Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Förhållandet med skiftes-förrättningarne under de år, denna berättelse afser, har varit följande:
Förrätlningar- nes antal.
Förmedlade mantal.
Qvarboende delägare.
Utflyttande delägare.
Ägolotternes antal.
Uppmätta och delade tunn- ! land jord.
| År 1848 ... 75 95é 189 293 1,118 55,168 i » 1849 . . . 106 14411 277 478 1,701 66,692 >» 1850 . . . 113 1381g 316 543 2,093 81,085 j Summa 294 37811 782 1,314 4,912 j 202,945 j De understöd, som under samma tid hafva blifvit af allmänna medel till skiftesdelägare utbelalde, utgöra: A i 1848 1849 1850 [ Belöning för in-1 foderväxter.
R:dr | s. 14,280 9 8,591 33 10,707 4i R:dr Summa 33,579 37! 1 5,607 R:dr 19,887 8,591 10,707 6| 39,186
Uti 38 17 Uti sednast afgifne berättelsen anmärktes, att skiftena, till så väl antal sorn omfång, varit vida större under det qvinqvennium samma berättelse omfattade, än under det näst förutgångne.
Äfven under ofvannämnde 3:ne år har en dylik fortgående tillväxt visat sig, och qvantiteten af uppmätt och delad jord bar under dessa 3:ne år lill och med öfverstigit hvad den utgjorde under de nästförutgångne 5 åren, då den uppgick till 184,466 tunnland.
Förhållandet i afseende å hemmantal å landet eller arealen af stadsjord, samt utsädet och medelafkastningen anses, enligt inkomne uppgifter, för nu ifrågavarande tidrymd hafva varit följande: a O: 2 1 Utsäde.
Medelafkastning, efter afdrag af utsädet.
S 03 CD 3 1 K CD CD W 350 CJQ o <S a a 03 CD a sä* 3 O. pr o 3 >■ CD a o B 3 ■f. M CD CD a Cio qq O 3 K 03 CD a B 3 O. pr o ? CD a o B 3 m Wadsbo . . . Höjentorps . Wartofta . . Skara . . , .
Leckö .... 001 1 1 89 m 846^ 932$! 1,039!! 2,002 529 130 607 1,255 12,224 6,605 5,060 5,787 4,986 493 976 1,154 2,648 4,801 20,514 11,704 17,192 22,945 29,384 7,875 1,551 523 3,507 7,114 984 711 209 1,098 1,988 9,407 8,744 12,927 9,424 8,313 14,017 2,741 633 3,642 6,891 61,120 27,544 22,899 34,635 26,436 1,973 3,575 5,531 13,540 20,235 82,056 42,890 44,835 68,791 85,619 31,500 5,438 1,407 14,025 26,884 4,921 3,691 725 5_493 7,953 65,849 54,327 62,091 71,464 46,884 Summa Stad. 4,702-V B: rs § «g: i • i§ - 3. 4,523 34,662 10,072 101,739 20,570 4,990 48,815 27,924 172,634 44,854 324,191 79,254 22,783 300,615 Mariestad . . 605 15 85 10 100 40 10 100 75 510 50 400 200 50 800 Lidköping . . 874 6 58 25 345 27 1 59 33 593 150 1,410 83 8 476 Skara .... 1,226 20 100 20 340 50 10 40 140 800 100 1,700 300 50 240 Sköfde .... 871 1 82 — 144 10 16 233 4 328 — 433 53 178 1,636
Hjo 910 10 192 3 334 30 15 358 40 1,150 12 1,002 91 45 2,506 Fahlköping . 1,274 — 40 79 335 82 10 79 — 129 319 1,005 324 40 ili Summa 5,760 52 557 137 1,598 239 62 869 292 3,510 631 5,950 1,051 371 6,132 Berättelse öfver Skaraborgs
Län för åren 1848—1850. 18 Jemföres det här ofvan uppgifne utsädet å landtbygden med hvad som upptogs uti sednast afgifne berättelsen, eller 3,896 tunnor hvete, 31,481 tunnor råg, 9,725 tunnor korn, 91,021 tunnor hafre, 20,622 tunnor blandkorn, 4,784 tunnor ärter och 43,660 tunnor potates, utvisar det förra tillökning för alla sädesslagen, utom korn.
Då man känner, huru föga tillförlitliga de upplysningar äro, hvarpå de i berättelserne ingående uppgifter måste grundas, enär de flesta jordbrukare, synnerligast af allmogen, dels icke äga noggranna anteckningar öfver afkastningen och dels äro obenägna att densamma uppgifva, af farhåga alt sådant skulle kunna föranleda tillökad beskattning, är det väl svårt att med säkerhet afgöra, huruvida ofvannämnde förhöjning verkligen utgör en sedan förra berättelsen tillkommen ökning uti utsädet, eller blott är en följd af noggrannare beräkning.
Men med kännedom derom att, på sätt i det föregående är anmärkt, nya odlingar årligen verkställas och åkerbruket äfven i öfrigt förbättras, synes dock det förstnämnde förhållandet med skäl kunna antagas.
Enligt ofvanstående tabell skulle afkastningen för hela Länet, efter afdrag af utsädet, utgöra af hvete, råg, korn och ärter tillhopa 272,599 samt af blandsäd och hafre 410,446 tunnor, eller tillsammans 683,045 tunnor, i stället att den i förra berättelsen beräknades till 253,605 tunnor af de förstnämnde och 382,623 tunnor af de sednare sädesslagen, eller tillhopa 636,228 tunnor.
Otvifvelaktig! är dock att, på sätt äfven i förra berättelsen anmärktes, afkastningen i verkligheten högst betydligt öfversligit de uppgifne qvantileterne.
Förhållandet med årsväxten kan, på sätt de afgifna berättelserne närmare utvisa, antagas i allmänhet hafva varit följande: Hvete.
Arter och an- nat trindsäde.
Hafre och blandsäd.
Höskörden.
År 1848..
, Något öfver medelmåttig skörd.
Ofver medel- måttig skörd.
Något öfver medelmåttig skörd.
Nära medel- måttig skörd.
Ofver medel- måttan.
» 1849..
Medelmåttig afkastning.
J-del under vanlig skörd.
3-del under medelmåttan.
» 1859.. i Medelmåttig skörd.
Understiger medelmåttig skörd.
Fullt medel- måttig skörd.
Omkring me* delmåttan.
Omkring me- delmåttan.
Medelmåttig och på en del trakter derut- öfver. 19 Under samma år hafva af Länets deputerade nedannämnde markegångspris blifvit bestämda: 1 fl Tunna vete. 1 Tunna Råg. 1 Tunna Korn. 1 Tunna Hafre. 1 ..Tunna Arter. 1 L<EE Smör. 1 Lffi Ost. 1 Vinter- lass Hö å 40 L&.
Ett ärligt dags- verke. K. s. r. R. s. r. R. s. r. R. s. r. R. 3. r. R. s. r. R. 3. r. R. s. r. R. s. r. År 1848 10 32 — 6 32 — 5 16 - 3 — — 8 — 5 32 — 2 40 — 7 — —. — 20 — » 1849 11 16 — 7 32 — 5 16 — 3 — 8 — 5 32 — 2 40 — 10 32 — — 21 4 » 1850 11 16 — 9 — — 6 8 — 3 24 - 9 — 5 32 — 2 40 — 9 32 — — 21 4 Summa 33 16 — 23 16 — 16 40 — 9 24 — 25 - — 17 — — 8 24 — 27 16 — 1 14 8 Medium 11 5 4 7 37 4 5 20 4 3 8 — 8 16 - 5 32 — 2 40 — 9 5 4 — 20 11 Medeltalet nästför- utgångne 5 år ■11 30 5 8 10 9 6 22 fl 3 35 2 8 22 5 5 7 2 2 24 — 9 6 5 — 17 9
Uti åtskilliga af dessa prisbestämningar har dock Kammar-Kollegium hvardera året förordnat någon förändring.
Jemföras medelpriserne för ofvannämnda 3:ne år med medium för nästförutgångne qvinqvennium, visar sig, att de förra varit lägre å alla slag spanmål, men något högre å smör och dagsverken.
Ladugårdsskötsel, som utgör ett hufvudsakligt vilkor för jordbrukets förkofran, har, på sätt i föregående berättelser finnes anmärkt, varit betydligt försummad.
Så kan väl ock anses att förhållandet i allmänhet ännu är, särdeles hos allmogen; men större omsorg har likväl, under den sednare tiden, blifvit mer och mer deråt egnad.
Sålunda hafva, vid flere af de betydligare egendomarne, ordentliga mejerier blifvit uppförda eller inredda och äfven å flere andra egendomar berlrifves ganska betydlig tillverkning af ost och smör, utaf god beskaffenhet, och som vunnit förmånlig afsättning, icke blott inom provinsen, utan ock till andra orter.
All anledning synes således vara för handen, att äfven ladugårdsskötsel!! uti Länet, inom kort, skall vinna förkofran.
Uppfödande af kreatur till afsalu är ock en industri, som betydligen bedrifves och vid åtskillige marknader, särdeles den, som hösttiden hålles i Hofva, göras stora uppköp af kreatur till åtskillige orter inom riket.
För nyssberörde ändamål är naturligtvis en god kreaturs-race af stor vigt.
För befrämjandet deraf är, med statsanslag, ett stam-holländeri af 2 tjurar och 20 kor af Ayrshire-race inom
Länet uppsatt och hvilket för närvä - 20 rande finnes förlagdt å Gammelstorps egendom i Åse härad, der det finnes med mycken omsorg vårdadt.
Äfven enskilde personer hafva verkställt inköp af utländsk hornboskap af ädlare meer.
Med Schäferierne åter är förhållandet likasom i sista berättelsen anmärktes, eller att intresset för dem aftagit, af de i nämnde berättelse antydda orsaker, eller svårigheten vid djurens vårdande och den mindre fördel, som deras underhållande, i följd af låga ullpriser, lemnat.
Hästafveln är fortfarande god och i vissa trakter af
Länet egnas deråt mycken omsorg, äfven af allmogen.
Icke obetydliga försäljningar ske derföre till andra orter, för hvilket ändamål uppköpare infinna sig vid de marknader, der större tillgång på hästar vanligen förekommer, och i hvilket afseende remontmarknaden i Sköfde, uti September månad, är företrädesvis utmärkt.
Priserne å goda hästar hafva, i följd häraf, under de sednare åren i allmänhet varit höga; dock har under innevarande år någon sänkning visat sig, hvilket tillskrifvits den rådande penningebristen, som minskat antalet af spekulanter, under det att säljarnes förökats.
Svinkreatur uppfödas i större mängd uti vissa delar af Länet, särdeles Kåkinds och Wadsbo härader.
Uppköpare i orten tillhandla sig fläsket, som sedermera, i betydligare partier, afsändes hufvudsakligen till Örebro och Stockholm.
Förhållandet med bränvins-tillverkningen och afgifterne derför har varit följande: R ? (1 s k a ] ). l:a Klassen. 2:a Klassen. 3:e Klassen. 4:e Klassen. 5:e Klassen.
Pannerymds
Panne- ryind.
Panne- ryrnd.
Panne- rymd. j Antal pannor.
Panne- rymd. algut.
R:dr s. r. För är 1848 3,605 05,179 32 1,409 01 1,822 2 75 35,189 34 — » » 1849 3,309 2,703 58,787 47,503 34 1,553 1,100 82 2,194 1,814 2 80 43,910 34,477 3 1 ft » » 1850 28 74 2 32 8 2 Sammanlägges redskap af alla klasserne, utgjorde den år 1850 ett antal af 2,807 med 50,515 kannors rymd.
Då, eldigt sista berättelsen, år 1847 begagnades 3,979 pannor med 69,231 kannors rymd, hvarför afgifterne utgjorde 33,334 R:dr 36 sk. 3 rst., visar sig således, att den uti sisla berättelsen 21 anmärkte minskning af redskapen ytterligare fortgått och under den period, sorn förevarande berättelse omfattar, utgjort ett antal af 1,171 pannor med en rymd af 18,716 kannor; men att afgiften för år 1850 ändock något öfverstiger den för år 1847 erlagde.
Förstnämnde förminskning har hufvudsakligen ägt rum uti redskap af Irsta klassen.
Sträckes jemförelsen något längre tillhaka, så visar det sig, att år 1843 utgjorde pannornes antal 5,119 med en rymd af 88,231 kannor; men att afgiften, efter då gällande författning, icke uppgick till mera än 31,315 Rrdr 2 sk.
Allt detta tyckes bekräfta, att husbehofs-bränningens umbärlighet för jordbruket mer och mer inses, och att åtminstone de deraf härflytande olägenheter efter hand aftaga, ehuru, beklagligtvis, qvantiteten af tillverkningen icke kan anses vara minskad, enär numera, i följd af nya metoder, större produktion vid hvarje verk vanligen åstadkommes.
Under den tid, förevarande berättelse afser, äro nedannämnde rofdjur inom Länet fällde, och hafva, i följd af den förening, som Länets invånare den 9 Mars 1842 ingingo och den 8:de derpåföljde Augusti af Kongl. Majrt i nåder fastställdes, belöningar derför blifvit utbetalde till bär efteråt upptagne belopp, beräknade för varg till 18 R:dr, vargunge 9 R:dr, räf 6 R:dr och räfunge 2 R:dr.
Vargun- gar.
Räfun- gar.
Bclöningames belopp.
R:dr s. r. Ar 1848 19 1 285 414 2,889 — — » 1849 20 15 265 484 3,053 — — » 1850 23 13 304 506 3,367 — — Summa 62 29 854 1,404 9,309 — — Medium häraf 21 10 285 468 3,103 — — Under det qvinqvennium, som sednaste berättel- sen omfattade, var medeltalet 28 21 327 501 3,667 9 T
Alt de fällde rofdjuren under förstnämnde period varit färre, än under de nästföregångne åren, torde få anses utgöra ett bevis derpå att, i följd af de bemödanden, som egnals åt deras utrotande, sedan högre belöningar derför bestämdes, antalet förminskats.
Bidraget till skottpenningarne har utgjort, efter beräkning för mantal, år 1848: 32 sk., år 1849: 32 sk. och år 1850: 36 sk. Banko. 22
På sätt redan i det föregående blifvit omnämndt, hafva skogome inom Länet varit så strängt anlitade, att tillgången på skogs-effekler årligen minskats.
Under de sednaste åren hafva väl en och annan egendomsägare börjat egna någon omsorg äfven åt skogsskötseln; hvarjemte många boställens och utarrenderade kronoegendotnars skogar blifvit till traklhuggning indelade.
Men en lång tid kommer dock att förflyta, innan några betydligare resultater till förändring uti det nuvarande, onekligen bekymmersamma förhållandet derigenom kunna vinnas.
Genom den ändamålsenliga hushållning, som å kronoparkerne och de under allmän vård bibehållne allmänningarne, dels redan är införd och dels blifver det, i den mån dertill uppgjorde planer kunna bringas lill verkställighet och erforderlige skogssådder hunnit ombesörjas, skola dessa icke obetydliga skogsområden komma i det skick, som vederbör.
De böra då icke blott lemna skälig afkastning, ulan ock derigenom praktiskt ådagalägga de fördelar, som medelst skogarnes behöriga vård och skötsel kunna vinnas.
De ifrågavarande kronoparkerne och under allmän vård ställde allmänningar äro följande, med hvilka förhållandet i afseende å areal, beskaffenhet och afkastning är sådant, som här nedan för hvar och en af dem uppgifves, nemligen:
Behållen afkastning.
Areal i Tunnland. 1 r År År Summa.
Anmärkningar. 1848 -49. 1849 —50.
1850 -51. ■tnr 1 Krono-farner: kapp- land.
R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. Öatra Kinneskogen 3,396 2 870 30 5 909 12 1 514 7 9 2,294 2 3 j Trakthugges-indelning 1 nyligen afslutad.
Vestra d:o 1,048 14 264 33 1 138 43 3 391 35 795 15 5 d:0 d:0 /Vid regleringen år 1826 i var ungefär hälften af- Wahra skogen . . 548 8 371 46 9 369 22 10 302 1 1 8 1,043 33 3 ) bränd och skoglös, om en j är sedan besådd.
Ater- 1 stoden indelad till trakt- V huggning.
Stenåsen 535 ; Indelad till trakthugg- 23 939 22 4 970 29 3 1,018 47 4 2,929 2 11 1 ning, som dock ännu t icke är fastställd.
TTlvff amnn 479 25 3 16 3 16 i d:o d:o.
Beväxt med 1 ung skog.
Ledsjömo ....
388 13 769 17 778 47 5 OO OO 21 3 2,426 37 8 i Indelad till trakthugg- i 1 ning. 23 Behållen afkastning.
År 1848-49.
Ar 1849-50.
År 1850—51.
Tunni. kapp- land. 28 R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r.
R:dr s. 1’.
Sundsmarken . . . 450 265 G 1 637 28 0 330 4 l 1,232 38 8 1 Indelad till trakthugg- 1 ning. 1,052 11 7 47 3 35 46 1 34 ?. 1 77 47 5 / Nyligen indelad till trakt- | huggning.
Härtill stör- / re delen varit ödelagd i af skogseldar; är ställd l på beredning.
1,011 2,475 2,006 as 1 1 1,168 36 4 1,006 13 5 4,181 35 8 | Indelad till trakthugg- / Nyligen indelad till trakt- 1 huggning och ställd på / beredning.
Var vid reg- 1 leringen år 1834 nä- \ stan alldeles skoglös. 4 998 ■>o 3 1,504 1 2 4 1,040 1 1 3,542 33 6 j Indelad till trakthugg- 1 ning.
Under besåning.
1,016 207 94 Kungslena åsar . . 13 302 43 G 410 1 t 2 191 22 T 904 29 3 j Indelad till trakthugg- 1 ning.
Summa 13,025 5 6,800 28 7 6,924 1 3 5,707 22 2 19,432 4 — Allmänningar: Östra Stöpen i} Vadsbo härad j 1,573 23 24 37 9 9 33 2 143 15 4 177 38 3 , Under reglering och upp- j mätt för trakthygges- l indelning.
Vestra Stöpen i) Kåkinds härad 3 150 .Denna allmänning, som [ innehållit 2,364 tunn- l land, är till största de- ] len inkräktad, så att / endast den här utför- da areal anses återstå.
| Förhållandet härmed 1 beror på undersökning ' och utredning.
Mösseberg i Wil-1 ske härad. 3 855 23 / Ar för närvarande allde- ) les skoglös, men före- 1 skrift om dess besåen- 1 de meddelad.
Rolken i Wisted härad.
j 1,983 — - — - — — — — Under reglering. 24 Areal i Tunnland.
År 1848—49.
Gryten i Wilske) härad j Tunni. 1,578 kapp- land. 15 R:dr 30 s. 20 r. 2 R:dr s. r. R:dr 60 s. 13 r. 0
R:dr 96 s. 33 r. 8 / Ställd under förbud mot ) hygge.
Ar dock inde- 1 lad till framtida trakt- \ huggning år 3849.
Hökensås i Var-7 tofta härad j 8,000 625 30 7 324 20 6 336 28 1 1,286 37 2 /Enligt träffad och af / Kongl. Maj:t fastställd
I förening, är emotstå- 1 ende areal bibehållen 1 för vissa socknar.
Ater- / stoden, cirka 9,000 tun- \ land, är fördelad på i hemmanen i andra sock- f nar.
Traktliuggnings-
\ plan är under uppgö- ' rande.
Summa 14,140 29 686 40 6 334 1 t 8 540 8 11 1,561 13 1 Den ofvan upptagne afkastningen af kronoparkerne kan egentligen anses vara erhållen af endast omkring 6,000 tunland, enär återstående arealen är antingen ännu skoglös eller ock så nyligen besådd, att någon afverkning ännu icke kunnat ifrågakomma.
Jägeristaten utgöres af en öfver-jägmästare, två ordinarie och en extra öfver-jägare, sexton under-jägare och en tillsyningsman, förutan de vid under allmän vård varande härads-allmänningar anställde skogvaktare.
Af den äldre indragne jägeri-betjeningen qvarstå derjemte åLski 1 lige, hvilka äro skyldige att biträda med den tjenstgöring, som af dem kan åstadkommas.
Vid 1850 års slut utgjorde deras antal 16.
I sammanhang med frågan om skogarne hör ock anmärkas, alt på åtskillige ställen i Länet finnas bränntorfmossar, ehuru icke af någon större betydenhet. § Hery.srörelsen.
Inom Länet finnes icke någon grufva, men 2:ne masugnar, den ena vid Igelbäcken och den andra vid Granviken i Undenäs församling af Wadsbo härad. 25 härad.
Denne sistnämnde var ej i gång åren 1848 och 1849, men tillverkade år 1850: 1,225 SkU. tackjern, uppskattade till 9,800 R:dr Banko.
Följande jernbruk finnas, nemligen: I Wadsbo härad:
Skagersholm i Finnerödja socken med 4 härdar, hvarvid tillverkas 2,145 SkM.
Fredriksfors eller Sätra i Undenäs socken 3 » » » 4,841 » Forsviks i dito 4 » » » 1,973 » Åboholms i dito 2 » » » 1,145 » Lagersfors i Ekeskogs socken 2 » » » 867 » Ribbingsfors i Amnehärads socken . . 3 » » » 1,499 » I Wartofta härad:
Ryfors 2 » » » 900 » Tidaholm 1 » » » 300 » Annefors 1 » » » 300 » hvaraf manufaktursmide, vid Forsvik 275 SkM, vid Åboholm 71 SkU, vid Ryfors 500 SkH., vid Annefors 300 Skti och vid Tidaholm 250 SkU..
Dessutom finnas vid Madängsholm 1 räck- och 2 spikhamrar, samt vid Källebäcken, Slättäng och Tunarp knipphamrar af föga betydenhet.
Enahanda är förhållandet med kopparplåthammare vid Källefall eller Stora Gårhult samt Settersfors. Alun tillverkas, vid Carlsfors 850 tunnor.
» Mölltorp 180 » » Kaflås 500 » » Hönsäter 800 »
Derförutan är för Carlsfors uppgifven en tillverkning af 90 tunnor vitriol och 211 tunnor rödfärg och slamm.
Åluntillverkningen har således vid de 3:ne förstnämnde bruken ytterligare förminskats, emot hvad sista berättelsen upptager, hvaremot den vid Hönsäter är beräknad något högre.
Den lärer under sednare åren lidit af en särdeles ogynsam konjunktur.
Glasbruk finnas vid Bromö i Wadsbo härad med 36 arbetare och vid Årnäs i Kinne härad med 26 arbetare.
Vid det förra, som i sednare tider blifvit betydligen förbätlradl, tillverkas hvitt fensterglas af mycket god beskaffenhet och vid det sednare egentligen buteljer.
För år 1850 beräknades tillverkningsvärdet vid Bromö till 81,781 R:dr och vid Årnäs till 36,318 R:dr Banko.
Län för åren 1848—1850. 4 26
Följande pappersbruk drifvas: Cathrinefors på Mariestads område med 1 9 arbetareoch 6,1 40 R:dr tillverkningsvärde.
Åckleby i Wadsbo härad 6 » » 2,000 » » Kummeltorp i Kåkinds dito .... 7 » » 2,250 » » och Bälteberga i Wartofta dito . . .42 » » 4,000 » » § 5.
Binäringar. k den egentliga släLLbygden förekomma icke några sådane af betydenhet.
Inom en del af Wadsbo och Kåkinds härader utgör linets förädling en ej obetydlig binäring.
Med anledning deraf, och uppå Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes underdåniga framställning, täcktes Eders Kongl. Maj:t under den 16 November 1849 i nåder bevilja ett anslag af 1,000 R:dr Banko att af Hushållnings-Sällskapet disponeras till åtgerder för linodlingens befrämjande och beredande af undervisning uti dubbelspinnings-metoden; men som sådane åtgerder icke af Sällskapet vidtogos inom den derför af Eders Kongl. Maj:t bestämda termin, förföll samma anslag.
Vid Lugnås och Kinnekulle i Kinne härad, Timmersdahla och Katorp i Wadsbo härad, Mösseberg i Wilske härad samt Halle- och Hunneberg i Åse härad, lemna dervarande stenbrott tillfälle till arbetsförtjenst.
Vid Lugnås brytas qvarnstenar, hvilka äro af utmärkt god beskaffenhet och afsättas till flere delar af riket.
Försäljningen, som synes vara i tilltagande, kan beräknas till omkring 600 stycken årligen, som på stället betalas med cirka 30,000 R:dr.
Brytningen af slipstenar vid Timmersdahla har numera högst betydligt aftagit, så att endast ringa qvantiteler deraf afyttras.
Deremot bearbetas slipstenar vid Katorps by i Böja socken, hvarifrån omkring 150 stycken årligen försäljas.
Vid Kinnekulle är stenbrytningen högst betydlig och derifrån afsändes till flere orter sten till hamnbyggnader, trappor, trottoirer, kakelugnsplaner, brunnskar, skorstenar m. m. och anses försäljningen uppgå Lill omkring 50,000 R:dr årligen.
På öfrige ställena brytes egentligen blott kalksten, som, dels bränd och dels obränd, försäljes både inom och utom Länet.
På kalksten finnes outtömlig tillgång i flera trakter af Länet, och genom lättade kommunikationer skulle tillfälle till högst betydlig afsättning dera kunna beredas.
Fisket utgör egentligen icke någon näringsgren för andra, än inbyggarne på Thorsö och Kållandsö. 27
Uti skogsbygden idkar allmogen kolning och tjärbränning, äfvensom slöjdning i vissa trakter såsom binäring förekommer.
Sålunda tillverkas inom Slättängs och en del af
Dimbo tingslag åker- och körredskap samt laggkärl och husgeråd, hvilka å slättbygden afsältas.
Äfven i Hofva tingslag förekomma sådana tillverkningar.
Landtmanna-produkterne afsättas hufvudsakligen, dels å torgdagarne i städerne och dels å de inom Länet tillåtne 25 stads- och 18 landtmarknader.
Särdeles är spanmålshandeln betydlig i Lidköping, hvarest vissa årstider flere tusende tunnor spanmål kunna på en gång vara torgförde.
1 Hofva by hålles äfven numera försäljning af landtmannavaror en dag i veckan, hvarvid ganska betydlig tillförsel, med god afsättning, äger rum.
Antalet landthandlande, som hålla öppen bod i öfverensstämmelse med Eders Kongl. Maj:ts nådiga Handeis-Ordning af den 22 December 1846, ut - gjorde år 1850:
Uti Wadsbo fögderi \\. » Höjentorps d:o ingen. » Wartofta d:o 2. » Skara d:o 1. » Leckö d:o 12.
Ansökningar om nya handelsrättigheter inkomma årligen.
Något bestämdt omdöme om verkan af den medgifne landthandeln anser jag ännu icke kunna med säkerhet afgifvas.
Dertill fordras, efter min tanka, någon längre erfarenhet, än hittills kunnat vinnas, helst det är lätt förklarligt att, då en dylik, förut saknad, rättighet först medgifves, den, till en början, icke alltid begagnas med nödig beräkning, äfvensom missbruk kunna inträffa, som dels erfordra vederbörande myndigheters laga åtgerder och dels torde annorledes, efter hand, försvinna.
Följande handtverkare voro år 1850 på landtbyggden skattskrifne:
Färgare 1, biträden 2, Summa 3.
Garfvare 17 » 11 » 28.
Skomakare 83 » 29 » 112.
Skräddare 76 » 33 » 109.
Smeder .76 » — » 76.
Snickare 10 » 1 » 11.
Glasmästare 5 » — » 5.
Urmakare 3 » — ,> 3.
Guldsmed 1 » — » 1, 28 Murmästare 41, biträden — Summa 11.
Målare 8 » — » 8.
Sadelmakare 3 » — » 3.
Derförutan finnes i Länet ett vida större antal personer, hvilka idka vissa af nämnde handtverk såsom binäring, utan att vara i sådan egenskap skattskrifne.
Sjöfart idkas af landtman med 46 fartyg af tills.
1,004 lästers dräglighet.
De af allmogen, som äro boende i närheten af de större vägarne, hafva ej obetydlig biförtjenst genom forsling af de stora partier köpmansgods, som, särdeles ifrån Götheborg och fabriksorterne i Elfsborgs
Län, under den tid, seglalionen är hämmad, föras igenom Länet till öfre delarne af riket.
Den egentliga behållningen blifver dock, när allt rätt beräknas, icke synnerligen stor. § 6.
Hemmantalet i Länet utgör, enligt tabellen: förmedlade mantal, deraf:
Krono 68855?})
Skatte 2,152TnTn2\) Frälse 1,861& 4,702^.
Statens och allmänna inrättningars egendomar inom Länet utgjorde år 1850 följande, med nedannämnde disposition:
Till särskilda behof disponerade:
Under 2:a Hufvudtiteln » 4:e d:o » 6:e d:o » 7:e d:o » 8:e d:o » 9:e d:o Lägenhe ter. 11 I 13 33 63 Mantal.
Öfrige, sog 6* 14 ib 440 271 5 8! 171 14W 67H Summa Genom skattläggning af 34 lägenheter har, under den tid förevarande berättelse omfattar, en tillökning i hemmantalet uppkommit af l|f mantal, hvarjemte 32 lägenheter blifvit skattlagde utan hemmantal. 29 10gs mantal krono och 9 krono-lägenheter utan hemmantal hafva, under nyssnämnde tid, blifvit köpta till skatte.
Under samma tid hafva 22 mål, angående bestämmande af afgäld för afsöndrade lägenheter, blifvit hos Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande anhängiggjorda och till slut befordrade.
1 vadmals-stamp, 10 sågar, 6 nya qvarnar och 5 nya stenpar i äldre qvarnar hafva tillkommit, hvarjemte tillstånd meddelats lill fortfarande begagnande af 15 förut befintlige stenpar.
Kostnaden för rustning och rotering anses årligen utgöra för hvarje nummer: Vid Lif-Regemenlets Husar-Corps, utan afdrag för rusthålls- och augments räntor 179 R:dr men om nämnde räntor afdragas ... 118 » » Weslgötha regemente, efterafdrag för rusthålls-ochaugments-räntor 55 » » Skaraborgs d:o 51 » Knekte-rotefrihets-medel hafva utgått: lr 1818. ir 1849.