Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Capitations-afgiften bör lämpas efter hvars och ens förmåga att gaida den o h det större värde Statens beskydd mäste äga för den mera bemedlade , jemförelsevis mot den mindre bemedlade Medborgaren, dels att 1815 års Bevillninesgrunder varit mest känbare för Jordbruket och den fattigare delen af Nationen, hvaremot beskattning af behållen inkomst måste yppa tillfället , att, med beredd lindring för den oförmögne, åtkomma den verkliga förmögenheten, och dels att, sedan hindret för den progressiva afgiftens återinförande, blifvit genom antagandet af en förändrad Bevillnings-grund häfvit, denna afgift borde, såsom åsyftande en högre beskattning för den förmögna å nyo upptagas . men fyllnads-afgiften , som drabbar alla lika och ej medfört den åsyftade inkomsten , upphöra.
Då det enligt 71 §. it RegeringsFormen, och 3i:sta §. i Riksdagsordningen åligger BevillningsUtskottet att häröfver yttra sig, torde det tillåtas Utskottet , att till tidens vinnande häröfver nu afgifva sitt utlåtande; och, enär de skäl, hvarvid det Hedervärda BondeStåndet fästat sig, alldeles icke äro nya, utan vid sednaste Riksdagar till en del begagnade och af BevillningsUtskottets företrädare granskade, samt jemväl under nu varande Riksmöte framställde, utan att de på något sätt kunnat rubba den mening, BevillningsUtskottet i dess betänkande af den 23:dje Januarii och utlåtande af den i6:de Mars för Rikets Höglofl.
Stander framlagt, och som vunnit Irenne Stånds bifall, så finner Ut - 12 8 Bevillnings Ut sk.
Betänkanden. skottet deraf Ingen anledning, hvarken att från* träda dess redan yttrade tanke , eller ånyo upprepa redan anförde skäl.
Då desse frågor för öfrigt äro af den beskaffenhet, att de ej, så framt ej RiksStänden skulle vid en förnyad granskning finna anledningar, att till hvarandra närma deras meningar, kunna afgöras annorlunda än på det i ofvanåberopade §, §. anförde sätt, så har Utskottet, serdeles för att i afseende på den redan långt framskridna Riksdagen genom dessa förberedande ärenders skyndsamma afgörande vinna mera rådrum till BevillningsStadgans omarbetande, i händelse någon förändring skulle äga rum i dess allmänna grund , ansett det vara med ändamålet instämmande, att, på ett sådant sätt framställa dessa ämnen, att de lända till grund för den omröstning, som för ett dylikt beslut erfordras; och får Utskottet till följd deraf föreslå dessa alternativer : 1:0
Skall den personella Bevillningen eller Capitations-Afgiften utgöras till lika belopp af hvarje Mantalsskrifven Mansperson och till lika belopp af hvarje Mantalsskrifven Qvinsperson, endast med de undantag i afseende på ålder , hvartill Utskortets Betänkande af den 2 Jtdje sistledne Januarii föranleder? eller ; Skall CapitationsAfgiften utgå minskad till hälften mot dess nu varande belopp för alla dem , som ej efter Andra Art. taxeras till 50 R.‘drs inkomst och derefter förökad i förhållande till en större inkomst, så att fulla beloppet af Be vill - Bevillning Utsk.
Betänk anden. i:g Bevillningen efter i:sta Art. i möjligaste måtto uppgår till samma Summa, som blifvit efter 1815 ars BevillningsFörordning under denna Titel påräkna l ? a:o Skall grun'en för den efter 2:dra Art. utgående Bevillningen blifva det sätt, Utskottets redan afgifne utlåtande innehåller , utan någoa åtföljande Progiessiv Afgift ? eller : Skall Bevillning ef er 2:dva Art. utgöras efter Behållen Inkomst 1 enlighet med den princip, som vid 1S10 års Riksdag antogs, och. den Progressiva Afgiften i sammanhang dermed å nyo upptagas, men FyllnadsAfgiften helt och hållet försvinna ? och 3:0
Skall den föreslagne ÖfverflödsAfgiften utgå genom taxering af vissa ÖfverflödsArticlar, och, derest den erforderliga Summan icke kan på sådant sätt erhållas, en FyllnadsAfgift utgöras för jLandtTulls-grsättningen?
Skall en ConsumtionsAfgift för ÖfverflödsVaror ochenFyllnadsAfgift för LandtTulls-ersätt* ningen sammanlagd utgöras med vissa skillingar för hvarje R:dr, som efter 2:dra Art, utgår?
Dock varder detta allt Rikets Höglofl.
Ständers upplysta pröfning vördsammeligen under? stäldt.
Stockholm den 26 Mars I818.
Ständers Bevillningsutskotts Betänkande öfver Riks Bihang till Riks. St. Prat. iSi?-i8i8- 5'.te Sami.
N:ri7.
Bevitlnings Utsi.
Betänkanden. dagsEullmägtiges J.
Mörtbergs Memorial om Understöd för Curhusen i Norrbotten.
I ^ti ett till Riksens Höglofl.
Ständers Bevillningsutskott från Hedervärda BondeStåndet rein i t! e ra d t Memorial, hafva RiksdagsFullmägtige från Norrbotten Joli. Jac. Rutberg och Eric Mörtberg anfort , att, sedan Konungens Befallningshafvande i Norrbottens Län, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, att ett Curhus måfte inora .Länet inrättas, ehuru Piteå, Luleå, Råneå och ÖfverCalix Socknar undandragit sig alla afgifter till detta ändamål , och Kongl. Maj:t genom Skrifvelse af den 26 October igl6, hvilken blifvit offentligen kungjord , i Nåder förklarat, att, då denna afgift var frivillig, -kunde ej flere Socknar förbindas till dess erläggande , än de som deri ingått, och att Pluralitetens mening, på de ställen der omröstning •skett, icke kunde blifva gällande, hvarken för ■de nekande Socknarne eller de som från Sockuestämmorne uteblifvit, så hafva likväl vid de hällne Uppbördsstämmorne i Ofver- och Neder-s Torneå, Carl Gustafs och NederCalix Socknar, hvilka, enligt Konungens Befallningshafvandes -underdåniga Berättelse, skulle hafva åtagit sig denna afgift, 3 sk. blifvit , under åberopande af Kongl. Mnj:ts Nådiga Förordnande, affordrade hvarje skatiskrifven Person.
Men då ej al* lenast en stor del af Allmogen skall hafva genom ett svårt menföre blifvit hindrad att inställa sig vid härom haline Socknestämmor, så BevillningsTJlsi.
13I att denna fråga, på sätt äfven Protoeollen skola på ett och annat ställe utvisa , är företagen i närvaro af ett ringa antal personer, utan äfven SocknestämmoProtocollerne hvarken skola blifvit från Predikstolarne uppläste, eller genom Allmogens underskrifter bestyrkte, så att någre klagomål kunnat deremot anföras, så anhålla RiksdagsFullmäktige, under åberopande af Kongl. Maj:ts här ofvan omförmäldte Nådiga Skrifve^ se, det måtte Öfver- och NederTorneå , Carl Gustafs och NederGalix Socknar befrias från denna afgift , så framt den ej kan åläggas
Dänets öfrige invånare eller de sig densamma åtaga.
Detta allt har Bevillningsutskottet låtit komma uti öfvervägande , men enär dels fråga nu blifvit väckt angående inrättning af Curhusanstalter öfver hela Piket och en allmän årlig afgift till deras underhållande föreslagen, och dels anmärkningarne rörande SocknestämmoProtocollerne och vederbörandes åtgärd dervid ej tillhöra Utskottets befattning , så finner det sig ej kunna åt detta ärende lemna någon vidare handläggning; hvilket emedlertid vördsamt underställes Rikets Höglofl.
Stockholm dea 26
Mars l8l8* N:r 13.
Ständers Bevillningsutskotts Memorial angående Hedervärda BondeStändets
Bas lut rörån■ 13 a BevillningsUtsk.
JBetänkanden. de grunden för Bevillningen efter 2 Art.
Cjenom Utdrag af Protocollet för den I dennes Ipr Hedervärda BondeStåndet tillkännagifvit, att vid förnyad föredragning af BevillningsUt»kottets ytterligare Utlåtande under den 26 sist— ledne Martii, angående grunderne för den under arbete varande BevillningsFörordningen» har Ståndet förblifvit vid dess den 19 i samina månad fattade beslut, i de delar, som angå CapitationsAfgiften och beskattning af vissa öf« verflödsvaror, men deremot frånträdt detsamma, i frågan rörande Bevillningsgrunden för 2 'Art. och i den delen instämt i Utskottets upp* gifne och af de öfrige RiksStånden gillade Förslag; och som Andra Puncten bland de af Utakottet framställde omröstningsfrågor härigenom förfaller, så skyndar Utskottet, att sådant, i afseende på den blifvande voteringen öfver de yppade skiljaktigheterne, för Rikets Höglofl.
Ständer vördsamligen tillkännagifva.
Stockholm den € April ISIS.
JSevillningsVtski Uetänkanden. 133 N;r I4i Riksens Högloft.
Ständers BevtllningsUt skotts Utlåtande i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande?!, rörande sä väl anslag af BevillningsMedien till understöd får Krono Uppkör ds Verket i Stockhol?/!, som frågan om UppbärdsBetjeningens aftonande i Götheborg och dd öfrige Städcrne utom Stockholm* "Vid föredragning af BevillnirigsUtskoftets tvenne serskilte
Utlåtanden af den 11 nästlednd Mars, angående så väl anslag af BevillningsMedlen till understöd för KionoUppbördsVerket i Stockholm, sorn väckt fråga om Utvägar till Uppbördslletjéningens aflöning i Götheborg och Rikets öfrige Städer, har inom Vällofl. Borgare»
Ståndet mot de af Utskottet framställde Förslag blifvit anmärkt: att afseende ej är fästadt å dä Stora utgifter Stockholms Stad måste för nämnde inrättning vidkännas , uppgående förar r8i6 till 10,12 r R:dr 41 sk. 5 r:st och för ar 18 X i till 10,670 R:dr 35 sk. 7 r:sf, till hvilka Sumä mors betäckande Stadens Gassa änses endast bö* ra tillskjuta 5019 R:dr 16 sk.
Banco, hVarjéra« te är uppgifvit, att deri efter 1815 årä BeVillningsFörordtiing Utgående' d procent äf Bevil!-- ningsSurnman icke skall kommit Staden till gödo , utan i RiksgäldsCdntoiref inflyta ; atf ilvars ken den till Uppbordskostnadernes bestridande
Éihcing till Riks. St. Fröt. §':te Sami, N:rig,i$i 134 BevillningsTJtsi.
Betankanden. anviste procent blifvit okad i den mohn , att Städernes vid Uppbördsverket anställda Tjenstemän dermed äro belåtne, ej eller den föreskrift lemnad, att den inom hvarje Stad på sådant sätt uppkommande inkomst skulle bemäldte Tjenstemän tilldelas; att jemlikhet i aflöningssättet för UppbördsBetjeningen på JLandet och i Städerne saknas , då de förre njuta Dön af Staten , men de sednare, ehuru deras göromål ä10, genom uppbörd af åtskillige i Städerne inflyttade Ståndspersoners onera , ansenligen ökade , likväl mäste af Städerne sjelfve aflönas ; att de Städerne till underhåll förderas Tjensteman; naCorpser tillslagne fördelar, äro till detta ändamål otillräcklige , under en tid, då ej allenast en störte Tjenstemanna-personal måste allestädes antagas , utan äfven lönerne förhöjas ; att arbetet för UppbördsBetjente i Städerne kommer betydligen att ökas genom debitering , uppbörd och Redovisning af utgående Bevillning för en mängd öfverflöds-artiklar; och att Städernes Innevånare till en stor del ej utgöras af Borgare utan af andre personer ; hvarförutan jemväl blifvit framstäldt, dels det borde oftanämnde Uppbördsman erhålla en efter Städernes storlek lämpad lön af Statens inkomster derifrån , dels att vid Begleringen af den möjligen ökade Bevillningen kunde för Utskottet gifvas utvägar, att tillägga denna del af Städernes Betjening någon passande aflöning.
Dessa Anmärkningar har Utskottet vid föxehafd pröfning kunnat så mycket mindre tillerkänna den vigt, att de verka någon ändring i de Beslut, de redan afgifne och af alla de of; BevillningsUtsk.
Betänkanden. 335 rige RiksSiånden godkände Utlåtanderne innehålla, som, hvad det äskade tillskottet för Stock» holms Stad angar, den samma, pä sätt redan är anfordt , enligt StatsUtskotteis Memorial af den 32 sistledne Februarii, ej allenast njuter i det» ta afseende ett af Rikets öfrige
Städer saknade understöd af 7648 R:dr, utan äfven uppgiften der» om i att den i BevillningsFörordningens 4 Art. 5 §. XI Mom. omförmäldte procent ej skall kommit Staden till godo, såsom icke på något sätt bevist , torde sakna behörig grund , då Författningen bestämdt förklarar densamma böra utgå; och vidkommande de öfrige Rikets Städer , dels en , genom förhöjning af deri från Bevillningen afgående procent , tillkommen löne-förbättring skulle minska Bevillnings-belop» pet, på ett med den af Stats-behofvet sannolikt påkallade tillökning i anslaget oförenligt och för det Allmänna kännbart sätt, dels, om genom Ståndspersoners och andre Folkclassers in* flyttning i Städerne UppbördsBetjeningens arbete tilltagit, så lära äfven de fördelar, som af en ökad Varu-afsättning och Production m. m, beredas , derföre hålla Städernes Innevånare skadeslöse och medgifva tillgång till ifrågasatte aflöningars bestridande , hälst den till Städerne donerade jord , eller den hvarpå de äro funderade, i afsigt att derigenom sätta dem i tillfälle att underhålla deras Embets- och Tjenstemän, ej synes vara så otillräcklig sorn uppgifvit blifvit utan lemna utvägar till aflöning för Uppbörds» männen, hvilke, om de genom debiteringen, uppbörden och redovisningen af den för åtskillige öfverflöds-arliklar utgående Bevlllningen erhålla ett 136 BevillnitigsTJtsk, JBetdnkanden. fö riik a dt arbete , i sädant afseende dela en lika lott med Uppbördsmännen a Bandet , utan att
Utskottet finnér sig af sadan anledning äga orsak att tillstyrka minskning i det påräknade Bevillnings-beloppet.
Under åberopande derjemte af de skäl.
Utskottets fört afgifne Utlåtanden innehålla, anser det sig hafva genom det förslag, de samma omförmäla , beredt PröfningsCommittéerne möjligheten , att för hvar och en Tjensteman vid Upbördsverket lämpa belöningen efter dess arbete och moda, hvarigenom ej allenast den rättvisaste fördelning kan vinnas, utan äfven Städernes Uppbördsman komma i åtnjutande af deras rätt ; hvilket allt likväl vördsamt underställes Rikets Höglofl.
Ständers upplysta pröfning.
Stockholm den 28 April 1818. v N:r 15.
Ständers Bevillningsutskott s Betänkande, angående Post - inrättningen och de deraf till Statsverket inflytande inkomster m. m.
Då det, enligt Kongl. Maj:ts och Riksens Höglofl.
Ständers fastställda Regeringsform , åligger RevillningsUtskottet, att afgifva dess yttrande angående Postverket, så vida de derigenom till Statsverket utflytande medel, äro såsom en del af Bevillningen att anse, anhåller Utskottet vördsamt, att, ehuru det ej under loppet af nu påstående
Riksmöte ernottagit någre särskildt* BiviUningsUtsk.
137 anmärkningar med hänseende till ifrågavarande inrättning, likväl få framlägga åtskillige af förändrade omständigheter påkallade förslag i det* ta ämne.
Genom den dubbla afsigten att befordra Cornmunicationen emellan så väl inom Riket vistande, som Utländske Correspondenter, synes Postinrättningen skilja sig i tvenne särskildte Afdelningar, och det äro de härigenom uppkommande olika förhållanden, som föranledt o* likhet i afseende på de åtgärder , Utskottet förmenar böra vidtagas.
Hvad först angår den så kallade Postporto eller Kostnads-afgift för de Bref , som emellan inrikes orter afsändas, så har Taxan derföre sedan 1807, då 1785 års PostTaxa genom Kongl. Kungörelsen af den 5 Februarii förstnämnde år, bl ef med 50 procent förhöjd , icke undergått någon förändring, oaktadt förökade utgifter och omkostnader genom så väl förbättring i de vid Postverket anställde Embets- och Tjenstemäns Eönevilkar, jemte en drygare Skjutslega för Postförare, hvarom äfvenledes vid denna Riks' dag ytterligare fråga blifvit väckt oell bifallen s sorn de af senare åtgärder förorsakade Roteringsersättningar, synes så mycket kraftigare fordra,en efter närvarande tids skick lämpad förhöjning 7 som utgifterne öfverstiga de i Staten förut bestådda anslag och i samma mohn minska den till Statsverket inflytande behållning af Postmedlen.
Erinringar barona hafva också blifvit vid sista Riksdag inom RiksStånden gjorde, men, om det dåvarande BeviilningsUtskocet ej fann sig äga fog alt tillstyrka någon ändring 138 BevillningsUtfk.
B et ärik ari den* i PostTaxan, anser det närvarande Utskottet, i betraktande af bade redan anförde omständigheter och naturen af ifrågavarande beskattning , hvilken, mot en billig och mindre kännbar afgift till det allmänna, erbjuder alla af en hastig och säker Corn munication härflytande fördelar , sig icke hindradt af den omständigheten, att de hittills påräknade inkomster ej allenast till fullo utgått, utan jemväl lemnat ett öfverskott , att för Rikets Häglof].
Ständer vördsammeligen föranstalta det förslag , det må den nu gällande PostTaxan för Inrikes Bref vexl ingen förhöjas med 25 Proc,, hälst Utskottet derigenom bereder sig en utväg, att på ett mindre känbart och mera fördeljdt sätt fylla en icke obetydlig del af deri till Statsbehofvens bestridande erforderliga Summa, som i annat fall skulle genom en direct Bevillning ersättas ; Och hvarföre Utskottet , så vida detta dess förslag vinner Riksens Häglof!.
Ständers bifall, vördsamt hemställer, att, sedan den inkomst Statsverket har att påräkna af Postmedlen , hvilken nu är fastställd till 160,000 Riksdaler, genom den föreslagna förhöjningen kotnme att ökas med minst 40,000 Riksdaler, sistnämnde Summa således måtte afdragas från hvad Riksens Höglofl.
Ständer såsom allmän Bevillning i annat fall skulle hnna för godt att sig åtaga.
I händelse detta förslag skulle erhålla
Ric kets Höglofl, Ständers upplysta bifall, får Utskottet till befordran af lättnad och enkelhet vid uppbörden äfven dermed förena den vördsamma hemställan, det må, i afseende på det genom denna förhöjning uppkommande runstycketal , BevillningsZJtsJi.
139 sålunda förfaras, att, enär detsamma understiger eller jernt uppgår till 6 runstycken, beräknas det till en half skilling, men i händelse det deremot öfverstiger samma belopp, bestämmes afgiften till en hel Skilling ; dock med framdeles iakttagande af den hittills vanliga Moderation , för
Bref, hvilka i vigt gått öfver vissa bestämda lodtal.
Vidkommande betalningen för Bref från och till Utrikes Orter, så har, sedan Porto för dessa Bref blifvit, efter den år I8I4 i Kiel afslutade Tractat, betydligen utom Riket förhöjd, ÖfverPostDirectionen sett sig föranlåten, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla , om en motsvarande påökning i Svenska PostTaxan , och äfven dertill erhållit Nådigt bifall, så att ett förut med 16 sk.
Banco betalt
Bref om ett lods vigt från Stockholm till Hamburg nu kostar 1 Riksdaler samma mynt från hvarje PostContoir i Riket; hvarunder det förhållande med den öfver Dannemark från Hamburg till Helsingor gående Post, äger rum, att för ett Breflod , som anses innehålla trenne Bref, betalas i Postporto, räknadt efter 12 sk. för hvarje Bref, 36 sk.
Hamburger Banco; men med Posten ifrån Helsingör till Hamburg, ehuru vägen är lika lång , endast 27 sk.
RiksBank för hvarje lod.
Genom ÖfverPostDirectionens ofvanomförmäldte åtgärd har det för Utländska Brefvexlingen inflytande Postporto, då man dertill lägger inkomsten af den öfver Sverge frankerade Posten från England till Ryssland, både hitintills betäckt alla omkostnader i och för denna inrättning , och jemväl lemnat en betydlig be - 140 BevillningsUtsh.
Betänkande!*. hållning, så att Utskcftfet anser en förhöjning i Taxan för Bref från och till Utrikes Ort vaxa ej allenast onödig utan äfven betänklig , ejnedan sådant kunde föranleda, att de utom RiJtet, som hafva Brefvexling på Sverige, möjeligen kunde anskaffa sig Commissionairer i Helsingör , hvilke, emot särskildt arfvode, afsönde Brefven till bestämda ställen inom Riket, och sålunda tillskynda Svenska Postinrättningen en förlust i dess inkomster, ej ersatt af hvad gepom en förhöjd PostTaxa kunde inflyta.f Emedlertid, och som en ytterligare förökning af Bost-omkostnaderne å främmande Orter ensamt beror på de Författningar, Utländske Magter finna för godt att utfärda , och Rikets Höglofl.
Ständer äfvenledes böra vara betänkte att vid* taga åtgärder, hvarigenom Svenska PostVerket hålles skadeslöst för deraf möjeligen härflytande ptgifter ; så anser Utskottet sig böra till Rikets Höglofl.
Ständer vördsammeligen hemställa, om ipke detta ändamål kunde säkrast vinnas derige* ppra, att Regleringen för PostTaxan för Utrikes Brefvexlingen i underdånighet öfverlemna* pies till Kongl. Majits
Nådiga omsorg , för att , pfter förefallande förändringar i de af andra rege-. yingar vidtagne och med Postverket gemenskap ägande anstalter, höja eller nedsätta ofta be” 5'prde afgifter, för att bevara Svenska PostVer* kptq bestånd och hålla det oberoende af Utländsk Inflytelse, I sammanhang härmed anser Utskottet sig tillkännagifva, att, ehuru Finland nu mera §r [jair §verige skiljt , beräknas likväl Posf|)ortct BevillnlngsT] lik.
Betänkanden. 14r till Finska Orterne , på samma sätt söm under Finlands förening med Sverige, eller i enlighet med 1807 års BrefTaxa , hvaremot Bref från Finland till Sverige måste af dem, till hvilka de äro ställde, lösas efter den för Bref till Haparanda och Grisslehamn antagne beräkningsgrund.
Då detta förhållande ej synes lämpligt , enär Svenska Postverket ej ombesörjer Brefvens Transport längre än öfver Grisslehamn till Eckerön, samt Norr om till Haparanda, men Finska PostAmtet deremot befordrar Brefven på Sverige , dels öfver Eckerön till Grisslehamn dels Norra vägen till Haparanda, hvadan äfven det Postporto, sorn erlägges, endast hör beräknas fö den väglängd , Brefven på Svenska Postverkets bekostnad framskaffas, så finner Htskottet, i stilie rh et sorn vid föregående Riksdagar någon Anmärkning häröfver icke blifvit gjord , sig höra häruti tillstyrka den förändring , att Bref från Stockholm till Finland , må , utan afseende på den ort, dit de äro ställda , så framt de gå öfver Grisslehamn , betalas med Sex skillingar lodet , såsom en billig ersättning för Transportkostnaden till detta ställe, hvilken hitintills bestigit sig till a sk. 3 rist, och derifrån öfver Hafvet till Eckerön, men, derest de afgå landvägen Norrom, betalas i likhet med hvad Taxan för Bref till Haparanda utsätter , samt att för öfrigt lösen för ankommande Firfska Bref må fortfara att utgå efter vanligheten eller i likhet med hvad PostTaxan bestämmer för Bref till pfvannämnde PostCentoir ; Kommande i sådant fall PostTaxorne för de öfrige Orterne i iUkft att lämpas ogla förändras i enlighet med 14? -BevillningsTJtsk.
Betänkanden. det här ofvan rörande Stockholms PostTaxa afgifne förslag.
I afseende på de genom KonungaRiket Norrges förening med Sverige inom Postväsendet förekommande omständigheter, instämmer BevillningsUtskottet i den af Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet, i dess Betänkande under d. lo sistledne Februarii , framställde tillstyrkan, det må Norrska Posten hädanefter, jemte den Svenska, på vanlig Postskjuts transporteras, och Norrska Posten sålunda fortskaffas på sätt hitintills iakttagits vid Engelska och Kyska Posterues framforslande genom Riket, hvarom underdånig hemställan torde , i händelse att Rikets Höglofl.
Ständer godkänna detta Förslag , böra hos Kongl.
Maj:t i underdånighet göras, och dermed äfven till vinnande af så väl den ordning , att Postinrättningen må skiljas från allt hvad dess egenteliga befattning icke rörer, sona till en mera bestämd reglering af Postlnkomsterne, förenas den underdåniga önskan, det måtte den fordran af 124,000 R:dr Banco, sona Svenska PostVerket, enligt de till Utskottets kännedom lemnade räkenskaper , äger hos Norr. ska Styrelsen , så fort omständigheterne sådant medgifva , till Postverket aflemnas, för att der behörigen redovisas. f Slutligen får Utskottet till Rikets Höglofl.
Ständers upplysta pröfning framställa , om ej , till ethållande af en ännu säkrare Controll , i afseende på de , från en till annan Landsort afsände Bref, den anstalt torde blifva af nöden , det böra hvarje af de öfrige PostContoiren i Riket, varda , i likhet med hvad för Hufvud - SevillningsTJtsL Betänk anim. 142 Confoiret i Stockholm är förordnadt , försedde nied en särskildt Stämpel, för att påtryckas alla afgående Bref. Hvilket allt likväl nied vördnad öfverlemnas till Rikets Höglofl.
Stockholm den I Maji 1818.
Ständers Bevillningsutskott s Utlåtande.
, i anledning af de mot Projectet till en förnyad ChartceSigillatceFörordning gjorde Anmärkningar.
De hos Högvördige PresteStåndet och Vällofl.
BorgareStåndet gjorde Anmärkningar, äfvensom den erindran en värd Ledamot af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln framställt mot det, så val af detta Stand som Hedervärda BondeStåndet godkända , Project till en förnyad ChartasSigillatacFörordning, har BevillningsUtskottet till granskning förehaft och åt en del af dessa påminnelser lemnat det afseende, att en förändrad redaction af serskildte Moment deraf följt, men deremot funnit andre antingen oförenlige med de grundsattser, hvarifrån Utskottet utgått, eller härrörande af tryckfel, som fått tillfälle att insmyga sig i det i Bihanget till Riksens Höglofl'.
Ständers Protocoll införda Project till denne författning. 144 Bevillning Utsk.
Betänk anim.