Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
r<Zi rke af alla dimensioner icke finnes i Riket, och att, till winnande as säker upplysning derom, de för Kronans räkning dehöfligc trädens belopp, längd, storlek och dimension borde allmänt tillkännagifwas, hwarigcnvm hwarje ägare finge tillfälle anmäla hwad han kunde aflata, och i sadant fall utan serskild betalning, reqvirera en Eonstructions-man att öswerwara hygget; hemstöilandcs fluceligen vice Talemannen till Riksens Ständers pröfning, om icke till winnande af god och tillrackelig Ekestog, samt da Kronans behof deraf icke kan frän enskildtas egendomar till fullo paräknas, wore nyttigt, att för Kongl. Maj:t och Kronans räkning, med uppoffring och försäljning af nägra andra Krono-hemman och Lägenheter ä Orter der Ekeskog icke wäxer, inköpa Hemman ä de Orter der den wäl trifwcs, i ymnighet finnes, och ett blidare Climat befordrar desi wäxt, samt Sjö - eller Ström-lägenheter underlätta Transporten, hwilkas äker, äng och öfrige jord-lägenheter, .efter Författarens tanka borde till Ekeplantering anwändas, sadane inrättningar med drift pästyndas, och för framliden med hägnad, under god tillsyn underhallas, efter den Instruktion, som till detta ändamål blefwe nödigt, att af Kongl. Maj:t i Noder utfärdas.
De 2:ne andre af Riksdaos - Fullmägtigerne Anders Larsson frän Elfsbergs Län, och Hakan Isacsson, Jonas Norstedt, Magnus Iönsson, Peter Jönsson, samt Anders Iansson frän Jönköpings Län, huswudsakeligcn of det innehäll, att Krono- och Krono-SkattehemmanS Äboer och Ägare mätte förunnas, att po sätt Kongl. Förordningen den 21 Febr. 1789 och Skogs-OrdninM den isrde Dec. »7SZ innehålla, efter föregående - ro8r Den z Julis. gående ytterligare besigtning ock stämpling, fa fritt anmanda alla de Ekar, loin icke finnas för Kongl.
Mast ock Kronanv behof af större wirke tjenlige, emedan a ena sidan Jordägaren icke hindras uti dea uppvdlinqsrält ock förmän, ftin bör wara vstiljaktig ifrån ägande ratten af jorden, och a den andra Jordagarens och Kongl- Masts och Kronans ömsesidiga fördel derigenom förenas, samt den hittills brukelige och af erfarenheten såsom mindre för, delaktig ansedde nilson och controll a Ekestogarne af Jageri-Betjeningen kunde undwikas.
Detta med hwad mera Författarne anfört, har Utskottet öfwerwagat, och deraf sa wal som i grund af de stal Ekonomie-Ulstottet i detta amne wid 1309 ars Riksdag i desi deröfwer afgifne Betänkande anfört, tillika trott det wara en uppenbar och pa erfarenheten grundad sanning, att ehuru hwad Ekestugan, e wrdkomma, desie i grund af aldre Författnin. gar icke kunna anses såsom atföljande äganderätten till Skattehemman i allmänhet, ulan tillhöra Asarne af Hemmans, räntvrne, en fri ägande och dispositiens-rätt öfwer jorden, ock hwad dera kan produceras, medföra ostridig nytta bade i allmänt och enstilt hänseende, lifwar industrien och bereder tillgångar pa sadane ämnen, och producter, som under twang aldrig erhallas, knappt patänkas, hwilken allmän nytta icke winncs, om egande och disposi, tions-rätlen instränkeS, serdeles pa ett sätt, som icke star tillsamman med, utan twärtom undergrafwer Jordägarens wälmåga och hindrar desi begär, att öppna fiere ulwägar för sig till utkomst och förkofran.
Det är pa detta grundsta! samt de af För attarne i öfrigt andragnc wigtige orsaker, som Utskottet ansett sig döra ytterligare tillstyrka Riksens Högloft.
Den z Julik. tozz loft.
Ständer, att hos Kongl. Majit underdånigt anhalla, det inom slutet af 13,4 ej de för Kongl. Majit och Kronan till större bchofwer tjenlige, ertan dem, som dertill mindre gagnclige, böra at Keonostatte-Jordagaren upplatas, warda stälnplade. pa det ej de dugelige träden mage genom stämplmg.n taga stada och syras:
Att wid en sadan stamplmg ej andre Ekar, efter Utskottets tanka borde anses för Kongl. Mant och Kronans räkning, under Kronoskatte - Jordägarens och Krono - Bondens ward och inseende böra blifwa qwarstående, än dem, som antingen redan äro fullwaxte och innehalla en betydlig qwistfri stam, eller af förmånlig Byggnads-bcstaffenhet, eller ock sadane yngre Ekar, hwars wäxt synes lofwa dylika goda träd at framtiden: Att Ägare af sa beskaffade Ekar, efter allmänt tillkännagifwande af Kronans bestämde bchofwer deraf till längd och öfriga beskaffenhet, mage tillätas i större eller mindre partie, dem afyttra mot Adelar af sa« dant wirkes wid försäljningen gangbara pris, da Utskottet anser den öfrige besparde
Adelén kunna anwändas till aflöning at de Embets- och Tienstemän, hwilka med tillsyn och underwiSning om tradens fällning och upphuagning pröfwaS nödwändige- Att om Kronoffalte-Ägare eller Krono Äbo will eller i följd af skedde Storstistes - eller Enstiftes delningar, eller andra orsaker, behöfwer werkställa odlinoar, honom ma wara tillätet, att, efter skriftelig anmälan derom till Konungens Befallningshafwande i Länet, eller närmaste Krono-Betjente, hwilken senare dä derom till Konungens Besallningshafwande bör genast inberätta, med uppgift ä antalet af de för Kongl.
Maj-.t ock Kronans räkning qwar, stående, och a den till uppodling bestämde marken be, sint, iQ84 Den z Julli fintelige Ekur, sädane trud uppgräfwa och frun vdlings-marken afföra, och om deste trud för Kongl. Maut ^och Kronans räkning iche behöswas, eller Jord.
Agaren, om behoswet deraf genom wedeibörande Krono - Betjente ieke underrättas inom z nc manadcr fran den dag han om den tilltänkte uppodlingen emot undfanger dcwis anmälan gjort, Jordägaren eller Krono Bonden ma wara berättigad, till egen nytta och utan allt answar, sädane träd anwända; men cm under sten af dylik odling, och utan att en sadan odling fullborda, Krono-Skatte - eller Krono-Bonden >lulle pä förenämnde sätt borttaga Kronan förbehallne och ostämplade Ekar, anser Urstöttet en sadan böra, icke allenast ersätta till Kongl. Majit och Kronan trädens fulla warde, utan ock ansenligen derföre med böter beläggas, hwilka Ulffottet tror med fördel kunna, a de Orter, der Plantage-hagar finnas eller blifwa anlagde, sa wäl som s,elfwa ersättningen, efter Markegangs.pris, förwandjas i arbete a någon Kongl. Majus och Kronans der a orten warande Planterings - park, ehwad tillgång till ersättningens och böternes utgörande hoS äwerkaren finnes eller icke:
Att ett allmänt kunga, rande i te Län der tjenlig Ekeskog för Kronans räkning befunnits, as det wirke, som för Kronans behofwer erfordras, skulle, da större eller mindre partier finge lefwereras mot bestämde priser wid ticnlige ställen, minsta Kronans behof af sadant »virkes upphandlande fran andre, serdeles Utrikes Orter; Och att Riksens Högloft.
Stander till Kongl. Majit underdänigst öfwerlemna, att, med Nådigt afseende pä sa wäl Kronans som den enstiidteS sörman, för öfrigt i Näder stadga och förordna om Den z Julik.
IO8Z allt hwatz som Kongl. Majit uti detta wlgtiga amne finner för godt.
Slutelioen tror Utskottet fig böra tillstyrka, hwatz vice Balemannen Iva Ionsson äfwen förestaoit, att wiste till Ekeffogs - Plantering rjenlige Hemman för Kongl. Mant och Kronans räkning upphandlas, och a't efter ak Kongl- Mast Nadiast Utfärdande Instruktion, deste Hemman blifwa till förenämnde behofwer anwände och stötte.
Ständers,widare profning 'vördsammeligen öswcrlemnadt, Orebro den 2g:de Juni! r8>2.
Pä L>vglofl.
Ridd- och Adelns Led wägnar, jsoh. lst.
O^llenborZ Pä Wallof.
Borgare-§tänders Led. wägnar, O lo t ds öste 6 t.
Prest-Ständcts Ledamöters wägnar, L. v. Rosenstein.
Pä Hcdcrw. Bondc-Ständets Led. wägnar, Olok örufin. ^lox. I,gZer§ien, Uppläst hos Ridd. och Adel" den z Juli,. - - - - Prest-ständer den ; - - - - - » - Bor.aare-Siändet d. ; - - - - - - - Bonde-Ltändek d. z » - - XVZrdsamt Memorial! ^8'llofl.
Borgare S andel har till Lag.
UtstottetS Utlåtande behagat remittera ett af Riksdags, Fullmagtigen för Nykopings Stad, Herr Lagmannen och Borgmästaren Rön qwist, till Wällost.
-Standet ingifwit, sa lydande Memorial:
Da nsta §. af ?:de Capitlet Jorda-Balken innehåller, att om Bördeman ej inom wist utsatt tiv i°86 Den z Julli. tid flör sin rätt kill ett försallt
Hus eller Tomt i Staden gällande, äga Widerbo och Nabo-rätt, att inom rq:ton dagar derefter en sadan Egendom till sig läsa, syres häraf wara ostridigr, att Widerboendes och NaboS lösnings - rätt är owilkorlig till ali stags fast Egendom i Staden, som säljes, da Bördeman icke will sig den tillwinna.
Färsta anledning till den Widerboende och Nabo tillagde lösningsrätt mäste otwiswelaktigt haswa warit, att en trångbodd Granne skulle sa bättre utrymme, och denna grund är också lydeligen stadgad uti Kongl. Brefwet den 2o:de April l?z6.
Ca billigt och rätiwist det a ena sidan äk, att en Granne i sadane sall, da han har del i den försålde Tomten, eller da Hus och Tomt blikwit fran Nabo styckad och söndrad honom till mehn och trängsel, eller de händelser inträffa, hwarom 4 §. af ?:de Capitlet Jorda-Balken handlar, eller da han för idkandet as sin Näring eundwikeligen behöswer mera utrymme, än hans egen Tomt erbiuder, äga rätt, att genom inlösen af den salida Tomten befria sig fran detze olägenheter, eller bereda sig en nödwändig beqwämlighet, lika mycket synes det wara obilligt, att blotta tillfälligheten af ett grannskap stall medföra företrädes, rätt till inlösen af en Tomt, den Nabo icke under något hänseende behofwcr, och hwarigenvm osäkerhet beredes i aftal om ägande ratt enskildte personer emellan, utan allt annat ändamål, än att lemna rum för chicaner, och sätta Nabo i stand, att onödigtwis, utan allt märkeligt behof, sta under sig ägande rätten tili hela Qwarter i Staden.
— Da nu derjemte fragg blifwit wäckt om inskränkning i Börds, rätten, hwil?en likwäl ostridigt i sin Natur har mera Laglig Den z Julii. 1037 och billig grund, än ifragawarande oinskränkta lösnings-rätt för Nabo, och frågor af detta senare stag med stöd af den i 17)6 arS aberopade Bref utsatte grund blifwit af
Domstolarne olika afgjordt, i det somlige ansett Nabo i alla händelser äga ratt till lösen, men andre ater funnit en sadan rättighet endast tillkomma den Nabo, pa hwilken inträffar hwad z:dje och g-de §.
§. af 7-de Capitlet Jorda, Balken innehåller, lärer behofwet uppsta af ett stadgande i denna del, som bereder enhet i Lagskipningen, och är förenligt med billighet, rättwisa och vägande rättens helgd.
Jag förestår derföre »vördsammast en sadan förändring i hrvad 7:de Capitlet Jorda-Balken stadgar om Nabos rätt till lösen af försallda Hus och Tomter i Städerne, att den icke ma äga rum utan i de händelser z:dje och 4'-de §. §. af samina Capitel förestriswa; men Widerboende deremot bibehallas wid den rätt han förut enligt samma Capitel äger till inlösen af sadane Tomter eller Hus i hwilka han äger del.
Orebro den 2v:de JllNii 1812. ^l. könHui5t.
Och som wid öfwerwägande häraf, Lag-Utskottet, lika med Herr Lagmannen Rönqwist, anser anledningen och grunden till Nabos rätt till lö, sen af försaid Fastighet i Staden endast hafwa warit behofwet för honom, att winna större utrymme, eller ock en af Lagstiftaren gillad omsorg, akt undwika de olägenheter, som z:dje och 4:te §. §. af 7:de Capitlet JorDa-Balken vmförmäler, men deremot något enda skäl icke synes kunna anföraS, för bibehållandet af en lösnings-rätt, som är grundad endast pa grannskapet till en försalld Fastighet, och som innefattar ett obehörigt förnärmande af enskilde personers rätt, att afhandla om deras Egendom, till hwilken Nabo anda alltid ager samma rätt, som ro88 Den z Juli». hmarje annan, och således kan genom köp sjelf förwärfwa, om han den behöfwer; sa tillstyrker Lag-- Ulssottet wördsammeligen bisa!!, till hmad Herr Lagniannen Rönqmist hemställt, sa att
Nado icke i andea sall ina aga ratt till lösen af försaild
Tomt eller Hus i Staden, än att den samma bliswit »fran honom styckad, honom till mehn och trängsel, eller att han äger halima muren jemte Säljaren, eller nyttjar hans mur eller wagg, eller pa sin grundmur har hans inur, elier nyttjar hans grundmur; men att deremot ej mindre Widerboende, an de, som af Granne lida de märkeliga besvär ;:te §. i osman abrcopade Cap. och Balk uppräknar, marda mid deras förut stadgade lösnings-ratt bibehallne; och lärer i händelse Riksens Högloft.
Ständer bifaller detta yttrande, deraf dliswa en följd, att Len Författning svin i anledning häraf stuve komma, med förutsättande af Kongl. Majus Nådiga bifall, att utfärdas, icke kan göra någon ändring i den, enligt allmän Lag, stadgade lösnings-rätten för Nabo tili alla sadane försålde Hus och Tomter, hwara Lagfart före Författningens utfärdande blifwit pabörjad; Deremot samma Författning jkulle blifma gällande i afseende pa alla sadane Köp, hmara Lagfarten förut icke blifmit pabörjad, änstönt asstutade innan Förordningen kungjordes; Hwilket dock Aikssens Höalofi.
Ständer mördsamt underställes.
Orebro den 27:de Iunii 1812.
Ridd. och Adelns Pä Hög!!'.
Prcst-StänLedam. magnar, dets Ledam. magnar, Ibi. ss. LtrömkLlt- st. st lUe 6 ren Pä Wätloft. Borgare-Stän- Pä Hcdenv. Bonde-Ständets Ledam. »vägnar, dets Ledan,, magnar, källkvist. ^.ncler8 Ericsson. VV. 'lullZreu. ' - .... ..
Upp - Den Z Zulii. »sZy Uppläfl hos Ridd och Adeln den z Juli,'. ----- Prest-Ständer deri z - - s - -> - Borgare - Sländet d. z - - ----- Bonde-Ständer den z - - lwZrbsamt Memorial!
Riksens Höglvfl.
Stander hasma till desi Lag? lltssott remitterat Kongl.
Majus Nådiga Proposition af den »9:de dennes, att ehuru allmänna Lagen i 4 Cap. 6:te och 7:de §. §.
MisigernmgS-Balkeu »itsatter straff för de Smenste Undersåtare, hwilka taga gafwo eller förläning af Främmande Herrssap, lata sig bruka såsom desi Sändebud, eller ga främmande Sändebud tillhanda i de ärendee som ga desi förrättning ann, saknas likwäl bestämd Lag, hmarefter de »nage dömmas, som utan Konungens samtycke söka eller emottaga tjenst hoS Främmande Magter; Och da äfwen sadant icke star att förenas med de förbindelser en hwar Undersåte äger i afseende pa sin Regering, och kan leda kill wadeliga följder för det Allmänna har Kongl. Maj:t i Nader föreslagit: * iw Att i 6:te K. af ofwanbcrörde Capitcl och Balk, ett tillägg ma göras, som innefattar ifragawarande förbrytelser, och att samma paragraf »närike således komma att lydar Tager någon gasms eller förläning af Främmande Herrskap, akt främja desi fördel mot Konungens och Rikets bästa, hasme sörwerkat lifwet och det han njutit.
Täger eljest Konungens Embetsman gafwo ever förläning af Främmande Herrskap sch haswer ej förut ever straxt derefter gifwit dek Vihans.
N;o 6-. till - »syo Den z Juli». tillkänna, och fatt Konungens lo/dertill, miste Ära och Embete, och hafwe färbrulit det han fatt bäfwer.
Söker eller tager någon Swensk Undersate Nensi hos Främmande Herrskap, utan förut erhållit Kongl. MajttS i behörig ordning utfärdade tillstånd dertill, hafwe han för alltid förwcrkat den ratt och förman, som Swensk Undersate tillhörer, samt warde ansedd och behandlad såsom Utländsk Man.
Med Krigsoch Sjö-folk, Arbetare wid Bruken och Bergwerken, samt Handtwerks-folk och Tjenstehjon, som olofligen ur Riket stg begiswa, och tjenst Utrikes an, taga, förhalles ester hwad Författningarne i hwarje händelse serskildt stadga; samt 2:0
Att härjemte förklaras ma, att, om någon innan Kongl. Majus
Förordning härom kungjord blifwer redan sökt eller antagit främmande tjenst, dör sadant af honom om han ar i Riket stadd inom en manad fran den dag Förordningen kungöres i den Församling der han wistas, och om han a Utrikes vrt sig uppehåller, inom Sex mannder fran Förordningens kungörande i Swensta Post-Tidningen, anmälas hos Jnstitie-Canzleren, wid enahanda answar, som drabbar den, hwilken utan Konungens tillstånd sökt eller antagit tjenst under Främmande Herrskap.
Lag-Utstottet som finner a ena sidan, att Allmänna La aen icke bestämt uttryckt answaret för i, sragawarande brottsliga förhållande, och a den andra, alt den föresiagne påföljd är lämpelig och mot sitt ändamål swa^ande, får af sadan anledning hoS Riksens Höglofl.
Stander wördsamk tillstyrka bifall af hwad Kongl. Majus ofwanberörde Nädiga Pro po - Den z Julik.
109» position i hela sin widd innehaller; Hwllket dock ^riksens Höglofl.
Ständer wördsamt understalikö. örebro den 2g Junii >8*2.
Prest-Ständets Ledam. »vägnar Ledam. magnar Ist. I?. 8 trörn te t t. s I-Ieärön.
Pä Wällost.
Borgare-Stän- Pä Hcdertv.
BondcsStän» dels Ledan», »vägnar deks Ledam. »vägnar Ast. Konqvist. ^.nä. 1-,»rs8oa.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den z Juli»'. - - - - Prest-Ständer den ; - - - - - - Borgare-Ständetd. z - » - r - - Bonde-Standet den z - s Wördsamt Memorial! ^2edan Riksens Höglofl.
Ständers Lag.Utstött utk dest afgifne
Memorial under ken yrde sistledne Maji förklarat sig icke anse det tillhöra Lag-Utskottet, att till Beredning upptaga den del af Riksens Ständers Justitie-Ombudsmans till Lag-Utskottet remitterade Berättelse, öfwer dest Embets - Förmälning under arén »8 er och »812, som angar deri föreslagen ändring uti Auktions-Kammar.
Ordningen föe Stockholms Stad af den 6:le Junii r?8o, röranr de den sa kallade och till z stilling för hwarie Partie bestämde Stag-afgift, och Riksens Högt.
Ständer, Med godkännande af detta Lag-UlstottetS utlåtande, remitterat denna staga lill Allmänna Beswars - och Economie-Utskottets handläggning; sa har Utskottet sörehaft ärendet till öfwerläM.ing.
. * Af >v9- Den z Julli.
Af Justitie-Ombudsmannens Berättelse har Utskottet inhemtat, att enligt berörde Auctions-Kammar, Ordnings föreskrift den samma också borde uti andra Skader införas, sa wida den finnes lämpelig:
Att försäljnings Prowifionen is proCent af Fast Egendom, 2 af Guld och Silfwer, samt z proCent af Husgerådssaker utgör hufwud-afgiften, och att den sa kallade
Slag afgiften 3 skillingar för Hwart partie, är att anse som en biasgift:
Att uti Stockholm och större Städer, som aro folkrike, och hwarest geinenligen större förmögenhet finnes samlad, ett större partie af åtskilligt Lösören möjligen kan formeras under ett slag, utan förlust för Köpare och Säljare, och utan att stag - afgiften utgör något betydligt accessorium; men att förhållandet i de mindre Städerne blifwer stundom sadant, att partie eller
Slag - afgiften kan utgöra wida större belopp an Auctions-Prowisionen och, enligt uppgifwet exempel, uppgått anda till zo proCent eller ^-:del af partiernes Inrops,Summa:
Och har Justitie, Ombudsmannen, af sadan orsak, förestagit den rättelse uti AuctionS-afgifternes beräknande, att nar Auktions,Prowifionen och Slag.-afgiften tillsammans utgöra mera an 6 proCent af Partiets Försäljnings.
Summa, bör Slag - afgiften minskas sa, att densamma tillika med Auclions - Prowisionen ej betungar Partiets Försäljnings - Summa högre, än til! fullt belopp af 6 proCent.
Utskottet har afwen derom gjort sig underrättad!, att förenämnde stadgande uti Auktions - Kammar - Ordningen, hwad Slag - afgiften angar, icke blifwit tillämpad uti Rikets öfrige Städer och att detta stadgande ej heller ar tjenligt för Städerne i allmänhet; äfwensom ben stadgade Auktions,Prowi sio.
Den 3 Julik. rog; sisnen för Lös och Fast Egendom fullkomligen ersätter det beswär och answar, som med Auctioners förrättande i Städerne äro förenade; hwadan och Utffoltcc, pa sa wäl kehe, som de af Justitie - Ombudsmannen andragne orsaker finner för sin del skäligt tillstyrka Riksens^ Högloft.
Stander, att hos Kongl. Maj-t underdanigst anhalla, att AuktionsKammar-Ordningen, hwad Slag - afgiften beträffar, ma icke allenast undergå den rättelse och ändring Justitie-Ombudsmannen pa ofwanförmälte satt förestagit, utan äfwen att detta stadgande om Slagafgiften endast ma sträcka sig till Stockholms Stad, uran rättighet alt förbinda sadan afgift med lagliga Auktions, Prowifionen i Rikets öfrige Städer, wid liqviderande af Auktions, omkostnaderne; Dock warder detta till Riksens Högloft.
Ständers widare ompröfwande »vördsammeligen öfwerlemnadt.
Orebro den 2y:de Junii 1812.
Ridd. och AdelnS Ledam. magnar Joli. H. O^IIendorZ.
Pr Wällofl. Borgare-Ständels Ledam. wägnar O. öste cl t.
Pä H§gw.
Prest-StändetS Ledam. magnar 6.
V. kl o § 6 Ii 8 r 6 in.
Pä Hederm. Bonde-Ständets Ledam. magnar O. Lrukn. - ^lex.
I,s§ei-§ren.
Uppläst hos Ridd. och ?ldcln den z Julik. - , Prcst-Ständel den z - - - - Söorgare-Ständet den z - - - - Bonde-Ständer den z - - R WZrdsamt Memorial! iksdagsmannen Anders Pet tersson fran Skaraborgs Län, har till Hederwärda Bonde.
Ståndet in - rc>94 Den z Julik. lngiswlt ett derifrån den r? denneS till Laa-Utstottet renurteradt Memoria!, hwaruti Riksdagsmannen begärt, att den förklaring matte meddelas öfwer ;8)2 ars Kongl.
Stangselförfattning, att likasom den ager vstridigt wuSord sam stänga will em» ilan aker och äng, lckasä ma i fräga om Ukägo.-stäng, sel detta witsord icke äga rum, da i total drist af stogstillgäng eller andre dvina vmst'ndi"hcter, en sadan stängseMldiohek stulle medfara en grannes altför stora och kärmbwa lidande, hwilket denne genast borde wara liyidig hos Domaren anmäla och utföra.
L ka med Anders Pettersson finner wäl Lag,Utstottct, att elm-u ifrägawarande Författning i allmänhet är bygd pä goda och billion grunder, kan den likwäl äga den med andre För'altttngar gemensamma brist, att icke wara pä alia ställen med lika rättwisa anwändbar; men dä harwid förekommer a ena sidan, alt
Lagcksistouek för det närvarande icke är i tillfelle, att lämpa nägra forestrif, ter efter serffiltte orters behof emot det allmännares, och a den andra/ alt 4 §-uti merberörde .Författning redan förutsett en sä bestaffad händelse som nu är i fräga, och derföre förordnat, att om den ff«tlnads!inea, bwarester stängas stall, utgör ZOvo famnar eller derutöfwer, och derjemte inträffar att den by, hwars deltagande ästas, icke kan anses draga särdeles nytta af markens fränstiljande, stall dek a komma pä Domarens pröfning. em och hwad lmdring, uti ett mindre deltagande, än emot Hemmantalet swarar, en sadan bv erhålla mä, hwarigenom ät Domaren blifwit upplalm prölningen af sädane omständigheter, som tillfällig? händelser beredt, men af Lagstiftaren icke kunnat be - Den z Julik. »095 stämmas; sä får Lag-Utstottet wördsamt hemställa, om icke wid oswanberörde stadganden förblifwa mä; hwilket dock Riksens Höalofl.
Orebro den 25 Junii >812.
Ridd. och Adelns Pä HögmSrd. Prest-Ständel» Leda'm. wägnar Lcdam. magnar k. 8trömkelt. äob- vestren.
Pä Wäklost.
Bonde-Stäns dets Lcdam. wägnar dets Ledam. magnar >1. kön gvist. kristers Errsson. W. '^nIlL^n.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den z Julik. - - - Prest, Ständer den z - - » - - Borgare-Ständet d. z , » » - - Bondc-Ständet den z - - WZr-samt Memorial! ^i Memorial, som den rz dennes frän Hederwärda Bonde-Ständel till Lag-Utffottet blifwit remitterat, har Riksdagsmannen Olof Olsson frän Sör Tweta Westerås Län anfört, att som han icke kan inse grunden för det olika stadgande uti Kongl. Majus Nådiga Förordning af den 9 Februarii 1802, angående ,stängselstvjdighet, att da By möter annan By uti Aker elier Äng, bör stängsel ä hwardera sidan upprättas efter förmedlade Hemmantalet, men ater ester inägornes dclningSgrund wid ett lika förhållande emellan grannar och delägare innom samma By; det mätte alitsa den, med 1096 Den 3 Julik. med rättwisa och billighet öfwerensstäinmande ändring häruti sse, att hwar och en bör stänga efter sin ägodel, äswen i den händelse, da Byar möta hwarannan med deras inägo område.
Uti en By eller samfällighet är delningsgrunden ofta enahanda , hwaremot serssildte Byalag kunna hafwa olika delningsgrunder.
Häruti igenfinncs anledningen till det stadgande , att stängsel bör upprättas i ena fallet efter telningöamnden, och i det andra efter Hemmantalet.
Det är således till winnande af en mera bestämd grund, samt till förekommande af de rättegångar, hwilka troligen blefwo en följd om delningögrunden ssulle bestämma stäugselssyldiccheten serssilde
Vyar emellan, som den aberopade Författningen i detta afseende tagit Hemmantalet till rättesnöre, och da samma Författning således efter Lag-Utskottets förmenande, är uti isragawarande afseende bygd pa rigtige grunder, saknar Larmskottet all anledning hos Riksens Högloft.
Ständer förestå bifall till Olof Olssons begäran; hwilket dock Rjksens Högloft.
Ständer wördsamt understalies.
Orebro den 27 Junii 1812.
PäHögloff.
Ridd. och Adelns Pa Högwörd.
Prest-TtänLedamöters mägnar dets Ledam. magnar III. k. Ltrömkelt. ^oli.
I^eärän.
Bonde-Ständets Ledam. »vägnar dets Ledam. magnar Al. konqvist. ^näers larssom . luIlZrsii.