Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter noggrannt öfvervägande af hvad i detta vigtiga ämne förekommit, hafva Rikets Ständer funnit, alt, i afseende på ifrågaställd granskning vid innevarande Riksmöte af förslaget till allmän Civil-Lag i sin helhet, deremot möter, alt Lag-Comiteen, i följd af det antagna system till skilnad emellan civila och criminela lagstiftningen, utur förslaget till Civil-Lag uteslutit alla sådane ansvars-bestäminelser, hvilka icke höra till Rättegå.igs-Ordningen, hvaraf följer, att Civil-Lagen ej kan, utan att medföra ett i vissa hänseenden strafflöst tillstånd, sättas i verksamhet annorlunda, än i sammanhang med Criminal-Lagen, äfvensom att en granskning ensamt af den förra icke kunde blifva annat än en preliminair-åtgärd, möjligtvis utan allt väsendtligt inflytande på den slutliga pröfningen.
Att åter nu genast utsträcka granskningen äfven till Criminal-Lagen, anse Rikets Ständer, äfven om andre förhållanden sådant medgåfvo, desto hellre vara för tidigt, som Hof-Rätterne och Högsta
Domstolen ännu icke yttrat sig öfver denna del af Lagverket, hvadan den ledning för omdömet, sorn af omförmälde yttranden är att förvänta, och som i afseende på CivilLagen redan finnes alt tillgå, för det närvarande saknas.
Ett af närvarande Rikets
Ständer serskildt uttaladt omdöme öfver de grundsatser, sorn för det nya Lagförslaget blifvit tagna lill stöd, hafva icke heller synts Rikets Ständer vara lämpligt, enär berörde grundsatser icke kunna rätteligen uppgifvas, eller till deras värde bedömas på annat sätt, än genom jemförande af de specielare stadganden, hvari grundsatserne vinna tillämpning, hvilken åtgärd förutsätter åter granskning af hela Lag-Verket; och Rikets Ständer tro, att ett omdöme om grundsatserne icke kan leda till något resultat, svarande emot den tid, som häiåt måste egnas, på bekostnad af andra vigtiga värf, ej heller skall i någon väsendtlig mon underlätta kommande Ständers arbete, helst desse i allt fall sjelfve måste granska samma grundsatser å nyo, och då möjligen helt andra åsigter kunna komma alt godkännas, än dem, sora nu velat göra sig gällande.
Då i öfrigt den af Rikets Ständer vid sisla Riksdag, genom underd. skrifvelse af den 10 September 1829, begärda tableau, eller korta uppställning af den plan, hvarefter Lagförslaget blifvit utfördt, jemte uppgift af de grundsatser och åsigier från hvilka Lag-Comiteen utgått, ännu icke blifvit nppgjord och ej hel - Expeditions-Utskottets Förslag till und.
N.-o 21^. ler kunnat uppgöras i enlighet med ordalydelsen af Rikets Ständei-s begäran, enär Lag-Verket hittills ieke kommit i det skick, sorn den underd. skrifvelse!! förutsätter; samt till alla dessa skäl jemväl bör läggas, att det för säkert kan antagas, att den möjligen återstående tiden af Riksdagen är alldeles otillräcklig för fullbordande, å Rikets Ständers sida, af en utförlig granskning af Civil-Lagförslaget och ännu mera för en sådan granskning af förslagen till både Civil- och Criminal-Lag, och en fortsatt tidsutdrägt måste vidare uppkomma genom de ytterligare granskningar i Högsta Domstolen och Stats-Rådet, hvilka, till erhållande af E. K. M:ts Nådiga sanction vid denna Riksdag å nuvarande Ständers förslag, skulle erfordras, i saknad hvaraf alltsammans korame att bero på nya beslut vid ett annat blifvande Riksmöte; så få Rikets Ständer härmed i underdånighet tillkännagifva, det.
Rikets Ständer anse berörde förslag till allmän Civil-Lag ej kunna vid innevarande Riksmöte till slutlig granskning företagas, hvarken i dess helhet eller till vissa allmännare grundsatser eller till serskilda delar.
Men då Rikets Ständer inse behofvet deraf, att, vid en framdeles förestående pröfning af det nya Lag-Verket, ega ledning af,en lätt åskådlig allmän öfversigt af hela Lagförslaget, hvilken tableau jemväl borde innefatta uppgift på sådane i iy34 års Lagbok intagne stadganden, hvilka Lag-Comitcen ansett vara af oeconomisk beskaffenhet samt derföre utur förslaget uteslutit; hafva Rikets Ständer, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med deras vid sista Riksdag i detta ämne aflåtne underd. skrifvelse, skolat hos E. K. M. i underd. anhålla, att Lag-Comitéens Ledamöter, eller, derest hinder för dem skulle möta, andre skicklige personer kunde ofördröjligen förordnas att författa och, i god tid innan nästa Lagtima Riksdag bör infalla, från trycket utgifva en sammandragen och lätt öfverskådlig framställning af de så väl till allmän Civil- som Criminal-Lag afgifne förslagens plan samt allmänna grundsatser med hänvisning till de i Lagförslaget upptagne motiv, jemte uppgift och jemförelse af de väsendtligaste skilj— aktigheterne emellan den nu gällande Lagens stadganden och dem, som till antagande äro föreslagne; hvarvid sådane i 1734 års
Lag befintlige föreskrifter, som Cornitéen ansett vara af oeconomisk befkaffenhet och derföre utur förslaget uteslutit, böra tydligt utmärkas, med förslag till stadganden härutinnan, tjenlige jemväl att, om så nödigt pröfvas, i Lag-Comitéens förslag införas; äfvensom anvisning bör lemnäs, hvarest i den föreslagna Criminal-Lagen de ansvars-bestäm ruelser igenfinnas, som från Civil-L<gförslaget äro uteslutne, så att denna framställning, under fortgån - Expeditions~Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse IV.-o 21S. 397 gen af Rikets Ständers gransknings-arbete, ehvad det kornmal’ att å en eljer flere Riksdagar för sig gå, må kunna tjena till ledning och rättelse.
Slutligen få Rikets Ständer, i anledning dels af gjord anmälan derom, att förslagen till Civil- och Criminal-Lag skola för närvarande i Bokhandeln saknas, dels ock af den framställning alt de hos Högsta Domstolen förde Protocoll öfver granskningen af Civil-Lagen måtte tryckas, hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att E. K. M. i Nåder täcktes gifva bafallning, det omförmälde tvänne förslag med dithörande motiv och öfrige bilagor måtte å nyo tryckas, äfvensom att de hos Högsta
Domstolen, vid derstädes förehafd granskning af Lag-Comiteens förslag till allmän Civil-Lag, förde Protocoll så fort ske kan måtte lill trycket befordras, samt alla dessa handlingar i ett tillräckligt antal exemplar för lindrigt pris allmänheten tillhandahållas.
Rikets Ständer framhärda &c Slockholm den 26 November i83/f, N:o 215.
Uppläst och godiändt hos Ridd, och Adeln den 1 Dee. 1 SJ.f.
Preste-Ståndet den 1 — Borgare-Ståndet den 1 — Bonde-Ståndet den 1 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i fråga om städerne Stockholms och Götheborgs befrielse ifrån erläggandet af sterbhusafgift.
N:ris 54 & 209). S. A, K. Sedan Rikets sist församlade Ständer, med tillkärmagifvande af deras beslut, att den, såsom bevillning, redan stadgade sterbhusafgiften borde ej mindre å landet än i städerne bibehållas, och fortfarande, såsom hittills, utgå, tillika hos E. I\. M. i underd. anhållit, att till deras nästa sammankomst erhålla upplysning om orsaken, hvarföre städerne Stockholm och Götheborg voro ifrån denna allmänna afgift befriade, och de i stället till Stats-Verket endast erlade jA skilling af hvarje icke fattigt matlag eller hushåll ibland Borgare och ofrälse Ståndspersoner; så har E. E. M. till 09S Expeditions-Ulskollels Förslag till urul.
Skrifvelse N.-o 2/5.
Rikets Ständers Stats-Utskott i Nåder öfverlemnat de i delta afseende infordrade upplysningar ifrån Öfver-Ståthållare-Embetet i Stockholm och Landshöfdinge-Embetet i Götheborg, hvilka, efter det dessa städers Magistrater, samt Justitiae-Collegium i Stockholm och stadens Äldste i Götheborg blifvit hörda, med åberopande af Kongl. Brefvet den 21 Julii 1752, angående E. K. M:s och Rikets Svea och Götha Hof-Rälters förstärkande med flera Ledamöter och Betjente, att arbeta, den förre på tre och den senare på två divisioner, instämt i den förklaring, att de icke kände annan grund till dessa städers ifrågavarande befrielse ifrån sterbhusafgift till Justitiae-Staten, än den, som nämnde Kongl. Bref antydde, nemi.
Rikets Ständers beslut om sterbhusafgiftens första tillkomst, såsom bidrag till aflöning åt de erforderliga nya Embets- och Tjenstemännen i bemälde Hof-Rätter; hvarjemte Öfver-Ståthållare-Embetet, för att närmare utreda förhållandet, tillkännagifvit, Jet efterforskningar i Riks-Ståndens handlingar för 1^51 och 1752 årens Riksdagar blifvit anställde, då, enligt nyssåbero* pade Kongl Brefvets innehåll, omförmälde matlagsskatt och sterbhusafgift blifvit beslutade, men alt den enda upplysning, som dervid kunnat erhållas, innefattades uti ett utdrag af Rikets Ständers stora Secreta Deputation Protocoll den 26 Maji 1752, jemte Riks-Ståndens derå tecknade beslut, rörande medels anskaffande till ofvanberörde lönanslag, af hvilken handling syntes: att, till anslagets åstadkommande, så väl Ridderskapet och Adeln som Preste-Ståndet medgifvit, att af behållna summan, enligt bouppteckning, i sina sterbhus betala i procent; att Borgare-Ståndet bifallit, att 6 Öre Silfvermynt skulle erläggas af alla invånare i städerne Stockholm och Götheborg för hvarje matlag, med undantag af så väl personer af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, som i allmänhet af de fattiga och minst förmögna; men deremot skulle de öfriga städerne utgifva | proe. af sterbhusets behållna qvarlåtenskap; samt att Bonde-Ståndet, sålunda jemkat Lagmansmarkerne, att de öfver hela Riket skulle komma alt utgå med 24 styfver af matlaget; anmälande slutligen Öfver-Ståthållare-Embetet, att något skäl till den fastställde olikheten emellan Stockholm och Götheborg, å ena, samt öfrige städer, å andra sidan, icke funnes i Borgare-Ståndets beslut anfördt, samt alt någon underrättelse derom ej heller kunnat vinnas af i öfrigt granskade Stånds-Protocoll och andre handlingar för nämnde Riksdagar; men att troligen grunden till denna olikhet blifvit hemlad från städernes större eller mindre skattebördor i andra afseenden.
Hvad sålunda förekommit hafva Rikets Ständer i öfvervägande tagit; och som någon orsak icke kunnat upptäckas till den befrielse från erläg - Expedilions-UtskoUcls Förslag till und.
Skrifvelse N.-o 216.
399 gandet af sterbhusafgiften, sona städcrne Stockholm och Götheborg hittills åtnjutit, samt den afgift, hvilken Stockholms invånare af serskilde anledningar atagit sig lill Stockholms Stora Barnhus, icke bör inverka på den till Stads-Cassan ingående sterbhusafgiften, hvilken utgör en af Rikets invånare åtagen allmän beskattning, som således bör efter enahanda grund utgå, och något undantag derifrån icke ega rum, utan såvida gällande skäl dertill förefinnas; alltså hafva Rikets Ständer, till beredande af en för hela Riket lika tillämpning af ett från äldre tider gällande beslut i beskattningsväg, funnit skäligt förklara invånarne i Stockholm och Götheborg pligtige, att hädanefter till Stats-Verket erlägga sterbhusafgift efter enahanda grund, som densamma af landet och öfrige städer utgöres, hvaremot Rikets
Sländer ansett den i nämnde 2:ne städer hittills utgående matlags-afgiften böra upphöra och ur räkenskapen försvinna.
Hvilket Rikets Ständer härmed få i underd. hos E. K. M. anmäla med underd. anhållan, det E. K. M. om detta Rikets Ständers beslut täcktes i Nåder låta vederbörande förständiga.
Stockholm den 1 December i834.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 1 Dec. i83i{- Preste-Ståndet den 1 — — Borgare-Ståndet den 1 — — Bonde-Ståndet den 1 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i fråga om lån af allmänna medel, till segelfartens skyndsamma förbättrande å Götha Elf och en hamnanläggning vid Götheborg. (Stats-Utsk.
N:o 3i3). S. A. K.
Sedan Directionen för segelfarten emellan Venern och Hafvet, jemte öfverlemnande af upprättadt förslag öfver kostnaden för de till nämnde segelfarts förbättrande ännu återstående anstalter i förening med en hamnanläggning i Götheborg på elt lämpligare ställe och efter en ändamålsen» 4<50 Expeditions-Tkskoltels Förslag lill und.
Skrifvelse N.-o i 16. ligare plan än hittills varit i fråga, hos E. K. M. i underch anhållit, att, då för verkställigheten af alla dessa arbeten, fördelade på sju år, erfordrades en summa af 488,844 R’dr Banco, men de under
Directionens disposition ställde tillgångar för samma tid inskränkte sig till 210,000 R:dr, E. I\. M. i Nåder täcktes, med afseende å angelägenheten af ifrågavarande arbetens skyndsamma fullbordan, hos R.
St. göra Nådig framställning om beviljande för detta ändamål af ett lån å 4°o>ooo R:dr Banco, att efterhand i mon af behofvet utgå, emot vilkor af 5 procents ränta under byggnadsåren, samt, efter arbetstidens förlopp, emot samma ränta och ett årligt amortissement af minst en procent och hvarföre såsom säkerhet skulle hypotiseras de till Elffartsförbättringar nu ansDgne årliga inkomster; så har E. K. M. uti Nådig Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskott af den 6 sisth September, med gillande af Directionens yttrade åsigter, rörande nyttan af ifrågavarande arbetens skyndsamma fullbordan, serdeles med hänsigt till deras samband med Götha Canals ändamål och gagn, lill Rikets Ständers pröfning och bifall öfverlemnat
Directionens omförmälda underdåniga framställning om lån af allmänna medel, för att med minsta möjliga tidsutdrägt kunna, utan någon egentlig uppoffring å Statens sida, bereda verkställighet åt det af Directionen anmälda förslag, ej mindre till segelfarlens iståndsättande å Götha Elf, jin till staden Götheborgs förseende med en ändamålsenlig hamnanläggning.
Ständer hafva tagit detta ärende i öfvervägande; men sorn Riksgälds-Contoret sedan sistförflutne
Riksdag åsamkat sig en betydlig skuld, och dessutom flere Creditivsumtnor derpå blifvit anvisade, hvartill erforderlige medel genom upplåning måste beredas och anskaffas, samt Riksgälds-Contorets penningeförlägenhet således än vidare skulle ökas, derest det nu föreslagne lånet beviljades; alltså och då Rikets Ständer, utan att misskänna nyttan af berörde arbeten, anse Stats- och Riksgälds-Verkens nu varande ställning icke medgifva någon utlåning för nämnde ändamål, hafva Rikets Ständer funnit sig ieke kunna det föreslagna låneunderstödet bifalla.
Hvilket, till svar å E. K. M:s högstberörde Nådiga Skrifvelse, Rikets Ständer få härmed i underd. anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 1 December 1834* Expeditions-UlskottetsForslag till tind.
Skrifvelse N.O 21J. 40t N:o 217.
Uppläst och godkändt lios Ridd. oell Adeln den 1 Dec. 1834.
Preste-Ståndet den I — — Borgare-Ståndet den I — — Bonde-Ståndet den 1 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse> i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Skrifvelse> angående Presträttigheternes utgörande på Gottland och dermed sammanhängande frågor om en förändrad indelning af dervarande Pastoratj m. 111.
N:o 3i6.) S. A. K.
Sedan Allmogen på Gottland tid efter annan yrkat nedsättning i tionden oell ändring i sättet att utgöra aflöningen till Presterskapet derstädes, men Presterskapet dels medgifvit, dels hestridt de i sådant hänseende uppgjorda förslag, samt de flere försök, som af E. K. M:s Befallningshafvande och Dom-Capitlet i Wisby, på E. K. M:s Nåd. befallning, blifvit gjorde till reglering af tionde-conventioner emellan lärare och åhörare, på det liela fruktlöst aflupit; har E. K. M., uti aflåten Skrifvelse till Rikets Ständers Siats-Utskott af den 12 sisth Julii, jemte meddelande af en fullständig berättelse om målets upphof och utveckling till sitt närvarande skick , samt hvad E. K. M:s Bef:de och Dom-Capitlet i Wisby samt E. K. M:s och Rikets Kammar-Collegium, hvar för sig, deri yttrat, i Nåder förklarat, att som E. K.
M. funne vigten deraf, att icke allenast söka för närvarande bilägga den söndring emellan Presterskapet och Allmogen på Gottland, hvilken förenämnde aflöningsfråga vållat, utan äfven att för framtiden förekomma dylika tvisters förnyande; men vid det inträffade förhållande, att hvarken Presterskapet eller Allmogen velat antaga livarandras anbud till förening om Presträttigheternes utgörande, och Presterskapet ej heller ingått på det förslag till de serskilda anspråkens samman jemkning, som Kammar-Collegium, i anledning af E. K. M:s Befh:des framställningar, uppgjort, E. K.
M. tillika i Nåder insett, alt till detta ärendes bringande till annat slut, än det, som Domstolar och Embetsverk, i frågan om aflöningen vid hvarje serskildt fall, kunde åstadkomma, fordrades åtgärder, som ej af E. K. M. allena berodde; har E. K. M. velat, af sådan anledning, öfver de grunder, hvarpå Kammar-Collegii förslag hvilade, i Nåder inBih. lill R.
Fröt. 1834. to Sami. t Afd. 5i 4oa Expeditions-Utskottets Förslug till und.
N-o 217. hemta Rikets Ständers mening; i hvilket ändamål alla till E. K.
M. i detta ämne inkomne skrifter och handlingar blifvit till Stats-Utskottetöfverlemnade.
Härvid hafva Rikets Ständer tillika inhemtat, huruledes ifrågavarande tvist altsedan år 1811 fortgått emellan Allmogen och Presterskapet på Gottland, angående det sistnämndas aflöning, så i afseende på beloppet som sättet att densamma utgöra; samt att, efter det E. K. M:s Befallningshafvande och Consistorium i Wisby slutligen i frågan sig i underdånighet yttrat, alla till detta mål, hörande handlingar blifvit, jemlikt E. K.
M:s fattade Nådiga beslut år i83i, till Kammar-Collegium i Nåder öfvorlemnade, för att sig deröfver i ett sammanhang utlåta; till följd hvaraf Kammar-Collegium under den 21 Februarii i832 afgifvit underdånigt Utlåtande, deruti, efter upptagande af hvad i detta ämne dittills förekommit, Collegium hufvudsakligen föreslagit, såsom lämpligaste utvägen att bereda hemmansegarne lindring i deras utgifter, utan att betaga Presterskapet tillständig utkomst, dels att en del Pastorat borde med andra sammanslås, dels ock att Presterskapets aflöning skulle, i enlighet dermed, regleras på det sätt, att, efter upprättad fördelning, total-anslaget i spanmål blefve 4>5ro tunnor, deraf 2,463 tunnor utginge såsom tertial-kronotionde, och fyllnaden, eller 2047 tunnor, korame att utaf återstående kronotionde Presterskapet af Nåd förlänas; genom hvilken reglering framdeles skulle beredas för Stats-Yerket en ökad inkomst af 1,700 tunnor spanmål, och för tiondegifvarne en minskning i utskylderne, så att endast 6 tunnor i årlig krono- och tertial-tionde samt 4 R:dr 32 sk.
B:co i penningar hädanefter komme att utgöras för hvarje mantal i. stället för alla de afgifter till Presterskapet, hvilka hittills egt rum.
Yid öfvervägande af detta vigtiga ärende hafva Rikets Ständer, som af deras und. skrifvelse vid sista Riksdag af den 11 Febr. i83o ansett sig icke vara hindrade att förevarande mål pröfva, funnit, att såsom principfråga, hvarpå hufvudsakens afgörande egentligen beror, förekommer, huruvida en förändring uti Pastoratens indelning och en reglering af Presterskapets rättigheter må, efter hvad Presterskapet inom Gottlands Stift förmenat, vara ett ingrepp uti Preste-Ståndets privilegier eller icke? och då E. K. M;s Befh:des af Kammar-Collegium understödda förslag innefattar en genomgripande förändring af hela kyrkoväsende på Gottland, sora icke, ulan rubbning at Preste-Ståndets privilegier, kan till vägabringas, hafva Rikets Ständer val funnit frågan vara af privilegii-natur, och den Expeditions-Uislo Hels Förslag till und.
Skrifvelse N.o 21J.
4o3 föreslagna regleringen icke utan Preste-Ståndets begifvande kunna företagas . men så väl Preste-Ståndet som de öfrige Riks-Stånden vid detta Riksmöte hafva ansett hufvudsakliga syftemålet af de åt förstbemälde Riks-Slånd förunnade privilegier icke kunna vara annat än att trygga beståndet af kyrkoväsendets organisation och af de utur kyrkan uppkomne och med henne förbundna institutioner, samt för detta ändamål garantera de rättigheter, hvilka blifvit kyrkans tjenare och lärarne vid undervisnings-verken tillerkände; på hvilken grund Preste-Ståndet icke heller för sin del velat, genom åberopande af privilegierne, motverka en sådan reglering, hvaraf beliofvet och fördelarne äro af båda Statsmagterne erkände, då privilegiernes hufvudgrunder lemnäs oförkränkte; och då såsom skäl för en sådan reform sig förete: att Gottlands invånare, utgörande en folkmängd af icke fyllest 39,000 personer, hvaraf 22,000 mantalsskrifne och endast innehafvande 1098 förmedlade hemman, hittills ålegat på den inskränkta arealen af 27 quadratmil underhålla 92 kyrkor, 43 Kyrkoherdar, 8 Capelianer och 3 vice Pastorer, hvaraf äfven synes, alt, per medium, 240 mantalsskrifne personer, med icke fullt 12 förmedlade mantal, skola underhålla 1 kyrka, oell att hvarje pastorat icke består af mer än omkring 5oo mantalsskrifne personer och nära 24 förmedlade mantal; få Rikets Ständer, såsom deras gemensamma mening, i underd. förklara, att privilegierne icke ligga i vägen för den reglering inom kyrkoväsendet på Gottland, som instämmer med Statens och de skattdragandes lättnad, ulan att hufvudsakligen rubba Presterskapets fundamentala rättigheter.
Vidkommande dernäst E. K. M:s Befludes på Gottland och Iv.3mmar-Collegii sammanstämmande förslag, att pastoraten böra så sammanslås, att réligions-vården kunde handhafvas af 24 Kyrkoherdar, 24 Capellaner och 3 vice Pastorer; sa enär delta antal endast utgör tvenne personer mindre, än preslernes nuvarande antal, och med visshet antagas måste, att själavården mera vinner uppå att hafva flere lärare inom en större församling än färre, eller blott en inom hvarje församling, samt härtill kommer, att hufvudändamålet, som är lättnad uti bördor och bidrag, så väl för den skattdragande som för Staten, icke utan en sådan reglering kan vinnas, äro Rikets Ständer öfvertygade om behofvet af en sådan reglering, hvarvid Rikets Ständer dock i underd. få förklara, att densamma icke må rubba närvarande Presterskapets innehafvande lagliga rättigheter; beroende det i öfrigt på E. K.
M. all förordna om en annan personal-reglering i afseende på Kyrkoherdarnes och Ca - <o4 Expeclilions-Vt skottets Förslag till und.
Skrifvelse N.o 218. pellanernes antal, derest förslaget vid verkställigheten skulle finnas erfordra någon förändring.
Beträffande åter frågan om kronoiiondens användande, såsom hittills, till understöd för Presterskapets på Gottland aflönande; så emedan vitsordadt är, hvad ofvan uppgifne statistiska förhållande äfven utvisar, att det för religions-vården erforderliga Presterskapet, äfven med den föreslagna inskränkningen uti pastoratens antal, icke är hjelpligen belåtet med de prrestationer, som, enligt Författningarne, församliugs-boerne åligga att utgöra, utan att tillsvidare erhålla understöd af krono-tionden, få Rikets Ständer i underd. öfverlemna åt E. K-M. att tillsvidare disponera, till Församlingarnes Presterskap på Gottland, så mycket af kronobonden, som oundvikligen fordras för erhållandet af det löningsbelopp, som Kammar-Collegium föreslagit, samt att tiondegifvarne i alla händelser icke annorlunda må komma att utgöra Kronans andel af tionden, än uti Rikets öfrige provincer, hvarest tiondegifvarne leverera samma tionde omedelbart till Staten, med vilkor tillika, att dermed sådan reglering vinnes, som ger lättnad åt hemmansegarne och lemnar något öfverskott åt Stats-Verket.
Hvilket, till svar å E. K. M:s aflåtna Nåd.
Skrifvelse, Rikets Ständer få härigenom i underd. anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 1 December 1834- N:o 218.
Uppläst celi godiäadt hos Ridd. och Adela den !
Bec. Preste-Ståndet den 1 — — Borgare-Slåndet den t — — Bonde-Ståndet den 1 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsej angående inrättande af Förmyndarekamrar.
N;ris 72, 108, 160.) S. A. K.
Med anledning af väckt fråga om Förmyndarekamrars inrättande ej mindre å landet än i de städer, der sådana icke förut finnas, och då Rikets Ständer nogsamt inse, att en säkrare control å Förmyndare, än Expeditions-Vtskotlcls Förslag lill und.
Skrifvelse JV.o mg. ^05 den, som nu eger rum till skyddande af omyndiges egendom, är af behofvet påkallad, serdeles bland allmogen, uti hvilken samhällsclass en person ofta kan innehafva flere förmynderskap, utan att dock kunna hvarken räkna eller skrifva, samt inrättandet af Förmyndarekamrar synes kunna befordra det åsyftade ändamålet, hafva hos E. K. M.