Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
JVf. i Dess generella Nådiga Proposition om „ Stats-Verkets tillstånd och behof, äskat i tillökning för Arméens öch Flottornes materiella utgifter, yilja Riksens Ständer deröfver uti ett, sammatjhAng fram* deles sig utlåta.
Riksens Ständer framhärda etc. N:o 133.
1 Uppl. o- godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 6.
1823- Preste-Ståndet den 11 ’— — Borgare-Ståndet den 11i—‘ — Bonde-Ståndet den 14 *— — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. JUaj.ts Nådiga Remiss uppå Lands-Kärner er ar en, Kammar-RättsRådet, A. Ekelunds ansökning, angående dess Pensions-rätt vid af skedstagandet.
S. A. K. Till Riksens Ständers Stats-Utskott har E.
M.f genom nådig Remiss, den 16 nästhdne Underdåniga Skrifvelser. 339 Maji, öfverlemnat en af Lands-Kamereraren i Vestmanlands-Län, Kammar-Rätts-Rådet och Riddaren af E. K.
M;ts Wasa-Orden, A. Ekelund ingifven underdånig ansökning, at(, ehuru 1 följd af Riksens Ständers, vid sistlidne Rikdag vidtagne, samt af E. K. M. den 25.
Junii 1818 i Kader faststäldté beslut, rörande beräkningen af de pensioner, sorn de med indelde Löner försedde Civile Embets- och Tjenstemän samt Betjente, efter erhållet afsked vid fyllda 70 år borde åtnjuta, Sökanden, sorn snart uppnår en ålder af 71» år, deraf 52 uti kronans tjenst vid Lands-Staten, och nära 33 år vid Landskamererare-beställningen i förrberörde
Län använde blifvit, skulle undfå Pension, endast svarande emot den Lön Kamererare uti E. K. .Majus och Rikets Kammar-Collegium åtnjuta, E. K.
M. likväl täcktes, uppå anförde skäl, i Nåder försäkra honom, att, uti öfverensstämmelse med föreskriften uti Kongl. Circulair-Brefvet, den 13 Mars 1770, vid afskedstagandet, få för sin återstående lifstid tillgodonjuta innehafvande indeld Lands.Kamerere Lön; öfver hvilken ansökning E. K.
Mus och Rikets Stats-Contoir inkommit med underdånigt utlåtande, som jemväl blifvit Stats-Utskottet i Kåder meddeladt.
Vid öfvervägande aF detta mål, hafva Riksens Ständer icke funnit sig af de allmänna grunderna för den, rörande afskedade Civile Lön* tagares Pensionerande , sednast utfärdade Författning, vara hindrade att vid särskildte förhållanden, och der ett billigt afseende pä en sann förtjenst så fordrar, ifrån samma Författning medgifva undantag; och då härvid förekommer, 34ö Underdåniga Skrifvelse^ att Kammar-Rätts-Rådet Ekelund, vid den tid,' då nu gällande Pensions-Författning utkom, var nära 70 år gammal, och redan hade, oberäknad tjenstgöringen i lägre grader, under 30 års tid bestridt dess innehafvande Lands-KamererareSyssla, samt städse med nit oell skicklighet sina åligganden fullgjort, men Kammar-Rätts-Rådet, som egt anledning hoppas att vid hela Lands— Kamererare-Lönen för lifstiden blifva bibehållen, nu i följd af tillkommen förändring i Pensions-Författningarne, icke skulle vid dess upphinna höga ålder och bebor, att efter en så nyttigt använd tjenstetid, njuta en sorgfriare lefnad, kunna lemna Sysslan, utan känbar saknad a£ medlen för sin utkomst; så finna Riksens Ständer sig, af dessa särskilda omständigheter, föranlåtne, att lill E. K. M:ts Nådiga godtfinnande i underdånighet hemställa, att det undantag från tillämpningen af 1819 års Författning kunde för Kammar-Rätts-Rådet Ekelund ega rum, att han, vid afskedstagande!, måtte få tillgodonjuta hela dess å Stat innehafvande Lands-Kamererare-Lön, såsom Pension för dess öfriga lifstid.
Underdåniga Skrifve!sen 341 N:o 134.
Uppl! 51 godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 11 Aug.1823.1 Preste-Ståndet d. 11 —. —- Borgare-Ståndet d. 11 — —- Bonde-Ståndet d. 11 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående valet af Riksens Ständers Justities-} Ombudsman och dess Suppleant. S. A. K. Sedan Riksens Ständers Electorer, genom val i behörig ordning, utsett Tillförordnade I.andsHöfdingen, Förste Expeditions - Secreteraren, Riddaren af E. K.
Mus Nordstjerne-Orden, Casper Ehrenborg , att vara Riksens Ständers Justitise-Ombudsman, samt Förste ExpeditionsSecreteraren, Häradshöfdingen Johan Gabriel Richert, att vara Justitiae-Ombudsmannens Suppleant; så hafva Riksens Ständer låtit för Ehrenborg och Richert vederbörliga Förordnanden utfärda.
Detta få hos E. K. M. Riksens Ständer i underdånighet anmäla; Och Riksens Ständer framhärda etc. 34* Förordnandei JN-:o IJ5.
Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Åd. d. ii. Aug. 1823» Preste-Ståndet. di 11. —1 Borgare-Ståndet.’ d. n. _ —- Bonde-Ståndet, d. n. — — förordnande för vice-Landshofdingenr Förste Expeditions - Secreteraren m. m. Casper Ehrenborg att vara Riksens Ständers Justi tice-Omhudsman<
' Vi efterskrifne Sveriges Rikes Ständer 8£.
Sc. sorn härstädes å Allmän Lagtima Riksdag äro församlade, gore veterligt: att, sedan, jemnlikt hvad 96 och g7 §. §. Regerings-Formen samt 63 §.
Riksdags-Qrdningen stadga och förmå, vare utsedde Electorer sammanträdt till väljande af vår Justitise-Ombudsman, och dertill i laglig ordning blifvit vald Tillförordnade Landshöfdingen, Förste Expeditions-Secreteraren och Riddaren af Kongl. Nordstjerne-Orden Casper Ehrenborgj så vilje Vi, i kraft häraf, hafva förordnat honom, Casper Ehrenborg, att vara vår Justitieombudsman, hvarvid honom åligger, att ställa sig ' till efterrättelse Rikets Grundlag och Laga Stadgar, jemte den af Oss, under den 27 Februarii 18 to, särskildt utfärdade Instruction, nied de deruti gjorda tillägg; och kommer han att åtnjuta de löningsvilkor och öfriga förmåner, som
Vi för detta Embete anslagit.
Vi detta underskrifva och Förordnande'.
343 med Våta Insegel bekräftat, som skedde i Stockholm deh 11 Augusti 1823.
N;o, 136.
Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d.' 11 Aug. 182 3.’ Preste-Ståndet d. 11 — —- Borgare-Ståndet d. 11 —■ — Bonde-Ståndet d. 11 — .— Förordnande f ör Förste Expeditions-Secreteraren och Häradshöfdingen J. G. Richert, att vara Riksens Ständers Justities - Ombudsmans Suppleant.
V "Vi efterskrifne Sveriges Rikes Ständer 8c. 8c. 8cl som härstädes å Allmän Lagtima Riksdag äro församladé, gore ytterligt: att, sedan, vid det enligt 98 §•
Riksdagsordningen anstäldta val, våre Electorer utsett Förste ExpeditionsSecreteraren och Häradshöfdingen Johan GabriU Richert, *att efterträda Vår Justitieombudsman, i händelse lian inom nästkommande Riksdag skulle genom döden afgå, eller geno‘m något i Lag stadgadt förfall hindras att sitt Embete sjelf utöfva; så vilje Vi, i kraft häraf, hafva förordnat honom,' Johan Gabriel Richert, att i dessa fall Justitias-Ohibudsmans-Ernbetet tillträda; och har han emedlertid att ställa sig till efterrättelse hvad
Vår den 27 Februarii 1810 för Justitia:-Ombudsmannen utfärdade Instruetion i 25 §. stadgar och förmår.
Till yt - 344 Underdåniga Skrifvelslfl termera visso håfve Vi detta underskrifva öcK med Våra Insegel bekräftat, som skedde i Stockholm den 11 Augusti 1823.
N:o. 1372 Uppl. 0. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. i4 Aug.'l823J Preste-Ståndet d. 18 — — Borgare-Ståndet d. 18 — — Bonde-Ståndet d. 30 — —- Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående förre Ilarads-Skrifvarén Johan Santessons Pension. s. ä. k; I anledning af väckt fråga om utbetalning till förre Härads-Skiifvaren i Ostra Härad af Jönköpings-Län, Johan Santesson, af den honom, vid afskedstagande!, tillagde Pension, från och med 4:de
Qvartalet af år 1813 till 1816 års slut, under hvilken tid samma Pension varit af E.
Kl M:ts och Rikets Stats-Contoir innehållen, hafva Riksens Ständer inhemtat: att, sedan E. K.
M:ts och Rikets Kammar-Collegium, under den 15 September 1813, heviljat Härads-Skrifvaren Santesson afsked ifrån dess innehafvande beställning; samt förklarat honom, i följd af Kongl.
Förordnandet den 17 Augusti samma år, berättigad att undfå Pension af den till sådane Tjenstemäns Pensionerande, hvilka nödgas för sjuklig, het taga afsked, innan de upplefvat 70 år, ge; Underdåniga Skrifvelser. 345 nom Kongl. Kungörelsen den 29 Juna 1798, anslagna summa af 10,000 R:dr årligen, hvilken Pension, i man af Santessons ålder och tjenstetid, skulle bestämmas till hälften af dess innehafde
Lön, jemte halfva Mantals-skrifnings Provisionen, uträknad efter 9 års medium, Santesson först den 22 April 1816 sig hos StatsContoiret anmält, till uppbärande af Pensionsbeloppet, från och med 4.:de
Qvartalet år 1813, men försummat tillika förete vederbörlig af Lands-Gontoiret i Länet författad uträkning öfver Mantals-skrifnings-Provisionen: att, på grund af Santessons å nyo, den 18 Februarii 1818,' ingifna ansökning om utbekommande af förenämnde Pension, Stats-Contoret, som emedlertid genom särskilda Skrifvelser af den 14 Maji och den 16 Augusti 1816, ifrån E. K. Mits Befalla ningshafvande i orten infordrat, dels omförmälde uträkning och dels Santessons afskedsbref, jemte quittencerne å de afgifter, han bordt erlägga, under den 11 Augusti 1818, vid slutlig pröfning af målet, ansett honom böra tillgodonjuta Pensionen, endast från 1817 års början, med ett belopp af 58 R:dr. 7 sk. 8 rist. om året, hvilka Pensions-medel den 18 i samma månad blifvit anordnade tili utbetalning; samt att, vid sådant förhållande, Santesson, för 1813 års fjerde Qvartal, samt till och med 1816 års slut, eller för 31 år, kommit att sakna merberörde Pension, under det uti Kongl.
Förordningen den 9 December 18 ir, otn viss tid för fordringars uttagande hos Stats-Verket, stadgade vilkor, nemligen intilldess Riksens Ständer sammankommo, och efter fordringens beskaffenhet pröfvade, hu - 346 Underdåniga.
Shrifvtlser, ruvida särskildt anslag till godtgörande deraf kunde beviljas.
Efter öfvervägande af dessa omständigheter, hafva Riksens Ständer funnit, att, vid tillämpning af högstberörde Prasscriptions-Författning,’ förre Härads-Skrifvaren Santesson försummat att i behörig tid göra anmälan, om utfående af den honom tillagde Pension för 4tde
Quartalet af år 1813, saint hela året 18 14, men att han, enär dess ansökning derom den 3st April 1816 inkom, bör hafva sin rätt öppen till utbekommande af Pensionen'för åren 1815 och 1816; Och alldenstund den år 1798, til! så beskaffade Pensioner åt Civil-Staterne, anslagna Summa af 10,000
R:dr, till den del, sorn icke utgår för året, reserveras och afsättes till fond för den ifrågavarande Allmänna Pensions-Inrättningen för nämnde Stater, samt hvad som blifvit innehållet af förre Härads-Skrifvaren Santessons Pension, utgörande tillsammans 189 R:dr 11 rst. således kommit berörde fond tillgodo, få Riksens Ständer, sorn funnit något specielt eller nytt anslag icke kunna beviljas, till godtgörande af hvad Santesson af den innehållne Pensionen uppbära bör, hos E- K.
M. i underdånighet hemställa, om icke, med afseende på Santessons sjuklighet och medellösa tillstånd, det honom tillkommande oliquiderade Pensions-beloppet må utaf mera— nämnde fond utbetalas.
Riksens Ständer framhärda etc. y Underdåniga Skrifvelser. " 347 N:o 138.
Uppl. 0. godk. hos Ridd. och Ad. d. 14.
Aug. 1823. Preste-Ståndet d. 18. — — Borgare-Ståndet d. 18. — Bonde-Ståndet d. 20. — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, rörande tillägg till 25 Cap. 1 /.
ByggningaBalken m. m. S. AVK.
I betraktande deraf, att underlättade Communi. cationer äro kraftiga befordringsmedel för lif och rörelse uti alla Näringar, samt att desse vigtiga ändamål böra af Lagstiftaren omfattas och genom tjenlige stadganden befrämjas, hafva Riksens Ständer med anledning af hvad uti ämnet blifvit framstäldt, väl, å ena sidan, funnit, dels att, vid uppkommande frågor om anläggning af vägar för Varu-transporter till och ifrån Magazin, Hamnar och Lastage-platser, eller för SegelBåt. och Flott-leders sammanbindande, enskilde jordegares vägran att afstå den jord, som för sådane väg-anläggningar kunde komma att behöfvas, icke mera i sådane fall, än eljest, när allmänna vägar pröfvas nödvändige, ensamt bör blifva hinderlig!, dels ock att, utan afseende å Strandegares bestridande, nya Lastage-platser må kunna anläggas, samt Träl-vägar varda utstakade, och Kappståndare upprättade uti Båtleder, der strömdrag kräfva sådane åtgärder; Men, å en annan sid3, hafva Riksens Ständer äfven an - 348 Underdåniga Skrif v elser. sett nödigt, så väl att dylika väg-anläggningar icke vidtaaas eller förordnas förr, än deras behof och allmänna nytta blifvit behörigen pröfvade och erkände, sorn ock att, i denna händelse, den enskilde jordegaren försäkras om ersättning för de förluster, hvilka genom minskning uti jordrymd eller annorledes kunna honom tillskyndas.
På dessa grunder få Riksens Ständer till E.' K. M:ts Nådiga bepröfvande i underdånighet föreslå, ej mindre, att l §. uti 25 Cap.
Byggninga-Balken måtte erhålla följande tillägg:
Samma Lag galle äfven för väg till Hamn, Last-plats, Varu-Nederlags-plats, samt emellan Segelleder, Båt• leder och Flottleder, äfvensom för väg till alla sädane ställen, der Vägar pröfvas vara för Varutransporter af allmän nytta och nödvändighet, ätt äfven att särskildt måtte förordnad! varda, att, i frågor om dylika väg-anläggningar, Härads-Rätten uti orten bör, i behörig ordning, uti alla vederbörandes närvaro, undersökning anställa och sig utlåta, så val om nyttan och behofvet af väg-anläggningen, som ock huru densamma må ega rum, samt huru och på hvad sätt enskilde personers förlust af egor, hus eller andra inrättningar, som till vägen åtgå eller genom densamma skadas, bör ersättas; Hvarefter Härads-Räitens Undersöknings-Protocoll och Utlåtande, till E- K. M:ts Befallningsbafvandes vidare pröfning torde böra insändas, och den med E. K. M:ts Befallningsbafvandes Utslag missnöjde skulle ega, att hos E. K. M. i underdånighet sig besvära; och anse Riksens Ständer, i sammanhang härmed, samt pi det farten uti Båt - Underdåniga Skrifvdser'. 349 ioch Segel-leder i öfrigt må blifva obehindrad, ilet stadgande jemväl böra meddelas, att, vid framdeles skeende ombyggnad eller reparation af Broar öfver sådane farleder, äfvensom då ny Bio anlägges, der sådan förrut ej funnits, lucka ovillkorligen å Bron skall inrättas.
Jemte öfverlemnande af detta förslag, anhålla Riksens Ständer i underdånighet, att E. K. M. täcktes, i fall af Nådigt samtycke dertill, författning i ämnet till allmän efterrättelse utfärda låta.
Riksens Ständer framhärda etc; N:o 139.' jUppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 14 Åug. 1823’ Preste-Ståndet d. 18 — — Borgare-Ståndet d. 9 Sept. —•
Bonde-Ståndet d.io __ — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, rörande vissa föreskrifter i afseende pä meddelande af Pass åt låsa Personer. S. A. K.
(xenom åtskilliga framställningar har Riksens Ständers uppmärksamhet blifvit fästad å de för sedligheten och allmänna säkerheten vådliga följder, som uppkomma deraf, att, enligt nu gäl lande Författningar, Pass meddelas åt arbets - 350 Underdåniga Skrifvelter-' före, men för tillfället sysslolöse personer, hvilka af en eller annan orsak färdas till aflägsna orter; i anledning hvaraf, och då, å ena sidan, nödvändigheten fordrar, att missbruken af berörde förpassnings-frihet motarbetas och tillfällen dertill i möjligaste måtto förhindras, samt, å den andra, det noga måste tillses, att icke deri naturliga Näringsfriheten, som består i hvarje medborgares orubbade rättighet, att, genom arbete och industri söka sin bergning, enär och livarhelst den erbjudes, må lida, Riksens Ständer, som funnit, att någre
Föreskrifter uti detta ämne icke kunna till allmän och ovillkorlig efterlefnad meddelas, men att sådant komme att bero af locala förhållanden, hvilka i hvarje särskildt fall urskiljas böra, hos E. K.
M. nu härmed velat i underdånighet anhålla, alt vederbörande Embetsman och Auctoriteter måtte i JNåder förständigas att, vid utfärdande af Pass för ifrågavarande personer, iagttaga följande: unio.
Att, dels genom den Pass-Sökande sjelf, och dels genom andre, som kunna känna personen och dess omständigheter, så vidt möjligheten medgifver, må utforskas, huruvida det uppgifna ändamålet för Passets begagnande eger verklig grund, eller icke. 2:0.
Att, i fall den Sökande eger Hustru och Barn, hvilka äro i behof af hans vård, något Pass icke får meddelas förr, än han dels uppgifvit de tillgångar hvarmed dessa, under hans frånvaro, utan att falla Fattigvården till last, skola försörjas, dels ock ställt någon slags säkerhet derföre, att sådane tillgångar varda behörigen använde.
Underdåniga, Skrif veller'. 351 3:0.
Att, enär Qvinnor och Barn, särdeles värfvade Soldaters och Båtsmäns, antingen tillika med Mannen, eller särskildt, varda förpassade, i hvilket sednare fall ali möjlig urskillning bör användas, vederbörande åligger att tillse, om dessa komma från någon ort, som är misstänkt för Venerisk smitta, eller om andra omständigheter kunna förevara, hvilka till sådan misstänka gifva grundad anledning, och att, i sådane händelser, icke utlemna Passet förr, än sundhets-bevis blifvit af vederbörlig
Läkare meddeladt, i enlighet med hvad Kongl. Brefvet a£ den 10 Julii 1812, till förekommande af Veneriska smittans utbredande, i allmänhet föreskrifver. 4:0.
Att, om icke alla förrberörde vilkor för erhållande af Pass blifvit utaf den Sökande iakttagne, hvarom pröfningen tillhör den Embetsman, hos hvilken Passet begäres, det sökta Passet må förnekas eller dess meddelande uppskjutas, intill dess nödig säkerhet blifvit vunnen, om uppfyllandet af samma vilkor. 5:0.
Att, Uti Pass, hvilka till längre bort belägna prter meddelas, de allmänna ställen och större Städer, som skola genomfaras, böra utsättas, samt genaste vägen alltid bestämmas; Och blifver Passets Innehafvare såsom Lösdrifvare att anse, om han, utan mellankommen laglig orsak, sig utom denna väg befunne.
I öfrigt och med fästadt afseende derå, att det i nu gällande Lego-Stadga innehållne förbud mot ett icke godkändt Tjenstehjons flyttning till annat
Län, ej allenast skulle betaga den felak. tige alla lilltälleu att ådagalägga eli furbattradt 352 Underdåniga Skrifve!serl uppförande, utan äfven förnärmar deni hvarje medlem af Samhället tillkommande rättighet att bereda sig loflig bergning hvar som hälst, få hos E. K. M. Riksens Ständer i underdånighet hemställa, att uti berörde Författning måtte med- 1 delas den förändring, att Pass ej må kunna förvägras ett icke godkändt eller med fullständig Orlofssedel ieke forsed t Tjenstehjon, som uti ett annat
Län funnit medel till erhållande af tjenst eller andra för dess bergning tillräckliga utvägar, och derpå kan uppte giltiga bevis.
Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. d. 14 Aug. 1823^ Preste-Ståndet d. 18 — — Borgare-Ståndet d. 18 — —— Bonde-Ståndet d. so — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, rorande rättighet får Bergsmän, att med Penningar låsa Kronans Persedel-, och Tionde-Tackjern m. m. S. A. K.* Till afhjelpande af flere uppgifne olägenheter,’ som skola vara förbundne med den Hemmanen i Rikets Bergslager åliggande skyldighet, att in natura lefverera den uti gru«d-skatten inbegripna - Underdåniga Skrifvelser. 353 na Persedel -Jerns»-räntan , äfvensom Kronans Tionde-Tackjern, hafva lios Riksens Ständer åt* skill!ga Förslag blifvit framstäldta, hufvudsak-' ligen åsyftande, att skattgifvarne måtte tillåtas, att med penningar erlägga hvad för denna rän-, ta, och till lösen af Tionde-Jernet, efter stad» gadt pris, belöpa kunde; i sammanhang hvarmed B iksens Ständers uppmärksamhet jemväl blifvit fästad å den omständighet, att Bergsmännen i bestämmandet af värdet å deras Skattepersedlar borde med Statens Embetsmän deltaga.
Af sådan® anledningar hafva Kiksens Ständer i ämnet inhemtat: att det från Bergslagerne in natura lefvererade Persedel- och TiondeTackjern blifvér försåldt I Auctioner, som, efter E. K.
M:ts och Bikets Kammar- och BergsCollegiers samt Stats-Contoirs föranstaltande, i orterne förrättas, och vid hvilka det piis ut— Sättes, hvarunder jernet vid första Auctionen icke fory dräs må: att uti de, angående Jern— verks-rörelsen, utfärdade Författningar, berörde lefvererings-sky ldighet är vorden föreskrifven; dels i ändamål att åt egarne af de på köpe-Tackjern privilegierade Stångjerns- och ManufacturVerk bereda tillfälle att förskaffa sig det för deras tillverkning erforderliga Tackjern, dels ock förnämligast för att befordra Stats-Verkets fördel uti försäljningsprisets höjning genom varans föryttrande på offentlig
Auction, af hvilka ändamål endast det sednare återstår, sedan en Större frihet uti Tackjetns-handeln, genom E« K. M:ts Nådiga Förordning den 30 Junii 1820 numera blifvit tillåten: att, likmätigt Kongl.
Bihang tilt itiks-St.
Fröt, to Ut Samt.
I81J. ^3 354 Underdåniga Skrifvelser.
Brefvet till Bergs-Collegium, elen 5 October 1774> Kronans Hammar-Skatts-Jern af Stångjerns-Bruken får antingen lefvereras in natura på Väg, eller ock lösas med penningar, efter den. taxa, sorn af Kammar- och Bergs-Collegierne samt Stats-Contoiret årligen utfärdas; äfvensom, att egare af Bruk eller ManuTacturVerk, enligt Kongl.
Brefven den 27 October 1756, och den 14 Februarii 1759, likaledes äro berättigade att lösa det vid deras Masugnar fallande Tionde-Tackjern.
Vid detta förhållande, och som Kronans möjligaste fördel uti omförmälde Taxe-sättning å Siångjernet eller Hammar-Skatten finnes bevarad; alltså samt med afseende för öfrigt derå, att ifrågavarande Persedel- och Tionde-Jern genom Lösen lättare och snarare skall kunna förvandlas i penningar, samt medlen i Stats-Cassan inflyta, hafva Riksens Ständer funnit skäligt bifalla, ej allenast, att Persedel, och Tionde-Tackjernet må, lika med Harnmar-Skatts-jernet, inom den uti Författningarne för Ränte-persedlarnes erläggande stadgade tid, i penningar utgöras, med öppen rätt för Skattgifvarne, att, uti öfverensstämmelse med före detta gifna föreskrifter, in natura lefverera samma jern, utan ock att priset, så väl å Persedel- och Tionde-Tackjernet, som å Hammar-Skatts-Stångjernet, i likhet med hvad, angående Kronans öfrige Ränte-persedlar, är förordnadt, bör, vid de årliga markegångssättningarne, bestämmas, oah i de utfärdande markegångs-taxorne, till vederbörandes efterrättelse, utsättas; Kammar- och Bergs-Collegierne samt Stats-Contoiret likväl obetaget, att, på sätt, Underdåniga Skrifvelser. 355 i afseende I andra rante-persedlar, KammarCollegium ensamt är förbehållet, Kronans härunder beroende rätt och bästa, i vanlig ordning, ytterligare iagttaga och bevaka.
Hvilket beslut Riksens Ständer få till E. K. Mus Nådiga pröfning oell afgörande i underdånighet anmäla.
N:o 141» Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. den 14 Aug. 1823» Preste-Ståndet den 18 — — Borgare-Ståndet den 18 — -—• Bonde-Ståndet den 20 —•
— Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Dlaj:ts Nådiga Proposition om förändring i 7 $. af RegeringsFormen.
I sammanhang med pröfningen af de till ändring i Rikets Grundlagar framstäldte Förslag, som vid Riksdagen åren 1817 och 1818. lagligen beredde, varit, jemlikt 565.
Regerings-Formen hvilande, för att vid nu påstående Riksdag afgöras, hafva Riksens Ständer i noga öfvervägande tagit E. K.
Proposition, aflåteu till Riksens Ständer den 31 Mars 1818, och in - 356 Underdåniga Sirifvelser. nehållande en på uppgifna grunder föreslagen ny redaction af 7 §. i Regrings-Formen; och som Riksens Ständer funnit stadgandet i denna §. ega tillräcklig tydlighet; så hafva Riksens
Ständer ansett dess nu varande lydelse höra oförändrad bibehållas.
Med underdånigt tillkännagivande liäraf, framhärda Riksens Ständer etc. N:o 142!
Uppl. 0. godk; hos.
Ridd. o. Ad. d. 14 Aug. 1823!
Preste-Ståndet d. 18 — Rorgare-Ståndet d. 18 —■ — Bonde-Ståndet d. 85 •—■ — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, .rörande ändring af Kongl. Förordningen den 22 Julii i8o5, om Tionde- och Räntegifmres- samt tagares ömsesidiga rättigheter och skyldigheter.
S. A- K. <* öfverläggning uti väckt fråga om åtskiili.1, ga ändringar och tillägg i Kongl. Förordningen den 32 Julii 1803, om Tionde- och Räntegifvares- samt tagares ömsesidiga rättigheter^ och, skyldigheter, har hos Riksens Ständer förekom-, mit, dels att det uti högstberörde Förordnings Underdåniga Skrifvelser. 357 2 §. nyttjade uttryck ”vid Thoma dag,” icke bestämdt tillkännagifver, antingen tillsägelse orri Tiondes
Iefverering in natura bör ovilkorligen ske före eller efter nämnde dag; dels ock att, i samma någon viss tid icke är föreskrifven, inom hvilken,' uti de fall, då Räntetagaren utom Häradet bor, en sådan tillsägelse skall göras hos Krotio-Fogden eller Regernents-Skrifvaren; Och få Riksens Ständer alltså hos E, K.
Rl. i underdånighet föreslå, att förrberörde stadgande fnåtte förändras sålunda: ”Tillsägelsen hos desse Tjenstemän bör ske 14 dagar före Thoma-dag, pä det de må kunna, före nämnde dag, Tiotide-iaguren sådant kungöra, vid påföljd, att, i annat Jall, nä~ gon uppsägning icke, anses vara gjord.” Riksens ötander^ framhärda ete.