Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Härom har, under den 3 April 1845, Statskontoret blifvit lill kännedom och efterrättelse i nåder förständigadt.
U*:o angående Häradsskrifvare!!
Thysenius förunnad eftergift af oriktigt af kor tade kronoutskylder (141). 30 Bil. till R.
Rikets Ständers, på Kongl.
Maj:ts nådiga framställning, härvid fattade beslut har under den 3 April 1845 blifvit vederbörande till behörig efterrättelse i nåder meddeladt. angå ende ett förklarande i afseende på det f. d. Konsulatsekreteraren Thulstrup beviljade understöd (140).
Härom har, lill kännedom och efterrättelse, StalskonloreL blifvit under den 3 April 1845 i nåder förständigadt.
l»9:o angående ränteförsäkrings-, lifränte- och lilTörsäkrings-anstalters inrättande (145). 1845 den 17 Juni i underdånighet föredragen, då åt visse utsedde Kommitterade i nåder uppdrogs i ämnet afgifva utlåtande och förslag, hvilket snart är att införvänta.
IHiV.o angående Assessor Törnemans och Revisor Nyströms bibehållande af sina löner vid det nu upplösta Revisionskontoi et för Allmänna magasins-ärendenas utredning (157).
Detta Rikets Ständers, af Kongl. Majlis nådiga framställning föranledda beslut har, under den 19 Maj 1845, blifvit
Statskontoret till kännedom och efte rrä l telse m edd e 1 ad t. io angående den s. k.
Reservfonden (156).
Efter inhämtande af Statskontorets underdåniga utlåtande, hafva handlingarne i detta mål blifvit öfverlemnade till Kommitlerade för utarbetande af förslag till skatteväsendets och uppbördsverkets förenklande, som i ämnet algifvit särskildt utlåtande. angående utarrendering af ett laxfiske i Umeå eif vid Norfors bv (155).
Under den 10 April 1845 har Kongl. Maj:t bifallit hvad Rikets Ständer för deras del beslutat, och derom låtit nådigt bref till Kammarkollegium afgå.
Ä8iJ:o angående afskrifning af förskotter i och för revisionen af Rikets Elemeular-läroverk (148).
Rikets Ständers uti denna underdåniga skrifvelse anmälda beslut har, under den 10 April 1845, blifvit Statskontoret lill behörig efterrättelse meddeladt. angående förvaltningen af Sala Silfververks ränteersättningsfond (162).'
Efter inhämtande af Kammar- och Bergskollegiernas samt öfrige vederbörandes häröfver infordrade underdåniga yttranden, har Kongl.
Majit, vid föredragningen af detta ärende den 13 April 1847, förordnat, alt
Bergslaget borde omfatta första lämpliga tillfälle att, i enlighet med Rikets Ständers framställning, använda fonden till inköp af någon passande jordegendom, Bil. till R.
Justitie-ombudsmans Embetsberättelse den 15 Nov. .1847. 31 hvars afkastning någorlunda motsvarade den inkomst, som genom medlens utlåning vanligen står att erhålla; kommande emedlertid fondens kapital, tillika med hvad vidare årligen inflyter, att antingen hos Bergslaget få innestå emot ränta af sex för hundrade eller ock genom utlåning göras fruktbart. l§5:o angående ändringar i stadganderne om markegångsprisens bestämmande (159). angående bokföring af Landlränlorna (161).
Rikets Ständers i dessa skrifvelse!' gjorda framställningar hafva, jemte öfrige frågor, som äga sammanhang med skatteväsendet samt uppbörds- och redogörelse-verket, utgjort föremål för ett af särskilde i nåder utsedde Kommitterade afgifvet betänkande i dessa ämnen, hvarom nådig proposition kommer att vid nu förestående riksdag till Rikets Ständer aflåtas. an gående frågan om förändrad reglering af stapelstädernas toiag (160).
I följd al Rikets Ständers härvid anmälda beslut har Kongl. Maj:l, vid föredragningen af denna underdåniga skrifvelse den 19 Maj 1845, funnit frågan förfalla. angående förändrad reglering af kronobrefbärings-skyldigheten (168).
Kammarkollegii, efter inhämtande af samtlige Länsstyrelsernas yttranden, på nådig befallning häröfver afgifna underdåniga utlåtande, har den 1 näsliidne Juni till Kongl. Majit inkommit.
189:o med förslag till förnyad
Efter inhämtande dels af Statskontorets, dels af Hofrätternas underdåniga utlåtanden, har Kongl. Majit, under den 14 November 1845 och den 15 Maj 1846, i detta ämne låtit nådiga Kungörelser utfärda. 3?M$io angående tiden för nästa statsrevision (174).
Härom har under den 15 Juli 1845 allmän Kungörelse utfärdats, och embetsskrifvelser, dels med erinran till redan valde revisorer, dels om vals anställande, i vanlig ordning särskildt expedierats.
191:0 i anledning af Rikets Ständers Revisorers Berättelser om granskning af Statsverkets räkenskaper for åren 1838—1841 (173).
Rikets Ständers härvid fattade beslut har Kongl. Majit under den 15 Juli 1845 Statskontoret till behörig efterrättelse i nåder meddelat, äfvensom Kongl. Majit, med bifall till Rikets Ständers i öfrigt gjorda hemsiällanden, derom låtit Statskontoret och öfrige vederbörande i nåder förständiga. angående åtskillige föreslagna förändringar i 1841 års Tulltaxa (190). 32 Bil. till R.
St- Justitie-ornbudsmans Embetsberättelse den 15 Nov. 1847.
Efter inhämtande af Kommerskollegii och General-Tullstyrelsens underdåniga utlåtanden, har Kongl. Maj:t, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med Rikets Ständers förslag, under den 5 November 18-45 i nåder låtit utfärda Taxa å tullafgifterna för inkommande och utgående varor, jemte tariff för kreditupplaget och transito-afgiften, att tjena till efterrättelse från och med den 1 Januari 1846. 193:o om ändring i vissa T ullförfattningar (197). [ anledning häraf och efter öfvervägande af hvad Kommerskollegium och General-Tullstyrelsen uti häröfver infordradt utlåtande i underdånighet anfört, har Kongl. Majit under den 22 Januari 1846 låtit utfärda nådig Kungörelse, angående ändringar i vissa delar af Kongl. Förordningen den 22
194:o angående förändrad tid för krono-uppbördsstämmorna (186).
196:o angående lindring i Tiondegifvares skyldigheter (188).
1935o angående förräntande af ekplanterings-kassans medel (181).
Efter inhämtande af Statskontorets underdåniga utlåtande, har Kongl. Maj:t uti nådigt bref lill bemälda Embetsverk af den 4 December 1845, i enlighet med Rikets Ständers hemställan, uti detta ämne meddelat nådigt förordnande.
198:o angående inlösen af förläningar, upplåtna lill Löfås Silfververk (183).
Om verkställighet a( Rikets Ständers härvid anmälda, af Kongl.
Majit gillade beslut har, under den 17 Juni 1845, Bergskollegium blifvit i nåder förständigadt. 199:o an gående Riksbankens lane- och kredit-rörelse (191).
Vid föredragningen häraf den 17 Juni 1845 har Kongl. Majit, beträffande Rikets Ständers anhållan om Kongl. Majits nådiga bemedling och garanti vid upptagande af utländskt lån lill förstärkande af Bankens metalliska kassa, i nåder förklarat Sig vilja, uppå Bankofullmäktiges särskilda anmälan, då hehofvet af lån inträffade, nådigt beslut i ämnet meddela, i följd hvaraf och med afseende jemväl å hvad Rikets Ständers skrifvelse i öfrigt innehöll, densamma för det då varande icke föranledde lill någon åtgärd.
200:o Bil. till R.
Justitie-ornbudsmans
Embetsberättelse den 15 Nov. 1847. 33 200:o angående Presidenten af Billberghs, Kanslirådet Valerii, Kammarrättsrådet Winroths och Kontrollören Middendorff^ ansvarsskyldighet i Finerska lullbalansmålet (184).
Rikets Ständers härvid anmälda, af Kongl. Majit bifallna beslut har under, den 17 Juni 1845 blifvit vederbörande till kännedom och efterrättelse i nåder meddeladt.
201:o angå ende beräkningen af Statsverkets inkomster för åren intill nästa Statsreglering (204).
Hvad Rikets Ständer härvid beslutat, har, uti nådigt Bref af den 17 Juni 1845, blifvit Statskontoret till kännedom och efterrättelse meddeladt.
20S:o angående kolonien St.
Barthelemys återställande under Sveriges allmänna drätsel och förvaltning rn. m. (213).
I öfverensstämmelse med hvad Rikets Ständer beslutat, har Kongl. Majit anbefallt nödiga verkställighetsålgärder genom till samtlige vederbörande afiåtna nådiga skrifvelser af den 17 Juni 1845. angående förändrade föreskrifter till iakttagande vid ularrendering af kungs- och kungsladugårdar samt andra kronolägenheter (218).
Ilä rom har, i öfverensstämmelse med de af Rikets Ständer fastställda grunder, allmän Kungörelse blifvit under den 17 Juli 1847 i nåder utfärdad.
Efter inhämtande af Kammarkollegii underdåniga utlåtande, har Kongl. Majit under den 19 Januari 1847 i nåder förordnat, att noggrann undersökning af hithörande förhållanden borde i närvaro af vederbörande skattskyldige, äfvensom krono-ombud och en i jordbruk kunnig ståndsperson genom Kongl. Majlis Befallningshafvandes i Malmöhus län försorg anställas, samt förra Ltningsmännen derefter sig yttra, om och till huru stort belopp dagsverkspenningarne må nedsättas.
I anledning häraf har Kongl. Majits Befallningshafvande den 30 Juli 1847 till Kongl. Majit inkommit med undersökningsprotokollet och öfrige handlingar jemte eget underdånigt utlåtande i ämnet.
— Blir föremål för proposition lill Rikets Ständer. 2«5:o angående de i 63 § af Regeringsformen föreskrifna kreditivsummor (220).
Hvad Rikets Ständer i afseende på beloppet af nämnde krediti vsummor och sättet lör deras tillhandahållande härvid beslutat, har Kongl. Majit uti nådigt Bref af den 17 Juni 1845 Statskontoret lill behörig kännedom meddelat.
Prof. 1847. 2 Sami. 5 34 Bil. lill B.
Ju stilie-om huds man s Embetsberättelse den 15 No v. 1847.
Med bifall lill Rikets Sländers hemställan oin öfverlemnande lill Riksgäldskontoret af de för undsätlningsbehof afsedda spanmåls-lullmedlen, samt af inflytande afbelalningar å deraf beviljade undsältningslån, emot åliggande för Riksgäldskontoret alt dessa medel, i den mån anvisningar derå i nåder beslutas, vederbörande tillhandahålla, har Kongl.
Maj:t detta nådiga beslut, jemte hvad Rikets Ständer i öfrigt, angående tillgångarne för undsättning och sättet för deras användande, härvid i underdånighet anmält, Statskontoret till kännedom och efterrättelse under den 17 Juni 1845 i nåder meddelat, med förständigande att om föreskrifterna i sistnämnde afseende samtlige Länsstyrelse! na uti afgående cirkulärbref underrätta. 580 5* :o angående Reglementet för Riksgäldskontoret (236).
Rikets Ständers den 17 Juni 1845 i underdånighet anmälda skrifvelse i della ämne föranledde icke lill någon åtgärd. 550^10 angående afyltrande af Falburs-egendomen å Riddarholmen (235).
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 39 gående fartyg.
Så t. ex. kunna i stationens exercisskola inläras handgreppen och bruket af kanonen, men för att i sjögång, ombord på fartyget som rullar, rätt handtera kanonen, erfordras en mycket lång öfning under sjökommendering.
Sak samma gäller om styrning, lodhyfning samt handteringen af segel och rundhult.
Ombord å Skärgårdsartilleriets fartyg, hvilka äro utan tackling och ej annat än flytande lavetter, behöfver en man af båtsmanshållet endast vara artillerist, kunna begagna handvapen, styra, ro, och hyfva lod.
Exercishuset å stationen är härvidlag en nära nog lika god skola, som den flytande lavetten, hvars krigstheater är skärgården.
Styrning, rodd och lodhyfning måste läras på vattnet, men kan dock lika väl ske å lämpligt fartyg vid stationen, sorn ute på sjökommendering.
Sedan stationsundervisningen blifvit bibringad, är några månaders tjenstgöring ombord å inmönstradt, fartyg tillfyllest för att inlära routine ombord samt kanonernas handterande på ett inne i skärgården rörligt fartyg.
Manövern med landstigningskanonen kan fullt väl inöfvas vid stationen.
Om man nu antager att rekryten, såväl vid Flottan som Skärgårdsartilleriet, kail på ett års tid inhemta hvad å stationen bör inläras, och att således tiden och kostnaden för denna stationsundervisning äro lika vid båda vapnen, måste man dock för rekryten vid Flottan beräkna minst trenne års sjökommendering, innan han kan anses hafva förvärfvat örlogsmatrosens mångsidiga yrkesskicklighet.
En båtsmans sjöaflöning jemte portion för 3:ne års tid kan icke beräknas till mindre än 660 rdr.
Yid Skärgårdsartilleriet deremot bör en rekryt, sedan han erhållit ett års undervisning å stationen, med sex månaders sjökommendering eller inmönstring å fartyg, kunna inhemta den vana och de kunskaper, som erfordras för att göra honom tillfyllest tjenstbar å den flytande lavetten.
Båtsmannens sjöaflöning och portion under sex månader, hela tiden å svenska farvatten, belöper sig till högst 100 rdr.
Alltså erfordras för rekrytbildningen vid Flottan ungefär 4 år och 660 rdr, för d:o vid Skärgårdsartilleriet 1| år och 100 rdr.
Bil. I.
Efterföljande utdrag ur det program å läroböcker och lärokurser, som är faststäldt för undervisningen vid Flottans underofficers-skolor, visar hvilka lärdomsprof hvarje matros och kanonier måste genomgå, innan han kan blifva befordrad till Understyrman eller Underkonstapel, d. v. s. till lägsta graden underofficer.
I den så kallade Förberedande klassen erfordras: a) Arithmetik.
Allmän kurs t. o. m. sammansatt Regula de tri och Intresseräkning.
Större kurs.
Den allmänna kursen samt derutöfver Rabatt-, Alligations- och Bolagsräkning, Ränta på ränta, Kedje- och Yexel-räkning.
Cronlijelms
Elementer 5:te upplagan. b) Proportionsläran.
Allmän kurs.
Hvad som härom afhandlas i P. E. Cronhjelms Elementer.
Detsamma med fullständiga bevis för satserna. c) Läran om Logarithmer.
Förberedande afhandlingar om Logarithmer af E. G. af Klint; i allmänhet utan bevis för satserna, Större kurs.
Detsamma med fullständiga bevis. 40 Bil.
N.o å till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. d) Algebra.
Elemeuterna i Algebra, jemte serier och logarithmer.
De fern första kapitlen, äfvensom någon kännedom om 2:dra gradens eqvationer.
Härifrån undantagas l:sta gradens eqvationer med flera obekanta och beviset för binomialtheoremet.
Den allmänna kursen jemte 4:de, 6:te och 7:de kap. samt serier.
Beviset för binomial-theoremet undantages. e) Geometri.
Planemetrien och Stereometrien af i1. E. Cronhjelm.
De sex första, samt ll:te och 12:te böckerna i Euclides, med undantag af bevisen för 5:te bokens propositioner, till den utförlighet, som förekommer i de af P. B.
Bråkenhjelm utgifna element er. /) Plan Trigonometri.
Plan Trigonometri af E. (i. af Klint §§. 24—47. 61. 62. 67—70. 72. 73. 75—89.
(1840 års upplaga) samt deduktion af de mest oundgängliga trigonometriska formlerna.
Den allmänna kursen, jemte alla de med gröfre stil tryckta trigonometriska formler i ofvannämnda lärobok. g) Mekanik.
Första grunderna till mekaniken af J. F. Ehrenstam t. o. m. 4:de kapitlet, med undantag af mindre vigtiga satser och bevis.
Samma lärobok fullständigt. h) Koniska sektioner.
Punkters och liniers bestämmande genom koordinater; benämning och tillämpliga egenskaper af de kroklinier, som uppkomma genom konens skärningar af planer.
Detsamma, jemte bestämmandet af nämnda krokliniers eqvationer.
Analytisk geometri af Jocknick.
Sedan matrosen behörigen genomgått denna “Förberedande klass1*, först då får ban börja den egentliga underofficers-skolan, hvarest lian, för att blifva t. ex.
Underkonstapel, vidare måste genomgå en kurs i Sjö-Artilleri, Förskansiiingsliirn oell Reglementen, samt efter beskrifning och koustruktionstabeller uppgöra lättare artilleriritningar.
Utan att hafva genomgått dessa lärdomsprof, är det ieke medgifvet en matros, huru duglig sjöman och praktisk artillerist han än må vara, att blifva befordrad till Underkonstapel, som dock är lägsta graden underofficer.
Det är endast i svenska marinen matrosens arbetskraft rigtas åt ett dylikt kursläsande, hvilket också, enligt hvad erfarenheten tillräckligt visat, icke är till mycket gagn för tjensten, men deremot, såsom förut redan är nämndt, medför flera betänkliga olägenheter.
Bil. H.
Nedanstående tabell visar skilnaden emellan de nuvarande och de föreslagna underofficerslönerua.
Enär Styrmän, Konstaplar och Skeppare hafva lika lön i samma grad, upptagas endast de förstnämndes löner:
Flagg OO - Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 41 Flaggstyrman eller Flaggjunkare Kongl. Maj:ts Flotta.
Skärgårds- artilleriet.
Lön. Ingvart.
Ingvart. 800 36 800 50 800 100 Öfverstyrman eller Styckjunkare Understyrman eller Sergeant j 600 550 500 36 650 550 :i.i 36 700 600 80 80
De nuvarande inqvarteringarna äro höjda 25 procent för underofficerarn© likasom för officerarne vid Stockholms station.
Bil. Ii.
Ombord å engelska, holländska och amerikanska örlogsfartyg, hvarest den stora mängden af besättningen utgöres af värfvadt. folk från snart sagut alla länder, äro marinsoldater behöfiiga såsom en polis-trupp till stöd för disciplinen.
På det svenska örlogsfartyget är förhållandet annorlunda.
Der består besättningen hufvudsakligast af båtsmanshållet och Flottans fasta matroskår, hvaremot marinsoldaterna utgöra en värfvad trupp af allehanda folk, från olika landsdelar.
De hafva också ombord å fartyg varit mer ansedde som en paradtrupp, än ett stöd för ordningen.
För landstignings-strider äro båtsmännen redan nu så exercerade, att frånvaron af det fåtal marinsoldater, som hittills utgjort en del af besättningarna, ej blir någon känbar förlust, och hvad beträffar honnörs-tjenstgöringen på halfdäck, vid kajutdörren m. m., är dylik tjenstgöring för båtsmannen en, i militäriskt hänseende, väl behöflig lyftning.
Prot. 1865 §' 1866. 1 Sami, 1 Å/d. 5 Höft. G 42 Bil.
Förslag tili S tat för Kongl. Flottans Officers-Corps. 1 Tjenstgö- Lön. ringspen- Summa. | ningar. i R:dr. ö. R:dr. ö. R:dr. ö. 1 Konter-Amiral 4,000 t 2,000 — 6,000 — 1 Kommendör 3,000 — 1,500 — 4,500 — 2 Dito 6,000 — 3,000 — 9,000 — 1 Kommendörkapten af Irsta klassen . . . 2,666 67 1,333 33 4,000 — 4 Dito dito dito ....
10,666 67 5,333 3 3 16,000 — 1 Dito dito af 2:dra klassen . . . 2,000 — 1,000 — 3,000 — 11 Dito dito dito .... 22,000 - 11,000 — 33,000 — (deraf 2:ne tillsvidare hållas vacante) 1 Kapten 1,666 67 833 33 2,500 — 6
Dito 10,000 — 5,000 — 15,000 — 1 Dito 1,333 33 666 67 2,000 — 21
Dito 28,000 — 14,000 — 42,000 — (deraf 4:ra tillsvidare hållas vacante) 1 Löjtnant 800 — 400 — 1,200 — 7
Dito 5,600 — 2,800 — 8,400 — 1 Dito 666 67 333 33 1,000 — 19
Dito 12,666 67 6,333 33 19,000 — (deraf 4:ra tillsvidare hållas vacante) 1 Under-Löjtnant 533 33 266 67 800 — 7
Dito dito 3,733 33 1,866 67 5,600 — 1 Dito dito 400 — 200 —' 600 — 9 Dito dito 3,600 — 1,800 —! 5,400 1 S:a 96 Summa _ — —1 179,000 1 Anmärkning: Inqvarteringsersåttning tilldelas den uti denna stat upptagna per sonal enligt nedanstående tarif, nemligen:
Konter-Amiral med R:mt R:dr 540: 400 250 150 75 dasr årligen.
Kommendör och Kommendör-Kapten af l:sta klassen ,, „ Kommendör-Kapten af 2:dra klassen „ „ Kapten Subaltern-Officer „ „ i afseende på hvilka ersättningars tillgodonjutande de denna Nåder meddelade samt för öfrigt nu gällande Inqvarterings-Ordnings för Flottan föreskrifter komma att iakttagas.
Hvilket etc.
Slott den etc. derom Bil.
N:o 4 till Kongl. Maj-.ts Nåd.
Prog. N:o 1, om Statsverket 1865. 43 Underdånigt Förslag till Stat för Kongl. Skärgårds-Artilleriets Öfficers-Corps. i Tjenstgö- Liön. nngspen- Summa. mngar.
R:dr. ö. R:dr. ö. R:dr. 5.
1 General-Major 4,000 2,000 6,000 _ 1 Ofverste 3,200 — 1,600 — 4,800 1 Dito 3,200 — 1,600 — 4,800 1 Öfverste-Löjtnant 2,666 67 1,333 33 4,000 4 Dito dito 10,666 67 5,333 33 16,000 (deraf 2 tillsvidare hållas vacante) 1 Major 2,333 33 1.166 67 3,500 8
Dito 18,666 67 9,333 33 28,000 (deraf 3 tillsvidare hållas vacante) 1 Kapten 1,666 67 833 3 3 2,500 21 Dito 35,000 — 17,500 — 52,500 (deraf 4 tillsvidare hållas vacante) 1 Löjtnant 800 — 400 — 1,200 21 Dito 16,800 —■ 8,400 — 25,200 (deraf 5 tills vidare hållas vacante) 1 Under-Löjtnant 533 33 266 67 800 14 Dito dito 7,466 67 3,733 3 3 11,200 — (deraf 7 tills vidare hållas vacante) I S:a 76 Summa — — —| 160,500 1 årligen.
Inqvarteringsersåttning tilldelas den uti denna stat upptagna personal enligt nedanstående tarif, nemligen: General-Major och I l r, , Öfverste med j R:mt R:dr 750: Öfverste-Löjtnant » „ „ 550:
„ Major „ „ 400:
„ Kapten „ „ „ 225: „
Subaltern-Officer „ „ ,, 150: „ i afseende på hvilka ersättningars tillgodonjutande de denna dag derom i Nåder meddelade samt för öfrigt nu gällande Inqvarterings-Ordnings för Flottan föreskrifter komma att iakttagas.
Slott den etc. 44 Bil.
Prop. N:o 1, orri Statsverket 1865.
Underdånig:!
Förslag: tili Stat för Kongl.
Flottans Fnder-öllicers-Corps.
Tjenstgö- ■' 1 .
Lön. rmgspen- Summa. mngar R:dr. ö.
R:dr. ö. R:dr. Ö. 1 Kongl. Flagg-Styrman 533 33 266 67 800 4 Dito 2,133 33 1,066 67 3,200 1 Ofver-Styrman 433 33 216 67 650 — - 15 Dito 6,500 — 3,250 — 9,750 1 Under-Styrman 366 67 183 33 550 23 Dito 8,433 33 4,216 67 12,650 1 Kongl.
Flagg-Konstapel 533 33 266 67 800 5 Dito 2,666 67 1,333 3 3 4,000 1 Ofver-Ivonstapel 433 33 216 67 650 19 Dito 8,233 33 4,116 67 12,350 1 Under-Konstapel 366 67 183 33 550 34 Dito 12,466 67 6,233 33 18,700 1 Kongl.
Flaggskeppare 533 33 266 67 800 5 Dito 2,666 67 1,333 3 3 4,000 1 Ofver-Skeppare 433 33 216 67 650 19 Dito 8,233 33 4,116 67 12,350 1 Under-Skeppare 366 67 183 33 550 34 Dito 12,466 67 6,233 3 3' 18,700 1 S:a 167.
Summa - — |—1 101,700.
Dessutom tillkommer hvarje af de på denna
Stat upptagna löntagare, för år räknadt, 17 kubikfot, 3 kannor och 25 kubiktum spanmål in natura, som för 167 löntagare utgör 2893 kubikfot, 2 kannor och 75 kubiktum.
Inqrartcrings-flrsättning tilldelas den uti denna stat upptagna personal enligt nedanstående tarif nemligen: Kongl. Flagg Styrman, Flagg-Konstapel och Flaggskeppare med Rmt Rdr 50 årligen samt Under-Officer af lägre grad med ,, „ 36 „ i afseende på hvilka ersåttningars tillgodonjutande de denna dag derom i Nåder meddelade samt för öfrigt nu gällande Inqvarterings-Ordnings för Flottan föreskrifter komma att iakttagas.
Slott den etc.
Prop. N:o 1, om, Statsverket 1865. 45 Underdånigt Förslag tili Stat tor Kongl. Skärgårds-Artilleriets Under-Ofticers-Corps. Löner.
Tjenstgö- ringspen- ningar.
Summa. t R:dr. ö. R:dr. ö. R:dr. ö. 1 Styckjunkare af lista klassen 533 33 266 67 800 — 4 Dito — dito (deraf 1 tillsvidare hålles vacant) . . . 2,133 33 1,066 67 3,200 — 1 Styckjunkare af 2:dra klassen 466 67 233 33 700 — 24
Dito — dito (deraf 2 tillsvidare hållas vacante) . 11,200 — 5,600 — 16,800 1 Sergeant 400 — 200 600 — 29
Dito (deraf 4 tillsvidare hållas vacante). . . 11,600 5,800 17,400 S:a 60.
Summa — — — - 39,500 — Anmärkning:
Dessutom tillkommer hvarje af de på denna Stat upptagna löntagare, för år räknadt, 17 kubikfot, 3 kannor och 25 kubiktum spanmål in natura, som för 60 löntagare utgör 1039 kubikfot 5 kannor.
Iiiqrarterings-ersättniug tilldelas den uti denna Stat upptagna personal enligt nedanstående tarif, nemligen :
Styckjunkare af l:sta klassen med Rmt
Rdr 100 för år.
Styckjunkare af 2:dra d:o och Sergeant „ „ 80 d:o i afseende på hvilka ersättningars tillgodonjutande de denna dag derom i Nåder meddelade samt för öfrigt nu gällande Inqvarterings-Ordnings för Flottan föreskrifter komma att iakttagas.
RÄTTELSER.
Sid. 7 raden 16 nedifrån står: 200 läs: 200 26 „ 1 uppifrån „ 287 „ 257; „ „ „ 13 „ „ 2,578 „ 2,548; nummer; Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. 47 Utdrag af Protokollet öfver Sjöförsvars-Ärende, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Eådet å Stockholms Slott den 13 Oktober 1805.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern Friherre Be Geer; Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena Grefve Manderström, Stats-Råden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld och Carlson.
Chefen för Sjöförsvars-Departementet, Stats-Rådet Grefve von Platen, anhöll Angående föri underdånighet, att nu få i ett sammanhang anmäla de frågor, hvilka, vid uppgö- slag till reglerande af förslag till reglering af utgifterna under Riks-Statens Femte Hufvud-Titel rm9 “/ ut9\fför den tid, nästa statsreglering komme att omfatta, borde tagas under öfvervå- ^l^svarlt
Sjff gande och deribland Förvaltningens af Sjö-Arendena den 3 i denna månad till jer tiden af Kongl. Maj:t afgifna, hufvudsakligen på Befålhafvarnes vid Flottans Stationer fram- nästa statsstållningar grundade underdåniga betänkande och förslag, angående medelsbe- reglering. hofven för Sjöförsvaret under åren Lv67 med 1869; hvarefter Departements-Chefen afgaf hår nedan intagna skriftligen författade anförande, deri frågorna förmåldes förekomma i den ordning, hvartill Hufvudtitelns uppställning föranleder, nemligen: 48 Bil.
N:o 4 till Kongl. Alaj:ts Nåd.
Angående Flottans Officers- och Under- OfficersCorpser.
Angående framställningar om löneförbättring.
Angående Flottans Consti'uct.ions Corps. “l:o.
Aflöning s-Staterna.
“ “Då Eders Kongl. Majit, vid pröfning den 16 sistlidne