Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
•— — 18:o anslaget för en förändrad inredning af Riksgälds - Contorets nuvarande hus 6,000: 19:o anslacet för kyrkors uppbyggande inom Wermländska Finnmarkerna 6,000: — — 20:o återstoden af anslaget för Aren 1842 —1844 till inrättandet af Folkskolelärare Seminarier 1,500: — — 2l:o dito dito till stipendier vid dessa Seminarier ....... 7,500: — — 22:o utaf den innestående anslagssumman för Folkskole-lärares aflönandäj hvilken för åren 1842—1844 utgör 146,573 R:dr 11 sk. 5 r;st, upptages ett års anslag med . . 50000: — 23:o återstoden af anslaget till Skepps byggeri-Instituters inrättande . . 36,833:16.
— 24;o anslaget till tryckningskostnader för de nya Lagförslagen .... 3.000: — — 25;o 1843 och 1844 årens anslag för Ullsorterings- anstalterne i Götheborg och Malmö 4,000: 26;o understöd åt Rotehållarne vid Westerbottens och Norrbottens FältJägare-Corpser for åren 1840—1844 12,000: — — 27:o 1844 års anslag för Garnisonsskolan i Christianstad .... 240: — — 28:o kostnader för knekte-kontrakternes samlande, tryckning och utdelande, förslagsvis beräknade, . , 3,000: — — 1,865,373: 9.11. Ef - Siats-Utskottets Memorial, N-o 3oj, Efter afdrag af hvad, som erfordras för bestridandet af alla dessa ännu återstående utgifter i följd af sistförflutna Riksdags extra Stats-reglering, utgör det för andra utbetalningar disponibla capital-beloppet af RiksgäldsContoret tillhörige räntebärande papper ....
R:dr 247,799: *— 9. hvartill böra läggas Riksgälds-Contorets 2:ne, äfvenledes räntebärande, fordringar hos Rikets Ständers Bank för Banken meddelade lån, att efter 3:ne månaders uppsägning återbetalas; för hvilka fordringar, uppgående till ett sammanräknadt belopp af 1,143,750: —■ —* Banken, enligt dess utfärdade förbindelser, skall erlägga 5 procents årlig ränta å ett belopp af 543,750
R;dr och 4 procents ränta å 600,000 R:dr.
Vidare äger Riksgälds-Contoret att, jemlikt Rikets sednast församlade Ständers beslut, från Banken, före slutet af innevarande år, utbekomma återstoden af den Contoret anslagna andel utaf Bankens capitaUöfverskott vid i83g års slut med 462,243; 17. 11, För öfrigt anser Utskottet, att bland de för nu i frågakomne utgifter disponibla tillgångar kunna beräknas: l:o det belopp, hvarmed Bankovinsten för nästl. år öfverstigit hvad, som erfordrats för uppbringandet af Bankens capitalöfrerskott till 10,000,000 R:dr, och hvilket balopp, enligt Rikets Ständers nyligen fattade beslut, skall till Riksgäls-Contorel öfverlemna.*; varande detsamma i Banko-Uiskolléts Utlåtande N;o 44 uppgifvet lill 300,000: 2:o den af Riksgälds-Contoret för tiden intill denna Riksdag afsatta och på särskild räkning i Banken inne stående summa, såsom Jond för stora creditivet . 210,260: 7. 3. 3:o de lill Kongl.
Stats-Conlorel levererade äldre depositionsmedel, äfvensom den på Postverkets räkning i Banken insatta särskilda behållning, hvilka medel nu komma att till Riksgälds-Contoret aflemnas med tillsammans 63,154:10. 4.
4:o den odisponerade kontanta behållningen af under åren 1841—1843 inll utne tullafgifter för utländsk spanmål, om hvilken behållnings öfverlemnande lill liiksBih lill R.
Prof. 145. 4 Sami., ; /i/cl, 2 Band 34 Höft. 3 Stats Utskottets Memorial, N.o 3e4° gäl ds-Conto re t Rikets Ständer beslutat hos Kongl. Maj:t göra underdånig framställning; och utgjorde denna behållning vid nyssförlidne månads början .... 138,287: 6. —- 5:o öfverskolterna å den under delta och nästa år inflytande allmänna bevillning för åren 1844 och 1845, sedan deraf utgått hvad, som erfordras för samma års Statsfyllnadssummor och Riksgälds-Contorets vanliga utgifter; anseende Utskottet dessa öfverskolter kunna upptagas till 400,000: — — R:dr 2,965,493:42. 3. 6;o hvarförutan Utskottettet, i likhet med dess uti Memorialet N:o 61 intagna beräkning, nu jemväl beräknar Stats-Verkets behållna öfverskotler och besparingar för åren 1843 och 1844 till ett samrnanlagdt belopp af 250.000: — — Summa disponibla tillgångar för de tillfälliga Statsutgifter, som af Rikets nu församlade Ständer blifvit eller hädanefter kunna varda beviljade R:dr 3,215,493:42. 3.
Slutligen lår Utskottet upplysningsvis erinra, att Utskottet, vid beräkningen af Riksgälds-Contorets förestående utgifter och förväntade inkomster, icke upptagit de summor, som kunna antingen lyftas eller återbetalas å de på nämnde Verk anvisade flera särskilda ereditiver, emedan någon tillförlitlig grund för dessa summors beräknande icke förefinnes.
Emedlertid förmodar Utskottet, att, så vida ej några förändrade förhållanden inträffa, de årliga creditiv-lyftningarne äfven framgent skola ungefärligen motsvaras af de årliga inbetalningarne å samma ereditiver.
Af Herrar Schartau och Norin, sora åberopade sina vid Stats-Utskottets Memorial N:o 61, med beräkning angående Riksgälds-Contorets nu disponibla tillgångar, fogade reservationer.
STOCKHOLM, Ecksteikska boktryckeriet, 1845.
Tior till Slats-Utskottels Memorial N:o 3o4- Rikets Ständers Riksgälds-Contors Ränteutgifter och Skuldafbetalningar samt Förvaltnings- och Uppbördskostnader äfvensom från detta
Verk omedelbart utgående löner och pensioner, jemte Riksdagsocli Revisionskostnader samt Restitutioner m. m.
Hafva utgjort:
Antagas komma att utgöra:
År 1843.
Årliga Ränteanslaget till H. M. Konungen 200,000 200,000 — 200,000 200,000 200,000 _ 200,000 200,000 _ Ränte- och kapitalafbetalning å skulden till Banken 242,880 239,360 — 235,840 232,320 22S,800 225,280 221,760 —!
Räntor och kapitalafbetalningar å Riksgälds-Contorets öfriga skulder .
Utbetalningar af de för ekplanteringar deponerade medel, jemte ränta 24,906 32 4 19,403 2 9 19,280 32 9 18,896 38 9 20,000 20,000 20,000 å samma medel 3,038 14 11 4,000 — — 1,000 —- — 1,200 — — 3,000 7,000 7,000 Brudgåfvovinster .
Aflöning för Rikets Ständers Justitise-Ombudsman och Tjenstemäuen vid 1,800 966 32 1,000 — 1,000 900 900 dess Expedition m. fl. samt expenser och resekostnader 6,683 41 6 7,017 45 6 7,376 34 6,505 34,069 10 7,000 7,000 7,000 — Löner, arfvoden och expenser vid Riksgälds-Contoret Pensioner och expectanslöner för Tjenstemän vid f. d.
General Assistans- 40,360 22 2 37,988 — 9 35,982 28 10 27 8 35,000 39,000 — 37,000 Contoret och vid Riksgälds-Contoret m. fl 10,376 30 — 9,843 43 2 8,945 8 — 10,507 121,215 11 7 8,500 8,000 8,000 Riksdags- och Revisionskostnader Observationsarfvoden till Kongl. Kammar-Rättens Tjenstemän, bevillnings- taxeringskostnader samt omkostnader för kort- och tidningsstämplingen, 153,939 44 2 11,809 45 3 10,437 18 8 34 4 150,000 8,000 50,000 restitutioner m. m 8,109 32 8 12,079 24 7 10,995 47 4 17,151 25 1 12,000 12,000 12,000 Oersatta förskoLter och tillfälliga utgifter . . 2,000 6 6 2,147 26 5 2,223 32 8 2,041 15 8 1,700 1,820 1,340 -1 Tillsammans R:dr 692,29ö|32 3|545,449|43 10(533,048(42| 3(644,907|l9| 1 (667,000 1- 529,000 |- 1565,0001 — l-l Bih. till R.
St, Prot 184S, 4 Sami. t A/d. 2 Band. 34 Haft.
Hor lill Stals-Vtskottets Memorial N:o 3oj£.
Rikets Ständers Riksgälds-Contors Inkomster, utom Allmänna Revillningen, Kort- och Tidningsstämpel-afgifterna, Kreditivafbetalningar samt till extra eller tillfälliga Statsutgifter anvisade eller påräknade tillgångar.
Räntor och capitalafbetalningar å meddelade lån för nedbrunna Städers å- 28 tei uppbyggande jemte flere andra serskilda föremål 46,313 37 4 70,565 8 147,901 22 — 67,234 17 4 66,000 — — 66,000 — — 167,000 — — Räntor å uppköpta eller belånade obligationer, efter afdrag af räntan för den af sådane obligationer bestående fonden för Sliömsholms Canals 14,307 8 — — 11 1 07,834 18 6 138,308 36 — 100,000 — — 70,000 — — 50,000 — — 5,977 18 2 4,545 45 7 6,615 26 1 4,451 3 — 4,000 — — 4,000 — 4,000 — •— 1,918 2 9 2,485 13 1 1,563 25 1 1,108 23 6 1,000 — — 1,000 — — 1,000 — — 11,822 17 9 7,573 3 — 9,564 39 9 10,420 41 6 9,000 — — 9,000 — — 9,000 — — Af Manufactur-Discontens vinstmedel — —- 28,000 — — 14,000 — — 14,000 — — 14,000 — — 14,000 — — 14,000 — — 2,285 37 6 1,962 34 — 4,656 9 9 3,189 27 1 3,000 — — 2,000 — 2,000 — — Tillsammans Ridt 68,317 [ 17 6 129,439 37 3|292,135|45 2 238,713 4 ö| 197>000) — — 166,000 - . — 247,000 — — AnmHrkes.-
Bland räntorne och kapitalafbetalningarna för år 1847 är upptaget del af Riksgälds-Contorets medel utgifna lån för bedrifvandet af en pantlåne-iniSilning i Stockholm, hvilket den 1 Juni nämnde år skall vara återbetaldt.
Slak-CMotteU Utlåtande, N'o 305.
1 JfS 305- Ank. till Exp.-TJtsk. den 3 Maj, kl. 11 f. m. Förnyat/t Utlåtande, angående de af Kongl. Majit i Nåder föreslagna åtgärder till hellöf vandes und - sättning i missväxtår.
(Rglds-Afd.)
Uti det af Stats-Utskottet, under N:o 160, afgifna utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, rörande omförmälde ämne, har Utskottet: l.o, med afstyrkande af Rikets Ständers bifall till hvad Kongl.
Maj:t, i afseende på ett serskildt undsättnings-creditivs anvisande, föreslagit, hemställt, att det vid sednaste Riksdag, i anseende till obetydligheten af de då disponibla undsättnings-medlen, beviljade och å Riksgälds-Contoret anvisade enahanda creditiv å 100,000 R:dr må upphöra; tillstyrkt, att till Kongl. Majtts
Nådiga disposition, för undsättningar åt behöfvande vid och efter inträffade missväxter, under hufvudsakligt iagttagande af de vid sednast förflutna Riksdag fastställde grunder, må fortfarande intill Rikets Ständers nästa sammankomst anvisas: a), hvad, som utaf 1830 års undsätlnings-crediliv-medel influtit och dels är i Rikets Ständers Bank innestående, dels blifvit till Riksgälds-Contoret återlemnadt, jemte hvad som af dessa medel kan ytterligare inflyta genom återbetalning af härutaf meddelade låne-understöd eller försäljning af den till sådane understöds godtgörande levererade spanmål; samt Bift till R.
Prot. 1845., 4 Sami. i Åfd. 3 Band 3» Hafi. 1 2 Stats-Ut&kattets Utlåtande, N:o 305.
B), de medel, hvilka, sedan Början af November månad 184f, ingått såsom tullafgifter för till Riket införd utländsk spanmål, äfvensom de hädanefter, under fortfarandet af en stadigvarande spanmåls-tull, ingående enahanda afgifter;, och 3:o, hemställt, att den i Rikets Ständers Rank innestående odisponerade
Behållning af nyss berörde tullmedel må, i likhet med hvad som, angående inbelalningarne å 1830 års undsättningscreditiv, förut är stadgadt, till Riksgälds-Conloret öfverlernnas, emot skjddighet för detta Verk att de sålunda emottagna medlen Kongl. Maj:t för det dermed afsedda ändamål, på skeende requisition, tillhandahålla.
Hvad Utskottet sålunda uti 1 och 3 punkterna yttrat och hemställt, är af Rorgare-Slåndet Bifallet, hvaremot samma Stånd återremitterat 2 punkten; varande äfvenledes omförmälda utlåtande, i sin helhet, af Bonde-Ståndet återremitteradt.
Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet hafva, med ogillande af Utskottets utlåtande, antagit den dervid fogade, af Friherre C. O. Palmstjerna afgifha, reservation samt följagtligen Beslutat: ”ljo, hos Kongl. Maj;t underdånigst anmäla, att Rikets Ständer fortfarande till Kongl. Maj:ts
Nådiga disposition, för behöfvandes undsättning under missväxtår, anvisa: a), hvad som utaf 1830 års undsätlnings-ereditiv-medel influtit, och dels är i Rikets Ständers Rank innestående, dels Blifvit till Riksgälds-Contoret återlemnadt, jemte hvad som af dessa medel ytterligare kan inflyta genom återbetalning af härutaf meddelade låneunderstöd eller försäljning af den till sådane understöds godtgörande levererade spanmål; B), de medel, hvilka, sedan Början al November månad år 1841, ingått såsom tull-afgifter för till Riket införd utländsk spanmål, äfvensom de hädanefter, under fortfara lidet af en stadigvarande spanmålstull, ingående enahanda afgifter j Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 30i. 3 c), ett creditiv af 100,000 R:dr, att i Riksgälds-Conloret lyftas, när Kongl. Maj:t finnér de i öfrigt anslagne tiilgångarne vara otillräcklige; börande hvad, som på detta creditiv lyftes, af föret inflytande tuilafgifter för spanmål återbetalas; 2:o, hos Kongl, Majit anhålla, att, vid tilldelandet af understöd åt behöfvande under missväxtår, måtte iagttagas: a), att tillfällen, så vidt omständigheterna det medgifva, måtte beredas för de behöfvande att, genom sysselsättning vid allmänna arbetsföretag, förskaffa sig medel till uppehälle; b), att af förenämnde till Kongl.
Ma j:ts Nådiga disposition ställde medel högst 50,000 R:dr malte användas till undsättning, utan återbetalnings-skvldighet, endast åt sådane behöfvande, sorn icke ega aLt påräkna understöd af sine communer, icke äro i tillfälle att genom arbetsförtjenst sig försörja, samt ej helier i stånd att af sine tillgångar åstadkomma någon återbetalning; c), att i öfrigt medlen endast måtte disponeras till låne-understöd, utan ränta, med bestämd återbetalningslid, och mot derför ställd säkerhet af de större eller mindre meuigheterne gemensamt, eller ock hvad annan ansvarighet, Kongl.
Maj^t pröfvar kunna godkännas; 3:o, hos Kongl. Maj:t anhålla, alt den genom influtne tuilafgifter å från utrikes ort införd spanmål uppkomne contanta behållning, hvilken ej af Kongl. Maj:t är disponerad, måtte, i likhet med hvad, som angående inbetalningarne uppå 1830 års undsättningscreditiv förut är stadgadt, och till besparing af räntan, till Riksgälds-Contoret öfverlemnas, emot åliggande för detta Verk att de sålunda emottagne medlen genast, uppå skeende requisition, tillhandahålla Kongl. Maj:t för det med dem afsedda ändamål.”
I fråga om det af Kongl. Maj:t i Nåder föreslagne, men af Utskottet afstyrkte, serskilda undsättnings-creditiv, har inom Bonde-Ståndet blifvit erinradt: att afstyrkandet hära! samt det nuvarande crediiivets indragning vo - k Stats-Utskottets Utlåtande, X:o SOS. re mindre välbetänkt, serdeles vid en tidepunkt, då en förestående missväxt syntes vara att befara, och då, äfven om landet nu derifrån förskonades, ett missväxtår dock,enligt förflutna liders erfarenhet, icke kunde vara aflägset;—att de förspanmåls-undsättningar,i U tskottets utlåtande, uppgifna tillgångar voro alltför otillräckliga, derest en allmännare missväxt skulle samtidigt inträffa inora flera provincer; — alt de bland dessa tillgångar upptagne fordringarne för tillförene meddelade undsättningslån voro högst osäkra och ingalunda kunde påräknas såsom tillgängliga i behofvets stund; — att utaf de i' norra orterne utestående undsättningsmedlen endast en obetydlig del komme att återbetalas, enär tredjedelen deraf redan blifvit anslagen till fond för districtmagasiner, samt de fleste låntagarne nu mera voro döde eiler alldeles oförmögne att fullgöra den föreskrifna ålerbetalnings-skyldighelen; — att, om ett missväxtår under nuvarande allmänna penningebrist inträffade, vore ett tillräckligt, genast disponibelt, erediliv oundgängligen nödvändigt för de fattigare folkklassernas räddande från hungersnöd; — alt, i saknad af ett sådant erediliv, Regeringen vid en allmännare missväxt, måste antingen sammankalla Rikets Ständer, eller också tillgripa för andra ändamål anvisade medel och derigenom blottställa sig för grundlagsenliga anmärkningar under en kommande Riksdag; — att de äskade ereditiv-medlen deremot lilefvo besparade, i händelse landet fortfarande välsignades med gvnsamma skördar, hvarförutan dessa medel, i sådant fall, kunde under tiden, intilldess credilivets anlitande biefve af behofvet påkalladt, genom Riksgäkls-Contorets försorg göras frugtbärande och hållas allmänna rörelsen tillhanda; —- samt att beviljandet af ifrågavarande ereditiv ej heller medförde någon egenllig förlust för Stats-verket, enär hvad deraf lyftades, komme att genom småningom inflytande tullmedel ersättas.
Med anledning af dessa anmärkningar, får Utskottet, under åberopande af hvad härom förekommer uti dess af Bonde-Ståndet återremitterade utlåtande, upplysningsvis tillägga: att, då ett serskildt undsättnings-creditiv å 100,000 R:dr af Rikets sednast församlade Ständer anvisades, utgjorde den å 1830 års enahanda ereditiv influtna, och till Riksgälds-Contoret återbetalda summa endast 50,000 R:dr, hvaremot det å samma crediliv numera afbetalda och för Kongl. Maj:t disponibla belopp uppgår till 230,000 R:dr, oberäknadt den contanta behållning, 33,322 R:dr 5 sk. 7 r st, som, jemlikt en af Utskottet infordrad uppgift, vidsistlidne April må - State-Utskottets Utlåtande, \:o 305. 5 nads början, utaf ereditivmedlen innestod å Kongl. Ränle-Kammarens räkning i Rikets Ständers Bank.
Dessutom har, efter sednaste Riksdag, en ytterligare, förut saknad, tillgång för ifrågavarande undsättningar bildat sig genom de derefter erlagda tullafgifter för utländsk span mål.
Det odisponerade beloppet af dessa, under åren 1841, 1842 och 1843 influtna, tullafgifter, hvilket i Utskottets förra utlåtande uppgafs till 163,287 R:dr 6 sk., har väl sedermera, genom de låneunderstöd å tillsammans 25,000R:dr, som, under nasti.
Januari månad, blifvit i Nåder beviljade åt jordbrukare inom Upsala och Stockholms Län, nedgått till 138,287 R:dr 6 sk.; men deremot kan och bör härtill läggas enahanda under år 1844 influtna, fastän ännu ej å nämnde bancoräkning insatta, tullinkomst.
Och ehuruväl det verkliga beloppet af sistlidne års införseltull för utländsk spannmål icke kan för närvarande bestämdt uppgifvas, torde dock detta belopp med säkerhet kunna beräknas till minst 60,000
R:dr, helst ifrågavarande lullafgift,enligt en för några stapelstäder särskildt uppgjord och Utskottet meddelad beräkning, ensamt i Stockholm, Norrköping och Gefle öfverstigit 43,000 R:dr.
Om således nyssberörde tulluppbörd saint de undsättnings-lån, hvilka under innevarande års lopp skola från Upsala, Stockholms och Kronobergs
Län återbetalas med tillsammans 20,98(3 R:dr 12 sk., tilläggas de creditiv- och tullmedel, som lill Stals- och Riksgälds-Contoren influtit och hittills icke blifvit disponerade, så uppkommer en redan under detta år, för Kongl. Majit, till ytterligare undsättningar, disponibel tillgång af omkring 500,0(X) R:dr, utöfver hvad som under året kan inflyta såsom spanmålstull eller Yarda afbetaldt å de äldre undsättnings-skulderna.—
Vid sådant förhållande och då löljagtligen nu för handen varande tillgångar äro vida betydligare, än de medel, Kongl. Majit, vid slutet af sednast förflutna 2:ne Riksdagar, egde att för ifrågavarande behof disponera; då samma orsak, sorn då föranledde Rikets Ständer att anvisa de s. k. fyllnads-crediliven, nu mera icke förefinnes; då de anslagssummor, som vid denna Riksdag blifvit ställda till Kongl.
Maj:ts Nådiga disposition för odlingsföretag och väganläggningar, utgöra en ytterligare tillgång för beredandet af arbetsförtjenst under möjligen inträffande missväxtår; då tiden emellan denna och nästa Lagtima Riksdag är betydligt kortare, än de sednare Riksdagarnes mellantid; då, i den olyckliga och ovanliga händelsen af en allmän missväxt öfver hela Riket, det föreslagna creditiv-beloppet ingalunda blefre tillräckligt för uppfyllandet af undsättnings-behofven, hvilka i sådan händelse otvifvelaktigt komme att påkalla särskilda, mera verksamma åtgär - 6 StaU-Utskottets Utlåtande, N:o 305. der, anser sig Utskottet, på dessa skäl, böra vidblifva sin förut gjorda hemställan, att det vid 1840 och 1841 årens Riksdag beviljade och å Riksgälds-Contoret anvisade undsättnings-creditiv å 100,000 R:dr må upphöra.
Emot hvad Utskottet tillstyrkt, rörande anvisandet för ifrågavarande ändamål af hvad, som redan influtit och ytterligare kan inflyta utaf 1830 års undsättnings-creditiv-medel, äfvensom af tullafgifterna för under sednare åren införd eller hädanefter inkommande utländsk spanmål, har någon anmärkning icke blifvit framställd inom Borgare- och Bonde-Stånden; hvadan och då de 2:ne öfriga Riks-StSndens härom fattade beslut med denna tillstyrkan öfverensstämma, Utskottet nu får densamma förnya.
Dock som, enligt ordalydelsen af Friherre Palmstjernas, utaf Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet antagna, reservation, nyssnämnde tillgångar endast skulle anvisas till Kongl. Maj;ts Nådiga disposition Jför behöfvandes undsättning under missväxtår”, hvaremot, jemlikt Utskottets tillstyrkan, dessa tillgångar borde, på sätt Kongl. Maj;t i Nåder föreslagit, få användas ”för undsättningar åt behöfvande vid och efter inträffade missväxterså anser sig Utskottet, enär de undsättningar, hvarom nu är fråga, jemväl efter missväxlårets förlopp kunna vara af högsta behof påkallade, böra hemställa, att äfvenledes det af Utskottet härvid begagnade uttryck måtte varda af Rikets Ständer godkändt.
Deremot och då, enligt Bevillnings-Utskottets utlåtande, N:o 30, Rikets Ständer numera beslutat, att de före 1847 års slut inflytande tull-medel för utländsk spanmål skola till Kongl. Maj:ts
Nådiga disposition för oftabelörde föremål öfverlemnas, torde, till följd af samma beslut, de i Utskottets tillstyrkan förekommande orden: ”intill Rikets Ständers nästa sammankomst” böra utgå, på sätt i åberopade reservation också är iagttaget.
I afseende på det vid sednaste Riksdag stadgade och af Utskottet till hufvudsakligt iakttagande äfven hädanefter tillstyrkta sätt för undsättningarnes meddelande, hafva åtskilliga ledamöter af Borgare- och Bonde - Stats-UtsKoltets Utlåtande, N:o 305.
7 Stånden erinrat och yrkat: att, i öfverensstämmelse med hvad Friherre von K ra’iner s, emot Utskottets utlåtande, af» ilna reservation innehåller, ränteilia lån borde af undsättningsmedleu få tilldelas ”nödställde, emot af Kongl.
Maj:t pröfvad, antaglig säkerhet, för de erhållna låne-understödens återbetalning på bestämda tider”; hvarförutan Kongl. Maj:t, ”vid tilllällen, då säkerhet för återbetalningen, enligt behöriga auctoriteters in tyg, icke möjligen kunde anskaffas”, borde kunna bevilja lämpliga understöd utan återbetalnings-skyldighet.
Dessutom har inom samma Stånd förordats det i Professor Thomanders reservation framställda förslag: att, ”när undsätt”nings-lån, emot gemensam ansvarsförbindelse, menighet beviljas, det må ”på Kongl. Majrls
Nådiga pröfning, efter vederbörandes hörande, bero att ”bestämma en summa, motsvarande högst 10 procent af den tecknade låne”summan, till understöd åt den obesutna delen af allmogen i orten”; hvilka understöd borde, genom Kongl. Maj ts Befallningshafvande, öfverlennes ät vederbörande sockennämnd, hvarjemte, vid utanordnandet häraf, borde tillses, alt understödstagarne, då allmänt arbete saknades, erhölle annan arbetsförtjenst, till hvars beredande rudimaterie!' äfven skulle för samma medel få uppköpas.
För öfrigt innehålla de emot Utskottets utlåtande i denna del gjorda anmärkningar hufvudsakligen, att, derest, enligt de af Utskottet föreslagna grunder för undsättnings-medlens användande, dessa medel endast skulle lå utdelas i lane väg emot menigheternas gemensamma ansvarighet för lånens återbetalande, komme den stora mängd jordbrukare, sorn ej egde sin innehafvande jord och således ej heller kunde anskaffa den erforderliga säkerheten, att helt och hållet sakna de understöd, som för dem voro företrädesvis behöfliga.
Så vida ändamålet med dessa understöd skulle kunna vinnas, vore derföre oundgängligen nödvändigt, alt någon del af härtill anvisade tillgångar finge till de mest behöfvande ullemnas utan ovillkorlig återbetalnings-skyldighet.
Af hvad sålunda blifvit yttradt, i fråga om sättet och vilkoren för undsättningars meddelande, finner Utskottet sig föranlåtet erinra, hurusom Kongl. Maj:t, vid sednast förflutna Riksdag, i Nåder föreslog, att, utaf de för nu ifrågavarande ändamål disponibla medel, en lämplig summa borde få användas, antingen lill gåfvor ål de genom felslagna skördar mest bloltställde, eller till ränte fri a Jåne-försträckningar, utan annan säkerhet, än låntagarnes personliga förbindelser; men hvilken framställning Rikets Ständer, genom deras underdåniga skrifvelse af den 11 Juni 1841, förklarade sig icke kun - 8 Stats-UtskotUU Utlåtande, N:o 305. na bifalla, enär Rikets Ständer ansågo det föreslagna sältet att genom gäfvor af Stals-medlen bispringa nödlidande mindre lämpligt, helst vissheten att pä sådant sätt erhålla understöd lätteligen kunde hos de fattiga folk-klasserna alstra och underhålla lättja och håglöshet alt sjelfva efter förmåga söka bidraga lill sitt uppehälle.
Vidare anförde Rikets Ständer, huruledes erfarenheten visat, att sådana allmänna understöd i penningar eller spanmål, som tillförene vanligen meddelats, ofta varit mindre ändamålsenliga samt, utom de betydliga förluster, som desamma för Stats-verket medfört, jemväl haft en menlig inverkan i håde allmänt och enskildt hänseende, till följd af dermed förenade missbruk och den länge fortfarande förlägenheten för skuldernas återbetalande.-—Vid innevarande