Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Märderingsmäns förstånd och redlighet, som Lagen welat att säkerheten af Boupptecknings förrättningar skulle utan widlvftigare omgång hwila; och huru mycken tillförsigt
Lagen i detta som i flere fall hyst för wälkände MänS urskålning och ärlighet, wisar sig bäst deraf, att en Bouppteckning kan till Domaren ingifwas förseglad, hwarigenom ali granskning deraf är Domaren betagen. utan att kunna koimna 1 fraga^ förr, än wid derom möjligen uppstående Rättegång.
Hwilken säkrare grund, att bedömma qwarlätenskapens warde har deflutom Domaren, som blott ser den antecknad pä papperet, framför Boupptecknings-männen, hwilka se den i sjelfwa werket för ögonen?
Det wore för öfrigt ej tänkbart att
Mäl af alldeles enahanda beskaffenhet skulle kunna olika behandlas, hwadan syneS följa, att antingen böra de öppet lemnade anses såsom wörö de förseglade, eller de förseglade kunna öppnes, i hwilken händelse förseglandet förfelade det ändamål Lagstiftaren sy, ves hafwa äfyftat: att till Domarens ward, men icke till desi pröfning af wärdiet öfverlemna dylika Handlingar.
Förmyndares answar och skyldighet att upprat, ta allan stada synas böra mätas icke elter ett äsatk, utan fast mera efter ett genom försäljning uppkom, mande wa-de.
Hwad beträffar
Jord och fask Gods synes dermed instämma förordnandet i Ärfva Balken Cap. 22 §. z samt i JordaBalkenCap. 4 §. 8, och om lös Egendom heter det i ÄrfdaBalk.
Cap. 22 §. 4, att den bör föryttras och pennin, garne förräntas.
Att det i '8oz ars ChartL'Sigil!atw Förordvina för Domare införde förbud emot ett närmare efterseende af en Boupptecknings innehall än huru wida - Den 2z April. sz wida den wore med behörig Charta belagd, möjligtwis af Ominne influtit, synes sa mycket mera wara en alldeles förwagad supposition, som detta förbud fast mera tillkommit af öfwerlagd sorgfällighet att instämma med Lagens bade bokstaf och syftning; och för öfrigt är alldeles enahanda med det som finnes stadgadt, icke blott i 1748 ars Chartre-Sigist lats?
Förordning, utan ock i 19 §. af den af Riksens Ständer föreslagne och under d. 27 Septemb. i8' c» utfärdade; hwaraf synes följa att wid alla defia tillfällen en och samma grund blifwit följd.
Enahanda grundsats synes ock Lagstiftaren hafwa följdt wid stadgandet af z Procents afgift till Justitie, Statens aflöning af behållen summa Jnventarii.
Om meningen warit är 1752, att införa ett annat skydd till bewarande af Kongl. Majus och Kronans rätt, än det hwilket enligt ars
Lag beror af gode och redlige
Mäns bästa förstånd, hade en sä betydlig förändring wiflerligen klart blifwit uttryckt.
Det gifwes icke något annat sätt att förändra en Lag, än att bestämdt stadga en ny och förklara den förra för upphäfwen.
Under öfwerwägande af alla besia sä wäl mot som ined förekommande skäl har jag icke kunnat fatta annan öfwertygelse, an att all granskning af det ä qwarlärenffap i ett upptecknadt
Bo satte wärde är, genom nu gällande Lag, Domaren betagen.
Wore äter fräga om ett nytt stadgande i detta ämne, skulle Lagstiftaren näppeligen finna någon säker grund till bestämd föreskrift för en i sin natur sä obestämd Handling, som utrönandet af tings afgjorda wärde; och hwar finnes wäl en säker mättstock för wärde?
Icke finnes den i Ortens gängbara priser- Af knapp elier ömnig tillgäng, af nöd 54 Den 23 April. eller ej att sälja, af behof och förmäga eller cj att köpa, af ombytlighet i gangbart warde, kill och med pa wart gangvara mynt, uppkommer ej bestämdhet i warde, och i sa fatta omständigheter tryggar dea warsamme sig wid det sätra minimum hans bästa förstånd honom wisar.
Icke en gang ett Salubref bewisar annat än Köpares och Säljares individuella vfwerenskommelse, ofta utan öswertygelse, men icke det allmäna begreppet om ett tings wärde.
Jag aktar högt Taxeringsmans pa Ed, Ära och Samwete afgifne yttranden, men deras Ära och Samwete öro fredade af en öfwertygelse, som pa en gang kan wara bade ärlig och felaktig.
Umbärlig är pröfningen sedan Lagen i här ofwanförda och fiera andra desi ruin sörit för Egendomens ostyckade tillwarelse.
De fattigas rätt af en 8:dels Prrcrnt är sa mycket mera att anse såsom ett accessorium, som det är hwar och en Församlings plikt, att utan afseende pa hwad genom denna osäkra tillgång kan inbringas, sörja för sina fattigas tarfwcliga underhall.
Af mera betydenhet wore, att fjerdedels Procenten till Justitie-Statens aflönande utginge till desi högsta möjliga belopp, om den i sin natur wore eller kunde wara annat än ett eventuelt biträde för det hulwudsikliga Staten till detta anaelägna behof betalar.
Ett Statsbehof kill hwars bestridande en stadgad Summa owilkorligen fordras, kan icke bero af något sa alldeles tillfälligt, som Personers frånfälle och beloppet af deras cfterlemnade förmözenhet.
Om följderna af en tilläten pröfning möjligen kunde blifwa, att Bouppteckning, Arfwingarne till en förr okänd iojtnad, tidspillan och beswär, ett obe - Den 2z April.
55 obestämdt antal gånger aterfärwisades till ny walderina, ända intill desi Warderingsmännen antogo till efterföljd det försiag till wärdén, Domaren efter sitt bästa förstånd anwlste, såsom anwändbart; om pa sadant fäkt pröfning blef »värdering; om andre personer, än de at hwilka Arfwingar ffänkte sitt förtroende, äe jure inblandades i Familjers hemsaker och kännedomen af deras Ekonomista stallning; om dörren öppnades för twister och rättegångar af hittills okänd beffaffenhet, da lärer man inse skälen för Lagstiftarens »välgörande omtänksamhet att hafwa welat sadane olägenheter förekomma.
Enär likwäl erfarenheten wisar, att understundom uppenbara misibruk utöfwas genom utsättande af vwanligt laga »värden, synes det tillägg i Lagens föreskrifter kunna äga rum: att wärberingsmän skola un-erskrifwa Bouppteckning »ned edelig förpligtelse, att de efter bästa färständ och samwete »värderat, och ware ända pligtige, der sä fordras, att sadant med listig
Ed besanna.
Huru jag befunnit förhållandet med de fängelser, Lazarettet och Hospitalet', dem jag under mina resor besökt, intages af mina härhos bifogade Skrifwelser, underdanigst till Kongl.
Maj.-t hwad beträffar Fängelferue, och till Kongl. Seraphimer-Ordens Gillet rörande de senare.
Dvänne Lag-Förklaringar hafwa af wederbörande föredragande i Konungens Högste
Domstol blifwit mig tillställde:
Den ena af den 27 Junii »8»i, innehållande Förklaring öfwer Kongl. Förordningen afd. 27 Apftl om »värdering och försäljning af fast Egendom pa landet, som för Gäld i mät tageS; den andra af den 28 Nov. samma ar, röran - ;6 Den rz April rande rätta förståndet af 4 §. l Kongl. Förord ningen af den 28 Junii 1798, angående Lagsökning mot Löftesmän
Ät deras innehåll intages att, under namn af Förklaring, NI) Lag icke hlifwit stiftad, och att de ej innefatta annat än, med anledning af inkomna förfrågningar och olika tillämpningar, nödig befunnen utweckling till fullständig tydlighet af redan lemnade föreskrifter.
Mattts nådiga
Mag uppå en stor del gf under de ame nästförlidne Riksdagar af Borga re- och Bonde-Standen underdånigt andragna Allmänna och Enskildtq beswär, hafwa i Kongl- Kan, stiek blifwit emottagne och wederbörande Stånds Kanstier tillställde.
Stockholm d. 2 Jan. 1812, I-,, H.. k, Peterson, Stsrmägkitzste Allern^digstc Konung! ^nder mina med anledning af 13 8. i den för R>ksens Ständers Justitie, Ombudsman utfärdade Instruktion, genom flera af Rikets Provinser »verkställda resor, har jag besökt ett ej ringa antal, sa wal Lane - och Stadshäckten, som ock sadane, hwilka äro ställde under wederbörande Commendanters inseende.
Da dessa inrättningar torde hära räknas ibland sadane af allman beikaffenhet, rörande hwilka, enligt samma Instruktions »9 §, det är Justitie,Ombudsmannen tillåtit att, till den uppmärksamhet Eder Kongl, Mattt finner dem förtjena, underdåniga anmälanden söra, täckes Eder Kongl, Majit ej onådigt - Den sz April. 57 digt upptaga, att jag till Eder Kongl. Majlis öm ma behjertande yppar sadane brister, om hwilkas »verkliga tillwarelse jag under personlig närwaro kunnat mig förwissa Städernes häckten har jag funnit nästan allmänt i försvarligt tillstånd, med hjelpclige sangk ader försedde, till utrymme för behofwet tillräcklige och merendels nöjaktigt renhallne.
Utom deln i Gö theborg och Norrköping, funnos de öfrige mindre tillitade.
Ibland allmänna Hacktcn i Nyköping, Linköping, Jönköping, Wexiö, Carlscrona, Christianstad, Malmö, Landscrona, Halmstad, Warberg, Götheborg, Nya Elfsborg, Wennersborg, Mariestad, Orebro, Westerås, Upsala, Fahlun och Gefle, äro endast i sednare tider nybyggde de i Linköping, Mariestad och Wennersborg.
I det sistnämnde är derwid dock den nödiga försigtighet uragtläten, att laka jerngallren för fönsterne ga ett stycke in uti muren.
De räcka ej längre än genom trädkarmens tjocklek, hwaxigenom
Arrestanters bemödande att försatta sig i frihet läktare kunnat lyckas och nödig säkerhet ar förfelad, hwilket erfarenheten besannat.
Dessa tre äro de enda, hwilka i anseende lill inrättning och renlighetens widmagthallande i det närmaste kunna komma i jemförelse »ned det i Hufwudstaden nybyggda Smedjegärds-häcktet och uppfylla ändamalet, sa länge det samma, utan att wara förenat med någon anstalt till systosättning med arbete och till förbättring, inskränker sig kill säkerhet vin Arrestanterncs personer och wärdén om deras hälsa.
Men wid de öfriga Länehäcktcn jag besökt är öfwen detta sednare af billighet och mensklighet pafordrade ögnamärke i mer och mindre mohn förfelat, och 58 Den 2z April. och det förra ej sällan förenat med en härdhet, hwilken synes öfwerskrida Lagens kraf.
Med fa undantag lara Lane- och Stadshäcktcn bära a-ss såsom förwaringsrum dels för under ransakning ställde personer, dels för sadane som äro dömde till lifs- och kroppsstraff, till fängelse pä kortare tid antingen säsvm straff eller sälön, förwandling af böter, eller till bysättning, och hwilka,^ allt ester domens lydelse sedermera antingen gä till döden, afsandas till nägon fästning eller Corrcctionshus, eller ock försättas i fridel.
Werkan af illa inrättade Arrestrum vlir dä den, att under ransakning ställde men sedermera frikände, utom förlusten af friheten, som merendels är en följd af sakens outredda stick, sätt widkännas ett alldeles oförtjent lidande, och att de öfriga undergätt ett öswerikott af straff, hwilket
Lag och Dom icke älagdt,sä mycket obilligare, som det osta i betydlig olikhet drabbar lika brottslige, allt efter olika bestaffenheten af inrättningarnes brister
Att i sednare tider kraftiga och wälgörande anstalter blifwit anbefallte till desas afhjelpande, derom wittnar Kongl. Brefwet af den 27 Nvv. 1798.
Fängarnes öde har wäl sedermera i betydlig mohn blifwit mildrat men bristernas helt och hållet afskaffande, har dels ei kunnat stä i förening med bibehållandet af de gamle Fängelserne, dels i öfrigt icke blifwit wunnen genom de lemnade föreskrifter.
Säledes nödgas man ännu såsom i gamla Slottet i Westerås beaagna underjordista rum, i form af källare, med otillräcklig dager försedda, och fran hwilka en för hälsan stadelig fugtigher näppeligen kan Mällas.
Annorstädes äter aro rummen pä sätt som i örebro Slott, apterade inom tjocka grästensmurar, och Den 23 April. 59 och sä små alt öppningen i muren till fönstret, hwilket pä långt när ej haller, enligt förestrist 6 gwarter i fyrkant, utgör nära hälften af rummets areala rymd.
Också utwisa Fänglistorne att derstädes mortaliteten ibland fängarne warit starkare än i nägot annat fängelse.
I Halmstad äro Arrestrummen anbragte öfwer Slottets inkörsport, hwars hwalf är sä bristfälligt, att man är osäker för des instörtande-
De äro desmom till antalet endast 2:ne, och som det ena är kallrum, fölier deraf att wintertid Arrestanter af bägge könen mäste förwaras i ett och samma rum.
Aswen tillkännagaf Herr vice Landshöfdinacn och Riddaren af Klinteberg, att desa rum wörö sä beswärade af fuktighet, atc sängklädernes förstöring äfwen sä mycket deraf pästyndades som af deras bruk. I Wexiö, Christianstad, Halmstad, Götheborg, som ock wid Hufudstadens häckten pä Castenhof och Stadshuset saknas alldeleles de i 6:te Mom. af Kongl. Brefwet d. s? Nov 1798 anbefallde Gärdsplaner, hwarcst Fängarne dageligcn kunde hämta frisk luft, eller något arbete sig företaga.
Af huru wälgörande instyttlse en sadan anstallt ar för Fängarnes häisa derom wittnar dageliga erfarenheten, i synnerhet i Carlscrona.
De derstädes warande sä kallade Numrorne, uti hwilka de gröf, re och i jern stutne brottstingarförwaras, äro isynnerhet genom en omanlig trängsel ganska osunda Arrester.
Likwäl äro Fängarne sällan stuke, hwilket sannolikt bör tiiissrifwas att de dageliaen ätnjuta frisk luft under det att de systosättas -ned Kronans arbete.
Utom w:'d förenämnde nybyggde häckten finnas ingenstädes afstängde Cloagvcrmed rör försedda för attaff leda 6c> Den sz April. leda luften.
Det or likwäl i 6 Mom. af k 798 ars Kongl- Br- befallt att sadane allestädes, föliakteligen äfwcn i de gamle Arresteme, böra inrättas.
De i nyfinämnde Kongl. Bref omnämnda Ventiler saknas i de gamla häckten.
I Upsala Läne-häckte wörö wäl nyligen nya sängkläder ankomna.
Men der finnes hwarken lofwar eller sängställen, hwarföre de blifwa liggande pa golfwet till päjkyndad förstöring.
I de flesta Län och Fästninos-Arresterharjag icke funnit rcnlighctcn widmagthällen pa ett med förelkrutekne i z och 7 Mom. af 1798 ars Kongl. B'.u öfwerensstämmande sätt- Pa flere ställen såsom i »onncrhct i Landscrona, Warberg och Götheborg lägga ock golfwens bristfällighet swarigheter i wägen.
Att likwäl nöjaktig snygghet är lwftlig, adagaläager ordningen i Smedjegårds, Mariestads och Wennersborgs Länehäckten, samt i alla Hufwudstadens Arrester, med undantag af det der befintliga Högwakts" häcktet, hwarest mina ofta förnyade påminnelser blifwit lemnade utan ffäligt afseende. ^ Enligt z:dje Mom. af oftanämnde Kongl. Bref bestas
Fängarne i allmänhet hwart sjunde och likmätigt Kongl. Br- af den 26 Junii 1825 i de större Arrester hwart 6:te ar förnyade sängkläder.
Det ar likwäl genom erfarenheten bestyrkt att sängkläder af den beskaffenhet
Momentet bestämmer, i synnerhet täcken af nöthår, hwilkas förslitning paskyndas af jern- och trädblackar samt ei sällan af rummens fugtighet, icke uthärda första halsten af förenämnde för deras bruk utsatte tid.
Ingenstädes bestas ett ämbar eller annat karil för dricka eller watten, ingenstädes en trädffäl, ullrick eller sted för mat.
Det Den sz April. 6r Det finnas Fängelser af ännu sämre bclkaffenset, de nemi., hwilka i Fästningarne Carlscrona, Christianstad, Malmö, Landscrona, Warberg, Göteborg och nya Elfsborg äro inrättade till innesluande af gröfre brottslingar och sta under wederbörande Cominendanters inseende- Affigten med detza örwaringsrum är otwifwelagkigk, att under den iörre säkerhet Fästningars Construction medförer, nnna dels ifrån Samhällets widare ofredande afkilja för inrotad wanart kände samt för allmänt sch enskilt lugn skadelige personer, dels genom deras Mande till arbete winna någon ersättning för den ostnad underhållandet af deras nästan onyttiga lif Ztaten tillskyndar, samt derjemte, sä ofullkomligen ig göra later , tillhälla dem att godtgöra genom förrytelser emot Samhället asamkade skulder.
Ehuru välförtjent ett sadant öde än ma wara, upphafwer ock menffligheten sin röst emot desi förswarande geivm osunda boningsrum
Ibland sadane förekomma i framsta rummet de Warberg, nya Elfsborg samt de sa kallade Numvrne i Carlscrona.
I Warberg finnes endast ett bredewid Fästningsorten i en tjock grästensmur anbragk för 8 innestute ganska trängt rum, hwars fugtighet förökas geom takdropp.
Commendanten Herr Capitaine» och uddaren Friherre Lejonhufwud förmälke sig för ingre tid sedan hofwa för Eder Kongl. Majus och ukets Krigs-Collegium tillkännagifwit detta rums ljenliga beskaffenhet samt föreslagit uppbyggandet af sa Arrester, hwarwid kostnaden enligt af honom swen insändt förslag i betydelig mohn kunde minas genom omvändandet af sten och andra materiacr frän ett inom Fästningen befintligt onödigt och för - 62 Den 2Z April. förfallit hus samt handtlangning af Arrestanterne, men dera hade ej swar söl,t.
Innan jaa lemnar Artikeln om Warberg täckes Eder Kongl. Maj:t nadigst tillåta mig att, ehuru innefattande ett amne af annan beskaffenhet än dtt förewarande, i underdånighet frambära den af sä wäl
Herr vice Landshöfdingen af Klinteberg, som af Commcndanten meddelade underrättelse att inga sängkläder^ bestodos för derwarande Garnizonens behof, utan mäste den åtnöja sig med blotta halmen att hwila uppå.
Soldater aro derigenom wanlottade emot^brottflingar, pa de ställen der sängkläder finnas.
Färsiitningen af monderingarne pajkyndas genom nötningen emot halmen, och det kan med koftnadsförstag upplyfaS att ombyte af halm efter behof kostar i längden mera än i andre Garnizoner bestadde^ sängkläder.
Pa nya Elfsborgs Fästning äro rummen likaledes jnrättade i tjocka grastensmurar och affugtighet synbart befrvärade.
I Arre strummen pa Landscrona Citadell, Warbergs Fästning samt wid Kungs- 06)
Drottningportarne i Götheborg äro golfwen alldeles förlorade
De sa kallade Numrorne i Carlscrona äro wäl i anseende till deras Construction ej alldeles sa osunda Arrester som de i Warberg och nya Elfsborg.
Vien de blifwa det genom den owanliga tränescl som deraf uppkommer, att 20 a 24 Arrestanter innestutas i rum af 12 till ig alna-s längd och 7 a 8 alnars bredd, hwilkas halswa areal-rymd upptagas af Lme waninqar lafwar Arresterne i Christianstad, Malmö samt wid Kungs, och Drottningportarne i Götheborg, kunna i det närmaste sättas i jemförelse med de sämre Länehackten.
Om - Den 2; April. 6z
Omtanke att förekomma samhällets ofredande af personer, hwilka äswensa ofta as wcrklig nöd, fini wanatt öswerträta Lagarnes föreskrifter, samt hoppet att kunna återföra sadane till dyz-d och löst. närmgSfeng, har til! tidehwarswets beder infört inrättnmgarne af Arbets- och Correctionshus.
Man har insedt winsten för det Allmänna och för menffltgheten deraf att kunna åstadkomma en brottslings förändrande till en lagiydig och nyttig medborgare, att kunna genast tillegna Samhället den hos honom befintelige redan utwicklade arbetsförmåga, hwilken den uppwapande osta behöfwer 22 ars lifstid att uppnå.
Man har funnit wadan af en menniskas sättande pa det härda prof, att wanärad, förskjuten, asskydd, utan näringsfång, wand genom slrrestlefnaden till fytzlolvshel, nödgas wäija emellan att pa ett lagstridigt sätt uppehålla lifwct, eller att genom qwäswande af naturens fordringar lida den grufligaste nöd.
Da utgången, enligt hwad ganska wäl är känt, med en tröstande framgång krönt sadane anstalter i Philadelphia och i Köpenhamn, synas de wara af en förökad wigt i en la folkfattig
Stat, som wart kära Fädernesland.
Den förtjenstfulle Schenbom i Norrköping wijar ock huru mycket i denna wäg kan uträttas sch den till följe af Kongl. Br. af d. 27 Febr. 1804 organiserade Arbets- inrättning i Carlscrona har ej heller warit utan mycken nytta; men densamma är för behofwet alldeles otillräcklig, sedan den nu mera ar den enda för cmottagandet äfwen af den del arbetSfangar, hwilka innan Finlands afträdande, till Sweaborg öfwersändes.
Det hufwudsakligaste synes ankomma uppå walet af personer att anförtro öfwerinseendet.
En Commendants 64 Den »z April. kraft ligger uti att kunna bestämt befalla, att ofelbart och machinclt blifwa ätlydd.
Philamropenö ater uti att småningom och med ett outtröttligt tålamod werka pa sinnet.
Af hwad jag nu haft den nöden i underdånighet anföra, täckes Eder Kongl. Maj:t nädigst intaga, att bristernas afhieipande t Ärresterne beror dels pa nybyggnad, dels af de nu warandes utwidgande och förbättring, dels af en mera noggran »verkställighet af redan lemnade föreskrifter.
Emot nybyggnad i allmänhet afsädanehäckten, Hwilka till ett ej obetydligt antal i högre grad bära stämpeln af förra tiders hårdhet, men möjligen i Mer eller mindre mohn kunna förbättras, förekomma dock för det närwarande åtskilliga betänkligheter.
Om än L öfwerensstämmelse med nu gällande Strafflagar, hädanefter likasom hittills, wid nybyggnaders anställande blott hafwes afseende pa sökers förwar af personer, förenat med den bättre wärd om Fangarnes hälsa, som befrämjas genom större eller mera luftiga rum, samt undwikande af gråsten i murarne, tillskynda de dock Staten en ej obetydlig kostnad.
Denna ater kan i det närmaste anses förlorad i den händelse Eder Kongl. Maj:t och Rikets
Ständer med anledning af den i full »verksamhet »varande, af Eder Kongl. Majit förordnade Lag-CommitteenS arbete, skulle finna för godt att stadga sädane för, ändringar i Straff-Lagarne, hwilka sta i ett oskiljaktigt sammanhang med en mera allmän inrättning af Arbets- och Correctionshus, och hwilka fordra en sadan särskild anordning wid Byggnadens första anläggning, som hittills man anledning icke kunnat komma i staga, följaktligen blifwit uragtläme, och Den sz April- 65 »ned begagnandet af de gamle Ärresterne pä de fleste ställen swärliaen lärer kunna winnås. Zag hemställer dock till Eder Kongl- Majus nädiaste bepröfwande, hurrtwida icke nöden fordrae uppförandet af nya Fängelser i Halmstad och Warberg samt tillbyggnad i Carlscrona till bättre utrymme för de derstädes owanligt hopträngde gröfre brotlslingarne.
Jag har har ofwanföre haft den nöden att k underdånighet yttra sannolikheten deraf, att den enda, i kraft af Kongl. Br. af den e? Febr. 1804, för ArbetSfängar nu »varande inrättningen i Carlscrona icke kan inrymma äfwen den del af sadane som förr kunnat öfwersändas till Sweaborg.
Nödwandigheten synes således fordra antingen ukwid. Zander af den i Carlscrona befintelige, eller ock föranstaltandet om fleras anläggande, helst pa fädane orter ber rum i Kronans hus kunna »vara att tillgä, och Fangarnes arbets-förmåga med förmohri för Kronan kan begagnas.
Ehuruwäl huftvudsakliga förbättringar af de gamla Ärresterne, i anseende till rummens inskränkta areal, anläggning till större eller mindre del under jorden, samt inom Gråstens,murar, näppeligen kunna ästadkommaS, kan dock fangarnes behandlingsätt i betydlig mohn mildras; r-.o) Genom golfwenS förnyande der de är» bristfällige. 2:0) Fönstrens pä mänga ställen lätt werkställbara förstorande samt förseende med Ventiler.. z;o) Gärds, planers instängande wid de häck-, ten, der sädane ännu saknas. 4:0) Afstängda Cloaqoers inrättande.
R;o z, ^ 66 Den 2Z April.
?:o) Renlighetens bättre widmagthallande genom twattning, sopning och rökande med En eller Gran, ris i de hackten, hwilka jag för snygghetens nöjag, tiga underhallande icke särkildt utmärkt.
Fangarne i vrterne kunde tillhällas att densamma sjelswe besörja, äfwen sa wäl som det nu jker hwarje Lördag i Smediegards - och Stockholms SmdShäckten. 6:0) Anskaffande af Lafwar eller Sängstallen, der de fattas. 7:0) Sängklädernas werkeligen bchöfliaa oftare förnyande än 1798 och 1-joe arens Kongl.
Bref tillåta. 8:0) Arrestanterncs förseende med de minst kostsamma karil för mat, och Lrickswarvr.
Om den, som för fangarne haller mat och drick, stall tillstäppa karil, betungar sannolikt deras anskaffande och underhallande det för liss-uppehället avordnade knappa fangtraktamentet.
Jag hyser det underdåniga hopp att Eder Kongl.
Mast med nadiqste wälbehag upptager, akt jag i öfwerensstammelse med Undersåtens, Embersmannens och med,mennistans plicter till Eder Kongl. Masts nadigste behjertande framburit brottstingens och ustingenS behof.
Framhärdar med djup undersåtlig wördnad, nit och trohet, Stsrmägtigste Allernädigste Lonung!
Eder Longi.
Majsts Allerunderdänigste och tropligtigste tjenare och undersätc, O. H..
Plannerlitrim.
Stockholm d. s8 Nov. i8n. k. keterson.
Till Den 2; April. 67 Till Longi.
Seraphimer Ordens-Gillet till löfwerstprelsens bestridande wid >Zsspi« talerne, Barnhusen och Lazaretterne i Riket.
Ä)^ed anledning af den för Riksens Ständers Justitie-Ombudsman utfärdade Jnstruclion, har jag, under mina Embets-resor förlidne sommar, besökt Lazareklerne och Hospitalerne i Södertelje, Nyköping, Wadstena, Jönköping, Wexiö, Carlscrona, Lund, Malmö, halmstad, Götheborg, Wenersborg, Mariästad, Orebro, Westerås, Upsala, Fahlun och Gefle. I flere Stater bestämmer behofwet af och wid sadane Inrättningar, kostnadernes belopp.
I wart kära Fädernesland ater, torde ställningen wara sadan, att desta Inrättningars utsträckning och underhall mäste lämpas efter gifna tillgångar pa medel-