Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan derefter Rikets Ständer vid 1823 års Riksdag uti Utlåtande, om jemkning af extra roteringen, förklarat, alt densamma endast borde träda så kallad privilegierad jord, har Kongl. Maj:t låtit utfärda en Instruction, angående jemkning af extra roteringen i Riket, i hvilken Instruction stadgades bland annat, att serskilde längder skulle af extra Roterings-Commissionerne upprättas öfver all den oroterade kronoskatte- och frälse-jord, som, enligt Författningarne, vore underkastad ordinarie rotering, men vid 1826 års roteringsförrättning i Halland, hafva Bilt. till R.
Prot. 1840- 4 Sami. 2 Aftl. 18 Haft. 1 2 Stats- sami Allm. Besv.- och Ekon.-Ut slottens Betänkande, iYbo 84.
Commissionerne derstädes likväl ansett de Halländske utsockne frälsehemmanen böra i extra roteringen cjvarstå, tilldess bada Slalsmaglerne derom annoi lunda förordnade, och Rikets Ständer halva uti underdånig skrifvelse till Kongl.
Majlis af den 28 December 1829 (N:o 167) anhållit, att all indelning af dittills oroterad jord, som, til! löljd al högsLberörde lnsti nelion, blifvit vidtagen, icke måtte till verkställighet befordras, innan Rikets Stander, efter em ttagande af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition i ämnet, fatt tillfälle att sig derom yttra, med den heslulande-rält, som i 73 och 80 §§ Regerings-Formen vore Rikets Ständer förbehållen och försäkrad.
Delta oaktadt, liar Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref af den 2 November 1833, till ny handläggning af Commillerade återförvisat 1826 års roleringsatgärd i hela dess vidd, i anseende till flere såsom felaklige anmärkte omständigheter, och deribland den, att Commissionerne a (gjort frågan om utsockne frälsehemmanens roteringsskyldighet, ulan alt underställa densamma Kongl. Majlis
Nådiga pröfning; dock har Kongl. Majit i samma Bref föi klarat, att Längden på den tillökte ständiga roteringen skulle komma ali af Kongl. Maj:t i Nåder jojfverlemnas lill Rikets Ständer, hvaremedlertid prestation af tillökt ordinarie rotering hvarken in natura eller med annan roterings-afgift, än ilen, Bevillnings-sladgan föreskrefve, skulle ega rum, innan Kongl. Maj:t derom vidare förordnade.
Derefter har ärendet ytterligare varit handtagdt af Committerade, och ånyo blifvit öfverlemnadl till Kongl.
Majds pröfning, jemte u t s k.
111 i g e protester af egare till utsockne frälsehemman, deruti de bestridL att åtaga sig någon ordinarie rotering, och slutligen har, genom Kongl. Majlis Nådiga Bref af den 24 Qctober 1837, Commissionen blifvit anbefalld alt uti ständig roterings-skyldighet indraga ulsockne-fralset i Proyincen, hvilket också, oagtadt flere afgifne protester, blifvit verkstäldt, så alt, i enlighet med den Nådiga föreskriften, uti hvar rote äro indelde högst4 mantal, ehuruväl vid den äldre rote-indelningen af Krono- och Skattehemman till och med 5 sådane hemman blifvit indeldepå hvarje rote; hvarförutan Kammar-Rättens Revisions-Contoir» med föranledande af den sålunda anbefallda roteringen, och ehuru den förmenats ej hafva vunnit den kraft, alt den medförde laga verkan, anställt reservalionskraf för den rotevacance-afgift, som förmenats åligga ifrågavarande hemmansegare för åren från 1835 till och med 1808, lill så betydligt belopp, att, om det uttoges, hemmansegarne skulle orsakas ett ganska stort lidande.
Slats- samt Allm. Besa.- och Ekon.-Utslcollens Betänkande} IV:o 84.
3 Efter framställning af dessa förhållanden, äfvensom att besvär blifvit af åskillige utsockne frälsehemmans-egare i Halland anförde bos Kongl. Majrt öfver de, på sätt ofvanför ar nämndt, verkställde rote-indelningar af desse hemman, hafva sökanderne, under åberopande af privilegier och författningar, samt uråldrige rättigheter, påkallat Rikets Ständers synnerliga uppmärksamhet å förevarande ärende, och tillika förklarat, att, efter deras förmenande, de utsockne frälsehemmanen i Halland icke äro ordinarie rotering underkastade; till stöd hvarföre de anfört: att hemmanen, som aldrig förr varit påbördade ett sådant besvär, blifvit, till följd af Kongl. Brefvet den 5 Februari 1812, indelde till extra rotering, och sedermera dermed fortfarit, utan anmärkning, intilldess de öfverklagade åtgärderne vidtogos; att af Kongl. Maj:ts ofvanomförmälde Nådiga Proposition till extra Rotehållare att åtaga sig ständig rotering, emot nedsättning till Jrdel uti extra roteringen, det syntes desto klarare, att utsockne frälsehemmanen icke ansågös skyldige att draga ordinarie rotering, som i Provincen Skåne, der, hvad roteringen beträlFar, varit samma förhållande, som i Hilland, ordinarie rotering ej kunnat åläggas andre än dem, som derpå frivilligt ingått; alt hvarken ^3 eller 80 § Regerings-Formen, ej eller någon Rikets Ständers skrifvelse gåfve anledning dertill, som skulle dessa ulsockue frälsehemman vara pligtige utgöra ordinarie rotering; samt att dessutom Kongl. Majt uti den Nådiga Skrifvelse!! af den 2 November 1833 förklarat, alt längden på den tillökta ständiga roteringen skulle komma att af Kongl. Majrt till Rikets Ständer öfverlemnas, livaremedlertid sådan rotering ej borde prassteras, innan Kongl. Majrt vidare förordnade.
Med anledning af detta allt bar motionären, som till Utskotten låtit ingifva atskillige roteringen i Halland rörande äldre och nyare handlingar, hvilkas innehåll jemväl blifvit till stud för molionerne åberopadt, föreslagit: 1:0 att alla åtgärder för ständig rotering af utsockne frälsehemmanen i Halland måtte inställas; 2:0 att de, i strid med Rikets Sländers vid 182g års Riksdag fattade beslut, redan vidtagne förfoganden, i ändamål att till ständig rotering indela utsockne frälsehemmanen i Halland, måtte förklaras icke grundlägga något slags anspråk till påförande af någon ny afgift af hvad beskaffenhet den vara må, förr än Konung och Rikets Ständer, på sätt 80 §.
Regerings Formen stadgar, gemensamt och sammanstämmande beslutat, rörande ej 4 Stats- samt Allm.
Besa.- ocli Ekon.-Utskottens Betänkande, El: o 84. mindre huruvida någon ny rotering må kunna Provincen Halland åläggas> än ock om grunderne för samma rotering, d. v. s. i hvad förhållande, hemmanen emellan, den skall utgå; 3:o att emedlertid, och intilldess annorlunda stadgadt varder, det må för Provincen Halland förblifva med den extra rotering,, Provincen blifvit i följd af i<8io års Riksdags-beslut ålagd.
Härjemte hafva hos Hedervärda Ronde-Ståndet blifvit väckte tvänne motioner i ämnetr 1:0 af Bengt Gudmundsson från Halland, sorn framställt enahanda yrkanden, som förre motionären, och såsom grund derför anfört och åberopat de förhållanden,- hvilka redan ofvan äro om för mai de, samt derjemte sökt visa, att ordalydelsen uti Rikets Ständers vid i823 års
Riksdag aflåtne underdåniga skrifvelse, sorn motionären ansett hafva vållat den skedde ordinarie roteringen af Hailändska utsockne frälsehemmanen» skulle genom misstag blifvit sådan den är, enär följande uttryck deruti förekomma: att hemman, hvilka äro af lika natur med dem, som draga ständig rotering, borde serskildt behandlas; och ”Vidare och i betraktande deraf, att» efter hvad genom Rikets Ständers år 1810 fattade beslut varit åsyfladt» extra roteringen endast borde träffa så kallad privilegierad jord» samt att derifrån således äfven borde skiljas alla de hemman och lägenheter af krono-skatte- och frälsenabur» hvilka, enligt Författning,arne, äro underkastade ständig rotering” etc. hvilka uttryck motionärerne ansett vara stridande mot innehållet och meningen af 1810 års Skrifvelse; hvarjemte motionären, såsom ett ytterligare skäl derför, att de utsockne frälsehemmanen i Halland ej kunde lagligen med ordinarie rotering besväras» äfven, anfört det förhållande» att utskrifnings-penningarne i Provincen, som motsvarade rotefr i hets-a fgift, genom Landshofdinge-Embetets åtgärd den 27 Juni 1815» skola blifvit förklarade ej mera komma att utgå ; 2:0 af Olof Lindbäckj äfvenledes från Hallands Län, sorn hufvudsakligen instämt med Bengt Gudmundsson, och tillika åberopat, hurusom ifrågavarande hemman vid deras afträdande till Sverige af Danska Kronan genom Roeskildska Fredsfördraget 1658, Pacta och Fredsfördrag i Lägret för Köpenhamn 1660 och Malmö Recess 1662 samt Händfästningen af samma år, högtidligt blifvit försäkrade om lika förmonliga vilkor för ali framtid* som dessförinnan varit dem tillerkände,.
Stats- samt villni. Besv.- och Ekon.-Utskotlens Betänkande, N:o 84.
5 Efter granskning af de handlingar, motionärerne företett och Utskotten i öfrigt baft att tillgå, få Utskotten först redovisa för de deraf inhemtade förhållanden, sorn, efter Utskottens åsigt, böra tagas i öfvervägande vid pröfning de framställde förslagen» Sedan Provincen Halland blifvit år i645 förpantad till Sverige, och sedermera, tillika med Skåne och Blekinge, gen sm Roeskildska Freden i658 till Svenska Kronan afträdd; så bestämdes i Malmö Recess den 18 September 1662, äfvensom genom Handfästningen till Ridderskapet och Adeln af samma dag, huruledes nämnde Provincer ”skäligen måtte blifva regerade, ” äfvensom de föreskrifter y hvarefter ''Kongl. Mapts Ministrar och Betjente, å den ena, och Kongl. Mapts trogne undersåtare i landet, å den andra sidan, hade sig att rätta.”
Dervid stadgades ock, att Ridderskapet och Ädeln skulle oturberadt förblifva vid sine gamla privilegier, äfvensom med sitt vanliga sätt och manér angående rusttjensten och knecktehallet.
” Då Konung Cari. XI fattade beslutet att, 1 stället för de vanliga utskrifningarne i landet, inrätta den redan förut under Drottning Christinas tid påtänkte ordinarie voteringen, ville han, ehuru enväldig, likväl icke pålägga inråname densamma emot deras vilja.
Vid Riksdagen if)83 ingick han derföre öfverenskommelse med Fullmägtige från de fleste af Sveriges Provincer, i kraft hvaraf de åtoge sig att, enligt de slutne knecktecontracten, uppsätta visse Regementen; men Skåne, Halland och Blekinge voro icke inbegripne i denna anstalt, i stället hvarföre de förut ö fl i ga utskrifningarne inom dessa Provincer fortforo och utgjordes, antingen in natura eller med penningar eller annan tunga, allt efter som de utfärdade Utskrifnings-Instructionerne in ne höll o.
Så t. ex. förekommer i ett contract ”med allmogen utaf skatte- och kronohemman i Halland” af år 1648, att den, emot visse utlagor i penningar, ibland annat blifvit befriad från utskrifnings-penningarne på manskapet; och i Kongl. Brefvet den 7 Januari 1662, att allmogen i Halland erhöll frihet för utskrifning, men skulle deremot årligen af hemmanet derföre betala 5 daler silfvermynt, en utlaga, sam dock undergick förändringar.
Att utskrifningen eller de i stället derföre erlagde så kallade utskrrfnings-penningarne utgingo af utsockne-frälsehemmanen i Halland vid dessa tider, synes sålunda vara klart, och att äfven, efter det Indelningsverket hufvudsakligen var inrältadt, detta förhållande fortfor, kan man sluta, af 6 Stais- samt Allm. Best>.~ och Ekon.-Ulskottens Betänkande, N:o 84. blanc! annat, högsLbemälde Konungs
Bref ti i I General-Majoren GustafTungel af den 24 December 1692, angående förmedling af utskrifnings-penningarrie i Halland, hvilket Bref innehåller, alt en af Konungen tillförordnad Comité" upplyst, att, enligt 1648 års Goutract, ”allmogen i Proviucen utaf skatte- och krono, för ulskrifnings-penningar på manskapet, Konungsoch Malskalten”, in. ni.
, skulle betala, en del Härader 20, endel 18 och en del i5 Daler Silfvermynt af gården, och deremot ”för allt ofvantalle vara befriade” — samt alt de åtnjutit denna frihet intill ifiyö. ”då utskrifningen blef satt på manskapet, som sedermera anno 1680 på penningeafgift ankom och först till 5 Dalei, sedan till 4 Daler och andeligen till 3 Daler vardt modereradt, men frälset till 2 Daler, undantagandes veckodags- och insockne-f räls et, sorn derföre alldeles har varit befriadt;’’ hvarjemte
Commilterade tillstyrkt utskrifnings-penningarnes nedsättande för skatte- och kronohemman och till och med upphörande för frälset; men Kongl. Maj:t har, jemte utlåtande om de förre hemmanen, förklarat: ”än mindre skäl och orsak hafva WI att bifalla Commissariernes mening derutinnan, att antingen utskrifning.s-penningarne på Adelns gamla friilsegods måtte upphäfvas, eller ock till io|:<lels öre på hvar person modereras, äfvensom de intet äro begripne under 1648 års Contract, ej eller äro de med större ulskrifnings-penningar besvärade, än deras grannar uti Skåne.”
Tillika nedsattes utskrifnirigs-penningarne för allmogen af skatte-och kronohemman till 2 Daler, så att de blefvo lika med dem, som eilades af frälsehemmanen, hvarförutan förordnades, att utskrifningarne helt och hållet skulle afskaffa.?, och i stället nämnde penningar utgå, i enlighet med de ’’roterings-längder,” som efter mantals-längdeine upprättades.
Rotering af Provincen Halland hade dock sedermera blifvit anbefalld och af Kongl. Mnj:Is
Bref den 27 Januari 1721 inhemtas, alt krono- och skatte-bönderne i Norra Halland sökt att, ”äfvensom utsockne-frälse, slippa den anbefallda roteringen,” hvaröfver Kongl.
Maj:t förklarat, att, ehuruväl hvarken utsockne-frälse eller desse krono- och skattebönder i Norra Halland med skiil och fog borde sig en sådan rotering undandraga, hvilkenderas vederlikar i andra landsorter äro undergifne, helst dem detta mycket lindrigare faller, än dem, som indelde blifva, och de derigenom skulle komma alt slippa de 2
Daler silfvermynt ulskrifnings-penningar af hvarje mantal, som de eljest årligen utgöra, — — — icke dess mindre vill Kongl. Maj:t i Nåder lemna slika krono- och skattebönder uppskof och anstånd Siats- sami Allm.
Ben v.- och Ekon.- TJ t skol tens Betänkande, ti:o 84. 7 härmed, och med sjelfva manskapets utgörande till nasta Ständernes sammankomst.
Sedan härefter Ridderskapet och Adeln den 16 October 1723 erhållit sine Privilegier, deruti de försäkrats om ett orubbadt bibehållande af deras rättigheter, så inrättades den 16 Januari ij3g, enligt derom slutadt Contract, den så kallade Båtsinans-roteringen i Halland å de Kronooch Skattehemman, hvilka varit underkastade utskrifning eller utskrifningspenningar, men denna rotering sträckte sig ej till de utsockne frälsehemmanen, hvilkas egare ej åtaga sig densamma.
Försök blefvo likväl gjorde att få äfven dessa hemman roterade, ty Amiralitets-Collegium hade uti den lill 1756 års Riksdag- afgifne Berättelse, angående det i Halland beli 1111 i g a ulsockne-frälsets rotering till båtsmanshåll, hemställt, alt detsamma måtte dertill indelas; men, sedan upplyst blifvit, alt förhållandet angående såväl de Halländske som Skånske utsockne frälsehemmanen, jemte deras förbindelse att erlägga utskrifningspenningar, så länge icke, vid påträngande nöd, verklig utskrifning försigginge, härledde sin upprinnelse från de rättigheter, som efter desse Provincers återgång till Svenska Kronan varit Ridderskapet och Adeln derstädes förundte/>ch genom en derefter förordnad Indelnings- och Skatlläggnings-Commission fastställde, samt att detta frälse således varit undantaget såväl från det der i Länet tillförne inrättade ryttarehåll, som vid dess förvandling först till indelning och sedan till rotering af båtsmän, vid hvilken förmon och rättighet
Adeln alltsedan bibehållits; så förklarade Kongl. Maj.t, uti Nådig Skrifvelse af den 7 September samma år, af anförde orsaker: ”Ty kunna WI icke bifalla att till den påsyftade förstärkning af båtsmanshållet låta Hallands utsockne-fralse inroteras, utan pröfve i Nåder skäligt, att samma frälse måtte efter förra vanligheten vid utskrifningspenningarnes utgörande, i stället för rotering, för nu och framtiden bibehållas.”
Sådant var förhållandet med de Halländske utsockne frälsehemmanen, då, vid 1810 års Riksdag, Rikets Ständer fattade det beslut, alt, såsom det första medel till Rikets ökade försvar, all då inom dess gränsor varande oroterad jord, af hvad namn och beskaffenhet den vara kunde ('Militiae-Boställen endast undantagne), så snart Riket med krig hotades eller oroades, skulle genast uppsätta och med beklädnad förse det emot samma jord svarande försvars-manskap.
Denna extra rotering försiggick snart derefter äfven å de utsockne frälsehemmanen i Halland, hvilka icke destomindre fortforo med utskrif 8 Sluts- samt Allni. Besv.- och Ekon.-Utskoltens .Betänkande, JV:o 84-. ningspenningars erläggande uti 3:ne fögderier till och med år 18125 men uti det fjerde fögderiet endast lill och med år i8i 1 , då desamma upphörde, i anseende dertill, alt extra roteringsmanskapet utgick i och för Sveriges dåvarande krig.
Sedan härefter Landsböfdinge-Embelet i Hallands Län hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställt, ”om icke de i Länet varande utsockne frälsehemman , hvilka, såsom i ordinarie båtsmanshåll ej inroterade, årligen utgjort rote- eller utskrifningspenningar med 3a sk. för hvarje å hemmanet befintlig mansperson, öfver i5 år, derefter och sedan hemmanen blifvit med extra rotering belagde, mätte, i likhet med roterade Kronohemman, från berörde afgift fri ka 1 las, så hade Kongl. Majit, genom Nådigt Bref den 25 Maj 1813, uppå Rikets Ständers den 3 Juni 1812 gjorda underdåniga hemställan, samt i betraktande af de förändringar, Statens ordinarie inkomster undergått, anbefallt, att nämnde afgift skulle upphöra.
Vid i8a3 års Riksdag förekom hos Rikets Ständer fråga om påyrkad jemkning af extra roteringen i Riket, sedan Rikets Ständer, genom underdåniga Skrifvelse!- af den 10 Augusti 1812 och den 8 Augusti 1815, fästat Kongl. Majlis
Nådiga uppmärksamhet på den olikhet, som vid verkställighet af Rikets Ständers, vid 1809 och 1810 årens Riksdag, fattade beslut, angående all dittills oroterad jords indelande, till utgörande af extra rotering under krig, inträffat i fördelningen af detta onus emellan de dertill, skyldige hemman, samt Rikets Ständer på sådan grund anhållit, att, genom Kongl. Majlis
Nådiga föranstaltande, denna nya rotering måtte undergå en billig jemkning, för hvilken Rikets Ständer jemväl uppgifvit vissa grunder; så hade vid 1823 års Riksdag Kongl. Majit, som funnit de för rotejemkningen af Rikets Ständer utstakade grunder icke vara med fullkomlig tydlighet bestämde, till Rikets Ständer öfverlemnat alla till ärendet hörande handlingar, med förklarande, att, efter det Rikets Ständer sig deröfver i underdånighet utlåtit, Kongl. Majit ville fatta Sitt Nådiga beslut i ämnet och låta utfärda nödige förekrifter för roteringsjemkningens definitiva fullbordande.
I anledning häraf, och i afseende å frågan om, hvilken jord borde uti extra roteringen ingå, och hvilken derifrån borde befrias, utläto sig Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse till Kongl. Majit af den 17 December 1823, bland annat 1 ”Vidare och i betraktande deraf, alt, efter hvad Stats- samt Allm. Besv.- och Ehon.-U(sköttens Betänkande, N:o 84. r) Iivacl, genom Rikets Ständers år 1810 fattade beslut, varit åsyftad t, extra voteringen endast borde träffa så kallad privilegierad jord, samt att derifrån således äfven böra skiljas alla hemman och lägenheter af kronoskatte- och frälse-natur, hvilka, enligt Författningarne, äro underkastade ständig rotering, anse Rikets Ständer &e. Sedan, till följd af denna Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, Kongl. Maj:t låtit den 20 December 182Ö utfärda Nådig Instruclion, hvarefter de tillförordnade Committerade, till förrättande af den beslutade extra roterings-jemkningen, hade sig att rätta; så afläto Rikets Ständer vid 182Q års Riksdag till Kongl. Maj:t en underdånig skrifvelse, deruti Rikets Ständer, i afseende å den ordinarie roterings-skyldighet, som Committerade föreslagit att utgöras af de hemman och lägenheter, hvilka, enligt sin natur, borde draga en slik tunga, anhållit, att, då, emot 73 och 80 §§.
Regerings-Formen, en sådan tillökning i ordinarie knecktehållet icke kunde till någon verkställighet befordras, innan Rikets Ständer derom beslutat, deri af Committerade föreslagna tillökning i ordinarie knecktehållet, genom en del kronoskatte- samt frälsehemmans och lägenheters åläggande af ett ordinarie roteringsbesvär, derifrån de dittills varit befriade, såsom blott innefattande den förberedande åtgärd, som af Rikets i8a3 församlade Ständer varit åsyftad, icke mätte lill någon slags verkställighet befordras, innan Rikets Ständer, efter emottagande af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, fått tillfälle alt sig derom utlåta, med den beslutanderätt, som vore Rikets Ständer, genom omförmälde §§. i Regei ings-Formen förbehållen och försäkrad; med anledning hvaraf Kongl. Majit läcktes i Nådig skrifvelse lill Rikets Ständer (N:o 21) af den 18 Januari 1 834 > tillkännagifva, bland annat, att, då de af Kongl. Maj:t förordnade åtgärder för orolerad jords indelning till ordinarie rotering, endast ufsåg ärendets ordentliga behandling innan detsamma lill Rikets Stanler öfverlemnades, hade någon verkställighet af den föreslagna tillökningen i ordinarie roteringen icke kunnat inträffa, hvarföre någon sådan icke eller vore att återkalla.
Emedlertid hade bemälde Commillcrale redan 1826 företagit extra roleringsjemkningen i Halland, samt dervid funnit, att extra rotering borde utgöras äfven af utsockne frälsehemman i Provincen; hvarjemte Commillerade öfverlemnat amuel till Kongl. Majlis vidare Nådiga pröfning.
Förvaltningen af Sjö-Ärendena och Kongl. Kammar-Collegium, öfver är en Bih. till R St.
Fröt. 1840.
4 Sami. 2 Jfd. 18 Häftet. X IO Slats- sami Allm. Besv.- och Ehon.-Ulshottens B etan hände, N:o 8±.
Jet hörde, förklarade uti underdånigt utlåtande af den 3 November 1828, att de viii ansågo Committerade icke halva saknat anledning att åsätta utsockne f iilsuhemmanen extra rotering, men alt de dock ansågo sig böra hemställa, huruvida icke dessa hemman, äfvensom uppräknade lägenheter af utsockne frälse natur, borde ordinarie rotering påföras, på den grund, alt 14 §■ ' Riksdagsbeslutet den 3 Januari 1633 föreskrefve, att frälsehemman i Riket, utan undantag, voio rotering underkastade, och Kongl» Resolutionen den 27 Januari 1721 förklarade utsockne frälsehemmanen lili Halland skyldige alt draga rotering, ehuru uppskof dermed då lein imil es , samt slutligen 2 §. af Kongl. luslruclionen den 20 December i8a5 stadgade, att frälsehemman, hvilka, enligt Förfallningarne, äro underkastade ständig rotering, skulle från extra roteringen uteslutas och ordinarie rotering åläggas, deruti undantag för Halland icke skett.
Genom Nådigt Bref den 2 November iS33, förklarade sedermera Kongl.
Majit, att Committerade origtigt förfarit, bland annat, då de, emot nyssnämnde Instmelion, påfört hemman, lägenheter och qvarnverk af utsockne frälsenatur extra, i stället för ordinarie, rotering; hvarföre så val af denna, som andra orsaker Kongl.
Majit, med ogillande af livad Cömmilterade lillgjort, fann för godt alt till förnyad handläggning af Committerade återförvisa ämnel i hela dess vidd, samt derjemte ålägga Committerade att, utan hinder af förut vidtagne åtgärder och beslut, i vederbörlig ordning ånyo rotera “’så väl den privilegierade, sorn icke privilegierade, af ålder oroterade, jorden’*, sedan likväl förut vidtagits de förberedande anstalter, och infordrats de upplysningar, som, för ärendets fullständiga behandling och oförhindrade afslulande tilläfventyrs kunde finnas nödige; hvaremedlerlid prestation af tillökt ordinarie rotering hvarken in natura eller med annan rotefrihets-afgift, än den Bevillningssladgan föreskrifver, skulle ega rum, innan Kongl. Majit derom vidare föiordnat.
I anseende härtill, företogo Committerade åter extra roterings-jemkningen i Halland; men då härvid flere utsockne frälsebemmansegare ingå f v» skriftliga protester emot dessa hemmans åläggande af ordinarie rotering, ansågo Committerade sig böra, innan roteringen verkställdes, underställa frågan Kongl. Majrts
Af sådan anledning hördes återigen Förvaltningen af Sjö-Ärendena och KammarCollegium, sorn, i sitt den 16 September 1867 afgifne utlåtande, sökte utveckla de skäl, på grund af hvilka de ansågo ifrågavarande hemman böra Stats- sami Allm.
Besv.-och Ekon.-UtsRollens Betänkande, N:o 84.
II ordinarie roteras; hvarefter Kongl. Maj:t, genom Nådig Skrifvelse af den a { Oclober 1887, anbefallt Commillerade alt, i afseende å fråga oin rotering å jord af utsockne fralsenatur, ställa sig till underdånig efterrättelse de klara och tydliga föreskrifter, sorn i Kongl. Brefvet den a November 1833 blifvit meddelade.
Härefter bär roterings-jemkningen blifvit verkställd, och, i enlighet med de gifna föreskri (terne, ordinarie rotering påförd de utsockne frälsehemmanen i Halland.
Men häröfver hafva åtskilliga af dessa hemmansegare hos Kongl. Maj:t sig i underdånighet besvärat.