Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid Lahällsgrufvan, äfven belägen der i bergslagen, har vunnits omkring 300 skeppund ännu oskrädd malm.
Oscars grufvan, på Getön i sjön Yngen äfven inom bergslagen, har lemnat 870 skeppund blyglans, hvaraf vid Hellefors silfververk blifvit tillgodogjorde 600 skeppund, som lemnat 300 lod silfver.
Den betydligaste tillverkningen har dock ägt rum vid ett i Vermskogs socken af Gillbergs härad anlagdt silfver- och kopparverk, hvarest 1,157 skeppund fmskrädd blyglans och aphtonit gifvit 583 lödiga marker 8 lod fint silfver.
Tillgången å aphtonit synes vilja fortfara och försäkra verket om ett längre bestånd.
Den vid nyssnämnde verk från flera grufvor särdeles Grimsbohl erhållna dels gula kopparkis och dels grå kopparmalm har ännu icke blifvit tiilgodogjord.
Utur de till Jansbrohults kopparverk i Gunnarskogs socken hörande grufvor hafva under sednare åren erhållits 1,156 skeppund stuffmalm och 1,272$ skeppund vaskmalm, men någon smältning deraf är ej anställd.
Skiffer-brotten i Glafva socken af Gillbergs härad hafva fortfarande varit med vinst för ägarne bearbetade; men tälgstensbrottet i Tyksmarks socken af Nordmarks härad deremot föga drifvet.
Fabriker, brak och öfriga näringar, hvilka icke höra lill bergsrörelsen.
Det största antalet af så beskaffade bruk eller inrättningar i länet, bestå afsalu-och lego-sågar, hvilka år 1847 utgjorde 145 stycken.
Under en sådan period för trävaruhandeln, sorn de sista fem åren, då plankor voro till export lätt afsättliga, efter höga pris, har det för sågarnes ägare väl lönat sig att drifva dessa verk, hvilket ock skett med all möjlig omtanka; men äfven i allmännare hänseende, än hvad ägarne beträffar, hafva sågverken varit vinstgifvande för provinsen, enär månsa arbetare vid dem haft sysselsättning och förädlingskostnaden för större delen af 20 det från länets skogar under de omförmälda åren utdrifna timmer samt för betydliga partier sågblockar hem tade från Norrige tillfallit orten.
Sedan klädesfabriken vid Edsvalla i Nors socken blifvit år 1845 nedlagd, drifves icke på landet i provinsen någon sådan fabrik.
Vid de sex färgerier, som, med undantag af städerne i länet, funnits under de sednare fem åren, äro till verkningarlie uteslutande lämpade efter allmogens behof.
Det enda intill 1847 i länet befintliga pappersbruk, anlagdt vid Gullsby i Jösse härad, har under berörde och de fyra föregående åren drif vits med 13 lill 20 arbetare.
Förstnämnde år påbörjades anläggningen af ett bruk för enahanda tillverkning inom Nyeds härad.
Frenne glasbruk finnas inom provinsen, nämligen Liljedals i Grums härad, Sölje i Giiibergs härad och Eda eller Emteruds i Jösse härad, vid hvilka glaslillverkning alla de omförmälda åren ägt rum med 38 till 92 arbetare vid Liljedals bruk, med 20 till 22 arbetare vid Sölje samt med 40 till 44 arbetare vid Eda glasbruk; och utgjorde 1847, enligt inkoinne uppgifter, tillverkningarnes sammanräknade värden 92,961 R:dr.
Då de garfveriet' för beredning af läder på engelska sättet, som tid efter annan blifvit i länet inrättade, icke alia varit i jemn gång under de år hvarom nu fråga är, upptager den härvid fogade tabell för landet endast fem sådane; och uppgingo tillverkningarne vid fyra af dem år 1847 i värde tili sammanräknade 8,154 R.dr.
För det femte garfveriet saknas uppgift härom.
Ett tobaksspinneri i Arvika köping har åren 1846 och 1847 varit drifvet med 15 till 19 arbetare, och är tillverkningen vid detsamma uppgifven ena året till ett värde af 13,333 R:dr och det andra lill 6,166 R:dr.
Tegelbruk finnas val flerestädes, men deras tillverkningar hafva hitintills icke motsvarat länets behof af detta byggnadsämne.
Genom körslor och forsling af malm, kol, tackjern, smiden, trävaror, spannmål och andra förnödenheter för bergslagen, bruken och sågverken hemlar allmogen ofta betydliga inkomster, sorn äfven utgöra nödvändiga berguingsbidrag för brukare af smärre hemmanslolter med så inskränkt jordbruk, alt de deraf icke kunna hafva sin utkomst.
Under de sednare åren har bergslagen likväl understundom fått sakna tillräckligt antal körare för forslingen af dess effekter, dels derföre att allmogen användt mera arbete pä sitt jordbruk än tillförene och dels emedan den i hemorten haft tillfällen lill lönande förtjenster genom ai bets-biträde vid timmerforslingen.
Dessa omständigheter hafva jemväl verkat till körarelönernas höjning åtminstone i några orter. 21 Många af invånarne i Fryksdals härads nedre tingslag och Kihls härad, hvilka äro kunnige i att snickra, timra samt rödja och upplöja odlingsmark, fortfara att med dessa arbeten skaffa sig goda förljenster på andra orter, håde inom länet och uti flera andra Rikets provinser, isynnerhet i trakten af Slockholm.
Tili stort antal, sannolikt omkring tusen personer utvandra de hvarje vår för sådant ändamål, de fleste i följd af förut uppgjorda arbelsbeting, och återvänder en del af dem till hemorten under sommaren vid bergningsliclen för att inberga sin gröda, men mängden först senare på hösten.
Med få undantag förrätta de väl sina arbeten och lefva derunder sparsamt, merendels på den från hemmet medförda matsäcken, men hemkomne användes olia illa den inljenla penningen.
Ostridigt är dock att denna allmoge i sin slöjdfärdighet äger en säker binäring.
Timmerflottning och båtfart på de talrika vattendragen i länet hafva under de ifrågavarande åren, i anseende till den liflig» trävarurörelsen, sysselsatt och lemnat uppehälle åt större antal arbetare än eljest; men till sjöfarten på Venern begagnas få af arbetsklassen i Wermland, utan förhyras vanligen det mesta sjöfolket dertill ifrån Bohus län.
Tjärubränning bedrifves väl af allmogen flerstädes i provinsen, dock icke i den mån, att orten derigenom erhåller sitt behof af denna vara eller att liandteringen kan såsom en allmännare binäring anses, oaktadt rika tillgångar på råämnen för densamma här finnas.
EnligL nådig tillåtelse anställdes 1841 f. d. Apothekaren Johan Kantzow med aflöning af Slats-medel för att inom detta och Stora Kopparbergs län meddela allmogen undervisning i tjärutillverkning och andra likartade för otterne lämpliga industri-företag.
I detta ändamål besökte han efterhand under åren 1843, 1844 och 1845 de flesta härader i Wermland, vid hvilka tillfällen håg lill en böl jan bemärktes hos invånarne på åtskilliga orter alt förvärfva sig närmare kännedom örn konsten att tillverka god tjära, och så kallade tjärudalar anlades äfven flerstädes efter Kanlzows föreskrift, men arbetet dermed afstannade snart, förnämligast af den orsak, alt trä varuhandeln under liden lifvades allt mer och mer, och lönande förljenster derigenom uppkommo för allmogen vid limmerrörelsen.
Under sådana förhållanden kunde man icke heller skäligen hoppas att allmogen skulle, med åsidosättande af sina inkomstgifvande arbeten för denna rörelse, vid hvilka de hade vana, egna sig med någon ifver åt en ny eller åtminstone för mängden mindre bekant näringsgren.
Kantzows omförmälde åtgärder här i länet upphörde ock med 1846.
Emellertid synas de jemte några af länets Hushållnings-sällskap utdelade mindre premier för tjäru - 22 bränning icke hafva varit utan ali verkan, emedan tjära, tillverkad inom provinsen i sednare åren, understundom funnits att tillgå, af bättre beskaffenhet än den, som tillförene kunnat erhållas.
Jagt och djurfång idkas dels för rofdjurs ulödande och dels till husbehof samt i de norra orterna till afsalu.
Fiske utgör för eli del strandboer vid Venern en näringsgren, hvaraf likväl icke hemtas betydliga inkomster.
Afkastningen af det större laxfisket i Clara eif vid Deijefors har väl ömsom stigit och fallit; men ändock altid varit ganska vinstgifvande.
Linne, ylle-och bom ulls väfnader förfärdigas af allmogen för egna behof och i åtskilliga orter äfven till försäljning, dock i små partier.
Den drifves å landet med tackjern, jernbrukens tillverkningar, trävaror, spannmål, bränvin och ladugårdsprodukter.
Götheborg är egentliga afsättningsorten för stångjern, manufaktursmide, plankor och bjelkar, som utgöra de provinsens produkter, hvilka till export föryttras.
De i närheten af Norrska gränsen belägna jernbruken afsätta likväl större delen af sina tillverkningar på Norrige.
Timmer aflåtes äfven från länets västra orter till Norrige och sågverken vid Uddevalla och från andra trakter till sågarne vid Götha eif.
Af spanmål ske uppköp både inom länet och från Westergötland samt försäljning till bergverken och de trakter i provinsen, der jordbruket icke lemnar tillräcklig afkastning för invånarnes behof, äfvensom till Norrige och Dalarne.
Sedan den af Eders Kongl. Maj:t under den 22 December 1846 i nåder fastställda Handels-Ordning utkom, hafva år 1847 sjutiocn personer hos Eders Kongl. Majlis
Befallningshafvande sökt och erhållit tillåtelse till handels idkande i öppna salubodar å landet inom länet, med de varor och på sätt i HandelsOrdningen medgifves och bestämmes.
Hvad verkan denna handelsfrihet må hafva på landsbygden och dess invånare, har ännu ej kunnat visa sig; men anmärkas bör dock, att flera af nämnde handlande blifvit snart med otillåten bränvinsförsäljning beträdde och att åtskillige af dem, efter att hafva endast en kort tid drifvit handelsrörelsen, måst till borgenärerne sin egendom afstå.
Handt verker ier på landet.
Enligt för sista året af detta qvinqvennium eller 1847 till Kongl. Commerce-Collegium aflemnad uppgift, funnos då på landsbygden 313 handtverkare och gerningsmän af skomakare, skräddare, s) O o O kakelugnsmakare, murare, färgare, garfvare, glasmästare, hattmakare, kopparslagare, målare, snickare, smeder, urmakare, vagnmakare, sadelmakare, och bagare, hvilka begagnade 176 arbetare.
Bland dessa handtverkare och gerningsmän voro likväl 188 skomakare och skräddare. 23 Till förbättrande af land- och vatten-kommunikationerna i länet hafva flera för det allmänna och för ortens näringar nyttiga arbeten blifvit under de sista fern åren dels utförda, dels påbörjade och dels förberedda.
Sådana arbeten öro: 0) Backars omläggande och förbättringar å vägen genom Glafva socken i Gillbergs tili Nordmarks härad, hvilket arbete vägbyggnadsskyldige, med understöd af ett dertill i nåder beviljadt stats-anslag stort 2,166 R:dr 32 sk. år 1846 fullbordat. 1) Omläggning af vid pass två mils väg utaf landsvägen emellan Högboda och Lerhols gästgifvaregårdar i Jösse härad, hvarigenom färjan öfver Skärmnässundet och ett stort antal svåra backar kommo att försvinna samt häradet erhöll endast en i stället för tvänne vägar emellan nämnde gästgifvaregårdar att underhålla.
Detta arbete, hvarmed var afsedt att i betydlig mån förbättra en del af den, för kommunikationen emellan Stockholm och Christiania mest begagnade vägen, och lill hvilket ett stats-anslag af 10,750 R:dr, motsvarande f af kostnadssumman efter upprättadt förslag, blifvit i nåder beviljadt, iörelogs 1845 och var redan 1847 så vida fulibordadt, alt den nya vägen då till begagnande blef upplåten; men ehuru häradet för omläggningen användt vida högre kostnad, än den i förslaget beräknade, har den del af vägomläggningen, som leder öfver Brunskogsfjellet icke blifvit fullständigt efter uppgjorda planen utförd, ulan återstår ännu något arbete derå. c) Omläggning af landsvägen emelian Bogeruds och Råda gästgifvaregårdar i Elfvedals härads nedre tingslag.
Den del af gamla vägen, som blifvit omlagd, utgjorde 9,383 alnars längd med många backar, hvilkas lutning vexlat emellan en aln på nio och en på fem.
Den nya vägens längd är åter 9,774 alnar till största delen jemn och med ingen lutning öfver 1 på 15.
Kostnaden för denna vägomläggning med jordersättningar har uppgått till 8,822 R:dr 22 sk. 6 r:st, som blifvit utgjord med det till arbetet nådigst beviljade anslag af stats-medel 4,950 R:dr, med häradets vägbyggnadsskyldiges bidrag 880 R:dr och med de af Uddeholms bruks-bolag särskildt, utöfver dess andel såsom vägbyggnadsskyldigt tillskjutne 2,992 R:dr 22 sk. o r:st banko; hvarjemte bemälde
Bolag utan ersättning lemnat jord till omläggningen, der den går öfver dess ägor.
Arbetet börjades 1845, fullbordades 1847 och lemnade särdeles nyttig arbetsförtjenst, helst skördarne der i orten berörde år voro svaga.
Denna väg jemte den här nedan under Litt. h. omförmälde sammanbinder segelbara delar af Klarelfven. 24 d) Omläggning af landsvägen emellan Bränfors Gästgifvaregård oell Philipstad.
I anseende till de å gamla vägen mellan dessa orter befintliga många och branta backar, sorn försvåra forslingen af den mängd tunga varor och effekter, hvilka föras från och till bergslagen, bär man länge varit betänkt att förbättra denna väg, men äfven villrådig om sättet att utan öfverdrifna kostnader sådant åstadkomma å den bergiga och oländiga lokalen.
År 1845 uppgjordes omsider plan för omläggningen, hvartill ett stats-bidrag af 8,614 R:dr påföljande året nådigst beviljades.
Arbetet var 1847 redan långt framskridet och är nu mera fullbordadt, till stor belåtenhet för ortens invånare och de trafikerande, då den lija vägen har endast några få backar af mindre betydenhet och är vid pass en fjerdedels mil kortare än den gamla, hvars längd utgör 1$ mil.
Kostnaden för denna väl utförda vägbyggnad har dock vida öfverstigit beräkningen i det derföre uppgjorda förslaget. e) Omläggande af försänkningar och flötverk vid Klarelfvens strand nära Carlstad, till förekommande af den der varande landsvägens utskärning vid elfvens flöden, samt omläggning af en slörre backe å allmänna vägen vid Löfed i Grafva socken och Kihls härad.
Af dessa arbeten, lill hvilka ett anslag af stats-medel till 1,750 R:drs belopp i nåder beviljats, bar det förra blifvit till slörre delen verkställdt och det sednare eller backomläggningen fullbordadt inom 1847 års utgång. f) Omläggningar till flera backars undvikande å allmänna vägen inom Svanskogs socken, hvaraf en del tillhör Dahlsland.
Till detta arbete, som företogs 1847, beviljades i nåder samma år ett stats-anslag af 2,127 R:dr 30 sk. io r:st. g) Omläggning af 1,635 alnar utaf allmänna häradsvägen emellan Råda och Asplunds gästgifverier vid det så kallade Stjernsberget i Elfvedals härads nedre tingslag för att undvika backar, hvilken omläggning
Uddeholms bolag enskildt bekostat med 860
R:dr banko jemte det bolaget tillsläppt den dertill behöfliga jorden och tillsyningsarbete.
Denna omläggning, gynnad af lokalen, företer ett väl lyckadt arbete. h) Omläggning jemväl på Uddeholms bolags enskilda bekostnad af 888 alnar utaf allmänna häradsvägen emellan Råda och Bergsängs gästgifvaregårdar i nyssnämnda tingslag, till undvikande af den svåra, så kallade Kropphedsbacken, hvars minsta lutning var en på elfva, men största en på fem och trefjerdedels.
Den nya vägen är 1002 alnar lång och dess största lutning en på tjugu. 25 i)
En större brobyggnad öfver Ufån i samma tingslag, der allmänna vägen emellan Räda och Asplunds gästgifvaregårdar framgår öfver nämnde vattendrag.
Den derstädes förut varande bron, byggd på timrade kistor, fyllda med slen, bortfördes jemte dessa kistor ur 1844 af ett starkt vattenflöde, bekant genom de skador, det flerestädes i länet förorsakade.
Den nya bron, stödd på väl underpålade landfästen, bar den egenheten att bestå af ett enda hvalf med 80 lots vidd emellan hvalffölterne samt alt hvalfbågarne utgöras af sammanfogade plankor lill så stor del, som icke vidröres af flodvattnet, hvaremot deras nedra delar, på hvilka floden kan uppstiga, beslå af tackjern.
Till denna väl utförda brobyggnad, som är af tingslaget bekostad, bar Uddeholms bolag, utöfver sin andel i kostnaden efter hemmantalet, til
Isk ju ti t 1,000 R:dr banko.
Härvid torde ock böra nämnas, att Uddeholms bolag, för att befordra en i plan varande förbättring af den utomordentligt svåra och backiga vägen emellan Dufvenäs och Bogeruds gästgifvaregårdar i Elfvedals nedre tingslag, till detta företag anslagit en summa af 2,000 R:dr banko samt alt samma bolag äf ven före den tid, hvarom nu fråga är, gjort flera uppoffringar för gagneliga vägförbältringar der i orten.
Seffle kanal-bolag har under de ifrågavarande fem åren fortsatt de i sammanhang med kanalbyggnaden ställda muddringsarbeten i Bvelfven och of vanliggande vattendrag, som genom denna eif har sitt utlopp i Wenern, hvilka arbeten hafva underlättat segelfarten pu vattendraget.
Genom Majoren vid Kongl. Flottans Mekaniska Corps Olivecrona har Uddehol ms bruks-bolag låtit anställa undersökning för att utröna huruvida båtleder må kunna öppnas från Philipstads norra bergslag, så väl åt Elfvedals härad, som åt Vester Dalarne samt från Sunnemo socken i nämnde härads nedre tingslag till den båtled, som genom Philipstads södra bergslag går till Christinehamn.
Dervid har det ock visat sig att möjligheter verkligen gifvas för dessa trenne båtleders tillvägabringande, nämligen: för den förstnämnda från Nordmarks och Tabergs grufvor genom Gustaf Adolfs socken till Ufån och Klarelfven ofvan Edsforsen, hvarifrån denna eif bildar nio mils obehindrad båtled norr-ut, för den andra från samma utgångspunkt till Rämmen och Dalgränsen norr om Gustafsströms bruk åt Säfsen, och för den tredje från Grässjön förbi Svartåhyttan åt sjön Stora Lungen i Lungseruds socken.
Kostnaderne för dessa företag anses likväl öfverstiga fördelarne deraf för det närvarande, hvarföre deras utförande måst lemnäs åt en framtid, med Berättelse öfver Wermlands Län för åren 1843—1847. 4 26 undanlag af en mindre del, sorn medför en direkt nytta för Uddeholms och Räms bruks-bolagen samt Tabergs och Nordmarks grufvefält med flera orter i Philipstads norra bergslag.
Denna mindre del af båtledsförslagerne till
Ell veda len och Vester Dalarne är för begge dessa gemensam och sträcker sig norr-ut från Tabergs grufvor lill sjön Sandsjön.
Kostnaden derför, inberäknad den för en bestämmande sluss, är uppskattad till 45,000 R:dr Banko; och under Majoren Olivecronas ledning är detta arbete påbörjadt.
Kanalen framlöper i sluttningen af en höjd, har minsta bredd i botten 10 fot och i vattenytan 28 fot samt djup 3^ fot.
Efter gjord beräkning skall den blifva färdig år 1851 till en längd, utom Sandsjöns, af 15,700 fot.
Med denna kanalbyggnad star i samband en väganläggning från Sandsjön till Mokärnshyttan af omkring 13,000 alnars längd, hvilken anläggning lärer ofördröjligen företagas för att. blifva färdig liktidigt tued kanalen, hvars närmaste ändamål . 1*1! är att underlätta malmtransporten från grufvefälten till de masugnar, hvilka äro belägne i nordlig riktning derifrån, äfvensom att befordra jerntransporten från de i samma riktning befintliga jernverk samt lätta tillförseln af timmer och andra trämaterialier till grufvorna, hvarest brist och dyrhet derå råder.
Derjemte har kanalen ett annat ganska vigtigt mai, som ernås på samma gång som båtleden.
Ägarne af Nordmarks och Tabergs betydliga grufvefält tillvägabragte för något mer än tvänne decennier tillbaka en vattenledning från Grundsjön, för alt erhålla driftvatten till uppfordrings verken för vatten och malm, och delade sig emellan vattenkraften likasom kostnaden; men som vattentillgången i Grundsjön är inskränkt och grufvorne fortgående afsänkas till större djup, inträffar det att uppföd rings ver ken längre tider afstanna för vattenbrist och grufvedriften såmedelst lider afbräck.
Genom den nya kanalen blifver denna vattenbrist fullkomligt afhjelpt för Taberg, hvilket och verkar till fördel för Nordmarken, hvars behof i samma mån lättare fylles med den gamla vattenledningen.
Forlönernes stegring har i Philipstads bergslag varit så betydlig de sednare åren alt man befarat cn menlig verkan deraf på de industrigrenar, hvilkas tillvaro bero på forslingsmöjlighet.
Då jernhandteringen bar alt uppbära en forslingskostnad af omkring 3 R:dr 24 sk.
Rgs för ett kördagsverke med en häst vid framskaffande af malm och tackjern, vill man anse ett maximum vara hunnet, hvaröfver förmågan icke sträcker sig, under närvarande förhållanden, eller så framt konjunkturen för denna handtering icke skulle taga en oväntad lycklig vändning.
Om å ena sidan rivalisationen om körkraftens begagnande är en naturlig anledning till det derföre stegrade pris, så får likväl å andra sidan antagas, att allmogens förbättrade ställning och 27 väckta liag för skötseln af eget jordbruk samt för hemarbete, i stället för vistelsen å landsvägen, allt framgent kominer att föranleda minskning i lego O ö O O körares antal och således fortgående böjning af Jegopriset.
Uddeholms bolag, som för sina betydliga malmtransporter hitintills användt ett stort antal iegokörare, men genom Tabergs kanal lärer blifva i stånd att bedrifva största delen af dessa transporter med egen körkraft, bereder alltså medelst denna anläggning icke blott sig för dess grufvor och verk en betydlig lättnad i transporterne, utan sannolikt ock öfriga bergslagen, der Iegokörare icke kunna umbäras, en afsevärd nytta, den man ock torde värdera.
En annan föga kostsam men dock nyttig kanalgräfning till öppnande af större båtled emellan Rådasjön och Lidsjön i Elfvedals härads nedre tingslag bar ock blifvit af Uddeholms bolag på dess enskilda bekostnad verkställd.
Sedan vid undersökning, som Kapitenen vid Kongl.
Flottans Mekaniska Corps Norström enligt åtskillige bruksägares och fabrikanters begäran förrättat för uppgörande af plan till omläggning och förbättring af vägen emellan lastageplatsen sjöändan vid Bergsjön, i Warnums socken, och Christinehamn, å hvilken väg årligen framforslas dels stora qvantiteter tackjern, som afsändas från Philipstads bergslag till Christinehamn, i ändamål att derifrån sjöledes afgå till andra hamnar vid Wenern och vidare till bruken, dels ock en betydlig mängd spanmål ock andra varor, hvilka från Christinehamn försändas till bergslagen för dess behof, uppmärksamheten blifvit fästad derå, att lokalen, der denna en mils långa väg framgår, var gymsam för jern vägsanläggning, har i Fastings marknad 184-7, efter öfverläggning emellan då församlade bruksägare och tackjerns-försäljare, ett bolag bildat sig och tecknat ett aktiebelopp af 100,000 R:dr till anläggande af jernväg för körkraft emellan Sjöändans lastageplats och Christinehamn, hvarför kostnaden beräknades lill 94,046 R:dr 32 sk.
Vid berörde tillfälle upptogs åter ett i samma ändamål, sorn jernvägsanläggningen, eller för underlättandet af varutransporten emellan Philipstad och Christinehamn uppgjordt, men i mångå ar hvilande förslag, att medelst kanal- och slussbyggnader sammanbinda de flera sjöar, å hvilka berörde transport till större delen sker, och såmedelst öppna en oafbruten båtled emellan Philipstad och Sjöändan, — för utförandet af hvilket företag, som med åtskilliga förändringar i äldre planer derför beräknades att kosta 1.10,000 R:dr, ett bolag äfven genom aktieteckning då bildades.
Ständer hafva sedermera beviljat det förra af dessa bolag ett amorteringslån af 66,666
R:dr 32 sk. såsom understöd till befrämjande af den omförmälda jernvägsanläggningen, men afslagit det sednare bolagets framställning om stals - 28 bidrag till kanal- och slussbyggnaderne.
Det ena af de sålunda ifrågaställa arbeten eller jernvägen kommer alltså till verkställighet, och förberedelser ske dertill.
Till omläggning af den mycket backiga och särdeles obeqväma landsvägen från Högåsens gästgifvaregård i Carlskoga härad af Nerikes län lill Christinehamn, af hvilken väg en del löper inom Wermland, har Majoren Lilljehöök förrättat undersökning och uppgjort plan; och hafva Ölme häradsboer och Christinehamns stads invånare vid sammanträde inför Eder Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande redan 1846 förklarat sig villige att vägomläggningen så vidt den sträcker sig inom detta län och deras områden verkställa; men frågan om vägens omläggning inom Carlskoga härad, hvilken står i ovillkorligt samband med den inom Wermland, lärer ännu icke vara afgjord.