Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det histo- riska stoffet ar myck.et tiinnt; om korståget och de i historien kända personer, hvilka deltaga i det samma - det ar kejsar Fredrik 11: s korståg, hvarom liar är fråga - Böra vi litet eller intet talas., Utoni den fran sångartaflingen i Wartbiirg kände Walter von der Vogd- weide, är det endast enskilda personer, hvilka deltaga i handlingen.
Hufvudpersonen i aboken ar en tysk riddare, hyilken, ander det lian som korsfarare vistas i Palestina, .erhåller underrättelse orn sin liustriis död.
Efter en tid gifter han sig med en iing mulianimedansk flicka, .soin eii gång räddat honom ur en stor fara.
Vid sin lieni- konist till fiiderneslandet finner haii sin tyskz maka, soni lian aldrig älskat, iinnu i lifvet.
Hon öfverliopar honom med de bittrast.e förebråelser för lians trolösliet.
B ' ör att ej adraga sin älskade svårigheter dödar riddarens unga maka sig sj8lf.
Den första Iiiistriin går i kloster ocli blir en strang botgörerska.
' Riddaren sjalf ingår i Tyska Orden och stupar i en strid mot liedningariie i Preimen.
Hiindelserna ärg mycket roligt skildrade och en ganska tillta- lande inedeltidsfärg ligger utbredd öfver det liela.
Den inognare iing- domeii, för hvilken boken passar, skall utan tvifvel finna den mycket iinderliållande, Ykr foriiiiordiskii gudasaga i sanimandrag af &amp; ta ' Dalström.
Pris 2, ~.
Den produktiva författariniian liar i år iitskickat en oinarbetad ocli tillökad tipplagit af sin för nigra år sedan ntgifiia saiiiling af nordiska gudasagor.
Utoiii alla de berättelser vi iiro vana att se i de bearbetningar af vår nordiska glidasaga, som # ro afsedda för ung- doin, såsoiii beinattelseii om världens skapelse, strideriia niell.an gudal * och jättar, gudarnes sista strid och; ärldens undergång ii.
m. finna vi i föreliggande arbete äfven nigra skildringar af stri- derna.
mellan asar, vaner och alfer, sagorna 01-11 Valand och Svip- dag ni.
Det iir l~iifvudsalrligeii ur V. Rydbergs » Forskningar i germaliisk mytologi », soin författarinnan liemtat stoffet till de sist- näiiinda sagorna.
Händelserna Bro lifhllt ocli åskådligt berättade, och stilen ar klar och liittfsttlig.
P i n5gi.a stiillen liar en och annan alltför effekt- full mening smugit sig in.
Så t. ex. säger författarinnan, a t t gu- darne vid Balilers död » grepos af den vildaste sorg och förtviflan), och att de » liögljudt gïå,tande beklagade förlusten af sin alskling ».
Shdana fraser öfveren.sstiiinma ej riktigt med sagans vasen ..
Uttryck liknande dessa förekoninia dock ej så ofta, att de störa intrycket af berättelsen.
I allnilinliet förekornina i dessa sagor allt för många nanm, Iivilket stiiiidom ger berättelsen en onödig tyngd.
Dessutoin ngin- ~ i a s.
på iiiånga ställen en niiingd gudar.
och andra mytiska väsen- den i förbigiende, utan att de p&amp; ~iggot satt ingripa i liandliu- gen eller beliiifvas för en ratt uppfattning af berättelsen.
Detta fel bör dock lätt kunna afhjalpas i en följande upplaga.
Hvbd som där- eniot i hög grad minskar bokens varde soin iingdonisläsriing är, att en del af de i deiisamina förekoniniande sagorna om Loke äro ytterst osmakliga, att ej saga vidriga.
- Under förutsättning att sund ungdom ej faster sig vid eller iippfattar dessa råheter, vilja vi likväl ej af-.
råda föräldrar frhn att satta bokeir i händerna på sina barn.
Den passar för urgdom på 14 &amp; r och däröfver. '
Norska ltoiiiiiigasagor, berattade af Hedda Anderson.
Pris 2, ~ s.
F r u Hedda A.iiderson liar redxri geiioin sin Ribliskn ' historia och sina Nordiska sagor visat sig äga eii mycket stor förmåga a t t berätta enkelt, tydligt och riittfraiiit, si a t t barn kanna sig tilltalade af livad, lioii skrifver ocli iriecl nöje lasa detsainma: F r u Anderson Iiar denna gång läiniiat en bearbetu.ing af en del norska koniiiigasagor till de svenska barnens nytta, och vi &amp; ro öfvertygade därom, afven till deras nöje.
Sagorna omfatta perioden f r h Harald Hårfager t. o. in.
Harald Hårdrade, jiist cleri tid, soni för barn a r af det stöï- sta intresset.
Vi Iiafvn ineib äii en g h g iittalat oss oin beskaffenheten Iios en del af var tids barnböcker.
Deras inneliåll ar.
ofta af så lös och pjollrig natur, a t t barnen efter några dagar glömt livad de last, då det lästa icke gjort likgot varaktigt intryck.
Soin iiiotvikt till denna lösa inat sknlle vi vilja uppinana föriildrar ocli bariiavanner a t t lata barneri lasa dessa koiiiingasagor.
D e barn, son1 redan i skolan hört en del af dessa segor, skola, nn helt visst med glädje lasa om sina gaiiila viiiiner och .beltaiita och dessiitorii öka sitt kiiiisIiapsföïi.&amp;d ned nya bekantskaper.
Boken toide pa.ssa $t barn från 10 ar.
berättadt.
för ung (; iistaf II Adolf: E t t treliiiiidra~~rsrni~ine och gamiiial a f O. TV.
Alund.
Pris 2,n.
Af författarens företal inlieinta vi, a t t boken tillkoininit på grund af eii bestiillnirig f r h en af huf vudstadens förlaggare.
Dess i nneliåll iir ej baseradt p i förf: s egna forskniiigw; l i m liar, som vi afvenledes erfara af företalet, heintat sitt inatei.ia1 i i i.
arbeten af andm författare, s&amp;soin Geijer,: lili.gsell, Weibull, Björling, Hildebi: and, fi !iaiil&lt;ell, Xaiike, Droysen in.
Föi~fattareiis fijrnanista] &lt;$illa liar dock, soiii lian sjiilf säger, ' m r i t Giistaf II Adolfs egna skrifter, ut- gifna af StgRe.
Boken inneli8ller således ej iiiigot f ör allir~eiiilieteii nytt.
Deii iii.
inycket Iiittläst och passar för den inogiiare iiiigdonien.
Ord till i~iigdoiiicii.
: Elöredrag, hållna vid aiidoktsstuiider fiir altadeiiiiska medborgare af W. Rudilz.
Ofvanniirnnda.
ord till niigdoineii äro iii först och fraiiist talade till (le stiideiiter, för Iivilka denna serie at ' föredrag blifvit anordnad.
' örfattareii liar därför, ined liansyil till denna iingcloins vana vid ett mera liirdt nttryckssat t, stiiiido~ii i. si t t ta1 aiivaiidt ternier, Iivillra torde förefalla, en icke akademiskt bildad iingcloni iibgot svirfattliga.
n1e1l i öfrigt iiro clessa ord till iingdornen inycket enkla och dartill s % innerliga ocli öfvertygaiide, att ingen, som laser.
denna kok inecl 1i; lgon grad af aiicllig vakenlie.t, böi.
knnna iiiidgB a t t, daraf I; iii~ria sig Ut- m inston ' e vann t tilltalad.
Författarens afsikt nied dessa föredrag tyckes ej SS mycket vara a t t utvidga de iingas kunskap i teologiska, iiinneil, so111 icke niem a t t gifva.
lif i t oc !i väcka.
karlek för de kristliga saniiiiigsr, soin de redan i barndonien - kaiiske blott motvilligt - utantill hafva iii1iii.t .. % '
Enligt förf; ittareiis egna ord vill ' deniia lilla bok ' D komrria soin en kiirlekens liiilsning äf veii till forna %liöisa.re s.
Vi äro öIvnrtygade om, att denna halsning oaks&amp; med gliidje och tacksamhet blir niottagen af både unga och garrila, hvilka föl-ut nkgot kanna ' till, hvad professor Riidin har att bjuda på. '
Viickelseröster ur @ i d s ord.
En bok.
för unga kristtia.
Ofversiittiiing f r h tyslza originalets andra iipplaga.
l, z,, kart.
1,m, klotb.
2,oo.
Vi instämma till fullo i det variliga oinclönie, soin dr A.
' W.
Staaff gifvit oin denna bok i sitt förord till densamma.
~ D e r i eiikla, varma, bibliskii f ramställniiigeii 8, säger han, 9 synes agnad att göra ett godt intryck ocli iitöfva en viililgörande iiiverkan 118, de unga.
Den bör äf ven för mognare ungdom blifva till uppbyggelse och val signelse^.
Vi ' skulle blott vilja tillägga, att dessa lättfattliga och iipply- sande sin8 bibelförklariiigar tvifvelsntm iifven kunna blifva en val- koriiinen lijalp för rnhgeii model *, soin sjalf vill leda sina barns.
religiösa utveckling.
sarskililt tinder koiifii.matioiisålderii.
~ n d t l i g e ~ hemnlr.
i (%En Barnilles) af Hector D / lalot.
af 3latli.
J~anglet.
~Ändtligen lieniina * är icke en fortsättning p %.
den kända ro- inaiien s Sans Fainille &gt;, utan er1 sjalfständig berättelse.
Hjaltiiiiim, perrine, är sondotter till en gammal millionar, agare af stora bomiillsspiniierier i norra Frankrike.
Deii gamle niannen Ilar förskjutit siii son, emedan denne på en resa uti Indien gift sig inecl en fattig engelsk flicka.
Nar vi .först r h Perrine, Mr hon 14 &amp; r gamiiid; lieiines far ar död, och Iion och heiines inor sölra förtjiina sitt uppehälle soni kringresancle fotografer.
Men till följd af sorg ocli iiinbärarideii iir niodern lifsfarlipt sjiik, och p&amp; sin dödsbadd yppar Iion för dotterii iialnilet pH faderns familj, ger Perrine en afskrift af föräldrarnas vigselattest, samt ålägger henne att uppsölta farfadern vid dennes fabriker i Amiens.
» Da liar ingen rätt att fordra nkgot, livad di1 får, det måste clii få för din egen skull, för det di1 är god - oin (Iii kan göra dig alskad * - tillägger den döende modern.
Med dessa ord ' på hjärtat beger sig Perrine utaf pk sin vandring f r h Paris till Amieris.
Den unga flickan far litsta mgnga vedemödor och iiinbiiranden, men niöter allt nied ett iiiodigt Iijärta ocli ett besliitsaint sinne.
P&amp; ett lifligt och gripande sätt skil~lras fOrliållandelm yid den stora fabriken, arbe- terskornas usla bostäder samt farorna, som möta vid arbetet inom spinneriet.
Vi vilja ej nu li#r berstta, hiir~i Perrine lyclcas viiina sin farfaders hjärta, lriiru hoii blir afhallen för sin egen skull, ocli till slut ger sig tillkänna som den älskade sonens enda dotter.
Oni karaktersteckningen kanske ej ar så utinärkt, ar däreiiiot beskrif ningen på naturen och ~~tskilliga förhillarideii siirdeles liflig, och boken är tilldragande geiiurn den värnie och den innerlighet, soin # r radande allt igeiioni.
Vkr öfveriittniiigslitterati~r liar liar fått ' en
värdefull tillökning uti en väl skrifven och underhållande.
roman, .som kan läsas af ung och gairimal med lika nöje.
Ungdom från 14 Brs ildek kominer helt visst att känna sig tilltalad af Perriiies liiir- tiga, n !odiga karakter.
brfskiftct, läsning i hemmet för v&amp;&amp; döttrar af ah Tytler.
Fri öfversättning frin engelskan a f.
17 / 1~1thilHa Langtet.
Sjalfva » arfskiftet~ är den vaiiliga historien om ett stort arf, som Iiiller på .tt g&amp; förloradt for el!
fainilj, men lycldigen %tervinlies och sliitligen staiinar.
hos t v i kontrahenter af de stridande slakterna - dessa, kontrahenter förenade, i ett lyckligt äktenskap.
Lösningen af svårigheteim g i r i denna berättelse mycket lätt for sig - ja, innan anriii nhgon strid iippstktt.
sager, att aArfakiftet » är en s i beskaffad bok, att en- dast goda och rena tankar kunna vackas geiioin dess läsning, att deii lir imderh2,llande ocli med ett drag af oskyldig 1iiirnoia.
I clettcz oin- clörne instäinnia vi af allt hjärta.
Arfskiftet ar en.
b r ~ bok, också oin den är en variation på sådana temata, soin vi triiffat p&amp; i ung- Cion~sböcker inå,nga ganger förut.
Si finnas där tre unga hjiiltiiinor, representerande.
hvar sin 1ifsriktiii.g; den stolta, men Iiandliiigsliraf- tiga Clary, s&amp; cleii barnsliga och Ijufva Eppie, hon som ar allas alsk- ling, och sist » den arbetande kvinnan »: deii, praktiska, goda och glada Xthole.
Till livar och en af dessa Itviiirior finnes natiirligtvis en passande hjälte.
Två af dessa lij altai: iiiidergh en iitveckling till det goda som inan nxcl gliidje och intresse följer -- den tredje är redau!
från börjaii f~illlzoinlig.
Ungcloinsböcker bruka mycket ofta eiidast sysselsätta sig med iinga persoiiers ~ * oniantiska afventyr., på afstånd briilcax inaii kanske skyinta några iidla f#der och inödmr eller några gamla slriiikw - men i denna berattelse ar fÖrhål.laiidet ej sådant.
Vi fH gölma bel~mtsliap med den eiie hjältens tre fastrar, några för näina gainla skotska damer, soni tappert strida, mot.
fattigdoinen, un- der beiriödaiicle att f01 ' brorsonen - dölja denna strid.
De gaiiila, fröknarna äro skildrade ined myclteii Iiiinior.
Oinsom sörja vi med dem, men öinsoin inaste vi skratta &amp; t dein.
D e kunna aldrig glöriiim, (le gainla fröknarna, att (leras förfiider intagit.
en be- tydande ställning i Glasgow.
8 % Iia vi Claiys och Eppies föräldrar, som iiiider ett lif af stidngt arbete kommit till vtilmakt ocli rikedoin.
Vi få ett lefvaride intryck at ', att den karlek, som räcker lifvet ige- nom, likväl iir för dem den största slcatten.
Afven i t deiii f&amp; vi ibland hjärtligt skratta, iiien Iiedra deii1 rnäste vi göra a11dB iner.
Bolten skdl helt visst inecl nöje läsas af 15 -- 1.6 åringar.
Of- versattaingen är god.
Möjlige11 liade iiågra förklarande noter till (le första sidorna beliöfts.
Kiirloli till ilji~reii, vagledaiide exempel till tämjandet och var- ilen af violra skogs- och triidgårdsfåglar samt andra i frihet lefvande djiir af fru Elize Brig72twe1z: O f v e r s ~ t t n i n ~ Anton f Stuxberg: Pris 2,n.
Denna bok liar i hela sitt yttre upptriidaiide något mycket till-
talande.
Teckningar, tryck och papper bilda ett niycket rackert helt.
Lyckligtvis motsvarar i detta fall ett godt innehåll den vackra ytan.
Af titeln skulle inaii vara frestad a t t tro.
det förf.
\ lille intala sin unge läsare a t t beröfva de glada faglarna deras frihet och satta deiii i fängelse.
S å a r likväl ingalunda förhallandet.
Det ä r egentligeii sm&amp; stackars invalider, som förf.
gjort till sina finkar, och iiar dtb i t e r blifvit friska och sunda, liar Iion skänkt deiii frihetet~.
DPSS~I invalider, liksoni.
deras friska bröder, liar förf.
gjort till företiiil fiir sitt studium.
Hon har till en ovanlig hög grmad satt sig iii i djiireiis lef- iiadssatt och såniedelst runnit jiist dc fria r1jiirt.n till sina saniia vanner.
Vi äro öfvertygade oni a t t barn och uiigdoiii skall iinila stor glladjtb i studiet af denna bok.
Af alla djurskyddsriinnei biir den halsas nied glädje.
Stora Syster, eii iiutidsberiittt: lse af L.
T. illeade.
Ofversltt- iiing af E. Si~versto1.e.
T. Meade liar en gåiig gifvit oss (!II god och fiut skiifrt ?ii barnbok, riaiilligeii ~ Y a p p a s gosse:.
Dc seiiare alstren; if lieiiiitbs peuna, exempelvis ~ B r k k i g t herrskap,: ocli: Kaniratlif i kuiina (.,j mäta sig med den förstnämnda.
De iiinehftlla en mängd skrackscexier ocli skildringar af riktiga sinil bofvar i barnaviirlden.
Deii i; - r fraii engelskan öf versatta » Stora systen star liksoiii inidteinellm r Pappas gosse » - dit den ej når i frihet och poetisk uppfattiiing - och ?&gt;Kainratlif~ - dit den lyckligtvis ej t i h i skildringeii af skurk- streck.
- ~ S t o r n syster », den goda, blida, men dock hurtiga Bininy lainnar sin mor och siiia syskon, för.
att i det stora Loiidoii söka sitt uppelialle.
Ekonomiska bekyminer i faliiiljeii drifva.
Iieiine hiirtill.
Hon liar en aflagsen släkting, den rike lord Percival, nied livilkem son lioii i hemlighet a r förlofvad.
Lordeu %r beïattelseiis bof; lian har undansnillat ett arf, soin ined ratta skulie tillkomma Nniiiiys inom., och sedan lian fatt reda på sin sons förlofniiig, skyr Iiau Iiitet iiied~l a t t få den bruten.
Ctan mirista svirigliet finner.
lian gcnast lydiga redskap till utförandet af siiia.
Haii ger 400 kr.
till en - post.
fröken », som lofvar a t t undansnilla alla bref frin lordens sou till Emmy.
F ö r 100 kr.
får lian sedan st; iunia fröken a t t hemligli8lla Eniinys och lieniies mors adress, d&amp; lordens soii lienikominit från Indien.
Men det ar ej blott en stackars spmtfrökenr; soiii iitaii iilinsta niot- stånd tar emot mutor.
Utan ringaste tvekaii satter (.ii advokat iiplt ett falskt testamente, genom livilket lorden vill l i t a eii liteii pwnilige- suinina koinrna Eininys inor till del - dels för a t t bli af iiied Iieiiiir~ och dels för a t t tysta sitt samvete.
Saniin: i advokat gii;.
ocksi liktt ogeneradt ett, tillagg * till testamentet.
Den ganila lorden lyckas ocksi ' a förmå Enimys unga syster Berta att för 200 $r.
till lionoiii iitlamii; ~ den riug, soni Erniny fatt af sin trolof~ade.
Atminstone fiirsta steget 1 6 brottets bana brukar ju, kosta » iiigot - inen sk syries ej varit förhållandet i deiina berättelsz.
Emniy försöker förgafves a t t i Loiidon komma in pk itskilliga ba- nor, men slutar med a t t skrifva en mycket god roman, till Iivilken hoii snart
finner förläggare.
Hon f %r i London god hjiilp af de båda systrarna Chan- ning; den äldsta af dessa systrar, Helen, ar skildrad s&amp; som det var bruk- ligt för ungefär 30 &amp; r sedan att skildra w unga emanciperade kvinnors: Iion hhllei.
vid alla lärppliga-tillfällen små uppbyggliga tal och upp- manar unga kvinnor att akta sig för aktenskapet.
Trots denna » emanciperade, iitansida har Helen i griiiiden ett va.rnit hjärta för sin yngre sjiilfviska syster Dolly.
Helen reser i ett vetenskapligt syfte till Anlerika.
Under hennes frånvaro blir Dolly förälskad i en iing artist och utan att iinderrätta sin syster, gifter lioii sig med artisten, soin ar en ytlig och opålitlig person.
Helen fiiiner sin syster i brnddrlkt, då hon koinmer hem.
Eminys strider finna ett lyckligt sliit - vi gladjas också diiröfver, ty Emmy kar viiniiit vår sympati.
Hon f; ir slutligen sin iinge lord.
Öfverslttiiingen är i allmanhet god och ledig.
Men rödglödgad^ ar ett mindre vanligt ord om en persons ansikte.
» Ni godtar.
om mig » ar ett mycket .ovanligt uttryckssätt.
e serverings medel » i st. f. servis lm vi aldrig förr Iiört.
Och hvarför skall den gamle lordeil svai: a s % förskriickligt?
Se sid. 198 ocli 201 in.
ställeii.
Hvarför kan ej &gt;Iiansomcab » öfveisiittas med ikardroskn i st. f. att ej alls öfversiittas? '
Pollys planer och lilla^ julroseii.
Tvanne berattelser af Kate Douglas Wigqir~.
Pris 2,011 kr.
Polly Oliver är en iing mnerikanska, det miirka, vi snart p&amp; hela liennes skaplynne, ocksa om vi icke visste, att hennes heinland var ICaliforiiien.
: Polly är varnihjiirtad, modig och rask, men hon märker snart, att » tHlamoilets krona&gt; fattas lienne.
Hon har en stor förmiiga att göra upp ~plaiier ».
Då vi göra hennes bekantskap, iii * hon iippthiid af raseri mot de förskriicltliga &gt;iiiackorderingarna~, soni pina och plAga liennes inor och henne sjiilf.
Hon inåste blifva deni kvitt; Iioii vet, att hennes inor ej i liingden Itan stii ut ined allt bråk, som inackorderingarna föi.oi.saka henne.
Hon får snart liiisets van, dr George, pk sin sida; liela lieminet hyres ut med möbler och inaclror- deringar, och Polly flyttar ined sin mor till San Fransisco för det gynnsamrna klimatets skiill.
Hiir får Polly icke dansa på rosor; hon får arbeta och försaka, och det gör hon nied gladt mod.
: Eiisets ekonoini sätter lienne många &amp; nger myror i liofvudet, lielst aritmetik aldrig varit hennes starka sida.
Polly tar ocksa, lektioiier i s~aiiska, acli (1 % hon en g h g skall falla iit till sin lärare, koniiner hon att stanna vid oriitt jiirnviigsstation.
Hoii kommer Iiandelsevis att sta bakom ett trad och därifrån f8r hon höra, hiirii hennes bariidoiiisvaii, den iinge Edgar, som just icke sköter siii: n, stiidier med aggon lofvarcl flit, af sina vänner öfvertalas att med deni deltaga i Atskilliga min- tra lag.
' olly vet, att Edgars mor och syster gi ' åtit inhga bittra tirar för lians skU11.
Polly ar snabbtiilikt ocli snar i att liaiidla; Iion ghr fram ocli ber Edgar visa sig vägen hem och slapper Iioiioiii ej, förr iin hon har honorii liemma hos modern.
Denna &amp; r .lika varm- hjartad som Polly - trots sin afsky för inackorderingar blir Edgai:,.
snart deras ~inackorderiiig~.
3Iodesi: s och Poilp iiiflytande pa 3Mg: in a r alltigenoiii fint och val tecknadt.
Edgar erkiiiinittr ocksk i ffrain- tiden, att lian.
hade varit en skurk, om lian ej iinder deras iiiflyt; iiide blif- vit en aiiiiaii inanniska.
Polly liar ziiiel !ertid gjort bekantskap iiiecl &gt;deii sorgkliidda frun », som koliiiner a t t spela en stor roll i hennes lif.
Pollys mor dor snart, och hon, soiii fiklit varit s % iuodig, krossas af det.ta slag.
Den sorgl&lt;ladda friiii, inrs 3ii-d.
tages emellwtid Polly i sitt lien och öfverliopar lieune ined bevis ii£ godhet och frikostiq Iiet.
Yolly kallar lieiine med ratta siii sgacla f&amp;).
, t y bra sällaii i denna varid traffa vi pA lurs Birds like.
I M rum, Polls f i r bebr;, är verkligen soin ett ruin i ett féslott.
Allt a r liritt: tw m t t a itf lirita, japaiiesiska getskinn, tapeter som siiC, inöhleriia iiro livita iiied silfverriinder, gardiner af livit flaggdiil;.
?ii stol af h i t t sihen., en bokhylla.
af Iivitt, ostindiskt tras1s.z iii.
Mrs P3ir.d tycktes anse, a t t den livita fiirgeii skiille ha &amp; r o t siirskildt iiifiytaiidr.
pr1 Yolly.
Mrs Bird och Polly sjalf lia iip !,tiickt, tt Polly iiger eri ej vanlig förmåga att berätta p i ett lefvantic!
och tkngslalidrt srttt; (less- iitoni har hon en iiiiierlig kärlek till de siii5 b: triithi:.
Heiiucs i i ~ b t t t ~ och lifsnppgift blir nii att i kurser, so: u mordiias i mrs Hirds (?le- gaiita salong, beratta sagor för barn.
Rit !ioiii J i i p a i i ~ ~ i sk2rnixr.
~ki~ f&amp; barnens iiiödrar och sköterskor n r a osynliga %liörariiinor; iiiiiii koiiiiiiel.
ovillkorligen att tiiikn på nuiinoriia vid de Katolska giidstjaiisteriiu.
V i uppskatta till fullo deri poesi, soiii r i d sidaii af friskliet och inunterliet likt eii röd trad genoiiigCi.
beriittelseii, och \ ii iiro vissa oin, att den varmlijärtade Yolly, soin i c h siitter sin egrii lilla pcrsoii soii1 inedelpiiiilzt i lifvet, iitaii iir geiioiiitriin 2f deii kanslaii, att.
lioii ii ii ist^^ lefva ett nyttigt lit för andra, skall tillvi !iiit~ sig sil;,?
~ \ .itii~l&lt;ii systrars syiiipati; hoii kan i iii&amp;iigt ocli mycket \ .iiiaa clew ett godt fiireciöiiit *.
ï V i kunna dock ej uiiderlita att finiia, a; t i syinerlitt slutet 1 ~ iib- gontiiig öfverspandt ocli fantastiskt.
Yow tlet t.
P:;.
ej 1iatiir.1ic: ai.r~ ntt Polly anriinde sina, goda gtif ror s ~ u i 1iir;: i ' iiiiie i stället fik iitt eiiths: Berätta sagor?
Och livarför bvhiifwr hoii till detta iiiidiiiii$l Qi:.
nya, enkla, kladningar - eii af r5si: kr, en af japansk ci.Fpe, er1 af Ii r i t t knmclhtrstyg ined ha1flAi; g-a itmiir inled Iivitt rKfskiiiii ocli en af silfvergrgtt niinnetyg.
- H r i l k w riiitlit ett vitckert iliisigte iit- öfvar, det veta vi iiog alla, inen brarfiii.
iiinii just i (.II iiiigdoiiisbok skall frainstiilla skillnaden mellan en riwke;.
flirkns ocl: e:: \: ti * riisig flickas förtiiåga a t t 2fknga en yiigliiig i fij-ktl~i:, diht kiilliiii i ej förstii.
L ~ c k l i ~; t \ - 2s i s ju ocksa godlieteii eni sto: ~iakt vid sitfari: jf skiiiilicttb; i. Lilkt jzdr.oseu Ir eii liten beriittehe tcll af dc11 s: iiii.ti~tth 1~o:: si.
Lilla julrosen koni till rarlrlen +ii jiilitft: ~; c~ch I A 4 s5 hr-miiiets 1jiiP ~ Vaste ros, till dess Iion eli iiiiliril1 jlllat ' tt: ll, ti ' 3 k ' H ~ W W) &gt;5ti '?
' ~iiildt ' ilsi., id sidn i i; t f tkt till sitt rätta lieiii n. Afveii deiiiiit i~: ~? %: tf; ise poetiska, iniiiitsa, liriiiioristiska drag.
O s$; e.
@ kFca Biwo », E n Iiiiiids lt \ fiiitdslii~toria, bt~iittcti: tf h w m.
sjalf, af 11,invsknil Snmu7er.s.
ë) fvci * siitti !iug nf 3111lIriX~ Lns57rt.
Pris .1,5~.
r) &amp; iiian p i oinslaget af en bok laser de inest beröiniiiaiide oin- dönien af fraiiistieiide personer och publicistiska organ, möter man icke sällan dessa uttalanden ined en viss misstro.
S&amp; soin de citeras äro de jii, blott nr sitt sammanhang lösryckta fraser, och nian liar därför icke rätt a t t förutsiitta, a t t de missgrepp soin iiian i den ifrågavarande boken trott sig finna, icke blifvit afven af andra upp- iiiiirksai-nm ade.
B Vackra Kar0 D är en tendensbok i egentligaste ine- ning, skrifven i djurskyddsvänligt syfte, och kan blifva af stort gagn.
i vida kretsar.
Men det goda ändamålet torde bättre liafva tillgodo- setts, on1 icke, soni ofvan blifvit aiitydt, tvenne inissgrepp förefiinizos, livilka hos liisareii vacka en viss protest mot bokens förtraffiigliet i sili helhet.
A t t .låta djnr tala iir brukligt endast i sagor, fabler, allegorier och &amp; dant, och i liär föreliggande praktiska, iiatida prosa- berattelse yttrar sig visserligen, ICaro icke Iieller Iiörbart annoiliiiida iiii p&amp; Iiiiiidars vanliga satt; inen lim antages icke blott lyssna till iitaii ock kiima först&amp; och referera allt livad som talas omkring lioiioai, och lians kloka oiiidömeii skiille göra niångeii inordfilosof lieder.
Ibland menar lian sig nog sksoiii liiind icke kunna begripa det ena eller andra, nieii dessa oiiikastningar f r i n den lraiiina tmill den Iiiiinana syiipiinkten blir till sliit en verklig taiikegyninastik, ocli filrtioneii af detta med fullt iiiiinskliga egeiiskaper nti.iist,zde djiiï ar icke liitt a t t uppeballa.