Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Och torde, till följd af Borgareståndets sålunda skiljaktiga beslut och så vida nämnda Stånd icke skulle vilja frånträda detsamma och förena sig i de öfriga Ståndens beslut, omröstning böra anställas på följande sätt: 4:o Den, som vill att, på sätt 3 Stånd beslutat, nuvarande stadganden om bevillningsafdrag å utlånta medel bibehållas oförändrade, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, kommer, i öfverensstämmelse med Borgare-ståndets beslut, bevillnings-afdrag å utlånta medel att upphöra och kapitaler att beskattas i likhet med näring och rörelse. § 35. 2:a mom.
Vällofliga Borgare-ståndet har antagit en procents bevillning af de i 35 § 2 mom. omförmälde aktiebolag, associationer, societeter, verk, hypolheks- och andra inrättningar, hvaremot öfriga Riks-stånden bibehållit den i nämnde mom. nu stadgade bevillning af 2| procent.
Med anledning af Borgare-ståndets sålunda skiljaktiga beslut torde, i händelse Borgare-ståndet icke skulle vilja frånträda detsamma, omröstning böra anställas efter följande proposition: 5:o.
Den, som vill, att den i 35 § 2 mom. stadgade bevillning för aktiebolag, associationer, societeter, verk, hypolheks- och andra inrättningar skall, i enlighet med 3 Stånds beslut, bibehållas oförändrad, röstar Ja,- den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, kommer nämnde bevillning alt, på sätt Borgare-ståndet beslutat, nedsättas till en proc. af årliga behållningen.
Med bifall till den af Herr Doktor Säve väckta motion om införande af beskattning för egandet af hundkrealur, hafva, i olikhet med de 2:ne öfriga Riki-sfånden, sorn godkänt Utskottets afstyrkande yttrande öfver denna motion, Preste- och Borgarestånden, efter återremiss af frågan, beslutat en årlig bevillning af 2 R.dr Runt för egandet af hvarje hundkreatur, af hvad slag det vara må, samt att, i händelse denna beskattning af Rikets Ständer blefve bifallen, Bevillnings-Utskoltet må sammanträda med Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten för afgifvande af förslag rörande 4 Bevillnings-Utskottets Memorial N.-o 14. dels användandet af denna skatt, dels sättet för dess utgörande.
Utskottet fär alltså inbjuda Preste- och Borgare-stånden att frånträda sitt skiljaktiga beslut och instämma med de begge andra lliks-stånden, som godkänt Utskottets yttrande; men om denna inbjudning icke anlages, föreslås följande votering: 6:0.
Den, som godkänner Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-ståndet gillade, afstyrkande af föreslagen beskattning för egandet af hundkreatur, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej: vinner Nej, blifver en årlig bevillning af två R:dr R:mt bestämd för egandet af hvarje hundkreatur, af hvad slag det vara må; och kommer i sådan händelse Bevillnings-Utskottet att sammanträda med Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten för att afgifva förslag rörande dels användandet af denna skatt, dels sättet för dess utgörande. §§ 67, 71, 109.
Sedan Utskottet, med anledning af Preste- och Borgare-ståndens återremisser, uti Utlåtandet N:o 9 förnyat sitt i Betänkandet N:o 5 afgifna, af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-ståndet godkända, yttrande, hvarigenom särskilda af Herrar Stolpe och Sandströmer samt Kontrakts-prosten
Tegnér väckta motioner dels om förändringar i grunden och sättet för bestämmandet af taxerings-värdet å fast egendom på landet, dels om revision af den vid Bevillnings-förordningen lögade minimi tarif för hemmansvärdet, blifvit afstyrkta, så har Preste-ståndet numera godkänt Utskottets berörde yttrande, hvaremot Borgare-ståndet beslutat, att sista försäljningspris bör vid hvarje taxering tagas till grund lör uppskattnings-värde å fast egendom på landet; och då Borgareståndets i detta hänseende fattade beslut inverkar på bevillningens belopp, torde, så framt Borgare-ståndet icke skulle frånträda detsamma och instämma med de öfriga Riks-slånden, omröstning i ämnet böra ega rum, hvadan Utskottet hemställer att denna omröstning måtte ske el ter följande proposition : 7:o. Den, som, i likhet med hvad 3 Stånd beslutat, anser nu stadgade grunder för uppskattning af fastighet å landet böra förblifva oförändrade, röstar Ja; den det ej vill röstar
Nej; vinner Nej, kommer, med ändring af nuvarande föreskrifter uti ifrågavarande hänseende, i Bevillnings-förordningen stadgas, att, på sätt Borgare-ståndet beslutat, sista försäljningspris vid hvarje taxering skall tagas till grund för uppskattningsvärde å läst egendom på landet.
Beträffande den underdåniga skrifvelse, hvilken, uppå Utskottets uti Betänkandet N:o 5 gjorda hemställan, Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet beslutat, men Bonde-ståndet afslagit, så och då förstnämnda tväune
Stånds beslut i afseende å ordalagen för den ifrågavarande skrifvelsen voro i viss mån sinsemellan skiljaktiga, hemställde Utskottet uti Utlåtandet N:o 9, att, till sammanjemkande af de ytterligare skiljaktigheter i ordalagen, som möjligen kunde uppkomma, i händelse Borgare-ståndet, som då ännu icke i frågan fattat definitivt beslut, jemväl för sin del komme att besluta en underdånig skrifvelse i ämnet, de ordalag, hvaruti Ridderskapet och Adelns beslut vore Bevillnings-Utskotlets Memorial N:o 14. 5 affattadt, måtte af Rikets Ständer antagas.
Nu har val Borgare-ståndet godkänt Utskottets sistberörde hemställan, hvaremot Presle-ståndet icke funnit skäl biträda Ridderskapet och Adelns, utan vidblifvit sitt i ämnet fattade beslut; och har Bonde-ståndet, med afslag å Utskottets förslag, jemväl vidblifvit sitt förut fattade beslut.
Vid sådant förhållande och då en underdånig skrifvelse är af Rikets
Ständer beslutad genom den gemensamma åsigten hos tre Stånd, af hvilka ett endast i afseende å ordalagen är från de begge andra skiljaktigt, har Utskottet, lör bestämmande af de ordalag, hvaruti berörde~skrifvelse skall affattas, skolat föreslå följande omröstning: 8:0.
Den, som bifaller, att en af 3 Stånd beslutad underdånig anhållan till Kongl. Maj:t skall, i enlighet med Ridderskapet och Adelns samt Borgare-ståndets mening, affattas i följande ordalag: ”det Kongl. Maj.-t måtte täckas låta upprätta samt förelägga näst sammanträdande Rikets Ständer förslag till grunder för bevillningens fördelning samt sättet för deras tillämpning, efter hvilka på ett lämpligare och rättvisare sätt, än efter gällande Bevillningsförordning, den af Rikets Ständer fastställda bevillnings-summa må kunna fördelas till utgörande”, röstar Ja-, den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, kommer berörde underdåniga anhållan att affattas i följande, af Preste-slåndet beslutade ordalag: ”del Kongl. Maj:t måtte läckas, antingen genom en för sådant ändamål nedsatt Kommitté, eller på sätt eljest kan finnas lämpligt, låta verkställa en utredning aj de förhållanden, sorn ligga till grund Jör de under namn af allmän bevillning utgående skattebidrags fördelning och belopp, med ledning hvaraf Rikets näst sammanträdande Ständer må blifva i tillfälle att bestämma den bevillning, som skäligen kan anses böra för framtiden utgå.” § 128.
Vid föredragning af Utskottets Memorial N:o 11, i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, angående behandlingen af frågan om debetsedels-lösen, hafva så väl Ridderskapet och Adeln som Preste-ståndet ansett, alt den väckta frågan om votering i förstärkt Bevillnings-Utskolt, angående berörde lösen, förfallit, då två Stånd derutinnan stannat emot två, och att således vid tre Stånds i hufvudsaken sammanstämmande beslut borde förblifva.
Borgare-ståndet har lågt Utskottets berörde Memorial till handlingarne, med vidblifvande af sin förut uttryckta åsigt, att tre Stånds sammanstämmande beslut i denna fråga, hvilken icke vore af bevillnings natur, utgjorde Rikets Ständers, hvaremot Bonde-ståndet godkänt Utskottets hemställan, att till Konstitutions-Utskottet måtte hänskjutas att bestämma huru med frågans vidare behandling borde förfaras.
Som nu emellertid Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-stånden stannat i det slut, att den omtvistade frågan är genom Irenne Stånds i hufvudsaken sammanstämmande beslut afgjord, har Utskottet ansett sig endast böra sådant anmäla.
Prat. 1856 & 1857. 5 Sami. 1 Afd. 13 Käft. 2 STOCKHOLM, tryckt hos Isaac Marcus, 1857. Bevillnings-Utiskottets Utlåtande N:o '15. 1 lif:© 15 Ank. (ill Exp.-Utsk. den 27 Juli 18S7, kl. 10 f. m.
Utlåtande, i anledning aj dels gjorda anmärkningar emot vissa delar, dels ock Riks-slåndens skiljaktiga beslut i aj seende ä undra delar aj Betänkandet N:o 8, angående ifrågaställa furändringar i föreskrifterna om stämplade pappers-afgiftens utgörande.
Vid behandling inom Riks-stånden af nämnda Betänkande, med åtföljande förslag till författning i ämnet, hafva åtskillige delar deraf blifvit till Utskottet återremitterade, äfvensom
Riks-stånden i vissa punkter fattat sins emellan och ifrån Utskottets förslag skiljaktiga beslut; och får Utskottet öfver hvad sålunda förekommit härmed, i den ordning Betänkandet N:o 8 och förslaget till författning föranleda, afeifva utlåtande. § 2 och § 4, mom. 1.
Med godkännande af § 2 i öfrigt, har Bonde-ståndet beslutat, att den föreslagna valören å stämpladt papper till skrifkarlor eller hela ark af 25 och 50 öre skulle nedsättas till 20 och 40 öre, äfvensom Bonde-ståndet vid 4 § 1 mom. ansett karte-beloppet på handlingar, som från de i tarifen upptagne verk expedieras, böra ändras i öfverensstämmelse med och i förhållande till beslutet angående 2 §.
De öfriga Biks-stånden hafva emellertid godkänt Utskottets förslag så väl i fråga om karte-valörerna, enligt § 2, som angående beloppet af de för utgående handlingar från samtlige embetsverken i 4 § 1 morn. upptagne afgifter; hvilka begge frågor, såsom Utskottet i Betänkandet N:o 8 redan anmärkt, sins emellan ega oskiljaktigt sammanhang.
I anledning af Bonde-ståndets härifrån skiljaktiga beslut anser Utskottet sig böra erinra, att de ifrågavarande, af Utskottet föreslagna och af öfriga Riks-stånden godkända afgifts-beloppen visst icke innefatta någon förhöjning, utan snarare nedsättning Bill. lill B.
Prof. '1856 & -1855. 5 Sami. 1 Ajd. 54 Häfl. \ 2 Bevillnings- Utskottets'
Utlåtande N:o 15. i nu gällande karle-afgifter för utgående expeditioner, enär mera än 2 ark med den fordna, dragna expeditions-stilen inrymmas å ett. ark med den nu stadgade; hvartill ytterligare kommer den lindring i rättegängsskrifters karlering, som blifvit medgifven i afseende å handlingar, hvilka ingifvas till Irsta Afdelningens embetsverk.
Utskottet får således inbjuda Bonde-ståndet, att, med frånträdande af sina ofvannämnda beslut, godkänna Utskottets af öfriga Stånden antagna förslag.
1 afseende å 4 § 1 mom. och den der uppställda tarif för rättegängsskrifters och andra handlingars olika kartering vid särskilda embetsverk och myndigheter, har vidare Borgare-ståndet antagit den förändring, att handlingar, sorn inlemnas, borde utföras sålunda: lista afd. 2:dra afd.- 3:dje afd.
Deduktioner och konlra-deduktioner ... 2 R:dr 25 öre Alla andra ansökningar och förklarings-skrifter fria 25 öre 25 » Bilagor fria fria fria.
Detta beslut innefattar dels en förhöjning från 20 lill 25 öre för ansökningar och förklarings-skrifter, som ingifvas till 2:dra afdelningens embetsverk, dels ock utsträckning af afgifts-friheten för bilagor, äfven då dessa till embelsverken af 2:dra och 3:dje afdelningarne ingifvas.
I förra hänseendet afviker beslutet frän den i allmänhet följda grundsatsen för rättegängsskrifters kartering med högre belopp i högre instans.
1 sednare fallet torde icke heller samma skäl, som föranledt afgifts-frihet för handlingar, hvilka ingifvas till lista instans, ega tillämplighet vid de högre, annorlunda organiserade embetsverken.
Utskottets förslag i dessa hänseenden är också redan af 3 Stånd godkändt; hvarföre Utskottet finner sig böra inbjuda Borgare-ståndet att detsamma antaga.
Dock torde, i öfverensstämmelse med Borgare-ståndets beslut, det tryckfel af ordet “Tull-distrikt-chefs-embetet“, som insmugit sig uti lista klassen af den utaf Utskottet uppställda indelning af embetsverken, böra rättas till “Tull-distrikt-chefsembeten. “ § 4, mom. 2.
Utskottets förslag i afseende å kartering af följande under delta moment upptagne handlingar och skrifter har Borgare-ståndet återremitterat, nemligen i a) Borgare-bref. b) Pass, hela rubriken, jemte sifferbeslämmelser, med undantag af “Pass, Turkiska, sjö- — 75 öre“, samt “rese-, till utrikes ort, för husbonde eller hustru med ett eller flera barn samfäldt — 1 Ridr 50 öre”, i hvilka hänseenden förslaget blifvit godkändt; äfvensom “Pass, som af Kongl. Majit eller på Dess nådiga befallning utfärdas åt personer till resor i enskilda angelägenheter — 7 Ridr 50 öre”, hvilken rubrik blifvit ur författningen utesluten. c) Tillstånds-bref att hälla näring och kafé m. m.
Åtskilliga af de yttranden, som i omförmälda återremitterade delar blifvit afgifne och, såsom det vill synas, hufvudsakligen föranledt ålerremissen, hafva icke kommit Utskottet tillhanda; och Utskottet är följaktligen icke i tillfälle alt för beskaffenheten af de gjorda anmärkningarne redogöra eller desamma till besvarande upplaga.
Vid detta förhållande och då i allt fall de öfriga Riks-stånden bifallit detta moment i sin helhet, får Utskottet endast anmäla, Ber ilininys-Utskottets Utlåtande N:o 15. 3 att
Utskottet i de återremitterade delarne vidblifver sitt af 3:ne Riks-stånd godkända förslag.
Vidare har Borgare-ståndet, jemte här ofvan omförmälda beslutet att ur författningen utesluta rese-pass, ”sorn af Kongl. Maj:t eller på Dess nådiga befallning utfärdas åt personer till resor i enskilda angelägenheter”, i afseende å nedannämnde rubriker fattat följande från Utskottets förslag afvikande beslut: a) ”Sjö-pass: se certifikat och pass’’, skulle utgå och i stället införas: “Sjömans rulla : se folk-pass.“ b) Skiljobref i äktenskap och trolofningar, hvarå karte-afgifteu blifvit höjd ifrån föreslaget belopp af 20 öre lill 25 öre, samt c) Våg-allester till
Iåns erhållande, hvilka ansågos böra förses med slämpladt papper till belopp af 25 öre, i stället för 15 öre.
Enär 3:ne Riks-stånd jemväl i dessa afseenden godkänt Utskottets förslag, hemställer Utskottet, att Borgare-ståndet måtte, med frånträdande af sina skiljaktiga beslut, gilla de bestämmelser förfaltnings-förslaget härutinnan upptager. § 4, mom. 3.
Med föranledande af anmärkningar, som, vid föredragning af detta moment, synas hafva blifvit framställde emot den af Utskottet föreslagna tarif för bouppteckningars kartering, har Borgare-ståndet återremitterat densamma ; men endast en del af de yttranden, som angående denna fråga blifvit under diskussionen afgifna och hufvudsakligen blott sådana, som innefattat försvar för det återremitterade förslaget, hafva kommit till Utskottets kännedom; hvarföre Utskottet jemväl i delta hänseende finnér sig ursländsalt att de gjorda anmärkningarne till bemötande upptaga.
Då det med Kongl. Maj:ls Proposition öfverensstämmande förslaget dessutom blifvit af 3 Stånd godkändt, anser Utskottet sig icke ega skäl att deiifrån afvika.
Borgare-ståndet har vidare, med ogillande af Utskottets förslag till afgiftsbestämmelser, ansett ”Bartor, geometriska, sorn utgifvas från Landtmäteri-kontoret i Stockholm samt af Landtmätarne i landsorterne” samt ”Testamenten vid första uppvisandet inför domstol” böra vara fria från stämpladt papper.
Då likväl de öfriga 3 Stånden godkänt Utskottets ifrågavarande förslag, får Utskottet inbjuda Borgare-ståndet, alt, med frånträdande af sina skiljaktiga beslut, jemväl antaga samma förslag. § 5.
Vid granskning af denna § har Borgare-ståndet, med ogillande af Utskottets förslag, alt “Afsked, då dermed icke några lime- eller pension-förmåner följa, äfvensom då endast sådan pension dervid tillägges. hvartill den afskedstagande, enligt för fattning ar ne är berättigad, eller för hvars' erhållande han sjelf gjort tillskott“, skulle beläggas mod stämpladt papper till ett belopp af 6 R:dr 40 öre, beslutat att afsked, i dessa fall, skola från sådan afgift vara befriade.
Utskottets förslag, som öfverensstämmer med hittills gällande stadgande, hafva de öfriga 3:ne Riks-slånden godkänt; hvadan Borgare-ståndet inbjudes, att med öfriga Ståndens beslut sig förena.
4 Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o 15.
Det stadgande författnings-försiaget innehåller (pag.
14) i fråga om kartering af ”Kongl.
Maj ds Dom, Deserlionsdom, Konfirmation på förlikning och Resolution'’ har blifvit godkändt af Borgare-ståndet med följande förändringar: att framför siffrorna 3,000 R:dr, 9,000 R:dr, 15,000
R:dr och 30,000 R:dr sättes ordet: olver; ali näst derefter Olifver uttrycket detta: och för hvarje 1,000-tal riksdaler derutöfver 1 Rdr 50 öre, motsvarande känslig elmhr, samt att ordalagen å nästföljande rad blifva:
Alla Kongl. Majds domar å 3,000 R:dr och derunder, samt etc.
Då Utskottets förslag till berörde stadgande blifvit till alla delar gilladt af de öfriga 3:ne Riks-Stånden, får Utskottet inbjuda Borgare-Ståndet, att, med frångående af sitt skiljaktiga beslut, förena sig med de öfriga Stånden uti antagandet af Utskottets förslag. § 6.
Till de embetsverk och andra offentliga myndigheter, som förslaget hänfört under denna §, med afseende å utgående Fullmakters och Konstilutorialers karlering, har Borgare-ståndet ansett böra näst efter orden "hor/gifvas af” och framför orden: ”Hojoch Ofver-Rälter” tilläggas rubriken ”Chefer för Stats-departemcnten”-. hvarjemte Borgare-Ståndet beslutat, att följande rubriker, jemte för dem upptagna sifferbestämmelser, skola ur författningen utgå, nemligen : Vikarier och Substituter, M asm ds tar (i-bref Mästare-bref vid Hammarsmeds-evibelet, Mästersvens, Hyttedrängs och Uppsättares antagningsbrefi Förordnanden och antagning sbevis för Städernas Betjente, med flere, Musikanter och Dansmästare, förordnanden för; men då Borgare-ståndet äfven i dessa afseenden ensamt beslutat afvikelser från Utskottets med äldre författningar öfverensstämmande och af öfrige Stånden godkända förslag, hemställer Utskottet, alt Borgare-ståndet måtte, med frånträdande af sina skiljaktiga beslut, godkänna § 6, sådan den i lörfaltnings-förslaget blifvit af Utskottet upptagen. § 7. I denna § af Utskottets förslag har Bonde-ståndet beslutat den förändring, att, såsom hittills stadgadt varit, allmogen fortfarande skulle vara befriad från skyldighet att kartera besvärsskrifler, ansökningar och förklaringar, med bilagor, som hos Kongl.
Maj:t ingifvas, jemte de resolutioner, utslag och domar, som i anledning deraf till allmogen utfärdas.
Ridderskapet och Adeln, Preste- oell) Borgare-stånden hafva åter godkänt Utskottets förslag, enligt hvilket denna, ej från förmögenhetsvilkor utan endast från stånds-skillnad hemtade, grund för algifts befrielse borde upphöra; och Utskottet inbjuder derföre Bonde-ståndet, att, med frånträdande af sitt skiljaktiga beslut, antaga Utskottets af öfriga Stånden godkända förslag.
Vidare har] Bonde-ståndet beslutat, alt
Förmyndare-förordnanden icke skola å stämpladt papper utskrifvas eller med karla sigillata förses, då bouppteckningen efter den aflidne^icke bör med stämpladt papper beläggas.
Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o 15.
5 Någon framställning i detta syfte har tillförene under riksdagen icke blifvit gjord; och då de öfrige Stånden bifallit Utskottets förslag, hvari någon särskild föreskrift angående förmyndare-förordnandens karlering icke förekommer, torde Bonde-ståndet finna skäligt alt låta sitt från Utskottets förslag afvikande beslut förfalla.
Utskottets hemställan att äfven oberned/ade personer mätte förunnas den afgifts Jrihet, som i denna § hittills endast för fattiga varit medgifven, hafva Preste- och Bonde-stånden bifallit, men Ridderskapet och Adelli samt Borgare-ståndet ogillat.
Della Utskottets förslag framställdes i sammanhang med det här förut omhandlade, af 3 Stånd godkända, förslaget, att den tillförene för vissa fall allmogen medgilna befrielse och lindring skulle hell och hållet upphöra.
1 stället för ständsskillnadens grund för afgilts-friheten satte Utskottet den bevisliga fattigdomen och medellösheten ; och till förslaget att jemte 'fattiga'’ äfven upptaga ”obemedlade” hemtade
Utskottet jemväl anledning från det missförstånd, som vid tillämpningen gjort sig gällande, angående betydelsen af ordet fattiga.
Om, i stället för den anmärkta, allt för inskränkande tillämpningen och den i allt fäll ringa vinst, Statsverket pä sådant sätt kunnat beredas, något missförstånd i motsatt riktning kunde af det föreslagna tillägget vara att befara, vill det likväl synas Utskottet, som slatsförlusten dervid alltid mäste blifva obetydlig och mera än uppvägas genom upphörandet af den allmogen, såsom sådan, hittills medgifna befrielse och lindring.
Utskottet vidblifver således sitt i delta hänseende afgifna och af två Stånd godkända förslag, samt inbjuder Ridderskapet och Adeln samt Borgare-ståndet att dermed sig förena.
Vidare har Borgare-ståndet vid rubriken Pr est-attester, ogillat det af Utskottet föreslagna tillägget ”då de icke, såsom bilagor, liro kartering underkastade”; hvilket Borgare-ståndets beslut står i sammanhang med dess vid § 4, mom, 1 uttryckta åsigt, att bilagor alltid skulle vara afgiftsfria.
Derest Borgare-ståndet, antager Utskottets inbjudning att frånträda sistnämnde åsigt, lärer ock Borgare-ståndet finna sitt bär ifrågavarande, från Utskottets af öfriga Stånden godkända förslag afvikande beslut böra förfalla.
Rubrik en veder häftig hets-betyg, sorn skrifvas pä /aneb and ling ar hade
Utskottet från äldre författningar bibehållit oförändrad.
Men Borgare-ståndet har beslutat föl jande förändrade lydelse:
Vederhä/lighcts-betyg, som skrifvas på företedda förbindelser.
Då denna sednare redaktion fullständigare uttrycker hvad med stadgandet afses och sålunda bör gifvas företrädet, hemställer Utskottet till Ridderskapet och Adeln, Preste- och Bonde-stånden, att de mätte antaga rubrikens af Borgare-ståndet beslutade lydelse.
Hvad Utskottet tillstyrkt och hemställt, beträffande särskilda delar af denna §, har Preste-ståndet återremitterat, med undantag af Utskottets yttranden, dels å 15:de sidan, rörande Hans Excellens Herr Grefve Löwcnhjelms och R i k sd a gs- f u 11 rn ä k' lige n P. Wallmarks motioner, dels å 17:de sidan, rörande ej mindre Riksdags-fullmäktigen Bengt Nilssons motion, än ock ifrågasatt förändring af 5 morn., samt dels å 20:de sidan 6 B e v il
In ing s- lits ko Hets Utlåtande N:o 15. rörande ett af Kongl. Maj.t föreslaget tillägg vid slutet af § 8, hvilka yttranden blifvit af Preste-ståndet gillade.
Ridderskapet och Adeln har återremitterat förslaget i fråga om kartering af utländska bolags försäkrings-handlingar; men i allt öfrigt gillat samma förslag.
Borgare- och Bonde stånden åter hafva angående hela § 8 fattat definitiva beslut, för hvilkas innehåll här nedan skall närmare redogöras.
De många olika frågor, sorn i §:n förekomma, föranleda Utskottet att, fastän Preste-ståndels återremiss, med ofvannämnda undantag, omfattar hela §:n och äfven sådane delar af densamma, emot hvilka någon särskild anmärkning icke blifvit framställd, upptaga hvarje moment för sig och för hvad dervid inom Riks-stånden förekommit närmare redogöra.
1 afseende å Irsta morn., sorn handlar om arrende- och andra kontrakter, angående egendomar m. m., hafva inom
Preste-ståndet anmärkningar isynnerhet förekommit.
Man har ifrågasatt att all kartering å dylika kontrakter borde upphöra eller åtminstone icke ega rum i andra fall, än då kontraklerna för domare uppvisas, för lagfarts vinnande eller i utsökningsväg, i hvilka händelser de borde karteras lika med skuldsedlar.
Stadgandet vore af den beskaffenhet, att eflerlefnaden deraf i de flesta läll icke kunde kontrolleras; det vore derjemte obilligt, emedan det föreskrefve en beskattning å egendom, för hvilken årlig bevillning af egaren betalas.
Beskattningen folie ock högst ojemnt, emedan några kontrakter vore gällande en hel mansålder, då andra endast gällde några månader och flere gånger hvarje år uppgjordes för samina lägenhet.
Arrendatorn eller hyresmannen skulle väl, enligt stadgandet, endast betala halfva kartan, men finge dock i de flesta fall betala den helt och hållet.
Varande derjemte åtskilliga anmärkningar framställda emot sjelfva redaktionen, hvilken icke blott vore obestämd, utan också lemnade rum lör tvekan, huruvida civil-lagens föreskrifter i fråga om vilkoren för aftals bindande, kraft, kunde anses beroende af underlåten kartering.