Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
, 7 20 — — — — — — — 2 22 8 — 25 Muskus eller desman . . . . 510 — — 745 — — 220 — — 425 — — 10 50 Nicht eller tutia 1 12 — 17 24 — 2 14 — 7 — 8 — 55 Näfver — — — — — — — — — — — — — — Perlemor, oarbetadt .... 41 42 — 110 50 — 44 55 — 65 55 — 5 15 Persikokärnor 88 56 — 84 56 — 66 56 — 80 4 — 16 52 Pimpsten 45 — 521 2 — 482 29 — 1,056 25 105 51 Rabarber, rot 5,911 52 — 5,619 8 — 2,424 8 "1 5,985 — _l 598 24 Träns port - - - - -1 - -1 50,209l55 '1 2,062 |l41 3 Transport - - 50,209 55 4 2,062 44 8 Rabarber, pulver 546 52 — 17 16 — 45 16 — 155 57 4 20 42 8 Russinstjelkar — — — — — — — — — — — — — — — Sand, fin eller perlsand 22 — — 51 — — 42 56 — 58 28 — 8 1 10 7 28 — — — 2 25 4 — 12 5 Sköldpadd, oarbetad • 941 52 — 470 40 — 108 16 — 506 45 4 25 16 8 \Smergel 289 14 — 215 16 — 1,189 28 — 564 55 4 25 25 6 Sten, qvarn-, rhenska 1,900 — — 1,900 — — 2,100 — _ 1,966 52 — 19 52 all annan, ej specificerad, oarbetad eller i block . — — — — — — 15 16 — 5 5 4 — 12 5 Tonkabönor 45 16 — 57 24 — 50 — 45 29 4 6 26 — Trippel 59 6 — 115 24 — 41 56 — 64 58 — 8 47 11 Trädvaror:
Virke, oarbetadt, sågadt eller tillhugget: buxbom och pockenholtz 2,229 3 — 859 22 — 1,540 24 — 1,469 52 4 75 25 3 alm, ask, bok, björk, ek och andra ej specificerade sådana trädslag, som växa inom landet 8,690 52 — 7,751 52 — 6,280 o — 7,576 58 4 75 56 10 furu- och grantimmer: otillhugget eller sågblockar . . . — — — — — — o — — 1 — — — 2 4 Violrot . . . , 555 — — 204 58 — 224 55 — 254 59 8 25 25 2 Summa 42,84o|55 It 12,351 J11 * Anm.
Vid förestående summa S 551: 11.
4. iakttages, att den rätteligen bör vara så mycket högre, som det tullbelopp, hvilket må hafva influtit för införd ohäcklad hampa, men hvilket tullbelopp icke kunnat utrönas i anseende dertill, att hittills varit stadgad gemensam införselstull för all hampa, såväl häcklad som ohäcklad.
Enahanda anmärkning gäller för artikeln Aloe, som enligt gällande taxa tulJbehandlas under den allmänna benämningen »Gummi».
Litt. G. TABELL, utvisande värdet ä de åren 1843, i844 och 1845 utförda qvantiteter af nedannämnda varor, /Jr hvilka tullfrihet föreslagits, äfvensom i medeltal den för dem belöpande utförselstull.
Värdet af utförda varor åren Medeltalet af de åren 1843, 1844 och 1843 utförda varornas värde.
Medeltalet «fi den för varor- na under åren 1843,1844 och 1843 belöpan- de utförselstull 1843. 1844. 1843.
Aska: rå, af träd eller andra vegetabilier pott-, vä liad eller oraffinerad . . 12 24 12 24 8 16 40 Bokslafsstämplar samt boktryck eller stilar: förslitne och obrultbare, eller stilskrot Brunsten — — 16,526 12 — 14,970 — — 12,803 56 — 135 18 9 Dun, alla slag 472 24 — 30 — — 695 — — 399 8 — 19 46 — Fisk: saltad eller inlagd: kabeljo, långor och torsk . . . lax sill 360 103 — — 366 45 914 12 28 — 881 12 12 24 602 50 309 24 1 4 5 5 1 20 4 4 strömming all annan torr eller rökt: gråsidor eller sej ..... lax och ål långor och torsk, med derunder inbegripne rotscher, samt klipp-, stock- och platt eller bredfisk andra slag 2,763 4 304 3 35 16 — 20 3,706 9 295 1 52 15 32 — 1,000 614 17 3 24 — 921 6 1,370 1,158 7 32 52 10 1 24 8 7 16 11 52 2 16 18 5 8 8 10 5 Fjäder: ospritad spritad 1,344 2 — — 2,092 — — 2,036 72 — — 1,824 24 32 — 19 12 4 Frö: hamp- och lin- rof- och rapsat- 146,810 58,070 20 40 — 109,185 25,402 20 4 — 96,966 12,529 42 8 — 117,664 23,554 11 1 4 4 1,176 235 30 16 10 10 Glasskärf eller krasglas , . . . — — — — — — 15 — — 5 — — 13 4 Transport 1 ~ 1 1 1 1 1 1 | | 1162,668137 J!11,647 136 [ 10 5 Transport 162,668 57 8 1,647 56 10 Halm ‘lampa _ ‘lorn: arbetadt 371 52 1,861 52 479 8 904 8 152 47 4 platter — — — — — — — — — — — himla 3 56 — 225 — — — 76 12 — — 50 6 Mår: borst 700 _ 625 1,990 1,105 11 94 6 häst-, eller tagel — — 57 24 — — 12 24 — 5 7 nät — — 12 24 21 2 — 11 8 8 . 4 6 ölriga slag — — — — — — Hö 5 1 52 — 10 Jern: ■ "tet: bomber och kulor, champloune- rade till visst mått och renfi- lade,
kanoner, stycken, nick- hakar och mörsare, samt fi- nare och gröfre lavetter . . 193,576 163,752 180,261 179,130 52 1,863 43 4 Kummin 1,290 — 200 —■ 5,040 — 1,510 — — 11 — 6 Ma-.s Musslor: friska 43 24 186 769 24 555 3 24 6 insyltade eller saltade — Näfver 14 — — s 16 — — — 6 21 4 1 — 4 Pelsverk eller pelterier: oberedda: bäfverskinn får- och lammskinn: svarta öfriga slag .... alla andra oklipta . . . . — . . 28 9 16 _ 4 8 hermelin- eller lekattskinn . . 68 — 8 25 16 .
12 8 hillerskinn — . .• jerf- eller filfrasskinn . . . .
S5 32 ■ 32 52 16 16 34 10 8 14 8 loskinn 266 32 996 52 431 32 565 5 14 5 mårdskinn och mårdsvansar . 832 — 108 1,647 — 869 8 14 5 nertz- eller rnenuckerskinn . . — — -.. ___ renskinn ........
309 16 — 286 32 — 714 32 — 456 42 8 4 54 9 Transport j —1547,6991211 — 15,695 (28 [ <■> Transport — — — — — — — — — 347,699 21 — 5,695 28 Pelsverk eller pelterier : oberedda: 10,332 11 räfskinn 7,816 — — 12,196 — — 11,644 — — — — 1 skjälskinn ulterskinn 233 — 443 z 353 — — 411 52 — 4 50 alla andra slag 338 16 — 2,140 32 — 2,242 — 1,647 ' 16 22 Tenn: oarbetadt, samt arbetadt, gammalt och sönderbrutet — — — — Tenn- och blyaska 1 29 — — — — — — 23 8 — 3 Tran och späck, alla slag . . . . — — — 83 — — 3 — 50 — 12 Trädvaror: fanérskifvor — — — — — — 90 — — — — — handspakar 92 4 — 33 16 — — — 78 22 8 1 46 pumpträd; borrade • — — — 115 16 — 16 32 — 45 16 — 1 4 Vinsten : 169 rå — — — 542 24 — 166 12 — 28 — 2 16 Vismut — — — — — — — — — — — — — — Summa] - |-|-| - |-|-| - |—|-|s60,«32| l| 4|3,73i|2o| 7 Lit. II.
TABELL, ut vi?/'ide den minskning i tullinkomsten, som genom föreslagna nedsättningar i af gift sbeloppen skulle opkomma, med antagande af enahanda import qvantitet er hädanefter, som under åren 1843, 1844 och 1845 samt i vissa fall år 1846.
Införda varuqvantiteter _
Ma förslag i dakiion taxan, 1 ti 5:
C- 3 a_ ro a, c 3 » » 3 : sr») sr — g- 2 2.
Sr» « : — T år 1843. år 1844. år 1845.
Medium. sr 5 n
< Ci 29 • 3 o. 3 n> OS»'* — 29 £. p 2 73 X! SL C. • 29 —• t>- ■+ 09 3
Tr 3 ® ar S.® es
Skill 7,284 naden 6,645 kan 6,329 ej utrö 6,752% nas. 6,752 32 3,376 16 3,376 16 j Beri I ja Sktt Ltt ^
En dast för ändring i förtull ningsgru nden.
| Ben: elfen-, arbeladt tt 433 307 350 364 546 _ 364 182 1 Bensvart, benkol eller bister .
Ltt 4,826 4,980 8,876 6,227% — 1,297 17 4 1,037 42 8 259 22 8 Bie slagarcarbeten, ej specificerade: olackerade tt lackerade tt — — - - 2,467 12,047 616 4,282 36 16 - 411 2,676 8 22 — 205 1,605 28 42 - Blommor: artificiella .
•» delar af artificiella blommor tt tt 216 46 un 15 138 40 157% 33% — 2,360 210 20 — 1,573 134 16 32 — 786 75 .32 36 - Bly: arbetadt, ej specificeradt: omåladi och olackeradt mäladt eller lackeradt .
. tt tt > Skill naden kan ej utrö nas.
Blyerts
Ltt 169 52 86 102% — 51 8 — 42 37 4 8 18 8 Blyertspennor: aila andra slag än timmermans - tt 1,999 1,566 1,752 1,772% 1,107 34 886 8 221 26 __ Bly socker « 12.458 8,909 18,642 13,336% - 555 32 8 416 36 6 138 44 2 Transport | - ! - - ~ - 18,040 »1 9| 11,093145111, 6,946110 tO 8 Transport 18,040 8 9 11,093 45 11 6,946 10 10 Blår: 39 32 — hamp- och lin- Sk® t i 1 3 6 54 32 — 15 — — Bok- oell koppar sticks svärta . ® 2.855 3,188 2,297 2,780 — 231 32 i 1 173 36 — 57 44 -i- Bomullsvadd ® — — C 2 — 161 — — 12 — — 4 4 Borax ® 8,223 10,995 7,615 8,944/, — 465 40 10 372 32 8 93 8 2 Broderade arbeten: 16 — af guld och silfver .... lod — — 0 % — 26 8 — 10 8 — Brännvin och Sprit: alla andra slag än fransk konjak, odestilleradt eller destilleradt: af till och med 8 graders styrka:
Skill naden kan ej utrö nas. för hvarje öfverskjutande full! grad ökas införselstullen med' 1 skilling.
Bröd: 8 30 4, ar hvete ® 141 320 350 270/, — 11 12 5 30 4 5 » andra slag ® 33 432 7,060 2,508% — 52 12 4 26 6 2 26 6 Böcker med inbundet rent eller li- nieradt papper dtaga tull lika med ■
Skill naden kan ej utrö nas. papperet med tillägg af 50 procent.
Cacao ® 34,403 17,466 12,361 21,410 1,784 8 — 1,338 6 — 446 2 — Caffe: brändt, och alla till kaffesur- rogat användbara brända 16 17 32 — växter ® 212 763 297 424 — 53 — — 35 — Campher: oraflinerad och raffinerad . . ® 5,552 7,081 6,122 6,251% — 1,489 6 8 781 23 4 707 31 4 Capris ® 861 917 430 736 — 107 16 — 76 32 — 30 32 - Caslahier ® 1,744 3,212 2,117 2,357 % — 98 11 4 73 32 6 24 26 10 Chinabark: 35 8 omalen ® 443 519 297 419% — 34 46 8 26 11 — 8 Chocolad ® 299 224 226 249% - 83 10 8 62 20 — 20 38 8 Cichoricrot ® 67,248 34,070 525 33,947 % — 707 13 8 471 25 1 235 36 7 Coboll- malm ........
® 1 — 1 % — — 32 — — 16 — — 16 — metall ® — — — — — — — — — — — — — — Coriander ® 1,857 6,166 4,476 4,166% — 173 29 4 86 38 8 86 38 8 Cubeber ® 1,178 1,157 1,008 1,114% — 185 34 8 92 41 4 92 41 4 Dref Sk® 18 14 21 17% - 26 24 — 17 32 — 8 40 — Férnissa ........
® 185 716 741 547% — 136 40 68 20 — 68 20 — Filar ....
- ® 10,286 10,728 13,583 11,532% - 1,441 26 961 1 4 480 24 8 Transport| — 1 ~ 1 - 1 - 1 - | 25,17S | — 1 2 | 15,780 1 9 1- | 9,398|39| 3 9 Transport 25 179 3 15,780 9 9,398 39 3 Vinge borgar och Syringar, af andra ämnen än guld och silfver fl 1,235 1,277 1,579 1,363% 454 26 8 340 44 113 30 8 Fisk: sali d eller inlagd: anchovis. sardellcr och thonfisk ff 13« 302 2,550 996 % 166 5 4 103 39 4 62 14 kabeljo, längor och torsk tunnor 895 298 588 593% — 1,484 8 — 1,335 36 — 148 20 — lax tunnor 2,257 1.710 1,112 1,693 5,079 — — 4,514 32 — 564 16 — sill tunnor 100,591 184,865 175,356 153,604 102,402 .32 — 96,002 24 — 6,400 8 — strömming tunnor 9,958 8,395 6,818 8,390% — 8,390 16 — 5,243 46 — 3,146 18 — all annan tunnor 294 143 224 220% — 440 32 — 413 6 — 27 26 — Lfl 7,513 4,716 435 4,221% — 5,628 21 4 3 166 — — 2,462 21 4 formar, krukor och potten för sockerbruken fl 111,808 32,360 13,639 52,602% 182 31 1 91 15 7 91 15 6 Frugter och bär, ej specifice- rade : friska tunnor 542 973 425 646% 1,272 4 485 787 4 torra Lfl 94 80 54 76 — 92 44 — 50 .32 — 42 12 — Färger och färgningsumncn: bie ilja, raspad eller malen . fl 2,675 4,467 7,992 5,044% _ 70 3 1 52 26 5 17 24 8 catechu, eller terra japonica fl 74.757 46,485 78,463 66.568% — 462 21 9 346 34 1 115 .35 8 gt och ljus-ocker eller kyl- lerfärg, samt ockcrgelb och brunocker f£ 92,261 85,853 105,591 94,568% 820 44 6 656 35 10 164 8 8 gurkmeja eller curcuma .
. fl 4,257 5,445 7,584 5,762 — 120 2 — 60 1 — 60 1 — qucrcitron fl 37,293 19,751 ,33,277 30.107 313 29 6 209 3 8 104 25 10 sappan, malen fl 2,666 10,149 *10,349 7,721% 321 34 8 80 20 8 241 14 — schuttgelb S 2,57.3 4,253 2,891 3,2.39 89 46 8 67 23 — 22 2,3 8 spanskgröna fl 15,257 20,009 21,124 18,796% — 1,760 5 — 1,564 14 8 195 38 4 stocklack f£ 3,520 — — 1,173% 8 7 1 6 5 4 2 1 9 sumack f£ 127,206 91,469 91,910 103,528 % 1,797 17 7 1,078 20 2 718 45 5 umbra . . ., ft 1.675 2,106 2 272 2,017% 28 1 1 21 — 10 7 3 wau eller gaude f£ 5,834 1,641 6,252 4,575 % 47 31 10 23 39 11 23 39 11 wejde fl 36,530 44,919 33,433 38,294 531 41 4 199 21 6 332 19 10 ängskära fl — — — — — — — andra slag, ej specificerade . f£ 53,428 52,914 74,487 60,276 % — 5,023 1 4 3,767 13 — 1,255 36 4 Galläplen fl 18,404 12,170 18,756 16,443% — 685 7 — 513 41 3 171 13 9 Garn: bomulls-, otvinnadt, enkelt eller dubbleradt, i härfvor eller å bobiner: ofärgadt fl 501,140 .308,674 250,753 353,522% 44,190 14 36,825 11 8 7,365 2 4 tvinnadt, eller tråd alla slag fE 9,500 10,787 14,738 11,675 5,263 8 3,891 32 1,371 24 i camél-: färgadt.tvinnadt eller dubb- leradt fl 73 335 18.3 197 65 32 41 2 24 30 | hamp-, eller segel- och bind- fl 476 366 337 ,393 65 24 — 40 45 — 24 27 — j| Transport 1 - 1 - 1 - 1 - - 212,437117 |i 176,974 3 11 35,463)l3 2 Bii.
N:o 2 till K.
Prot. 1847 och 1848. 1 Sami. 1 Afd, 10 Häftet.
( l 10 Garn: linne-: olvinnadt: ofärgadt färgadt tvinnadt, eller Irad alla slag ull-, alla slag: ofärgadt färgadt Glas: buteljer, burkar och flaskor: (karafiner och slipade flaskor härunder ej inbegripna) till och med % kanna .
Kongl. Maj. ts Prop. om Statsverk. 1850.
21 så skulle, hvad sålunda begärdes, öka anslaget å andra Hufvudtiteln med 29,130 r:dr 8 sk., dervid jemväl bör i betraktande tagas, att till en del embels- och tjenstemän nu utgår span— neniåls—tillökning under lönerna å allmänna indragningsslaten, hvilken tillökning för innevarande år utgör för alla tre Hofrätterne tillsammans 2,519 r:dr.
I enlighet med ofvanstående förslag tillstyrker jag underdånigst, att Eders Kongl. Maj:t måtte i den blifvande nådiga propositionen om Statsverkets tillstånd och behof hos Rikets Ständer äska, att anslaget till Hofrätterne ökas med nyssnämnda summa 29,130 r:dr 8 sk.; hvaremot ifrån det för Hofrätternes tjenstemän i landsorten uppförda belopp borde afgå Lagmans-lönerne, enligt förut gjord utredning i penningar 5,097: 24. — jemte indelda räntor, kronovärdi 64: 29, 3., förslagsvis förvandladt till 467: 7. 3. dock med minskning af — 20. — 466: 35. 3, hvilka i nu gällande Riksstat blifvit å Hofrätternes stat för ringa upptaget.
Tillhopa B:ko R:dr 5,564: 11. 3.
Denna af Statsrådets öfriga ledamöter biträdda hemställan behagade Kongl. Maj:t nådigst bifalla. 5:o.
Styrelsen öfver Fängelser oell Arbets-lnrättningar i riket.
Samma Styrelses underdåniga skrifvelse den 19
December sistlidet år, af denna lydelse: ”Sedan Rikets Ständers Revisorer, uti afgifven berättelse om verkställd granskning af Statsverkets, samt andra, af allmänna medel bestående fonders, tillstånd, styrelse och för valtning för åren 1844 och 1845 i afseende å de för fångars vård och underhåll anslagne medel yttrat, att med det på andra Hufvudtiteln förslagsvis uppförda anslaget till långvården, hvilket hvarje år blifvit öfverskridet, den förändring syntes lämpligen kunna och böra vidtagas, att detsamma delades uti tvänne afdelningar, den ena för de bestämda och per manenta utgifterna, såsom Styrelsens öfverFängelser och Arbets-lnrättningar i riket embetsoch tjenstemäns aflöning, med flera generella förvaltningskostnader, och den andra för de fluktuerande, till beloppet endast approximativt beräkneliga utgifterna, såsom förplägning, fångtransporter, o. s. v., till bestämmande af hvilken sednare Afdelningsförslags-utgiftei ett medium af fem föregående års kostnader kunde tagas till grund, samt Rikets sednast 22 Kongl. Maj:Is Prog. om Statsverk . 1850. församlade
Ständer i anledning häraf uti underdånig skrifvelse den 8 September 1848 anhållit, att då, för vinnande af en lättare öfversigt och beräkning utaf ifrågavarande anslag, bestridda, bestämda och permanenta, utgifter Rikets Ständer lika med Revisorerne, ansågo en fördelning af samma anslag böra ega rum.
Eders Kongl. Maj:t måtte täckas till Rikets nästkommande
Ständer aflåta nådig proposition, med förslag till fullständig arfvodes stat för Styrelsens embets- och tjenstemäns aflöning med flere i och för fångvården nödiga generella förvaltningskostnader, så att utgifterna för dessa ändamål kunde skiljas från sådana utgifter å det nuvarande fångvårds-anslaget, hvilka egentligen vore alt betrakta såsom endast förslagsvis beräknade, har Eders Kongl. Maj:t, genom nådigt bref den 16 sisth Januari, bland annat, anbefallt Styrelsen att inom detta års slut till Eders Kongl. 5Iaj:t inkomma med underdånigt yttrande öfver ofvanberörde framställning samt förslag huru den ifrågasatta fördelningen af fångvårds-anslaget ändamålsenligt kan ske.
Då Styrelsen nu går att fullgöra denna Eders Kongl. Maj:ts nådiga föreskrift, har Styrelsen först skolat erinra, att något hinder icke synes möta för verkställande af den fördelning af Fångvårds-anslaget, hvarom Rikets Ständer gjort underdånig framställning, dock att den afdelning deraf, som skulle komma att utgöra ett bestämdt anslag, efter Styrelsens underdåniga förmenande bör inskränkas till de delar af Fångvården, som nu kunna anses vara på en mera bestämd fot reglerade.
Sålunda har Styrelsen trott, att till denna afdelning, endast bör hänföras afiöningen till Styrelsens Embets- och Tjenstemän samt Vaktbetjening, Direktörer, Redogörare, Arbetsföreståndare, Läkare, Predikanter och Orgelnister vid StrafT- och Arbets- samt Nya Cellfängelserne, äfvensom Befäl, Stab och Underbefäl vid Krono-Arbetskorpsen; hvaremot, beträffande afiöningen till Predikanter och Läkare vid gamla Länsfängelserna, Bevakningspersonalen vid fängelserna i allmänhet, Fånggevaldiger, Skarprättare och Profosser vid Länsfängelserna, samt Tillsyningsman vid Kronohäktena, så, enär Predikanter och Läkarnes vid gamla Läns- och Kronohäktena aflöning lärer komma att undergå ny reglering i samma mån som nya Länsfängelset" efter det antagna Cellsystemet hinna upföras, och hvad angår bevaknings^personalen, hvartill Fånggevaldigerne jemväl kunna räknas, så väl aflö-r nings-beloppet till som antalet af desamma i väsendtlig mån är beroende af tillfälliga förhållanden, såsom fångantalets tillväxt eller minskning, beskaffenheten af de arbeten, som vid fängelserna införas, med flera i afseende på säkerheten och ordningen inom fängelserna förekommande omständigheter, hvarjemte i afseende å den öfriga här ofvanupptagne Kongl. Maj:ts Prop. om Statsverk. 1850.
23 tjenstepersonalen förekommmer, att tillsyningsmännens vid Kronohäkfena befattning är af tillfällig beskaffenhet och torde framdeles kunna indragas; att skarprättare som i lön endast åtnjuta ett belopp af 16 r:dr hvardera, i åtskilliga
Län icke tillsättas, samt så väl dessa som Profosserna, för hvilka endast i fyra län lön af Statens medel utgår, med en förändrad brottmåls-lagstiftning åtminstone icke till samma antal som nu, torde komma att erfordras, har Styrelsen icke ansett lämpligt att aflöningen till ifrågavarande vid fångvården anställda personal nu uppföres i en bestämd stat, som af Rikets Ständer komme att fastställas, hvarigenom Eders Kongl. Maj:t blefve förhindrad att härutinnan göra de ändringar, som af behofvet påkallades och icke utan mehn skulle kunna afbida Rikets Ständers sammankomst och beslut.
Då Styrelsen för sin del ansett sig sålunda böra inskränka den bestämda afdelningen af FångvSrds-anslaget, har Styrelsen dervid jemväl haft till syftemål att undanrödja det hinder, som deri eljest kunde förefinnas mot uppförande af detta anslag på ordinarie stat.
Enär, efter Styrelsens underdåniga förmenande, de Embets- och Tjenstemän samt Betjente, hvilkas aflöning i enlighet med hvad Styrelsen här ofvan yttrat, komme att ingå i det bestämda anslaget, nu äro oundgängligen erforderliga, och någon så väsendtlig förändring i fångväsendet icke torde vara att för framtiden motse, att ett annat förhållande kan förutsättas, så vida icke brottens och fångarnas antal, i motsatts till hvad hittills egt rum, skulle komma att i en högst betydlig grad minskas, hvilket fall för samhället dock utgjorde en i mångfaldigt hänseende vida större vinst än en jemförelsevis obetydlig kostnad för aflöning till en eller annan tjensteman, som vid sådant förhållande kunde finnas mindre behöflig; så och då detta anslags-uppförande på ordinarie stat skulle gifva en fasthet och bestämdhet åt fångväsendef, hvarigenom den ganska vigtiga fördel kunde vinnas att, vid besättande af fångvårds-tjenster, personer med erforderlig bildning och i öfrigt passande egenskaper kunde lättare erhållas, har Styrelsen trott sig böra hos Eders Kongl.
Majit hemställa att Eders Kongl. Majit täcktes till Rikets Ständer framställa nådig proposition derom, att de under titel ”löner” i det af Styrelsen uppgjorda härhos underdånigst bilagda Statsförslag upptagna belopp måtte på ordinarie stat uppföras.
Vid uppgörandet af detta underdåniga förslag, som, derest detsamma af Ers Kongl, Majit i nåder godkännes, och af Rikets Ständer fastställes, torde komma alt gälla för en längre tidrymd, har Styrelsen icke kunnat undgå att taga i öfvervägande huruvida icke na - 24 Kongl. Maj:ts Prop. om Statsverk.
1850. gon förhöjning i de nu utgående aflöningsbeloppen, så väl för Styrelsens Tjenstemannapersonal, sorn den vid de särskilde fångvårds-anstalterna må af behofvet vara påkallad.
Sedan Eders Kongl. Maj:t år 1842 i nåder uppdrog åt
Styrelsen förvaltningen af hela fångvårds-anslaget, samt göromålen inom Styrelsen i följd deraf i betydlig mån tillväxt, behagade Eders Kongl. Maj:t genom nådigt bref den 30 Januari 1845 för Styrelsen fastställa ny aflönings-stat, som med få undantag ännu är gällande.
I denna nådiga stat upptogs tjenstemänoens antal till det då såsom oundgängligen nödigt ansedda, hvarjemte Eders Kongl. Maj:t täcktes bestämma aflönings-beloppen till ungefärlig likhet med hvad tjenstemän af motsvarig grad i andra embetsverk åtnjuta.
Efter sistnämnde tidpunkt har väl Styrelsens verkningskrets icke erhållit någon ny utsträckning, men det oaktadt har för tillvägabringande af ordning i flera af fångvårdens detaljer samt för åstadkommande af en noggrannare kontroll så i disciplinärt som ekonomiskt afseende, göromålen till en så betydlig grad ökats, att då antalet af nya mål som till Styrelsen år 1844 inkommo utgjorde 2.849, uppgå de nu för år 1849 till 3,727 eller nära en tredjedel större.
Häraf har ock variten följd att tjenstemanna-personalen i Styrelsen varit vida mera än hvad är förhållandet med tjenstemännen i allmänhet, belastade med många och ansvarsfulla göromål, samt tili följd deraf måst med undantag af en och annan i första tjenstegraden uteslutande egna hela sin tid och verksamhet åt Styrelsen, utan att, på sätt eljest eger rum, kunna i andra embetsverk derjemte bestrida någon befattning.
Med anledning häraf har Styrelsen nuderdånigst ansett någon förhöjning i aflöningen till Styrelsens tjenstemän, hvilka, i olikhet med hvad förhållandet är i andra embetsverk, hvarken åtnjuta spannemåls-förhöjning under lönerna eller några sportel-inkomster, vara af billigheten påkallad ; och då Eders Kongl.
Maj:t i nådig proposition till rikets år 1844 församlade Ständer, behagat yttra den grundsats, att Statens tjenare böra, så vidt Staten dertill eger förmåga, vedergällas på ett sätt att aflöningen fullt motsvarar deras möda och tjenste-ansvar, samt lemnar dem, hvar i sin ställning, tillräcklig utkomst, men med anspråk att Ernbetsoch Tjenstemännen å deras sida nitiskt och odeladt egna sig åt tjensten, samt derefter, med tillämpning häraf, ej mindre till Rikets sednast församlade
Ständer aflåtit nådig proposition ■om ombildning af Eders Kongl.
Maj.-ts och Rikets Bergs- och Kommers-Kollegier, än äf ven af Eders Kongl. Majrts och Rikets Krigs-Kolleginm för kort tid sedan i enlighet derpied i nåder bestämt förhöjd aflönings-stat, har Styrelsen icke tvekat att derest icke Eders Kongl. Kongl. Maj.ts Prop. o/n Statsverk. 1850. 25 Kongl. Majit skulle täckas för tillvägabringande af en, enligt Styrelsens underdåniga förmenande, billig likhet i aflöningen mellan de förvaltande embetsverkens tjenstemän, bestämma enahanda löneförmåner för Styrelsens tjenstemän, som de, hvilka för Krigs-Kollegium blifvit i nåder anslagne, underdånigst hemställa, att den nuvarande aflöningen åtminstone i sådan mån måtte varda förhöjd, att, på sätt den underdåniga förslags-staten upptager, ordinarie Ledamöternas lön förökades från 1,800 r:dr till 2,000 r:dr, Sekreterarens och Kamererarens från 1,200 r:dr till 1,500 r:dr, Notariens, Begislratorns, Revisorns, Kammarförvandtens, Bokhållarens och Kassörens från 800 r:dr till 1,000 r:dr, samt Kanslisternes och Kammarskrifvarnes från 400 r:dr till 500 r:dr, under vilkor, att ingen tjensteman, som komme i åtnjutande af den sålunda föreslagna förhöjningen, finge tillika utöfva annan allmän tjenst.
1 afseende på de öfriga skiljaktigheterne från nu gällande Stat för Styrelsen, hvilka förslaget upptager, får Styrelsen underdånigst anföra:
Uppå Styrelsens underdåniga hemställan, biföll Eders Kongl. Majit vid fastställande af 1848 års nådiga stat för fångvården ett arfvode af 200 ridr till en extra Kammarskrifvare i Styrelsens Revisions-kontor, hvilken skulle fullgöra half revisionslott; men då Eders Kongl.
Majit genom nådigt bref den 12 Juni 1849 täckts föreskrifva ett förändradt sätt för behandlingen af anmärkningsmål rörande de från länen inkommande fångvårds-räkenskaper och revisorn hos Styrelsen derigenom fått ökade göromål, har Styrelsen i det underdåniga förslaget i stället för ofvanberörde arfvode uppfört lön för ytterligare en Kammarskrifvare, som
Styrelsen anser behöflig ej mindre för granskning af nämnde halfva revisions-lott, än äfven för att i öfrigt tillhandagå Revisorn med diarii-föring och förefallande renskrifning.