Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
653 Hvarpet äter skall, i anseende till dess belägenhet5 längre ned i Ån, midt emot Stadens stora Sjötull, i betydlig män hindra de trafiquerande; hvadan ock Stadens Auetoriteter varit nödsakade nedlägga detsamma, för att leanna utrymme för de till Skeppning ämnade Bjälkflottorne, som skola passera Ån, och för att förekomma uppehåll, vid Fartygs och LastÅPråmars framfart; Förmodande Herrar EckhojJ och Goransson, det Riksens Höglofi.
Ständer, i betraktande af alla dessa omständigheter , skola finna ifrågavarande Fiske för Stadens Handel och Sjöfart alldeles oumbärligt, samt förthy det sökte Skatteköpet derå medgifva.
I afseende åter i Sätra Stigs och Testebo Kronofiske, som jemväl blifvit till Staden utarrenderat, för 5o R:dr i Contant, jemte ij Tunna saltad
Sik årligen, hafva Herrar EckhojJ och Göransson förmält, att dispositionsrätten deröfver skulle vara Staden till stor nytta, heldst Staden, i Testebo Ström eger en större Skattlagd Qvarn, jemte flere betydliga Vattenverk; men som detta Fiske ej medförcr samma olägenheter för Staden, sorn det i Gafle An varandet 654 Stats-Utskottets Betänkanden. har frågan om Skattelösen deraf blifvit öfverlemnad till det afseende, Stadens nu afgifne behof, samt fördelen för Staten att af samma Fiske ega en årlig och säker inkomst, finnes förtjena.
Utaf de Utskottet sedermera särskildt tillställde Handlingar, med tillhörande Charta, har Utskottet haft tillfälle taga kännedom om det inom Gefle Stad varande Fiskes belägenhet m. m., och funnit de derom i ofvannämnde måtto lemnade uppgifter med förhållandet i allo instämmande; hvarjemte inhemtas, dels, att ehuru vederbörande genom allmän Kungörelse, blifvit kallade att hos Kronofogden i orten anmäla, hvad de i afseende på Stadens äldstes omförmälde ansökning om Skatteköp å ifrågavarande 2:ne Fisken kunde hafva att erinra, någon påminnelse i den delen icke egt rum, dels ock att vid den derå af Krono-Fogde och Häradsskrifvare, med biträde, af 2:ne Nämdemän, efter behörigt förordnande, anställde Skattevärdering,'Gefle-fisket anseus kunna tåla årlig
Ränta af if Tunna Lax och Testebo-Fisket, if Tunna Sik; och har Kongl. Kammar-Collegium, enär nämnde Fisken funnits icke Stats-Utskottets Betänkanden.
655 vara af den beskaffenhet, att deras bibehållande, nnder en fri dispositionsrätt skulle kunna medföra en större fördel för Staten, uti underdånig skrifvelse den 22 April 1818, tillstyrkt deras försäljande till den mestbjudande, under Skattemanna-rätt.
Då alltså är upplyst och styrkt, att det i Gefle varande Krono-Lax-Fiske, i anseende tili dess Läge emellan Stadens Strandgator, och i grannskapet af Skeppshvarfvet, i betydlig måu, både försvårar communicationen Stadsboerne emellan och är hinderligt för handeln och Skeppsbyggeriet, hvilka utgöra Stadens hufvudnäringar, tillstyrker Utskottet, att, till undanrödjande af desse olägenheter, berörde Krono-Fiske, till hvars inlösande någon annan numera icke synes skäligen kunna åberopa bättre rätt, må Staden, under Skattemannarätt, upplåtas, med vilkor, att Staden i Ränta derföre årligen erlägger en Tunna Lax, som efter nästlidet års Markegång, ungefär motsvarar det årliga arrende Staden derföre nu utgör, samt i Skattelöse Skilling betalar 10 års sammantagne Räntor med 333 R:dr 16 sk.
B:co. 656 Stats-Utskottets Betänkande^ Beträffande åter Sätra Stigs och Testebo Krono-fiske; sä, enär efter hvad Herrar Eckhoff och Goransson sjelfva synas hafva medgifvit, Staden, utan olägenhet för sin handel och näringar, kan detsamma umbära, finner Utskottet icke anledning tillstyrka, att Staden, med andras uteslutande från tällan i den delen, erhåller fri egande och dispositionsrätt öfver denna Krono-lägenhet, dock sorn äfven Sätra Stigs och Testebo Krono-fiske , på sätt Kongl.
Kammar-Collegium anfört, är af föga betydenhet, och troligen icke med större fördel för Staten kan disponeras, hemställer Utskottet att detsamma, efter nu gällande arrendes utgång, må på offentelig Auction till Skatte försäljas; hvarvid Utskottet anser, att, då Staten i Arrende för detta Fiske un erhåller i| Tunna Sik, jemte 5o R:dr i Contant, som, efter nästl. års Markegång motsvarar 2§ Tunnor Sik, årliga Skatteräntan af Sätra Stigs och Testebo-fiske bör bestämmas till 4- Tunnor
Sik, men löseskillingen deremot blifva beroende, af det högsta Penninge-anbud, sorn vid Skatteköps Auctionen, eger rum.
Hvil - Stats-Utskottets Betänkandeiu 65y Hvilket till Riksens Högloft.
Ständers närmare bepröfvande vördsamt öfverlämnäs; och torde, i händelse af bifall härtill, underdånig Skrifvelse derom till Kongl.
Maj:t böra aflåtas.
N:0 120.
Ankom den 22 April i8a3.
Utlåtande, i anledning af Riksdags-Fullmågtigen Eric Svenssons Memorial, om understöd för Sillfisket i Bohuslänska Skargården.
Hos Hederv. Bonde-Ståndet har Riksdags Fullmägtigcn Eric Svensson, från Bohus Län, ingifvit ett derifrån till StatsUtskottet den 26 nästl.
Febr. remitteradt Memorial, innehållande, att som Sillfisket i Bohuslänska Skärgården, sedan det en lång tid nästan afstadnat, nu åter betydligen tilltagit och synes gifva hopp om en allt rikare fångst, men begagnandet af denna för Provinsen och äfven för hela landet högst vigtiga näring, fordrar anskaffandet af tillräcklige och 4-de Sami. 42 658 Stats-CJtsIcottets Betänkanden. duglige Sillvadar, hvilka, såsom ganska dyra, icke skola kunna af ortens utfattige fiskare bekostas; så har Riksdags Fullmägtigen hemställt, om icke, för att kunna begagna fördelen af en bland de hufvudsakligaste hjelpkällor till landets uppkomst samt handelns och näringarnes lifvande, nödige medel till
Sillvadars anskaffande kunde på lämplige vilkor beviljas, af anslaget å Riks-Statens g:de Hufvud-Tittel; uti hvilket ämne åtskilige bland Ståndets Ledamöter sig yttrat.
Likmätigt Riksens Ständers underdåniga skrifvelse af den i4 Oct. 1810, samt Kongl. Majus den 23 Oct. 1811 utfärdade Nådige Privilegium för ett Bolag till Sillfiskets bedrifvande på djupet, skulle en fond, af 5o,ooo R:dr B:co dertill samlas genom Subscription samt i händelse denne Summa ej kunde sålunda erhållas, det bristande beloppet fyllas af de under g:de Hufvud-Titteln å Riks-Staten anslagne medel, och intill dess att genom besparingar hunne uppkomma någon tillgång för denne Tittel, skulle beloppet af Riksgälds-Contoiret förskjutas emot återbetalning.
Men då någon Subscription ej kom till verkställighet, förföll hela denna anstallt, så Stat s-Ut skottets Betänkanden. 659 att ej andre medel vore för behofvet att påräkna, än den dertill anviste g:de Hufvud-Tittelns Summa; och vid detta förhållande yttrade Stats - Utskottet vid sista Riksdag, i anledning af då väckt fråga, om upphjelpande af Fiskerierne i Bohuslänske Skärgården, att ett efter omständigheterne lämpadt understöd dertill kunde vara erforderligt och af mycken vigt, i och för Näringens vidmagthållande i Riket, men Utskottet fann dervid nödigt, att för verkställigheten uppgjordes ett fullständigt förslag af Landshöfdingen och Hushållningssällskapet i orten, som derefter egde att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla denna angelägenhet, då Kongl. Maj:ts täcktes i Nåder pröfva och bestämma hvad understöd, som af förrberörde Statsanslag kunde beviljas.
Enligt hvad Utskottet nu inhemtat, hafva år i8t8, uppå Kongl. Majus Nådiga befallning 20,000 R:dr B:co blifvit af Riks-Statens g-de Hufvud-Tittels tillgång från Kongl.
Stats-Contoiret öfversände till Landshöfdingen i Götheborgs och Bohus Län, för att utlånas på Sex Månaders tid och emot tre proCents ränta till sådane Personer, som kunde vara 66o Stats-Utskottets Betänkanden. i behof deraf, till Sillfiskets bedrifvande, hvilket Ian sedermera blifvit successive återbetaldt, och uti Nådigt Bref den 3i Oct. förl. år, har Kongl. Maj:t, uppå gjord framställning af de fördelar, som vore att påräkna utaf begagnandet af en på allmän bekostnad inköpt
Not eller så kallad Yad, till försök att fånga Sill långs Hafskusten,bifallit att en SillNot utaf den i ett af Landshöfdingen i Götheborg insändt kostnads-förslag upptagne beskaffenhet finge på allmän bekostnad anskaffas, samt anbefallt Kongl. Stats-Contoiret att, uppå Landshöfdingen reqvisitioner, i mån af beliofvet, utaf g:de Hufvud-Titteln anordna och utbetala den för Sillvadens anskaffande erforderlige Summa, utgörande enligt ofvanberörde kostnadsförslag, g33 R:dr 4.4 sk. B:co. Häraf synes att Kongl. Maj:t i
Nåder sträckt sin omvårdnad äfven till denna näringsgren och det är anledning till den förmodan, att nödigt understöd äfven hädanefter vid förefallande behof kan af g:de Hufvud-Tittelns tillgång vara att påräkna till Sillfångstens befordrande; hvadan den af Eric Svensson väckte motionen icke synes påkalla någon särskild åtgärd, särdeles som föga anledning hittills sig fö - Stats-Utskottets Betänkanden.
661 retedt, att Sillfångsten vid Bohuslänska Skären skulle blifva så ymnig, att dertill erfordrades större och utomordentelis;e kostnader.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående verkståld undersökning om Kronans förpantade Hemman och Lågenheter.
]Prån samtlige resp.
Riks- Stånden har Stats-Utskottet erhållit Remiss af Kongl.
Majus till Riksens Höglofl.
Ständer, under den 18 sistl.
Januarii, aflåtne Nådiga Skrifvelse, af följande innehåll:
(Se i:a Samlingen , s. 170—176.)
I anledning häraf, får Utskottet, hvad först angår de så kallade Schlegelske och Trippiske Godsen i Halland, vördsamt anmäla, att Riksens Höglofl. 66a Stats-Utskottets Betänkanden.
Ständer, med bifall till Utskottets särskilde Utlåtande, af den 22 Febr. och 6 Martii innevarande år, redan förordnadt, huru med dispositioner af desse Gods skall förhållas.
Då af de öfrige uti Kongl. Majus Högstberörde Nådiga Bref upptagne, och uti Upsala, Östergöthlands, Jönköpings, Kronobergs och Skaraborgs Län belägne Hemman och Lägenheter, endast Wik £ Mantal Skatte, med 2 R:dr 2 sk. 3 r:st. ränta, Hinstorp J Mantal Krono, med 4 R:dr 47 sk. 11 r:st. Ränta; Krono-Utjorden Stamstorp, med 6 r:st.
Ränta och Krono-Utjorden Sörby, med 37 sk. 4 r:st.
Ränta samt Skatte-Utjorden Gjöhtstorp, med 2 rist Ränta , alla i Östergöthlands
Län, funnits vara af den egenskap att förpantningen derå är indragning underkastad; och Kongl.
KammarCollegium icke lärer underlåta tillse , att dess, sist genom laga kraft vunnet Utslag den 28 Junii 1814, meddeldte förordnande om denna indragning varder till verkställighet befordradt; hvilket Utskottet, i saknad af ännu ej inkomne Jordeböcker från Östergöthlands
Län, icke kunnat utröna, lärer någon vidare Satts-Utskottets Betänkanden.
6G3 åtgärd i detta afseende icke vara erforderlig.
Beträffande det till Hertigen af Mechlenburg förpantade Herrskapet Wismar, med Staden samt Amterne Poel och Neucloster
Districtet, jemte alla inom berörde område befintelige Slott, Köpingar m. m., anser Utskottet all fråga om desse Lägenheters inlösande, för närvarande, förfalla, enär tiden, hvarunder de på förpantning innehafvas, först med år 1903 tilländalöper.
I afseende på de så kallade Lappmarksräntorne uti Jemtlands, Vesterbottens och Norrbottens Län,förekommer väl, att desamma, jemlikt Riksens Ständers år 1766 fattade Beslut, bordt för Statens räkning inlösas, samt att en sådan inlösen vöre för Staten ganska fördelagtig; men som desse Räntor numera icke innehafvas af Enskilde Personer, utan med Kongl. Maj:ts Nådiga tillstånd, disponeras af Directionen öfver Ecclesiastique-Verket i Lappmarken, till Gudsljenstens och undervisningens upprätthållande derstädes, för hvilket vigtiga ändamål andre bidrag torde böra lemnäs, i fall den vinst, som, genom desse Räntors inlösen nu af Di - 664 Stats-Utskottets Betänkanden. recdonen påräknas, skulle gå förlorad; hemställer Utskottet att ifrågavarande Räntor hädanefter, som hittills, måga af nämnde Direetion disponeras.
Ständers bepröfvande hemställes detta vördsammeligen.
N:0 122.
Utlåtande, i anledning af Herr M. Bagges Memorial, om ersättning till Uddevalla Stad får Tertial och Sextal af Accis och Bakugns-penningar. XJ"ti Memorial, det Vällofl. BorgareStåndet till'Stats-Utskottet remitterat, har Riksdags-Fullmägtigen för Uddevalla Stad, Herr M. Bagge, andragit, att, enligt Kongl.
Maj:ts, åren 1736 och 1786, för Stadens Magistrat i Nåder faststälde Aflönings-Stater, bland Stadens enskilde fördelar äro Tertialen och Sextalen af Accis och Bakugns-penningar, hvilka jemlikt bilagdt bevis, årligen utgjordt 21 R:dr B;co, som Landt-Tulls-Kannna - Stats- Utskottets Betänkanden.
665 ren till och med är 1810 betalt, hvarefter af Krono-medel berörda 21 R:dr innehållits, intill dess de till följe af Kongl. Maj:ts Nådiga Utslag måst återbetalas.
Men då, genom en förändrad reglering med Landt-Tulls-medlens ingående till Stats-Verket, Stadens Privilegier och rättigheter icke kunna blifvit häfda och nämnde 21 R:dr till en sådan Stadens rätt hörde, har Herr Bagge anhållit, att Uddevalla Stad måtte erhålla ersättning för de 189 R:dr B:co, som till följe af högstberörde Nådiga Utslag måst af Staden utgifvas samt intraden för den kommande tiden hållas Staden tillhanda.
I anledning häraf får Stats-Utskottet tillkännagifva, att åtskillige Städer, från längre tider tillbaka, njutit viss andel i Accisen och Bakugns-penningarne, emot det att alla obefäste
Städer skulle hålla försvarlig stängsel hvar och en om sig, men de befäste Städerne skulle allena svara till Tullhusens uppbyggande och vidmagthållande, emedan de undgingo stängseln omkring dem; och uti 12 Cap. 4- {'• af 1776 års förnyade Landt-Tulls- och Accis-Stadga bestämdes närmare huru stor andel hvarje Stad 666 Stats-Utskottets Betänhanden. skulle njuta utaf Accis- och Bakugns-penningarne, emot fortfarande af samma skyldigheter; hvarjemte, enligt så väl 1756 års Landt-Tulls- och Accis-Ordning, som 1776 års Landt-Tulls- och Accis-Stadga, Städerne egde att, till säkerhet å deras sida, hålla en egen Betjent öfver deras andel i Accisen; och ingick directe i Städernes Cassa ifrån Tullkammarne hvad Städerne sålunda njutit, utan att förut gemensamt med Tullmedlen ingå till Stats-Verket och derifrån sedermera efter Stat till Städerne anordnas.
Den andel af Accis- och Bakugnspenningarne, hvarföre Herr Bagge sökt att tillvinna Uddevalla Stad ersättning, har sålunda utgjort ett anslag afLandtTulls-medlen, för hvilket Staden hade skyldighet att hålla staquette eller stängsel omkring sig.
Då denna skyldighet upphörde, försvann äfven Stadens rätt till denna förut åtnjutna andelen i Accis- och Bakugns-penningarne; och enär den aldrig varit såsom en ständig Statsutgift på Rikets Stat uppförd, utan utgått af sådane Landt-Tulls umgälder, sorn Städernes Innevånare sjelfva erlagt, men hvarifrån de nu mera genom Landt - Stats-Vtskottets Betänkanclen. 667 Tulls-Inrättningens upphörande åro befriade; hvarföre ock Kongl. Maj:t i Nåder ålagt Uddevalla Stad att återbära den af Kronomedlen derstädes innehållne ersättningen; så kan Stats-Utskottet icke tillstyrka, att Stats-Verket må med särskildt anslag graveras till den af Hr Bagge begärde ersättning, hvarken för den förflutna tiden eller hädanefter; och får Stats-Utskottet anmäla, att Borgare-Ståndet, vid 1817 och 1818 årens Riksdag, yrkade enahanda förmån för Ståderne i allmänhet, men hvartill Riksens Ständer icke funno skål bifalla.
Ständers ompröfvande vördsamlingen underståldt.
Stockholm d. 19 April 1823.
Utlåtande, i anledning af H:r Grefve C• G. Spens Motion, om utdelning af Ridderskapets och Adelns Protocoll vid 18x5 samt 1817 ^ocli 1818 årens Riksdagar.
Uti Protocolls-Utdrag af d. 14 i denna månad har Högloft Ridderskapet och 668 Stats-Utskottets Betänkanden.
Adeln till Stats-Utskottet remitterat en Motion af Hrr Grefve C. G.
Spens, hvaruti, sedan Höglofl.
Riddarhus-Utskottet tillstyrkt utdelning af 1789» 1810 och 1812 årens Riksdagars Protocoller, hvilka, på Ridderskapets och Adelns bekostnad, blifvit till trycket befordrade, men angående 1815 och 1818 årens Riksdagars Protocoller anfort, att då de voro tryckte på Stats-Verkets bekostnad, borde remiss ske till Stats-Utskottet, om hvad som angående dem då var föreslaget, Hrr Grefven hemställt, att desse
Protocoller må blifva utdelade bland närvarande Ledamöter af Ridderskapet och Adeln, desto heldre, som redan vid denna Riksdag blifvit beslutadt om utdelning af de öfrige Riks-Ståndens Protocoller vid sista Riksdag, bland nuvarande Ledamöter af de Riks-Stånd, inför hvilka de blifvit forde.
Stats-Utskottet får i anledning häraf vördsamt anmäla, att Hoglofl.
Ridderskapets och Adelns Protocoller vid 1815 samt 1817 och 1818 årens Riksdagar blifvit tryckte för allmän bekostnad och medel dertill tagne af hvad till Riksdagskostnadens bestridande varit anslaget, hvaremot hvad som. genom prenumeration eller försäljning kunde för dessa Pro - Stats-Utskottets Betänkanden. 669 tocoller inflyta, borde godtgöras Riksdagskostnads-Summan; men då, under den sedermera förflutna tiden, afsåttningen varit ringa och foga anledning år, att genom berörde Protocollers utbjudande till försäljning hädanefter kunna inbringa ersättning för de till deras tryckning utgifne kostnader, samt den foreslagne utdelningen bland Hoglofl.
Ridderskapets och Adelns nu närvarande Ledamöter af Protocollen för de 2:ne sistförflutne Riksdagarne hvarken förorsakar Stats-Verket någon utgift eller, vid anförde förhållande, kan anses åstadkomma verklig minskning i en påräknad inkomst, tror Utskottet sig böra tillstyrka bifall till Motionen, dock så, att redovisning för upplagorne först afgifves och de medel, som möjligtvis kunna hafva influtit för försålde exemplar, men ännu ej blifvit levererade, på förut föreskrifvet sått allemnas, innan utdelningen verkstålles.
Hvilket vördsamligen hemstålles till Riksens Hoglofl.
Ständers beprofvande.
Stockholm d. 19 April 1823. 670 Stats-Utskottets Betänkanden.
Utlåtande, i anledning af Herr A. von Hartmansdorffs Memorial, om upplysningars infordrande, hvilka och huru många Byggnader Kronan eger, m. m. H ogl.
Ridderskapet och Adeln har till Stats-Utskottet remitterat ett Memorial af Herr A. von Hartmansdorjf, hvaruti, med afseende på behofvet af all mojlig omsorg vid Hushållningen med Statens tillgångar, och inskränkning i dess utgifter, dertill hårde användandet af Stats-Verkets många Byggnader ofver hela Riket, som för Statens räkning bora underhållas och undersökning om icke en del deraf, såsom ofverflodige, skulle kunna försäljas, emot Contant betalning eller huruvida de, som bibehållas, kunde begagnas på ett fordelagtigare sått och gifva större afkastning eller besparing ån hittills, blifvit föreslaget: att Stats-Utskottet måtte genom vederbörande infordra upplysning från alla Styrelsens grenar, hvilka och huru många Byggnader Kronan eller Staten eger?
huru och af hvilka de begag - Stats-Utskottets Betäiikanden. 671 nas?
med hvad rått de till ett eller annat ändamål användas? och om de dertill åro oumbärlige; hvarvid äfven borde uppgifvas byggnaderne på sådane Boställen, som blifvit till Kronan indragne, samt deribland den umbårlige Skogs- och Jågeri-Betjeningens.
Men om, emot förmodan, vederbörande Ämbetsverk icke skulle kunna hinna meddela Stats Utskottet dessa underåttelser, borde de efter Riksdagens slut lemnäs till Riksens Ständers Fullmågtige i Riksgålds-Contoiret, för att framläggas för Rikets Ständers innan nästa Riksdag sammanträdande Revisorer och åtfölja deras öfrige gransknings-Beråttelse till kommande Ständer, angående Stats-Verkets tillstånd och förvaltning , ej mindre i denna ån öfrige delar.
Stats-Utskottet får i anledning häraf upplysa, att Riksens Ständer vid 1809 och 1810 årens Riksdag ansågo nödigt, att en omständlig berättelse och uppgift om alla Kongl. Maj:ts och Kronans publika hus och byggnader, så i Stockholm, som i Landsorterne, blefve afgifven, deraf utrönas måtte, om och huruvida flere sådana finnas, ån som kunde anses för behofvet oumgånglige, då t 6^2 Stats-Utskottets Bctänkanden. någon anstalt till deras nyttigare anvån» dande, till förmån för Stals-Verket, borde vidtagas; och anhöllo Riksens Ständer derföre, genom underdånig Skrifvelse, d. 17 Martii 1810» det täck tes Kongl. Majit i Nåder anbefalla dess Krigs- och Kammar-Collegier, att, efter infordrade upplysningar ifrån vederbörande, sådan berättelse afgifva, samt att Kongl. Majit behagade vidtaga de anstalter, som befordrade den förmånligaste förvaltning af dessa hus och byggnader, genom uthyrande eller ock försäljning af dem, som för Kronans behof voro öfverflödige; hvarefter Riksens Ständer vid kommande Riksdag, kunde om de ännu oförsålde husen taga en närmare kännedom och sig vidare i detta ämne utlåta.
Vid reglering år 1815 af Riks-Statens gide Hufvud-Tittel, infordrade och erhöll Stats-Utskottet åtskilliga Handlingar, till upplysning om hvad, i anledning af Riksens Stånders ofvanomlörmäldte underdåniga Skrifvelse, tillgjordt blifvit, och fann deraf, att Kongl. Majit i Nåder låtit uti berörde ändamål anbefalla vederbörande, att inkomma med uppgifter å alla publike hus och byggnader, samt derefter genom Stats-Utskottets Betänkanden. 6j3 genom Nådig Skrifvelse, d. 19 Maji 1813, <5fverlemnat de insånde Handlingarne till dess Slotts-Byggnads-Direction, med Nådig Befallning, att vidtaga den åtgärd, som på Directionen ankommer; i följd hvaraf
Directionen skall gått i författning, om åtskillige ytterligare upplysningars införskaffande, men hvilka då ännu icke erhållits.
Emedlertid och då frågan om
Kronans publika byggnader i allmänhet förtjenade Riksens Ständers fortsatta uppmärksamhet , heldst antalet deraf syntes öfverstiga behofvet och Statens förmåga att dem underhålla; hvadan nödigt blefve, att efter föregången granskning och närmare utredning deraf, de öfverfiödige föryttrades och de oumgånglige behörigen användas, så och enär de Utskottet meddelade Handlingar icke medförde den upplysning, som för ett närmare urskiljande och yttrande derutinnan erfordrades, emedan uppgifterne från orterne dels voro ofullständige dels alldeles saknades; hemstålde Utskottet, att Riksens Ständer måtte i underdånighet förnya deras förra anhållan, om en fullständig undersökning, till utrönande deraf, hvilka byggnader och hus kunde vara umbårlige och tillika begära, att Kongl. Maj:t i Nåder täcktes,i 4:de Sami. 4^ 6^4 Stats-Utskottets Betänkanden. afseende å deras förmånligaste användande och förvaltning, förordna, att icke några sådana måtte bibehållas, samt hvarken personer eller Corporationer, utan bestämd och fullkomlig rättighet, få bebo eller begagna Kronans hus och byggnader ; att derefter åt vederbörande Collegier och Verk eller Kongl. Maj:ts Befallningshafvande måtte uppdragas, att låta å de umbårliga byggnaderna anställa besigtning och sådan värdering, som bör föregå Brandförsäkringar, hvarigenom grund för råtta värdets bestämmande skulle utrönas; och att dessa byggnader sedan i behörig ordning blefvo å Auction utbjudne och försålde, men om detta icke förmånligen kunde ske, upplåtas till begagnande af enskilda, emot hyra och skyldighet att byggnaderna lagligen underhålla , om verkställigheten hvaraf vederbörande borde förståndigas med erindran, att vid denna Statens angelägenhet fästa synnerlig uppmärksamhet och tillsyn.