Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Passevolance-cassan bar ej heller i Revisions-Instruetionen blifvit från granskning undantagen.
Endast hafva Utskotten i det åberopade Utlåtandet, såsom ytterligare anledning, hvarföre Motionairernas anhållan ej kunde vinna framgång, anfört, att Rikets Ständer icke voro i tillfälle att någon åtgärd i detta fall vidtaga„ enär Kongl. Maj:t då ännu icke värdigats i Nåder bifalla redogörelsens granskning.
Men just dessa ordalag, genom hvilka blott antydes den enkla sanningen, att återbäring och utdelning är omöjlig af medel, till hvilka man ej för ögonblicket har tillträde, innefatta tydligen något helt annat, än medgifvande och beslut.
Då jag alltså ej är i stånd att inse, det Rikets Ständer, genom det bifallna Utlåtandet, frånkännt sig rättigheten att granska gamla Passevolance-cassan, och icke heller kunnat erhålla kännedom af något annat sådant beslut, synas mig äfven Revisorerne hafva egt fullt skäl att yrka denna rätt; och anser jag Siats-Utskottet ovedersägligen hafva varit pligtigt att till Rikets
Ständers serskilda uppmärksamhet anmäla det förhållande i närvarande ämne, hvilket jag nu haft äran framställa.” Af Herr Prosten Astrand: ”Då gamla Mötes-Passevolance-fonden tillkommit genom Rust- och Rolehållarnes bidrag, anser jag Stats-Utskotlet hafva bort tillstyrka Rikets Ständer att hos Kongl. Majrt anhålla, det Bihang Ull R.
Prot. i834> 4 öaml. 1 Afd. 1 Band. 9 jule Häftet. 66 Stats-Utskottets Utlåtande N.o 22. samma fonds behållning måtte få till nya Möles-Passevolance-fonden öfverföras, för att framdeles komma Rust- och Rotehållarne till godo, till en högst billig och af behofvet påkallad lindring i Mötes-Passevolancekostnaden. ” Uti Herr Prosten Stenhammars anförande har Riksdags-Fullmägtigen Anders Jansson från Elfsborgs
Län förklarat sig instämma.
I öfrigt har reservation anmälts af Herr Friherre Tersmeden, Prostarne Östberg, Svedelius, Nordin, Commerce-Rådet Hemberg, samt Handlanden Andersson och Riksdags-Fullmägtigen Anders Andersson från Skaraborgs Län, Hans Hansson från Bohus
Län och Eric Nilsson från Jemtlands Län.
Vid 97 §., angående afskrifning af Cabinetts-cassans skuld till Convoy-cassan, af Herr Petré: ”Sedan Stats-Utskottet, med 18 röster emot i5, afgjort, att ingen anmärkning emot den i Kongl. Maj:ls Nådiga Bref den 3i December 1829 anbefallde afskrifning af Cabinetts-cassans skuld till Convoy-cassan skall ega rum, så får jag mot detta beslut mig reservera, med förklarande, att jag anser, det Utskottet, före denna frågas definitiva afgörande, bort, i grund af de hos Utskottet förekomne skäl, hafva genom skrifvelse till Herr Hof-Gancelleren äskat, dels upplysning om beskaffenheten af de handelsförhållanden med främmande Magter, som till ifrågavarande afskrifning kunnat föranleda, dels ock meddelande af de härmed sammanhang egande räkenskaper.”
Häruti hafva instämt Herrar Friherre Tersmeden, von Stockenström, Ekerman och Winberg, samt RiksdagsFullmägtigen Hans Jansson från Elfsborgs Län.
Vid 99 §., angående för Sjö-expeditioner balancerade medel, af Herr Petré: ”Då Stats-Utskottet förmält sig böra, på den grund, att ifrågavarande medel blifvit för ett nyttigt ändamål afsatte, tillstyrka, alt Revisorernes anmälan lemnäs utan åtgärd, måste jag emot detta beslut i så måtto mig reservera, som jag anser, att Stats-Utskottet, utan alt hafva erhållit hvarken upplysning om de af Sjö-expeditionerne vunne resultat, eller någon slags förklaring, huru Revisorerne kunnat godkänna den till circa x86,000 R:dr B:co uppgifne kostnaden för 1828 års Sjö-expedition, saknar tillfälle att bedöma, i hvad mer eller mindre mon nyttan af dylika Expeditioner motsvara de dermed förenade, Statsverket .högst betungande utgifter.” Siats-Utskottets Memorial N.ris 23j 04. 67 N:o 23.
Antom till Exp.-Utsk. den 28 Mars kl. 1 e. m.
Det är anledning till anmärkning emot Föredraganden för KrigsÄrendena, hvarom remiss begäres till Constitutions-Utskottet, inför hvilket anledningarne uppgifvas skola.
Stockholm den 25 Mars 1834.
Ankom till Exp.-Utsk. den 28 Mars kl. 1 e. m. Memorial.
STOCKHOLM, Ecksteinska Tryckeriet, i834- Stats-Utskottets Utlåtande N:0 25, i N:o 25.
Ankom till Exp.-Ulst. d. 29 Mars kl. S c. ra.
Utlåtande j angående indragning af Vexel-Controleursbefattningarne. (I. A.) Kikets Ständers Revisorer hafva uti deras år iS3a afgifne och till StatsUtskottet remitterade berättelse, angående samma år verkställd granskning af Stats-Verkels tillstånd, styrelse och förvaltning, bland annat anmält, att fastän Rikets Ständer, under den 19 October 1829, hos Kongl. Majit i underdånighet förnyat den af dem förut gjorda hemställan: att, derest den uppdragne cöntrolen vid vexelnoterir.gen i Stockholm och Götheborg, i nåder pröfvades böra än vidare fortfara, de dertill erforderlige kostnader måtte anordnas utaf den a åttonde Hufvud-Titeln till Kongl.
Mapts disposition, i och för extra utgifter, uppförde årliga anslags-summa, hafva likväl räkenskaperne utvisat, för år i83o, likasom för de dittills alltsedan i8a3 års Riksdag framflutne åren, att af andra Hufvud-Titelns besparingar fortfarande utgått de arfvoden, som blifvit beviljade, genom Kongl. Brefvet den 24 Augusti 1824. för vexel-controleringen i Götheborg med 800 R:dr, och, genom Kongl. Brefvet den 16 Januarii 1828, för vexel-controleringen i Stockholm med 1200 R:dr, utan att någon åtgärd synts vara under loppet af år i83o vidtagen, ledande till uppfyllande af Rikets Ständers berörde underdåniga anhållan; och har Utskottet jemväl ifrån Borgare-Ståndet erhållit remiss af ett utaf Herr Santesson afgifvet anförande, hvaruti, med förnyande af den vid flere Riksdagar väckte motion om indragning af Yexel-Controleurs-beställningen, såsom utan all nytta för det ändamål dess benämning synes afse, och öfverflödig, lika å Stockholms och Götheborgs Börser, som i öfrige Svenska städer, enär handlandes och mäklares egna interesse och säkerhet nog hålla hand öfver coursens rätta noterande samt ändtligen såsom årligen medtagande 2000 R:dr af Statsmedlen, hemställes, att samma tjenst måtte alldeles indragas, hvartill ökad anledning hemtades af den säkra förmodan, att, genom redan antagne myntbeslämningens kommande till verkställighet vid denna Riksdag, all möjlig föreställning om Yexel-Controleurens behof ytterligare skulle helt och hållet försvinna.
Då, enligt hvad sålunda anmäldt blifvit, det synes, att Rikets Ständer vid flere Riksdagar, för deras del, ansett ifrågavarande Vexel-Controleurs-tjen B ihan g till R.
Prot. 1834. 4 Sami. 1 Af del. 1 8:de Häftet. 2 Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 26. ster kunna umbäras, får Utskottet, tued afseende tillika å de af Herr S'antesson anförde och i Utskottets tanka gällande skäl föreslå: det Rikets Ständer hos Kongl. Majrt i underdånighet anhålla, att VexelControieurs-befattningarne i Stockholm och Götheborg indragas; men att, iden händelse Kongl. Maj:t i nåder pröfvar att samma befattningar böra än vidare fortfara, de derför utgående arfvoden icke må å besparingarne på andra llufvud-Titelu anordnas.
Slockholm den 39 Mars 1804.
Ankom till Exped.-Utsk. d. 29 Mars kl. 8 e. ra.
Maj:ts Nådiga Proposition angående afskrifning af några Stats-Verkets fordringar hos Hospitals-f onden och Curhusen i Södermanlands samt Götheborgs- och Bohus Län. (I. A.) I detta ämne har Kongl. Majrt under den 18 Januarii innevarande år till Rikets nu församlade Ständer aflåtit Nådig Proposition, så lydande: (finnes införd i i:sta Samlingens i:sta Afdelning, N:o 10).
Och får Stats-Utskottet, i anledning af från Riks-Slånden å hogstberörde Nådiga Proposition erhållen remiss, utlåtande härmedelst afgifva.
Den Nådiga Propositionen innefattar 3:ne afskrifnings-frågor, nemligen: 1:0
Den i Seraphimer-Ordens Gillets hufvudböcker alltsedan år iSo/f under rubrik:
Konungens ensaks Bötesmedel, upptagne, af Rikets Ständers Stats-Ulskott vid sistlidne Riksdag anmälda capitalskuld 11,533: 16. med debiterad ränta till ett belopp af 20,297 R;dr 36 sk. 1 1 r:st, eller tillhopa skuld 31,741 R'dr 4 sk. 11 r:st.; 2:0 Stats-Verkets fordran hoS Curhus-Directionen i Nyköping för ett meddeladt förskott 6689 R:dr 6 sk. 8 r:st., och 3:o Dito af Curhus-Directionen i Götheborgs-oqh Bohus Län 2,943: 10.; och anser Utskottet sig icke böra här afgifva någon berättelse om dessa fordringars tillkomst, enär förhållandet dermed finnes i den Nådiga Propositionen fullständigt utredt.
Stals-Utskottets Utlåtande N.-o 26, 3 Hvad nu först angår den i Seraphimer-Ordens Giilets hufvudböcker balancerade summa af tillsammans 31,741 R;c*r 4 s^’ 11 r:st> hvartill Statsverket , efter Seraphimer-Gillets eget medgifvande är rätter fordringsegare; så, enär Rikets Ständer vid 1809 och 1810 årens Riksdag förklarat, att alla emellan Kronans publika
Verk före år 1809 gjorda försträckningar borde afskrifvas samt allmänna Hospitals-inrättningen, ehuru bidrag af den enskilda välgörenheten ingått i dess fond, likväl utgör en del af Statsförvaltningen, får, i öfverensstämmelse med hvad Rikets Ständers åren i83o och i832 församlade Pievisorer äfven hemställt, StaLs-Utskottet tillstyrka, att de i liqviden emellan ensaks- och vitesbötesmedlens samt allmänna hospitals- och barnhus-fonderna balancerade poster må, sådane de nu finnas upptagne, uti Seraphimer-Ordens Gillets räkenskaper afskrifvas.
Beträffande dernest det af medicinal-fondens besparingar till
Directionen öfver Nyköpings Läns-lazarett och Curhus-anstalter år 1819 meddelade låu, hvarå den obetalde återstoden utgör 6,689 R:dr 6 sk. 8 r:st; så och då upplyst är, att denna penningeförsträckning blifvit beviljad till följd af en nämnde år utbrusten stark smitta i vestra delen af Länet och använd till en serskild Curhus-anstalt, som funnits oumbärlig för att förekomma sjukdomens spridande till närgränsande orter, samt curhus-afgiften redan en längre tid i Nyköpings
Län utgått med högsta belopp eller 5 sk., hvarmed ett serskildt Curhus i Eskilstuna underhålles, anser Utskottet sig häraf ega skälig anledning att, i öfverensstämmelse med hvad vederbörande Embetsverk underdånigst hemställt, tillstyrka, det ifrågavarande förskott, 6,689 ^:c*r ^ ® r:st> ^ afskrifvas.
Vidkommande slutligen medicinal-fondens fordran hos Curhus-inrättningen i Uddevalla, stor 2,948 R:dr 10 sk.; så visar sig härmed enahanda förhållande som med den nyssnämnde, nemligen: att den tillkommit i följd af nödige befunne anstalter till veneriska smittans hämmande, att curhus-afgiften redan utgår till det högsta beloppet och att, såvida Länets Curhusinrättning skall motsvara det med densamma afsedda ändamål, någon återbetalning icke kan verkställas.
Och får, vid så beskaffadi förhållande, Utskottet tillstyrka, det Rikets Ständer, med bifall äfven till denna del af Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition, må bevilja afskrifning af ofvannämnde summa, 2,493 R:dr 10 sk. banco.
Slockholm den 29 Mars )834- 4 Siats-Utskottets Memorial N:o 27.
Antom till Exp.-Utsk. d. 29 Mars kl. 8 c. m.
Memorial, med förslag till sammanjemkning i Riks-St än dens skiljaktiga beslut j rörande Talmännens ersättning för egna riksdagskostnader och aflöningen till Ståndens och Utskottens Cancellier. (R.G.S. A.) Enligt Stats-Utskottet tillhandakomne Protocolls-utdrag, innehållande de af Riks-Stånden fattade beslut, i anledning af Stals-Utskottels Betänkande N:o 2, rörande
Talmännens ersättning för egne riksdags-kostnader samt aflöningen till Riks-Ståndens och Utskottens Cancellier m. m. samt Utskottets öfver anmärkningarne vid detta Betänkande afgifne Utlåtande N:o 16, hafva Riks-Stånden, i nedannämnde omständigheter stannat i skiljaktige beslut: 1:0 Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet hafva bestämt Herr Landtmarskalkens månadtliga ersättning för egne riksdagskostnader till 5oo R:dr, men Borgare-Ståndet till 3oo R:dr och Bonde-Ståndet till 4°°R:(ir; och får Utskottet härvid föreslå, huruvida icke sistnämnde 2:ne Riksstånd skulle vilja förena sig med Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet deri, att berörde ersättning bestämmes till 5oo R:dr i månaden.
Skulle denna af Utskottet föreslagne sammanjemkning i Riks-Ståndens skiljaktiga beslut icke godkännas, så får Utskottet, i afseende på frågans behandling uti förstärkt Stats-Utskott, föreslå nedanstående voterings-Propositioner:
Den som bifaller, att, på sätt Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet beslutat, Herr Landttnarskalken skall erhålla en månadtlig ersättning af 5oo R:dr banco för egna riksdagskostnader, voterar Ja.
Vinner Nej, kommer Herr Landtmarskalken att erhålla endast 40°
Rtdr banco i månaden. 2:0
I afseende på tiden, hvarifrån aflöningen till Riks-Ståndens Cancellier skall beräknas samt tiden när den skall upphöra, så hafva Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet beslutat, att denna aflöning skall beräknas från Riksdagens utblåsning och utgå till 8 dagar efter dess slut; hvaremot, enligt Preste- och Borgare-Ståndens beslut, samina aflöning skall beräknas ifrån och med antagningsdagen till och med den dag då tjenslgöringen upphör.
Utskottet får härvid föreslå, huruvida icke Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet skulle vilja förena sig med de 2:ne andra Riks - Stats-Utskottets Utlåtande N.o 28. 5 Slån Jen, och, i följd häraf, den ifrågavarande aflöningen komma alt beräknas ifrån oell med antagningsdagen till och med den dag, då tjenslgöringen upphör.
Den som bifaller, att Ståndens Cancellie-betjening må erhålla aflöning ifrån och med antagningsdagen till och med den dag då tjenstgöringen upphör, voterar Ja.
Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att Ståndens Cancellie-betjening skall erhålla aflöning ifrån Riksdagens utblåsning intill 8 dagar efter Riksdagens slut. 3:o Enligt Ridderskapets och Adelns samt Preste-Ståndets beslut, skall Riddarhus-Fiscaleu, vid innevarande, likasom vid sistlidne Riksdag, njuta aflöning af riksdags-kostnads-medlen; hvaremot Borgare- och Bonde-Stånden en sådan aflöning afslagit.
Och som Riddarhus-Fiscalen icke finnes upptagen uti Riksdags-Ordningen, och aine Stånd stannat emot 2:ne Stånd, så anser Stats-Utskottet frågan om Riddarhus-Fiscalens aflöning af rifesdagskostnadsmedlen böra förfalla.
Stockholm den 29 Mars 1834- N:o 28.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 29 Mars kl. 8 e. m.
Utlåtande, i anledning af Wisingsö hemmansegares underdåniga ansökning om nedsättning i lösen för dagsverken till Wisingsborgs Kungsgård.
(I. A.) Hos Kongl.
Maj:t hafva hemmansegarne på Wisingsö i Wista Härad af Jönköpings Läll, genom utsedde ombud, förre Slottsfogden Svett Ulrik Seipel och Nämndemannen Johannes JönssoJij under åberopande af deras hemmans svaghet och inskränkta ego-område med flera serskilda omständigheter, i underdånighet anhållit, alt, sedan genom Wisingsborgs Kungsgårds upplåtande til! ekplantering, behofvet af de 4>888 dagsverken, som, i stället för man - 6 Stats-Ut skol tets Utlåtande ÅT.-o 28. tals-ränta, blifvit till Kungsgården utgjorde af 47 hemman med 2ine dagsverken i veckan af hvartdera, upphört* och dessa dagsverken alltså skulle, efter årligt markegångspris, lösas, Kongl.
Maj:t, såframt ej tillfälle sökänderna bereddes att, hädanefter sorn hittills, dagsverksskyldigheten in natura fullgöra, måtte antingen i Nåder tillåta, att lösen af ifrågavarande dagsverken inskränktes till idel af markegångsprisét, såsom motsvarande det belopp, Kongl. Majit och Kronan af Kungsgårdens arrendator för samma dagsverken erhållit, eller ock vidtaga annan åtgärd till förekommande af sökandernes obestånd.
Af handlingarne i detta mål, som genom Nådig remiss blifvit till StatsUtskottet öfverlemnadt, har Utskottet inhemtat, ait krönohemmans-åboerne på Wisingsö redan från äldre tider tillbaka varit befriade från hela mantalsräntau, emot skyldighet att, af hvarje mantal, till Wisingsborgs Kungsgård utgöra 4 dagsverken i veckan, hvilken dagsverksskyldighet äfven blifvit bibehållen för de efter år 1723 till skatte försålde hemman, då deremot de äldre 3i mantal skatte, istället för mantalsränta!!, utgjort endast 6 öke- oeh 12 dränge-dagsverken årligen; men att Kongl.
Majit, genom Nådig Skrifvelse till Kammar-Collegium af den 18 December 1766, i betraktande deraf, att allmogen på denna med mindre naturliga förmoner försedda ort var försatt uti allmänt bekant fattigdom och således tarfvade att i sina svårigheter varda lisad, förordnat, att i stället för de fyra dagsverken i veckan, som dittills af helt mantal utgjorts, skulle endast 2ine dagsverken i veckan utgöras; i anledning hvaraf Kongl. Majit jemväl, genom Nådigt Bref, den 25 April 1792, tillåtit, att de oförmedlade hemmanen fingo säljas till skatte för 6 års jordeboks- och half mantals ränta.
I afseende på den ersättning, Kronan för omförmälde dagsverken åtnjutit, så förekommer vidare, att Kongl. Majit, uti Nådigt Bref den 9 Maji 1768, med afseende på förekomne, flere talande omständigheter, stadgat, att Wista Härads-Rätt och Magistraten i närmaste stad skulle föreslå ett serskildt markegångspris på dagsverken å Wisingsö, och Deputerade vid Länets markegångssättning sedan deraf taga ett medium, som borde blifva grunden till Kronans betalning för de till Ivungsgårds-arrendatorn upplåtne dagsverken, hvilken serskilda markegångssättning uppgått år 1796 till 1 sk. 9 rist.; och år 1799, då Länets markegång å ett dagsverke var 14 sk., till 2 sk. 7 rist; men, i följd af föreskriften i Kongl. Brefvet den 17 December 1799, intogs uti. det om Kungsgården senast afslulade arrende-contract, af den 29 April iSo3, det förändrade stadgande, att de 4-888 dagsverken, som arrendatorn hade att af 47 hemman på Wisingsö årligen erhålla, borde Kronan af ar - Stats-Utskottets Utlåtande N.-o 28. 7 rendalorn ersättas med penningar efter fjerdeparten af det pris, som årliga markegångstaxorna för dagsverken i Länet utsätta.
Af handlingarne inliemtas i öfrigt, att sökandernes uppgift om Wisingsöhemmanens obetydlighet och om de utskärningar, som af Wetlern förorsakas, blifvit vitsordad ej mindre af Kongl.
Maj:ts Belallningshafvandes i Jönköpings
Län uti dess i ämnet afgifne underdåniga utlåtande, än äfven genom ett af sökanderne företedt, utaf Kyrkoherden P. Ekman, Comminister J. P. TUerner, Slotts-Fogden och Krono-Länsmannen C. F. Uggla samt af Planteuren vid ekeskogs-anläggningen på Wisingsö, G.
Berg utgifvet betj'g, innehållande: ”att hemmanen äro ovanligt inskränkta, icke större än många torplägenheter på andra ställen, att de icke hafva ängar eller betesmarker till nödtorft, att skog icke finnes, ej till det minsta behof, och att åkern ofta icke ”gifver 3:dje kornet öfver utsädet”; och hafva så väl Kongl. Majrts Befallningshafvande i Jönköpings Län som Kongl. Kammar-CoUegium, med erkännande deraf, att både billighet och allmogens behof fordrade, alt någon lindring komme densamma till godo vid betalningen för deras dagsverken, hvilka de hittills, utan klagan, in natura utgjort, tillika föreslagit, att lösen för oftanämnde dagsverken må bestämmas till hälften af Länets markegångspris å ett drängedagsverke.
Hvad sålunda förekommit och handlingarne vidare innehålla har Utskottet tagit i öfvervägande; och ehuruväl Kongl.
Kungörelsen af den 3 December 1810, angående hvad som vid Kungs-och Kungs-ladugårdarnes bortarrenderande dädanefter iakttagas bör, ålägger dem, som utgjort krono-dagsverken till Kungs- och Kungs-ladugårdar, att, efter deras bortarrenderande, lösa dem med betalning till Kronan efter ortens årliga markegång, likväl och med afseende på de för Wisingsö-hemmanen, efter hvad ofvan är nämndt, förekommande serskilde bevekande skäl, får Utskottet föreslå, att sökanderne må bibehållas vid rättigheten alt utgöra desse dagsverken in natura, samt att, då Kronan finner sig deraf ej vara i behof, utan lösen i penningar för dem skall erläggas, denna må bestämmas till i:del af hvad den årliga markegången för dränge-dagsverken i Länet utsätter.
Genom hvad Utskottet sålunda yttrat och tillstyrkt, i anledning af hemmansegarnes på Wisingsö ifrågavarande underdåniga ansökning, anser Utskottet sig jemväl hafva besvarat den hos Bonde-Ståndet af Peter Jönsson från Jönköpings
Län, i alldeles enahanda syftning med den underdåniga ansökningen, väckta och till Stats-Utskottet remitterade motion.
Stockholm den 29 Mars 1834- STOCKHOLM, 1834.
Stats-Utjkoitets Utlåtande N:o 29. 1 N:o 29.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 29 Mars kl. 8 eft. m. Utlåtande, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Ptnposition, angående försälj ning till skatte af de till Ekeplantering anslagne Bispmotala Kungsgård och 2 :ne under TVisingsborgs Kungsgård lydande hemman, samt om inköp för Ekeplantering af jord å kPisingsö.
Under den lg:de nästlidne Januarii har Kongl.
Majit behagat till Stats Utskottet aflåta en så lydande Nådig Proposition; (är införd i lia Samlingens lia Afdelning under Nio 16) Och, som den Nådiga Propositionen fullständigt upptager hvad handlingarne innehålla, öfvergår Utskottet genast till meddelandet af dess yttrande i ämnet.
I enlighet med hvad Rikets Ständer vid föregående Riksdagar yttrat, anser Utskottet frågan om möjligheten att med inhemska tillgångar fylla Flottans och Arméens behof utaf Ekevirke vara, så väl i oeconomiskt som militairiskt hänseende, en af de vigtigaste som kunna framställas; men Utskottet anser deraf ock följa, att medlen för detta ändamåls vinnande böra med sorgfälligaste varsamhet väljas och användas, på det att icke företaget, som är beräknadt för efterkommande, må finnas vara misslyckadt, då, i en aflägsen framtid, lönen för häfd möda och kostnad skall upphemtas.
Af största vigt är således, att, innan Ekeplantering, åtminstone i någon större scala, företages, den noggrannaste undersökning föregår om de dertill ämnade lägenheters tjenlighet; — och Rikets Ständers vid sista Riksdagen gjorde vinci, hemställan, att början med Ekeplantering och Planterings-hagars inhägnande måtte verkställas vid Bispmotala Kungsgård i Aska Härad af Öster-Göthlands Län, grundade sig på de undersökningar, som dels H:r Öfversten af Borneman, dels H:r Öfver-Jägmästaren Ebert verkställt, och på den berättelse, som framlidne Hans Excellence H.r Grefve v. Platen och H.‘r Landshöfdingen m. m.
Grefve Hamilton under den 7 December lg'26 i ämnet afgifvit.
Sedermera skall det likväl, efter hvad Directeuren vid Skogs-Institufet, Hof-Jäginästaren 1. A. af Ström i underdånighet anmält, visat sig, att jordBihang till R.
Prot. 1834. pdje Sami. 1 Afd. g-.de Häftet.
2 Stats-TJt skott et i Utlåtande N.o gp. monen vid Bispmotala vore för Ekeplantering mindre tjenlig, men att deremot Wisingsö genom läge och jordmon skulle vara fullt passande.
Utskottet har väl icke haft del af den undersökning, som grundat denna underdåniga hemställan, och hvilken föranledt, att, då arrendet å Wisingsborgs Kungsgård tilländalupit vid Midfastan år 1832, denna Kungsgård blifvit till Kronan återtagen samt Ekeplantering derstädes börjad, — och Utskottet skulle i allt fall ansett det icke tillhöra sig att afgöra, huruvida de skäl, som föranledt Hr af Borneman samt Ofver-Jägmästaren Ebert, såsom undersökningsmän , samt frami.
Hr Grefve v.
Platen samt Hr Grefve Hamilton, såsom ^sakkunnige män, att tillstyrka Bispmotala Kungsgårds användande till Ekeplantering, blifvit fullt vederlagde genom den utaf Hr af Ström sedermera anställde undersökningen.
— Men då här är fråga om ett större företag , af väsendtlig vigt för Riket och förenadt med betydliga kostnader, samt framställning nu blifvit gjord, att å Wisingsö till Ekeplantering använda ända till 5OOO
Tunnland eller hälften af den jordrymd, som anses erforderlig för att i en framtid kunna fylla både Flottans och Artilleriets hela behof af Ekvirke, har tvekan hos Utskottet uppstått, att nu ovillkorligt tillstyrka bifall å hvad Kongl.
Majtt i detta hänseende i Nåder föreslagit, i synnerhet sorn'
Utskottet icke kunnat undgå fästa uppmärksamhet vid de yttranden, så väl Kongl. Majtts
Befallningshafvande i Jönköpings