Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta förslag, som af två Riks-Stånd antogs att hvila till grundlagsenlig behandling, men af de öfriga två Riks-Stånden ej godkändes, förföll genom den i Förstärkt Konstitutions-Utskott anställda omröstning; hvaremot, jemlikt samtliga RiksStåndens beslut, ett alternativt förslag i afseende å utländska mäns kallande till ofvanomförmälda tjenster, innefattande vilkoret, att de skulle vara af den rena evangeliska läran, blef hvilande lill innevarande Riksmöte och har nu vunnit samtliga Riks-Ståndens bifall samt blifvit till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemnadt.
Den på Kongl.
Maj:ts pröfning af sistnämnde förslag ännu beroende frågan, om och på hvad vilkor utländsk mans befordran till embeten och tjenster i vårt land må vara med gifven, eger ej sådant nödvändigt sammanhang med frågan om bibehållandet af den med hänsigt till religions—bekännelse gjorda begränsningen af dan infoddes behörighet till ofvanberörde tjensters innehafvande, att hinder för närvarande kunde anses möta, att denna sednare fråga särskildt för sig ånyo upptages och behandlas, dertill Möglodige Ridderskapet och Adelns ledamot Herr Liljenstolpe, Axel Fredrik, genom en till Konstitutions-Utskottet inlemnad motion jemväl gifvit anledning.
Detta ämne hörer ock obestridligen till dem, som i synnerlig mån böra vara föremål för lagstiftarens uppmärksamhet.
Det står i närmaste samband med den stora angelägenheten att värda och befrämja hvad som länder till vetenskapernas och konsternas utveckling inom vårt land, och afser således ett af samhällets högsta andliga och materiella intressen för den närvarande tiden och för framtiden; och till frågans förnyade framställning har Utskottet nu trott sig finna skälig anledning, så väl i det bifall en betydlig del af representationen vid sistförflutna Riksmöte gifvit det förut väckta förslaget, som ock i den förhoppning
Ut - Konstitutionsutskottets Memorial, JV? 12. 17 Utskottet uti dess under den 29 nästlidne Maj afgifna Memorial, JVs 7, uttaiat derom, att genom särskildt tillägg vid ifrågavarande § i Grundlagen skall komma att beredas möjlighet för utländsk man, att medelst naturalisation vinna, i afseende på behörighet till tjensters innehafvande, i det närmaste lika förmän, som infödd svensk man tillkommer; i hvilket läll anledning vore, alt hindret af främmande religionsbekännelse kunde oftare, än nu, komma att ligga i vägen för samhället att för vetenskap, konst och högre tekniska inrättningar tillegna sig utmärktare förmägor, och att således en grundlagsändring, åsyftande inskränkning af vilkoret om trosläran till endast de fall, der verklig nödvändighet kunde anses fordra detsamma, borde så tidigt, som möjligt, förberedas.
Frågan, för hvilka tjensters innehafvande den rena evangeliska lärans bekännande må uppställas såsom oeftergifligt vilkor, bör icke bedömas efter annan grund, än afseendet å föremålen för tjenstemannens verksamhet, i hvad mån de kunna ega beröring med religions-undervisningen och de för religionsvården nödiga befunna anstalter, och huruvida för öfrigt tjenstemannen särskildt i och för sin befattning måste stå i sådant förhållande till andra personer, som icke kan på ett för samhället tillfredsställande sätt iakttagas, derest han hyllar annan troslära, än den af samhället antagna.
Såsom ett vilkor, hvarförutan det allmännas förtroende till tjenstemannens rättrådighet och nit för sina pligters fullgörande icke skulle kunna ega rum, kan Grundlagen icke anses hafva framställt detta anspråk.
Det är således uppenbart, att då den ena befattningen i Statens tjenst står i vida aflägsnare förhållande till religions-angelägenheterna, än den andra, och ifrågavarande vilkor, såsom en inskränkning, ledande derhän, att
Staten mången gång kan nödgas försaka den högre förmågans användande i dess tjenst, icke bör utöfver den tvingande nödvändigheten ega tillämpning, ett för alla tjänster gemensamt stadgande i afseende på detta vilkor icke är lämpligt eller nyttigt.
Utskottet, som anser sig icke böra gifva frågan större utsträckning, än den i det förut väckta förslaget egt, har bibehållit öfvertygelsen, att de i samma förslag omförmälda befattningar icke äro af den beskaffenhet, att vilkoret af Statsreligionens bekännande bör för deras innehafvare ega rum.
Den erinran, som emot det förra förslaget var inom representationen gjord, att universiteternas professorer äfven af medicinska och filosofiska fakulteterna, såsom ledamöter af Akademiska Konsistorierna, hade egenskap af domare, torde få anses hafva förlorat det egentliga af sin förmenta vigt, sedan, till följd af Kongl. Förordningen den 2 April 1852, den universiteterna förut tillkommande domsrätt upphört, med undantag endast af frågor om fel och försummelser i embetel af universiteternas embets- och tjenstemän, äfvensom af den disciplinar-mvndighet öfver den studerande ungdomen, som, vid betraktande af de derför i särskild Kongl.
Förordning nämnde dag antydda gränsor, måste anses kunna utöfvas utan beroende af skilj Bih. lill lt.
Prot. 1835 & 1854. 3 Sami, 6 Häft. 3 IS Konstitutions Utskottets Memorial, M 12. aktighet emellan religions-bekännelser.
Universitets-lärarens egentliga kall afser utvecklingen af lians vetenskap; med hänsigt till hans egenskaper deruti, men icke ä de med befattningen i öfrigt förenade underordnade eller mera tillfälliga' bestyr, bör hans anställande i tjensten ske.
Det måste ju betraktas såsom ett beklagligt förhållande, om anställning i ett högre lärarekall skulle göras omöjlig för en af tidehvarfvets utmärktare män, t. ex. i den kemiska vetenskapen, endast derföre att han i en trosbekännelse, som icke behöfver på något sätt uppenbara sig i hans vetenskapliga verksamhet, tillhör t. ex. den reformerta kyrkan.
Från de länder, der de offentliga lärareplatserna stått öppna för vetenskapsmännen utan åtskillnad till deras religions-bekännelse, torde icke heller vara att af erfarenheten hemta något stöd för inkast om menliga följder af förslagets antagande.
I hvad förslaget afser läkare-befattningar samt lärare-beställningar vid andra inrättningar för vetenskap, slöjd eller skön konst än de nyss antydda högre läroverken, torde någon allvarligare betänklighet icke möta.
Konstitutions-Utskottet får alltså till grundlagsenlig behandling vördsamt fö reslå följande förändrade lydelse af Regerings-Forntens 28 §.
Konungen eger att — — — men icke på deras börd.
Till lärare-beställningar vid universiteterna, med undantag af de theola giska och juridiska, samt lill lärare-beställningar och öfriga tjenster vid andra inrättningar för vetenskap, slöjd eller skön konst, äfvensom till läkare-befattningar, eger Konungen utnämna äfven bekännare af annan troslära, än den rena evangeliska; men till theologiska och juridiska lärare vid universiteterna samt i öfrigt till civile embetsman inom Riket och till domare må sådane män endast nämnas, som äro af den rena evangeliska läran.
Departementschef skall föredraga och expediera alla ärenden, rörande befordringar, förordnanden, tjenstledighet och afsked, till och ifrån embeten och tjenster, vid de verk och stater, som under Departementet höra.
Af Herr Friherre Stjernstedt, A. IV., med hvilken sig förenat Herr Biskopen Hallström och Herr Domprosten Ahlstrand.
»Jag får reservera mig emot Utskottets beslut, att återupptaga det vid sista Riksdag väckta, men då i förstärkt Konstitutions—Utskott med 49 röster mot 29 fallna förslaget om sådant tillägg i 28 § Regerings-Formen, som förevarande Memorial innehåller.
Åf diskussionerna inom Riks-Ståuden tycktes som de väsendtligaste anmärkningarne emot för laget Konstitutions-Utskottets Memorial, M 12.
19 ansågos ligga i de betänkligheter, sora yttrades deremot, att lärare-beställningar vid Universiteten bekläddes med andra än den rena evangeliska lärans bekännare, och häri bör måhända ock sökas orsaken till förslagets fall vid omröstning inom förstärkt Konslitutions-Utskott.
Genom att nu framkomma med enahanda förslag, som vid sisllidne Riksdag, tror jag att man undanskjuta den önskvärda och måhända äfven möjliga förbättring uti ifrågavarande hvilken innefattas i följande lörslag till förändring i 28 § Regerings-Formen:
Konungen eger, att — — — men icke på deras börd.
Till lärare-beställningar och öfrige tjenster vid inrättningar för slöjd eller shön konst, äfvensom till läkare-befattningar, eger Konungen utnämna äfven bekännare af annan troslära, än den rena evangeliska; men i öfrigt till civile embetsman — — Departementet höra.» Af Herr Tersmeden, Nils, med hvilken Herr Friherre Lagerfelt, Carl, instämt: »Emot här ofvan framställda förslag, i hvad det rörer Universitets-lärare, får jag mig reservera, såsom innebärande ett bland de många frön, hvilka i vår tid utsås till skilsmessa emellan Kyrka och Skola.
Snillrike lärare ega alltid en stark inflytelse å en liflig ungdom, hvilken, af främmande trosförvandter utöfvad, kan blifva ganska vådlig, vare sig att den yttrar sig uti indifferentism eller i ett för långt drifvet religiöst nit.» Af Herr Biskopen Fahlcrantz: »Om jag ock i allmänhet befarar, att vinningen af den föreslagna förändringen blefve mindre än vådan, så gäller min reservation dock egentligen Akademiska lärareplatsers besättande med utländningar och isynnerhet med bekännare af främmande religion.
Det lärer ej nekas, att, så vidt universitets-bildningen ej bör betraktas endast såsom meddelande ett oorganiskt aggregat af kunskaper, utan såsom åsyftande Svenske ynglingars universela och sannt harmoniska utbildning till Svenske män, så ingår i denna föreställning nödvändigt religion och fosterländskt sinne, såsom förenande och fullkomnande hufvud-elementer, och att följaktligen godt vore, att
Universitets-lärarne och deras verksamhet sammanhölles och förädlades af fosterlandskärlekens och religionens gemensamhet.
Om äfven för närvarande häruti mycket återstår att önska, så är åtminstone likgiltigheten i detta afseende hittills ej erkänd såsom princip, hvilket den nu skulle blifva.
För öfrigt skulle ock det sken af indifferentism och af vetandets sättande ofvan om religion, hvilket Styrelsen, genom tillkännagifvandet af en sådan slags tolerans skulle ådraga sig, hvarken för denna eller för ungdomen eller för folket vara båtande.
IHANG Till samtelig O ♦ Riks-Ståndens Protocoll^ Innehållande de Handlingar, Hvilka till Riks-Stånden blifvit allemnade, Såsom Konungens Nådiga Propositioner, Riksens Ständers Utskotts Betänkanden och Förklaringar, Samt Riks - Ståndens Protocolls - Utdrag, vid Urtima Riksdagen i Stockholm 1815.
STOCKHOL M. Tryckt i Eimsns och Granbergs Tryckeri/ 1815- Utdrag af Hedervärda Bonde-Ståndets Protocotl vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 21 Juni 1815* S. D, XL/fter uppläsandet af Höglofl.
Stats-Utskottets elen I7:<le i denna månad afgifna betänkande, angående den Summa, som för Stats- och Riksgälds-Verkens behof erfordras, att genom Bevillning utgöras, beslöt Bonde-Ståndet, att Betänkandet skulle till Bevilluings - Uskottet öfver. lemnäs, för att tjena till grund för Bevillningens bestämmande.
Vid förnyad föredragning af det Högloft.
Särskildta Utskottets i .går npplästa och då på bordet lagda Betänkande af den 17 i denna månad, rörande öfve*klagad förlägenhet i Allmänna rörelsen och Förslag till inskränkning af umbärliga Utländska varor m. m,; upplästes tillika Höglofl. Stats-Utskottets Betänkande af den 17 i denna månad, rörande åtskilliga omständigheter sorn äga sammanhang, med Regleringen af Rikets Fenninge - Väsende; hvarjemte föredrogs Höglofl. Banco-Utskottets
Betänkande af den 2 7 sist lidne - Den 51 JuniJ lidne Maj, rörande utlåning af Banken på fast egendom. r Hedervärda Bonde-Ståndet, som Önskade ar t det Särskildta Utskottets Betänkande skulle på allmän bekostnad af den till Riksdagskostnadens bestridande anslagna Fond till trycket genast befordras och bland Riks-Ståndens .Ledamöter utdelas, fattade i öfrigt det beslut, att jemte Communicatiori af Särskildta oell Stats-Utskottens Betänkande:!, återförvisa Banco-Utskottets Utlåtande till Höglofl.
Banco-Utskottet, med vördsam och vänlig anmodan, att i afseende på det af Särskildta Utskottet föreslagna Lånebiträde af Banken, hvilket Ståndet anser innefatta det enda förbanden varande medel till Jordbrukets Upphjelpande och Bonde-Ståndet förty till noggrant behjertande på det ömmaste recommenderar, öfver alltsammans sitt utlåtande afgifva; hvarjemte Höglofl.
Bevillnings-Utskottet skulle uppdragas att i afseende på de af Särskildta Utskottet föreslagna beskattningar på öfverfiöds varor, sitt Betänkande meddela i sammanhang med det öfriga Bevillnings-Projectet; varande det BondeSlåndets tanke att gilla och antaga Särskildta Utskottets Betänkande i allt hvad det rörer de inhemska näringarnas upphjelpande och hämmande af öfverflöd, import och Nederlags-Handel, samt godkänna den sanning, att en fullkomlig
Näringsfrihet är högst nödvändig, både för Jordbrukare och Bergsmannen; men det bör efter §onde-Ståndets tanka äfven uppdragas åt Stats Ut - Den 31 Juni'.
Utskottet att utse de medel och utvägar, sorn fög det föreslagna Lån-Contoiret kunna finnas erforderliga efter de generela grunder, som Särskildta Utskottet föreslagit; äfvensom Högloft. Stats-Utskottet, i samråd med Höglofl.
Banco - Utskottet, torde föreslå de Reglementariska föreskrifter, sorn komma att tjena Låne-Contoiret till efterlefnad, och bestämma huruvida Banken kunde biträda med de 2 ä g millioner, sorn Särskildta Utskottet för ändamålet ansett nödiga, hvilket Rende-Stån-] det så mycket heldre förmodar, då frågan är otti hela Rikets upphjelpande, som sådant öfverens-. stämmer med Riksens Höglofl.
Ständers nyss å^ dagalagde liberalitet, då ett understöd af 800,000 B:d Banco blifvit till en enskilt inrättning be— viljadt, eller om detta Uåne-Contoir bör funderas pä Creditsedlar, i hvilket fall det vore nödigt att Riksgälds-Contoiret blefve försedt med ett Creditiv på Banken, svarande emot behofvet, så att'
Realisationen nu sorn tillförne kunde fortfara; och förmodar Bonde Ståndet det ej vara af vådelig påföljd att det erforderliga Lånbitradet utlemnas i Creditsedlar, och att det i alla händelser lärer blifva nödvändigt att tills vidare ej indraga och mindska hvarken Banco-sedel-Stocken eiler Credit sedlarna; och som Riksmötet lider till slut och ingen åtgärd ännu blifvit vidtagen till näringarnas och den inhemska industriens upphjelpande, har Bonde-Ståndet velat com/nunicera sina tankar med öfriga Respectiva Riks Stän - 4 :de B.
Jfro 143, M4- 1138 Den 21 Juni.
Stånden, med vördsam och vänlig anmodan att uti enahanda beslut instämma. tJt Supra.
Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. X-Jpplästes Höglofl.
Ståts-Utskottets ankomne lierättelse och Utlåtande af den 17 innevarande, örn. Riksgälds-Verkets Styrelse och För* vältning, sedan 1812 års Urtima Riksdag, samt detta Verks nuvarande tillstånd, tillika med bemäite Utskotts Samma dag afgifna Betänkande, angående förhållandet med restantierna å Riksgälds-Contoirefs medel i Götheborgs och Bohus Uän, hvilket, ej mindre än Riksdagsmännens Anders Kilssons från Jemtland och Johan Johanssons från Kronobergs Jjän, yttranden, att decharge borde meddelas Riksgälds-Contoirets FirHmägtige och Commissarier, samt den för Kaminereraren Ström föreslagna Gratificationen bifallas, Hedervärda Bonde Ståndet, efter skedd proposition, enhälligt biföll; hvarom Vederbörande skulle på vanligt sätt underrättas.^
Den 2 2 Juni. J139 Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln den 22 Juni I8i5‘ S. p. "U”ppbröts
Herrät- Klectorérnas
Lista till Val af 2:rié Ledamöter af Expeditions Utskottet, och beftttinos dertill vara utsedde: U:o 713.
Herr Cremer, Fuilm.
Herr Grun delstjerna, Axel, Cantzlist.
N:o 778- Herr Eeyotiankaf, Fullm.
Hert Ehrengranat, Carl, Cabinets - Secreterare.
Ex Protötollo A. G. Silverstolpe. S. D. Beslöt Högloft, tlidderskapet och Adeln att den af StatS-Utskottet till ett belopp åf
Två och en half millioner Riksdaler föreslagna Bevil!* nings Summan skulle såsom provisorisk meddelas Bevillnings-Utskottet, för att tjena .Utskottet till grund vid det föislag till Beviliningens fördelning, hvarmed detsamma anmodas till Riksens Ständers Elena skyndesamt inkomma.
Ex Protocollo A. G. Silvefstolpe. S. D, Den 22 Junti S. D. Jbiföllos, vid förnyad föredragning, följande Lag-Utskottets Memorial af den 25 och 26 Maj, liv ilka den 19 dennes blifvit på bordet lagda, nemligen: 1:0
Angående bevis till bestyrkande af sjukdoms förfall. q:o Angående Konungens Befallningshafvande* skyldighet att pröfva frågor om arbetstvång. 3:0
Om befrielse från erläggandet af lösen i mål som röra fattigvården m. m.
Ex Protocollo A. C. Silverstolpe. S. D. Allmänna Besvärs- och OeConomie Utskottets , den 19 Juni på bordet lagda, Memorial af den 13 Juni, angående Allmogens pä Gottland skyldighet att underhålla Strandridare-Boställen m. m.,'blef å nyo föredraget, och i anledning a£ dervid gjorda anmärkningar till Utskottet återförvisadt.
S- T>.
"Y id uppläsning af Constitutions-Utskottets Memorial, af den 20 Juni, hvarigenom Utskottet till justering aflemnar den Riks-Act, som kommer - Den 22 Juni' mer att upprättas imellan Svea Rikes Stander och Norriget Stor-Ting, till bestämmande af de genom föreningen imellan Sverige och Norrige uppkomna Constitutionella förhållanden, blef den uti berörde Memorial gjorde hemställan bifallen, samt RiksActen godkänd.
Ex Protocollo A. G. Silverstolpe.' S. D. I anledning af det Vällofl. Borgare-Ståndets under den 12 Juni meddeldta Protocolls-Utdrag, innefattande en inbjudning till instämmande i det tillägg till Ståndens beslut i afseende på Organisationen af en Comité till utarbetande af förslag till en ny reglering af Statens Embeten och Tjenster, att denna Comité borde bestå, icke blott af Embetsman, dem Kongl. Maj:t £
Nåder förordnar, utan oek af Rikets Ständers ledamöter, hvartill Fullmäktige i Banken och Riksgälds-Contoiret, eller andra, kunde af RiksStånden utses; Beslöt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln att uti detta tillägg instämma i så måtto, att Ridderskapet och Adeln ansåg en Fullmägtig i Banken och en i Riksgälds-Contoiret för hvarje Riks-Stånd böra a Riksens Ständers vägnar till ledamöter i berörde Comité förordnas.
S. D. Den 2 2 Junii S. T>.
Vi d förnyad föredragning
Taiföllös följande Allmänna Besvärs och Oeconomie Utskottets Memorial och Betänkarsden af den 13 Juni, hvilka den ig och 20 blifvit lagda på bordel, nemligen: 1:0
Angående röstberäkningen på flera stäf, len, der Stads- och Landsförsatnlingarne äga en gemensam Själasörjare, tqm af dega båda kallas till förslaget, 2:0
Angående ersättning för dem som genom uppdämningar i Hällsjön uti Elfsborgs
Län blif* va lidande. 3:0
Län anlaggde Grän* sp-tullars afskalTande, 4:0 Rörande väckt fråga om Mätare-pennin* gars afskaffande.
Ex Protocollo A- G, Silverstolpe, S. D. .Återremitterades Stats-Utskottets d 1 g Juni på bordel lagda Betänkande af d. 14 nästföregående, om yrkad ersättning för Bohus, Carlstads och Elfsborgs
Läns innevånares lidande och be* svar under sista fälttoget.
Ex Protocollo A, G. Silverstolpe, Den 2?
Juni. »MS 5.
D. i öredrogos ä nyo och biföllos följande Stats-Utskottets d. 19 och 20 Juni pä bordet lagrie Betänkandet! af cl. 9, 14 och 17 nästföregående , nemi. 1:0 Angående Assessoren v. Sclianfz’s Memorial om Kronorentornas utgörande i persedlar och varor i stället för penningar. 2:0
I anledning af Friherre Wrangels Memorial, angående Beyillningens jernnare fördelning, in. m, 3:0
Angående bestämmandet af någon fond J för qtt dermed ersätta Svenska Medborgares genom uppbringningar lidna förluster. 4:0 Innehållande Utskottets Berättelse och Utlåtande om Riksgälds-Verkets styrelse och förvältning sedan 18) 2 års Urtima Riksdag, samt detta Verks nuvarande tillstånd, i anseende till ^tilder, tillgångar och fordringar, Ut Supra.
Ex Protocollo A. G. Silverstolpe S. D. t oljande Lag- samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens, den 19 Juni på bordet lagda Memorial, af den 1 och 18 nästföregående, blefvo af Ridderskapet och Adeln bifailne, nemligen: 1:0 22 Juni. 1:0
Angående utstakandet af en viss betalningstid för skulder, 2:0 I anledning af Riksdagsmannen Sandstens Memorial om skyldigheten till Varggårdars och fVarggropars underhållande. 3:0 Angående utvidgad Handels - och Seglationsfrihet för Innevånarne i Skäne och Blekinge, 4:o Angående Randsvägars utvidgande, 5:0
I anledning af gjordt påstående om oinskränkt frihet till svedjande, - 6:o Angående rättighet till svedjande för Skatte-, frälse och Krono-Skatte-Hemmans åboe? inom Kronobergs Rän, 7:0 Angående rättigheten till Husbehofs-qvarpars anläggning, 8:0
Angående rättighet till sandtägt och timmers huggande till vägbyggnader.
.Ex ProtocoIIo A. G. Silverstol ne, / S. D. I* öredrogs det Vallo!!. Borgare-Ståndets Protocolls Utdrag af denna dag, hvaruti, jemte godkännande i alla öfriga delar af <den till justering inlemnade Riks Akten rörande föreningen i n. e 1- Den 29 Juni, “45 imellan Sverige och Nofrigc, tillkännagifves Ståndets beslut, att i 3 § mätte bestämdt uttryckas den mening att, enär Thronföljare-val förestår, Konungen eller Interims Styrelsen, sorn, enligt nämnde §,, skall aflemna Propositionen om Thronföljden på samma dag i Sverige och Norrige, äfven bor uti denna proposition bestämma valets förrättande på en och samma dag såväl hos Sve* riges Rikes Stander sorn hos Norriges Stör Ting, inom den tid § for öfrigt i detta afseende innehåller; och fann Högloft.
Ridderskapet och Adeln, vid öfvervägande häraf, icke skäl att frångå sitt redan gifua fullständiga godkännande af ofvanbe* rorde Riks-Akt.
Ex Protocollo 4, G.
S "D- Föredrogs till slutligt afgörande Lag-Utskottets den i 1 April afgifna och den- 5 Maj af Hoglofl Ridderskapet oelx Adeln återförvisade
Memorial om yrkad skärpning i straffet för tjnfvar samt om fångföringen,- äfvensom samma Utskotts Memorial af den 2 Juni, angående samma ämne; och blefvo desamma af Ridderskapet och Adeln bifallna, med det tillägg: att i stället för bibehållandet af nuvarande indelning af vissa Hemman till fångföring, dessa hemman mätte upphöra att i detta afseende hafva något särskildt åliggande, men deremot komma att idea med alla andra deltaga uti dea allmänna skjutsnings skyl - 1146 Den 2 2 Juni, (ligheten; samt att till vinning j tid och i vägens korthet samt en ökad säkerhet, derigenom att fången vid sina hviloställen vore under ögonen af ett större antal personer, fångärne måtte komma, att föras med kronoskjuts, forslingen på sadan grund k o tori ra att betalas, samt ombytena vid hvarje gästgifvaregård äga ruin: och skulle de öfrige respective Stånden vänligen inbjudas att med Ridderskapet och Adela sig häruti förena.
Silverstolpe, S. 33.
"V id föredragning af de förenade T.ag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets till Riksens Ständer afgifna berättelse af d. 13 Juni om förloppet med det hos Utskottet förehafda mål om en allmän näringsfrihet, beslöt Höglod.
Riddersknpet och Adeln, att då intet skäl funnes, hvarföre icke ett
Utskott skulle kunna upptaga och bereda ett mål, som ifrån något Riks-Stånd till detsamma kunnat remitteras, och då, ora än afgjordt vore, att ifrågavarande mål rörde något Svänds Privilegier, ingen Lag förböde att äfven sådana ämnen matte komma under Riksens Standers pröfning och dertill af Utskott lagligen! beredas, skulle de förenade Lag- och OeconomieUtskotten anmodas, att det till dem remitterade ämnet ovilkorligen upptaga, och Betänkande der* öfver skyndsammast till afgörande af Riksens Ständer öfverlemna.
Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. ■ i -J- Den 22 Juni. 114^ S. D. "Vid förnyad föredragning af Lag-Utskottets, den 19 Juni på bordet lagda, Memorial, af den 26 Maj, innefattande svar på gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande rörande intagande i Prestbevis af sakfälda personers förbrytelser, blef detsamma, såsom föranledande till nya och. mera positiva Författningars vidtagande i detta aimie, af JLiidderskapet och Adeln afslaget, Ut Supra.
Ex Profocollo A, G, Silverstolpe, S. D. B. nco-Utskottets följande, den 19 Juni på bordet lagda Memorial, af den 25 och 27 Maj samt 13 Juni, föredrogos å nyo och biföllos, nemligen; X:o I anledning af Herr Liljehorns Memorial, rörande några Financiella ämnen. 2:0 I anledning af Herr Cederschöld* Memorial, angående upphörande af den nu öfliga §ilfvervexlingen i Banken, 3:0 Angående yrkadf deltagande af Banken i Östersjö-Compagniet. 4:0