Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stockholm deri 28 Augusti 1865. C. G. Arman. — 15 — 4:o. Hontfl.
Sjöförsvars-depariemeHlet. 71:o af den 18 Februari 1863, i anledning af Kongl. Majits nådiga proposition om anslag till försök för utrönande af dels så kallade pansarplåtars af svenskt jern förmåga att emotstå skott och dels lämpligaste konstruktionen af refTlade gjutna jernkanoner till fartygs bestyckning m. m. (31.) 1863 den 17 Mars efter föregången beredning samfäldt med Landtförsvars-departementet, i underdånighet föredragen, dervid till en början och intilldess närmare föreskrifter om dels sättet, för de med berörde anslag afsedda, för arméen och flottan gemensamma, skjutsförsöks anställande och dels anslagets förvaltning kunde varda i nåder meddelade, förvaltningen af sjö-ärendena bemyndigades att ofördröjligen i samråd med Fortlfikations-befälhafvaren å Carlsborgs fästning der skjutsförsöken ansetts lämpligast kunna försiggå, föranstalta om vidtagande af de för detta ändamål nödiga förberedande åtgärder och att tillsvidare förskottsvis bestrida de derigenom föranledda utgifter.
Vid den 30 påföljande Oktober, likaledes samfäldt med förenämnde departement, skedd förnyad föredragning af ärendet blef för granskning af de i tillika föreskrifven ordning anstälda skjutsförsöken i nåder tillsatt en kommitté af sakkunnige personer, med uppdrag, bland annat, att i underdånighet afgifva förslag till omförmälda anslags lämpligaste användande, äfvensom dess fördelning emellan arméen och flottan; och sedan detta förslag inkommit, förordnade Kongl. Majit slutligen under den 7 Mars innevarande år, om användandet och lyftningen af merberörda anslag, hvilket då jemväl ställdes under Förvaltningens af Sjöärendena förvaltning. 72:o af den 26 Mars 1863, i anledning af de under åren 1860 och 1861 verkstälda revisioner af statsverket m. fl. allmänna fonders förvaltning under åren 1858 och 1859. (61.) 1863 den 6 Oktober anmäld genom Finans-departementet och då öfverlemnad till Sjöförsvarsdepartementet i den del, som omfattade Rikets Ständers framställning, om förändrade föreskrifter för redovisningen af utgifterna vid flottans depot i Göteborg.
Sedan efter vederbörandes hörande förvaltningen af Sjö-ärendena öfver
Irågan afgifvit infordradt underdånigt utlåtande, föredrogs ärendet den 10 Maj 1864, då Kongl. Majit, med fästadt afseende på hvad i berörda utlåtande blifvit anfördt, fann någon förändring i gällande föreskrifter för bokföringen vid förenämnde depot icke böra vidtagas.
73:o af den 31 Oktober 1863, angående reglering af utgifterna under Riks-statens femte hufvudtitel. (144.) 1863 den 17 November föredragen och innehållet af den underdåniga skrifvelsen vederbörande delgifvet tiil behörig kännedom och efterrättelse i hvad på dem ankom; hvarjemte nödiga föreskrifter meddelades i afseende på användandet af de serskilda anslagen och de åtgärder som i öfrigt funnos af berörda skrifvelse föranledas.
— 16 — 74:o af deti 20 November 1863, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition angående försäljning af nya varfvet i Göteborg. (184.) 1863 den 15 December föredragen, dervid Kongl. Majit; med gillande af de förberedande åtgärder
Departeinents-chefen då redan vidtagit för tillvägabringande af en noggrann utred ning öfver kronans ifrågavarande fasta egendom oell derå uppförda byggnader, jemte derå grundad laglig värdering af desamma, i nåder beslöt, att med vidare åtgärd i ärendet skulle anstå intilldess berörda utredning af frågan hunnit verkställas och hos Kongl. Maj:t anmälas.
Sedan Förvaltningen af Sjö-ärendena fullgjort det härom erhållna uppdrag och i underdånighet insändt de upprättade besigtnings-och värderings-instrumenten öfver förrherörde egendom och byggnader jemte öfriga för frågans utredning nödiga befunna handlingar, föredrogs ärendet ånyo den 7 sistlidne Mars, hvarvid Kongl. Maj:t fann godt att icke i hufvudsaken, eller rörande nya varfvets försäljning och hvad dermed sammanhänger, under dåvarande förhållanden medela nådigt beslut, utan endast pröfvade de genom berörde egendoms besigtning och värdering föranledda ersättningsfrågor; och har sedermera icke något blifvit vid ärendet tillgjordt.
M. G. von Schantz. 5:o iiontff.
Civit-flepariemenlet.
75:o af den 20 December 1862, angående vägran till sökt eftergift af återstoden å ett staden Cimbrishamn meddeladt hamnbyggnadslån. (2.) 1862 den 30
December i underdånighet anmäld och Rikets Ständers beslut vederbörande till kännedom meddeladt.
76:o af den 14 Januari 1863, om ändring i förordningen den 1 Oktober 1858, angående tillverkning, vård och försäljning af krut. (11.) 1863 den 10 April, sedan Kommerse-kollegium afgifvit underdånigt utlåtande, inför Kongl. Maj:t anmäld, då nådig Kungörelse angående förändrad lydelse af 20, 21 och 22 §§ af berörda förordning, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers förslag, utfärdades.
77:o af den 24 Januari 1863, angående Riksdagens förlängning på en månad. (14.) 1863 den 30 Januari i underdånighet anmäld och bifallen. 78:o af den 4 Februari 1763, angående rigtningen af Södra Stambanan samt anvisande af en förskottssumma af 2,000,000
R:dr till arbetenas fortskyndande å densamma. (22.)
Denna Rikets Ständers skrifvelse anmäldes i underdånighet den 20 Februari 1863, i sammanhang med Styrelsens för statens jernvägsbvggnader afgifna plan för fortsättning af arbetena å statens jernvägsbyggnader under nämnda år, dervid Kongl. Majit, med arbetsplanernas fastställande, ställande, i nåder förklarade, att, derest Rikets Ständer icke skulle för arbetena å Södra Stambanan under året anvisa större belopp än ofvanberörda 2,000,000 R:dr, Styrelsen bade att tillse, det den inskränkning i nyssnämnda arbeten, som deraf blefve en nödig följd, i tid vidtoges, och att Styrelsen för öfrigt borde så ordna arbetena, att vägsträckan mellan Mullsjö och Jönköping komme att med största kraft bearbetas, på det att, om sådant utan förlust eller alltför stora olägenheter läte sig göra, denna del af Södra Stambanan måtte, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers uttalade önskan, kunna för trafik öppnas redan 1863 eller åtminstone i god tid år 1864; och bemyndigades Stadskontoret att på Styrelsens förStatens jernvägsbyggnader i mån af behof skeende reqvisitioner, i Riksgäldskontoret lyfta, för att Styrelsen tillhandahållas, såväl de derstädes ännu innestående, vid föregående Riksdagen för år 1863 anvisade jernvägsbyggnadsmedel, som ock de af Rikets Ständer för arbetena å Södra Stambanan afräkningsvis beviljade 2,000,000 R:dr. 79:o af den 4 Februari 1863, i anledning af Kongl. Maj:ts nådi ga Proposition, angående en med konungariket Hannover afslutad traktat om upphörande af Stadeeller Rrunshausertullen. (21.) 1863 den 13 Mars i underdånig anmäld; och beslöt Kongl. Maj:t, som efter inhemtande af Konvoy-kommissariatets yttrande i ämnet, ansåg något binder icke möta för Handels- och Sjöfartsfonden, att med det af Rikets Ständer ifrågaställda bidrag, 90,000 R:dr, deltaga i gäldande af lösningssumman för Stade-tullen, — att föreslå Rikets Ständer, att hela det till denna aflöning erforderliga belopp finge från det af Rikets Ständer å Riksgäldskontoret för ändamålet anvisade anslag utgå, emot det att all fråga om vidare inbetalning å Riksgäldskontorets, enligt förbindelse af den 18 December 1856, till Haudels- och Sjöfartsfonden egande skuld, till såväl kapital som ränta, komme att förfalla och samma förbindelse blefve till Fullmäktige i Riksgäldskontoret återställd. 80:0 af den 4 Februari 1863, angående begärdt anstånd med föreskrifna kapital-och ränteinbetalningar å de till Norbergs Jernvägsbolag af allmänna medel anvisade lån. (20.) 1863 den 13 Februari i underdånighet anmäld,
och Riket Ständers beslut, genom Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader, Direktionen för Norbergs Jernvägsbolag till efterrättelse meddeladt, 81:0 af den 18 Februari 1863, angående utsträckning af tiden för auktioners hållande på landet. (37.)
Vid föredragning af denna Rikets Ständers skrifvelse den 13 Mars 1863, beslöt Kongl. Majit, med upphäfvande af Kongl. Kungörelserna den 5 Mars 1831 och den 22 September 1848, utfärdande af nådig
Kungörelse derom att auktioner å landet dädanefter må under alla tider af året fortgå till kl. nio på aftonen. 82:o af den 28 Februari 1863, i fråga om ytterligare undersökningar för bedömande af lämpligaste sträckningen af Norra Stambanan. (42.) 1863 den 3 Mars i underdånig anmäld, då Styrelsen öfver Statens jernvägsbyggnader anbeBil. till R.
St. Just.-Ombudsmans Embets-Berättelse år 1865.
m — 18 — faldes att skyndsamt föranstalta om undersökningens företagande och förslags upprättande, och att samma förslag derefter till Stats-ötskottet öfverlemna. 83:o af den 28 Februari 1863, angående åtgärder för omläggning af allmänna landsvägen genom en del provinser i Norrland. (43) Vid underdånig anmälan häraf den 13 Mars 1863, meddelades Styrelsen för Allmänna Väg och Vattenbyggnader nådig befallning, att låta anställa undersökningar och upprätta kostnadsförslag för omläggning af allmänna landsvägen emellan Enångers kyrka i Helsingland och gränsen mot Westerbottens län, der sådan omläggning kunde vara af behofvet påkallad, samt att, sedan vederbörande menigheter fått tillfälle alt sig yttra i hvad mån de voro villiga att i arbetet och kostnaden derför deltaga, tidigt före nästa Riksdag till Kongl. Maj:t inkomma med det underdåniga yttrande och förslag i ämnet, hvartill omständigheterna kunde föranleda.
Detta underdåniga yttrande och förslag har med afseende å undersökningarnes omfattning, ännu icke afgifvits. 84:0 af den 14 Mars, i fråga om ändring i Kongl. Förordningen 12 Januari 1855, angående Svenska jernefTekters stämpling. (59.) Sedan General-tullstyrelsen och Kommerse-kollegium blifvit i ämnet hörda, biel'denna Rikets Ständers framställning den 5 Februari 1864 i underdånighet anmäld, då Kongl. Majit, med afseende å hvad Kommerse-kollegium i sitt utlåtande erinrat och upplyst, fann berörda framställning icke till någon åtgärd föranleda. 85:o af den 7 Mars 1863, i anledning af Kongl. Majits nådiga Proposition, angående Statspension åt Öfversten, Friherre N. Ericson. (41.) 1863 den 27 Mars i underdånighet anmäld, och blef, med nådigt bifall till Rikets Ständers beslut, detsamma Statskontoret till behörigt iakttagande tillkännagifvet. 86:o af den 26 Mars 1863, angående anslag till omläggning af allmänna landsvägen mellan staden Borås och Sundholms gästgifvaregård i Marks härad, för beredande af arbetsförtjenst å arbetslöse och fattige inom nämnda härad. (63.)
Vid underdånig anmälan af denna skrifvelse den 27 Mars 1863, anbefaldes Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader, att infordra och, tillika med den för vägarbetet upprättade plan, Kongl. Maj:ts pröfning underställa dels kontrakt om arbetets utförande inom den tid, hvarom med vederbörande kunde träffas aftal, dels säkerhetsförbindelse för kontraktets fullgörande och dels förslag till terminer för anslagets lyftning; hvarjemte föreskrefs atti kontraktet skulle intagas förbindelse för Arbets-direktionen att vid arbetets utförande företrädesvis använda sådana arbetsföre personer inom den hjelpbehöfvande orten, hvilka deraf vore mest i behof.
Sedermera äro under den 31 Juli 1863 arbetsplanen och kontrakt gillade; och skulle arbetet vara fullbordadt den 1 September 1865. 87:o af den 26 Mars 1863, angående upphörande af den i Stockholm utgående s. k. rasp- och spinnhus-afgiften för testamenten.
(66) Sedan Öfverståthållare-embetet och öfrige vederbörande blifvit hörde, har Kongl.
Majit under den 30
December 1863 låtit utfärda nådig Kungörelse om upphörande af ifrågavarande afgift. — 19 — 88:o af den 26 Mars 1863, angående resersättning till Nämndemän vid vissa syner m. II. förrättningar. (65.) 1863 den 30 December i underdånighet anmäld, i sammanhang med Rikets Ständers under den 24 förutgångne November aflåtna svar (N:o 177) i anledning af Kongl. Maj:fs nådiga skrifvelse i fråga om Nämndemäns ocb Fjerdingsmans rätt till ersättning för extra förrättningar, då nådig Kungörelse i detta ämne utfärdades. 89:o af den 26 Mars 1863, i anledning af de under åren 1860 och 1861 verkstälda revisioner af Statsverkets m. fl. allmänna fonders förvaltning under åren 1858 och 1859 i hvad nämnda skrifvelse innefattade hemställan om utarbetande af nytt resereglemente. (61.)
Denna framställning anmäldes i underdånighet den 30 December 1863, hvarvid Statskontoret anbefaltes, att med anledning deraf till Kongt.
Majit inkomna med underdånigt förslag till nytt Reglemente, i hvilket borde upptagas ej blott de förändringar och tillägg, som efter utfärdandet af nu gällande Reglemente blifvit; beslutade, utan ock de, som, med hänseende till förändrade förhållanden, må i afseende å hästantal och traktamente finnas af omständigheterna påkallade.
Den 28 November 1864 har Statskontoret afgifvit det sålunda infordrade förslaget; och är frågan ännu beroende på nådig pröfning. 90:o af den 16
Maj 1863, angående ytterligare anslag till beredande af arbetsförtjenst för de behöfvande inom Marks härad af Elfsborgs län. (89.) 1863 den 22 Maj i underdånighet anmäld, då Statskontoret bemyndigades att det af Rikets Ständer anvisade belopp i Riksgäldskontoret reqvirera, för att, sedan en af Statskontoret förskottsvis utbetald summa, 10,000 R:dr, godtgjorts, öfversända återstående 50,000 Ridr till Kongl. Majits Bofallningshafvande i Elfsborgs län, som skulle ega att, i mån af behof, tillhandahålla medlen den enligt Kongl.
Majits nådiga beslut af den 17 förutgångna April för ändamålet anordnade särskilda förvaltning eller Direktion, hvilken det skulle åligga att genom Kongl. Majits Befallningshafvande hos Kongl. Majit göra underdånig anmälan om de företag, hvartill medlen ansetts böra användas, äfvensom sedermera till Kongl. Majit inkomna med redovisning öfver användandet. 91:o af den 16
Maj 1863, i anledning af Kongl. Majits Proposition om anvisande af medel till ett vägarbete i Norrbottens län, för afböjande af der befarad hungersnöd. (90.) 1863 den 22 Maj i underdånighet anmäld, då Kongl.
Majit, med gillande af den för vägsträckriingen mellan Skröfven och Leipojerf upprättade plan, bemyndigade Statskontoret, att det af Rikets Ständer beviljade anslaget, 40,000 Ridr i Riksgälds-kontoret reqvirera, för att, sedan de af Statskontoret, jemlikt Kongl.
Majits den 17 förutgångne
April meddelade föreskrift, förskottsvis utbetalde 8,000
Ridr blifvit godtgjorde, öfversända återstående 32,000 Ridr till Kongl. Majits Befallningshafvande i Norrbottens län, för att vidtaga lämpliga anordningar för medlens användande till det dermed afsedda ändamålet, samt med redovisning deröfver» efter arbetets fullbordande, till Kongl.
Majit inkomma. 92:o af den 13 Juni, angående ifrågasatt bidrag från Handels- och Sjöfartsfonden till gäldande af den för Stadetullens aflösning erforderliga utgiftssumma. (92.) 1863 den 19 Juni i underdånighet anmäld, hvarvid förordnades, att hela det återstående beloppet af Riksgälds-kontorets skuld till Handels- och Sjöfartsfonden (enligt skuldförbindelse den 18 December 1856) skulle, jemte den å samma skuld från 1863 års början upplupna ränta, utur nämnda fonds räkenskaper afskrifvas, och att Konvojkommissariatet skulle till Fullmäktige i Riksgälds-kontoret återställa den å skulden utfärdade förbindelse; och skulle Herr Stats-ministern för Utrikes Arenderne ega att af det utaf Rikets Ständer anvisade förslagsanslaget, 270,000 R:dr, hos Fullmäktige reqvirera och uppbära det för aflösningssummans jemte derå belöpande räntors liqviderande erforderliga belopp. 93:o af den 13 Juni 1863, angående förändrade föreskrifter i afseende på mjöl- och sågqvarnars anläggande m. m. (93.) Efter inhemtande af Kammar-kollegii underdåniga utlåtande i ämnet, har Kongl.
Majit under den 30 December 1863, i sammanhang med då särskildt fattadt beslut om upphörande af qvarnräntas utgörande från och med år 1864, låtit utfärda nådig
Kungörelse om ändring i föreskrifterna rörande vilkoren för mjöl- och sågqvarnars anläggning.
94:o af samma dag, angående åtgärder för tillvägabringande af mera likställighet emellan Stadskommunernas medlemmar i afseende å kommunala rättigheter och skyldigheter. (95.)
Vid föredragning häraf den 10 Juli 1863, anbefalde Kongl. Majit, i anledning af Rikets Ständers hemställan, genom nådigt Cirkulär, Ofverståthållare-embetet att, i afseende på Stockholm, och Kongl. Majits Relallningshafvande i länen, att för öfriga städer, der icke redan öfverenskommelse blifvit träffad, om sådan likställighet emellan Kommunens alla medlemmar i afseende å kommunala rättigheter och skyldigheter, som Ilikets Ständer afsett, höra vederbörande huruvida de sjelfmant ville om dylik likställighet sig förena, dervid iakttagas borde, att för de städer, der Stadsfullmäktige finnas antagne, yttranden infordrades särskildt från dessa och särskildt från stadens borgerskap, samt att i de städer, der kommunens beslutande rätt utöfvas vid allmän rådstuga, borgerskapet jemväl, om någon vid den allmänna rådstugan sådant påkallade, borde lemnäs tillfälle att särskildt i ämnet sig uttala, hvarefter handlingarne med Magistratens och Kongl.
Refallningshafvandes utlåtanden borde för hvarje stad till Kongl. Majits pröfning insändas ; hvarjemte, med afseende å ovissheten om frivillig öfverenskommelse allestädes kunde åvägabringas, i nåder förordnades, att den för utarbetande af sammandrag af gällande administrativa, kommunala och ekonomiska författningar tillsatta kommission borde utreda och till Kongl. Majij inkomma med utlåtande angående de allmänna författningar och påbud, hvilkas upphäfvande eller ändring kunde finnas erforderligt, för vinnande af det utaf Rikets Ständer antydda mål. 95:o af den 29 Juni 1863, angående utbetalning af återstoden utaf de för 1863 anvisade medel till fortsättande af arbetena å Södra Stambanan. (96.) 1863 den 3 Juli i underdånighet anmäld, och Statskontoret bemyndigadt, alt i mån af behof i Riksgälds-kontoret lyfta de af Rikets Ständer ytterligare anvisade medlen, för att Styrelsen Öfver Statens jernvägsbyggnader tillhandahållas, 96 af den 25 Juli samma år, angående beviljadt statsanslag till uppförande af en ny byggnad för Svenska Slöjdföreningens skola i hufvudstaden. (lil.)
Denna skrifvelse anmäldes i underdånighet den 7 Augusti 1863, då Kongl. Maj:t, med fastställande af de för ifrågavarande nybyggnadsföretag uppgjorda ritningar, att vid byggnadens verkställande lända till hufvdsaklig efterrättelse, uppdrog åt Ofverintendents-Embetet dels att inom den bestämda kostnadssumman utföra nybyggnaden i öfverensstämmelse med arbetsplanen, så att nybyggnaden må kunna af vederbörande tillträdas senast under September månad 1866, dels ock att, efter det Teknologiska Institutet afflyttadt från den af Institutet dittills begagnade fasta egendom, skyndsamt gå i författning om verkställande af föreslagna reparationer och förändringar af samma egendom, som derefter borde öfverlemnas till Landtbruks-akademien, hvilken skulle ega att emot frånträdande af sin förra tomt med åbyggnader, berörda egendom med full,dispositionsrätt för framtiden besitta, dock utan rättighet att densamma sig alhända, men med skyldighet att egendomen framgent af egna medel underhålla.
Derjemte bemyndigades Ofverintendents-embetet att i Statskontoret lyfta de af Rikets Ständer för hvardera af åren 1864—1866 å lliksgälds-kontoret anvisade anslag af tillhopa 300,000 B:dr, till disposition enligt tillika meddelade föreskrifter.
97:o af den 25 Juli 1863, angående dels åtgärder för tillvägabringande af ett för de tre Skandinaviska rikena gemensamt mått-, vigt- och myntsystem, dels ock sammanfattande i en enda förordning af alla nu gällande stadgande!) om mått och vigter samt deras justering och arvodet härför. (115.) 1863 den 30 December i underdånighet anmäld, då Kongl. Maj:t, son) förklarade frågan om vidtagande af åtgärder för tillvägabringande af ett för de skandinaviska rikena gemensamt mått-, vigt- oell myntsystem framdeles komma att utgöra löremål för särskild pröfning, anbefalde Ofver-direktören vid Landtmäteriet, att, beträffande den i sednare punkten af Rikets Ständers skrifvelse gjorda underdåniga framställning, till Kongl. Majit inkomma med förslag i ämnet.
Sådant förslag är af Ofver-direktören algifvet den 6 Juni 1864.
Derefter har, enär anledning förekommit, att enahanda fråga om antagande i de skandinaviska rikena af ett gemensamt mått-, vigt- och myntsystem äfven i Norge och Danmark blifvit väckt, upplysning härom från nämnda länder äskats.
Sedan de begärda upplysningarna inkommit och, enligt desamma, förslaget att särskildt för de skandinaviska rikena antaga ett gemensamt mått, vigt- och myntsystem, syntes, jemväl med afseende å yppad fråga om införande i de Europeiska Staterna i allmänhet af ett lika system i dessa hänseenden, icke kunna med utsigt till framgång nu göras till föremål för vidare behandling, har Kongl.
Majit vid ärendets förnyade föredragning den 2 dennes förklarat Rikets Ständers underdåniga framställning i denna (del icke för närvarande till någon åtgärd föranleda. 98:o af den 7 September samma år, i anledning af gjorda framställningar, angående Statsbidrag för enskilda jernvägsanläggningar. (120.) 1863 den 11 September anmäld inför Kongl. Majit, som med godkännande af de utaf Rikets Ständer i afseende å de beviljade låneunderstödens utbekommande och användande samt — 22 — dermed förenade vilkor, åligganden och rättigheter, meddelade beslut och stadganden, anbefalde Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader att af Rikets Ständers skrifvelse gifva vederbörande del. 99:o ar den 9 September 1863, angående åtskilliga ändringar i Kongl. Förordningen om Kommunalstyrelse på landet den 21 Mars 1862, i afseende å grunderna för kommunal-utskylders utgörande. (122.)
Vid underdånig föredragning af denna skrifvelse den 15 September 1863, blef i anledning deraf nådig Kungörelse i ämnet utfärdad.
100:o af den 19 September 1863, angående fortsatt utförande af jernvägsarbete!) för Statens räkning och anvisande af dertill erforderliga medel. (121.) 1863 den 25 September i underdånighet anmäld, hvarvid Kongl. Majit, med godkännande af Rikets Ständers beslut i afseende å fullföljandet af arbetena å Statens jernvägsbyggnader intill 1866 års slut, förordnade, att innehållet af Rikets Ständers skrifvelse skulle Styrelserna öfver Statens jernvägsbyggnader och för trafiken å Statens jernvägar i de delar, som på en hvar af dessa Styrelsers embetsåtgärd ankomme, till behörig kännedom och efterrättelse meddelas; hvarjemte förstnämnda Styrelse anbefaldes, att, sedan nödiga lokala undersökningar blifvit verkställde, skyndsamligen till Kongl.
Majit inkomma med planer för jernvägsarbetena å de bansträckningar, för hvilka Rikets Ständer nu beviljat anslag, men arbetsplan dittills icke blifvit af Kongl. Majit fastställd, samt att, beträffande den af Rikets Ständer föreslagna förändring i uppställningen af räkenskaperna öfver de till utförande af Statens jernvägsbyggnader anvisade medel, äfvensom i fråga om lifgifvande af ett med planscher försedt vetenskapligt verk öfver de tekniska och ekonomiska detaljerna af de redan utförda stambanorna, med underdånigt yttrande och förslag till Kongl. Majit inkomma.
Förslag i sistnämnda hänseende är sedermera till Kongl. Majit inkommet och den 22 Augusti 1865 i nåder pröfvadt. 101 :o af den 7 Oktober 1863, angående indragning af Ull-diskonten samt al det för denna inrättning å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiv. (128.)
Sedan Kommerse-kollegium inkommit med infordradt underdånigt utlåtande och förslag till de åtgärder, som i anledning af Rikets Ständers beslut om indragning af det åt