Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Socknarne i Lånet, år ett afstånd från 10 till 15 mil, och från samma Stad till Lappmarks Församlingarne mera ån 30 mil, samt af Johan Jacob Rutberg: att vissa orter inom Norrbottens Lån, hafva emellan 30 och 40 mil, till nårmaste Låkare-station; hvarjemte Utskotten,i afseende på detta sistnämnde Lån, förskaffat sig den upplysning, att der endast finnes 2:ne behörigen qvalificerade Läkare, nemligen en Provincial- och en BataillonsLåkare, med boningsplatser, den förre i Luleå och den sednare i Piteå, samt att då således öfre delen af Lånet vore den, för hvilken behof visade sig af tillgång till en Läkare, den föreslagne andra Provincial-Låkaren borde stationeras i Neder-Calix eller Neder-Torneå Socken.
I afseende på den för Norra Halland föreslagne utsträckta Låkare-vård, hafva Utskotten inhemtat: att Halland, med en långd af 17I mil, förut eger blott en Provincial-Låkare, som stationerad i Sodra delen, eller Staden Halmstad, svårligen, vid påkommande behof af dess biträde, kan vara att påräkna för Länets Norr ut, på ett afstånd af ända till 131 mil, boende Innevånere: att i sistnämnde del af Lånet, med undantag af Staden Stats-,Utskottets Betänkanden• <}83 Varberg, får det närvarande, icke eller finnes någre private Läkare, samt att Halland, såsom roteradt till Båtsmans hållande, jemväl saknar den förmån att, lika med de af Rikets Provinser, der LandtRegementer finnas indeldte, ega tillgång till Regements- och Bataillons-Låkare.
Utskotten hafva tagit allt detta uti noga öfvervägande; Och då Utskotten å ena sidan ansett det vara obestridligt att, i anseende till vidlyftigheten af de Districter, som de uti ofvannåmnde 5 Län tillförordnade Provincial-Låkare för närvarande hafva, desse omöjligen kunna medhinna, att åt de aflågsnare delarne deraf, sträcka någon egentelig vård, samt å den andra funnit, hvad de Lån beträffar, der Militair-Låkare finnas, att, om ock utväg kunde beredas till deras stationerande, å sådane aflågsnare ställen, ändamålet af en jemn tillgång till Låkarehjelp, samt de medel, genom hvilka endast denna hjelp kan blifva verkande, likväl icke skulle kunna vinnas, enär dels desse Läkare icke åro att påräkna under Regementernes årliga Mötes-tider, samt deremellan inträffande Commenderingar och Ambets-resor, dels svårighet möter för anläggande af Apothek i de orter, 984 Ståts-Utskottets Betänkanclen. hvarest ingen ståndigt bosatt Låkare finnes; så tro Utskotten de gjorde Motionerne orh tillsättning af Provincial-Låkare i ofvanberörde
Lån, desto heldre vara fortjente af afseende, som, enar alla Rikets Innevånare deltaga i Stats-bördor* nes utgörande, och således åfven i kostnaderne för helsö vårdens befordrande, de utan undantag synas bora ega lika rått, att dela frugterne häraf.
Hos Utskotten hafva dessutom kommit i betraktande: att de längst i Norr belägne Lånen, åfven såsom Kronobergs och Hallands Lån, lika med andra orter, ofta åro blotlstålde för farsoter och smittosamma sjukdomar, hvilkas utbredande och härjningar endast genom ett skyndsamt
Låkare - biträde vid deras utbrott kunna forekommas; att, då besigtning och obduction af dod kropp skall forråttas, en lika skyndsamhet, särdeles under den tid af året, då vårman medverkar till en hastig förruttnelse, erfordras, så vida Domaren, hvilken ofta måste grunda sitt beslut på det härvid utrönte förhållande, icke skall se sig i saknad af erforderlig upplysning, och Lagarnes kraf blifva ouppfyldt; samt att då, såsom hittills, Provincial-Låkare, under Ämbets - Stats-Utskottcts Betänkanden.
gS5 förrättningar måst gora reser af 30 mil och derutöfver, härigenom betydliga kostnader till Rese- och Tractaments-penningar för Staten uppkommit.
— Det har icke undgått Utskottens uppmärksamhet, att genom Provincial-Låkarnes okande uti ifrågavarande
Län, kostnad för Statsverket mäste inträffa, men Utskotten tro hvarken den nya utgiften blifva så särdeles betydlig, enär besparing derigenom vinnes i mindre dryga Rese-kostnader åt Provincial-Läkare, eller afseendet derå bora gå framom de högre föremål, som genom en utvidgad Läkare-vård åsyftas och komma att ernås.
Af alla dessa skål finna Utskotten således sig bora tillstyrka, att, utom de i nedannåmnde Lån förut varande Provincial-Låkare, en sådan för hvartdera
Lånet måtte antagas och anställas i Sunnerbo Hårad af Kronobergs
Lån, i Vestra delen Vestra-Norrlands Lån, i Norra delen af Vesterbottens och Norra delen af Hallands Lån, samt i ofra delen af Norrbottens Lån; — Och får Stats-Utskottet särskildt tillkännagifva, det Utskottet, i fall Riksens Hoglofl.
Ständer skulle till ifrågavarande hemställan lemna bifall, år betänkt på att utse och å MedicinalYerkets
Stat uppfora erforderlige medel. 5)86 Stats- Utskottets Betcinkanden.
Beträffande det närmare bestämmandet af Stationerne för desse Läkare, så anse Utskotten dermed bora förhållas efter hvad i 3 §. af Instructionen får Provincial-Medici den 13 Junii 1822 finnes stadgadt, eller att detta må bero på Kgl. Maj:ts, efter Dess Sundhets-Collegii och vederbörande Dess Befallningshafvandes hörande, fattande Nådiga Beslut.
Slutligen och med anledning af Nils Strindlunds yrkande, att rättighet till anläggande af ett Apothek i Sollefteå måtte beviljas, få Utskotten tillkännagifva, det Utskotten funnit detta ämne vara af enskild beskaffenhet, att någon åtgärd derutinnan icke kan Riksens Ständer tillkomma, utan tillhör det vederbörande att, för vinnande af en sådan rättighet, anmäla sig å behörig ort.
Detta allt understålles dock vördsamt Riksens Hoglofk Ständers Eget beprofvande.
Stats- Utskottets Bctänkahden. 9*7 N:0 176^ Ankom den 29 Maji 1823.
Stånders Statssamt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts Utlåtande, i anledning af RiksdagsFullmågtigen från Vester-Dalarne Eric Anderssons Motion» om anslag af Medel till en Myrs uttappning.
Från Hedervärda Bonde-Ståndet hafva Stats- samt Ekonomi-Utskotten erhållit Remiss å Riksdags - Fullmågtigens, från Vester-Dalarne, Eric Anderssons Memorial, deruti han yrkat anslag af allmänna medel, till uttappning af en i medel» puncten af Malungs Socken, utmed Ve» ster-Dals-Elfven belägen
Myr, af en half mils längd och 340 famnars bredd, hviff ken, såsom ståndigt närande frost och köld, hufvudsakligen skall bereda de inom berörde Socken, så ofta inträffande missväxter, men till hvars befriande från vatten, ehuru obetydlig kostnaden derför ån blef» Ve, Socknens Innevånareskola sakna förmåga, hvarjemte Eric Andersson yttrat, att ofvannåmnde
Myr framdeles torde 4 Sami. 3 n, 64 blifva till odling tjenlig och dess aftappning således åfven i detta afseende medföra fordel.
Stats- och Ekonomi-Utskotten hafva till profning förehaft detta amne; men då ett tillförlitligt omdöme ej bor. kunna grundas på en enskild persons uppgift och genom någon officiel undersökning icke blifvit utredt, hvad inflytande ifrågavarande
Myr kan ega på den växande grödan, och i hvad mån detta inflytande, genom dess aftappning, kan undanrödjas; om inga hinder för aftappningens verkställande möta; om kostnaden derföre, i händelse af dess verkställbarhet, motvåges af den deraf påräknade nytta och om Myrens beskaffenhet kan medgifva dess användande till odling; så och enär följakteligen all tillgång saknas på upplysningar, som åro nödvåndige för afgörandet af frågan om behofvet, fördelen och möjligheten af den föreslagne vattenaftappningen, anse Utskotten sig deraf hindrade, att för närvarande i ämnet meddela något bestämdt yttrande, om och hvad understöd till förelagets verkstållande bör af Allmänna medel kunna påräknas, utan tillstyrka, att något afseende icke må fästas å Eric Anderssons väckte Stats-Utsköttets Betänkanden. g8g Motion; Hvilket till Riksens Höglofl.
Stånders bepröfvande vordsamligen 6fverlemnas.
Stockholm den 20 Maji 1823, N;0 177.
Ankom (ten 29 Maji 1823.
Stånders Statssamt Allmänna Besvärs- och Economi- Utskotts Utlåtande öfver Riksdags -Fullmågtigen Eric Mörtbergs Memorial, om anslag af Allmänna medel till fullbordande af en Yåganlåggning i mellan öfver- och Neder-Calix Socknar inom Norrbottens Lån. np i ill Stats- och Ekonomi-Utskottens gemensamma handläggning, har Hedervårda Bonde-ståndet remitterat ett af Riksdags-Fullmågtigen, från Norrbottens Lån, Eric Mårtberg ingifvet Memorial, angående anslag af Allmänna medel till fullbordande af en våg-anlåggning imellan Öfver- och Neder-Calix Socknar inom berörde Lån. ggo Stats-Utskottets Betänkatiden.
Vid föredragningen af detta ärende, hafva Utskotten inhemtat: att ifrågavarande våg, hvars anläggande, uppå derom gjord ansökning, blifvit besluten, skulle komma att sträcka sig långs åt vestra sidan af Calix-Elf, och innefatta en längd af 4| mil; att en slik våg vål vore af stor vigt för ortens Innvånare, och ledande till förbättring af deras tillstånd, genom lättad handels communication, men att
Invånarne likväl sjelfve sakna utvägar, att åstadkomma kostnaderne till vågens anläggande; samt att de derför åt Monberg uppdragit, att anhålla om bidrag till företagets utförande, af den fond, som för Strömrensningar eller nya vågars upptagande blifvit anslagen.
Hvad sålunda förekommit hafva Utskotten tagit uti öfvervägande; Men då, utom det att upplysning saknas, i hvad ordning beslutet om förenämnde vågs anläggande tillkommit, inga officiela uppgifter blifvit lemnade, hvaraf skulle kunna inhemtas, om en sådan våg kan för det allmänna medföra någon båtnad, eller densamma endast år beräknad på beredandet af förmån lör Ofver- och NederCalixl Socknars Invånare, i hvilket sistnämnde fall den, såsom ett enskildt fö - Stats-Ut skol tels Betänkandcn. ggf retag, synes böra tillhöra Invånariies egen omsorg och bekostnad, samt dessutom icke år vordet utredt till hvad belopp utgifterne i och för våg-anläggningen kunna sig belöpa, och om den nytta, sorn deraf iorvåntas, motsvara desse; så finna Utskotten, vid en sålunda bristande vägledning för dess omdöme och yttrande, som Utskotten böra afgifva, sig icke kunna för det närvarande i pröfning af frågan till bifall eller afslag ingå, samt således böra desto heldre tillstyrka, det något afseende å Motionen icke må lemnäs, som, enär särskilde medel för befordrandet af Strömrensningar och lättade Communicationers öppnande, blifvit af Riksens Ständer anviste, och till Kgl.
Maj:ts Nådiga disposition öfverlemnade, alla frågor af den beskaffenhet, som den ifrågavarande, böra af vederbörande hos Kongl. Majit i underdånighet anmälas.
Detta hemstålles dock vördsamt till Riksens Höglofl.
Eget närmare bcpröfvandc.
Stockholm den 20 Maji 1823. f)Q3, Stats-Utskottets B et änkan den.
N:0 178- Anlora den 3o Maji i8.i3.
Utlåtande, i anledning af vackt fråga om Numer-Lotteriets och General-Assi stan ce-Contoirets indragning.
Sedan Herr Gustaf Montgommery, understödd af Herr Friherre Ludvig Boije, hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln yrkat indragning af ej mindre Numer-LotteriInråttningen, ån General-Assistance-Contoiret, och samma fråga äfven blifvit vackt af Herr Jac.
Lindstrom inom Vallöf!. Borgare - Ståndet, har Stats-Utskottet erhållit Remiss af Årendet, för att Utlåtande deröfver afgifva.
Till stöd för desse Motioner har hufvudsakligen blifvit åberopadt, att Staten, genom Lotteriets fortfarande, emot sin värdighet och Moral-Lagens fordringar, likasom offenteligt, uppmanar till Hazard-Spel, som i allmänhet åro förbjudne, och derigenom lockar den korttånkte att uppoffra sina tillgångar, i hopp att, utan möda och arbete, hastigt vinna en förbättrad utkomst, ehuru det, istället, vore Statens pligt, att uppmuntra till flit och sparsamhet, såsom de säkraste medlen till välstånd och oberoende, samt, Stats-Utskottets JJetänkanden. gg3 hvad betråffar General-Assistance-Contoiret, att denna Inrättning, som endast skall begagnas af Hufvudstadens misshushållande Innevånare , årligen kostar Staten betydliga Summor, och föröfrigt, i det afseende, år af ganska skadligt inflytande, att den, medelst rättigheten att emottaga och belåna Effecter, utan afseende i hvars hand de finnas, bereder mången Innehafvare af orått fånget Gods en utväg, som annars skulle hafva saknats, att detsamma använda; hvarjemte blifvit anfordt, att den inkomst, Statsverket komme att förlora, i händelse Numer-Lotteriet upphörde, med lätthet borde kunna ersattas, dels genom användande af denna Inrättnings, jemte Assistance-Contoirets, öfverflödiga byggnader, samt besparing af utgifterne för sistnämnde Verk, dels ock genom ökad Bevillning, särdeles å Ofverflöds-Ai delar.
Jemte tillkännagivande, att StatsUtskottet, i sammanhang med öfrige Årender, rörande Riksgälds-Verket, vill meddela yttrande öfver frågan om GeneralAssistance-Contoirets upphörande , får Utskottet, i afseende p* Numer-*Lotterie-Inråttningens jemväl ifrågastållde indragning, till upplysning meddela, att, då enahanda indragning, sista Riksdag, föreslogs, 994 Stats~Utskottets Setänkanden. voro mcningarne i ämnet, ej allenast inom dåvarande Stats-Utskott, utan ock inom de Respective Riks-Stånden, i så måtto delade, att Högloft.
Ridderskapet och Adeln, samt| Högv.
Preste-Ståndet ansågo sig böra tillstyrka det Beslut, att Nu-. mer-Lotteriet borde upphöra, och den deraf påräknade Inkomsten ersättas genom Bevillningens ökande; deremot Vållofl.
Bondea Stånden förklarade sig för Inrättningens bibehållande; Hvadan frågan sluteligen åfverlemnades till Förstärkt Stats-Utskott, der sistnämnde Alternativ med en Pluralitet, af 19 Röster antogs och fastställdes.
Af sådan anledning, har NumerLotteriet hittills får Stats-Yerkets räkning fortgått; Oell har Lotteri-Spelet, enligt de från Inrättningens Boksluts-Contoir infordrade upplysningar, under loppet af 1818.» 1819. 1820," 1821, och hälften af 1822, inbragt en behållning af tillsammans 553,005 R:dr 25 sk. 2 rst., eller per medium under dessa 4^ år, 122,890 R:dr 5 sk. 7 rst.
Banco, deraf likväl Riks-Staten endast tillgodokommit. för år 1818 • • - 78,210: 28. 3, 1819 •• ^ « 75,883:. 10, 1820 . . . 76,09^:. 3, 1821 - , . 75>355*4°* 3* Stats-Uiskottets Betänkande?!* gg5 och resten, med undantag dels af 1822 års i Riks-Stat ånnu icke beräknade Inkomst, dels ock af hvad som för PostPorto, Bevillning af Vinster, och Centonal af Löner utgått, blifvit af NumerLotreri-Directionen innehållen, i afsigt att dermed betacka möjligen inträffande förluster, så att Verkets, under Directionens vård, varande tillgångar, oberäknadt Huset med tillhörande Boktryckeri och Inventarier, d. 22 Februarii innevarande år; utgjort:
Lotteri -Fonden; I Riksgålds-Contoiret förräntade, dels mot 5, dels ock mot 6 proCents Ränta . , 129,850:
Contanta Tillgångar . . 58,467: 6.10. Fordringar hos Finska Strömrensnings och Helsingborgs Hamn-byggnads-Directioner . . . 28,690.
- - Summa 217,007: 6.10. Brudgåfvo - Fonden; mot Reverser utlånta , 14,800. - - i Vexel-Banken stående 1,635:34.7. ' ' 16*43 5:34-7- Tillsammans 233442:41.5, c)q6 Stats- Utskottets Betänkanden.
Om Stats-Utskottet, vid bedömandet af detta Ärende, endast finge rådfråga sin enskilda öfvertygelse, om Numer-LotteriInråttningens skadliga inflytande i moraliskt hänseende, och dess menliga verkan på mängden af de spelandes oeconomiska ställning, skulle Utskottet visserligen icke ett ögonblick tveka, att tillstyrka denna Inrättnings upphörande; Men, då Utskottet förutser omöjligheten, att betaga den på Spel begifne alla andra utvägar att tillfredsställa sin vinnings lystnad: då det kan för säkert antagas, att, om Numer-Lotteriet, såsom en allmän anstalt, komme att indragas, enskilde Lotterier, i stället, skulle uppkomma, der ingen Controll å vederbörande blefve möjelig, och då, i allt fall, Spel å Utländske Lotterier, oaktadt största uppmärksamhet, ändock icke lära kunna förekommas, hvilka Spel särskildt medföra den olägenhet, att Penningar dragas utur Landet; Så, och i betraktande deraf, att Lotteriet hittills gifvit Stats-Verket en betydlig Inkomst, den Staten, i närvarande tid, ej synas kunna umbära, och hvilken, på annat sått, svårligen torde kunna ersättas , enär Rikets Innevånare nog allmänt kånna tyngden af de Stats-bidrag, de redan utgöra; är Stats-Utskottet af den tan - Stats-Utskottats Betänkanden. ka, att Numer -Lotteri-Inrättningen tills \Tidare bor fortfara; hvarigenom Statsverket äfven undviker, att vidkännas de betydliga utgifter, som, i annat fall, till Verkets Ämbets- och Tjenstemåns Pensionerande skulle erfordras.
I följe häraf, hemställer Stats-Utskottet, att Numer-Lotteri-medlen hädanefter, som hittills, maga bland StatsVerkets Inkomster uti Riks-Staten upptagas; dock torde denna Intrad, såsom underkastad mycken osäkerhet vid beräkningen, icke bora uppforas till högre belopp, ån uti 1819 års Riks-Stat år påråknadt, eller bo,000 R:dr.
Föröfrigt, och då Numer - LotteriInrättningen, efter hvad ofvan år anfordt, för närvarande, eger en behållning dels i Contant och dels i utestående fordringar, af icke mindre, ån 217,007 R:dr 6 sk. 10 rst. Ståts-Medel; Men, emot de vid 1810 års Stats-reglering lagde grunder, några Fonder at Stats-Verkets Medel icke måga samlas, och denna behållning jemväl egentligen år att anse såsom ett öfverskott å den i Stat påräknade Lotteri-Inkomsten; tillstyrker Stats-Utskottet, att nämnde Summa måtte, i likhet gg8 Stats-Vtskottets
B et änkai iden ined Öfverskotten å andra Stats-Intrader, till Riksgälds-Contoiret öfvcrlemnas, Hvaremot Fullmågtige derstädes, torde bora uppdragas, att, uppå skeende behörig reqvisition, hålla Numer-LotteriInråttningen tillhanda allt, hvad, till förefallande Utgifters bestridande, erfordras, i den oförmodade händelse, att LotteriSpelet, ett eller annat år, skulle med förlust utfalla; Men beträffande den så kallade Brudgåfvo-Fonden, utgörande 16,435 R:dr 34 sk. 7 rst; Så enär densamma till ett särskildt ändamål finnes afsatt, och Räntan derå, jemlikt Kongl. Brefvet till Numer-Lotteri-Directionen af d. 4 Maji 177g, blifvit anslagen till åtskillige Extra utgifters besörjande, utan Lotteri-Cassans gravation, anser Utskottet, att nämnde Fond under
Directionens fortfarande disposition bör tills vidare förblifva.
Om Stats-Utskottets nu gjorde framställning vinner Riksens Höglofl.
Ständers bifall, lärer underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t bora göras, om Nådig befallning till Numer - Lotteri - Direction, att Lotteri-Fondens behållning aflemna; Hvilket allt Riksens Höglofl.
Ständers närmare bepröfvande vördsammeligen undt rställes.
Stockholm den 29 Maji 1823, Stats-Utskottets J5e tänk anel en. ggg Utdrag af Protocollet, hållet hos Riksens Stånders Stats-Utskott den 29 Maji 1823. det, i anledning af vackt fråga om Numer-Lotteriets och General-AssistanceContoirets indragning, yttrade Herr Prosten Doctor Ahnqvist: ’’Som jag inom Afdelningen har varit dissentiens, i frågan om Numer-Lotteriets bestånd; så får jag åfven nu i Utskottets Plenum anmäla denna reservation, med anhållan, att den må åtfölja Betänkandet till Rikets Hoglofl.
Jag voterade vid förra Riksdagen i förstärkta Stats-Utskottet emot Lotteriet och jag har ännu icke funnit skål, att frångå denna öfvertygelse.
Mig synes det vara vanhedrande för Staten, att upptaga en inkomst på moralitetens bekostnad hos de lycksökande fattigare Folk-Classerne.
Jag önskade fast heldre, att Arbetskarlen , Handtverks-Lårlingen, Tjenstehjonet, under saknad af tillfälle, att bortspela sina penningar på Lotteri, uppmanades att begagna de nyligen lyckligtvis inrättade SparBanker, i hvilka en säkrare resource för framtiden blir beredd åt den behöfvande’’. föredragning af Betänkan - iooo Stats-Utskottets Betänkanden.
Och skulle denna särskilda tanke, som bitråddes af Herr Öfverst-Lieutenanten von Heyne, Herr Bruks-Patron Ekelund och Herr Lindstrom, på sått hegardt blifvit, medfölja Betänkandet till Respective Riks-Stånden.
N:0 179.
Antom den 3 Junti 1823.
Utlåtande och Förslag, till sammanjemnkande af Riks-Ståndens beslut, i frågan om Medel till kostnadernes utgörande för Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens förestående Förmälning och verkstålde Utrikes Resa.
Sedan Stats-Utskottet d. 5 sistlidne April äfgifvit utlåtande ofver de Motioner, som inom samtelige Riks-Stånden blifvit gjorde, om medels anvisande, till bestridande af kostnaderne vid Hans Kongl.
Höghet Kron-Prinsens förestående höga Förmål - Stats-Utskottets Betänkanden. ioor ning och verkstålde Utrikes Resa, och tillstyrkt, att en Summa af 600,000 R:dr Banco dertill måtte anvisas, samt utgå till hälften af den samlade SaltpetterFonden, och den andra hälften af Riksgålds-Contoirets-medel forskjutas, hvilket Utlåtande d. 11 i samma månad bifölls af Hogv. Preste-Ståndet och Vållofl. Borgare-Ståndet, men återremitterades af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, samt Hedervärda Bonde-Ståndet, hvarefter Utskottet d. 13 i nåstlidne månad ofver anmårkningarne sig yttrade, samt på anförde skål förblef vid dess forsta förslag; så hafva, enligt till Stats-Utskottet nu ankomne Protocolls-Utdrag, Preste- och Borgare-Stånden forblifvit vid deras, i frågan meddeldte förra beslut, men deremot Ridderskapet och Adeln, samt BondeStåndet, under d. 21 nåstlidne Maji, stadnat i de beslut: det fårstnåmde, att gilla Utskottets berörde Utlåtande, endast med den förändring, att den foreslagne Summan 600,000 R:dr Banco, borde genom •en Allmän Gård, under namn af Brollopps-Gård, utgöras, och Bevillnings-Utskottei anmodas, att med förslag, till lämpligaste sättet får denna Gårds utgående, till Riksens Ständer inkomma; det sednare har jemväl bifallit Betänkandet, dock ■1002 Stäts-tJtskottets Betänkanden. med den skillnad, att ehuru hela Summan genast må förskjutas, på sått Utskottet föreslagit, borde likväl de 300,000 R:dr af Saltpetter-Fonden, som nu disponeras på det sått, och utan BrSllopps-gard ersåttningsvis komma Jordbruket till godo, att vid den blifvande Bevillningens fördelning nämnde 300,000
R:dr afdrages på det belopp, som eljest skulle af Hemman och Städernas jord erläggas, efter samma grund, som Saltpetter-afgiften, hvarigenom Fonden uppkommit, blifvit utgjord.
Enär nu Riks-Ståndens sålunda fattade olika beslut, enligt 73 §. af Riksdagsordningen, böra af det Utskott, som med Målet befattning haft, så nara möjligt år, sammanjemnkas, hvarefter Utskottet åligger, att med förslag öfver denna jemnkning inkomma till Riksens Stånders Plena, som öfver den yppade frågan sedermera definitift besluta, får Utskottet till fullgörande deraf yttra, att det i BondeStåndets åberopande Protocolls-Utdrag, nyttjade uttryck, utan Brollopps-gdrd, tydligen förenar detta Stånds beslut med Preste- och Borgare-Ståndens, att den erbjudna Summan icke skall insamlas genom Ali - Slats-Vlskol Ms Betankandkn. i oo"> Allman gård, hvaraf foijer, att denna fråga genom 3:ne
Stånds sammanstämmande beslut , år afgjord; äfvensom då Bonde-Ståndet förklarat, att de 300,000 R:dr af Saltpetter-Fonden, sorn nu disponeras på det sått och utan Bröllopsgård, ersåttrringsvis borde komma Jordbruket till godo, att., vid den blifvande Bevillningens fördelning, nämnde Summa afdrages på det belopp, som eljest skulle af Hemman och Stådernes jord erläggas, efter samma grund, sorn Saltpetter-afgiften, det mäste anses, att Bonde-Ståndet instämt uti Preste- och Borgare-Ståndens beslut, att 300,000 R:dr skola af Saltpetter-Fonden utgå, icke såsom förskott, utan såsom en utgift, derför ingen ersättning Fonden tillflyter, samt, jemväl i denna del, frågan genom 3:ne Stånds beslut, sålunda vara afgjord.
Hvad sedan angår Bonde-Ståndets beslut, att, vid den blifvande Bevillningens fördelning, 300,000 R:dr, måtte ersåttningsvis komma Jordbruket till godo, genom afdrag på det belopp som eljest skulle af Hemman och Stådernes jord erläggas; så enär någotdera af de öfriga 3'.ne Riks-Stånden icke uti detta beslut 4 Sami. a B. 65 ioo4 Siats-Utskottets Betänkande)!. deltagit , och dessutom stora svårigheter synas möta i verkställigheten deraf, lärer åtminstone Hedervärda Bonde-Ståndet» vid närmare öfvervägande, finna anledning, detsamma frånträda, hvarigenom ärendet i alla dess delar finge en likstämmig utgång hos 5:ne Stånd; och lära Riksens Högloft.
Ständer täckas meddela det förklarande af Ståndens särskildte beslut, att den Summa Riksens
Ständer i underdånighet erbjudit till kostnadernes godtgörande, vid Hans Kgl.
Höghet Kron-Prinsens Förmälning och verkstälde Utrikes Resa, skall utgå med 3oo,ooo R:dr af Sahpetter-Fonden, och de öfrige 3oo,ooo R:dr, som blifvit anviste, att förskottsvis utgå af RiksgäldsContoirets Medel, till den del, som af redan varande tillgångar icke kan bestridas, tagas i beräkning vid den blifvande Bevillnings-Summans bestämmande.
Ständers bepröfvande; och varda 2:ne Ledamöters särskildt yttrade tankar härhos bifogade.