Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lid verkställa såningen, vid äfventyr att eljest ersätta kostnaden för froens anskaffande och försändning; att, om jordegarlie icke ville härpå ingå, läns-slyrelserne och hushåll ni ngs-sällskaperna erhölle uppdrag att söka på öfverlygelsens väg förmå den ovillige att, emot någon bestämd billig ersättning för belesförlusten, öfverlemna marken och skogsplanteringen ät Kongl. Majit och kronan, med rättighet likväl att inom viss Lid, t. ex. 10 år, med full egande-rält återfå marken jemte den uppväxta skogen och hägnaderne, emot det han, efter vereficerad räkning, ersatte kostnaderne för desse verkställda arbeten, samt sluleligen att, om denna tid forsules, jorgegaren skulle vara berättigad alt till hemmanet eller lägenheten återfå marken med den derå befindtliga skog oell hägnad, emot lifgifvande af ersättning, som icke finge öfverstiga den halda kostnaden för skogens uppdragande, skötsel och vård, dock utan afräkning af den inkomst, som kronan under tiden kunnat hemta af hjelpgailringar oell en måttlig afverkning; och den andre motionen hos Bonde-ståndet afriksdagsfullmägtigen Efraim /.orsson från Elfsborgs län, som, jemte lorm ålan, hurusom Rikets Ständer tid elter annan beviljat anslag
I dl odlingsföretag, myrors, mossors och sjöars utdikning och aftappning m. m., men deremot iclu* egnade den väsendtlig;! omsorg åt skogshushållningen, som densamma erfordrade, hemställt, att, enär inom provinsen Westergöthland funnes en på flere hemman fördelad för detta krono-allinänning benämnd ”Edsmören” jemte flera hedar, hvaribland den så kallade Sora och Lilia Svältan samt Hvita, Heden, hvilka alla voro af den beskaffenhet, att derå för närvarande icke växte annat än ljung, men i hvars ställe iöl— och barr skog kunde uppväxa, derest marken, utgörande flere tusen tunland, blefve inhägnad och vårdad löp kreaturs betande, del malle en summa al 30.000 r:dr frän skogsplanterings kassans fond ställas under Kongl. Majlis nådiga disposition, ali utgå under 3 år till den eller dem af egarne, som infredade så - 8 Slats-UlskotteU Utlåtande, N:o 115. dan mark och ställde säkerhet för densamrnas framtida vårdande, hvarjemte premier eller andre uppmuntringar borde bestämmas för dem, som om skogars vård och hägn gjorde sig väl förtjenle.
Utskottet har tagit delta ärende i öfvervägande; och ehuru Utskottet erkänner den både allmänna och enskilda nyttan deraf, att de af motionärer ne omförmälde marker bringas i fruktbärande skick, samt Utskottet äfven uti serskildt afgifvet, utaf samtlige Riks-stånden bifallet utlåtande N:o 42 afstvrkt Kongl.
Maj:ts nådiga proposition om ett bidrag af 66,666 r:dr 32 sk. från skogsplanterings-kassan, att användas till förefallanda behof, af skäl, att Utskottet ansett nämnde kassa böra oförryckt bibehållas till de dermed afsedde ändamål, hvaribland premiers utdelande till den enskilda, som i afseende på sina skogars vård visade serdeles omtanka; likväl och som ifrågavarande kassa hel och hållen står under Kongl. Maj:ls nådiga disposition, samt vederbörande läns-slyrelser och hushållnings-sällskaper icke lära underlåta att hos Kongl. Maj:t i förevarande hänseende göra de framställningar, hvartill omständigheterne kunna föranleda, finner Utskottet sig icke böra tillstyrka Rikets Ständer att, i anledning af förevarande motioner, vidtaga några serskilda åtgärder.
JVi 115 Alik. till Exp.-Utsk. den 28 Mars, kl. 11 t. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motionangående ränta å en väder mjölqvarn vid Broby rusthäll i Östergöthlands län. (I. A.) Från hederv.
Bonde-ståndet liar Stats-utskottet erhållit remiss å en af riksdagsfullmägtigen Anders Gustafsson från Östergöthlands län väckt motion, deruti lian anfört alt, sedan, för sänkning af sjön Tåkern, det blifvit nödigt alt utrifva en vid dess enda utlopp anlagd vattentullmjölqvarn, hvaraf årliga rättan, 7 tunnor korn, var anslagen såsom augment åt rusthållet Broby N:o 1, hade egaren till nämnde qvarn och rusthåll - Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o It6. 9 håll å egorna till det sednare uppfört en vederqvarn med 2 par stenar, i hopp att få begagna densamma i stället för den utrifna vattenqvarnen, till tullmäld, med åtnjutande af räntan till rusthållets understöd; hvarom begäran ock blifvit hos vederbörande em betsmyndigheter framställd, men afslagen, utan afseende derpå, att sjelfva rustningshemmanet ej borde förlora något i sina fördelar derföre att egaren deltagit i ett större odlings fö reta g.
Med föranledande deraf har motionären föreslagit, att Rikets Ständer -ville tillåta, att den fordna föga betydliga räntan af den utrifna valtenin jölq värnen finge öfverhyttas på förrberörde å Broby rusthålls egor uppförda väderqvarn, begagnad såsom tullqvarn, samt hädanefter, på sätt hittills skett, tillgodonjutas såsom understöd för utgörande af rusthållets onera.
Som uti 13 §. af Kongl, förordningen, angående ändring eller utrifning af vattenverk, som genom uppdämning skada jord eller hindra dess odling, af den 20 Januari 1824, stadgas, att ränta eller andra allmänna skyldigheter å vattenverk, sorn utrifvas, eller å den del deraf, som genom försämring bortgår, skola, efter de för skattläggningar i allmänhet föreskrifne grunder, i vederbörlig ordning flyttas på den jord, för hvars båtnad verket blifvit rifvet eller försämradt, om tillämpning af hvilka föreskrifter
Vederbörande embetsmyndigheter säkerligen föranstaltat, anser Utskottet motionärens framställning ieke böra föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd.
Stockholm den 27 Mars 1848. J\i 116.
Ank. till Exp.-Utsk. den 28 Mars 1848, kl. lif. m.
Utlåtande, i anledning af föreslagen försäljning af en mängd i Riksgälds-konturet förvarade äldre räkenskaper.
Med åberopad anledning af kommissariatets derom gjorda framställning, hafva fullmägtigen i Riksgälds-kontoret hos Stats-utskottet anhållit om tillåtelse till försäljning å offentlig auktion af ett större antal räkenskapsBih. till R.
St, Prof. 1847 # 1848. 4 Sami. 1 Åfd. 31 Uäft. 2 10 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 116. böcker och andra handlingar, rörande dels Riksgälds-kontorets fordna kredit-, sedel- och depositionsrörelse och dels. f. d. general assistanskontoret samt Kongl, nummer lotteri-inrättningen, hvilka räkenskapers och handlingars fortsatta förevarande, enligt hvad fullmägtige vid granskningen' af deröfver upprättade förteckningar funnit, icke vidare erfordrades eller kunde vara af någon framtida nytta; anmälande fullmäktige derjemte, att de böcker och räkenskaper, som, för framdeles möjligen ifrågakommande upplysningar angående förenämnde inrättningar, kunde behöfvas, blifvit undantagna från dem, hvilkas försäljning nu föreslagits; hvadan desamma komme att fortfarande i Riksgäldskontoret förvaras.
De af fullmäktige åberopade och till Utskottet öfverlemnade- förteckningar utvisa, att ifrågavarande räkenskaper och öfriga handlingar utgöra ej mindre än 4,411 volumer samt 812 st. konvoluter nemi.: ”till keditsedel verket hörande räkenskaper från och med år 1789 till och med år 1845” 1,749 volumer hvaraf ”sedelräkningens samt kontrollkontorets debet- och kreditböcker” uppgå till ett antal af 653 samt ”depositions-kontorets hufvudböcker, kontraböcker och diarier” till 456 st. ”Lill f. d general-assislanskontoret hörande räkenskaper m. m.” . . . 416 volumer och 667 konvuluter, hvaraf ”utlånings och beskrifningsböcker” 148, samt ”koncept-protokoller” 56 volumer och ”pantsedlar’ 660 konvoluter. ”till f. d. nummer-lotteri-direktionen hörande räkenskaper m. m.” . . . 2,246 volumer och 145 konvoluter, hvaraf ”hufvudböcker för dragninga rue eliel- balans- och sluträkningar” 1014 och ”försäljningslistor” 750 volumer.
Då Utskottet, som saknar tid att taga kännedom om den stora mängd å meranämnde förteckningar uppgifna handlingar, anser sig! böra stödja sitt yttrande angående desammas föreslagna försäljning på fullmäk - Stats-Ulikottets Utlåtande, X:o lie.
U tiges meddelade förklarande, att dessa handlingars ”bibehållande numera icke erfordras eller kan för framtiden medföra någon nytta,” får Utskottet, på det erforderligt utrymme för vigtigare och nyare handlingars ordnande och uppställande må kunna beredas. tillstyrka Rikets Ständers bifall till ifrågavarande försäljnings verkställande, på sätt fullmägtige begärt.
Stockholm den 27 Mars 1848. / STOCKHOLM, Eure» et Granbergs Tryckeri, 1848. Stats-Utsk:s Utlåtande, N.o 117. 1 J& iif.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 1 April, kl. 2 e. m.
Utlåtande; i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse, angående behof vet af medel till bestrida/ide af kostnaderna för den, i anseende till inträffade oordningar, till huj•uudsladen inkallade garnisons-förstärkning, g (U- A.) Stats-utskottet har fran Kongl. Majit fått emottaga en under den 27 innevarande månad afla ten nådig skrifvelse, deruti förmäles, hurusom, enligt hvad under den 21 i samma månad redan blifvit Rikets Ständer i nåder meddeladt, Kongl. Majit, till betryggande af ordningen och lugnet inom. hufvudstaden, hvilka under de förutgångna dagarna varit störda, samt med afseende jemväl på angelägenheten att afböja hvarje försök af illasinnade personer att störa friheten vid Rikets Ständers öfverläggningar, funnit Sig föranlåten att förstärka hufvudstadens garnison; att Kongl. Majit visserligen hade för afsigt att minska denna förstärkning, i den mån sådant utan våda för lugnets och säkerhetens upprätthållande kunde ske, samt rödån i nåder förordnat, att tre bataljoner infanteri och två sqvadroner dragoner skulle till hemorten återgå, men att emedlertid kostnader dels redan förorsakats genom truppernas sammandragning och hitmarsch, dels måste ytterligare uppkomma; så länge förhållandena gjorde en förstärkning af den ständiga garnisonen nödvändig'; i följd hvaraf och då inom de medel, sorn för närvarande funnes till Kongl. Majits disposition, erforderlig tillgång saknades för betäckande af ofvannämnda kostnader, Kongl. Majit nu af Rikets Ständer i nåder äskat ett kreditiv af i5o,ooo r:dr banko, att i mån af behof till berörda utgifters bestridande anlitas.
Med anledning af Kongl. Majits högstberörda nådiga framställning och på grund af deruti åberopade serskilda förhållanden får Utskottet tillstyrka , Bih. till li.
Prot. 1847 & 1848 , 4 Sami. 1 J/d. 32 Haft. 1 .2 Stats-Ut$k:s Utlåtande, N:o 118. att Rikets Ständer måtte, — jemte underdånig anmälan af sin önskan och förhoppning, att ifrågavarande till hufvudstaden inkallade garnisons förstärkning må, i öfverensstämmelse med hvad i den nådiga skrifvelsen finnes antydt, minskas, i den mån sådant utan våda för lugnets och säkerhetens upprätthållande, låter sig verkställa, — till Kongl. Maj:ts disposition å Riksgälds-kontoret anvisa en kreditiv-summa till det af Kongl. Maj:t äskade belopp. ett hundra femtio tusen (i5o,ooo) riksdaler, att, 1 mån af behof, emot framtida redovisning användas till bestridande af de kostnader, hvilka genom merberörda garnisons-förstärkning för statsverket uppkommit eller ytterligare uppkomma.
Härigenom anser sig Utskottet jemväl hafva besvarat en af Friherre Cederström, Jakob, hos Ridderskapet och Adeln väckt och till Utskottet remitterad motion, att ett förslags-anslag af 100,000 r:dr måtte lill Kongl. Maj:ts disposition å Riksgälds-kontoret anvisas till bestridande af nödige utgifter i och för Stockholms garnisons ofvannämnde förstärkning.
Stockholm den 3r Mars 1848. JW ffi».
Ank. till Exp.-Utsk. den 1 April, kl. 2 e, m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Majlis nådiga proposition, angående bildandet af en fond till pensionering af folkskolt-hirare. (U. A.) Uti en till Rikets Ständer den 7
December sistlidet år afiåten och under n:o 67 uti usta sami. irsta afd. af hillänget till Riks-ståndens pro - Stats-Utsk:s Utlåtande, N:o 118. tokoll intagen nådig proposition, hvilken af samtliga Riks-stånden blifvit till Stats-utskottet, men af Ridderskapet och Adein jemväl till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottet remitterad, har Kongl.
Majit, under förmälan, hurusom den uti 11 § 2 mom. af Kongl, stadgan angående folkundervisningen i riket af den 18 Juni 1842 meddelde föreskrift, att, då skollärare, som sin tjenst oförvitligt förestått, genom ålderdom eller sjuklighet blifvit urslåndsatt alt densamma ytterligare bestrida och af detta skäl måste entledigas, det finge bero af församlingens och skolstyrelsens pröfning att, i mån af hans behof och den längre eller kortare tid han tjenstgjort, större eller mindre del af den utaf församlingen anslagna lönen såsom pension honom tilldela, icke kunde anses för ändamålet tillfyllestgörande, helst för mången församling det möjligen skulle blifva ganska tryckande att, utom lönen till tjenstgörande folkskolelärare, äfven utbetala pension till en redan afgången, och löningsvilkoren vid sådan lärare-befattning vanligen vore alltför ringa att medgifva något afdrag till förmån för en afskedad; — af sådan anledning och med hänsigt till den synnerliga vigten deraf, att någon anstalt blefve beredd, hvarigenom folkskolelärare, efter viss tjenstetid och viss upphunnen ålder, kunde tillförsäkras bestämd rättighet till understöd för deras återstående lefnad, föreslagit: i:o att af besparingarne å de anslag, tillsammans 13o,000 r:dr, hvilka vid sistlidne riksdag blifvit af Rikets Ständer ställda till Kongl. Maj:ts disposition till understöd för folkskolelärares aflöning, en fond, under Statskontorets förvaltning, må bildas till pensionerande af dylike lärare, hvilka äro minst 55 år gamla samt, efter fulländad examen vid seminarium, varit minst 3o år ordinarie lärare; och 2:0 att hvarje stadsförsamling och hvarje församling på landet, emot befrielse från förbindelsen att lemna pension åt skollärare, som enligt första punkten är dertill af fonden berättigad, må åläggas att till denna fond årligen inbetala en afgift af tre riksdaler banko.
Enligt hvad den nådiga propositionen vidare gifver vid handen, skulle ifrågavarande pensionsfond bildas på det sätt, att besparingarne å de vid sistlidne riksdag till Kongl. Majrts disposition ställda anslag till understöd för folkskolelärares aflönande, hvilka besparingar förslagsvis beräknats att vid innevarande års slut utgöra ett sammanräknadt belopp af 66,000 r:dr, skulle från och med år l84p förräntas lill fyra för hundrade om året samt räntan årligen läggas tdl kapitalet och äfven förräntas, hvarigenom uppkomme 4 Stats-Utsk:s U(lutande, A:o 118. ett kapital, som vid början af 1872 eller det år, då, i anseende till det för pensionsrätten föreslagna vilkor af trettio års tjenstetid såsom folkskolelärare, pensionering utur berörda fond först kunde komma i fråga, uppginge till 162,671 r:dr.
Med antagande derjemte, att den uti 2:dra punkten af Kongl. Maj:ts nådiga proposition omförmälde årliga afgift lill pensionsfonden af 3 r:dr komme att från och med 1849 årligen utgå af omkring u,45o församlingar, samt på lika sätt som ofvannämnda besparingar förräntas, skulle såmedelst bildas ett kapital, hvars belopp vid 1872 års ingång utgjorde 269,141 r:dr.
Om härtill läggas förrberörde 162,671 r:dr, e''hålles en totalsumma af 431,812 r:dr, hvilken, efter fyra procent, gåfve en årlig ränta af 17,272 r.dr, och då högst få från skollärare-seminarier utexaminerade skollärare blifvit tillsatte åren 1842 och 1843, skulle denna ränta, innan betydligare anspråk på pension kunde ifrågakomma, hafva stigit åtminstone till 17,650 r:dr. hvilket belopp tillika med församlingarnes årsafgift, 7,35o r:dr, lemnade en för pensioner användbar årlig summa af 25,ooo r:dr.
För undvikande af serskild förvaltningskostnad, hade Kongl. Maj:t ansett lämpligt, att fonden förräntades af Stats-kontoret samt att inkomsterne och ntgifterne ginge till och från nämnde kontor genom vederbörande landshöfdingar och konsistorier.
Jemte högstberörda nådiga proposition har Utskottet fått emottaga serskilde protokolls-utdrag, innefattande de vid ärendets föredragning lill remiss inom Preste- och Bonde-stånden afgifne }'ttranden.
Enligt dessa handlingar hafva inom förstnämnda Riksstånd, såsom förändring i eller tillägg till ofvanberörda af Kongl.
Magt i nåder föreslagne bestämmelser, blifvit yrkadt, dels att menigheternas årliga afgift till pensionsfonden icke borde blifva beroende af socken-indelningen, utan bestämmas efter folkskolornas antal inom hvarje gäll och beräknas lika för hvarje skola, dervid en behörigen examinerad lärare finnes anställd, dels att de församlingar, vid hvilkas folkskolor undervisningen bestrides af prester, måtte från den ifrågaställde afgiften fritagas, dels slutligen att rättigheten för folkskolelärare till pensions åtnjutande mätte beräknas, icke från den tid, han aflagt föreskrifven examen, utan från den tid, då han blifvit såsom lärare i folkskola anställd.
Inom Bonde-ståndet hafva de fleste ledamöter, som i frågan sig ■yttrat, ansett det, jemlikt Kongl. Maj:ts nådiga proposition, från församlingarne påräknade årliga bidrag till pensionsfonden böra i stället af skollärarne sjelfve efter viss procent af hvars och ens lönebelopp tillskjutas.
Stals-Utsk:s Utlåtande, N:u 118. o Efter behörigt öfvervägande af hvad sålunda, i denna fråga, förekommit, får Utskottet anföra, det Utskottet visserligen inser och.erkänner nyttan och behofvet af sådana anstalters vidtagande* hvarigenom, å ena sidan, skicklige personer, villige att egna sig åt folkskolelärarens mödosamma kall, dertill- uppmuntras genom vissheten att;., vid' inträffande ålderdom eller sjuklighet, och deraf föranledd oförmåga att dylik tjenst fortfarande bestrida, icke sakna nödigt uppehälle för sin återstående lefnad och, å andra sidan, skolslyrelserne sättas i tillfälle att från undervisningen skilja ålderstigne och dertill ej vidare passande lärare; men Utskottet kan likväl icke instämma olide åsigter, rörande sättet för dy lika pensions-inrältningars tillvägabringande, hvilka legat till grund för Kongl. Maj:ls nu framställde nådiga proposition, Enär nemligen de statsmedel, hvilka lill pensionsfondens, bildande blifvit afsedde, ursprungligen af Rikets
Ständer anvisats till understöd för folkskolelärares ttjlöni/ig; skulle följaktligen, medgifvande af den nu föreslagne dispositionen utaf berörda medel i sjelfva verket innebära anvisandet af ett nytt statsanslag till förstnämnda ändamål* en åtgärd, hvars lämplighet, vid nuvarande inskränkta medeltillgång och mängden af de maktpåliggande föremål, hvartill densamma lages i anspråk med: skäl bör ifrågasättas- Hvad. beträffar det från kommunernes sida påräknade årliga bidrag till den blifvande pensionsfonden, så torde* i betraktande af församlingarnes inbördes olikhet i afseende på folkmängd' och välmåga, pensious-afgiftens bestämmande till enahanda belopp för hvarje församling i riket icke finnas med billighet fullt öfverensstämmande; och bör derjemte ej heller förbises, att då* efter hvad kändt är, vid ordnandet af folkskoleväsendet, åtskilliga smärre socknar förenat sig om en gemensam skola, och således tillsammans utgöra ett skoldistrikt, men ett motsatt förhållande deremot eger rom med andra mera vidsträckta och. folkrika socknar, der det funnits nödigt att för hvarje serskild socken inrätta, flera fästa eller ambulatoriska skolor, binnie naturligtvis sistnämnde, med ett större antal; skollärare försedda församlingar, alt vida. oftare än de smärre socknarne anlita pensionsfondens tillgångar och följaktligen, derest afgifterne bestämmas till lika belopp för hvarje församling* åtnjuta en fördel på de öfriges Bekostnad* Genom antagandet af det inom Presle-ståndet väckta förslag om pensions-afgiftens- beräknande efter folkskolornas antal och till lika belöpp för hvarje skola* komme väl det ofvan anmärkta missförhållandet att.
Rik, till R. '■ti Proh 1847 & 1848, 4 Sami. 1 J/d. 32 Höft. 2. 6 Stats-Utsk:s Utlåtande, N:o 118. minskas elier försvinna; men Utskottet anser sig emedlertid ega grundad anledning att befara, det stadgandet om en från meniglieternes sida till pensionsfonden ingående viss årlig afgift icke skulle af församlingarne i allmänhet med belåtenhet einottagas, och bär Utskottet för denna åsigt lie nita t ytterligare stöd af den inom Bondeståndet förefallne diskussion, hvarunder, på sätt nämndt är, de Heste ledamöter, hvilka i saken sig utlåtit, uttryckligen bestridt församlingarnes åläggande att bidraga till den fond, som för skollärarnes pensionerande må erfordias.
Det torde i detta hänseende ej heller böra lemnäs oanmärkt, att af nu anställde eller framdeles blifvande folkskolelärare en stor del sannolikt kommer att genom sjukdom eller andra förhållanden försättas i nödvändighet att från tjernsten afgå innan de, i följd af uppnådde lefnads- eller tjensteår, vore, enligt de i Kongl. Mapts nådiga proposition föreslagne grunder, till pensions uppbärande utur ifrågavarande fond berättigade, i hvilka fall församlingarne alltså, oaktadt sina till pensionsfonden erlagde afgifter, skulle nödgas att, medelst fattigvårdens anlitande, draga försorg om de afgångne lärarnes framtida uppehälle.
På dessa skäl och enär, ined hänsigt till folkskolelärare-befattningens egenskap af kommunalbestyr, omsorgen om dessa lärares pensionerande, äfvensom bildandet af serskilda för sådant ändamål afsedda fonder, torde lämpligast böra öfverlemnas åt församlingarne sjelfva, från hvilka, i sådant fall, sannolikt kunna påräknas frivilliga bidrag, till beloppet öfverstigande, hvad sorn genom den föreslagna bestämda årsafgiften skulle erhållas, har Utskottet funnit sig föranlåtet att afstyrka Rikets Ständer bifall till hvad utiKongl.
Maj:ts förevarande nådiga proposition.blifvit föreslaget. o Stockholm den 3i Mars lS/fS.
STOCKHOLMSL undh e r g &
Comp. IMS.. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 119. 1 N:o 119.
Ank. till Exp. Utsk. den 1 April, kl. 2 e. ra.
Utlåtande, angående de staden Åmåls innevånare beviljade förlagsoch byggnadslån.
Iigs Afd.
I anseende till den större eldsvåda, som under Januari månad 1846 inträffade i Åmål, har Kongl. Maj:t, enligt
Dess nådiga proposition angående statsverkets tillstånd och behof, dels anvisat en summa af 10,000 r:dr till förlagslån åt dem bland nämnde stads handlande och näringsidkare, sorn genom eldsvådan beröfvats utvägarne att sin rörelse eller sitt handtverk fortsätta, dels ock beviljat ett byggnadslån af 30,000 r:dr att utlernnas till egare af brandskadade fastigheter, emot hufvudsakligen samma vilkor, sorn för enahanda lån förut varit stadgade, dock med tillämpning derjemte af Rikets Ständers rörande dylike försträckningar under sistförflutna riksmöte, vidtagna beslut; och då dessa tvenne lån, jemlikt Kongl.
Majus den 26
Maj besagde år meddelade nådiga förordnande, blifvit utaf mindre kreditiv-medleu statsverket godtgjorde» har Kongl. Maj:t föreslagit, att befattningen med desamma mätte från Kongl. Statskontoret öfverflyttas på Riksgäldskontoret, till hvilket lånehandlingarne skulle i sådant fall, elter behöriga transporter, varda aflemnade.
Dessutom har Kongl. Maj:!, medelst nådig remiss af den 11 näsllidne Januari, till Stats-utskottet, för det afseende, Rikets Ständer kunde finna skäligt härå fästa, öfverlemnat en af byggnads-kommittéen i samma stad, å vederbörande låntagares vägnar, i underdånighet gjord ansökning om förlängning af den för förstnämnda lån bestämda återbetalningstid ; i hvilket afseende kommittéen anfört: att af de 22 handlande och näringsidkare, mellan hvilka ifrågavarande lån blifvit fördeladt, hade, till följd af stadgandet om förlagslånens liqviderande med de byggnadslån, samma personer erhö Ilo,' 5 låntagare redan inbetalt sina lånesummor med ett sammanräknadt belopp af 3,800 ridr; att, derest äfven de öfriga lånen måste vid desammas nu inträffade förfallotid återbetalas, komme sådant att blifva särdeles menligt för fortsättandet af låntagarnes handels- och han dt verks-rörelse, helst deras tillgångar medtagits genom nya byggnaders uppförande och anskaffandet af Bih. till R.Si.
4 Sami, 1 Afd. 33 Haft. I 2 Stats-UttkoUeli Utlåtande, N.-o 119. hvad för öfrigt till besagde rörelses bedrifvande erfordrats; samt att desse låntagare fördenskull i underdånighet anhöllo att, i afseende på sina förlagslån, få tillgodonjuta samma betalningsviikor, som för det näringsidkare inom staden Wexiö tillerkända enahanda låne-understöd blifvit i nåder förunnade; i hvilken anhållan byggnads-kommittéen, med vitsordande af derför anförde skäl, instämt.
Uti det utlåtande, som Stats-utskottet, i anledning af de till dess förberedande behandling sålunda hänskjutna frågor, nu får afgifva, torde Utskottet jemväl böra yttra sig öfver en inom Borgar-ståndet af Hr M.