Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Brädtillverkningen och dess värde kan säkerhet icke bestämmas.
I anseende till mindre fördelaktigt pris å bräder» i Stockholm, der afsättningen hufvudsakligen sker, och det längre afstånd, hvarifrån timret måste afhämtas, anses behållningen för ägarne icke vara betydlig.
Jagt och Djurfång, idkas väl något i de mindre bebodda trakterna, men har småningom minskats i mohn af odlingens framsteg, äfven i Lappmarken , der de verklige
Fjellboerne nu mera egentligen sysselsätta sig dermed utan särdeles vinning, hälst fogel på flere år icke funnits till betydenhet.
Fiskerierna och deribland Laxfisket i synnerhet hafva öfverhufvud tagit varit ringa lönande.
Tjärubränning:
Härtill saknas erforderliga ämnen å de till hafskusten belägne hemmansägor, hvaremot näringen idkats i de mera aflägsna trakterna, dels inom skatte- och krono-hemmans samt nybygges områden, dels, såsom förut är omnämdt, efter tillstånd Och emot afgift, å krono-allmänningarne af torra träd och vindfällen, stubbar och rötter.
I anseende till långväga transport är denna näring ingalunda lönande, men lemnar dock tillfälle till penninge-förtjenst.
Salpeter-tillverkning är en näring som slår i tilltagande, och bidrager betydligen till Länets förmon.
I anseende till en ymnig tillgång på ved, som vid sjudningen erfordras och alla öfriga omständigheter, är handteringen passande för orten.
Under de sednaste fem åren har tillverkningen uppgått till 46,093 LU. 10 U., hvaraf sistlidet års lefverering utgjorde 11,2.59 10 U. 1 hopp att salpetern fortfarande inlöses af Kongl. Majit och Kronan, hafva «n stor del af invånarne skaffat sig egna sjudningspannor.
P ott askeb römlin g , som blifvit uppmuntrad genom premier af HushållsSällskapet, är r tilltagande; men har ännu icke blifvit allmän.
Ylle- och linne-väfnader tillverkas öfverallt af qvinnorna, bland hvilka mångå utmärka sig genom särdeles skicklighet.
Hushålls-Sällskapet har ock bekostat några personers undervisning i konstväfnad för att vidare spridas, fliuru afsättningen utom orten af dessa tillverkningar icke varit betydlig, ^mellan den tid, som upptages af landtmanna-göromål, sysselsättes allmogen hufvudsakligen med kohlning för bruken, timmer, hygge och flottning för Sågverken, fällning och forssling af skeppsvirke, bräder och ved, träkärils förfärdigande, hus- och fartygs-byggnader, snickare-, hjulmakare- och smedsMbeten, tegelslagning samt någon kalkbränning, den sistnämde likväl icke Motsvarande ortens behof; hvilket allt bidrager till idkarnes bestånd, och är Mligt med ortens naturtillgångar.
6 TJ/tntJpl •
Örtens invånare afsätta vanligen sina landtmanna-produkter till Ä Ä h«r i stade,,, eller vid de ärliga f„-n,a,k,,ader»a som af nästgränsande städers borgerskap äfven besötes.
Dessutom tafve i sednare tider åtskilliga hemtnans-ägare och deras söner foietagit s g, drifva handel för hvilken de taxeras till bevillning i mohn af rörelsen.
O dea täflan sorn uppslår i afseende å varupriserna befar nea försonlig for en del af invånare, bär sådant likväl eli högst skadligt inflytande derigenom, alt lux- och öfverflödsvaror lättare kringspridas bland allmogen, sorn, H den nnnvSande generationen, ulan egen fördel, alli mer dragés ifrån deras pentina bestämmelse, jordbruket, boskaps-skötseln och andra landlmanna vikell.”Deri gårdfari-handel som Westgöthar idka inom orten är alven ganska meni i e så vida den icke allenast föranleder till onodiga penmnge-utgi och a väfver näringsfliten för egna tillverkningar af lika god elit* baltie b - skaffeidretrutan jemväl förmodas befordra tullförsnillade varors in Grande hvn,et tull- ochUbe^Ä MatS Ä" ringsfång, utan^ndast för afsättning af ortens produkter och nödvändighetsvarors återhämtande. 4:o Politisk Författning.
Kammarverk •
Under loppet af de fern-sednast förflutna åren hafva 54 nybyggen inom. kustlandet, och ao stycken nybyggar!
^PP®arken ^ng iskall
Inom det förstnämde äro .5a nybyggen och a a torp, samt u Dappmarken 68 „yby86e., "sT,”™ "ÄÄ?
Maj:, -U KronanJillh^e umm ilen, som innevarande år tillkommit, jemte de u , a e Jojavaiende höslogar och mnblbelestrakter och ,38, Renbetesland.
- Af ^8“™“”,,. nybyggen befi,,nes ett å kustlandet och n,o mom Lappmarken for de 2 åbo, men i öfrigt hafva inga, lägenheter af gästgifverier, prat- och brefbärare-hemman ar oforand. odt.
Storsta aete, ortens invånare L sjelfägonde jordbrukare eller innehafvare af kronohage, heter, hvaremot arrendatorns och brukares antal ai ganska ri"»a* issVäxtStatsbidrag .*
Desses utgörande, som försvårats af olva,,,rande år, är till en del betungande genom sträng skattläggning o': 110 ttjiitsninfi5' långväga färder för gä,demas .Härdande, vägars underhall och <kpt«» ^ skyldighet.
Kostnaden för sistnömde onus och vagarnas snöplog,,,, g tiden skulle dock betydligen minskas om entreprenad härutinnan kan hringas till verkställighet, hvilket man bör hoppas, på sätt redan skedt i Skellefteå, der allmänna landsvägens plogning samt håll- och reserve-skjutsningen vid sju gästgifverier under fem års tid besörjes af entreprenörer för vida mindre betalning, än de förut kostat, oberäknad! mångfaldiga fördelar, som jordbruket derigenom tillskyndas.
I följd af Kongl. Ma j:ts Nådiga skrifvelse den 17 April 1828, anmärkes här, att uti den i tabellen uppförde kostnad för rustning och rotering, så mycket mindre inbegripes rusthålls-stammars och augmenters räntor, som sådana eller liästvacance-spanmål härstädes icke förekomma.
Kneckte-rotefrihets-medlen utgör ^90 R:dr 28 sk. 3 runst.
Särskilta anstalter lill sedlighetens vidmakthållande äro hvarken vidtagna eller hafva ansetts erforderliga, utan tjena allmänna lagen och förfatlningarne härutinnan till efterrättelse.
Allmänligen undervisar allmogen sina barn 1 kristendomen, men på många ställen sysselsättas särskille personer med ‘fetta yrke.
Ibland antaga ock kyrkolid danie barna-lärare, som färdas kring socknen och underhållas vissa tider af föräldrarne till de barn, hvilka undervisas dels i läsning, dels i skrifkonsten, hvilken icke är sällsynt hos allmogen.
Uti en enda församling inom kustlandet är sockne-skola inrättad. för de ynglingar som ägna sig till studier eller handel, finnes en lärdomsskola här i stden, der 5o å 60 elever årligen varit inskrifna och 'blifvit Undervisade af rektor, tvenne kolleger och en apologist.
Uti Lycksele Lappmarks församling är en skol-inrättning, grundad på en al framlidne Riksdal Schytte anslagen fond, der sex lappbarn årligen åtnjuter kost och undervisning i kristendomen, för att sedermera handleda andra af lapp-nllmogens barn, hvilken inrättning dock illa motsvarar det åsyftade ändamålet.
Hälsovården bestrides af tvenne Provincial-läkai e i hela länet, af hvilka |fen ena tillika förrättar Lazaretts-läkare-hefattningen, som är vacant.
Lön m särskilt
Provincial-läkare i Lappmarken är beviljad; men ingen sökande 1 mtill bär sig anmält.
Nästan alla församlingar inom det bebodda landet
,‘° försedda med barnmorskor.
En Veterinär-läkare är antagen, som, utom ^mr på stat bestådda lön, åtnjuter årligt arfvode från en del socknar och ll>eå stad.
Fattigvården besörjes af en i hvarje socken organiserad comité mder pastors ordförande.
Efter öfverenskommelse eller fastställde grunder erlägges erforderlig.! medel till nödtorftigt uppehälle för de fattige som icke kunna inrymmas i fattighusen eller äro fördelte att underhållas af hemmans ägare och innehafvare.
Kostnaden härtill anser jag hafva uppgått till högt belopp än de inkomna uppgifterna innehålla och tabellen derefter upplag •
Med undal g värdshus och krog i Hätha hamn, som, under öppet valten, ofta besök» af sjöfarande, finnes ingen dylik inrättning i landet; meli rättighet till idka! de af spisqvarters- och källar-rörelse under frimarknaderna, har e er>c: • beviliats.
År i8a5 inrättades här i staden en Sparbank for Länet, l vilk dock i anseende lill den allmänt rådande penningebnsten, på sednare £ den icke vunnit någon förkofran.
Rofdjur äro sällsynta å klut andet lin der den 28 December sistlidet år, har Kongl. Maut 1
INåder fastställt deci verenskommelser som en del socknar träffat till rofdjurs dödande utom ska gång, samt på derom gjord underdånig framställning, 1 ofugt ansett någo vidare åtgärd i ämnet för närvarande, i afseende på detta Län icke vala vidtaga.
I Lappmarken äro invånare allmänligen snälla skidlöpare och goda skyttar, som med lätthet dödar björnar, vargar och andra rofdjur. 5:0 Umeå Sjö- och Stapelstad.
Denna stad, grundad på hemmanet Sanda om ett halft mantal, är b® lä^en vid Umeå eif, två och en half sjömil från Islandet, har den ö Augusti 1646 erhållit sina privilegier, och genom Kongl. Maj:ts Nådiga Res Julion den i5 Juli 1812 vunnit rättighet att uti sin hanni emottaga fram mande makters fartyg.
Stadens hamn uti det så kallade Småholmssundet va hafvet, är beqvämlig oeh .4 till ,5 fot djup; men segelleden devi» till staden kan icke befaras med mer än åtta fot djupt gående lartyö
V vattnets medelhöjd.
Utrikes handeln är obetydlig, likväl har under lop£ af sistförflutna fem åren två å tre fartyg varit utskickade, lastade med br der, jern och tjära.
Landets produkter, såsom sist uppräknade effektei i bjelkar, smör, talg, skinnvaror, torr fisk, fogel, skjälspeck, tran, ax oc i ^ nan salt fisk m. m. afsättes merendels på Stockholm, hval ih an a er c spanmål, salt och andra varor, som sedermera föryttras dels bär i s a och dels å frimarknaderna inom Länet; dock har något jern, lax, salt s i . miné och lärft exporterats till Finland, derifrån bland annat inforts förtullats spanmål, mjöl och svin-kreatur.
Till kommunikationen inrikes, tev emellan begagnas tio större och mindre fartyg, hvilkas sammanra^^ lästetal uppgår till 427ii4ä’
Vid sistlidet års slut ägde
Umeå stad i4 fartyg, inberäknat de till utrikes sjöfart begagnade, utgörande tillhopa 814T3/ä lästers drägt.
Att handlande Borgerskapets rörelse förminskats genom den handel som drifves af åtskilliga A landet bosatte personer, är påtagligt.
Äfvenså har stadens invånare fått vidkännas högst menliga följder af de flera på hvarannan inträffade missväxt-åren, dels genom saknad afkastning från jordägorna, dels utaf oförmögenheten hos allmogen att betala sina skulder till de handlande för borgad spanmål och andia varor, så att de mindre bemedlade af invånarne blifvit försatte i ett beklagansvärdt tillstånd.
Sistlidet år utgjorde handlande Borgerskapets antal 26, och Handtverkarnes 35, jemte tvenne färgeri-idkare, en kardmakare, en spegel-fabrikör, en bagare och fem fiskare.
Tolag-, bro-, hamn-, väg- och mätare-penningar betaltes sistlidet år med 807 R:dr 32 sk. 2 rist B:ko.
Någon särskilt anstalt för hälsovården inom staden finnes icke, utan besörjes den af Provincial-läkaren, som efter accord med enskilte uppbär årligt arfvode, samt af Stadskassa!! ersättning för de fattigas skötsel vid förefallande sjukdomar.
Dessutom hafva stadens invånare frivilligt åtagit sig, utan afräkning å hvad de lill fattigvården erlägga, att föda, kläda och i kristendomen undervisa de barn som of föräldrar icke kunna vårdas, hvilka sistlidet år utgjorde 25 till antalet.
Majit i Nåder täckts förära till understöd åt Länets nödlidande invånare, hafva stadens fattiga jemväl erhållit och med underdånig tacksamhet einottagit en afpassad andel.
Med sagde källar-rörelse är gästgifveriet förenadt, samt ulbjudes på längre eller kortare tids arrende, utan att medföra någon tunga.
Westerbottens Lands-Cancelli i Umeå, d. 3o Nov. 1833. G. L. af SCHMIDT. MAGN. WILH. CYGNA2US.
c 1 lästetal uppgår lill 427ttV
Umeå stad i4 fartyg, inberäknat de tili utrikes sjöfart begagnade, utgörande tillhopa 814T3A lästers drägt.
Äfvenså har stadens invånare fått vidkännas högst menliga följder af de flera på hvarannan inträffade missväxt-åren, dels genom saknad afkastning från jordägorna, dels utaf oförmögenheten hos allmogen att betala sina skulder till de handlande för borgad spanmål och andra varor, så att de mindre bemedlade af invånarne blifvit försatte i ett beklagansvärdt tillstånd.
Sistlidet årutgjorde handlande Borgerskapets antal 26, och Handtverkarnes 35, jemte tvenne färgeri-idkare, en kardmakare, en spegel-fabrikör, en bagare och fem fiskare.
Tolag-, bro-, hamn-, våg- och mätare-penningar betaltes sistlidet år med 807 R:dr 32 sk. 2 rist B:ko.
Någon särskilt anstalt för helsö vården inom staden finnes icke, utan besörjes den af Provincial-läkaren, som efter accord med enskilte uppbär årligt arfvode, samt af Stadskassa!! ersättning för de fattigas skötsel vid förefallande sjukdomar.
Fattigvården har varit så mycket mer tryckande, som flere borgare blifvit oförmögna alt lemna påräknadt bidrag dertill.
De öfriga erhålla understöd i spanmål och penningar efter en Ilvars behof.
Dessutom hafva stadens invånare fri villigt åtagit sig, utan afräkning å hvad de till fattigvården erlägga, att föda, kläda och i kristendomen undervisa de barn som af föräldrar icke kunna vårdas, hvilka sistlidet år utgjorde 25 till antalet.
Af de soppgryn,. som Kongl.
Majit i Nåder täckts förära till understöd åt Länets nödlidande invånare, hafva stadens fattiga jemväl erhållit och med underdånig tacksamhet eniottagit en afpassad andel.
En källare finnes i < staden, men i Öfrigt ingen tillåten krog.
Med sagde källar-rörelse är gästgifveriet förenadt, samt ulbjudes på längre eller kortare lids arrende, utan att medföra någon tunga.
Westerbottens Lands-Cancelli i Umeå, d. 3o Nov. i833. G. L. af SCHMIDT. MAGN. WILH. CYGNAEUS. bU < * HESS A •JtrEiljf - p. /^Hemman
Nite ^'»Hemman |r ^'Nybyggen med frihetsår jL^S k a t te h e m m a a (^-Boställen (j^iastique Boställen öti^sii- och Scholae-Hemman:
Krono Hani- , , , 1 m TT T. • t ^ " * lie lil Lii dl lo I elind dl U lllUt/^l jpilu j tiel dl Ilj lidi c* j uOlUdlc* OCH JL Latorp med frihetsår ........ ]^agor ... ........
I^gde Fisken och Fiskelägenheter af särskilta slag, som ej under ^'nbegripne: Skatte ........ i Krono ........... \lJolqyarnar Qvarnar, Grofbladiga ........ %o Finbladiga ........
Wyito med rätt till Köpelimmer från Kronans Skogar \jj°fs-Mjölqvarnar, deraf ingen med särskilt i Jordaboken uppförd *'■Sågqvarnar, deraf 10 Skattlagda javert : : : : :' : v%- ....... • • • *t • sSte* > nemligen Renbetesland i Lappmarken ^^Vänningar, som tillhöra Kronan, omätte j^Oj>gar npplålne till Höslogar och Mulbete e §ar okänd rymd Pioner, som ej höra till viss näring något äntå hemmans Hemmantal. 2 <’ to n V) n Utsäde af:
Medelafkastning sedan utsäde^ är afdragit.
Underhållne Kreatur • d 5’ -t era •P C/J *1 Os T 5 o p- sr p- re o c? •s 5 n p- sr ta- rf 5.« Og -5 n ’ < n
F* O n sr X <5 0 nT tö tea CT5 O P K fiS n» ■ W sr 0 ta- ss: p- -5 0 "i C ' sr <jT X < n n w te» Qrq 5* 0 •i P 3 6» n $3 Cd fis 5 Sa- te:
P- -i rT n O te CD CO 3 las:
(D sr p O * te» p * O p d p erci c- 0 &s *7 P: c/i < . e % 0 0 Cf ^ to p te ST p- <! te: P P- p under st.
St. 043 ‘748 St. 2if 9tn2087 ^1U2304 564“! £l 3 ^16 16-1- 2i St. 951 1,031 23 820 119 67 f; T:r 1 1 T:r 5 190 48 1,176 12 191 1 2 16 T:r 35 2,312 980 11,442 96 1541 ■V 600 T:r 1 % 12 280 7 10 T:r 4 67 60 660 5 8 12 T:r 1 2 T:r 17 1,280 625 4,901 49 81 7 350 T:r 6 6 T:r 25 1,003 284 8,081 75 1211 2i 98 T:r 105 6,016 3,005 39,521 394 586 161 1,950 T:r 2 18 30 760 26 30 T:r 14 257 220 2,510 18 28 40 T:r T:r 85 6,290 3,590 30,460 320 434 26 2,200 St. 12 1,590 548 4,027 28 67 4 30 St. 2 567 80 647 7 21 12 St, 48 6,730 2,030 14,564 120 ' 287 26 1,100 St. 10 2,130 545 3,953 31 69 4 140 St. 40 13,440 3,170 22,080 100 330 35 1,050 St. 9 420 127 2,451 33 67 * 20 St. 10 -763 450 1,159 160 28 R*dr 9,840 563,434 195,163 2,458,404 24,176 42,512 1,600 sk. 16 12 16 2 51 10 33 1 225 ■ ' — — ränta 1 ——. -—- — _ 10,675 15,000 — 44 4 — • " --1 18 1,052 44 1 5 2 11 381 12 208 ’ --1 256,560 — ‘ - — 1,950 1,200 -— * ~ 1 — 233,238 — —f — nr- ~ 3,316 3,910 32 _ , _ — — 15,155 — _ -- — -- —-— — — — ---- — — — --— — —:|
•--- ___ -__ ___ uma »Säl 8012122 W 3 304 ; 4,7991 2| 1,467|T I5,6‘4lj 319i| 816 1 2 7,312|l2| 9,689f| 51,6441 866 3,087 43,4151 6,306| 1,336 24,938| 6,8831 40,245 3,127 2,570|3,836,359|l2|- Tabell lör Landet inom Westerbottens Län.
Stats - Bevillning efter 1823 och 1830 årens Förordningar M SjP R:dr, 15 955 669 8,108 33 106 695 sk. 28 47 6 40 6 208 20 36 4 329 218 891 2 22 16 12,2411251 7i Efter aldra Art.
Cfc £ Cfc i och 2 §5* 3, 4. 5 SS-'ai. 29, 34 §§. 1 . 37 7 SS- 4° S§- 1 ■S * a: ?g, T R:dr sk r.
R:dr sk. r. R:dr sk r.
Ridt- ,k. r. --- — — 21 37 7 ■-- _ __ 1 12 ---- — — 741 46 2 — _ 171 7 - --- 301 23 3 _ _____ ■ ___ 7-- — — 6,046 10 — — — 2,312 40 7 --- — — — — — 1 _ _ 46 32 _ ___ - 296 32 z — — — 61 16 — - —.— _ — 380 . __ — — — — — — — — — —.— — 1 — — — — — — — — — — — — - _ 40 ---.
. .-- — — 191 10 4 r . .. _ ____ _ --- — — 44 14 4 — — --- --- — — i — — 630 1 3 — v—: — --- — — -T-- — — — _ ____ ____ . ___ --- — — 4 16 — _ —— — --- __ . - -*- — — 9 36 — — — — — — — — — 721 38 9 — — — ^-- --- — — — 6 40 -- — — — --- _ -—. —■ — ■-- — — — — — — — ---- — — --- -- — — — _____ __ — — — 30 18 5 _ _ . — — — 152 16 6 — , —- _________ 1,101 321 51 — — — --- — — 1,1011. 12| 5|9,619| *1 7i -r 2,593 lill 7I 15 2116 — 1,992'34! 5 Westerbottens Landskontor i Umeå, den 30 November 1833.
I ^ c . - • ■. * *' \ • - i ■■ X" ■ ■ •t ^Éjgf let inom Westerbottens Län.
Stat s - Bid ra g. p 1823 och 1830 årens Förordning ar.
» Ständige Räntor. * > • , 7$ 0 /> Clerecie .Statens Underhåll 0 s 8-2 er 2:<lra Art. B. W bc , t ' ■ «h g t"1 b p- B ' 0 0 CD fts <t 0 - 2 CL ■ 0 *“^2,0 *5 0 3 P- . a. * SJ u 3- n B. cn"
Oi CD , < t» cn cr • >1 5 > 1, 4. 5 §§. 21, 6, 7 §§• CfQ 1 _^ 2.
Vt 1 5
D K Cd T1 29, 34 §§ 37> 4° §§• p T fi: b Cn 1 O c 0 a> D 1 Cfc r . jrj S~: ei P crcP £:3 P- -s P 7- 3 Q 3 Q cn 0 ' cf * « cn »0 b R:dr sk. r. R:dr sk. r. Ridt 9k. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r.
R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R;dr sk. r. R:dr sk. r. Hulr sk. r.
R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R:dr sk. r. R;dr sk. r. Ridr sk. r. R;dr sk. r.
R;dr sk. r. R;dr sk. r. R:dr sk r. 21 741 37 46 7 2 1 12 7 . 38 -1,868 29 5 7 2 40 19 30 1,047 24 24 d 40 2 _ 4 9 11 42 4,536 17 it 72 1,650 78 4,820 20 530 12 591 Ilo 5,941 15 1,018 26 1,030 30 1,820 31 4,573 — —— _ 171 z 1,811 4 — 1,158 24 _ 289 __ 115 — — — — — 115 10 8 .-- — — 30 — — — — — 16 -_ _ _ 16 _ 32 __ . . . _L. __ _ . 301 23 3 — — _ *-- __ _ 970 23 3 --- — — — — — — — —n 182 — — ilo — — — — — — — — — — — 292 — — — — — ■ --- — — 21 32 — — — — — — — 21 32 —' --- — — --- —, _ ———.
_ — 40 ■ - _ i,046 10 — — _ _ 2,312 40 7 16,468 2 2 8,657 12 — 10,274 9 7 10,160 — — 2,402 16 — 949 — — — — — 1,042 10 3 — — — 33,424 47 10 --- — — 21,300 — — 19,299 26 — 5,154 16 _ 2,531 32 .j._ 26,985 26 — 5,707 28 9,014 16 '_ 8,820 16 — 6,951 - _ 46 61 32 16 79 464 38 40 31 364 10 14 35 12 36 ___ ' 10 44 3 . - ._ _ 56 429 18 3 192 45 300 27 264 300 41 36 92 150 16 15 296 32 — — — — — — — — — — . _— — — — --- — — — — — 30 5 7 — — — — 41 7 — — — — — — — — T — — — — — — — — — — — — 380 1,075 270 ilo 380 46 32 46 32 - - 30 __ _ ___ _ _ _ _ _ _ 40 40 434 44 8 _ _ _____ _ 434 44 8 191 10 4 , — — _ 191 10 .4 — — — — — — — — — — — — — — — _x — — — — — — — — — -- — — 4,233 3 5 44 14 4 — — — — — — 50 34 4 lil 11 3 — — — — — — 2 12 — —— 36 — — — — -- — — --- — — 114 11 3 — — — — — — — — — — — — —_ — — — — — — — — — — — — — — — — — 630 1 3 — “T — — ■— — 838 37 3 1,005 30 8 — — — — — — 65 12 — 29 12 — — — — — — — — T- 1,100 6 8 ---- — — —— — — 25 — .— — — — — — — 25 — — 20 — — — — — 25 — — • 52 — — . - ____ _ ___ - __■ _ __ __ _ _ __ ___ _ _ .— —- — _ .— — — — — — — — — ___ — — 4 — _ ____ _ _ ____ _ _ __ _ __ _____ __ ____ _ .
. _ - . _ . _ ___ _ 4 16 _ - 1 ■■ _ — ___ — 4 16 _ 25 — — -i • _ -— __ _ — ——- — — —— — _ — — — — — — ,-- — — 25 Q 36 38 13 1,051 36 12 1 24 24 _____ 12 _ _ — — _ __ — _ 1 36 — 721 9 __ — 9 — — — __ — — — — — 117 — -— _ — — — — — — 1,049 33 10 1,167 9 10 40 40 16 _ __ _ _ __ _ _ ___ __ 'v 218 — \
. __ ____r _ — __ . _ _ — — -*— — 1 __ _ *- 30 18 5 » - - — ____ — _ 30 18] 5 462 6 -.4 -- — _1 _ __ __ — —— — ._ — — — —;— — — ■-- — — 462 6 4 152 .16 6 _ — — — — 152 16 6 20 3 6 .-- — — - . - _— — ___ — — —— — __ •—> — — — — — — — — 20 3 6 1 — — — — — --- — — 1,992 34 5 — — — — — — — — — 196 — —1 87 — — 24 32 — ->-- — — — — 307 32 — — — — — — — — — — ---1 — — .-- — — — — — — — —1 — — — — — — 75 -■ — ?,619 4 7 - - — 2,593 11 7 25,555)261 2 12,924(33 9 11,352 9 7 11,318 24 - 3,579 32 -•
1,403 12 — 24 32 j — 1,202)32 8 1,049)33) 10] 42,855) 17|l0( 4,233) 3 5 23,022 -! — 24,483 10) -1 6,0l9jl6| 3,162 -1 -1 33,694126j -1 6,837)28) — 10,070 16) — 10,957 16 -1 11,833] — -1 cp » cn “ s wB £b R:dr 364 22,437 1,324 128,731 549 1,395 1,531 434 4,424 164 2,060 29 15 2,268 6 218 492 172 2,375 sk. | r. 47' 19 7 40 8 33 32 169,038 44 13 45 43 16 24 22 40 16 24 20 18 37 8 9 7 11 Westerbottens liands-Contor i Umeå, elen 30 November 1833.
G. L. AF SCHMIDT.
LUNDMARK. BEFALLNINGSHAFyANDES UTI Gottlands Län TILL I underdånighet afgifne FEMÅRSBERÄTTELSE för Åren 1828, 1829, 1830, 1831 och 1832.
S C <D € B TI> <0
Ti , ECKSTEIN KA BOKTRYCKERIET. 1833. 18 | 3*1 On Gollland, med Fårön, belägne nära i midten af Östersjön emellan 56°, 54* 4°” och 57°, 59’, 5o”, Latitud samt emellan 36°, 16’, 3o” och 37°, 33’, 3o” Longitud, utgöra omkring 34 Ovadratmil.
Gottska Sandön, belägen 5 Geografiska- eller Sjö-mil Norr om Fårön, tillhör äfven Gottlands Län.
Afstånden från Gottland till omgifvande fasta land, beräknade i vanliga Sjö-mil efter i5 på graden, äro som följer: Emellan Klintehamn och Böda på Öland.................g t Emellan Cronvall och stora Carlsö J mil. och derifrån tilli Engern på Öland 6 i inalles ............................nå Emellan Halls Huk vid Kapellshamn och Landsorts fyr......
Emellan Östergarnsholm och Vindan i Curland..........
. Emellan Si holme och närmaste strand af Curland vid Bakhofven Emellas Hoburgen och Reserhooft Norr om Danzig.........
Gottland, som åtnjuter ett tempererad t Clemat, är dock underkastad t det aldeles egna förhållande att under stränga Vintrar med lugn, på en tid af ända lill fem månader, kunna vara afskiljdt från all communication tued den öfriga verlden; en följd af Öns aflägsenhet ifrån fasta Landen och den under sådana vintrar blifvande myckna drif-is, som nästan uppfyller Östersjön.
Utom hvad Historie-Skrifvare anföra, såsom inträffadt i en långt aflägsen forntid, är det utan exempel att isen så sammanfrusit att, någon på den kunnat färdas här emellan och fasta Landet.
Enlig Geologernas mening består Gottlands grund af Sandstensberg, ^fverdragne med en kalkstensmassa af olika höjd, hvilken är på de flesta fällen betäckt af djupare eller grundare jord af omväxlande beskaffenhet, ^en i allmänhet kalkblandadj endast på sydligaste delen af
Ön kommer ^ndstenen i dagen.
Öns stränder, synnerligast på Westra sidan, äro i allmänhet höga; i e Rugter Stränderna bilda med utanförvarande grund, äro goda hamnar — _ *—4 — för mindre fartyg; största delen på Östra sidan af Ön, der äfven 2:ne goda hamnar för större fartyg finnas, nemligen Slitö och Fårosund.
Landet är i allmänhet flackt, största Landthöjden följer i Norra delen nära Vestra kusten, men drager sig mera midt i Landet i mellersta och Södra delen af Ön, mindre åsar finnas äfven, hvilka i förening med fördjupningar i marken åstadkomma en mängd träsk och myror, flere af betydlig vidd.
Afskeda kalkstensberg finnas ock på några ställen, ehuru icke af betydlig höjd; de märkligaste deribland äro:
Thorsborgen och Grogarnsbergen på Östra sidan, Hoburgen på Öns Sydliga udde, samt Klinteberget nära hamnen af samma namn, ecb några Kullar Linde Sockan i midten af Landets södra del.
Jordmånen består närmast stränderna, mest af Kalkstensklapper och Sand, endast på få ställen af lera; i medlersta delen af Ön finnas deremot djup lera och mylla. — Vattndragen bestå endast af ofvannämnde Träsk och Myror, upptagande en vidd af omkring 5o,ooo tunnland; de derifrån till hafvet löpande bäckar och åar uttorka nästan allesamman under sommaren , likasom myrorne då blifva så torra, att fodret å dem kan afbergas.
Ler- och myll-jorden är ganska bördig, äfven kalkstens-klappern under år med ymnig nederbörd; under torra somrar lider vexligheten på Gottland genom jordens starka uppblandning af kalk, som insuger och länge bibehåller värmen, mera än i andra provinser, som icke hafva kalkgrund; man är derför här nödsakad, för att skaffa skaffa skugga åt gräsvexten, att låta ängarna vara bevexta med skog.
•— 1 sydligaste delen af ön, är förhållandet annorlunda; elium jordlagret der är ganska tunnt, emedan det ligger på Sandstenshäll som bibehåller mera kyla och fuktighet.