Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är nemligen att förmoda det Thronföljaren städse har sin uppmärksamhet riktad på alla de förhållanden, som ligga inom verkningskretsen för det höga kall, han är utsedd att framdeles öfvertaga; och till följd af denna hans ställning torde hos honom säkrare, än hos någon annan, kunna förutsättas vilja och förmåga att, under en tillfällig utöfning af Konungainagten, så vårda ärendena, att väsendtlig rubbning i regerings-systerpet icke uppstår; och härtill kommer ytterligare den omständigheten, som icke saknar sin vigt och betydenhet, eller att Thronföljaren, genom att förestå Riks-styrelsen, sättes i tillfälle att vidga sin kännedom och erfarenhet om ämnen, hvilka i en framtid skola utgöra föremål för hans verksamhet.
Utskottet anser således den föreslagna förändringen i berörda afseende vara ändamålsenlig; ett förhållande, som, i Utskottets tanka, inträffar äfven med de uti den nådiga Propositionen gjorda framställningarne, dels om bestämmelsen af Thronföljarens myndighets-ålder, i likhet med iivad för Konung eger rum, vid fyllda aderton år ; dels ock om utvidgning i mellantids-regerings rätt att tillsätta lediga sysslor.
Enligt Regerings-Formens ursprungliga föreskrift, blef Konung myndig först vid tjuguett års ålder; men redan vid 1812 års riksdag fann Kongl. Maj:t nödigt att, medelst nådig Proposition till Rikets Ständer, i berörda stadgande föreslå den ändring, att Konung skulle vid fyllda aderton års ålder vara myndig; ett förslag, som vid 1815 års riksdag antogs till lag.
Då fråga nu är, att stadga det Rikets styrelse i vissa fall uppdrages åt Thronföljaren, torde det 8 tTonslitutions-Ulskoltels Memorial N:o 34. äfven vara lämpligt att för Throntoljarens myndighets-ålder kommer att gälla samma bestämmelse, som för Konung.
Likaledes finnér Utskottet föreskriften i 39 och 40 §§ Regerings-Formen derom, att, vid tillfällen af Konungens sjukdom eller vistande utrikes, lediga sysslor endast tills vidare kunna förvaltas af dem Stats-Rådet dertill förordnar, icke stå i riktig öfverensstämmelse med den uti vår
Statsförfattning för öfrigt antagna grundsats om embets- oeh tjenstemäns oafsättlighet, enär en mellantidsregering derigenom skulle kunna tillvälla sig rättighet, att utan ransakning och dom afsätta sådana embets- och tjenstemän, som den sjelf tillförordnat.
Den i detta hänseende af Kongl. Majit föreslagna förändring, eller att sådan mellantidsregering skulle ega tillsätta alla sysslor, med undantag af förtroende-sysslor, torde således jemväl ega full befogenhet.
Sedan Utskottet sålunda funnit sig böra godkänna de väsendtligaste af de ändringsförslag, som genom den nådiga Propositionen blifvit till Rikets Ständer* behandling öfverlemnade, har Utskottet fästat sin uppmärksamhet å en omständighet, som torde böra underkastas särskild granskning.
Uti Regerings-Formens 39 § stadgas uttryckligen att, i det der förutsatta fall af Konungens vistande utrikes, Regeringen skall föras i Konungens namn hvarjemte 40 § bjuder, att, när Konungen blifver så sjuk, att Han regeringsärendena icke vårdar, Riks-styrelsen skall förvaltas på sätt, som i nästföregående § bestämmes.
Då nu jemväl i 41 § föreskrifves, att, när Konung är omyndig, Regeringen skall i Hans namn förås, synes deraf att Lagstiftaren antagit såsom en allmän grundsats, att, vid alla de tillfällen Konung finnes, Riket skulle i Hans namn styras.
Men bestämmelsen härom har det Kongl. Förslaget icke vidhållit.
Ur 39 § hafva orden :
Konungens namn» blifvit uteslutne, och har den nu i 40 § befintliga hänvisning till nästföregående § blifvit behållen.
Som nu likväl de, i dessa tvänne §§ omnämnda, fall äro de enda, då Riks-styrelsen skulle föras af Thronföljaren, saknas således i det Kongl.
Förslaget uttryckligt stadgande derom, att han skulle göra det i Konungens namn.
Sammanställes
Förslagets ordalydelse i dessa begge §§ med dess föreskrift i 41 §, att, då i der förutsatta fall Stats-Rådet förer Regeringen, densamma skall i Konungens namn föras, skulle deraf möjligen kunna dragas den slutsats, att Regent blifvit tillerkänd rättighet att i eget namn föra Regeringen.
Då Utskottet likväl anser det vara af vigt. samt öfverensstämmande med idéen för det monarkiska styrelsesättet, att alltid, utom då thronen är ledig, Regeringen föres i Konungens namn, hvarom jemväl Grundlagen bör innehålla uttryckligt stadgande, på det icke en Regent, må af bristande föreskrift härom, kunna hemta anledning att tillvälla sig magten att föra Regeringen i eget namn ; så linner Utskottet sig redan af den anmärkta omständigheten ega tillräckligt skäl att icke tillstyrka bifall K<mstiluli< ns-Vtskollels Memorial i\’.n 24. 9 bifall till det Kongl. Förslaget.
Men härtill kominer ytterligare en omständighet.
Vid redaktionen af 41 § Riksdags-Ordningen har i det Kongl. Förslaget icke blifvit införd den under denna Riksdag antagna föreskriften om rättighet lör Ståts-Rådets samtlige ledamöter att. bevista Riks-Ståndens gemensamma öfverläggningar: och ehuru sådant synes hafva tillkommit utan afsigt att föreslå samma löreskrifts upphäfvande, — en åtgärd, hvartill icke heller skäl torde förefinnas.
; har Utskottet äfven i denna omständighet funnit ett hinder för Kongl. Förslagets antagande.
Med afseende af hvad sålunda anförd t blifvit, och ehuru Utskottet erkänner riktigheten af den åsigt, sorn ligger till grund för den nådiga Propositionen; sä och då densamma mäste i oförändrad t skick bifallas eller afslås, finner Konsfitutions-Utskottet sig böra vördsamt afstyrka Kongl. Majits ifrågavarande nådiga Proposition.
Enär Konstitutions-Utskottet, på sätt här ofvan blifvit yttradf, funnit det vara af synnerlig vigt, att vidtaga en grundlagsförändring i samma syftning, som det af Kongl. Majit framställda förslaget innehåller; men Utskottet af anförda skäl funnit sig förhindradt. att tillstyrka bifall till detsamma i o förändrad t skick ; har Utskottet ansett sig böra till Rikets
Ständer hemställa ett nytt för slag i ämnet, hufvudsakligen lika lydande med det af Kongl. Majit öfverlemnade, och med endast följande förändringar, nemligen: att i 39 § R.
F. blifvit bestämdt stadgadt, att regeringen skall föras i Konungens namn; att i sammanhang härmed i 42 § R.
F. orden: »på säll i 39 § sägs» blifvit utbytta mot orden : ”»/«/ deri makt 39 § stadgar»; samt att vid redaktionen af 41 § Riksdagsordningen iakttagits det tillägg, som genom Konungs och Ständers beslut vid denna Riksdag är vordet infördt; och får Utskottet således till Rikets Ständers grundlagsenliga behandling öfverlemna följande förslag till ändring uti Ifeg ering s-lForinen. § 39.
Vill Konungen utom Sverige och Vill Konungen utom Sverige och Norge resa, meddele Han Stats-Rådet in Norge resa, meddele Han Stats-Rädet in Pleno denna sin föresats och inhemte
Pleno denna sin föresats och inhemte dess tankar deröfver, på sätt 9 § om- dess tankar deröfver, på sätt 9 § oin Uih. lill 11.
Prot. ISS!) 8j ISBO. 3 Sami. 30 Hafi. 2 10 Kunslitutions-Utskollets Memorial N-o 21. talar.
Konungen derefter sådan resa oell den verkställer, befatte Sig ej med Rikets styrelse eller utöfve den Konungsliga makten, sä länge Ilan utom Sina Riken vistas, utan före Stats-Rådet, under sådan Konungens frånvaro, fegeringen i Hans namn, med ali den räll, som denna Regerings-Form Konungen iillägger; dock må ej Stats-Rådet någonsin adeligt stånd och värdighet förläna, eller till grefligt och friherrligt stånd upphöja, eller riddarevärdighet utdela; äfvensom alla lediga sysslor endast tills vidare kunna förvaltas af dem, som SiatsRådet dertill förordnar.
Huru förhållas skall, derest Konungen längre tid än Tolf månader ur Riket blifver, derom varder i 91 § stadgadt. § Blifver
Konungen så sjuk, att Han icke regerings-ärendena vårdar, förvalte Stats-Rådel styrelsen, på det sätt, som i föregående § bestämmes.
Dör Konung innan Thronfölja - talar.
Besluter Konungen derefter sådan resa och den verkställer, befatte Sig ej med Rikets styrelse, elier utöfve den Konungsliga makten, så länge Han utom Sina Riken vistas, utan fores Riksstyrelsen under Konungens frånvaro, i Hans namn, af den till thronfå/jden närmast berättigade Prins, om Ilan uppnått den ålder, som i 41 § sägs.
Ilan styre såsom Regent med all Konungslig makt och myndighet, enligt denna Regerings-Form; dock må
Han ej adeligd stånd och värdighet förläna, eller till grefligt och friherrligt stånd upphöja, eller riddarevärdighet utdela: äfvensom alla lediga förtroendesysslor endast tills vidare kunna förvaltas af dem, sorn Regenten dertill förordnar.
Finnes ej till 'thronfölj den berättigad Prins, eller har den dertill närmast berättigade ej uppnått den i 41 § för myndighet stadgade ålder, eller ur han af sjukdom eller af vistande utom Sverige och Norge hindrad att Riksstyrelsen öfvertaga, före Stats-Rådet styrelsen med samma makt som Regent.
Huru förhållas skall, derest Konungen längre tid än Tolf månader ur riket blifver, derom varder i 91 § stadgadt. 40.
Blifver Konungen så sjuk, att Han icke regerings-ärendena vårdar, förhålles med Riksstyrelsen såsom i föregående § bestämmes. 41.
Lag samma vare för den till Kons (ilut iöns-lilskullets Memoriol N:o 24. ti ren denna alder uppnatt, föres styrelsen thion fö/j den närmast berättigade Prins. af Stats-Rådet med Konungslig makt oedi Dör Konung innan Thron följa ren denna myndighet i Konungens namn. intill dess alder uppnatt, fores styrelsen af StatsRiksens
Ständer sammankomma, och den Rådet, enligt 39 §, i Konungens namn, Förmyndare-styrelse, Riksens Ständer för intilldess Riksens Ständer sammankomma, ordna, Regeringen tillträdt, ställande sig och den Förmyndare-styrelse, Riksens Stats-Rådet denna Rcgerings-Form till Ständer förordna, Regeringen tillträdt, ovilkorlig efterlefnad. ställande sig Stats-Rådet denna Rcgerings Form till ovilkorlig efterlefnad. § 42.
Skulle den olycka tima, att hela Konungahuset, inom hvilket arkrätten till Riket räknas, på manliga sidan utginge, då förvalte äfven Stats-Rådet regeringen med Konungslig makt och myndighet, intill dess Riksens Ständer hinna sammankomma, ett nytt Konungahus utkora och den valde Konungen regerinringen tillträdt.
Uti de fall. hvarom f öregående fyra handla, skola St a Is-lid dets samtlige Ledamöter vara närvarande och rösta. § Går Konungen i fält, eller till aflägsnare inrikes orter eller till konungariket Norge reser, förordne Tre Ledamöter af Stats-Rådet, under den Ordförande, som Han, antingen bland Prinsar af Sitt Hus eller ibland Stats-Rådets Ledamöter, särskilt nämner, att föra Regeringen i de mål, Konungen föreskrifver.
Med de mål, Konungen då sjelf afgör, förhålles på det sätt. som 8 § stadgar.
Skulle den olycka tima, att hela Konungahuset, inom hvilket arfsrättcn till
Riket räknas, på manliga sidan utginge, då förvalte äfven Stats-Rådet regeringen med den makt, 59 § stadgar, intill dess Riksens Ständer hinna sammankomma och ett nytt Konungahus utkora, samt den valde Konungen regeringen tillträdt.
Uti alla de fall, dä enligt denna och föregående tre §§ Riksstyrelsen föres of Stats-Räde.t, skola dess samtlige Ledamöter vara närvarande och rösta. 43.
Går Konungen i fält, eller till aflägsnare inrikes orter eller till konungariket Norge reser, förordne Tre Ledamöter af Stats-Rådet, under den Ordförande, som Han, antingen bland Prinsar af Sitt Hus eller ibland Stats-Rådets Ledamöter, särskilt nämner, att föra Regeringen i de mål, Konungen föreskrifver.
Med de mål Konungen då sjelf afgör, förhålles på det sätt, sorn 8 § stadgar.
Hvad nu om Honung sagd/ är, gäfle ock i afseende pä Regent, dä Riksstyrelsen af Honom ulafvas. 13 KontHlulions-VlskoUel» Memorial H:v 21. § 5i.
I de 1'iill, dä Konungen eller Stats- I de fall, då Konungen eller Re~ Rådet sammankalla Riksens Ständer, fast- gevian ellar Stats-Rädet sammankalla/- ställes tiden till Riksdagens begynnelse Riksens Ständer, fastställes tiden till Riksefler tretionde och inom femtionde dagen dagens begynnelse efter tretionde och från den. dä kallelsen blifvit uti hufvud- inom femtionde dagen från den, då kalstadens kyrkor kungjord. leksen blifvit uti hufvudstadens kyrkor kungjord.
I »i 1 den händelse 39 g omtalar, att Konungen efter företagen resa utöfver Tolf månader ur riket blifver, sammankalle Regenia/ eller Stats-Rädet, då det Riksstyrelsen forvallar, genom öppet påbud, Riksens Ständer till allmän Riksdag, och läte kallelsen inom Femton dagar efter berörde tids förlopp uti hufvudstadens kyrkor samt skyndsamligen i de öfriga delar af Riket kungöra.
Sedan Konungen derom underrättad blifvit, men Han ändock icke till Riket återkommit, tage Riksens Ständer den författning om Rikets styrelse, hvilken de nyttigast hnna. g 95.
Om, emot förmodan, Siats-Rådet un- Om, emot förmodan, Regert ien eller dcrläte att i de fall, föregående 91, 93 Stats-Rädet underläte att i de fall, föreoch 94 §§ omförmäla, Riksens Ständer gående 91, 93 och 94 g§ omförmäla, genast sammankalla, dä äligge det ovii- Riksens Ständer genast sammankalla, dä korligcn Riddarhus-Direktionen, Dom- äligge det ovilkorligen Riddarhus-RirekKapitlen i riket, Magistraten i hufvud- tionen, Dom-Kapitlen i riket, Magistraten staden samt Landshöfdingarne i länen, i hufvudstaden saint Landshöfdingarne i att, genom offentliga kungörelser, under- länen, att, genom offentliga kungörelser, rättelse härom meddela, pä det val af underrättelse härom meddela, pä det val Riksdagsmän, der sådana val ega runi, af Riksdagsmän, der sådana val ega ruin, I den händelse 39 § omtalar, att Konungen efter företagen resa utöfver Tolf månader ur riket blifver, sammankalie Stats-Rädet, genom öppet påbud, Riksens Ständer till allmän Riksdag, och läte kallelsen inom Femton dagar efter berörde tids förlopp uti hufvudstadens kyrkor saint skyndsamligen i de öfriga delar af Riket kungöra.
Sedan Konungen derom underrättad blifvit, men Iian ändock icke till Riket återkommit, tage R.ksens Ständer den författning om Rikets styrelse, hvilken de nyttigast finna.
Konslitutions-UtikotlbU Memorial N:o 24.
13 genast må kunna anställas, och Rikséns Ständer sammankomma, att deras och Rikets rätt iakttaga och skydda.
Sådan Riksdag öppnes å Femtionde dagen efter den, då Stats-Rädct sist hort kallelse dertill i hufvudstadens kyrkor låta kungöra, genast må kunna anställas, och Riksens Ständer sammankomma, att deras och Rikets rätt iakttaga Och skydda.
Sådan Riksdag öppnes ä Femtionde dagen efter den, då Regenten eller Stats-Rådet sist hort kallelse dertill i hufvudstadens kyrkor låta kungöra. Kiksdags-Ordiiingcii. § 1 händelse Konungen, efter företagen resa, utöfver Tolf månader ur Riket hlifver, sammankalle Stats-Rådet, genom öppet pä hild, Riksens Ständer till allmän Riksdag, och läte kallelsen, inom Femton dagar efter berörde tids förlopp, uti hufvudstadens kyrkor, samt skyndsamligen i de öfriga delar af Riket, kungöra. § 1 de fall, dä Konungen eller Statsltiidct sammankallar Riksens Ständer, fastställes tiden till Riksdagens begynnelse efter Tretionde och inom Femtionde dagen frän den, dä kallelsen blifvit i hufvudstadens kyrkor kungjord.
Om, emot förmodan, i de fall föregående 4, 6 och 7 §§ utsätta, Riksens Ständer ej genast sammankallas, åligge det ovilkorligen Riddarhus-Direktionen, Dom-Kapitlen i riket, Magistraten i huf - 4.
I händelse Konungen, efter företagen resa, utöfver Tolf månader ur Riket hlifver, sammankalle Regenten eller StatsRådet, tiri det Riksstyrelsen förvaltar, genom öppet påbud, Rikséns Ständer till allmän Riksdag, och läte kallelsen, inom Femton dagar efter berörde tids förlopp, uti hufvudstadens kyrkor, Samt skyndsamligen i de öfriga delar af Riket, kungöra. 9.
I de fall, då Konungen eller Råge//ten eller Stats-Rådet sammankallar Riksens Ständer, fastställes tiden till Riksdagens begynnelse efter Tretionde och inom Femtionde dagen från den, dä kallelsen blifvit i hufvudstadens kyrkor kungjord. 10.
Om, emot förmodan, i de fäll föregående 4, 0 och 7 §§ utsätta, Riksens Ständer ej genast sammankallas, åligge det ovilkorligen Riddarhus-Direktionen, Dom-Kapitlen i riket.
Magistraten i huf» 14 Konslitutions-UlslwUets Memorial A.-o 34. vudstaden, samt LandshSfdingame i länen, att, genom offentliga kungöranden ifrån predikstolarne, underrättelse härom låta meddela, på det Riksens Ständer må sammankomma, att deras samt Rikets rätt iakttaga och skydda.
Sådan Riksdag öppnes å Femtionde dagen efter den, dä Stats-Rådet sist hort kallelse dertill i hufvudstadens kyrkor låta kungöra. § l:o. Samina dag, då Riksdagens öppnande kungöres, utnämne Konungen Landtmarskalk för — — — bevistat.
Då, i händelse af underlåten kallelse af Stats-Rådet, de i 10 § nämnde vederbörande till Riksdag kalla, ägc Ridderskapet och Adeln att nämna Landtmarskalk, och Borgare- och Bonde-Stånden, hvart för sig, sina Talmän. 2:o. _______ 3:o. _______ § Konungen, eller i de fall 4, 5, 6 och 7 §§ omröra, Stats-Rådet, läte genom cn Härold — — — Stats-Rådets och Högsta Domstolens samtlige Ledamöter, äfvensom JustitieKansleren och Justitie-Ombudsmannen kunna ej säte och stämma i sitt Stånds plena förnekas, enär de. enligt hvad hvarje
Stånds särskilda ordningar stadga, dertill berättigade äro; dock för Stats-Rådets vudstaden, samt Landshöfdingarne i länen, att. genom offentliga kungöranden ifrån predikstolarne, underrättelse härom låta meddela, på det Riksens Ständer ina sammankomma, att deras samt Rikets rätt iakttaga och skydda.
Sådan Riksdag öppnes å Femtionde dagen efter den, då Re gon ten eller Stats-Rådet sist bort kallelse dertill i hufvudstadens kyrkor låta kungöra. 23. l:o.
Samma dag, då Riksdagens öppnande kungöres, utnämne Konungen Landtmarskalk för — — — bevistat.
Då, i händelse af underläten kallelse af liegenien eller Stats-Rådet, de i 10 § nämnde vederbörande till Riksdag kalla, äge Ridderskapct och Adeln att nämna Landtmarskalk, och Borgare- och Bondestånd en, hvart för sig, sina Talmän. 2:o. _______ 3:o. — — — — — — — 26.
Konungen, eller i de fall 4, 5, 6 och 7 %%owf onnala, Regén ten eller StatsRådet läte genom en Härold — — — 41.
Stats-Rådets och Högsta Domstolens samtlige Ledamöter, äfvensom JustitieKansleren och Justitie-Ombudsmannen kunna ej säte och stämma i sitt Stånds plena förnekas, enär de, enligt hvad hvarje
Stånds särskilda ordningar stadga, dertill berättigade äro: dock för Stats-Rådets Konstilutions-Ulsholtels Memorial N:o 34 15 Ledamöter de särskilda fall undantagna, dä tlern, enligt Regerings-Formen, uppdraget är, att med Konungslig malit och rätt styra.
Utom i dessa särskilda fall vare ock Stats-Rådets samtlige Ledamöter berättigade att deltaga i sadan gemensam öfverläggning emellan Riks-Stånden, hvarom i 46 § förmäles.
I Utskott eller val till Utskotts Ledamöter — — — öfvervara.
Ledamöter de särskilda fall undantagna, dä Slats-Rådet. enligt Regerings-Formen, uppdraget är, att Riksstyrelsen föra.
Utom i dessa särskilda fall vare ock Stats-Rådets samtlige
Ledamöter berättigade att deltaga i sådan gemensam öfverläggning emellan Riks-Stånden, hvarom i 46 § förmäles.
I Utskott eller val till Utskotts Ledamöter — — — — öfvervara.
Riksdags-fullmäktigen Johan Persson från Upsala län har anmält att han icke varit i Utskottet tillstädes då beslutet fattades.
Konstitutions-!] tskoltcts Memorial M 25. 1 N:o 25.
Auk. till £xi).-Utsk. den 26 Maj 1860, kl. 6 e. m. Memorial till Rikets Ständer, i anledning af Riks-Ståndens beslut, rörande det i Konslitulions-Ulskottets Memorial 13 afgi/na förslag lill ändring i 11 och 12 §§ Regerings-Formen.
Enligt hvad de från samtlige Riks-Stånden till Konstitutions-Utskottet ankomna protokolls-utdrag för den 28 nästlidne April utvisa, hafva de uti Memorialet M 13 framställda förslag till ändringar i 11 och 12 §§ Regerings-Formen, angående StatsRådets hörande öfver förbund med främmande makter, blifvit af Preste-Ståndet förkastade; hvaremot de öfriga Riks-Stånden antagit samma förslag att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
Då dessa skiljaktiga meningar icke kunna sammanjemkas, får Utskottet hos Rikets
Ständer sådant till grundlagsenlig bebandling vördsamt anmäla samt inbjuda Preste-Ståndet, att sig i denna sak efter de öfriga Stånden foga.
Prot. 1859 & 1860. 3 Sami. 11 Raft. 1 Konstitutions-Utskottets Memorial JYt 26.
Auk. till Eip.-Utsk. den 26
Maj 1860, kl. 6 e. ra.
Memorial till Rikets Ständer, i anledning af Riks-Ståndens beslut, rörande det i Konslitutions-Utskotlels Memorial JVs U framställda förslag till ändring i 21 § Riksdags-Ordningen.
Konslitutions-Utskottet, sorn, genom ankomna protokolls-utdrag för den 28 nastlidne April och den 18 innevarande månad, erhållit del af Riks-Ståndens beslut, angående Utskottets i Memorialet M 14 framställda förslag till ändring i 21 § Riksdags-ordningen, har dervid inhemtat, att Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Bonde-Stånden antagit samma förslag att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag; hvaremot Borgare-Ståndet hänskjutit förslaget till Konstitutions-Utskottet, med förklarande, att Ståndet godkände förslaget, så vidt det afser att inrymma åt Preste- och Bonde-Stånden, i fråga om Riksdagsmans behörighet, samma pröfningsrätt, som är Borgare-Ståndet medgifven, men att Ståndet deremot afsloge sednare delen af förslaget, såsom onödig och onyttig.
Enär samtlige Riks-Stånden antagit första delen af ifrågavarande ändringsförslag, och då denna är fullkomligt oberoende af förslagets sednare del, kommer att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag följande förslag till ändring i Riksdags-Orduiugen. § 21.
Riksdags-män af alla stånd skola dagen efter den, hvartill Riksdagen pålyst blifvit, sina fullmakter uppvisa; Ridderskapets och Adelns Ledamöter legitimera sig på det sätt.
Riddarhus-Ordningen föreskrifver.
Preste-, Borgare- och Bonde-Ståndens Ledamöter angifve sig och styrke sin behörighet inför Justitie-Statsministern, eller Konstitutions-Utskottets Memorial M 27, 3 den Konungen i hans ställe förordnat, hvilken tillkalle, lill upplysningars afgifvande Fullmäktige i Banken och Riksgälds-Contoret för det Stånd, hvars fullmakter skola granskas.
Sådan granskning, hvars föremål är att undersöka, huruvida fullmakterna blifvit utfärdade i den form, som nästföljande § föreskrifver, skall sist inom fyra dagar derefter vara fulländad; hvarje Stånd dess pröfningsrätt förbehållen, så väl i afseende på sådane Medlemmar, hvilkas fullmakter ej blifvit godkända, som dem, emot hvilka, till följe af 13, 14, 15 och 18§§, någon anmärkning förekommer; — — — — — — — — — — — — — derom förebära.
Hvad beträffar förslagets sednare del, så anser Utskottet Riks-Ståndens skiljaktiga meningar derom icke kunna sammanjemkas, hvilket förhållande Utskottet får hos Rikets Ständer, för grundlagsenlig behandling, vördsamt anmäla, med inbjudning till Borgare-Ståndet att i denna fråga foga sig efter de öfriga Riks-Stånden.
Stockholm den 25 Maj 4 860.
Anie. till Exp.-Utsk. den 26 Maj 1860, kl. 6 e. m.
Memorial lill Rikets Ständer, i anledning af Riks-Ståndens beslut, rörande den i Konstitutions-Utskottets Memorial J\s 15 föreslagna ändring i 28 § Regerings-Formen.
Genom Konstitutions-Utskottet meddelade utdrag af Riks-Ståndens protokoll för den 28 nästlidne April och den 18 innevarande månad, har Utskottet inhemtat, att det i Memorialet M 15 framställda förslaget om den ändring i 28 § Regeringsformen, att till vissa beställningar må kunna utnämnas bekännare af annan troslära, än den rena evangeliska, blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Borgare och BondeStånden antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, men deremot af Preste-Ståndet förkastadt; och som dessa skiljaktiga meningar icke kunna 4 Konst itutions-Utskottets Memorial M 28. sammanjemkas, får Utskottet sådant hos Rikets Ständer, för grundlagsenlig behandling, vördsamt anmäla, med hemställan derjemte till Preste-Ståndet, huruvida icke det skulle vilja efter de öfriga tre Riks-Stånden sig foga.
Maj 1860, kl. 6 e. m.
Memorial lill Rikets Ständer, i anledning af Riks-Ståndens beslut om del i Konslilulions-Utskollets Memorial JM 46 framställda förslag till ändring i 48 § Riksdags-Ordningen.