Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Memorial, med uppgift ä de till afgörande beredda Grundlagsändrings-förslag.
J^ill följd af Riksens Ständers år 1828 meddelade föreskrift, det Constitutions-Ulskotlet åligger att, vid hvarje Riksdags början, till Riksens Ständer inkomma med uppgift å de vid nästföregående Riksdag beredda och till innevarande hänskjutna förslag till ändringar uti Grundlagarne, får Utskottet härmed till en början vördsamt öfverlemna det från förra Riksdagen hvilande förslaget angående en ändamålsenligare organisation af StatsRådet samt till de Grundlagsändringar, som blifva en följd af Hof-Canzlers-befattningens föreslagna upphörande.
På Riksens Ständers Conslitutions-Utskotls vägnar, C. H.
Anckarsvärd. fl. O. Holmström. A. M. Brinck. Hans Jansson. L. S. Ghr. Arfvidsson.
Biliang lill R.
St. Troi. 1840. 3 Sami. usta Häftet. 1 2 Constitutions-Utskottels Utlåtande N.-o 1.
Förslag, åsyftande en ändamålsenligare organisation af StatsRådet; och derjemte innefattande de Grundlags ändringar; som blifva en följd af Hof-Canzlers-befattningens föreslagna upphörande.
Regering §•
Stats-Rådet skall bestå af Nio Ledamöter, hvilka äga rätt att alla der förekommande mål öfvervara, nemligen:
En Justitiae-Stats-Minister, som tillika alltid skall vara Ledamot af Konungens Högste Domstol; En Stats-Minister för Utrikes Ärenderne; Sex Stats-Råd, hvaraf minst
Tre böra hafva tjent uti civila beställningar, samt Hof-Canzlern.
Hvarje StatsSeereterare, eller den bans Embete förestår, äge Säte och Stämma i StatsRådet, då han der föredrager, eller då Konungen låter der eljest förekomma mål, som till bans befattning böra.
Ej må Fader och Sou,, eller två Bröder, på en gång vara ständige Ledamöter af Stats-Rådet.. §•
Stats-Secreterare skola vara Ejra, nemligen:
En för Krigs-Ärender; En för Kameral-, Landlhushållnings-, Bergshandterings- samt andre dermed gemenskap ägande Inrikes Civila Ärender; En för mål rörande Drätsel-Verket, In- och Utrikes Handeln och Slöjderne, samt En för Ärender, sorn angå Religionen, Eccle - - Formen. 5» Stats-Rådet skall bestå af Tio Ledamöter, hvilka äge att alla der förekommande ärenden öfvervara.
Ej må Fader och Son eller Bröder på en gång vara Ledamöter af StatsRådet. 6. sif Stats-Rådets Ledamöter skold Sju vara Chefer, hvar för sitt Departement , nämligen : Justitice-Stats-Ministern för Justitice-Departementet; Stats-Ministern för Utrikes Årenderne; för Utrikes Departementet; En Chef och f öredragande StatsRåd för Landtförsvars Departernen - Constilutions-Utskottets Utlåtande N'.o 1. 3 siastique-Verket, Allmänna Uppfostran och den offentliga Fattigvården. §•
Konungen late uti Stats-Rådet
Sig föredragas och afgöre der alla Regerings-Ärender, utom de ministeriella, eller dem, sorn angå Rikets förhållanden till fremmande Magter, samt Commando-mål, hvarmed förstås sådane, som Konungen, i egenskap af Högste Befäl hafvare öfver Krigsmag ten till Lands och Sjös, omedelbarligen hesörjer. §•
Ej må Konungen fatta något beslut i de mål, hvaröfver Stats-Rådet höras hör, derest icke Tre af SiatsRåden, jemte vederbörande Stats-Secrelerare, eller den hans tjenst för - tel, hvilken tillika vare Konungens Rådgifvare i Commando-mål för Arméen ; En för Sj oför svar s-Departementet , hvilken tillika vare Konungens Rådgifvare i Commando - mål för Flottan ; En för Civil- Departementet; En för Finance- Departementet; samt En för Ecclesiastik-Departementet, Den närmare fördelningen af ärenderna, Departementen emellan, bestämmes af Konungen, genom en serskildt utfärdad , offentligen kungjord Stadga.
Bland de Tre Stats-Råden utan Departement, böra minst Två hafva förvaltat Civil beställning. 7- Alla Regerings-Ärenden, med undantag af sådane, som i n och i5 omförmälas, skola inför Konungen i Stats-Rådet föredragas och der af gör as. 8.
Ej må Konungen fatta något beslut i mål, hvaröfver Stats-Rådet höras bör, derest icke minst Tre af Stats-Råden, utom vederbörande föredragande, tillstädes äro.
Stats-Rå - 4 ComtitutionsAJt skot tets Utlåtande W.-o f. Tältar, tillstädes äro.
Stats-Rådets samtlige Ledamöter, der de icke laga förfall äga, skola öfvervara alla mål af synnerlig vigt och omfattning, som, efter dem förut meddelade Föredragnings-Listor, i Stats-Rådet förekomma och Rikets Allmänna Styrelse röra.
Frågor och Förslag om nya Allmänna Författningars vidtagande; om Upphäfvande och Förändring af de förut gällande; om nya Allmänna Inrättningar uti serskilda Styrelsens grenar, med flere af dylik beskaffenhet. §■ TJti alla mål, som hos Konungen i Stats-Rådet förekomma, skall Protocoll förås.
De tillstädesvarande Stals-Ministrar, Stals-Råd, HofCanzleren och Stats-Secreterare eller de, som desse sistnämndes tjenster förrätta, vare ovilkorligen förebundne, att sina meningar yttra och förklara; Konungen dock förbehållet, att allena besluta.
Skulle någonsin den oförmodade händelse inträffa, att Konungens beslut vore uppenbarligen stridande emot denna Regerings-Form eller Rikets Allmänna Lag, åligge det då Stats-Rådels Ledamöter, att kraftiga föreställningar deremot göra.
Der någon serskild mening icke blifvit till Protocollefc anförd, anses de närvarande hafva styrkt Konungen till det beslut
För Rådslagen skola Stats - dets samtlige Ledamöter, der de icke laga förfall äga, skola öfvervara alla mål af synnerlig vigt och omfattning, sorn, efter dem förut meddelade Föredragnings-Listor, i StatsRådet förekomma och Rikets Allmänna Styrelse röra.
Frågor och Förslag om nya Allmänna Författningars vidtagande; om Upphäfvande och Förändring af de förut gällande; om nya Allmänna Inrättningar uti serskilda Styrelsens grenar, med flere af dylik beskaffenhet. 9“
Uti alla mål, som hos Konungen i Stats-Rådet förekomma, skall Protocoll föras.
Stats-Rådets tillstädesvarande
Ledamöter böra j under ansvarighet för rådslagen_, till den påföljd j hvarom i 106 och to/ vidare stadgasj, ovilkorligen till Profocollet sina meningar yttra och förklara.
Skulle någonsin den oförmodade händelse inträffa, att Konungens beslut vore uppenbarligen stridande mot Rikets Grundlös eller Allmän Lags åligge det då StatsRådets
Denj, som ej serskild mening till Prolocollet anfört, vare för heslutet ansvarig, såsom hade han styrkt Konungen att det beslut fatta.
Constilnlion s-Utskottets Utlåtande N.-o 1, 5 Rådets Led amöter vara ansvarige, såsom i 106 §. derom vidare stadgas. §•
Till föredragning hos Konungen uti Stals-Rådet, skola Ärendeme, sedan nödige upplysningar deröfver ifrån vederbörande Collegier och Embetsman blifvit infordrade och inkommit, beredas af den föredragande Stats-Secreteraren, eller den hans tjenst förrättar, samt Atla skicklige och oväldige Män, Fyra af Frälse och Fyra af Ofrälse Stånd.
Dem förordne Konungen att utgöra Rikets Allmänna Ärenders Beredning; bibehållande dervid de, som i tjenst äro, sina innehafvande Embeten och beställningar.
Tilt det Protocoli, som uti denna Allmänna Beredning föres, afgifve uti alla der förekommande mål den Föredragande och de öfrige Ledamöterne sina yttranden, hvilka sedermera hos Konungen uti StatsRådet komma att anmälas. §•
De Ministeriella målen må Konungen låta bereda och handhafva på det sätt Honom lämpligast synes. Stats-Ministern för Utrikes Ärenderne tillhör, att dessa mål inför Konungen föredraga och anmäla i närvaro af Hof-Canzleren, elier, om lian icke kan tillstädes vara, någon annan Stats-Rådets Ledamot.
Är Stats*- »o. Irman ärendena hos Konungen i Stats-Rådet föredragas, skola de ^ genom nödiga upplysningars inherntande från vederbörande Embetsverk, af den föredragande beredas. 11.
Ministeriella mål, hvarmed förstås alla de j som angå Rikets förhållande till främmande Magter, må Konungen låta bereda och handhafva på det sätt Honom lämpligast synes. Stats-Ministern för Utrikes Ä~ renderne tillhör att dessa mål inför Konungen föredraga och anmäla i närvaro af någon annan Stats-Rådets 6 Constitutions-Utskoltets Utlåtande N;o 1.
Ministern frånvarande, föredrage HofCanzieren, eller den Stats-Rådels Ledamot, som Konungen äfven i detta fall tilikalle.
Sedan Konungen af desse Embetsman inhemtat till Protocoll anförda råd, för hvilka de blifva ansvarige, fatte Konungen, i deras närvaro, besluten; åliggande det Hof-Canzleren , eller den Konungen förordnar, att Protocollet föra.
Af sådana Beslut må Konungen låta till Stats-Rådets kunskap komma, hvad Honom nyttigt synes, så att äfven någon kännedom af denna Riks-Styrelsens gren måtte hos StatsRådet finnas. §•
Konungen äger att i Afhandlingar och Förbund med fremmande Magter ingå, sedan Han, enligt föregående §., deröfver hört Stats-Ministern för Utrikes Ärenderne och Hof-Canzleren. §•
Vill Konungen hörja Krig eller sluta Fred, kalle då till ett utomordentligt Stats-Råd Stats-Ministrarlie, Stats-Råden, Hof-Canzleren och samtlige Stats-Secreterarne, framställe för dem de skäl och omständigheter, som härvid till öfvervägande förekomma, samt aske deröfver deras yttranden, hvilka de skola hvar Ledamot.
Är Stats-Ministern frånvarande, föredrage den Stats-Rådets Ledamot, som Konungen äfven i detta fall tilikalle.
Sedan Konungen af desse Embetsman inhemtat till Protocoll anförda råd, för hvilka de blifva ansvarige, fatle Konungen, i deras närvaro, besluten; åliggande det den dertill serskildt förordnade att Protocollet föra. 12.
Konungen äger att i Afhandlingar och Förbund med främmande Magter ingå, sedan Han, enligt föregående deröfver hört Stats-Ministern för Utrikes Ärenderne och någon annan tillkallad Stats-Rådets Ledamot. 13.
Vill Konungen hörja Krig eller sluta Fred, kalle då till ett utomordentligt Stats-Råd Stats-Rådets samtliga Ledamöter, framställe för deni de skäl och omständigheter, som härvid till öfvervägande förekomma, samt äske deröfver deras yttranden, hvilka de skola hvar för sig, med den ansvarighet 107 bestämmer, Conslitulions-Utskottets Utlåtande N:0 u 7 för sig, med den ansvarighet 107 §. till Protocollet afgifva.
Konungen bestämmer, lill Protocollet afgifva, äge derefter makt att fatta och utfö Konungen äge derefter magt, att fat- ra det beslut, som Han för
Riket la och utföra det beslut, som Han nyttigast finner, för Riket nyttigast finner. §.
,5.
Commando-mål må Konungen afgöra i närvaro af den Embetsman, åt hvilken Konungen allmän befattning dermed uppdragit.
Honom åligge, vid ansvar, att, då dessa mål beredas, sin mening yttra öfver de företag Konungen besluter, samt att, då bans mening icke med Konungens beslut öfverensstämmer, föra sina yttrade betänkligheter och råd till ett Protocoll, b vars riktighet Konungen medelst
Finner nämnde Embetsman dessa förelag vara af en vådlig t ig t— ning eller omfattning, eller grundade på ovissa eller otillräckliga medel, alt dem utföra, tillstyrke lian jemväl, att Konungen ville kalla, lill ett Krigsråd deröfver, tvänne eller flere af de närvarande högre militaire Embetsman; Konungen dock obetaget, alt å denna tillstyrkan och, der den bifalles, å KrtgsJRådets till Protocoll anförde tankar göra det afseende honom godt synes.
Commando-mål, hvarmed förstås sådane, sorn Konungen, i egenskap af Högste Befälhafvare öfver Krigsmakten till lands och sjös, omedelbarligen besörjer, må Konungen, dä han sjelf förer Riks-Styrelsen, afgöra i närvaro af den bland KrigsDepartementens Chefer, till hvars Departement ärendet hörer.
Honom åligge vid ansvar att, då dessa mål beredas, sin mening yttra öfver de företag Konungen besluter, samt att, då bans mening icke med Konungens beslut öfverensstämmer, föra sina yttrade betänkligheter och råd till ett Protocoll, hvars rigtighet Konungen medelst sin höga påskrift besanne.
Finner nämnde Embetsman dessa företag- vara af en vådlig rigtning eller omfattning, eller grundade på ovissa eller otillräckliga medel, att dem utföra, tillstyrke han jemväl, att Konungen ville kalla till ett krigsråd deröfver, tvänne eller flere af de närvarande högre militaire Embetsman; Konungen dock obetaget, att å denna tillstyrkan och, der den bifalles, å Krigs-Rådets till Protocoll anförde tankar, göra] det afseende honom godt synes.. 8 Conslil utiona-Ul skot tets Utlåtande N.-o t. §•
Uti Konvn-gens Nedre JustiiiasRevision, skola Justias-måien till föredragning i flogsta Domstolen beredas. §•
Då Justitiae-Ärender i Stals-Rådet föredragas, skola Justitias-SlalsMinistern, minst Tvänne Stals-Råd, T vänne af Högsta Domstolens Ledamöter samt Juslitiae-Canzleren dem öfvervara, med den skyldighet att till Protocollet sig yttra, som StatsRådets
Ledamöter i g §. i allmänhet är föreskrifven. §•
Konungen äger att i Stats-Rådet •utnämna och befordra infödde Svenske män till alla de Embeten och Tjenster inom Riket, högre och lägre, hvilka äro af den egenskap, att Konungen Fullmagter derå utfärdar, dock böra vederbörande förut med förslag hafva inkommit, der sådane hittills ägt rum; Vare likväl Konungen obetaget, att uti Mi Ii la ira Embeten nyttja Utländske
Män af sällsynt skicklighet; men icke till Commend anter i Fästningar ne.
Konungen fäste, vid alla befordringar, afseende endast å de sökandes förtjenst och skicklighet, men icke på deras börd. 24.
Uti Konungens Nedre JustilireRe vision, skola Justitiaz-Ärenden a beredas till föredragning och afgörande i Hogsta Domstolen. 26.
Då Justilia;-Ärenden i Stats-Rådet föredragas, skola, jemte Justiliae— Stats-Ministern och Två Stats-Råd, två af Högsta Domstolens Ledamöter dem öfvervara, med den skyldighet att till Protocollet sig yttra, som q §. föreskrifver. 28.
Konungen äger att i Stats-Rådet utnämna och befordra infödde Svenske Män lili alla de Embeten och Tjenster inom Riket, högre och lägre, hvilka äro af den egenskap, att Konungen Fullmagter derå utfärdar, dock böra vederbörande förut med förslag hafva inkommit, der sådane hittills ägt rum; Vare likväl Konungen obetaget, att uti Mi lita i ra Embeten nyttja Utländske
Män af sällsynt skicklighet; men icke tili Commendanter i Fäslningarne.
Constitutions-Utskottets Utlåtande N:o 1. 9 Till Stats-Ministrar, Stats-Råd, Justitiae-Råd , Stats-Secrelerare samt alle audre Civile Embetsman inom Riket och Domare må sådane
Man endast nämnas, som äro af den rena Evangeliska Läran. §•
Sändebud bos Fremmande Magter och Tjenstemän vid Beskickningarne namne Konungen i Stats-Ministerns för Utrikes Ärenderue och Hof-Canzlerens närvaro. §■
De uti denna Regeringsform bestämde nya Embeten, Stats-Ministrarnes, Stats-Rådens och JustitiasRadens, skola uppföras i Rikets
Stat och må icke af någon tillika med rndra Civila Embeten beklädas.
De T vänne Stats-Ministrarne innehafve Rikets Högsta värdigheter.
Siats-Råden äga lika anseende med Generaler och Justitias-Råden med GeneralLieutenanter. börd.
Till Civile Embetsman inom Riket och till Domare må sådane
Män endast nämnas, som äro af den rena Evangeliska Läran.
Hvarje Departements-Chef skall föredraga och expediera alla ärenden , rörande befordringar j förordnanden tjenstledighet och afsked, till och ifrån Embeten och Tjenster, vid de Verk och Stater, sorn under Departementet höra. 3a. Sändebud bos Fremmande Makter och Tjenstemän vid Beskickningarne namne Konungen i Stats-Ministerns för Utrikes Arend erne och någon annan tillkallad Stats-Räds-Ledamots närvaro. 34.
Stats-Ministrarne innehafve Rikets Högsta värdighet, och StatsRaden den närmaste derintill.
Ledamot af Stats-Rådet eller af Justitice-Räclet må icke tillika annat civilt Embete bekläda.
Prot. 1840. 3 Sami. irsta Häftet* 2 10 Conslilulions-Ut skottets Utlåtande N:o i. §•
Ståts-Ministern för Utrikes Ärenderne, Stals-Råden, Presidenterne i Collegierne, Öfver-Slålh ål laren, TJnder-Ståthållaren och Politie-Mäslare i Hufvudstaden, Hof-Canzleren, Justilias-Canzleren, Stats-Secreterare, Landshöfdingar och Ståthållare i Landet, Fältmarskalkar, Generaler och Amiraler af alla grader, GeneralAdjutanter, Öfver-Adjutanter, StabsAdjutanter, Commendanter i Fästningarne, Capitaine-Lieutenanter och Officerare vid Lif-Drabanterne, Öfverstar för Regementerne, SecondCheferne för Gardes-Regementerne till Häst och Fot samt ÖfversteLieutenanter vid Lif-Regements-Brigaden, Cheferne för Artilleriet, Fortifications-, Fältmätnings- och Sjö— mätnings-väsendet, Ministrar, Sändebud ooh Agenter för Handeln hos fremmande Magter, samt de Embetsoch Tjenstemän, som uti Konungens Cabinett för Utrikes Brefväxlingen och vid Beskickningarne nyttjas, hafva Förtroendesysslor, hvarifrån Konungen må dem entlediga, när Han pröfvar
Rikets tjenst det fordra.
Konungen kungöre dock sådane beslut i Stats-Rådet. hvars Ledamöter vare skyldige att deremot göra underdåniga föreställningar, om de finna sig dertill skäl äga. 35. Stats-Rådcts Ledamöter, Presidenter och Chefer för Collegier, eller > i dessas ställe, inrättade Verk, Justitia» - Canzleren, Cheferne för Tull-Styr elsen och för Post-Verket, Expeditions-Chefer i Stats-Departementen, Öfvei-Ståthållaren, UnderStålhållaren och Polilie-Mästaren i Hufvudstaden, Landshöfdingar och Ståthållare i Landet, Fältmarskalkar, Generaler och Amiraler af alla grader, General-Adjutanter, Öfver-Adjutanter, Stabs-Adjutanler, Commendanter i Fåstningarne, CapitaineLieutenanter och Officerare vid Lif— JDrabanterne, Öfverstar för Regementerne, Second-Chefsrne för GardesRegementerne till Häst och Fot samt Öfversle-Lieutenanter vid Lif-Regements-Brigaden, Cheferne för Artilleriet, Forlifications-, Fältmätningsoch Sjömätnings-väsendet, Ministrar, Sändebud och Agenter för Handeln hos fremmande Magter, samt de Embets- och Tjenstemän, sorn uti Konungens Cabinett för Utrikes Brefväxlingen och vid Beskickningarne nyttjas, hafva förtroende-sy slör, hvarifrån Konungen må dem entlediga, när Han pröfvar
Konungen kungöre dock sådana beslut i Stats-Rådet, hvars Ledamöter vare skyldige att deremot göra underdåniga föreställningar, om de finna sig dertill skäl äga.
Constitutions-Utskoltets Utlåtande IV.-o /. 11 §• 28.
Alla ifrån Konungen utgående Expeditioner och befallningar, utom i Commando-mål, skola, för att blifva gällande, contrasigneras af den Föredragande, sorn vare ansvarig, att de instämma med deröfver förda Protocoll.
Skulle den Föredragande finna något Konungens beslut vara stridande emot denna RegeringsForm, gore han i Siats-Rådet derom föreställning; Yrkar Konungen ändock, att ett sådant beslut skall utfärdas, vare det då den Föredragandes rättighet och pligt, att sin contrasignation derå vägra, samt nedlägge han i följd deraf sitt Embete, hvilket han icke må återtaga förr, än Riksens Ständer hans förhållande pröfvat och gillat.
Emedlertid vare han vid sin lön och Öfriga tjensten åtföljande inkomster bibehållen.
Alla ifrån Konungen utgående Expeditioner och befallningar, utom i Commando-mål, skola, för att blifva gällande, vara försedda med Konungens underskrift och contrasignation af vederbörande Föredragande, som vare ansvarig, att de instämma med deröfver förda Protocoll. Alla föreskrifter och erinringar om verkställighet af utfärdade Beslut må af Departements-Chefer omedelbarligen kunna till vederbörande expedieras.
Skulle den Föredragande finna något Konungens beslut vara stridande emot denna Regerings-Form, gore han derom i Stats-Rådet föreställning; yrkar Konungen ändock, att ett sådant beslut skall utfärdas, vare det då den Föredragandes rättighet och pligt att sin contrasignation derå vägra, samt nedlägge han i följd deraf sitt Embete, hvilket han icke må återtaga förr, än Riksens Ständer hans förhållande pröfvat och gillat.
Emedlertid vare han vid sin lön och öfriga tjensten åtföljande inkomster bibehållen. §. 42. 2:dra Mom.
Uti alla de fall, hvarom föregå- Uti alla de fall, hvarom föregående fyra §§. handla, skola samtlige ende fyra §§. handla, skola Stats - 12 Conslilutions-TJtskottets Utlåtande JV.o 1. Stats-Rådets Ledamöter och Stats-Secreterarne vara närvarande och rösta. §•
Går Konungen i Fält, eller till sflägsnare inrikes orter reser, förordlie
Han fyra af Stats-Rådets Ledamöter och ibland dem Justitiae-Stats-, Ministern att föra Regeringen i de mål, Konungen föresk lifver.
Med de mål, Konungen då sjelf afgör, förhålles på det sätt, som 8 §. stadgar. §•
Riksens Ständers Justitia».
Ombudsman må, när han det nödigt anser, kunna öfvervara Högsta Domstolens, Rikets Allmänna Ärenders Berednings, Nedre Justilia;-Revisionens, Hof-Rätternes, Collegiernes och alla lägre
Domstolars öfverläggningar och beslut, dock utan rättighet alt sin mening dervid yttra, samt äga tillgång till alla Domstolars, Collegiers och Embetsverks Protocoll och Handlingar.
Embetsmän i allmänhet vare skyldige att lemna Justitiag-Ombudsmannen laglig handräckning, samt alla Fiscaler, att medelst Actioners utförande honom biträda, då han det äskar.
Rådets samtlige Ledamöter vara närvarande och rösta.
Går Konungen i fält, eller till aflägsnare inrikes orter reser, förordne Tre Ledamöter af Stals-Rådet j under den Ordförande _, sorn Han antingen ibland Prinsar af Sitt Hus, eller ibland Stats-Rådets Ledamöter j, särskildt nämner ^ att föra Regeringen i de mål, Konungen föreskrifver.
Med de mål Konungen då sjelf afgör, förhålles på det sätt, som 8 §• stadgar.. 99- Riksens Ständers Juslitim-Ombndsman må, när han det nödigt anser, kunna öfvervara Högsta Domstolens, Nedre Justitias-Revisionens, Hof-Rätternes, Collegiernes och alla lägre
Domstolars öfverläggningar och beslut, dock utan rättighet att sin mening dervid yttra, samt äga tillgång till alla Domstolars, Collegiers och Embets-Verks Protocoll och Handlingar.
Embetsmän i allmänhet vare skyldige att lemna Justitiae-Ombudsmannen laglig handräckning, samt alla Fiscaler, att medelst Actioners utförande honom biträda, då han det åskar.
Qonslitutions-UIskoltels Utlåtande N.-o 1. 13 §. 100.
Finner Utskottet af dess2 Protoeoll, att någon Siats-Minister, StatsRåd, llof-Canzleren, Stals-Secreterare eller annan Ledamot af Stats-Rådet, eller den Embetsman, som i Commando-mål Konungen råd gifvit. uppenbarligen handlat emot denna Regerings-Forms tydliga föreskrift, eller tillstyrkt någon öfverträdelse deraf, och af andra Rikets gällande Lagar, eller underlåtit att göra föreställningar emot sådana öfverträdelse!’, eller dem vållat och befrämjat genom uppsåtlig! fördöljande af någon upplysning, då äge Conslilutions-Ulskollet ali ställa en sådan under tilltal af Jusliliae-Ombudsmannen inför Riks-Rätten, hvaruti, istället för Stats-Råd, fyra de äldste Jusiitiae-Råd, tvänne af Frälse och lvänne af Ofrälse Stånd, i dessa fall komma alt säte laga, och gånge härmed som i loi och 102 §§. om tilltal emot Högsta Domstolen föreskrifyes.
Då Slats-Rådels Ledamöter eller Konungens Rådgifvare i ComTnando-mål finnas hafva, på sätt ofvan berördt är, gjort sig lill ansvar skyldige, döme dem Riks-Rätten efter allmän
Lag och den serskilda Författning, som lill bestämmande af sådant ansvar utaf Konungen och Riksens Ständer fastställd varder.
Finner Utskottet af dessa Protocoll, att någon Stats-Rådets Ledamot eller någon för tillfället förordnad Föredragande , eller deri Embetsman, som i Commando-mål Konungen råd gifvit, uppenbarligen handlat emot Rikets Grundlag eller Allmän Lag, eller tillstyrkt någon öfverträdelse deraf, eller underlåtit att göra föreställningar emot sådane öfverträdelser, eller dem vållat oell befrämjat genom uppsåtligt fördöljande af någon upplysning, eller häfver den Föredragande underlåtit att, i de fall, som 38 af denna Regeringsform förutsätter, sin contrasignation ä ett Konungens beslut vägra, då skall Constitutions-Utskottet ställa en sådan under tilltal af Justitiae-Ombudsmannen inför RiksRätten, hvaruti, i stället för StatsRåd, fyra de äldste Justitite-RAd, tvänne af Frälse och tvänne af 0- frälse Stånd, i dessa fall komma alt säte taga, och gånge härmed sorn i 101 och 102 §§. om tilltal emot Högsta Domstolen föreskri fves. Då Stats-Rådets Ledamöter eller Konungens Rådgifvare i Commando-mål finnas hafva, på sätt ofvanberördt är, gjort sig till ansvar skyldige, döme dem Riks-Rätten efter allmän
Lag och den serskilda Författning, som till bestämmande af sådant ansvar utaf Konungen och Riksens Ständer faststäld varder. 14 Constilulions-Viskottcts Utlåtande N.-o 1. §• '07. irsta Mom.
Skulle Constilutions-Utskottet anmärka, att Stats-Rådets Ledamöter samfäldt eller en eller flere af dem, uti deras rådslag om allmänna mått och steg*, icke iakttagit
Rikets sannskyldiga nytta, eller alt någon StatsSecreterare icke med oväld, nit, skicklighet och drift sitt FörtroendeEmbete utöfvat!, äge då Utskottet att sådant tillkännagifva för Riksens Ständer, hvilka, om de finna Rikets väl det kräfva, kunna hos Konungen skrifteligen anmäla deras önskan, att Han ville ur Stats-Rådet och ifrån
Em betet skilja den eller dem, emot hvilka anmärkning blifvit gjord.