Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrif v. N:o 455. ie>5 nads-räkning , och sålunda afgå på den räntevinst, som skall till Riksgälds-Contoiret levereras, intilldess att oftanämnda ersättning vid nästblifvande Riksdag kan, om Rikets då församlade Ständer så för godt finna, såsom verkligt anslag till hvardera Inrättningen, å Riks-Staten uppföras.
St. i underdånighet, att E. K.
M. täcktes de ofvannämnda Academierne, Collegierne och Inrättningarne om denna vidtagna anstalt i Nåder låta underrätta.
Uppl. o. godk. bos Ridd. och Adeln d. i5Mars i83o.
Preste-Stundet d. i5 — — Borgare-Ståndet d. 15 — — Bonde-Ståndet d. i5 — — Rikets Ständers under d.
Skrifvelse ^angående, ersättning ät Marstrands
Stad för utgjord inkvartering. S. A. K. pikets St. hafva till ytterligare pröfning förehaft frågan om ersättning till Marstrands Stad för utgjord inqvartering, uti hvilket ämne R.
St. under den 19 Augusti sisth år afgifvit deras underdåniga Skrifvelse j 196 Exp.-Utsk Förslag till und.
N.-o hvarvid R.
St., med afseende å de i nämnde fråga ytterligare förekomna omständigheter, hvarigenom en närmare utredning af förhållandet blifvit vunnen, förklarat Staden Marstrand berättigad att af Riksgälds-Contoirets medel utbekomma, såsom ersättning för sin från utgjord inqvartering härledda fordran hos Staten, en summa af 9000 R:dr B:co, hvarigenom
Marstrand skall anses vara för omförmälda anspråk till fullo godtgjord.
St., i anledning af E. K.
M:s i detta mål förut aflåtna Nådiga Remiss, ansett sig böra i underdånighet tillkännagifva. R.
Uppl. o. gotik, hos Ridd. och Adeln d. r6 Mars i83o.
Preste-Ståndet d. 16 — — Borgare-Ståndet d. 16 — — Bonde-Ståndet d. 17 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse om förändrade grunder för fördelningen af Båtsmanshållet Rikets Städer emellan. S. A. K. Sedan E. K. M., med hemtad anledning deraf, att Städerne i Riket under Riksda - I Exp.-Utsk.
N.o 45 y. 197 gär, redan i äldre tider tillbaka, ifrågaställt en jemkning eller reglering af Städernas Båtsmanshåll, vid flera tillfällen, och senast den 3o Mars 1824, anbefallt Förvaltningen af Sjö-Ärendena samt Kammar- och Commerce-Gollegierna, att, med iakttagande af Nådigst föreskrifna grunder, med förslag till en rättvisare och jemnare fördelning af delta borgeliga onus, till E. K. M. i underdånighet inkomma, samt bemälde Collegier, under den 11 December 1828, med deras gemensamma Betänkande i detta ämne inkommit, har E. K. M.; ”ef”ter det ärendet sålunda är vordet i möjligaste måtto beredt,” genom Nådig Skrifvelse den 21 Februarii sisth år, behagat ”öfverlemna detsamma till R.
St:s pröfning ”och förslag,” hvarvid E. K.
M. likväl velat fästa R.
St:s uppmärksamhet dels derå, ’’att någon fråga ej bör uppstå om ökande ”af Båtsmanshållet i det hela, hvilket allt”så bör blifva oförändradt,” dels ock derå, att, fastän i de handlingar, dem E. K. M., till närmare upplysning i målet, låtit R.
St. meddela , den fråga finnes upptagen , ”huruvida icke de Städer, som ligga inom ’,ständiga Knecktehållet, borde till Soldater, och de inom Båtsmanshållet till Båts”män inroteras, E. K.
M. likväl funnit all ”fråga om det förra alternativet böra förtalla.
” '198 Exp.-Utsk.
N.-o 45y.
UtöfVer de upplysningar i detta invecklade och vidt omfattande ärende, som af Collegiernes, uppå E. K. M:s Nådiga befallning, med R.
St. communicerade Betänkanden meddelas, hafva R.
St. af Statssamt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens i ämnet afgifna utlåtande hufvudsakligen inhemtat: att det äldsta stadgande om Båtsmansskyldighet för Städerna innefattas i Riksdagsbesluten, den 20 December 1610, den 27 Junii i63i, §. 3i, och den jgMars 168g, enligt hvilka hvarje Tio Borgare borde anskaffa och underhålla en Båtsman; att Konung Fredrik I, genom Nådig Skrifvelse till dåvarande Amiralitets-Collegium, den 21 Nov. 1720, gillat och fastställt den emellan Städerne gjorda reparation af Båtsmanshållet, enligt hvilken Städerna i Sverige, med undantag blott för de i Vesterbotten belägne, borde tillsammans bekläda och underhålla 1,741 Båtsmän ; att detta antal, deruti den så kallade fördubblingen förmodligen varit inberäknad, bibehållits intill året i8ro, då, genom Riksdags-Beslutet den 2 Maji samma år, förklarades att Båtsmansfördubhling, och vargering borde upphöra ; att Städerna, sedan denna tid, tillhopa underhållit eller erlagt Vaeance-afgift Exp.-Utsk.
Skrif v. M.-o 457- 199 för 886 Båtsmän, oberäknadt 6 man, som af Wisingsö L äldre tider varit utgjorde, inen derifrån ön , i anseende till jordens svaga beskaffenhet, sedermera blifvit, genom Kongl. Brefvet den i4 Äng. 1750, befriad, emot erläggande i fredstid af i5 Daler Siifvermynt, och i krigstid af 3o
Daler sådant mynt årligen för hvarje Numer; att, jemlikt K. M:s Nådiga Resolution på Städernas Besvär af år 1734. §•
4§j och af år 1739, §. 1, Städerna äro Kronan ansvariga gemensamt för det vissa antal Båtsmän, som de, efter deras egen fördelning, äro pligtige att alltid complett underhålla och praestera, när E. K. M:s höga tjenst det fordrar; att Konung Gustaf lil, genom Nådigt Bref till Amiraiitels-Collegium den 11 Julii 1780, i anledning af åtskilliga Städers då gjorda underdåniga anhållan om lindring och nedsättning i den för Yacance-frihels tillgodonjutande bestämda afgift, förklarat: ”att, så vida StadsjordarneJivarpåBåtsmans”hället är grundadt, ännu äro desamma, "sorn de voro år 1690, om de icke sedermera blifvit förbättrade , hvilket, i annat ”fall, mera bör tillskrifvas invånarnes försummelse, än jordens otacksamhet, K.
M. ”ansett betänkligt att i Nåder bifalla be”rörde Städers underdåniga ansökning;” 300 Exp.^Vth. Förslag till und, Skrif v. IV-o 457, att, jemlikt Kongl. Resolutionen och Brefvet den 2 Augusti 1786, innehafvare af Städer donerad jord, med undantag af Embetsman i Städer, som der vistas och bo , samt, i och för Embetets skull, hafva jord och egor på lön anslagna, böra med Borgerskapet i Båtsmansbållet deltaga ; att sådana personer, som icke äro Borgare, men hafva egna gårdar i Städerna, blifvit, genom Kongl. Resolution och Brefvet den 8 Januarii 1787, skyldige förklarade att i Båtsmansbållet deltaga ; hvilken förbindelse, genom Riksdags-Beslutet den 2 Maji 1810, ytterligare är vorden befästad ; att, till följd af Kongl, Brefvet den 6 Februarii 1797, donations-jord, sorn af framfarne Konungar och Städernas Fundatorer, eller andra , till Borgerskapets allmänna bruk och nytta blifvit gifven, bör deltaga i Båtsmanshåll, i hvars hand den ock kommit} att, i öfverensstämmelse med Kongl, Brefven deri 21 Maji 1816 och den 5 Aug, 1817, Städerna, med undantag för Stockholm, betala såsom Vacance - afgift under fredstid, årligen beloppet af Båtsmannens lön och hushyra samt värdet af hemkallspersedlarna, en tredjedel af kostnaden för beklädnaden till årstjenst, och en tredjedel af handräcknings-beklädnadens värdej livar® Exp.-Utsh Förslag till und.
N.o /\5j. 201 emot under krigstid, då liela Båtsmanshållet beständigt måste vara i tjenstgöring , bör erläggas, jemte lönens och bushyrans belopp, hemkalls-persedlarnes och års-beklädnadens fulla värde, men med befrielse från serskild ersättning för handräckningsbeklädnaden ; att det med Städerna afslutade Contract, hvarigenom de, emot erläggande af Yacance-afgift , så under fred som krig, befrias från effective Båtsmäns posterande, och hvilket Contract med året 1827 tilländagick, blifvit af E. K. M., genom Nådigt Bref den 25 Maji 1824, förlängdt för en obestämd tid, eller intilldess R.
St., i frågan om Båtsmans-styrkans framgena fördelning Städerna emellan, sig yttrat, och E. K, M., i anledning deraf, fattat Dess Nådiga beslut; att, i underdånig öfverensstämmelse med Kongl. Brefven den 25 Junii, den i3 Augusti och den 5 November 1811, Städernas oroterade jord, der den förut icke bär något visst hemmantal, skall dertill, efter hvarje orts skattläggnings-grunder, uppskattas samt sedermera roteras till Båtsmanshåll, efter det hemmantal i extra rotering på en Båtsmansrote, som, inom Länet, på en Soldat-rote vanligen bestås; att, vid den förordnade nya regleringen af Städernas Båtsmanshåll, bör, jemlikt före - 202 Exp.-TJlsk.
N.o 4.5j. skriften i Kongl. Brefvet till Kammar-Collegium, angående extra roteringen för Städerna i Elfsborgs Län , den i3 Augusti 1811 » sådan Städernas jord, som icke kan visas förut hafva blifvit ordentligen roterad, eller att det Båtsmanshåll, sora Städerna hittills utgjort, egentligen är grundad! på samma jord, och med direct afseende derå verkligen tillkommit, åsältas extra rotering ; att Stockholms Stadj genom Konung Carl XI:s Resolution den 28 Februarii 1678, och såsom bevis afHögstbemälde
Konungs erkänsla och bevågenhet för del frivilliga bidrag till Rikets försvar, under kriget emot Danmark, som hufvudstaden, genom uppsättande af ett ökadt antal Båtsmän, lemnat till Konungens disposition, väl blifvit försäkrad att framgent icke behöfva underhålla mer än 100 ordinarie Båtsmän ; men att samma Nådiga försäkran, hvars egentliga ändamål synes hafva varit att frisäga hufvudstaden från ständigt underhållande af den under kriget uppsatta tillökade styrkan af tillsammans 3oo man, kan anses rubbad och utan afseende lemnad, då, genom den år 1720 upprättade och af K. M. i Nåder stadfästade nya fördelning af Båtsmanshållet Städerna emellan , Slockholm blifvit ålagd alt från samma tid, allt intill år 1810, underhålla Exp.- Ulsfc.
Förslag till uiid.
JV.-o /pj. 203 200 Båtsmän, utan att af den Kongl. Stadfästelsen bestämdt upplyses, huruvida den så kallade fördubblingen derunder varit inbegripen ; att Carlskrona Stad, jemlikt Kongl. Brefven den 8 Julii 1707 och den 3o Junii 1818, samt Kongl.
Resolutionen den 23 Januarii 1724. erhållit tillåtelse att först då Båtsmän utgöra, när i krigstid någon del af den vid Carlskrona stationerade Örlogsflotta utlöper; och att emedlertid blott erlägga den genom Kongl.
Brefvet den 21 Maji 1816 i Nåder stadgade Vacance-afgift; att de Bords Stad anslagna landthemman , utgörande 32i förmedlade mantal , som nu mera, genom köp och laga fång, kommit ur Borgerskapets hand, blifvit, genom Kongl. Brefvet den 8 Julii 1795, befriade från allt annat deltagande i Borås Stads-Båtsmäns anskaffande, legande, lönande och utredande, än att, enligt hvad från äldre tider varit vanligt, till understöd i Stadens Båtsmanshåll årligen betala 8 Daler Silfvermynt med 2 R:dr 32 sk.
B:co af hvarje helt hemman ; att, i Wexio
Stadj endast de personer, som idka borgerlig rörelse, böra derföre, men icke andra Tomt- och Jord-egare derstädes, i öfverensstämmelse med E. K. M:s Nådiga Resolution den 16 Februarii 20/f Exp.-Utsk.
Förslag lill urul, Skrifv. N.-o 4?7 1820, vara skyldige att utgöra eller deltaga i Stadens ordinarie Båtsmanshåll; att, då i Hernösands Stad Båtsmanshållet utgöres, med afseende både å borgerliga näringen samt af hus och jord gemensamt, Ecclesiastique-Staten derstädes, jemlikt E. K. M:s Nådiga Resolution, den 16 Februarii 1820, blifvit skyldig förklarad att, för dess å Stadens jord liggande uppodlingar, deltaga i Stadens Båtsmanshåll, eller den derföre utgående Vacanceafgift; att Fahlu Stadj enligt dess Privilegier af år iö/fi, hittills är från deltagande i Båtsmanshållet befriad; att Sala Stad likaledes intill närvarande tid varit från detta onus frikallad , utan att närmare utredas kunnat, n§r och af hvad orsak sådant skett; samt att Marstrands Stad, på grund af åberopade Kongl. Brefven den 12 April 1689 och den 12 November 1792, icke vidkännes någon tunga af det för Städerna i allmänhet bestämda Båtsmanshåll, Sedan R.
St. sålunda tagit kännedom, ej mindre af den behandling den , under så mångå år, af Styrelse-Verkens förberedande åtgärder beroende frågan om fördelandet af Båtsmans-hållet, Städerna einellan, efter mera rättsenliga grunder, hittills erhållit, än af de serskilda stadgan - Exp.-Utsk.
Förslag tillund.
Skrif v. N-o 457.
2o5 den, hvilka synas ligga till hinder för ernåendet af ett så vigtigt och af de flesta Städers invånare efterlängtadt mål, hafva R.
St. skolat deras egna åsigter och heslut i detta ämne till E. K. M:s Nådigste pröfning och Bifall underdånigst framlägga.
Vidkommande således först de af Collegierna upprättade och af E. K. M., till upplysning för R.
St. vid ärendets pröfning, öfverlemnade Förslag med dervid fogade Tabeller, erkänna R.
St. visserligen den möda, som vid deras upprättande blifvit använd; men då Collegierna, från den allmänna fördelningen uteslutit Stockholm, hvars hittills utgjorda deltagande i Båtsmanshållet, vid jemförelse till andra Städer, på långt när icke motsvarar Stadens tillgångar och förbindelse , att till Rikets försvar bidraga; då Collegierna, ehuru sjelfve ogillande den ojemna och högst olika fördelning af Båtsmans-styrkan, ej mindre Städerna emellan på det hela, än i fråga om sättet för densammas utgörande inom hvarje Stad, likväl i Tabellerna N.*ris 2 och 3 föreslagit separata deluingsgrunder för de Städer, inom hvilka kostnaden för Båtsmanshållet hittills varit lagd , antingen på borgerlig näring ensam eller ock på jorden allena, och således, då icke Rikets alla Städer i en Tabell blifvit sammanförde, samt den fastställda Båtsmans-slyr - 206 Exp.-Utsk.
2V.0 4$7» kan, efter enahanda grund, dera emellan fördelad, till hufvudsaklig del bibehållit den ojemnhet och principlöshet i repartitionen af detta borgerliga onus, hvars afhjelpande för framtiden utgjort det ifrågavarande arbetets enda föremål; samt då, i Tabellen N:o 6, upplysning ej blifvit meddelad, huruvida, i det deruti uppgifna hemmantal al Städernas jord, jemväl ingår sådan Stadsjord, som till Kyrkor, fromma Stiftelser eller Tjenstemäns aflöning är anslagen och af sådan orsak, antingen redan är, eller åtminstone bordt vara med serskild extra rotering belagd, hvilket förhållande åtminstone synes inträffa med Götheborgs Stad, enär Tabellen upptager 1772 Tunnland, deraf likväl 472 Tunnland redan äro med i3 extra Båtsmän roterade; hafva, vid så beskaffade förhållanden , R.
St. icke kunnat, till ledning- eller grund för den nu ifrågavarande nya fördelningen af Båtsmanshållet, antaga och begagna Collegiernas ifrågavarande tabellariska arbeten.
Enligt Öfver-Ståthållarens till E. K. M. senast i underdånighet afgifna fem-årsBerättelse, dat. den 3q Augusti 1S28, kan den jord, sorn, dels inom, dels och utom Stockholms nu varande barriére, i flesta fall är i numererade tomter indelad, antagas lill omkring 3o hemman ; men denna jord Exp.-Utsk.
N.o 45?» 207 hav dock hittills icke med öfriga Städers fundations- eller donations-jord i Båtsmanshåll deltagit; och beträffande kostnaden’ för underhållandet årligen af de 100 effective Båtsmän, dem
Stadens borgerliga rörelse för närvarande ensam underhåller, uppgifves densamma af Öfver-Ståthållaren till endast 45oo R:dr, eller 45 R.'dr per Numer, en kostnad för hvarje Båtsman, som högst obetydligt öfverstiger den af en del Städer år 1824 till Siats-Verket erlagda Vacance-afgift; då deremot de Kongl. Collegierne bland motiven för att sätta Stockholm ur jemförelse till Rikets öfriga Städer, och för närvarande bibehålla denna Stad vid ett otillökadt antal Båtsmän, antagit kostnaden till 6 å 7000 R:dr årligen, samt öfriga , Städers Vacance-afgift till 3o R:dr per Numer, då den sistnämnda likväl understundom uppgått till 4o R:dr och derutöfver.
Under detta ärendes behandling, har bland annat hos R.
St. i öfvervägande kommit det al några Ledamöter inom RiksStånden gjorda påstående, att helgd borde lemnäs åt de för Stockholm m. fl. af Rikets Städer meddelade Kongl. Resolutioner, antingen till befrielse helt och hållet, eller ock till ett blott inskränktare deltagande i Städernas Båtsmanshåll ; samt att dessa Släder, hvilkas egande
Konunga-försäkrin - 208 Exp.-Utsk.
N.o 457. gar blifvit hänförde under sådana RiksStåndens privilegier, som genom 114 §.
Regerirtgs-formen äro befästad e, icke annorlunda, " än såsom följd af frivilligt åtagande, måtte utgörandet af en tillökad Båtsmans-styrka åläggas ; men då R.
SL ansett det vara utredt och styrkt, att den nu varande, för t to år tillbaka uppgjorda fördelning af Båtsmanshållet, Rikets Släder emellan, är, såsom följd af en del Städers sedermera Ökade eller minskade välmåga, nu mera högst obillig, och, serdeles för en del mindre Städer, så tryckande, att våda för deras bestånd deraf måste befaras ; till bevis hvarföre torde underdånigst få anföras, att Öregrund, som ännu i början af lySottalet egde och idkade handel med 3o större och mindre däckade eller öppna fartyg, nu icke räknar mer än tre odäckade Galeaser; då detta orättvisa förhållande, hvilket icke ens blifvit bestridt af de Representanter, som talat för beståndet af vissa Städers så kallade Privilegier, omöjligen kan afhjelpas med mindre, än att uppå de Städer, hvilkas välmagt och tillgångar varit i stigande under senast förflutna 110 år, öfverflyttas den roterings-tyngd, som nu mera öfverstiger de svagare Städernas förmåga, då hvarken en så beskaffad, af rättvisans kraf högt påkallad - Exp—Uisk.
N-0 20g
Jad öfverflyttning och jemkning uti förbindelser, i förhållande till medlen att deni uppfylla, med någon visshet är af frivilliga åtaganden inom hvarje af de bättre lottade Städerna att förvänta, eller
Städernas hörande hvar för sig öfver en fråga , Ilvars afgörande, jemlikt Regeringsformens 80 §., E. K. M, och R.
St. allena tillkommer, kan med grundlagsenliga former förenas ; då 1810 års Ständers beslut, att egare af hus i Städerna böra med Borgerskapet i Båtsmanshållet deltaga, låtit ett alldeles nytt förhållande inträda, hvarigenom hvarje Stad , i förhållande till dess storlek, erhållit en ytterligare förmåga att Båtsmans-Roteringen utgöra; då, såsom följd deraf, Stockholm för närvarande icke underhåller en tredjedel, och Götheborg, oberäknadt dess extra rotering, blott något efver hälften af det antal Båtsmän, som dessa Städer, vid anställd jemförelse på det hela af förmågan hos Rikets samtliga Städer, borde utgöra; samt då R.
St. icke kunna, för deras del, medgifva, att de Kgl. Resolutioner, dem en del Städer i äldre tider och af tillfälliga anledningar erhållit, till bestämmande af en Båtsmanshålls-skyldighet, hvilken tvifvelsutan öfverensstämde med hvar je
Stads då egande verkliga förmåga, böra anses innefattade under de privilegier, Bih. till R.St- Fröt-1828—1830. ta,-de Smil. 3 Band. 14 aio Exp.-Utsk.
Förslag till und. Skrif v. N.o 4^7* förmoner, rättigheter och friheter, hvilka E. K. M., jemlikt 114 §•
Regeringsformen, eger att låta samtliga Rikets Städer åtnjuta; hvaremot samma Grundlags 8o §., som uttryckligen bjuder; att "Krigsmag”ten till häst och fot, så väl som Båts”manshållet, förblifver vid de med landet ”och Städerna upprättade Contract och In”delnings-Verk , hvilka till deras hufvud”grunder skola orubbade vara, intill dess "jKonungen och Rikets Ständer finna nödigt någon ändring deruti samfälldt att gö”ra, ” i förevarande fall ensam synes R.
St. tillämplig, hafva R.
St. underdånigst skolat begära E. K. M:s Nådiga bifall derföre, att en ny allmän reglering och fördelning Städerna emellan af deras Båtsmanshåll må verkställas; dock anse R. St., att, innan denna nya reglering varder till Städerna Fahluns och Salas jord utsträckt, först undersökas må, i hvad mer eller mindre mon den förstnämnda Stadens utegor äro till Soldathållet anslagna, likasom huruvida hinder för Sala Stadsjords indelande för Båtsmanshåll kan mota af det om Sala Silfver-verks bedrifvande afslutade Contract.
I afseende å den Båtsmans-styrka, som af Städerna gemensamt framgent bör underhållas , har E. K.
M. täckts förklara, ”att någon fråga ej bör uppstå om ökande ”af Båtsmanshållet i det liela, hvilket bör Éxp.^Uisk» Förslag till und.
N.o 4^7* 21 f' “blifva oforändradt;" och då detta Nådiga förklarande öfverensstämmer med R.
St:s vid 1809 och t8io årens Riksdag fattade beslut* samt någon anledning till förminskande af det antal Båtsmän, sorn Städerna sedan sistnämnda tid utgjort, icke eller är för handen, då, genom en billig fördelning och jemkning Städerna emellan af Båts» manshållet, detsamma icke hör blifva trye» kande, hafva R.
St. jemväl för deras del beslutat, det Rikets Städer, hädanefter så» som hittills, höra, efter skeende ny indelning, tillhopa underhålla Åttahundrade åtta» tiosex Båtsmän, hvilket antal hvarken må ökas eller minskas utan E. K. M:s och Rikets Ständers öfverensstämmande beslut.
Beträffande härnäst de grunder, hvilka* vid den nya fördelningen Städerna emel* lan af ifrågavarande 886 Båtsmän, böra i» akttagas, hafva R.
St. för deras del ansett, att, då den Städerna tillslagna jord är Bor» gerskapet lemnad, ej blott såsom Uppmuntran till bosättning vid Städernas första anläggning, utan ock till understöd för utgörandet af de mångfaldiga skatter och förbindelser, som med bedrifvandet af borgerlig näring och rörelse äro förenade, och hvaribland Båtsmanshållet intager ett icke obetydligt rum; då ali annan rustning och rotering i Riket är fästad vid jordens c* gande, samt då K. M., genom tffvanhÖgst» 212 Exp.-Utsk.
JY.-ö [f*, berörde Dess Nådiga Skrifvelse d. ri Julii 1780, uttryckligen antydt, att Båtsmans*- hållet är på Stadsjordarne grundadt, detta onus jemväl bör af jorden företrädesvis och i första rummet bäras ; men enär af de uppgifter' öfver Städernas jord, som af Collegierne blifvit meddelade, icke upplyses, huru mycket deraf är till Kyrkor, fromma Stiftelser eller Tjenstemäns aflöning dispo** neradt, och följaktligen bör från ordinarie rotering undantagas, samt då, hvad det uppgifna hemmantalet vidkommer, sannolikt sig visar, att högst skiljaktiga, om icke rent af felaktiga, grunder blifvit vid skattläggningen följde, det vid sådana förhållanden, och innan undersökning i dessa omständigheter förutgått, icke är möjligt att med full tillförlitlighet uträkna och bestämma, huru många Båtsmän hvarje Stad bör, i förhållande till jordens areal och godhet , underhålla , hafva R.
St. skolat underdånigst anhålla om E. K. M:s Nådiga befallning till Dess och Rikets Kammar- och Commerce-Collegier: att, genom vederbörande E. K. M:s Befallningshafvandes och Magistraternas försorg, ofördröjligen och innan slutet af nästkommande år 1831', låta uppmäta , gradera och i hemmantal efter hvarje orts skattläggnings-method indela all Städerna 'fillhörig åker, äng, betesmark och Éxp.-Ulsk.
Förslag till uriel. Skrifv. 2V:o 45y. 2i3 skog, elen må benämnas fundations-, donations- eller sjelfegande jord ; likväl, livad, den sistnämnda beträffar, så framt densamma ej redan är, antingen till ordinarie Knecktehåll, eller Båtsmans-rotering, indelad ; att, sedan derifrån blifvit afräknad den jord, sorn, före 1827 års utgång, är anslagen till Kyrkors , fromma Stiftelsers och Stadens Ecclesiaslique och Civile Tjenstemäns aflöning, och hvilken sålunda dispo, nerade jord genast bör, af dertill genom E. K. M;s Befallningshafvande utsedda oväldiga personer, till extra Båtsmanshåll roteras i. öfverensstämmelse med de i Nådigst utfärdad Instruction den 5 Februarii 1811 bestämda grunder, den öfriga jorden må, utan, afseende å dess natur, och enär den Säteri-jord, sorn tilläfventyrs kan vara någ<?n
Stad tillslagen, genom en sådan öfverlåtelse synes hafva antagit egenskapen af annan Stadsjord, lill ordinarie Båtsmanshåll indelas, i de Provincer, der Båtsmän å landet finnas, efter enahanda grunder, som vid dessas inrotering blifvit följde, samt i de orter åter, der etfective Båtsmansrotar saknas, efter den roteringsgrund, som för ordinarie Knecktehållet är föreskrifven, dock, uti sistnämda fall, och e11 är, med undantag för Provincen Blekinge, Båtsmanshållet i allmänhet eger större hem - 314 Exp^Utsk.
Försteg till un cl.