Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Foljande dag, onsdagen den 7 juli, sammmtriidde parlamentet kl. 12.
Women ' s SufErage Bill hade blifvit stiilld den f j e d e i ord- ningen af de frhgor, som denna dag skulle behandlas i komitkn.
Den forsta af de tre foregdende frdgorns var den om wskgdd mot utbredande af ohyra &gt;).
Denna B stoi-politiska D friga upptog lange och.
i hog grad l~usets intresse.
En parlainentsledamot, bekant for sin afvoghet mot kvinnans rilstritt, talade om ohyrnn i ire lrvarts timine, och flere andra talare lyclcades Bfven att draga ut pB tiden, sB att, dB huset iltslrildes klockan half sex, endast de tvii forsta fr8gorila inedhunnits.
Som alla de foljande onsdagarne voro afsedda for regerings- forslagen, hade alltsB rnotstdndwrne till Woman ' s Suffrage Bill lyckats att for i Br nndanskjuta frBgan.
Deras forfaiingss~itt lmr dock fram- Irallat ssb skarpt klander, att det Br att hogpas, att detta lBngt ifsin att slrada den goda saken, bidragit att befranlja densaminas fram- g h g under niista parlainentssession.
I sammanhang hBrmed mB erinras om, att ett forslag om kviw ntt efter ajlagda examina erldlla akadenziskn t i t l w och rattig- nnns rdtt hetw vid universitetet i Cambridge lilraledes i Br .fallit, efter de inest slrandalosa upptraden, nnordnade af studenterna som en demonstration mot kvinnornas intrHng pb deras gebiet.
Detta iir einellertid en naturlig f oljd af r6striittsf riigans mtgiing.
Vid siiviil Osf ord sonz Cambridge finnas flera lrvinliga Colleges, diir de, kvialiga stt~den- t e r m fii taga sarnma esarnina soin miinnen, hvilket de i dliniinhet gora riled atm81.kta betyg.
b1eu d5irvi.d staaaa derczs framg~agar.
Titeln B.
(Bacca- laureate of Arts *) kunna de ej ehillla af det sk&amp;l, att hvarje B.
A. blir, sBvida han s t i r inskrif ven tre Br i universitetsmatrikeln och betalar afgifterna till tlniversitetet och sitt College, utaa vidare esamen &amp;.
(Master of Arts), med hvilkeu vgrdighet foljer rattig- heten att deltaga i d e n af tvfi ~~aderhusledamoter.
Alltssb inga akadeiniska viirdigheter, f orr 211 rost15itt edliillits!
*) Forsta grsden till doktorsv5irdigheten.
Den internationella kvinns- kongressen S Bryssel.
FrBn den 4 till den 7 sistlidne augusti hiills i Bryssel ett mote, soin i likhet med det som Bgde rum i Berlin fiirlidet Hr be- tecknades med namnet: internationell kvinnokongress.
Hrarken i frBga om tillslutning eller programets vidlyftighet kan emellertid dennn kongress tAla en jiimforelse med kvinnomotet i Berlin, hril- ket, ej blott genom den ofantliga tillstriimningen af intresserade del- tagare ntan iifven genom de betydande inliigg, som ddr gjordes i kvinnofrigan, af de tyska kvinnorna med skid betraktas som en verklig epok i deras historia.
Pifallande ringa var diiremot den analutning som Bryssel- kongressen ronte frBn de belgiska kvinnornas sida, ja frdn sjiilfre Bryssels invgnarinnor.
Man finner detta daraf, att af de till foga ~ n e r an 100 uppgBende deltagarne ofrer hiilften voro utliindingar.
Nen till trots for den niistan demonstrativa likgiltighet, som Bel- giskorna Ad ' agalade gent emot motet, h d k e t blott alltfiir otvetydigt visar att n&amp;gon kvinnofrlga knappaat existerar i Belgien samt den quasi-privata natur, som detta kom att intaga, d l f &amp; af brysselpressens representanter voro nsrvarande, iigde detsumma, efter hvad enstiim- iniga vitsord intyga, en alltigenom viirdig och allrarlig priigel och mBnga af foredragen, som forekommo voro af det liogsta intresse.
Alla foredragen hollos p % franskrt sprdket.
Bland de friimlingar, som horaammat den af ula Ligue belge dn Droit des femmes)) utfkdade kallelsen till denna, som termen lydde, Coiqi.6~ ffwhiste i~tte~) zational i Bryssel voro m h g a af krinnosakens farniimsta fork8mpar s i ~ i i miin l som kvinnor frHn skilda liinder.
I syn- nerhet var Tyskland pB ett riirdigt satt representeradt.
J i m miirkte nandigen bland deltagarne namn sldana som Xinna.
Cauer, Lina Xor- genstern, Hanna Bieber-Boehm, Anita Augspurg, Marie Stritt, m. fl.
allt personligheter, hvilkas framstgende fiirmiga, bdde som ledarianor och forelaserskor man under Berlinerkongressen haft rikt tillfiille ntt beundra.
Frankrike hade afven sandt flere framstlende delegerade; bland dessa marktes fruarna Chkliga, Tincent, Potonik-Pierre, Dk- raismes och Martin.
De flesta af dessa representanter fiir den socia- listiska riktningen.
Ehuru England ej siindt nHgon af sin % mer representativa kvinnor upptriidde flere goda engelska talare, iifrensB
sgdana friiu Holland, Ryssland och Schweiz.
De slrandinaviska liinderna, voro, som vi tro, endast fosetr8dda af den kgndn finska forfattarinnan fil.
froken Maikki Friberg.
- 4f flera anledningnr lmde Sverige for sin del belrlagligt nog ej lmnnat horsnmma de till dess 1cvinnoforenin.gar och for lrvinnosaken in- tresserade personer inghgna inbjndningar att deltagn i lrongressen.
DA vi stiledes ej lrunnsl iheropa oss 1x3 niigon berattelse ofver motet, nfgifven af en de svenslca kvinnornas representant, l&amp;na vi i sainman- drag den redogorelse, soin ofver cletsainmn lamnats af f m BIinnn Caner, hvillren i ett intressant bref till den sf heme redigernde tidslrriften)) Die Franeabewegnng)) ineddelwt sina intryclr fsBn Brys- sellcongressen.
Kongressen saimnautriiclde i Palais des Academies pr5lctiga med slrona konstveslr smyclrade sal, en samlingsplats nfsedd for forhandliugar af rent retensknpligt syfte.
Ordf oranden for motet, jur. d o h.
M: lle Marie Popelin, betonade oclcsA i sitt l~alsningstal att de p&amp; programet nppsatta frBgorna voro af ~: etenslcaplig natur.
Dessa onlfattade foljande I~ufvudpunkter: lrvinnans riittsliga stii.11- ning inom olilra omr8den; sedlighetsfriigan, ntmynnande i den inBng- clebatterade lagparagrafen 8 la, recherche cle la paterait6)); arbeterske- fr8gan; Iwinnlige loner och forvarfsomrbdea; ssnlt propsga.ndan till spridande af Irvinnororelsen.
Forsta lrongressdagen var anslagen tit lrrinnms ~.-Gttsliga st511-.
Dgrvid utveclrlade bland a m a t fru Psolss frdn Tysklnnd innehtillet af den nya tyska borgerlign lagen, Bvari 111hga para- grafer 51-0 i hog grad ognnstiga for kvinnan sorn hnstru och moder.
Frn Stritt lalnnade i saimlanhang 118rmed en liflig frailistBllning af den ngitation som med obruten energi fol: tg&amp;r f r h de tyske kvinaor- nas sidn, foretraddn sf Bund Deutscher J1rauenvereine, for att Avggabringa en gndsing af berorda lagl~asagrafer.
Redogorelser ofver forlGillandena i Fraukrike, Ryssland, England in.
stater ltimnades afven af dessa liinders representanter.
En af kongressens intressantaste forhan.dlingar giillde den i den franslra lngen s&amp; m h g a slcriande niissforl~~.llanden tistadkoill~llande punkten:)) la recherche de la paternit6)).
Professor Bridel, en be- kant jurist fr&amp;n Genhve, hade h3ir hufvudanforandet.
Han gjorde en jiimforande frarnstBllning nf den utom aktenskapet stAende mo- derns och barnets stallning i olika kndes.
Med mycken vBrlne
upptradde han for en fullkomlig likst$iUighet nlellan konen infor lagen och uttalade en string forkastelsectom ijfver den dmbbehoral, som i sedligt afseende stliller andra fordringar p&amp; krinnan an pB mannen.
Anslutande sig till den af, la Fidkration abolitioniste internationde~ omfattade grundsntsen, forklarade talaren, att det hiir blott glfve ett antingen - eller.
Antingen samma stranga forkastelsedom ocll bestraff ning for begge konen for mordiska fijrseelser - eller sanlmil ofverseende.
Den senare Asilcten framkallade en liflig protest f r h den framst8ende sedlighetstalarinnan, frn Bieber-Bohm fran Berlin, hvilken visserligen ville rma med om en lika fijr blda kiinen giil- lande dom och bestraffning, men intet bfverseende - livarken for man eller kvinna.
Ur juridisk synpnnkt hehandlades frlgan pH ett skarpsinnigt och spirituelt siitt a£ den nyutniimncla j~u.is dokt.
froken Anita Augspurg, (den forsta tyska kvinna som nAtt dema viirdig- het,) hvilken med myclren s + y a framlioll den skrianda inkonse- kvens son1 l %g dari, att det ogkta barnet ej betralctades stii.
i samma sliiktskapsfiirhlllanda till fadern som till modern.
&amp; %ell f r h Hol- land och Frankrike liito roster hora sig, protesteranile elnot lagens oriit.tvisor i har berorda afseende.
I lone- o&amp; arbetarefrlgan r a r ilet i synnerhet den iifren hos oss genom sina skrifter viil bbeanta belgiska advokateu mr Louis Eranck, som gjorde sig bemgrkt genom sitt sakrika anforande.
Stij- dande sig pb djnpgLende studier och undersolaingar af iirbeterskor- nas stallning, utmymade hans foredrag i framutii.llandet a£ ett fijr- slag, att i hvarje land ett siirskildt ileyartement akulle upprlttas med uppgift att anstilla enqudter ocli illsyektioner uf arbeterskornas forh&amp;llanden och darofver uppsatta och offentliggorn berattelser.
I dessa departement skulle ej blott inviiljas erfarna mh inom olika omrBden utan iifven himor.
Xen db ordnmdet af de kvidiga arbets- och loneforhlllanden ej med kraft k m genomilrifvas, utan att rorelsen blir iuternationel, foreslog mr Franck uppriittandet af en for detta andamll afsedd iuternationel byrA.
Detta anforande mottogs med stort bifall.
DB emellertid euligt kongressbestyrelsel~ uttryckliga beslnt, hrarken disk~zssion eller resolutioner finge forekomma, enade sig, p i forslag af de tyska dele- gerade, de frammande representanternit om, att fijr sin del, som resolution nntaga de af mr Frauck nttalade Bsikterna.
Eu opinions- yttring som ordfornnden ej kullde fiirneka dem.
- Utmiirkta mi- f oranden i arbetarefritgan hiillos for ofrigt a£ iU: mes Vincent, Chdiga och Martin fr4.n Paris och af engelskorna mrs Xontefiori och mrs
Morgan-Browne m. fl.
Froken Maikki Friberg lBnmade en redo- gorelse for hnr l %ngt man i hennes fadernesland Finland framskri- dit.
Afven en beriittelse ofver den svenska arbeterskantl st&amp;llning forelcom.
Forfattcwiman af den uppsats, hvarur vi anf ort ofvanstbende, sager sig for ofrigt af Bryssellcongressen ytterligare viwa starkt i. den bsikten, att kvimofrbgaa for n8rvarande sonderf aller i foljande viktiga punlrter: b i n n a n s rattsliga stiillkng, secllighetsfybgan och arbetarefrfigan.
Den riittsliga stgllningen Qter utmynnai: i rostriittsfr8- glan; sedlighetsfrkgan i afslcaffandet af dubbelmoralen och uppndendet af Irvinnans elronomislra sj&amp;lfstandighet; arbetarefrbgan dter arsatt be- tralcta i alln dess olika faser: reglering af lone- och arbetstidsfor- htlllanden, arbetareskyddslagstiftning, konlzurensfrBgan, organisation och fackforeningar m. m. Frn Cauer slutar sitt intressanta bref, hva1: i Bfven n&amp;gra ord agnas i t de intryck af mfingahaada slag, som vistelsen i en pti se- vardheter sb rik stad som Bryssel mfiste erbjnda, nied foljande be- aktansvkda ord: dXongressen i Bryssel har gifvit inig mycket att tanka pH.
h e r h ~ r jag liirt rnig hur ett dylikt mote b6r vara och icke bor vara.
Mla fraser i I~vinnofr3igen gora pi % dess nuvarai-ande st8nd- gunkt endast intryclr af karrikatyr; alla foreningsredogorelser verka torrn och trottande; hvarje angrepp pB m&amp;nnen st81nma dessa ej mildare och gora oss ej gladare.
Framfor sllt gBller det att vara Iwitiska mot oss sjalfva, kritiska p&amp; vAra verlz och v&amp;rt mpptrgclande, h5nsynslost Icritislra.
Det 81: allt for mycket som st&amp;r pQ spel for oss.
DQ manliga stiiminor, s8son; fallet var % i Bryssel, tillropa oes:)) Trail in i arbetet, ni slcola d&amp; Qstadliom~na det son1 maanen ej formAtt gora, losningen af den sociala frlgans, ligger diiri bade sanming och en vanstiillaade ofverdrift.
Endast bdda konen i sam- arbete och i full hnrmoni kuana losa denna mppgift.
Den tid bor vara forbi, d&amp; Icvinnan lBter sig bestickas af smicker och galanteri.
nlgonsin att med Idokhet skilja agnarna For heme galler nu mer fib11 hvetet, hvilket har betyder sB mycket som frasmakeri och ofver- drift fr %n sanningen.
Allmanna konst- och industriutstalPningen i Stock- holm 188 % iir snart ett mime blott, men ett ininne, som helt risst aldrig skdl forblekna hos den nu lefrande generationen, liksom det for alla tider skall 1warst8 som ett rittnesborcl om deli s ~ e n s k a k~zlt~wens stlndp~mkt rid slntet af detta Brh~uldrade.
A k e n k ~ i n n a n liar i det stora ntstiillnings~~erlcet intagit en bemarkt plats oc11 de fak- tiska och teoretiska framstiillningar af sitt eget arbete, som hon nu varit i tillfiille att gora, kan i mhig: ~ afseenden ocli inom inlnga omrgden betraktas som en gradmiitare 1x3 riir ntreckling.
De ~ n i n g a vackra utst5illningarna af liandasliijd ocli af kvimor utf6rda konstindustrielln faremil aro de b %sta berisen fiir Befogenheten af dessa anmiirkningar, ytterligare st-j-rkt af de miinga erkiinnanden, soin i form af guldmedaljer och anclra ntmiirlcelseteckeu kommit 1winnoarbet.et till del.
Btt 11ar uppr#kna alla k ~ i n l i g a pristagare tillliter oss ej ut- rymmet.
T i rilja blott niima, stsom st8eucte OMS niirmitst, dert tlriiktrefo / wt- silfvermedslj, soin tillerkiints Fj * edrika-Bl-errler.-Fii1.7,~01 (7ets, forening sfor inycket goda hygieniska miderkliider):.
Det ar dock ej af de dyttre ntiniirkelsem ecsamt.
lu: in l~iir bilda sig en forest$illning om den rerkliga hnlten; if en riss kdtur- gren.
Dan-icl Bro sB minga sppunkter a: t l~eakta, fiir hvilka fuck- kannarens omdome och kunskaper Brc af niiden.
I I n d (let lrrin- liga arbetet p l utstallningen betrHffm, h n f ~ i vi gGtt i fBrfattning om att fb det behandladt af en sr,kk$nnare.
I fiiljd af en del sammanstiimmande orsaker Irunna r i einellerticl forst i uiista liiiftc meddela, den forsta af dessa artiklar.
Def qerde allminna swenska bo~nmorshemofef liar iigt rnm i Stockholm i arbetarinstitntets sal (1.: 3l aug.
ocli 1 seyt.
11nc1.er c11 tillslntning af 300 deltagare ocli deltagarinnor, bland hvilka miirktes flere af medicinalstyre; 2sens och 14r liikarekdrs frnmstlende nled- lemmai-.
TIT.
Wretlind oppnade, i egenskap af central- styrelsens ordforande, motet, hvilkets fiirliandlingar sedan leddes kf professor If.
Sondkn.
I de mdnga intressanta foredragen och diskussionerna,.
i 11vilka utom k ~ i n n o r af facket iiken flera af rlirt~ liikare s l 14il kvinliga son1 inanliga deltogo, behandlades mom en del fackfdigor iifren sHdana punkter, som st4 i niimare samnl~and med barnmorskori~as ntbildning och konipetensrillkor, dcras pen- sionering, reglementen, understodskcssor och a d r a fiir yrkets ntveckling och hoja.nde riktiga punkrer.
Ti hterkornlua ' till en ntforligare redogorelse sb r l l o k e r iniitet son1 ndgra af de diir forekommande viktiga hfigorna.
Kwinnan inom apofekareyrkef.
Farmasie studiose csamen har under septeinber mlilad tagits af hijknarna Agnes Arridson, e l e ~
ti apotelcet Lejonet i] Sl.dmo, livilken erbBllit plats son1 farinaceut B apoteket i Koniiel~y; Eva Christofferson och Gerda Borgstrom, b5da elever och tjiinstgormde f czrmacenter B apoteket i Kristianstad samt Jenny Larsson, elev 110s apotelcaren i. Siiter ocll nuinera tljiinstgorsnde B qotelc .i.
Arvilca.
For Iivinljge~ apotelra1.e syines na utsiktema vara mer gynn- stmmn, nggot l~vartill forord11,ingea om stndentexnmei~.
sisom kom- petensv.illltor fiir wpotekare syiies vars en af de bidmgande orsa- lcerna.
)) Fsrmaceutiske fbreningem glntsbyr&amp;)), apoteket Korpen, Storgatan 16, Ilar lnegdelat sig mottaga aniniilningar och placeran- det Bfven af lcvialiga apo telcselever.
~ r o ~ i ~ a vid r n Svenska Kvinnornas Nationalfbrbunds konferens i Stockholm 21 -- 23 september 1897.
Tisdagen den 21 sepfember.
Ill. I 1 f. m-1 e.
~ I Z.
Kantat: Hiilsningstd af Ordfornuden.
Reclogorelse for Svenska K.viauornas Natioanlforb~uid.
T ?ilgiisw171,ctelzs rrldl och, ~ / retleel.
Fru Agda JMontelius (Forenipgen for VBlgol~enhetens Ordnande).
ill. XI.
e. m..
Fredrikn- Brenrer- F o d ~ t c ~ ~ d uppkorat ets oelt utvecklir bg 3 ' 1 % ken ~ e r t r u d Adelborg (P~: ed~~ilra-Brei~~er-Eo~: l~~rndet).
Kcirldescqen i N o r p.
Frolcen Gina Krog (Norge). '
Onsdagen den, 22 septem ber.
R .. tria erf ' i~mheter.
o ~ r sa~nuppfoslra~z.
Frohen Lucina Hagman (Fin- land).
Hnnclwbetets V2imm-s ve; kksn~lshet.
Froken Sofia Gi sberg (Fhreniagen ' Handarbetets VBnner).
ICvimoklubb~zs id&amp;.
Frolcen I-Ianna Al-derssou (Kvinnoklubhen).
Erz insnts i 7cultul.~tvec7clinge~t2 Fru Elna Tenow (Svenska sbllmiinna kvinnoforeningen till djnrens slcydd).
Kl. 6-8 e.
U~tder ltuilkic for.utslittwingur kaqt kui~lrrororelsera b l i f ~ a gf ' uerklz ' g be- tyclelse for kultur och fi-a.wtdtskrida~zde Friiken Aniin Sanclstriim.
Betydailqerb qf lcvi ?~cZm arbejde for totnlafliolcl og s~deliylzetl.
Prn Elisabeth Selmer (Danmark).
(Eventuelt dislrussion.)
Kl. 10 f. 911.-12 ntiddngen.
Sygepleje sot~t wbejdsfelt for kvirldelz.
Fru Charlotte Norrie, f. Harbou (Daamark).
Distriktskoterskor, efb moclent irlsats i sveuska Zn~rdsbyydeirs sjulcuiird.
E. Bergwall.
Om kvi~idemes v ~ r ~ l e p l i k t.
Fru Margareta Vullum (Nosge).
Uppehhll.
1-3 e.
I I L De kuidiga gyirr~lnsterrm z~ppgvt.
Frn Ebba Hcrr~nan (Stockholms kvinliga gyinnasti kf orening).
Om .Sip I d m.
Froken Ellen Key (Siillskapet Xya Idwi).
ATdgra s ynpw.rilcter i kuimofidgau med siirskikd Aliusyr till deli svenska kvin~imzs ~attslign stalluiwg.
knnd.
E. Svensbn.
(Eventuelt diskussion.)
Konferensens afslutning.
Tisdagen den 21 segtember.
Kl. 5 e.
BesBk ii UtstSilli~iry s~as, folkkok, ltuarest middng seruercts fiir koil ferens- deltaga,.ot.a.
Torsdagen den 2 % septernber.
Kl. 7,30 e.
d hofell Phcsnix.
$mzkuiillt: Nasilrafdelning.
Gemensam sup&amp;.
OP kapit alisf er, sarskildt frun timmer, 1 1 s ~ det 1ii11ge varit ett onskningsmil a t t kunna ofverlamna rkrclen nf sins vlrdepapper och skotseln af sinx affarer kt nkgon person eller iustitution, soln med absolut siikerl~et forenade punktlighet och noggranl~het i utfii~mdet af detanfoitrodda nppclraget iifvensom prisl~illigliet.
E n s5dan instittltion ar F Stockholms Ensltilda Baaks Notariatafdelning (Lid!
Za Nygad an 2 7, expeditionstid 70-4), son1 under garanti af Stoclrliol~ns EnskiIda B a n k Btager sig vkrd och forvaltning af enskilda personers ocll kassors vlirdepapper.
E ' xempel 1.
Om en person hos Notariatafdelllillgen deponerar obligationer, inkasserar Notariatafdelningen vid forfallotiderna kupon- ger ocll tillhal~dalikller deponenten influtna medel.
Vidare efterser Notariatafdelilingei~ ntlottningar af obligationer och underrattar depo nenten i god tid, ifall en denne tillhol3g obligation blifvit ntlottad, samt l#mnar forslag till 11y placering af (let ledigblifna kapitalet.
Stockholm, Fredagen den 30 juni 1893.
N:r 26 (289) Prenumerationspris pr Idun m e d Modetidning och kolorerade planscher I d r m m.
år: k r.
9; — » 7: 50 Byrå: Redaktör och K l a r a v.
tr Prenumeration sker å alla post- anstalter 1 riket.
Elpis » Kretas Vn Kreta, belägen mellan ägeiska och libyska hafven, är måhända det härligaste land i Europa.
Kreta är » vårens rike »; dess klimat är skönt, dess luft smekande och fylld af vällukt från otaliga söderns ljufvaste växter.
Redan Hippo- kråtes sände sjuka till denna ö för att där söka bot, och från alla Euro- pas länder komma allt- jämt sjuklingar dit för att finna vår och som- mar, medan vinter och kyla råda nästan öfver allt i Europa utom på denna af naturen så rikt begåfvade ö.
När i nor- den snön och frosten ännu äga härskarmakten, äro på Kreta mandel- träden redan utblommade och prunka i frisk, ung grönska; oliverna bära sina grågröna löf; orange- och citronträden äro tyng- da af mogen frukt; på åkrarna grönskar säden, och i trädgårdarna blom- ma geranier, rosor, löf- kojor, reseda och violer.
Visserligen hafva då fi- kon- och vinträd endast helt nyss satt frukt — men Kreta är dock, som sagdt, ' vårens rätta land!
Det är en sagornas ö — en af de gamle gre- kerna mångbesjungen hvi- hvarje Träffas å b y r å n k l.
Utglfnlngstld: utgifvare: Iduns helgfri Lösnummerspris fredag.
15 öre (lösn.r endast för kompletteringar) A IIiionspris: 35 ö r e p r n o n p a r e i l l e r a d.
F ö r » P l a t s s ö k a n d e » ö.
» L e d i g a p l a t s e r » 25 ö r e f ö r h v a r j e p å b ö r j a d t tiotal stafv.
Melena, välgörarinna- loort för sjöfarande hjäl- tar, hvilka dock enligt folktron här utsattes för mångahanda frestelser — det sköna landet lockade till veklighet, och mången tapper grek glömde san- nolikt mellan dess vin- berg och orangelundar hem och fosterland.
Kreta är » Minos rike », guda- sonens, hvilken gaf lan- det lagar, af gud Zeus själf dikterade i en grotta i berget Ida.
Kreta är Minotauros ö, den män- niskoätande tjurens, är platsen för hjältefursten Theseus bedrifter; som sagdt, Kreta är söderns i poesi och prosa mång- besjungna, hemlighets- fulla sagoland.
Dess » hvita berg » äro fyllda med grottor och irrgångar — - sagans » la- byrint » —; i dess stä- ders hamnar vimla skepp från alla länder och ljuda alla tungomål; vä- sterns och österns kultur mötas här, hafva i år- hundraden, i årtusenden så gjort.
Öns läge på lika långt afstånd från Europa, Afrika och Asien gjorde den redan i ur- äldsta tider lätt till- gänglig äfven för de enklaste fartyg.
— Nu brusa ångare från när och fjärran öfver haf- ven med de klassiska
202 IDUN 1893 Som vi äro, äro våra barn.
Herder.
^444444444^444 * 4 * 444 * 4^444 * * 444 * 4 * * * * 4444 * 44 * 44 * 4 * 4444 * * * 4444444 * * 44 * 44 * 4444 * 4 * * 444444^ * 4444 namnen och aulöpa sagoöns många ham- nar.
Men detta paradis har ock sina stora bri- ster.
Hur härligt än själfva landet är, så behärskas det dock af ett släkte, som sedan urminnes tid varit illa kändt.
Redan Paulus omtalade detta, då han i sitt bref till Titus säger, att på Kreta » finnas många genstörtare, onyttiga skvallrare och bedragare — — — en af deras egna profeter har sagt: ' kreterna ljugare stads, ond djur, onyttiga bukar! '
Detta vittnesbörd är sant, » försäkrar Paulus kort oeh godt.
Och ännu är i södern detta ord- stäf allmänt: » att handla kretensiskt mot en kreter », det vill säga detsamma som att handla skurkaktigt mot en skurk.
Befolkningen består hufvudsakligast af tur- kar och greker, sedan århundraden dödligt hatande hvarandra, förföljande hvarandra med mord och brand; och detta nationalhat har snarare ökats än mildrats under de fåfänga försök grekerna, sphakioterna, öns ursprung- liga folk, under detta århundrade, ja ända in i senaste tider upprepade gånger gjort att afskudda sig Turkiets herravälde.
De blodiga inbördesstriderna hafva ännu mera i alla hänseenden förvildat kreternas nationalkaraktär, och den sköna ön är såle- des trots all naturens yppiga fägring inga- lunda något lockande hemvist för personer, vana vid andra europeiska staters ordnade, lagbundna förhållanden.
Det torde också vara sällsynt att af civiliserade människor andra slå sig ned här än de, hvilkas ämbete eller yrke såsom konsuler, köpmän o. s. v. nödga dem därtill.
faders språk.
Kort efter sin hemkomst — hon var då endast 10 år — blef hon gift med sin kusin, bankir Brandt.
Denne dog dock inom ett år, och det korta, mycket olyckliga äktenskapet blef sålunda upplöst.
Elpis var åter fri, var en sjuttonårig änka.
Men hennes hälsa hade blifvit angripen, och hon begaf sig först till Geneve, sedan till Italien för att stärka densamma.
Å r 1842 ingick hon nytt äktenskap med herr von Schwartz och bosatte sig med sin make i Rom.
V i d denna tid började hennes smak för forsknings- och upptäcktsresor, helst till häst, att utveckla sig.
Tillsammans med sin man besökte hon Grekland, Turkiet och Malta; sedan gjorde hon en resa till Afrika och Algier, där hon fortfarande i sin mans sällskap till häst tillryggalade vägen mellan Constantine, Guelma och Tunis; under hem- resan ledo makarne skeppsbrott vid Stora och räddades i sista stund undan en öfver- hängande lifsfara.
— Detta var början till den kedja af äfventyr, som sedan utmärkte Elpis Melenas resor, hvilka företogos i tider af mycken politisk oro och i länder, hvilka företrädesvis voro upprörda af strider; hon spelade till och med i dessa — Italiens och Kretas frihetsstrider — en indirekt, ej obe- tydlig roll.
Elpis Melena har nu i nära 30 år varit bosatt i den lilla byn Khalepa på Kreta; hon har under denna tid förvärfvat sig äre- titeln » Kretas välgörarinna ».
Det är hufvuddragen af denna kvinnas mänskliga lefnadshistoria jag i korthet vill berätta.
Ädla människors lifsöden bli alltid lärorika och väckande, om än skådeplatsen för desamma ligga vidt fjärran från den, på hvilken vår egen enkla lifssaga förflyter.
Elpis Melena föddes den 8 nov.