Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Departements-Cheferne, hvaremot de öfrige Stats-Rådets Ledamöter erhålla den närmast derintill.” Voteringen utföll med Trettiotvå Ja och Fyratiosju Nej. Voterings-Propositionen Litt. R. i Memorialet N:o, 48 förfaller, sedan Borgare-Ståndet frångått sitt förra beslut.
Sextonde Föterings-Propositionen., ”Den, sorn vill, att, enligt Constitutions-Utskottets förslag,.
Chefen för Post-Verket ej skall i 35 §.
Regerings-Formen upptagas,, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej.” Coristitutions- Utskottets Memorial N:o 1l5.
”Vinner
Nej, införas i nämnde §. i stället för: ”Chefen för Tull-Styrelsen” orden: ”Cheferne för Tull-Styrelsen och för Post-Verket.” Voteringen utföll med.
Trettiosex.
Ja emot.
Fyratiotre Nej..
Sjuttonde Voterings-Propositionen. ”Den, som vill,, att, i 35:te §.
Regerings-Formen , äfvensom i 4'i §•
Riksdags-Ordningen,. benämningen ”Justitice-Cance/leren” skall bibehållas, röste Ja;”' ”Den det ej vill, röste Nej.”' ”Vinner Nej, kommer samma, benämning att utbytas mot: ”Chefen för Åhl agar ema°ten.”\
Voteringen, utföll med Sextionio, Ja och Nio, Nej, hvarförutan en dubbel sedel casserades.
Voterings-Propositionen Litt T. i Memorialet N:o 48 förfaller, sedan, alla Fyra Riks-Stånden, antagit jemknings-förslageL.
Adertonde
Vo t ering s-Prop os itio nen.
”Den, som gillar följande redaction af 43 §•
Regerings-Formen,” ””Går Konungen i fält, eller till aflägsnare inrikes orter reser, förordna Tre Ledamöter af Stats-Rådet , under den Ordförande, som Han antingen ibland
Prinsar af sitt Hus, eller ibland Stats-Rädets Ledamö-- ter, serskildt nämner, att föra m. m.JJ ”röste Ja;” ”Den det ej vill,, röste Nej.”' ”Vinner Nej godkännes följande redaction:”’ ””Går Konungen 1 fält, eller tili aflägsnare inrikes orter reser, för-- ordne Han Fyra Stats-Rådets Ledamöter, att föra m. m.” ” Sedan äfven här en dubbel sedel blifvit casserad, befanns voteringeni hafva, utfallit med Femtioen Ja och Tjugusju Nej. Voterings-Propositionen Litt. W. i Memorialet N:o, 48 förfaller, sedan, Riks-Stånden antagit inbjudningen., Nittonde Voterings-Propositionen.. ”Den, sorn vill, att 22 §.
Regerings-Förmen skall eihålla följande lydelse:” ”Uti Högsta, Domstolen kunna, ringare mål; pröfvas och, afgöras a| 12 Constitutions-Utslottets Memorial N:o n5. fem Ledamöter, så ock af fyra, der alla fyra äro om slutet ense.
Öfver vigtigare saker skola minst sju döma. röste Ja ; ” , ’’Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, kommer berörde 22 §. att erhålla en så lydande redaction ””Uti alla mål, som hos Mogsta Domstolen förekomma, höra minst sex Ledamöter tillstädes vara och i af görandet deltaga.” ” Voteringen utföll med Trettiosex da och Fyraliotre Nej.
Tj ugonde Voterings-Propositionen. ”Den, som vill, att 109 §.
Riksdagsordningen skola erhålla följande lydelse. , 1 Regerings-Formen. §. ro9.
” ”Ej må Riksdag längre räcka än sex månader från dagen anmäle de det hos Konungen, jemte deras önskan, att Riksdagen måtte fortfara någon viss inskränkt tid, hvarå Konungen gore det afseende
Han tjenligt prof var.
Der så oförmodadt — — — belopp sig åtagit, då skola Rikets Ständer åtskiljas, och torlfare den förra — uppgöra och utfärda.” ” , R iksd ags-Ordningen.
”Riksdag må ej räcka längre än sex månader från dagen — — — anmäle Rikets Ständer det hos Konungen, jemte deras Önskan, att Riksdagen måtte fortfara någon viss inskränkt tid.
Börandes minst Tre Riksstånd — — — må äfven slutas, innan sex månader tilländagått, enär samtlige Riks-Stånden sådant begära och Konungen dertill lemnar bifall” ”röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej.” ’’Vinner Nej, kommer i dessa §§., att efter orden: ”viss inskränkt tid,” tilläggas: ”högst Två månader.” Voteringen utföll med Tjugusju Ja och Femtiotvå Nej.
Stockholm den 27 Mars 1835. N:ö Constitutions-iUtskottets Memorial N-o 116.
Ankom till Exp-Utsk. den 1 April iS35.
Memorial, till Ridderskapet och Adeln, i anledning af dterremissen på Memorialet N:o 100.
Sedan, vid återföredragningen af Constitutions-Utskottets Memorial N:o 100, med föreslående af ett tillägg vid 4 Momentet 1 §.
Tryckfrihets-FörorHningen, Ridderskapet och Adeln till Utskottet hänvisat den, såsom Ståndets gemensamma tanka, förklarade anmärkning, att den föreslagna ändringen ej borde ega rum, får Constitutions-Utskottet, till svar härå, vördsamligen anmäla, att, då denna anmärkning åsyftar förslagets omedelbara förkastande, Utskottet ej^kan, emot 56 och 81 §§.
Regerings-Formen, densamma till jemkningsåtgärd eller som voteringsföremål upptaga; hemställandes i öfrigt Utskottet, om icke Ridderskapet och Adeln måtte, genom förslagets godkännande till grundlagsenlig behandling, destohellre efter respective Medstånden sig foga, som berörde förslag innefattar både nödiga och nyttiga, men hittills i Tryckfrihets-Lagen saknade Stadganden om bestämda tider, inom hvilka tillståndsbevis för periodiska Skrifters utgifvande må meddélas och begagnas.
Stockholm den 3i Mars i835.
0 Bihang till R.
Brot. 1834 och 1835. 3:dje Sarf. 35\te Håftet. 3 STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Boktryciceriet, i 835.
Coustitutiom-TJtskottets Memorial AT» 117.
Ankom till Exp.-Utsk. den 13 April.
Memorial, rörande utgången af ytterligare inom förstärkta Constitutions-Utskottet anställda omröstningar.
Vid förstärkta Constitulions-Utskottets i dag hållna sammanträde, hafva de, jemlikt Regerings-Foi mens 5t> §., anställda omröstningar öfver följande godkända propositioner sålunda utfallit: Tjugu/örsta Voterings propositionen* Se Memor.
K:o 5o Riopos. 1. ”Den, som vill, att nedanstående §§. skola erhålla följande lydelse: Riksdags-Ordningen. §. i3. mom. 2. ”Universiteten i Upsala och Lund — — verldsliga Faculteterna.
Ordinarie, till annat Riks-Stånd ej hörande, Lärare vid Elementar-Läro-ver~ ken i Stockholm och i hvarje Stift skola ock till Preste-Studet kunna, inom sig, välja en Riksdagsman.
Likaledes må af Vetenskaps-Acadeinien — — — till Riksdagsmanna-underhåll.” §•
*9- (sista perioden,) ” Klagomål öfver val till Riksdagsmän af Preste-Ståndet ingif ves, för Stiften och Elementar-Läro-verken hos Consistorierna, —.—” §. 22. (senare perioden). — — — Fullmagterna underskrifves: Preste-Ståndets, för Stiften, Universiteten och Elementar-Läro-verken, af vederbörande Consistorier, ” Bihang till R.
Prat. 1834 00h I&35. 3 Sami. 36:te Häftet.
1 a Coustitutkns- Ut slottets Memorial Nio 127.
"röste Ja,” "Den det ej vili, löste Nej "Vinner
Nej, anses de nja föreskrifterna om Elementar-Läro-verkens representation, i i3 §. 2 mom, jemte de deraf härflytande bestämmelser i 1 g och 22 §§. böra ur förslaget utgå."
Voteringen utföll med 43 emot 36
Nej, hvarförutan en dubbel sedel casserades.
Tjuguandra Voterings-propositionen. se Memor.
K;o 5o, Prop, a. "Den, som gillar nedanstående af Constitutions-Utskottet föreslagna nya eller 3:dje moment i i3 §.
Riksdags-Ordningen, jemte följande tillägg i 19 och 22 §, i3 mom. 3. ”Till Preste-Stlindet må jemväl sådane, genom Konungens Fullmagt utnämnde, Ordinarie Domare och Civile Embetsman, hvilka ej tillhöra något Riks-Stund, kunna bland sig välja Tio Riksdags-Fullmägtige, nemligen från Stockholms Stad Tre, inom Länen, under Svea Hof-Rätts domvärjo Tre, under Götha-Hof-Rätts
Tre saint under Skånes och Blekinges En.
Valen skola inför vederbörande Hof-Rätt anställas." §•
(Sista perioden.)
"— —• — samt för Universiteten, Vetenskaps-Academien och Civila Embets-verken hos Konungen; och följes — —" §. 22.
"Fnllmagterna böra N. N. (för Preste-Ståndet, från N. N, Stift, Universitet, Aeademie, Stad eller Län):
Fuiimagter na underskrifves; Preste-Slandets af vederbörande Consistoriel', samt för Civila Embets-verken af vederbörande Hofrätts-President eller Ordförande; Borgare-Ståndets "röste Jaf "Den det ej vill, röste Nej.” "Vinner
Nej, anses det föreslagna nya eller 3:dje mom. i i3 Riksdags-Ordningen, äfvensom de deraf härflytande föreskrifter i 19 oeh 22 §§. böra förfalla."
Ccnstitutioiu-TJtskottcis Memorial I\T.o 117. 3 Vid Voterings-sedlarnes uppsummerande befunnos gifna 3g Ja ock 4<> Nej.
Tjugutredje
Foler ings-propositionen.
Se Mern.
Nfo 50.
Piop. 3. ”Den, sorn gillar följande nja eiler 6:te moment i 14 §•
Riksdagsordningen : ”Manufartur ister och Fabriksidkare på landet j som icke tillhöra annat Riks-Stånd, vare berättigade att förena sig med närmaste
Stad inom Länet, för att der, i nion af deras Krono—utskjlder, jemförda med total-beloppet af de röstegandes i Staden, deltaga i RiksdagsmannavalenA och äfven sjelfve kunna till Fu/lmägtige väljas: åliggandes det Collegial ■ s ty reisen öfver Fabrikerna att, när Riksdag inträffar, uppgöra de närmare bestämmelserna för denna representations-rätt,’’ ”röste Ja;’ ”Den det ej vill, röste Nej."
”Vinner Nej, komma i detta moment orden: ’’Krono-atskyIder, jemf örda, in.in.” att förändras till: ’’ Bevillning för egendom och rörelse, jemf ord m. m."
Sedan en sedel blifvit casserad, befanns voteringen hafva utfallit med i3 Ja, emot 65 Nej:
Tjugufjerde Voteringspropositionen.
Se Metnor, Nio 5g.
Prop. A. ”Den, som vill, att nedanstående §§. skola erhålla följande lydelse; Regerings-Formen. §. 53. ”Rikets Ständer välje — •— — i Stats-Rådet förda Protocoll; Ett Stats- och Bevillnings-Utskott, bestående af Två Hufvud-Af delningar, att utreda och för Rikets Ständer uppgifva Statsverkets och Riksgäldsverkets tillstånd, förvaltning och behof, samt att föreslå Bevillningens grunder och fördelning; Ett Banco-Utskott, att m. m.” §. 58. ”Vid hvarje Riksdag — — — för det Stats- och Bevillnings-XJlskott, som m. m.” 4 Constituiiors-\Jtskottets Memorial Nio 117. §• 62. •'Sedan Stats-Verkets behof blifvit af Stats- och Bevillnings-Utskottet uppgifne m. m.” §. 66.
"Bikels Ständers — — — sedan Stats- och Bevillnings-T]tskottet öfver m. m.° §. 69. ”Uppstå, — — — betänkligheter att antaga hvad Stats- och Bevilltiings-Vtskottet tillstyrkt — — — samt meddelas Stats- och Bevillnings Utskottet, som — — — Anser Stats- och B evil In rhgs- U t s ko 11 e t sig Stadna två Stånd emot två, då skall Stats- och Bevillnings-U tsk ott e t förökas — eller förkastande af hvad Stats- och Bevillnings-Ulskollel tillstyrkt m. m.” §• 7°- "Rikets Ständers valda Stats- ock Bevillnings-JJtskolt åligge ” §•
7r* ”Yppar sig—•— Bevillnings-summan, som Stats- och Bevillnings-Ut skottet föreslagit som ändring uti Stats- och BeTOV/mrreg^-Utskottefs förslag — — Häröfver höres Stats- och Bevil/nings-U tsk o t te t — —- Bifalla Tre Stånd hvad emot Stats- och Bevillnings-Utskottets — — på det sätt 69 §. föreskrifver åt Stats- och Bevillnings-Utskottet — — — Bifalla detta Utskotts flesta Ledamöter Stats- och Bevillnings-XJtskollets —* — skall det åligga Stats- och BevilIni?igs-XJlskotlel — — —” R i k d a g s - O r d n i n g e n: §. 24, mom. 1. ”— — — af Stats-medlen, hvilken af Stats- och Bevillnings-X3lskottel, ” §. 27, mom. 1. ”— — omedelbart till Rikets Ständers Stats- och Bevillnings-Vtskott ” Comthveiozs -Utskottets Memorial N:o n <j, 5 §. 28. ”Ridderskapet och Adeln — — — Constitutions-, Stais- och Bevillnings-, Banco-, Lag- ni. ra.” §. 3o. 1:0 "Stats och Bevillnings-XJtsliollet, sorn skall bestå al
Fyr atio Att a Ledamöter och Två Hufvud-Ajdelningar _, bör granska m. m.” 2:0 "— — — Tjenstemän skola kunna personligen för Stats- och Bew7//«"ng.v-Utskollet, eller — — —” 3:o ”— — — utstaka.
Stats- och Bevillnings Ajl&ollel åligge att m. m.’’ §• 3>.
1:0 ”Stats- och Bevillnings-Utskottet åligge jemväl, att opåmint m. m."
2:0 ”Yppar sig — — och de öfrige Stånden meddelte, Stats- och Bevillnings-Utskottet — — åliggande det Stats- och Bevillnings-Utskottet, då dess förslag m. m." §. 37. 1:0° Börandes, i den mon ärendena hinna utarbetas, Ulskotlenr eller, hvad Stats- och Bevillnings-Utskottet serskildt angar, dess HufvudAf delningar med deras yttranden, så fört sig göra låter, lill Ståndens plena inkomma." 2:0 ”— — så vida ej, hvad Stats- och Bevillnings-Utskoltet serskildt angår, m. m.” §■ 48.
"— — — blifvit till Stånden eller Stats- och Bevillnings-TJ tsk 01 te t öfveriemnade m. m.” "röste Ja;” "Den det ej vill, röste Nej."
Nej, förfaller förslaget om Stats- och Bevillnings-Ufskottens förening, äfvensom de deraf härflytande ändringar i ofvanstående §§.”
Denna votering utföll med 25 Ja emot 54 Nej. 6 Cottstitutious-Vtskottets Memorial AT:o 1i7, Tjugufemte Voterings-propositionen.
Se Memor.
Nio 5g, Prop. B. ”Den, som gillar följande tillägg i 46 §.
Riksdags-Ordningen "”Ståndens plena böra på samma tid hållas.
Stånden vare dock med gifvet, när de samfält pröfva det nödigt, att på ett runi till gemensam öfverläggning sammanträda, likväl utan rättighet att der besluta, och före vid slikt sammanträde Landt-Marskalk ordet.
Skulle ett Stånd tarfva m. m.” ”röste
Ja; ”Den det ej vill, röste Nej. ”Vinner Nej, kommer samma tillägg att från förslaget utgå.” Voteringen utföll med Si Ja och 27 Nej.
Tjagus jette V oterings-propositionen.
N:o 5g, Prop. C. ”Den, sorn vill, att f mom. 49 §•
Riksdags-Ordningen skall erhålla följande lydelse: ”Hvar och en allmän fråga, som första — — då remiss bör ske; 'dock slandö hvarje Ledamot öppet, att öfver samma mål en gång sig yt tra, hvilket hans yttrande ni. m.” ”röste Ja;’’ ”Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, godkännes följande redaction: ”Hvar och en allmän fråga, som första —• — då remiss bör ske; dock stånde hvarje Ledamot öppet, att öfver samma mål
Tvä gånger, an tingen skriftligen eller muntligen, sig yttra,., och hvilka hans yttranden äfven skola m. m."
Voteringen utföll med 24 Ja och 55 Nej.
Tjugusjunde Voterings-propositionen.
N:o 5g, Prop, D. ”Den, som gillar följande tillägg vid 5i §. Riksdags-Ordningen: ”Motioner, ämnade alt i Ståndsplenum väckas , skola genom anslag, senast tre dagar förut, i Ståndets samlingsrum till innehållet angifvas, och innefatta förslag, åtminstone i hufvudpunkterne, till det beslut, som åsyftas.
I en skrift böra ej m. m.” ”röste Ja,"
Coust it ut iöns-Vt skottets Memorial N:o ny. 7 J’Den det ej vill, röste Nej."
Nej, anses detta tillägg Lora ur förslaget uteslutas.’’
Vid voterings-sedlarnes uppsummerande befunnos gifna 5i Ja och 28 Ney.
Tjuguåttonde Voterings-propositionen.
N:o 59, Prop. E. ”Den, som gillar följande tillägg i 1 morn. 5g §.
Riksdags-Ordningcn: 1:0 ” Alla hos Riks-Stånden hållna — — enskilda Oeconomie beträffar.
Per offentlighet vid ofverläggningarne eger ram, ankomme det dock pä hvarje Riks-Stånd, att örn dess Protocoll annorlunda förordna, under vilkor i öfrigt, att hvarje enskild må kunna, efter skeende anmälan, utan hinder eller författare-ansvar, till tryckning utbekomma, med j örenämnda undantag, större eller mindre delar af samma Protocoll, och att tvänne utskrifna exemplar af hela protocollsföljden aflemnas till förvarande, det ena i Riks-Archivet, det andra i Banken.” ”röste Ja," ’’Den det ej vill, röste Nej. ”Vinner Ney, utgår detta tillägg ur förslaget.”
Sedan en dubbel sedel blifvit casserad, befunnos, vid de öfriges uppsummerande, gifna 57 Ja och 21 Ney.
Voterings-propositionen i Mern.
N:o 6 r förfaller, sedan Bonde-Ståndet frångått sitt förra beslut.
Voterings-propositionen i Memorialet N:o 76 förfaller, sedan PresteStåndet antagit inbjudningen.
Tjugunionde Voterings-propositionen.
N:o 78, Prop. A. ”Den, som vill, att Conslilutions-UtskotteIs följande förslag till ändring i 72 §.
Regerings-formen: ”Rikets Ständers Bank förblifve under Rikets Ständers egen vård och garantie, så att den må ostördt förvaltas af de Fullmägtige, hvarje Riksstånd dertill förordnar, efter Rikets Ständers, i öfverensstämmelse med serskild B anco-Lag och Rikets öfriga gällande Lagar, gifna föreskrifter, samt att Rikets Ständer åligger alt fylla den brist, som möjligen kan uppstå i ' \y 8 Cottftitutiotis-Uiskottets Memorial AT:o 117.
Bankens tillgångar, för fullgörandet af dess genom
Lag stadgade förbin delser ”Rikets Ständers Banks sedlar skola, vid anfordran, med metalliskt mynt efter ordalydelsen inlösas.
Dessa och inga andra sedlar skola, uti all Kronans uppbörd och i alla betalningar till Staten, emottagas lika med Rikets metalliska mynt.” ”För Banco-Lags stiftande eller ändring fordras alla fyra Riks-Ståndens samtycke och Konungens sanction.
Beslut om sedelstockens förhållande till metalliska inlösnings-fonden må ej kunna vidtagas med mindre samtlige Riks-Stånden äro derom ense. 1 frågor om Bankens vård, rörelse och förvaltning i öfrigt, gäl/e tre Riks-Stånds sammanstämmande beslut.
Men stanna två Stånd emot två, förblifve vid hvad förut finnes stadgadt. ” skall, med eller utan de, af medanstående Voterings-propositionerna N:ris 3o, 3i, 32, 33 och 34 beroende modificationer, antagas till grundlagsenlig behandling, ”röste Jaj" ”Len det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, koinmer nuvarande redaction att bibehållas, med tillägg vid slutet af orden: ”Så länge de, efter deras lydelse, af Banken med Silfver inlösas.” Voteringen utföll med 3r Ja emot 48 Nej; hvadan nedanstående Voterings-propositioner N.-ris 3o, 3i, 32, 33 och 34 förföllo.
Trett ionde Voterings-propositionen.
N:o 78, Prop B. ”Den, som vill, att 1 mom. 72 §.
Regerings-Formen skall erhålla följande lydelse: ”Rikets Ständers Bank förblifve under Rikets Ständers egen vård och garantie, så att den må ostördt förvaltas af de Fullmägtige, hvarje Riksstånd dertill förordnar, efter Rikets Ständers, i öfverensstämmelse med serskild Banco-Lag och Rikets öfriga^ gällande Lagar, gifna föreskrifter, samt att Rikets Ständer åligger att fylla den brist, som möjligen kan uppstå i Bankens tillgångar, för fullgörandet af dess genom
Lag stadgad0 förbindelser,” ”röste Ja,” ”Den Consthuiions-Vtskotten Memorial
Nio 117. 9 ”Den det ej vill, röste Nej." ”Vinner Nej, godkännes följande redaction: ”Rikets Ständers Bank förblifve under Rikets Ständers egen vård och garantie, så alt den må ostördt förvaltas af de Fullmägtige, hvarje Riks-Stånd dertill förordnar, efter Rikets Sländers, i öfverensstämmelse med serskild Ranco-Lag och Rikets öfrige gällande Lagar, gifna föreskrifter; "och äligge Rikets Ständer’’ att fylla den brist, sorn möjligen kan uppstå i Ban~ kens tillgångar, för fullgörandet af dess genom
Lag stadgade förbindelser.
" Trettionde första Voterings propositionen.
N:o 78, Piop. G. ”Den, som vill, alt 2 moni 72 §.
Regerings-Formenskall erhålla följande lydelse: ”Rikets Ständers Banks sedlar skola, vid anfordran, med metalliskt mynt ejler ordalydelsen inlösas.
Dessa och inga andra sedlar skolauti all Kronans uppbörd och i alla betalningar till Stalen^ emottagas lika med Rikets metalliska mynt.” ”röste Ja; ”Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, godkännes följande redaction; ”Rikets Ständers Banks sedlar skola, vid anfordran} med metalliskt mynt efter ordalydelsen inlösas.
Dessa sedlar skola, uti all Kronans uppbörd och i alla betalningar till Staten} emottagas lika med Rikets metalliska mynt.” Trettionde andra Voterings-pr opositionen.
N:o 78, Prop. D. ”Den, som vill, att, för Banklags stiftande eller ändring, alla fyra RiksStåndens samtycke och Konungens sanction skola erfordras, ”röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, anses Baco-lagsliftnings-frågor kunna afgöias efter tre Stånds beslut, med Konungens sanction.” Bihang till R. ii. 1’ror. i834 och i835. 3 iiml. 36:te Häftet. u 3 io Constitutions-Utikortctt Memorial t\':o lif. Trettiondetredje Priterings-propositionen.
Se Meraor.
N;o 78, Prop. E. "Den, sorn vill, alt, för beslut om sedelstockens förhållande till metalliska inlösnings-fonden, samtliga Riks-Ståndens bifall och Konungens sauction skola erfordras, "löste Ja;” "Den det ej vill, röste Nej.” "Vinner
Nej, voteras öfver nedanstående proposition:
"Dtn, som vill, att ofvannämnde frågor må kunna afgÖras genom fyrs Stånds sammanstämmande beslut, utan Konungens sanction, "röste Ja;” "Den det ej vill, röste Nej” "Vinner
Nej, anses sådana frågor kunna afgöras efter tre
Stånds sammanstämmande beslut, uien med Konungens sanction."
Trettiondefjerde Voterings-propositionen:
Se Mentor.
N;o 78, Prop. F. "Den, som ogillar det af Bonde-Ståndet föreslagna tillägg i 3:dje mom. 72 §.
Regerings-For men efter "inlösningsfonden" af orden: ”äfvensom i frågor o;,-* Bankens skuldsättning,” "röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej* "Vinner
Nej, kommer samma tillägg att i 3:dje momentet inrymmas.''
Trettiondefemte Voterings-propositionen.
N;o 89» "Den, som bifaller en så lydande redaction af rista perioden i 2:drs mom. r3 §. Riksdags-Ordniogen: '”'Universiteten i Upsala oclr Lund skola, genom deras samtliga Professorer och Adjuneter, ordinarie, elier extra ordinarie * samt Docenter, Acudemiernas Räntmästare och Secreterare, jemte alla öfriga Academiska Tjenstemän, sorn, i och för sina befattningar, ega Presterlig befordringsrätt, utse lill Riksdagsmän i Preste-Slåndet, hvartdera minst en Professor från de verldslig» Faculleterna, dock med rättighet att ställa två sådan® •puUmägtige,"
Conititutiom-iJukoneti TA c morin!
Nu 117 1* ”röste
Ja;' ”Den det ej vill, röste Nej."
'”Vinner
Nej, uppställes redaclionen sålunda: ””Universiteten i Upsala och Lund skola, genom den Lärare-personal, bestående af Professorer, Adjuncter och Docenter, som, enligt
Academiernas statuter och serskilda författningar, tillhör de fyra Facu/teterna, till Riksdagsman i Preste - Ståndet utse, hvartdera en Professor i rån de Yerldsliga Facullelerna.”" ? hvarförutan det föreslagna tillägget vid slutet af 17 §. sålunda modifieras: ””För hvartdera Universitetets Fullmägtig hör ofvannämnda rese* och undeihålls-kostiVad utgå från Academie-londcn.’”’ Voteringen utföll nied 5o Ja emot 29 Nej.
Stockholm den 11 April 1835- Rättelser i 34:de
Häftet: Sid. 4 r*d. 11 och 12 står Gillas läs Ogillas — 5 — 9 — minskat — miuskar — — — 20 och 21 — Gillas — Ogillat i 35:te Häftet:
17 står föryttar läs föryttrar — 5 — ii — vidtages" — vidtager." STOCKHOLM, r835, hos J. A. Wallbck. Constitutions-Vtskottets Memorial JV.o i s8.
x N:o ii8.
Aokoin till Exp.-Utsk. den 16 April.
Memorial till Ridderskapet ock Adeln, angående dess åtgärd vid Memorialet JV:o 10J.
Enligt meddeladt Prolocolls-utdrag för den 6 dennes, har Ridderska* pet och Adela ogillat jConstitutions-Utskottets, i anledning af återremisserna pä Memorialet N:o 84» aflåtna Memorial N:o 107, under förklarande, att Ståndet qvarblefve vid dess förut fattade beslut.
Då likväl öfriga resp. Riks-Stånden godkänt de i sistnämnde Memorial uppgifna omröstnings-propositioner, Borgare-Ståndet endast med den rättelse af ett skrif-eller tryckfel i första Ja-propositionen, att ordet ”gillas” borde ändras till "ogillas”, hvilken rättelse ock Constitutions-Utskottet, genast efter det tryckta 34:<ie
Häftets emottagande och granskning, genom anmälan hos Expeditions-Utskottetbesörjt, får Utskottet vördsamligen hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln, lämpande sig efter Medstånden, täcktes låta vid de föreslagna voterings-propositionerna bero.
Ankom till Exp.-Utsk. den a3 April.
Memorial, angående Ridderskapets och Adelns äterremiss på Memorialet N:o 112.
Från Ridderskapet och Adeln är Constitutions-Utskottets, i Memorial N:o 112, framgifna förslag, rörande ett tillägg vid 12 mom. 1 §.
Tryckfrihets-Förordningen, återremitteradt med den, såsom Ståndets gemensamma tanka, förklarade anmärkning, att denna nya period bör erhålla följande lydelse:
"Föryttrar någon en tryckt skrift, hvarå Boktryckarens namn, trycknings-orten eller årtalet icke finnas utsatta, bote, för hvarje gång, femtio Riksdalerj och stånde derjemte, i händelse skriften åtalas, författareansvar, derest icke Boktryckaren eller Författaren kan upptäckas." lUh till R.
Trot. l834 och i835. 3 Sami. 3y:de Häftet.
2 Conslitutions-Utskottets Memorial N.-o rig.
Då, i Constitulions-Utskottets närvarande förslag, hvilket egentligen hildar sig på det i Memorialet N:o lii innefattade och af samtliga RiksStånden godkända, frågan icke handlar om Författares ansvar för en till innehållet brottslig skrift, utan om Föryttrarens ansvar, i Boktryckarens ställe, för en materiel förseelse, och då i öfrigt Boktryckaren och Föryttraren härvid måste, så vidt möjligt är, vara underkastade alldeles lika påföljd, derest icke den förres svårare bestraffning skall kunna eluderas genom den senares lindrigare och blott vilkorliga äfventyr, hemställer vördsamligen Constitutions-Utskottet, att Ridd, och Adeln, med frånträdande af dess serskilda mening, behagade foga sig efter Medstånden, men får emedlertid, för motsatt fall, föreslå denna voterings-proposition: ”Den, som gillar nedanstående redaction af ny period vid slutet af 13 morn. 1 §.