Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Prot. 1847 och 1848 j 4 Sami 1 /l/d. 2b Höjt. 2 10 Stals-Utskottets Utlåtandej N:o 86. ningsterminerna; hvarjemte Kongl. Maj:t uti högstberörde proposition föreslagit, att, enär ifrågavarande lånesumma utgått af det å Riksgäldskontoret vid 1840 och 1841 års riksdag anvisade mindre kreditiv och derföre borde till detta verk åter inbetalas, Riksgäldskontoret, som redan öfvertagit befattningen med byggnadslånet, äfven måtte få sig uppdraget att vaka öfver förlagslånets återbetalande; i hvilket lall Wexjö stads magistrats och äldstes afgifna förbindelse å samma låns belopp, 30,000 r:dr, skulle komma att på Riksgäldskontoret Öfverlåtas.
Då genom nyssberörde åliggandes öfverflyttning på Riksgäldskontoret och lånemedlens i följd deraf skeende omedelbara inbetalning till samma verk, den omgång, tidsutdrägt och dubbla bokföring, som dessa medels inlevererande till Kongl.
Stals-kontoret måste förorsaka, kan undvikas, så anser sig Stats-utskoltet böra tillstyrka Rikets Ständers bifall till hvad i omförmäldte hänseende blifvit af Kongl.
Maj:t i nåder föreslaget; lärande Riksgäldskontoret, jemte ofvannämnde förbindelse, få emottaga den till Kongl.
Stats-kontoret redan verkställde kapital- och räntebetalning; hvaremot ett hela lånet motsvarande belopp bör, såsom genom besagde öfverlåtelse och liqvid godtgjordt, derefter afföras å de i Riksgälds-konlorets räkenskaper ännu balanserade fordringar för de medel, som af mindre krediti vet blifvit utbetalda.
, Stockholm den 28 Febr. 1848.
Ankom till Exp. Ulst. den 29 Fehr., kl. 7 e. in.
Utlåtande 3 i anledning af föreslagen afskrifning af det för Kottholms-kanalens anläggning och sägströinmens upprensning beviljade lån.
(R;gs Aid.) Till Stats-utskottet har Preste-ståndet remitterat en af prosten Setterblad väckt motion, innefattande anhållan, att Rikets Ständer måtte medgifva, att det lån, hvilket blifvit beviljadt, för att genom en kanal genombryta Kottholmsnäset, äfvensom för upprensningen af sågströmmen i Tidaelfven inom Wadsbo härad af Skaraborgs län, finge afskrifvas; varande af motionären, Stats-Utskottets Utlåtande j N\o 86.
11 såsom skäl för den sökta afskrifningen, hufvudsakligen anfördt: att kostnadsförslaget för nämnde arbetens utförande endast upptagit en summa af 8,253 r:dr och alltså med 3,797 r:dr understigit den kostnad, som derför måst användas; att för detta arbetsföretag ett stats-anslag, motsvarande hälften af den beräknade kostnaden, hos Kongl. Maj:t i underdånighet söktes, men icke beviljades, utan anvisades i stället ett låneunderstöd å samina belopp; att intressenterne i företaget nödsakats jemväl skuldsätta sig för den kostnads-förslaget öfverstigande arbetskostnaden, och dessutom borde årligen utbetala 66 r:dr 32 sk. såsom ersättning för afkastningen utaf en qvarn, hvilken genom kanal-anläggningen förlorat sin vattentillgång; samt att det med berörde arbetsföretag åsyftade ändamål, i anseende till sedermera företagne upprensningar af sjöarne Östens och Långens utlopp, icke kunnat vinnas.
I anledning af denna motion anser Utskottet sig böra upplysa, att Kongl. Maj:t, genom nådigt bref af den 15 Maj 1843, för meranämnde vattenaftappnings-aibeten anvisat ett lån å 4,126 r:dr 24 sk., att utgå af de för dylika arbeten inom rikets medlersta och södra provinser vid 1840 och 1841 års riksdag anslagne medel; hvilket lån också under Juli månad samma år till hela sitt belopp blifvit från Riksgäldskontoret utbetaldl; börande lånesumman, enligt den derför afgifna skuldförbindelsen, återbetalas på det sätt, att, efter förloppet af 5 år från medlens lyftning, årligen erläggas 5 procent af lånets ursprungliga belopp, hvaraf 3 procents ränta beräknas å det återstående kapitalet samt ofverskottet utgör kapitalafbetalning.
Då det af intressenterne uti ofvanberörde arbetsföretag sökta understöd utaf allmänna medel endast emot återbelalnings-skyldighet beviljats och utbekommits; då intressenterne ej allenast genom skuldförbindelsen underkastat sig de fastställda betalningsvilkoren, ulan ock genom det angående samma företag ingångna kontrakt förbundit sig til! dess fullbordande utan ytterligare bidrag från statens sida; och då den uppgifna, fastän icke på något sätt styrkta, omständigheten, att genom 2:ne andra dylika vattenaftappnings-arbeten det med nu ifrågavarande företag åsyftade ändamål motverkats, icke kan anses såsom giltig grund för den sökta eftergiften af besagde betalningsskyldighet, helst dessa arbeten hvarken för statens räkning eller genom dess försorg blifvit utförda; så får ULskottet, med derjemte fästadt afseende å de likartade anspråk, hvilka genom bifallandet af prosten Setterblads motion ofelbart skulle framkallas, hemställa, att densamma må förfalla.
Stockholn» den 28 Februari 1848. 12 Stats-Ulskoltets Utlåtande, N.o 8j. N:o 87.
Utsk. den 29 Febr,, kl. 7 e. m.
Utlåtande, i anledning af revisoren vid Riksgälds-kontoreb A. L, Kuhlaus enkas ansökning om förhöjd pension.
(R:gls Afd.) Genom fullmäktige i Riksgäldskontoret, har Stats-utskottet emottagit en ansökning af revisoren A. L.
Kuhlaus efterlemnade enka, Anna Christina Kuhlau, född Gauman, om antingen förhöjning i den pension, hon ifrån Riksgäldskontorets enke- och pupillkassa åtnjöte, eller ock en årlig gratifikation utaf allmänna medel, enär denna pension, utgörande endast 120 r:dr, vore otillräcklig för hennes och en oförsörjd dotters bergning; till hvil ken ansökning fullmäktige, under vitsordande af sökandens uppgift, att hennes man under 57 års tid varit i Riksgäldskontorets tjenst, då han vid en ålder af 82 år med döden afgick, tillstyrkt bifall, med hemställan, att enkan Kuhlau, i anseende till den behöfvande ställning, deruti hon vid 70 års ålder sig betunne, samt hennes aflidne mans ovanligt långa tjenstetid, måtte varda uppförd å Riksgäldskontorets pensionsstat till åtnjutande af en årlig pension å 30 r:dr.
Med afseende å de af fullmäktige anförde omständigheter och då, enligt hvad styrkt blifvit, tiligångarne efter sökandens år 1846 aflidne man understego skulderna, samt den pension, hvilken denne i lifstiden för sin enka beredt, genom årlig inbetalning till förenämnde enskilda kassa utaf 15 procent af samma pensionsbelopp, vore vida lägre, än de från enahanda kassa inom Rikets Ständers bank till enkor efter tjenstemän i samma grad utgående pensioner och ej kunde anses motsvara lefnadsbehofven för sökanden samt dess oförsörjda dotter, får Utskottet jemväl tillstyrka, att, såsom tillökning i bemälda enkas pension, ett belopp af trettio riksdaler årligen må å Riksgäldskontorets pensionsstat uppföras till utgående under hennes återstående liftid, från och med innevarande års början.
N:o 88. Stats-Utskotlels Utlåtande, IVtO 88. 13 N:o 88.
Ank. till Exp. Utsk. den 2g Febr., kl. 7 e. m. Utlåtande, i anledning af väckt motion, angående Ridöns anslående till allmänning åt Färentuna härad.
(I. A.) Från Hederv.
Bondeståndet nar til] Stats-ulskottet blifvit remitterad! elt hos bemäldte riksstånd af riksdagsfullmäktigen Erik Carlsson från Stockho!ms län afgifvet memoria), deruti han föreslagit, att som hemmansinnehafvarne uti Färentuna härad i allmänhet och synnerligen de uli Skå, Sånga, Hilleshögs och Färentuna socknar, icke hade, med få undantag, ringaste tillgång på skog, utan måste, sedan häradsboerne förlorat nyttjanderätten til! en af deni i äldre lider begagnad allmänning, Borgskogen kallad, belägen i Svartlösa härad och Södermanlands län, vid hufvudstadens hamnar eller från andre aflägsna ställen, emot gångbara priser, tillhandla sig de oundgängligaste skogsförnödenheterne, det måtte en Kongl. Majrt och kronan tillhörig, i närheten af Färentuna härad, men inom sistnämnda län belägen holme, benämnd Ridö, anslås till allmänning åt Färentuna härad, eller, om detta icke kunde ske, häradets skoglösa hemmansegare åtminstone förunnas årlig utdelning eller utsyning af Ridöns rika skogstillgångar, deraf för kronans räkning årligen upphögges och försåldes betydliga qvantiteter.
Soui Ridön är en kronan tillhörig park, hvilken bör för dess räkning bibehållas och efter det af Kongl.
Majit gillade nya skogshushållningssäU behandlas, samt någon giltig anledning icke synes vara för banden att, såsom undantag, bevilja den af motionären ifrågaställa, enrot gällande författningar angående kronoparken förvaltning stridande, utsyningsrätt, finner Utskottet sig böra hemställa, att Erik Carlssons förevarande motion må lemnäs utan afseende.
Prof. 1847 och 1848, 4 'Sami, t A/d. j5 ljuft - 14 Stats-Ulskolte‘s Utlåtandej N.o 8g.
Ank. till Exp. Utsk. dea 29 Febr., kli 7 e. ra.
Utlåtande} i anledning af väckt motion, angående befrielse för gästgif varen Eskil Johansson från debiterad rotevakans afgift. (L A.)
Uti en hos Heder v. Bondeståndet väckt och till Statsutskottet remitte® rad motion, har riksdagsfullmäktige!!
Gustaf Bernhard sjppelcjvist från Blekinge län anhållit, att gästgifvaren Eskil Johansson, hvilken, såsom egare af | mantal Backaryd, som, jemte 1 mantal Kalmar,, skall blifvit för mer än 70 år sedan anslaget till gästgifverihemman* fått sig påförd rotevakans-afgift, oaktadt gästgifverihemman äro befriade från dylik afgift* måtte få tillgodonjuta de nyssnämnde hemman åtrö!jande privilegier, hvartill 1 otefrihet hörde., Då förevarande fråga är af den beskaffenhet,att den bör af vederbörande myndigheter pröfvas och afgöras, anser Utskottet ifrågavarande motion icke kunna till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda* Slockholm den 29 Februari 1848.
STOCKHOLM, Ecksteinska Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 90.
1 IN:o 90.
Ank. till Exp. Etsk. den 8 Mars, kl. 1 e. m.
Utlåtande, angående regleringen af utgifterna under Riksstat ens Sjette Hufvudtitel. (U. A.) Enligt nu gällande
Riksstat äro för sjette hufvudtileln, som innefattar anslagen för Civil-departementet, uppförda kontanta penningar 546,296 r:dr 16 sk., med under lönerna inbegripna 10,041 V2 t:r spanmål, indelda räntor efter markegång, på förslag 293,689 r:dr 32 sk., samt 3,459 t:r indelt! och oindeld spanmål, utgörande, efter 6 r:dr t:n, 20,754 r.dr, tillsammans 860,740 r:dr.
I öfverensstämmelse med hvad i utlåtandena N:ris 38, 39, 73 och 74 uti likartade fall egt rum. hemställer Utskottet, alt den definitiva regleringen af de under sjette hufvudtiteln förekommande indelningar icke må af Rikets Ständer fastställas förr, än frågan om dessa indelningars indragning till statsverket emot ersättning al kontanta statsanslag blifvit af Rikets Ständer slutligen pröfvad och afgjord.
De förändringar, som, i afseende på denna hufvudtitel, ifrågakommit dels med anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om statsverkets tillstånd och behof, dels i följd af enskilda motioner eller andra förhållanden omförmälas nedanföre i den ordning anslagen i Riksstaten förekomma.
Berga- och Kommers-Kollegierna. 1:0
Uti den nådiga Propositionen har Kongl. Maj:t gifvil Rikets Ständer tillkänna, det Kongl. Majit, sorn funnit Bergs- och Kommers-kollegiernas nuvarande kollegialsammansättning böra utbytas mot en sådan organisation, att förvaltningspersonalen komme att bestå i hvartdera verket af en chef med al - Rih. lill R.
Prat. 1847 och 1848. 4 Sami. 1 Afd. 26 Höft. 1 2 Stats-Its/sottets Utlåtande, N:o 90. lena beslutande ratt uti alla till verken hörande ärenden, endast med undanlag för frågor om lån ur manufaktur-diskonten och mål, som röra Fahlu Bergsskola, och af rådgifvande departemental-föredragande eller byråchefer med reservationsrätt, i öfverensstämmelse härmed och med tillämpning af seende på regleringen af personal- och aflöningsstaterna uppgifne grunder, för de nya embetsverk, hvartill Bergs- och Kommers-kollegierna, under benämning det förra af Öfverstyrelse!] för Bergsverken och det sednare af ÖfVerstyrelsen för handel- och slöjder, skulle ombildas, godkänt de uti bifogadt statsrådsprotokoll öfver Ci\il-ärenden af den 23 September sistlidet år intagna förslag till stater, uppgående för den förra öfverstyrelsen till 14,133 r:dr 16 sk., och för den sednare till 19,933 r:dr 16 sk., utom de arfvoden, som äfven framdeles skulle af manufaktur-diskonten för förvaltningen deraf utgå; och har Kongl. Majit, med afseende å den sålunda beslutade förändringen i Bergs-och Kommeps-kollegiernas organisation, nu äskat Rikets Ständers bemyndigande, dels att å allmänna indragningsstaten uppföra lönerna för dem af Kollegiernas styrelsepersonal, sorn icke kunna uti de i Kollegiernas ställe blifvande nya styrelser varda bibehållne, äfvensom lönerna vid sekreterare- och advokat-fiskalstjensterna i Bergs-kollegium, hvilka borde indragas, saint skillnaden emellan den å Kommers-kollegii stat nu uppförda advokatfiskals-lön och den ombudsmanslön, som i stället ansetts böra utgå af manufaktur-diskontens medel, med rättighet för dem, hvilkas löner sålunda i sin helhet eller till en del å indragningsstaten förflyttas, att i vanlig ordning derifrån uppbära dessa lönebelopp, intilldess de afgå eller till motsvarande eller högre löner befordras, och med iakttagande, att, i händelse sådan förflyttning från indragningsstaten till ordinarie tjenst med ringare lön eger rum, endast löneskillnaden bör den befordrade från indragningsstaten tillgodokomma, dels att disponera de för öfriga tjenster vid nämnde embetsverk å riksstaten hittills fastställda löne-anslag intilldess dermed personal-regleringen, enligt de nya staterna, i mån af afgång, fullständigt kan blifva tillvägabragt.
1 sammanhang härmed har Utskottet till pröfning förehaft en inom Bondeståndet af Lars Olsson från Stora Kopparbergs län väckt samt af Anders Eriksson och Pehr Pehrsson från Örebro län och Anders Andersson från Wermlands län understödd motion, deruti, under åberopande af det ringa antalet och den föga maktpåliggande beskaffenheten af de till Bergs-kollegii befattning nu hörande ärenden, äfvensom det förhållande, att, efter motionärens förmenande, nämnde embetsverk, i stället att bidraga till bergshandteringens utveckling och förkofran, tvertom vore för dessa ändamåls befrämjande hinderlig!, blifvit föreslaget, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit ånyo göra un - Sfats-Utskottets Utlåtande, N:o 90. derdånig hemställan om sådana åtgärders vidtagande, att bemäldte Kollegium må, såsom serskildt embetsverk för hvad till bergsväsendet hörer, varda alldeles indraget.
Enligt hvad den Kongl, propositionen och dervid bifogade
Statsrådsprotokoll öfver civilärenden af den 25 September förlidel år utvisa, skulle, genom tillämpning af ofvannämnda stater för de tvänne öfverstyrelser, hvartill Bergs- , och Kommers-kollegierna ansetts böra ombildas, uppstå en minskning i personalen från 16 till 9 för del förra, och från 23 (ill 16 för det sednare embetsverket; äfvensom en nedsättning i nu varande utgifter å riksstaten för Bergskollegium af 2759 r:dr 32 sk. och för Kommerskollegium af 210 R.dr 32 sk., eller tillsammans 2,970 r.dr 16 sk., oberäknad! den besparing, som kan uppkomma dels genom försvinnandet af den år 1841 å indragningsstat uppförda förhöjning i spanmål för de embets- och tjenstemän, som före nämnde års statsreglering kommit i åtnjutande af löner å bemälde kollegiers stater och desamma ännu innehafva, dels genom ifrågastäldt framtida upphörande af arfvodet för den ena föredraganden uti öfverstyrelsen för bergverken.
Medelst indragning af den å manufaktur-diskontfonden nu anvisade kommersrådslön, 1600 r:dr, med derunder inbegripne 152 tunnor spanmål, äfvensom genom nedsättning med 433 r:dr 16 sk. uti totalbeloppet af de till Kommers-kollegii ledamöter från nämnde fond utgående arfvoden skulle dessutom i och för förvaltningen af nämnda diskontfond uppkomma en årlig besparing af 2,185 r:dr 16 sk.: men enär, å andra sidan, enligt hvad ofvan berördt är, lönerna för manufaktur-diskontens ombudsman och den honom biträdande kanslist skulle för framtiden med tillsammans 1600 r:dr af diskontens medel bestridas, komme följaktligen den blifvande netto-besparingen å manufaktur-diskontens stat alt nedsättas till 585 r:dr 16 sk.
Då, sedan de till Bergs- och Kommers-kollegiernas befattning förut hörande juridiska och ekonomiska rättsfrågor blifvit derifrån afskiljde, dessa kollegiers verksamhet numera egentligen inskränker sig till handläggning af administrativa ärenden samt afgifvandet af underdåniga utlåtanden och förslag uti ämnen, som angå bergsväsendet, handel och slöjder, samt, vid sådant förhållande, nämnde embetsverks nuvarande kollegiala sammansättning synes kunna och böra utbytas mot den af Kongl. Majit godkända, till göromålens förenkling och skyndsammare behandling ©tvifvelaktigt ledande styrelseform, så och enär den mindre betydande utgift, statsverket skulle komma att för den närmaste framtiden vidkännas, i följd af den föreslagna öfverflyttningen på indragningsstat af lönerna för vissa bland bergs- och kommers-kollegiernas embets- och tjenstemän, efter Utskottets tanka, fullkomligt rättvisas genom de fördelar, sorn af des - 4 Stats-Utskottets Utlåtande, N:u 90. sa embetsverks förändrade organisation äro att påräkna, har Utskottet, på det nämnde organisation må kunna, i öfverensstämmelse med ofvanomförmälde aflöningsstater oell öfriga uti Kongl.
Maj:ts nådiga proposition uppgifna grunder, till vägabringas, funnit sig böra tillstyrka Rikets Ständers bifall till hvad Kongl. Maj:t i sådant afseende nu äskat och föreslagit; varande emedlertid de uti nu gällande riksstat för Bergs- och Kommers-kollegierna uppförda anslag, enligt bilagda tabell, bibehållna vid oförändrade belopp.
Vidkommande Riksdagsfullmäktigen Lars Olssons förrberprde motion, så enär, —efter det Rikets åren 1840 — 1841 församlade Ständer, enligt underdånig skrifvelse af den 17 April 1841, N:o 300, anhållit, det täcktes Kongl. Majit allåta nådig proposition om Bergs-kollegii indragning och huru de bemälda kollegium åliggande göromål derefter borde bestridas — Kongl Majit numera, på sätt ofvanföre blifvit omförmäldt, pröfvat en serskild' öfverstyrelse med förändrad organisation böra, i Bergskollegii ställe, inrättas för behandling af de till bergsväsendet hörande administrativa ärenden, hemställer Utskottet, att nämnde motion icke må till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda.
Landtmäteristaten, 2:o Till beredande af ersättning för det skrifvarebiträde, som landtmäteri-sekreteraren har af nöden, är af Kongl. Majit i nåder föreslaget, att landtmäteristaten måtte ökas med 200 ridr.
Då ifrågavarande tillökning i sjelfva verket ej kan betraktas annorlunda än såsom en löneförbättring för sekreteraren vid general-landtmäterikontoret, men Utskottet anser en sådan partiell rubbning, uti den för icke lång tid sedan eller vid 1840 —1841 årens riksdag för nämnde kontor fastställda aflöningsstat, ej lämpligen böra ega rum, samt dessutom föreställer sig, alt, derest bemälde tjensteman skulle finnas förtjent af serskild godtgörelse för de ökade göromål, hvilka i följd af det nu pågående upprättandet af sockenkartor eller andra tillfälliga förhållanden för honom uppkomma, en dylik godtgörelse bör kunna beredas af redan anvisade, för sådana ändamål disponibla medel, har Utskottet funnit sig föranlåtet att afstyrka beviljandet af den utaf Kongl. Majit i landtmäteri-staten nu äskade förhöjning. Slals-Utskottets Utlåtande, N:o .90.
Ö/ver-Ståthållare-Embetet. 3:o Kongl. Maj:t, som, af uppgifne skäl, funnit en allmän lönereglering för Öfverståthållare-embetet och dess kansli, ehuru af billighet påkallad, nu icke kunna ifrågakomma, har i den nådiga propositionen begärt, att följande nya löner måtte varda å stat uppförda, nemligen: för ytterligare 4 exekutionsbetjente, å 108 r:dr 16 sk., eller lika med de förut å staten upptagna 433: 16. för en kanslist, till biträde åt fogaten 300: — för 2 undervaktmästare, hvilka å stat nu åtnjuta 89 r:dr lön, hvardera tillökning å 50 r:dr 100: — och för 4 vaktknektar vid gäldstugan, hvilka å ordinarie stat innehafva 54 R:dr 8 sk., hvardera tillökning å 53 rdr 24 sk. . 214: — med förhöjning till de nuvarande för under lönerna inbegripna 4 tunnor spannmål, i den mån statspriset öfverstiger 7 r:dr Summa 1047: 16
Med hänsigt till statsverkets nuvarande knappa tillgångar och den deraf föranledda nödvändighet af största möjliga inskränkning i stats-utgifternas belopp har Utskottet funnit sig förhindradt att tillstyrka Rikets Ständers bifall till hvad Kongl.
Majtts nådiga Proposition i denna del in nehåller. 4:o Kongl.
Maj:t har vidare föreslagit, att af de fyra embets- och tjenstemän, för hvilka minskning i inkomster inträffat derigenom, att det förräntande af depositionsmedel, som uti Kongl, brefvet den 10 Juli 1816 medgifvits, för att med räntan förbättra desse tjenstemäns lönevilkor, sedermera, enligt Kongl, brefvet den 4 April 1840, upphört, de tvänne, som från nämnde tid ännu i tjensterna qvarstå, måtte personelt å allmänna indragnings-staten uppföras till ersättning för den tid, de sysslorna fortfarande innehafva, nemligen kamereraren med 200 rdr, och förste notarien med ett belopp, svarande mot skillnaden emellan hans nuvarande lön (218 rdr 6 sk. 5 rst.) och den af Öfverståthållare-embetet föreslagna (400 rdr), eller med 181 rdr 41 sk. 7 rst.; men då, efter Utskottets tanka, den förhöjning i löneförmåner, hvilken genom 6 Stats- l lskottets Utlåtande, A:o 90. omförmälda räntemedel blifvit desse tjensteman beredd, måste betraktas såsom varande af tillfällig beskaffenhet, finner Utskottet sig sakna skäl att tillstyrka bifall till hvad Kongl.
Majit i ofvanberörde hänseende äskat. 5:o
Under förutsättning, afl Stockholms stads bidrag till Poliskammaren härstädes ökas till 25,000 r:dr samt att de vites- och ensaks-böter, hvilka polisbetjeningen såsom åklagare tillfalla, kunna, samlade till en afiöningsfond, lemna en årlig tillgång af 6,000 r:dr, har Kongl. Majit begärt, det Rikets Ständer måtte, utöfver hittills anvisade statsbidrag för Poliskammaren, utgörande 15,0 00 ridr, bevilja den summa af 4,000 ridr, hvilken, enligt uppgjordt förslag, erfordrades för aflönings- och omkostnads-statens bringande till 50,000 r dr; viljande Kongl. Majit, i öfverensstämmelse med hvad det vid den Kongl, propositionen bilagde protokoll öfver civil-ärenden för den 9 Nov. sisth år innehåller, förordna om medlens redovisning inför Kammar-rätten.
Det bör visserligen medgifvas, att ordningens och säkerhetens vidmakthållande inom hufvudstaden, der icke allenast Regeringen har sitt säte och nationens representanter vanligen församlas, utan ock Rikets Ständers Rank och de Hesla allmänna embetsverk sig befinna, utgör ett föremål af synnerlig vigt för det allmänna; och Rikets Ständer hafva jemväl, genom anvisande af nuvarande stats-anslag för underhållande af polisväsendet i Stockholm, erkänt och uppfyllt statens åliggande att deltaga i de för såflant ändamål erforderliga kostnader; och då det nu äskade ytterligare bidrag för en tvifvelsutan af omständigheterna påkallad förbättring af nämnde polis-väsende desto mindre synes böra, vid nuvarande inskränkta medel-tillgång, från statens sida ifrågakomma, som fyllandet af de i förrberörde hänseende uppgifne behof uteslutande eller åtminstone i första rummet åligger invånarne i hufvudstaden, hvarifrån för närvarande till detta ändamål utgår ett årligt bidrag af omkring 21,000 ridr; har Utskottet funnit sig böra hemställa, att den begärda förhöjningen af stats-anslaget för Poliskammaren i Stockholm icke må af Rikets Ständer beviljas.
G:o Till följd af den uti 1 1 punkten af utlåtandet
Nio 39 föreslagne öfverflyttning till Andra hufvudtiteln af ett på Öfverståthållare -embetets stat uppfördt anslag för en skarprättare, kommer sistnämnde stat att minskas med 8 ridr.
Siats-/'Iskof tets ['flätande, A:o 90.