Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I förening härmed har Utskottet också trott sig böra omnämna de forstag, som uti Wälloflige Bor, gare-Ständet blifwit gjorde till befordrande af en jemnare och mera säkert till ändamälet ledande Läns Markegångssättning, sedan de sednare ärens erfaren, het bewisat att de wid 1809 och , 812 ärens Riks, dag widtagne föreskrifter härom, ej sivarat emot wän, tan; och som detta afwen influerar gansta betydcli, gen pä resultatet af den nu antagande Bcwillningen, tror Utskottet sig sä mycket helldre böra till, styrka de af Wälloflige Borgare-Ständet gifne förstags godkännande, som Utstvkltt anser dem wara de ende Den 8 Augusti. 24zr ende härföre tjcnlige, som tillika med Regeringsformens 75 §. kunna förenas, och lyda de som följer: "Genast efter der Markegängcn i hwarje Län blifwit satt, stall det äligga Konungens Befal-nings, hafwande, alt med först afgående Post till Stän, derneS Justitie-Ombudsman öfversända ett Exemplar af Markegängs-Taxan jemte desi egue utlärande i ämnet, med skyldighet för denne att samma Taxa wederborligen gransta, och derest något i ett eller annat afseende wore att erindra, sine Beswär i Kongl.
Kammar-Coilegio ingifwa; stolande Justitie-Ombudsmannen gifwa noga akt pä de upplysningar han äfwcn i detta afseende frän Landsorterne kan erhälla, och ej »undre den enstildkes än Allmänhetens rätt i dylika frågor iagttaga och bewaka." 2:0.
Af en Ledamot uti Högloft.
Riddersta, pet och Adeln samt af Hederwärda Bonde - Stan, det är yrkadt, bet alle minderäriae Manspersoner, eller emellan is och -8 är, borde njuta lindring i enlighet med sörre Författningen; och har BondeStändet förestagit denne lindring till twä tredjedelar af eller med en tredjedels nedsättning pä den för hwarje Mansperson fastställande afoift.
Ehuru detta onekligen gjör nägot mera beswär för HäradSstrifwarne m. fl. kan Utskottet dock icke srängä billigheten af detta yrkande, sä wida Riksens Högloflige
Ständer tror den häraf uppkommande minskning uri hela Bewillnings-Summan kunna ersättas med något annat, hwaraf skulle följa ett sädant tillägg i rednckionen af Författningen: ynglingar uyder 18 är berala rrvä credjedclar rnoc hwad för ^Manspersoner föresstrifwic ar. z:o. Afwen hafwa 2-me Ledamöter af Högloflige Ridderskap^ och Adeln, samt en af Wällofl. Box> 24Z2 Den 8 Augusts.'
Borgare, Ständer anmärkt, att Personela afgiften borde wara olika efter Personernas olika stand och willkor, i likhet med hwad 1300 ars och äldre Bewilmings-Författningar i denna del innehålla.
Utskottet tror deremot det strida bade mot benämningen af principen för en Personel afgift eller Koppskatt, som ester hwarje individucs lika anspråk va beskydd för fm Person af Laxen och Styrelsen; Äfwen som Utssottet anser de nu förestagne öfrige Artiklar af Bewillnings-Förordningen, mera rattwist bidraga till utgörandet af skatterne,>fter allas olika willkor och Olägenhet i Samhället, än de äberopade äldre Författningar. 4:0.
Har Hederwarda Bonde - Ståndet äfwen yrkadt förskoning för Zndeldta Soldaten, åtminstone i likhet med den Wärfwade, da han är i fält.
Utssottet som häraf frugtar en bcswarhg och willfam beräkning för sadan, än kortare än längre tid af aret, som kommendering i fält kunde existera, förmodar att Hederwarda Bonde-Stander stall finna Utssottet hafwa gjordt tjenligaste affeendet padest önskan, med fin här nedanföre gifve tillstyrkan, alf af framdeles blifwande öfwerstotk a Bewillningen, hela Personela afgistcn för Soldater och Batsman, ma blifwa den förste, som helt och hollst indrages. 2 Art. i §. iw.
Pa de af sa wäl Högloflige
Ridderffapet och Adeln samt Högwördige Preste- och Wällofliae Borgare»Standen gjorde anmärkningar, har Utssottet ansett sig böra göra det afseende, att den för alla Embets- och Tjensteman»», Löner tillstyrker en lägre beräkning än de förut antagne 4 pru - Den 8 Augusti. 24Z) rent, nemligen: för alla Embets- och Tjensteman, som hafwa under och till och med zoo R'-dlr§ inkomst 2 procent, för deröfwer kill och med 62c» — z procent, men alla öfriga 4 procent.
Någon förhöjning öfwer 4 procent för dem sorn hafwa «,soo Rwlr och an större inkomst af Svfilan, kan Utssottet ei för sin del medgifwa, da i alla fall skillnaden af i procent, är den minsta, som billigen kan gjäras i anseende till ägande och blott nyttjande ratt, de förbindelser oberäknade, Tjensteman i öfrigt har att uppfylla. 2:0. Högwördige Preste, och Wa 'ost.
Borgare-Standen hafwa tillika yrkat afdragsrattighek för kostnaden, för nödwandigk biträde uti stensten; Utssottet tror ock wara pa goda stal grundadt, och förestår i stället för orden: decä cilläces inga afdrag, följde derä tillätes inga andra afdrag än för de jö>e,soners underhäll och aflöning, som till Sylaus bestridande aro ornngangeligr. z:o.
Anmärkningen af en Ledamot utaf Högloflige Ridderstapet och Adeln, att skillnad borde göras emellan indelt och vindell Lön, kan Utssottet icke annorlunda förklara, än alt anmärkare» ej lärer hafwa observerat stadgandet, att hwad som indelt är, stall till penningar ester Markegangs warde förwandlas, och beräkningen af Bewillning dera utgöras.
Utssottet hemställer endast om icke orden: föregående årets Markegång kunde förtydligas till senast fatte Markegång. 4:0.
Utssottet har icke heller funnit ssal att tillstyrka den af Wälloflige Borgare, Ständer till beräknande bland inkomst anmärkte Falk, aflöning i krig, såsom träffande Landets Försvarare. Siban-.
N:v NZ. .US, d4Z4 Den 8 Augusti. r:o.
Att för Gratialer m. m. Bewillning efter 2 Att. ej bör öga rinn, da deke ej uppgå till 5« R:dlr, som anmärktes af bade Högloflige Ridderstapet och Adeln, Högwördige Preste- och Wälloflige Borgare-Standen är observerat i Redaclionen; äfwen soin 6:0.
Att Boställs, astomsten tillägges andre Löne-förmohner och Bewiilningen sedan a Hemman som deraf uppkommer^ utgöres. 7:0.
Anmärkningen frän Högwördige Presteoch Wälloflige Borgare - Stånden om Adjuncters och Bruks, Presters in. fl. Taxerande, i likhet med alla andra efter inkomst, anses äfwen rigkig; dock att 2 R:dlr såsom det minsta utsattes, hwarunder afgiften efter 2 Art., för någon sadan elkan utgöras. 8:0. litt Högloflige Ridderstapet och Adeln är anmärkt as en Ledamot, att Bewlllning a katroni Loclssiarum för Krono-Tionde ei är billig, och af Högwördige Prest-Ståndet att äfwen, för Kyrko, Tionde som Patroni uppbära, borde tilläggas Utskottet anser sig ej kunna tillstyrka befrielsen, när enligt 1800 ars Förordning den utgordes med 8 procent, och med lika stal skulle äfwen all KyrkoTionde befrias, hwarom dock ingen anmärkning fran Rcsoective Stånden gsordts.
För öfrigt har anmarkaren miktagit uti anförde skälet för sitt yrkande att efter 2 Art. afgift äfwen af denna ägarens inkomst, redan är förut älagd.
Högwördige Prest-Standets anmärkning observeras uti Nedaction. 2 §.
Din Sräderne. r:o.
En Ledamot uti Preste- och flere utaf Wälloflicie Borgare-Ståndet, hafwa yrkadt antinsen Clahen för Handlande, likasom för Handtwer kare - Den 8 Augustk. 24Z5 kare är utsatt, efter ock, att för defle sednare, matte äfwen blott ett minimum utsattas.
Utstottet tror kör desi förre Förflag i denna del wara fullgoda skäl till denna olikhet a >örde, och kan derföre icke tillstyrka afseende pä hwad dttemok kiu anmärkts. 2:0.
Samma Ledamot uti Högwörvige PrestStänder och en i Wälloflige Botgare-Ständck, hafwa ock yrkat en lägre Clafl för Handtwerkare i enlighet med förra Författningen.
Ut stötte t tror sig endast hafwa nödigt Hänwisci till föreskriften i förra Författningens tillägg och Upplysningar, näst efter Skydds,afgiften L MoM.Z äfwen som den af Utskottet wid denna Riksdag i början af L Art, 2 §. föresiagne frihet att taxera Personer, som behöswa werke lig Considerakion, under den nu föresiagne lägsta Clafl, hwarigenom Utskottet tror sig ä ena sidan wal hafwa sökt motwerka en illusion som anmärkaren synes witsorda, att haswa warit nog gängse, men a den andra äfwen hafwa lämnat en tiilräckclig och större latirude, ari förut för Taxeringsman, akt göra afseende pä särskildte afseende förtjenande omständigheter; och enar Utskottet snarare och med stal bordt förmoda att häraf skulle följa mera hug att wara Taxeringsman, fa kan Ucstottet ej undgä i afseende pä LedamotenS l Prest,Ståndet gjorde.siuteliga tillägg uti desi anförande nämna sin förmodan, att wederbörande KgkMajtts och Kronans Ombud, äfwen som pluraliceten af Riksens Högloflige Ständers Representanter wid Taxeringar, ej jära underläta att söka förekomma, eller om det c> kan ske, pä stut Författningen bjuder, beifra ett sgdant någon Taxeringömans'förfarande emot ed och förestlift, som der förespås. * * S4Z6
Den 8 August!. z:o.
Anmärkningen om Conlingent-Borgade skall uli nya Redactionen blifwa obserwerad; men bet af en Ledamot uli Prest-Ståndet beaärte undantag för Borgare-Enkor, att de ej illa anses som Borgare till Bewillning, ehuru de icke uspsäga sitt Burjkap, nar be ej sielfwe fullfölja negon näring, kan Utffottet ci för sin del medgifwa. 4:0.
Pa den uti Högwörbige Preste- och af Wälloflige Borgare-Ståndet anmärkte nödwändighec af särssildte Claster för Fistare som arv Bergare, har Utjkottet gjordt det afseende, att det förestår särffild afgift för dem sr Claster 20, 12, 8, 5, 2 och en half R:dtr.
Afwen som för Skeppare, hwilka föra Fartyg och Bätar pa insjöar, enligt giswcn anledning af Wälloflige Borgare-Standels anmärkning uti 2 Art. för sin Taxering, hänwisas lill de samma Claster, som för Fiskare är utsatt. ;:o. Äfwen har Utjkottet förändrad! skyldigheten för kringfarande Judar, sa wäl som för Hästhandlare och Glasförare m. fl., att uppte quitterad Skatt, Sedel för förra aret, till den, att uppte sa, dan för löpande aret, eller bewis, att de för densamma ställt nödig säkerhet, och Hästhandlares, GlasförareS sic. atföljande Qwinspersoner, hafwa nu ock ihogkommits med den förestagna Bewillningen, till halsten mot Karlarne. 6:0. Äfwen har Utjkottet pa en Ledamots af Högloflige Ridberffapkt och Adeln gjord anmärkning, förestagit den förhöjning för Gesäller i alla Städer, att Werk-Gesällen eller den första, der 3 Gesäller pa werkstaden finnes, betalar efter 2 Art. s R:dlr 16 st.j Bcwillningen för Kammar, Jungfrur förhöjeö lill z Rrdlr.
Kam - Den s Augusti. 24Z?
Kammartjenare r N:dlr, sch för Akare i de öfrige Städer utom Stockholm och Götheborg är tillagt en högre Clast af 6 Rrdlr 32 st.
Deremot har Utskottet icke ansett sig enligt densamme Ledamotens af Högloflige Nidderskapets och Adelns begäran, kunna nedsätta förestagne afgiften, för Kock eller Fabriksmästare, för hwilka sednare uti förra förstaget finnes alla de lägre Closter fran nu gällande BewillningS-Förordning intagne, fastän tillvkte med någre högre Icke heller har Utskottet kunnat skäligen öka Arbetares i Städer afgift efter 2 Art. sedan den förestagna, med tillagg af Personela afgiften, redan högt öfwerstiger hwad den förr warit. 7:0. Wälloflige Borgare - StandetS anmärkning om Jern- och Brädwräkare samt Klampare är observerad, samt för Krögare och Spisawartersidkare i afseende pa dcste sednares nödwändighet kör mat- och drickshallning till den Arbetande Allmänheten, medgifwes en ny Clast, saftm minst af 6 N:d!r za st. Afwen Högwördige Preste-Standets yrkande tillägg:
Ursm s^r Bräirwrns miaucerirrg i händelse den blir tilläten, iagttaaen.
Stadstjenare äro hänwiste till Städernes Betjente, och begärte tillägget tvid Advocater m. fl., att de, utom för sin derjemte ägande Syfta ellev När«ng för denna befattnig böra taxeras, kan bäst vbserveras i den generel! uti nya Redactionen tillägxande inening, som gäller för alla Beställningar, Tjenftcr och Näringar, att afgifterne för hwaroch en särffild blifwa beräknade, och för den Person som Lem innehar och drifwer sammanstagne. 8:0.
Der hade warit hell emot grunden för denna Artikel af Bcwillmngs-Föroxdningen, om 24Z8 Den 8 Augusti.
Hus i Studer stuve frikavats fran afgift a deras warde, ftin en Ledanwt af Höglofi-ge Ridderstapet och Adela önstac; almen ftin Utffottet ej kunnat gjöra an ende va uri Wälloflige Borgare-Standet af äfwcn en Ledamot gjord anmärkning, attBrandföxsäkpingswärdet, ej kil! wärderingcn blifwer näsen tjenlig grund, bwilket lltstottct sa mycket mera tror, som enligt sednare Forfattningar, Husägare ärv alagde efter wisic ars förlopp, fata besigtiga sina försäkrade
Hus, och herwig adagaläaga, att de äro rmderhallne och i samma goda tillstånd, som wid waxdering till Brandförsäkring, samida de wilia till, gvdonjura försäkringen.
Den som ej stuve finna sig wid, att betala Bewillning efter ett möieligen för högs Beandsörsäkringöwärde, kan lätt hjelpa det igenom nedsättande i Brandförsäkrings - Contojret, af detta wärde.
Wid 2:drcft Art. z §. iw.
Är fran Höglyflige Ridderstapet och Adeln anmärkt, att ehuru Rusttjenst- marker af FrälseHemman i allmänhet utgöra cgenstap af grundränr ta, forst ej bör wara underkastad förhöjning, har densamme likwäl fran 8 si. blifwil upphöjd till l2 si., samt att den Frälse,Hemmanen i Skane, Halland, Blekingen och Bohus
Län förut asakta särskildta Bewillning, likaledes blifwit förhöjd till co procent emot hwad igenom sistledne i8ro ars BewillningsFärordning derä warit satt, ehuru berörde Hemman sedermera blifwit underkastade en dryg och mer ön i andra Orter kanbara Extra Rotering.
Uistoktek anser wal Rusttjenst? markerna ej kun, na till grundränta hänföras, ock att da afgiften i pe eonqueiterade Provincerne af Frälse-Hemman hax sfftmdk pä sörssoning frän Adelsrustningens preste, ran - Dcn 8 Augusti. 24Z9 rande, kan ock afgiften ei förswinna, men som Hemmanen blifwit genom Extra Roteringen ansenligen betungade, och förberörde afgifter sednast ar i8ia förhöjde, sa att annan tillökning deri, nu skäligen ej bör äga rum, än som swarar emot myntets sedan den tiden försämrade wärde, sa medgiswes billigheten af minstning i den än widare projecterade tillökningen till 25 procent, sa att för hwarje Rusttjenst-mark projecteras i afgift ro si. i stället för 12, samt af Frälse-Hemman i nämnde Provmcer, nemligen i Skane z R-dlr 26 si. » stället för 4 R:dlr 12 si., i Blekinge z N:dlr 16 si. i stället för 4 R:dlr, i Halland och Bohus Län z R:dlr ii si. i stället för z
R:dlr 42 si. afUissckne^Hemman efter helt räknadt samt hälften af JnsockneHemman. 2:0.
Egenteligen af Herr Grefwe Gyllenborg, samt af Högwördige Prest-Ståndets endel Ledamöter, har blifwit anmärkt, att de olika beräkningar för Bewillning af Arendatorer, som innehafwa Jordegendomar, Bruk eller andra Lägenheter, icke synas äga någon stadgad naturlig grund, utan wara grundad pa godtycke, ledande i wisia fall till Arendatorers obehöriga twang och k andra ater till säkerhet vin erforderlig tyngd af Statens behof.
Utskottet anser ock denna anmärkning ej sakna Laga fog, och i stället tillstyrker akt afgiften bör af Arendatorer erläggas, efter enahanda beräkningsgrund, som i allmänhet för Fastighets-Innehafware blifwit lagd, salunda, att sedan den under Arrende innehafwande Egendomen, ware sig Kungsgårdar eller andre Kronans eller enstiltes tillhörigherer, Bruk eller Lägenheter, af hwad bestassenhet de wara mage, undergalt wärdermg, derwid likwäl ej an - 2440 Den 8 Augusti, andre Hus komma i fräga än af hwilka Arendatorer för egen räkning och för Egendomens nyttjande sig begagna, famt räntan deraf bliswit cili ftin procent beräknad och Ärende-asgifterne derifrån asgärt, bör s procent af återstående behållningen utgöra 21- rendatvrens Bewillnings-afgift af Eaendomen eller Lägenheten.
Dock alldrig under en siettedel af ägaryes Äewillning af sainma Egendom. z-o.
Särskildt förekommer anmärkning fran en Ledamot af Högloflige Ridderskapet och Adeln, dels att Arbetare, sem ei äro lagstadde, skola blifvit Taxerade lägre än tillförene, ehuru de aga bättre tillfälle, än laa"adde Tjenstehjon till förtjenst, dels att afgiftens beräknande af Fogdar och Jnfpectorer i mohn as Egrndomarnes storlek, der de äro antagne, rj stall wara lämpelig, enär sädant ej bewisar Löneförmonernas bestaffenhet, såsom utgörande rätta mattstocken; men emedan lagstadde Tjenstehjon i och för deras personer ei blifwit påförde negon Bcwillning efter denna 2 Artikel, hwilkcn ater drabbar de personer som ej äro i tjenst, jemte den gemensamma Capitalions» afgiften efter i Art., samt nägon annan mera säker Controll för afgift af Fralse,'Vttjening ej gifwes an i mohn af Egendomens bestaffenhet, der de äro antagne, sa kan a berörde amnärkningar något afseende ei gjöras. 2ltt Krogar pä Landet fatt en mindre Taxer na än tillförene, utgör äfwen ett anmarkrknasämne af en Ledamot hos Högloflige Ridderstapct och Adeln.
Denna förfaller likwäl wid betraktande deraf, att afgift lör Bränwins - minutering kommer särkildt at' - läggas de Krogar, som en sadan försäljpingsrätt kunna förunnas; hock medgifwcs alt den mine Dev 8 2lUgUstt.
L44» minsta graden i afgiften Twa Riksdaler stan förswinna, sa att j ställer den lägsta plifwer z R:dlr. §. 2.
Rörande afgiften för Kohlnings-frihet, dels pä Kronans, dels pä Harads- och Sockne-Mlmänningar, har i Högwördige Preste- och Wällofl.
Borgare-Ständen den stadgade afgiften blifwit ansedd för ringa och ei swarandc mot den sörmohn som Kohlningen medförer, Mar dels en högst obetvdelig, dels ingen afgift för densammas begagnande erlägges; hwarförutan uppsigt emot Kohlningens utwidgande ej möjxligen skall kunna astadkommas.
Med godkännande af desie omständigheter projccuras alltså förhöjning frän 4 til! L si. för hwarje Stig Kohl pa Kronans Allmänningar eller Recognitions-Skogar, och i enahanda förhållande af de öfrige» §- s r:o.
Pa erinran fran Walloflige BorgareSländet bifalles, att samma tillägg sker för Glasförare som förut rörande Hästhandlare är,'aottagit. 2:0. Gärsarl-Handlandes Bewillning, rörande hwiiken anmärkning derstädes likaledes är gjord, anses ej skäligen kunna förhöjas i anseende till deras genom Författningar inskränkte Handelsfrihet, och deras redan iagttagne uppförande til! afmätt proportion med Ulricehamns Borgare. z:o. Anmärkningen mot den afgift, hwarmed de Pasi blifwit belagde, som dem till Utrikes Orter kunna meddelas, anses derigenom förfalla, att endast Handel med otjllätlige wahror blifwit dem genom Kongl. Förordningen är i8oz förbuden, men likväl ej beläget att Utrikes resor sig företaga §. 7- 2442 Den 8 Augusti. §. 7- Borgmästaren Lindes anmärkning, rörande Bcwillning af Qwarnar, seni äro i Städerne indelte elier anstagne pä Lön, observeras wid Redackionen lil! nödig rättelse, lika med hwad stadgadt är om Qwarnar, som Borgare innchafwa. §. 8. 1:0.
Som det ffulle lända till rubbning i principen om Kvrko- och Stipendic-Län, som gifwa 6 procent, ffulle undantagas fran den skyldighet, att ersätta Gäldenären den dera beräknade andel i hans afgift, och hwilken rubbning ffulle medföra större olägenhet än den, som söster den deraf blifwande tillökning i Redogörelserne för dulika Merks Cassör; sa kan a hwad i Högwördige Prest-Ståndet, rörande denne omständighet blifwit andragit, desto mindre fästas afseende, som för stikå Redogörelser,> särskildta Tjenstemän äro antagne. 2:0.
Pä lika grund, och pä det principen af synlig förmögenhet och weterlig inkomst af Löne-förmohner och rörelser, som utgjör beffattningens föremal. ej ma rubbas tili störande af Statens säkerhet, har man ej utan äfwentyr kunnat anwisa Kronan till liquid med Capitalisten om Bewilining af dess fordringar hos dylika personer, hwarföre ockden derom hos Högloflige Ridderffapet och Adeln wäck1a frage» mäste förfalla. z:o. A alla Discont, och öfrige Actie--Werk, ber penningar blifwit insalta, bör oansedt de icke gifwa öfwer 6 procents ränta för den insatte Summan, afgift destohellre erläggas lika med hwad an, nan inkomst utgår eller fem procent af räntan eller mdet-niMn, som stikr i förra Betänkandet warit af - Den 8 Augusti. 2445 sett, fast sädant wid Redactionen ej tvdeligen blifwit determineradt.
Anmärkningen i denna omständighet fran Wällustige Borgare - Ståndet warder alitsa antagen, och bör följagteligen nast efter Momsorn börjas med private Acrieagare ;c. tilläggas i stutet — stiger ärliga utdelningen blorr cili 6 procent eller der under erlägges deraf säsom Bewillning c progent, lika med hwad rörande annan Egendom är förordnadr.
Götha Canal Discont-werk likwäl enliyc undfangne Bowlings och Riksens Ständers privilegier, här, ifrän undantagit. §. st. 1:0.
Utaf en Ledamot i Högwördige PreffStandet är anmält, att för Arf, Testamente eller Gaswa, som fjermare arftagare erhålla, när närmare ei gifwas, de förra icke böra erlägga mera än de senare; men jemte det, att i alla förra Författningar, sadan åtskilnad blifwit iakttagen, stnner Utskottet orsaken dertill tydeligen ligga i den omständighet, att lika som hela denna afgift är en mättelig tribut till Staten för en sä lätt åtkommen winst eller förmögenhet, bör den fjermare anhörige, som densamma åtkommer gerna betala denna glädjepenning j samma man drygare, som winsten för honom bör wara mera owäntad. 2:0.
En uti Högwördige Prest-Ständet gjord anmärkning om ordet behällen skall iakttagas wid pya Redactionen; likasom zw.
Den i Wällofl.
Borgare-Ståndet wäckta omständighet för Arfs-medel som gä ur Landet, att de beräknas ester försäljnings, ej Boupptecknings svärdet. , , z Ark.
S444 Den 8 Augusti. z Art Gur Progressive Afgift. ns. Sedan 2:dra Artikelns afgift, som grundlägger denna Progressiva afgiftens beräkning ar utan allt afdrag för stuiorr eller ranta a dem, har Utstottet icke eller nu kunnat wika uran den med principens bibehållande, sa wal ftin Statens säkerhet att ursa dess behof ensamt förenliga, ftm ock i fullföljd af den utaf Utskottet fran arbetets början sa wigtigt ansedde oanständighet, undwikandet att Staten skulle halla sig till Capitalisten dicette oundgangeliga method, gtt bade 2:dra och zstje Artiklarncs afgifter mäste utgå för all Egendom, Rörelse och Inkomst, sädane de synbarligen atkommas och träffas, samt utan alla, oftast osäkre och diktade skuld- och ränte afdrag.
Utskottet har likasom förut derjemte trott, att den statt Capitalisten härigenom uti ersättningen til! sin Läntagare är älagd lemna Staten, sällan undgås, da Capitalisten ofta är lika angelägen hafwa sina vcngar pä soda händer, som Läncagaren att fa behälla dem.
Och skulle en härd Längifware nägon gäng lyckas att twinga sin debitor att sjelf »vidkännas statt, och denne ej wäga framhålla honom till Lagens bestraffande, är detta icke annat, än hwad beklagligen ej kunnat alltid till dato förekommas, att en eller annan Capitalist tilläckrat sig öfwer 6 procent af sin fattiga nästa.
Wikt är, att pä detta färcsiagna wis, ätkommcs Capitalistcn i de flesta fall.
Pä annat wis sällan.
Utstottet har således icke kunnat göra nägot afseende pa de i flere af Riks, Standen gjorde anmärkningar häremot, till någon förändring i denna huf - Den 8 Augusti» 2445 hufwud - princip, oaktadt deraf blifwer en twungen följd, att Capikalisten aldrig kommer alt betala progressions procenten utan blott — och i alla händelser att godtgöra Lantagaren, ware hwem han wiil 5 procent af dess ränka, men hwilken lindring för Capitalisten, hwars egendom merendels är ifrån äe förminskas igenom Penningewärdets nedsättande, icke torde böra afundas.
Utskottet har deremot pä sa wä! i Högloflige Ridderstam'» och Ädein, ftm Högwördige Prest- och Wallof!.
Borgare-Ständen, gjorde yrkande af Progressions - Tariffens nedsättande och jemkande, med en langfammare progression till den grad, att den icke blifwer för de större accmnulerade Egendomarne alldeles odräglig eller öfwerdriiwen, sä mycket haldre gjordt det affeende att lata upprätta en ny nu ftamlemnande Progressions. Tariff, som ehuru uti de lägsta Classerna nedsatt kill twwwdjedelar och uti de högre till halsten af den förra, ester en wisser ligen icke för högt tilltagen calcul likwäl lemnade full apparence, akt den paräknade Summan af i;6,ooc> R:dr troligen wida deröfwer stall utgä; Hwarwid Utskottet tror sig böra för Riksens Högloft.
Stander nämna, att ehuru i calculen, som förra gängen ätföljde förslaget, blott denna Summa war upptagen, såsom allt hwad till behofwets fyllande erfordrades, hade den dock da af Utstottet paräknats att giswa minst dubbelt.
Utstottet hoppas pa detta sätt, hafwa förenat de skiljaktiga meningar i denna del och lofwar alt uti nya Redactionen obserwera allt öfrigt emot densamma wid denna Artikel anmärkte; Äfwenftm Utskottet bör tillägga desi öswertygelse, att enligt nyssnämnde inom Utstottet Mtde calcul, vfwerstoltet pa denna Artikel, 3y46 Den 8 Augusti. kel, utöfwer det paräknade stall tillrackeligen motswara de här förut förestagne nedsättningar a andra afgifter.