Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I händelse sådant, för verkställandet af Riksgälds-kontoiets förestående utbetalningar, finnes Stals-lUskottels Memorial, N:o 341. 9 finnes oundgängligen nödvändigt, ega Fullmäktige att, under de i 143 § stadgade vilkor och förbehåll, upplåna härtill erforderliga medel emot detta verks obligationer, ställda till inlösen antingen efler viss förfallotid eller efter föregången uppsägning.
Angående uppbörden och redovisningen af de till Riksgäldskontoret ingående bevillnings- m. fl. medel. § 167.
Allmänna bevillningen uppbäres och redovisas på sätt i gällande Bevillnings-förordning
Ir stadgadt; och åtnjuta de tjenstemän samt öfrige vederbörande, som med uttaxeringen och uppbörden af bevillningen ega befattning, de uti samma Förordning dem tillerkända »rfvoden och traktamenten.
Likaså ega Kronofogdarne och Landskontoren att, för uppbörden och redovisningen af arfs- och testamcnls-bevillningen, tillgodonjuta de serskilda arfvoden, som uti Kongl.
Kungörelsen den 11 December 1811 blifvit bestämda. § 168.
I afseende på uppbörden, levereringen och redovisningen af de stämpelafgifter, 6om lör tidningar och spelkort skola erläggas, komma härom utfärdade författningar alt tjena till efterrättelse ; börande kostnaden för den i Riksgälds-kontoret skeende tidnings- och kortstämpling af detta verks medel bestridas ; och må vedergällningen för denna stämplings verkställande och kontrollerande hädanefter utgå med enahanda belopp eller efter samma beräkningsgrund, som hittills.
Likaledes böra de stampar, som vid den i orterna förefallande tidnings- och kortstämpling måste begagnas, på Riksgälds-kontorets bekostnad anskaffas.
Men för öfrigt skall kostnaden för nämnde stämpling, med det i författningarna; bestämda belopp, utaf de influtna stämpelmedlen godtgöras. § 169.
Öfver hvarje års uppbörd af allmänna bevillningen samt Riksgälds-kontorets öfriga inkomster, hvilka uti landsorten levereras, författas vid Landskontoren summariska räkningar, som afslutas och insändas till Riksgälds-kontoret inom den tid, författningarne stadga; skolande uti dessa räkningar restantier och balanser från de förra åren jemväl till Biå. till R.
Prof. 1850 $ 1851. 4 Sami. 1 Afd. 2 Rand. 59 Uäft. 2 4<0 Stais,-Utskottets Memorial, N:o 341. redovisning upptagas.
Sådana summariska rakningar »deranäs äfven från Stockholms sisi inom den tid, som serskildt är bestämd. § 170.
I början af hvarje månad insändas fran Landtränterierna till Riksgäids-kontoret förslag öfver de, under nästföregångne månad, för nämnde Kontors räkning, influtna medel; hvilka förslag ovilkorligen böra vara af Landskontoren till riktigheten bestyrkta. § 171.
De till Riksgälds-kontorets disposition uti Landtränterierna influtna uppbörds- oek anmärknings- m. fl. medel öfversändas och levereras derifrån omedelbarligen till Riksgäids-kontoret; egande Landträntmästarne att, under de vilkor och förbehåll, författningarn» stadga, sig till godo beräkna och i räkenskaperna afföra dem tillkommande remisslage för de penninge-remisser, som från Ränterierna tili Riksgäids-kontoret expedieras. 8 172.
Öfver-revisions-departemrnft anmärkningar eller vederbörande Advokatfiskals-embetens åtgärder, för Riksgäids-kontoret* räkning inflyta, godtgör Riksgäids-kontoret, efter behöriga reqvisitioner, de i författningarn» stadgade observations- och indrifnings-arfvoclen. § 173.
Med iakttagande af hvad Rikets sednast församlade
Ständer beslutat och förordnat i afseende på räkenskapsföringen vid Riksgäids-kontoret, samt hvad härom för öfrigt är stadgadt, uppgöres och afslutas för hvarje år en serskild hufvudbok öfver nämnde verks samtliga tillgångar och skulder; h.viken hufvudbok inom den 1 Juli året efter det, för hvilken den är uppgjord, bör vara afslutad och renskrifven samt före den l:sta derpåföijande Oktober behörigen granskad. § 174.
Under loppet af Juni månad hvarje år böra, till upplysning för allmänheten om Riksgälds-kontorets ställning, serskilda, efter det härmed afsedda ändamål lämpade, utdrag af della verks räkenskaper för det nästföregångna året genom trycket offentliggöras c«h jemte allmänna tidningarne utdelas. § 175.
I April månad hvarje år upprättas uli Riksgäids-kontoret en ordentlig liqvid med statsverket för det sistförflutna året.
Af denna liqvid meddelas Kongl. Stats-kontoret t Stats- Ltskoltets Memorial, N:o 341. << trim* examplar, hvaraf det ena, derå Fullmäktige tecknat sitt godkännande, bör derstäde# qrarttanna, samt det andra, sedan det blifvit försedt med anteckning om liqvidens godkännande af Kongl.
Stats-kontoret, böx till Riksgälds-kontoret återställas, för atl »åiorn vtrifikaiion dess hufvudbok biläggas. 8 176.
Då Riksgälds-kontorets hufvudbok inom den i 173 § stadgade tid blifvit vederbörligen afslutad och i fulländadt skick till Kommissariatet aflemnad, utbetalas det för hufvudbokens upprättande och afslutande, från längre tid tillbaka, bestämda serskilda arfve åt af Tvåhundra riksdaler. t STOCKHOLM- Östlund &
Berling, 485L Sluts-Utskollcls Utlåtande, JM 542. 1 M 342.
Ank. till Exp.-Utsk. den 2ä Aug. 1831, kl. 4 e. ni.
Utlåtande, i anledning af vackt motion om låneunderstöd förstora Barnhuset i Slockholm. (U. A.) Under förmälan, hurusom den allmänt kända och erkända nödställda belägenhet, hvari Stora Barnhuset i Stockholm för närvarande sig befinner, gjorde för detsamma omöjligt att fortsätta sin ädla verksamhet; alt undan nöd och förderf rädda och till nyttiga medlemmar uppfostra de värnlösa, till sitt upphof skuldfria barn, som i följd af föräldrars oförmåga eller hjertlösa likgiltighet för sin afföda, blifvit åt inrättningens vård anförtrodda, har Herr Brinck uti en, med stöd af 56 § Riksdags-Ordningen väckt och af Vnllofl.
Borgare-Ståndet till Stats-Utskottet remitterad, motion föreslagit, att Rikets Ständer måtte bevilja Stora Barnhuset ett lån, stort etthundra tusen R:dr B:ko, att från Riksgälds-kontoret utgå och af Barnhuset räntefritt innehafvas under den tid, nu uppgörande Stats-reglering blifver gällande, men att efter denna tid Barnhuset å lånet godtgör årlig ränta och verkställer kapital-afbetaluing.
I afseende på Barnhusets fmanciela ställning har Utskottet utaf ett af nuvarande
Direktionen till Kongl. Majit aflåtet underdånigt Utlåtande inhämtat, att Barnhusets approximativt påräknade inkomster för detta år uppgå till något öfver 79,000 R:dr samt utgifterna för »Barnhusets utomhus-stat», enligt redan åtagna förbindelser 77,552: 16. »inomhus-stat», eller sjelfva Barnhusets administration 41,026: 52. ng,579 » hvaraf visar sig att utgifterna öfverstiga inkomsterna med omkring 59,400
R:dr, hvilket belopp alltså utgör Barnhusets brist för innevarande år, hvilken kari antagas till enahanda summa för hvartdera af de nästpåföljande tvänne åren.
Härförutan erforRih. till R.
Prol. 1850 & 1851. 4 Sami., 1 Afd., 2 Rand., 60 Haft. 1 2 Siats-Utskottets Utlåtande, JVf 3-42. dräs för oundgängligen nödiga reparationer å Barnhusets byggnader 16,000 R:dr B:ko, hvartill Barnhuset icke eger några medel att disponera.
Utskottet, som, så vidt tid och andra göromål medgifvit, tagit kännedom om Stora Barnhusets ställning och dervid vunnit öfvertygelse om inrättningens oundgängliga behof af att skyndsamt understödjas, erkänner visserligen sin förbindelse att för Rikets
Ständer framlägga en utredning af detta förhållande, äfvensom de orsaker, hvilka föranledt detsamma, men Riksdagens med visshet emotsedda snara afslutande nödgar Utskottet att i sin framställning i ämnet iakttaga all möjlig korthet.
Rörande beloppet och beskaffenheten af de bidrag Staten, tid efter annan, beviljat Barnhuset, förekommer en kort redogörelse uti Stats- och Bevillnings-Utskottens gemensamma Utlåtande, JV2 55, hvartill Utskottet nu får hänvisa.
Genom det af Kongl. Maj:t, under den 28 December nästlidet år för Styrelsen och förvaltningen af Barnhuset utfärdade reglemente, äro sådane föreskrifter meddelade, att, derest de noggrannt tillämpas, hvilket Utskottet eger skäl att af den nuvarande
Direktionen förvänta, väsendtlig inskränkning i barn-antalet kommer att ega rum och att kostnaderna för Barnhusinrättningen, i män af inskränktare verksamhet, småningom skola nedgå.
Om derför det närvarande mest oafvisliga behofvet kunde afhjelpas, föreställer sig Utskottet, att för framtiden Barnhusets inkomster blifva tillräckliga för utgifternas bestridande; och då Utskottet håller före, att en mindre summa än den motionären föreslagit, kan, derest å densamma beviljas en längre räntefrihet, än af motionären blifvit ifrågasatt, förhjelpa Barnhuset ur dess bekymmersamma belägenhet, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer må förunna Stora Barnhuset i Stockholm ett lån af 50,000 R:dr B:ko, att från Riksgälds-kontoret utgå, emot vilkor, att sedan detta lån under fem års tid innehafts utan ränta, 6 procent af detsammas ursprungliga belopp till Riksgälds-kontoret, före hvarje års slut, inbetalas, af hvilka 6 procent först beräknas 4 procent årlig ränta å det återstående lånekapitalet, hvarefter det belopp, som derutöfver skall erläggas, kommer att såsom kapital—afbetalning å lånesumman afgå, intill dess denna är till fullo godtgjord; börande Barnhusets direktion, innan lånet af Riksgälds-kontoret utbetalas, hafva aflemnat, ej mindre sin till Riksgälds-kontoret eller Ordres ställde samt af fullmäktige godkände skuldförbindelse, än ock för densammas uppfyllande likaledes af fullmäktige godkänd säkerhet.
Och hemställer
Utskottet att, i Slals-Ulskottcls Utlåtande, JYt 343. 3 händelse detta utlåtande varder af Rikets Ständer bifallet, bifogade § måtte uti Riksgälds-kontorets reglemente få intagas. s
Med afseende å den bekymmersamma financiela ställning, deruti Stora Barnbuset här i hufvudstaden för närvarande sig befinner, hafva Rikets Ständer beviljat nämnde inrättning och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisat ett låneunderstöd af Femtiotusen Riksdaler, emot vilkor, att sedan detta lån under fem års tid innehafts utan ränta, sex procent af detsammas ursprungliga belopp varda till Riksgälds-kontoret, före hvarje års slut, återbetalda, af hvilka sex procent fyra procents årlig ränta å det återstående lånekapitalet först beräknas, hvarefter det öfverskjutande beloppet kommer att såsom kapital—afbetalning afgå å lånesumman, intilldess denna blifvit till fullo godtgjord; börande Rarnhusets direktion, före lånets utbetalning af Riksgälds-kontoret, hafva dit aflemnat ej mindre sin, till detta verk eller ordres ställda samt af fullmäktige godkända, skuldförbindelse, än ock en af fullmäktige likaledes godkänd säkerhet för densammas uppfyllande.
Stockholm den 25 Aug. 1851.
Reservation: af Herr Rappe, C. G., samt Herrar Gråå och Norin, som ansågo att lånesumman bordt bestämmas till 66,666
B:ko. JYs 343.
Ank. till Exp.-Utsk. den 23 Aug. 1831, kl. 4 e. m.
Utlåtande, i anledning af erhdllne äterremisser ä betänkandet M 298. (U. A.) Ifrågavarande betänkande, angående sättet, ordningen och vilkoren för utbetalning af anslag och lånebidrag till befrämjande af allmänna arbeten, har blifvit Aterremitteradt af Borgare- och Bonde-Stånden, men bifallet af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, med erinran inom sistnämnde Riks-Stånd om iakttagande af den rättelse, att ordet »för» i 15 punkten 2:dra raden införes emellan orden »föranledas» och »Riksgälds-kontoret».
Uti Borgare-Ståndet är såsom skäl för återremiss anfördt, att betänkandet sammanblandar de åtgärder, som böra vidtagas af fullmäktige i Riksgälds-kontoret med dem, som tillhöra Regeringen, hvarigenom konflikter emellan dem förme - A Ståls-Utskottets Utlåtande, M 543. menas blifva en ovilkorlig följd.
De vid sednaste 2:ne riksdagar uppgjorda reglementen för berörde kontor innehålla i detta ämne tydliga och bestämda föreskrifter, hvilka blifvit affattade i serskilda punkter.
Ehuru någon olägenhet hittills icke försports deraf, att den uti 1844—1845 årens reglemente meddelade föreskrift, att, derest bidraget utgått såsom lån från Riksgälds-kontoret, ej mindre den dit ingifne skuldförbindelsen, än äfven den för förbindelsens uppfyllande ställde säkerhet skulle godkännas af Kongl.
Majit, blifvit i så måtto ändrad uti 1847 och 1848 årens reglemente, att, enligt detsamma, godkännandet af så väl skuldförbindelsen, som säkerheten derför, öfverlemnats åt .fullmäktige, vore likväl lätt att inse, hvilken svårighet skulle uppstå för fullmäktige att pröfva enskilde personers säkerhets-handlingar, hvilket hittills icke egt rum, emedan några medel icke varit för enskilde beviljade, hvadan yrkats, att de uti 74 och 75 <§§ af 1844 och 1845 årens reglemente intagne stadganden måtte varda bibehållne.
Inom Bonde-Ståndet har blifvit erinradt, hurusom Rikets Ständer vid de bägge sednaste riksdagarne gjort en bestämd och ganska noggrann skillnad emellan de föreskrifter, hvilka borde tjena till iakttagande af Kongl.
Majit vid beviljande af de till allmänna arbeten anvisade anslags- och lånebelopp, och de föreskrifter, hvilka borde af Fullmäktige i Riksgälds-kontoret iakttagas, i afseende på medlens utbetalning.
Då Utskottet likväl, sådant oaktadt, omredigerat de vid föregående 2:ne riksdagar meddelade stadganden i förevarande ämne samt, med förbiseende af anledningen dertill, att dessa föreskrifter förut indelats i 2:ne alldeles skiljaktige kathegorier, i en nummerföljd meddelat alla de stadganden, som i afseende på ifrågavarande anslags och lånebidrags beviljande ansetts erforderliga, förmenades, att den följd deraf uppkomme, att af betänkandet omöjligen kunde inhemtas, hvilka af dessa stadganden borde af Kongl.
Majit tillämpas och hvilka det tillhörde Riksgälds-kontorets Styrelse att iakttaga.
Olämpligheten af föreskrifternes sammanblandning, som före år 1845 äfven egt ruin, hade af erfarenheten blifvit vitsordad, och man vore således befogad att i första rummet yrka, det Stats-Utskottet icke skulle uti en så magtpåliggande fråga, göra en total förändring uti de föreskrifter Rikets Ständer, efter att hafva hört Riksgälds-kontorets Styrelse, vid 2:ne föregående riksdagar gillat, helst då ingen förändring häruti blifvit ifrågasatt; varande, på grund häraf, yrkadt, att de uti 82 och 83 §§ af Riksgälds-kontorets reglemente intagne föreskrifter måtte bibehållas.
Med föranledande af hvad sålunda blifvit emot betänkandet erinradt, anser Utskottet sig böra yttra, att hvad först angår den anmärkta »sammanblandningen* kan Utskottet icke medgifva, att någon sådan egt rum.
Väl Stats-Ulskotlcls Ijllålnnde, JK 345.
Väl har Utskottet sammanfört de vid 1847 och 1848 årens riksdag meddelade och i 2:ne §§ uti Riksgäids-kontorets reglemente intagne föreskrifter serskildt till Fullmäktiges efterrättelse och serskildt till iakttagande af vederbörande; men Utskottet har ansett detta sitt tillgörande vara af behof påkalladt, emedan så väl de för Riksgäids-kontorets Styrelse gällande, som de till regeringens iakttagande gifne vilkor och bestämmelser voro ofullständiga och kunna synas vara i visst afseende sins emellan stridige, hvarpå såsom exempel må anföras, dels att 4 mom. af 82 <§, som innehåller de föreskrifter, hvilka skola tjena Riksgäldskontoret till efterrättelse, ålägger kontorets Styrelse att vaka deröfver, att de från koutoret utgifne lönebidrag blifva återbetalde i stadgad, ordning, ehuru denna ordning ej ar stadgad i nyssnämnde Fullmäktige egnade §, dels alt, oansedt i samma § 2 mom. litt. b) löreskrifves, att Fullmäktige skola vid låns utgående pröfva och godkänna ej mindre skuldförbindelsen, än ock säkerheten för densammas uppfyllande, innehåller 8 mom. af 83 j§, alt »menigheter eller bolag, till hvilka Statsmedel anvisas, böra ställa sådan säkerhet, som af Kongl. Majit i nåder godkännes, så väl för fullgörandet af de konlrakter, hvilka i afseende på arbetenas verkställighet upprättas, som för återbetalningen af låneunderstöden, i händelse företagen ej vederbörligen fullbordas.»
Beträffande de konflikter, som förmenas skola uppstå i följd af ifrågavarande betänkande, anser Utskottet sådana icke vara utt belura, enär stadgandena öro tydliga; och då icke blifvit uppgifvet i hvad hänseende de af Utskottet föreslagne föreskrifter äro otydliga, är Utskottet icke i tillfälle att derom afgifva något yttrande; hvaremot
Utskottet fäster uppmärksamhet derpå, att ett tryckfel förekommer i betänkandet pä sidan 35, 4 raden uppifrån, der efter ordet ■pröfning skall vara punkt, och följande mening begynnas med ordet fullmäktige.
Vidkommande yrkandet, att de uti 74 och 75 §§ al 1844—1845 årens reglemente intagne föreskrifter, angående pröfning af den för lån erbjudne säkerhet, böra bibehållas, så enär någon olägenhet icke försports af de i delta ämne vid sista riksdagen meddelade föreskrifter, har Utskottet funnit någon förändring, hvarom någon motion ej eller blifvit väckt, icke i den då stadgade ordningen böra ifrågakomma.
Hvad i öfrigt blifvit erinradt, anser Utskottet icke påkalla något bemötande, utan får Utskottet, enär merberörde betänkande blifvit af 2:ne Riks-Ständ godkändt, detsamma vidblifva.
Hill. litt H.
Prol. 1850 cV 1831. 4 Sami., 1 Afd., 2 Hand... 60 Haft. STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, Stafs-Utskottets Memorial, Nio 344. 1 \:o 344.
Alik. lill Exp.-Utsk. d. 25 Augusti 1851, lil. 1 o. m.
Memorial, med förslag till de 2:ne sisla afdelning ar ne af reglementet för Riksgälds-kontoret.
(Jlyds.-Afd.) be uti 155:teoch efterföljande §§, till och med den 209:de, af hittills gällande regletnente meddelade stadganden, angående styrelsen öfver samt betjeningen vid Riksgälds-kontoret* har Stats-Utskottet, på sätt bifogade förslag visar, ansett böra i det nya reglementet bibehållas, med iakttagande af några tillägg och förändringar, för hvilka Utskottet här nedan får redogöra; varande för de §§, detta förslag innehåller, nummerföljden fortsatt från de föregående afdelningarne af det nu uppgjorda reglementet, oaktadt hvarje serskild §:'s nummerordning* vid reglementets utfärdande, mäste förändras* i anseende till några af Rikets Bländer numera fattade beslut, som böra i sao:ma reglemente intagas. i?f §, angående antalet af de Fullmäktige, åt hvilka styrelsen öfver Riksgälds-kontoret är uppdragen, 178 §, angående ersättandet af uppkomna ledigheter bland Fullmäktige, 179 §, angående Suppleanters inkallande, 180 §, angående den ed, Fullmäktige Skola aflägga, 181 §, angående upphörandet af Fullmäktiges befattning, 182 §, angående Fullmäktiges allmänna åligganden, 183 §, angående
Fullmäktiges tydnadspligt samt redovisnings- och ansvarsskyldighet, 184 §* angående inhemtandet af Revisorernas låd och yttranden, 185 §, angående Fullmäktiges honoraria samt resekostnadsersättningar, 186 §, angående målens föredragning och afgörande, 187 §, angående den ort, der Fullmäktiges sammankomster böra hållas, 188 §, angående tiden för sammankomsterna samt förandet af protokoll dervid, 189 §, angående BiH. till II.
Prof. 1850 # 1851. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 61 Haft. 1 2 Stats-Utskol/e/s Memorial, N:o 344.
Fullmäktiges sammanträdande vid utomordentliga tillfällen, 190 §, angående tjenstledighet för Fullmäktige, 191 §, angående anmälandet af iuträffadt förfall, 192 §, angående det antal Fullmäktige, som för fattandet af beslut måste vara tillstädes, 193 §, angående rösternas afgifvande oell beräknande vid skiljaktiga meningar, 194 §, angående infordrandet af Kommissariatets yttranden m. m., 195 §, angående föreskrifters meddelande, och 196 §, angående sättet för öfverklagandet af Fullmäktiges beslut, äro lika lydande med 155, 156, 157, 158, 159, 160, 161, 162, 163, 164, 165, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 173 och 174:de §§ af 1848 års reglemente.
197 §, angående granskningen af Kommissariatets och Ombudsmannens anteckningsböcker samt inventeringen af låne- och säkerhets-handlingarne, innehåller samma stadgande, som 175 § af nyssnämnde reglemente, med tillägg af “Ombudsmannens diarium”. 1'98 §, angående årliga besigtningar a Riksgälds-kontorets samt Rikets Ständers hus och underhållandet af dessa egendomar, 199 §, angående afgifvandet af berättelser till Rikets Ständer samt deras Revisorer, och 200 §, angående revisionsberättelsernas tryckning, ega samma lydelse, som nu gällande reglementes 176, 177 och 178:de §§. 201 §, angående upphandling af papper och skrifmaterialier till begagnande under nästa riksdag, innefattar, i niomenterna a. b. c. och d. samt näst derefter följande punkt, samma föreskrifter och bestämmelser, som förekomma i motsvarande momenter och punkt af meranämnde reglementes 1 79 g. 1 öfverensstämmelse med hvad Utskottet yttrat i sitt af Rikets Ständer bifallna Memorial N:o 238 och under hän risande till hvad här nedan, i afseende på dylika serskilda arfvodens framtida upphörande, är föreslaget, får Utskottet hemställa, att ett arfvode af Trehundra riksdaler nu måtte af Rikets Ständer bestämmas för befattningen med emottagningen, vården och utdelningen samt redovisningen af de vid nästa riksdag erforderliga skrifmaterialier jemte andra hithörande effekter. tinder förutsättning af denna hemställans bifallande, har Utskoitet uti nu ifrågavarande Stats-Utskottets Memorial, N:o 344. 3 § tillagt ett stadganclp, angående detta arfvodes belopp samt närmare bestämt de åligganden, som för detsammas åtnjutande böra fullgöras.
Till de åt Fullmäktige i Riksgälds-kontoret uppdragna serskilda åligganden, om hvilka sednast anförda, jemte nästföregående §§, i 1848 års reglemente handla, anspr Utskottet i det nya reglementet böra tilläggas ett, af nuvarande förändrade förhållanden påkalladt och för ordnandet af förvaltningsbestyren vid Riksgälds-kontoret vigtigt oeh maktpåliggande uppdrag.
Enligt hvad vid (lera tillfällen, både af Rikets Ständers Revisorer och inom Riksstånden, blifvit anmärkt, har den, under en längre tidsföljd, med mer eller mindre väsendtliga förändringar, fortfarande organisationen af Riksgälds-kontoret befunnits i (lera hänseeRden mindre ändamålsenlig och lämpad efter beskaffenheten af de göromål och åligganden, som numera utgöra de förnämsta föremålen för Riksgälds-kontorets verksamhet.
Då denna organisation, hvilken hufvudsakligen grundar sig på Rikets Ständers, rörande nämnde verks förvaltning, vid 1809 och 1810 års riksdag, meddelade förordnanden, uppgjordes och fastställdes, afsågos naturligtvis de förhållanden, som då egde rum.
Under den sedermera förflutna tiden hafva likväl dessa undergått mångå högst betydliga och vigtiga förändringar, bland hvilka Utskottet torde endast behöfva erinra om upphörandet af dels alla transaktioner och liqvider i afseende på rikets utländska skuld och dels alla af Riksgälds-sedelrörelsen förorsakade göromål, äfvensom om tillkomsten deremot af befattningen med verkställigheten af samtliga, under extra statsregleringarne hänförda, utgifter samt dermed förenade (lerfaldiga åligganden.
1 anseende härtill, synes det alltså angeläget att, för beredande af större enhet, enkelhet och skyndsamhet vid ärendenas behandling samt framtida minskning i förvaltnings-kostnaderna, företaga och utföra en mera genomgripande förändring af omförmälde organisation, än de partiela jemkningar deruti, som hittills, tid efter annan, blifvit beslutade.
Så väl vid den verkställda granskningen af Riksgälds-kontorets förvaltning, som vid behandlingen af flera gjorda framställningar, angående sättet och vedergällningen för besörjandet af åtskilliga inom samma verk numera förefallande och ingalunda tillfälliga göromål, hafva under loppet af innevarande riksdag också hos Stats-Utskottet förekommit 4 Slats-Utskottets Memorial, N:o 344. serskilda omständigheter och förhållanden, hvilka föranledt Utskottet att, vid föreslåe ndet af de reglementariska föreskrifterna för Riksgälds-kontorets styrelse, fästa Rikets Ständers uppmärksamhet å detta ämne samt tillstyrka vidtagandet af här nedan föreslagna åtgärder och beslut.
Dessutom har Utskottet hemtat en ytterligare anledning härtill af Rikets Ständers vid denna riksdag fattade beslut, angående verkställigheten af en förändrad organisation utaf Banko-verket samt en ny reglering af dervarapde tjenstemanna-personal, helst härigenom uppkommande förändringar i aflöningsstaterna och motsedda förbättringar i lönevilboren inom detta verk säkerligen skola, i likhet med hvad vid sådane tillffllen förut skett, framkalla anspråk på enahanda löneförhöjningar för Riksgälds-kontorets tjenstemän.