Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af de svar härå, som hittills kunnat komma Telegraf-styrelsen tillhanda, inhemtas, att innevånarne i följande städer åtagit sig: i Upsala, att årligen för dervarande telegrafstation såsom hyresmedel betala 300 R:dr, dock med förbehållen rättighet att, i händelse omständigheterna så fogade, i stället för nämnda hyresbidrag framdeles upplåta tjenlig lokal för stationen; i Lund,, att till hyresersättningen för dervarande telegrafstation bidraga med jemväl 390 R:dr årligen, från början af år 1863 och tillsvidare; och i Halmstad, att för enahanda ändamål, från och med innevarande år och efter hvarje års slut, af stadskassans medel utbetala 100 R:dr, dock under vilkor, att dervarande telegrafstation kominer at.t bibehållas i den klass, hvartill den nu hörer; samt att staden Wenersborg, jemlikt Styrelsen tiilhandakommet utdrag af protokollet, hållet inför Magistraten den 8 sistlidne
December, äfven denna gång undandragit sig allt bidrag till bekostande af lokal för telegrafstationen derstädes, såsom skäl hvartill hufvudsakligen blifvit anfördt, att stadskassan, i och för hvarjehanda regleringsåtgärder efter den år 1834 inträffade eldsvåda, ännu vore betungad med skuld, att ytterligare skuldsättning egt eller snart måste ega rum för uppförande af åtskilliga allmänna byggnader, samt att stadens innevånare helt nyligen anslagit 300,000 R:dr för ti 11 vägabringan de af jernväg från Herrjunga öfver Wenersborg tili Uddevalla. - 294 — Deremot har Telegraf-styrelsen ännu icke erhållit någon underrättelse om ntgången af dess, på grund af Revisorernes ifrågavarande anmälan, i ämnet likaledes gjorda framställningar rörande telegrafstationerna i Södertelje, Orebro och Mariestad; anhållande Telegraf-styrelsen, att framdeles få i underdånighet meddela de svar, som från dessa tre städer ingå.
Vidkommande slutligen den i andra punkten gjorda anmärkning emot Optiska Telegrafinrättningens hufvudbok för år 1860, har densamma af vederbörande redogörare blifvit till riktigheten erkänd, och kommer det anmärkta beloppet, 51 R:dr 47 öre Riksmynt, att uti näst afgifvande redogörelse för nämnda Inrättning behörigen upptagas.
Herman Uddenberg, Rong], Förvaltningens af sjöärendena underdåniga utlåtande öfver hvad Rikets Ständers Revisorer hemställt och erinrat vid granskning af 5:te hufvudtitelns räkenskaper för år 1860.
Medelst nådig remiss af den 24 sistlidne Oktober, uppå ett transsumt af Rikets Ständers sednast församlade Revisorers underdåniga berättelse om verkställd granskning af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning år 1860, har Eders Kongl. Majit anbefallt
Förvaltningen af sjöärendena att, efter vederbörandes hörande, öfver de i nämnde transsumt förekommande anmärkningar underdånigt utlåtande till Eders Kongl. Majit afgifva; och har fördenskull, efter det Befälhafvande Amiralens i Carlskrona samt Befälhafvarens vid Flottans härvarande station underdåniga yttranden rörande sagde anmärkningar blifvit infordrade och hit inkommit, Förvaltningen, med öfverlemnande af dessa yttranden samt återställande af den remitterade akten, nu skolat i underdånighet andraga följande:
I anledning af Revisorernes förmälan, att de, efter tagen kännedom om hvad såväl Förvaltningen af sjöärendena som Befälhafvande Amiralen anfört, beträffande det i — 295 — sistlidet års
Revisorers berättelse om då verkställd granskning af Förvaltningens och stationernas räkenskaper framställda förslag, att hvarje fartyg af större cert måtte erhålla särskildt konto, ansett sig böra hemställa, det erforderliga åtgärder måtte vidtagas, hvarigenom vederbörande kunde sättas i tillfälle att uppfylla den vid flere föregående revisioner uttryckta önskan om en sådan ändring i bokföringssättet, som lättast ledde till det dermed åsyftade ändamål, eller möjligheten att erhålla en klar öfversigt af hvarje större fartygs nybyggnads- och underhållskostnad, får Förvaltningen, som uti underdånigt utlåtande af den 27 December 1860 öfver Rikets Ständers samma år församlade Revisorers om granskningen, bland annat, af Flottans räkenskaper afgifna berättelse, med derutinnan framställda anmärkningar, rörande sjelfva sättet för redovisningen af anslagen tili Flottans materiel, i underdånighet tillstyrkt, att, för den händelse Eders Kongl.
Majit skulle finna för godt i nåder förordna, att förslag till nytt reglemente för redovisningen vid Flottans stationer borde uppgöras, utarbetandet af detsamma måtte, på sätt Revisorerne hemställt, uppdragas åt en särskild kommitté af sakkunnige personer, som skulle ega att vid sagde stationer direkte förskaffa sig alla de upplysningar, som för ändamålets vinnande kunde erfordras, nu berörde tillstyrkan i underdånighet förnya.
I afseende åter på den af Revisorerne för innevarande år, i likhet med dem för de tvenne föregående åren, gjorda framställning om nödvändigheten deraf, att de för närvarande skiljda anslagen till Flottans underhåll och nybyggnad blifva under en titel sammanförda likasom de voro före 1850—1851 årens riksmöte, får Förvaltningen underdånigst anföra, att
Förvaltningen visserligen vidblifver sin i ofvanberörda underdåniga utlåtande af den 27 December 1860 yttrade mening, att den af Revisorerne föreslagna åtgärden i nyssnämnda hänseende skulle leda till förenkling, men att, i betraktande af sedermera inträdda förändrade förhållanden, Förvaltningen anser ifrågavarande sammanföring af anslagen först vid den tidpunkt kunna och böra ega rum, när en mera tidsenlig sjökrigsmateriel, än den nu befintliga, hunnit anskaffas, för hvilken åsigt Förvaltningen jemväl hemtar stöd deraf, att i Eders Kongl. Maj:ts till Rikets nu församlade Ständer den 24 nästlidne Oktober aflåtna nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof, i hvad femte hufvudtiteln rörer, för nästa statsregleringsperiod dels äskats, att nuvarande anslag för Flottans underhåll må bibehållas och dels afsetts beredande, på sätt i den nådiga propositionen närmare omförmäles, af nödige medelstillgångar särskildt i och för Flottans nybyggnad, eller anskaffande af ny sjökrigsmateriel, och af hvilka tillgångar den, som är påräknad att erhållas för slopade fartyg, skulle, jemlikt Eders Kongl. Maj:ts nådiga bref den 18 sistlidne November, till en särskild fond för krigsfartygs byggande ingå.
Beträffande slutligen det af Revisorerne anmärkta förhållande, att utrymmet i båtsmanskasernen för den till tjenstgöring vid Stockholms station uppfordrade styrka vore, med hänsyn till manskapets helsa och trefnad, otillräckligt, får Förvaltningen underdånigst anmäla sig icke hafva något att tillägga det underdåniga yttrande, som i detta ämne af Stationsbefälhafvaren afgifvits; varande den af Stationsbefälhafvaren åberopade skrifvelse af den 14 sistlidne Juni, med framställning i fråga om gamla sjukhusbyggnadens å Kastellholmen ombyggnad, eller dylik framställning som den, hvilken i likaledes åberopade skrifvelsen af den 2 Oktober 1854 innefattas, till Eders Kongl.
Majit öfverlemnad i Förvaltningens underdåniga skrifvelse den 13 sistlidne — 296 — September, med förslag och beräkningar öfver raedels-behofven å riksstatens femte hufvudtitel under nästa statsregleringsperiod.
Förvaltningen framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stor mäktig ste, Aliernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter, C. S.
ANNERSTEDT. C. B. LILLIEHÖÖK. J- B- KLEMAN. G. E. HOLM, Referent.
A. Falkenstedt.
Befälhafvande Amiralens vid Carlskrona station af Flottan underdåniga utlåtande, angående Rikets Ständers Revisorers framställningar vid granskning af denna stations räkenskaper.
Öfver de underdåniga framställningar, som Rikets Ständers Revisorer andragit uti deras underdåniga berättelse om verkställd granskning af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning för år 1860, får jag, hvad beträffar Flottans station i Carlskrona, nu i underdånighet mig utlåta:
Re visorerne hafva här framställt sin önskan, att erforderlige åtgärder skulle vidtagas, hvarigenom sattes i tillfälle att uppfylla den vid flere föregående revisioner ut - — 297 — tryckta önskan om sådan ändring i bokföringssättet, som lättast leder till möjligheten att erhålla en klar öfversigt af hvarje större fartygs nybyggnads- och underhållskostnad.
Som jag härutinnan är af enahanda åsigt med Rikets Ständers Revisorer och jemväl finner hvad Befälhafvande Amiralen under den 6
December 1860 öfver då gjord enahanda framställning i underdånighet yttrat, för ändamålet tillfyllesfgörande, får jag endast i underdånighet åberopa och bifoga ett transsumt af samma underdåniga yttrande. Yid § 3.
Hvad Rikets Ständers Revisorer härutinnan yttrat om nybyggnads- och under hållsanslagens sammanslående under en titel, får jag äfven i underdånighet förorda, under åberopande af hvad Befälhafvande Amiralen år 1860, i det ofvanomförmälda under dåniga utlåtandet, som här bifogas, redan yttrat.
Yid § 5.
Kammar-rättens redan under den 17 Januari innevarande år gjorda enahanda erinran, om saknadt inventeringsdokument öfver 1860 års kontanta behållning i Flottans härvarande kassa, blef inventeringsdokumentet, som
Kassören af glömska underlåtit att bifoga kassaräkningen, insändt till Kongl.
Kammar-rätten i skrifvelse den 30 sistlidne Januari.
Carlskrona, Befälhafvande Amiralens Kansli, den 28 November 1862.
EHNEMARK. G. Trägårdh. (Transsumt.) Underdånigt Utlåtande.
I följd af Eders Kongl. Maj:ts nådiga remiss den 26 sistlidne Oktober uppå Rikets Ständers sednast församlade Revisorers berättelse, angående verkställd granskning af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning år 1858 och dervid framställda anmärkningar vid Flottans räkenskaper, får jag i underdånighet afgifva utlåtande.
Vid § 2, Revisorerne hafva ej funnit bokföringssättet vid Flottan fullt tillfredsställande, emedan det ej lemnar alla de upplysningar, sorn det kunde och borde erbjuda.
Anledningen härtill måste sökas uti det långt för detta gjorda yrkandet om minskning i de civile tjenstemännens antal, och då just sådane upplysningar om hvarje arbetes beräk 38 - — 298 - nade kostnad, som nu af Rikets Ständers Revisorer ifrågasattes, ansågos obehöfliga vid 1837 års reglering och derföre de tjenstemän, som för sådana beräkningars verkställande funnos anställde, indrogos, blef ock bokföringssättet genom Eders Kongl. Maj:ts nådiga reglemente för tjenstgöringen och ekonomien vid Flottans stationer uti denna del väsendtligen förändradt.
Likväl har kostnaden för alla nybygggnader, dertill särskilte anslag varit bestådde, alltid blifvit beräknad och uppgifven.
Att deremot äfven för den mängd af större och mindre underhållsarbeten, som förekomma, hålla särskilda journaler och visa deras kostnader, skulle ovilkorligen medföra en tillökning i den tjenstepersonal, som numera är inskränkt till det nödvändigast minsta antal för de efter nuvarande reglemente förekommande arbeten.
Då civilpersonalen vid Flottans stations i Carlskrona alla Kanslier, Krigsrätt, Kontor och förråder uppgick till ett antal af 65 personer, nedsattes detta år 1837 till 54.
Ar 1858 inskränktes ytterligare denna personal till 43, men om dertill läggas 4 arfvoden, hvilka såsom skrifvarhjelp komma att utdelas åt 4 antagne personor, till 47.
Detta ådagalägger endast huru mycket man sökt genom förråders och tjenstebefattningars sammanslående och ärbetets förenklande kunna inskränka personalen till det högst nödvändiga antalet.
Jag har härigenom icke velat motsäga Revisorernes åsigt derom, att hvarje fartygs kostnad borde vara känd och likaså det årliga underhållet, men då Rikets Ständers Herrar Revisorer yttra, att det af dem förordade bokföringssätt icke innebär sådan vidlyftighet, att deraf föranledda göromål ej skulle kunna medhinnas, är detta endast så till vida riktigt, att om perspnalen är relativ emot det ökade arbetet, så kan det sednare äfven medhinnas.
Efter Öfverkommissariens och kontorsförmännens hörande, hafva de samfäldt erkänt riktigheten af en sådan förändring i reglementet, som Revisorerne yrkat, men ock förklarat, att det arbete, som förorsakades genom extrahering af en ökad mängd af arbetsoch dagsverksjournaler och uträkningar af materielens och tillverkningarnes kostnad äfvensom dagsverkskostnaden vid alla arbeten, icke kunde åstadkommas med mindre än att i Sjömilitie-kontoret anställdes en ny tjensteman och i Yarfskontoret en samt hos Materialförvaltaren, som härigenom äfvenledes finge ett ganska betydligen ökadt arbete, en, eller tillsammans tre biträdare utöfver nuvarande civilpersonal.
En omarbetning af Flottans nuvarande reglemente för tjenstgöringen vid stationerne har länge varit af behofvet påkallad, helst en mängd föreskrifter i samma reglemente dels blifvit förändrade, dels utgått, dels fordra en omredigering, om Rikets Ständers Revisorers yrkande om nytt redovisningssätt skall vinna nådigt afseende.
Rikets Ständers Revisorer förmena, att icke någon redogörelse för de nybyggnader, hvartill nybyggnadsanslagen blifvit använde, finnes, hvarföre nuvarande redovisningssätt icke hindrar att ju icke anslagen till Flottans nybyggnad användas till Flottans underhåll och tvertom.
Detta måste likväl vara grundadt på något missförstånd om rätta förhållandet, ty när anslag är lemnadt till nybyggnad uppköpas nödige materialier dertill, hvilka upphandlingar, såsom Herrar
Revisorer jemväl omförmält, afföras på nybyggnadstiteln, och om, såsom äfven för alla större nybyggnader varit förhållandet, särskild liqvid för ett nybyggnadsarbete är anbefalld, upprättas en sådan vid arbetets slut och ingår till Kongl. Förvaltningen af sjöärendena.
Hvad dervid kan anmärkas är deremot, att alla dagsverken af timmermän och handtverkare med deras underbefäl, som hafva sin aflöning på särskild stat, icke äro beräknade eller lagde på arbetet, hvilket dock, för att beräkna arbetets sanna kostnad, borde ega rum. — 299 — Hvad Herrar Revisorer uppgifvit sig känna om bokföringssättet inom Europas största Mariner, der antalet fartyg är mångdubbelt större än det svenska Marinen sannolikt kommer att uppnå, är en kännedom, som utan tvifvel vid blifvande omarbetning af reglementets föreskrifter och bokföringsmethod kan blifva till mycket gagn; dock lärer utan tvifvel den personal, som användes, vara lämpad efter det arbete, som förrättas; och synes, att döma åtminstone af franska Marinens rullor, den civila tjenstemannapersonalen der vara, i förhållande till Flottans storlek, vida mer omfattande och mångtalig än hos oss.
Huruvida en påkallad förändring må komma att ega rum, torde bero på Eders Kongl.
Maj:ts nådiga beslut.
Vid § 3.
Hvad beträffar den af Hedrar Revisorer yrkade förändring med anslagen till Flottans nybyggnad och underhåll, så att dessa, i stället för det sedan 1850 års riksdag skiljda anslaget till "nybyggnad och underhåll", hädanefter åter måtte sammanslås, tyckes detta hafva skäl för sig, emedan Eders Kongl. Majit derigenom bättre blifver i tillfälle att fördela medlen till de arbeten, hvartill de lämpligast och i främsta rummet böra användas.
Carlskrona, Befälhafvande Amiralens Kansli, den 6 December 1860. S. 31. v. KRUSENSTIERNA. G.
Vidimeras ex officio: G. Trägårdh. Befålliafvarens för Kongl. Flottans station i Stockholm underdåniga utlåtande i anledning af en utaf Rikets Ständers Revisorer år 1862 gjord framställning.
På grund af Eders Kongl. Majits nådiga befallning i remiss den 24 sistlidne Oktober, i anledning af anmärkningar, upjltagna i bifogadt transsumt af Rikets Ständers Revisorers afgifna underdåniga berättelse om verkställd granskning af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år — 300 — 1860, — har Kongl. Förvaltningen af sjöärendena anmodat mig, att med underdånigt utlåtande inkomma; och får, till åtlydnad häraf, jag, i afseende å den af anmärkningarne, som rörer denna station och förekommer i 4 §, innefattande, hurusom Rikets Ständers Revisorer vid besök å Flottans härvarande etablissement funnit utrymmet i båtsmanskasernen för den till tjenstgöring vid stationen vanligen uppfordrade styrkan vara, med hänsyn till manskapets helsa och trefnad, otillräckligt, underdånigst anföra, att det anmärkta förhållandet sedan längre tid tillbaka varit vid stationen insedt och att, till följd deraf, tillfälliga åtgärder vidtagits, hvarigenom utrymme i andra lokaler kunnat provisionelt beredas för de båtsmän, som varit uppfordrade till sommartjenst, så att blott de till årstjenst uppfordrade båtsmän äro i båtsmanskasernen inlogerade.
Sjelfva kasernrummen derstädes synas emellertid, enligt numera antagna åsigter om sådana bostäders beskaffenhet, vara allt för låga, men för denna olägenhets afhjelpande skulle erfordras icke så obetydligt penningeanslag, i brist hvaraf hittills måst bero vid de tillfälliga åtgärderna; men då kasernutrymmets otillräcklighet blifvit af Rikets Ständers Revisorer anmärkt, skall, så snart sig visat, huruvida antalet af den båtsmansstyrka, som skall uppfordras till tjenstgöring vid stationen, kommer att undergå någon förändring, jag icke underlåta att föreslå de åtgärder med kasernen, som omständigheterna påkalla; anhållande jag härvid underdånigst, att få fästa Eders Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet på de förslag till beredande af ökadt kasernutrymme, förmedelst den så kallade gamla sjukhusbyggnadens på Kastellholmen ombyggnad, som Stations-befälhafvaren härstädes i skrifvelser till Kongl. Förvaltningen af sjöärendena redan den 2 Oktober 1854 och nu sednast under den 14 Juni innevarande år framställt, och genom hvilken föreslagna kasernbyggnad, ehuru egentligen afsedd för de till sommartjenst uppfordrade båtsmän, emellertid, genom inlogerande derstädes under vintern af en del utaf årstjenarestyrkan, kunde beredas ökadt utrymme i gamla båtsmanskasernen.
Stockholm af Kongl. Flottans Stations-befälhafvares Kansli den 2 December 1862.
JOIf.
LILLIEHÖÖK. O. A. Sundin.
Kommerse-kollegii underdåniga utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers anmärkningar vid åtskilliga Navigationsskolors inventarieförteckningar.
Genom nådig remiss har Eders Kongl. Maj:t anbefallt
Sitt och rikets Kommersekollegium att inkomma med underdånigt utlåtande, i anledning af hvad Rikets Ständers Revisorer, uti afgifven berättelse.'om verkställd granskning af statsverkets samt andra — 301 — af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1860, anmärkt vid åtskilliga af Navigations-skolornas inventarieförteckningar.
Till fullgörande af denna nådiga befallning, har Kollegium i ämnet infordrat yttrande af Direktionerna för Navigations-skolorna i Stockholm, Götheborg, Gefle, Wisby och Hernösand, hvilka till Kollegium inkomna yttranden härhos i underdånighet bifogas.
För egen del och hvad angår den af Rikets Ständers Revisorer gjorda anmärkning, att flera af de effekter, hvilka i nämnde skolors inventarieförteckningar finnas såsom förslitna och odugliga afförda, skäligen ej kunna, derest sådant icke behörigen styrkes, antagas vara utan allt värde, får Kollegium i underdånighet anföra, att i 40 ^ af det för Navigations-skolorna i riket den 7 April 1841 i nåder fastställda reglemente föreskrifvet är, att dessa skolors tillhörigheter böra vid slutet af hvarje skolår i Maj månad inventeras af tvenne utaf Skol-direktionens ledamöter.
Af de å Götheborgs, Gefle och Wisby Navigations-skolors inventarieförteckningar för ifrågavarande år meddelta attester synes äfven, att inventeringen af samma skolors effekter blifvit i sålunda föreskrifven ordning verkställd och att dervid de å berörda förteckningar afförda effekter befunnits förslitna samt alltså för skolans behof odugliga och i detta hänseende utan värde.
Enahanda förhållande har ock i afseende å de i Stockholms och Hernösands Na-, vigations-skolors inventarieförteckningar afförda effekter blifvit af dessa skolors
Direktidner intygadt uti de af dem nu afgifna yttranden; hvarförutan Direktionen för Gefle Navigations-skola bifogat ett af tvenne Magistrats-ledamöter, efter verkställd besigtning å de i skolans inventarieförteckning afskrifne effekter, utfärdadt intyg, att de samtlige äro af så dålig beskaffenhet, att en försäljning af samma effekter å auktion ansågs icke komma att inbringa ett emot omkostnaderna för auktionen svarande belopp.
Det kan emellertid antagas, att bland de å öfriga nu omförmälda Navigations-skolors inventarieförteckningar afförda effekter eller bland de sådan skola tillhöriga inventarier, som framdeles befinnas förslitna och till begagnande i skolan oduglige, flere det oaktadt ega så stort värde, att vid försäljning af dem någon behållning kan uppstå; och med afseende härå samt då icke tjenligt är att i skolans inventarieförråd hålla samlade för afsedt ändamål icke vidare användbara effekter, har Kollegium funnit skäligt till
Direktionerna för samtliga Navigations-skolorna meddela föreskrift derom, att sådana skolornas tillhörigheter, som vid de i stadgad ordning verkställda årliga inventeringar befinnas förslitne och oduglige, skola å offentlig auktion försäljas, så snart förrådet af ifrågavarande effekter är så stort, att desamma, enligt Direktionens bepröfvande, anses kunna afyttras till ett belopp, som åtminstone betäcker kostnaden för försäljningen; börande, om dervid någon behållning uppkommer, det influtna beloppet sedermera i skolans räkenskaper redovisas.
Beträffande den uti Revisorernes berättelse derjemte i afseende å Hernösands Navigations-skolas inventarieförteckning för år 1860 förekommande anmärkning, att värdet af skolans behållna inventarier, hvilket, jemlikt det i föregående års räkning utförda belopp och med tillägg af värdet å de under granskningsäret inköpta inventarier, rätteligen utgjorde 3,892 R:dr 31 öre, i räkningen upptages till endast 3,868 R:dr 31 öre, så här, i Direktionens häröfver meddelta förklaring, riktigheten af berörda anmärkning blifvit erkänd samt, på sätt Direktionen anfört, rättelse af nämnda felaktighet äfvensom af den, hvilken, enligt hvad Direktionen tillika anmält, för öfrigt uti ifrågavarande förteckning förefinnes, blifvit gjord i Direktionens skrifvelse åtföljande, öfver skolans inventarier för åren 1860 och 1861 upprättade nya redogörelser, hvilka Kollegium nu tilj — 302 — Eders Kongl.
Maj:ts och Rikets Kammar-rätt öfverlemnar, för att. skolans räkenskaper för nämnde år biläggas.
Den nådiga remissen återställes i underdånighet, och Kollegium framhärdar med djupaste vördnad, Stormäktigste, Allernådigste Konung,!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigsté tjenare och undersåter: F. ÅKERI ÅN. C. F. AF STRÖM. . s. •'.
(Stockholms Navigations-skola.)
Vördsam förklaring.
Af Kongl. Kommerse-kollegium anbefalld att inkomma med förklaring i anledning deraf, att Rikets Ständers Revisorer, efter granskning af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning för är 1860, uti 3 § af deras underdåniga berättelse fästat uppmärksamhet dervid, att uti räkenskaperna för Navigations-skolorna i Stockholm med flera städer finnas såsom förslitne och oduglige afförde åtskilliga förtecknade effekter, deraf en del skäligen ej kunde anses utan allt värde, så framt ej sådant behörigen styrktes, får Direktionen för Stockholms Navigationsskola härmed vördsamt anföra, att uti räkenskapen för 1860, afgifven den 4 Juni 1861, finnas afförde följande förslitne inventarier, nemligen: 15 stycken svartbetsade stolar, med anskaffningsvärde af R:mt R:dr 45: — 2 » Schwartzwalder-ur » » » 30: — 1 » vattenkaraffin med 4 dricksglas » » 2: 50.
1 » karaffinbricka af jernbleck » )) » — 75. 4 » ljussaxar, å 75 öre, » )) » 3: — 2 » spottlådor af gjutgjern » a » 1: 50. samt att: af 15 stycken svartbetsade stolar de icke sönderbrutna delarna blifvit använde att reparera skolans öfriga 24 stolar, hvarå räkning finnes utfärdad af N. Wadstein under N:o 26, ehuru detta deri ej blifvit specificeradt. 2 stycken Schwartzwalder-ur, förslitne och oduglige, finnas, likasom en sönderrostad karaffinbricka, 4 stycken odugliga ljussaxar och lemningar efter 2 stycken spottlådor af jern; och har Direktionen väl beslutat om dessa effekters försäljning å stadens auktionskammare, men vid närmare granskning af deras obetydliga värde ansett sig böra dermed uppskjuta till framdeles, enär transport och omkostnader möjligen icke skulle blifva af det inflytande försäljningsbeloppet betäckte.
JOIL LILLIEHÖÖK. P. M.
LOVÉN. A. T. STARCK. ISAAC MÖLLER. C. E.
FORSBERG.