Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Således ärö på de sednast förflutna 5 åren, icke mindre än 608,829 tunnor, eller 14,093^ Cubik-famnar löst herg, bär upptagne, utgörande,, per medium, ungefär 2,818 Cubik-famnar för året, hvilket svarar emot 1,522 Cubik-famnar fast klyft.
Utaf denna brytning hafva erhållits tillsammans 175,826 ' Lass, eller 027,478 Skeppund malm, således io5,5g6 Skeppund malm pe1’ medium för året; Och då 1 Gubik-aln lösbruten malm, i medeltal, väger 3 Skeppund, så synes deraf, att blott 46, 2 procent af den brutna och upp'' fordrade hergrnassan, i volume, varit, hvad man kallar, fyndig.
Vindar, utom ett uppfordringsspel för Ångmaschins-kraft, hvilket likväl, af brist på bränsle, fått hvila största delen af året.
Arbets-slyrkan, som vid 1828 års början utgjorde 286 perso* ner, uppgick vid i833 års början till 821 och har således blifvit ökad m ed 35 personer.
Enligt Mantals-Längderne var hela Summan af de vid Verket b0' ende och underhållne personer, år 1828, 1146, och är nu 1,200, hvilka utvisar en tillökning på de sista 5 åren af 54 personer i hela folkmängden’ „ ' samt — r7 — - sami att arbetares antal utgör blott 26, 75 procent af hela personalen Genom bibehållande af det från ålder stadgade aflönings-sättet för Grufvans arbetare, att nemi. vid pass hälften af deras förtjenst utbetalas i contant» penningar och den andra hälften godtgöres med spannmål, så att detta se nare uttag lämpas efter hushållens olika storlek och behof: Genom Enkor* och Barns samt Orkeslöse arbetares underhållande med en till 7 å 8 000 R:dr årligen uppgående Gratials-Stat, och derigenom, att hvarje Hushåll bär sitt särskildta lilla Boställe med nödiga Potaloesland och tillfälle att Umia föda
Ilo samt lägra Fär, bibehålla, trefnad och förnöjsamhet bland folket, utan att uppsägningar eller afflyttning., behöfva begagnas för upprätthållande af ordning och arbetstid, äfvensom allt tiggeri af Grufvans folk härigenom ar förekommit, så att Jordbruket i orten på intet sätt lider a Bergsbruket, utan tvärt om, deraf drager en högst betydlig fördel, så val 1 afseende på de ^tjenstår Bönderna i kringliggande Socknar göra sig af körslor vid Grufvan, som pa lättheten att få afsättning å Landtmanna produeter, hvarjemte tillgången på Drängar och Pigor af Grufvu-arbetarneq harn, hvilka alla ej kunna användas vid Verket, derigenom lättas.
Hela sammanräknade Grufvu-förslaget under dessa 5 år, har utgjort i contana penningar 363,048 R.dr 32 sk. 3 rst., i den förbrukade spannmålens värde 168,291 R:dr 45 sk. 2 rst. samt i materialier, levererade in natura i-2J5 R:dr 6 sk., eller tillhopa 549,o85 R:dr 35 sk. 3 rst.
Riksgälds-Sedlar hvil ken Summa, fördelad emellan de förutnämnde, på samma lid edeline 527,478 Skeppund malm; gifyer 1 R:dr 2 sk. såsom hrytnings-kostnad per Skeppund malm, hvilkens absoluta värde ingår uti Jern-tilf verknin-en • vid Bruken.
Följagteligen kail ock Grufvu-brytningens årliga proyenue ej bär Uppgivas.
Spa n n må Is-con suni tion en på året, har, per medium, uppgått till 3,576 tunnor, hälften Råg och hälften Korn, in natura lefvererade från Bi uten.
Landtbruket vid Grufvan är ej af betydenhet, men har dock, under de seni,re ären’ !unnit ansef>lig tillväxt, dels genom inköpta nya Hemman °ch dels genom fortsätta ängsodlingar på mossar och kärr inom Grafva All111 finningarnes områden.
Under sist förflutna året bär en ödelagd Jern-Grufva, kallad Hamma-. 1118 Grufva och belägen a Olands Härads Allmanning i Alunda Socken, Lundsli. 5-årsberättelse för Upsala Län. 3 blifvit åter upptagen af Bruks-Patronen P. C.
Retlig, hvilken derutur redan hämtat Femhundrade Skeppund malm.
En annan derinvid belägen Giufvu-öppning, kallad Ramhälls Grufva, är af Dannemora Bergslags Interressenter inmutad, men ännu icke med arbete belagd.
Andra Grufvu-arbeten inom
Länet hafva icke under dessa är förevarit.
Tackjernsblåsning sker vid ii Masugnar, nemligen Österby, Tobo* Wessland, Hillebola, Carlholm, Strömsberg, Ullforss, Gimo, Söderforss» Hyttö och Harnäs, hvilkas sammanräknade Tackjeins-tillverkning utgjorde: \r 1828_30,710 Skeppund 12 Lispund 3 Skålpund , år 182g — 18,91 2 Skeppd. 25 Lpd., år i83o •—24,5or Skeppd. i3Lpd. 5 Skålpd.,Ar 183r — 19,861 Skeppd. i5 Lpd. 5 Skålpd., och år i83a — 16,4o5 Skeppd. 10 Lpd; Hvarvid anmärkes att det vid Harnäs tillverkade Tackjern begagnas vid Forssmarks Bruk i Stockholms Län, hvaremot Wattholma Bruk här i Länet betjenas af Tackjerns-blåsning vid Länna Masugn i Stockholms Län..
Stångjerns-Smide verkställes vid 9 Bruk, nemi.
Österby, Leufsta Carlholm, Strömsberg, Ullfors, Gimo, Wattholma.
Söderforss och Elfkarleö.
Tillverknings-beloppet var, sistlidet år, vid Österby 2,709 Skeppd. 8 Lpd. 5 Skålpd., vid Leufsta, med Carlholm 5,394 Skeppd. 10 Lpd., vid Strömsberg 1,890 Skeppd. 5 Lpd., vid Ullforss i,5o3 Skeppd. 1 5 Lpd., vid Gimo, 1,498 Skeppd. 5 Lpd. 9 Skålpd., vid Wattholma t,454 Skeppd., vid Söderforss 3,889 Skeppd. 10 Skålpd. och vid Elfkarleö r,3o8 SkeppiJ. i5 Lpd.
Vid alla sammanräknade utgjorde det, år 1828— 19,844 Skeppd. 2 Lpd. 12 Skålpd., år 1829—■ >9,499 Skeppd, 17 Lpd. 9 Skålpd., år i83o---19,5268 keppd. 10 Lpd. r Skålpd., år 1831 — 17,820 Skeppd. 9 Lpd. och år i832—- 19,647 Skeppd. 19, Lpd. 4 Skålpd.
Manlif■ictur-tillverkning.
1:0 Spik-Hammare finnas vid Wessland och’ Elfkarleö, hvarest samma smide utgjorde, å förra stället 1828, minst 88 Skeppd. 3 Lpd. och år 1,8 3 2' högsta beloppet ro4 Skeppd. 2 Lpd. 10 Skålpd., samt, å det senare, minsta beloppet 33 Skeppd. 12 Lpd. r Skålpd. sistlidet år, och det högsta är 1831 med 44 Skeppd. 11 Lpd. 5 Skålpd.; 2:0 Stålugnar ät’0 anlägde vid Österby, Åkerby, och Elfkarleö; och utgjorde sammanräknade Ståltillverkningen 4 dessa ställen, år 1828 — 294 Skeppd. r Lpd. 18 Skålpd, år 1829 ~ 379 Skeppd. 1 q Skålpd., år i83o—Skeppd, 1 Lpd. 2 — 19 — Skålpd., år 1831 — 53o Skeppd. 7 Lpd. 3 Skålpd. och år i832 — 3oi Skeppd. 6 Lpd., samt 3:o Ankare- celi Grofsmide sker vid Söderforss, hvarest tillverknings-beloppet deraf var, år 1828 — 347 Skeppd. 17 Lpd. 15 Skålpd., år 1829, — 282 Skeppd. 11 Skålpd., 180 — 2Ö3o Skeppd. 14 Lpd. 10 Skålpd., år i83i, -— 26f Skeppd. 4 Lpd. i2]Skålpd. och år i83a — 283 Skeppd. i5 Lpd. 5 Skålpd. Hela Folkmängden vid Bruken och Bergverken i Länet utgjorde sistlidet år, i3,i 18 personer, bestående af Bruksbetjening, Hammar-Smeder, Masugnsarbetare, diverse Bruksarbetare oell Manufactur-Smeder, Grufvu-arbetare, Skogvaktare och Kohlare, Frälse- och Landt-Bönder, Dagverkare och Torpare samt Gratialister, uti 2,875 Hushåll, eller, då de nied Jordbruk jemväl hufvudsakligen sysslosatte 1,343 Hushåll afräknas, af i,232 Hushåll och 5,392 personer egentligen tillhörande Bruken och Bergverken Värdet af de årliga tillverkningarne vid Bruken inom Länet, nemligen åf exportabla effeeter, kan icke annorledes än förslagsvis beräknas.
Om denna grund följes, uppkommer, nied tillägg af den mindre betydliga Manufactur-tillverkningens ungefärliga belopp, följande vär_ den af Brukens exportabla -tillverkningar, nemi. för år 1828 — 480 å 490,000 R:dr Banco, för år 1829 — 58oå 890,000, föråri83o — 5902600,000 R:dr, för år 1831 — 58o å 590,000 R:dr och för år i832 —6a5 å 63o,ooo R:dr Banco.
Den årliga consumtionen af Kolli, vid Bruken oell Masugnarne, är, naturligtvis olika i förhållande till större eller mindre tillverkningar.
Tackjern oell 2:ne Läster Kohl p:r Skeppd.
Med antagande häraf skulle den årliga kohl-consumtionen, under de sista 5 åren, hafva utgjort, per medium, för Tackjerns-blåsni»gen 29,437 Läster och för Stångjerns-smidet samt Jern.
Manufacturen 36,617 Läster, eller tillsammans för hvarje är 6g,o54 Läster.
I alla framställningar öfver detta ämne yttras bekymmer rörande den årligen tillagande bristen på Skogs- oell Kohl-tillgångar; hvarvid likväl den anmärkning bör göras, att då, under flere förutgångne Decennier, Bruksägarnes, ej mindre än Bergs-Tjenstemännéns, ulla bemödanden och specu - 20 lationer gått ut på Jern-tillverkningens förökning i qvantitet, med besparing af tid och rudimatier, nu deremot, under de sistförflutna åren, all möjlig omtanka användes på productens förädling och bringande till ett förökadt inre värde, äfven med uppoffring af tid, arbetskraft och rudimaterier vid tillverkningen.
Såsom redan förut nämnt är, hafva flere Bruksegare skaffat sig tillfälle till Tackjerns-blåsning af Dannemora Malm, i de skogrikare Norra Provincerne, såsom nu sker vid Hilleviks Masugn i Gestrikland för Hargs Bruks räkning, vid Movike Masugn i Norra Helsingland för Österby Bruks räkning samt snart lärer komma att ske vid Utansjö Bruk i Ångermanland för Lenfsta Verkens räkning.
Efter sina privilegier äro de flesta Bruken funderade på ett visst qvantum Jern som årligen» skall utsmidas, och för hvilket måste betalas Hammarskatt efter Smidets qvantitet å i procent, ehvad delta qvantum utsmides eller icke.
Det årliga smide, hvarefter denna Skatt beräknas, är: vid Lenfsta med Carlholm, 2,000 Skeppd, vid österby i,5oo; vid Gimo 3^5; vid Strömsberg i,65o; vid Ullforss i,45o; vid Söderforss r,600; vid Wattholma 700 och vid Elfkarleö i,85o Skepd. hvarföre Hammarskatts-afgiften, enligt Taxa, under sistlidet år, utgjordes, af Leufsta jemte Carlholm, med 65o Rdr, af Österby med 487 Ridr 24 sk., af Gimo med 121 R:dr 42 sk. af Strömsberg med 495 Ridr, af Ullforss med 435 R:dr, af Söderforss med 480 R:dr, af Wattholma med 169 Rull- och af Elfkarleö nied 370 R:dr Banco.
För de 5 sista åren sammanräknade, utgjorde denna ordinarie Skatt af alla ofvannämnde Bruk 14,988 R:dr 42 sk.
Dessutom skola Recognitions-Verkcn Leufsta, Österby och Gimo betala, för fritt smide, utöfver Hammarskalteu, årligen 1,200 R:dr Banco tillsammans, hvaraf Lufsta och Österby Bruk erlägga hvardera 533 R:dr 16 sk. och Gimo jemte Rånäs Bruk i Stockholms Län 266 Ridr 32 sk., eller hvardera i33 R:dr 16 sk.
Söderforss Bruk betalar för Ankar-Smide 1 procent af årliga tillverkningen, hvilken för de sistförflutne 5 åren utgjorde 228 R:dr 7 sk. io| r:st. Utaf Masugnarne erjägges Tionde-Tackjern när de äro i gång, med 1 Skeppd. i dygnet, med undantag af Harnäs Masugn, som icke betalar mer än ^ Skeppd., hvilken afgift under de 5 åren 1828-1882, utgjort för Söderforss Masugn io,o5i R:dr 44 sk., 8 rist, för österby 5,126 R:dr 82 sk. 2 rist, för Wesslands 3,789 R:d*’ 12 sk., för Hyttö 4,069 R:dr 5 sk,, för Gimo 2o36 R:dr 37 sk. 4 rist, för Tobo 2727 R:dr 3a sk., för Ullforss 2,167 R:dr 6 sk" för Strömsbergs 2,026 Rtdr 36 sk., för Carlholms 2,807 R:dr 16 sk., för Killeboda 1,615 R:dr 18 sk. 8 rst. och för Harnäs 3,794 Ridr n sk, 3 r:st, således tillhopa 40,212 R:dr ix sk. 1 rist eller årligen per medium 8,042 R:dr 21 sk. 5 rist Banco.
Härutöfver betalas ännu allmän Bevillning, till det belopp Tabellen upptager Öfrige
När ingar ne å Landsbygden äro i3 st, Tegel-Bruk, 1 Stamp-Verk och ett Päppers-Bruk.
Årliga tillverkningen vid Tegel-Bruken har vant omkring 700,000 st.
Mur- och Tak-Tegel, hvilka mest försäljas i Stockholm och Upsala samt förbrukas å Landet.
Tillverknings-beloppet af PappersBruket, Lingonbacka, är uppgifvet till 1,990 Ris papper af olika slag.
Vid Te^el-Bruken skola tillsammans i3 sländige arbetare och vid Pappersbruket 10 gärane, utom Lumpsamlare, sysslosättas.
Såsom Bi-Näringar må nämnas; ilo 1 o st.
Kalkugnar i värde upptagne tillsammans till 5,985 R:dr Banco, hvilkas afkastning är obestämd och icke kan vara betydlig samt villner afsättning innom Länet. 2:0 Saltpeter-tillverkningen, till hvars bedrifvande, för det närvarande, i Länet finnas e5o st. större och mindre Planl-Ladof jemte 73 jordsamlingar i Log-golf.
Denna tillverkning har gifvit, år 1828—1800 Lpd. 6 Skålpd.,år 182g <i488Lpd. 16 Skålpd., år 183o — 1,584 Lpd. 13 Skålpd., år 183 i — 1,4g5 Lpd. 1 o Skålpd. och sistlidet år 1629 Lpd. eller tillhopa 7,998 Lpd. 5 Skålpd. och således ungefärligen 1,600 Lpd. godkänd Salpeter ärligen i medeltal, hvarföre, elter 7 Rull’ 24 sk. för Lispundet, vunnits en contant inkomst af 12,000 Ridr Banko ärligen.
Denna vigtiga bi-näring, som svårligen förr än Allmänheten hunnit öfvertyga.?
örn möjligheten att dertill begagna ortens tillgångar på bränntorf, kail med vinst drifvas på den skoglösa slättbyggden, borde deremot luntila, med stor förmån, idkas öfverallt der materialier för sjudningen äro att tillgå utan särdeles kostnad.
Den är, på de flesta ställen, i bestämdt Brynande sedan Jordbrukarne vid sist hällne Riksdag blefvo från Salpeter-skattens utgörande in natura, befriade.
På andra trakter ater Ilar bågen för delina näringsgren stigit; Ålit i mohn sorn den blifvit nied mell euer mindre omtanka vårdad, och det torde kunna vara att hoppas, att det Saltpeter-belopp Länet kan afyttra, åter höjer sig, om Kronans inköpspris derföre förblifver oförändradt; 3:o Linne- och Ylle-väfnader tillverkas af Allmogens Qvinnor, för husbehof, men icke derutöfver; Likväl hafva vä - liderne af Engelskt
Bomullsgarn utaf de lägre numren under de senare åren betydligen höjt sig i värde och mängd; 4:o Fiske, egentligen af Strömming idkas i Elfkarleby, Wesslands, Leufsta och Hållnäs Socknars Skärgård, från medlet af Maji till medlet af September månad, sysslosälter ungefär 280 personer med 140 st. tvårodds-, såkallade, Sköt-båtar, och hvilkas fångst blifvit ansedd vara omkring 5oo tunnor sallt Strömming, bvaiulöfvei en ej obetydlig mängd af samma slaga
Den saltade
Strömmingen bortbytes till största delen på marknader i Elfkarleby och Skefthammar, emot spannmål, eller säljes emot 16, 18 å 20 R:dr Riksgälds-Sedlar för tunnan.
I Strömmar och Forssar invid* Bottniska viken idkas äfven fiske af Neijonögon, hvaraf ock en obestämd qvantitet, dels rökt och dels inlagd i kaggar, försäljes..
I Elfkarleby Socken finnes ett Krono-Laxfiske, som, jemte en tillydande liten Kongsgård och ett Sågverk, är utarrenderadt för en årlig afgift af 21 o Lpd. 111 Skalpd. gällt Lax, °att betalas med penningar efter Markegång.
För öfrigt är fisket j
Länet icke af betydenhet, ehuru sådant visserligen af mångå personer idkas i Mälaren och de mindre Insjöar; 5:o
Tjäru-bränning i skogstrakterne bedrifves knappt till dessa orters eget behof; 6:0 Kohlning, Körslor vid Bruken och Bergverken samt forsling af malm och jern äro deremot, för Innevånarne i de Socknar, som omgifva Bruken, vigtiga sysslosättningar.
Penninge-inkomsten för dessa forslingar och körslor kan väl icke med visshet uppgifvas, men understiger troligen icke 4,000 R:dr Banco för hvardera al de 2tne Fögderier, hvaruti Bruken äro belägne.
Priset på Kohl bär så höjt i c , att Braksägarne numera lära betala 1 R:dr 3a sk.
Banco for Stigen, ° Forslande af Spannmål, Tobaksblad, Norrlands smör och Fågel, är ock ea vigtig inkomslgren för Allmogen i de Norra Socknarne och särdeles » Tierp!5 Jagfc idkas blott för»nöjes skull.
Biskötseln är försummad af Ali' modell, hvaremot åtskillige Ståndspersoner på Landet och i Städerne^ idk» den med förmån.
För Brukens räkning finnas 4 Lastage-plalser, i Hållnäs, Leufsta, Wesslands och Elfkarleby Socknar, kallade Ängskär, Löten, Sila trabodarne och Skutskär, derifrån Leufsta, Carlholms, Åkerby, Hillebo a» Wesslands, Strömsbergs, Ullforss, Söderforss och Elfkarleö Bruks effekt^ transporteras till Slockholm; Men annan och vidsträcktare sjöfart idkas ic 23 Angående Näringarne, med undantag af Jordbruket, hvarom ofvan är utförligare handlade må slutligen anmärkas;Alt alla Hemman i detta Län kunna icke blifva sjelfständiga i afseende på sin skogs tillgång, ty ganska många hafva så inskränkt ägo-område, att utrymme för Skogväxt saknas, och de visa sig vara af naturen sjelf egnade åt åkerbruket ock ängs-culturen; (Varande Hemmanens ägo-vidd i den grad olika, alt hela mantal finnas med blott 20 å 3o tunnland jord, då andra äga till och med 1000 tunnland och derutöfver; och bör såsom exempel af olikhet i utsäde, nämnas, att en del, dock högst få, hela hemman eller mantal, äga sådant blott till 4^5 tunnland, då andra hafva 3o, 4° å 6b) att Bergsrörelsen är, såsom det ofvan anförda visar, af största vigt, och verkar fördelaktigt så väl på jordbruket som på åtskilliga binäringar, hvaribland en del just genom Bergsrörelsen äga sin tillvarelse; att alla de öfriga Näringarne äfven äro naturliga för orten och hvila på jordbruket, samt att på en bördig slättbyggd, der skog och sjö saknas, erbjuda sig mindre lätt tillfällen till Binäringar och att således Inevånarens omtanka der vill uteslutande, rigta sig på den egentliga åkerskötseln och hvad dermed äger oskiljaktig gemenskap.
Då behofven i och för hvad sorn med jordbruket äger oskiljaktigt sammanhang, blifvit försedda, varseblifva man inga andra föremål för gagnelig verksamhet.
Den öfriga tiden horrlgår obegagnad af Allmogens söner och drängar, ehuru deli borde kunna lemna runi för mångå nyttiga arbeten och äfven, ofelbart skulle göra, det, om barnens uppfostran vore rigtad dit åt genom deras vänjande från spädare åren vid kärlek till sysslosättnlng, Deri Handel, som å Landet äger rum, består hufvudsakligen deruti att Alhnogen vid årsmarknaderna i närliggande Städer, äfvensom i Stockholm, uppköper sina hushållsbehof af främmande varu-artiklar, samt, till stor del Höstfidén, försäljer sill spannmål jemte brännvin, något Hö och några Ladugårds-producter.
De flesta, för Landtmannens eget behof umbärliga, alster af hans Näringar föryttras i Stockholm och en del deraf här i Staden^>na behof af skogs-efFecter måste slätt-landets Innevånare fylla genom uppköp, Lill större delen från angränsande skogrikare trakter i Westmanlandbehöfliga Linnevarorne anskaffas på Distings-Markuad, sorn årligen, i kebruari Månad, sedan urminnes tider, hålles i Upsala och då talrikt Resökes af säljare från Ångermanland, Jemtland, Medelpad och Helsingland^mte ljuf v terne i Falu, Westmanlands oell Gefleborgs
Län de betydligaste afsättningspunkter för Landets hufvud-produkt.
Sådane långväga resor företagas alltid om Vintren och för att kunna verkställa dem , äfvensom för alt kunna förrätta skjuttsningar och de långa skogskörslorne, hafva ortens jordbrukare behof af det stora antal Hästar, som nu underhålles, då eljest Oxar skulle kunna, med mindre kostnad och större gagn för åkerbruket, underhållas.
Långa transporter med Spannmålen ända till 16 å 20 mil fram och åter måste företagas till vinnande af en någorlunda fördelaktig afsättning derå.
Ganska obetydliga uppköp af Spannmål ske hemma i Landet, och då åkerbrukaren således måste icke blott sjelf borrtforssla sin vara, utan äfven söka att bereda sig afsättnings-tillfällen som ofta blifva osäkra eller slå sig ut till hans skada, följer deraf, att brännvins-bränningen tillgripes såsom ett hjelpmedel, det der dräves vida utöfver ett skäligt husbehof och förvandlar sig till ett förstörande ondt, derigenom, att ett lätt och för lågt pris, tillgängligt öfverflöd af den farliga produkten uppkommer.
Landscommunicationerne i det inre af detta från urminnes tider odlade och bebodde
Län, äro goda, beqväma och för behofvet tillräckliga; dock hafva alne nya Härads-vägar af betydlig längd under de sednare åren blifvit anlagda, nemi. den ena från Skuttunge By genom Skuttunge och Bälinge Socknar till den så kallade vestra Landsvägen, och den andra från Walla By i Wesslands Socken till norra Landsvägen emellan Mehede och Elfkarleby Gästgifvaregårdar.
Uti den inre Handeln har någon annan märkbar förändring under de sist förflutna åren icke skett, än att de tillförene tillåtna arne Årsmarknader i Elfkarleby Socken, hvilka befunnits öfverflödiga och skadliga, numera, enligt Kongl. Majus Nådiga beslut, upphört, och inskränkts till ett sådant utbyte af Skärgårds-producter och La nr! tålanna varor, som jemväl vid Skefthammar Kyrka samt på åtskilliga ställen vid Mälarens stränder, såsom Flottsund i Bondkyrko Socken, Örsunds bro i Girista Socken, m. fl., äger rum och hvilka sedan fordna tider ännu talrikt besökas, vid Midsommaren och Michelsmässan af ‘»kärgårds-boer och Landtman, hvilka senare då, emot spannmål, för förskaffa sig saltade fiskvaror.
Numera finnes således blott en enda marknads-plats å Landet, nemligen vid Skefthammar Kyrka, der Marknader årligen hållas i Junii och October Månader. 4:o Politisk Författning.
De under sednare åren förefallna Jordeboks-föränd ringar bestå deruti; att, genom skedda Skattläggningar i Länet, ijj Mantal Krono tillkommit samt alt 7 st.
Odlingar, 1 Torp, 5 Ängar, enie Vätten-Mjöl-Qqarnar, 1 Vatten-Såg-Qvarn och 49 sti ^ Krono Parker uppodlade Lägenheter, blifvit skattlagde; Hvarjemte f Mantal frångått Kronan genom Skatteköp och blifvit under Skatte-tite! upptagna.
Å enskildt» ägor upptagas val, tid efter annan, nya Odlings-Lägenheter och Nybyggen, men i den trakt af Länet, der mesta utrymme dertill gifves, förkomma de dock mera sällan, i följe af Jordägarnes uppmärksamma omtanka , att emot intrång och tillgrepp freda de för Bruken och Bergverken sä dyrbara skogarne.
I följe af arf eller andra Laga fång inträffa hemäaans-klyfningar rätt ofta, dock icke i mindre delar än sådana, hvarå Åbo kan vara besuten.
De fordna samhälligheterne i åker och äng försvinna mer °ch nier med hvarje år, och af de i Länet anställde 12 Landtmätare äro de flesta i beständig verksamhet och sysslosättning, äfven med de i Kongl. Majus Nådiga Stadga den 4 Maj 1827 omförmäldta Laga Skiften, hvilka Val ännu sällan kunna fullbordas utan tvister vid Ägodelnings Rätterna m. *0., men allt mera inses vara för Landthusliållningen välgörande och vigliga samt derföre årligen tilltaga i antal.
På slättbygden, der dessa förmätningar äro mest nödvändiga, mötas de dock af ett ganska svårt hinder 1 ^en mycket betungande stängsel-kostnaden.
Antalet af sjelfägande Jordbrukare samt af Arrendatorer eller Brukare - ar Ungefär lika stort, med någon öfvervigt å de förres sida.
I Länet finnas i5| mantal Posthemman samt 27 Gästgifvaregårdar.
''dane till serskildta ändamål anslagne och donerade Hemman och lägenhe^r> Soni icke kunna i Tabellen upptagas under rubriken: ad plös usus, fm e) i Länet.
Lundsli. 5-årsberättelse för Upsala Lån. 4 Lä-et af Åbyggeby Qvarn i Wendels Socken, Odensfors Qvarn i Tierps Sockendel!
Lingonbacka Pappers-Bruk i Farlåsa Socken, har vållat att skada genom öfversvämningar stundom tillskyndats ofvanliggande jordagor, men genom de årligen skeende Å-rensningar hafva dessa ^lägenheter blifvit ti största delen afhulpne.
Sådane vattu-dämningar förorsakas ock af Karlbolms Bruk i Wesslands Socken, af Dannemora Bergslag för Grufve-dnften samt af Gimo och andra Bruk i Bergslags-orten: men dels är denna uppdämning företagen å egna ägor, och dels ersättes den derigenom vållade skada, antingen genom öfverenskommelse med Bruks-och Bergverks-agarne eller ock genom de indirecla förmåner Bruks-rörelsen tillskyndar det omkring liggandelandet, så att verkningarna af dessa oundvikligt nödvändiga vattudämningar icke kunna sägas vara för jordbruket menliga.
För Moder-Näringen äro de i Tabellen omförmäldta Stats-bidrag, utan tvifvel, direete tryckande, emedan de öfverhufvud tagne, uppgå till 7A procent af uppskattade värdet utaf Krono- och 7^T procent af Skaltc-Hemman , som utgör ungefärligen hälften afall jord å Landet.
För Frälse-jorden uppgå Skatterna till vid pass 3| procent och för Säteri-jorden till ij procent; dock måste härvid anmärkas, att en högst betydlig del af de, uti Tabellen till penningevärdet, efter uppgift från fögderierna, utförda Stats-bidrag, bestå uti sådana allmänna bördor, t. ex. Skjutts, Väghållning, Skallgång m. m. som utgöras in natura, oftast på en tid af året, som är för Landtmannen* öfriga omsorger mindre dyrbar och följaktligen icke alltid medföra uppoffringar i Ekonomiskt hänseende.
För de skattskyldiga är det allmänna uppbördssättet alldeles icke betul!' gande.
Krono-Tionde- och Afrads-Spannmålens utforsling sker antingen sjöledes, eller ock på en för Landtbruket mindre angelägen årstid, dels till SlottsMagasinet i Stockholm och dels till Krono-Magasinet härstädes; och hat, under de sednare åren, icke försports någon klagan öfver olägenhet dervid Håbo, Bro, Trögds och Åsunda Härader äro mest tryckte af Krono' skjuttser och inqvartering, äfvensom af Håll- och Reserve-skjutsen, emedan dessa Härader genomskäras af stora stråkvägen imellan Stockhom och Göth8' — 27 — borg.
Minst besvärade af dessa bördor äro deremot Olands och Rasbo Hä-, rader samt Leufstads och Dannemora Tingslag.
I Olands och Rasbo Härader samt Dannemora och Leufsta Tingslag jemte en del af Norunda Härad är dock skjuttsnings-skyldigheten på Entreprenad öfvertagen af Gästgifvarne.