Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
.de mede;. seni säkrast skulle bidraga, att åter förhjelpa Jordbrukaren till återvinnande af den behöriga andt t af rörelse capitalet, som under de sednare årep blifvit honom beröfvad och att jemväl göra det för honom möjligt, att öka dess production sfi val af säd och jordfrukter, sorn af alla Badugärds-afkastnipgar, kan således, efter Utskottets tanka, en alltid tillåten Bränvins-hränning med ?käl räknas, och följderna af en slik tillåtelse skulle ofelbart blifva ännu mer förmonliga i den man denna näring småningom rigtades derhän, att 3ktä nvins-bränning för Kronans räkning kunde upphöra och dess förnödenheter deraf uppköpas hos privata ljushållare, hvilka troligen ej skulle vägra att till Bränning emottaga eller köpa den f.pann,tRåI, spm stundorp undergår förskämning i K ro - Den' 20 Juni. 825 Kronans Magaziner, särdeles om dem vore tillåtet, alt i utbyte leverera Bränvin tili gångbart pris.
I anseende tiil dessa skäl är der, eiler Utskottets öfvertygelse, för Dandtbrukets trefnac! beli förkofran af högsta vigt, att rättigheten till idkande af Bränvins-,brånning; med de vilkor i afseende på pannerymden, som för densamma stadgas, alltid må oförändrad fortfara, utan att blifva underkastad den osäkerhet, sorn är en o-, skiljaktig följd af vacklande lyushålls-anstalfer, saint att jemte det införsel af Utländskt Bränvin, på sätt Utskottet redan föreslagit, alltid må vara förbuden, utskeppning så viii af denna vara, sorn ulla sorter Spannmål tillätes, utom vid de. tilli fällen, sörn omständigheterna fordra, att importen af utländsk säd genom lindring i Tull-afgifterna underlättas.
Att Svenska boskapsskötseln icke är hvad den .borde vara, derom vittna' nogsamt de stora qvantiteter af vietualie-varor, talj och rå hudar, goin årligen införskrifva» lian Utrikes orter.
Det är anmärkningsvärdt, att en Näring, så urgam, mal och enlig med landets naturliga beskaffenhet, som dpnna, beflnnee i det ofördelaktiga skick, atf Utlänningen ännu måste tillitas. om dessa nödvändighets-varor, hvilka framför andra borde inom Diket kunna vara att tillgå i tillräcklig myckenhet.
Qberäknadt den skadliga inflytelse på Uadugårds-skötseln, som ständigt omvexlande -författningar i afseende på Bran vins-bränningen ofelbart medfört, mäste orsakerna härtill äfven, lill 1 826 Den 20 Juni. till stor del igenfinnas uti det tvång och de inskränkningar, dem Landtmannen varit och ännu är underkastad i anseende till försäljningen a£ sina ladugårds-produkter, vid hvilkas afyttrande lian måste hufvudsakligen bero af dem, som hafva handeln med dylika varor sig förbehållen, likasom afsättningen på boskaps-kreatur i allmänhet måste sökas egenteligen i några få större Städer och der förnämligast inom ett inskränkt antal personer, som äro innehafvare af salu-slagtningen och i sin rörelse förbundne till efterlefnad af Taxor, vid hvilkas upprättande Landtmannen* rätt och bästa ej alltid rådfrågas.
Hvad som i sednare tider ytterligare bidragit, att förlänga och föröka Jordbrukarens förlägenhet i denna del, är Utan tvifvel den cnncurrence vid dylika varors afyttrande, sorn , enligt hvad Utskottet redan haft tillfälle anmärka, blifvit
Finland under förut gällande vilkor i anseende till Tull.3fgifterna i Svenska hamnar medgifven, äfven sedan detta Tand upphörde att lyda under Sverige.
Före denna tid hade vanan att ifrån nämnde provins hämta victualie-varor och kreatur för Hufvudstadens och kustorternas behof tagit så öfverhand, att Ladugårdsskötsel i de sistnämde råkat i verket igt förfall.
Innehafvarne af större egendomar funno isynnerhet för sig beqvämligt och äfven förmonligt, att i närbelägna Städer försälja betydliga foder-qvantiteter samt att köpa sina förnödenheter af victualier ifrån Finland.
Så länge detta sistnämnde var en Svensk provins, upp. korn af detta förfarande endast en indirect skada för » Den 2 o Juni 827 för Riket.
Nu 'deremot lider Fäderneslandet en dubbel förlust, den directa af Ranco-Sedfarnas utvandring och underbalans i handeln, ännu mera ökad genom de missbruk, att Ryska producter under namn af Finska’, och således emot enahanda Tull-afgifter hit inkomma, samt den indirekta af den inhemska ladugards-skötseltjs försvagande, Om detta för Rikets Landtbruk skadliga förhållande skall för en framtid kunna förändras och ladugards-sköfseln vinna den uppmuntran, som Rikets båtnad och denna vigtiga Näring kräfver, anser Utskottet oundgängeiigen nödigt, att inrikes handeln med victualie-varor och kreatur lemnäs fri och öppen, i likhet med Riksens Ständers vid så väl 1800 som 1809 arens Riksdagar yttrade önskan, och att Tull-afgifteröe på dylika varor, då de ifrån andra främmande orter, än Finland inkomma, dels till en början regleras i det förhållande till varans pris sorn 1799 års Sjö-Tulls-Taxa utsätter, och dels sedermera småningom förhöjas i man af den inhemska productionens tillväxt, och alt i sådant afseende ny Tull-Tax.a å dem årligen upprättas, samt att slutligen ett fullkomligt förhud emot all införsel vidtages, så snart behofvet af någon viss artikel kan genom den inrikes productionen fyllas, — en anstalt, den Utskottet tror i afseende på Sötmjölks-ost redan kunna äga rum.
I öfrigt och då 18 Art. af 1809 års Freds-Fördrag med Ryssland , hvarigenom ofvannämnde förmoner för Finland i anseende till dess handels gernenskap med 828 Den ao Juni. ined Sverige blifvit medgifne, torde med detta års slut upphöra, och fråga i anledning deraf förekomma om en ny Handeis-Tractat med Ryssland, lärer Kongl.
Majt i Nåder vara betänkt» att vidtaga de Författningar, hvarigenom importen, af sådana Finska produeter, sorn för det närvarande vid ej kunna här umbäras, men hvilkas fram alstrand© i Fäderneslandet bör uppmuntras , ej må till hinder för de inhemska Näringarna underlättas, samt att i allmänhet importen från Finland af sådana varor och förädlingar, som för det närvarande ej ävo till införsel ifrån andra främmande- länder tillatne, jemväl må förbjudas, hvilka anltaiter lära blifva af så mycket större angelägenhet, sorn, för att sluta af bifogade Tabell N:o 16, hvilken utvisar ett medium af de 4 si<tförflutna årens inskeppning från Finland, Sveriges underhalance i handeln med detta Land säkerligen mäste vara ganska betydlig.
I hvad kännbar mån en Bevillning, som ej svarar emot Näringarnas och den Skattskyldigea krafter att densamma utgöra, måste bidraga till tunga och hinder för de producerande Medborgare-clrsserna och medtaga en stor del af det förlags.capital, som ej utan verklig förlust karr sakrias i den inre rörelsen, är ett ämne, sorn visserligen ej lärer undgå Riksens Ständers uppmärksamhet; och Utskottet tror sig i frågan härom endast hora yttra den förhoppning, att vid den blifvande
Bevillningens fastställande sådana grunder följas, sorn äro lämpade efter Landtrnanoch Närings idkarens vilkor pcl.j förmåga.
Den 20 funt 8:9 Om afsigten med Publica Utlåning* - Verk bör vara att befordra allmnmfa rörelsens riktning till reela och för Samhället båtande föremål; så måste de Näringar, sorn äro grundade på dylikå. företag, vara de, sorn eger.teligen böra njuta understöd och biträdlen.
Sådan var ock syftningen af det General - Discont - Contoir, söm år 17S7 inrättades, hvarom den för samma Verks förvaltning utfärdade Författning vittnar.
Der upprepas på flera ställen, huru genom Dispontent; åtgärder nyttiga Näringar borde upplifva^, vidmakthållas och understödjas; hvarföre ock
Ditectionen ålades, att med ali sorgfällighet tillse, att biträdet med Fån mätte komma héldst dem till godo, sorn i nyttiga Näringar deltogo, hvarvid isynnerhet afseende borde > hafvas på dem, som utskeppade
Dikets förädlingar och slöjdevarot, eller andra Svenska Effecter, äfvensom att de borde komma i särdeles åtanka, som visade sig vara stadde i betydlig uppodling och förbättring af Ländt - skötseln.
Detta Discont-Verk erhöll år i79° rättighet att lemna Lån på Fastigheter.
Uti de för nuvarande
Disconter utfärdade privilegier och .reglementen finnas deremot ej några egenteliga ändamål för deras inrättning utstakade, och svårligen torde man af de mer och mindre kända operationer, som hos en eller annan af dem ägt runa, kunna utleta någon sådan rigtning af deras Styrelse, som egenteligen befordrat
Rikets inre rörelse.
Om deremot afsigten med dem varit, alt lemna penninge-ägare tillfällen, att emot renta insätta och återtaga gina Capital, att lemna Lån till Deri 20 JunL till hvilken som heldst utan afseende på beskaffenheten af den rörelse han idkat, och emot Hypothek, som tydligen utmärkt sådana företag, hvilka icke bidragit till en rättskaffens rörelses befrämjande; sa af det ostridigt, titt dessa inrättningar varit i flera afseenden af skadliga följder, i det att genom deras åtgärder stora andelar af Rikets Rörelse-Capital blifvit, dragne fran de productiva Näringarna och deremot betydliga LaneSummor slösade lill Underlättande af sådana speculationer, som tydligen röja andra föremål, ärt de, till hvilka våra gemensamma krafter och bemödanden böra syfta.
I fall Jern -Gontoirets och Manufactur- DisCqnf-irifättningenS
Fondér blefve till sina grunder så rubbade, att utlänirigarne inom korrt tid infordrades ifrån deras innehafvare och ufspriddes till handels-grenar och företag, främmande för Rikets allmänna rörelse, skulle säkerligen sådant icke kunna aflöpa utan stor våda för Jerrtbruks-näringen och Fabrikerna, äfvensom all anledning förekommer till deri förmodan, att tillgång på Bruks-effeeter till utskeppning i denna stund saknats, så framt Låne-rättigheten i Banken för dylika tillverkningar upphört, elier inbetalnings skyldigheten blifvit med sträng* het yrkad.
Hvad Utskottet således haft tillfälle i detta ämne anmärka, forde göra tillfyllest för att ådagalägga nödvändigheten deraf, att enär de nu privilegierade allmänna
Disconterna upphöra, de sorn sedermera inrättas blifva försedde med särskildta till ändamålet närmare lämpade föreskrifter angående sättet ii,ll deras förvaltning, och der - Den 20 Juni. 831 derjemte forordnas, att så kallade 3 procents Obligationer ej ma få utgifvas och blifva i allmänna rörelsen löpande.
Emedlertid föreslår Utskotr tet, att eif Riksens Ständers Låné-Contoir på Fastigheter må inrättas med en Fond af 2 till 3 millioner R:d Banco, samt grunderna för de skeende utlät— nincarne på det sätt fastställas,att
Lån emot 3 procents, ärlig renta och 3 procents årlig afbetalning på primi-- tiva Capitalet meddelas å pant af Jo. d, Eruks-egendomar och andra Fastigheter på Landet till en tredjedel af det å panten år 1814 beräknade värde vid uppskattningen till Bevillnings erläggande, och att, i fall panten förut vore intecknad, Lane summan då bestämmes endast till ett belopp, svarande emot hvad sorn återstår uti 3:je delen af dess uppskattade värde, samt att 'Contoirets säkerhet förvaras genom behörig förskrifning och inteckning i panten, jemte andra till andamålet ledande försigtighetsmått.
Med fullkomlig öfvertygelse både om nödvändigheten af kraftiga hushålls-förfaltningär, syftande på indragning af våra utgifter till främmande Nationer och om den ostridiga nytta, som inhemska Manufacturers och slöjders befrämjande tillskyndar'
Samhället, anser Utskottet det vara af stor vigt för det allmänna och äfven instämmande med billighet och rättvisa, att de, sorn för en oftast måttlig utkomst underkasta sig de svårigheter, hvilka medfölja en tili inrikes productionens förökning bidragande nyttig konstflit1, skyddas emot dem, sorn med ett deremot stridande in - 8 t)en 20 Juni: irttreésis söka i maklighet en större fördel pa feit sätt, sorn gynnar andra Länders Näringar, samt att följakteligen iiu gällande förhud emot införsel ocli förtullning af radana 'Manufaktur- och Slöjde-varor, feom här kunna åstadkommas, må verksamt handhafvas en anställt, hvars bibehållande för det när-* ■Varande mera än
Förr yrkas af nödvändigheten, att för en framtid
Söka förekomma den liandels-underVlgh söm redan i flera år medfört de skadligaste följder.
De goda framsteg, sorn 'Svenska slöjderne efter hand vunnit, kunna tjella till’ bevis derom ätt de ej böra anses öfurtjente af skydd och omvårdnad.
Flere af detri hafva pn korrt tid uppnått dén grad af fullkörnlighet, söm man. ej ens bordt under ett länge' fortsätt bemödande kunna förväntat och om detta förhållande visat sig under en conjunctur, sorn för de inhemska Näringarna visserligen ej varit fördelaktig,' och på en lid då ej allenast otillräckliga eller lamt verkstälda Författningar lill hämmande af Lurendtägerier, hvilkas oförsynta utöfning lindergräft de inhemska Slöjderna, utan afven föränderliga grundsatser i frågan örn Rikets Manufacturér försvagat industrien och afskräckt förmögrie personer, att våga sina penningar der de så lätt kunnat äfv.entyras: så äger man de bästa utsigter till hopp om dessa gagnelig! näringars ytterligare till. vext och förkofran, så framt verksamma medel vidtagas lill deras skyddande emot utländsk medtäflan , och idkaren framför allt ej lemnäs i ovisshet för sitt öde i anseende till författningarnas ostadighet.
Den erfarenhet sednare tider lemnaf om Den 30 Juni. ipm en ständigt tilltagande förderflig smyghandel med främmande öfverflödsvaror, tyckes ej otydligen utmärka vissa väsendtliga brister i de till dylika missbruks afböjande utfärdade författningar; och då Utskottet erfarit, att Kongl. Majit redan i nåder uppdragit särskildta Comrnitterade, att deruti föreslå de ändringar och rättelser, sorn till det åsyftade ändamålets fullkomligare uppfyllande kunna finnas lämpeliga, har Utskottet ansett sig ej äga anledning, att till utredande af de flera omständigheter, som härvid förtjena att komma i öfvervägande, ingå i någon undersökning, hvartill Utskottets egentliga bestämmelse ej heller lernnar detsamma nödigt tillfälle.
Hvad Utskottet likväl trott sig böra anmärka, är nödvändigheten deraf, att i sammanhang med de ytterligare anstalter, som till hämmande af Lurendrägeri och Tullförsnillning komma att vidtagas, den tillåtelse, som genom Kongl.
Brefven den 3 Maj 1803 och den 26 Juni 1S07 blifvit lemnad tili anhållne och förbudne dömde utländska Manufactur-varors försäljning till qvarblifvande i Kiket, må upphöra.
Likasom den inhemska productionens be* främjande utgör i alla val bestäldta State* ett vigtigt föremål för allmän uppmärksamhet, har man' äfven med sorgfällighet befordrat handel och sjö, fart, såsom det naturliga medlet att, utan beroende af främmande Köpmän, söka afsättning ä utländska orter för egna producter och bereda till 4ule B.
N:o lo5, 106. *34 Den 20 Jun?’ tillgång på vissa förnödenhets - articlar.
Det kan ej bestridas, att de Författningar, som i detta ändamål äro här i Riket vidtagne och sedan äldre tider blifvit utan rubbning bibehållne, medfört betydligt förmonliga följder till danande af en från egna Skeppsbyggerier utgången Svensk Handelsflotta, samt i följe deraf en National Sjöfart och hvad man kallar Activ-handel, hvarigenom köpmans-vinsten af utskeppning och införsel, äfvensom af befraktningar hufvudsakligen tillfallit
Svenska undersåtare och således stannat inom landet; hvarjemte det lärer förtjena särskildt afseende, att då Sveriges belägenhet, i anseende till sina vidsträckta hafskuster, sätter detsamma i nödvändighet, att tili sitt försvar vara försedt med en Sjöraagt, utom hvars bistånd icke ens den mest oundgängliga communication emellan inrikes hamnar kan, i händedse af krig, hållas öppen, och det således är af mycken angelägenhet, att erforderligt antal af skickeliga och väl öfvade Matroser icke saknas, Svenska handels-farten äfven medför den fördel, att Coopvaerdie-Manskapet i krigstid tjenar till Oriogs-flottnns bemannande med dugligt sjöfolk.
Rikets Sjöfart förtjenar följakteligen skydd och omvårdnad, och den skulle ofelbart blifva för det allmänna ännu mer båtande, i den mån våra utländska handels - reia. tioner kunde komma att utsträckas till Fevanten, America och Vestindien, hvilket ändamål synes böra genom lämpliga förmoner och tjenliga Tullförfattningar befordras.
Deremot anser Utskottet importationen af Utländska Öfverflöda - Articlar urs 6- Hen 20 Juni.
Utgöra tJrt händels-grön, hvilken sned mera skäl hör försvåras och rnotarbet-as, än Uppmuntras och.
•Underlättas, hvarom
Utskottet får tillfälle att gemensamt med allmänna Oeconomie- och BesvärsUtskottet yttra sina tankar, i anledning af den hoS Riksens Ständer väckta fråga om de Författningar, sorn’ angående hieder lags-fri heten i Götheborg oell Carlshamn äro utfärdade.
Att Hampa, Lin och Ull, samt flere till beklädnad eller andra behof tjenlige Articlar, äfvensom de af dem förfärdigade Fabricater böra kunna inom
Riket i tillräcklig myckenhet produceras, lärer icke nekas af någon, som kanner vårt
Land och dess ännu så litet eller så illa begagnade förmo ner.
Tab. N:o 6 utvisar icke desto mindre i huru betydlig mån införseln af slika varor ifrån och med år I80S Varit i tilltagande.
Af dessa anledningar föreslår Utskottet t lio Att Plantering af Hampa oell Lin l allmänhet uppmuntras och i synnerhet på dea del af Städernas jord, sorn i dessa ändamål blifvit dem donerad och hvarom Utskottet, uti hvad som angår frågan om Hampsäd&ts befrämjande, får gemensamt med Riksens Ständers Oeconomieoch Besvärs Utskott, närmare sig yttra» 2:o
Att till upphjelpande af huvirande brist på grof Ull, tjenlig till sådana Väfnader, sora fordras både för Arméens beklädnad och till andra förnödenheter?
Isländska eller andra grof ulliga - 83 6
Den 20 Juni! ulliga
Fårs kringspridande och fortplantande i Eandet befordras genom det att, i likhet med livad i Jemtland redan skett, Stamm-Schefferier af sådana får, med understöd af publique medel inråttas i de Orter, som för detta farslag kunna finnas i synnerhet lärnpeliga, samt att till ytterligare uppmuntran för den fin-ulliga eller så kallade Spanska Får-afveln, hvilken redan här i Diket vunnit god framgång, Tullen på Utländsk fin.
Ull efter omständigheterna förliöjes. 3:0
Att insamling af Horn, Tagel, Borst,1 Hår af kreatur samt .Lumpor på tjenligt sätt befrämjas.
Af sednare årens erfarenhet lärer det kunna med visshet slutas, att Höganäs
Stenkahgrufva hädanefter ej allenast förmår fylla det inhemska behofvet, utan äfven lemna ett öfverskott till export.
Detta med högst betydlig kostnad för dess Intressenter förenade företag, hvilket, genom tjenliga uppmuntringar underlattadt, bör kunna blifva af stor nytta för Riket, förtjenar visserligen en synnerlig omvårdnad; och det är i detta afseende Utskottet får föreslå, att Tullen för Engelska Stenkol må utsättas till 25 procent af värdet, beräknadt till 2 R:d. tunnan, samt den deraf inflytande Tull.inkomsten anslås dels till premier för de inhemska Gjuterier, så kallade Angmaschiner oell andra betydliga inrättningar, som bevisligen begagna sig af Svenska Stenkol,’ och dels till export-premier för hvad af denna vara Den 5 o Juni'. 8 37. vara till Utrikes orter utskeppas, hvilken anstalt Utskottet anser vara af sä mycket större nödvän-t dighet, som de Svenska Stenkolen, såsom betan.' gade med dryga frakt omkostnader, i annat fall ej kunna, ehuru i det närmaste jemn god a ined de Engelska, försaljas till lika låga pris, sorn dessa sistnämnde, hvilka sällan annorlunda än så-; gom barlast hit inkomma och följaktligen undgå den transport-kostnad, hvarmed de förra besväras.-
Åtskilliga andra varu-articlar förekomma äfven, hvilkas införsel synes, till lättnad för handels-vågen och till den inhemska produetionens befrämjande, böra antingen alldeles förbjudas, såsom karfvad Tobak och gröfre pappers-sorter, samt alla slag af bereda Uäder, med undantag endast af Engelskt, hvilket för särskildta behof vid vissa inrättningar är nödvändigt, eller ock genom betungande Tull-afgifter försväras, såsom Kofod!
Lin.olja, samt i allmänhet sådana till införsel ännu tillåtne tillverkningar, som utgöra föremål för en nyttig industri inom Kiketj afven som Utskottet anser det instämma med ändamålet att importen af alla sådana för de inhemska Manufacturerna och Slöjderna oumbärliga arbetsärrmen, om hvilka Utlänningen måste tillitas^ genom lindring i Tull-afgifter underlättas.
Det ar förut anmärkt j att underlåtenheten af Tui» Jens successiva förhöjande, i mån af varnas ökade pris och myntets fallna värde, utgjort en upp. muntran till en mer och mer utsträckt import och *38 Den 50 Junti och förbrukning af främmande varorj Enlig? livad Tabellen
Nto to, ulvisar, har Statens för?* lust derigenom, efter en lag beräkning, endast på 7 Artiklar, per medium utgjort 580,815 R;d- i Silfver eller efter 96 sk. per Riksdaler Specie, 1,161,630, B;d, Råneo Sedlar för hvardera af de sist förflutna åren, ifrån och med år 1808. till och med 1812; Och det är således i flera afse* enden nödvändigt, att sådant för em framtid af* hjelpes, I anseende till den vigtiga inflytelse för» valtningen af Tullverkets angelägenheter ostridig? äger både på Rikets Handels-balance och följaktligen äfven på inre hushållningen i -Landet, samt Statens tillständiga rätt af Tuihnedlen, lärer de? blifva af stor angelägenhet, att Styrelsen af denlia inrättning organiseras på ett sätt, sorn svarar emot det åsyftade ändamålet; i hvilket afseende Utskottet får hemställa, om icke Riksens Ständer, hvilka i följe af Grundlagen synas, äga ostridig rättighet, att stadga de föreskrifter, sorn pröfv3S nödiga för ett rigtigt beräknande af der! del utaf Revillningen, sorn genom Tull-uppbörden skalf Utgå, skulle finna deri förändring vid förvaltning gen af berörde inrättning lämpelig, att Tul 1-sty-, reisen, under hvars inseeende Rots-verket äfven torde böra ställas, öfverlemnas åt särskilta Em. betsmän, sorn ej genom andra göromål och förrättningar vöre hindrade, att med odelad upp. jnärksamhet följa ärendernas gång och att dessa Embetsmäns löner, fasstädlde till ett bestämdt be. lopp Den 20 Juni. 8.39 lopp, utan beräkning af vissa procent på den af importen inflytande uppbörden, böra, ehuru de kunna utgå af Tullmedlen, uppföras på Rikets Stat:
Att Tull-Staten ställes på Militairisk fot:
Att inom berörde inrättning enahanda befordringslagar blifva gällande, som inom andra publica Verk, samt Tull-betjeningens lönevilkor så förbättras, att ej brist och behof måtte föranleda till försummelse och brottsliga företag:
Att redovisningen för Tull-uppbörden ställes på samma fot, som den för Rikets Uppbörds-Verk i allmänhet: Att Tull medlen på bestämd tid i Landt-Ränterievna insättas:
Att vid hvarje månads slut ett sammandrag af Specialen i hvarje Stapelstad från Trycket utgifves, innehållande uppgift af export och import och af namnen på Expoiteurerna och Iruporteurerna, samt att alla Confiscations-mål böra vid de Ordinarie
För öfrigt förmodar Utskottet, att en större säkerhet emot underslef af Lurendrägeri och Tullförsnillningar skulle vinnas, derest den del af Tullbevakningen, som beror af tillsynen genom Tulljagter, posterade på vissa distancer i Skärgårdarna, blefve uppdragen åt Kronans Refäl och.
Manskap, som inom korta terminer ombyttes.
Då det å ena sidan är utom all fråga, att en öfverdrifven import-handel är den egentliga orsaken till Vexel-Coursens uppjagande, lärer ej eller å den andra den anmärkning vara ogrundad, 84® Den 20 Juni ilad, att obehöriga operationer 1 Vexel-rÖrelsen betydligen bidragit till Svenska myntets försam, rande; och torde detta förhållande blifva en anledning för Riksens.
Ständer, att i underdånighet yttra den önskan, att kunnige och oväldige
Män må af Kongl. Majit i Nhder forordnas, att granska och öfverse de nu gällande Författningar, angående Vexel.rörelsen i Riket, samt i underdånighet föreslå de ändringar ohh förbättringar i dessa Stadgar, som efter sednare liders erfarenhet kunna finnas lämpelige och nödvändige.
Hvad angar frågan om medel till hämmande af deri tilltagande skadliga yppigheten skalle, efter Utskottets tanka, detta angelägna ändamål befordras, om den af Kongl. Majit under d. i Januari 1794 i detta ämne utfärdade Nådiga Förordning, hvilken, ehuru ej genom någon sednare ^Författning till hela dess vidd upphäfven, likväl nu mera i de flesta fall saknar all verkan till efterföljd, blefve upplifvad och de deruti, stadgade förbud emot bruk af åtskilliga Ofverflöds-articlar inom lämpliga af Kongl.
Majit i Nåder fastställda terminer, förnyad?; hvarvid^ Utskottet likväl nott följande tillägg och forändringar kunna äga rum, nemligen: O 7 O 1:0