm. Besv.-o. Oec.-Utsk.
N.0 84• va beskrifva, emedan erfarenheten nog lärt, huru lätt sådana å Gästgifvare-gårdarne uppstå.
Derjemte synes mig mindre billigt, att den ena resanden fortkommer till ex. för 16 sk, då den andra måste erlägga 24 sk. o. s. v.
Jag anser derföre, att ehvad förändringar än vidtagas, de åtminstone böra på hvarje ställe medföra blott ett sätt för skjutsens utgörande och betalningens erläggaade derföre.
Utskottet har icke ansett sig kunna tillstyrka bifall å de inom Borgare-Ståndet gjorda Motioner, rörende Skjuts-legans utgörande.
Jag förmodar dock, att Höglofl.
Utskottet åtminstone med billighet kunnat föreslå, att, i den mon skjuts-legan ökes på Landet, den mot lika vilkor äfven får ökas uti Städerne, och torde dessutom de omnämnde Motioner för Gefle och Carlskrona städer, vid närmare betraktande, förtjena mera afseende än Utskottet velat lemna. af Herr Mattsson, som ansåg för sin del all förhöjning i skjulslegan vara för ingen del af behofvet eller billigheten påkallad ; och derföre jemväl reserverade sig mot beslutet om högre lega för entreprenad-skjuts. STOCKHOLM, tryckt i Eck.st£insk.a Tryckeriet, 1829.
Allm. Besv.- och Occ.-Utslx.
Vtl. N.-o SS. i Ankom till Exp.-Utsk. d. u April 1829.
Utlåtande, i anledning af vackt Motion om inrättande af en allman Undervisnings anstalt uti Eskilstuna. 1 Memorial, som Högvördiga Preste-Ståndet remitterat till Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottet, har HrBiskoppen Doctor P. Thyselius anfört, att Eskilstuna Stad, hvarmed den såkallade Fristaden och ett betydligt Gevärs-Factori äro förenade, skall vara i behof af en allmän Undervisningsanstalt för den mängd barn, som der finnes, samt derföre föreslagit inrättandet i Eskilstuna af en Apologist-Schola med a:ne Lärare, för hvilka årligt löne-anslag af allmänna medel borde beviljas.
Utaf Kgl. Directionens öfver Carl Gustafs Stads Gevärs-Factori och Eskilstuna Fristad till Kongl. Maj:t underdånigst inlemnade ansökning om förbättrad Scholae-Inrättning derstädes, med bifogadt förslag till denna Scholas beskaffenhet både i anseende till Lärare-personal och Läro-ämaen, samt af Strengnäs Consistorii deröfver i Nå Bih. i’U R- St.
Prot. 1828 och 1823. 8 Sami., 1 Afd. iy:de Häftet. i a Allm.
Besv.r- och Oee.-Vtsk. Uti. N.o SS. der infordrade utlåtande, äfvensom af ett utaf Pastor i Eskilstuna afgifvet EmbetsBetyg: har Utskottet inhemtat, att Eskilstuna är en högst fördelaktig local för jernförädlingar, håde i anseende till det ansenliga och jemna vattenfallet samt rika tillgångar på Skogs-producter ifrån de närmast belägna socknar; att folkmängden der, under de senare åren, betydligen ökats, sedan Gevärs-Factoriet blifvit dit förlagd t; att jern-förädlingen, som redan gjort så utmärkta framsteg, att de finaste äggjerri och damascerade arbeten utgöra en betydlig export-artikel till de aflägsnasle verldsdelar, synes lofva ökade förmoner åt Staten, i den moa arbetarne beredas tillfälle att i ungdomen vinna nödig undervisning uti de stycken, som närmast afse denna handterings fullkomnande, och som tillika göra dem skickligare att vårda egna angelägenheter; att arbetarne vid Facloriet, som är Statens, och uti Fristaden, anlagd af en Konung på Kronans jord, äro för fattige att underhålla sina barn vid Scholan på aflägsnare orter; och att barnens antal, emellan 6 och i3 år, just vid den ålder, då de skola undervisas för näringarna, uppgå vid Factoriet, Tunaforss Manufacturi och Fristaden till 234, och före fyllda 6 år till 236, utom vid pass roo barn af sistnämnde ålder inom Eskilstuna gam - Allm.
Be sv.- och Oec.-Utsh. Uti.
No SS. 3 la och nya Stad, hvartill kommer en mängd af invandrade Tiggarbarn, som årligen intagas till lärlingar vid Smides-haiidteringen.
Vid ett sådant förhållande’, och ehurit Sannt det är, att den (Örsta barna- undervisningens besörjande i allmänhet åligger Församlingarne utan bidrag af Stats-Cassan; dock som i detta fall företer sig den märkliga skillnad, att Gevärs-Factoriet, Fristaden och Tunaforss Manufacturverk
Utgöra största och betydligaste delen af EskilstU* na Stad, hvaraf följer, att Staten, sorn således, i synnerhet för Factoriet, är en integrerande del och förnämste principalen i detta Samhälle, bör vårda sig om arbetarnes barns äfven första undervisning, hvilken förbin» delse Staten redan erkännt genom årligen, sedan 1802, lemnadt tillfälligt anslagaföö
Ridr 3a sk, ifrån Kongh Comttterce-Colle» giuin till en barnalärare, tillstyrker Utskottet Rikets Högloflige Ständer att i Underdånig Skrifvelse anhålla, det täcktes Kongl.
Majit, på det sätt Kongl, Majit pröfvar för ändamålet tjeiiligast och snarast verkställbar^
Nådigst befordra inrättandet af allmän Läroanstalt elter HandtDerks - Schold uti Eskilstuna , der undervisning synes böra lemnäs uti bokläsning, ChristendomeU, skrifning af stil, samt uti räknekonsten och dennas tillämp* Allm. Besv.- och Oec.-Utsk.
IV.o 84- ning lill räkningars uppsättande och motböckers hållande in. m.; äfvensom uti de första elementerne af geometrien efter en lättfattlig handbok , och i dess tillämpning till handtverkerierne , serdeles dem, som bedrifvas vid Facloriet och i Fristaden; hvarjemte så mycken undervisning uti Linear-ritning och de första grunderne för Bergs-vetenskapen, som erfordras för att förstå inkomna arbetsritningar och modeller, och att kunna bedöma jernets beståndsdelar för dess ändamåls-enligare behandling vid denna schola, borde meddelas.
Hvad åter angår anslaget af löner till Lärarne vid denna schola, har Utskottet funnit beloppet, som dertill skulle åtgå, vara så ringa, att
Utskottet tror sig kunna taga för afgjordt, det Kongl. Maj:t icke saknar utväg, att af för handen varande medel låta anordna hvad som till ifrågavarande Scholffi-Lärares aflöning erfordras.
Stockhohn den 4 April 182g.
N-0 86.
5 Ankom till Exp.-TJtsk. J. ii April 182g.
Betänkande, angående våckte motioner om Lancaster-Scholors inrättande. TT ill Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet äro remitterade följande memorial, nemligen: Från HögvÖrdige Preste-Ståndet: 1:0 Af Herr Prosten Elfström, som föreslagit: att i alla Landsförsamlingar, der beliofvet så fordrar och omständigheterna möjligen medgifva, måtte inrättas SockenScholor, i hvilka, så snart görligt vore, Vexel-undervisnings-methoden skulle införas; att ordentliga Lärare för dessa Inrättningar antagas på alla de ställen, der denna skyldighet ej med Klockare - tjensten pröfvades förenlig; och att, hvad anginge aflöningen, dermed Stats-hordorne, efter Herr Prostens tanka, icke serdeles kunde eller borde förtyngas, borde, utan en efter förmögenhet proportionerad billig afgift för alla de Barn, som åtnjöto undervisning — de fattiga undantagna — en årlig och alltid med säkerhet påräknelig lön, å allmänna Sockenstämmor, i närvaro af veder - 6 Allm.
Nio $6. börande Konungens Befallningshafvande eller dess Ombud oell Gonsistorii Fullmägtig, uppgöras och bestämmas.
Hr Prosten, att, vid skeende undersökningar på några orter, disponible medel till bidrag vid nämnde lärares aflöning redan föreflnnas, och att, på andra ställen, nya tillgångar, t, ex genom sammanslående af alltför små Pastorat eller för tätt belägna Kyrkor på slättbyggden, för framtiden kunna anskaffas, hvarigenom det åsyftade ändamålet skulle uppnås, utan Församlingar» nes och de Jordbrukandes alltför kännbara betungande. 2:0 Af Herr Gontracts-Prosten Nibelilisj som, i anledning af de flere inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckte motioner om lancaster - Scholors inrättande, yrkat, att något bestämdt stadgande vidtages om utvägar och afgifter lill sådane Scholae» Mästares aflöning, på lika sätt som skett i Norrige vid sista Slor-Ting, Frän Hedervärda Bonde-Ståndet: 3:o Af Nils Nilsson från Wermland, hvars förslag innefattar yrkande, att de Församlingar, hvilka ännu sakna allmänna Scholor, der en skicklig Lärare undervisar Barn och Ungdom i de första grun - Allm. Beti'.- och Occ.-Ultk.
JV.-o SS. derna för läsning, skrifning och räkning, samt i Religionens vördade Läror, måtte åläggas att en sådan Schola i hvarje Pastorat, på tjenligt ställe, inrätta, der en skicklig Lärare, efter Bell-Lancasterka rnellioden, undervisade Församlingens, i synnerhet fattiga och medellösa Barn i ofvan uppräknade stycken ; och borde denne Lärares aflöning, efter JYils Nilssons tanka, utgå antingen af Församlingens Fattig-Cassa, eller på annat tjenligt öfverenskommande sätt; men som
Församlingarne troligen ickeegde tillgång att så aflöna en skickligLärare, alt han, utan egen uppoffring, kunde hafva sin bergning, ansåg Nils Nilsson billigt, att en sådan Lärare borde, då han är Prest, få vid ansökning till ett mera lönande Preste-Embete beräkna dubbla tjenste-år. 4:o A.f Anders Andersson från Skaraborgs Län, som yrkat, att Scholor, hvarest
Vexel-u rider visn i ugs-methoden begagnades, borde inom hvarje Församling inrättas och under Kyrkoherdarnes öfverinseende förses med kunnige Lärare, hvilka finge, vid ansökning till annan tjenst, sig till godo beräkna dubbla tjenst-år; i anledning hvaraf sig yttrat åtskillige af Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamöter, af hvilka Amnders Håkansson från Elfsborgs
Län ansett det 8 Allm. Besv.- och Oec.-Uisk.
Lora få ankomma på hvarje Församlings fria val, alt förskaffa sig egen Schol-Inrättning, och att det derföre icke må åläggas
Församlingarne såsom en ovilkorlig skyldighet:
Anders Nilsson från Isie, Malmöhus Län, m. fl., förbehållit Församlingarne rättigheten att sjelfva få tillsätta Schol-Lärarne: