Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men om äfven denna sednare omständighet, såsom ännu saknande närmare utredning, må för närvarande lemnäs å sido, bör, enligt Utskottets tanke, ensamt det vetenskapliga ändamål, som med ifrågavarande expedition åsyftas, göra densamma förtjent af Rikets Ständers uppmärksamhet och deltagande.
Utskottet har härvid jemväl ansett sig böra erinra, att ehuru Svenska vetenskapsmän tagit verksam del uti sednare tiders forskningar och upptäckter inom alla grenar af naturvetenskapen och dessa sträfvanden äfven vid flere tillfällen blifvit af Rikets Ständer välvilligt understödda och befrämjade, har dock Svenska Staten allt hitintills hvarken sjelf föranstaltat eller lemnat något bidrag till de expeditioner, som från andra länder utrustats för att bereda en fullständigare kännedom om naturförhållandena i den högsta norden.
Svenska vetenskapsmän hafva emellertid på egen bekostnad deltagit i ett och annat af dessa företag; och de vackra resultater för vetenskapen, som vunnits genom Adjunkten Torells föregående resor hafva äfvenledes åstadkommits genom enskilda uppoffringar af denne unge, om naturvetenskapen välförtjente forskare.
Utskottet, som uti nu anförda förhållanden funnit giltiga skäl att till bifall hos Rikets Ständer förorda ofvanberörda, inom 2:ne Riks-Stånd gjorda, framställningar, har dervid äfven tagit i öfvervägande, huruvida, på sätt vid beviljandet af dylika understöd ofta egt rum, särskilda vilkor för det bidrag, som kan varda till ifrågavarande ändamål anvisadt, borde af Rikets Ständer föreskrifvas, angående angifvande af berättelse om expeditionens fortgång och blifvande samlingars öfverlemnande till Staten; — men då det stats-bidrag, rnotionärerne härför begärt, enligt hvad redan blifvit anfördt, icke kan betäcka alla med en sådan resa förenade utgifter, utan ej obetydliga kostnader derjemte måste af naturforskarne sjelfva bestridas, har Utskottet trott något förbehåll nu icke böra stadgas om kostnadsfritt allemnande af de naturalster, som varda under expeditionen insamlade; likasom Utskottet i öfrigt anser lämpligast, att Rikets Ständer till Kongl. Majit i underdånighet öfverlemna att meddela de föreskrifter och vilkor i afseende på anslagets användande, som från Statens sida må finnas af omständigheterna påkallade; — och tillstyrker således Utskottet: att, för befrämjande af den vetenskapliga expedition till Ishafvet, som Adjunkten Torell, med biträde af andra naturforskare, ämnar under instundande vår och sommar företaga, Rikets Ständer måtte bevilja och på Riksgälds-kontoret anvisa en summa af 8,000 R:dr R:mt, att under innevarande år utbetalas, på sätt Kongl. Maj:t behagar förordna; samt att Rikets Ständer i underdånighet anhålla att, i händelse Kongl.
Majit anser bemälde naturforskare böra åläggas, att om denna expedition afgifva underdånig berättelse eller till Staten öfverlemna derunder gjorda samlingar, Kongl.
Majit täcktes i sådant hänseende meddela lämpliga föreskrifter.
Stats-Utshottets Utlåtande, M 7ti.
1 N:o 76.
Ank. till Exp.-Utslc. deli 17 Mars 1860, kl, 7 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl, Ma fits nådiga Proposition, angående upplåtande af Arjeplougs skolebord till boställe åt skolmästaren derstädes. (I. A.) Enligt hvad denna nådiga framställning, införd under 64 i Esta Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens protokoller vid innevarande riksdag, innehåller, hade
Domkapitlet i Hernösand förmält att, sedan, till följd af Kongl. Kammar-kollegii, under den 24 November 1857, meddelade föreskrift, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Norrbottens län utsatt auktion till utarrendering för Kongl. Maj:ts och Kronans räkning af skolebordet i Arjeplougs lappmarks församling, Domkapitlet hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande anmält protest emot berörde åtgärd, med yrkande alt bostället måtte upplåtas till begagnande af skolmästaren i och för hans tjenst; att Kongl. Majrts Befallningshafvande å denna
Domkapitlets anmälan ansett sig icke kunna fästa vidare afseende, än att vid arrende-auktions-protokollets insändande till Kongl. Kammar-kollegium, anmäla Domkapitlets protest; samt att Kongl.
Kammar-kollegium till svar å berörde protest meddelat, att, då, enligt föreskriften i nådiga Brefvet den 9 September 1818, skolan i Arjeploug upphört och skolebordet derefter varit för Lappmarks ecklesiastik-fonds räkning utarrenderadt, intilldess genom nådiga Brefvet den 28 November 1835 i allmänhet förordnats, att all för nämnde fond tillförene särskildt anvisad uppbörd skulle ingå i special-räkenskaperna och såsom statsmedel levereras till vederbörande ränteri, samt berörde skolebord till följd deraf allt sedermera stått under Kronans fria disposition och för Statsverkets räkning blifvit utliih. till It.
Prot. WHO & 1860. 4 Sami. 1 Afd. 28 Haft. 1 Ståls-Utskottets Utlåtande M 7(i. arrenderadt, äfvensom, ehuruväl lappskola blifvit i Arjeploug ånyo inrättad, nu gällande reglemente för Lappmarks Ecklesiastikverk ansågs icke innehålla något berättigande för skolmästaren i Arjeploug alt åtnjuta annan förmån än fria husrum i skolhuset, Kammar-kollegium på dessa grunder och med åberopande deraf, att någon förändring af föreskriften i Kongl.
Brefvet den 24 November 1835 icke blifvit-i nåder förordnad, lemnat Konsistorii protest utan afseende.
I anledning häraf och enär det syntes obilligt, att, då de öfrige skolmästare-tjenslerna inom Lappmarken njöte förmånen af boställen, den i Arjeploug ensam skulle sakna en sådan förmån, ehuru dess innehafvare, med för öfrigt lika löneförmåner, hade alldeles enahanda tjensleåligganden som de öfrige, samt då, enligt ordalydelsen och verkliga meningen af Kongl. Majits nu gällande nådiga reglemente för Ecklesiastikverket i Lappmarken af den 14 April 1846, skoleborden i Lappmarken vore mindre att anse såsom en löneförmån för skolmästarne, än fast mer såsom ett i dessa på både befolkning och födoämnen fattiga trakter oundgängligt medel för bestridande af fri-elevernas kosthållning, hade
Domkapitlet i underdånighet anhållit att Kongl. Majit måtte i nåder föreskrifva, att nämnde skolebord skulle återgå till dess före 1818 varande bestämmelse och således af nuvarande skolmästaren utan afgift, men med ansvarighet enligt lag, nu genast öfvertagas för att sedermera af skolmästare-tjenstens innehafvare framgent begagnas.
Kammar-kollegium, anbefaldt att med underdånigt utlåtande i ämnet inkomma, hade uti skrifvelse den 2 Maj 1859, jemte upplysning, att ifrågavarande skolebord, som uti jordeboken vore antecknadt såsom ett oskattlagdt nybygge och bestode af åtskilliga vidt spridda ängslägenheter och fiskevatten med en beräknad årlig afkastning af 1,631 lispund hö och 50 lispund fisk, vant efter skolans upphörande år 1818 intill niidfastan 1858 utarrenderadt flir 10 lispund hö i årligt arrende och sedermera för 50 R:dr R:mt, i underdånighet hemställt, att då behofvet af skolebordet i Arjeplougs användande för sitt ursprungliga ändamål, i likhet med hvad inom öfrige Lappmarks-församlingar egde rum, blifvit af
Domkapitlet till fullo ådagalagdt, samt härigenom blott en ringa uppoffring för Statsverket uppkomme, Kongl.
Majit måtte till
Domkapitlets framställning lemna nådigt bifall; hvarefter och sedan Kongl.
Majit under den 13
Maj sistlidne år anbefallt inställande af den till den 25 derpåföljde Juni utsatta auktion för bortarrenderande på 15 års tid af ifrågavarande f. d. skolebord samt anbefallt Kongl. Stats-kontoret att i fråga om skolebordets upplåtande till boställsjord åt skolmästaren underdånigt utlåtande afgifva, sistnämnde embetsverk uti skrifvelse den 28 Juni nästlidne år förklarat sig anse anledning förefinnas till nådigt bifall å Domkapitlets förberörda framställning, men enär frågan afsåge minskning i Statsverkets inkomster och en till Kronan indragen lägenhets användande på annat sätt än nu egde rum, till nådigt bepröfvande Öfverlemnat, huruvida icke, före ärendets afgörande, Rikets Ständer borde i ämnet erhålla nådig Proposition; och har Kongl. Majit, enär behofvet af skolebordets användande för sitt ursprungliga ändamål blifvit af Domkapitlet lill fullo ådagalagdt, i Stals-Utskottets Utlåtande M 77. nåder föreslagit Rikets Ständer alt oraförmälda skolebord måtte, på sätt Domkapitlet i underdånighet föreslagit, åt skolläraren i Arjeploug upplåtas.
Med afseende å hvad sålunda förekommit finner Stats-Ulskoltet, som efter erhållen remiss tagit detta ärende i öfvervägande, skäligt tillstyrka Rikets Ständers bifall till hvad Kongl.
Auk. till Exp.-Utsk. den 17 Mars ISBO, kl. 7 e. m. Utlåtande, i anledning af Kongl.
Maj:ts nådiga remiss å Dess och lUlcets Kammar-kollega berättelse, angående Kungsgårdars och öfriga Kronolägenheters förvaltning ifrån September månad 1856 till Oktober 1859. (I. A.) Ifrån Kongl. Majit har Stats-Utskottet fått emottaga nådig remiss den 23 November sistlidet år af Kongl. Kammar-kollegii, på grund af Kongl.
Instruktionen den 16 Februari 1838, till Kongl. Majit i underdånighet afgifna berättelse om kungsgårdars och ö/riga kronolägenheters förvaltning, enligt särskilda af Kongl. Kollegii 3:ne underlydande Provinskontor uppgjorda förteckningar, som utvisa de förändringar, hvilka, sedan tiden för redogörelsen lill sista riksdag, i September 1856 intill Oktober 1859 sig tilldragit, så väl med, under arrende upplåtna, kungsgårdar, krono-säterier och andra kronolägenheter i riket, som ock med de kronofiskerier, hvilka under samma tid blifvit för Kongl.
4 Stats-Utskoltels Ullålande M 77.
Sammandrag af dessa handlingars innehåll får Utskottet i anledning häraf vördsamt meddela Rikets Höglofl.
Ständer, uti här bifogade tabeller, hvilka, för hvarje län särskildt, upptaga årliga arrendet af Kongl. Maj:ts och Kronans under besagde tid genom kontrakt sålunda upplåtna lägenheter m. m.
Sammandrag öfver det årliga arrendebeloppet för de sedan September månad 1856 till Oktober 1859, utarrenderade Kungsgårdar och öfriga Kronolägenheter: A) Inom de på Kongl. Kammar-kollegii Usta Provins-kontor indelade län:
Stockholms län Upsala län Nyköpings län Ostergötlands län Westmanlands län Örebro län Gottlands län Summa Ärligt arrende. i Penningar.
R:mt R:dr. löre. 345 10 i Spannemål, X Råg och Korn.
T:r. 633 9$ 165 l 1 716 24$ 308 13 18 6 166 — — 355 2,007 K:pr. i Hö. LSS. SE, 1,600 2,473 22$ Städjepenningar på en gång vid tillträdet.
R:mt R:dr. löre. 650 150 800 4,073 eller 12,648 kubf. eller 5,30 k:nr 814,60 centner.
Stals-Utskuttcts Utlåtande M Ti. 5 B) Inom de på Kongl.
Kammar-kollegii 2:dra Provins-kontor indelade län: Calmar län , .
Hallands län .
Malmöhus län Ärligt arrende. i Penningar.
R:mt R:dr löre.
Summa i Spannemål, | Råg och ^ Korn.
T:r K:r. 7 200 207 14 eller 1,306 kubft. 9 k:nr.
C) Inom de på Kongl.
Arliga arrendet.
Städjepennin- gar pa en i Penningar. i Spannemål, gång vid | Råg och tillträdet.
Rmit i Korn.
K:mt R:dr. öre.
Elfsborgs län 114 50 93 — — Skaraborgs län — 58 8 1,360 — Summa 114 50 151 8 1,360 eller 952 kubft. 9 k:nr. 6 Stals-Utskottets Utlåtande M 77.
Sammandrag öfver årliga arrendebeloppet för de, inom nedannämnda län belägna, sedan September månad år 1853 till Oktober 1859 utarrenderade Kronofiskerier:
- Gefleborgs län ... . Wester-Norrlands län Jemtlands län Westerbottens län . . Norrbottens län . . . Skaraborgs län . . . .
Ärliga arrendet. i Penningar* R:mt R:dr, löre. i torr Fisk.
L^fe. 'tt. 500 590 4 1,140 564 1 Summa 2,801 9 59 95 30 25 Stockholm den 15 Mars 1860.
Stats-Utskoltets Ullätande M 78. 7 N:o 78.
Auk. til! Exp.-Utsk. den 17 Mars 1860, kl. 7 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Majlis nådiga remiss ä Dess och Rikets Kammar-kollegii berättelse om Sala silfververks
Ränle-ersätlnings/ond för redogörelsetiden ifrån den i November 4854 till samma dag 1858. (I. A.) Kongl.
Mnj:t har, genom nådig remiss den 23 November sistlidet år, behagat till Stats-Utskoltet öfverlemna Kongl. Kammar-kollegii, enligt föreskriften i Kongl. Brefvet den 31 Oktober 1825, under den 31 Oktober 1859 afgifna, fortgående berättelse, angående Sala silfververks Ränle-erältnings-fond för redogörelsetiden ifrån den 1 November 1854 till samma dag 1858, och inhemtas deraf, att förhållandet med denna fonds tillvext och förvaltning under de ifrågavarande fyra åren varit följande. A.)
Ingående behållning den 1 November 1854, enligt redogörelsen i Statsutskottets utlåtande JY2 147 vid sistlidne riksdag bestående af: a) inneslående i Sala Bergslags-kassa å 5 proc. ränta B:ko R:dr . 29,785: 31. 8. b) dito utan ränta 7,149: 45. — c) Uflånt lill särskilda personer . . . 26,296: 32. — d) Utestående intressen 515: 4. 8. 63 747- 17 4 B) Influtit till Fonden under ofvannämnde 4 år: a) Silfver-afsältning för år 1854, då tillverkningen utgjorde 3,057 lödige marker 11 lod 1f grän fint silfver, har Transport 63,747: 17. 4. 8 Stats-Utskottets Utlåtande JW 78. b) d) Transport varit 370 R:dr Silfver Specie, motsvarande, efter förvandling i Banko-sedlar .... 986: 32. — 1855 års räntor å utlånta kapital . 1,575: 32. 8. dito dito af Sala Bergslag .... 1,344: 20. 3.
Si!fver-a/sättningen för år 1855, då tillverkningen gjorde 3,711 lödige marker 4 lod 15,V grän fint silfver, var 629 R:dr Silfver Specie, motsvarande i Banko-sedlar 1,677: 16. — 1856 års räntor å utlånta kapital . 2,518: 29. 10. dito dito af Sala Bergslag ....
Silfver-af sättningen för år 1856, då silfvertillverkningen utgjorde 4,040 lödige mark 12 lod 2-N grän fint silfver, 740 R:dr Silfver Specie, motsva - 63,747: 1' 3,906: 36. 11. 593: 21. 7. a789; 19 i). kapital var rande i Banko-sedlar 1857 års räntor å utlånta dito dito af Sala Bergslag g) Silfver-afsällningen för år 1857 har utgjort i Banko-sedlar . . . 1858 års räntor å utlånta kapita dito dito af Sala Bergslag . . 1,973: 3,057: 286: 16. — 30. 5 43. 7. 1,776: — — . 3,156: 46. 6. 464: 35. 3. 5,317: 42. — 5,397: 33. 9 Summa Debet den 1 Nov.
1858 R:dr Banko 83,159: 5. 5.
Men sedan derifrån afförts annons-kostnader åren 1855—57 . 10: 46. — så återstod Saldo den 1 November 1858 Utgående behållning: b) c) d) e) f) innestående i Bergslagets kassa emot ränta dito dito utan ränta Utlånt till särskilda dito dito till Wexiö Hypotheks-förening
Utestående intressen personer Riksgälds- kontoret 7,868: 994: 32.663: 20,000: 19,566: 2,055: 47. 8. 9. 10. 16. — 29. 11.
Summa Ränte-ersättnings-fondensZMå//ri/n<7 d. 1 Nov. 1858 B:ko R:dr Fondens tillökning på dessa fyra år gör således B:ko R:dr Beträffande grundläggningen af och ändamålet med denna fond, derigenom att
Sala silfververk, så länge silfvertillverkningen der ej lödiga marker, skulle till fonden årligen afsätta 185 Specie Silfver hvarje fulla 100 lödige 83,148: 7. 5. 19,400: 38.
1. bildad och tillvext öfverslege 2,500 R:dr, samt för mark silfver, som utöfver 2,500 marker årligen tillverkades, ytterligare Stals-Ulskoltels Ullätande J\i 78. ytterligare tillskjuta 37 Silfver Specie R:dr, allt förvandladt i gångbart mynt, samt rörande reglementet för förvaltningen af samma fond och dess förökande genom utlåning af så viii de århga tillskotten, som de inflytande räntorna, i afsigt att fondens tillgångar, för desto större säkerhets skull, nedlades uti jord-egendom, som emot viss spanmåls-ränta utarrenderades, hvarefter, då på detta sätt en så stor fond hunnit samlas, alt årliga afkaslningcn deraf utgjorde eller motsvarade -1,100 tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn, Silfververkets afsättmngar till fondens förökande skulle komma att upphöra, hvaremot Bergslaget antingen ovilkorligen skulle från samma tid till Statsverket betala de, — genom 1743 års perpeluela arrende-kontrakt med Kronan rörande de sex nedra socknarne i Sahlbergs län och Westmanlands höfdingedöme, nemligen Sala, Möklinta, Norrby, Kihla, Kumla och Tärna, — arrenderade räntorna till fulla värdet efter årliga markegången, med bibehållande af kontraktet, i allt öfrigt, eller ock detsamma komma att då genast upphöra, samt räntorna till Statsverket öfverlemnas, torde Utskottet här blott få åberopa Stats-Utskottets utlåtanden JV2 240 år 18 51 samt 1 GG år 1854, hvarförutan ock här må ur Stats-Utskottets betänkande J\/S 147 år 1857, erinras, hurusom, med anledning af gjorda anmärkningar emot förvaltningen af denna Ränte-ersättnings-fond, till densammas betryggande emot ränteförluster på de icke sällan alltför stora poster, hvilka kontant innestodo, såsom blott deponerade i Bergslagets kassa ulan ränta, Kongl. Majit den 1 l
Maj 1855 behagat i nåder föreskrifva, att Sala Grufve-rätt, så snart kassabehållningen uppginge till 1,000
R:dr eller derutöfver, och tillfälle saknades att fondens medel på dittills föreskrifvet sätt utlåna, derom borde hos Kongl. Bergs-kollegium göra anmälan, då detta Kollegium egde att i dylikt fall förordna om medlens användande lill uppköp af obligationer, som löpte med ränta ä 4 proc. eller derutöfver, och vore utgifna antingen af Rikets Ständers Riksgälds-kontor eller af sådan Hypotheks-förening, hvars lånereglemente blifvit af Kongl. Majit stadfästadt.
Då således den vid redogörelsen den 1 November 1854 af sistlidno riksdags Stats-Utskott anmärkta betydliga summan af 7,149 Ridr 45 sk.
Banko, som utan ränta sistnämnde dag i Bergslagets kassa innestod, efter hvad Utskottet då förmälde sig hafva anledning förvänta, numera befinnes hafva nedgått till blott 994 R.dr 9 sk. 10 rst.
Banko, samt nådiga föreskriften i Kongl. Majits högstberörde Bref den 11 Maj 1855 således är af Ränte-ersältnings-fondens förvaltning behörigen iakttagen, får Stats-Utskottet, då den här ofvan intagna redovisningen ifrån den 1 November 1854 till s. d. 1858, i alla öfriga af Utskottet granskade delar, jemväl blifvit lemnad utan anmärkning, detta förhållande hos Rikets Höglofl.
Ständer till kännedom härmed vördsamt anmäla.
Stockholm den 15 Mars 1860. lith. till R.
St, Prut. 1859 & 1860.
4 Samt. 1 Afd, 28 Höft, 10 Stats-Utskotlets Utlåtande M 79.
Arik. till Exp.-Utsk. dea 17 Mars 1860, kl. 7 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj.ts nådiga Skrifvelse, angående förnyad indelning af nyrolerade jorden i Blekinge lån. (I. A.) 1 anledning deraf, att Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse den 13 Augusti 1851 anhållit, bland annat, om anställande af undersökning huruvida några öfverskotts- och andra räntor, hvilka från början tillhört den gamla båtsmans-indelningen i Blekinge län, sedermera på ett eller annat sätt densamma frångått och blifvit anslagna till den nya indelningen, på det att nödiga befunna rättelser i nämnda hänseende måtte varda i behörig ordning vidtagna, hade Kongl. Kammar-kollegium under den 1 Oktober samma år erhållit nådigt uppdrag att ombesörja de af Rikets Ständers underdåniga begäran påkallade undersökningar, hvilka funnos afse de räntor, som vid den i följd af Kongl. Cirkulär-brefvet den 20 December 1825, inom Blekinge län förrättade och sedermera, enligt nådigt Bref den 10 Oktober 1848, af Kongl. Majit och Rikets
Ständer fastställda indelning till båtsmanshåll af förut icke indelad jord blifvit uppförda dels uti indelningslängden öfver hela rusthåll af den 14 December 1841 och dels uti förteckningen af den 6 April 1842 öfver sådane hemman och lägenheter, som icke kunnat till hela rusthåll sammansättas, utan antecknats till vakans-afgifts erläggande; och sedan Kongl Kollegium, efter det undersökningarne härom hunnit verkställas, för Kongl. Majit i underdånighet framlagt den derigenom vunna utredning, hade Kongl. Majit, i öfverensstämmelse dermed och enligt Kongl.
Kollegii tillstyrkan, under den 6 Februari 1857 i nåder förordnat om den jemkning i länets nya båtsmans-indelning, att från längden öfver hela rusthåll skulle uteslutas ett sammanräknadt räntebelopp af 9 Daler 23 öre samt i följd deraf 4 rusthåll söndras och från längden alföras, derest icke uti samma längd andra lägenheter kunde i stället för de uteslutna insättas, äfvensom att från ofvan - Stats-Utskottets Utlåtande M 79. 11 berörda vakans-förteckning skulle utgå räntor till ett belopp af 63 Daler 1 öre 10 penningar, hvadan nya indelningen i det hela minskades med en räntesumma af 72 Daler 24 öre 10 penningar; hvarjemte Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länet anbefalldes alt, sedan, så vidt sig göra läte, till ersättande at de sålunda från vissa af de nya bålsmans-rusthållen uteslutna lägenheter andra bland de i vakansförteckningen uppförda passande hemmansdelar blifvit använde, samt, i händelse en eller annan af ifrågavarande rotar icke skulle på det sättet kunna kompletteras, de till sådan rote hörande hemman eller lägenheter till nyssberörda förteckning öfverförts, med förnyad så väl indelningslängd som vakans-förteckning, till Kongl. Majit i underdånighet inkomma.
Dessa under den 18 December 1857 af Kongl.
Majits Befallningshafvande upprättade och i underdånighet insända handlingar blefvo sedermera till Förvaltningen af Sjö-ärendena och Kongl. Kammar-kollegium för behörig granskning öfverlemnade, efter hvars verkställande dessa embetsverk, uti afgifvet utlåtande af den 7 Februari 1859 underdånigst anmält, att vid den förnyade indelningslängden och vakans-förteckningen, sedan under granskningen åtskilliga uti dem i afseende på deri upptagne lägenheters nummer och hemmantal anmärkte mindre betydande felaktigheter blifvit vederbörligen rättade, i öfrigt icke något funnits att erinra, samt att genom jemförelse af nyssberörda längd och förteckning med de förut af Kongl. Majit och Rikets Ständer fastställda inhemtades, att 20 hela rusthåll, såsom förut var förhållandet, blifvit bildade och att räntor, som icke kunnat till hela rusthåll sammansättas, öfverblifvit till ett belopp af 212 Daler 4 öre 4 penningar silfvermynt, motsvarande, efter 20 Daler för hvarje båtsman, något öfver 10f rusthåll, så att, enär förut såsom öfverblifne beräknade räntor motsvarat närmare 15 rusthåll, en minskning af något mera än 4 rusthåll egt rum.
Sedan Kongl. Majit, för sin del, i nåder godkänt ifrågavarande jemkade indelningslängd och vakans-förteckning öfver nyindelad jord i Blekinge län, sådane de blifvit utaf Förvaltningen af Sjö-ärendena och Kongl. Kammar-kollegium rättade, så har Kongl. Majit låtit samma handlingar, till Rikets Ständers granskning och gillande jemväl för deras del, i nåder öfverlemna.
Stats-Utskottet, till hvars åtgärd detta ärende blifvit remitteradt, har, efter verkställd granskning af ofvanberörde handlingar, icke funnit något dervid att erinra, hvadan Utskottet tillstyrker Rikets Ständer, att gilla Kongl.
Stockholm den 15 Mars. 1860. 12 Ståts-Utskottets Utlåtande M 80.
Ank. till Exp.-Utsk. den 17 Mars, kl. 7 c. m.
Utlåtande, i anledning af väckte motioner, angående eftergift af eller an stånd med arrendet för bostället Örum i Christianstads län. (I. A.) Herr Lamberg, P. C., har, tili ett till Borgare-Ståndet ingifvet samt till StatsUtskottet remitteradt memorial, anfört, hurusom indragna korporals-bostället vid f. d.
Adelsfane-regementet JVs 9, 15, 20 och 25 Örum, I* mantal i Hörups socken af Christianstads län, innehafves på arrende af Inspektoren Oskar Löfberg under 30 år, räknade från midfastan 1848, emot en årlig arrende-afgift af 188 tunnor 13 kappar spanmål, hälften råg och hälften korn, att betalas på sätt författningarne om räntor i sådane persedlar utstaka.
Under de elfva år, som Löfberg, hvilken i sin ort allmänneligen ansåges för en särdeles kunnig och driftig landtbrukare, innehaft ifrågavarande boställe, hade han derå så bättrat och byggt, att detsamma lemnade vittnesbörd så väl om hans osparda arbete, som de betydliga kostnader, hvilka förbättringarne medfört.
Men till ersättning för detta arbete hade Löfberg skördat ringa eller ingen inkomst.
De olyckor som träffat honom, förtjenade, enligt motionärens tanke, att mera än vanligt behjertas, emedan de, under de flesta arrendeåren, i större eller mindre mån upprepats och för arrendatorn medfört svåra förluster.
På hösten 1848 hade nemligen så mycket regn fallit att vicker och potatis till ett värde af minst 1,000
Riksdaler vid bostället förstörts, och den svåra vätan bade haft till följd, att 1849 års skörd af hvete blifvit genom så kallad brand all deles förderfvad.
Förlusten härvid beräknades till.minst 1,000 Riksdaler.
Starka och långvariga nattfroster samt stormar under våren 1850 hade betydligt skadat nämnde års vintersäd å bostället, och på en nyodling af 21 tunnland erhölls endast hall skörd.
Åren 1853 och 1857 hade det varit fullkomlig missvext vid bostället, så att hvarken åker eller ladugård lemnat afkastning, hvarjemte arrendatorn nödgats nedslagta en mängd kreatur och till vanpris försälja större delen af ko-ladugården.