Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 38. § lydigaste natur längesedan upphört att vara eit föremål för den fredliga och rättsinnade medborgarens klagan genom deras ändamålsenliga åtgärder, hvilka skola hafva öga uppå att röfveri och rappen fört ages, våld och orätt afvärjes och de, som dermed umgå, alfvarligen af straffas, I det senare fallet åter , och ”om allmogen i denna delen af Westergöthland, i likhet med allmogen i Skåne, Ifrån långliga tider tillbaka nyttjat ofvannämnde gillen eller så kallade marknader och påstå än vidare att blifva dervid, är det väl, enligt Konungens Resolution på Städernes Besvär af den 28 Augusti 1727, vederbörandes pligt att förekomma otidigt lefverne dersammastädes, sd kärt dem i annor händelse är, att undvika laga ansvar; men i intet fall kan jag förlika mig med den utsträckning af en för någon mindre del af Skaraborgs Län, möjligen på en korrt tid, behöflig local-åtgärd till en allmän lag för hela Riket, hvilken Utskottet trott sig böra , i följd af den värde Motionairens memorial, såsom nyttig tillstyrka.
Jag anser tvärtom som min pligt, att reservera mig emot ett dylikt användande af den militaira magten, grundadt på e n tilläfventyrs inträffande oordning, på ett icke j/erkligt behof, men sorn möjligen kunde för - io Bil, till Be av.
6cli Oecon.
TJish Bet.
N:o 58.' utses5 emedan det tyckes innebära ett, jag vågar pasta det, obilligt misstroende för lagens egen kraft och folkets gamla rättskänsla, och jäfvar nog skarpt vår tids billiga anspråk på constitutionel frihet, som visserligen ej ensamt innefattar folkets rätt, att stifta sina egna lagar, utan fast mer förutsätter folkets allmänna vilja att lyda dem och CivilAuctoriteternas tillräcklighet, att utan den väpnade styrkans alltid vådliga biträde göra dem gällande.
Ex Protocollo, Cari Gabriel Grip, Utdrag af Protocollet, hållet uti Rikets Högloflige Ständers Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskott, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den ip Januari! >8 S. D. H err Friherre Cederström förklarade sig icke kunna instämma uti Utskottets nu fattade Beslut , så vidt det angick rättighet för Uäns-siy relserne att innan oordningar förefallit Bil. tillBesv.och Occön.
Utskottets Bet.N:o 58. 11 reqvirera vakter, vare sig till tillåtna maiknader eller till förekommande af otillåtne.
Herr Friherren ansåg deremot, för sin del, vådligt, att militair-styika af CivileAuctoriteter finge anlitas förr än verkligt behof deraf sig visat, i hvilket fall Herr Friherren trodde LänsStyrelsernes rätt vara gifven och något vidare förordnande derom icke erforderligt.
Utdrag af Protocollet, hållet uti Rikets Högloflige Ständers Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskott, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den ip Januarii ig^P. sig icke böra trötta Utskottet tned upprepande a£ de betänkligheter Prosten, under ventilationen af denna fråga, anfört emot den föreslagna åtgärden att påkalla Militair emot möjliga oordningar , önskade blott få sin reservation emot beslutet antecknad, på den grund, att Prosten i allmänhet ogillade principen, att inblanda militairen i Policens åtgärder, och i Ex Protocollo, Carl Gabriel Grip, S. D.
Prosten Forslind, sorn ansåg 12 Bil. lill Besv.och Oecon.
N.o 38* synnerhet' trodde detta vådligt, då fråga vore att skingra folksamlingar, som genom gammal häfd iklädt sig egenskap af folkfester.
Ut supra Ex Protocollo, Carl Gabriel Grip.
Utdrag af Protocollet, hållet uti Rikets Högloflige Ständers Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskott, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 19 Januarii 1829* S. D. Herr Professoren Gravander anförde:
Så vidt den ifrågavarande -varuförsäljningen uti Borås, Påskaftonen, inskränkes till vanlig försäljning af Uandtmanna-varor, behöfliga för hushållen under högtiden och dess närmast påföljande dagar, såsom på Torgdagar, anser jag denna afsalu böra fortfara.
I hvad densamma utöfver denna gräns utsträckes, börden i min tanka genom Policemagten förekommas och hindras.
Ganska olämpligt måste det förefalla, åtminstone är det så för mig, att midt i Christenhetens hoga fest på en hvardag näst efter Bil. till Besv. och Oreon.
Bet. N:o 38. 13? én helig dag, Långfredagen, och näst före Svanne påföljande Högtidsdagar ett ej på andra lördagar vanligt skojeri eller öppet byte oell salu af hästar föröfvas.
Lika så är det, om ej i högsta grad, efter hvad upplyst blifvit, med en i Borås samma dag varande marknad med kreatur, som i större mängd ditsamlas.
Dessa måste ditdrifvas under föregående »lagen, på hvilken i synnerhet hvarje rätt Christen så tacksamt bör hörsamma budet: ”parer stilla, ty denna dag är helig'1'.
För behof under högtiden synas ej dessa kreatur vara ämnade.
Borås och omkringliggande nejder en kreaturs-marknad vid denna tid, så må densamma i vederbörlig ordning begå. ras, dock ej på ofvannämnda dag, utanpå någon annan lämplig.
Utdrag af Protocollet, hållet uti Rikets Högloflige Ständers Allmänna Besvärs- ochOeconomieUtskott, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 19 Januarii 18 29. der discussionen i detta ämne har blifvit Ex Protocollo, Carl Gabriel Grip.
Tegnér anförde:
Un - i4 Bil. till Besv. och Oecon.
Bet. N.o. jg, upplyst , att den ifrågavarande marknaden i Borås egentligen är en hästmarknad , sorn ofta och i mängd besökes af allmogen på flere mils afstånd, som alltså på dit- och hemresan tillbringar bärle Långfredagen och Påskdagen.
Denna marknad är likväl icke under sådant namn utlyst o'ch tillåten ; det är egentligen en Torgdag men med likså vidsträckt hästhandel , som någon annan kreatursmarknad i orten.
Jag anser dylik handel ej tillhöra Torgdagen, som egentligen åsyftar, att förse stadens innevånare med sina förnödenheter af landtmannaproducter.
På dessa skäl och då en under namn af Torgdag allmänt besökt hästmarknad på en sådan dag synes mig högst oskicklig , reserverar jag mig mot det af Utskottet i detta ämne fattade beslut.
Härmed förenade sig Herr Domprosten Lidman, Ut supra, Kx Protocollo, C. G, Grip, N:o 3p. Utlåtande, i anledning af viickt fråga om upphäfvandet af en Besv. och Oecon.
N:o 39. 15 inom Upsala Län fastställd ByOrdning.
Genom ProtocollsUtdrag af den ig sistlidne December, bär det Hedervärda BoodeStåndet till Utskottet remitterat ett, af RiksdagsFullmägtigen från Upsala Län , Vice-Häradshöfdingen Cctsp. Tf^ijhmun; till Ståndet ingifvet Memorial, af innehåll, att , ehuru Kongl. Resolutionen på Allmogens Besvär den 1 Sept. 1741 och Kongl. Brefvet den 20 Februarii 1742 uttryckligen stadgade , att By-Ordning, inom hvarje Socken upprättad , skall till granskning af HäradsRätten i or. ten inlemnas, och med lämplige vilen , till gifne föteskrifiers iakttagande, der fastställas, Konungens Befallningshafvande i Upsala Län likväl hade företagit sig uppgöra By-Ordning för hela Länet, samt genom uppmaningar till jPresterskapet och Krono-Befjeningen , ”likasom sökt påtruga’’ församlingarnes innevånare antagandet af berörde By-Ordning , hvaraf till upplysning om innehållet, Motionairen företett ett tryckt exemplar.
Flere församlingar af Länet hade fogat sig efter dessa uppmaningar, hvarefter Konungens Befallningshafvande funnit för godt, att, till fram. tida efterlefnad , samma By-Ordning fastställa, och sorn Konungens Befallningshafvande sålunda upphäft sig till Lagstiftare och 16 Besv. och Oeconomie-UlsJtottets
Nio 3g. tillvallat sig en , Motionairen veterligen, icke på lag grundad rättighet, hvaraf följderne skulle hafva ett desto menligare inflytande på samhället och dess medlemmars inbördes förhållande, sorn lagar, tillkomna på sådant sätt , förnärmade samhälls ordningen och ej kunde göra anspråk på tillämpning af döma— remagten , vid förefallande tvister; så har Motionairen hemställt, att Konungens Befallningshafvandes ofvan anmärkte åtgärder måtte förklaras ogiltiga , och försarnlingarnes innevånare i hvarje
Län bibehållas vid deras rättighet , ntt sjelfva uppgöra förslag till deras By-Ordningar, hvilka derefter borde vid H äradsBätterne företes, och med lämpliga vitén fastställas.
H vad sålunda är anfördt och hemsläldt, har Utskottet i öfvervägande tagit ; och får Utskottet vördsamt yttra sin mening vara s att frågan om lagliga tillkomsten och framtida beståndet af en By-Ordning, till efterlefnad antagen af åtskilliga Socknar inom Upsala Län, och derefter fastställd af Konungens Befallningshafvande , icke är af beskaffenhet , att kunna hos Rikets Högloflige Stän: der till pröfning upptagas. Hvilket dock varder Rikets Högloflige
Ständers eget närmare bedömmande vördsamligen undetstäldt.
Stockholm den 28 Januarii 3829.
STOCKHOLM, Elméns och Granbergs Tryckeri, 1829, N:o 4Ö* Otlåtande,- angående klagåri deröB* ver, att Bergsmännen inom Nerikes och Vestmanlands Bergslager bli!- vit ålagde vid MaS-Ugiiarne begagna Malm-vågar, i stället för skollär j samt att till deras hytt-arbetare ovilkorligen lemna kostpenningar im ffi< Från Hedervärda Bortde-Ståndet Ilar Bft* skottet emottagit Sine Memorial: t tö Äf Petter* Pettersson från Nerikes Län, söm i under anmärkning om det fler-a faltliga tvång Betgshandterings-yrket blifvit, genom Bergs-Embetsmännen i senare tider# ålagdt* hufvudsakligen klagat deröfver# dels att, Vid vite af 26 Ridr Banco, så kallade Malm-Vågär blifvit anbefalde att Vid Smält-Hytlörne anbringas i stället för för-* tit begagnade bandskoflär, hvarmed de edsvurne hytt-arbetarne ditintills uppmätt Mai"
Prot. 1828 och 1839. 8idV Sriifils t y. e H. t. i Besv. och Occon.
Utsk. Bet.-de. N.-o /Jo - rnell, till säker controll och rättvis delning Bergsmännen emellan, dels ock att anbefaldt blifvit, det kohlen skola med så kallade uppsättare och skjutkorgar till Masugnen transporteras; yrkande Motionairen, alt valet af de redskap, som i berörde ändamål fordras, måtte öfverlemnas till vederbörandtjs eget godtfinnande efter omständigheterne, enär hvarje omtänksam hushållare icke underlåter att begagna de verktyg och utvägar, hanför sin handtering finner nyttigast. 2:0 Af Lars Pehrsson från Westerås Län, hvilken på ofvananförde skäl yrkat frihet för Bergsmännen att vid deras Hyttor begagna antingen de omförmälda MalmVågarne, eller ock den, genom 1766 års Masmästare-Ordning, föreskrifna skofveln eller tråget till Malmens uppförande på ugnen, hvarjemte Lars Pehrsson klandrat det derigenom existerande tvång, att
Bergsmännen icke få bestå kost åt sine hytt-arbetare, utan äro vid vite ålagde till dem utgifva kostpenningar; anseende Motionairen det böra jemväl få ankomma på Bergsmännens och arbetarnes inbördes öfverenskommelse, oberoende af Embetsmannaåtgärder till ett olämpligt förmynderskap, antingen kost lemnäs in natura, eller i penningar.
Och hafva uti dessa yrkanden instämt Eric Svensson från Besv. och Oecon.
Ut sk. Bet.-de. N.o 4°- 3 Bolms Län, äfven sorn Jan Eric Jansson från Wermland, den senare under tillägg, det likväl hitintills ännu icke, uti den Bergslag hyarest han bor, de öfverklagade förbudsförfattningarne blifvit gällande.
Till utredning af förevarande ämnen, får Utskottet vÖrdsamligen upplysa, det i afseende på Malm-vågarne sålunda tillgått, att Bergmästare-Embetet inom Westmanlands och Stora Kopparbergs Läns Jernbergslager, uti den 22 December 1821 utfärdade Stadganden om tackjernsblåsningen, förständigat Hyttelagen om nyttan och nödvändigheten att på sina Mas-ugnar anskaffa Malm-vågar, såsom till vägabringande en jemn Malmsättning, och deraf beroende förmonlig hyttegång:
Att derefter Öfver-Mas-Mästaren i orten, med anmälan, det sådana Malm-vågar voro på de flesta ställen anskaffade, bos Bergmästare-Embetet anhållit, att alla Bergsmans - Hyttelag, vid ansenligt vite, måtte tillförbindas enahanda skyldighet; Att vid 1825 års Mas-Mästare-Möten blifvitinhemtade ej mindre hytt-egares och bytteförvaltares än bytt-arbetares yttranden öfver befunne nyttan af ifrågavarande vågar, der de blifvit försökte:
Att då dessa yttranden allmänt deruti instämt, att våg-inrättningen, som bereder 4 Besv. och Occon.
Utsk. en jemn malmpåsättning, såmedelst förekomme inbördes förfördelande och sälte Mas-Mästaren i tillfälle att tidigt upptäcka och rätta inträffande oordningar uti hyttegången, Bergmästare-Einbetet, genom Utslag den 22 December 182$, pröfvat. skäligt, att, enär Bergsmännen, i afseende på sjelfva mas-ugnarnes byggnad och hyttebruket voro underkastade ordning och föreskrifter, som kunde bereda gemensam nytta och hindra inbördes förfördelande och hvartill våg-inrättningarne ostridigt borde räknas, ålägga alla hyttelag inom Bergmästare-dömet, i hvilka Bergsmän deltaga, att, vid vite af a5 R:dr, på sina Mas-ugnar anbringa Malmvågar till 1827 års blåsningar, emotdet att Öfver-Mas-Mästaren, enligt eget åtagande, på skeende anhållan, kostnadsfritt ej allenast borde meddela Hyttefogdarne nödige underrättelser om måtten på stÖpgodset, utan ock, i händelse bristande utrymme på HytteKransen ville förebäras, personligen lewina föreskrift huru inrättningen då kunde verkställas ; Att, vid pröfning af häröfver anförde besvär, Bergs-Collegium, under den 4 December 1826, Bergmästare-Embetets beslut gillat och fastställt; samt att Kongl. Maj:t, genom Nådig Resolution af den 19 Mars 1828, förklarat de i ämnet anförda underdåniga besvär icke hafva innefattat några sådana Besv. och Oecon.
Utsk. skäl, som kunde verka ändring uti BergsCollegii nyssnämnde öfverklagade Utslag, hvilket alltså till vederbörandes efterrättelse i Nåder stadfästades.
Den andra punkten, hvaröfver klagan anmälts , är begagnandet ovilkorligen af n:ne Uppsättare och Skjutkorgar till koblens transporterande och bringande i Masugnen; hvarom föreskrift, vid faslstäldt vite likaledes tillkommit; och den tredje anmärkta omständigheten är den i hyttefogdeInstructionen jemväl meddelade befallningen om kostpenningars utgifvande, i stället för underhåll in natura, till hytt-arbetarne, öfver hvilket sistberörde stadgande besvär blifvit anförda, så val hos Bergs-Collegiutn som hos Kongl. Maj:t, hvilka besvär blifvit ogillade, med förklarande, att de
Öfverklagade stadganden borde gälia tills vidare, oeh intilldess sådana omständigheter kunde anmälas, som någon ändring derutinnan påkallade.
Sedan Utskottet sålunda ådagalagt tillkomsten af och åtskilliga fastställelse-åtgärder vid de öfverklagade påbuden uti ofvanomförmälde 3:ne punkter, får Utskottet för sin del vördsamt förklara dess öfvertygelse, att de klandrade föreskrifterna, rörande så väl malm-vågarne som förändrade methoden med kohl-insättningen i ugnarne 6 Bcsv. och Oecon.
Vlsk. Bet.'de.
IV.o 4°- och kostpenningarne afse och medföra obestridliga fördelar framför de utvägar, hvaraf Bergsmännen derförinnan sig i dessa hänseenden betjenat; hvarjemte Utskottet' tror, att vid de Bergsmans-hyttor, hvarest nu ifrågavarande förändringar tillkommit, enligt vederbörandes tydliga medgifvanden, desamma framgent böra, föreskrifterna likmätigt, orubbadt bibehållas; men att, der sådana medgifvanden till äfventyrs icke skulie egt rum, det må på vederbörande Hytte-delegares godtfinnande och fria val få ankomma, antingen de hellre vilja vid det gamla sättet i dessa delar förblifva, eller antaga förändringarne; hvilkas antagande allmänt sålunda bör beredas, att tjenstemännen, hvilke öfver Bergshandteringen hafva uppsigt, söka bibringa hytlelagen upplysning och öfvertygelse om nyttan och företrädet af de förändrade åtgärderne.
Jemte vördsam hemställan, om icke Rikets Högloft.
Ständer ville hos Kongl. Maj:t anmäla deras underdåniga önskan, till vinnande af den rättelse Utskottet sålunda föreslagit, öfverlemnas detta allt till Rikets Höglofl.
Stockholm den 28 J«nuarii 1829.
Besv. oeh Oecon.
Ut sk. Bet.-de. N-o 4*- 7 N:o 41» Utlåtande, angående ytterligare förekommen fråga om uppbud till Skallgång, och om disposition af Jagtmedlen i Östergöthlands Län.
Uti Memorial, remitteradt flan Hedervärda Bonde-Ståndet, och lill delta Utskott ankommet den 5 innevarande månad, har Riksdagsmannen från Östergöthlands Län Anders Pehrsson ^ i anseende dertill, att ändamålet med Skallgång till skadedjurs utrotande förfelas genom tidsutdrägten vid tillstånds utverkande för ett sådant företag, och då vid hårdt ansvar det för närvarande är förbudet, att, utan vederbörande autoritets tillåtelse, uppbåda allmogen, hemställt om den förändring uti derom gällande stadgänden, att uppbådandet, till skallgång måtte med mindre omväg hädanefter kunna ske; hvarjemte Molionairen föreslagit, att den för Östergöthlands
Län gemensamma och lill betydligt belopp redan uppgående Jagt-Cassan måtte, under vederbörande ålagd strängare redovisningsskyldighet, för så väl beloppet som dispositionen af dessa medel, fördelas emellan hvarje Härad af Länet, lill ändamålsenligaste användande, bland annat lill prai - 8 BfiV, och Occo/(, Utsh.
Br.t;dt.
N.o 41' niier för rofdjurs dödande; och hafva uti Anders Pehrs sons anförda yrkanden sig förenat J P. AnderssonOlof Olofsson och Botvid Jonssonj alla från samma Län.
På Utskottet uli dess, under den 3 dennes, i lika beskaffad fråga, afgifna Betänkande IS:o jcj, dels afstyrkt yrkad ändring i gälJande Författningarnes föreskrift om sättet och vilkoren vid Allmoges uppbådande, dels föreslagit betydligare prEemiers utsättande, såsom det i Utskottets tanka verksammaste medlet till skadedjurs utrotande, får Utskottet nu, med åberopande af berörde dess förra utlåtande, vördsamt hemställa ? i "o
Att den af nyssbemälde
Motionair yrkade förändring i För fattningar ne om Skallgångs uppbådande,.må utan afseende Jernnäs, och 2:0 Alt, beträffande Jagtmedels-Cassan J
Län, hvarken någon an-* nan redovisnings-method derföre må föreskrifyas, än i den ordning Kongl. Stadgan af den i3 April 180S redan fastställt, och liyarigenom nödige controller tillräckligen finnas bestämde, ej eller att någon delning deraf på hvarje Härad serskildt må ega rum; hvaremot Utskottet, som alltså nu afstyrkt alla öfriga delar af motionen, anser sig böra, i likstämmighet med sitt Bet v. och Oecon.
Vtsk. förra ofvanåberopade yttrande, understödja förslaget derom, att Jagt-medels-Fonden ma företrädesvis användas tifl förhöjda praemier åt dem, som lill skadedjurens utrotande verksammast bidraga; hvilket dock vördsamt underställes Rikets Höglofl.
Stan» ders egen pröfning.
Stockholm den 28 Januarii 182^.
Betänkande, angående yrkad lindring i skjntsnings-besväret vid Ekevirkes forslande.
Till handläggning har Utskottet från Hedervärda Bonde-Ståndet emottagit ett Memorial af Pehr Pehrsson från Christianstads Län, hvarutinnan klagas öfver den tryckande Krono-skjuts, hvarmed Allmogen, serdeles inom vissa Härad af Länet, skall besväras, då till Kronan försåld t Eketimmer måste till Carlscrona transporteras, och hvilken transport
Motionairen ansett lämpligare höra åläggas leveranteuren eller den jordegare, som Ekevirket till Kronan aRå» io Desv. och Oecon.
Bct:de. N.o fa - ter , att sjelf vid tjenligt väglag besörja; och att den Ivrono-skjuts-skyldige jordbrukaren, måtte fritagas från förbindelsen till ifrågavarande transporter, hvarigenom dess så väl hästar som åkdon förderfvas.
Vice Talmannen Jon Jonsson hade trott Skatteoch Krono-hemmans-egarne i Blekinge Län för forsling af Ekevirke vara berättigade till betalning såsom för Gästgifvare-skjuts, men, i händelse sig icke så förhölle, deltog han i motionen:
Och är af Tufve Larsson från Christianstads Län andraget, det
Allmogen i hans hemort för dessa transporter aldrig undfått högre betalning, än för annan Kronoskjuts.
Nils Månsson har äfven desto hellre i motionen instämt, som
Frälsejordegaren i sådane skjutsningar under fredstid icke deltager, änskönt han opåtaldt får Ekevirke föryttra; tilläggande Nils Mänsson det alternativ, att, i händelse säljaren sjelf icke ålägges sitt Ekevirke till närmaste hamn framskaffa, utan dertill framgent begagnas Krono-skjuts, för densamma måtte erläggas enahanda betalning, som för Gästgifvare-skjuts är fastställd.
Utskottet, som tagit detta ärende under noga pröfning, har väl på den ena sidan funnit, det Allmogen på de orter, hvarest de ifrågavarande Ek-leverancerne ega rum, i betydlig moa besväras af dessa Besv. och Oecon.
Krono-transporter , hvilka, då de ofia från 5 a 6 mils afstånd måste utgöras, och icke sällan förstöra de dervid begagnade åkdon, förorsaka samma Allmoge ett tryckande onus, för hvars mildrande tjenlig åtgärd borde vidtagas; men ock å andra sidan trott, att, änskönt någon serskild Författning, Utskottet veterligen, icke existerar, som föreskrifver den nu öfverklagade forslings-skyldigheten, densamma likväl åligger de lill
Kron o-skjutsens bestridande förpligtade jordegarne i fråga om transport af Ekevirke för Kronans räkning, likasom vid forsling af Kronans effecter i allmänhet.
Krigs-Collegii, gemensamt med Förvaltningen af Sjö-Ärendena, den 11 Nov. 1823 utfärdade Kungörelse, på grund af Kongl. Brefvet d. ig förutgångne Augusti, innehåller väl, det icke större Ekepjecer, än lill locubik-fot, må på de skjutsandes fordon transporteras, men medgifver ingen ersättning för den skada, fordonen under dessa transporter kan tillskyndas.
Enär alltså den af Motionairerne yrkade befrielsen, för Skatte- och Krono-hemmans-brukarne, från Ekeforslingen icke lärer kunna tillstyrkas, har Utskottet, med understödjande af det utaf Nils Månsson föreslagna senare alternativ till lindring i skjutsnings-besvärct, trott sig böra vörd - ja Besv. och Oecon.
Ulsk. samt hemställa, om icke Rikets Höglofl.
Ständer skulle finna skäligt, att genom underdånig skrifvelse hos Kongl. Majrt anhålla , det för sådan Krono-skjuts, som till Eke virkes transporterande begagnas, må erläggas betalning till enahanda belopp, som för Gästgifvare-skjuts eger rum, äfvensom 2 sk. för hvarje mil uti vagnslega; hvarjemte den underdåniga önskan torde tillika framställas, att vederbörande måtte i Nåder antydas, ifrågavarande Ekevirkes-transporter anställa på de tider af året, då väglaget dertill finnes tjenligast, och då jordbruket lider minst genom arbetarnes frånvaro.
Dock öfverlemnas detta vördsamt till Rikets Höglofl.
Stockholm den 28 Januarii 1829.
Betänkande, i anledning af väckt fråga om förklaring och tillägg vid Kongl. Kungörelsen den 17 Mars Besv. och Qecon.
Bel-de.
N.o 4?'
- !3 1824 5 rörande oeconomislca besigtningar å Kyrkoherde-boställen m. m.
Medelst Protocolls-Utdrag har Högvördige Preste-Ståndet till Allmänna Besvärsoch Oeconomi-Utskoltet remitterat Professoren Gravanders memorial, hvaruti yrkas närmare bestämmelse och tillökade föreskrifter i Kongl» Kungörelsen af den 17 Mars 1824, rörande oeconomiska besigtningar å Kyrkoherde-Boställen 111. m.} och föreslås: i.‘o
Att dessa hesigtningar må utsträckas till alla Ecclesiastique-Boställen och på lön anslagne Lägenheter, hvaribland Prasbende-hemman af alla slag} 2:0
Att, jemte tydlig föreskrift, det dessa besigtningar förrättas å tjenstens vägnar, utan allt arfvode för resor, dagtractamente och expedition af Besigtnings-instrumentet, äfven stadgas, att tjenliga dagar (icke de som närmast föregå och efterfölja Helg-eller Söndagar, hvilka alltid för Prosten äfvensom för Innehafvareii aro oläglige) dertill minst tvänne Månader förut utsättas, hvarefter underrättelse derom bör ingifvas till Consistorium, som om de till förrättningarne å alla inom Contractet varande Lägenheter bestämda dagar tillskrif - t 4 Besv. och Oecon.
Utsk. Bet:de. N.-o /f.3. ver Prosten, i enlighet med hvad sorn sker, då Ecclesiastique omhud förordnas; 3:o Att vid Besigtningen höra bristerne värderas och uti Besigtnings-Inslrumentet utföras i penningar, och förrättningen på utsatt timma vid ansvar företagas, såsom vid Taxeringar; 4^0 Att bestämdt blifver, hvilken skall tillse att dessa Besigtningar behörigen hållas, emedan bristande föreskrift häruti vållat största oreda, då ingen tid till Besigtningarnes första början var utsatt, hvarföre desamma intill denna stund mångenstädes blifvit antingen oordentligen hällne eller uraktlåtne.
Correctivet anser
Motionai» ren vara, att om de hållas i Augusti eller September, Besigtnings-Instrumenterne sändas till Contracts-Prosten i November, då han med Nyårs-Expeditionen kan derom till Consistorium inberätta, äfvensom att förrättnings-mannen vid samma tid, som till Prosten, ingifver till Konungens Befallningshafvande berättelse om den sålunda hållna Besigtningen; 5:o
Att bestämdt blifver, om den Prostarne förut ålagde förbindelsen, att vid sine visitationer efterse boställen, genom 1824 års förordning, upphört, hvilket Motionairen anser syftet hafva varit.
Be sv. och Oecon.
I sammanhang härmed hade Biskopen, vice Talemannen m. m.