Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vissa områden af landet bestämmas till utgörande af beväringsmanskap för arméens och vissa för flottans behof, så väl i freds- som i krigstid, sålunda, att flottans beväringsområden komme att utgöras af hela Blekinge och VesterNorrlands Län, Öland, södra Möre Fögderi af Calmar län, de socknar i såväl återstående delen af sistnämnde län, som öfrige kustlän, med undantag af Norrbottens och Vesterbottens län, hvilka antingen omedelbart gränsa till hafvet eller äro belägne i skärgårdarne, och slutligen alla vid hafvet belägna städer, Stockholm, Götheborg, Umeå, Piteå, Luleå och Haparanda likväl undantagne; samt arméens beväringsområden åter upptaga alla delar af riket, som icke, enligt det föregående, skulle utgöra sjöbeväringsmanskap; 6:o Beväringsmanskapets uttagande, såväl till vapenöfning som till krigstjenst, verkställes efter enahanda hufvudgrunder inom arméens och inom flottans beväringsområden, hvarvid iakttages: a) att årliga mönstringar, förrättade på lika sätt som hittills, verkställas särskildt för städerne och landet samt särskildt inom arméens och llottans beväringsomräden, hvarvid mönsterrullor öfver beväringsmanskapet upprättas särskildt för hvarje stad och hvarje fögderi, hvilket likväl ej må hindra mönstrings förrättande särskildt med en eller flere delar af fögderiet; b) att, sedan alla vid mönstringen tillstädeskomne beväringsskyldige blifvit, på sätt särskildt föreskrifvet är, besiktigade, de approberade införas i stadens eller fögderiets mönsterrulla efter manskapets längd sålunda, att den längsta erhåller första rummet, den, som står honom närmast i längd, det andra, och så vidare, med iakttagande dervid att, om två eller flere äro af lika längd, ordningen dem emellan afgöres efter åldern, så att den äldste erhåller första rummet, den som dernäst är äldst det andra och så vidare, men, om någons födelsedag ej vore känd eller flere af dem vore födde på samma dag, genom lottning; c) att de från mönstringen uteblifne beväringsskyldige i särskildt stadgad ordning efter enahanda grunder besigtigas, samt de approberade i stadens eller fögderiets mönsterrulla ofördröjligen införas, på sätt ofvanföre nämndt är, dock med iakttagande att de, som utan styrkt laga förfall från första mönstringen uteblifvit, alltid insättas framför dem af samma längd, som vid första mönstringen blifvit approberade; d) att som erfarenheten visat, att de bland approberade beväringsmanskapet,
som vid 20 års ålder äro de mest högväxte, äfven, med få undantag, äro de mest vapenföre, det beväringsmanskap, som, till visst, efter folkmägden bestämdt, antal, från hvarje stad eller fögderi bör till vapenöfning eller eljest till tjenstgöring uppkallas, skall uttagas i den ordning, uti hvilken de approberade beväringsskyldige i stadens eller fögderiets rulla finnas upptagne; Hi Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, N:o 20. e) att den del af approberade beväringsmanskapet, som ej uppkallas till vapenöfning, utan blott qvarstår i rullorna såsom reserv, likväl skall aflägga krigsmanna-ed och stundom deltaga i anbefallda kyrkoparader; f) att det till första beväringsklassen hörande manskap, som vid mönstringen blifvit stäldt på tillväxt eller förbättring, skall tillhöra nästpåföljande års första klass och med denna inställa sig till mönstrings undergående, samt att den, som vid denna andra mönstring än ytterligare blifver ställd på tillväxt eller förbättring, skall likaledes inställa sig med följande årets första klass, men bör då antingen approberas eller förklaras oduglig till krigstjenst; g) att i de för arméen bestämda beväringsområden, der, utom infanteri, äfven kavalleri, eller artilleri, eller artilleri- eller sappör-depöter finnas, mönsterherren af det antal beväringsskyldige, som enligt mönsterrullan skall i staden eller fögderiet uttagas, utser hvilka som böra tilldelas artilleriet, kavalleriet eller depöterna, hvartill dock i första rummet uttagas sådane beväringsskyldige, som sjelfva önska tjena vid dessa vapen, såvida de i öfrigt äro dertill duglige; h) att beväringskarl, som uppbådas till vapenöfning eller tjenstgöring, må ega rättighet att lega karl i sitt ställe äfven bland dem af årets klass, som höra till reservmanskapet, emot skyldighet likväl att sjelf ingå bland nämnda manskap i den legdes nummerordning; i) att, då större eller mindre del af beväringsmanskapet till vapenöfning i fredstid uppbådas, den ordning skall dervid iakttagas, att de, som höra till första klass-åldern, först utgå och derefter de öfrige klasserne efter åldern, de yngre klasserna framför de äldre, tills det antal är fyldt, som behofvet fordrar; hvaremot, när beväringsmanskapet till tjenstgöring i krigstid uppbådas, af alla klasserne de, som undergått vapenöfning, först må klassvis uttagas i den ordning, som här förut är sagd, och sedermera de, som tillhöra reserven, likaledes efter samma ordning dem emellan. 7:o Den på Gottland antagna och upprättade allmänna Beväring kommer att i dess nuvarande skick fortfara.
Hos Kongl. Majds Nåd.
Proposition, N.o 20. 17 Hos Kongl. Maj:t har härförutan jemväl under öfvervägande kommit, hurusom, då flottans ständiga corpser icke äro tillräckliga för bemanning af alla flottans fartyg under krig och den större delen af det till allmänna beväringen hörande manskap inom de till sjöbevärings utgörande utsedda områden både erfordras och, i följd af de årliga vapenöfningarnes beskaffenhet, blifver mest användbar för tjeustgöringen dels på roddllottan och dels såsom marinsoldater, nödigt är, att bristen af en fullt duglig och användbar bemanning för flottans seglande fartyg, hvilken icke eller tillräckligt kan fyllas genom manskapet från Öfriga sjöbevärings-områdena, på annat sätt afhjelpes, hvilket lämpligast kunde ske, om handelsflottans befäl och besättningar, i händelse af krig, alltid vore att dertill påräkna; och har Kongl. Maj:t, med gillande af den i detta afseende gjorda framställning, i nåder velat till Rikets Ständers antagande härmed föreslå, att, jemte beväringsskyldige inom de för sjöförsvaret afsedda särskilda områden, till sjöbeväringen äfven må hänföras alla sjökaptener och styrmän vid handelsflottan samt rnachinister å enskilda personer eller bolag tillhörande ångfartyg, äfvensom allt det sjöfolk, som å sjömanshusen eller uti magistraternes rullor är inskrifvet, med förbindelse för dem att, vid inträffande krig, tjenstgöra å flottan, samt att denna förbindelse må fortfara från 20 till fyllda 30 år; hvaremot de befrias från all vapenöfning i fredstid, och skulle den, som, på sätt förberördt är, blifver till sjökrigstjenst förbunden, jemväl ega att i sitt ställe sätta välfrejdad och duglig sjöman, som redan fullgjort sin beväringspligt och icke är öfver 40 år gammal.
Om Rikets Ständer äfven för deras del antaga hvad nu blifvit föreslaget, vill Kongl. Majit, jemte den förnyade författning, som i ämnet bör utfärdas, meddela de för verkställigheten vidare erforderliga reglementariska stadganden, äfvensom föreskrifter i afseende på sjöbeväringsmanskapets förmåner och deribland hufvudsakligen rättigheten till pension för dem, som under krig skadas, samt till nådegåfvor och gratialer för enkor och barn efter dem, som under krig stupa eller i följd af olyckshändelser aflida, likasom om sjökapteners och styrmäns rättighet att användas, de förre såsom officerare och de sednare såsom under-officerare, samt sjöbeväringsmanskapets i allmänhet rätt till befordran och högre aflöning i mån af ådagalagd förtjenst och skicklighet.
Det, i fråga om ändring af stadgandena rörande sjöbeväringens utgörande, af Chefen för sjiiförsvars-departementet i underdånighet algifna yttrande och förslag, intaget i det inför Kongl. Majit i Statsrådet den 9 i denna månad förda protokoll, varder Rikets Ständer härjemte meddeladt, och för öfrige delar af de ämnen, som i denna Kongl.
Majits nådiga proposition omförmälas, hänvisar Kongl. Bil. till R.
Prot. 1847 och 1848. 1 Sami. 1 Afd. 4 Väft 3 18 Kongl.
Rikets ständer till innehållet af de protokoll och förslag rörande landt- och sjöförsvarets ordnande, sorn särskildt blifva Rikets Ständer meddelade.
OSCAR Gust.
Närvara n dei Hans Excellens Justitie-Statsministern Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för Utrikes Ärendena Herr Friherre Ihre; Stats-Råden:
Friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, W asm, Friherre Gyllengranat, Faxe, Fåhreeus.
Gyllengranat anmälde och föredrog i underdånigheti — — — — — — — — — — — 7:o.
Departements-chefen ett, i fråga om Sjöbevärings-systemets förändring skriftligen uppsatt, så lydande betänkande: kongl MajUs Nåd.
19 »Omsorgen lör fartygens bemanning under krig har ofta hos sjönationerna utgjort ett vigtigt ämne för bekymmer, och Sverige har äfven pröfvat olägenheterna deraf, att man i nödens stund icke vetat, hvarthän man med säkerhet skolat vända sig, för att fylla behofvet af sjöfolk.» »Begagnande under tidens lopp än värfning, än, fast mera sällan, pressning, än förhyring, än uppfordring af sådane hjelptrupper, som under namn af vargering, landtvärn och förstärkning, tjenstgjort, har man dock städse funnit dessa utvägar vara icke tillfyllestgörande för vinnande af ändamälet, utan har alltid, under krigets lopp, erfarenhet vunnits, det något ytterligare varit att i detta afseende önska.
Flottans fasta corpser och trupper hafva naturligtvis aldrig varit och böra icke eller vara tillräcklige för bemanning af flottans alla fartyg, utan hafva dessa corpser endast varit påräknade såsom en befaren stam för den förstärkning, som under ett krig erfordras.» »Det år 1812 inrättade Beväringssystem, enligt hvilket skyldigheten att deltaga i rikets försvar tillhör hvarje svensk man emellan 20 och 25 års ålder, var ett stort steg till afhjelpande af de olägenheter, som förut voro oskiljaktige från omsorgen för flottans bemanning, men ännu återstår mera att önska i denna del, dels för att få antalet tillräckligt och bestämdt, dels för att till sjötjenst erhålla sjövane personer.» »Uti underdånig skrifvelse den 3 Juli 1812 uttryckte rikets ständer den underdåniga önskan, att ingen konskriberad måtte, mot sin vilja, tvingas till tjenstgöring som båtsman eller till sjös, då det, enligt hvad rikets ständer i underdånighet anförde, »är en erkänd sak, att böjelsen till en betydlig del bestämmer dugligheten till tjenstgöring på detta element»; och Kongl. Maj:t gick denna ständernas önskan så vida till möte, att 19 g i den under den 27 Oktober 1812 utfärdade nådiga kungörelsen om utskrifningssättet m. m. innehöll, det Kongl. Majit ville i de orter, der båtsmanshåll är indeldt elier roteradt och manskapet har lust att heldre tjenstgöra vid landtarméen, än till sjös, söka uppfylla deras önskan, så vidt omständigheterna medgifva, samt att förhållandet skulle vara lika i anseende till sjöstaten i de trakter, der endast kavalleri eller infanteri är indeldt.
För bildandet af en duglig och användbar sjöbemanniug lägger detta stadgande hinder i vägen, enär det måste antagas såsom en oemotsäglig sanning, att en yngling, som icke är van vid sjölifvet och dess egenheter, på en kortare tid icke möjligen kan för sitt yrke så bildas, att han blifver fullt användbar till sjös.» «Då emedlertid afhjelpandet af detta hinder måste ligga inom möjlighetens gräns i ett Iand, der handelsflottan på håfven samt vid egna kuster och sjöar har en ganska betydlig proportion till den krigsflotta, hvartill landet möjligen kan förmå att anskaffa materiel och öfning, ett land, af hvars befolkning en stor del 20 Kongl.
Mcij:ts Nåd.
Maj:ts derom gilna nådiga befallning, skolat i underdånighet föreslå de förändringar i 1812 års Beväringsförfattning, med antagande af hvilka jag anser sjövapnet i krigstid vara tryggadt för farhågan att sakna tillräckliga och öfvade besättningar, en farhåga, som aldrig kan ega rum i de länder, der den principen är antagen, att hvar och en, som tager sin föda af hafvet, skall i behofvets stund tjena till sjös och på kronans fartyg värna sitt fädernesland, en princip, genom hvars tillämpning vårt brödrarikes flotta, när krig utbryter, förses med en bemanning af 20,000 mer eller mindre befarne sjömän, under det Sverige endast kan påräkna ett ringa antal sådane.
Genom båtsmanshållets bibehållande vid de för detsamma gällande hufvudgrunder, vinnes den fördel emot det i andra länder antagna enrolleringssystem, att den del af sjöbeväringsman skapet i Sverige, som utgöres af verkliga sjömän, under fredslugnet aldrig behöfver besväras med någon uppfordring till sjötjenst å Kongl, flottans fartyg, och detta manskap således under fredstid icke får vidkännas något afbrott i det yrke, de utöfva; — en omständighet, hvarpå hufvudsakligt afseende vid förslagets uppgörande blifvit fästadt, så att sjöfarten, äfven under krig, kan fortgå endast med den förändring, att å alla fartyg, hvilka efter krigets början utgå på sjöresor, besättningarne till någon del måste utgöras af förut obefaret manskap.» »Ett annat förhållande är deremot med endel af sjöbeväringen, som icke utgöres af verkliga sjömän, utan består hufvudsakligen af dels fiskare, dels ock andra invånare af kust- och skärgårdssocknarne, ty för dem kan icke lämpligen föreslås någon annan beväringsskyldighet än den, som åligger landtbeväringen, hvadan de icke eller kunna eller böra från vapenöfningar frikallas.» »Med den rättighet för de beväringsskyldige, som nu eger rum, att välja tjenstgöring till sjös eller lands, skulle det kunna hända, att, för den händelse Eders Kongl.
Proposition, N:o 20. 21 gora till sjös, under det alt mången befaren sjöman får strida till lands; men dessa missförhållanden förekommas, om, med upphäfvande af valrätten, sjöbeväringen skiljes från landtbeväringen och den förra endast utgöres af sjösocknarue.» »Provinsen Gottland har hittills varit utesluten från deltagande i sjöbeväringspligten, och jag anser den äfven hädanefter böra derifrån undantagas.
Samma skäl, som legat till grund för Gottlands fritagande från allmänna sjöbeväringen, nemligen: nödvändigheten att i en aflägsen provins bibehålla den styrka, som åtminstone kan förhindra en fiendtlig ströf-corps att intränga, anser jag äfven böra tillämpas för Umeå och Piteå läns kustsocknar, hvilkas beväringsmanskap, utgörande 1,500 å 1,600 man, således borde undantagas från allmänna sjöbeväringen.» »Under åberopande af hvad jag nu haft nåden anföra, får jag således i underdånighet hemställa, det Eders Kongl. Maj:t täcktes i nåder föreslå rikets nästsammanlrädande ständer följande förändrade grunder för sjöbeväringens utgörande i krigstid, nemligen: l:o »Skyldigheten att till rikets försvar ingå i sjöbeväringen skall hädanefter åligga: a) sjökaptener och styrmän af handelsflottan samt machinister å privates ångfartyg, äfvensom allt det sjöfolk, som å sjömanshusen eller uti magistraternas rullor är inskrifvet; b) invånare af mankön uti de socknar, till hvilka antingen hafvet omedelbart gränsar eller som äro belägne i skärgårdarne, äfvensom hela Blekinges och Vester-Norrlands län samt Södermöre fögderi af Calmar Län, likaledes alla uti mom. a icke nämnde invånare uti de sjöstäder, hvilka i närlagde förteckning äro upptagne»; 2:o »Sjökaptener användas under krig till tjenstgöring å Kongl, flottans fartyg, dels såsom kaptenlöjtnanter, dels såsom premier- och sekundlöjtnanter, samt styrmän, dels i lägsta oflicersgraden, dels såsom officerare; äfvensom machinister såsom öfver- och undermachiuister, allt efter hvars och ens skicklighet och egande praktiska erfarenhet samt med åtnjutande af aflöning med flera förmåner för den grad, som utöfvas»; 3:o »Skyldigheten att under krig deltaga i fäderneslandets försvar till sjös, fortfar från fyllda 20 års ålder för de i lista punkten mom. a nämnda personer, till fyllda 30 års ålder, samt för dem, som upptagas uti mom. b under de år, som beväringsskvldigheten åligger landt-beväringen, enligt de för densamma gällande författningar;» »4:o
Den, som till sjökrigstjenst är förbunden, må i sitt ställe sätta annan duglig och välfrejdad karl, hvars beväringspligt upphört och icke är öfver 40 år 22 Kongl. Majus Nåd.
Proposition, N:o 20. gammal; samt i lall han i stället för någon af de i mom. a nämnde personer leges, är välbefaren och skicklig sjöman.» 5:o »De under mom. a nämnde personer äro frikallade från all vapenöfning i fredstid; men de under mom. b upptagne undergå sådan antingen till lands eller sjös, på sätt Kongl. Maj:t derom förordnar.» »Om Eders Kongl. Maj:t i nåder behagar gilla dessa hufvudgrunder för sjöbeväringens utgörande och Rikets Ständer, för deras del, dem antaga, lärer en allmän författning, innefattande äfven de till ämnet hörande reglementariska stadganden, som erfordras, af Eders Kongl. Maj:t i nåder utfärdas.» Uppå Statsrådets öfriga ledamöters underdåniga tillstyrkan, täcktes Kongl. Maj:t i nåder gilla hvad af
Departements-chefen på här ofvan omförmälde sätt blifvit föreslaget och hemstäldt, samt i nåder förordna, att nådig proposition i ämnet skulle, i sammanhang med propositionen om landtbeväringen, till rikets nästsammanträdande Ständer aflåtas, hvarom utdrag af protokollet skulle landtförsvarsdepartementet meddelas.
Lommelanda Hogdal Näsinge Skee Kärnö Lur Tanum Qville Svenneby Bottna Tossene Askum Grafvarne och Kongshamn Bro Brasta Lyse Lysekihl Håbv Forss Skredsvik Bäfve Herresta Högås Bokenäs Dragsmark Fiskebäckskil Grundsund Torp Myckleby Röra Morlanda Gullholmen 24 Kongl. May.ts Nåd.
Tegneby Långeland Stala Käringön Mollösund Walla Klöfvedal Stenkyrka Tjörns hufvud eller Klädesholm Forshälla Restered Ljung Ödsmål Norum Jorlanda Solberga Holta Lycke Häresta Thorsby Alla socknarne i sings härad Alla socknarne i sings härad Carl Johan Frölunda Askim Styrsjö Släp Walda Tölö Hanhals Onsala Ölnevalla Landa Rönnängen Vestra HiÖstra Hi - Fril - Län.
Hallands Christianstads nih. im k. st.
Prof. Kongl.
Fjäre Warbergs Halmstads Laholms Norra och Södra Åsbo samt Bjäre Ingelsta och Järresta Socken.
Frillesås Wäsö Stråvalla Åhs Torpa Lindberg Träslöf Tvååker Morup Stafsinge Skrea Estra Steninge Harplinge Söndram Wapnö Snöstorp Trönninge Edsberga Laholms Landtförsamling Skummeslöf Ostra Karup Tjärby Båstad Vestra Karup Houf Torekow Grefvie Förslöf Barkåkra Höja Ströfvelstorp Köpinge Ingelstorp Walleberga 1847 och 1848. 1 Sami. 1 Afd. 4 Haft. 2fi Kongl. Maj:ts Nåd.
Christianstads Malmöhus Fögderi.
Ingelsta och Järresta Löderup Borreby Hoby Nöbbelöf Cimbritz Gladsax Willands och Gärds samt Albo Rörrum Melby Hvitaby Raflunda Maglehem Åhus Ljungby Gualöf Ivetofta Luggude, Rönnebergs och Onsjö Malinge Farhult Jonstorp Brunby Wäsby Wiken Allerum Helsingborgs Landtförsamling Råhus Qvistofta Glumslöf t Herslöf Öija Tofta St.
Ibbs på Hven Torna, Dara och Harjager Saxtorp Vestra Carleby Ilollerup Kongl.
Blekinge Fögderi.
Torna, Bara och Ilarjager Oxie, Skytts och Wemmenhög Ljunits och Herresta Bräkne och Listers Socken.
Barsebäck Löddeköpinge Borreby Fledje Flellje Lomma Burslöf Fosie Hyllie Bunkeflod Klagstorp Tygelsiö Gessie Eskilstorp Hvellinge Stora Hammar Ring Maglerup Trelleborg Dalköpinge Gislöf Limlinge Lilla Isie Ostra Torp Hemmesdynge Lilla Beddinge Tullstorp Östra Wemmenhög Skifvarp Nöbbelöf Snorresta Backåkra Bjerresjö Stora Herresta Alla socknarne 28 Kongl. Majus Nåd.
Blekinge Kalmar Östergöthlands Fögderi.
Ostra och Medelstad Södra Möre Norra Möre Stranda &
Handbörds Tunaläns, Sevedes och Aspelands Norra och Södra Tjust Ölands Norra Ölands Södra | Hammarkinds och Skärkinds Lösings, Björkekinds och Östkinds Socken.
Alla socknarne Alla socknarne Dörby Kalmar landsförsamling Kläckeberga Förlösa Åby Ryssby Åhlhem Mönsterås Döderhult Alisterhult Hjorthed Westrum Gladhammar Törnsvalla Gamleby Lofta Loftahammar Ed Eds Kapell Tryserum Alla socknarne Alla socknarne Gryt Börrum St.
Anne Kapell Skällvik Mogata Tåby Ås Östra Ny Rönö Kongl. Maj-.ts Nåd.
Östergöthlands Lösings, Björkekinds Jonsberg och Östkinds Häradshammar Östra Husby Östra Stenby Kungsund Dagsberg Styrsta Norrköpings landtförsamling Krokek Qvarsebo Finspänga, Bråbo och (Östra) Enby Qvillinge Memmings Södermanlands Jönåker, Rönö och Tunaberg Hölebo Bergshammar Nyköpings landtförsamling Allhelgona Svartuna Tystberga Bälinge Vester Ljung Trosa landtförsamling Wagnhärad Hölö Mörkö Stockholms Svartlösa och Öknebo Ytterjerna Tveta Södertelje landtförsamling Grödinge Nacka och Erstavik Sotholms Sorunda Thorö Nynäs Östmo Westerhanninge Muskö Län.
Stockholms Kongl. Maj:ts Nåd.
Österhanninge Ornö Utö Nämndö Tyresö Dalarö Bo Pilhamn eller Ingar Djurhamn Wermdö Möja Norra Ljusterö Österåker Kulla Länna Blidö Frötuna Rådmansö Ulriksdal Danderyd Lidingö Täby Östra Ryd Sollentuna Bro Wätö Wäddö Häfverö Singö Edebo Harg Börstil Län.
Frösåker och Närdinghundra Olands Örbyhus Gestriklands Södra Helsinglands Norra Helsinglands Medelpads Södra Ångermanland Norra Dito Socken.
Gräsö Forsmark Hållnäs Öster Leufsta Wessland Elfkarleby Wahlbo (med Sättra och Hemlingsby) Hille Hamrånga Skog Söderala Norrala Enånger Njutånger Idenor Tuna Rogsta Hamrånger Jättedal Gaarp Alla socknarne Alla socknarne Alla socknarne 32 Kongl. Maj:ts Nåd.
Stad- Götheborg och Bohus Strömstad Uddevalla Marstrand Hallands Kongsbacka Warberg Halmstad Christianstads Cimbritshamn Malmöhus Helsingborg Landskrona Malmö Skanör Falsterbo Ystad Blekinge Sölvesborg Carlshamn Carlskrona Kalmar.
Kalmar Westervik Borgholm Östergöthlands Norrköping Södermanlands Trosa Nyköping Stockholms Södertelje Norrtelje Östhammar Öregrund Waxholm Gefleborgs Söderhamn Gefle Hudiksvall Vester-Norrland Hernösand Sundsvall Kongl.
Proposition, N:o *20. 33 Utdrag af protokollet öfver blandadt Landtförsvars- och Sjölörsvarsärende, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Statsrådet pä Stockholms slott den 18 November 1847.
Hans Excellens, Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Hans Excellens.
Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre, Statsråden:
Friherre Staél von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, Waern, Friherre Gyllenyranat, Faxe, Fåhraus.
Chefen för Landtförsvars-Departemenlet, Statsrådet Friherre Peyron uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts den 9 i denna månad, uppå serskilda föredragningar genom Landtförsvars- och Sjöförsvars-Departementena, fattade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga proposition till Rikets Ständer, angående förändrade grunder för Beväringsmanskapets uttagande till vapenöfning och annan tjenstgöring, m. m.
Och täcktes Kongl. Maj:t, uppå Statsrådets underdåniga tillstyrkan, berörda förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, i nåder gilla samt förordna att nådig proposition i eldighet dermed skulle till Rikets Ständer afgå.
Ex 1’rotocollo F. L.
Bih. lill ft.
Prot. 1S47 och 1848. 1 Sami 1 Afd. 4 Baft. STOCKHOLM, tryckt hos t. j. hjerta, 1847.
1 Ank, till Exp.-Utsk. den 10 Dec. 1847, kl. 9 f. m.
Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, dels i anledning af vid sista riksdagen gjord, begäran om utredning af skogsplanterings kassans inkomster och utgifter, dels angående särskilda framställningar i fråga om värden och tillsynen å samt hushållningen med de i riket varande häradsallmänning ar; Gifven Stockholms Slott den 12 November 1847.
Hos Kongl. Majit hafva Rikets åren 1840 ooli 1841 församlade Ständer, med anledning af hos dem gjorda framställningar, uti underdånig skrifvelse den 12
Maj sistberörde år, föreslagit: att, då af menigheternas rättighet till afkastningen af de i riket varande häradsallmänningar syntes följa, att dessa menigheter äfven borde vara berättigade till delaktighet i allmänningarnes förvaltning, äfven då desamma icke upplätos till intressenternes disposition eller till delning dem emellan, helst genom Kongl. Brefvet den 16