Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
"Jag kan destomindre afwika fran min i förevarande ämne förut yttrade mening som Landthandels mihbruket hittils giswit mig och en hwar derom fullkomlig öfwertygelse, att genom en oinskränkt handelsfrihet pä Landet, just det ändamål, Jordbrukets upphjelpande helt och hållit förfelas, som man likwäl anfört såsom ffäl till nu uppläsne betänkande.
Den Landsbrukare som stryker eller reser kring
Landet för att handla, försummar och wärdslösar naturligtwis sikt eget yrke; han bereder ival fiuteligen sitt obestånd, sin egen wanmaat, men han undergrafwer och kränker imedlertid och med det samma Statsmarnens ratt och wälfärd.
— Denne, etter uråldrige Privilegier och Samfunds-ordningar mäste i idkandet af Handel och Handtwerkerier söka sin näring; och derföre ar han äfwen underkastad långt tyngre bördor i Staten än hans Samhäilsmed.emmar pa Landet.
Och den som kan Den 6 Julik. mz saga att han icke lider i sin rätt da hwar man idkar Handels- och Handtwerksfrihet; den antingen icke känner saken och förhållandet; eller ock will han icke göra det.
Jag nämnde nyfi att
Statsmannen för den honom priviligerade näring, är underkastad större samfundstyngder i proportion, än Landtmannen.
Och jag bewisar det.
Städerne mäste Löna och underhålla sina EmbetSmän sielfwe.
Pa Landet ater fker detta pä Statens och följakteligen äfwen pa Städernes bekostnad.
Städerne, i större man än Landet deltaga i Krigsmaktens underhall, äro underkastade stjutsningar, inqwarleringar och mera sädant; och man behöfwer blott se sammandraget öfwer sist förflutne arens Bevillning för att finna olikheten i beskattning till Staten.
— Lika manga personer i Städerne och pä Landet emellan.
Da man trädde in i Samfund war det för att njuta skydd till Lif, wälfärd och egendom, och för att fredas fran inträng i de yrken, som en hwar efter Samfunds-vrdningen ttllkommer.
Det är derföre wi toligt bara samfunds-tyngderne.
Det är derföre wi uppoffra otz till Samfundets tjenst.
Det är derföre wi ga kjelfwe eller sticka wära Söner ut i Striden mot Samfundets Fiender.
Men huru uppfyller wäl
Samfundet sine motswarande förbindelser, nar den ena Medborgaren får genom magtsprak tillwälla sig den andres rättigheter och uråldrige Privilegier S
Och när all ordning Medborgare-Clatzer emellan upphörer.
Detta ster oemotsageligen i händelse af en oinskränkt Handelsfrihet, för en hwar äfwen pa Landet, Den Handlande Landtmannen haller sig icke blotx wid Landtmanna-waror.
Tillbykade och uppköpte - i2i4 Den 6 Juli köpke Köpmanna-warors utprängling pä Landet, får derjemte utgöra ett fördubdladt intrång i StäVernes rörelserättigheter.
Det sages wäl att det bör wara Städerne likgiltigt om flere eller färre tillföra dem Landtmannaproducter samt deremot köpa deras Statsmannawaror; men den samköpande Landthandlaren gjör icke, som Landtmannen sjelf gjör, da han reser ut för att afyttra sin egen och blott sine grannars afwel, nemi- häller sig till närmaste Stöder; fikande efter en större winst, häller Landthandlaren sig till aflagsne Orter.
Osta misslyckas wal denna plan och han sär pä den fjermare Orten fö,sista sin wara för underpris, men imedlertid sakna de närmaste Staderne tillförsel af Landtmanna- och tillfälle till försäljning af Köpmanna waror.
Den frigifne allmänna Spannemäls, handeln äberopar man här förgäfwes till stal.
Afwen den är ett inträng i Städernes Handelsrättigheter, beledsagade för Städerne med den skyldigheten, att i misswaxt.är hälla Spannemälslager, Landtman tillhanda; en skyldighet annars, som ingen Spannemälshandlare pä Landet underkastar sig.
Att stadgandet i 6,te Cap.
Handels,Balken stedt i ett afpassadt förhällande till StäderneS Privilegier och att färewarande ämne säledes är en Privilegiifräga; det till föranleder mitt förra yttrande, och det upplyses och ärkännes ännu närmare genom Hederwärda Bonde-StändetS till det sä kallade Priyilegii JemnkningS-Utstottet afgifne Mahanda påstående med det här ifrägawarande.
Och derföre anhäller jag om proposition till förkastande af Beredningens emot min mening stridande nu uppläsne Betänkande, säsom tili beredning, Den 6 Ju lii. 12 iz ning, ändamål och grunder rakt stridande emot H4 H. i 1809 ärs Regeringsform
Härmed förenade sig Herr Borgmästaren Horster, Herr Brukepatren Lindberg och Herr Grosshaodlaren Seoerdahl; Och skulle detta anförande till Respeciive Riks-Ständen åtfölja Utskottens Betänkande, angäende ändring i Lagens stadgande om Landthandel. - kx ?rotocc>Uo, hostan kristeät.
Utdrag af protocoller, hällit wid gemensamt Sammanträde af Riksens Häglof!. Ständers Lag- samt Allmänna B swärsoch Economie-Utfkott wid Urtima Riksdagen i Orebro den r ^ulii 1312.
S- D. Inlemnade Herr Prosten Doctor Hedren ett si lydande anförande:
"Jag anser äswen Näringsfriheten, sadan jag kan första den, såsom ett nöcwändigt medel till Landets förkofran och wälständ- Men Näringsfrihet mäste wäl icke betyda rättighet för hwar och en, att efter enskifta nycker bestämma Lagarne för det yrke, hwarmed han sig sysselsätter; utan rättigheten att, ester kungjorda och stadgade Lagar utwälja och chwa det yrke, honom bäst behagar och bast lyckas.
Dä jag fördenskull gärna instämmer i den af de Högloft.
Beredning föreslagne utwidaning af Landtmannens rättighet alt obehindradt försälja Landers produkter, och det desto heldre, som, mig wetterligt, en sidan frihet i sje»fwa werket dageiigen uöswas utan lag - I2l6
Den 6 Julik. ligt klander eller bestridande af dem, som deraf ffulle förmena fig lida mehn; har jag dock a andra sidan funnit en sadan utsträckning deraf betänklig, som den i Beredningens betänkande tikikännagifwes.
Landtmannen ffulle, som orden lyda, icke blott äga rätt til! en oinskränkt handel med hwad Landtmanna-waror, som helst, utan att ock akt deraf göra Upplag i Städerna, att derstädes succestive förytt, ra. Ehucuwäl de i Betänkandet yttermera upptagne modisicationer af denna upplagörättighet synaS inskränka dest utöfning inom behöriga gränsvr, fruktar jag dock att mistbruk deraf blifwa omöjliga att förekomma , sedan sjelfwa rättigheten ar gifwen.
Men lill hwilkens förman ar den gifwen; Till Landtmannens, säger man; till Landtbrukets upphjelpande- Men ingen riktig Jordbrukare behöfwer den,^och om han werkeligen nyttjar den, sä lära hans Akrar deraf föga bätnad njuta^
Den werkeliga, i sitt yrke egenteligen systelsatte Äkerbrukaren har nog, om han får fritt föryttra Landets producter, och pä sin höjd, om han, wid bristande eller otillräcklig afsättning fär sätta in sina waror till en annan dag, da de kunna försäljas; och denna frihet tror jag
Landtman i sjelfwa werket bos ost dageligen ulöfwar och icke enö efter gällande Lagar kunna honom förmenas.
All annan och widsträcktare upplagsrätt kan, efter min tanka, aldrig komma Landtmannen 'och hans handtering tillgoho; utan cndast dem, som Utan stadig systelsäktning, sö, ka lyckan pä äfwcntyr, eller dem, som utan häg för Landtbruket, öfwergifwa det för handeln, mä hända afwen dem, som, ägare af mera jord och större förmögenhet wilja förena bade productionS och Handelswinst.
Den 6 Julik. ' »sr/ Skulle meningen med denna upplagsrätt wara ingen annan, an den jag hast aran omröra, sä anhällcr jag, att den matte i redamonen uttryckas, sadan den är.
Men da jag hörer en sadan förändring ej kunna antagas, sä slutar jag, att upplagsrättigheten här tages i sin wanliga bemärkelse; och enligt ten samma, anser jag den wara bade onyttig och skadlig.
Den sa kapade Landtbrukaren, som häraf ffulle draga fördel, lärer ej nöja sig att upplägga waror; tillfälle saknas icke att utprångla dem.
Jag förbigär de oredor, de bedrägerier, de understes, de wanartige och läga Handels-intriger, de förtroliga förbund emellan wanfregdade och sedlösa menniffor, som deraf kunde blifwa följder.
Jag bchöfwer icke nämna det inträng, som Städerne deraf ffulle lida , utan att med nägon Lag kunna wärja sig.
Jag förutser, huru Landtmannen smäningvm ffulle alternera med föryttrande af sina egna waror i Staden och med Köpmanna-waror pä Landsbygden; hwarigenom i framtiden Landtbrukare i allmänhet förwandlas till Gärdfari,handlare, af hwilket mistbruk wärt Land hast tillrackelig erfarenhet, för att icke önsta dest widare utbredande, Likasä stall Stadsboen , sedan han antingen bliswit entledigad såsom ossickelig i andras handtering, eller ock kommit pä > obestånd i sin egen, i tanka att upphjelpa sina affar-- rer, söka besättning pä Landet och börja en af Stads- och Landlyrken sammanblandad hushållning; bwaraf den förmenta nyttan för Landtbruket åtminstone sones högst twifwelaktig.
Sluteligen fär tag tilläga en anmärkning, som i min tanka icke ar uran sin betydenhet, nemligen, att, dä en bestämd ffillnad emellan Städernas och Bihang.
N:v 77 Län - 12,8 Den 6 Julis.
Landets yrken, utom det Ekonomiska äfwen äger ett ganska wigtigt Constitutisnelt ändamål, de yttersta råmärken dem emellan icke kunna utan bade wada och orättwisa uppryckas.
Jag anhaller derföre i stöd af det anförda, alt rättigheten kill upplag mat, te ur Betänkandet ulga, att i öfrigt den förestagne utwidgningen af Landtmannens Handelsfrihet med Landets produkter sa tydligt vch noga bestämmes, alt icke bade Stad, vch Land deraf skadas, att slu, teligen den förändring i Handels-Balkens 6 Cap. af Allmänna Lagen icke matte sträcka sig längre, an Landtmannen behöfwcr och för honom är gagnelig!; Det är till nogare justering af besia puncter, som jag anhaller, att B.tankandet ma till Beredningen återremitteras.
Härmed förenade sig Herr Borgmästaren Horster; Och stuve detta anförande tili Respective Riks-Standen åtfölja Utskottens Betänkande, angående ändring i Lagens stadgande om Landthandel. kält supra.
Lx ?rvtocollo, holtan kristestt.
Utdrag af Hrotocsllet, hället hos Häglof!. Ridderskapet och Adeln wid Urtima Riksdagen j Orebro den 6 Julli 1812.
S- D Remitterades till Stats-Utskottet: ^ Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifwelse till Riksens Ständer, angående den wid 1309 — ,8l<o> arens Riksdag förestagne Rewision öfwer Förwaltningen af alla Rikets »nebel, under de sednast framflutne arén: Gifwen Orebro Slott den 25 Junst ,812. AU - Den 6 Julik.
,219 Allmänna Befwärs- och Economie--Uk» sdotter:
Memorial af Friherre Hjerta, Axel, vmöfwerseende af Jagt-Ocdningame, hwarjemte Icmnades Friherre Hjerta Ullftand att sine ytterligare tankar i samma amne med utskottet enskilt coinniunieera.
Llx krotocollo, 6.
Lil Verstolpo.
RibSerftapct och Adeln wid Urtima Riksdagen i Orebro den 6 Julli r8»2. S. D. Ä^id förnyad föredragning af det förenade Bewillnings, samt Allmänna Besvärs- vch Ekonomie, Utskottets den z:dje Julii pa Bordet lagda Memorial, i anledning af Kongl. MajttS Nådiga Proposition rörande Land.Tullarne, bestöl Högloft.
Ridderskapet och Adeln, art malcl nu icke stuve afgöras, titan at Bewillnings-Utstottet uppdragas, att i en allmän öfwersigr af medlen vch sätten till »Wande af hwad Rikets behof fordrar och genott» Bcwltlning mäste fyllas, taga under betraktande, hwad inflytande en lippbörd af Land,Tuli kunde aga pa Bewillningens större eller mindre belopp, och äfwen huru f motsatt förhållande, vch bernst ingen Landt-Tull uppdäres, den erforderlige Bewillringssuminan, kommer att sig wisa, saint i den sednare händelsen förestå fördelningen till utgörande af den serskilda ersättning för Land,Tullen, som redan ar i Staten upptagen vch der paraknad; Och skulle BewillningS-Utskottet anmodas, akt inom akta dagar ester detta Besluts inhandigande, med denna öf * * wer - i22s
In lii. wersigt jemte försina till de allmänna Bewillningsgrunderna till Riksens Ständer inkomma.
Slmeligen, till tvinnande af likhet och skyndsamhet i ärendernas behandling, skulle de öfrige respective Stånden wänligen anmodas, att i detta bcstut sig med Högloft.
Ridderskapet och Adeln förena.
Ut 8ugr».
Lx krotocollo, H. 6.
Utdrag af prstocsll t, hället hos ^öglofl.
Ridderskavet och Adeln wid Urtima Riksdagen i Orebro den 6 Julik i8>2.
S. D^oredroes a nvo swärö- och Economie-U.,kottets den z sistl.
Julli pä Bordel lagda Memorialer: i:o Angående en otwungcn Kohlhandek2:0 Angående Ekskogars anwändande m. m. z:o Angående ändring i Kongl. Förordningen den 9 Februarii 1802, vin stängsel-skyldighet. 4:0 Angående ändring uti Auctions-Kammar-> Ordningen för^ Stockholms Stad. 5:0 Angående de Indelta NegementerneS Be-> klädnadssätt.
Utdrag af prstocollet, hällit hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln wid Urtima Riksdagen i Orebro den 6 Julik 1812.
S- D-8öredroqs a nyo och biföllos Lag-UtskottetS den z sistl. pä Bordet lagda Memorial: »:o I Den 6 Julik. »22L 1:0 I anledning af Kongl.
Masits Nådiga Proposition af den 19 Junii vin straff för de Swenske Undersåtare, hwilka taga gafwa eller förläning af främmande Herrskap, laka sig bruka såsom desi sändebud, elier oa främmande Sändebud tillhanda t de ärender, som anga desi förrättning, sa wäl som dem, hwilka utan Konungens samtycke söka eller emottaga tjenst hos främmande Magter. 2:0
I anledning af yrkadt dödsstraff för förfalskande af Sedlar och Asiignationer. z:o Rörande yrkad ändring i första §. 7 Cap. Jorda-Balken. 4:0 och s:o Twänne Memorialer, det ena i anledning af Riksdagsmannen Anders Peterssons, det andra i anledning af Riksdagsmannen Olof Olssons motioner, bägge angående stängsel-ffyldigheten. 6:0 Utskottets Memorialer, i anledning af Riksens Ständers Justitie,Ombudsmans berättelse. l^t supra. Lx krotocollo, 6.
Li lkverstolpe.
Utdrag af protocollet, hållet hos högloflRidderskapet och Adeln wid Urtima Riksdagen t Orebro den 6 Julii 1312.
S D.^'öredrogS och bifölls Banco-Utskoltets den z Julli pä Bordet lagde Memorial, angående sältet huru med Styrelsen af Banko- och RiksgäldsWerlen bör lörhällas, enär Riksdag inträffar a annat ställe än l Hufwudstaden. k-lt supra.
Ut - 1222 Den 6 Julik.
Utdrag af protocollet, hållet hos Häglof?.
Ri-derskapet och Adeln wid Urtima Riks» dagen i Orebro den 6 Julli 1812, S-D. §'wedrogs a nyo B.inco-Utssotlcts den z Julii pa Bordel lagda Memorial, angående
Disconterna, och da dcrwid alffilliga anmärkningar gjordes, beflöt Höolofl.
Ridder,kaper och Adeln, att det samma, atföljdt af dcfla anmärkningar, lil!
Banco-Uttkottet aterremmittera.
Ut sugrs. Lx krotocollo, U. 8i Iver st olge Utdrag af protocollet, hältet hos HSgwörd Prest, Ståndet wid Urtima Riksdagen i Orebro den 6 Julli »812.
S- D. Prcst-Standet litt bifall till Lag' Ukikomtö pa Bordet hwilande Memorial, angående straffets skärpande för Förfalffnings»brott.
Ut su^rs» Lx krotocollo, ^s. U. millis t.
Utdrag af protocollet, hållet hos HogwZrd Prest Srändet wid Urtima Riksdagen i Orebro, den 6 Julli >8r2.
S- D° ^enrnode Prest,Ståndet sttt bifall till Lag^ lltffottets pa Bordet hwilande Memorial; Öfwer Lagman Räng wists Memorial om NaboS och Widerboendes Värdes-- ratt.
Ut suprs, Ux krotocollo, U. ^lmc^uist.
Utr Den 6 Julkk. 122Z Utdrag af protocollet, hällethos HZgwZrd. Prest-Standet wid Urtima Riksdagen r Orebro den 6 Julli 1312.
S' D. kemnade Prest-Standet sttt bifall till LagUt>kottets pa Bordet hwilande Memorial; I anledning af de wid Utstottets utlåtande rörande Riksens Ständers Justitie Ombudsmans Embets-berättelse, gjorda anmärkningar.
Lx krotocollo, ls. U. Almguist.
Utdrag af protocollet, hältet hos Högwörd.
Prcst-Ständet wid llrtima Riksdagen i Orebro, den 6 ^ulii 1812, S- D. ^a Bewillnlngs- samt Allmänna Beswars, och Economie-Utstottets den z:dje dennes pa Bordet lagde gemensamma Betänkande, angående Tullwerket, nu a nyo föredrogs; Beflöt PrestStander, att malek nu icke afgöres, utan Bewillrungs-Utstottet uppdrages, att uti en allmän öfwerstgt af medlen och sälten till erhållande af hwad Rikets behof fordrar, och genom atagande Bewillning mäste fyllas, taga under betraktande, hwad inflytande en uppbörd af Landt-Tull kunde äga pä Bewillningens större eller mindre belopp, och äfwen huru i motsatt förhållande, och derest ingen Landt, Tull uppbäres, den erforderliga Bewillnings-Sum, man kommer att stg wisa, samt i den senare händelsen förestå fördelningen till utgörande af den serskildta ersättning för Landt »Tullen, som redan är i Staten upptagen och der paräknad; önjkandes Prest Slän - »r-4 ^ Den 6 Julik.
Stnndet, att BewillningS-Utssotket, sä sert sig möst ligen göra later, ina med dest Betänkande härom till Rikk-Standen inkomma. ^lt su^rg. blx ?rotocollo, ss. O. <eVlm^ui5t.
Utdrag afprstocollet, hållet hos ^ögwörd. sldrest - Ständer wid Urtima Riksdagen i Orebro den 6 Julik »312.
S. D. ^bid förnyad föredragning af Allmänna Beswärs- och Economie - Utffottets den 3 dennes ra Bordet lagde Memorial, i anledning af Herr Grefwe Gyllenborgs Motion, angående förändring i Kongl. Förordningen den ycke Febr. 1802, vm stängsei-ssyldigbet; fann Prcst-Ständet sä mycket mindre skäl, att bifalla Utskottets Förslag till ändring häruti, som Prest»Ständer för sin det ansäg de i detta amne gällande Författningar, dä de noggrant cfterlefwas, wara tillräckliga och mera tjenande til! ändamalets winnande, än hwad Utskottet tillstyrkt lOt suxrs.
O. Udrag afprotscollet, hillet hos >6ZIwörd. j^rest-Gcandet wid Urtima Riksdagen i Mredro, den 6 Julii 18 »2.
S- D. Ester uppläsande af Högloft.
Riddcrssapet och Adelns Protocolls - Utdrag af denna dag, innehållande inbjudning till'de öfrige Ständen, att instämma uti Högloft.
Nidderssapcts och Adelns an, modan till Bewillnings-Utskottet, alt med öfwersigt öst Den 6 Julli. 1225 öfwer Tullmedlen, jemte förftag till de Allmänna Bewiilningsgrunderne till Riksens Stander inkomma; Bestöt Prest-Ständer, sorn redan förut denna dag anmodat Bewillnings-Utskottet, att sa fort sig möjligen göra later, afgifwa dest
Betänkande om grunderna för och fördelningen af Tullmedlens ut görande, att lika med Högloft.
Nidderss. och Adein anmoda BewillningS - Utskottet, at med möjligaste skyndsamhet förcstä de allmänna Bewillningsgcunderne. bit suxrs, kx krotocollo, ss. S Almguist.
Utdrag af prstocsllet, hället hos Aogwörd. ^nest-Gtändct wid Urtima Riksdagen r Orebro den 6 Julii 1812.
S. D- Ester öfwerläggning om det kill utredande af uppjkjutne twistiga frägor emellan Hederwarda Bonds, Ståndet och de öfrige Riks-Sländen, förvrdnade Scrfftlte Utskott, uti Protocolls-Utdrag af den 27 sistl.
Junii afgifne yttrande, att Utskottet, som endast fatt sig uppdragit, att bemedla de af He, dcrwärda Bonde.
Scandet i desa ämnen wäckte frägor, icke ansett det tillhöra sin befattning, att upptaga Rädmannen Kjel lan ders ifrån Wäöofl. Borgare-Ständet remircerade Motion om Högloft.
Riddcrssapet och Adelns samt Högwördigc PrestStändcks deltagande med de öfrige Husägare uti uppbyggande och reparation af Kyrkoherde- Capellans.
Klockare- Neetors- och Schole - byggnader i Städerne; fann Prest-Ständet sä mycket mera skäl, att detta Utssotkers yttrande bifalla, som samma Utstött, i anledning af Hederwmda Bonde - Ständers rs26 Den 6 Julii. begäran, och endast till jemkning af de inom samma Stand wackla frågor, blifwit organiserade.
Lx krotocollo, st. V. ^Imc^uist.
Utdrag af protocollet hället hss ^ögwörd. prest Ständer wid Urtima Riksdagen i wrebro ben H Julli itzls. S. D> ^nar det till utredande af twistiga frågor emellan Hederwärda Bonde-Ståndet och de öfrige Riks - Standen förordnade Serstiidta Utstötts uti Protocolls,Utdrag af den r? ststl.
Junii gjorda hemställan, huruwida Utstottet mä äga, att med de af Allmänna Beswärs - och Economie - Utstottet förut behandlade frågor, angående; r:o Kyrkoherde-Boställens uppbyggande och underhållande, och 2:0 Skjmsnings-skyldighet samt Tingshus och Härads - fängelsers uppbyggande, sig befatta, nu a nyo föredrogS; förklarade Prest-Standet, att ehuruwal Ståndet fann det icke wara wäl förenligt med Riksdags-Ordningens 7s §., att förstnämnde ärende, sedan det redan af Allmänna Beswärs- och Economie-Utstottet blifwit utredt, och samma Utstötts Betänkande af Högloft.
Riddcrstapek och Adeln samt Prest-Standtt blijwit bifallit, stall a nyo upptagas, wille Prest-Standet nu, da de öfrige zme Respect.
Standen bifallit defta frågors upptagande, icke derföre^ lägga hinder i wägen; förbehallandes PrestStandet sig likwäl desi rättighet, att efter erhållen del af U-'stottels Betänkande i desia frågor, sa widt Den 6 Julik. ,22? de kunna röra Ståndets Privilegier, jemnlikt Grunds Lagen derom desima.
Lx ?rotc>cc>I!o, st. V. Almguist.
Utdrag afprotocollet, hillet hos HögwLrd. Prest-Ständer wid Urtima Riksdagen i Orebro den 6 Justi rftir.
S. D- -^-vad Banko, Utstottet uti desi den z:dje tennes pa Bordel lagde Memorial, rörande Styrelsen af Banko- Werket, enär i framtiden Riksdag ö annat ställe än.i Hufwudstaden hålles, yttrat; blef af Prest-Standet till alla delar gilladt och godkändt.
Vt supra. kx krotocollo, st, V. Almguist.
Utdrag af protocollet, hållet hos HZgwZrd. Prest-Ständer wid Urtima Riksdagen i Örebro den 6 Julli 1812.
S. D. ^wad Banko-Utstottet uti desi den z dennes pa Bordet lagte Memorial, i anledning af Herrar Dahlmans och Tolls Memorial, cm Penninge-ställningen i Riket, yttrat, blef af Prest-Standet kill alla delar gilladt och godkändt.
Vt supra, Lx krotocollo, st, V. /ilm^uist.
Utdrag af protocollet, hållet hss HZgwörd.
PrestGtändet wid Urtima Riksdagen L Orebro den 6 Julii r«i2.
D- ^)esiöt Prest-Standet, att Allmänna BeswärS - och Economie, Utffcnels den 3 dennes pa
Bor - 1228 Den 6 Julik.
Bordet lagde Memorial, angående »verkställigheten af öfwercnskommclser emellan Kyrkoherdar och deras Åhörare vin Prest-rätlighi ter, icke stuve till afgörande företagas förr. an de< till beredande af de emellan Hederwarda Bcnde - Scändet och de öfrige Riks - Standen tw-stlga frager mdsatle Serstildte Utstött, till hwars utredande sörberörda ämne afwen stall wara öfwerlemnadr, med sitt utlåtande inkommit, l/t supra.
Lx kiotocollo, p O. Almguist.
Utdrag af protokollet, hållet hos ^ögwörd. Prest-Gtändet wid Urtima Riksdagen i Ötebro den 6 Julli iZrr.
S- D. 8bedrogs a nyo och bifölls Allmänna Beswars, och Ekonomie - Utstottets den z:dje dennes pa Bordet lagde Memorial, angående Ekestegars wärd och anwandande
Ut supra. kx krotocollo, st. l/. /^linguist.
Utdrag af protocsllet, hället hos HZgwörd. prest - Gränder wid Urtima Riksdagen i i Orebro ven 6 Julli -812.
S- D. ^^illade och godkände Prest-Stander Stats-Uistottcts den z:dje dennes pä Bordet lagde Utlärande om Riksgälds-ContoiretS Dispvsttivns, ralrighet öfwer äkffilliga behällna Krigsmcdel. llllt supra, Lx protocollo, st» I/.
Ut - Den 6 Julik. 1229 Utdrag af protocsllet, hållet hos ^ogwörd. prest Ständet wid Urtima Riksdagen r Orrb o den 6 Julli 1812.
S. D. dillade och godkände '"st - Ständet Stats-Utstottets den z:dje dennes pä Bordet lagde Berättelse och Betänkande rörande Rilsgälds-Werket, och derrvid under Lit. v trande om afskrifning af atssilliga Summor, hwilka utaf Riksgälds Comoirets medel biifwit anticiperade och till ersättning ännu balanceras. l/t supra.
Lx protocollo, st. l/.
Utdrag af prococollet, hållet hos HZgwörd. prest-Ständer wid Urtima Riksdagen - Orebro den 6 Julii 1812. S. D. dillade och godkände Prest - Ständer Stats - Utstottets den z:dje dennes pä Bordel lagde Betänkande, angäende f. d.
Regements-O.wartermästaren wid f. d. Swensta Gardes - Regementet, Öfwer, Adjutanten och Majoren H. F. NeuterskiöldS Memorial, att fa njuta enahanda ersättning för förlorade Lörängs - inkomster, som blifwit tillagd Compagnie-Chefs wid f. d. Swensta Gardet. l/t supra.
Lx protocolli, st. I/.
Utdrag af protocollet, hållet hos HZgwärd.
Prest-Ständer wid Urtima Riksdagen i Örebro den 6 Julii r8rr.
S- D. §öredrogs ä nvo och bifölls Allmänna Beswärs- och Economie, Utstöttes den z:dje dennes pä
Bor, rrz» Den 6 Julli.
Bordel lagde Memorial, om ändring i AuctionsKammar, Ordningen för Stockholms Stad.
Ot supra. Lx prOtocollo, P O. Almguist.
Utdrag af Wällöf!. Dorgare-Ständets protocoll, hållet wtd Urtima Riksdagen i Orebro den 6 Juli! »812.
S. D. 3^ anledning af det, till beredande af Kongl. Majus Nådiga Proposition om en allmän Patzevolance Jnrättnina förvrdnade Serffilte Utffotts genom Protocolls, Utdrag för den 2 i denna manad gjorda förfrågan, fann Borgare»Ståndet, för godt, att »emwal för sin del, uppdraga at nämnde Utskott, att upptaga de af Högloft.
Rldderskapet och Adeln dit remitterade Memorial, af Herr Elias von Echstedt, om erläggande af Patzcvolanceafaift i stallet för Rotarnes wid den Indelta Armeen förbindelse, alt förse Soldaten med Släpmonderingar, och af Friherre Stael von Hollstein, angående jemkning i Knekte,Contracten.
Lx krotocollo, kerfström.
Utdrag af Wällöf!