Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
År nu detta antaget, så finnes lått, att ett så beskaffadt sammandrag, blott ofver StatsVerkets medel, som utgör resultatet af den Widegrenska Riks-Hufvud-Boksplanen, ingalunda uppfyller någondera af dessa tvånne fordringar; och att afven det i Stats-Contoiret utförde arbetet, ehuru syftande till ett sådant åndamål, dock endast ofullkomligt ernått det, emedan det ej kunnat sträckås utöfver innehållet af de materialier, hvaruppå det måste byggas.
I afseende på det forsta af de tvånne hufvudföremålen, eller controllen, finnes lått, att enar en Uppbördsman har att redogöra till flere sårskildte
Verk för medel, som på olika tider uppbåras, kan hvart och ett af desse Verk successive få en mycket fullständig redovisning och vara belåtet för sin del; men år ej con - 128 Riksens Ständers trollen i orten liflig och stark, utan tvärtom, på sått erfarenheten i flere fall den sednare tiden visat, de controllerande åro med Uppbördsmånnen i samråd och deltagande till medlens förskingring, så kan på det hela stå mycket illa till, midt under den stora belåtenheten hos alla delarne; hvilket åter, såsom mathematiskt falskt, visar, att grunden hvarpå bedömandet hvilar, måste också vara det.
Alltså, och om medlen disponerades på ån så många sårskilde vågar, böra de dock vid en tid och i ett sammanhang redovisas.
För det hela skall räkning på en gång aflåggas, innan ny uppbörd för någon del får vidtaga.
Detta har varit inrättningens natur från början, och dit bör den återföras.
Vidare och dernäst ligger vigten af controllen deruti, att den löper så nära inpå den för handen varande tiden, som möjligt.
Första tanken om försöket att göra ett tillgrepp, skall falla, genom öfvertygelsen att upptäcktens hastighet icke lemnar rådrum för bristens fyllande med förväntade tillgångar, som oftast stannat vid bedragne förhoppningar.
Om nu ett Riks-Boksluts-arbete i denna del skall lemna något bidrag, år det således angeläget, att arbetet icke företages först sedan Lands - Revisorers Berättelse. tsg Lands-Boken blifvit färdig och afgifven, hvilket icke sker förr, ån år efter Skatteårets forlopp, utan bor en sådan Bok vara fullbordad för hela Riket, lika så snart, som LandsBoken hinner afslutas; och som materialerne må kunna så inråttas, att detta låter sig verkstållas, år att förmoda, det nyttan i afseende håra icke blifver ringa.
Det anmårkes visserligen, att Riks-HufvudBoken då måste afslutas på en Special-Räkenskap, som ej år åtföljd af verificationer, emedan desse tillhora Lands-Boken; men just derigenom blir den en sammanbindande controll emot Lands-Boken; och på samma sått, som Lands-Bokslutet controllerar alla Uppbörds-manna-Råkningarne, blifva alla Lands-Böckerne controllerade af Riks-Hufvud-Boken.
Att få all Uppbörd sammandragen på ett ställe och att få det så tidigt, som möjligt, innefattar alltså villkoren för Riks-Hufvud-Bokens controllerande nytta.
Den skall i detta afseende visserligen icke för sig allena uträtta det hela, eller förekomma allt hvad som hittills icke kunnat förekommas: men äfven utan alla nya verkningar, skall den, blott genom återförandet till hvad sakens beskaffenhet kråfver och förut egt rum, intaga sin plats bland verksamt bidragande medel till ordning, och redan i denna del fullkomligen ersätta det arbete och de kostnader, som dess utförande kråfver.
a Sami. 9 i3o Riksens Stunders Hvad åter angår dess andra hufvudsakliga syfte, nemligen dess statistiska nytta ; så har den afven i afseende derå ett större varde, i den mån den uppfyller förenämnde tvånne fordringar, nemligen, att sammandraga så mycket som möjligt, på ett ställe, i lått öfverskådliga taflor, och att desse taflor icke upptaga den längesedan forflutne tidens skick, utan troget framställa det närvarande förhållandet.
Såsom controllerande arbete, framställer Riks-Hufvud-Boken hvad Uppbordsmånnen emottaga och hvarest de aflemna det de emottagit; hvart detta sedermera anvises och huru mycket som, på en viss tidpunct, (hår Calenderårets utgång,) i alla Statens Cassör, Magaziner och Forråder, finnes i behåll; men åter, såsom statistiskt arbete, bör den framställa, ej mindre hvad som genom Uppbörds-Verket blifvit uttagit och kommit till beräkning, ån äfven det, som, utan någon sådan medverkan, på ett sått eller annat, år vordet inom en viss tidrymd, af inbyggarne utgjordt för gemensam räkning, till Samhällets bestånd.
För samma ändamål bör den vidare uppställa sårskildte
Utslag utaf hvart och ett af de medel och sått, som blifvit antagne till utgörande och samlande af de generelle bidragen.
Huru och till hvad belopp hvarje slags utskyld från den skattande utgått, samt huru och med Revisorers Berättelse. i3r hvilken förminskning samma utskyld kommit till disposition för sitt åsyftade ändamål.
Sjelfva levereringssåttet kan för den skattande utgöra en ny beskattning; den ena utskylden kråfver en dryg uppbörds kostnad, men får dock företräde, emedan den uttages efter hand och derigenom blifver mindre känbar, i synnerhet för den större del af de bidragande, som, så till sågandes, har sin räkning uppgjord för dagen; den andra går omedelbarligen från den skattande till den consumerande individiien, och graveras med ingen särskild Uppbördskostnad; en utskyld år lått controllerad; en annan bevisar genom sitt utslag, jemförd till andra kånda förhållanden, att dess bevakande icke år möjligt; ziffrans vittnesbörd och erfarenhetens bevis måste lemna den tillförlitligaste anvisning för åtgärder och beräkningar i denna del.
Det år enligt sakens natur, att större svårigheter ega rum för utvecklandet af en fullständig reda i denna afdelning, ån i den förra.
Materialierne, som erfordras, åro spridde, och hafva icke efter någon viss plan varit samlade; men ifrågavarande arbetes beskaffenhet påkallar i denne del af sig sjelf, efter hand, en fortsatt utveckling, emedan det upptäcker bristerne och ger’ en fullständig anvisning på hvad som bör sökas.
Man har i en del andre
Lander kommit till visse grunder för bidragens fördelning i i3a Riksens Ständers 2:ne Classer, nemligen, de som inflyta i StatsCassan och komma till beräkning och jemföring mot Statens allmänna behof, samt de sorn, inom vissa inskränktare områden, efter der antagne ordningar, utgöras, utan att bero af någon profning utom detta område.
Hår i Riket utgå en mängd, nästan de vigtigaste och betydligaste, af forre Classens bidrag, hvarutaf en del aldeles icke och en annan del på ofullständigt sått komma till Statsberåkningen; då deremot andre små och obetydlige bidrag, som borde hora till sednare Classen, igenfinnas i de allmänna Anslagen.
Den säkerhet, som för ett rigtigt bedömmande erfordras, igenfinnes således ej; och forhållanden, som borde vara utredde till grund för en vigtig åtgärd i ett härtill hörande ämne, innan den tages, framstå icke sällan oförvåntade och bekymmersamma, i följderne deraf.
Utan allt tvifvel år det af en större angelägenhet, att fullständigt utreda de forhållanden, som härutinnan nu finnas, ån att gifva förslag till andre; råttelserne framstå af sig sjelfve, då utvecklingen blir fullständig och sann; men nya åtgärder blifva möjligen skadliga, alltid osäkra, om de ställas i verket, utan sammanhang med någon sådan föregången undersökning.
Uti Tabell-Verket och uti det nu gällande sättet till uppskattning af Jord och Egen - Revisorers Berättelse. 133 dom, finnas Q:ne hufvudsaklige elementer för Rikets Statistik, af företräde för hvad de fleste andre Lander i dylikt afseende ega.
Medelst en fullständig utredning af hela Skatte- och Uppbörds-Verket, sammandraget i en Riks - HufvudBok, uppstår en product i ziffran af generelt bidrag, att mäta emot den summa af Fond, som förenämnde tvånne baser antyda.
Om man ock ville invända, att denne åsigt af ämnet är allt för inskränkt, emedan hvarken folkräkningen eller egendomsvärdet, utan liflighet i rörelsen, säkerhet, trefnad och förtroende, som mångdubbla förmågan, härutinnan allena gifva resultat; så erinras likväl, att ett Land, som efter sin local och sine öfrige förhållanden, år inskränkt till omedelbara varubyten, utan att utgöra någon mellanlänk i den större rörelsen andre nationer emellan, och som af en hård natur tillbakahålles i alla hastiga steg till förkofran, utan tvifvel har ett större behof ån andre, att gå desse steg med den mesta säkerhet; ty följderne af ett misstag kännas der djupare och längre; och vid fråga om en sådan säkerhet, blir utslaget i ziffran mellan beskattning och fond, icke sällan en anvisande barometer, på trefnadens och välmågans tillstånd; då deremot de medel, som sättas i rörelse för en hastigare utveckling, ån som med de reela krafternas behöriga användande kan vinnas, vål för en tid må framställa följder, som synas utmärka en sådan trefnad, och äfven föranleda 134 Riksens Ständers till en motsvarande beräkning på förmågan att bidraga; men dock likväl icke uthålla tidens pröfning, emedan ett frö och en orsak till obestånd, ligga i de nyttjade medlens egen natur, som först efter hand utvecklas, men nödvändigt återreducera den artificiella vinsten, som hörde till första perioden af deras användande.
Desse allmänna åsigter hafva val ej något omedelbart sammanhang med frågan om planen för en Riks-Hufvud-Bok; men, under det på annan våg och i sin ordning torde utredas och utvecklas, huru liflighet i production och rörelse med en deraf följande förkofran och trefnad, må befrämjas och vinnas, blir undersökningen om det stationaira tillståndet, ehuru icke lika angenäm för sysselsättningen, må hända äfven så angelägen, för att ej, i följd af underlåten tidig uppmärksamhet, nödgas tråda tillbaka.
För hvar och en som har lågt hand vid Räkenskaps afslut och tabellariske Sammandrag, förekommer det utan tvifvel nog tydligt, att en Riks- Hufvud -Bok, åsyftande så beskaffade allmänna statistiska utredningar, och som skall sammanföra alla de spridde detaillerne till ett helt, blir ett arbete af stor omfattning; och att ett ibland de hufvudsakligaste vilkoren för nyttan och användbarheten deraf, beror på dess er.kl3 form och fattliga framställning.
Dertill hörer då, framför allt, så vida afslutningsarbetet Revisorers Berättelse. j 35 möjligen skall låta verkställa sig, att alla materialierne, sorn inkomma, åro till uppställningen lika, för att i Tabeller och Sammandrag med lätthet kunna öfverföras.
Förändringar i nu gällande formulairer behöfvas ganska få, och kunna leda till förkortning af arbetet, i stället för en större vidlyftighet.
Men den olikhet som eger rum i det ena Lånets afslut mot det andras, bör undanrödjas och råttas; likaledes och i afseende på det större syftet, som hår år T fiåga, fordras tillägg i uppgifter, särdeles för Indelningarnes och Spannmåls-anslagens förvandling efter Markegång, äfven för den delen , som de åro omedelbarligen till Löntagare och allmänna Inrättningar disponerade och directe uppbäras; och för öfrigt synes det härvid förtjena ett närmare öfvervägande, om ej ett Tabellariskt formulaire borde upprättas, hvaruti alla de locala bidrag beräknades och infördes, för att komma till särskildt sammandrag i Riks-Boken, hvilka på ett eller annat sått directe gravera jord och Egendom eller Personer, såsom exempelvis, vågars och broars underhåll, Kyrko- och Prestgårds-Byggnader, Indelda Arméens Beklädnad, Fattigförsörjningen, bidrag för hälsovården m. m. äfvensom Hospitalers och Allmänna Barmhertighets-Inråttningars Intrader borde, i särskildt sammandrag, kunna framställas.
På det ett så beskaffadt ändamål må kunna vinnas, med den varsamhet i utförandet, att i3 6 Riksens Ständers redan mycket sysselsatte {Tjenstemän icke yt* terligare betungas, utan att motsvarande njuta lindring på annat sått, anse Kammar-Collegium och Stats-Contoiret i underdånighet af väsendtlig vigt, att sådane personers insigt och nit, som vid detaillen af dylikt arbete lagt hand, och hvilkas erfarenhet om, hvad som nu galler, bör bana dem rättighet, att yttra sina tankar om hvad som i stallet skulle blifva gällande, må begagnas till formulairens jemnkning och uppställning, under ledning för sammanfogandet till den generella planen; och få KammarCollegium och Stats-Contoiret, såsom Resultat af framställningen utaf detta mål, i hela dess vidd, och i följd af hvad Eders Kongl.
Maj:t härom i nåder befallt, samt Riksens Ständer och deras Revisorer önskat och yrkat, hos Eders Kongl. Majit i underdånighet föreslå följande: i:o. Alla förändringar uti elen nu gällande ordningen för Uppbörds- och Redogörelse-Verket, äskade såsom vilkor för ett Riks-HufvndBokslut efter framledne Stats-Commissarien Widegrens i lifstiden uppgifne method, inställas tills vidare. 2:0.
De nu afslutade Riks-Hufvud-Böcker efter bägge methoderne, remitteras till Kammar-CoIlegii och Kammar-Rättens utlåtande, i afseende på förtråde dem emellan i syfte och form, till hvilket förra hörer: huru mycket som kommer till redovisning, eller fullständigheten; Revisorers Berättelse.
187 huru snart det kan bringas i sammandrag, eller hastigheten; och huruvida arbetet, genom sjelfva afslutningssåttet, controllerar Special -Råkenskaperne, och som redogörelse för sig år verificeradt och controlleradt af desse, eller säkerheten.
Till den sednare eller formen hörer: fattligheten för ögat och begreppet, såsom följd af en systematisk ordning, vidtagande i den första detaillen och underhållen anda igenom till sammandraget, jemte afseende på det mer eller mindre arbete, som verkställigheten påfordrar; särdeles i fråga om medverkan genom sådant arbete af Tjenstemånnen i Provincerne.
Till formen hörer ock vidare, uppställningens enkelhet, och att hvarje amne, utan sammanblandning med något annat, hvarken af tid eller sak, blir ett helt för sig, och såsom sådant, eller eget resultat, öfverdrages i den generella taflan, på en enda rad, att der beskrifva sitt innehåll och sin verkan. 3:0.
Till utarbetande af de formulairer och de föråndringar i detaille-Råkenskaperne, som för beredandet af en ytterligare fullständighet uti ett Riks-Boksluts arbete erfordras, täcktes Eders Kongl. Maj:t i nåder förordna en Committé, bestående, utom Ordförande, af en Ledamot utaf Kammar-Collegium, en af StatsContoiret och en af Kammar-Rätten, jemte Kamereraren vid Uppbörds-Verket i Stockholm, en Lands-Kamererare, en Regementsskrifvare och en Häradsskrifvare; hvarförutan Kamere - j 38 Riksens Ständers rame vid de administrerande Verken hårstådes, hvilkas Räkenskaper i fråga komma till intagande i Riks-Hufvud-Boken, måga tillkallas, för att, i hvad på hvarderas del ankommer, bidraga till planens utforning.
För desse Tjensteman, hvilkas arbete synes på Q:ne eller högst 3:ne månader kunna fullbordas, torde Eders Kongl. Maj:t i nåder tackas anslå erforderlige resepenningar och tractainenten. 4:0.
Sedan Collegierne, enligt ?:dra puncten, haft tillfälle taga kännedom om de nu författade Riks-Hufvud-Böckerne, under den tid förslag till fomulairer och rättelser, enligt 3:dje puncten, hinner utarbetas, torde Eders Kongl. Majt i nåder tackas, i anledning af det ena och andra, låta i ett sammanhang af då i nåder tillförordnade Personer, granska den generella plan till ett Riks-Hufvud-Boksluts-arbete, som, grundad på en ifrån den minsta detaillen sålunda borjad undersökning, i följd häraf uppstår; och att enar, hvad sorn i denna ordning framstålles och tillstyrkes, utan tvifvel blifver af sådan auctoritet, att det forsenar Eders Kongl. Maj:ts nådiga afseende och uthårdar erfarenhetens vittnesbörd, planen med sine formulairer derefter till trycket må befordras, för att till allman och ofelbar efterrättelse sedermera blifva gållande. 5:0.
Intill dess, i följd af denna nu foreslagne ytterligare utredning afåmnet, ett nytt RiksHufvud-Bokslut hinner såttas i fullbordan, fort - Revisorers Berättelse. i 3g far det sårskildte Contoiret med Riks-HufvudBoksarbetet för de forre åren, på det att någon rubbning icke må göras, i hvad Riksens Stander härutinnan åskat, förr, ån i sammanhang med ett bevisligen vunnet större ändamål.
Kammar-Collegium, Stats-Contoiret och Kammar-Råtten framhärda med djupaste vördnad, trohet och nit Stormågtigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåtare På Eders Kongl.
Maj:ts och Rikets Kammar-Collegii vagnar: S. LÖFVENSKJÖLD. E. Rolén. H. Julin. L. O.
Maj:ts och Rikets StatsContoirs vägnar: G.
F. WIRSÉN. M. Haak.
Georg D. af kV ahlber g. N. Frödelius.
A. Söderholm. C. Tunelius.
På Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar - Rätts vägnar: W. BENNET. A. G.Oscengius. G.
A.Sclijerbeck.
A.J. Grundén. L. S. L. G. af Silén. G. Öijer.
Stockholm den 9 Februari 1821.
Till Kongl. Maj:t linderdånigst, angående RiksHufvud-Boken samt förslaget till en förändrad method för Landt- och Militiae-Räkenskapernes afslutande.
Riksens Ständers Utdrag af Protocollet, hållet hos Riksens Höglofl.
Ständers Herrar Revisorer, vid sammanträde i Kongl. Stats-Contoiret den 27 November 1820.
S. D. b om det år för åndamålet med Revisorernes åtgärd upplysande och angeläget, att Stats-Verksförvaltningen för dem framlågges och kännedomen deraf blifver tillgänglig, så nara inpå den löpande tiden, som år möjligt; så funno Revisorerne sig höra, genom Utdrag af Protocollet, anmoda Kongl.
Stats-Contoiret, att meddela dess utlåtande, huruvida Kongl. StatsContoiret anser, att Kongl. Rånte-Kammarens Hufvud-Bok och de Memorial-Böcker, som hos Kongl.
Stats-Contoiret föras öfver Stats-Verkets Inkomster och Utgifter, måga hinna så tidigt afslutas, att de kunna aflemnas till Riksens Stånders framdeles blifvande Stats-Utskott eller, under Revisions förrättningar, tili deras Revisorer, inom den 1 November för det nästföregående året.
Ut supra, Pä befallning Z.. G. af Silén.
Revisorers Berättelse. i \ i Utdrag af Protocollet, hållet uti Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-Contoir den 4 December 1820. drogs, hade Riksens Ständers till Stats-Bancooeh Riksgälds-Verkens granskning valde Revisorer, med anförande, huruledes det vore för andamålet med deras åtgärd upplysande och angeläget, att Stats-Verkets förvaltning framlades och blefve tillgänglig för Revisorernes kännedom, så nära inpå den löpande tiden, sora möjligt, begärt utlåtande derom, huruvida Kongl.
Stats-Contoiret ansåge, att Kongl.
Ränte-Kammarens Hufvud-Bok och de Memorial-Bock er, hvilka hos Kongl.
Stats-Contoiret foras ofver Stats-Verkets Inkomster och Utgifter, måga hinna så tidigt afslutas, att de kunna aflemnas till Riksens Ständers framdeles blifvande Statsutskott, eller under Revisionsförrättningen till deras Revisorer, inom den 1 November för det nästföregående året.
I anledning häraf skulle Kongl Stats-Contoiret till svar meddela följande: Kongl.
RänteKammarens Hufvud-Bok för hvarje år bör, efter nu gällande Författning, vara afslutad inom det näst följande årets utgång.
Statg - Protocolls-Utdrag, som nu före - 14 - Riksens Ständers Contoiret ansåg dock fastmindre någon svårighet, att denna tid forkortas till den i November , som erfarenheten de senare åren visat, det Boken dessförinnan varit afslutad och afven blifvit till Kongl.
Kammar-Collegium inlemnåd före den foreskrifne tiden, nemligen: för år 1817 den 2 November 1818- — 1818 den 26 November 1819* — 18 >9 den 15 November 1820.
Men Revisionen i Kongl. Kammar-Ratten kunde ett års
Bok icke hafva hunnit undergå till den 1 November det följande året.
MemorialBockerne åter både kunde och borde vara afslutade på dag; och vore sålunda intet hinder, att de, lika så vål som Kongl. Stats-Contoirets Protocoller, kunde undergå granskning så nara på den fårhanden varande tiden, som lämpligt profvades.
Emedlertid, då Riksens Stånders Revisorer, enligt Protocclls- Utdraget, behagat omnåmna Memorial-Båckerne ofver Stats-Verkets Inkomster och Utgifter, ville Kongl. StatsContoiret, till undanrodjande af all irring, erinra, att Kongl. Stats-Contoirets Inkomster och Utgifter, men icke Stats-Verkets på det hela, kunde af Memorial-Bockerne för det nåstforflutna året då utfinnas.
Kongl. Stats-Contoirets Cassa-förvaltning får ett fårflutet år kunde visserligen framlåggas till granskning den .1 November det påföljande, men icke Stats-Verkets Special-redovisning får Stats-Verkets
In - Revisorers Berättelse. 143 komster, exempelvis för år 1820, afgifves af Uppbordsmånnen till Lands-Contoiret den l September 1821.
Forst nio månader derefter slutas Lands-Boken, eller den 1 Juli 1822, och Militiae-Hufvud-Boken, hvarifrån Kongl.
Stats-Contoiret skall hemta dei definitiva Utslaget af den Inkomst, som af indragne och besparde Indelningar, vacancer m. m. uppkommer, afslutas ej förr, ån år efter det löpande året.
Val kunde Kongl.
Stats-Contoiret, genom den vidtagne åtgården, att infordra ett exmplar af all Special-Råkenskap’, på samma gång, som Uppbordsmånnen gora sin slutredovisning, exempelvis i October 1821, börja, att, från de då inkomne 1820 års Specialer, sammadraga Inkomsterne för sistnämnde år; men Resultatet af detta arbete kunde ej hinna framläggas till den 1 November, eller på mindre ån ett månad.
Revisorerne icke vid denna tidpunct kunna utröna StatsVerkets-Inkomster för är 1820.
Anticipationerne, eller de i Landsorterne bestridde förskottsutgifter för 1820, borde vål af Lands-Contoiren sammandragas och uppgifvas till ersättning den 1 Junii 1821; men deras granskning i Kongl.
Stats-Contoiret medtog så mycken tid, att ersåttningarne, hvilka hittills icke på flere år blifvit expedierade (hvilket Kongl. Stats-Contoiret förmodade, att Revisorerne af de nu utredde äldre Anticipations-målen, nogsamt låra haft tillfälle att utröna) näppeligen förr, ån inom 144 Riksens Ständers slutet af samma år 1821» kunna hinna afgöras, derest ej på Q:ne Tjensteman skulle fördelas de arbeten härutinnan, hvarmed en Kammarförvalt nu sysselsattes.
Det vore emedlertid en följd häraf, att Revisorerne ej eller till den 1 November 1821 skulle få känna StatsVerkets alla Utgifter för är 1820, utan blott Kgl. Stats-Contoirets.
Stats-Verkets tillstånd på det hela, till sine Inkomser och Utgifter, med dess styrelse och förvaltning, ansåg Kongl. StatsContoiret sålunda icke kunna framläggas den 1 November för det näst föregående året, till sådan granskning utaf Riksens Ständers Stats-Utskott, eller deras Revisorer, som 68 § af Riksdags - Ordningen föreskrifver, och ändamålet kräfver.
Stats-Contoiret förmodade, det Riksens Ständers Revisorer låra finna det vara i sammanhang med denna gång af allmänna Redovisnings-Verket hår i Riket, som, ifrån Sidre tider, den ännu gällande ordningen blifvit iakttagen, att definitiva förhållandet med StatsVerkets Inkomster och Utgifter på det hela, det vill såga differencen emellan Calculen och Netto - Utslaget, som i Debet framvisar öfverskott eller brist i Inkomst, och i Credit-Besparing eller öfver-assignering i Utgift, blifver upptagen till Statsberåkning först andra året derefter, eller för år 1820 uti 1822 års Riksstat, för 1821 i 1823 års o. s. v. Kongl.
Stats-Contoiret trodde det tilläfventyrs icke skola leda till ordning, om Riksens Ständers Revi - Revisorers Berättelse.
145 visorer, samlade den i November l8oi, då granskade Kongl. Stats - Contoirets Cassaförvaltning för år 1820, utan att kunna profva StatsVerkets på det hela.
Andre deras Revisorer, som nasta gång samlades, skulle då, jemte granskningen af Kongl. Stats - Contoirets Cassaförvaltning för ett senare år, pröfva Stats-Verkets tillstånd och förvaltning på det hela för år 1820, hvaraf en del förut blifvit undersökt, och sålunda ofelbart återkomma på de förre Revisorernes arbeten.
Olika åsigter skulle kunna leda till nya frågor och gränsen emellan hvad som redan undergått den constitutionella behandlingen i detta fall, och hvad som för en sådan behandling återstode, blefve till äfventyrs svår att uppgöra: säkerheten genom den styckade åtgärden, möjligen mindre, ån den blefve mera befästad.
Huruvida deremot, genom en annan ordning i arbeten, som af Kongl. Stats - Contoiret icke bero, och begagnande för öfrigt af Summariska Räkningar, samt Förslags uppgifter från förvaltande