Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:ris 228 och 288.) S. A. K. Hos Rikets Ständer hafva serskilde förslag blifvit framställde rörande försäljning, under skattemanna-rätt, af Kungsgårdar och andra Kronolägenheter; och ehuru Rikets Ständer, vid öfvervägande häraf, funnit, dels att några förändrade omständigheter och förhållanden icke inträffat, som kunde föranleda Rikets Ständer att frånträda deras, vidi8?.3 års Riksmöte, i afseende å förevarande ämne, till E. K. M. i underdånighet yttrade åsigt, eller att Kungsgårdar och Kungsladugårdar icke må för alltid från E. K. M. och Kronan afsöndras eller Oflicers-boställen till skatte försäljas, hafva Rikets Ständer likväl trott, alt, derest förhållandet med någon Kronans egendom skulle finnas sådant, att fördel för Kronan skulle uppkomma genom egendomens försäljning till skatte, i stället för densammas utarrenderande efter de af E. K. M. och Rikets Ständer bestämda grunder, sådan försäljning ock bör kunna ega rum; och få Rikets Ständer derföre hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att, i händelse någon Kungsgård, Kungsladugård eller annan till boställe icke anslagen Kronolägenhet skulle finnas af den beskaffenhet, af t verklig fördel för Staten uppkommer genom försäljning till skatte af sådan egendom, E. K.
Nåder låta vederbörligen utreda förhållandet och förslag i ämnet derefter till Rikets Ständers pröfning öfverlemna.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 3o Oclober 1834- Expcdilions-UtskoLlcts Förslag tili i trid.
Skrifvelse N.o 17g. 207 N:o 179.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 3o Oct. 1834- Preste-Ståndet den 3o — — v Borgare-Ståndet den 3o — ■—» Bonde-Ståndet den 3o — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse_, angående skyndsam handläggning af måf rörande* Recognitions- och Kronoskogar. ^Stats-Utsk.
N;o 286.) S. A. K. Sedan Rikets Ständers uppmärksamhet blifvit fästad derå, att beslutad skattläggning al de till Berg-Verken och Bruken upplåtne Recognitions-skog' r samt reglering af Kronans Parker och Allmänningar ännu icke blifvit afslulad, och upplysningar i ämnet af sådan anledning blifvit genom E. K.
M:s ilof-Canceller från vederbörande Embets-Verk infordrade och erhållne; hafva Rikets Ständer deraf inhemtat, dels att åtskilliga Reeognitions-skattläggnings-mål för närvarande äro beroende på E. K. M:s och Rikets Kammar-Collegii irsta oeh 3:dje Province-Contors utlåtande, af den uppgifne orsak, att nämnde Conior skola varit, synnerligen under de senare åren, mer ari vanligt sysselsatte med andra göromål, som icke kunnat uppskjutas, dels ock att den föreskrifna reglerings-åtgärden med Kronoskogarna ännu återstår med 5 sådana, hvilka åtgärder på vederbörande
Domstolars eller Embelsverks pröfning skulle bero.
Vid sådant förhållande, och då en fördröjd verkställighet af ifrågavarande skattläggningar kan leda till skogarnes vanvård, såsom inverkande på blifvande skalteköpe-skilling, och derjemte tillskyndar Staten, under tiden, förlust af räntorne för de nya hemmanen, samt angränsande socknar och härad emedlertid ensame mäste vidkännas de extra onera, hvari de lägenheter, som till skatte försäljas, äfven böra deltaga, hafva Rikets Ständer, som trott, alt det af Kammar-Collegium anförda hinder för irsta osli 3:dje Province-Contoren att handlägga nämnde skallläggningsmål bör kunna undanröjas, skolat, med förnyande af deras uti skrifvelse af den 11 Februarii i83o gjorda underdåniga framställning, hos E. K.
M i underdånighet anhålla, det E. K.
M. läcktes i Nåder låta vidtaga sådana åtgärder, hvarigenom de ännu återstående skattlägga 3oB Expeditions-XJtskottets Förslag till lind.
Skrifvelse N.o 180. tångarne 3 Recognitions-skogarne, samt regleringen af Krono-skogarne måtte med möjligaste första blifva briagade till slutligt afgörande.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 3o October 1834* N:o 180.
Uppläst och godliändt hos Ridd. och Adeln den 3o Oct. i834« •
Presle-Slåndet de-n 3o — — Borgare-Slåndet den 3o — — Bonde-Ståndet den 3o — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående upphörande af den vissa Collegier, Academier och Allmänna Inrättningar tillagda rättighet att undfå ersättning af Banken för den förlust, som de till fö lid af förändradt vexlingspris fått vidkännas vid Silfver-utvexlingen.
(Banco- Utsk, Betänkande JN:o 19.) S. A. K.
Då Rikets Ständer, vid pröfning af hufvudgrunderne för Bankens förvaltning och rörelse, funnit godt besluta, att Bankens vinst för år 1833 och de följande åren bör oafkortadt förblifva under dess Styrelses disposition intill nästa Riksdag, såsom utgörande den säkraste grundval för förtroendet till Bankens inre kraft och förmåga, att, utan störande af landets näringsförhållanden kunna upprätthålla stadga i myntvärdet; hafva Rikets Ständer, såsom följd deraf, äfven ansett sig böra förklara, att den Bergscollegium, Svenska Academien, Vetenskaps-Academien, Vitterhets-Academien, Landtbruks-Academien, Fiia Konsternas Academie, Musicaliska Academien, Sundhets-Collegium, Patriotiska Sällskapet och Sällskapet Pro Patria, genom Rikets Ständers underdåniga skrifvelse d. i5 Mars i83o tillagda rättighet, att af Bankens räntevinst undfå ersättning för den förlust ifrågavarande Collegier, Academier och Allmänna Inrättningar, hvar för sig, till visst belopp fått vidkännas genom det stadgade förändrade vexlingspriset af 128 sk. vid utbekommande af silfverrnynt från Banken, kominer att med detta års slut upphöra.
Och anhålla Rikets Ständer i underdå - Expcditions-ZJtskotlets Förslag till und.
Skrifvelse N.-o 1S1. nighet, del E. K. M. i Nåder täcktes låta ofvannämnda Collegier, Academier och Allmänna Inrättningar härom underrätta.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 3o
October 1834- N:o 181.
Uppläst och gcidkändt hos Ridd. och Adeln den 3o Oct. (83a.
Preste-Slåndet den 3o — — Borgaie-Slåndet den 3o — — Bonde-Ståndet den 3o — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, om af skaffande af det i Lagen stadgade dödsstraff af rådbråkning.
('Lag-Utsk. N:o 13 r.) S. A. K. Hos Rikets
Ständer har fråga blifvit väckt om afskaffande af det i Lagen ännu qvarstående dödsstraff af rådbråkning för den person, hvilken dödar den, som skeppsbrott lidit; och som det brott, för hvilket detta slags straff är stadgadt, icke synes vara af den svårare art, jemförelsevis lill vissa andra grofva missgerning;))-, såsom fadermord eller afdagalagande med förgift, att ju icke enahanda straff, i förening med den serskildt bestämda påföljden af lösegendomens förlust för dråp å skeppsbrutne, mä för dem alla ega rum; alltså få Rikets Ständer hos E. K. M. i underdånighet föreslå, att rådbråkningsstraffet måtte afskaffas, och att den, sorn dödar någon som skeppsbrott lidit, i stället må mista" högra hand och halshuggas, samt mannen steglas och qvinna» i bale brännas; såsom följd hvaraf 21 Gap. 3 §.
Missgernings-Balken skulle erhålla följande förändrade lydelse: ”Gör man våld å dem, som skeppsbrott lidit och dödar någon, miste högra hand och halshugges, mannen varde steglad och qvinnan i håle bränd, bafve ock förverkat allt sitt lösa gods.
Sårar man dem, och illa liandterar, miste lifvet och, af lösören hans, tage halft Konungen och halft målseganden.” Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 3o October s834* Expeditions-Uiskoltcls Förslag till und.
Skrifvelse N.o 182.
Uppläst och godkändt lios Ridd. och Adeln den 3o Oct, 1834.
Preste-Ståndet den 3o —■ — Borgare-Ståndet den 3o — — Bonde-Ståndet den 3o — — Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, om meddelandet af Nådig föreskrift, att förhör uti Grundlagarne böra ingå i alla de Academiska examina, sorn berättiga till inträde i Statens tjenst. (^Oecon.-Utsk. N:o 122.) S. A. K.
Sorn Rikets Ständer insett nödvändigheten deraf, att hvarje i Statens tjenst inträdande person eger fullständig kännedom om sitt Fäderneslands conslitutionela institutioner; hafva Rikets Ständer skolat hos E. K. M. i underdånighet hemställa om den Nådiga föreskrift till vederbörande, att förhör uti Grundlagarne böra ingå i alla de Academiska examina, som berättiga till inträde i Statens tjenst.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 3o October 1804.
!N:o 18 3.
Ififppiäst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 3o Oct. i334* Preste-Slåndet den 3o — — Borgare-Ståndet den 3o — — Bonde-Slåndet den 3o — — Rikets Ständers" underdåniga Skrifvelse dels om skyldighet för dem, sorn undergå prestexamen, att ådagalägga kunskap uti vexelundervisnings-methoden, dels angående rättighet för Lancaster-Lärare att prestvigas.
(Oecon.-Utsk. N:o 128.) S. A. K. Genom underdånig skrifvelse af den 25 Maji 1829, anhöllo Rikets senast församlade Ständer, det E. K. M. i Nåder täcktes förordna, att i Expeditions-Utskottets
För slag till tind.
Skrifvelse N.o l83\
3i r icke någon sökande lill inträde i Religions-Lärare-Ståndet derefter måtte varda till Prestman admitterad, innan han inför vederbörande Consistorium ådagalagt, att han i någon Vexel-undervisnings-skola förvärfvat både erforderlig öfning i Vexel-undervisnings-methoden och fullständig kännedom af en sådan Skolas organisation; till hvilken anhållan E. K.
M. dock icke behagat lemna bifall, med anledning af hvad Preste-Ståndet deremot serskildt i underdånighet anfört.
Men som framställning å nyo inom Riks-Slånden nu blifvit gjord i detta ämne, samt Rikets Ständer dervid tillika öfvervägat,. dels alt uti hvardera af Rikets Universitets-Städer, Upsala och Lund, finnas inrättade, Lancaster-Skolor, hvarest de personer, hvilka derstädes egna sig åt religionslärare-kallet, kunna,, utan någon kostnad eller egentlig lids-uppoffring, inhemta kännedom om vexelundervisningssättet, dels ock att det torde kunna antagas, att, derest i enlighet med hvad Rikets Stander vid denna Riksdag hos E. K. M. i underdånighet hemställt, Pieslmän, hvilka vid Lancaster-Skolor äro anställde, tilläggas enkel tjenstårsberäkning, flera Prester, än hittills, skola anmäla sig såsom sökande tili dylika befattningar, och det således- är för desse af nöden att ega insigt uti det i sådane slags Skolor brukliga undervisningssätt; alltså få Rikets Ständer härmed i underdånighet förnya deras vid sistlidne Riksdag hos E. K.
M. gjorda underdåniga framställning, alt hvarje person, sorn hädanefter anmäler sig till undergående af prestexamen, jemväl bör inför Consistorium styrka sig hafva i någon Vexelundervisnings-Skola förvärfvat ej- mindre erforderlig öfning i yexelundervisnings-methoden, än ock fullständig kännedom om em sådan Skolas organisation..
I sammanhang härmed , och då Rikets Ständer, genom skrifvelse af deri' 22 sisth.
Julii,, redan hos E. K. M. i underdånighet hemställt om enkel tjenstårsberäkning för Prestman, sorn,, på vederbörande Skol-Direclions kallelse, . af Dom-Cäpitlet i Stiftet blifver tillsatt till Lärare vid sådan Lancaster-Skola, der minst 5o barn undervisas; hvars reglemente af DomCäpitlet är vordet granskadt och gillad t;. och hvars stiftelse är sådan, att dess fortfarande bestånd är försäkradt samt Lärarnes löneförmoner till det minsta motsvara dem, en Adjunct inom Stiftet vanligen åtnjuter;'. — och Rikets Ständer funnit det vara öfverensstämmande med billighet och deras i berörde hänseende uttryckta- önskan, att en Lärare vid Vexelundervisnings-Skola, — så inrättad och i öfrigt af den beskaffenhet', sorn bär förut blifvit nämndt, — må, så vidt hani öfrigt fullgjort hvad för inträde i det andliga Ståndet erfordras, kunna på kallelse af vederbörande Skol - 3 [ 2 Expedilions-ZJtskoltets Förslag till und.
N-o 18^.
D.rechon eller Skolföreståndare, erhålla prestvigning, för att derefter kornma i åtnjutande af presterlig befordringsrätt; hafva Rikets Ständer tillika ansett sig böra hos E. K.
M. i underdånighet anhålla, alt en dylik förmån, under oivanberörda vilkor, må varda Lancaster-Lärare förunnad.
Rikets Ständer framhärda &c. J Sloekholm den 3o x_ctober 1834- N:o 184.
Uppläst oell godkändt hos Ridd. och Adeln den 3 Nov. 1834- Preste-Ständet den 3 — — Borgare-Ståndet den 6 — — Bonde-Ståndet den 6 — — Ililcets Ständers underdåniga Skrifvelseangående regleringen af utgifterna under Rihs-Statens Tredje Hujviul-Titel.
Niris 8i, 215, 200 & a56.
Förstärkta StatsUtsk.
Nil is a63 & 292.) S. A. K. Sedan R.
St. i afseende på ulgifierne under Riks-Statens Tredje Hufv. ud-Titel, innefattande Militaire-Staterne och Försvars-Verket till lands, till pröfning förehaft så val hvad E. K, M;s Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof i berörde hänseende innehåller, som hvad genom serskilda inom Riks-Stånden väckta motioner blifvit andraget, hafva Rikets Ständer verkställt regleringen af samma Hufvud-Titel, på sätt Rikets Ständer nu få hos E.
Iv. M. i underd. anmäla; 1:0 af den anledning att, vid skedd ny reglering och organisation af E. K. M:s och Rikets Krigs-Coliegium, ett behof utöfver förra Staten uppkommit af 497 Rtdr 3 sk, 2 r;st. med i63i tunnor spanmål under lönerne, samt att någon Presidentslön å Coilegii Stat för närvarande icke funnes, men hvilken E. K.
M. ansett böra derå uppföras med 4>200 Rldr jemte derunder begripne 3o4 tunnor spanmål; har en tillökning å nämnde Coilegii Stat blifvit begärd med 4,697 R:dr 3 sk. 2 rut., hvarjemte E. K. M. föreslagit, att de löner och arfvoden , som uppbäras af åtskilliga Tjenstemän, hvilka vid Krigs-Collegii förändrade organisation - Expedilions-Utskoltets Förslag till tind.
N:o 184- 313 tion ansetts öfverflödige, och hvilkas löner och arfvoden, utgörande 2,58i R:dr 8 sk. med 99 tunnor spanmål derunder, hittills å 3:dje Ilufvud-Titelns besparingar blifvit anvisade, måtte under vanliga vilkor på allmänna Indraguings-Staten öfvei flyttas.
Hvad nu beträffar den begärde Presidentlönen i Krigs-Collegium; så emedan Rikets Ständer anse, alt Ordförandeplatsen derstädes kan, till lindring i Stats-Verkets utgifter, bestridas af någon bland de flera Generaler, hvilka, genom E. K. M:s Nådiga Förordnande, blifvit tills vidare från ali tjenstgöring befriade, eburu de åtnjuta icke obetydliga löneinkomster; samt, hvad åter angår öfverflyttandet på Indragnings-Staten af åtskillige Tjenstemäns vid Krigs-Collegium löner och arfvoden, till ett belopp af 2,58i R:dr 8 sk., jemte derunder begripne 99 tunnor spanmål, Rikets Ständer hålla före, att den inom Krigs-Collegium verkställda löne-reglering bordt kunna till vägabringas med det förut varande Stats-anslaget, och dessutom uti ofvannämnde summa innefattas arfvoden till ett belopp af i54o R:dr, hvilka vanligen ansetts böra försvinna, då tjenstgörings-skyldigheten upphörer; hafva Rikets Ständer funnit sig icke kunna bifalla hvarken ifrågavarande Presidenlslöns uppförande på Stat, eller de här ofvan omförmälda löners och arfvodens öfverflyltning på Indraguings-Staten.
Vidkommande deremot den för Krigs-Collegii nya Stat erforderlige lönefyllnad af 497
R;dr 3 sk. 2 r:st., med i63i tunnor spanmål derunder; så, ehuru Rikets Ständer, på sätt härofvan blifvit i underdånighet anfördt, hysa den öfvertygelse, att det förut befintliga Stats-anslaget bort vara för detta Embets-Verks lönereglering tillräckligt, äfvensom, att om spanmåls-beräkningen under lönerne skett efter samma grund, som, i detta hänseende, vid sista Riksdag bestämdes för IIof-Rälterne, något tillskott af spanmål icke varit erforderligt; hafva Rikets
Ständer dock beviljat uppförandet af penninge-beloppet å Krigs-Collegii Stat, men utan tillökning i det förut varande spanmåls-anslaget, samt i öfrigt med det förbehåll, att de arfvoden, som af serskilda Cassors mede! till Krigs-Råden hittills utgått, hädanefter icke vidare komma att dem tilldelas. 2:0 Sedan, vid den med E.
K- M:s Krigs-Hof-Rätt år 1825 verkställda reglering, det blifvit stadgadt, att de å den nya Staten upptagne Tjenstemän skulle successive, i mon af sådanes afgång, hvilka på indragning blifvit ställde, inträda i de löningsförhållanden, som lill förhöjdt Bih. till R.
Prof. 10 Sami. 1 AJd. 314 Expeditions-Vtskottets Förslag till und.
N-o i84- belopp då bestämdes, men E. K.
M. derefter, till undanröjande under tiden af berörde hinder, genom Nådigt Bref af den 3o November i833 förordnat, att tillämpning af den nya Staten i hela dess vidd skulle med innevarande års början vidtaga, oell att hvad för den öfverflödiga personalens aflöning erfordrades skulle utgå af 3:dje Hufvud-Titelns besparingar med 1,493 R:dr 24 sk., jemte derunder beräknade 140 tunnor spanmål; så liar framställning nu blifvit gjord om öfverflyttning till allmänna Indragnings-Staten äfven af sistnämnde belopp.
Men då denna tillökade utgift synes hafva kunnat undvikas, i händelse omförmälde reglering blifvit successive verkställd, hafva Rikets Ständer ansett sig icke kunna ifrågavarande öfverflyttning medgifva. 3:o Sedan genom vidtagen reglering, den förut med Ingenieur-Corpsen förenade Fältmätnings-Brigaden blifvit derifrån skiljd, för att utgöra 1 en serskild Corps på Stat, under namn af Topografiska Corpsen; liar Ingeuieur-Corpsens Stat 31,388 R:dr 8 sk., med 2,i32 tunnor spanmål derunder, blifvit minskad med Topografiska Corpsens derifrån flyttade löner och arfvoden, utgörande, såsom Staten nu blifvit uppgjord, en summa af 1 i,55o R;dr, jemte derunder beräknade 676 tunnor spanmål; hvaremot Ingenieur-Corpsens
Stat är vorden upptagen till 21, 535 R:dr 8 sk., med 1,376 tunnor spanmål derunder; hvarigenom väl uppkommit en besparing af 80 tunnor spanmål under lönerne, men deremot en tillökning i contant af 1,697 R;dr, hvilket sistnämnde belopp blifvit uti E. K. M:s högstberörde Nådiga Proposition föreslaget, att genom anslag å Stat fyllas.
Och som vid omförmälde reglering Topografiska Corpsens personal blifvit inskränkt till det antal, som oundgängligen erfordras, samt regleringen i öfrigt är vorden med sparsamhet verkställd; så och i betraktande jemväl deraf, att, vid sammanslagningen år 1812 af Ingenieur-och Topografiska Corpserne, Chefs-lönen vid den senare blifvit använd till Secund-Chefs-lön vid Fältmätnings-Brigaden, och vid Corpsernes åtskiljande blifvit vid Ingenieur-Corpsen bibehållen; hafva Rikets Ständer funnit skäl bevilja det för Topografiska Corpsen begärda ytterligare anslag af 1,697 Banco. 4:o Enligt de för Gardes-Regementena fastställda Interims-stater, som grundats på den förändrade organisation E. K. M., till befordrande af deras tjenstbarhet, funnit nödigt vidtaga, skulle, jemlikt E. K. M:s Nådiga Proposition, erfordras, utöfver de för samma Regementen vid sista Riksdag anvisade anslag, följande sutnmor, nemligen: Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse N.O 184. 3i5 för Lif-G irtlei lill Häst R:dr Bie» 6,835: „. 6. — avea Lit-uardet . 5 8fifv - Andra Lif-Gardet ’ — — 5,866: 27.
Tillsammans" årligen R:dr B:co 18,568: 27. 6.
Men som Rikets Ständer härvid erinrat sig, att vid beviljandet si sta Riksdag, af ökadt anslag för dessa Regementen, med tillsammans 14,993 R:dr 11 sk., åsyftande egentligen förbättring i Under-Befälets lö fier och 1 malhållningen för truppen, Rikets Ständer tillika i underdånig het anholm, att utväg för tillökning i det högre Befälets löner måtte beredas, genom någon minskning i Befälets personal; men de nu ifrå gakomna ytterligare anslag för Gardes-Regementena hufvudsakligen afse förhöjning 1 Befälets aflöning; hafva Rikets Ständer icke kunnat sistnämnde anslag bifalla. 5:° Till följd af vidtagen reglering med Staten för Kron-Prinsens Hussar-Regeraente har en tillökad utgift uppkommit af i,3ai R:dr 3o sk som, till uppförande å Stat blifvit föreslagen; men då Rikets Ständer’ vid anställd jemförelse emellan den förut gällande och den nya Staten för Regementet, inhemtat, att med berörde anslagssumma hufvudsakligen, åsyftas en löneförbättring för det högre Befälet; hafva Rikets Ständer på samma skäl, som 1 afseende å Gardes-Regementena blifvit anförda’ och som vid förra Riksdagen föranledde afslag å då väckta enahanda fråga om tillökning i Kron-Prinsens Hussar-Regementes Stat, icke kunnat de nu begärda i,32i R;dr 39 sk. bevilja. 6:0
Då, vid den af E. K.
M. meddelade fastställelse å ny Stat för Wermlands Fält-Jägare-Regemente, tillgångarne icke medgifvit att höia Chefens lön till 2,5oo R:dr, har E. K.
M. nu föreslagit, att skilnaden emellan berörde summa och hvad Chefen för närvarande åtnjuter måtte med 678 R:dr 16 sk. å Stat uppföras, jemte 3o tunnor spanmål under lönen; men då Rikets senast församlade Ständer å Staten för Wermlands Fält-Jägare-Regemente beviljat en tillökning af 2,775 R:dr 4o sk hvar af Chefen ensam erhållit ett belopp af 788 R:dr 16 sk., och hvarigenom hans lönevilkor bestämdes till 1,488 R:dr 16 sk. eller, med beräkning af Compagni-revenuen, 333 R:dr 16 sk., till 1,821 R:dr 32 sk., och således nära den summa af 2,000 R:dr, hvartill Chefslönen då föreslogshafva Rikets Ständer icke kunnat bifalla någon förändring i den för ifrågavarande Regemente vid senaste Riksdag reglerade och då förhöjde Aflönings-Stat. 1 316 Expeclilions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse Pi.o 184. 7:0 Sedan E. K.
M. genom Nådigt Bref af den 29 April i83o, vid fastställelse af Artilleri-vapnets nja organisation, förordnat, alt den i sammanhang dermed för Artilleriet utfärdade Interims-Stat skulle blifva gällande intill 1333 års utgång; och General-Fäll-Tygmästaren, under den 3i October sistnämnde år, till E. K.
M. afgifvit underdånigt förslag till definitiv reglering och Ordinarie Stat för Artilleriet; så har E. K. M, nu i dess högstberörde Nådiga Proposition, framställt behofvet af ett på samma förslag grundadt, ökadt anslag för Artilleriet af 7/fI tunnor spanmål in natura och ai,o85 R:dr 87 sk. 6 r:st i contant, utfördt med tillsammans 2 1,458 R:dr i3 sk, 6 r:st.
Rikets Ständer hafva af ofvanberörde förslag funnit de anmälda, nja behofven utgöra: a) Lönförhöjning för Cheferne vid de 3:ne Artillerie-Regemcnte11a, hvilkas lönbelopp i de utfärdade Interims-Stateine blifvit upplaget endast till 3,700 R:dr, men nu ansetts böra utgöra 4>200 R:dr; uppgående den ifrågaställde tillökningen, efter 5oo R:dr för hvarje Regementschef, till R:dr i,5oo b) Förhöjning i 19 yngre Capitaines- och 2:ne Informations-Capitainers vid Svea och Götha Artillerie-Regementen löner från 54o till 600 R:dr å 60 R:dr , . 1,260: samt en ny Informations-Capitaines lön vid Vendes Artillerie-Regemente ...... 600: c) Tillökning ut i 88 förste Constaplars löner från 5o R:dr lill 66 R:d 3a sk,, eller ä 16: 32 för dem hvardera, till — d) Aflöning för 32 Batteri-Handtverkare, hvilka vid förra Slats-regleringen blefvo uteslutne, men nu ansetts böra ånyo uppföras till löner ä 20 R:dr, utom underhåll i numer . . . ■— é) Förhöjning i truppens gage, vid Svea Artiller i e-Regeme n te, för det i Stockholm och på Waxholm tjenstgörande manskap från 6 till 7 sk., och för den på Dalarö förlagde styrka till’8 sk., samt vid Götha och Wendes Artillerie-Regementen från 5 till 6 sk. med 1 sk. ytterligare förhöjning för commen Transport R;dr 5,466: 32. 1,860: — 1,466:32. — 640: — Expeditions-Utskottets Förslag till tind.
Skrifvelse N.-o 184.. 3 Transport
R;dr deringarne å Carlstens och Carlsborgs Fästningar; och skulle, enligt denna reglering, 1,737 man komma att åtnjuta 6 sk., 1,210 man 7 sk. och 53 man 8 sk. gage, hvarigenom i det contanla underhålls-anslaget uppslode en brist af. ....... „ . . „ .— Förhöjd Värfnings-Passevolance för samtlige Artillerie-Regemenlena från förut varande 4 ^-dr 8 sk. per numer lill 5 R;dr, till följd hvaraf i anslaget för recruteringen uppkommit en brist af ... — g~) Förhöjdt anslag til medicaments-ersättning, hvilken förut varit fastställd till 3a sk. per inan, inen hvilken, till följd af upprättade nya PassevolanceContractmed Svea och Götha Ai tillerie-Regementen, vid dessa Regementen nu utgår med 1 R:dr 24 sk per man, utom hvad beträffar förstnämnde Regementes härvarande styrka 900 man, för hvilken några medicaments-penningar icke utfalla, så länge den samma bibehålles vid Törmönen att för sitt insjuknade manskap undfå roed ieamenter och sjukvård å allmänna Garnisons-sjukhuset härstädes; samt å hvilka ofvanbemälde högre medicaments-penningar det vore sannolikt alt Wendes Artillerie-Regemente äfven skulle göra anspråk; och hvarigenom således i och för 2,100 man a 4° sk- uppstode en brist i detta anslag af — lfy Arfvoden för en Iaformations-Capitaine vid hvar Idera Artillerie-Regementet med .
. i5o R:dr; för en Subaltern-Officer vid dito dito . . 100 R:dr; — — Under-Oflicer vid dito dito . . . 5o R:dr; hvilka arfvoden, jemlikt E. K. M:s Nådiga Bref den 28 October i83o och den rg Februarii i83i, hittills af serskilde medel utgått; äfvensom ett anslag för hela Artilleriet af 3oo R;dr till anskaffande af Läroböcker m. m., utgörande ett sa maian lagd t årligt behof af . . — fy