Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Olägenheterna af färjor måste emellertid göra deras utbytande mot brobyggnader önskvärdt, och de tekniska framstegen i vattenbyggnader öfvervinna numera lätt de svårigheter, som förr ansågos oöfvervinneliga.
Sålunda växer alltjemnt broarnes antal och med dem ökad snabbhet i kommunikationerna.
Med hänsigt till de betydliga kostnader, som påkallas för uppförande och underhåll af det stora antal broar, som i Sverige finnas, är det ©tvifvelaktigt förtjent att framhållas såsom en vacker omtanke och uppoffring af staten och kommunerna, att, så vidt af berättelserna kunnat inhemtas, bropenningar ännu vid högst 43 broar i hela Riket erläggas, och att åtminstone vid flertalet af dessa sådane afgifter äro afsedde att upphöra efter vissa års förlopp.
N:o 8 c.
Tabellen N:o 8 C), lemnar öfversigt af uppgifterna rörande gästgifverier och skjutsning.
Af denna öfversigt upplyses bland annat, att antalet gästgifverier i riket vid 1860 års utgång uppgick till 1,492, utgörande ett gästgifveri i medeltal på 3'38 mil af hela vårt nät af allmänna vägar, och på 1*86 mil af de till skjutsning indelade.
Af gästgifverierna falla 964 på de allmänna landsvägarne, 370 på härads- och 71 på socknevägar samt 87 på städerna.
Vid 593 af samtlige rikets gästgifverier var vid nyssnämnde tid skjutsentreprenad införd.
Enligt uppgifterna till ofvannämnde komité för skjutsningsbesvärets ordnande, utgjorde antalet gästgifverier med entreprenad år 1855 blott 561.
De uppgifter, som meddelats rörande antalet till skjutsning utgångne hästar under hvartdera af qvinqvenniets särskilda år, äro icke så fullständiga, som önskvärdt varit.
På sätt tabellen upplyser för 16 der specificerade län, hafva under alla fem åren inom dem utgått tillsammans till s. k. kungs- och kronoskjuts 108,016, eller i årligt medeltal 21,603, och till s. k. gästgifveri-, håll- och reservskjuts 3,056,226, eller i årligt medeltal 611,245 hästar.
Sammanläggas båda slagen af skjuts, så uppkommer ett årligt medeltal af 632,848 utgångne hästar, och derest ofvanstående medelafstånd mellan gästgifvaregårdarne 1 '<86 mil vore för dessa 16 län gällande, skulle med detta hästantal hafva skjutsats en sammanlagd väglängd af omkring 1,177,097 mil årligen.
Så framt man kan för de 8 län, från hvilka utom Stockholms stad fullständiga uppgifter i hithörande delar saknas, antaga ett likartadt förhållande, är lätt att beräkna det som för hela riket ägt rum.
Jag tillåter mig här förbigå en dylik beräkning, för att egna uppmärksamhet åt den märkvärdiga minskning, som ägt rum uti gästgifveri-, håll- och reservskjutsen.
När vi i afseende på kungs- och kronoskjutsen inom 16 län finna det årliga medeltalet utgångne hästar, 21,603, det ena året öfver- det andra understigas, så ligger deremot antalet under hvartdera af periodens sista 3 år till gästgifveri-, håll- och reservskjuts utgångne hästar med 127,000 till 157,000 under periodens medeltal, och till denna skjuts hafva under periodens sista år utgått föga mer än halfva antalet mot det under första året.
Till komitén för skjutsningsbesvärets ordnande uppgafs, på sätt den i tab. N:o 8 C) tillagde kolumn 17 upplyser, det år 1855 från gästgifverierna utgångne hästantal till 1,371,356 för hela Riket.
Om man med dessa uppgifters begagnande för de län, från hvilka i femårsberättelserna uppgifter saknas för åren 1856 och Skjutsningens minskning.
Jernvägar. 61 1857, beräknar det från gästgifverierna utgångna liästantalet för hvartdera af dessa 2 år, så skulle detsamma för det första hafva uppgått till 1,372,236 oell för det andra till 1,333,908, och alltså för alla 3 åren 1855, 1856 och 1857 i årligt medeltal till 1,359,167.
Om man på samma sätt kompletterar de felande uppgifterna från Södermanlands län och Stockholms stad för året 1860, och alltså ej förutsätter för dessa någon minskning sedan 1855, så erhålles för detta år i hela Riket utgångne 716,119 hästar till gästgifveri-, håll- och reservskjuts.
Äfven med detta otvifvelaktigt för höga tal utgör dock minskningen mot medeltalet för åren 1855—1857 icke mindre än 643,048 hästar.
Om nu deri i medeltal til 1 ryggal agda väglängden antoges till blott 1 ’50 mil per häst, uppkomme dock häraf en summa af 964,572 mil minskad trafik, derest ej denna skulle haft andra utvägar att tillgå.
Af tabellen N:o 8 C) upplyses tydligt, att med året 1858 plötsligt inträdt den minskning i antalet från gästgifverierna utgångna hästar, som sedan fortgått, och af femårsberättelserna inhemtas, att trafiken under åren 1856 och 1857 före den finansiela krisen var utmärkt af en särdeles liflighet.
Denna kris kan alltså otvifvelaktigt hafva haft någon inflytelse på den hastiga minskningen, men alla femårsberättelserna instämma dock deruti, att den egentliga orsaken ligger uti den förhöjning (i städer till 1—1,20 R:dr, på landet till 0,80 —1 R:dr för milen), som bestämdes genom Kongl. Kungörelsen af den 11 December 1857 angående legan för gästgifveri-, håll- och reservskjuts m. m.
Att denna förhöjning i många fall befunnits oförenlig med de fördelar, som genom resorna kunnat vinnas och alltså verkligen inskränkt de resandes antal, lider väl intet tvifvel.
Men deraf kan ingalunda med lika säkerhet slutas till den skadliga verkan, som numera måste betrak tas såsom en gifven följd af ökad dyrhet å transportkostnader, ökad utsträckning af jernvägsnätet och våra rikliga sjökommunikationer hafva nemligen under tiden åt flera landsorter beredt en ersättning, som flitigt begagnats, och dessutom upplyses af flera femårsberättelser, dels att man genom ökadt begagnande af egna hästar sökt bespara den kontanta utgiften, dels ock hufvudsakligen att fortskaffning till betydlig del skett ge nom beting med förbigående af gästgifverierna.
Under det en stor del af de skjutsningsskyldige räknat minskningen af de resande såsom en stor fördel, som tillåtit dem att mera ostördt för egen räkning begagna sina dragare, hafva åter andra saknat den kontanta inkomst, som skjutsningen beredt, och dessa hafva alltså med begärlighet sökt och funnit sig tillfredsställda af lägre ersättning än den af författningen bestämda.
* Mångenstädes synes ock minskningen af resande hafva lagt hinder för afslutandet af entreprenadkontrakter om skjutsningen, då t. o. in. den högre skjutslegan ej ansetts uppväga skyldigheten att tillhandahålla det hästantal, som föreskrifvits.
Då tabellen gifver tillräcklig ledning för omdömet om förhållandet inom de särskilda länen, tillåter jag mig blott fästa uppmärksamheten på det för Wester-Norrlands, Jemtlands och Westerbottens län egendomliga, att någon minskning af till skjuts utgångne liästantalet. der ej ägt rum, hvilket med skäl synes kunna tydas såsom ett uttryck af en i dessa län raskt fortgående ökning af trafiken och ett välstånd, som ej funnit sig besväradt af den höjda skjutslegan.
På sätt redan i det föregående blifvit antydt, hafva våra kommunikationsanstalter under detta qvinqvennium fått en högst värdefull tillökning genom jernvägar.
Enär redogörelsen för den del af dessa vägar, som tillhör staten, utgör föremål för särskilda underdåniga berättelser, som af Styrelserne för dessa vägar skola afgifvas, så hafva såsom föremål för femårsberättelserna hufvudsakligen afsetts de jernvägar, som ej tillhöra staten, så vidt underrättelser om dem kunnat erhållas.
Enligt fem årsberättelserna samt de upplysningar, som benäget meddelats af Chefen för Väg- och Vattenbyggnads-styrelsen, voro dessa vid 1860 års utgång följande, enligt hvad tab. Litt.
U å nästa sida utvisar.
Härvid torde ock böra omnämnas följande efter femårsperioden och intill 1862 års slut öppnade och under arbete varande staten ej tillhörige jernvägar, nemligen: 62 Jernvägar.
Söderbymn-Bcrgviks 11 mil lång, för lokomotiv, förenad med i mils bana för hästkraft förbi Landaforssen i Ljusneelf, fulländad sommaren 1862, understödd med statslån af 500,000 R:dr, samt Borås-Herrljunga till en längd af 4 mil, för lokomotiv, under arbete med statslån af 1,436,666,67 R:dr R:mt.
Dä en öfversigt öfver statsbanornas tillväxt kan upplysa flere i fem årsberättelserna förekommande förhållanden, så utbeder jag mig jemväl här i motstående tabell
V få tillägga en sådan, intill och med slutet af år 1861, enligt benäget meddelad uppgift från Styrelsen för jernvägstrafiken.
Oaktadt de rika och fullständiga bidrag till upplysning om sjökommunikationerna, vattentrafiklinierna och vidtagne åtgärder för denna trafiks befrämjande, m. m. hvilka i flera af femårs - Tab. Litt. t. Jernvägar ej tillhörande Staten. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. Lrifkraft.
Spårvidd i verktum.
Öppna Anläggnings- kostnad.
Statsbidrag för anläggningen.
Inom Östergötlands län: omkring omkring i mil 36 Apr. 55 1855 lån 63,000 » » Finspong » Lotorp » » enskild anläggning » » Bersbo grufva » Åtvidaberg Inom Wermlands län: » lokomotiv 1 » 48 1856 » » Frykstads jernväg mellan Frykstad och Lyckan » » 26,450 fot 444 1849 75,000 Christinehamns » » Christinehamn » Sjöändan » » 40,000 » 444 Sept.1850 220,840 » 100,000 Lerviks » » Långban » Yngen » hästkraft 10,500 » 28 Juli 1851 23,854 » 18,000 Laglöse » » Yngen » Laglösen » » 24,000 » 28 1853 92,707 » 72,000 Lersjö » » Laglösen » Lersjön » » 4,500 » öfver 15,000 enskild anläggning Kroppa » » » Yngen » Östersjön » » Östersjön » Öjevettern » » » » 30,000 » 6,000 » 32 » Nov. 1853 Juli 1853 | u 155,000 110,000 Ränkeseds » » Ränken » Glafs fjorden » » 14,600 » 36 1855 90,000 » 37,500 Saxa » » Yngen » Saxen » » 13,000 » 32 Okt. 1856 30,000 » n » 2,950 >» 4,500 » 1854 15,000 enskild anläggning Lesjöfors » » » » » » Liljendal » Rämsjö » » » » Persbergs (4 banor) » » Persberg » Yngen » » 2,000 » » » Borgviks bruks » » Werm elen » Wenern » » Östanås » » Lersjön » Östanås Inom Örebro län: » » Örebro jernväg mellan Örebro och Arboga » lokomotiv 5] mil 60 1854-57 Nora » » Nora » Ervalla » » 1J » 60 1856 t anslag 112,000 | lån 225,000 Stribergs » » Stribergs grufva » Sjön Wickern » hästkraft 9,200 fot 32 1856 97,000 » 30,000 Åmmebergs » » Åmmeberg » Isåsens grufva Inom Westmanlands län: » lokomotiv n niil ej öppnad (450,000 BolagetV ieilleMontagne) Norbergs jernväg mellan Norberg oell Amänningen » » u » 48 1856 öfver 580,000 lån 300,000 Inom Slöra Kopparbergs och Gefleborgs län:
Grängesbergs jernväg mellan Grängesberg och Hörken » hästkraft 12,000 fot 32 1854 30,000 Hudiksvalls » » Hudiksvall » Forssa... » lokomotiv 36,700 » 48 1858 omkring 600,000 >, 370,000 Gefle-Lala » » Gefle » Falun » » 8'69 mil 60 Juli 1859 öfver 6,000,000 » 3,000,000 » » Wessman » Barken » » 14 » 48 1860 omkring 830,000 400,000 Sandarnes » » Sandarne » Marman » » 33,000 fot enskild anläggning Anmärkning.
Dessutom finnas några jernbanor för hästkraft, om hvilka upplysning nu ej är tillgänglig, nemligen inom Stockholmslän vid Utö grufvor och vid Smedby egendom, samt i Malmöhus län vid Höganäs stenkolsgrufva.
Ångfartyg. 63 berättelserna innehållas, tillåta dock de meddelade uppgifterna icke att härom lemna en fullständig öfversigt för hela riket.
En anledning härtill ligger uti sjelfva den rikedom af tillfällen till sjökommunikationer, hvarmed vi äro begåfvade, så att man i dessas skildring alltid måste stanna i förlägenhet, hur långt man bör gå.
I denna rikedom ligger ock skälet, hvarföre ännu i många fall de för tillförlitliga upplysningars vinnande nödiga undersökningar ej hunnit företagas eller fullbordas.
Intet enda af Sveriges 24 län saknar vattenkommunikationer, som redan äro eller kunna blifva af utomordentlig vigt för dess innevånare; flertalet af dem hafva hafvet för sig öppet.
Stora sträckor af kustlandet äga genom sin egendomliga skärgård de yppersta naturliga hamnar.
Många bland fem årsberättelserna lemna vigtiga upplysningar om dessa hamnars antal, djuplek m. m.
Sålunda uppräknas t. ex. från Gefleborgs, Wester-Norrlands och Westerbottens läns kuststräcka, utom städernas, öfver 80 hamnar, de flesta med betydligt, ända till 160 fots djup, och der naturen ej gynnat sjöfarten på sådant sätt, som i dessa och flera andra kustlän, har konsten med utmärkt skicklighet och ihärdighet samt rikliga understöd förstått att eröfra fristäder åt handelsflottor på de mest vanlottade kuster, såsom i Skåne och Halland.
Samina verksamhet för hamnbyggnader utmärker ock de län, som omsluta våra största insjöar.
En mängd lastageplatser inrättas ock att ersätta bristen på hamnar.
Under så gynnsamma naturförhållanden i det hela, hvilka omisskänneligt hänvisa Sveriges innevånare till sjöfart, har måst uppstå ett stort antal ångfartyg, och då det måhända är för Sverige just ett utmärkande drag, att trafiken kan sysselsätta och behöfver sådana af alla dimensioner och redan äger dylika på sjöar och vattendrag, åt hvilka en allmännare uppmärksamhet ej är rigtad, så har det synts önskvärdt att genom femårsberättelserna tidtals vinna fullständig upplysning om alla dessa större och mindre ångfartygs antal.
Villkoret härför är bland annat en fullständig namnförteckning, sorn kan trygga mot dubbelräkning.
Tal». Litt.
V. Trafiken å Statsjernbanorna. 1. 2. 3. 4. 5.
Medel-längd per år trafikerad bana.
Passagerare-trafiken.
Gods-trafiken.
Vigt i C:tr.
R:dr E:mt. l:s(a Trafik-Dlstrlktet j År 1860 Stockholm—Södertelge 0-28 11,425 10,771,41 2,957 568,98 1861 d:o Gnesta 4*33 131,015 126,928,4 6 124,431 19,934,60 '1856 Göteborg—Jonsered 0'12 4,462 2,432,25 3,144 326,77 1857 d:o Wårgårda 1-80 57,707 26,773,37 74,928 6,961,io 2:dra Trafik-Dlstrlktet 1858 d:o Falköping 714 138,565 124,375,73 417,890 104,261,27 1859 12-87 d:o Töreboda 192,929 211,877,07 596,028 186,983,01 1860 d:0 d:o 17-20 190,098 286,916,23 966 094 291,780,06 1861 O <■0 o rci 17-20 197,693 298,932,04 1,217,439 345,719,48 r1856 Malmö—Lund 0-13 11,247 6,948,92 13,356 1,178 1857 d:o Örtofta 1-58 155,433 89,245,56 313,703 30,100,74 1858 d:o Höör 3-05 220,847 105,038,81 381,902 36,266,61 3:dje Trafikdistriktet 1859 5-65 d:0 Sösdala 292,052 161,693,23 705,897 84,949,61 1860 d:o Hessleholm 6-52 304,773 178,186,34 853,503 106,204,44 11861 O •"Ö o rä 7-80 338,484 213,920,25 1,132,063 151,950,02 Anm.
Biman öppnades till Södertelge den 1 Dec. 1860; — Banan öppnades till Jonsered den 1 Dec. 1856; — Banan öppnades till Lund den 1 Dec. 1856; » » till Jerna d. 1 Juni 1861; » » till Wårgårda d. 1 Dec. 1857; » » till Örtofta d. 1 Dec. 1857; » » till Gnesta d. 1 Okt. 1861. » » till Falköping d. 15 Okt. 1858; » » till Höör d. 1 Okt. 1858; » » till Töreboda d. 1 Sept. 1859. » » till Sösdala d. 12 Juli 1859; » » till Hessleholm d. 1 Dec. 1860. 64 Kanaler och strömrensningar.
Sjömärken.
Det är att beklaga, att denna gång ändamålet ej kunnat vinnas, då de i femårsberättelserna namngifna ångfartyg i riket vid 1860 års utgång ej gifva rätta antalet, som enligt Eders Kongl. Majrts och Rikets KommerseKollegii underdåniga berättelse för samma år är uppgifvet till 203.
Anmärkningsvärdt synes vara, att
Anjasjön i Jemtland omkring 1,500 fot öfver hafvet redan befares af ångbåt.
Frågan om trafiklinierna å inre vattendrag har fått en ökad vigt genom möjligheten af förening med jernvägsnätet, och mångenstädes skall utan tvifvel härigenom främjas en välgörande utveckling, då jemväl genom ångfartyg en nödig skyndsamhet kan beredas.
Enligt de upplysningar, som till en del innehållas i femårsberättelserna, till större delen hemtats från Väg- och Vattenbyggnads-Styreisen, uppgick längden af våra kanaler och kanaliserade vattendrag vid 1860 års slut till omkring 55 mil.
Bland flera dels fulländade, dels påbörjade företag för vinnande af mera utsträckta kommunikationer på inre vattendrag torde här särskildt förtjena nämnas, i Christianstads län: upprensningen af Rönneå till 2 mils längd, från Engelholm till Sönnarslöf, för pråmfart (till en del med statsanslag af 21,000 R:dr), och invallning af Helgeån mellan Ahus och Christianstad; i Elfsborgs län 3 mils flottled i Rölandaån; i Wermlands län kanal och slussled vid Forshaga (statslån af 150,000 R:dr) och upprensning af Norsbäcken (statsanslag 19,500 R:dr); i Orebro län rensning af Timselfven i trakten af Knapforsen (statsanslag 4,500 R:dr); i Westmanlands län Strömsholms kanal (statslån och anslag 1,900,000 R:dr); i Gefleborgs län kanaler och flottleder mellan sjöarne
Dellen och flerstädes jemte betydliga strömrensningar; i Wester-Norrlands län rensningar i o Angerman- Indals- m. fl. elfvar till betydliga sträckningar och med stora kostnader för enskilde och bolag m. fl., hvarom här ofvan i afdelningen för skogshushållning redan blifvit omförmäldt.
x. Nedanstående tab. Litt. X, upprättad efter benäget meddelade upplysningar från Eders Kongl. Maj:ts Förvaltning af Sjöärendena, redogör för det antal fyrar och andra sjömärken med tillhörande betjening äfvensom för den lotspersonal, som stå under Statens förvaltning och kontroll.
Tabellen är uppställd länsvis, för att dels komplettera åtskilliga läns berättelser, dels af andra närmare belysas.
Rörande lotspersonalen å sjön Wenern Tab. Litt. X. Fy rar, Sjömärken och Lotsar. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 1 12. 13. 14. 15.
Län. A n tal Fasta fyrar.
Fyr- skepp.
Kän- nings- båkar.
Stång- märken.
Sten- kummel.
Fiskare- kapell.
Andra sjö- märken.
Fyr- mästare.
Fyr- vaktare.
Fyr- biträden.
Lots- ålder- man.
Krono- lotsar.
Extra lotsar.
Lots- lärl in- gar.
Stockholms 9 4 5 8 9 9 7 8 14G 48 Upsala 2 — — — — — — 1 1 1 — — — — Södermanlands — — 2 5 — — — — — — 2 19 — 7 Ostergötlands 1 — 2 3 1 — — 1 1 — 3 32 2 14 Calmar 3 — 2 14 16 — 3 3 3 2 4 49 5 34 Gotlands 6 — 1 10 7 — 3 5 6 5 9 28 — 19 Blekinge 1 — — 16 18 — 1 1 1 1 4 44 — 41 Christianstads 2 — — 6 1 — — — — — 2 4 5 2 Malmöhus 8 1 — 4 — — 1 5 6 9 4 20 4 6 Hallands 3 — — 6 1 — — 2 3 3 3 11 — 4 Göteborgs och Bohus 9 — 2 15 8 — 1 4 6 6 8 107 6 44 Elfsborgs 1 — — — — — — 1 1 — — — — — Gefleborgs 4 1 — 9 1 — — 4 5 5 3 13 5 10 W ester-Norrlands 2 — — 5 2 — — 4 4 4 4 27 9 10 Westerbottens 3 1 3 17 7 1 1 2 3 5 2 13 3 10 Norrbottens 1 — 3 8 1 3 — 1 1 — 2 11 7 13 Summa 55 3 19 123 71 4 10 43 50 48 | 58 524 46 | 262 Tid för öppen segelfart.
Strandningar och sjöskador.
Antal och lästetal af fartyg m. m. 65 äfvensom de derstädes befintliga talrika fyrar och sjömärken, hvilka stå under särskild
Direktions förvaltning, torde jag få hänvisa till berättelsen för Wermlands län.
Den af Staten underhållna lotspersonalen kan efter sjöfartens behof och Kongl.
Förvaltningens af Sjöärendena pröfning förändras.
I nedanstående tab.
Y äro sammanförde de uppgifter, som varit tillgängliga, öfver tiden, då Tab. Litt. segelfarten varit öppen i åtskilliga kanaler och hamnar under hvartdera af qvinqvenniets särskilda år.
(Ifver strandning shändelser och sjöskador vid rikets kuster lemnar tab.
Z å följande sida redogö- Tab. Litt. reise, hemtad ur de af Kongl. Förvaltningen af Sjöärendena årligen upprättade sammandrag.
Orsakerna, hvarföre ofta öfverensstämmelse här saknas med de i femårsberättelserne uppgifne tal, torde bland annat kunna sökas uti det större eller mindre antal af lättare sjöskador, som medräknats.
Antalet vid dessa olyckshändelser spillda menniskolif kan ej med säkerhet bestämmas, men öfverstiger ©tvifvelaktigt ej obetydligt de 80 — 90, hvarom enligt femårsberättelserne kunskap erhållits, då stundom förekomma fall af utländska fartyg, hvilkas hela besättningar troligen omkommit.
Oaktadt de talrika försigtighetsmått, som vidtagits för att betrygga sjöfarten på våra större insjöar, kräfva dock äfven dessa och särdeles Wenern ej sällan sina offer.
Sålunda omtala berättelserna från Elfsborgs och Skaraborgs län 16 skeppsbrott å Wenern och 6 spillda lif.
Af berättelserna inhemtas, att omtankan för skydd mot dessa olyckor medelst assuranser allt mer ökas, så att t. o. m. för särskilda län eller trakter inom dem bildats Assuransföreningar.
Tab. N:o 9 Ä) innehåller sammandrag af femårsberättelsernes uppgifter rörande antal och lästetal af begagnade fartyg samt sjöfolkspersonalen.
Enligt denna tabell skulle till inrikes sjöfart år 1860 hafva begagnats 2,260 fartyg med en sammanräknad drägtighet af 44,457'!)» läster och bemannade med en personal af 6,199.
Omkring f af dessa fartyg hafva tillhört landsbygden.
Till utrikes sjöfart hafva för samma år uppgifvits begagnade 1,247 fartyg med en sammanräknad drägtighet af 108,260''i3 läster och bemannade med en personal af 10,106.
Föga öfver hälften af dessa fartyg tillhöra landsbygden.
Vid jemförelse med de årliga redogörelser, Bidrag till Sveriges officiela Statistik, Litt. E och F, hvilka af Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kommerse-Kollegium afgifvas, förekomma flera skiljaktigheter från ofvanstående uppgifter, hvilkas orsaker, till en del antydde i en och annan femårsberättelse, t. ex. för Blekinge län, jag i Tab. Litt. Y.
Tid, da segelfarten vant öppen i nedanstående kanaler och hamnar. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8.
Trollhätte Göta kanal.
Södertelge kanal.
Hjelmare kanal.
Arboga hamn.
Köpings hamn. kanal.
Östgöta linien.
Westgöta linien.
1856 1^5 2S. 2 31 4 12 2^0 3,1. 2 2 .1.4 2§ 24. 2 4 .10 v-w 3 0 .2.6 16 11 T TT 2 0 .3 0 1857 16 3 1 2 2 2 4. 2 0 .2 3 2 6 2.1 1858 18 .18 1 17 7 12 1 3 1 2 3 17 2 3 19 4 12 3 ^.4. 2 3 9 4 4 T .9. 2.^. 2 7 3^.
y 1859 6 14 ¥ T 2 45 — if 4 .1.6 5 27 4 IT y .2 0 23 23 4 TT 10 10 T 11 1860 v°—fl 2 5 10 V—« 3^0 .2 5. 1. 9. 10. 11. 12. 13. 14.
Ströms- holms hamn. Westerås hamn.
Enköpings- ån.
Pyrisån.
Ströms- holms kanal.
Wäddö kanal.
1856 2,3 14 2 9 _ 2 0 3^0 J. 0 V — ,’t V-tt 16 .18 9 1857 2 1 _i_ 2 1 V “ _ 2 3.
V 4 $ V — fr 17 17 4 12 2 8 1.5 T TI 1^ 2^ 1858 2 2 18 ¥ - —H -H _ 1 0 14 2 1 7 4 4 r 7 23 i it 28 2 8 4 44 i — « 15 1 s —A * -n *-« 1859 13 2 8 i - 1860 2 4 2 3 •T 14 V- i — H 24 26 4 11 Sammandrag af K. AI.
Bepdes und. berält. för åren 1850—1860. 9 66 Sjöfart. öfrigt ej är i tillfälle att förklara, men i afseende på hela vår sjöfolkspersonal är det min öfvertygelse, att den i båda uppgifterna är för lågt beräknad.
Till en del härrör detta deraf, att en mängd personer idka åtminstone inrikes sjöfart, men upptagas såsom tillhörande andra näringsgrenar.
I öfrigt har jag i underdånigt memorial af den 1 Maj 1862 fästat Eders Kongl. Maj:ts Nådiga uppmärksamhet på flera förhållanden, hvilka hafva till följd att äfven i afseende på de i Sjömanshusen inskrifne sjömän tillförlitlig kunskap om den effektiva styrkan ej kan vinnas.
Emellertid intager otvifvelaktigt Göteborgs och Bohus län främsta rummet i antal och lästetal af handelsflottan för utrikes sjöfart och Stockholms stad kommer i andra rummet.
Inom öfriga län utmärka sig Gefleborgs och Wester-Norrlands städer för den större drägtigheten af sin utrikes handelsflotta, Calmar och Malmöhus län för talrika men mindre fartyg.
För inrikes sjöfart disponerar
Stockholms län största fartygsantalet och lästetalet, hvarefter i ordningen efter lästetal synas närmast följa Göteborgs och Bohus, Elfsborgs, Wermlands, Malmöhus, Gotlands, Westmanlands och Ostergötlands län.
Handelskrisen år 1857 verkade så mycket kännbarare på sjöfarten, ju mer denna under närmast förutgångne åren haft att glädja sig åt en särdeles liflighet och lönande verksamhet både å närbelägna och aflägsnare farvatten.
Då fraktförtjenst upphörde och fartygen ej heller till större antal kunde med fördel försäljas, afstannade jemväl skeppsbyggnaderne å varfven.
Emellertid inträdde redan under femårsperiodens 2 Tali. Litt. i.
Strandningshändelser och sjöskador vid rikets kuster.
Ar. 3. 4.
Utländ ska.
Summa. 10.
Summa. 11. 12. 13.
Totalt förolyckade.
Summa. 185G 1857 1858 1859 1860 36 26 26 25 34 59 57 55 47 57 95 83 81 72 91 14 7 4 4 7 19 28 27 20 17 33 35 31 24 24 22 17 21 19 20 39 27 23 24 38 61 44 44 43 58 14. 15. 16. 17. 18. 19. | 20. 21. 22. 23. 24. 25.
Hust, der sjöskadan timat.
Månad.
Tid, då sjöskadan timat. 1860. 1859. 1858. 1857. 1856. 1860. 1859. 1858. 1857. 1856.
Stockholms 14 6 5 13 12 Januari 2 2 3 2 3 Upsala — 1 — 2 2 Februari 1 3 2 3 4 Södermanlands 1 1 — — — Mars 2 5 1 1 1 Ostergötlands 1 1 — — — i April 5 3 3 5 2 Calmar . 8 7 8 8 9 Maj 6 1 6 6 7 Gotlands 10 8 17 20 21 Juni 3 4 3 2 2 Blekinge O O 2 1 2 6 Juli — 3 14 7 3 Christianstads 8 6 14 3 9 Augusti 8 5 1 5 5 Malmöhus 26 19 26 22 14 September 6 8 8 21 5 Hallands 8 5 7 4 6 Oktober 40 14 18 10 14 Göteborgs och Bohus 6 13 2 4 9 November 12 15 18 13 39 1 1 2 6 9 4 8 10 Wester-Norrlands 2 2 — 1 Westerbottens 3 — — 2 2 Norrbottens — 1 1 2 2 Summa 91 72 81 83 95 Summa 91 72 81 83 95 Handel. 67 sista år en gynnsam förändring, så att vid dess slut på de flesta ställen sjöfarten dels uppnått, dels t. o. m. öfvergått sin förra utsträckning och liflighet, ett förhållande som bäst vitsordas af tulluppbördens tillväxt.
Oaktadt formuläret till tab.