Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats - Ministern för Utrikes Ärenderne i Hans Excellens, Herr Grefve von Engeström. Stats-Råderne, Deras Excellenser: Herr Grefve Fleming.
Herr Grefve Lagerbring. Hof-Cancelleren, Hans Excellens, Herr Grefve af Wetterstedt.
Stats-Rådet, Herr Grefve Mörner.
Justitiae-Råderne Torén.
Justitite-Cancelleren Thurdfjäll. Revisions-Secreteraren Forelius anmälte i underdånighet, att sedan Författning blifvit i Konunga-Riket Norrige under den 11 September sistl. år utfärdad, angående sättet, huru förfaras skall med sådana personers anhållande och tilltalande, hvilka begå förbrytelser i ett af de Proposition om personers anhållande m. m. 68/ förenade Riken Sverige och Norrige, samt derefter afvika till det andra; Och Kongl.
Majt derefter täckts i Nåder befalla, att förslag till Förordning, som här i Riket kunde utfärdas, borde upprättas i öfverensstämmelse nied de af Kongl. Maj:t och Riksens Ständer i berörde ämne antagna grunder, och med den i Norrige redan utfärdade Författning; Så hade förslag dertill blifvit uppgjort och granskat af Högste Domstolen, som i underdånighet tillstyrkt, att Förordning i enlighet dermed måtte utfärdas; Hvarefter, i afseende på lo §. af samma förslag, innefattande ett tillägg, hvilket uti den Norrske Författningen ej influtit, anmälan och öfverläggning uti gemensamt Svenskt och Norrskt SiatsRåd för sig gatt; Och täcktes Kongl. Majit gilla det uppgjorde förslaget, som härvid finnes bilagd t, samt befallte, att Förordning i likhet dermed, på vanligt sätt skulle utfärdas.
Kock. Kongl.
Maj:ts Nådiga Förordning, angående Sättet, huru förfaras skall med sådane personers anhållande och tilltalande, hvilke begå förbrytelser i ett af de förenade Riken Sverige och Norrige, samt derefter afvika till det andra; Gifven Stockholms Slott den i Junii 1819. Wl CARL JOHAN med Guds Nåde, Sveriges, .
Norriges, Göthes och Vendes Konung, Gore vetterligt: 588 Proposition om personers anhållande m. m'.
Att sedan uti det med Sverige förenade Konungariket Norrige , en .Lag blifvit antagen och under den 11 sistlidne September utfärdad, hvarigenom stadgas, huruledes brott, begångne af Norrsk undersåte i Sverige, böra beifras och bestraffas när förbrytaren , efter dess föröfvande , till sitt Fädernesland sig återbegifvit; Så håfve WI, till vinnande af ömsesidig säkerhet för bägge Rikenas undersåter och i öfverensstämmelse ej mindre med de af Rikets Ständer, uti detta ämne, antagne grunder, än med den, för Norrska Rikets undersåter, redan utfärdade
Lag, velat i Nåder förordna, som följer: §. i.
En hvar Svensk undersåte, som efter kungörandet af denna Förordning, begår förbrytelser i Norrige och derefter afviker till Sverige , skall för en sådan förbrytelse, efter dess beskaffenhet , antingen uppå behörig begäran af vederbörande Norrsk Stifts- Amtman eller Amtman, varda i Sverige efterspanad, gripen och utlevererad , eller , med tillgodonjutande af laga stämnings tid instämmas, för att i bägge händelserne ställas till rätta för behörig
Domstol i Norrige, att straffas efter Norrsk Lag. §. a.
Har någon deltagit i förbrytelsen, genom handlingar, utöfvade i Sverige, och för hvilka, efter Svensk Lag, offentligt tilltal bör ega rum , då skall han derföre dömas här i Riket; Hock att, i fall omständigheterna sådant fordra, och den Proposition om personers anhållande m. m. 689 den Domstol i Norrige, hvarest hufvudbrottsfin— gen är under tilltal, det nödigt pröfvar, den delaktige brottslingen skall vid sistnämnde Domstol, efter stämning, inställa sig, för att höras, till fullkomnande af undersökningen. §• 3- Begäran om afviken förbrytares häktande och utleverering göres bos vederbörande Landshöfding, hvilken dermed vidare förfar, enligt denna Förordning.
Erfordras skyndsamhet, må begäran om den brottsliges gripande anmälas hos närmaste Kronofogde eller Magistrat , som eger, att genast, och innan utlevereringen sker, sådant tillkännagifva hos Landshöfdingen, för att dess vidare befallning afvakta. §• 4.
Landshöfding är icke berättigad , att verkställa äskad utleverering af en sådan förbrytare , med mindre den derom gjorde begäran innehåller eller beledsagas af: 1:0 Uppgift på namn, med kännetecken och beskrifning , som utmärker den person , hvars utlevererande äskas. 2:0
Ett af vederbörande Ämbetsmän i Norrige utfärdadt undersöknings-protocol! eller någon annan offentlig Handling, hvaruti de omständigheter, sorn föranledt till begäran om den namngifne personens utleverering och i synerliet stället och tiden, hvarest och då förbrytelsen är begången, finnas upptagne.
Bihang till Rikt-Si.
Brot, Usta Sami. iSi}. - h f>9° Proposition om ptrsoners anhållande m. m. §• 5- De till utlevereringj verkställande erforderliga penningar förskjutas af närmaste Läns Ränteri.
Öfver de användande omkostnaden, har den Landshöfding, sorn verkställt utlevereringen , att insända räkning till vederbörande Stifts-Amtman eller Amtman i Norrige, på det ersättning derr efter kan vara ombesörjd. §. 6.
Ar förbrytaren, redan på den tid utlevereringen äskas, under Laga tilltal här i Riket i anledning af någon härstädes begången förbrytelse, skall vederbörande Landshöfding vara berättigad , att uppskjuta med utlevereringen intill dess, efter föregången anmälan hos Kongl.
Majit, föreskrifvet varder om och när den äskade utlevereringen må ega rum. $. 7.
Laga stämnings tid till inställelse vid Norrsk Domstol, i den händelse, då den brottslige icke, efter 1. och a- §. varder gripen för att utlevereras , är i allmänhet Tre Månader , men endast Sex veckor, när den sorn stämmes, uppehåller sig i ett Län, som med sine gränsor möter det Arnt, hvarest den Domstol, till hvilken inkallelseri sker , finnes.
Den hvars vistelseort är okänd, tillgodonjute Tre Månaders stämningstid å den ort, der han sednast vetterllgen sig uppehållit.
Stämningen kungöres här i Sverige genom Krono, eller Stadsbetjente utan betlaning - Proposition om personers anhållande m. m. 691 §. 8.
En hvar, som i Norrige, genom slutlig
Dom blifvit från äran dömd , fridlös förklarad, eller landsförvist, skall i och med detsamma jemväl uti Sverige, så länge ansvaret efter samma Dom fortfar, vara ärelös, landsförvist, eller fridly st §• 9- Eho, som i Sverige efterapar eller förfalskar
Norrskt Mynt, eller sådane pappers-pennin. gar, som i stället för Mynt i Norrige äro gångbara , eller den der vetandes utprånglar sådant falskt
Mynt eller falska Sedlar, varde tilltalad och straffad, på sätt Sveriges Lag och Författningar, i hvarje särskildt fall, angående Svenskt Mynt och Svenska Sedlar, stadga. §• to. Enahanda föreskrifter, som här ofvan i anseende till Svenske undersåter, hvilke uti Norrige föröfva brott och derefter hit till Riket återvända, blifvit gifne , äro, i Stöd af den för Konungariket Norrige särskildt antagne och utfärdade Lag, gällande äfven för Norrske undersåter, som här i Riket sig förbryta samt derpå till Norrige sig begifva; Och eger i öfrigt ett fullkomligt motsvarigt förhållande, å Ömse sider rum.
Det alle som vederbör, hafva sig hörsammeligen att efterrätta.
Till yttermera visso håfve Wl detta med Egen Hand rinderskrifvit och med 6g?
Proposition om Hjelmare Canal- o. Slussverk.'
Vårt Kongl Sigill bekräfta låtit.
Stockholms Slott den l Junii 1819. CRAL JOHAN. (L.
Foreliusi Afskriften» rigtighet intygar Ex Officio F. S. Lindeqvist.
Utdrag af Protocollet öfver Handels- och Finance-Ärenden, hållet inför H. M. Konungen uti Stats-Rådet ä Stockholms Slott d. 12 Martii 1823.
Herr Justitise Stats-Ministern Grefve GyN lenlorg.
En af Rikets Herrar, Stats-Rådet Herr Grefve Rosenblad.
En af Rikets Herrar Stats-Rådet Herr Grefve Fleming.
En af Rikets Herrar Hof-Cancelleren Herr Grefve af Wetterstedt.
En af Rikets Herrar Stats-Rådet Herr Grefve Cederström.
Proposition om Hjelmar« Canal- o. Slussverk.
693 En af Rikets Herrar Stats-Rådet Herr Grefve Skjöldebrand.
En af Rikets Herrar Stats. Rådet Herr Grefve Mörner.
Stats-Rådet Grefve Löwenhjelm.
Tillförordnade Stats - Secreteraren Förste Expeditions-Secreteraren Skogman.
Till justering uppläste tillf.
Stats-Secreteraren i underdånighet, ett af honom på Nådig befallning författadt förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Riksens Ständer, angående bidrag till utförande af Hjelmare Canaloch slussverksombyggnad.”
Och täcktes Kongl. Maj:t, jemlikt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i Nåder gilla berörde förslag, af det innehåll Bilagan vid Protocollet utvisarj hvadan den Nådiga Propositionen i enlighet dermed komme att, jemte P10- tocolls-Utdrag, på vanligt sätt till Riksens Ständer afgå.
Ex Protocollo J. F. Fåhraus.
Maj:ts Kådiga Proposition till Rikets Ständer, angående bidrag till utförande af Hjelmare Canal- och Slussverks ombyggnad; Gifven Stockholms Slott den 12 Martii 1823, *^edan nödvändigheten af Hjelmare Canal- och Slussverks ombyggnad blifvit ådagalagd , och 694 Proposition om Hjelmare Canal- o.
Slussverk, Kongl.
Majit funnit godt, att söka bilda ett enskildt Actie-Bolag till utförande af detta arbete, som, enligt ett vid början af år 1816 uppgjordt Korslag, skulle erfordra en kostnad af 351,722 Ridr; så bief, genom Kongl. Kungörelsen af deri 31 Julii samma år, ett Bolag för detta ändamål octrojeradt och försedt med flere i Kungörelsen uppräknade förmåner.
Vid den subscription, som i följd deraf öppnades, tecknades likväl endast en summa af 49,900 Ridr och Kongl. Majit såg sig föranlåten, att, vid Rikets Ständers förra sammankomst, göra framställning om anslag af Allmänna Medel till befrämjande af ett i flere afseende^ nyttigt företag.
Erkännande föremålets vigt beviljade Rikets Ständer vid sista Riksdag ett lån-bidrag af 50,000
Ridr årligen, att utgå i fyra år med tillsammans 200,000 Ridr emot årlig ränta till 3 för hundrade, som under byggnadstiden skulle gäldas af Statsmedeln, men efter fullbordad byggnad, af Bolaget; och föibehollo sig Rikets Ständer att, vid derefter först blifvande Riksdag, besluta angående Capitalets återbetalning, dock med uttrycklig försäkran, att fråga derom ej skulle uppstå innan Actie Egarne på deras insatta medel erhållit årlig ränta (ill 6 för hundrade; hvarjemte Rikets Stander förklarade, att fyllnaden i kostnadssumman borde genom ny subscription sökas.
Kongl- Majit lät derefter den 10 Junii tSi8 utgå
Nådig kungörelse om ytterligare subscription till deltagande i Bolaget; men utslaget deraf svarade ej heller erno t ändamålet , enär större tillökning i Actie - teckningen icke vanns än Proposition om Hjelmare Canal- o. Slussverk, 695 8900 Ridr.
Tillgångarne för arbetets utföranda utgjordes då af följande summor: det af Rikets, Ständer beviljade i2_ Ridr 900,000. •— 4 9,000.
— 8,goo. 50,000. 'tillsammans R;dr, 308,00*1.
Sorn skillnaden emot den i förslaget beräknade kostnaden ej uppgeck till, större belopp, än möjligen kunnat, i man af behofvet, på Nionde Hu.fvud-Tifeln godtgöras, och dessutom ytterligare bidrag förväntades under en förlängd Termin för, Actie-teckningen i Stockholm; så fann Kongl. Majit den, 22 December 1818 skäl i Nåder förklara, att, utan hinder af bristen i den erforderliga kostnads-suminan, Slussverkets ombyggnad, sorn ej tålde uppskof, skulle företagas med redan för handen varande tillgångar.
Arbetet börjades i följd häraf år 1819 och har sedermera; blifvit fortsatt efter faststäld plan för hvarje år.
Af den Summariska berättelse om arbetets fortgång under de sist förflutna fyra åren, som D irectionen för det nya Canal— och Slussverket den 20 December för lidet år lill Kongl. Majit afgifvit, inhemta*, att egentliga Canal-aibeten blifvit verkstälda till 14, 36 procent utöfver hvad Arbetsplanerjie för alla fyra de år 1816. snbscriberade medel de år 1818 subscriberade medel samt de åren 1815, och 1816, på Nionde Hufvud Titeln, af Kgl.
Majit, gjorda anslag till reparationer å det. gamla.
Slussverket och samlande af materia,- lier för nybyggnaden; - 6g6 Proposition om Hjelmare Canal- o.'
Slussverk. åren upptagit; samt att den hittills använda kostnaden, utgörande tillsammans 270,092 R:dr 25 sk., understiger beräkningarne i samma arbetsplaner med 1,784 R:dr 25 sk.
Deremot ådagaJägges ett högst ofördelaktigt resultat genom det speciella kostnadsförslag öfver återstående arbeten vid Canalbyggnaden, som Directionen låtit, efter noggranna undersökningar, upprätta.
Det utvisar nemligen den stora skiljaktighet emot 1816 års förslag, att hela kostnaden, sorn i sistnämnda förslag beräknas till 351,722 R:dr, finnes uppgå till 892,359 R:dr 23 sk., hvaraf 622,267
R:dr för återstående Arbeten ifrån och. med innevarande år.
Directionen anser denna betydliga skillnad härröra mindre af någon väsendtlig olikhet emellan de i bägge förslagen uppförda pris å hvarje arbete, än af allt för ringa beräknade arbets-qvantiteter uti 1816 års förslag.
Sålunda förekom, på sätt Directionen uti sin ofvan åberopade underdåniga Berättelse närmare utvecklat, att i sistnämnde förslag gräfningen och upprnuddringen uti nya och gamla Canalen på hela sträckan ifrån Arboga A till Hjelmaren, blifvit beräknad endast till 28,798 cubikfamnar, hvaremot qvantiteten af detta slags arbete för hela Canal-linien finnes uppgå till 79,154 cubikfamnar, af hvilka 21,558, äro färdige: att sprängningen i stället för de i 181& års företag upptagna 3,877 cubikfamnar utgör 8,209 sådane famnar, samt att kallmurningen utgör sexdubbelt belopp emot den år 1816 beräknade qvantiteten, dertill likväl en då icke tillämnad, men sedermera nödig befunnen, Dockbyggnad i mån bidragit.
Proposition om Hjelmare Canal- o. Slussverk 7 §7
Det utförliga kostnadsförslag, hvarvid förberörde jemnförelse af arbets - qvantiteterna sig grundar, har Directionen i underdånighet förmält vara af Capitaine-Mechanicus
Edström upprättadt, efter noggranna afvägningar, pliktningar och borrningar utåt hela Canal-lir.ien, så att några betydliga misstag i beräkningarne ej böra befaras.
Till minskning i kostnaden har Directionen ansett Canal-bottens bredd böra inskränkas från 48 till 25 fot, på alla ställen der större bergsprängningar blifva oundviklige: Och Directionen har för öfrigt, utom de redan faststälde förändringar i 1816 års förslag, (den ena i afseende på Canalens sträckning från Sågsjön till Sjunde Slussen och Åttonde Slussens flyttning närmare till denna sjö, den andra om Vestmanlands-Slussens indragning och Canal-Bankarnes påhöjning ofvan om Åttonde Slussen,) föreslagit en ny Canal ifrån den så kallade gyttorps grafven i rak linie till 45 sectionen i BergskarlsEerget, hvarigenom Fartygen kunde gå med samma vind genom Canalen i hela dess sträckning ifrån Hjelmaren till Arboga A, och således en väsendtlig fördel vid Canal-farten vinnas, med tillökt kostnad af endast 2086 R:dr.
Om oförutsedda hinder ej inträffa och t i 11- räckelige penninge-tillgångar erhållas, har Directionen trott Canal-arbetet emellan Sågsjön och Arboga eller nya Canal-linien kunna fullbordas under loppet af åren 1824 och 1825, hvarigenom denna Canal blefve segelfärdig endast ett år sednare, än enligt 1816 års förslag på - 698 Proposition om Hjelmare Canal- ol Slussverk. räknades; men den gamla Canal-linlen anses ej kunna fullbordas förr än 3 år efter nya Canalens utförande.
Såsom ofvan förmäldt är, uppgår förslagssumman för bela del återstående arbetet till 622,267 R:dr, hvaraf för Canal-byggnadens bedrifvande, efter uppgjord plan, erfordras innevarande år till Arbetskostnader 80,000
R:dr, och till förberedelser för följande året 20,000, R:di\ då for de fern öfriga byggnadsåren,, ifrån och med i8?4 till och med 1828,. behöfdes tillsammans 522,627 R:dr.
För bestridandet af hela utgifts-summan, har Directionen uppgifvit Bolaget i år ega tillgång på 60,000 R:dr och framdeles på 46,000 R:dr, tillsamman 106,000, R:dr, så att bristen utgör 516,267 R:dr, till h,vars anskaffande
Directionen saknar all utväg..
D.irectionen har derföre, på Bolagets vägnar, hos Kgl..
Nlaj:t i underdånighet anhållit om Nådig Proposition till Rikets Ständer, att för återstående arheten vid Hjelmare Canal- och Slussverk anslå 40,000 R:dr för innevarande år, 120,000 B.dr för år 1824 och 1 520,000 för är 1825, 90,000 R:dr för år 1826, go,ooo
R:dr för år 1827 och 70,000 R:dr för år 1828, utgörande tillsammans en rund summa af 530,000 R:dr.
Efter framställning om nyttan och angelägenheten, att bibehålla en inre communication, sorn i Sekler egt bestånd och grundlagt beräkningarne för flera vigtiga näringar, har Directionen i underdånighet yttrat den förtröstan, att något hinder för sakens framgång, genom Kongl. Maj:ts beskydd och Rikets Ständers frikostighet, ieke skall uppkomma af det öppna förklarande Proposition om Hjelmare Canal- o. Slussverk.
Directionen nödgas göra, att ringaste anledning ej är att genom Actie-teckningar kunna bereda ytterligare tillskott; att Statens biträde följaktligen är ovillkorligen nödvändigt för arbetets fullbordan; men att
Directionen för detta biträde icke kan erbjuda någon säkerhet eller å Bolagets vägnar utfästa sig till återbetalnings-sky 1- dighet af de summor, hvarmed byggnaden måste understödjas eller i närvarande stund ens till räntas erläggande derå, Directionen har sluteligen i underdånighet upplyst, att, som penninge-utgifterna för året alltid öfverstiga den egentliga arbetskostnaden, genom inköp af materialier och effecter, som komma följande års arbeten till godo, och då under de första åren af återstående byggnadstiden flere särskilde anstalter för arbetets fortgång måste vidtagas, Directionen för dessa år begärt större penninge-anslag än sorn annars stått i förhållande till arbets-qvantiteterna; att byggnadens utsträckning till en längre tid icke allenast skulle vara högst äfventyrlig i anseende till de gamlå Slussarnes förfallna tillstånd, hvilket är sådant att de ofta icke utan synbar lifsfara kunna begagnas; utan ock medföra betydligen tillökt kostnad till tjenstemäns aflöningar, reparationer på gamla Canalen, byggnaders underhåll m. rn. samt att, derest emot förmodan någon brist skulle uppstå i nu begärdta anslag, densamma med säkerhet skall kunna fyllas utan vidare allmänt biträde, af de behållningar i effecter och byggnader, som efter Canalens full - o r rl ti n ii TO ätt 700 Proposition om Hjelmare Canal- o.
Slussverk
Då detta ärende först hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anmältes, fann Kongl.
Majit nödigt, att af f. d. Stats-Rådet v.
Amiralen m. m, Herr Grefve B. von Platen inhemta underdånigt utlåtande öfver anledningarna till den betydliga skillnad, sorn, enligt Directionens för Hjelmare Canal- oell Slussverk underdåniga skrifvelse, sig företer emellan det nu upprättade förslaget för återstående arbete vid Canal-hyggnaden och. det, som år 1816 för hela företaget uppgjordes af Ofver-Directeuren Hagström, enligt den plan för nya Canalens anläggning, sorn Herr Grefve von Platen uppgifvit.
Af det underdåniga yttrande, hvarmed Herr Grefve von Platen i följd häraf inkommit, har Kongl. Majit funnit, att den del af 1816 års förslag, som innefattar upprensningen af den gamla eller öfre Canal-linien, grundar sig helt och hållet på ett deröfver år 1810 af Sluss-Inspectoren Berger upprättadt förslag, emedan årstiden omöjligen medgaf att derom göra undersökning vid det tillfälle, då mätningen för den nya Canal-linien, om hösten 1815, verkstäldes; samt föröfrigt: att den betydliga tillökningen i kostnaden ansetts härröra förnämligast af förändringar och tillägg uli 1816 års förslag, likväl i allmänhet ledande till segelfartens beqvämlighet och arbetets varaktighet; att sålunda flera specificerade arbeten, som i nämnda förslag icke påräknades till utförande, föiorsakar en utgift af 15Ö)3°7 Ridr; att genom Ökade arbets-qvantiteter på den del af linien, der Sluss-Inspectoren Bergers förslag blifvit följdt, en tillökning i kostnaden Proposition om HjelJnare Canal~ 0.
Slussverkl 701 vållas af 179,191 Ridr för 37,342 cubikfamnar mera gräfning och muddring och 2,714 cubikfarnnar mera sprängning; att d-å till dessa summor, utgörande tillsammans 335,498 Rtdr (hvaraf 147,225 Ridr för opåräknade arbeten å den nedra eller nya Canal-linien och 188,273
R:dr för den öfra eller gamla), lägges den i nya förslaget upptagna summa för oförutsedda omständigheter 55,843 Ridr, största delen af den anmärkta skillnaden emellan bägge förslagen är förklarad, eller 391,341 Ridr utaf 478,319 R:dr, samt att de återstående 76,978 Ridr kunnat härflyta från tillökta kostnader för särskildta materialier, hvaribland den på gjutgodset varit ganska betydlig.
Vid slutlig pröfning af detta ämne, har Kongl. Majit funnit omsorgen för bibehållandet af en communication, hvars nytta en långlig erfarenhet ådagalagt, kräfva, att framställning ifrån Kongl. Majit till Rikets Ständer göres om medel till fullbordande af Hjelmare Canal- och Slussverk: och Kongl. Majit får alltså nu hos Rikets Ständer föreslå, att dertill bevilja de summor, som, efter granskning af beräkningarne öfver återstående Arbetskostnader, anses nödiga för byggnadens skyndsamma och ändamålsenliga utförande.
Det hade visserligen varit att önska, att, genom en säkrare Calcul öfver kostnaden, Statens bidrag dertill kunnat efter behofvet bestämmas innan arbetet börjades; men Kongl. Majit förmodar, att Rikets Ständer skola erkänna så väl nödvändigheten, att ej lemna Canalkyggnaden ofullbordad i dess nuvarande skick, 70J Proposition om Hjelmare Canal- o.
Slussverk. som den allmänna nyttan af sjelfva anläggningen, hvilken, en gång med betydliga bidrag af Staten utförd, bör sedan genom enskildes försorg kunna framgent underhållas.
I afseende på tillgångarne för denna och andra dylika utgifter åberopar Kongl. Majit hvad Kongl.
Majit derom yttrat i Dess Nådiga Proposition, angående ytterligare anslag för Götha Canal-byggnad.
Alla till målet hörande Handlingar skola tillställas de Utskott, som, i följd af Riks-Ståndens remisser, komma att detsamma behandla.
Datum ut Supra. CARL JOHAN. C. J. Skogman'.
Utdrag af Protocollet öfver Krigs-Årenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet pä Stockholms Slott den 20 Martii 1823.
Hans Excellens, Justitiae Stats-Ministernj Herr Grefve Gyllenborg. Hans Excellens, Stats-Ministern för^Utrikes Arenderna, Herr Grefve von Engeström.
Proposition om jemkning i Extra Roteringen. 703 Deras Excellenser, Stats-Råden: Herr Grefve Rosenblad och Herr Grefve Fleming.
Hans Excellens, Hof - Cancelleren Herr Grefve af Wetterstedt.
Deras Excellenser, Stats-Råden: Herr Grefve Sköldebrand, och Herr Grefve Mörner.
Stats-Rådet, Grefve Löwenhjelm, samt Stats-Secreieraren Quiding.
Upplästes af Stats-Secreteraren, i underdånighet, ett på Nådigste befallning författadt förslag till Kongl. Majits Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, rörande föreslagen jemkning i Extra Roteringen; Och behagade Hans Kongl. Majit, som , på Stats-Rådets enhälliga underdåniga tillstyrkande gillade förslaget, sådant det vid Protocollet bilagdt finnes, i Nåder befalla, att med detsamma enlig
Skrifvelse skulle på vanligt sätt utfärdas, och till Rikets Ständer öfverlemnas.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer rörande föreslagen jemkning i Extra Roteringen; Gifven Stockholms Slott den 20 Martii 1823.
Till Kongl. Majit hafva Rikets år 1815 församlade Ständer, om Deras fattade beslut, rörån - •]o\ Proposition om jemkning i Extra Roteringen. de jemkning af Extra Roteringen den 8 Augusti nämnde år, aflåtit underdånig skrifvelse, hvaruti, med anförande, att efter Ständernas tanke, olikheten i berörde Rotering, särskilda landsorter emellan, hufvudsakligen härleder sig från det ovillkorliga stadgande, att en rote ej får öfverstiga det hemmantal, som efter RoteringsInstructionen för förra Roteringen och det derpå grundade Roteringsverk i Länet högst är tillåtet, Ständerna förklarat
Sig finna säkraste utvägen till jemnhets vinnande härutinnan blifva den, att Extra Roteringen grundades på myckenheten och godheten af de till Hemmanen hörande egor, utan afseende på gamla Roteringen inom landet eller sjelfva Hemmantalet, hvaraf ingen grund kunde hemtas, men tillika yttrat sig anse, vid Roterings-jernkningen, Hemmantalet i så måtto böra blifva grunden för Extra Roterings-skyldigheten, att det högsta hemmantal för Roteringsverket inom Länet ej må öfverskridas oftare, än då någre hemman befinnas af så dålig beskaffenhet, att de icke, utan en tillökning i hemmantal kunde bära Roteringsskyldigheten.