Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det bar nemligen blifvit upplyst, att i gamla tiderna kronans tionde bortstädslades på det sätt, att städjan erlades för vissa personers lifstid.
Om bruket, såsom troligt är, utsträcktes till kyrkornes tionde och ovissa inkomster, så förklaras lätt, huru städjerätten kunnat, ehuru derföre alldeles icke lagligt, öfvergå till utöfning af presterskapet.
Redan i danska tiden nämnes "Stichtet" och Konungens "Länsmaend”, såsom allena berättigade att besörja "Städs må len”.
Med ett ord: mycket synes vittna, att städjerätten, om den ock utöfvats af presterskap m. m., icke kan betraktas såsom laga bevis för Slats-Ulskoltels Utlåtande, N:o 327. 9 egande-rätten till dessa hemman, utan att desse äro kronans egendom.
Det är detta, som Rikets Ständer, om de anse sig icke kunna, emot de föreslagna billiga lösnings-vilkor, sorn motionären föreslagit, tillerkänna åboerna ovilkorlig besittningsrätt, aldrig böra frånträda, emedan de derigenom skulle svika det allmännas rätt och bästa.
Hvad enskilt lätt angår, så behöfver det blott här anmärkas, att domstolarne i somliga fall redan dömt till kronans och åboernas gemensamma fördel.
Antingen måste således, på sätt Rikets Ständer år 1840 begärt, stämning uttagas och talan vid behörig domstol utföras, angående egande- och dispositions-rätten, eller ock en allman undersökning ske, på sätt vid 1830 och 1844 års riksdagar äfven begärdes; såvida ej elen utväg kan vidtagas, som nu blifvit begärd och som betryggade kyrkornas och presterskapets rätt, på samma gång som den, genom erkännandet af kronans, befordrade en tryggad besittningsrätt i framtiden för åboerne; hvarigenom hemmanens bättre vård och skötsel, jordbrukets tillvext, förökning af statens inkomster jemte en talrik befolknings trefnad och förkofran kunde betryggas.
Jag vågar på dessa skäl vördsamt tillstyrka, att samtlige Riks-stånden måtte åter hänvisa det nu afgifna utlåtandet till en förnyad behandling af I löglofl. Stats-Utskottet.”
Uti denna reservation instämde Riksdagsfullmäktige!!
Måns Månsson från Calmar län.
St. fiol. 1850 f 1851, 4 Sami. 1 Afd. 2 Bd.
SI Helft. 2 STOCKHOLM, Eck5teixska Boktryckeriet, 1851. Stats-Utskottets Memoria!, N:o 328.
1 N:o 328.
Ank. till Exp. Utsk. den 18 Augusti 1851, kl. 12 in.
Memorial, i anledning aj erhållen uterremiss å Utlåtandet N:o 294.
(U. A.) Från Bonde-ståndet har Stats-Utskottet erhållit återrerniss å ifrågavarande, under N:o 294, afgifna Utlåtande, i anledning af väckt motion om statsanslag lill bekostande af en uppfunnen machin till uträkning, sättning och tryckning af mathematiska tabeller; men som berörde Utlåtande blifvit af de öfriga 3:ne Riksstånden bifallet, anser Utskottet, emot stadgandet i 75 § Riksdags-ordningen, sig icke kunna taga vidare befattning med detta af Rikets Ständer sålunda redan afgjorda ärende.
Slockholm den 18 Augusti 1851.
Bih. litt B.
Prof. 1850 & 1851, 4 Samt. 1 AJd. 2 Band. 52 Höft. 1 2 Sials-Ulskottets Memorial, N:o .329.
Ank. till Exp.-Ulsk. den 18 Aug. 1851, kl. 12 m.
Memorial, i anledning aj erhållen åter remiss « Utlåtandet N:o 295. (/. A.) Till Stats-Utskottet har Bonde-ståndet återremitterat ifrågavarande, under N:o 295, afgifna Utlåtande, i anledning af väckta motioner, om förändradt användande af den till skolorna i städerna inom Lunds stift utgående helgonskyld, samt örn denna afgifts upphörande m. m.; men som, enligt Utskottet tillhandakomna protokolls-utdrag, berörde Utlåtande blifvit af de öfrige 3:ne Riksstånden bifallet, anser Utskottet, emot stadgandet i 75 § Riksdagsordningen, sig icke kunna taga vidare befattning med detta af Rikets Ständer sålunda redan afgjorda ärende.
Stais- lits kottets Memorial, N:o 330. 3 N:o 330.
Ank. till Exp. Utsk. d. 18 Aug. 1851, kl. 12 m.
Memorial, i anledning aj erhållen återrcmiss å Utlåtandet N:o 296.
(O. A.) Till Stats-utskottet har Borgare-ståndet återremitterat ifrågavarande, under N:o 296, afgifna Utlåtande, angående militie-boställskassan5 men som, enligt Ulskottet tillhandakomna protokolls-utdrag, berörde Utlåtande blifvit af de öfriga 3:ne Riksstånden bifallet, anser Utskottet, emot stadgandet i 75 § Riksdagsordningen, sig icke kunna taga vidare befattning med detta af Rikets Ständer sålunda redan afgjorda ärende.
Stockholm den 18 Augusti 1851. 4 Sluts-Utskottats Utlåtande, A:o 331.
N:o 55i.
Ank. lill Exp.-Utsk. d. 18 Aug. 1851, kl. 12 m.
Utlåtande, angående köpeskillingen för den kronan förr tillhöriga, så kallade Hofhageri-egendomen vid Regeringsgatan här i hujvudstaden.
Enligt hvad Kongl. Majit, uti Dess vid innevarande riksdags början aflätna (under N:o 10 i lista Samlingen af Bihanget till Riksståndens Protokoll införda) nådiga proposition, angående uppförandet af en byggnad mellan Carl XIII:s torg och operahuset, gifvit Rikets Ständer tillkänna, har, sedan Rikets sist församlade Ständer medgåfvo, att ofvannämnde egendom liek försäljas och köpeskillingen derför användas till nya mynthus-byggnaden, myntverkets ställning så förbättrats, att den befintliga behållningen af detta verks egna medel skulle kunna godtgöra äfven den del af byggnadskostnaden vid samma verk, hvartill berörde köpeskilling, hvilken uppgått till 16,668 Ridr 32 sk., blifvit använd; och kunde således denna köpeskilling numera öfverflyttas till ”anslaget för byggnad och underhåll af publika husen i Stockholm,” dit densamma, såsom influten för en såld byggnad i hufvudstaden, skulle rätteligen höra och hvarigenom den således skulle blifva disponibel för det i högstberörde nådiga proposition uppgifna byggnadsföretag. Siats-Utskottet, som redan i sitt af Rikets Ständer gillade Utlåtande Nio 10 yttrat sig öfver och på anförda skäl afstyrkt bifall till Kongl. Majits nådiga framställning, rörande omförmälde byggnadsföretag, anser sig nu böra serskildt afgifva sitt yttrande, angående godtgörelsen för ifrågavarande köpeskilling; dervid Utskottet torde fil erinra, hurusom Rikets Ständer under sistförflulna riksdag, för bestridandet af de kostnader, som med inköpet af mynt- och kontrollverkens nya lokal samt dessa verks flyttning voro förenade, utöfver den genom då medgifven för - Stats-Utskottels Utlåtande, N:o 332. 5 försäljning af f. d. hofbageri-egendomcn härlill erhållna tillgång, anvisade å Riksgälds-konloret ett serskildt, sedermera till hela sitt belopp lyfladt, anslag af 30,000 R:dr.
Vid sådant förhållande och då myntverket, på sätt Kongl. Maj:t i nåder tillkännagifva, numera är i tillfälle att utaf de till nyssberörde kostnader anvisade medel godtgöra hvad som motsvarar den dertill använda köpeskillingen för meranäinnde af staten föryttrade egendom, anser Utskottet, för sin del, rättast och lämpligast, att samma godtgörande tillfaller Riksgälds-kontoret; hvadan och med afseende derjemte å de högst betydliga utbetalningar, som
Riksgälds-kontoret under innevarande riksdag latt sig ålagda, Utskottet får hemställa, att denna köpeskillings belopp, Sextontusen sexhundrasextiosex R:dr 32 sk., i den mån detsamma är eller varder disponibelt, malte genom Stats-kontoret till Riksgälds-kontoret öfverlemnas, samt att Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes om verkställigheten häraf meddela nådig föreskrift.
Arik. till Exp.-Utsk. den 18 Augusti 1851, kl. 12 ni.
Ulia tande, i anledning af väckt fråga orri anvisandet aj en kapital-ersättning till utsockne frälsehemmans-egarne i Halland för dem ålagd rolcringsskyldighet. fos- -d/di) Ridderskapet och Adeln har till Stats-Utskotlet remitteradt en af Friherre Alströmer, Jonas, under åberopande af Riksdags-ordningens 50 §, väckt motion, Bill. till It, St.
Prat. 1850 & 1851, 4 Sami. 1 Afd. 2 liand. 52 Höft. 2 6 Stats-Utskot/ets Utlåtande, N:o 332. innefattande det förslag, att Rikets nu lörsamlade Ständer, med afseende å utsockne frälsehemmanens i Halland för framtiden minskade värde genom den vid sednast forlidne riksdag för dessa hemman hestämda rotevakansafgift, måtte ersätta desammas nuvarande ägare med ett kapital, hvilket efter sex för hundra motsvarade "”den ränta, som utgöres af skillnaden mellan de fordna utskrifningspenningarne och den nu dem ålagde rotevakausafgiften.”
Då ägarne till nämnde hemman af Kongl. Maj:t och Rikets
Ständer blifvit förklarade skyldige att för framtiden utgöra ifrågavarande afgift, kunna desse icke mer än andra skattskyldige jordegare hafva några skäliga anspråk pä serskild ersättning af statsverket för den tillökning i deras utskylders fordna belopp, hvilken möjligen kan hafva uppkommit till följd af de författningar, som i grundlagsenlig ordning blifvit beslutade och utfärdade hvarföre Utskottet får hemställa, att det af Friherre Alströmer uti omförmälde hänseende framställda förslag icke måtte föranleda någon Rikets Ständers åtgärd.
STOCKHOLM, TRYCKT IIOS ISAAC MARCUS, 1851. Slals-Utskottels Memorial, M 333. t M 333.
Ank. till Evp.-Utsk. d. 19 Aug. ISSI, kl. 11 f. m.
Memorialmed uppgift å statsfijllnads-summan samt det får Riksgdlds-konlorets utgifter erforderliga belopp. (Rgs-Afd.) Sedan Rikets Ständer nu bestämt de ärliga summor, hvartill statsverkets extra-ordinarie inkomster, eller tull-, saluaccis-, post- och karta-sigillata-medlen samt bränvinsbrännings-afgiften skola beräknas under den tid, innevarande riksdags statsreglering kommer att blifva gällande; har, oaktadt alla väckta frågor om serskilda tillfälliga anslag eller låneunderstöd ännu icke blifvit af Riks-stånden slutligen afgjorda, Stats-Utskottet dock, med afseende å riksdagens snart förväntade slut och till följd af grundlagarnes föreskrift, ansett sig böra för Rikets Ständer uppgifva och föreslå det belopp, som till fyllande af stats- och riksgäldsverkens behof erfordras samt måste genom allmän bevillning utgöras. l:o.
Vid den numera fulländade regleringen af de under riksstatens hufmdtitlar uppförda årliga utgiftssummor, hafva dessa för den tid, denna statsreglering kommer att omfatta, blifvit fastställda till följande, för hvarje serskild hufvudtite! sammanräknade, belopp, nemligen:
Utgifterna under Första hufvudtiteln, eller llof- och Slotts-staterna, enligt den Utskottets Utlåtande 82 bilagda tabell samt Förstärkta Statsutskottets Memorial M 257, (Usta voteringen) till 780,840: » »
Andra hufvudtiteln, omfattande anslagen för Justitie-departementet, enligt de vid StåtsUtskottets Utlåtande JVs 83 samt Stats- och Lag-Utskottens Utlåtande M 13 fogade tabeller, 1,160,250:
Transport 1,941,090: » Bilt. till U.
Brot. 1850 & 1851. 4 Sami., 1 Åfd., 2 Band., 53 Häfl. 1 2 Slats-Ulskoliels Memorial, JVs 533.
Transport Utgifterna under Tredje hufvudtiteln, anslagen för Utrikesdepartementet, enligt tabellen vid Stats-Ut skottets Utlåtande JVS 84, » » Fjerde hufvudtiteln, anslagen för Landtför svars-departementet, enligt de Utskottets Ut låtanden JVS 51 litt.
A och JVS 85 hilagda tabeller och Stats- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande JVS 22 samt Förstärkta Stats-Utskottets Memorial JVS 257 (4:de, 5:te och 6:te voteringarne), » » Femte hufvudtiteln, anslagen för Sjöförsvars departementet, enligt den vid Stats-Utskottets Utlåtande JVS 86 fogade tabell samt Utskottets Utlåtande JVS 128, » » Sjette hufvudtiteln, anslagen för Civil-depar tementet, enligt tabellen vid Utlåtandet JVS 87, äfvensom den 2:dra tabellen vid Utlåtandet JVS 51 Litt. A, samt Memorialet JVS 162, 10:de och 18:de punkterna, >> v Sjunde hufvudtiteln, anslagen för Finans departementet, enligt tabellerna vid Utlåtandet JVS 88 och Utlåtandet JVS 51 Litt.
A samt Förstärkta Stats-Utskottets Memorial JVS 257, (2:dra voteringen), ' n » Åttonde hufvudtiteln, anslagen för Ecklesia stik-departement el, enligt tabellen vid Utlåtandet JVS 89 samt tabellerna vid Utlåtandet JVS 51 Litt. A, äfvensom Utlåtandet JVS 154, Irsta punkten jemte Förstärkta StatsUtskottets Memorial JVS 257, (10:de voteringen), » » Nionde hufvudtiteln, eller Pensions-staterna och allmänna indragning s-staten, enligt de vid Utlåtandena JVS 51 Litt.
A och JVS 90 1,941,090: — — 225,650: 4,261,330: 1,551,950: 888,160: 1,756,620: 1,194,980:
Transport 11,819,780: Stals-Utskottets Memorial, M 555. 3 Transport 11,819.780: fogade tabeller, äfvensom Utlåtandena j|N:is 155 och 296, samt Förstärkta Slats-Utskottets Memorial JM 257, (ll:te, 12:te och 13:de voteringarne) och Rikets Ständers beslut i anledning af Stats-Utskottets Utlåtanden N:ris 81 och 266, 650,260:
Tillsammans 12,470,040:—•/— Enligt Rikets Ständers vid denna riksdag, i afseende på statsverkets inkomster, fattade beslut, äro de ordinarie statsinkomsterna uti Riksstaten beräknade till 4,639,360: samt restantierna till 180,000:
Och hvad beträffar de extra-ordinarie inkomsterna eller bevillnings-medlen, så hafva Rikets Ständer, genom bifallandet af Revillnings-Utskottets Utlåtande JM 29, fastställt deras beräkning till nedanstående årliga belopp, hvarmed dessa inkomster följaktligen komma att i Riksstaten upptagas, nemligen:
Tullmedlen till .... 4,530,000: — Saluaccisen till ....
2,000:
Postmedlen till ....
600,000:
Karta-sigillata-afgiften till 684,800:
Husbehofsbrännerimed len till 650,000: eller till ett sammanlagdt belopp af 6,466,800:
Således uppgå de ordinarie och extra statsinkomsterna, enligt nu fastställda beräkningar, till 11,286,160: hvilken summa med 1,183,880: understiger de å Riksstaten uppförda utgifterna; hvadan denna summa således utgör den brist, hvilken, för statsutgifternas bestridande, måste fyllas genom allmän bevillning eller andra härtill disponibla medel samt af Riksgälds-kontoret i stadgad ordning Stats-konloret ersättas.
Vid sådant förhållande, får Utskottet derföre hemställa: 4 Slats-Ulskollels Memorial, M 533. att den för statsbehofvens fyllande erforderliga summa, hvilken, för hvarje år, bör, efter Mars månads ingång, Stats-kontoret förskottsvis af Riksgälds-kontoret tillhandahållas, må för år 1852 och derpåföljande år, intilldess nästa riksdags statsreglering vidtager, bestämmas till ett ärligt belopp af En million etthundra åttiotretusen åttahundraåttio Riksdaler.
Anseende sig
Utskottet upplysningsvis böra erinra, att denna summa understiger med 134,650
R:dr det för de årliga statsbehofvens fyllande, vid sednaste riksdag, å Riksgälds-kontoret anvisade belopp och med 141,480 R:dr statsfyllnadssumman enligt 1845 års statsreglering samt med ej mindre än 321,620 R:dr enahanda summa för 1844 och nästföregångne år.
De under innevarande riksdag beviljade, tillfälliga eller till de ständiga statsbehofven icke hänförliga. anslagssummor, som blifvit anvisade att, i öfverensstämmelse med derom meddelade serskilda löreskrifter, af Riksgälds-kontoret utbetalas, och hvilka på bifogade tabell, Litt. A, finnas uppförda, utgöra, såsom denna tabell visar, utom de till folkundervisningens befrämjande beviljade och på en serskild tabell, Litt. B, upptagna anslag, ett sammanlagdt belopp af 3,453,980:44.
4. hvarifrån dock, vid nu ifrågavarande beräkning af Riksgäldskontorets utgifter under tiden intill nästa riksdag eller under åren 1851, 1852 och 1853, de anslagssummor böra afdragas, hvilka först under 1854 års lopp skola utbetalas, med 107,833:16. —-
Det härefter återstående beloppet uppgår således till . . . 3,346,147:28. 4, och motsvarar, fördeladt på 3:ne år, en årlig utgiftssumma af 1,115,382: 2S. 5.
Derjemte hafva åtskilliga, å förstnämnde tabell jemväl uppförda, statsbidrag blifvit af Rikets Ständer beviljade och likaledes, i egenskap af lån med bestämd återbetainingsskyldighet, till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade, utgörande dessa
Iåns sammanräknade belopp 411,333:16.—- Enligt hvad tabellen Litt.
B ådagalägger, uppgå de under denna riksdag till Folkskolelärares aflönande samt
Folkskolelärareseminarierna och till stipendier åt eleverne vid dessa seminarier anslagna medel, till 41,100 R:dr årligen, eiler för 3:ne år till . ; 123,300:
Transport 3,880,780: 44. 4. Slats-Ulskottets Memorial, Jtä 333.
5 Transport 3,880,780: 44. 4.
Utvisande samma tabell, att Återstoden utaf de under sednaste riksdag, för folkundervisningens befrämjaude, beviljade anslagssummor vid detta års början utgjorde .... 66,923:18. 8, Som, vid uppgifvandet af Riksgälds-kontorets utgifter under nu ifrågavarande tiderymd, jemväl måste tagas i beräkning alla sådana, under sednare riksdagarne, å Kontoret anvisade anslag och lån, som vid detta års början derstädes ännu innestode och under samma eller derpåföljande 2:ne år skola i föreskrifven ordning utbetalas; så har Utskottet låtit upprätta och får under Litt.
C. härhos bifoga en serskild tabell öfver dessa anslags- och lånesummor; af hvilka, såsom tabellen visar, de förra eller anslagssummorna utgjorde tillsammans 896,954: 43. 8. och lånen 62,129: 6.
— I afseende på de ränteutgifter, som under nämnde tiderymd Riksgälds-kontoret åligga, äfvensom detta verks förvaltnings- och uppbördskostnader, samt derifrån omedelbart utgående löner och pensioner, jemte riksdags- och revisionskostnader m.
II. hit hänförliga utgifter, får Utskottet åberopa bilagde tabell Litt.
D, utvisande hvad alla dessa utgifter, under hvart och ett af de 3:ne sednast förflutna åren, enligt Riksgälds-kontorets räkenskaper, utgjort, samt Kvad desamma under innevarande och nästföljande 2:ne år anses komma att utgöra.
Till de utgiftssummor, sednast åberopade tabell för åren 1851, 1852 och 1853 upptager, eller 1,758,000: måste dock, för förstnämnde år, tilläggas återstående kapital- och räntebeloppet af de, för upplånta medel till 1848 års krigsrustningskostnader, utaf Riksgälds-kontoret utfärdade och sedermera uppsagda, fastän vid detta års början ännu icke till inlösen företedda, obligationer ....
56,680: likasom de för undsättningar vid inträffande missväxter anvisade och, sedan sistförflutna riksdag, till
Riksgälds-kontoret öfverlemnade samt derstädes innestående me - Transport 1,814,680: 4,906,788:46. H, 6 Siats-Utskottets Memorial, M 535.
Transport 1,814,680: 4,906,788:16. ii. del, hvilka medel skola för härmed afsedt ändamål Kongl. Maj:t, vid skeende reqvisi tioner, tillhandahållas 590,900: 2 405 180- Utaf den från Riksgälds-kontoret, jemlikt hittills gällande riksstat, utgående s. k. statsfyllnads-summa, skall Kontoret utbetala dels det vid detta års början der innestående beloppet af 1850 års statsfyllnadssumma 718,530: och dels hela statsfyllnads-summan för innevarande år 1,318,530: hvarförutan Riksgälds-kontoret, till följd af Rikets nu församlade Ständers beslut, måst serskildt godtgöra Stats-kontoret skillnaden mellan anvisningarne å öfverskotten af Statsverkets inkomster för år 1845 och dessa öfverskotts verkliga belopp, hvilken skillnad utgjorde 5,737: 21. 3. 2,042,797: 21. 3.
Då nu härtill slutligen lägges hvad Riksgälds-kontoret, på sätt ofvan är uppgifvet, jemlikt den vid nuvarande riks dag uppgjorda statsreglering, bör, under instundande och nästpåföljande år, till de ordinarie statsutgifternas bestridande, hålla Stats-kontoret tillhanda, eller 1,183,880 R:dr årligen och således för 2:ne år 2,367,760: så uppkommer en sammanräknad utgiftssumma af ... 11,722,525: 37. 8. hvilken detta verk, under tiden från innevarande års början till 1853 års slut, måste i föreskrifven ordning utbetala eller tillhandahålla, utom de under samma ti derymd ifrågakommande utbetalningar utaf sådana kreditiv, som å Riksgälds-kontoret blifvit anvisade; varande dessa kreditivutbetalningar här icke till något visst belopp beräknade, emedan någon tillförlitlig grund derför icke förefinnes.
Emellertid anser sig Utskottet, med hänsigt till sistberörde utbetalningar, böra erinra, dels att, för hvad som under ifrågavarande tiderymd kan komma att lyftas å det s. k. mindre kreditivet, erforderlig tillgång torde vara att påräkna i öfverskotten å 1850 års statsinkomster och dels att lyftningarne å de öfriga kredi— tiven hädanefter, likasom hittills, torde ungefärligen komma att motsvaras af derå skeende inbetalningar.
Slats-UtskoUets Memorial, M 353, 7 3:o.
Beträffande de tillgångar, Riksgälds-kontoret, för bestridande af nu beräknade och uppgifna utbetalningar, dels redan eger, dels under åren 1851, 1852 och 1853 har att förvänta, så får Utskottet upplysa, att dessa tillgångar bestå af: a) Kontorets kontanta behållning vid innevarande års början 266,922:19. 2. b) Samma verks, genom uppköpta obligationer, tills vidare förräntade behållning, hvilken sistnämnde behållning då utgjorde 1,376,550: c) Allmänna bevillningen för nästlidet och innevarande år, med tillägg af de under detta samt påföljande års lopp ingående restantier å de föregångna årens bevillningsmedel ....
3,800,000: d) 1850 års krigsrustningsafgift samt restantierna å enahanda afgift för åren 1848 och 1849 318,000: e) Kapital- och ränteinbetalningar å utgifna lån, jemte kort- och tidnings-stämpelafgifter samt skatteköpeskillingar och anmärkningsmedel m. fl. inkomster, enligt bilagda deröfver uppgjorda serskilda beräkning, tabellen Litt. E, ... . 784,000: f) Öfverskott å statsverkets inkomster, enligt 1849 års rikshufvudbok, 849,600: g) Serskilda tillgångar, som, enligt Rikets nu församlade Ständers dels redan vidtagna och dels nu tillstyrkta beslut, böra till Riksgälds-kontoret öfverlemnas, utgörande, enligt bifogade tabell Litt. F, ..... . 2,175,636: 9. 4.
Summa 9,570,708:28. 6. 4:o.
Då de, enligt ofvanstående beräkning, Riksgälds-kontoret under meranämnde 3:ne år åliggande utbetalningar uppgå till ett sammanlagdt belopp af 11,722,525: 37. 8. så öfverstiga desamma följaktligen de nu uppgifna tillgångarne 9,570,708: 28. 6. med 2,151,817: 9.
2. hvilket sistberörde belopp skillnaden mellan Riksgälds-kontorets tillgångar eller inkomster och utgifter under denna tid alltså utgör.
Men som åtskilliga, Riksgäldskontoret ålagda, utbetalningar äro vilkorliga och endast skola verkställas, så vida och i den mån de för anslagens eller lånens utbekommande stadgade vilkor och 8 Slals-Utskottets Memorial, M 335. förbehåll varda uppfyllda, kan med säkerhet antagas, att icke alla dessa anslagsoch lånesummor komma att till hela sitt här beräknade belopp utbetalas.
Med afseende å detta förhällande och i betraktande derjemte af den kapitaltillökning, som för Riksgälds-kontoret uppkommer derigenom, att en icke obetydlig del af de till detta verk, för statsutgifternas bestridande, anslagna tillgångar skall användas dels till lån med stadgad återbetalningsskyldighet och dels till afbetalning å Riksgälds-kontorets räntebärande skuld, anser Stats-Utskottet en bevillningssumma af 1,900,000 R:dr tillräcklig för betäckandet af bristen i Riksgälds-kontorets tillgångar och inkomster under tiden intill Rikets Ständers nästa sammankomst, helst bland dessa tillgångar och inkomster icke äro beräknade de för undsättningar i missväxtår anvisade medel, som under samma tid kunna varda till Riksgäldskontoret öfveriemnade.
I öfverensstämmelse med denna åsigt samt de resultat, nu uppgjorda beräkningar ådagalägga, får Utskottet alltså föreslå, att den allmänna bevillning, som Rikets Ständer, till fyllande af Stats- och Riksgäldsverkens behof, böra vid denna riksdag för den kommande tiden sig åtaga, måtte fastställas till ett belopp af En million niohundratusen Riksdaler årligen.
Härvid anser sig Utskottet slutligen böra tillägga den upplysning, att ehuru den allmänna bevillning, som, enligt nu gällande bevillningsförordning, skulle för åren 1849 och 1830 erläggas och till Riksgälds-kontoret inlevereras, vid sednaste riksdag beräknades till endast 1,830,000 R:dr årligen, har samma bevillning, deruti inberäknade de under dessa år influtna testamentsbevillnings-afgifter, redan före slutet af 2:dra qvartalet innevarande år och således före levereringen af restantierna å nästlidet års utskylder, ingått till Riksgälds-kontoret med följande belopp, nemligen: för år 1849 med 1,969,164: 32. — och för år 1830 med 1,880,491:46. 9, Stockholm den 19 Augusti 1831.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1851.
(Bilaga iAtt» A. till Stats-Utskottets Memorial 1851, Jtä 333.)
Under 1850 — 1851 års Riksdag beviljade samt till utgående från Riksgälds-Kontoret anvisade Statsutgifter. för Deras Kongl. Högheter Kronprinsens och Till ersättning af kostnaderne Kronprinsessans bosättning
För uppförande af Länsfängelser efter cellsystemet, 100,000 R:dr årligen under åren 1852, 1853 och 1854
För försvarsverket till lands: