Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ärendet lärer sedermera icke blifvit Kongl. Maj:t i underdånighet föredragit; och den af Riksens Ständer beslutade nedläggning af Löfås SilfverWerk samt indragning af detsamma för» undte friheter och förläningar, har såleder ännu icke kommit till verkställighet.
Då imedlertid ■ytterligare uppehåll häruti synes vara att befara, om Nådigt bifall lemnäs till den af Bergscollegium föreslagne undersökning om möjligheten att utvidga Grufvedriften vid detta Werk, har StatsUtskottet jemte anmälan om förhållandet härmed, trott sig böra Riksens Höglofl.
Ständer vördsamligen underställa, om, icke hos KonglMaj'. t den underdåniga anhållan kunde göras, att Kongl. Maj:t utan att medgifva vidare un. dersökningar, såsom endast medförande tidsutdrägt och ländande till StatsWerkets förlust, i Nåder täcktes anbefalla skyndsam verkställighet af Riksens Ständers vid 1815 års
Riksdag i ofvanberörde måtto vidtagne beslut.
Och föreslår StatsUtskottet, i sammanhang härmed, om icke, ©när det af StatsUtskottet afgörande StatsProjefl kommer, efter behörig granskning af Riksens Höglofl.
Ständer, att tjena till efterrättelse med nästkommande 1819 års början; hvarförinnan de Dölas SilfverWerk förundte friheter och förläningar säkerligen blifvit indragne. i synnerhet om, på sätt StatsUtskottet föreslagit, ytterligare underdånig önskan derom hos Kongl. Maj:t framställe*, värdet af desse friheter och förlä - ilo StatsTJtsL Betänkande)!. ningar må såsom én StatsWerkets Inkomst uti förenämnde StatsProjeft uptagas.
Stockholm deri 23 Januarii 1818.
St amiens Stais Utskotts Utlåtande i anledning af åtskillige inom IVällofi.
Borgare- och Hedervärda BondeStånden väckte Motioner om åtal af vederbörandes försummelse, att insända de för RiksHufvudBokens upgörande anbefallte Omslut.
Jemte tillkännagifvande, att StatsUtskoftets den «7'.de sistledne December afgifne Utlåtande i anledning af Kongl. Majtts Nådiga Remiss uppå Herr StatsComrnissarien och Riddaren Wide. grens underdåniga ansökning om vidare förskott på Arfvodet för RiksHufvudBöckernes upgörande och afslutande, blifvit bifallit, har Wallof!. RorgareStåndet genom ProtocolIsUtdrag den 3o:de derpåföljande, till Utskottets Utlåtande remitterat den af RiksdagsFullmägtigen för Stockholm Herr Grosshandlaren Setterwall väckte samt utaf flere Ledamöter inom Wällofl.
BorgaraStåndet understödde fråga om åtal emot Vederbörande
Dandsliöfdingar för deras försummelse, att till Kongl. SiatsContoiret insända de för RikshufvudBöckerties upgörande anbefalte nödige Omslut, hvarigenom hinder och uppehåll inträffat i detta vigliga arbete; och har Herr Borgmästaren Lag - ScatsUtsL Betilnkanden. iil toännen Ullberg, sorn ansett en åtalan af ifrågavarande försummelse öfverskrida den rättighet tjo:de §. af RegeringsFormen tillägger Riksens Höglofl.
Ständer, föreslagit, att förhållandet härutinnan imedlertid måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anmälas; hvarförutan Hedervärda BondeStåndet, enligt Protoc.o!IsUtdrag den g:de innevarande, till StatsUtskottet öfverlemnat atsk ill ige inom detta Stånd gjorde framställningar al enahanda beskaffenhet med de uti Wallof!.
BorgareStåndets ProtocollsUtdrag uptagne.
Härvid får StatsUtskottet vördsamligen anmäla, att enär ofvanberörde framställningar åsyfta åtal mot vederbörande för deras försummelse, att sine tjenstepligter fullgöra, i afseende på insändandet af de till grund för RiksHufvudRoksluts - Arbetet, liggande Omslut af EandtRäkenskaperne, kan Utskottet, emot go:de §• af EegeringsFormen den 6
Junii 1809 ifråvarande ämne icke till pröfning uptaga eller utlåtande deröfver meddela.
StatsUtskottet har dock vid detta tillfälle, ansett sig icke böra underlåta tillkännagifva, huru med OmslutsArbetet sig för närvarande förhåller.
Enligt den af sist församlade Herrar Revisorer till Stats- Banco- och RiksgäldsWerkens öfverseende, afgifne Rerättelse angående StatsWerket, voro fran följande Ellofva Eän, nemligen, Stockholms, Södermanlands, Östergöthlands, Gottlands, Blekinge, Christianstads, Malmöhus, Wermelandsj WesterNorrlands, Jemtlands och i lä '
SiatsTJtsk.
Betänkanderti Norrbottens Län, Omslut inkörnne för år 18 iö och äfven fran någre af desse
Län för en del af de påföljande fyra år, hvarföre Omslut jemväl blifvit infordrade; mea deremot hade Omslut då ännu icke erhållits för något år, hvarken för Jönköpings, Kronoberg, Götheborgs och Kohus, Elfsborgs, Nerikes och Gefleborgs, hvilka .Läns Omslut likväl på Kongl- KammarCollegii handläggning berodde; eller från Skaraborgs, Upsala, Calmare, Hallands, ^Westmanlands, Kopparbergs och Westerbottens
Län, hvarest vederbörande sjeifve skulle detta arbete ombesörja; Hock har Kongl.
KarrirnarCollegium, uppå Herrar Revisorers förfrågan, anmält, det 1810 års Omslut, med säkerhet kunde väntas färdige till slutet af nästledne November.Månad och de öfrige årens till nästkommande Marni Månads slut.
Under tiden hafva . nu 1810 års Omslut blifvit af Kongl. KammarCollegiurn aflemnade för Jönköpings, Nerikes och Gefleborgs
Län, med tillkännagifvande derjemte, att de för Götheborgs och Röhus samt Elfsborgs och Kronobergs
Eän, i anseende till inträffade serskildta omständigheter, icke hunnit afslutas, men vöre snarligen och sist inom denna Månads utgång att förvänta; äfvensom Kongl. Maj ts .Befallningshafvande i Skaraborgs, Upsala, Calmare, Westmanlands och Westerbottens
Län insändt de ifrågavarande Omsluten för samma år.
Sålunda saknas ännu 1810 års Omslut för Hallands och Kopparberg»
Län; hvarförutan i från - StatsUtsk.
Betänianden. från ganska få Län inkommit Omslut för de öfrige ifrågavarande åren, till och med år 1814; och sorn hinder härigenom upkornmit för afslu. tandet af de utaf Riksens Ständer vid sista Riksdag nödige ansedde RiksHufvudBöcker, har Stats-Utskottet, med afseende ej mindre å Herr Lagmannen Ullbergs i ofvauberörde måtto gjorde hemställan, än å hvad sist församlade Herrar
Be visorer till Stats- Banco- och RiksgäldsW er-» keris öfverseende i detta ämne föreslagit, trott sig böra Riksens Höglofl.
Ständer vördsamligen underställa, örn icke hos Kongl. Majit kunde i underdånighet anhållas, det så kraftiga åtgärder matte vidtagas att verkställigheten af det angelägna och maktpåliggande RiksHufvudBokslutsArbetet icke vidare må uppehållas.
Stockholm den 83 Januarii 1818.
Ständers StatsUtskotts Betänkande, angående de i Bor* gäre Ståndet väckte Motioner om Postfrihet för Städernes Magistrater, för deras Embetsbref samt vid afsändande af KronoUpbärden och Räkenskapertie m. m.
.Hos Wällofl.
BorgareStåndet hafva flere Motioner blifvit väckte om Postfrihet för Magistraternes Embetsbref, for KronoUpbörds-medel, som Bihang till Riks-St.
Prot. iSi7-?JSiS. 4:de Sami. N:ri;, 16. 114 StatsVtsk.
Betänkanden. till I/andtRänterierne aflemnas, för alla Raken* skaperne till UandsContoiren och för sökte handräckningar Upbördsmän imellan.
Sedan BevillningsUtskottet, dit detta Ärende af Wällofl.
BorgareStåndet blifvit remitteradt, förklarat sig för närvarande icke kunna något Utlåtande meddela, enär Utskottets verkningskrets vöre inskränkt enligt RiksdagsOrdningens 3i:sta §., inom upgörande af grunderne för Bevillningens utgörande och densammas fördelning, samt att Utskottet i anseende härtill, och innan Statsregleringens förberedande handläggning föregått, ansett någon åtgärd vid detta ärende sig icke tillhöra, så har Wällofl.
EorgareStåndet uti ProtocollsUtdrag af den 27tde sistledne
December, remitterat detsamma till StatsUtskottet.
StatsUtskottet får i anledning häraf tillkännagifva, att vid 1809 och 1810 arens Riksdag anhöllo hos Kongl. Maj:t Riksens Höglofl.
Ständer i underdånighet, det Magistraterne, vid remitterande så väl af Kronans Upbörd som de dit hörande Verificationer och Handlingar, men icke uti andre angelägenheter än dem hvarom förut stadgadt är, måtte åtnjuta Postfrihet; men uti Nådigt bref af den ig;de Februarii 1812 förklarade Kongl. Majit, det Kongl. Majit funnit denna hemställan icke kunna i Nåder bifallas, med bibehållande af PostFörfattningarnes grunder.
Wid 1815 års Riksdag förnyade Riksens Höglofl.
Ständer deras ofvanberörde vid 1809 och iSig arens Riksdag gjorde underdåniga anhållan, StatsUtsk.
Betänkandeit. thed det tillägg, att, i afseende på öfversändande af Brottsmålsransakningar ifrån Städernas Domstolar, dessa Domstolar dädanefter måtte förunnas enahanda rätt som för Domstolar i allmänhet är förordnadt.
Wid föredragningen af detta mål täcktes Kongi.
Majit uti Nådigt Bref den i 3:de Martil r8i6 förklara, det denna af Riksens Ständer nu förnyade underdåniga framställning äfvensom Riksens Ständers tillika framförda önskan oni Postfrihet för Stadernes Domstolar vid öfversändande af Ransakningar i Rroitrnål så mycket mindre för det nuvarande kunde vinna Kongl. Majtts
Nådiga samtycke, som en förändring af de härom nu gällande
Författningar ofelbart skulle medföra minskning i StatsWerkefs af Riksens Ständer påräknade Inkomsler af Postmedlen.
Att Städerne, så väl vid remitterandet af KronoUpbördsmedlen, som öfversändandet af Rrottmåls-ransakningar från Stadernes Domstolar måga njuta Postfrihet, anser för sin del Statsutskottet håde billigt och rättvist; och då Kongl. Majus
Nådiga afslag på Riksens Högloft Ständers härutinnan gjorde underdåniga hemställan,- grundar sig hufvudsakeligen derpå, att Nådigt bifall härtill icke kunde lemnäs med bibehållande af PostFörfattningarnes grunder, eller utan förändriug af de härom nu gällande Författningar, så, och till beredande af denna förmån för Städerne, hemställer till Riksens Höglofl.
Ständer StatsUtskottet vördsamligeri, att Riksens Högloft.
Ständer matte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla; det Kongh Maj t Nådigst täcktes Ii6 StatsUlsh.
Betiinhanden. låta vidtaga en sådan förändring uti nu gällarp de PostFörfattningar, hvarigenom Städerne måga komma i åtnjutande af den sökte Postfriheten, hvilken StatsUtskottet likväl anser icke böra sträckas till andre ärender än endast och allenast till KronoUpbördsmedlens remitterande och brottmålsransakningars afsändande från Städernes Domstolar; och bör det, efter StatsUtskottets tanka, blifva på vederbörande PostContoirs föreståndares ansvar, att icke något missbruk härvid sker, eller att denna Postfrihet medgifves för andra ärender, än endast för de här ofvan tillstyrkte.
Hvilket allt Riksens Höglofh Ständers Eget ompröfvande vördsamligen underställe*.
Stockholm den 33 Januarii 1818. jst.t 45.
Ständers Stats Utskotts Utlåtande angående Herr Capi* taine, Friherre Stael von Hollsteins Motion om or d-r ans åkning ars verkställande m. m.
Hos Högloil.
Ridderskapet och Adeln har af Herr Capitaine Corfitz Ludvig Staél von Hollstein den framställning blifvit gjord, att som Jorde.
Böckerne i åtskillige
Län skola vara ofullständige af orsak, att de i 1734 ars Landshöfdingen Instruktion föreskrifne Jord-Ransakningar, hvilka böra hållas året förr än JordeBoken uprättas, som skall ske hvart femte år, icke blifvit vs - StatsUtsh.
Betäntanden.
117 derbörligen iakttagne, det matte, i anseende till angelägenheten deraf, att JordBöckerne altid innefatta alla hemmantal och Lägenheter, Utgjordar och Urfjällar m. m., Landshöfdingelnstructionens stadgande om Jord-ransakningarne varda iakttaget, så att en nogare kännedom om Rikets Jord må erhållas; hvarförutan Herr Friherren anmält, att vid LandsContoirets i Christianstad UänArchiv, skall saknas ett högst angeläget
Document, nemligen: Jordrefnings Protocollet 1671 för Westra Göinge Härad i berörde Län; och då, enligt Kongl.
Författning,uti alla ägotvister, där fråga om äldre eller nyare hemmantal upstår, detta Protocoll skall följas; men saknaden deraf vid LandsContoiret medförde den olägenheten att Afskrifter deraf från Kongl.
KammarCollegium måste anskaffas vid förekommande behof, hemställer Herr Friherren, om icke, till förekommande af berörde omgång samt den skada som för orten inträffade i den olyckshändelse, att det nuvarande enda exemplaret skulle gå förloradt, en afskrift af nämnde Protocoll 5D 7 borde anskaffas, hvartill kostnaden skulle kunna tagas af Häradets sakören, om Kronan ej ville den bestå; varande detta ämne af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 27 sistledne
December remitterat till StatsUtskottet, hvarefter Hedervärda BondeStåndet, enligt ProtocollsUtdrag den 3o:de i samma månad förenat sig uti denne remiss.
StatsUtskottet, som fullkomligt insett angelägenheten af hvad Herr Capitainen Friherre 118 StatsUtsL Betänkandes Staél von Hollstein salunda framstält, har likväl, då fråga ej är om vidtagande af någon ny författning i afseende på JardBöckernes uprättande, utan blott om ett närmare upfyllande af livad Landshöfdingelnstruäionen i detta ändamål stadgar om Jord-ransakningars hållande, ansett sådant allena tillhöra verkställande maktens åtgärd; äfvensom Utskottet finner sig icke kunna tillstyrka Riksens Höglofl.
Ständer, att taga någon befattning med den föreslagna anskaffningen från Kongl, KamrnarCollegium till Christi, anstads X,andsContoir af ofvanberörde 1671 års JordrefningsProtocoll för Westra Göinge Härad, Stockholm den 23 Januarii 1818- N.t 4-1.
Riksens Högloji.
Stunders StatsUt-, skotts Utlåtande angående RiksdagsFullmägtigen Olof Månssons från Blekinge Län Memorial cm rättighet till Skattelösen af Lotshemman. XJti Memorial, sorn Hedervärda BondeStåndet den 2alra i denna Månad remitterat till StåtsUtskottets yttrande, har RiksdagsFullmägtigen Olof Mansson frän Blekinge Län föreslagit, att sedan det blifvit i senare tid tillåtit, att Påstföringshemman, likasom andre Kronohemman, få till Skatte fösas, det äfven måtte beviljas Lotshemmansåboer enahanda rättighet, i afseende pa StatiUtsk.
Betänkanden. den både enskildta och allmänna nytta, som genom en sålunda vunnen ägande-och besittningsrätt förmenas upstå, hvarvid den hemmanet åtföljande
Lotsningsskyldigheten likväl skulle ovilkorligen fullgöras samt anses såsom fästad vid jorden.
Wid förehafvande af detta ämne, har StatsUtskottet inhämtat, att frågor om Skatteköp af Lotshemman tillförene varit väckte; men genom Nådigt bref af den 23 September 1795, har Kongl.
Maj:t i Nåder förklarat, att sorn flere olägenheter och olyckor för Sjöfarande kunna upkomina, då till Skatte sålde
Lotshemman genom vanlig äganderätt skiljas från deras egenteliga ändamål och tillfalla sådane Aboer, hvilka uti Lotsningen ej äga kännedom, utan låta densamma, ej af annan orsak äfi af fruktan för lagligt åtal, bestrida genom kanhända ej sällan oerfarne Lotsdrängar; så och enär 1783 års Kongl.
Författning i detta ämne icke omnämner Lotshemman, men väl Gästgifveri- och Posthemman, funne Kongl. Majit ej skäl, att samtycka, det KronoLotshemman dädanefter till skatte finge säljas, Och har Utskottet ansett hvad Kongl. Majit sålunda' i Nåder förklarat, stödja sig på sådane grunder, attt någon rubbning i detta stadgande icke må tillstyrkas, helst det med Lotshemman åsyftade angelägna ändamål, i och för Sjöfartens säkerhet och befordran, icke synes stå att förena med den i fråga släldte rättigheten till sådane hemmans lösande till Skatte.
Stockholm den 23 Januarii 1818. 320 StatsUtsk.
Betänbanden.
Ständers StatsUtskotts Utlåtande, angående Herr Borgmästaren Cederborgs hemställan cm tryckning af ätskillige Handlingar rörande frågan om hämmande aj Luxe och Öfverflöd m. m. Wällofl.
BorgareStåndet har till StatsUtskotte® remitterat Herr Borgmästaren Cederborgs Memorial med hemställan om icke på Statens bekostnad måtte till trycket befordras de Betänkanden, som från flere ErribetsWerk och alla orter i Riket aro infordrade angående Euxe- och Ofverilöds-lagar, afven sorn de förslag som af den dertill förordnade Committée blifvit författade och till Kongl. Maj:t i underdånighet afgifne, angående en ny HandelsOrdning, Förordningar om Handtverkerierne i Riket samt Gerningsmäns antagande på l andet m. m.; varande jemväl Utskottet meddelade de hos Wällofl.
BorgareStåndet, enligt Utdrag af Dess Protocoll den 3o:de sisdedne
December häremot gjorde erindringar.
StatsUtskottet har ej funnit skäl tillstyrka den föreslagne tryckningen af ofvannämnde Handlingar pä Statens bekostnad, enär densamma ej synes vara af någon väsendtlig nytta och dessutom skulle medföra en dryg utgift; hvilket dock vördsam ligen hemställes till Riksens Höglofl.
N:r 46- \z\
Ständers StatsUtskotts Utlåtande öfver anmärkningar vid dess yttrande avgående af Herr L. L.
Edelberg sökt Län af Allmänna medel i och för Landscrona Stads Kyrkobyggnad. j mindre hos Högvördige PrästeStåndet än ock hos Wallof!.
BorgareStåndet hafva anmärkningar blifvit gjorde vid SiatsUtskottets yttrande den 2 4:de sistledne December öfver Herr JL. L.
EddlCrgs från Landscrona Memorial, om Lån af Allmänne medel i och för Stadens Kyrkobyggnad, hvartill Utskottet förklarat sig icke kunna bifall tillstyrka; och har frågan blifvit af bemalte Stånd till Utskottet återremitterad.
Desse anmärkningar innefatta hufvudsakeligen ett ådagaläggande deraf, att den nya Kyrkobyggnaden i Landscrona varit en följd af Kongl. Maj:ts för längre tid sedan tagne beslut alt Landscrona gamla Stad skulle raseras och flyttas samt den nya förses med fästningsverk, hvilket anlades där Stadens förra rymliga och vackra Kyrka var belägen, samt att Kongl. Majit pch Kronan förbundit sig upbygga ny Kyrka, men hvilket ej skall blifvit fullkomligen verkstäldt, hvarföre Staden, som sett sig föranlåten fullborda denna Byggnad, hvilken då endast till murarne varit upford, fått vidkännas kostnaden flf rEombyggnad och Taket? iståndsattande m. m. 122 StatsUtsk.
BIHANG TILI. 3<lDl'!iiJ ÖJä raB»SV&0Q)nD8 PROTOKOLL VID Kiki«lag;eai i Hloekliolm Arén t§50. 185? oell 1858.
FJERDE SAMLINGEN. ?f!!
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi- m.
Utskotts gemensamma Memorial, Utlåtanden och Bctänkanden.
L Stals- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Mern.
N:o i. 1 Ank. till Exp.-Utsk. d. 7 Febr. 1857, kl. 11 f. ro. N:o 1.
Till biträde vid behandlingen af de till sammansatta Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets handläggning hörande ärenden, har Utskottet antagit en särskild Sekreterare, med anmälan hvarom Utskottet får hos Rikets Högloft.
Ständer anhålla, att nämnde Sekreterare, som den 22 i denna månad inträdde i tjenstgöring, matte, från och med samma dag samt så länge hans biträde erfordras, få uppbära arfvode till det belopp, som framdeles kommer att bestämmas, och under tiden till dess sådant skett, ett förskott till lika belopp med hvad för Sekreteraren hos Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet blifvit bestämdt eller 116 R:dr 32 sk.
Banko för månad heräknadt.
Stockholm den 30 Januari 1657.
Ridderskapets och Adelns På Högv.
Preste-Ståndets Ledamöters Ledamöters vägnar. vägnar.
GUST. D. BJÖRCK.
På Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters På Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar. vägnar. L. V. HENSCHEN. I).
ANDERSSON. C. N. Rathsman.
S Afd. 1 Bä/t. i 2 Stals- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Ullätande N:o 2.
Ank. till Exp.-TJtsk. d. 7 Febr. 1857, kl. 11 f. ra.
Utlåtande, i anledning af väckt motion, angående utfär dande af nytt Bese-reglemente.
Ridderskapet och Adeln har till Stals-Utskottel remitterat en af Herr Braun, C. A., hos bemälde Riks-Stånd väckt motion, deruti blifvit hemställdt och yrkadt, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att med hufvudsakligt afseende å otillräckligheten af de dagtraktamenten, hvilka uti gällande Rese-reglemente funnes bestämda för de klasser af embetsman, som få begagna allenast en eller två hästar, ett nytt Rese-reglemente måtte varda utfärdadt, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med de bestämmelser, som blifvit af Kongl.
Majit på sednare tider meddelade angående dagtraktamenten för en del tjenstemän; äfvensom att, då det nu gällande
Rese-reglementet anginge allenast extra förrättningar i statens ärenden och föreskrift saknades angående de dagtraktamenten, som borde tillkomma tjenstemän för embetsresor, företagna på begäran af enskilda personer, det Rese-reglemente, som kunde varda utlärdadt, måtte gälla till efterrättelse äfven i sistnämde fall.
Sammansatta Stals- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet har förehåll detta ärende till behandling; och enär det dagtraktamente, som enligt Kongl.
Majits förnyade nådiga Rese-reglemente af den 51 Oktober 1851 bestås, utgörande i 7:de klassen 1 R:dr 40 sk., i Gide 1 Ridr 10 sk., i 9ide 1 Ridr, jemte skjuts ersättning för 2 hästar, samt i 10:de klassen 40 sk., i liite 52 sk. och i 12;te 24 sk., jemte godtgörelse för skjuts efter en häst, är, i förhållande till de elter berörde reglementes utfärdande betydligt stegrade pris på de oundgängligaste lefnadsförnödenheter, allt för ringa, anser
Utskottet en förhöjning i dagtraktamentet lör berörde klasser vara af billighet påkallad; vid bestämmande hvaraf Utskottet håller före, att förhöjningen hör ske i progressivt förhållande sålunda, att tillökningen Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande N:o 3. 5 blifver jemförelsevis högre i ilen mån traktamenterna nu äro ringare; och får Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet i så måtto understödja motionärens framställning, att Utskottet tillstyrker Rikets Höglofl.
Ständer, att bevilja en förhöjning med 16 skillingar banko eller 50 öre i dagtraktamentet för en hvar af de uti 7, 8, 9, 10, H och 12 klasserna af nu gällande Rese-reglemente omförmälde embets- och tjenstemän samt öfrige personer.
Och torde, i händelse Rikets Ständer bifalla hvad Utskottet nu tillstyrkt, underdånig skrifvelse i ämnet blifva till Kongl. Majit aflåten.
Stockholm den 50 Januari 1857. iN-.o 5.
Ank. till Exp.-Utskottet ti. 7 Febr. 1857, kl. 11 /. m.
Utlåtande angående löneförmåner för Läns-nolarierne.
Uti en hos V'allod.
Borgare-Ståndet väckt och till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten remitterad motion har Herr Thomée omförmält, hurusom vid den reglering af Landlslats-tjenstemännens löner, hvilken genom Kongl. Brefvet den 51 Januari 1856 uppgjordes, den Läns-nolarie tillkommande lön på stat bestämdes till endast 500 Hulr Riksmynt, med rättighet för Konungens Befallningshafvande att pröfva och bestämma om och till hvad belopp Läns-notarie må tilläggas andel i den lösen, sorn Lands-sekreterare tillfälle, derest öfverenskommelse dem emellan i delta hänseende icke kunde tillvägabringas; hvarjemte i nåder stadgades, att, så framt giltiga skäl deremot ej lade hinder, Läns-notariens andel i expeditions-lösen icke finge bestämmas lägre, än att inkomsten deraf, jemte lönen på stat, motsvarade hvad Läns-bokhållaren enligt stat ålnjöte.
Häraf ansåge motionären löija att Landshöfding lått sig medgifvit, att, utan begränsning af något maximum, utsätta Läns-notariens sportel-andel huru högt som helst och att det således berodde på Landshöfdingens godtycke, alt, till hvad belopp lian ville, nedsätta Lands - 4 Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande N:o 3. sekreterarens löne-inkomster och förhöja Läns-notariens.
Häruti vore, enligt motionärens förmenande, nedlagt ett frö till misshälligheter inom Läns-styrelserna, som, örn det linge förblifva, utan tvifvel konnne att hära onda frukter och förlamande inverka på verksamheten inom dessa styrelser.
Det beroende af Landshöfdingarne, hvari Lands-sekreterarne genom ofvan omförmälte anordning, så väl sorn genom den i 66 § af Kongl. Instruktionen för Läns-styrelserna den 10 November 1855 Landshöfdingarne tillagda obegränsade suspensions-makt blifvit försatte, skulle tillintetgöra den sjelfständiga ställning, sorn hittills gjort det möjligt för Lands-sekreterarne att med uppmärksamhet följa samt söka afböja sådana förslager af Landshöfdingen, som kunna vara mindre lämpliga.
Det funnes icke heller i hela Svenska Författningen någon tjenst, hvars löne-förmåner blifvit gjorda så beroende af en förmans godtycke, som Lands-sekreterarens genom ofvanberörde bestämmelse, och likväl vore
Lands-sekreterare-tjensterne af den beskaffenhet, alt de kräfde en mera oberoende ställning för att kunna till allmänt gagn utöfvas.
Förut hade det förhållande, att Lands-sekreterarne varit till mesta delen i fördelaktiga löne-vilkor, dragit skickligare personer till dessa vigtiga tjenster; men förblefve
Lands-sekreterarnes löneförmåner så beroende af godtycke, som här ofvan blifvit omförmäldt, skulle skickligare jurister icke kunna förmås att ingå i denna gren af förvaltningen.