Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Slutligen har, uti en, den 21 i denna månad, Utskottet tillhandakommen motion, Herr Grape, E D., med hemtad anledning af åtskillige utaf Brasilianska regeringen nyligen vidtagne förfoganden, dels i afseende å beräkningssättet för erläggande af tonnage och dels angående införselstullen derstädes å jern och bräder, hvarigenom handeln med nämnde land syntes komma att i betydlig mån inskränkas, föreslagit, att, för att underlätta de tillgöranden, som i ministeriel väg kunde ifrågakomma för undanrödjande af dessa olägenheter, Rikets Ständer mätte ät Kongl.
Maj:t öfverlemna att, efter godtfinnande, partielt öka eller indraga den enligt 3o §.
Tulltaxe-underrättelserna medgifna tullindring, om den Svenska handelns och sjöfartens interessen sådant skulle påkalla; hvarom stadgande ansetts böra i berörde §. intagas.
Hvad Kongl. Maj:ts ofvanberörde Nådiga skrifvelse, de i Riks-Stånden väckte motioner och afgifne yttranden samt nyss omtörmälda, till Utskottet öfverlemnade, handlingar innehålla, har Utskottet tagit i behörigt öfvervägande.
Beträffande dervid först de såväl i den Kongl, skrifvelsen som i en del motioner förekommande framställningar, i afseende å grunderna för tull - 3a Bevillning.Ut skottets Betänkande > N.o 12. taxe-regleringen, har utskottet, i öfverensstämmelse med hvad härutinnan blifvit i allmänhet föreslaget och yrkadt, ansett sig icke höra afvika från de allmänna grunder, hvarpå sednaste tulltaxa hvilar, utan, med godkännande af den, utaf Kongl. Majit uttalade åsigt, att denna för både statsinkomsterna och inhemska näringarna vigtiga författning bör så sällan sorn möjligt, och icke utan verkligt behof förändras, och att derföre berörde taxa måtte i de väsendtligaste delar bibehållas oförändrad intill nästa riksdag, trott sig böra tillstyrka Rikets Ständer, att, med fästndt hufvudsakligt afseende å innehållet af Kongl. Majits merberörde Nådiga skrifvelse, vidblifva grunderna för nu gällande tulltaxa, och följaktligen icke i andra fall besluta ändring uti der förekommande speciella bestämmelser, än antingen för att dessa må blifva bragle i öfverensstämmelse med de derom af Kongl.
Majit efter taxans utfärdande redan, enligt allmänna Kungörelser eller Circulairbref, vidtagne jemkningar, förklaringar och ändringar, eller för att vid berörde grunders tillämpning fästa ett skyldigt afseende å innehållet af ofvanomförmäldte motioner, af hvilka de fleste afsett landets financiella betryck och behof vet att inskränka en allmänt öfverklagad, högt uppdrifven, import af öfverflödsvaror, samt att lifva den inhemska industrien och inrikes rörelsen, och en del åter att, för befrämjandet och underlättandet af landels export, utförsels-afgifterne å ålskillige varor måtte borttagas, eller ändtligen för att, till större säkerhet och lätthet vid tullbehandlingen, de artiklar, sorn varit förtullade med viss pro cent efter uppskattningsvärdet, må, så vidt sådant funnits möjligt, blifva åsatte bestämdt värde och tull efter vigt eller annan grund.
Hvad dernäst angår den i den omförmäldte
Nådiga skrifvelsen förekommande serskilda fråga om Spanmålstullen, i hvilket afseende Kongl.
Sig finna skäl vara förhanden till bibehållande af nu gällande bestämmelser för denna nödvändighetsvara under ytterligare tre år, eller till 1847 års slut, under enahanda villkor, som Rikets Ständer vid sisla Riksdag medgåfvo i afseende på dispositionen af den för utländsk spannmål inflytande tull, får Utskottet, som anser fördelarna afen stadigvarande tull å spanmål icke vara färre, än å andra varor, och alltså icke erfordra serskildt Bevillnings-Utskottets BetänkandeIV.-o 12. 33 serskilt bevisning, samt jemväl för sin del funnit nu gällande tullbestämmelser ändamålsenlige, hemställa, att Rikets Ständer ville biträda Kongl.
Maj:ts Nådiga framställning om dessa tullbestämmelsers bibehållande till slulet af år 1847 samt medgifva, att den tullinkomst, som för utländsk spanmål under tiden inflyter, varder öfverlemnad till Kongl. Maj:ts disposition, för att användas till undsättning åt inbyggarne i de orter, som af missväxt hemsökas.
Utskottet, som af dess ofvan gjorda tillstyrkande att i allmänhet vidblifva grunderne för 1841 års tull-tariff, ansett böra följa, att de i tulltaxan utsatta förbudsbestämmelser i möjligaste måtto förblifva oförändrade, och derföre ej föreslagit upphörande deraf för flere artiklar än kardullsgarn, hvilket Kongl. Maj:t redan i viss nion medgifvit till införsel, samt partielt för utförsel af tackjern, allt på sätt här nedan vidare förmäles, har, vid så dant förhållande och i öfverensstämmelse med hvad vid föregångna Riks 1 O O dagar varit öfligt, trott sig böra föreslå, att Rikets Ständer ville, med erkännande af Kongl. Maj:ts rätt, i afseende på förbuds utfärdande mot in- eller utförsel af varor, besluta, att äfven å de artiklar, som fortfarande komma att förblifva förbudne, tullafgifter böra utsättas, för att icke, genom bristande tullbestämmelser, något band må läggas på Kongl. Maj:ts rätt att förbuden upphäfva, och att i sådant afseende må antagas de eventuella bestämmelser, sorn af Rikets sist församlade Ständer å dessa artiklar stadgades.
Ehuru såväl Herr Printzenskölds som Juns Månssons ofvanberörda motioner blifvit remitterade lill både Bevillnings- samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet, likväl och enär den sednare, såsom angående införsel af hästar, synes odeladt tillhöra Bevillnings-Utskottets handläggning, och den förra, innehållande framställning, att lyx- och andra manufaejturartiklar skola få införas endast till vissa hamnar, rörer ett ämne, som vid föregångna Riksdagar blifvit ensamt af Bevillnings-Utskottet handlagdt, har Utskottet, med afseende jemväl derå, att Herr Lundelii ofvanomförmälda motion, hvari enahanda yrkande förekommer, blifvit remitterad endast till Bevillnings-Utskottet, trott sig kunna ensamt och i sammanhang med tullregleringen i allmänhet behandla dessa ämnen; och som, hvad angår de ifrågavarande framställningarna om införsels-rättighetens inskränkning för Bih, till R.
S Sami. 1 Afd. 6 Haft. 5 34 Bevillnings- Utskottets Betänkande3 N.-o 12. en tiel varor till endast ett färre antal hamnar, Utskottet, på sätt nyssberördt är, ansett sig ieke höra i någon hufvudsaklig del afvika från de för tullregleringen nu gällande allmänna föreskrifter, dertill en sådan inskränkning onekligen vore att hänföra, så och då Utskottet i öfrigt sökt åstadkomma större säkerhet vid tullbehandlingen genom att i allmänhet utbyta förtullning efter värde mot tullbehandling efter vigt, har Utskottet, sorn hyser den öfvertygelse, att, derest någre bland nu förbudne artiklar varda till införsel medgifne, Kongl. Maj:t då icke lärer underlåta att förordna om alla de controllers iagttagande, som lämpligen kunna åstadkommas, icke funnit skäl att till berörda yrkanden af Herrar Printzensköld och Lundelius tillstyrka bifall, utan hemställer, att desamma icke nu må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
I de delar Herr Gustafssons samt Pehr Mattssons motioner, af hvilka den sistnämndes blifvit remitterad jemväl till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, funnits icke kunna ensamt af Bevillnings-Utskottet handläggas, nemligen, i förra motionen, den der förekommande frågan om controilstämplingsåtgärder för utländskt guld- och silfverarbete, och i den sednare, frågan örn handelstraclaten med Ryssland, kommer serskildt gemensamt utlåtande att af hegge Utskotten afgifvas, hvadan Villande i omförmälde delar nu icke lärer erfordras.
I afseende serskildt på den del af Herr Nordenanckars ofvananförda motion, som innefattar framställning om sjöbevakningens förstärkande genom utrustandet af ett större antal seglande båtar, har Utskottet, jemte anmälan, att angående hvad i samma motion blifvit yrkadt om ändring i FörpassningssLadgan samt rörande husvisitationer, serskildt utlåtande varder afgifvet gemensamt med håde Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten, funnit förstberörda framställning icke kunna föranleda till annan åtgärd, än att tillstyrka Rikets
Ständer att uttrycka underdånig önskan om förstärkande i allmänhet af tullcontrollerne och bevakningen, derest Kongl. Maj:t, efler vederbörandes hörande, finner sådant vara af behofvet påkalladt.
Hvad i öfrigt uti de remitterade motionerne samt i förrberörde från Kongl Maj:ts Finance-Departement öfverlemnade ansökningar med tillhörande handlingar blifvit yrkadt och föreslaget i afseende å speciella bestämmelser i tull-taxan med dertill hörande underrättelser, har Utskottet vid hvarje Bcvillnings-Vtskottels Betänkande, N:o 12. 35 serskild artikel öfvervägat och, på sätt här nedan förmäles, deråt lemnat den uppmärksamhet, sorn med vidblifvunde af gällande taxas hufvudgrunder kunnat stå tillsammans.
I de delar åter, der ändringar eller föreskrifter i öfverensstämmelse med de gjorda framställningarne icke blifvit föreslagna, har Utskottet ansett dem vara antingen stridande mot berörde-grunder eller i öfrigt mindre lämplige, och alltså icke kunna vinna afseende.
De artiklar, för hvilka Kongl. Majit under den sedan tull-taxans utfärdande förflutna tid, enligt utfärdade kungörelser och circulair-bref, stadgat förändrade tullbestämmelser, och hvilka ändringar Utskottet, i öfverensstämmelse med hvad här ofvan blifvit hemstäldt, tillstyrker Rikets Ständer att i allmänhet biträda, äro följande:
Alun, andra slag, som, enligt 1841 års taxa, varit belaggd med 8 sk. utförsels-tull för ett quantum af 17 LM, men genom Kongl. Kungörelsen den 17 October 1843 blifvit från sagde utförselsafgift befriad.
Argentan eller Nysilfver.
Denna vara har, enligt Kongl. Kungörelsen den 8 Februari 1844» förklarats böra tull-behandlas lika med Pinschback, Tomback och andra i taxan ej specificerade sammansatta metaller; och kommer den alltså att upptagas i noten under bokstafven A, med behörig hänvisning till rubriken ”metaller.” Beck, i tunnor och i barkar, som genom ofvanberörda .Kongl.
Kungörelse den 17 October 1843 blifvit befriadt från de uti gällande taxa derå stadgade utförsels-afgifler, nemligen 8 sk. tunnan för det förra och 12 sk.
SkM för det sednare slaget.
Blauholtz eller Blåholtz, sora, enligt Kongl. Kungörelsen den 8 Februari 1844, bör tullbehandlas lika med Färgträd, och alltså kommer att i noten, under bokstafven B till sistnämnde artikel hänvisas.
Bookhinder Cloth.
Denna varu-artikel, som förut icke varit i taxan inrymd, har genom General-Tull-Styrelsens circulair den 26 Februari 1843 förklarats böra, på sätt uti Kongl. Kungörelsen den 27 Juli (836 är stadgadt, fortfarande få införas mot 10 procent af värdet.
Utskottet anser den böra å behörigt ställe i taxan intagas, har Utskottet, i afseende såväl å förtullningssättet soro tull-procenten, trott den jemkning nödig, att, efter inhemtade upplysningar om varans värde, den blifvit föreslagen att förtullas efter vigt 36 Bcvillnings-Utskollcls Betänkande, N.-o 12. med ett tull-värde af 3 R:dr ti. och derå till a5 procent antagen införselstull af 36 sk.
B:co. Ccbolt-Malm och Metall, sorn genom Kongl. Kungörelsen den 17 Octobex’ i843 blifvit befriad från den utförselstull, sorn i 1841 års taxa är bestämd af 1 sk. 6 rst.
U å malmen och \ ti. k Coboltmetallen.
Fosfor.
Kungörelsen den 8 Februari i844> har denna i taxan icke upptagna artikel förklarats böra få förtullas, för fabrikernes behof, efter serskild anmälan hos C.ommerce-Collegium och af detsamma lemnadt tillstånd, mot 5 procent af värdet, samt för medicinska behof, såsom Apotheksvaror ej specificerade d. v. s. tullfritt.
Utskottet anser den väl böra i taxan å behörigt ställe inrymmas, men föreslår, alt vid införtullningen afseende ej må fästas å det behof, hvartill varan kan vara ämnad, samt att den må åsättas ett bestämdt tullvärde af 4 R:dr 24 sk.
U. och derå till 8 sk. antagen tulk, mot hvars erläggande den må kunna i allmänhet få införas.
Catechu eller Terra Japanica, som, enligt Kongl. Kungörelsen den 28 April 1842, bör få förtullas med 4 rst. ti på ett tull-värde af 4 sk., och af sådan anledning kommer att med dessa tullbestämmelser serskildt specificeras bland de i taxan förekommande öfrige färgslagen.
Rödfärg, hvarå uti gällande taxa finnes bestämd en utförsels-afgift .af 2 sk. tunnan, men som genom Kongl.
Kungörelsen den 17 October i843 blifvit från samma afgift befriad.
Stocklack.
Detta förut icke specificerade färgämne har genom Kongl. Kungörelsen den 19 Juni 1843; blifvit förklaradt böra få införtullas mot 4 rst. på ett tull-värde af 4 sk- ti., och kommer alltså att med dessa bestämmelser i taxan serskildt utföras.
Färgmossa, som, enligt Kongl. Kungörelsen den 17 October 1843, blifvit befriad från den uti 1841 års tulltaxa derå förut gällande utförsels-tull af 8 rst Lispundet.
Glaubersalt, vattenfritt, hvilket förut saknat plats i tulltaxan, men nu kommer att der å behörigt ställe inrymmas med de tullbestämmelser, som genom Kongl. Kungörelsen den 22 Maj i843 blifvit åsätta, nemligen 1 R:dr 16 sk. värde och 8 rst införsels-afgift per Lti. Bevillning-Utskottets Betänkande} N:0 12. 3 7 Jern, gjutet:
Bomber och Kulor, champlunerade till visst mått och renfilade, kanoner, stycken, nickhakar och mörsare, samt finare och gröfre lavetter, å hvilken rubrik finnes i 18/ji års taxa bestämd 16 sk. utförselstull per Skepp., Stäp. vigt, men hvilken afgift blifvit, senast genom Kongl. Kungörelsen den 18 December i843, nedsatt till 4 sk- Banco.
Derjemte torde för vinnande af mera bestämdhet den redactions-förändring höra ega rum, att näst efter mörsare införes ”stämplade och borrade.”
Stång- platt | tum etc., som genom samma författning fått den derå förut gällande utförselstull 16 sk. Skepp:t minskad till lika belopp, eller 4 sk. per Skepp. St. v. Smälltstycken, hvarå, genom samma Kongl. Kungörelse, den sk.
Skepp:t höga utförsels-afgiften blifvit nedsatt till 12 sk.
Band- och platt- etc., hvilken rubrik, enligt gällande taxa, har sig åsatt 10 sk. 8 rst utförselstull skeppundet, men genom oftaberörde Kongl.
Kungörelse blifvit från slik afgift alldeles befriad.
Plåtar: olörtenta etc., af till och med 6 Lisp. vigt st. öfver 6 Lisp. vigt st.
Likaledes för dessa jernproducter hafva, genom den omförmälda Kongl. Kungörelsen, de förut gällande utförsels-afgifterne, nemligen å förra slaget 14 sk» 3 rst, och å det sednare 16 sk.
Skeppundet, blifvit upphäfna.
Spik samt allt annat etc.
Denna rubrik har jemväl genom den ofta åberopade författningen blifvit befriad från den derå i 1841 års taxa bestämda utförselstull af i/\ sk. 3 rst Skeppundet.
Derförutan har Utskottet ansett nödigt dels att sönderdela rubriken uti tvänne och dels att föreslå förhöjning i värde och införselsafgifter, i följd hvaraf bestämmelserna skulle blifva följande:
Spik af 2 tums längd och deröfver, med 4° R-drs tull värde och 10 R:dr införsels-afgift per SkS?
All annan samt allt Manufactur- och Handtverkssmide ej specificerad!, med 3a sk:s värde och 8 sk:s införselstull per skålpund.
Chemiskt lechniska preparater.
I närmaste öfverensstämmelse med hvad angående förtullning häraf blifvit stadgadt uti Kongl. Kungörelsen 38 Bevillnings-Utskoltets Betänkande, N.o ti. elen 8 Februari detta år, kommer att i taxan å behörigt ställe in tagas följande rubrik och bestämmelser:
Cbemiskt lechniska preparater, i tavan ej specificerade: till införsel för fabrikernes behof efter serskild anmälan hos Commerce-Collegium och af detsamma lemnadt tillstånd med införselstull till 10 procent af värdet; för medicinska behof, med hänvisning till Apotheksvaror, ej specificerade.
Kolsyradt Natron eller renad Souda kommer, i öfverensstämmelse med nyssberörde Kongl.
Kungörelse^ att i not under bokstafven
K hänvisas till ”Souda,” för att dermed vinna lika tullbehandling.
Koppar, Gårad, hvarå, genom Kongl. Kungörelsen den 18 December 1843, den utförselstull af 5 R:dr SkSf St. v., som finnes i gällande tull taxa bestämd, blifvit nedsatt till 3a sk., samt Smidd, valsad eller gjuten, hvilken, till den del, som innefattas under rubriken ”Plåtar och andra ämnen för ytterligare bearbetning” är i 1841 års taxa åsatt 1 R:dr 3a sk. utförselstull per SkS?
St. v., men genom nyssberörde Kongl. Kungörelse blifvit från all utförsels-aigift befriad.
Stål, gjut-, garf-, andra slag, å hvilka utförsels-afgifter äro i gällande taxa bestämda, för gjutstål till 8 sk., för garfstål lill 3 sk., och för andra slag till 2 sk. för hvarje 100 gf, men hvilka alla genom Kongl. Kungörelsen den 18
December 1843 blifvit medgifna tullfrihet vid utförsel; hvarjemte tullvärdet å ”andra slag,” enligt Kongl. Kungörelsen den 3i Januari samma år, är nedsatt från 9 till 6 R:dr.
Tjära, sorn, enligt 1841 års tulltaxa, är åsatt 4 sk- utförselstull tunnan, men genom Kongl. Kungörelsen den 17 October 1843 blifvit från så beskaffad a hafi befriad.
O Stenkol, Stenkolsstybb etc.
Genom oftaberörde Kongl. Kungörelse den 17 October 1843 är jemväl stadgadt, att ”Stenkol, Stenkolsstybb eller ”Cinders, samt Cokes eller afsvaflade Stenkol,” hvarå införselstullen i 1841 års taxa är bestämd till 4 sk. tunnan, skola tills vidare åtnjuta*tullfrihet vid införsel; men som
Utskottet anser den inhemska produetionen af denna vara påkalla det afseende, sorn innefattas i den omförmälda visserligen icke höga tullbestämmelsen, kan Utskottet icke tillstyrka Rikets Ständer att i den - Bevillnings-Utskottets Betänkande , N.o 12. 3f) na del biträda de af Kongl. Maj:t genom de flere ofvanberörde författningarna vidtagna förändringar, utan hemställer, alt, hvad den ifrågavarande artikeln vidkommer, Rikets Ständer må föreslå införsels-afgiflens oförändrade bibehållande.
Jemte det Utskottet, i anledning af de motioner, som innefatta yrk anden om borttagande af utförsels-afgifter, ansett sig böra föreslå dessa afgifters upphörande för följande artiklar, nemligen: Angelica, Anis Antimonium crudum eller Spiesglans, Blyertz, Brunsten, Chicorierot, Kalk, släckt, Kalksten, Kimrök, Kli af andra ämnen än spanmål, Knapergall och Jikollon, malen eller omalen.
Lunta, Mastix, Mjöl af vegetabilier, som ej kunna inbegripas under spanmål eller hänföras till medicinalier, Tobak, Blad och Stjelkar, Zink, Tutanego och Spiauter: oarbetad och i plåtar; bar Utskottet tillika, dels för att lemna behörigt afseende åt de i öfrige motioner gjorde framställningar och dels för vinnande af mera säkerhet vid tullbehandlingen genom utbyte af förtullningssättet efter värde mot bestämdt afgiftsbelopp, funnit sig böra föreslå följande förändringar, nemligen vid Alabaster, arbetad, ej specificerad, som, enligt gällande taxa, förtullas efter värde med i5 procent vid införsel, men, sedan genom profvägning blifvit utröndt, att derå skulle kunna såsom ett medelvärde antagas 1 Rdr 24 sk. U., synts Utskottet böra förtullas efter vigt med 16 sk. införselsafgift per ti. /Jq Bevillnings- Utskottets Betänkande j N.o 12.
Apotlieksvaror, hvilka, enligt gällande taxa, för såvidt de deri icke äro specificerade, endast 1’å införas af Apothekare, eller dem, som erhållit Sundhets-Collegii tillstånd alt med sådana varor idka handel, samt, ehvad de äro att anse såsom enkla eller sammansatta, dervid åtnjuta tullfrihet så vid in- som utförsel.
Som emedlertid flere bland de lill ospecificerade apotheksvaror liänförlige artiklar lära vara äfven lill andra behof erforderliga, har den omförmälde inskränkningen i införselsrättigheten synts Utskottet mindre lämplig, äfvensom
Utskottet trott dessa varor icke böra utan all afgift få införas.
I följd häraf hemställes, att rubriken och bestämmelserna måtte blifva:
Apotheksvaror i denna taxa ej specificerade: enkla medicinalier 100 Rdrs värde io Rdr införsels-tull, sammansatta 100 Rdr värde 20 Rdr införsels-tull, men tullfrihet bibehålies vid utförsel.
Bark, Ek-.
Med afseende å det alltför höga tullvärdet samt å den under sednare åren försvårade afsättningen å denna vara, har Utskottet ansett nedsättning böra ega rum i tullvärdet från 2 till 1 Rdr tunnan, och i den till 24 sk. tunnan nu bestämda utförselstull till 12 sk.
Bilder: andra slag, hvilka Utskottet, med fäsladt afseende å den förändring, som blifvit föreslagen vid ”arbetad alabaster”, ansett böra tullbebandlas efter vigt med 1 Rdr 12 sk. värde och 12 sk. införselstull per U, i stället för nu gällande förtullningssätt efter värde med derå stadgad 10 procents införselsafgift.
Bleckslagare-arbeten, ej specificerade, olackerade, lackerade.
För att bringas 1 närmare öfverensstämmelse med gångbara försäljningspris, anser Utskottet tullvärdet böra förböjas å de olackerade Bleckslagarearbetena från 3a sk. till 1 Rdr och å de lackerade 4° sk- till 1 Rdr 12 sk. per U.\ hvarjemte och i sammanhang härmed införselsafgifterna synts böra ökas å det förra slaget från 8 till 16 och å det sednare från 10 till 20 sk. U..
Blodiglai’.
Med afseende å den under de sednare åren minskade tillgången härå och i samma nion uppstegrade pris, tror Utskottet tullvärdet skäligen böra höjas från 5 till 10 Rdr U., äfvensom att en från 2 till 5 Rdr förhöjd utförsels-afgift må finnas påkallad af ange lägen - Bevillning^- Utskottets Betänkande j N:o 12.
4i lägenheten att inom landet qvarhålla dessa i flere fall för helsans återvinnande serdeles nödvändiga diar.
Blommor, arlificiella, å hvilken öfverflöds- och lyxartikel den nu gällande införselstullen, i5 Rdr U., synts Utskottet väl kunna tåla förhöjning till a5 Rdr.
Borstar, hvilka, i stället för att tullbehandlas efter värde med 33} procents införselsafgift, torde å det utrönta medelvärdet af 2 Rdr U. kunna åsättas 24 sk. tull per U. vid införsel.
Broderade arbeten: andra slag.
Med uppmärksamhet derå, att, enligt nuvarande taxa, under denna rubrik kunna inkomma broderier, anbragte äfven å till införsel förbjudna ämnen, har Utskottet, till förebyggande häraf, trott sig böra föreslå att, med borttagande af den nu gällande införselsbestämmelsen utaf 33 Rdr 16 sk. på 100 Rdr varuvärde, rubriken må få följande lydelse: ”Andra slag draga tull lika med det tyg eller annat ämne, hvarå •”broderiet är anbragdt, med tillägg af 20 procent, såvida sjelfva ”det broderade tjrget eller varan är till införande tillåtet.” Broderduk, Marle och Stramalj.
Denna vara, som för närvarande förtullas alnvis, men med iagttagande af tullafgiftens höjning, i mån som duken är af större bredd, synes lämpligen kunna åsättas bestämdt värde och tull efter vigt; i hvilket afseende Utskottet föreslår, att för denna artikel må antagas följande redaction och tullbestämmelser:
Broderduk, Marle och Stramalj.
Tullvärde. fö^TulMrde.
Inf‘ Tull.
Utf. Tull. 20: af Silke och Bomull 1 U. 5 — —] 5: — — af Ull 1 U. 112 —I 3: 16 — af Bomull, Lin, eller > Fria.
Hampa, enkla eller i blandade 1 U 4° ““*/ Böcker.
Vid gällande taxas bestämmelse att på Svenska tryckte böcker icke lå införas annorlunda än mot 20 procents tullafgift å värdet har undantag synts Utskottet skäligen böra ega rum i afseende å Finlands litterära produeter, hvarföre Utskottet hemställer, att taxan i denna del må få följande förändrade lydelse:
Bih, lill Ii.
St Prot. 1844.
S Sami. 1 AJd. 6 Haft. 6 4a Bevillnings-Utskottets Betänkande> N.-o 12, Böcker:
Iof- TulL Utf‘ Tul1' på främmande språk etc. 1 på Svenska tryck te i Finland / i andra länder ioo Rdr 20 — ) Caffe.
Den under oförändrad tull af 3 sk.
U. successivt stigande importen af denna vara, hvilken, om ock genom bruket gjord mindre umbärlig, man likväl, icke lärer kunna undgå att betrakta såsom en verklig öfverflödsvara, berättigar till den förmodan att införselsafgiften skulle, utan att större tullförsnillning, än den, som måliända redan för närvarande eger rum, derigenom äfventyras, kunna uppsättas till 4 sk- Den omständigheten att, genom den lindring, som eger rum vid direct införsel från transatlantiska hamnar, afgiften i allt fall icke för den större delen af hvad som importeras kommer att öfverstiga 3 sk., har, i förening med angelägenheten att bereda statsverket ersättning för de utlörselsafgifter, som föreslagits att antingen alldeles försvinna eller nedsättas, gifvit Utskottet ökad anledning att tillstyrka den ifrågakomna förhöjningen i införsels t ullen å calle.
Den härå för närvarande gällande införselstull af 12 sk. kannan synes skäligen kunna tåla en förhöjning ända till 24 sk.
Coeffyrer, hvilka för närvarande lörtullas efter värde med 25 procent derå vid införsel, men af Utskottet föreslås alt' efter vigt förtullas ined 25 Rdr U., detta antaget i värde till ^5 Rdr.