Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Häröfver hördt, hade Kongl. Statskontoret erinrat om Rikets Ständers vid 1853 och 1854 års riksdag fattade, af Kongl. Majit, jemlikt nådiga Brefvet af den 8 Sept. 1854, gillade beslut, angående upphörande af den åtskilliga hemman åliggande Stat s-Utskottets Utlåtande M 68.
11 skyldighet att utgöra dagsverken in natura till kungsgårdar och andra kronolägenheter, hvarigenom blifvit stadgadt, bland annat, att, när hofveri- eller arbetsskyldigheten upphörde, den hemmanet åliggande, emot sagde skyldighet afkortade, indelta räntan komme att utgöras till vederbörande indelningshafvare, men den derutöfver bestämda årliga afgälden att till Statsverket ingå, hvaremot på behöriga stater skulle uppföras ett mot nyssnämnde afgäld svarande anslag, som tillkomme boställshafvaren uti oindeld spanmål, hälften råg och hälften korn, om afgälden vore bestämd i spanmål, eller uti kontant, derest afgälden blifvit i penningar fastställd; i öfverenstämmelse hvarmed Statskontoret i underdånighet hemställt, att, såsom ersättning till innehafvaren af Ryttmästarebostället Arup, för den upphörda arbetsskyldigheten måtte å Riks-Statens 4 Hufvudtitel och anslaget till Kavalleri- och Infanteri-regementerna uppföras ett belopp i jemnadt tal af 3 kubikfot 9 kannor oindelt spanmål, hälften råg och hälften korn, att efter faststäldt medelmarkegångspris i penningar årligen utgå.
Sedan i sammanhang härmed, Statskontoret, uti särskild underdånig skrifvelse fästat Kongl. Maj:ts uppmärksamhet å behofvet af dylikt anslag för bestridande af enahanda slags ersättning till innehafvarne af åtskilliga andra här nedan uppräknade boställen, vid hvilka utgörandet af dagsverken in natura, på grund af Kongl. Brefvet den 8 Sept. 1854 upphört; och i sådant afseende tillika förmält att, efter inkomna reqvisitioner, de belöpande ersättningarne till dessa boställshafvare, enligt föreskriften i Kongl. Brefvet den 3 Febr. 1860, blifvit af Statskontoret under förskottstilel anordnade och dels sedermera vore af Rikets Ständer godtgjorda, dels framdeles komme att i sådant ändamål hos Kongl. Majt i underdånighet anmälas, hade Statskontoret, för vinnande af enkelhet och reda härutinnan äfvensom på det att Rikets Ständers vid 1853 och 1854 års riksdag fattade och af Kongl.
Majt genom merberörda nådiga Bref den 8 Sept. 1854 gillade beslut måtte i afseende å de boställen, vid hvilka utgörandet af dagsverken in natura hittills upphört, befordras till verkställighet, i underdånighet hemställt, att Kongl. Majit täcktes aflåta nådig Proposition till Rikets Ständer om uppförande å Riks-Statens 4 Hufvudtitel under anslaget till Kavallerioch Infanteri-regementena, jemväl af följande ersättningsbelopp nemligen: inom Skaraborgs län: till innehafvaren af bostället vid Westgötha Regemente Lilla Bjurum, enligt Kongl. Brefvet den 8 Sept. 1854 inom Malmöhus lån: till innehafvaren af förste Majorsboställe vid Skånska Husarregementet, Kungsgården Hjelmshult, enligt Kongl. Brefvet den 8 Juli och den 25 Sept. 1856 . . . n • oindelt spanmål Pennm«ar i räg o. | korn.
Kubikfot kannor. 240. 119. 5. 467, 25. 637. 9. 12 Stats-Utskottets Utlåtande 68. inom Christianstads län: för Beckaskogs kungsgård, som, efter särskild öfverenskommelse med Löningsdirektionen vid Skånska Dragonregementet innehafves af H, M. Konungen, jemlikt Kongl. Brefvet den 2 Aug. 1856 till innehafvaren af andre Majorsbostället vid Skånska Dragonregementet, kungsgården Svabesholm, enligt samma Kongl. Bref till innehafvaren af Ofverstebostället vid samma regemente, kungsgården Lillö, enligt Kongl. Brefvet den 10 Januari 1857 till innehafvaren af Ofverstebostället vid Skånska Husarregementet. kungsgården Tommarp, enligt Kongl. Brefvet den 17 Mars 1857 2,814, — — och till innehafvaren af Ryttmästarebostället vid samma regemente, kungsgården Sandby, enligt Kongl. Brefvet den 13 April 1858 952, 3. — hvarvid Statskontoret tillika föreslagit, att de här ofvan i spanmål utförda ersättningsbeloppen måtte bestämmas att utgå i penningar efter årligt medelmarkegångspris, likväl med bibehållande af den n. v. innehafvaren af Lillö kungsgård genom förberörda Kongl.
Bref af den 10 Jan.
1857 tillförsäkrade rättighet att utbekomma sitt spanmålsanslag från Kronans magasin i Christianstad, när tillgången sådant medgåfve.
Med anledning af hvad sålunda anmäldt och hemstäldt blifvit, har Kongl. Majit, jemte tillkännagifvande att ersättningsanslaget till innehafvaren af ryttmästarebostället Arup vid Skånska Husarregementet, för den från TV mantal Jtä.
4 Värmö förut utgående, men numera upphörda dagsverksskyldigheten, blifvit efter nya måttet af Kongl. Majit bestämdt i jemnt tal till 4 kubikfot spanmål, hälften råg och hälften korn, att efter faststäldt medelmarkegångspris i penningar årligen utgå, i nåder föreslagit att, å Riks-Statens 4 Hufvudtitel under anslaget till indelta kavalleri- och infanteri-regementena, måtte uppföras såväl nyssnämnda som öfriga af Statskontoret här omförmälda, på åberopade Kongl. Bref grundade ersättningsanslag till innehafvarne af ifrågavarande boställen för den upphörda dagsverksskyldigheten, utgörande tillhopa i penningar 4,473 Ridr 28 öre och i spanmål, hälften råg och hälften korn, 2,834 kubikfot 6 kannor, att, hvad särskildt beträffade spanmålen, till boställshafvarne utgå på sätt Statskontoret föreslagit, med dervid bibehållen rätt för n. v. innehafvaren af Lillo kungsgård att utbekomma sitt spanmålsanslag från Kronans magasin i Christianstad, när tillgången sådant medgifver.
Siats-Utskottet, till hvars åtgärd denna nådiga framställning blifvit från samtliga — 1,087. 8. — 352. 8. — 632. 6. Stats-Utskottets Utlåtande JU 69. 13 Riks Stånden remitterad, får, med afseende å de i Kongl, Maj:ls nådiga Proposition anförda förhållanden tillstyrka, att Rikets Ständer bifalla hvad Kongl.
Majit i ofvanberörda hänseende behagat föreslå Stockholm den 7 Mars 1863.
Ank. till Exp.-Utsk. dea 7 Mars 1863, kl. 2 e. m.
Utlåtande i anledning af vackt motion angående anslag lill Riddarhölmsliyrkans iståndsällande invändigt. (U. A.)
Uti en hos Ridd. och Adeln väckt och till Stats-Utskottet remitterad motion har Herr Wolffelt, M. C. anfört, hurusom det förfallna skick, hvari det inre af Riddarholmskyrkan, som utgör ett af landets förnämsta och dyrbaraste monumenter genom dess bestämmelse att skydda de Svenska konungarnes stoft, länge nog fortfarit, för att en af behofvet påkallad förändring häri borde ega rum; och motionären har ansett tidpunkten då Rikets Ständer voro församlade desto heldre lämplig för att härå fästa uppmärksamhet, som det bedröfliga skick, hvari, enligt hans förmenande, kyrkan nu befunnes, foranledt dertill, att Staten vid hvarje Kunglig begrafning fått vidkännas en i annat fall obehöflig, högst betydlig utgift, uppgående, enligt hvad från tillförlitligt håll meddelats, till icke mindre än 100,000 R:dr endast under den tid som förflutit sedan Konung Carl XIV afled.
För att bringa kyrkan i ett för sin höga bestämmelse fullständigt och värdigt skick, som tillika gjorde alla dylika större utgifter öfverflödiga, när framdeles någon sorglig högtid derstädes komme i fråga, skulle en summa af 90,000 R:dr R:mt vara fullt tillräcklig; och motionären har derföre, med bifogande af ett utaf Professoren och Ridd. F. W. Scholander uppgjordt kostnadsförslag och utkast till ordnande af nämnda kyrka, samt med hänvisande till en uti Post- och Inrikes Tidningar för den 21 Nov. förlidet år intagen artikel i detta ämne, föreslagit det Rikets Ständer till Kongl. Maj:ts disposition ville ställa en summa af 90,000 R:dr R:mt, att under nästa statsregleringsperiod utgå, med en tredjedel eller 30,000 R:dr under hvartdera af åren 1864, 1865 och 1866. 14 Stats-Utskottets Utlåtande JW 69.
Enligt det af Professor Scholander upprättade kostnadsförslag erfordrades för murarearbete med skrapning och vattenrifning af hvalf och väggar, ersättande af borthuggna kolonndelar, anbringande af kapiteler, golfvets omläggning och fullständig reparation af Magnus Ladulås’ och Carl den Vilks monumenter R:mt R:dr 7,600. för ombyggnad af orgelläktaren och gardiners anbringande i sidogångarne . 2,960. » altardekorationens och altareskrankets borttagande och ersättande med ett till kyrkans stil mer passande altare 1,500. » ny talarestol 1,000. » katafalk med baldakin af jern och sten 10,000. » ny orgelfa^ad i spelsbågsstil 5,000. » målning och förgyllning 20,000. » de gamla kyrkfenstrens utbytande emot nya af gjutet jern, 11 st.
h 1500 16,500.
(Denna post omfattar likväl endast sjelfva kyrkfenstren, ej de i grafchoren.) » 8 kandelabrar af jern förgyllda å 1,000 R:dr 8,000. » 8 kronor af zink, förgylda a 500 R:dr 4,000. » 1 d.o d:o öfver orgelläktaren 800. » gasapparat för kyrkans eklärering . , 8,000. » ritningar och arbetstillsyn 3,000. till diverse kostnader 1,640. eller tillsammans R:mt R:dr 90,000.
Utskottet vill icke bestrida att motionärens förslag om
Riddarhomlsskyrkans invändiga restaurering och dess ordnande till ett kungligt grafkapell, om detta arbete komme att utföras i en med kyrkans arkitektur öfverensstämmande stil och på sätt den deröfver nu uppjorda ritning antyder, förtjenar uppmärksamhet, helst om tillika i betraktande tages, att, genom vidtagande af en sådan åtgärd, Statsverket framdeles kunde beredas någon minskning i de särskilda omkostnader, som nu vid inträffande begrafningsceremonier ifrågakomma för kyrkans dekorering m. m.
Men enär det föreslagna arbetet ingalunda kan anses vara behöfligt i och för denna byggnads fortfarande vidmagthållande och bestånd samt Statens tillgångar vid innevarande riksmöte tagas i anspråk för flera andra vida angelägnare behof, har Utskottet, jemväl med afseende derå att det hos Utskottet företedda af Professor Scholander uppgjorda kostnadsförslag, upptagande den icke obetydliga summan af 90,000 R:dr, icke, så vidt Utskottet har sig bekant, blifvit af vederbörande embetsmyndighet granskadt och godkändt, funnit sig vara förhindradt att motionärens framställning förorda och hemställer alltså att Herr Wolffelts ifrågavarande motion ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stockholm den 7 Mars 1863. Stats-Utskottets Utlåtande J\l 70. 15 N:o 70.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition, angående upplåtande till Göteborgs Museum af Kronans andel uti f. d. Ostindiska kompaniets hus i Göteborg. (I. A ) Af högstberörda nådiga Proposition (införd under J\fs. 55 i första Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll) inhemtas, hurusom Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Göteborgs och Bohus län med underdånigt förord öfverlemnat en af Styrelsen för Göteborgs Museum, åt hvilket staden Göteborg till lokal kostnadsfritt upplåtit sin hälft af förra Ostindiska kompaniets dervarande hus, gjord underdånig ansökning att, för vinnande af erforderligt ökadt utrymme för så väl Museet som den i staden varande Slöjdföreningens skola.
Maj:t måtte i nåder bifalla eller hos Rikets Ständer föreslå, att äfven Kronans hälft af nämnda hus måtte varda för alla tider till Göteborgs Museum kostnadsfritt upplåten, under de vilkor, som Kongl. Majit kunde finna vara betryggande för vinnande af de med upplåtelsen afsedda ändamål.
Till stöd för denna underdåniga anhållan, hade sökanderne underdånigst anfört, att, genom inrättande i Göteborg af ett Museum, omfattande dels samlingar från vetenskapens, konstens och industriens områden, dels utställningar af ortens och landets industrialster, grunden vöre lagd till en institution, hvilken borde komma att ej blott för orten, utan för hela landet medföra stort gagn genom befrämjande af vetenskapens och den allmänna bildningens intressen samt konstflitens höjande i alla rigtningar.
Då likväl samlingarne och de ständiga utställningarne af industrialster m. m., ännu saknade nödig utsträckning och fullständighet samt föreläsningssalar jemväl borde anordnas, men Museets nuvarande lokal icke lemnade nödigt utrymme härtill, hade 16 Stats-Utskottets Utlåtande
M 70. man ansett, att denna olägenhet skulle på lämpligaste sätt afhjelpas, om Kronans andel i den byggnad, der Museet nu vore inrymt, blefve åt Styrelsen upplåten, för att till samma ändamål användas; och då det äfven vore af synnerlig vigt, att
Slöjdföreningens skola ej allenast erhölle större utrymme, svarande mot lärjungarnes ständigt tilltagande antal, utan äfven förenades med Museet i samma lokal, på det att de i Museum befintliga samlingar af tekniska och andra föremål inom de yrken, hvilka idkas af de flesta lärjungarne i skolan, måtte med större beqvämlighet kunna vid undervisningen begagnas, hade
Direktionen för nämnda skola hos styrelsen för Göteborgs Museum hemställt, att, vid skeende utvidgning af Museets lokal, plats derstädes måtte äfven för slöjdskolan beredas.
Någon ersättning till Staten hade sökanderne likväl icke vågat ifrågasätta, dels emedan inredningen af den utaf Göteborgs stad åt Museet upplåtna del af huset samt anskaffande af nödiga inventarier m. m. redan tillskyndat
Museet en kostnad af omkring 70,000 R:dr R:mt, deraf ena hälften blifvit på vissa vilkor lemnad ur f. d. Göteborgs Hallkassas fonder, och den andra hälften sammanskjutits af enskilde personer inom Göteborgs samhälle; dels i betraktande deraf att anordnandet för Museet och Slöjdskolan af Kronans nyssnämnde fastighet, — särdeles om dertill komme en mycket behöflig renovering och ornering af det yttre af byggnaden, — skulle medföra ganska betydliga kostnader, hvartill erforderliga medel endast genom enskilda personers uppoffringar kunde anskaffas; dels ock med afseende på de betydliga årliga utgifterna för Museets förvaltning och samlingarnes ökande; men som emellertid Kronans behållna årliga inkomst af denna fastighet utgjorde omkring 6,000 R:dr R:mt, samt Statens uppoffring genom kostnadsfri upplåtelse af egendomen alltså icke kunde uppskattas högre, än till detta belopp, ansågo sökanderne, att ett dylikt understöd för Göteborgs Museum och Slöjdskola, — med fästadt afseende derå, att skolan efter dess inrättande år 1848, utan bidrag af allmänna medel, lemnat undervisning åt 1,430 lärjungar samt numera besöktes af 3 till 400 sådana, — icke kunde anses särdeles betydligt, i synnerhet om man jemväl toge i betraktande, att Stockholms Slöjdskola åtnjöte ett årligt statsanslag af 1 5,000 R:dr samt dessutom nu påräknade utaf allmänna medel ett särskildt anslag af 3 till 4 Hundra Tusen Riksdaler till uppbyggande af egen lokal, och att dessutom flera andra anslag nu utgå till en mängd vetenskapliga inrättningar i hufvudstaden, hvilka motsvara de särskilda, om äfven jemförelsevis ofullkomliga, afdelningarne af Göteborgs Museum.
Vid öfverlemnandet af denna ansökning, — hvilken uti bifogade underdåniga skrifvelser blifvit förordad af Göteborgs stads Magistrat och Borgerskapets Äldste samt Handels-, Fabriks- och Handtverks-föreningar, af Göteborgs och Bohus samt Skaraborgs läns Hushållnings-sällskaper äfvensom af Elfsborgs läns Norra och Södra Ilushållnings-sällskapers Förvallnings-Utskott, — hade Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i underdånighet meddelat: att Kronans ifrågavarande egendom varit använd till span målsmagasin, Stats-Utskotlets Utlåtande Jli 70. 17 målsmagasin, men att numera, då Kronan upphört att hålla större reserv-upplag af spanmål såsom tillgång under tillfälliga missvexter, samt dylika upplag der städes utgjordes endast af den spanmål, som anskaffas för det inskränktare behofvet till förbakning af bröd åt ortens militär-korpser och fängelse-inrättningar, blott en mindre del af lägenheterne i berörda egendom, blifvit till spannmålsupplag för Kronans räkning begagnad; att deremot en lägenhet af 2 rum derstädes, enligt Kongl. Brefvet den 31 Mars 1848, vore tillsvidare upplåten åt Göteborgs Naturhistoriska Museum, hvilket numera är förenadt med stadens allmänna Museum; samt att en annan lägenhet af 4 rum, jemte kök och uthus, enligt Kongl. Brefvet den 7 sist lidne Mars, anvisats åt Elektriska Telegrafverket, för telegrafinrättningen i staden; att alla öfriga lägenheter i egendomen, såsom för Kronan obehöfliga, varit på längre eller kortare tider, i den mån tillfälle erbjudit sig, åt enskilda personer uthyrda, och hyresinkomsten i medeltal årligen under de sista 5 åren uppgått till 3,924 R:dr 90 öre samt underhållskostnaden utgjort omkring 900 R:dr R:mt; äfvensom att enär det årliga förrådet af spanmål, som för ofvannämnda behof periodiskt upphandlats, under sednare tiden icke utgjort mer än omkring 2,130 tunnor, eller 13,420 kubikfot, hvaraf dock upplaget på en gång icke öfverstigit 800 tunnor.
Maj:ts Befallningshafvande ansåge, att en vida inskränktare och i afseende på underhållet mindre kostsam byggnad, än den ifrågavarande, skulle för magasinerandet af ett så ringa spannmålsförråd vara tillräckligt och kunna anskaffas medelst en obetydlig tillbyggnad på Kronobageriets tomt, derest det icke skulle föredragas, att för ändamålet hyra enskilda magasiner, hvilket, efter nu gällande hyror och med afseende på qvantiteten af ifrågavarande spanmål, syntes icke böra medföra större kostnad, än omkring 1,000 R:dr R:mt; och hade Konungens Befallningshafvande, i betraktande häraf samt på grund af hvad sökanderne anfört, i underdånighet tillstyrkt, att ansökningen måtte vinna allt det afseende, som skäligen kunde medgifvas, dock att, i händelse upplåtelse af nämnda byggnad i dess helhet eller med något undantag beviljades, det måtte, såsom vilkor derför, bestämmas, att Slöjdföreningens skola borde deruti inrymmas, och att byggnaden skulle, efter skedd tillträdessyn, behörigen underhållas.
Uti häröfver den 10 September sistlidet år afgifvet underdånigt Utlåtande har Kongl.
Statskontoret förmält, hurusom Kronans andel uti förra Ostindiska kompaniets hus i staden Göteborg inköpts af förra Allmänna Magasins-direktionen, enligt kontrakt den 14- Juli 1821, för 56,000 R:dr Banko och vore i stadens Brandförsäkringsverk försäkrad mot brandskada till värde af 36,402 R:dr 1 sk. 3 rst.
Banko, derför alla afgifter blifvit erlagde; att sedermera år 1840 af Statsverket för 1,333 R:dr 16 sk. banko tillköpts en af Magasins-förvaitaren Ingelman å egendomens gårdstomt uppförd uthusbyggnad; — att de uti egendomen befintliga lägenheter för närvarande, med undantag af dem, hvilka, på sätt Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande upplyst, blifvit upplåtna till Göteborgs Naturhistoriska Museum samt till Elektriska Te Bih. till It.
Prot. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 Afd. 24 Haft. 3 18 Stats-Utskottets Utlåtande M 70. legrafverket, utaf Statskontoret disponerades till magasin för Kronans spanmål, och lemnade i sådant afseende utrymme för 28,350 kubikfot oriad spanmål; att likväl under de sistförflutna 5 åren 1857—1861 derstädes i medeltal förvarats endast 18,900 kubikfot, eller ungefärligen den qvantitet, som för de i Göteborg varande truppers och fångars behof erfordrats, hvaraf, i anseende dertill, att största delen bestått af upphandlad spanmål, som terminvis levererats, högst 5 varit på en gång i magasinet intagna, i följd hvaraf åtskilliga lägenheter kunnat uthyras, för hvilka under år 1861 uti hyra erlagts 4,520
R:dr 25 öre, som ingått bland Statsverkets ordinarie inkomster under rukrik: »arrendemedel»; samt att, enligt räkenskaperna, Kronans behållna ränte-, tionde- och arrende-spanmål inom Göteborgs och Bohus län uppgått till omkring 26,300 kubikfot; och enär emellertid för att kunna förse trupper och fångar med bröd, äfvensom för emottagande af all den Statens eller indelningshafvares spanmål, som vissa år kunde varda till betydliga qvantiteter uppsagd till leverering in natura, ett rymligt magasin vore i Göteborg, mera’ än före år 1855, då Kongl. Kungörelsen om sättet för grundräntors och kronotiondes utgörande utfärdades, både i freds- och krigstider oundgängligen behöfligt, hade
Statskontoret ansett sig icke kunna till ifrågavarande ansökning tillstyrka nådigt bifall, hvaremot om Göteborgs stad, för att komma i besittning af detta kronomagasin, anskaffade och i utbyte till Statsverket lemnade ett för upplag af minst 40,000 kubikfot oriad spanmål tjenligt hus, Statskontoret, för sin del, icke funne något att emot ett sådant förfogande erinra, äfven om för öfrigt det nya magasinet komme att hafva mindre värde än det nuvarande.
Med afseende på det gagn, Göteborgs nybildade Museum, omfattande dels samlingar från vetenskapens, konstens och industriens områden, dels utställningar af ortens och landets industrialster, redskap och machiner, redan medfört och måste komma att i ännu högre grad medföra, i den mån dess samlingar och utställningar erhölle ökad utsträckning; och då äfven för dervarande Slöjdförenings skola onekligen skulle, genom dess inrymmande i samma hus som Museet, beredas i flera hänseenden väsendtliga fördelar; men det, för vinnande af dessas ändamål, är, enligt hvad upplyst blifvit, oundgängligen nödigt, att åt
Museet anskaffas större utrymme, än som finnes att tillgå inom derför hittills anvisade lokaler; har Kongl. Maj:t ansett, att Staten, som genom en jemförelsevis mindre betydlig uppoffring nu vore i tillfälle lemna ett vigtigt understöd åt nyssnämnde begge, genom stadsmyndigheternas och enskilde medborgares nitälskan tillvägabragte och underhållna inrättningar, icke borde undandraga sig att medverka till befrämjande af det välgörande inflytande, som Museet och Slöjdskolan, särdeles såsom förenade i samma byggnad, otvifvelaktig! komme att utöfva till fördel ej blott för Göteborgs samhälle utan för landet i allmänhet, hvadan Kongl. Maj:t i nåder föreslagit: att Kronans andel uti förra Ostindiska kom paniets hus i Göteborg må kostnadsfritt och för alla tider till stadens Museum upp - Stats-Utskottets Utlåtande M 70. 19 låtas, mot skyldighet för denna inrättning att ansvara för husets underhåll och onera af hvad slag de vara må, och med följande vilkor i öfrigt, nemligen: 1:o. att huset fortfarande skall användas för nu uppgifna ändamål eller Mu seets och Slöjdskolans behof, så vida ej Kongl. Maj:t häruti medgifver någon förändring; 2:0, att de lokaler, hvilka för närvarande äro åt Telegraf-inrättningen anvisade, äfven för framtiden härtill bibehållas, derest icke annan fullt tjenlig lokal, som af Kongl.
Maj:t godkännes, för detta ändamål i stället anskaffas och inredes; 3:o. att antingen i det ifrågavarande huset eller på annat lämpligt ställe, tillhandahålles Kronan ett fullgodt magasin för upplag af minst 20,000 kubikfot oriad spanmål; samt 4:0, att upplåtelsen icke eger rum förr, än nyssnämnda vilkor blifvit behörigen fullgjorda och hinder till följd af gällande kontrakter rörande uthyrda lägenheter icke möter; och hade Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande att hålla tillsyn öfver fullgörandet af de vid upplåtelsen fästade vilkor, hvilkas åsidosättande komme att föranleda upplåtelsens upphörande.
Efter från samtliga Riks-Stånden erhållen remiss å högtsberörda nådiga Proposition, har Stats-Utskottet förehaft detta ärende och dervid jemväl tagit kännedom om de till frågan hörande handlingar och ritningar; och får Utskottet med afseende å de i den Kongl. Propositionen anförda förhållanden och på de vilkor, som deruti blifvit föreslagna till förevarande nådiga framställning tillstyrka Rikets Ständers bifall.
Stockholm den 7 Mars 1863. STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, i863.
Stais Utskottets Utlåtande N:o 71, 1 M-o 71.
Ank. till Exp.-Utsk. den 13 Mars 1863, kl. 2 e. m.
Ullätande, i anledning af väckta motioner angående rättighet till skatteköp af Wisingsö skolegodshemman.
Uti hos Riks-Stånden väckta motioner, inom Preste-Ståndet af Prosten Janzon (motionen N:o 45) och inom Bonde-Ståndet af Johannes Andersson från Jönköpings län (motionen N:o 122) med hvilken sistnämnde August Pettersson från nämnda län sig förenat, hafva desse motionärer, under erinran hurusom medvetandet derom att nedlagdt arbete kommer menniskan sjelf tillgodo befordrar sedlighet och uppmuntrar till flit, fästat uppmärksamhet å de olägenheter, som föranleddes deraf, att de s. k.
Wisingsö skolegodshemman icke finge skatteköpas, på sätt vore medgifvet öfriga kronohemman.
Berörda skolegodshemman, belägna uti Jönköpings, Kronobergs, Skaraborgs och Östergötlands län och utgörande 51| till 40J förmedlade mantal, hade mellan åren 1640—1660 blifvit af Riksdrotset Grefve Per Brahe och hans Hauptman Julius Lantzenfelt skänkte till Wisingsö skola, samt, sedan de år 1681 reducerats af Konung Carl XI, år 1693 ånyo förlänats till nämnda skola, hvars lärare af hemmansräntorna dragit sina löner.