Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Som denna Tariff endast inkomst under Femtio Riks- har afseende pä afgift för daler erlägges ingen afgift, behällen inkomst, lärer det bör af förut anförde skäl til- proponerade tillägget ej waläggas: efter denna Tariff, ra af nöden.!
Tariffen
Tariffen N:o 2. pag. z8.
Under Artikeln Arbetare, Utskottet tror att med Ve tillägges gifte samt enklingar barn, för hwilka lindring i med barn nägon lindring i Bewillningen äger rum, enafgiften utan att barnens al, dast menas sädane som arö der harwid bestämmas.
För- under >5 ar, och förestår altmodcligen lärer här endast sä, att efter orden:
Gifte menas barn under femton samt Enklingar med Larn, Lr, hwilket bör säledes ut- hwilket uttryck förekommer tryckas sä wäl här som pä stera pag.
;8, 43. och 56, mä, pä andra ställen uti Tariffen der alla dessa ställen tilläggas« samma casus inträffar. under rz ä».
686 Den ss September.
Pag. 4r.
Under Artikeln Drängar, förekommer flere gänger or. den: till och med femtio är, ty de som fyllt femtio är be. tala endast 24 st.
Pag. 49. och 55.
Här stadgas wäl, att för de Fiflerier och Qwarnar, hwilka aro pä lön anslagne och af räntetagarne fielfwt innehafwas, erlägges afgiften t ll twätredjedelar emot hwad för andra dylika lägenheter stadgadt är; men bör utan twifwel heta: erlägges Sfgiften pä sätt 1.
Ärt. z. §.
1. mom stadgar.
Det förra stadgandet som af Bewillnings-Utstottct projekterades, har man genom miKtag lätit stä qwar i Tariffen, ehuru sedermera en helt annan grund för Em, betsmäns taxerande af Ut. skottet föreslogs och af Stan. berne faststäldes.
Pag. 59 och 60.
Däda de här upptagne Före wulairer str uppgift iill Mantalsstrifning aro i sä mätto felaktigt, att deruti saknas antekning af Embete, Näringsfäng, Fastigheter m.m. Pag. 4-.'
Den föreflagne ändringen anser Utffottct icke leda till nägon rättelse, och kan följ. akteligen ej tillstyrka VenjamMas antagande. Pag. 49. och 55.
Dä Embets- och Tjenstemän endast taxeras efter Tariffen N:o i-, pä sätt l.Art. g. innehäller, tillstyrker Ut. stöttet, att stadganden uti Skyddsafgiften paq 49 frän och med orden:
Lör den af förettäm-e Lägenheter:: till och med orden: betales af« giften till fulla 20 procent samt pag 5; frän och med orden:
Lör de Gevarnar !
Stä-ecne och pä Landet, till och med orden: betalas afgifterna till fullo, böra ut« gä eller för intet gällande anses, helst desamma af mist» tåg kommit at stä qwar, sedan Ven af Ukstottet först projecterade Minimi Tariffen upprättades, dä det nu antagne sättet för Embetsmäns taxerande ej war faststäldt.
Pag. zy, 60, 6r och 6g. Z anledning af sä wal emotstäende Anmärkningar, hwilka finnas wara grundade, som ock i följd af hwad frammanföre är omnamdt, samt Högwördige Preste-Ständets
Den ss Sepkemder.
687 fotti enligt uttryckeliga föreskriften i Art. i. §. 7, mom. k uppgiften böra upptagas.
Rättelse häruti är sä mycket mera nödig, som lemlikt 4. mom. i samma Art. taxeting kill Skyddsafgift alltid bör ste i enlighet med för. hällandet w>d Mantalsstrif.
Ningen, matt afseende ä dt förändringar med egendomar stier annat, som kunnat inträffa Under ben emellatt Mantalsskrifningen och Taxeringen förslutne tiv.
Pag. 6 l och 6?.
Dä i g. Art. 2 § 10. mom. sa. ges att frän inkomst af egen. domar, hwilka den stattstyl, dige ä andra orter innehaswer, ej mä afdragas ranta ä stullder, dem ägaren deremot uti Summariska Uppgiften öfwer hela sin bthällning z» ger att afräkna, sä följer deraf, att han bör wiv in. gifning till Berednings, eller Taxerings.
Committee, meddela en sä beskaffad Summarist Uppgift öfwer hela fin behållning.
I detta hänseen. de äro FormUlairen N:o ; och 4 felaktigt styliserade, emedan det första alldeles icke nämner annorstädes belägne Hemman, hwarä likwäl särsttld Bilaga är bifogad, och Let andra uppger inkomsten: oberäknade -en utaf annoesiäSe» äzand» Lemman, Reniifi g-nsm Protocolls-Utdrag den 20 Sept mber, stall Ukstottet framdeles, sä fork möjeligt ar, inkomma med Förstag ej mindre lill Nya Formuiair för uppgift M Mantalsstrifnittg samt Berevnittgs- och Taxerings-Committeerna, ätt äfwen nägra Reglor till Skattffylldiges och Taxeringsmannens underrättelse» - 688 Dm 22 September. hwilket twärtom bör heta: inberäknadt
Se utaf »nnsv, slädes Ägande hemman.
Dessutom aro bada Formue lairen äfwen i det afseende ofullständige, att de icke lemna exempel pä afdrag ifrän en inkomst af embete.
Utdrag af Protocollet, häsilt ittl Riksens Häglof!» Smnders Bewillnings , Utssott wid Urtima Riksdagen uri Örebro d22 September iZio» Jfrän lltstottets ttu fattade bcflut öfwer Herr Advocat-Fiscalcn Falkmans Anmärkning wid i.
Art. i. §. r. inom. af Bcwillnings Förordningcn, rörande ny beskrifning pä hwad som bör förstäs med orden: behällen inkomst, och bwilka afdrag derifrän mä äga rum, reserverade sig bcmälte Herr Advocat-Fiscal, under åberopande af Anmärkningens innehäll Ut supra.
Lx krotocollo k-. ?.
Kaileuberg.
Den 22 September. 689 Uppisa Ko; 8.66, ock Xäsln ilen ry 8spt, l8ro. kreAs-8r^n<ist ry - - 8ocxrre-8t^näsr gen 4 Oct. - - Lonäe - 8iSnäer gen LA 8ext. - Wördsamt Memorial. v^enom RemiH af den 20 i denne mänad, har Högloft.
Ridderskapet och Adeln, behagat infordra Banco-Utskottets utlätande, öfwer Herr Ryttmästare» H. I.
Sahlefeldts, för
Delägarne i Äbo Discont-Contoir, gjorde pästä.nde, att, i anseende till Discont.
WerketS iräkade obesiänd, och, före Octroyens flut, med Delägarnes förlust förestäende upplösning, af Banken, emot dest Transport-Sedlar, ätcrfä det Silfwer, eller Silfrets belopp i Speciemynt, som Actie-ägarne, till winnande af delaktighet i Werkst, uti Banken inlemnat.
Öfwer de flere i allmänhet af Herr Ryttmästaren omnämde considerationer, och till bifall äberopade motiver, kan, utan inhämtad fullständig upplysning i det ena och andra, nägot bestämdt yttrande nu icke äga rum: och hwad i synnerhet angär den pretentions-talan emot Banken, som Herr Ryttmästare», ä meranämde än icke upplöste Discont Bolags wägnar, yrkat, finner Banco-Utskottet densamma, under ämnetS nuwarande outredda skick, och sä länge stut. liqvid, samt Bolagets upplösning, icke föregätt, wara af sä obestämd beskaffenhet, att Utskottet icke kan uti öfwerwägande deraf ingä; men äfwen wid detta tillfälle, kan Banco UtBihang.
N:o 87, 88. stöt - 690 Den 22 September. flottet ej undgä, att yttra den grundade öfwer, tygeise, som ock Herr Ryttmästare» icke lärer wilja draga i twifwelsmäl, att Riksens Stän. ders Bank, bäve äger förmäga, och ej under, läter, att emot hwar man i laga ordning full. göra allt, hwad den, efter rättwisa och ^billig, bet, kan anses pliktig att uppfylla.
Orebro den 82 September iZio. darl stärner.
O. W«5tmsn. ?.
L-uaclArell ^oli-son. ^nä. sso2ckim8soa. blelsjo^ius. r/xpUii ocl> tzoälc!i>i1 kor »1!r 8l,1n6en 6en ir 8ept. r8lv.
Stormäktigste Allernädigste Konung.
Riksens Ständer, af Eders Maj:ts Nädi. ga Kallelse till denna Urtima Riksdag, funnit hufwud,ateliga föremälet för deras samman, kongl wara Walet af en Tronföljare samt hwad dermed kunde äga gemenskap; dä efter en längwarrg nytz afflutad Riksdag, den all. wänna rösten yttrat sig i önskningar, att de wld berörde Riksdag gMde
Författningar mätte undergä erfarenhetens pröfning, innan derwid Den 22 September.
691 förändringar företages, samt de mäl, hwilka till en nästföljande Riksdag blifwit uppskutne, under en längre tid upplysas och beredas, innan de komme till afgörande, helst somlige frögor fordrat Embetsmanna ätgärder, hwilka under den korta tid, som, sedan Riksens Ständers se. naste sammankomst förflutit, ej kunnat widta. gas; dä Riksens Ständer med afseende härä, ansett sig päkallade, bäde af Nationens önskan och klokhetens föreskrifter, hafwa de stadgat sitt beslut att wid denna Riksdag än ytterligare läta blifwa hwilande alla de mäl, hwilka i det senaste Riksdags.
Beflutet äro till den nästföl. -ande Riksdagens pröfning hänskutne.
De förrättningars, hwilka enligt Grundla, garne wid hwarje Riksdag Riksens Ständer äligga, hafwa Riksens Ständer ^ej welat undan, draga sig att fullgöra.
Wid en del hafwa Rik. sens Ständer redan lågt sin ätgärd, och de äterstäende skola utan dröjsmäl företagas, men ut« om de uppflutna Oeeonomifla wälen, är det egenteligen de wid sistledne Riksmöte beredde, och till nuwarande Ständers afgörande hänflut. ne förslag till förändringar i Grundlagarne, hwilkas pröfning Riksens Ständer än ytterliga, re welat uppskjuta i den öfwertygelse, att deras grund ännu kan widare behöfwa undersökas och deras andwändbarhet, under en längre tid gran. flas.
Detta Riksens Ständers beslut, fä Rik. seus Ständer i underdänighet härmed till EderS Maj t öfwerlemna; men dä ibland de hwilande ConstitutionS.frägorne äfwen förekomma de an. märk.
692 Den 22 September. märkningar wid Riksdags.
Ordningen, Eder Mayl i Räder täckts Riksens Ständer meddela, och den 81. §.
Regerings Formen uttryckeligen föreskrifwer, att Riksens Ständer nu derom sko. la sitt beslut fatta, hafwa Riksens Ständer til. lika hos Eder Maj:t welat anmäla deras un. derdäniga hemställan, om icke Eder Maj:t, i lik. hel med hwad Riksens Ständer för deras del beflutit, skulle äfwen för sin del i Räder täckas tilläta, att pröfningen och afgorandet af besia Eders Masits anmärkningar wid Riksdags-Ord. ningen, likaledes till nästa Riksdag finge blif. wa hanlande.
Ridderskapet och Adelns Protokoll wid Urtima Riks. dagen i Arebro den 22 September 1810.
S. D. c^iföll Högloft.
Ridderskapet och Adeln Stats Utskottets den 20 sistledne September pä bordet lagda Memorial, inuehällande Utskottets förslag att de f. d. Konungen tillhörige Riks. gälds-Contoirets obligationer utbytas mot sam. ma Contoirs serskillda förbindelse pä hela Capi. tal. beloppet med 5 procents ärlig ränta, samt att det ä de gamla Obligationerna upplupna In.
Den 22 September. 693 Interesie uträknas och godtgöreS till den dag, under hwilken den serskillda förbindelsen utfärdas.
Lx ?rotocollk> O. 8ilvsrkolps.
RidderstapetS och Adelns Protokoll wid Urtima Riksdagen i Arebro den 22 September i8ic>.
S. D 3)eflöt Högloft Ridderskapet och Adeln att förena sig med Bonde.
Ständet i desi beslut, att ät Expeditions-Utskottet uppdraga författandet af en underdänig skrifwelse till Kongl. Maj:t, med anmälan, att, i kraft af Nämndens omröstning öfwer Högsta Domstolens Ledamöter, bemätte Ledamöter bibehälltt Riksens StänderS förtroende.
Lx ?rotoeollo 6. 8ilverkolpe.
RidderstapetS och AdelnS Protokoll wid Urtima Riksdagen i Arebro den 22 September 2810.
S. D. 89id föredragning af det Hederwärda Bonde-Ständets Protocolls Utdrag af den 14 den.
694 Den 22 September. denneS, innefattande bifall till det serffillta Ut. skottets Betänkande, rörande Riksdagens skynv. samma afslutande, med den enda förändring, att, med willtor de öfrige Respective Ständen sig dermed förenade, efter den 24 i denne mä. nåd ingen ny motion singe i Ständet wäckas; ansäg Ridderffapet och Adeln den skillnad af Z dagar som sig befann emellan den 24 och den 29 i denna mänad dä motionsrätten, enligt Riksdags-Ordningen, skulle upphöra, icke wara af den betydenhet att nägot beslut öfwer detta ämne, till instämmande med Bonde.Ständet, behöfde fattas.
Or suprs. klx krotocollo 6.
Utdrag af Högloft. RidderffapetS och AdelnS Protocoll wid Urtima Riksdagen i Örebro, den 22 September igro. S. D. företogs till slutligt afgörande Stats.
Utskottets den 11 dennes äterremitterade utlä. tande af den Z nästföregäende rörande Riks. dags wedergällningar för Ständens Secreterare, Cantzlier och Waktbetjening; och blef berörde utlätande af Ridderffapet och Adeln bifallit. supra. Lx ?rotocollo /i. 6.
Den 22 September. 693 Utdrag af Högloflige RidderffapetS och AdelnS Protocoll wid Urtima Riksdagen i Örebro den 22 Sept. igro. S. D. Instämde Ridderffapet och Adeln uti det af dcl Högwördige Preste-Ständer fattade, och genom Protocolls.
Utdrag af den 20 Sep. tember communicerade beslut att anmoda Bewilininqs-Utskottet att uppgifwa och till RiksStändens Plena skyndsamt inlemna Förslag till nägra Reglor med bifogade Formulairer för Taxerings.
Committserne, genom hwilkas iaktta, gande den jemwigt och likställighet uti Taxerin. garns, som synts wara första willkoret för möj. ligheten ak den nya Bewillningens utgörande, kunde winnås, ve supr,. klx krotocollo 6.
Utdrag af Höglofttge RidderffapetS och AdelnS Protocoll wid Urtima Riksdagen i Örebro den 22 Sept. 1810.
S. D 8)iföll Högloft.
Ridderffapet och Adeln till alla delar Stats.Utskottets den 20 sistledne pä bordet lagda Betänkande, angäende Riksgälds.
Werkets tillständ och förwaltning. klr supr,. Lx krotocollo A. 6.
Utdrag 696
Utdrag af Högloflige Ridderskapet tch Adelns Protokoll wid Urtima Riks. dagen i Orebro den 22 September 1810.
S. D. 8)ifölls Banco.
Utskottets den 28 sisil.
Augusti pä bordet lagda Memorial af den uz i samma mänad, innehällande Utskottets hem. ställan, om icke, lill undwikande af en icke obe. tydlig kostnad och jemwäl tidspillan, den ätgärd, som i afseende pä inventeringen af Bankens redbarheter Banco Utskottet äligger, mätte wid denna Riksens Ständers Urtima sammankomst fä blifwa ästdosatt. vr «upr,. Lx ?rotocollo A. 6.
Utdrag af Högloflige Ridderffapets och AdelnS Protokoll wid Urtima Riksdagen t Örebro dm 22 September Igro. S. D. Remitterades till Bewillnings.
Utskottet ett Memorial af Herr von Kruus, Conrad, Major, rörande omständigheter att iakttaga wid uppbörd af Bewillningen utaf Officerare och Tjenstemän wid Regementerne. vt supm. Lx ?rotoLollo A. O. Silverstolpe.
Den 22 September. 697 Utdrog af Högloflige Ridderffapet och Adelns Protokoll wid Urtima Riksdagen i Örebro den 22 Sept. 1810.
S. D. ^8iföll Högloft.
Ridderskapet och Adeln ärwen för sin del, det af Hederwärda Bonde.
Ständet tagne beslut, att till Expeditions-Ut. skottet öfwerlemna, för att i Riksdags.Beslutet för innewarande Riksdag införas, Riksens Ständers wid sistlcdne Riksdag fattade beslut om stadfästelse ä Skattemäns, genom 1739 ärS Kongl. Förordning om Skatteköp, wundna fria dispositions, rätt öfwer sina hemmans skog. vt supr». Lx ?rotocollo A. 6.
Utdrag af Protokollet, hältet hos Högwördige Preste.
Ständet wid Urtima Riksdagen uti Örebro den 22 Sept. i8lv.
D. ^ill Stats.
Utskottets den 20 dennes pä bordet lagda hemställan, angäende den del af f. d. Konungens enskildta förmögenhet, som bestär uti Riksgälds.
Contoirets Obligationer, kemnade Preste-Ständet sitt bifall, vt supr». Lx krotocollo I. v.
Utdrag 698 Den 22 September.
Utdrag af Protokollet, hältet hos Högwördige Preste-Ständet wid Urtima Riksdagen uti Arebro den 22 Sept. 1810.
S. D. ^wad Stats.
Utikottet uti desi den 20 dennes pä bordet lagda Betänkande, angäende Riksgälds-WerketS tillständ och förwaltning, hemställt och tillstyrkt, blef af Preste.
Ständet bifallit.
Or supra. Lx ?rot«c:olla O. Utdrag af Protokollet, hältet hos Högwördige Preste.
Ständet wid Urtima Riksdagen L Arebro den 22 September igro. S. D. den 20 dennes pä bordet lagda Utlätande, i anledning af Herrar Fullmäktiges i Riksgälds-Contoiret gjorda för. frägan, huruwida Herrar Fullmäktige, dä nä. gon af deras Med.
Ledamöter genom en, längre tid fortfarande, sjukdom hindras att i göromä. len deltaga, mä äga rätt att till tjenstgöring inkalla den för honom af Riks.Ständen ut. nämde Suppleant, blef af Preste.
Ständet gilladt.
Tx ?rc»tocollo O. /Umgvill.
Den 22 September. 699 Utdrag af Borgare-Ständets Protokoll wid Urtima Riksdagen i Arebro den 22 September l8ro. S. D (§tats-Utskottets sedan förledne gär. dag pä bordet hwllande Memorial, med förslag till utbytande af de f. d. Konungen enskilt till. hörige Riksgälds-Contoirets Obligationer, före. hadeS ä nyo och bifölls.
Lx ?rotoco1Io 0.
Utdrag af Borgare-Ständets Protokoll wid Urtima Riksdagen i Arebro den 22 September i8ro. S. D. 2-ill slutligt afgörande företogs Stats.
Memorial innehällande anmälan af Herrar Fullmäktiges i Riksgälds-Contoiret för. frägan om rättigheten att till tjenstgöring in. kalla utnämd Suppleant; och bestöt Ständet för sin del förklara, att ett sädant inkallande mä wid Ordinarie Fullmäktigs laga förfall, dock ej annorlunda, äga rum.
Or supra. kxkrotocollo I.
O. Valerius.
Utdrag 7oo
Utdrag af Borgare-Ständets Protokoll wid Urtima Riksdagen t Arebro den 22 September igro. S. D. Ä?ed antagande af Högwördige PresteStändets inbjudning, beflöt Borgare-Ständet, det skulle, till befordrande af jemwigt och likställighet wid Bewillningens utgörande, Bervinvings-Utskottet anmodas, att uppqifwa och till Plena skyndsammast inlemna förslag till nägra reglor med bifogade formulairer för TaxeringsComiteerne.
Lx krotocollo l).
Utdrag af Borgare-Ständets Protokoll wid Urtima Riksdagen i Orebro den 22 September i8io. S. D. Remitterades till Stats.
Utskottet ett Memorial af Herr Borgmästaren Arsenius med hemställan, om icke benädningsfrägor i Balauce- och crsättningsmäl böra ensamt af Konungen behandlas och pröfwaS. vt supra. Lx krotocollo ä- O. Valerius.
Den 22 September. 701 Utdrag af Protokollet, hället hos Bonde-Ståndet wid Urtima Riksdagen i Orebro den 22 September 1810. S. D. Efter förnyad föredragning af Stats.
Utskottets i gär pä bordet lagda Memorial, angäende Fullmäktiges uti Riksgälds Contoiret gjorde förfrågan om ej, dä nägon af dem en längre tid hindrades af sjukdom frän tjelistgöringen, den utnämde Suppleanten kunde inkal. las; beflöt Ständet, att wid omiörmälte in. träffande förfall för nägon Fullmäktig, pä det göromälen mätte bibebällas i oafbruten gäng.
Suppleanten mä af Fullmäktige tillkallas, vr supra. kx krotocollo (-adriel Öämanri.
Utdrag af Protokollet, hället hos Bonde-Ständet wid Urtima Riksdagen i Arebro den 22 September 1810.
S. D. anledning af Högwördige PresteStändets. i nu uppläst Protocous Utdrag af den 20 i denna mänad, gjorde inbjudning, och pä de skäl der funnoS anförde, förenade sig med detta Ständ Bonde-Ständet, derom, att BewillningS.
Utskottet skulle anmodas uppgifwa och till Riksens Ständers Plena skyndsammast in - -02 Den 22 September. inlemna, förslag till nägra regler med bifogade förmulairer för Taxerings.
Committeerne, genom hwilkas iakttagande, den jemnad och likställig, het i Taxeringarne, som syntes wara första willkoret för möjligheten af ken nya Bewillnin. gens utgörande, kunde winnås, llr supra.
Lx Urotocollo 6abrisl Öllmsao.
Utdrag af Protokollet, hältet hos Bon. de-Ständet wid Urtima Riksdagen i Arebro den 22 September 1810.
S. D. c^)eflöt Ständet uppä derom af Tal. mannen gjord framställning, att Riksdagsman, nen Johan Olsson LongbergS Memorial, angäende lindring i Bewillningen för Socknar, ne i Gestrikland, skulle till Bewillnings-Utskot. tets handläggning förwisas. k7r supra.
Lx ?rotoooIIo 6abriel Oämsoo.
Utdrag af Protokollet, hältet hos Bonde.
Ständet wid Urtima Riksdagen i Arebro den 22 September -810.
S. D. Upplästes äter och gilladeS Stats.
Ut. skottets förledne gärdag pä bordet lagda Belän. kan.
Den 24 September. -oz kande, angäende den del af f. d.
Konungens enskildta förmögenhet, som bestär i Rrksgälds.
Contoirets till Sedelhafwaren ställde Obligatio. ner med 5 procents ränta, och destas utbyten emot samma Contoirs förbindelse pä hela Ca. pita!'beloppet med lika ränta, samt den upp. lupne räntans godtgörande. ilr supra.
Lx ?rotocollo 6alrrisl Oämaoo.
Uppllil lior 8->mrI. kilc;-8t-!n<!eli ckcn 26 september iZio» Kongl. Maj:tS Nädiga Proposition till Riksens Ständer, angäende anstallter till JernwerkS. rörelsens understöd: Gtfweu Arebro Slott den 24 Sept. 18 ro. 29id den sist förflutna Riksdagen sökte Kongl. Maj.t att wända Riksens Ständers synnerliga uppmärksamhet pä Jernhandteringens wädliga tillständ och pä dest behof af allt möjligt under, stöd.
Maj.t insäg wäl, att medel till en »vidsträcktare allmän hjelp för denna ange. lägna näring icke dä wore att tillgä; men Kongl. Maj:t äskade dock af Riksens Ständer sädane tillfälliga anstallter att bereda Jernwerks, rörel. sen 704 Den 24 September. sen nägon lättnad, som omständigheterna syntes medgifwa.
Med tillfredsställelse emottog Kongl. Maj:t Riksens StanderS bifall till Dest Nädiga Proposition om ett Län af Banken till Tackjerns.
Bergslagcrnes upprätthällande.
Deremot erfor Kongl. Mast icke en lika fullständig werkan af Dest den 19 sistledne Februarii till Riksens Ständer afgifna Nädiga Proposition, genom hwil, ken till deras omtanka i Näder öfwerlemnades, akt lämpa de fordna Författningarne om Län pä Bruks-effecter efter Iernwerks. rörelsens dä. warande förhällanden och behof, att undan, rödja alla för Bankens säkerhet icke owillkorligen nödiga swärigheter derwid, och att sätta Banco-Fullmäktige i tillständ, att med wärdén om Banken förena en skälig omsorg för näringens beständ under ännu möjligen inträffande widrig. heter och mistöden.
Uti underdänig skrifwelse af den 24 April anmälte Riksens Ständer, att dä de funnit all förändring af de för Bankens Län pä nystnämda effecter föreskrifva stadganden, i synnerhet under Werkets däwarande financiella ställning, böra med all förfärlighet undwikas, hade Riksens Ständer endast bifallit, att alla de Jern-län, hwilkas äterbetalnjng blifwit för. längd till den 1 Junii innewarande är, finge innebegripas under samma äterbetalnings styl. dighet. som de, hwilka frän föregäende den i November till den 1 Maji utgätt och utainge, äfwenwm. att för de pä Attester frän Uppstä.
Lernas wägar bewiljade Län, ssulle uti inne. warande är fä ätnjutas enahanda förmon, hwad Den 24 September. 703 äterbetalningen anginge, som Författningarne för de ä Stapelstads wägarne förwarade effecter medgäfwe.
Majit stulle ej äter framställa till Riksens Ständers Lfwerwägande ett ämne. hwar. öfwer de sälunda förut sig yttrat, om icke se. dermera utwecklade omständigheter kemnade Kongl. Maj:t dertill nya och wigtiga anledningar.
Uti ofwanberörde Nädiga Proposition af den 19 sistledne Februarii anförde Kongl. Majit, att af Iernwerks. rörelsens beständ berodde icke allenast alla de idoge Medborgares wälfärd, som i denna widsträckta näring nedlagt sina Capitaler, eller pä dest mängfalldiga grenar anwända sin arbetöförmäga: att
Jordbruket icke utan att förfalla kunde sakna den ifrän äldcr päräknade afsättningen af dest alster till en hand^ tering, som systelsatte en stor del af Rikets innebyggare: att denna afsättning, en gäng för, lorad, stulle ej lätteligen kunna ersättas för ett land, sädant som Swerige, belägit wid ett haf med sädesrika kuster och under ett klimat, som ej medgäfwe nägon hastig fortkomst af nya slöjder: att SwerigeS handel stulle nära upphöra, om de betydligaste af Rikets epportwaror icke mera kunde tillwerkas, Rikets Credit och Pen. ningewerk i följd deraf förstöras och slutligen Statens behof icke kunna fyllas genom bestått, ningar pä ett wanmägtigt Jordbruk och pä nä. gra äterstäende inskränkta Slöjde. näringar alle. na, samt att äfwen om den för hela Riket wist. tiga angelägenheten att upprätthälla Jernhand Bihang.
N:o L9, 90- te - 706
Den 84 September. teringen endast betraktades frän den serskildta synpunkten af Bankens intresie, ansäge Kongl. Maj:t
Sig böra anmärka, att till bewarande af detta Penningewerks nyttigt utsträckta Credit och af desi päräknade inkomster, fordrades framför allt annat, att penninge omloppet un. derhölles och medel inbragtes genom näringar, nes oafbrutna drift.
Under nägra fä mänaders förlopp har er. farenheten ytterligare bekräftat sanningen af desia anmärkningar.
Jfrän Jernhandteringens fortfarande wanmakt härleda sig förnämligast de hinder för en jemn rörelse af Rikets hela Oeconomiska system, hwilkas werkningar redan äro känbara för Landtmannen, för den Hand. lande och för Närings.
Jdkaren.
Mast finner nogsamt, att sä länge Europas Politiska förhållanden, hwaruti Swe. rige genom ett olyckligt krig blifwit inweckladt, lägga ett oundgängeligt twäng pä Swensta Export, handeln, kan detta Rikes Jerntillwerk. ning icke äter uppbringas till desi förra höjd.
Men Kongl. Maj:t har trott och tror ännu, att nägra utomordentliga medel böra och kunna widtagas för att upprätthälla denna med allmänt förfall hotade näring, intill desi förändrade omständigheter öppna nya utwägar till desi fortkomst.
Ännu inser man kanhända icke nog allmänt den wäda för Riket, som Jernhandteringens närwarande tillständ bereder.
Med en afund, sam känsta thogkommande de fördelar, som lyckf li - Den 24 September. 707 liga tillfälligheter, under en alltför kort period, erbödo denna Närings.
Idkare, torde mängen anse den förlägenhet, hwaruti de sedermera rä. kat, endast som en wänlig omwexling af enstildta personers öden.
Det är likwäl icke deras lidande, som nu förnämligast bör komma i beräkning.