Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Widmark har blifvit utgifven en karta öfver provinsen Helsingland, uti hvilken den odladO jorden är särskildt betecknad; och är, med anledning af Eders Kongl. Majits nådiga Bref af den 7 December 1852, genom hans försorg en karta öfver prövmsen Gestrikland under arbete, hvarmed så långt fortskridit, att kartor öfver de fleste provinsens socknar finnas att tillgå, för att läggas till grund för provins-kartans utgifvande.
Länet är fördeladt uti 44 socknar utom städerne, fyra domsagor, och tre fögderier.
För ordningens uppehållande å landsbygden äro två Landsfiskaler och 29 Länsmän anställde.
För helsovården finnas fyra Provincial-Läkare och tre Lazarettet-, nendigen ett i Gefle, ett i Söderhamn och ett i Hudiksvall, samt fem Apothek, hvaraf två i Gefle, ett i Söderhamn, ett i Hudiksvall och ett uti Jerfsö socken i Vestra Helsingland, hvarest en af Provincial-Läkarne är stationerad; hvarförutan Barnmorskor linnas uti olla Länets socknar.
För de fleste
Länets socknar äro dels sockne- och dels distrikt-magaziner inrättade, hvilkas fonder uppgå till nära 20,000 Tunnor spanmål.
För beredande af ersättning för brandskador å så val byggnader som lösegendom å landet har blifvit bildadt ett Brandstods-Bolag, hvars reglemente blifvit den 13 Oktober år 1852 af Eders Kongl.
Majit i nåder stadfästadt, och hvaruti egendom till ett värde af öfver tolf millioner Riksdaler banko redan blifvit försäkrad.
•16
För resandes fortkomst finnas 16 gästgifveriet hvaraf ett uti hvar och en af Länets tre städer och 43 å landsbygden.
Vid 33 af dessa bestrides skjutsningen af entreprenörer, sorn derför uppbära större eller mindre ersättning, som under sednare åren blifvit mycket stegrad och vid ett gästgifveri uppgår till Attatiofyra Riksdaler banko från hvarje skjutsskyldigt mantal.
De resandes antal har under sednast förflutne fem år blifvit betydligen förökadt och å flere gästgifvaregårdar i Länet fördubbiadt; och då den ersättning, som för skjutsningen betalas efter nu gällande skjutslega, icke kan anses tillfredsställande, enär för skjutsning, hvarmed en häst med karl upptages en hel dag, betalas högst 1 R:dr 24 sk. banko, då deremot för ett vanligt ökedagsverke, hvarunder hästens skadande mindre äfventyras, betalas 3 å 4 R:dr banko; så har skjutsningen blifvit å de fleste orter i Länet öfverldagad såsom det mest betungande af de besvär, som åligga hemmansägare.
Likaledes klagas öfver den ökade postskjutsen samt den ringa ersättning, som derför erhålles, och många af postförarne kunna ej öfvertygas om rättvisa uti de beslut, hvarigenom de blifvit ålagde, att utan motsvarande ersättning skjutsa de under sednare åren inrättade poster, som ej funnos den tid, då deras hemman blefvo anslagne till postskjuts och således icke kunde vid regleringen derom tagas i beräkning.
Gefle sirid.
Antalet af stadens invånare, som år I850 uppgick till 8,896 personer, utgjorde, enligt mantalslängden^, vid 1855 års slut 4,286 mankön och 5,286 qvinkön, eller tillsammans 9,572 personer, af hvilka 2,710 män och 3,490 qvinnor, eller tillsammans 6,200 voro skattskrifne, och 3,372 befriade från mantal.
Folkmängden har således under de fem sistförflutne åren ökats med 676 personer, oaktadt kolerafarsoten tvänne gånger, nemligen 1853 och sistlidet år, hemsökt staden samt bortryckt omkring 400 personer.
Stadens befolkning är i allmänhet känd för ett stilla och sedligt uppförande, och de undantag, som derifrån förekomma, härflyta oftast från benägenheten för starka dryckers omåttliga bruk, men kunna, i förhållande till invånarnes antal, ej anses särdeles talrika.
Välmågan hos stadens befolkning har i allmänhet tilltagit, och talrika tillfällen till arbetsförtjenst för den arbetande klassen yppats.
Anledningen till den fattigdom, sorn understundom förmärkts inom denna klass, har alltid igenfunnits i lättja och dryckenskap, 17 skap, jemte de af sjömanskapet å utrikes orter företagna rymningar, hvilka haft till följd nöd och elände för deras här qvarlemnade familjer.
Medelpriset på ett mansdagsverke kan antagas vara En Riksdaler banko.
Af stadens hufvudnäringar, hvilka äro handel och sjöfart, skeppsbyggeri, handtverk och fabriker, fiske och jordbruk, hafva handeln och skeppsfarten, skeppsbvggeriet och fabrikerne varit i tillväxt, hvaremot de öfriga icke i någon märkligare mån gått framåt.
De förnämsta exportvaror under de fem sistförflutne åren hafva varit:
Stångjern, Manufaktursmide, Bräder, Bjelkar, Spiror och Tjära.
Af dessa artiklar hafva, efter ett medium för nämnde tid, årligen till utrikes orter skeppats: Stångren).
Manufaktursmide.
Bjelkar.
Spiror.
SktJ SkU Tolfter.
Tunnor 64,761. 36. 33,676. 318. 243. 727. och upptages här, för jemförelse, hvad exporten af enahanda varor under åren 1846—1850 per medium för året utgjorde, nemligen Stångjern.
Tjära. 47,526. 110. 30,005. 1,061. 231. 522.
Till inrikes orter hafva under de 5 nu ifrågavarande åren afgått 43,005 SkU.
Stångjern och 7,699 SkU.
Manufaktursmide, hvaremot skeppningen till inrikes orter under åren 1846 —1850 utgjorde 76,710 SkU.
Stångjern och 8,784 SkU.
Till upplysning i afseende på importhandeln upptages här medelbeloppet af de förnämsta utländska varor, som under de fem sista åren samt åren 1846—1850 till Gefle åMigen inkommit, nemligen 1851-1855. 1846—1850.
Span mål . . .
T:r 10,440 3.672 Hampa . . .
. SkU 473 787 . . . . T:r 34,663 28,205 Kaffe . , . . U. 104,108 54,045 Vin , Kannor 13,479 12,375 Årrak . . . . d:o 8,073 4,543 Rumm . . . . d:0 2,376 934 Konjak . . . . d:0 322 296 Linfrö 929 2,122 Sill . . . . d:o 6,953 4,477 Torr fisk . . . . IM 26,540 1 1,912 Tobaksblad och stjelk . . . . . U. l I 6,873 1 49,755 Berättelse öfver Gefleborgs
Län för åren 1851—1855. 18
De hufvudsakligaste artiklar, som för öfrigt blifvit införde, hafva varit diverse specerier och manufakturvaror.
Tulluppbörden i Gefle har under de fem sista åren uppgått till ett. medelbelopp för året af 85,255 R:dr och med omkring 9,817 R:dr öfverstigit medelbeloppet, 75,438 R:dr, allt banko, af tulluppbörden för åren 1846—1850.
Handelsrörelsens riktning kan anses hafva varit oförändrad, med undantag af en betydligare jern- och trädvaru-export på England, samt en ovanligt liflig varuomsättning på Finland.
Stadens ansenliga handelsflotta, som genom nybyggnader, synnerligast sistlidet år, blifvit tillökad, har dock genom försäljning och fartygs förolyckande något förminskats, men kommer att erhålla en ganska betydlig tillökning uti det här nedanför uppgifne lästetalet genom under byggnad varande 11 st. större och mindre fartyg om tillsammans cirka 2,090 läster.
Vid 1855 års slut ägde stadens invånare 35 skepp, 14 briggar, 20 skonertar, 1 galeas, 4 slupar och 12 Hskarefartyg, tillsammans 86 stycken större och mindre fartyg, utgörande 10,971,2 läster, hvaraf 10,633 läster varit begagnade till utrikes sjöfart och återstoden eller 338,2 till inrikes sjöfart samt transport af fiskareskapets förnödenheter.
Tvänne aktiebolag äga härstädes ett större ångfartyg om 120 och ett bogseringsångfartyg om 14 hästars kraft.
Lästetalet af stadens flotta, som vid 1850 års slut utgjorde 12,043, har således under de fem sistförflutna åren, hufvudsakligast genom verkställde försäljningar, minskats med 1,072 läster.
A härvarande tvänne skeppsvarf hafva under de fem sistförflutne åren 24 fartyg af tillsammans 4,624,83 läster blifvit nybyggde.
Utrikes sjöfarten, till hvars befrämjande Eders Kongl. Majit, uppå underdånig ansökning af Magistraten och stadens Borgerskaps Äldste, under den 18 Juli 1850 beviljat ett statsbidrag af 38,210 R:dr banko, att utan återbetalningsskvldighet utgå af Handels- och Sjöfartsfonden, för att användas till upprensning och fördjupning af segellederne till staden, idkas fortfarande hufvudsakligen på England, Frankrike, Spanien och Portugal, Norra och Södra Amerika, samt Ost- och Westindien.
Den inrikes handelskommunikationen, hvilken är i ständigt tilltagande, underhålles i synnerhet med Stockholm, der ortens produkter till någon del afsättas, och dess behof af specerier m. m., hufvudsakligen hemtas, samt till någon del äfven med Norrköping, Malmö, Götheborg och städerne norr om Gefle, samt befordras, förutom af stadens skeppsredares egne, till inrikes sjöfart begagnade fartyg, jemväl genom fem ångfartyg, hvilka göra turer häremellan samt Stockholm och de norra orterne.
Handlande vid 1855 års slut utgjorde 127, och af Skeppare, som ägde burskap å utrikes sjöfart, 85, men af de förra voro många, som icke 19 idkade någon rörelse, och iblund de sednare funnos flere, som antingen saknade sysselsättning, eller seglade såsom Styrmän; hvaremot åtskillige i andra städer burskapsägande Skeppare härifrån förde fartyg pä utrikes orter.
Hundtverkerierne hafva under de fem sistförflutne åren icke varit underkastade några anmärkningsvärda förändringar, ej heller hafva de utaf deras burskapsägande idkare, som äga skicklighet uti sitt yrke samt vilja att hålla sig uppe, saknat sin tarfliga bergning; och detta allt oaktadt den tullan, som till följd af Kongl.
Fabriks- och Hundtverks-Ordningen den 22 December 1846 uppkommit derigenom, att cn mängd personer, såsom försörjningsmedel, med egne händer idka diverse handtverk, hvaribland vid 1855 ars slut 21 idkade skrädderibandtverket, 37 skomakarehandtverket, samt 26 snickarehandtverket.
Antalet af handtverkare vid 1855 års slut utgjorde 108, af hvilka likväl några saknade sysselsättning.
Följande Fabriker och Manufakturinrättningar funnos här i staden vid 1855 års slut, nemligen: 1:o
Ett mekaniskt Bomullsspinneri, hvarest under sistlidet år varit anställde 1 fabrikör, 4 mästare, 85 mantalsskrifne och 257 i staden icke mantalsskrifne personer, samt 152 barn under 15 år, och der tillverkningsvärdet för året uppgått till 1,076,271 R:dr 6 sk. 4 r:st. 2:o En Faience-fabrik, drifven under sistlidet år af 7 mantalsskrifne personer, med ett tillverkningsvärde af 2,666 R:dr 32 sk. 3:o Fyra Färgeriet', vid hvilka sistlidet år voro mantalsskrifne 6 och icke mantalsskrifne 2 personer, och uppgingo färgningskostnad och arbetslön under sistlidet år till 1,600 R:dr. 4:o Fyra Garfveriet’ för beredning af läder efter Engelsk method, vid hvilka sistlidet år voro anställde 60 mantalsskrifne och 4 icke mantalsskrifne arbetare, af hvilka tillverkades läder för ett värde af 192,482 R:dr. 5:o En Fabrik för bearbetande af jern och stål, med 5 arbetare och ett till verkningsvärde af 600 lkdr. 6:o Två Kemiskt-Tekniska fabriker med två mantalsskrifne personer och ett tillverkningsvärde af 3,333 R:dr 16 sk. 7:o En Knappnålsfabrik, med en mantalsskrifven person och ett tillverkningsvärde af 200 R:dr. 8:0 En Kortfabrik med 9 icke mantalsskrifne arbetare och ett tillverkningsvärde af 3,375 R:dr. 9:o En Fabrik för tillverkning af mansmössor, med en icke mantalsskrifven person och ett tillverkningsvärde af 333 R:dr 16 sk.
V 20 10:o
En mekanisk verkstad med gjuteri, drifven af 25 mantalsskrifne och 17 icke mantalsskrifne arbetare, samt med ett tillverkningsvärde af 51,000 R:dr. 11:o Två Målareverk, med två mantalsskrifne personer, och uppgifven förtjenst af endast 33 R:dr 1 0 sk. 12:0 Två Repslageriet hvilkas tillverkning med 6 mantalsskrifne och Ii icke mantalsskrifne arbetare uppgick lill ett värde af 30,000 R:dr. 13:0 En Ris- och Oljeberedmngsfabrik, med 3 arbetare och ett tillverknings värde af ii.03'1
R:dr 18 sk. 14.0
En Segelduksfabrik, drifven af 21 mantalsskrifne och 600 icke mantals skrifne personer, med ett tillverkningsvärde af 15,070 R:dr. 15:o Tre Spegelfabriker, med 5 mantalsskrifne' personer och ett tillverknings värde af 866 R.dr 32 sk. 16:o Två Tobaksfabriken med 22 mantalsskrifne och 34 icke mantalsskrifne arbetare, samt ett tillverkningsvärde af 66,434 R:dr. 17:0
En T röj- och Strumpfabrik, med två mantalsskrifne arbetare och ett tillverkningsvärde af 500 R:dr. 18:o Två Urfabriker, hvarest 4 arbetare varit mantalsskrifne och tillverkningen uppgått till 400 R:dr, och 19:o Två Åkdonsfabrikör, för hvilka tre personer varit mantalsskrifne och vid hvilka tillverkningsvärdet uppgått till 380 R:dr, allt banko.
Medelbeloppen af tillverkningsvärdena vid ofvannämnde fabriker, verk och inrätt - ningar, under de sistförflutne fem åren hafva utgjort: 1:o Vid Bomullsspinneriet (4 år) 745,206. 2:o Faience fabriken 4,093. 3:o Färgerierne 780. 4:o Garfverierna 126,853. 5:o
Fabrikerne för bearbetande af jern och stål . . 200. 6:o Kemisk-Tekniska Fabrikerne 2,166. 7:o Knappnålsfabriken 190. 8:o Kortfabriken 8,710. 9:o Mössfabriken för 1 år 333. 10:o Mekaniska verkstaden 41,214. 11:o Målareverken 110. 12:o Repslagerierne 11,873. 13:o Ris- och Oljeberedningsfabrikerne (för 3 år) . . 22,583. 14:o Segelduksfabriken 22,234. 15:0 Spegelfabrikerne 416 21 16:0 Tobaksfabrikernc 55,442. 17:o Tröj- och Strumpfabriken 514. 18:o Urfabrikerne . 528. 19:o Åkdonsfabrikerne 164. eller tillsammans en summa af 1,043,609 R:dr, allt banko.
Häraf visar sig, att medelbeloppet af tillverkningsvärdena vid här i staden befintlige fabriker för ifrågavarande fem år med 781,963 R:dr årligen öfverstiger medelbeloppet af fabrikstillverkningsvärdena under de fem nästförutgående, då detsamma utgjorde 261,646
R.dr samma mynt för året.
På stadens område finnas dessutom ett Tegelbruk och två Tullmjölqvarnar.
Fiske, bestående hufvudsakligen i strömmingsfångst, idkas till större delen i de norra provinsernes fiskehamnar, äfvensom vid de i stadens skärgård befintlige fiskelägen, af en särskild borgerlig Societet, som vid slutet af sistlidet år räknade 93 o o <j medlemmar.
Medelbeloppet af den saltade strömming, som stadens fiskare under de fem sistförflutne åren hitfört, kan numera, sedan skyldigheten att låta ompacka strömmingen upphört, icke så noga uppgifvas, men anses hafva utgjort omkring 7,000 tunnor, derå medelpriset, efter markegång, varit 13 R:dr för tunnan.
Så väl i Gefle å som i Testebo ström å stadens område idkas laxfiske, samt i den sednare, eller Testebo ström, äfven sikfiske, hvaraf afkastmngen icke kan med säkerhet uppgifvas, men hvilken de sednare åren icke varit särdeles ymnig.
Jordbruket, hvars hufvudföremål är beredandet af fodertillgång för framfödandet af det för staden nödiga antal boskapskreatur, har fortfarande bedrifvits med den framgång, att stadens invånare kunnat årligen aflåta foder åt kringboende allmoge, som deraf varit i behof.
Sedan Kongl. Maj:t under den 27 Mars 1852 i nåder meddelat oktroj för en Filialbank här i staden, öppnades samma bank den 1 påföljande November och har alltsedan, under en oafbruten och stigande verksamhet, visat sig för staden och orten vara särdeles nyttig och förmånlig.
Beträffande undervisningsverken i Gefle, så hafva, till följd af Kongl. Maj:ts nådiga Bref af den 29 Maj 1850, vid höst-terminens början samma år Gymnasium och Högre
Lärdomsskolan blifvit förenade till ett sammanhängande läroverk, vid hvilket numera, med begagnande af den ainbulatoriska läseordningen, eller ämnesläsning för lärarena, undervisning meddelas i alla ämnen, som tillhöra hvardera af de båda linierne för humanistisk och realistisk bildning; och utgöras öfrige undervisningsverk af en läroanstalt under namn af "Gefle stads medborgerliga undervisningsverk," en Navigationsskola, en Söndagsskola för handtverkslärlingar, samt en så kallad Småbarnsskola. 22 Sjukvården i staden ombesörjes af en Slads-Läkare och en Slads-Chirurg, hvarjemte Provincial-Läkaren för Gestrikland samt, för närvarande, Regements-Läkaren vid Helsinge Kongl.
Regemente här äro boende; och linnes härstädes för de sjukas vårdande ett för Gelle stad och provinsen Gestrikland gemensamt Lazarett, vid hvilket Stads-Läkaren är såsom Läkare anställd, hvarjemte ett nytt sjukhus är under byggnad.
Fattigvården i staden ombesörjes af en Direktion, bestående af stadens Pastor och t. f. Borgmästare, Stads-Läkaren och Stads-Chirurgen, samt medlemmar af stadens societeten och föreningar.
Direktionen säker kännedom om de nödlidande samt dessas större eller mindre behof af understöd.
Till allmänna fattigvården åtgå årligen omkring 17,000 R:dr Rgs, förutom de bidrag, som hemtas från följande här i staden befintlige välgörenhetsanstalter, nemi. en Barnhusinrättning, som för närvarande äger en fond af omkring 26,000
R:dr banko, hvaraf under sisth år 96 barn njutit underhåll; ett Enkehus; en Enkehusoch Sjömanshus-kassa, samt en af Musik-amatörer samlad kassa för ”Pauvres honteux,” äfvensom en för välgörande ändamål stiftad Ordens-inrättning.
I staden finnes slutligen en år '1824 inrättad Sparbank, hvars fonder, som vid •1850 års slut utgjorde '107,047 R:dr 20 sk. 8 rst, under de sistförflutne fem åren ökats med 66,327 R:dr 24 sk. 5 rst, så att desamma, vid slutet af sistlidet år, uppgingo till 173,374 R:dr 45 sk.
I rst, allt banko.
Söderhamns stad.
Stadens folkmängd utgjorde vid '1855 års slut 968 män och 1,051 qvinnor, eller tillhopa 2,019 personer; och har således slädens folkmängd, som vid 1850 års slut utgjorde 1,691 personer, blifvit under sednast förflutne fem år förökad med 328.
De näringar, som i staden idkas, äro hufvudsakligen handel, sjöfart, handtverk och fiske.
Handel, så väl i gross som minut, idkas af 23 burskapsägande Handlande, som sysselsätta 37 Handelsbetjenter.
De varor, hvarmed handel idkas, äro hufvudsakligen trädvaror, tjära, salt, spanmål, specerier, manufakturvaror, lin och linneväfnader.
Under de sistförflutne fem åren har från staden årligen i medeltal algått till utrikes orter 10,104 ShM.
Jern, 20,9 14 tolfter Bräder, 6,696 st.
Bjelkar, '159 st.
Spiror, 2,644 st.
Sparrar, 420 st.
Årämnen, 24,525 st.
Taktegel och 250 tunnor
Salt från nederlag; samt under samma tid i medeltal årligen från utrikes orter till staden inkommit 42,729 tunnor Salt, 4,323 U.
Kaffe, 464 tunnor Spanmål, 590 pud Hampa, 380 tunnor Tjära, 243 tunnor Linfrö, samt mindre qvantiteter af Yin, Specerier och Manufakturvaror.
Jernet och en del af trädvarorna har icke tillhört stadens Handlande,' utan blifvit för tillverkarnes egen räkning utskeppadt.
Som tvänne större
Sågverk nyligen blifvit i stadens granskap anlagde, så förmodas, att skeppningen från staden af trädvaror blifver under den närmaste framtiden betydligen förökad. 23 Sjöfart idkas med tretton, stadens Handlande tillhörige, fartyg, innehållande tillsammans '1,231 läster.
Af dessa användas ellofva för utrikes och två för inrikes sjöfart; hvarförutan ett i staden bildadt bolag äger ett ångfartyg, som för transporterande af så väl passagerare som gods gör resor till och ifrån Stockholm.
Inom staden finnas: 3 Färgerier med 8 arbetare, 2 Garfvener med 8 arbetare, '1 Baijerskt Ölbryggeri med 4 arbetare, 2 Spegelfabriker med 2 arbetare, 2 Urfabriker med C> arbetare; och utom staden, men å dess område, ett Tegelbruk med 30 arbetare; hvarförutan äro i staden bosatte 57 Handtverkare, som sysselsätta 13d Gesäller och Lärlingar.
Vid tre å stadens område befintlige
Skeppsvarf hafva under de sistförflutne fem åren 3 skepp, 4 briggar och 4 skonertar, innehållande tillsammans 1,209 läster, blifvit byggde.
Jordbruk idkas å den till staden donerade jord endast för beredande af fodertillgång för boskapen.
Strömmingsfiske idkas uti hafsfjärdarne invid staden samt i skärgården deromkring af 64 fiskare med 25 drängar.
Fångsten uppgår årligen till 4 ä 500 tunnor saltad strömming.
Under vintermånaderne arbeta fiskrarne å skeppsvarfvet!.
För ett karldagsverke betalas 1 R:dr eller 1 R:dr 16 sk. banko samt hälften mindre för ett qvinsdagsverke Undervisning meddelas uti en Apologist-skola och en Folkskola.
Helsovården besörjes af en Stads-Läkare, sorn tillika är Läkare vid det staden och södra Helsingland gemensamt tillhörige Lazarett och Kurhus, som är beläget inom staden, der också Provincial-Läkaren för södra Helsingland är boende.
Äldre fattige, som äro orkeslöse, försörjas uti särskildt fattighus, och öfrige fattige genom understöd, som efter behof utdelas.
För att göra arbetsfolkets besparade förtjenster fruktbärande, har i staden inrättats en Sparbank, som dock ännu icke hunnit blifva så allmänt, som önskas, begagnad.
Inom staden finnes en Källarmästare, som tillika ansvarar för stadens gästgifveri, fyra Värdshus eller Krogar samt ett Schweitzer]’.
Prohibitiva författningar till fördel för staden finnas icke.
Hudiksvalls stad.
Folkmängden i staden uppgick vid 1855 års slut till 2,283, hvaraf 1,030 män och 1,253 qvinnor, oell har således sedan år 1850, då den utgjorde 2,016 personer, blifvit ökad med 267.
De näringar, hvarmed stadens invånare sysselsätta sig, äro handel, sjöfart, fabriksrörelse och fiske.
Handel idkas af 31 personer, som hafva till biträde 29 betjenter, i så väl gross som minut med diverse varor, men hufvudsakligast med linneväfnader, bestående af buldan, segelduk, bolsterväf, foderväf och gröfre lärfter, som uppköpas från kringliggande landsorts invånare och sedermera afyttras i Stockholm och ä marknader i Sala.
Handeln med nämnde varor uppgifves hafva under sistförflutne fem åren i medeltal årligen uppgått till ungefärligen '1,700,000 alnar.
Stadens Handlande kunde förr inköpa och afyttra mycket mera af nämnde varor; men dels har linodlingen i Helsingland under sednaste år något aftagit, och dels har allmogen, sedan ångbåtsfarten emellan Hudiksvall och Stockholm blifvit mera utvidgad, börjat att sjelf i Stockholm afsätta sine produkter.
Deremot har handeln med trädvaror under sednare år blifvit något utvidgad.
Det är visserligen ännu allenast ett mindre antal af stadens Handlande, som befatta sig med närande handel och ej heller haV den ännu kunnat utvidgas till den betydenhet, som uti flere andre städer i Norrland, hvartill orsaken igenfinnes uti sta dens aflägsenhet från de större floder inom provinsen, å hvilka flottning af trädvaror kan äga rum; dock anses med skäl trädvaruhandeln numera vara af stor vigt för staden och komma att betydligt ökas, om de förslag, som blifvit uppgjorde för åstadkommande af en lättare kommunikation emellan staden och nordvestra Helsingland genom så väl kanal- som jernväg, skulle kunna bringas till verkställighet.
Jern skeppas från staden till utrikes orter, men detta sker för Bruksägarnes egen räkning.
I öfrigt idkas handel med spanmål, salt. sill, specerier, diverse tyger med flere andra varor, som af kringliggande landsorts invånare dels uppköpås och dels försäljas i staden.
Under sistförflutne fem år har årligen i medeltal till utrikes orter afgått: 3,060 Skit.
Jern, 5,337 tolfter Bräder, 9,7i I st.
Bjelkar, 173 st.
Spiror, 3,056 st.
Sparrar, 394 tunnor Salt från nederlag, och 4,182 bundtar Tändstickor; samt under samma tid i medeltal årligen från utrikes orter till staden inkommit: 6,768 tunnor Salt, 1,080 U.
Kaffe, 564 tunnor Spanmål, 319 tunnor Tjära, 262 tunnor Linfrö, 1,353 H.
Tobaksblad, 20,929 U.
Tobaksstjelk, samt mindre qvantiteter af Vin, Specerier och Manufakturvaror.
Vid sistlidne års slut tillhörde staden 17 fartyg af tillsammans 480 läster, hvilka till någon del begagnas för utrikes sjöfart, men hufvudsakligen för kustfart emellan svenska hamnar.
Uti staden finnas två Skeppsvarf, hvaraf ett likväl under en längre tid icke blifvit begagnadt.
Under den tid, som denna berättelse omfattar, hafva inom staden blifvit byggde ett skepp, en brigg, en skonert och en galeas af tillhopa 398 läster.
Uti staden finnas en Tobaks- och Snus-fabrik, en Tändsticksfabrik, 2 Garfveriet 1 Segelduksfabrik, 1 Urfabrik.
3 Färgeriet 1 Spegelfabrik, som sysselsätta 40 å 50 arbetare; hvarförutan 65 personer idka diverse handtverk och sysselsätta 36 Gesäller och 25 Lärlingar.
Strömmingsfiske idkas allenast uti det staden tillhörige fiskvatten och till mindre belopp än tillförene, då stadens fiskare arrenderade fiskelägenheter inom de till staden gränsande socknar.
Den 25 Den staden tillhörande jord användes hufvudsakligen för beredande af fodertillgång åt boskapen.
För ett karldagsverke betalas 1 R:dr å 1 R:dr 16 sk. banko samt för ett qvinsdagsverke hälften mindre.
Under sistlidne år har, till lättande af rörelsen, blifvit i staden inrättad en Filialbank under Rikets Ständers Bank, hvars vigt och betydelse för orten synes vara påtaglig, ehuru verkningarne deraf under den korta tid, sorn sedan Bankens stiftelse förflutit, icke hunnit blifva synnerligen märkbare.
Uti staden finnes ock en Sparbank, som begagnas mera allmänt än under första åren efter dess stiftelse.
För undervisningens befrämjande finnes i staden en Högre Lärdomsskola med fem klasser och en Folkskola.