Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kansliets registratur samt bokhyllors uppsättande och ytterligare inrednings o kostnader i Riksarkivets bus 8,066: 32.
Återstoden af den till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade summa för Nationalmusei-byggnaden . . . 176,000: — 1851 års anslag till Serafimer-lasarettet i Stockholm . 4,500:
— Anslag för inköp af ett prestboställe i Wermlands Finnmark 1,000: — 1850 och 1851 års anslag för garnisons-skolan i Christianstad 480: ■— Anslag för läseböcker åt allmogen 1,000: — Återstoden af 1849, 1850 och 1851 års anslag för folkundervisningens befrämjande 66,923: 18.
Riksdags-kostnader 250,000: — Kostnader för Rikets Ständers Revisorers sammanträden . 12,000: — Utgifter för Rikets Ständers bus samt lön för sekreteraren hos Bonde-ståndets Kansli-direktion 7,300: — Aflöning, resekostnader oell expenser för Rikets Ständers „ Justitie-ombudsman samt hans Expedition .... 22,654: 21.
Återstoden af 1850 års slats-fyllnadssumma .... 718,530: — Stats-fyllnadssumman för åren 1851, 1852 och 1853, beräknad till samma årliga belopp, som anslaget till statsbehofvens fyllande, enligt nu gällande statsreglering, utgör, eller 1,318,530 R:dr, 3,955,590: — Transport: 7,827,925: 41. 14 Slats-Utskoflets Utlåtande, N:o 98.
Transport: 7,827,925: 41. 4.
Löner, arfvoden och pensioner samt kontors-expenser och andra förvaltnings-kostnader vid Riksgälds-kontoret, enligt medelhcloppet under åren 184G med 1850, eller 38,000 R:dr årligen, 114,000: — — Anslag till Riksgälds-kontorets enke- och pupill-kassa för 2:ne år 2,000: — — Expektanslöner för betjeningen vid f. d. General-Assistans kontoret 7,293: — — Fromma stiftelsernas andelar af kortstämpel-afgiften samt utgifter för kort- och tidnings-stämplingen, jemte laxerings-kostnader inom Stockholms stad, äfvensom observation s-arfvoden till Kongl. Kammar-rättens tjenstemän, enligt medelbeloppet under sistförlidna fem år, . . . 00,900: — — Restitutioner m. m., enligt dito dito, 4,800: — — Låneunderstöd: för myrutdikningar på Gottland R:dr 7,330: — — » 2: ne utdiknings-arbeten inom Kalmar och Elfsborgs län . . . 2,799: 0. — » Götheborgs hamnbyggnad.
. . 42,000: — — » Christinehamns nya kyrkas uppbyggande ...... . 10,000: 62,129: 6.
— Tillfälliga smärre utgifter 952: — 8.
Summa utgifter under innevarande och nästföljande tvenne år R:dr 8,080,000: — — Bland dessa utgifter, har det under sednaste riksdag beviljade lån å 25,000 R:dr för iståndsättande af vågbrytaren och uppmuddring af hamnen vid Wisby icke upptagits, emedan någon underrättelse om dett-a låns begagnande icke blifvit Riksgäldskontoret meddelad, och ett nytt betydligare statsbidrag för hamnbyggnaden vid nämnde stad nu är af Kongl. Maj:t föreslaget.
Vid jemförelse emellan Riksgälds-kontorets vid detta års början egande kontanta eller tills vidare förräntade behållning samt här ofvan beräknade inkomster Stais- Utskottets Utlåtande, N:o 98.
15 under åren 1851, 1852 och 1853, utgörande tillsammans R:dr 9,362,000: — — och den nu sammanlagda utgifts-summan 8,080,000: — — visar sig, att nämnde behållning jemte de påräknade inkomsterna öfverstiga utgifterna under samma år med ej mindre än . . . . ' R:dr 1,282,000: oaktadt någon krigsrustnings-afgift för innevarande och nästkommande år icke blifvit beräknad samt alla i Riksgälds-kontoret nu innestående och i kontorets reglemente till beloppet uppgifna anslagssummor, äfvensom hos kontoret deponerade undsättningsmedel, bland utgifterna upptagits.
Härvid torde dock böra erinras, att ifrågakommande utbetalningar å de på Riksgälds-kontoret hittills anvisade kreditiv ej blifvit tagna i beräkning, emedan sådana utbetalningars belopp icke kan med någon tillförlitlighet för närvarande uppgifvas.
Dessa kreditiv-lyftningar, med undantag för det så kallade mindre kreditivet, torde också komma att ungefärligen motsvaras af förväntade, fastän nu ej heller beräknade, inbetalningar å Riksgälds-kontorets fordringar för uttagna kreditiv-summor.
Reträffande åter förstnämnde kreditiv, så torde de behållna öfverskott å statsverkets inkomster för år 1850, som
Riksgälds-kontoret under nästa års lopp har att förvänta från Stats-kontoret, sannolikt lemna erforderlig tillgång till utbetalandet eller godtgörande! af hvad å detta kreditiv kan före samma års slut varda lyftadt.
För öfrigt anser sig
Utskottet jemväl böra tillägga, att, i händelse den uti Riksgälds-kontoret nu befintliga behållning af undsättningsmedel skulle, under mellanliden intill nästa riksdag, komma att ökas medelst inflytande tullafgifter för spanmål eller återbetalda undsättningslån, kan, genom dessa medels förräntande på förut stadgadt sätt, en ytterligare ränte-inkomst för Riksgälds-kontoret beredas.
Under förutsättning, att hela det belopp, hvarmed Riksgälds-kontorets nu beräknade disponibla tillgångar och inkomster komma att öfverstiga utgifterna, varder af Rikets Ständer vid denna riksdag anvisadt att, såsom anslag utan återbetalningsskyldighet utgå under ifrågavarande 3:ne år, och under antagande, att Riksgälds-kontorets kapitalbehållning under samma tid hvarken kommer att förökas med några nya, nu icke beräknade, tillgångar, eller förminskas genom några opåräknade utgifter, har följande beräkning öfver Riksgälds-konlorets ungefärliga ställning vid 1853 års slut blifvit uppgjord: 16 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 98.
T ilig ångar.
Då återstående räntebärande fordringar
Härå upplupna räntor, förslagsvis beräknade till samma belopp i rundt tal, som vid 1851 års början, ....
Fordringar, som efter viss tid blifva räntebärande, Åtskilliga icke räntebärande fordringar 1853 års allmänna bevillning, efter afdrag af hvad sorn under årets lopp influtit, Riksgälds-kontorets hus Återstående behållning af fonden för koppar-poletternas in vexling Summa Riksgälds-kontorets tillgångar vid 1853 års slut, utom fordringar för de af Stats-kontoret lyftade kreditiv-medel - samt utbetalda förskott, R:dr Skulder.
Statsverkets återstående skuld till Rikets Ständers Bank för dess bidrag till 1808 och 1809 års krigskostna der, hvilken skuld amorteras medelst en ärlig kapital-afbetalning af 88,000 R:dr, 2,728,000:
Öfriga med ränta löpande skulder . . 334,000: -—- — Å dessa skulder upplupna räntor, beräknade till samma belopp i rundt tal, som vid 1851 års början, . . . 21,000: — — Återstod af anslaget för ombyggnaden af Strömsholms kanal och slussverk . 150,000: — — Öfriga skulder, efter iakttagandet af de vid beräkningen af Riksgälds-kontorets ställning vid 1851 års början gjorda afdrag, 36,000:
Utelöpande kopparpoletter, efter dito, . 71,000:
Summa Riksgälds-kontorets skulder vid 1853 års slut .
Och skulle således tillgångarne dä öfverstiga skulderna med R:dr 1,106,000: 50,000: 435,000: 77,000: 1,820,000: 60,000: 71,000: 3,619,000: 3,340,000: 279,000: Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 98. 17 Utaf ofvanstående utredning af Riksgälds-kontorets ställning samt inkomster och utgifter visar sig således, att, äfven om krigsrustnings-afgiften skulle komma att med nästlidet år upphöra, inkomsterna under innevarande år samt åren 1852 och 1853 ändock skulle komma att öfverstiga utgifterna under samma år med R:dr 1,282,000: samt att Riksgälds-kontorets tillgångar, efter afdrag af dess nu återstående fordringar för de till Stats-kontoret utbetalda kreditiv-summor samt utgifna förskott till riksdagskostnader m. m., skulle vid sistnämnde eller 1853 års slut komma att öfverskjuta Kontorets skulder med 279,000: — — Summa R:dr 1,561,000:
Då Utskottet nu öfvergår till det egentliga föremålet för ifrågavarande framställningar, får Utskottet erinra, hurusom Rikets Ständers under sednast förflutna riksdag angående förevarande ämne meddelade beslut innehöll: att Riksgälds-kontoret borde genom upplåning anskaffa de medel, hvilka för Kontoret oundgängligen erfordrades i anledning af det då anvisade serskilda kreditiv af 2,000,000 R:dr till kostnader för rustningar och andra af politiska förhållanden påkallade åtgärder, samt att, för godtgörande! af de sålunda uppl ånia medlen och liqviderandet af der för upplöpande räntor, ett årligt belopp af 300,000 R:dr skulle utgå för år 1848 och följande år, intilldess samma medel voro till fullo återbetalda; hvarjemte Rikets Ständer stadgade, att detta årliga belopp, såväl för år 1848, som för den tid, derunder den då utfärdade bevillningsstadgan komme att tillämpas, borde utgöras sålunda, att på hvarje debetsedel, under rubrik: lill gäldande af 1848 års krigsrustnings-kostnader, utfördes -född eller 16| procent af summan utaf all den bevillning, som på grund af l:a, 2:a och 3:e artiklarne i bevillningsförordningen förut i debetsedeln blifvit den skattskyldige påförd; hvilken afgift på enahanda sätt, som sjelfva bevillningen, skulle af vederbörande tjenstemän uppbäras och redovisas samt till Riksgälds-kontoret inlevereras.
I afräkning å nyss omförmälda kreditiv, har Riksgälds-kontoret, efter erhållna reqvisitioner, till Stats-kontoret utbetalt: under Juni månad 1848 R:dr 750,000: — — » Juli » dito 250,000: — — Transport 1,000,000: — — Bill. litt R.
St:s Prot., 1850 & 1851. 4 Samt. 1 Afä. 36 Haft. 3 18 Stals-Utskottels Utlåtande, Av o 98. under Augusti månad 1848 . . .
R:dr 1,000,000 250,000 — — » Oktober » dito 250,000 — — » Mars » 1849 . . . 150,000 — — » September » dito 100,000 » Februari » 1850 . . . 50,000 — .— » Juli » dito 30,000 Summa R:dr 1,830,000 Dc ränte-utgifter, Riksgäldskontoret för de till dessa utbetalningar upplånta mc - under år 1848 R:dr 18,514: 10. 4.
» »1849 40,123: ■— 4. 29,234: 38. — hvartill komma återstående, intill obligationernas förfallo- dagar upplupna, men före 1850 års slut icke uttagna, räntor 1,430: — — R:dr 89,302: — 8.
Till arfvoden m. m. vid krigsrustnings-afgiftens uttaxering inom hufvudstaden för åren 1848, 1849 och 1850 haf- va dessutom från Riksgälds-kontoret utbetalts 1,502: 17. 8.
Då dessa räntors och taxeringskostnaders sammanlagda belopp 90,804: 18. 4. tillägges de lyftade kreditiv-medlen 1,830,000: — — uppkommer en utgifts-summa af R:dr 1,920,804: 18. 4.
Utaf det för godtgörande häraf anslagna och uttaxerade, nu ifrågavarande, skattebidraget har till Riksgälds-kontoret influtit: under år 1849 R:dr 305,359: 12. 6. » » 1850 » 313,687: 18.
3. eller tillsammans R:dr 619,046: 30.
9. och bör, enligt hvad ofvan är beräknadt, Riksgälds-kontorets inkomst under innevarande år genom det då Transport 619,046: 30. 9. 1,920,804: 18. 4. Stats-Ulskottets Utlåtande, N:o 98. 19 Transport 619,046: 30. 9. 1,920,804: 18. 4. inflytande skattebidraget för år 1850, jemte föregångne årens restantier, uppgå till 312,000: — — 110 2 931,046: 30. 9. hvadan Riksgälds-kontorets derefter återstående fordran för omförmälde utgifter kommer att utgöra . . .
R:dr 989,757: 35. 7.
Då de till krigsrustnings-kostnadernas bestridande, under åren 1848 och 1849, genom Riksgälds-kontoret upplånade medel, för hvilkas godtgörande Rikets sednast församlade
Ständer anvisade oftanämnde serskilda skattebidrag, redan blifvit återbetalda; då den för Rikets Ständer nu framlagda utredning af Riksgälds-kontorets verkliga ställning ådagalägger, att Riksgälds-kontoret, om också detta skattebidrag kommer att med sistlidet år upphöra, kan ej allenast fullgöra de samma verk förut ålagda och före innevarande års början icke verkställda utbetalningar, utan dessutom, under tiden intill Rikets Ständers nästa sammankomst, tillhandahålla ett ganska betydligt belopp för de tillfälliga stats-utgifter, som vid denna riksdag äro eller varda beviljade; då således det med beslutet angående skattebidragets utgörande egentligen åsyftade ändamål måste anses vara uppfyldt, samt hvarken Riksgäldskontorets egna behof påkalla eller statsverkets nuvarande ställning synes gifva full anledning till en fortsatt uttaxering af samma bidrag; och då Utskottet tror sig med visshet kunna antaga, att Rikets Ständer ingalunda vilja lemna obegagnadt det af Kongl, Maj:t, vid detta riksmötes början, uppgifna tillfälle att för den kommande tiden lindra Svenska folkets skattebördor, får Utskottet tillstyrka Rikets Ständer, att besluta och förordna, att detta serskilda skattebidrag, eller den vid sednaste riksdag åtagna serskilda bevillning för gäldandet af 1848 års krigsrustnings-kostnader, skall från och med innevarande år 1851 upphöra, samt att följaktligen någon debitering af denna bevillning icke vidare kommer att eg a rum, sedan densamma för nästlidet och föregångna år blifvit af de skattskyldige vederbörligen utgjord; kommande naturligtvis genom ett sådant beslut Herr von Hartmansdorffs motion om ifrågavarande skattebidrags fortfarande att förfalla.
Hvad åter beträffar den af Riksdagsfullmäktigen Johan Pehrsson gjorda framställning rörande afskrifning af Riksgälds-kontorets återstående fordran för de till merberörde rustnings-kostnader utbetalda medel, så finner Utskottet sig föranlåtet 20 Stats-Utskottets Utlåtande, N.-o 99. deremot erinra, att det synes vara för tidigt att besluta en dylik afskrifning innan det belopp, som rätteligen behöfver afskrifvas, ännu är kändt eller sig visat, huruvida någon del af dc lyftade kreditiv-medlen kommer att till Riksgälds-kontoret återbetalas, samt innan den redogörelse, som för dessa medel blifvit upprättad, hunnit undergå vederbörlig granskning.
Utskottet anser sig derföre böra hemställa, att något beslut i fråga om besagde fordrans afskrifning för närvarande icke må af Rikets Ständer fattas. Stockholm den 27 Mars 1851.
Ank. till Exp. Qtsk. d. 28 Mars 1851, kl. 3 e. m.
Utlåtande, angående återbetalningen af ett, för sänkning af sjön Ökvattnet inom Vesterbottens
Län, förre ExpeditionsJogden C. J. Moritz beviljadt lån.
(Eg ds slfd.)
Efter anförande af de flera beslut och föreskrifter, Kongl. Maj:t, tid efter annan, meddelat i anledning af fördröjd verkställighet af den i Skellefteå socken belägna sjön Okvattnets sänkning, hvilket arbets-företags utförande i öfverensstämmelse med derför fastställd plan och inom viss bestämd tid förre Expeditionsfogden, Kronolänsmannen C. J.
Moritz, genom ingånget kontrakt, sig åtagit emot erhållande af dels ett anslag utan återbetalningsskyldighet å 3,534 R:dr 42 sk. 8 rst. och dels ett lån å 2,000 R:dr, har Kongl. Maj:t, som redan under den 4 Februari 1848 i nåder förklarat, att derest nämnde arbete icke före samma års slut vore verkstäldt, komme hvad utaf anslagssumman blifvit lyftadt att inom tre år återbetalas med en tredjedel årligen, uti nådig skrifvelse lill Stats-utskottet af SluIs-Utskottets Utlulanac, X.-o 99. 21 den lista niistlidnc Februari (införd under N:o 50 i lista samlingen af Hillänget lill Riksståndens Protokoll) tillkäniragifvit, hurusom Moritz hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit, att, då sökanden till följd af sina på sjön Okvattnets sänkning nedlagda kostnader, hvilka skulle öfverstiga 5,000 Ridr, varit nödsakad försälja, jemte större delen af sin öfriga egendom, ett honom tillhörigt hemman, hvarefter det icke vidare herodde af sökanden, såsom icke jordägare, alt lägga hand vid eller påskynda detta arbete, och då, i händelse det erhållna lånet återfordrades, han skulle blifva oförmögen att försörja sig och sin familj, eftergift af återhetalningsskyldigheten för samma lån måtte beviljas eller åtminstone lånet få vid de förut bestämda betalningsterminerna återgäldas: öfver hvilken anhållan Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader afgifvit sitt underdåniga yttrande, hufvudsakligen innehållande: att enär sökanden, fastän förgäfves, för nämnde sjösänkningsarbete användt åtskilliga kostnader, hvilka dock förmodades icke uppgå lill det af honom antydda belopp; så ock ehuru de uppgifna förhållandena i afseende på hans förmögenhet och tillgångar icke blifvit styrkta, syntes det billigt, alt så lindriga återbetalningsvilkor, som möjligt vöre, honom förunnades; hvarföre
Styrelsen ansåg sig böra i underdånighet tillstyrka, alt, emot bibehållande eller ställande af erforderlig borgen för lånesummans återbetalning, sökanden måtte tillåtas få fullgöra sin betalningsskyldighet under en tid af tio år från och med innevarande års början; och bar Kongl. Majit, som funnit afskrifning af meranämnde lån icke böra medgifvas, i betraktande af härvid uppgifna omständigheter, i nåder föreslagit, att det utaf
Viig- och vattenbyggnads-styrelsen förordade längre anstånd med lånets återbetalande måtte af Rikets Ständer beviljas.
I anledning af denna nådiga framställning anser sig Utskottet böra upplysningsvis meddela: att det, enligt Kongl, brefvet den 25 September 1845, godkända kostnads förslaget för sjön Okvattnets sänkning upptog en summa af 12,373 Ridr 28 sk., utom den å detta arbete före sagde år nedlagda kostnad 2,166 Ridr 32 sk.; att hela det för samma arbetsföretags utförande i nåder beviljade lån, hvilket skulle utgå af de vid 1840 och 1841 ars riksdag för vattenaftappnings-arbeten inom rikets norra och nordvestra delar anvisade medel, lyftades under November månad 1845, da jemväl 1,200
Ridr i afräkning a den för inerberörde företag utan återbetalningsskyldighet anslagna summa från Riksgälds-kontoret ulanordnades; att låntagaren, till följd af Kongl. Majits nådiga föreskrift, äterburit 900 Ridr utaf ilen Iyflade anslagssumman; samt alt ifrågavarande lån, derest arbetet blifvit fullbordadt, skulle, enligt de vid nyssnämnda riksdag för dylika understöd föreskrifna betalningsvilkor, efter 5 års förlopp från medlens utlemnande, återbetalas 22 Stats-Ulskottets Utlåtande, N.-o 100. medelst erläggande af 5 procent årligen å lånets ursprungliga belopp, dervid 3 procents ränta å kapital-återstoden skulle beräknas och öfverskottet afgå å lånesumman.
Med hänsigt till de hinder, som, enligt högstberörde nådiga skrifvelse, förekommit emot fullbordandet af det sjösänkningsarbete, för hvars verkställande Kongl. Maj:t i nåder beviljat förre Expeditionsfogde!!
Moritz det låneunderstöd, hvarom samma skrifvelse handlar, har Utskottet funnit sig böra tillstyrka Rikets Ständer att medgifva, det ifrågavarande lån må, under fortfarande skyldighet för låneinnehafvaren att erlägga den för lånet förut stadgade ränta, fa, med en tiondedel årligen af den ursprungliga lånesumman, till
Riksgälds-kontoret återbetalas under tio års tid, räknad från början af innevarande år 1851, så vida för denna kapital- och räntebetalnings behöriga fullgörande ställes sådan säkerhet, som af Fullmäktige i Riksgälds-kontoret godkännes.
Utsk. den 28 Mars 1851, kl. 3 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ls nådiga Remiss ä förre Arrendatorn af indragna trumpetare-bostället Berga, Inspektoren Johan IVedlings underdåniga ansökning om eftergift af ådömd arrén deskillnads-er sättn ing.
Sedan förre arrendatorn af indragna trumpetare-bostället Berga, mantal, i Badelunda socken och Siende härad af Westmanlands län, Inspektoren Johan IVed ling, i underdånighet anhållit, att af gunst och nåd varda befriad från verkställig - Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 100. 23 heten ai‘ Siende härads-rätts utslag den 8 December 1849, hvarigenom honom blifvit ålagdt att godtgöra Kongl.
Maj:ts och kronans förlust, 243 tunnor 23 kappar spanmäl, hälften råg och hälften korn, å arrendet för ofvannämnde boställe, hvilket sökanden förklarades förlustig i anseende till oförmåga att anskaffa nya borgesmän; till stöd för hvilken underdåniga anhållan JVedling åberopat så väl sin, till följd af det höga arrendet, serdeles under missväxtåren 1843, 1844 och 1845, iråkade medellöshet med hustru och 2: ne minderåriga barn, som ock sin försvagade helsa och bristande arbetsförmåga, enligt hvad ansökningen bilagdt läkarebevis utvisar; så bar Kongl. Maj:t, efter Dess och Rikets Kammar-kollegii och Stats-kontors hörande, med afseende å härvid förekomna bevekande omständigheter, till Stats-utskottet i nåder öfverlemnat handlingarne i detta mål, till det afseende, hvartill Rikets Ständer kunde finna nämnda förhållanden föranleda.
Af handlingarne inhemtas: att ifrågavarande boställe, som intill midfastan år 1842 varit utarrenderadt för en afgift af endast 50
R:dr årligen, vid arrendeauktion år 1841 öfvertagits af JVedling på 30 år emot ett årligt arrende af 29 tunnor 6^ kappar spanmål, hälften råg och hälften korn; att JVedling, genom Siende härads-rätts utslag den 14 Juni 1847, förklarades arrendet förlustig till följd af bristande förmåga att anskaffa nya löftesmän; att sedan bostället år 1848 blifvit brukadt för kronans egen räkning och derunder lemnat en behållning af 16 tunnor spanmål, detsamma år 1848 ånyo utarrenderats, då vid den 3:dje af de för sådant ändamål anställda auktionen anbud blifvit gjordt af endast 18 tunnor 4 kappar spanmål, hälften råg och hälften korn, hvilket ock antagits; att Siende härads-rätt, genom utslag den 8 December 1849, ålagt JJ/edliug att godtgöra Kongl. Maj:t och kronan den förlust, som genom den förnyade utarrenderingen uppkommit, för år 1848, i öfverensstämmelse med årets markegång 6 R:dr 16 sk. tunnan, af 13 tunnor 6-t kappar med 83 R:dr 29 sk. 9 r:st, jemte 5 procents ränta från afradsdagen, den 21 December samma år, intilldess godtgörelse sker, samt från och med är 1849 till och med 1870 med 11 tunnor 2| kappar årligen, hvilka borde antingen in natura levereras
Thomedag hvarje år eller efter årlig markegång lösas; att Kongl.
Majrts Befallningshafvande och Kronofogden i orten, uti infordrade underdåniga utlåtanden, anfört, att det arrende af 29 tunnor 6-i kappar spanmål, JVedling, från midfastan år 1842, erlagt för Berga boställe, varit alltför högt uppdrifvet och haft till påföljd hans utarmande under de ogynsamma åren 1843 och 1844 samt missväxtåret 1845; hvadan och då högre arrende för detta boställe, än som, efter JVedlings skiljande derifrån och boställets förnya de utarrendering, numera utgöres med 18 tunnor 4 kappar spanmål, hälften råg 24 Ståts-Utskottets Utlåtande, N.-o 100. och hälften korn, icke skäligen kunde påräknas, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande och Kronofogden i underdånighet tillstyrkt nådigt bifall till den sökta 'eftergiften af den JVeilMng ådöinda arrendeskillnads-ersättning; samt att Kongl.
Kammar-kollegium och Kongl. Stats-kontoret, uti gemensamt afgifvet underdånigt utlåtande af den 21 November sistlidet år, med afstyrkande af nådigt bifall till den underdåniga ansökningen, hemställt, att i händelse Kongl. Majit skulle finna de af sö kanden förebragta samt af vederbörande auktoriteter vitsordade omständigheter vara så bevekande, att nådigt behjertande af hans belägenhet deraf föranleddes, Kongl.
Majit täcktes, i anseende till frågans beskaffenhet, aflåta nådig proposition till Rikets Ständer om deras bifall till den sökta eftergiften.
Hvad sålunda förekommit har Utskottet i öfvervägande tagit: och då Hedling, enligt hvad Kongl. Majits Befallningshafvande och Kronofogden i orten vitsordat, till följd af det alltför högt uppdrifna arrendet, numera befinner sig med hustru och 2:ne minderåriga barn uti en högst utblottad belägenhet, samt fredling derjemte med behörigt läkarebetyg styrkt sig vara, till följd af försvagad helsa, i saknad af arbetsförmåga för sin och de sinas bergning, har Utskottet, med afseende så väl härå, som å öfriga i detta ärende förekomna bevekande omständigheter, funnit sig ega skäl tillstyrka, att Rikets Ständer ville för sin del medgifva den af förre arrendatoren af Berga boställe, Johan fVedling, sökta efter gift af honom ådömd arrendeskillnads-ersättning, 243 tunnor 23 kappar spanmål, hälften råg och hälften korn.
STOCKHOLM, tryckt hos isaac marcus, 1851. i Stats-Utskottets Utlåtande, N:o i O i.
1 Nio 101.
Ank. till Ejp. Utsk. d. 28 Ulars 1851, kl. 3 c. m.
Utlåtandeangående behof vandes undsättning under inträffande missväxt-år.