Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning häraf får Stats-Utskottet upplysa, att då, vid sistlidne Riksdag, Kongl. Maj:t uti Nådig Proposition framställde, bland annat, att Flottornes Handtverks och Timmermans-Stater måtte, intill des de med Inqvartering in natura kunde förses, erhålla denna förmån i penningar, till enahanda belopp med deras vederlikar, och nödige medel dertill anslås, yttrade Riksens-Ständer, uti underdånig skrifvelse af den 23 Maij 1818, det Riksens-Ständer funnit dessa Stater böra tilldelas en slik förmån, så framt de icke, uti sin nu åtnjutande aflöning, erhålla ett deremot svarande belopp; Och då, hvad Kongl. Maj:t, efter pröfning af omständigheterne, kunde finna för godt att nämnde Stater meddela, syntes lämpligast kunna och Stats-Utskottets
B et änkan elen. i435 böra bestridas af de till Flottornes tinderhåll på det hela anordnade medel, ansågo Riksens
Ständer något särskildt anslag dertill icke erfordras* utan öfverlemnade till Kongl.
Nådiga förordnande, att hvad i denna del erforderligt funnes utaf nämnde tillgång låta utgå.
Sedan Förvaltningen af Sjöärenderne i detta ämne blifvit hördt och i underdånighet hemställt, att, om Inqvarterings-penningar till fullt belopp, mot hvad deras vederlikar nu är tillagdt, icke skulle kunna beviljas, Handtverks- och Timmermans-Staterne, likväl måtte undfå så mycket, som svarar mot den tillökning deras vederlikar, i en sådan förmån, vid sisla Riksdag, beviljades, lieldst de sistnämnde äfven erhållit förbättrade Lönevillkor utom berörde tillökning, uppgående den sålunda föreslagne Inqvarteringen för desse Stater, enligt beräkning af Personaler, vid Örlogs-Flottan till i,517 R:dr 44 s^> vid Götheborgs Escadre till 97 R:dr och vid Stockholms Escadre 202 R:dr 32 sk. eller inalles till 1,817 R:dr 8 sk. hvilken summa Förvaltningen föreslagit måtte få anordnas af de till Flottornes Nybyggnad och underhåll anslagne medel ; Så har Kongl.
Maj:t under den 23 Nov. 1819 i nåder förklarat, att som anslags-summan för Försvårs-Yerket i allmänhet, hvaraf medlen för Flottornes nybyggnad och underhåll utgår, vore bestämd till bestridande af Ar4 Sami. 1 11. 92 i436 Stats-Utskottets Betänkande??. meens och Flottornes Materiella behof, och äfven funnes till detta ändamål otillräckligt; kunde Kongl.
Maj:t icke i Kader samtycka, att densamma tillites för ifrågavarande personelle utgift, utan ville Kongl. Maj:t deremot vid nästa Riksdag göra ytterligare Kådig Proposition, om särskilda medels beviljande för denna utgift; och borde Handtverks och Timmermans-Staterne vid FJottorne emedlertid så mycket heldre åtnöjas med de dermed bestådde Lönings-villkor, som desamma nyligen blifvit förbättrade.
Enär nu Riksens-Ständer, vid sista Riksdag sig utlåtit, icke kunna anslå någre särskilda medel till Inqvarterings-Penningar för Flottornes Handtverks- och Timmermans-Stater, utan yttrat, att hvad Kongl. Majit i Nåder kunde finna för godt nämnde Stater meddela, syntes lämpligast kunna och böra bestridas af de till Flottornes underhåll anslagne medel, samt, enligt hvad ofvan är anfördt, Kongl. Majit den 23 Nov. 18x9, i Nåder förklarat sig vilja framställa detta ämne till Riksens Ständers pröfning; men Nådigt meddelande härom icke skedt, anser Utskottet destomindre anledning tillstyrka särskildt anslag för detta ändamål, som den slutsats häraf synes kunna dragas, att Kongl. Majit täckes af andre disponible tillgångar tilldela den ifrågastälde Inqvarterihgen, så vida den pröfvas böra ega rum.
Delta hemställes dock vördsamligen, till Riksens Höglofl.
Stockholm den 27 Junii i8u3. Stats-Utskottets Betänkande, i4^7 N:0 250.
Ankom den 28 Junii 1823.
Utlåtande i anledning af Herr Friherre von Dubens Motion, om förbättring i aflöningen får Indelde Arméens Befäl och i synnerhet vid Yestgotha Regemente.
Inför Högloft Ridderskapet och Adeln har Herr Friherre J.
C. von Duben, jemte erindran om de knappa
Lön vilkor Indelde Arméens Befäl i allmänhet njuter, särskildt sökt väcka uppmärksamhet på otillräcklig-. heten af de Löner, som nu bestås Befälet vid Vestgötlia Regimente och hvilket skall härröra deraf, att en betydlig del af de, genom Indelnings-Verket, Befälet tillagde förmåner blifvit detsamma fråntagne, då Regimentet, tili följe af Riksens Ständer vid 1809 och 1810 årens Riksdag fattade beslut samt Kongl. Maj:ts år 1811 derom meddeldte Nådiga FÖrodnande från Cavallen till Infanteri förändrades ; Och som Kongl.
Maj:ts högstberörde förordnande tillika skall innehålla, att Vestgötha Regimente borde i anseende till LÖnings-vilkoren, försättas på samma fot och i likhet med f. d. Östgötha Cavallen; Men sådant, efter Herr Friherres förmenande, i verkställigheten icke kommit att ega rum, har Herr Friherren J438 Stats-Utskottets
B et änkan den. yrkat, att en noggran Revision af Vestgötha Regimentes Lönings-Stat måtte Kongl. KrigsCollegium anbefallas samt de Regimentet förut tillhörande och efter afsittningen till Staten indragne Räntor, måtte få användas till förbättrande af Befälets Lönings-vilkor; Och har detta anförande jemte en af Herr Friherren aflemnad jemförelse emellan Befälets Aflöning före Regim en tets förändring och sedermera, samt åtskillige af motionen föranledde yttranden, blifvit till Stats-Utskottet remittsradt.
Hvad angår afhjelpande af den olikhet som eger rum uti Aflönings-vilkoren för Befälet vid Indelda Arméen i allmänhet, så har Stats-Utskottet under denna dag sig särskildt yttrat, i anledning af Herr Gustaf Hjertås Motion, rörande detta ämne ock får således åberopa samma utlåtande ; men beträffande särskildt Vestgötha Regimentes Befäls aflöning har Utskottet sökt och erhållit den upplysning, ett Indelnings-Verket för detta Regimente upptager fullkomligt lika Löner för hvarje grad, som vid det från Östgötha Cavallen förändrade 2.'dra Lif-Grenadier-Regimentet hvaraf följer , att om detta senare Regimentes Befäl skulle vara fördelagtigare loltadt, än det vid Vestgötha Regimente , orsaken dertill måste igenfinnas antingen uti ett olika resultat vid Indelnings-Räntornes förvandling eller de anslagne Boställens skiljaktiga beskaffenhet, men hvilket är förhållandet vid bela Indelda Stats- Utskottets Betänkanden. i4$9 Armeen.
Då dessutom vid Vestgötha Regimente, likasom vid de öfrige från Ca valleri till Infanteri förvandlade Corpser, Lönings-Räntorne blifvit Befälet förbehållne och endast Hästhemmans-Räntorne, som varit anslagne till underhållande af den kostsamma Cavallen Eqviperingen, till Statsverket indragits och hvilka äro bland StatsUtskottets Inkomster beräknade, kan Statsutskottet icke tillstyrka afseende å Motionen, såsom icke till någon Riksens Ständers åtgärd föranledande; hvilket vördsammeligen öfverlemnas till Riksens HöglojQ.
N:0 251.
Ankom den aS Junii i8a3.
Utlåtande, i anledning af våckte Motioner, om In qvar teringen för Vendes Artilleri Regimente. XJ^ti Memorial, som Högloft Ridderskapet och Adeln till Stats-Utskottet remitterat, har Herr Axel von Arbin sökt ådagalägga, huruledes Vendes Artilleri-Regimentes Befäl och Tyg-stat, med station i Christianstad, njuter mindre fördelaktiga Inqvarteringsförmåner, än de, som äro inqvarterade i andra orter af Riket, hvartill orsaken l44° Stats-Utsko(tets JBetänkanden. genteligen skall rara, att Staden är liten och trångbyggd, samt
Borgerskapets antal ringa och i allmänhet deras förmögenhet inskränkt; och då inqvarteringspenningarne, som af Staden nu erläggas, utgörande för Öfversten 43 R:dr 3a sk., för Majoren 26 R:dr 32 sk., för Capitainer 16 R:dr, och för Subaltern Officerare 10 R:dr 32 sk. årligen, och så vidare, icke svara emot Garnizonens rättmätiga fordringar; men Staden hvarken kan utgöra högre inqvartering, eller dertill vill låta sig förmå, emedan den förmenar sig, med stöd af Privilegier och 1720 års Inqvarterings Ordning, icke vara dertill förbunden, har Herr von Arbin yrkat rättelse härutinnan, eller ock att
Statsverket måtte kännas skyldigt härtill bidraga, och Vendes Artilleri-Regimen tes Tygstat, äfvensom Gommendanlen, vid en sådan reglering med inqvartering varda ihågkomne.
Med föranledande af detta Herr von Arbins anförande, har Riksdagsfullmägtigen för Christianstad, Herr J.
Cronius, hos Vällofl.
Borgare-Ståndet afgifvit ett anförande, som, jemväl remitteradt till Slats-Utskottet, har till syftning att visa, det Christianstads Stads Innevånare till Regiments Befälet erlägger den inqvartering, som genom 1720 års Inqvarterings-Ordning är bestämd, och hvilken, då den uppgår till omkring 1700 R:dr om året, syntes ganska dryg för Stadens mindre bemedlade Innevånare, utgörande endast omkring 2000 Stats-Utskottets Belänkanden.
144r skattskrifne personer, samt att det icke kan föras Borgerskapet till last, att gifta Officerare icke anse sig belåtne med de inskränktare lägenheter, Författningarne bestämma, eller med den i utbyte derföre, stadgade ersättning i penningar, m. m.
S ta ts-G Iskottet lår i anledning häraf yttra, att, enligt nu gällande Författningar, det icke är något Stats-Verkets åliggande att vidkännas någon Inqvarterings-kostnåd för de Regimenter, Corpser, eller till Mili— taire-Stater hörande personer, som uti Städer äro förlagde och till Garnizon höra, hvadan Utskottet ej eller kan tillstyrka, att Staten må åtaga sig någon utgift till inqvartering, hvarken lör Vendes Artillerit Regimentes Befäl, dess Tygstat, eller Cornmendanten i Christianstad, hvilket deremot är ett Christianstads husegare tillhörande åliggande; Men då 1720 års Inqvarterings-Ordning, uti tillämpningen synes vid de sedermera förändrade förhållanden , icke vara öfverensstämmande med närvarande tiders fordringar, och jemväl gifver anledning till den olika tydning, att inqvarterings förmånen, å den ena, och inqvartering-skyldiglieten å den andra sidan, blifver gan^a skiljaktigt beräknad, samt förorsakar ständige tvister de inqvarterings-gifvande och inqvarterings-tagande emellan , hemställer Utskottet, om icke Riksens Höglofl.
Ständer , till undanrödjande af dessa olägenheter skulle finna nödigt, att i underdånighet an - i443 Stats-Utskottets Betänkanden• hålla, det Kongl. Maj:t täcktes låta öfverse 1720 års Inqvarterings-Ordning och vid nästa Riksdag förelägga Riksens Ständer förslag till de ändringar deruti, som Kongl. Maj:t kan i Nåder finna med billighet och närvarande tiders förhållanden instämma; hvilket till Riksens Högloft.
Ständers bepröfvande vördsamligen hemställes.
N:0 252.
Utlåtande i anledning af Herr Gust.Hjertås Motion, om reglering till förbättring i Lönvillkoren för Befälet vid indelde Arméen. u.i ett hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln uppläst och till Stats-Utskottet remitteradt Memorial, har Herr Gustaf Hjerta anfört, huruledes Lönerne för Befälet vid indelde Armeen de sednare åren undergått en oberäknelig minskning, genom de fallne priserne på Landtmanna varor, hvartill komme, att vid de fleste Regementer Befälet blifvit tillökt med en tredjedel, utan att Staten för deras aflönande anslagit mera än 8 contante löner på 200 R;dr hvardera, och hvarigenom 2:dra och 3:dje Majorerne endast hafva Capitaines-Löner, Capitainerne Stats-Utskottets Betänkanden.
144^ med undantag af 3:ne, allena ega sådane löner, som vid Indelnings-Verkets inrättande anslogos till Subalterne Officerare, samt 24 Subalterne Officerares och 3:ne Adjutanters aflönande endast återstå 7 Fändriks-Löner och de 8 contante lönerne, men de öfrige innehafva Under-Officers indelningar; och då det indeldta Befälet, i stället att finna sine löner förbättrade, under det tiden beredt en sådan förbättring åt andre, tvärtom hafva ringare löner, än hvad Konung Carl XI:te, vid Indelnings-Verkets upprättande dem tilläde, hvaremot förlängde Befäls möten och Bevärings Manskapets exercerande föranleda ökade utgifter, har Herr Hjerta yttrat den önskan, att tillgång måtte beredas till förbättring i indeldte Befälets Löner, samt Riksens Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, alt en jemnare reglering med desse löner må verkställas, och ett minimum fastställas för hvarje grad; och har Herr Grefve Carl Ridderstolpe uti denna framställning instämt.
Stats-Utskottet har, lika med kiew Hjerta och Herr Grefve Riddertso/pe, trott sig finna, att Befälet vid indelde Armeen, och egentligen Infanteriet, är ganska olika lönadt oeh en del försedt med löner, som icke kunna anses tillräcklige för skälig utkomst; och ehuru detta till någon del kan härröra från varuprisens fall och andre prisers deremot inträffade stegring, bör likväl' egentliga orsaken igenfinnas uti den förän - 1444 Stats- IJt skotte ts Betänkanden. drade Organisation, Armeen i sednare tider erhållit, hvarigenom Befälets Personal blifvit betydligen ökadt.
Att genom ytterligare anslag bereda detta Befäl förbättrade Jönvilkor, dertill saknar Stats-Verket tillgångar; men Stats-Utskottet anser sig böra tillstyrka, att Riksens IlÖglofl.
Maj:t i underdånighet anhålla, det en sådan reglering må vidtagas med indelde Armeens Befäl, som inom redan varande anslag bereder nödig utkomst för hvar och en, samt lämpar aflöningen efter tjenstegraderne, och t villar ej, att Kongl. Majit i Nåder finner utvägar att sådant åstadkomma.
Denna Statsutskottets åsigt af ämnet hemställes vördsam ligen till Riksens Höglofl.
NiO 253.
Ankom den a8 Junii i8a3.
Betänkande i anledning af Kongl.
Majits Nådiga Remiss rörande indeldte Infanteri-Regementernes beklädnad. underdånig skrifvelse den i3 Junii 1818, angående föreslagne ändringar uti beklädnadssättet vid indeldte Infanteri-Regementerne, anhollo Riksens Ständer, att vid nästa Riksdag en fullständig berättelse, om Stats-Utikottets Betänkcoiden. *'445 verkställigheten deraf måtte meddelas, på det Riksens Ständer kunde blifva i tillfälle utlåta sig huruvida någre förändringar i detta beklädnadssatt kunde anses nödige; och har Kongl. Maj:t, genom nådig Remiss den i5 nasti.
April, till Stats-Utskoltet öfverlemnat Kongl, Krigs-Collegii berättelse, om hvad i detta ämne blifvit tillgjordt, jemte Chefens för Helsmge-Regemente särskilde underdåniga anmälan, om Regementets behof af förbättrade beklädnads vilkor.
Krigs-Collegium har till upplysning om förhållandet hufvudsakligen andragit: att sedan det af Riksens Ständer föreslagne förändrade sättet lör indeldte Infanteriets beklädande, blifvit af Kongl. Maj:t i Nåder, genom Dess derom den 3o December 1819 utfärdade förordning, gillat och påbudet, i följd hvaraf Staten till ena hälften och Rotehållarne till den andra skola bestå kostnaden med J-del hvardera utaf en Monderings värde efter upprättande Markegång; har nyttan och företrädet af delta beklädnadssätt framför de anstalter, som i äldre och sednare tid varit för Regementernes beklädande förordnade, visat sig i så måtto, att indeldte Infanteriet, endast med undantag af Helsinge Regemente, vid medlet af detta år, finnes försedt med a:ne Monderingar, hvarutaf den sednast anskaffade, som i allmänhet är ny eller obetydligt nyttjad, förvaras till begagnande under Fälttåg och den äldre för tjenstgöring i fredstid i446 Stats-Utskottats Betänkanden. är bestämd: att af de bidrag som för detta ändamål åro anvisade, det sista Riksdag uppförde Stats anslaget, 95,000 R:dr B:co, vid beräkning efter varuprisernes högst betydliga stegring de sednare åren, ungefärligen motsvarar eller obetydligt öfverstiger den kostnad som fordna Krono- eller Lif-Monderingens anskaffning och underhåll erfordrade: att når anslaget nu till lika belopp hvarje år utgår, den rubbning i Stats-calculen icke eger rum som från ovisse och betydligare kostnader, det ena året mot det andra, år oskiljagtig att Rotehållarnes bidrag på det hela, i stallet för hvad dem förut ålegat, utgöres med betydlig lindring i de utgifter som för denne del af Roterings besvåret egt runi, och i sårskilde fall vid visse Regementer äfven lemnar hopp derom för framtiden, samt att det nu föreslcrifne sattet uppmuntrar Allmogens och Soldaternes arbetsflit derigenom, att Vadmal, Boy, Våf och mindre
Monderingspersedlar kunna inom provinceme tagas af Landtmannens tillverkningar/ hvilket äfven leder till penningarnes jemnare bibehållande i orterne ån tillförene, då upphandlingarne i allmänhet endast uti någre få Rikets större Ståder verkståldes; hvarföre Kongl.
Krigs-Collegium funnit sig böra hemställa, att hufvudgrunderne för de Roterade Infanteri-Regementernes beklädnads Stats-Utskottets Beiänkanden.
1447 sätt måtte för framtiden varda bibehållne; derjemte Kongl. Collegium bifogat summariske rakningar ofver medlen, enligt hvilka Beklädnads-Directionernes tillgångar, vid början af 1819, eller före det ifrågavarande beklådnadssättets införande, utgjorde 97,326 R:dr 29 sk. 11 r:st. och inkomsterne de förfiutne fyra åren bestigit till 803,319 R:dr 32 sk. 4 r:st eller tillsammans 900,646 R:dr 14 sk. 3 r:st. hvarutaf blifvit använde 67 7>539 4 sk* 4 r:St* och en behåll ning af 223,107 R:dr g sk. 1 x r:st. vid iörlidet års slut var att påräkna, hvilken tillgång skall behöfvas för de upphandlingar eller andre Liqvidationer, som, enligt insände persedel-förslager åro oundvikligen nödige under loppet af innevarande år eller höra till den af Kongl, Maj:t i Nåder föreskrifne reserv af mindre Monderingspersedlar, och alltså för desse ändamål förblifver under förvaltningarnes fortsatta vård och redovisning.
Men hvad särskildt anginge Helsinge Regemente, så hade Stats-Verkets bidrag af £del utaf en monderings värde om året, varit otillräckligt för anskaffning af 2:ne Monderingar utaf fullgod beskaffenhet, då Rotarne i Helsingland, jemligt Kneckte-Contractet, icke skola vara skyldige att något för Soldatens beklädnad utgöra.
Och har Chefen för detta Regemente med anförande, i448 Stats-Utskottets Betänkanderi. huruledes beklädnaden hittills blifvit besörjd, anhållit det Kongl. Maj:t i Nåder täcktes vidtaga den åtgärd, hvarigenom Regementet måtte erhålla ett lämpligt ökadt bidrag af Stats-Verket årligen, intill dess BeklädnadsDirectionen kan blifva i tillfälle, att tillvägabringa den så nyttiga sak, att Regementet, enligt Kongl. Beklädnads förordningen, erhåller
Q:ne brukbare monderingar samt Soldaten slippa att till sin betydliga förlust underhålla sig sjelf med de mindre monderingspersedlarne.
Då, efter hvad Kongl. Kiigs-Collegium anfört och handlingarne för öfrigt upplyser, det med år 1819 vidtagne nya beklådnadssåttet vid indeldte Infanteri-Regementerne, fullkomligt uppfyller ändamålet, med mindre tyngd för Rotehållarne ån efter förut gällande grunder, så att, utom Helsinge Regemente, alla öfrige vid medlet af detta år blifva försedde med 2:ne sådane monderingar, som böra vara att tillgå; anser Stats-Utskottet detta sått för Beklädnadens utgörande böra bibehållas.
Och ehuru beloppet af de bidrag, som af Staten samt Rotehållarne härtill utgå, vid de icke obetydlige behållningar hos Beklådnads-Directionerne, som vid detta års början funnos, skulle synas kunna til någon del nedsättas; likväl och då, såsom Kongl. Krigs-Collegium Stats-Utskottet^s Betänkatiden. i44o uppgifvit, åtskillige utgifter under innevarande år förefalla, jemte anskaffning af reserven utaf mindre monderingspersedlar, enligt hvad Kongl.
Majt i Nåder befallt, hvartill berörde behållningar behöfva påräknas, samt härvid föröfrigt förekommer, att någre års längre erfarenhet torde fordras > till utrönande deraf i hvad mån bidragen härtill kunna i jemförligt förhållande så på Statens som Rotehållarnes sida nedsättas; finner StatsUtskottet sig nu icke böra föreslå någon förminskning i afgifterne , utan att dermed må uppskjutas till nästa Riksdag.
Hvad åter angar det särskildte förhållandet med Helsinge Regemente, att Rotehållarne undandragit sig allt bidrag till Beklädnaden, vid hvilket förhållande Regementet icke kunnat, på sått ofvannåmnde förordning stadgar, förses med q me monderingar, och Regements-Chefen förthy begärt ytterligare anslag af Stats-medel dertill, så finnes sådant grunda sig derpå, att Rotehållarne derstädes i stället att, såsom i allmänhet skedt, åtaga sig att, lika med Staten, erlägga |:del af en Soldats beklädnads värde årligen, yrkat att få förblifva vid kneckte Contractets lydelse på sått Q §. i åberopade beklädnads förordning och medgifver under förutsättning likväl, att Rothållarne i slikt fall komme att utgöra värdet af de släpkläder hvartill Con - i45o Stats-Vtskottets Betänkanden. tractet dem förbinder, i förhållande till myntvärdet den tid Contractet uppråtiades, sålunda att detta bidrag borde förvandlas i Spannmål efter den tidens pris och denne erlåggas antingen in Natura eller elter Lånets Markegångs pris i penningar; men af den orsak, att likmätigt Kongl. Förordningen angående kneckte hållet i Helsingland, af den 17 Jan. 1687 5:te §. utgörandet af släpklåderne, bestående afen god Vadmals klädning, en skjorta och ett par skor, blifvit bestämdt under enahanda vilkor, som Soldatens underhåll med kost hos Rothålarne, så att han för bägge delarne vore skyldig gå dem med dagligt arbete tillhanda, då han ej år hindrad af möte eller Commendering hafva Rotehållarne enär Soldaten ej lärer kunna nu för tiden finna sig belåten dermed, att för dagligt arbete endast åtnjuta berörde klädespersedlar jemte kosten, på grund af ordalydelsen i högst berörde Författning, ansett sig berättigade, att i detta hänseende undgå allt bidrag till Beklädnaden.
Vid jemförelse af hvad kneckte Contracterne för Jemtlands och Vesterbottens Regementer innehålla, uti hvilke orter Roteringen år lika, om ej strängare, befinnes, att Rotehållarne äro förbundne, i Jemtland, att gifva Soldaten släpkläder, utan att han der - Stats-Utskottets Betänkande?!. 1451 deremot är skyldig hos riem arbeta, och i Vesterbotten, att likaledes bestå Soldaten slitklåder samt dessutom når han hos dem arbetar, ej allenast kost utan afven dagspenning; i följd hvaraf bagge desse Regementers Rotehållare erlägga årligt bidrag till Beklädnadens besörjande med ofver 4000 R:dr för hvardera Regementet.
Och då Helsinge Regementes Rotehållare, så vål som alla andre, i följd af förut gällande forfattningar i detta ämne, enligt hvilka Soldaten skulle sjelf bekosta sin mondering, fingo, ehuru icke omedelbart, vidkännas betydligare kostnad hår till, skulle vål altså synas, som desse Rotehållare, hvilka utaf de ifrågavarande vid indeldte Infanteriet åro de enda i Riket, som ej utgöra något, mot Statens utgift svarande, understöd till Soldat beklädnaden, icke skäligen kunna undandraga sig allt bidrag heldst förutnämnde 16 8 7 års stadgande, genom tidens förändrade skick, upphört att vara tillämpligt i öfrige delar; Dock anser Utskottet det så mycket heldre bero af Kongl. Maj:ts nådiga bepröfvande, hvad åtgärd som i detta hänseende må finnas kunna ega rum, sorn, då Statsanslaget på det hela af 95,000 R:dr, vid ofvanberörde förhållande synes medgifva det ytterligare bidrag till beklädnaden åt Helsinge 4 Sami• a B, 9^ i/(52 Stats-Ut skottets tfetänkanden.
Regemente, som nödigt år, något nytt eller särskildt anslag härtill icke kan af Utskottet tillstyrkas, utan låra Riksens Högloft.
Stander i underdånighet öfverlemna till Kongl. Maj:t, att, såsom lämpligt finnes, låta detta behof afhjelpa.
Hvilket allt vördsamt hemstålles till Riksens Högloft.
Stånders bepröfvande.
Ankom den 28 Junii i8a3, Utlåtande, ofver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående Stats-Verkets tillstånd och behof uti hvad som rörer RiksStatens Fjerde Hufvud-Tittel. (jenom den, om Stats-Utkottets tillstånd och behof, till Stats-Utskottet aflåtne Nådiga Proposition, af den 25 sisth Januarii, har Kongl. Maj:t ås kat uppförande å Riks-Statens Fjerde Hufvnd-Tittel af 1:0 de 70 tunnor Korn, som enligt Kongl. Brefvet, af den g Augusti 1755, åro Gymnasii Rectorn i Götheborgs Stift på Ion anslagne och nu från Magazins Inrättningens förråder utlevereras, emot liqvid med Statsverket ; men hvilken Spannmål borde upp - Stats-Utskottets Betänkanden.
1453 förås på denne Tittels Stat att in natura utgå och 2:0
Den, enligt Kongl Brefven den 24 Maji 1757 och 10 December 1787, på enahanda sätt utgående Spannmål till Schol-Staterne i Calmar och Vadstena, utgörande 45 tunnor för den förre och 6 tunnor till den sednare.
Vid den reglering af Stat-Verkets I11- komst-Tittlar, som Stats-Utskottet innevarande Riksdag föreslagit och Riksens Höglofl.
Ständer gillat, har ett emot desse