Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Denna sednare föreskrift synes Constitutions-Utskottet, dels öfverflödig, i betraktande ej mindre af Domstolens rätt, att använda tvångsmedel för partens inställande, än af HofCancellerens och hans Ombuds controlerande och seqvestrerande magt, dels obillig, såsom fordrande Attestanternas garanti för en Föifattares fortfarande moraliska värde, dels ändtligen icke väl förenlig med hufvudprincipen för Tryckfriheten, den att undanrödja all direct eller indirect sensure, alla i förväg mötande hinder, bland hvilka utan tvifvel bör räknas det beroende, hvari författaren nödvändigt måste sättas af de personers betänklighet, som han anmodar att namnsedeln påteckna.
Utskottet får således, med anledning af framstäldt förslag, vördsamligen tillstyrka Riksens Ständer att; i den ordning igo Constitutions-Utskottets betänkanden. 56 §.
Regerings-Formen antyder, ifrågavarande tillägg, vid 6 Mom. 1 §.
Tryckfrihets-Förordningen, måtte åter upphäfvas ; I följd hvaraf meningen komme att slutas med ordet: ’ Saknades,’' och de öfriga orden: ”eller ock Författaren, utan laga förfall, ifrån Svaromålet uteblefve,” att helt och hållet utgå.
Stockholm den 8 Jnlii 1825.
N o 58.
Memorial till Högloft.
Ridder skåpet och Adeln, med utlåtande om Grundlagsenligheten af en väckt fråga, hvarå Herr Landt-Mar skalken vägrat Proposition till Remiss.
Ridderskapels och Adelns Protocolls-Utdrag, för den 11 dennes, hvilket den 15 kommit Constitutions-Utskottet tillhanda, har Utskottet inhemtat, att hos Ridderskapet och Adeln Motion blifvit gjord derom att Riksens Ständer måtte, uti underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj:t framställa nedannämnda önskningar : i:o Att Kongl.
Maj:t täcktes i Nåder Constitutions-TJstkottets betunkanäen. igi tillsätta Ordinarie Stats - Secreterare och Justitie-Canceller ; 2:0 Att Kongl. Maj.ts Rådgifvare, enär omständigheterna påkalla åtgärder mot Utgifvare af Tidningar, måtte i Sina tillstyrkanden vara tolerante ; 5:0
Att de i Sina tillstyrkanden måtte sorgfälligt respectera gränsen, som Lagstiftningen uppdragit emellan Domaremagten och den Administrativa ; 4:0
Att de i sina tillstyrkanden af utgifter till allmänna behof, måtte i akttaga den nogaste hushållning med Statens medel, samt, i afseende på dessas disposition och redovisning, hvad Grundlagen och Riksens Ständers beslut föreskrifva ; A hvilken motion Remiss begärts till Constituiions-Utskottet; Men att, då Herr Grefven och Landt-Marskalken ansett Motionen icke öfverensstämma med 107 §.
Regerings-Formen, utan innefatta en åtgärd , som syntes medföra ett tillägg uti berörde §., och sålanda icke vore till formen med Grundlagen enlig, Herr LandtMarskalken, enär Grundlagarna borde jemlikt 83 §•
Regerings-Formen, efter deras ordalydelse i hvarje särskildt fall tillämpas, och ej linge på annat sätt, än i 81 iQ2 Con^titutions- Utskottets betänkande^. och 82 §. $. stadgadt är, förändras eller tolkas, icke heller funnit sig kunna meddela Proposition å Remiss till Constitutions-Utskottet: hvadan och som en slik Proposition dock blifvit af Ridderskapet och Adeln yrkad, öfverläggningen, i stöd af 55 Riksdags-Ordningen, förklarats hvilande, och frågan förvisats till Constitutions-Utskottet, med förelagd åtta dagars tid, hvarinom det egde att öfver densammas stridighet eller enlighet med Grundlagen sig utlåta.
Utskottet, som tillika erhållit den underrättelse och upplysning, att Ridderskapet och Adeln, den ii i denna månad beslutit, det borde alla de, i Utskottets Memorial, angående Stats-Råds Protocollens fulländade granskning, enligt 107 Jf. Regerings-Formen, anmälde anmärkningspuncter förfalla, och Utskottets yttrande, rörande de i slutet af Memorialet upptagna särskilda omständigheter, läggas till handlingarna, samt att icke dess mindre förevarande, just samma dag, väckta motion varit omedelbarligen föranledd af sjelfva Betänkandets innehåll, får nu vördsamligen tillkännagifva sin mening i detta grannlaga och vigtiga ämne, med förklarande, att det, till en början, tror högst nödigt att Constitution$’Vtshottets Betänkanden.
193 att härvid anbringa en tydlig åtskilnad emellan princip och form.
Under hänsigt till den förra, eller frågans väsendtliga föremål och inre egenskap, linner Utskottet, för sin del, klart och obestridligt, att Riksens Ständer, enligt 6o §.
Riksdags - Ordningen, ega till Kongl. Majit i underdånighet framföra
Deras allmänna önskan, i hvilket ärende som heldst; att det i hvarje Constitutionel
Stat måste utgöra en af Nationens första och heligaste rättigheter, att med dess åliggande vända sig till en Faderlig och välviljande Styrelse; att den i nyssnämnde §. förekommande hänvisning, till 89 §.
Regerings-Formen, mindre åsyftar ämnet* än sjelfva framställningens beskaffenhet, samt att följakteligen Riksens Ständer, äfven från Constitutions-Utskottets utlåtanden, kunna hemta anledning till underdåniga önskningar, så framt dessa genom sin natur, medgifva den pröfning till Nådigt afseende, som sittnämnde åt Konungen efter Stats- Rådets hörande uttryckligen förbehåller.
Beträffande åter motionens form, eller, tå till sägandes, yttre gestalt, linner Ut Bihang till R, S, Brot, *>:dje Sami. 25. 194 Constitutions•
Utskottets Betänkanden. skottet sig böra deremot hufvudsakligen erinra: 1:0
Att motionen, ehuru afsöndrad och isolerad, likväl ej innefattar en ny fråga, utan endast sådana äldre, hvilka förut blifvit dels af Grefve C. F. Horn, dels af Riksens Ständers Stats-Utskott, en* ligt 29 §.
Riksdags - Ordningen, väckta, samt af Utskottet behandlade och utredde, och att således väl återremiss kunnat ega rum, med rättighet för hvarje Ståndets Ledamot att föreslå, och för Ståndet att sedermera besluta lämpliga modificationer af Utskottets betänkande i dessa delar, men att, å andra sidan, 44 §•
Riksdags-Ordningen icke synes medgifva ny Remiss af Ärenden, som redan kommit under samtliga Riks-Ståndens öfverläggning och hos Ridderakapet och Adeln blifvit afgjorda. 2:0
Att motionen, i dess närvarande skick, innebär, icke så mycket ett önskningsmål, som fast heldre dertill omklädda, eller indirecta anmärkningar; att ett sådant återväckande af förfallna anmärknings-puncter icke tyckes stå väl tillsamman med rätta ordabegreppet af 76 §.
Riksdagsordningen, samt att det åberopade exemplet från förra Riksdagen här icke quadrerar, emedan de då framstälda Constitution$-Utssottets Betänkanden.
195 underdåniga önskningarna, om Statens oberoende af särskilda penningeverks mindre försigtiga administration, icke föranleddes af någon anmärkning, utan af en, genom brist på fullgiltig grund till densamma nödvändig anmälan; 3:0
Att de nu föreslagna önskningsmomenten, åtminstone tre bland dem, väl äro adresserade till Konungen, men dock egentligen rigtade mot Rådgifvarne, samt att, genom en underdånig Petition, hvilken, sträckt utöfver den i 89 §- RegeringsFormen uppdragna gräns, hade till föremål Riksens Ständers önskan om uppfyllandet af Stats-Rådets pligter, och således en påminnelse om ouppfylda, Nationen skulle af Konungen personligen fordra den garanti för Hans Rådgifvares handlingssätt och den controle på deras åtgärder, som Stats-Författningen uteslutande lemnat åt Lagens och Opinionens förenade magt.
På dessa skäl tväkar ej Utskottet att vördsamligen yttra atti efter dess tanka, den väckta frågan, hvarå Herr LandtMarskalken vägrat Proposition till Remiss, varit till formen icke enlig med Grundlagen, och att fördenskull Herr LandtMarskalkens vägran dermed instämt.
Stockholm den 17 Julii 1823. äg6 Censtitutions■ XJtshottets Betänkanden.
Ankom den 22 Julii i825- Memorial till Högloft.
Ridderskapet och Adeln, med närmare upplysning örn innehållet af en Anmärkningsskrift.
Till följd af Högloll.
Ridderskapets och Adelns anmodan, genom ProtocollsIJtdrag under den 11 dennes, får Constitutions - Utskottet vördsamligen meddela närmare upplysning, om innehållet af numera aflidne Grefve C. H.
Posses till Utskottet inlemnade Skrift, med uppgifven anledning till Anmärkning mot Hans Excellence StatsMinistern för Utrikes Ärendena, Herr Grefve von Engeström.
Då af sjelfva Remissen, inrättad efter TVTotionairens egna ordalag, befinnes att Anmärkningen är ensamt rigtad mot bemälde Hans Excellence, torde sådant icke behöfva ytterligare styrkas medelst framläggandet af hela den vidlyftiga Skriftens innehåll.
Det synes härvid göra tillfyllest, att uppgifva dess väsendtliga beståndsdelar, dessas ordning i uppställningen och ändtligen, i utförlighet, conclusions-resultatet.
ConstitutionsUtskottets Betänkanden. igj Till en början anmäler Författaren, att han i Ridderskapets och Adelns Plenum den 5 nästlidne Junii, upplysningsvis omnämnt Hans Excellence Herr StatsMinisterns ifrågavarande åtgärd, men blifvit af Herr Grefven och LandtMarskalken erinrad, om föreskriften i 90 Regeringsformen, och hänvisad, enligt 29 J).
Riksdagsordningen till ConstitutionsUtskottet.
Han yttrar derefter sin mening om rätta förståndet af förstberörde §. och utreder skälen, hvarföre han heldre velat inför Ståndet framställa ett öppet omdöme, än hos Utskottet insinuera en dold anklagelse ; Han skildrar vidare, under allmänna synpuncter, Administrationens förmenta felsteg under den nästförflutna tiden och bland annat det missbruk att, genom, föredragandes enskildta Handbref, utfärda Kongl. Majrts beslut.
Just detta missbruk, fortfar Författaren, utgör föremålet för hans anmärkning, hvilken han dock uttryckligen inskränker till Hans Excellence Herr StatsMinistern för Utrikes Ärendena, såsom den der längst och oftast, användt ett slikt Expeditionssätt.
Han andrager härpå några äldre Facta, alla, utom ett, tillhörande förra Riksdagars granskning, och slutar med följande ord : ”Jag anför blott dessa mest notorisk^ ic)8 Constitutions-Utskottets Betänkanden.
Exempel i förbigående, för att visa det Hans Excellence ej saknat varning och anmaning, att ställa sig Grundlagen till efterrättelse, och dock har Hans Excellence, under loppet af sistliden Höst gifvit ett ännu färskare Exempel på sitt sätt att förstå 58 §.
Regeringsformen och sitt nit att ställa sig densamma till efterrättelse.
Det är detta, hvars tillfälliga omnämnande under discussionen hos Ridderskapet och Adeln, den 3 dennes, gifvit anledning till förevarande anmärkning, och som nu, här bilagdt, åberopas lill stöd och bevis för densamma.
Det består af ett Circulair-Handbref från Hans Excellence till Konungens Befallningshafvande, rörande särskildta föreskrifter i afseende på Utländske Resande, och hvarigenom vissa främmande Nationers Resande privilegieras att inkomma i Riket, utan att vara underkastade de betydliga hinder och svårigheter som andra.
Det vore visst mycket att anmärka mot sjelfva innehållet af denna Författning, men jag fäster mig blott vid dess Fonn, såsom ojemnförligt vigtigaxe. ” m. m.
Constitutions-Vtskottets Betänkanden. 199 N:o 40* Ankom den 22 Julii 1823» Memorial till Riksens Ständer, med förslag till ändring i 4 och 5 mom. 14 §.
Till försäkrande af en nödig fulltalighet i Wallof!. BorgareStåndets redan nog inskränkta och, genom sjelfva Grundlagens stadgande, ännu mer inskränkbara Personal, äfvensom till bestämmande af rätta tiden, hvarifrån detta Stånds Representanters valbarhet må beräknas, får, med anledning af emottaget förslag, ConstitutionsUtskottet, för den i 56 §.
RegeringsFormen anvisade åtgärd, vördsamligen tillstyrka följande förändringar i Redactionen af 4;de och 5:te Momenten 14 §.
Riksdagsordningen : ”4:0 Götheborg sände Tre egna Fullmägtige ; Städerna af första Classen, hvardera Två; De af andra Classen, med rätt att ställa Två, hvardera minst En, samt Städerne af tredje Classen, äfvensom Falu Bergslag hvardera En Fullmägtig.
Städerderne af de öfriga Classerna ege att sända hvardera En Fullmägtig, dock med rättighet att förena sig, Två, högst Tre, 200 Cotistitutions* Utskottets Betänkanden. om en Person, hvilken dock mäste vara till Riksdagsman vald för en af dessa Städer, der han sjelf Magistratsperson eller Borgare är.
RiksdagsFuIlmägtig för Stad af tredje
Classen må jemväl kunna tillika emottaga fullmagt för en annan Stad af lägre Class.’’ ”5:0 Ingen må för Städerna till Riksdagsman utses, som icke minst Tre år före den dag* hvartill Riksdagen blifvit pålyst, varit Magistratsperson eller Borgare i Staden, ej heller för Falu Bergslag någon, som icke lika tid varit derstädes brukande Bergsman ; Och beräknes denna tid, för Magistratsperson och Borgare, från Tjenste- eller BorgarEdens afläggande, samt för Bergsman, från den dag, då han, genom GrufveRättens beslut, blifvit till Bergsbruks idkande berättigad.’’ Stockholm den 18 Julii 1823.
N:o 41* Anbom den 22 Julii 1823.
Memorial till Riksens Ständer, med föreslående af ett nytt 6:te Moment i 14 §.
Sedan hos ConstitutionsUtskottet blifvit återväckt frågan om Ofrelse Bruks Egares - Constitutions-Utskotteés Betänkanden. 201 Egares samt pä Landet bosatta Manufacturisters och Fabriks-Idkares intagande i Wallof!. Borgar-Ståndets Representation , fär, med särskildt afseende å dessa sednare, Utskottet, för den behandling 56 §.
RegeringsFormen stadgar, vördsamligen öfverlemna och tillstyrka det förslag, att i 14 §.
Riksdagsordningen må införas ett nytt 6.te Moment af följande lydelse: ”6:0 Ofrelse Manufacturister och Fabriksidkare på Landet vare berättigade, att Jorena sig med narnaaste Stad, för att der, i mån af erläggande Stads-afgifter, deltaga i Riksdagsmanna-valen, och jemväl sjelfve kunna till Fullmägtige för Staden väljas, sedan en så beskaffad förening, minst tre år före den till Riksdagens öppnande utsatta dag, oafbrutet egt rum.” Stockholm den 18 Julii 1823.
Bihang lill R. S. Brot. freijt Sami. 26. toft Constitutiom-Utskottets Betänkande».
Memorial till Riksens Ständer, med föreslående af ett nytt ^j;de Moment i 14 §■ Riksdagsordningen samt deraf härflytande smärre ändringar i dess 17, 19 och 22 Jf. jf. * DS, tinder innevarande Riksdag, frågan om Ofrelse BruksEgares samt på Landet bosatta Manufacturisters och FabriksIdkares intagande i Wällofl.
BorgareStåndet blifvit hos ConstitutionsUtskottet återväckt, har, under erkännande af den billighets-princip, hvarpå dessa begge Medborgare* Classers inträde i NationalRepresentationen sig stödjer, Utskottet likväl, med afseende å de förstnämnde eller BruksEgarne, funnit att det, vid sista Riksdag projecterade, men af Riksens Ständer nu icke bifallna stadgandet tarfvade, dels en större fullständighet, dels några väsendtliga jemnkningar, i hvad som angår uppgörandet af Representations-grundema, orten och sättet för Valförrättningen, bestämmandet af vissa Val-district, och tydliga föreskrifter om tidberäkningen för Valbarheten.
ConssituUons-Utshottets Bctänkanden.
Det är med iakttagande af sädana nödiga tillägg och Modificationer, som Utskottet, för den i 56 §.
RegeringsFormen stadgade behandling, får till Riksens Ständer härmedelst vördsamligen öfverlemna följande förslag till ett nytt eller 7:de Moment i 14 Jf. «f Riksdagsordningen: 7:0 ”Utom Fahlu Bergslag, ege dock de öfrige Bergsbruken, hvarunder innebegripas alla af Styrelsen öfver Bergverken priviligierade Inrättningar till förädling af MineralRikets producter, att inom sig till BorgareStåndet utse Sju Fullmägtige, som ej till annat Riksstånd höra, och ej någon beställning i Rikets tjenst innehafva, och hvarvid, med förbehåll af den i 18 §.: alla Christna Trosförvandter tillerkände valrätt, i öfrigt ingen må välja, om han ej valbar är.
Med valen förhålles sålunda, att Styrelsen öfver Bergverken bör, när Riksdag inträffar, uppgöra grunderna för denna Representationsrätt, efter värdet af förra årets tillverkning, beräknadt, för Jerntillverkningen, efter det för Hammarskatte-Jernet årliga bestämda pris, och för annan tillverkning, efter det medelpris, hvartill Kongl. Maj:t och Kronan försäljer den deraf in natura utgående tionde eller skatt, samt, i fall någon af dessa förädlingar icke akalla 204 Constitutioiis-TJtskoktets Betänkanclen. kunna hänföras till någotdera värdet, efter det i Hufvudstadén allmänt gångbara pris.
Sedan summan af alla tillverkningarnes sammanräknade värden härigenom blifvit utrönt, samt huru stort värde, i följd deraf, svarar mot en Fullmägtig, fördelen Bergsbruken i Sju WalDistrict afpassade efter Orternas läger, och så att i det närmaste ett, på tillverkningsvärdet grnndadt, mot en Fullmägtig svarande röstetal må inom hvarje WalDistrict linnas.
Walen skola ske inför den Magistrat inom WalDistrictet, som Styrelsen öfver Bergverken, genom KonungensBefallningshafvande i Länet, derom anmodar, och å den dag, som för hvarje WalDistrict af samma Styrelse härtill utsattes, och genom dess försorg inom
Districten allmänligen kungöres; Börande
Styrelsen tidigt före valet låta tillställa den inom hvarje District valförrättande
Magistraten behörig längd öfver alla inom
Districtet valberättigade, samt hvars och ens röstetal, utfördt i Riksdaler, efter tillverkningsvärdet:
Och må ingen å denna längd upptagas, som icke, minst tre år före den dag, då Riksens Ständer, enligt Riksdagskallelsen, skola sammanträda, varit Bruksegare i Riket, eller der idkat annan sådan näring, som hörer till förädlingen af Mineral-Rikets producter.
D© väljande, som genom före - Constitutions-Utskottets Eetänkanden.
205 nämnde kungörelse till Walförrättningen kallas, afgifVe sina röster, efter Biksdalertalen af deras tillverkningssummor, antingen personligen, eller medelst befullmägtigade Ombud, men alltid med slutna sedlar, så beskaffade, som i 71 Jj. stadgas:
Och röste hvarje väljande blott på En i Districtets Wallängd uppförd Person, hvadan ock denna Längd bör före Walet till de väljandes efterrättelse, uppläsas.”
Om detta förslag gillas, uppkomma deraf i xy:de, i9:de och 22:dra §. §. några smärre ändringar joch tillägg, hvilka Utskottet således får, i sammanhang härmed, uppgifva: §• 17.
I sista puncten af 2:dra Momentet efter orden : ”För BorgareStåndet af Ma* gistraterne införas :
Och hvad särskildt beträffar Bergsbrukens Fullmägtige af de tjenstemän som Bergsutskylderna upptaga, samt för BondeStåndet m. m.” §• *9- I sista puncten, efter ordet: ”öfversända” tillägges:
Öfver de val till Riks« 2o6 Cortstitutions Utskottets Betänkanclert. dagsman för Bor gare St An det, som inför vissa Magistrater af Bruksegare anst ali as, ma besvär jemväl anjoras bos KonungensBefallningshafvande i det Län, der valet blifvit förr ätt adt.
Klagomål öfver Riksdagsmannaval ra. ra.” §. 22.
I förra puncten, efter orden: för Borgareståndet ifrån N. N. Stad, intages : ”eller frän Bergsbruken inom N. IV.
IValDistrict, för BondeStåndet m. m.” samt i sednare puncten, näst efter den mening, som handlar om Fullmagterne för PresteStåndet; "BorgareStändet, för Städerna af Magistraten och Äldste; för Bergsbruken af JValförrättande
Magistraten inom hvarje District, och för Fahlu Bergslag af GrufveRätten m. m.
Utskottets betänkanden. 207 N:o 43.
Ankom d. 22 Julii 1823.
Constitutions och Stats Utskottens Memorial till Riksens Ständer, med utlåtande i anledning af gjord Motion, om beredande af tidigare anstalter till tryckning af Uppgifter öfver hvilande Grundlags frågor.
Under den 25 sistlidne April har Högloft.
Ridderskapet och Adeln behagat lill Constitutions- och StatsUtskotten gemensamt Remittera en af Grefve C. G. Spens gjord motion, att, för beredande af en tidigare tillgång på tryckta Uppgifter öfver hvilande Grundlags-ÄndringsFörslag vid kommande Riksdagar, Redactionen af sådana Uppgifter måtte åt RiddarhusCancelliet uppdragas, samt, genom dess försorg så tidigt före Riksdagen till trycket befordras, att utdelningen deraf kunda ske vid Polletternas, eller ock vid Grundlags-exemplarens uttagande.
ConstitutionsUtskottet finner väl icke skäl att styrka till bifall af motionen i det hela, enär den föreslagna anstalten icke emellan Riksdagarna påkallas af ett 208 Constitutions-Vtskottets betänkatiden. behof, som först under Riksdagen inträffar ; men det tror sig deremot böra vördsarnligen hemställa, om icke Riksens Högloll.
Ständer läcktes förordna, att uppgiften å hvilande Förslag till Grundlagsändringar må, genast vid hvarje Riksdags början, genom ConstitutionsUtskottets försorg, redigeras och till trycket befordras, i hvilket fall RiksStåndens
Cancellier torde förständigas att förut hafva från Protocollen sammandragit och efter Riksdagens öppnande, så snart Utskottet blifvit organiseradt, tillställa dess Cancellie alla nödiga upplysningar.
StatsUtskottet, till hvars åtgärd motionen Remitterats, i afseende på anvisandet af medel till kostnadernas bestridande vid tryckningen af den föreslagna Uppgiften, anser åter, då i händelse Constitutions - Utskottets meddelta yttrande skulle af Riksens Ständer gillas, nämnda trycknings-arbete ej före Riksens Ständers nästa sammanträde kommer i fråga, något utlåtande i ämnet, från Stats-Utskottets sida, nu icke erfordras.
Constduiions-Vtskotbcts betänkanden, 20$ N:o 44.
Ankom den 1 September 1825.
Memorial till Riksens Ständer, i anledning af BorgareStåndets återremiss på Utskottets förslag till ett 7 Moment i 14 §.
Riksdagsordningen» ConstitutionsUtskottets, d. 18 nästlidane Julii under N:o 42> aflåtna förslag till ett nytt eller 7;de moment i 14 §.
Riksdagsordningen , samt deraf härilytande smärre ändringar och tillägg i dess 17, 19 och 22 §. §. har från Wällöf!. BorgareStåndet, enligt ProtocollsUtdrag af den 2 cch 5 dennes, blifvit återremiteradt, med åtskilliga såsom Ståndets gemensamma tankar godkända anmärkningar och yrkanden, nemligen: 1:0
Att, med afseende å det antal Ledamöter, hvaraf BorgareStåndet utgöres, och enär vanligen inom samma Riksstånd icke saknas personer, interresserade i Brukssörelsen, WalDistrictens antal borde nedsättas från sju till fern, oberäknadt Fahlu Bergslag; Bihang till B. S. Pn»t, Sami, éf. ilo Constitutions-Utskottets betänkanden. 2:0 Att, då Bruksegare, hvilke ej äro Frelsemän, Prester, Borgare eller Ämbetsmän, eller hört till någondera Classen, måste anses såsom Jordegare eller Bönder, men den Projecterade redactionen synes föranleda derhän att ingen Bruksägare kan för giltig
Biksdagsman antagas, om icke han är eller varit Borgare, eller ock varit Frelsemän, Prest eller Ämbetsman, ordalagen: ”sorn ej till annat Riksstånd höra” måtte förändras till dessa, ”sorn ej äro Frälsemän eller Prester.” 5:0
Att, till förebyggande af den slutsatts att, vid WalDistrictens indelande, sådana Bruk äfven skulle komma i beräkning, hvilkas egare icke tillagts representationsrätt i BorgareStåndet, föreskriften härom må sålunda styliseras: ”Sedan summan af alla tillverkningarnas sammanräknade värden blifvit utrönt för de Biuk och Inrättningar, som innehafvas af till val berättigade personer, samt huru stort värde, i följd deraf, svarar mot En Fullmägtig, fördelas dessa personers Bergsverkandelar, m. m.” samt 4:0
Att dels ingen Bruksegare måtte väljas, som icke är mantalsskrifven inom WalDistrictet, dels något stadgande vidta - Constitutions-Utskottets betänkanden.
211 gas, till förekommande af en och samma persons väljande till Riksdagsman, antingen som Borgare och Bruksidkare, eller som Bonde och Bruksidkare.
Till förnyadt utlåtaode i detta ämne, får, hvad främst angår irsta Anmärkningspunkten, Utskottet hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, Högvördige PresteM.åndet och Hedervärda Bondeståndet vördsamligen hemställa, om icke, då frågan om nedsättning i antalet af Fullmägtige och WalDistrict för Bergsbruken egentligen är en opinionssak, bemälde Resp.
RiksStånd desto heldre täcktes foga sig efter den inom BorgareStåndet härutinnan rådande och, enligt hvad flere dess Ledamöter i Utskottet upplyst, nästan enhälligt yttrade mening som dennas samfällda antagande torde blifva ett vilkor för Bruksegares inträde i Ståndet; Och föreslår, i slikt afseende, Utskottet att, i stället för orden : ”Sju Fullmägtige, Sju WalDistrict,” må införas: ”Feni Fullmägtige, Fem WalDistrict.
Den af Wällofl.
Borgareståndet under 2:dra punkten äskade redactionsjemkning, tror Utskottet icke vara fullt lämplig, af det skäl att, om endast Frelsemän och Pre - 21* Constibubions-Utskottcts betäiikandert'. ster uteslötes, verklige Borgare och förut representerade Jordegare af Allmogen dymedelst kunde komma att väljas i dubbel egenskap, eller tillika såsom Bruksidkare; Och Utskottet tillstyrker fördenskull vördsamligen bibehållandet af dess uppgifna redaction, hvilken, i mer generela bestämmelser, synes ej otydligt innefatta valens åsyftade inskränkning, inom en hittills ej i StåndsRepresentationen upptagen MedborgareClass, en afskild, fastän integrerande del af BorgareStåndet.