Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hushållningssällskapet har dels för ett år antagit en i skogshushållning kunnig person, att kringresa i länet och kostnadsfritt meddela undervisning, råd och upplysningar i allt, hvad till nämnda hushållning hörer, och sedermera hafva med understöd af Hushållningssällskapet tvänne forstman blifvit inom länet anställda för att lemna biträde vid skogshushållningen, så att man deraf och af den bättre kunskap, som kan spridas genom en, likväl efter ifrågavarande periods slut, med understöd dels af stats medel och dels från Hushållningssällskapets kassa inrättad skogvaktare-skola vid Strömsbergs egendom i Tveta härad, kan hoppas, att ett bättre förhållande så småningom skall inträda.
Ett gammalt ondt, nemligen det både för skog och jord skadliga svedjandet har likväl numera nästan alldeles upphört, men i stället har afverkningen af skog till plank och bräder för afsalu utomordentligt tilltagit, helst sedan, jemte de vanliga sågverken, äfven turbin- och ångsågar blifvit anlagda, samt skogsägarne börjat att i klump försälja hela skogsparker, hvilka derefter af köparne fullständigt sköflas.
Blott inom eller i närheten af det lilla, fordom ovanligt skogrika
Mo härad finnas 2 ångsågar, 3 turbinsågar och 41 andra vattensågar, vid hvilka årligen försågas minst 20,000 tolfter bräder och plank, deraf vid de begge ångsågarne öfver en tredjedel eller omkring 7,000 tolfter.
Äfven inom andra delar af länet fortgår ett dylikt skogsutrotningssystem, och inom länet finnas tillsammans 292 sågar.
Pottasketillverkning.
Torfmossar.
9 Några större skogseldar hafva icke under perioden förevarit inom länet, med undantag af den, som år 1857 inträffade å Norra Wedbo härads allmänning, der 49 tunnland 55 kappland afbrändes; och är orsaken till denna skogseld obekant.
Genom två i länet befintliga glasbruk, Gyllenforss i Westbo och Haga i Östra härad, förödes mycken skog, emedan derstädes årligen åtgå omkring 6,560 famnar ved, som betalas med 2 R:dr 50 öre till 3 R:dr 33 öre famnen.
De många inom länet förekommande tegelbruken bidraga ock väsendtligt till skogsbeståndets förminskande.
Kolningen, som i länet bedrifves till 21 jernbruk, 12 manufakturverk och 14 masugnar, sker på ett sätt, som tarfvar mycken förbättring, synnerligast hvad beträffar sjelfva hygget, som nu verkställes utan urskiljning, jemte det att icke det ringaste göres för återväxten.
Kolbehofvet i länet för nämnda verk samt för städerna och landtbruket antages utgöra öfver 100,000 läster.
Tjärubränning bedrifves föga.
Kalkstensbrott finnes allenast inom Södra Wedbo och Westra härader, men inom länet förbrännes äfven kalksten, hemtad från Öster- och Westergötland.
Pottasketillverkningen vid inom länet befintlige 23 stycken verk anses ej hafva menligt inflytande på skogshushållningen.
Stängselsättets skadliga inverkan på skogsbeståndet är förut anmärkt, och det oförståndiga sätt, på hvilket betet anlitas, har likaledes ett högst menligt inflytande på skogsvården, då i de flesta orter marken upplåtes till bete under nästan hela tiden, den är fri från snö, så att i April och Maj månader, då ännu icke gräs förefinnes, de sista årsskotten å barrträdsbuskarne afbitas.
Priserne å skogsprodukter äro högst skiljaktiga, allt efter tillgången, läget intill afsättningsorten och goda kommunikationer.
Sågtimmer betalas med 1 till 3 R:dr per stycke, byggnadstimmer från 80 öre till 2 R:dr, bjelkar från 5 till 20 å 30 R:dr och deröfver per stycke.
En famn ved om 100 kubikfot fast mått eller 144 kubikfot efter yttre mätning betalas från 2 till 15 R:dr, beroende såväl af orten, der den säljes, som af hvilken trädart den består.
För björkved af denna dimension betalas i Jönköping till och med 18 R:dr.
Kol betalas med n till och med 50 öre per tunna samt gärdsle och stör från 1 till 3 R:dr per 100 stycken.
De flera tusen tunnland mossar, som i länet förekomma och hafva det menligaste inflytande på dess åkerbruk, upptagas till betydlig del af bränntorfsmossar, dock blott undantagsvis intagande ytan, vanligen på mer eller mindre djup under densamma.
Bränntorf uppstickes likväl på ganska få ställen och är icke föremål för en vidsträcktare försäljning.
Inom länet förekommer flerestädes Sphagnum-mossan, som lemnar det förträffligaste brännkol, och prof har blifvit förevisadt på den yppersta bränntorf, som utan ringaste vidrörande annat än uppstickning och torkning i fria luften, lemnat ett kol, fullt användbart till så väl eldning i rum, som ock i kök för matlagning, och som lätt kan beredas till smideskol.
Sedan öfverenskommelse mellan länets innevånare blifvit träffad och af Kongl. Maj:t under den Tabb. N.-is 5 21 November 1856 i Nåder fastställd, att i skottpenningar skall betalas för björn eller varg 18 Rdr, för lo 12 R:dr, för räf 3 R:dr, för örn eller uf 1 R:dr och för andra mindre rofdjur eller roffoglar 50 öre stycket, lika för gammalt djur eller unge, för skjutet eller fångadt djur, vid eller utom skallgång, de skallgångar dock undantagna, som af länsstyrelsen vid särskilda tillfällen anordnas under Jägmästarens ledning, hvilken öfverenskommelse skulle tillämpas från och med år 1857; så hafva, på sätt den bifogade tabellen N:o 5 upplyser, under åren 1857 till och med 1860 skottpenningar för deri omförmäldte antal skjutne eller fångade djur blifvit utbetalda till ett sammanräknadt belopp af 12,324 R:dr 50 öre, dertill användts dels räntan af en redan förut samlad fond och dels, jemte de i författningarne särskildt bestämda inkomster, medel, som årligen i mån af behof utdebiteras å de hemman, hvilka äro pligtige att till jagtkassan bidraga.
Denna kassas behållning vid 1860 års slut utgjorde 9,403 R:dr 59 öre, deraf mot ränta utlånte 8,400 R:dr.
Inom ödestugu socken i Westra härad utdelas en särskild belöning för hvarje funnet och tillintetgjordt rofdjurs-ide, och så Landsh. -Emb. uli Jönköpings län und. ber. för åren 1856—1860. 2 10 Jönköpings län.
Bergs- och bruksrörelse, fabriker, husslöjd.
Bran vinstill verkning. dana undersökningar hållas mer eller mindre noggrannt under derför tjenlig årstid af hvarje hemmansinnehafvare å dess ägor.
Till hvad om bergs- och brukshandtering samt fabriker, manufaktur och handtverk inhemtas af bifogade, särskildt för landsbygden och särskildt för städerna, upprättade tabell N:o 7 A och B, må tilläggas följande upplysningar.
Under ifrågavarande period hafva blifvit anlagda 3 nya stångjerns verk, nemligen Radaholm i Stengårds •t ° hults socken och Mo härad, Skogsforss i Byarums socken af Östbo härad och Wahlaforss i Asenhöga socken af Westbo härad, samt ett manufakturverk, Wikaforss i Byarums socken af Ostbo härad.
Utbytet vid grufvor, masugnar och jernverk har i medeltal för året utgjort: jernmalm 46,963 skeppund, deraf 43,200 skeppund från Tabergs malmfält i Tveta härad och återstoden från grufvor i Östra, Westra och Ostbo härader; sjömalm 19,467 skeppund, tackjern 17,987 skeppund, gjutgods, direkte ur masugnarne 638 skeppund, och vid gjuterierna 1,397 skeppund; stångjern! 14,046 skeppund samt jernmanufaktur och ståltillverkning 2,068 skeppund.
Vid Bruzaholms jernbruk i Södra Wedbo härad har tillverkningen blifvit betydligt utvidgad; der finnes masugn, stångjernshammare, spikhammare, gjuteri och mekanisk verkstad.
Vid Haga glasbruk i Östra härad uppgår tillverkningen till ett värde af 48,360
R:dr, och tillverkningen vid Gyllenforss glasbruk i Westbo härad är äfvenledes betydlig.
Vid Klefva nickelverk i förstnämnda härad har tillverkats 3 centner granulerad nickel och 750 centner nickelsten, upptagna i värde till 43,065 R:dr.
Vid Husqvarna gevärsfaktori i Tveta härad, der antalet af arbetare i medeltal för året varit 255, hafva under ifrågavarande fem år tillverkats 9,074 infanterigevär, 1,850 miniégevär, 600 par kavalleripistoler och 200 par pistoler för Kongl. Maj:ts flotta.
Hela tillverkningsvärdet, deri inräknadt betalningar för förändring och reparation af gevär och pistoler, har uppgått till 431,776 R:dr so öre.
Vid det nyligen anlagda pappersbruket
Stensholm i Tveta härad uppgick tillverkningen år 1860 till ett värde af 133,789 R:dr 93 öre.
I Jönköpings stad funrios år 1860 en tändsticksfabrik, en väfverifabrik för halfylleväfvader, en linnedamastfabrik, tre färgerifabrikör, fyra snusfabriker, en cigarrfabrik, en spegelfabrik, tre vagnfabriker, en tapetfabrik, en metallfabrik, en såpfabrik, en bresiljefabrik och en teknisk fabrik.
Sammanlagda tillverkningsvärdet vid dessa fabriker utgjorde 779,425 R:dr.
Största tillverkningsvärdet kominer på Strands fabrik för halfylleväfnader, der vid 85 väfstolar och 20 handväfstolar tillverkningen uppgick till ett värde af 362,000 R:dr, samt dernäst å tändsticksfabriken, hvarest tillverkades 35,026,283 stycken elddon, med ett värde af 205,000 R:dr samt en arbetskostnad af 93,286 R:dr 81 öre.
Dagliga tillverkningen vid sistnämnde fabrik var 118,733 stycken elddon, och till England hade under året blifvit exporterade 27,716,758 stycken elddon.
Linnedamastfabriken lemnade en tillverkning af 5,215 R:drs värde, färgerierna för 39,310 R:dr, snusfabrikerna för 75,000 R:dr, tapetfabriken för 20,000
R:dr, såpfabriken för 35,200 R:dr, o. s. v.
I de flesta delar af länet tillverkas å landet väfnader till afsalu, hvilken tillverkning från Westra härad uppgifves till 70,000 alnar linneväf och 20,000 alnar bomullsväf.
Bland öfriga binäringar äro de hufvudsaklio-aste: inom Norra och Södra Wedbo härader förfärdigandet af trädkärl och smiden; inom Östra härad till O O ' verkningen af knappnålar, väggur samt vagnmakeri och tröskverksarbeten; i Östbo smiden och vagnar, och i Westbo jerntråd.
Fiske och jagt äro icke synnerligen inkomstgifvande.
Inom Östra härad idkas perlfiske i Emån, men af högst ringa betydenhet.
Tab. Litt. b.
Bränvinstillverkning har bedrifvits på sätt å följande sida stående tab. Litt. B utvisar. 4.
Konimunikations-anstalter och varnbyten.
Tab. n.o 8. a) Landkommunikationer.
Af bifogade tabeller N:o 8 A och B synes, att allmänna lands-, härads- och socknevägarne inom länet innefatta en längd af närmast 3901 mil, deraf 161 mil utgöras af indelade med Jönköpings län.
Yägar.
11 skjutsstationer försedda vägar; och hafva under den ifrågavarande perioden nya vägar blifvit anlagda och afsynade samt andra sådana ombyggda eller betydligt förbättrade till en längd af något öfver 15 mil med en kostnad af 92,823 R:dr, dertill af statsmedel beviljats 67,750 R:dr och kommunerna bidragit med 25,073 R:dr.
Sålunda äro inom Mo härad anlagda 6 mil ny häradsväg och 1 mil sockneväg samt förbättrad 1 mil landsväg emellan Jönköping och Jära gästgifvaregård; inom norra och Södra Wedbo härader omlagd
U mil landsväg emellan Säthälla och Hesters gästgifvaregård ar samt förbättrade | mil häradsväg och 2 mil sockneväg; inom Ostra härad nyanlagde b mil häradsväg och 21 mil sockneväg; inom Westra härad omlagd och förbättrad
H mil landsväg å landthöjden emellan Sandsjöryds och Elgaryds gästgifvaregårdar; inom Östbo härad anlagd b mil ny häradsväg, samt inom Westbo härad omlagd och förbättrad 3*2 mil landsväg emellan Gisslaveds och Norrlida gästgifvaregårdar.
Blott vid en nyligen anlagd sockneväg uppbäras vägpenningar af de trafikerande.
Vägarnes bättre eller sämre beskaffenhet är till en stor del beroende af jordens beskaffenhet, men jemväl i betydlig mån på de väghållningsskyldiges större eller mindre nit, att fullgöra denna skyldighet, ehuru många svårigheter härvid möta, dels genom saknaden af dugliga fyllnadsämnen och dels i följd af olämplig indelning af underhållsskyldigheten.
Denna senare olägenhet qvarstår egentligast inom Westbo härad, der vägarne äro de sämst underhållna, men ny vägdelning är beslutad.
Mångenstädes och särdeles närmast
Jönköpings stad skadas vägarne och försvåras underhållet genom den starka forslingen af skogs- samt bergs- och brukseffekter, af hvilka särdeles de förra i stor mängd forslats till nämnda stad och derifrån skeppats till Göteborg.
Inom Mo härad hafva vägarne genom Kronobetjeningens nit och folkets goda vilja undergått en märkbar förbättring, ådagaläggande att goda vägar på sådant sätt kunna åstadkommas äfven inom trakter, der jordmånen eljest är mindre lämplig.
Kommunikationerne och varuforslingen från de delar af länet, som icke angränsa Wettern, äro tidsödande och kostsamma, hvarföre innevånarne derstädes med otålighet emotse den tid, då lättnad deri, genom anläggandet af jernvägar, skall äfven dem beredas.
Inom större delen af länet besväras trafiken af många och höga backar å vägarne.
På flera ställen äro väl dessa hinder redan undanröjda eller betydligt minskade, men mycket återstår ännu i sådant afseende att tillgöra.
För öfverfarten af sjön Nätaren vid Sundsholm i Tveta härad emellan Wireda och Knohults gästgifvaregårdar, som förut skedde medelst färja, är bro numera uppförd, vid hvilken bropenningar erläggas.
Inom Norra och Södra Wedbo härader finnas 6 större broar, i hvilkas underhåll kommunerna deltaga.
Bland dessa äro tvenne ombyggda för en kostnad af respektive 950 och 500 R:dr.
I Westra härad är underhållet af 9 större broar indeladt på vissa hemman, och en bro underhålles af hela häradet gemensamt.
I Östbo härad har en större bro blifvit nybyggd, hvilket kostat en enskild brohållare 3,000 R:dr.
Inom samma härad finnes vid Wernamo en större bro öfver Lagaån, för hvars begagnande afgift tillförene varit erlagd, men redan för Tab. Litt. B.
Bi *änvinstillverkning.
Anta] brännerier.
Tillverkning Tillverk- ningsafgift.
Större.
Mindre.
Summa. i större brännerier. i mindre brännerier Summa.
R:dr. ö. kannor. kannor. kannor. ir 1856 15 93 108 230,498 49,954 280,452 396,592 264,372$ 317,119$ 143,176 198,683 160,703 190,820 84 » 1857 17 89 106 344,961 51,631 87 ,> 1858 15 31 46 223,362 41,010$ 34,067 f»0 » 1859 . 16 28 44 283,052J 230,684 » 1860 15 31 46 40,530 271,214 166,805 14 Summa 1,312,557J 217,192| 1,529,750! 860,189 71 12 Jönköpings län.
Gästgifveriet.
Varuforsling. flera år sedan upphört.
Emellertid är här samlad en brokassa., som vid 1860 års slut ägde en behållning af 18,414 R:dr u öre.
Bropenningar uppbäras ingenstädes utom vid den ofvannämnda bron öfver Nätaren.
Inkomna uppgifter från Tveta, Norra och Södra Wedbo, Östra, Westra och östbo härader upptaga antalet af grindar å allmänna landsvägarne derstädes till sarmnanlagdt 560, deraf på Wisingsö å en vägsträcka af allenast II mil 57 stycken, såsom orsak hvartill omförmäles, att alla hemman på denna ö äro skiftade och att stängsels upprättande blefve den skoglösa ön för dyr.
Sedan färjan vid Sundsholmen utbyttes mot bro, finnes egentligen icke vidare någon sådan inom länet; men från Kumlaby gästgifvaregård på Wisingsö fortskaffas resande med båt till Grenna gästgifvaregård och till Torkelsryd i Westergötland mot fastställd båtlega.
Gästgifveriernes antal är i städerne 3 och på landet 70, deribland 8 med införd skjutsentreprenad.
Skjutsåtgången vid dessa gästgifverier omfattade för år 1860 ett antal af 25,213 hästar.
De inkomna uppgifterna om skjutsåtgången under de nästföregående åren äro icke fullständiga, men visa, att vid gästgifverierne inom de distrikter, för hvilka upplysning i nämnde afseende erhållits, antalet af under året utgångna hästar från 73,802, som det utgjorde år 1856, år 1860 minskats till 31,104.
Orsaken härtill ligger förnämligast deruti, att den utomordentliga liflighet i allmänna rörelsen, som inträffade under åren näst före 1856 och jemväl sistnämnda år fortfor, sedermera upphörde, och rörelsen återgick till ett mera normalt förhållande; dock torde äfven andra omständigheter i sin mån hafva medverkat till. berörda minskning, såsom den inträdda förhöjningen i skjutslegan, som föranledt mången att dels inskränka sina resor och dels, så vidt ske kunnat, dervid begagna egna hästar eller anordnad skjuts, dels ock att skjutsen för paket- och snällposterne vid ökadt antal stationer bestrides medelst beting, samt att sjökonmiunikationerne mera anlitas och slutligen begagnandet af den emellan Göteborg och Töreboda färdigbyggda jernvägen, i riktning till hvilken jernväg eller dess närmaste station Falköping, landsvägen inom Jönköpings län fortgår på en kortare sträcka, än den väg, som förut befors vid resor till Göteborg.
Minskningen i skjutsåtgång och svårigheten för en entreprenör att beräkna det hästantal, som alla årstider må vara erforderligt för skjutsens bestridande, kan anses såsom orsak dertill, att så få skjutsentreprenader vid gästgifvaregårdarne i Jönköpings län kommit till stånd.
Alla de, som finnas, hafva dock tillkom mit under den ifrågavarande femårsperioden.
Postskjutsen för de ordinarie posterna bestrides af de vanliga posthernmanen, men öfriga paket- oell brefposter fortskaffas dels efter beting och dels medelst gästgifveriskjuts.
En ny postkommunikation har blifvit inrättad emellan Jönköping och Boxholms postkontor i Östergötland.
Kronobrefbäring en verkställes på från ålder brukligt sätt, eller att dertill anslås i tur varande hemman inom Tveta, Wista och Mo samt Norra och Södra Wedbo häraders fögderi, likväl så, att i sistnämnda fögderi ersättning åtnjutes med 25 öre för hvarje tillryggalagd mil, hvilket belopp hvarje år utdebiteras på samtlige brefbäringsskyldige hemman.
Inom Östra härad är densamma ordnad enligt Kongl. Brefvet den 30 November 1849, och ersättning för ombesörjandet deraf erhålles med 121 öre milen.
I Westra härad bestrides kronobrefbäringen medelst särskildt legda och aflönade brefdragare, och i Östbo härad utgöres brefbåringen medelst stationer enligt af Konungens Befallningshafvande fastställd ordning.
En del af innevånarne i de socknar, som äro närmast belägna intill Bruzaholms jernbruk i Södra Wedbo härad, sysselsätter sig mycket med forsling af nämnde bruks tillverkningar.
Från Östra härad forslas ortens produkter af spanmål och viktualier äfvensom virke till Oscarshamn och Calmar; och inom Östbo härad är varuforslingen så betydlig, att den skattas till 100,000 R:dr årligen.
Sålunda föras jern samt vinter- och sommaråkdon till Skåne, smör och ost samt fogel till Göteborg, bräder och plank m. fl. varor till Jönköping, spanmål åt Sunnerbo, Halland och en del af Westergötland.
Såsom återlast hemföras sill, salt och specerier.
Landtmannahandel. 13 Äfven i Westra härad bedrifves varuforsling emellan städerna Jönköping och Wexiö och på andra vägar, men anses icke varit gifvande i anseende till dels tidspillan och dels fodrets undandragande från jordbruket. b) Sjökommunikationer.
Wisingsöboarne, som för sina sjöresor till Grenna och Jönköping, att försälja sin spanmål, begagna smärre båtar på högst tre läster, idka med dem icke någon kustfart, som icke heller annorstädes inom länet bedrifves; deremot kommunikationen sjöledes emellan Jönköpings och Grenna städer underhålles genom ångfartyg, hvarom vidare här nedanföre.
Telegrafstationer finnas i städerna Jönköping och Grenna. c) Sjöfart och handel.
I afseende härå åberopas den berättelsen bifogade tabellen N:o 9; men till Tab. N:o vidare upplysning om förhållandet med dessa näringar samt deras till- eller aftagande under ifrågavarande period, må anmärkas, att då Jönköpings stad vid periodens början eller år 1856 ägde allenast ett fartyg om 74 läster, hade den år 1860: 12 fartyg om 326 läster; antalet af förpassade fartyg och båtar, som från inrikes orter ankommit till samma stad eller derifrån till inrikes orter afgått, utgjorde förstnämnde år 5 om 148 lästers drägtighet och 1860: 55 om 1,290 läster, samt förpassningsfria fartyg och båtar 125 om 1,549 läster mot 497 om 12,883 läster; hvarjemte 7 stycken, rederier i nämnde stad tillhöriga, ångfartyg med sammanlagdt 285 hästars kraft underhöllo trafiken för passagerare och gods genom reguliera turer emellan Jönköping och dels Stockholm samt dels Göteborg, med anlöpande af de vid Wettern belägna städerna Grenna, Hjo och Wadstena.
Från Jönköping afskeppas till inrikes ort och hufvudsakligast till Göteborg betydliga qvantiteter spannmål, mest råg och hafre, äfvensom jern och trädvaror, af hvilka större delen sedermera utaf Göteborgs exportörer skeppas till utlandet; och jemväl af tändstickor från härvarande fabrik är utförseln ganska betydlig.
Sällan förtullas dock utgående varor vid stadens tullkammare; deremot en större del af importen tullbehandlas här; och hafva tullinkomsterna, som under nästföregående qvinqvennium utgjorde i medeltal 19,524 R:dr o om året, under nu ifrågavarande period, likaledes i medeltal för året, uppgått till 63,714 R:dr 80 öre.
Ar 1860 voro de 89,439 R:dr.
Staden har en väl underhållen, beqväm och rymlig hamn.
Under de ifrågavarande feni åren utgjorde hamnkassans inkomster, efter af Kongl.
Maj:t fastställd taxa, för lästetal 9,906
R:dr 63 öre och för varor 43,094 R:dr 32 öre, hvartill konnno för diverse jemte räntor å utlånta medel 7,700 R:dr 85 öre, eller sammanlagdt 60,701 R:dr 80 öre, och utgifterna voro 48,738 R:dr 81 öre, samt kassans behållning vid 1860 års slut 33,174 R:dr 65 öre.
Från Grenna stad har under år 1860 sjöledes afgått omkring 7,750 tunnor spanmål, 600 tunnor potatis, 5,500 kannor sprit, 2,266 lispund pottaska och 4,500 lispund smör, m. fl. andra varor; och påräknas ytterligare tillökning i trafiken, sedan den af ett bolag företagna och till en del utförda hamnbyggnaden derstädes, som år 1840 påbörjades, hunnit fullbordas, dertill Rikets Ständer vid sista riksdagen beviljat ett statsbidrag af 75,000 R:dr, hälften såsom lån och hälften utan återbetalningsskyldighet.
Hamnumgälderne, som till hamnbolaget ingått, utgjorde för år 1860: 2,000 R:dr.
Landtmannahandeln har under perioden varit ganska liflig; den omfattar hufvudsakligast jordbruks- och skogsprodukter, såsom spanmål, smör, ost och lin, bjelkar, plank och bräder, jemte kreatur, hvilket allt för det mesta kunnat utan svårighet afsättas till någorlunda nöjaktiga priser.
Bland alster af husslöjder förekomma betydliga partier af väfnader, ståltråd, smiden, laggkärl och vagnar, hvilka senare i stor mängd förfärdigas, särdeles inom Östra och Östbo härader, samt från detta senare, såsom redan är omförmäldt, föryttras till Skåne.
De förnämsta afyttringsorterne äro utom länet dels sistberörde provins, dit äfvenledes en stor del af brukens tillverkningar afföras, dels ock Halmstad och Göteborg, samt inom länet, jemte dervarande städer, Jönköping, Ekesjö och Grenna, Wernamo köping samt marknads- och torgplatserne på landet.
14 Jönköpings län.
Frimarknader.
Torgplatser.
Antalet af årliga så kallade frimarknader liar varit ganska stort, så att i Jönköping hållits 5 marknader om året, i Ekesjö och Grenna 4 på hvartdera stället, i Wernamo köping 2 samt vid 25 särskilda mark nadsplatser å landet icke mindre än 45 marknader.
De mest trafikerade torgplatserne utom städernas äro uti nämnde köping samt Wrigstad i Westra, Hvetlanda i östra, Tranåsqvarn i Norra Wedbo, Unnaryd i Mo och Gisslaved i Westbo härad.
Såväl i Wernamo som i Hvetlanda, Wrigstad och vid Tranåsqvarn finnas åtskilliga handlande, hvilkas rörelse är temligen betydlig.
Gårdfarihandel idkas förnämligast af allmoge från Westbo härad, som dels inom länet och äfven i andra provinser afsätter ortens slöjdvaror af väfnader, siniden, ståltråd o. a. m.
Minuthandel med och utskänkning af bränvin utöfvades år 1860: dels i länets städer mot en afgift af 17,380 R:dr 42 öre dels vid 17 gästgifvaregårdar med bibehållen utskänkningsrätt mot 6,200 » — » hvarjemte för utskänkning å värdshus i Wernamo erlades 1,060 » — » för utminutering å 5 ställen på landsbygden inflöt 435 » 7 » samt för utskänkning vid Skillingaryds mötesplats 60 » — » Summa 25,135 R:dr 49 öre; hvaraf tillfallit Hushållningssällskapet 5,017 » 2 » » Stadskommunerna 13,876 » 52 » » Landtkommunerna 6,191 » 67 » samt uppbördsprovision utgjoi’de 50 » 28 » Summa 25,135 R:dr 49 öre.
C. Stats-Bid r a g B e V i 1 ning Ständ iga Efter 2:dra Art.
Jordeboks- Efter Irsta Art. § 2—§ 7. §19—§ 37.
Summa. och hem- mantals- räntor.