Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För att erfara den tid, som ännu må erfordras för fästningens fullbordan, måste aflöningen för Ingeniör-befälet samt åtskillige i och för fästningsbyggnaden antagne tjenstemän och betjente med 6,600 R:dr afdragas från årsanslaget, hvarefter, om detta är endast 30,000 R:dr, för sjelfva byggnadsarbetet återstå 25,400 R:dr, derför detta ej kan fullbordas på kortare tid än omkring 85 år.
Med ett byggnadsanslag åter af 60,000 R:dr årligen blefve, efter iakttagande af nyssberörde afdrag, återstående byggnadstiden endast omkring 37, och med ett årligt anslag af 100,000 R:dr ändtligen blott 21 år.
De förlorade utgifterna eller s. k. faux frais blifva för öfrigt under den återstående byggnadstiden med det lägsta af här ofvan antagne årsanslag omkring 560,000 R:dr, med det dernäst 250,000 R:dr och med det högsta blott 138,000 R:dr.
I sisla fallet blefve besparingen vid pass 420,000 R:dr. som skulle lemna tillgång till 6 års anslagsförhöjning från 50,000 till 100,000
R:dr, med hvilken sednare summa, utan förvaltnings-kostnadernas ökande, icke blott den numera fulltaliga krono arbetscorpsen skulle kunna jemt sysselsättas, utan ock de inre verkens slutning och försvarbarhet vara att emotse inom 5 till 6 år samt således den af fästningen påräknade nytta för landets försvar, till icke obetydlig del, vinnas redan i den närmare framtiden.
De fördelar, som genom beviljade högre årsanslag till fortsättande af denna fästningsbyggnad skulle för det allmänna uppkomma, synas mig väl vara i det anförda så klarligen ådagalagda, att någon vidare bevisning derför icke borde behöfvas; men jag utber mig dock i underdånighet att, till jemförelse, ännu få lemna några, på offentliga handlingar grundade uppgifter om den kostnad, tid och arbetskraft, som i andra länder blifvit använda på fästningsbyggnader af ungefär den omfattning, som Carlsborg. Fästningen Posen t. ex. har kostat 10,000,000 R:dr Svenskt Banko och kostnads-beräkningarne för Germésheim och Ulm uppgå för hvardera till 14,000,000 R:dr samma mynt.
Bayerns hufvudfästning lngolsladl var, oberäknadt kostnaden för bestyckning och militära byggnader, beräknad att erfordra en utgift af 18,000,000 R:dr, men kostade i sjelfva verket 21.702,555 R:dr Svenskt Banko.
Blotta skillnaden emellan dessa sistnämnda tvänne belopp utgör mera än hos oss ifrågasättes såsom anslag för utförandet af en stark och fullständig depot-fäslning.
Posen och Ingolsladt blefvo dessutom fullbordade inom 8 till 20 år, och vid de flesta af ofvanberörda fästningsanläggningar har större arbetsstyrka varit begagnad under ett enda år, än under sammanräknade 25 vid Carlsborg.
Vid här förut uppgifne förhållanden måste det, för en hvar och utur alla synpunkter, visa sig högst oförmånligt för riket, att Carlsborgs fästningsbyggnad lortsättes med så ringa årsanslag som det, hvilket i sednare tider varit dertill beviljadt, och jag skulle derföre brista i embetspligt, om jag icke yrkade anslagets förhöjande för framtiden.
I afseende på beloppet, hvarmed delta byggnadsanslag hädanefter borde utgå, så skulle jag visserligen helst önska, att detsamma denna gång kunde bestämmas till 100,000 R:dr B:ko, men mäste dock, med afseende på de flera andra nu ifrågaställa anslagsbehofven, inskränka mig till det underdåniga tillstyrkande, att Eders Kongl.
Maj:t måtte i nåder af Rikets Ständer begära, dels att, på det hinder för uppgörande af nästa års arbetsplan icke må uppstå, till nämnda fästningsbyggnad må, så snart ske kan, särskildt för år 1854 beviljas lika belopp med det nu utgående eller 30,000 R:dr B:ko, dels ock att, för de derpå följande åren 1855, 1856 och 1557, må till samma ändamål anslås, efter 60,000
R:dr lör året, tillhopa 180,000 R:dr B:ko, genom hvilken anslagets utsträckning till sistnämnda år Kongl. Maj:ts Nåd.
29 skulle vid då inträffande lagtima riksdag kunna undvikas den tidigare pröfning af detta anslagsbehof, hvarom jag här förut i afseende på nästa års anslag till denna fästningsbyggnad nödgats väcka fråga.
Den, med hänseende till behofvet af befästning, dernäst vigtigaste punkten är sjöförsvarets eller örlogsflottans hufvudförrådsort och varf, Carlskrona, till hvars skydd en allmän befästningsplan uppgjordes och vann nådig stadfästelse år 1820.
På grund af denna plan företogs först Kungsholms fästningsbyggnad, såsom angelägnast för stora inloppets försvar, och är byggnaden redan fullbordad, så att endast inre fästningsplanens utjemning och vallarnes beklädande med matjord återstå.
Deremot har under tiden yppats behofvet af bombfria förvaringsrum vid batterierna för de stora upplag af krut och fyllda bomber, som erfordras för bombkanon-bestyckningen, hvilken, numera oundgänglig, var knappt känd, än mindre använd elier beräknad år 1820.
I sammanhang med försvaret af omförmälda, ensamt till bibehållande afsedda inlopp till Carlskrona står stängningen af de öster och vester derom befintliga sund, hvilka ock redan till betydligare delen blifvit spärrade med stenfyllning, det af erfarenheten mest ändamålsenligt befunna stängningssätt.
Till utförande af ofvanberörde ännu återstående arbeten erfordras, enligt deröfver uppgjorda beräkningar, en summa af 91,600 K.dr.
Efter dessa i och för stora segelledens stängande främst anbefallda och företagna arbeten förekomma, bland de i 1820 års pian antydda olika befästningar, vidare:
Islåndsättningen af Droltningsliär, såsom särdeles vigtigt till förhindrande af insegling genom stora inloppet; befästandet af Vestra Hästholmen, till stängande och försvar af Aspö-inloppet, hvartill förberedelser redan år 1814 blifvit gjorda, men sedermera måst, för bristande tillgång, albrytas, samt en befästning å Getskär, som kan beherrska redden och ankarsättningen, hvartill Kungshalls batteri anses vara alltför aflägset och i öfrigt olämpligt.
Bland dessa arbeten, som beräknats komma att kosta:
Drottningskärs iståndsätlande R:dr 90,000: — Hästholmens befästning » 120,000: — Getskärs d:o . . o 70,000: — eller tillhopa B:ko R:dr 280,000: — har Chefen för Ingeniör-corpsen ansett det sistnämnda, eller Getskärs befästande, af ofvan uppgifna skäl vara mest angeläget, såsom ett medel att, under tvetydiga politiska förhållanden, hindra på redden inlöpande främmande krigsfartyg från eljest möjliga obefogade tilltag; uti hvilken åsigt äfven jag, för min del, i underdånighet instämmer.
Jemlikt den till befästande af Stockholms skärgård år 1839 uppgjorda och nådigst godkända plan skulle, med bibehållande af den vanligen begagnade farleden förbi Waxholm, de sund, genom hvilka denna lärled kunde kringgås, stängas samt, till inloppets försvar, Waxholms skans ombyggas och afskilda befästningar uppföras på Rindö, Kammarholmen och Tallholmen.
I enlighet med denna plan, har ock såväl hufvudfästningens ombyggnad som de omnämnda sundens stängning blifvit verkställd samt byggnaden af fästningens utanverk så fortskyndad, att den inom lå år kan vara fullbordad.
Härtill erfordras emellertid, enligt afgifna beräkningar, från och med år 1854, ännu en summa af 178,900 R:dr.
Till de 3:ne afskilda eller s. k. detacherade befästningarnes utförande hafva hittills icke några bestämda förslag blifvit uppgjorda eller nådigst godkända, hvadan ej heller kostnaden för dem kan noggrannare beräknas; men efter de öfverslag,' som vid allmänna planens bestämmande gjordes, skulle utgifterna blifva: för verket på Rindö R:dr 259,000: — » » » Kammarholmen » 259,000: — » » » Tallholmen » 210,000: — eller tillhopa B:ko R:dr 728,000: — 30 Kongl. Majus Nåd.
Prop. om Statsverket 1335.
Bland dessa är verket på Rindö, med hänseende till bergets beherrskande läge öfver Waxholms fästning, företrädesvis af vigt, hvarföre äfven arbete till byggnadsgrundens beredande der redan blifvit nedlagdt; dock anser Chefen för Ingeniör-corpsen, att, om det år 1848 derstädes uppförda blockhus af trä vederbörligen underhålles, med byggnaden af det grundmurade verket ännu kan anstå någon tid; likasom bemälde Chef äfven håller före, att, förrän Waxholms fästning är färdigbyggd, icke bör afgöras huruvida och i hvilken ordning befästningarne på Kammar- och Tall-holmarne skola företagas.
Carlstens egentliga fästning är fullbordad med undantag af mindre läckningsarbeten och fyllning, i glacierna, hvartill jord endast efter hand kan anskaffas.
Det södra strandverket, hittills benämndt Gustafsborg, är under arbete och, såsom redan i det föregående blifvit af mig omnämndt, till större delen så nära färdigt, att full bestyckning derå kunnat intagas, om sådan af erforderlig beskaffenhet funnits att tillgå.
Planen för norra strandverket är under utarbetning och kommer att med det snaraste Eders Kongl. Maj:t i underdånighet föreläggas.
Till afslutande af de befästningsarbeten vid Marstrands hamn, hvilka således ännu återstå, fordras, enligt derå gjorda beräkningar, ytterligare ett belopp af 150,828 R:dr B:ko.
Under sednare åren har till befästningsarbetena vid Carlskrona, i Stockholms skärgård och vid Marstrand eller Carlsten varit af Rikets Ständer anvisadt ett samfäldt anslag § 105,000 R:dr Banko årligen, att af Eders Kongl. Maj:t efter omständigheterna fördelas; och då, såsom förut är i underdånighet uppgifvet, till fullbordande af de redan i verket varande arbetena vid dessa ställen ännu erfordras: för Kungsholms fästning vid Carlskrona jemte stängningen af vissa sund R:dr 91,600: — » Waxholms fästnings utanverk » 178,900: — » Carlstens fästnings strandverk 150,528: — eller tillsammans R:dr 421,028: — blir det alltså nödvändigt, att, så framt arbetena skola kunna fortgå med oförminskad drift samt inom beräknad tid, till undgående af ytterligare förhöjda kostnader, medhinnas, för dem från och med nästa år än vidare erhålles lika stort årligt anslag med det, som nu utgår, eller 105,000 R:dr, med hvilken årliga tillgång samma arbeten af Chefen för Ingeniör-corpsen anses böra kunna vara afslutade på 4 år eller inom utgången af år 1857.
Jag vågar derföre ock i likhet med hvad i afseende på anslagsbehofvet fur Carlsborgs fästningsbyggnad i underdånighet hemstäldt blifvit, underdånigst föreslå Eders Kongl.
Majit att af Rikets Ständer, till fullbordande af de nu ifrågavarande befästnings-arbetena vid Kungsholms, Waxholms och Carlstens fästningar, i nåder äska en rund summa af 420,000 R:dr Banko, att under åren 1854, 1855, 1856 och 1857 utgå med en fjerdedel årligen, eller 105,000 R:dr samma mynt, med nådig begäran tillika, att det för nästa år 1854 erforderliga anslag må varda så tidigt beviljadt, att hinder för uppgörandet af årets arbetsplan och i följd deraf äfven för de tillämnade arbetenas utförande icke må uppstå.
Beträffande de af Eders Kongl.
Majit nådigst anbefallda befästnings-arbeten till försvar af Slitö hamn på Gottland, derför kostnaden blifvit af Chefen för Ingeniör-corpsen beräknad i rundt tal till 190,000 R:dr Banko; så och enär, af de anledningar, jag förut inför Eders Kongl. Majit i underdånighet framställt, Eders Kongl. Majit i nåder funnit godt att till en del anvisa medel till nämnde befästnings-arbetens utförande, anser jag mig vid detta tillfälle endast böra i underdånighet anmäla, att 2:ne kasematterade strandbatterier, hvilka komma att på ett verksamt sätt skydda inloppet till hamnen och såmedelst äfven kraftigt medverka till Gottlands försvar i allmänhet, äro afsedda att utföras med den drift, att de kunna förväntas före nästinträffande vår blifva så nära färdiga, att passande bestyckning å dem kan intagas.
Prop. om Statsverket 1853. 31 Till Topografiska corpsens arbeten hafva Rikets Ständer sedan flera år tillbaka beviljat extra anslag till belopp af 12,000 R:dr Banko årligen.
Dessa arbeten, hvilkas vigt för inhemtande af en tillförlitlig kännedom om landets ortförhållanden, medelst de genom nämnde corps försorg utgifna noggranna och tillika prydliga karte-arbeten, vunnit ett allmänt erkännande, hafva ganska långt fortskridit; men mycket återstår likväl ännu.
Jag anser mig derföre, på det att afbrott i de, särdeles för händelsen af ett krig, högst angelägna rekognosceringarne icke må inträffa, böra underdånigst hemställa, det Eders Kongl. Maj:t i nåder måtte af Rikets
Ständer äska fortsatt beviljande af enahanda anslag, som hittills utgått, eller 12,000 R:dr Banko årligen, men för 4 i stället för 3 år, eller för åren 1854 med 1857; hvarvid jag, i afseende på anslagets utsträckning till sistnämnda år, äfvensom ett tidigt anvisande af första årsbehofvet, i underdånighet tillåter mig åberopa hvad i ämnet af mig vid frågorna om gevärstillverknings- och fästningsbyggnads-anslagen redan blifvit anfördt.
Sammanlagda summan af de extra anslag, jag här förut i underdånighet föreslagit Eders Kongl. Maj:t att, till aflijelpande af de, efter min åsigt, uti försvarsverket till lands för handen varande brister, vid nu instundande riksdag af Rikets Ständer, dels för en gång och dels afräkningsvis, i nåder äska, uppgår till 2,227,866 R:dr 52 sk.
Det har ofta och bittert blifvit klandradt, att Rikets Ständer lemnats utan tillförlitlig kännedom om försvarsverkets till lands verkliga tillstånd och behof.
Jag har nu sökt gifva en sådan framställning derom, i hvad angår sjelfva materielen, dertill särskildt uppmanad af de inom Europa inträffade allvarsamma politiska förvecklingar, hvilka lätteligen äfven kunna störa fäderneslandets lugn.
Under sådana omständigheter måste hvarje sann fosterlandsvän erfara en väckelse, att emot framtidens okända skiften vända en förtänksam blick, äfvensom det för honom bör vara högligen önskvärdt att se rikets försvarsverk ordnadt så starkt och aktningsbjudande, som landets tillgångar det medgifva; ty ju starkare försvarsanstalterna äro, desto säkrare är utsigten för fredens bibehållande, samt desto kortare och för landets välstånd, mindre förstörande, blifver striden, om den ej kan undvikas, likasom äfven desto vissare segern.
Deså idkeiigt upprepade och begärligt trodda theorierna, enligt hvilka en krigshär, bevärad, öfvad, försedd med sina mångfaldiga behof och vuxen sitt höga kall, skulle i behofvets ögonblick kunna likasom framtrollas, mäste vika för den lugna pröfningens domslut, historiens vittnesbörd och de sednare krigens erfarenhet.
I)e i Sveriges försvarsverk befintliga brister och luckor måste derföre afhjelpas, medan fredens lugn ännu lemnar rådrum dertill.
Måhända skall omfånget af de lör detta ändamål nu af mig ifrågaställa anslag hos en eller annan väcka ej mindre häpnad än betänklighet; måhända skall min afgifna underdåniga framställning om hvad för rikets försvarsverk till lands behöfves, förefalla mången afskräckande genom de uppgifna stimmornas betydlighet; men må det besinnas, att ett lands sjelfständighet och oberoende ej försvaras med ord, utan med handling och uppoffringar.
Sveriges förmåga till dem, jag nu ifrågasatt, kan för öfrigt icke dragas i tvifvel, då dess tillgångar och inre bjelpkällor under intet föregående tidehvarf varit större än i det närvarande.
Jag har emellertid nu fullgjort min underdåniga pligt medelst behofvens oförbehållsamma framställande.
Jag har velat frigöra krigsförvaltningen från allt ansvar för de olyckor eller förödmjukelser, som kunna blifva följden af en till äfventyrs misstydning underkastad liknöjdhet om fosterlandets heligaste intressen.
Jag hyser ock den säkra ölvertygelsen, att nationens ombud skola lika allvarligt behjerta som fördomsfritt afgöra hvad Sveriges sjelfständighet kräfver och dess ära fordrar.»
Efter uppläsandet hvaraf
Departements-ehefen vidare i underdånighet yttrade sig som föijer: »Sedan jag, i det anförande, jag nyss haft nåden få afgifva, sökt att så fullständigt, som tid och omständigheter det medgifvit, framställa de brister och luckor, jag förefunnit uti försvarsverket till lands, samt jemväl, med fästadt afseende på befintliga tillgångar, upp - 32 Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. om Statsverket 1835. gifvit de anslag, som nn borde till de mest angelägna behofvens fyllande af Rikets Ständer begäras, återstår ännu för mig att hos Eders Kongl. Majit i underdånighet anmäla åtskilliga med regleringen af Fjerde Hufvud-titeln gemenskap egande frågor, åsyftande, af omständigheterna påkallad, dels jemkning och dels förhöjning uti vissa å titeln redan uppförda anslag, hvilka frågor synas mig, i likhet med hvad tillförene egt rum, lämpligast kunna förekomma i den ordning anslagen, som äro i fråga, finnas å Riksslaten upptagna, hvadan äfven i sammanhang dermed de af mig uti ofvanberörda anförande påyrkade anslag torde, likväl endast under åberopande af de i anförandet nedlagda motiver, få på vederbörliga ställen utföras; och då jag för öfrigt antager, att uti den nådiga proposition om Statsverkets tillstånd och behof, som af Eders Kongl. Majit kommer att till Rikets Ständer vid nu instundande riksdag aflåtas, behofven blifva, såsom förut iakttagits, förda under tvenne hufvudafdelningar, den ena omfattande sådana som fordra ständiga anslag, och den andra dem, för hvilka extra anslag på kortare eller längre tid anses erforderliga, finnér jag mig ock böra den underdåniga framställningen af omförmälda anslagsfrågor i enahanda ordning företaga.
Till de årliga eller ständiga utgifterna under Fjerde Hufvud-titeln finnes, enligt nu gällande Riksstat, anvisadt: i penningar Riko Ridr 2,865,953: 52. — indelda räntor, efter markegång, på förslag 1,173,285: 16. — indeld spanmål, på förslag 19,798 tior 16 kpr ä 6 Ridr tian . . 118,791: — — oindeld spanmål, 17,220 tior förslagsvis å 6 Ridr lian 105,520: — — Tillsammans Riko Ridr 4,261,550: — — hvarvid nu följande förekommer, nemligen:
Landt försvars-Departemenlet.
Departementets Kansli-expedition:
Vid den af Eders Kongl.
Maj sistlidet år nådigst beslutade fördelning af de 10,000 R:dr, hvilka, ungefärligen motsvarande hvad tillförene i ljuspenningar årligen användts till extra-ordinarie tjenstemän och betjening vid de till förändring i detta hänseende af Eders Kongl. Majit under sista riksdagen i nåder föreslagna embetsverk, nu mera få, enligt Rikets då församlade Ständers uti underdånig skrifvelse af den 5
Maj 1831 gjorda medgifvande från expensmedels-anslagen utgå, till gratifikationer åt lönlöse, för flit och skicklighet utmärkte tjenstemän, äfvensom extra-ordinarie vaktbetjening, vid omförmälde embetsverk, för så vidt medlen icke erfordras till ljuspenningar åt sådane extra-ordinarie tjenstemän och vaktbetjente, som år 1831 redan voro vid verken anställde, samt genom Uit och tjenstgöring kunna anses vara till berörda förmån berättigade, täcktes Eders Kongl. Majit åt Landtförsvars-departementets Kansli-expedition bestämma ett årligt belopp af Trehundra Riksdaler Banko, att af
Departernents-chefen för det uppgifna ändamålet i tillika föreskrilven ordning disponeras; och då nu Eders Kongl. Majit i nåder förklarat sig vilja, uti särskild skrifvelse, underrätta Rikets snart sammanträdande
Ständer om sitt nådiga beslut rörande fördelningen af ofvanberörde 10,000 Ridr, på det att det deraf hvarje embetsverk tillkommande belopp må varda under behörigt anslag på Riksstaten uppfördt och vederbörande expensmedels-anslag i förhållande derefter nedsatt, hemställer jag underdånigst, det behagade Eders Kongl. Majit i nåder föreslå Rikets Ständer, att förenämnda, Departementets Kansli-expedition till gratifikationer åt extra-ordinarie tjenstemän och yaktbetjente tillagda belopp 500 Ridr Banko må, för att fortfarande på redan föreskrifvet sätt användas, varda Kongl. Maj:ls Nåd.
33 varda från det under Fjerde Hufvud-titeln uppförda förslags-anslag till skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för samma expedition, deraf gratifikations-medlen hittills anordnats, och hvilket borde med ett lika belopp förminskas, öfverflyttadt till expeditionens aflönings-anslag, hvilket derigenom komme att från 15,805 Ridr 16 sk. till 16,105 R:dr 16 sk.
Banko förhöjas.
Af nyss, i fråga om gratifikations-medlen för extra-ordinarie tjen. steman och vaktbetjente vid Landtförsvars-departementets Kansli-expedition, uppgifna anled ning, får jag likaledes i underdånighet föreslå nådig framställning till Rikets Ständer derom, * att det för enahanda ändamål Krigs-kollegium nådigst tilldelade belopp, 900 R:dr årligen, må från anslaget å Fjerde Hufvud-titeln till skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för Krigs-kollegium m. fl. verk, derifrån beloppet hittills utgått, öfverflyttas till det under ofvanstående rubrik på Hufvud-titeln för bemälda Kollegium uppförda allöningsanslag 27,176 R:dr Banko, hvilket sålunda skulle blifva lörhöjdt till 28,076 R:dr nämnda mynt, emot det att förslberörda anslag i stället, efter samma förhållande, förminskades. lngeniör-corpsen.
Jemte det jag här tillåter mig i underdånighet åberopa hvad uti mitt ofvan intagna anförande förekommer om det stora behofvet för Svenska arméen af nu , felande Ingeniör-trupper, hvilkas styrka jag, likasom min företrädare, ansett rätteligen böra blifva en bataljon af 360 man på trenne kompanier med erforderligt befäl, enligt chefens för lngeniör-corpsen förslag och för hvilken bataljon en årlig underhållskostnad af 53,339 R:dr 12 sk. 10 r.st.
Banko beräknats, anhåller jag i underdånighet, det Eders Kongl. Maj:t täcktes, med förnyande af dess vid sista riksdagen i ämnet gjorda nådiga framställning, nu i nåder föreslå Rikets
Ständer att medgifva uppsättandet till en början af endast ett Ingeniör(Sappör-)kompani af 120 man jemte befäl af en Kapiten, 2 Löjtnanter, 1 Under-löjtnant och 3 Under-konduktörer samt att till detta kompanis årliga aflöning och öfriga underhåll beI vilja en, genom nedsättning af den föreslagna Läkare-aflöningen, från 17,768 R:dr 4 skill. ) 51/2 rist. till • 17,500: jemkad summa, deraf dock det belopp af 3,914 R:dr, som beräknats såsom i erforderligt för manskapets beklädnad, borde frånskiljas och tilläggas ansla get till försvarsverket i allmänhet, hvaruti dylika underhålls-utgilter för de öfrige värfvade trupperna ingå, men deremot återstoden, 13,586 R:dr, samr manföras med anslaget för lngeniör-corpsen, 22,911 R:dr 8 skill., och denna corps, sedan den sålunda blifvit försedd med trupp, å Fjerde Hufvudtiteln upptagas under rubriken: värfvade arméen, näst efter artilleri-regementena.
I sammanhang härmed och då svårigheter förmodats skola möta för det föreslagna Ingeniör-kompaniets uppsättande under första året, för hvilket anslag till dess underhåll kunde varda beviljadt, hemställer jag i underdånighet, det måtte Eders Kongl. Majit i nåder af Rikets Ständer begära, att första årets underhålls-anslag finge användas till bestridande af kostnaderna för kompaniets första uppsättning, hvilka beräknats komma att uppgå till 16,900 R:dr Banko för en gång och hvartill i annat fall särskildt anslag skulle erfordras.
För öfrigt utbeder jag mig i underdånighet att nu få underställa Eders Kongl. Maj:ts nådiga pröfning
Chefens för lngeniörcorpsen underdåniga förslag om löneförbättring för den vid corpsen anställda personal.
Denna löneförbättring, hvars belopp utgör 17,070
R:dr, anser jag i sjelfva verket vara högst billig; men enär Eders Kongl. Majit antagit den grundsats, att till nu förestående riksmöte icke föreslå Rikets Ständer andra löneförhöjnings-anslag, än som, i anseende till behofvet, kunna Transport R:dr 17,500: — — Bil. JK 2 & 3 till K. Mits Prop. om Slatsv. 1853. 1 Sami. 1 Afd. 1 Haft. 5 ■*4 34 Kongl. Maj:ts Nåd.
Prog. om Statsverket 1835.
R:dr anses alldeles oafvisliga, finner jag mig icke vid detta tillfälle böra, i anledning af nämnda förslag, tillstyrka någon Eders Kongl.
Maj:ts åtgärd.
Fält-läkare-corpsen.