Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Revisorerne hafva, vid revisions-förrättningens början, fått emottaga såväl Kongl. Commerce-Collegii till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelser om förvaltningen för de ifrågavarande åren, med tillhörande böcker, räkenskaper och handlingar, som de berättelser, hvilka särskilde, af Kongl.
Maj:t i Nåder tillförordnade Revisorer i underdånighet aflemnat, angående Manufactur-Discont- och Ull-Discontfondernes förvaltning samma år, tillika med Kongl. Commerce-Collegii öfver hemälde Revisorers berättelse för år 1835 afgifna underdåniga utlåtande.
O O - För att lemna en öfversigt af Manufactur-Discontfondens ställning under åren 1835 och 1836, få Revisorerne härjemte bilägga de 1 2 för samma år öfver denna Fond upprättade capital-slut, af hvilka inhemtas, att Fonden genom influtna räntor å utlånta capital, efter afdrag af utgifterne för förvaltningen, haft i inkomst: år 1835 - . 27,886:21.
9. och år 1836 27,598: 7.10. Tillsammans 55,484: 29. 7. Härifrån afgå likväl följande summor, nemligen: l:o tvenne års anslag till Technologiska Institutet, ä 14,000 R:dr 28,000: 2:o för reparation å Kongl.
Commerce-Collegii hus ar 183o ■ 1 * 12* — "
3:o utgifter för brandförsäkringen af Kongl. Commerce-Collegii hus, hvilka, förut i räkenskaperna balancerade, år 1835 afskrefvos med 2,516:40. 6. 4:o enligt Kongl. Brefvet den 1 Februari 1836 afskrifven för fallo-ränta å det till Gustafsbergs Porcellainesfabriks-Bolag uLbetalda förlagslån till ett belopp af . . 24: 32. — Tillsammans 30,553:24. c. Och då denna summa afdrages från ofvannämnde 55,484 R:dr 29 sk. 7 r:st., visar sig, att Manufactur-Discontfonden åren 1835 och 1836 ökat sig med 24,931 R:dr 5 sk. 1 r:st, samt att Fondens behållning i capital, som vid 1834 års slut utgjorde 800,209 R:dr 5 sk. 4 r:st., således vid slutet af år 1836 uppgått till 825,140 R:dr 10 sk. 5 r:st.
Under granskningen af de Manufactur-Disconten rörande handlingar har den progressiva .minskning i lånerätten, hvilken de Fabriksidkare, sorn äga att ur nämnde Discont upptaga lån, årligen få vidkännas, icke kunnat undgå att fästa Revisorernes uppmärksamhet.
Låneprocenten utgjorde redan år 1835 endast 19? procent och nedsjönk år 1836 ytterligare till 17? procent af till verknings-värdet; och då detta förhållande måste, hvad under föregående Stats-Revisioner och jemväl af de för granskning af förstnämnde års räkenskaper af Kongl. Maj:t i Nåder utsedde Revisorer blifvit anmärkt, under fabriksnäringarnes fortgående tillväxt leda derhän, att det med Manufactur-Discontens inrättning afsedda ändamål —dessa näringars understödjande i låne väg,—-hufvudsakligen förfelas, finna Revisorerne sig äga grundad anledning att, med instämmande uti Rikets Ständers sednast församlade Revisorers hemställan om Manufactur-Discontfondens befrielse från utgörande af det till Technologiska Institutets underhåll beviljade årliga anslag, till Rikets Höglofl.
Ständer framställa angelägenheten deraf, att, vid näst inträffande Riksmöte, åtgärder till nämnde Fonds förstärkande på ett eller annat sätt varda vidtagne.
I sammanhang härmed få Revisorerne anmäla, att sedan Kongl. Maj:t, vid öfvervägande af det vid 1818 års Riksdag väckta och af Rikets Ständer gillade, men, i saknad af nödiga upplysningar, icke utförda förslag, att låneprocenten i Manufactur-Disconten skulle i förhållande till manufacturernes olika art och behof af förlagsbiträde bestämmas, funnit, att den fabrikation, som ända från råämnets beredning, intilldess densamma, såsom färdig handelsvara, vore afsättlig, måste undergå mångfaldiga vigtiga operationer, erfordrade, icke blott för upphyggandet af fabrikshus, machinerier och andra inrättningar, utan äfven i anseende till den längre tid, som åtginge, innan varan Liefve färdig, större förlag än sådana fabriker, hvilkas tillverkningar vore aU den egenskap, att de, efter deras första enkla sammansättning och beredning, genast kunde begagnas och afyttras, har Kongl. Maj:t, medelst skrifvelse till Kongl. Commerce-Collegium af den 18 Maj 1836, i Nåder förordnat, att samtlige i Manufactur-Discontfonden lånberättigade näringar derefter borde indelas i 3:ne classer, af hvilka den första, med 20 procents lånerätt, skulle upptaga dem, som på ofvanuppgifne grunder borde erhålla högsta låneprocenten, den andra, med 15 procent, de fabriksidkare, hvilkas tillverkningar icke kräfde så stort förlagsbiträde som de i första classen och således hehöfde mindre låneprocent, samt den tredje, med 10 procent, de låneberättigade, hvilkas fabrikater hastigt och utan omgång kunde förfärdigas och afsättas, samt följaktligen borde tilläggas iägsta låneprocenten, med tillämpning hvaraf tillika blifvit i Nåder bestämdt, hvilka tillverkningar skulle komma att uti hvarje af förenämnde 3:ne classer upptagas; och har bemälde Kongl. Collegium, genom den 4 påföljde Augusti utfärdadt och i Svensk Författnings-Samling för sistlidet år intaget Circulär-bref till samtlige Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande', Magistraterne och HaltRätterne i Riket, låtit förständiga vederbörande om berörde nya classification jemte de i sammanhang dermed meddelade
Nådiga föreskrifter, på det desamma måtte kunna från och med innevarande år tjena till allmän efterrättelse.
4 BetiafH:licie rättigheten, att i Manufactur-Discontfonden upptaga lån i vanlig discontväg, hafva under åren 1835 och 1836 följande
Nådiga förordnanden blifvit meddelade, nemligen: l:o Kongl.
Brefvet af den 24 Januari 1835, som tillägger Garfveriidkare E. B.
Hale Levin och J. von Koch lånerätt i nämnde Fond för de tillverkningar, som vid deras härstädes anlagda Lädergarfveri efter Engelska sättet åstadkommas; 2:o Konell.
Brefvet af samma da?, hvarigenom Kammarherren W. O o 7 O Virgius Enka, Fredrika Virgin, född Bonde, blifvit tillåtet att, i mån af värdet A föregående årets vid egendomen Krokforss åstadkomna och på föreskrifvet sätt styrkta tillverkning af emaillerade kokkari!, machinerier och sådan jernmanufactur i öfrigt, som är af särdeles beskaffenhet och vid gjuterier i allmänhet icke tillverkas, årligen få i Manufactur-Discontfonden i vanlig discontväg upptaga lån; 3:o Kongl.
Brefvet af den 5 December 1835, som tillägger Expedi lion s-Com ni issa lien vid Kongl. Maj:ts Flotta C. A. Wolijn lånerätt i Manufactur-Discontfondcn för det af honom vid egendomen Gransholm i Kronobergs
Län efter Engelska sältet beredda sål-läder; 4:o Kongl.
Brefvet af samma dag, hvarigenom lånerätt i nämnde Fond blifvit i Nåder beviljad Fabriksidkare!! S. L.
Lamm för de tillverkningar, han vid sin i Stockholm anlagda Vaxljus-fabrik åstadkommer; 5:o Kongl.
Brefvet den 19 December 1835, som tillerkänner Fabriksidkaren J.
Berggren lånerätt i stimma fond för till verkninga ine vid hans i Alingsås anlagda Lädergarfveri efter Engelska sättet, och 6:o Kongl.
Brefvet af den 7 Maj 1836, hvarigenom den förre Bruksidkare!! G. D. Wilke i Nåder beviljade lånerätt i Manufactur-Disconten för sådana vid det i Hufvudstaden belägna Bergsunds Gjuteri åstadkomma jernmanufactur-varor, sorn, i anseende till en större mechanik och finare arbete, kunna hänföras under namn af fabriks-varor, blifvit på nuvarande ägaren af nämnde Gjuteri, J.
Åmark, öfverflyttad.
Lika med de af Kongl. Maj:t för granskning af 1836 års räkenskaper utsedde Revisorer hafva Revisorerne icke kunnat underlåta att anmärka, att Kammarskrifvaren i Manufactur-Discont-Contoret, Kamereraren i Kongl.
Kammar-Collegium J. A. Brandel fått, efter den 23 April 1836 vunnen befordran till Kammar-Råd, på grund af sin blotta anmälan hos Kongl. Coinmerce-Collegium, det han, i följd af denna befordran, icke vidare kunde med berörde Kammarskrifvare-tjenst fortfara, under åtta månader efter tjenstens frånträdande bibehålla den der - för anslagna lön.
Då härvid förekommer, att Ivammar-Rådet Brandel till detta Embete befordrades från innehafvande Kamererare-tjenst i Kamri.
Kammar-Collegium, och denna befordran icke hade sammanhang O O O med hans tjenste-befattningar i andra Verk, hvilka han alltså icke var förbunden eller ens berättigad att annorlunda, än genom ordentligt af O O O skedstagande, lemna, samt bemälde Kammar-Råd således befann sig i enahanda ställning som hvarje tjensteman, hvilken, i följd af vunnen befordran inom ett Embetsverk, icke vidare ser sig i tillfälle att med förut innehafda befattningar i andra Verk fortfara, utan föranlåtes att derifrån taga afsked, hvarvid någon ersättning för grundlagd begrafningshjelp ej erhålles, anse Revisorerne, äfven för deras del, KammarRådet'
Brandel icke hafva ägt någon i för fa tillingarne grundad rättighet att, sedan han sin i Manufactur-Discont-Contoret innehafda Kammarskrifvaretjenst frivilligt från träd t, under aftjenandet af vacance- och nådårs-besparing å Kammar-Råds-lönen den nyssnämnde Kammarskrifvare-syssla åtföljande lön bibehålla.
I afseende å den af Rikets Ständers Revisorer år 1835 framställda anmärkning, rörande det f. d.
Fristads-Directören, Öfversten J. A. Palm å Manufactur-Discontfondens vinst-medel anvisade s. k. expectancearfvode af 900 R:dr B:co, hafva Revisorerne bort anmäla, att detta arfvode äfven under åren 1835 och 1836 oafkortadt utgått från nämnde Fond, som likväl derför årligen erhållit ersättning af anslaget till Manufacturernes befrämjande; hvarvid Revisorerne endast velat erinra, att ifrågavarande utgift synes för detta anslag vara lika främmande, som för Manufactur-Disconten.
Beloppet af Manufactur-Discontens osiikra fordringar, som, enligt sista Revisious-berättelsen, vid 1834 Ars slut utgjorde 146,172 R:dr 3f> sk. 9 r:st., ökades under loppet af år 1835 till 148,468 R:dr 17 sk. 7 r:sL och uppgick vid slutet af år 1836 ända till 170,755 R:dr 13 sk. 8 r:st.
Denna tillökning härleder sig från de förstnämnde år inom Norrköpings Fabriks-Societet yppade betydligare fallissementer, utur hvilka dock redan säkerhet erhållits för större delen af Fondens i dem ägande fordringar, äfvensom, efter deras slutliga utredning, återstoden förmodas komma att från concurslistan utgå.
Som uti räkenskaperna öfver Manufactur-Discontfonden icke finnes upptagen någon redovisning för användandet af det till Teclinologiska Institutets underhåll anvisade årliga anslag af 14,000 R:dr, hafva Revisorerne infordrat och granskat Institutets i Kongl. Kammar-Rätten reviderade redovisnings-liandlingar för åren 1834 och 1835, hvaraf Revisorerne inhemta t, att för Institutet årligen äro ansia »ne: l:o å Manufactur-Disconten 14,000: — — 2:o å Riks-Statens 9:de IIufvud-Titel till Mechaniska Skolan , 100: 3:o Stipendie-medel: från Kongl. Stats-Contoret å f. d. Mechaniska Skolans stat 100: — - från Kongl.
Commerce-Collegium af Manufac tur-medlen 240: 3^.
Summa 14,440: — — Årliga beloppet af aflöningarne under nämnde år utgjorde 6,100 R:dr samt Institutets contanta behållning vid 1835 års slut 5,379 R:dr 31 sk. 9 r:st.
Hvad angar det af Manufactur-Discontfonden, till förlagslån för nya, liär i Riket förut okända uppfinningar och inrättningar islöjdeväg, afsatta anslag af 200,000 R:dr Banco, så voro derå, vid 1834 års utgång, dylika lån meddelade till ett belopp af ... . 199,948: 33. — hvaraf under åren 1835 och 1836 genom förfallna capital-afbetalningar inflöto 71,995:10.11.
Enligt hvad i den af Rikets Ständers Revisorer sednast af»ifna berättelse blifvit anmäldt, hade Handlanderne Winberg &
Meijer, i afräkning å det genom Kongl. Brefvet af den 12
Maj 1832 dem tillagda förlagslån af 30,000 R:dr, vid 1834 års slut uppburit 14,800 R:dr; och hafva af de sedermera å Förlagslånefonden uppkomna tillgångar blifvit utbetalda: l:o till bernälde Handlande, återstoden af deras lån 15,200: — — 2:o till Fabriksidkaren Wallberg, för utvidgande af hans i Halmstad anlagda Klädesfabrik, enligt Kongl. Brefvet af den 30 Juni 1832 6,666: 32. — 3:o till Hemmansägaren Peter Gustafsson, för ett af honom i Jönköpings Län anlagdt Tråddrageri för finare eller s. k. claversträngar, jemlikt Kongl. Brefvet den 8 Augusti 1832 2,000: 4:o till Capitainen E. A. Panchéen, såsom understöd yid anläggningen af en fabrik för tillverkning af fer Transport 23,866:32. — 7 Transport 23,866: 32. — nissade tyger, på grund af Kongl. Brefvet den 16 Februari 1833 6,000: — — 5:o till Machin-byggmästaren G.
Bernhardt, för en af honom i ' Nyköping påbörjad fabriksanläggning till förfärdigande med machin af hjul för alla slags åkdon, i följd af Kongl. Brefvet den 23 Februari 1833 . . . 10,000: — — 6:0 till Grosshandlaren G. F. Henning, för hans i Mölndahls by nära Götheborg anlagda mechaniska Bomullsspinneri, enligt Kongl.
Brefvet den 5 October 1833 15,000: — — 7:o till Bergs-Rådet J. J. Munktell, i afräkning å det honom, enligt Kongl.
Brefvet den 21 December 1833, beviljade förlagslån å 25,000 R:dr för införandet och begagnandet vid sitt nära Fahlu stad anlagda Pappersbruk af nya och förbättrade redskap och machiner för pappers tillverkning ....
■ 11,800: — - Tillsammans 66,666:32.
— Sammanlagda beloppet af utgifna förlagslån uppgick således vid 1836 års slut till endast 194,620 R:dr 11 sk. 1 r:st., och Förlagslånefonden ägde, i följd deraf, en obegagnad tillgång af 5,379 R:dr 36 sk. ii r:st., som, enligt af vederbörande lemnad upplysning, var afsatt fölutbetalningen af det Fabriksidkaren B. L.
Nagel genom Kongl. Brefvet den 19 October 1833 tillagda förlagslån å 5,000 R:dr för inrättandet af en fabrik till åstadkommande af salmiak, berliner-blått och blåsyradt kali, ehuru lånet, i anseende till Nagels underlåtenhet att aflemna föreskrifna säkerhets-liandlingar, icke kunde till honom utassigneras.
Å Förlagslånefonden har Kongl. Maj:t under åren 1835 och 1836 i Nåder beviljat lån åt följande personer, nemligen: i:o Grosshandlande A. Bergman och J. C. F. Bohnstedt, till understöd för deras här i Staden anlagda större Mechaniska Bomulls spinneri och väfveri samt mechaniska verkstad, enligt Kongl.
Brefvet af den 18 Maj 1836 40,000: 2:o Grosshandlanden J.
Francke, Handlanden J. C.
BäfVerman och Hemmansägaren Sven Eriksson, för deras i Kinaroma Socken af Elfsborgs
Län anlagda Mechaniska Yäfveri-fabrik med dertill hörande Bleknings - Transport 40,000:
Transport 40,000: — — och Appreterings-verk, hufvudsakligen för åstadkommande af sådana hvita släta bomullstyger, som under namn af shirtings och cambrics hit till Riket inkomma, enligt Kongl. Brefvet den 11 Juni 1836 40,000: — — 3:o f. d. Handlanden P. W. Berg och Lieutenanten J. T.
Berg, för deras å Nääs Säteri i Elfsborgs
Län anlagda meclianiska
Bom ulls-spinneri samt fabrik för tillverkning af ylle-, bomulls- och linne-väfnader äfvensom af kardiäder, enligt Kongl. Brefvet af den 2 Aug. 1836 25,000: — — 4:o Lagmannen L. M. Trozelli, för en af honom i Norrköping påbörjad fabriks-anläggning för tillverkning af så kalladt ändlöst papper efter ny och härstädes okänd method, enligt Kongl.
Brefvet den 10 Augusti 1836 . 20,000: — — Tillsammans 125,000 och då härtill lägges återstoden af det Bergs-Rådet Munktell beviljade lån samt de jemväl vid slutet af år 1836 ej utbetalda lånen till Stentryckaren J. E. Cardon, Guldsmeden J.
Lenholm och Fabriksbolaget Gibson &
Keiller, utgörande ett sammanräknadt belopp af 52,200: så visar sig, att å Förlagslånefonden vid sistlidet års slut voro anvisade lån till en summa af 177,200: — — för hvilkas utbetalande tillgångar å fonden saknades.
Med anledning af hvad sista Revisions-Berältelsen innehåller, rörande Götha Canal-Bolags skuld till Förlagslånefonden, hafva Revisorerne ansett sig böra upplysa, att samma skuld blifvit under loppet af år 1836 till fullo inbetald och således ur balancen försvunnit.
Af de härjemte bilagde capitalslut öfver Gamla Ull-Discontf 'onden upplyses, att till denna Fond, som vid 1834 års utgång ägde en behållning af 92,765: 4. <;. influtit: år 1835, uti räntor 200: — — i ull värderings-, sorterings- och magasins ?%ifter • ’ * • 1_j_U90^g_8l J)590; 2C. 8 Transport 94,355:3i. 2.
Transport 94,355:31.
2. och år 1836, uti räntor ........
1,606: 2a — i ull värderings-, sorterings- och magasins afgifter 1,901:32.10. i hyres-medel för uthyrda källar-lägenheten under Ullmagasins-huset i Norrköping . 448; ig. — 3 g^g. 0Q 10 Summa 98,312; 4. — hvaremot under ifrågavarande år följande utgifter blifvit af Fonden bestridde, nemligen: 'O Arfvoden till Tjenstemännen vid Ull-Contoret i Norrköping m. fl. för begge åren .... 8,408:17.
— Extra utgifter vid Contoret .... 817; 27. 2.
Afskrifning af förskotts-utgifter för från utrikes ort införskrifna får och vallhundar m. m 9,132: 8.
— Ersättning till Friherre Hermelin för en får-transport, enligt Kongl. Brefvet af den 16
Maj 1835 268:32.
- Läropremier för inöfvande afFårherdeelever, enligt Kongl.
Brefvet af den 26 Februari 1833 2,500:
Restitution af för högt beräknad ränta å ett af fonden uppburet lån . . . . , 5:26. 8.
Reparationer å Ullmagasins-byggnaden 18: 20.
— Rån te-utdelning till enskilde actie-ägare i samma byggnad 974:32. 7. 22,125:19. 5. så att Fondens vid 1836 års slut behållna tillgång minskats till 76,186:32.
7. i hvilken behållning dock innefattas icke blott Fondens utgifter i och för Ullmagasins-byggnaden i Norrköping, som vid slutet af sistlidet år uppgingo till 25,863 R:dr 8 sk. 4 r:st Banco, utan äfven de alltsedan år 1815, såsom osäkra och på coneurs-utredningar beroende, balancerade fordringarne till ett belopp af 32,787 R:dr 41 sk. 11 r:st.
Bland de af Gamla Ull-Discontfonden bestridda utgifter förekommer, på sätt här ofvan är anfördt, en summa af 974 R:dr 32 sk. 7 r:st., 2 10 — utbetald under benämning af ränte-utdelning till enskilde actie-ägare i Ullmagasinet.
Revisorerne, som härvid fästat uppmärksamhet, hafva erhållit den upplysning, att denna utgift, som år 1836 för första gången ägt rum, grundar sig på Kongl. Brefvet af den 17 December 1831, angående Ullmagasinets byggnad, hvarigenom Fabriks-Societeten i Norrköping blifvit försäkrad att, efter byggnadens fullbordande, af de för derstädes magasinerad ull inflytande afgifter i främsta rummet utbekomma ränta a 6 procent för de 15,000 R:dr, Societeten erbjudit sig att till byggnaden tillskjuta.
I sammanhang härmed hafva Revisorerne bort anmäla, att Kongl. Maj:t, af den anledning, att åtskilliga lotter uti den Fabriks-Societeten i Norrköping tillhörande andel i förenämnde Ullmagasins-byggnad genom särskilda tillfälligheter kommit i ägo af personer, som ej äro medlemmar af Societeten, hvilket ansetts kunna leda till oreda och olägenheter i frågor rörande Magasinshuset, under den 26 Mars 1836 i Nåder anbefallt Kongl. Commerce-Collegium att såväl då af Gamla Ull-Discontens medel tillhandahålla Kongl. Collegii t. f.
President 3,000 R:dr för inköp af så beskaffade, Fabriks-Societeten frångångna lotter, beräknade efter 1,000 R:dr för hvarje /gidel, hvilka komme att redovisas medelst aflemnande af dylika lotter och att till motsvarande belopp öka Ull-Discontfondens andel i Magasinshuset, som ock på lika sätt gå i författning om inlösen af de återstående lotter, som komme ur ledamöters af Fabriks-Societetens ägo.
Af Kongl. Collegii underdåniga berättelse om Manufactur- och UH-Discontfondernes förvaltning år 1836 upplyses, att, på grund af detta Nådiga förordnande, under loppet af året ytterligare lotter i Magasinshuset blifvit inköpta till ett belopp af 4,750 R:dr, hvarigenom Gamla Ull-Discontfonden, med besparing af den till enskilde delägare utfästade ränta å deras tillskott efter 6 för hundra, blifvit till mer än ?:delar, eller för ofvanberörde summa af 25,863 R:dr 8 sk. 4 r:st Banco, ägare af samma byggnad.
Uti den berättelse, Rikets Ständers Revisorer år 1835 afgåfvo, omförrnäles, hurusom Kongl. Commerce-Collegium hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställt, dels att de utöfver första kostnadsförslaget för meranämnde Magasins-byggnad af Gamla Ull-Discontfonden förskottsvis utbetalda 6,000 R:dr Banco finge ur balancen afföras, dels ock att Kongl. Collegium måtte i Nåder tillåtas att för Ull-Discontens i O O Magasins-byggnaden ägande andel, som, i händelse nämnde summa afskrefves, komme att i värde uppgå till 21,257 R:dr 13 sk., eller något mera än |:delar af hela huset, taga försäkring i Städernas allmänna Brandstods-Bolag.
Till denna underdåniga hemställan har Kongl. Maj:t, jemlikt Nådig skrifvelse till Kongl. Collegium af den 28 November 1835, lemnat bifall, och har, i följd deraf, Ull-Magasinsbyggnaden blifvit, genom Kongl. Collegii föranstaltande, hos bemälde BrandstodsBolag för eldskada försäkrad efter det af Bolaget byggnaden åsätta värde 30,000 R:dr, i förhållande hvartill Fabriks-Societeten i Norrköping, för dess andel i samma byggnad, bidragit till gäldandet af brandförsäkrinKS-afgifterne.
I afseende på den af sednast församlade Revisorer gjorda anmärkning dervid, att en summa af 944 R:dr 23 sk. 10 r:st., år 1830 utbetalda i transport-kostnad för 6 från Schäferiet
Naz införskrifna får samt flir en bageri-machin och en valk-machin, som vid samma tillfälle från Frankrike hitkommit, ännu i Ull-Discontfondens räkenskaper balancerades, få Revisorerne anmäla, att, sedan Kongl.
Commerce-Collegium, på sätt dess öfver samma Revisorers berättelse till Kongl.
Maj:t afgifna och i sammanhang dermed till trycket befordrade underdåniga utlåtande gifver vid handen, låtit dels afskrifva och dels ersätta Ull-Discontfonden den för fåren och bageri-maclrinen belöpande transport-kostnad samt, beträffande kostnaden för transporten af valk-machinen, i underdånighet hemställt, att densamma måtte få påföras de till Manufacturernes befrämjande anslagna medel och derifrån ersättas Ull-Discontfonden, hvartill Kongl.
Maj:t under den 19 Mars 1836 i Nåder funnit godt samtycka, ofvanberörde balance således numera till hela dess belopp ur Fondens räkenskaper försvunnit.
Under den 19 December 1835 har Kongl. Maj:t, med anledning af gjord underdånig anmälan om behofvet af åtskilliga jemkningar och förändringar i de den 19 Mars 1831 meddelade allmänna föreskrifter rörande Ull-Discontens och Ull-Contorets förvaltning, i Nåder låtit utfärda förnyadt Reglemente för nämnde Fond, äfvensom förnyad Kungörelse angående Ull-Contoret, att, jemte en tillika fastställd taxa å de afgifter, som vid Contoret böra erläggas, från början af år 1836 och tills vidare tjena till underdånig efterrättelse; hvarvid Kongl. Commerce-Collegium anbefalldes att, i enlighet med de för Ull-Contorets förvaltning salunda stadgade grunder, i underdånighet föreslå' en efter behof och tillgångar lämpad aflönings-stat för Ull-Contorets tjenstemän och betjening.
Det förslag till aflönings-stat, Kongl.
Collegium till följd häraf upprättade och hvars belopp uppgår till 2,900 R:dr Banco, blef under den 27 Februari sistlidet år i Nåder gilladt.
De af Kongl. Maj:t till öfverseende af 1835 års räkenskaper förordnade Revisorer hafva, jemte förmälan, hurusom, i anseende till de under sednare åren på Gamla Ull-Diseontfonden anvisade betydlföa utgifter i och för fårafvelns och ullculturens befrämjande i Riket, Fondens capital-behållning år från år i ganska väsendtlig mån minskats, så att, extra utgifter och ersättningar oberäknade, de bestämda gravationerne betydligt öfverskjöte inkomsterne, den tidpunkt' icke syntes vara aflägsen, då Gamla Ull-Discontfonden icke mera ägde några till gångar att betäcka de på samma fond anvisade årliga utgifter, hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställt, att, under förutsättning, att Manufactur-Disconten befriades från anslaget tili Technologiska Institutets underhåll, Gamla Ull-Discontfonden måtte med Manufactur-Discontfonden sammanslås och de af den förra fonden hittills bestridda utgifter i aflöningar m. m.. af den sednare för framtiden öfverlagas,, hvilken förening af fonderne bemälde Revisorer ansett desto mera lämplig, som ej allenast de i och för en så vigtig industri, som Uilculturen, nödvändiga kostnader icke syntes främmande för den till näringarnes befordran anslagna
Discontfond, utan ock det särskilda bokslutet för Gamla Ull-Discontfonden derigenom hiefve öfverflödigt.