Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
På lagsökning beroende, men bland säkra lån upptagna fordringar . 27,926 26,822 2,724,020 2,414 213 82,500 4,341 2,868,239 47,435 42 I Malmö. 446 1,367,655 2,000 6(1 40 15,480 4,9 6 2| 19 36| 1,390,544| 19 47 61,9461 41 11,994! 66 | i 1 5,485) 40| I Wisby. 310 149,690 435 150,435 4,780 570 08 08 03 Fördelning på distrikter, näringar och yrken af de år 1859 utgifna lån med omsåttningsrätt.
Götheborgs stad ....
Götheborgs och Bohus Län Skaraborgs Län ....
Elfsborgs d:o ....
106 1,210 463 587 532 R:dr. 92,090 517,710 289,050 301,850! 260,6001 Antal. 1 R'.dr. 1 2,898 1,461,300 Antal.
R:dr. t 54 Mandels- och NäringsDiskontfonduns fördelning.
R:dr. - Transport Malmö Stad Malmöhus Län ....
Christianstads dlo ....
Blekinge d:o ....
Gottlands d:o .... 2,898 1,461,300 75 426 38 88 87,150 546,010 46,390 98,340 128 83,080 Summa 2,898 1.461.300 62 7 7 7 7,890 128 83,080 Näringar och yrken:
Jordbrukare utom bonde- ståndet 138 1 66,850 2 5 78,500 7 5,600 Jordbrukare inom d:o . 2,323 949,1 80 458 497,790 62 37,280 Bergsbruksidkare . . .
Fabriksidkare ....
Handlande 2 28 63 5,500 30,650 67,050 12 23 29,100 62,300 3 3,000 Andra borgare .... 80 44,150 54 43,700 25 13,550 Embets- och tjenstemän, ec- clesiastike, civile och mi- litäre 221 1 77,720 48 63,350 28 21,900 Diverse personer ....
43 20,200 7 3,150 3 1,750 Summa 2,8 9 8 1,46 1,300 627 777,890 128 83,080 eller Landtmanna-näringar 2,463 1,121,530 483 5 7 6,290 69 42,880 Stadsmanna-näringar . 171 141,850 89 1 35,100 28 1 6,550 Tjenstemän 221 1 7 7,720 48 6 3,3 50 28 21,900 Diverse personer ....
43 20,200 7 3,150 3 1,750 Summa 2,898 1,461,300 627 777,890 128 83,080 § 54.
I den genom 151 § af reglementet bestämda fördelning på de serskildta Diskont-Verken af Handels- och Närings-Diskontfonden är förändring ej vidtagen, hvadan deraf tillhandahållas: 55 Banko-Diskont-Verket R:dr 6,700,000, — Låne-kontoret i Götheborg „ 3,250,000, — eko i Malmö „ 1,150,000, - d:o i Wisby „ 225,000, - Den förstärkning af fonden, sorn, enligt §§57 och 65 i 1859 års Revisions-berättelse, blifvit från Bankens Reserv-fond hänvisad till Banko-Diskont-Verket med 500,000 R:dr, är till Reserv-fonden återlenmad; hvaremot Låne-kontoren i Götheborg och Malmö ännu bibehålla de summor, tillhörande Reserv-fonden, hvilka bemälda Låne-kontor, jemlikt åberopade Revisions-berättelse, då redan innehade, eller Götheborgs Låne-kontor 650,000 R:dr och Malmö Låne-kontor 290,000 R:dr.
Och har Låne-kontoret i Wisby, efter verkstäld inbetalning af 60,000 R:dr i afräkning å den Låne-kontoret meddelade förstärkning af 80,000 R:dr, sedermera återbekommit samma belopp, så att detta Låne-kontor för närvarande innehar en tillökning i fonden af 80,000 R:dr.
Härförutan äro af de å upp- och afskrifnings-räkning vid Banko-Diskont-Verket ingångna medel till utlåning vid Låne-kontoret i Götheborg öfverflyttade 300,000 R:dr. § 55.
Under den tid hvarför redovisning nu meddelas, har anvis- Asngnering å ning å Bankens Reserv-fond icke kommit i fråga, i det ändamål, som angifves i 152 § af Reglementet, eller till förstärkning af verken. kassan hos vederbörande Diskont-Verk vid uttag å upp- och afskrifnings-räkningen.
Tvärtom, och ehuru vid dessa verk kassakreditiv blifvit beviljade å en betydligare del af låne-fonden, hafva tillgångarne i allmänhet, beträffande handels- och närings-diskonternas rörelse, visat sig vara tillräckliga för tillfredställande af låne-ansökningen; och hvad serskildt angår Banko-Diskont-Verket, böra Revisorerne meddela, att kassan derstädes under närmaste tiden ständigt varit i stigande, hvilket ock föranledt Fullmägtige att taga i öfvervägande, huruvida icke räntan för diskontering och utlåning från handels- och närings-diskont-fonden, nu bestämd till 6 procent, borde nedsättas till 5 procent, en nedsättning, som Fullmägtige likväl, under dåvarande förhållanden, ansett ej böra äga rum. 56 Innehållning a Allmänna Disk ont-Fonden. § 56.
Till följd af stadgandet i 2:dra momentet af Reglementets 153 §, liro af Allmänna Diskont-Fonden, under år 1859, innehållna 300,000 R:dr.
Den för innevarande år föreskrifna innehållning till enahanda belopp har af Fullmäktige blifvit å de serskildta DiskontVerken sålunda fördelad, att inbetalningen skall utgöra: från Banko-Diskont-Verket i Stockholm 100,000, — „ Låne-kontoret i Götheborg 135,000, — „ dito i Malmö 65,000, — S:gr R:dr 300,000, - Af dessa medel äro influtna och till Bankens Reserv-fond öfverförda: från Banko-Diskont-Verket R:dr 60,000, — „ Låne-Kontoret i Götheborg „ 85,000, — „ d:o i Malmö „ 44,000, - eller tillsammans R:dr 189,000, — och utgjorde, den 8 nästlidne September, ifrågavarande fond, vid Banko-Diskont-Verket R:dr 6,190,000, — „ Låne-Kontoret i Götheborg „ 2,645,000, — „ d:o i Malmö „ 1,326,000, — Banko-Diskont-Verket i Stockholm borde visserligen, eldigt Reglementet, innehafva en större andel af fonden, än som, efter slutligt verkställande af den förordnade innehållningen, kommer att å nämnda verk belöpa, men med afseende å den Fullmägtige förbehållna rätt, att, efter sig företeende omständigheter, kunna besluta annan fördelning
Diskont-Verken imellan af fondens tillgångar, än den i allmänhet antagna, hafva Fullmägtige, i betraktande af summan af hvilande, bifallna, lån vid hvartdera Verket, ansett sig ej böra ytterligare minska Låne-Kontorens i Götheborg och Malmö andelar af fonden.
Beloppet af bifallna, men, i saknad af tillgängliga medel, hvilande lån uppgick å berörde dag, den 8 September, vid Banko-Diskont-Verket till R:dr 247,540, — „
Låne-Kontoret i Götheborg „ 653,790, — „ d:o i Malmö „ 251,540, — 57 utmärkande dessa siffror en väntningstid: vid Banko-Diskont-Verket af omkring 5 veckor, „ Götheborgs Låne-Kontor . 25 a 30 d:o „
Malmö d;0 , . 20 d:o.
Den för Låne-Kontoret i Wisby afsatta andel af fonden, R:dr 150,000, får ej förminskas. § 57.
Den uti 67 § af Reglementet Sparbankerna i riket förunnade kreditiv-rätt bar under nästlidet år begagnats af Sparbankerna i Stockholm, Westervik, Södertelge, Hudiksvall, Götheborg, Wenersborg, Skara, Amål, Malmö, Christianstad, Ystad, äfvensom af Sällskapet D. B. W:s Sparbank i Wisby. § 58.
I hvad mån upp- och afskrifnings- samt deposit-rörelserne vid de särskildte Diskont-Verken under år 1859, varit anlitade, inhemtas af följande: A. Upp- och Afshrifnings-räkningen. i Stockholm. i Götheborg. i Malmö. i Wisby.
Innestående vid årets början 4,061,100 53,300 199,800 11,500 Insatte 29,130,500 735,200 2,366,200 282,800 Summa R:dr 33,191,600 788,500 2,566,000 294,300 Lyftade 30,356,000 749,600 2,060,100 278,400 Innestående vid årets slut . 2,835,600 38,900 505,900 15,900 Kassa-kreditiv till Sparbanker.
Tipp- och afskrifningssamt Kepositrörelsen, - Revisorernes Berätt. äng. Bankoverket. 8 58 B.
Deposit-räkningen, innefattande jemväl de af Sparbanker insatta medel.
Innestående vid årets början Insatte Summa R:dr Infriade deposit-bevis ....
Innestående vid årets slut i Stockholm. i Götheborg. 44,600 1,088,100 1,132,700 311,200 821,500 i Malmö. | i Wisby. 127,700 1 27,700 3,000 124,700 19,700 19,700 6,000 13,700 1,200 1,200 1,200 För de nästlidet år å upp- oell afskrifning^- samt depositräkningarne insatte medel har beloppet af utbetald ränta utgjort:
Stockholm Götheborg Malmö Wisby å Upp- och Af- skrifnings-räk- ningen.
å Deposit-räk- ningen.
105,140 21 15,876 918 89 53 32 67 5,832 86 76 49 45 36 tillsammans R:dr 121,457 41 5,995 30 På upp- och afskrifning^- samt depositräkningarne voro i medlet af nästlidne September månad innestående: 59 å upp- och af- skrifuingsräk- ningen. å deposit-räk- ningen.
Deraf i lånerö- relse använde.
Stockholm . 3,438,200 1,299,400 4,737,600 1,671,719 u Götheborg*) . . 362,000 133,000 495,000 673,977 9u Malmö . 933,300 62,200 995,500 640,614 92 Wisby . . . . 21,700 2,000 21,900 — § 59.
För åstadkommande af någon förminskning af det vid BankoDiskont-Verket i kassa varande belopp, förordnade Fullmägtige, den 19 nästlidne Juli, dels att, från oell med den 1 derpåföljde Augusti och tills vidare, räntan för de å deposit-räkning vid samtlige Diskont-Verken ingående medel skulle utgöra, för insättning ä tre månaders uppsägning 34 procent oell för insättning å ö månaders uppsägning 44 procent, efter år räknadt, dels att alla depositions-bevis, löpande med högre ränta, än den nu bestämda, genast borde till betalning uppsägas oell dels att å medel på uppoch afskrifnings-räkning vid Banko-Diskont-verket skulle från och med sistnämnda dag och tills vidare godtgöras allenast två procent ränta.
Som vid Låne-Kontoren, hvarest, med undantag af LåneKontoret i Malmö, ett jemnförelsevis ganska ringa belopp funnes å upp- och afskrifnings-räkning innestående, ansågo
Fullmägtige sig då ej böra besluta angående nedsättning af räntan å omförmälda räkning, enär de emottagne medlen med fördel kunde i utlånings-rörelsen derstädes användas.
Nedsättning af räntan å deposit-räkning vid samtliga Diskont-Verken var deremot påkallad af nödvändigheten att förekomma det missbruk, som eljest sannolikt kommit att äga rum, genom insättning vid Låne-Kontoren af I do af Götheborgs Låne-kontor i låno-rörelsen använde medel äro Inberäknade de från upp- och afskrifnings-räkningen i Stockholm förskjutna 300,000 R:dr Riksmynt.
Manta a depont- och uppoch afskrifning s-räkningarne. 60
Om rättighet för Riksgäldskontoret att a deposit-r åkning i Ranken insätta ägande kassa-behallningar. medel, som vid Banko-Diskont-Verket endast mot lägre ränta emottagits. § 60.
Redan under vanliga förhållanden har Rikets Ständers Riksgälds-kontor stora kassa-behållningar, hvilka, intilldess desamma erfordras för sina behöriga ändamål, af Riksgälds-kontoret förräntas.
Dessa behållningar hafva under sednare tider betydligen stigit, till följd af de indragningar, Riksgälds-kontoret verkställt af det utaf Staten, i och för jern vägs-anläggningar, å utrikes ort upptagna lån, och Riksgälds-kontoret har således kommit i tillfälle att än vidare utsträcka denna sin låne-rörelse.
Revisorerne vilja visserligen icke bestrida, att fruktbargörandet af Riksgäldskonrorets i kassa varande kapital utgör för Staten en fördel på samma gång, som derigenom för allmänna rörelsen beredes lättnad; men Revisorerne betvifla, att det sätt, hvilket nu af Riksgälds-kontoret begagnas för nämnda fruktbargörande, är det lämpligaste, i betraktande deraf, att Riksgälds-kontoret är ett Rikets Ständers Verk och, såsom sådant, bör handla i full öfverensstämmelse med det Rikets Ständers Verk, eller Banken, som har det vigtiga åliggandet att upprätthålla myntvärdet i landet.
Det är nemligen naturligt, att då det sednare Verket, för uppfyllandet af omförmälda dess förnämsta bestämmelse, ovilkorligen måste minska siri sedel-ansvarighet genom indragning efter hand af den lånerörelse, som Banken genom Diskont-Verken bedrifver, när metalliska kassan nedgår till sitt minimum, det andra af Rikets Ständers Verk deremot, bibehållet vid rättigheten och skyldigheten att utlåna sina kassa-behållningar, endast skall afse att bereda sig vinst, obekymradt för Bankens bemödande att minska den sedelansvarigliet, som trycker på metalliska kassan, och således, genom sin utlåning, sätta sedlar i omlopp, hvilka motverka det ändamål, hvartill Banken nödgas att sträfva, eller minskad påkänning å den metalliska valutan.
Dylika exempel hafva under framfarna tider icke saknats, och det torde ensamt få tillskrifvas mellankomna lyckliga omständigheter att skada för realisationen deraf icke följt.
Vid sådant förhållande, hafva Revisorerne ansett sig böra å detta ämne fästa Rikets Ständers uppmärksamhet och derjemte föreslå sådana 61 förändringar, som, enligt Revisorernes förmenande, skola leda till bägge Verkens gemensamma fördel.
Det slags låne-rörelse, Riksgälds-kontoret, såsom ofvan är oniförmäldt, numera i betydlig utsträckning bedrifver, måste för Riksgälds-kontorets bestämmelse vara mera främmande och kan ej heller för allmänna rörelsen medföra den nytta, som borde kunna påräknas om samma låne-rörelse utöfvades af ett penninge-utlånande Verk.
Den förra af dessa förutsättningar grunda Revisorerne på det kända förhållandet, att Riksgälds-kontoret, för att vara beredt på förestående utbetalningar, måste antingen i förtid indrifva utlånade medel och genom dylik åtgärd för sig sjelf föranleda ränte-förlust, eller ock, till förekommande deraf, eller möjligen äfven af andra orsaker, anlita det kreditiv, Riksgälds-kontoret i Banken äger och hvilket är afsedt, ingalunda för att kunna hålla utlånade medel en längre tid fruktbara utan, såsom orden lyda: »för bestridande af Riksgälds-kontoret åliggande utbetalningar.
För den sednare förutsättningen åter hemta Revisorerne stöd deraf, att Riksgälds-kontoret ofta måste återfordra utgifna lån å tider, då allmänna rörelsen bäst kunde vara deraf i behof, hvarigenom för denna rörelse störande fluktuationer i penningemarknaden uppstå.
Dessa oegentligheter kunde undvikas, derest
Riksgälds-kontoret ägde icke allenast att å deposit-räkning hos Banko-Diskont-Verket mot den ränta, som för tillfället vore bestämd, tid efter annan, insätta sina kassa-behållningar, utan äfven att, om behof deraf gjordes, hos Banko-Diskont-Verket upptaga lån mot gällande utlånings-ränta.
Riksgälds-kontoret skulle sålunda, utan bedrifvande af särskild utlånings-rörelse, erhålla ränta på inneliggande behållningar, någon gång på det hela för
Riksgälds-kontoret mera inbringande än exempelvis nu är händelsen, då Riksgälds-kontoret icke ens till en Bankens understigande ränta kan utlåna allt, hvad kontoret har i kassa; och Banken skulle tillskyndas en vinst, hvilken dock blefve negativ, enär Rikets Ständer, som vid hvarje Riksdag hafva att förordna angående dispositionen af Bankens behållna vinst, kunna hänvisa den del deraf, hvilken icke erfordras för Bankens konsoliderande, till Riksgälds-kontoret, sorn på sådant sätt kan komma i tillfälle att hos Banken sjelf förränta Bankens egna vinster.
Men den positiva 62 oell mest framstående fördelen af den ifrågasatta förändringen skulle för Banken uppkomma derigenom, att Banken kunde bättre, än nu är fallet, reglera sedel-utgifningen oell bibehålla Bankens sedlar vid deras rätta värde.
För allmänna rörelsen bör förändringen vara särdeles välkommen, då genom densamma rörelse-kapitalet vinner mera stadga, helst indragning eller förminskning af Bankens låne-rörelse, när sådan ifrågakonnner, kan ske småningom.
Låne-tillgångarne i Diskont-Verken skulle dessutom förökas och medlen erhålla jemnare spridning bland allmänheten, än som är möjlig under närvarande förhållanden, då Statens bägge verk, oberoende af hvarandra, besörja utlånings-rörelse.
Revisorerne föreslå, med anledning häraf, att Riksgäl ds-kontoret må befrias från åliggandet att till allmänheten utlåna ägande kassa-behållningar, hvilka i stället, för beredande af vinst åt Riksgälds-kontoret, insättas å deposit-räkning i Banko-DiskontVerket.
Men antagandet af detta förslag förutsätter oundvikligen förändringar i deo angående
Diskonternas utlånings-rörelse nu gällande föreskrifter.
Ät icke allenast Banko-Fullmägtige, utan äfven Diskont-Verkens Styrelser måste lemnäs friare händer såväl i allmänhet, som t. ex. vid bestämmandet af räntan vid diskontering och utlåning från handels- och närings-diskont-fonden; beträffande de obligationer och andra säkerheter, som få belånas; angående högsta tillåtna skuldsättnings-beloppet, i fråga om maximum för kreditiv; rörande tiden och sättet för lånens utgifning samt i afseende å de lån-berättigade, så att hvarken enskilda banker eller aktie-bolag eller korporationer må vara från lånerätt uteslutna.
Revisorerne anse väl icke lämpligt, att i berörde hänseende framställa något förslag, enär Rikets Högloft Ständer, genom sina vederbörliga Utskott, bäst äro i tillfälle att inhemta de upplysningar och utredningar, hvilka erfordras, derest sjelfva hufvudsaken eller låne-rörelsens hänvisning från Riksgälds-kontoret till Banken, af Rikets Högloft Ständer gillas; men, på det att denna framställning ej må erhålla motståndare bland personer, som befara att, genom lemnad rättighet åt enskilde bolag och korporationer att erhålla lån hos Diskont-Verken, låne-tillgångarne må minskas för den enskilde, kunde i samband med öfriga förändringar i föreskrifterna 63 angående låne-rörelsen, det stadgande införas, att lån ej få utgifvas till enskilda banker, aktie-bolag oell korporationer å högre sammanräknadt belopp, än som motsvarar hvad Riksgälds-kontoret hos Diskont-Verket har å deposit-räkning innestående. § 61.
Sedan, under tiden från sednaste Revisions-berättelses afgifvande, åtskiliige af då redan oktrojerade Filial-Banker undfått förhöjning i förut ägande försträckning och nya Filial-Banker blifvit bildade och trädt i verksamhet, så innehade, den 15 nästlidne September, nedanupptagne Filial-Banker försträckningar å följande belopp, nemligen: Filial-Banken Blekinge Lån . Kreditiv .
Borås Lån .
Kreditiv .
Calmar Lån . Kreditiv .
Carlshamn Lån . Kreditiv .
Christianstad Lån Kreditiv .
Gefle Lån Kreditiv .
Helsingborg Lån . . Kreditiv .
R:dr 420,000: „ 210,000: n n n ii ii ii ii ii ii ii ii 250,000: - 125,000: - 435,000: - 217,500: - 260,000: - 130,000: - 500,000: - 250,000: - 600,000: - 150,000: - 250,000: - 125,000: - 630,000: 375,000: 652,500: 390,000: 750,000: 750,000: - 375,000:
Transport 3,922,500:
— För sträckningar till FilialBanker. ' 64 Filial-Banken 11 11 11 ii ii ii ii ii ii Transport 3,922,500: — Hernösand Lån . . .
R:dr 230,000: - Kreditiv . , 11 115,000: - 345,000: - Hudiksvall Lån . . . ii 200,000: - Kreditiv .
. ii 100,000: - 300,000: - i Lund Lån . . 11 500,000: - Kreditiv . . V 250,000: - 750,000: - i Nyköpins; Lån . . 11 250,000: - Kreditiv . . 11 125,000: - 375,000: - i Skaraborgs Län Lån . . . 11 450,000: - Kreditiv . . ’1 225,000: - 675,000: - i Sundsvall Lån . . . 11 500,100: - Kreditiv . • 11 249,900: - 750,000: - i Uddevalla Lån . . . 11 280,000: - Kreditiv . . 11 140,000: - 420,000: - i Wisby Lån . . . 11 00,000: - Kreditiv . . 11 30,000: - 90,000: - i Westerbottens Län Lan • 51 375,000: - Kreditiv . . 11 187,500: - 562,500: - i Örebro Lån . . • 11 260,000: - Kreditiv . • 11 130,000: - 390,000: - i Östersund Lån . 11 200,000: - Kreditiv . . 11 100,000: - 300,000: - fe:gr R:dr 8,880,000: - 65 Transport 8,880,000, — Af det till för sträckningar åt Filial-Banker, på det hela, anvisade anslag, B:dr 9,000,000, voro sålunda reserverade R:dr 120,000, — Sigr R:dr 9,000,000, - Berörde 120,000 R:dr torde komma att till redan varande Filial-Banker af Fullmägtige utdelas, sedan de vid revisionen af Filial-Bankens i Wisby räkenskaper och förvaltning gjorda anmärkningar blifvit af Fullmägtige pröfvade. § 62.
1 granskningen af de serskilda Filial-Bankernas räkenskaper och förvaltning, derom berättelser i föreskrifven ordning afgifvits, hafva Fullmägtige genom ombud deltagit. § 63.
Vid verkställd revision af Filial-Bankens i Christianstad räkenskaper och förvaltning, under nästlidet år, är vordet anmärkt, att, ehuru 19 § i det för Filial-Banken gällande Reglemente innehåller, att lån mot borgen icke må utlemnas till sammanlagdt högre belopp än en femtedel af teckningssumman och derutöfver till ett mot summan af insättningar på upp- och afskrifningsräkning, under en längre tid, svarande belopp, vid hvilket förhållande och då en femtedel af Filial-Bankens tecknings-summa utgjorde 200,000 R:dr och insättningarne på upp- och afskrifningsräkningen under året i medeltal 159,000 R:dr eller tillsammans 359,000 R:dr, utlåning mot borgen icke bordt öfverstiga sistnämnda summa, samma utlåning likväl vid bokslutet den 31 December 1859 utgjort 600,000 R:dr, efter att tidtals under året hafva uppgått till mera än 700,000 R:dr.
Sedan Filial-Bankens
Direktion, i häröfver infordrad förklaring, icke kunnat bestrida rigtigheten af hvad sålunda anmärkt blifvit, eller att utlåning mot borgen under sistlidet år egt rum till högre belopp än vederbordt, ehuru Direktionen, på anförda skäl, ansett sig ega rättighet att, utan afvikelse från Reglementets föreskrifter, mot borgen utlåna ett belopp af 510,259 R:dr 35 öre R:mt, Revuorernex Borätt. ang.
Banlcoverket.
9 Revision af Filial-Banle er ne . Filial-Banken i Christianstad. 66 Filial-Banken i Helsingborg.
Filial-Banken i Örebro. men Direktionen, sedan anmärkning blifvit gjord mot dess ifrågavarande förfallande, förmält sig skola bereda rättelse i berörde afseende och tillse att utlåning mot borgen till liögre belopp, än Reglementet medgåfve, för framtiden icke komme att ega rum; så hafva Fullmägtige, vid sådant förhållande, för denna gång, låtit den gjorda anmärkningen förfalla. § 64.
Vid verkställd granskning af Filial-Bankens i Helsingborg räkenskaper och förvaltning för tiden från Filial-Bankens öppnande den 1 Oktober 1858 till 1859 års slut, bar det förhållande, bland annat, blifvit anmärkt, att af det antal, 500 aktier, som enligt föreskriften i 3 § af Reglementet för Filial-Banken, borde vara tecknade, innan Banken öppnades till verksamhet, endast 468 stycken blifvit tecknade af enskilde personer, hvaremot delegarne gemensamt öfvertagit återstående 32 aktier samt, efter inbetalning af derför belöpande kontanta tillskott, beredt säkerhetshandlingar för återstoden, 75 procent af tecknings-beloppet, medelst Hypotheks-Förenings-obligationer, åtföljda af förbindelse, utfärdad af Direktionen för Filial-Banken.
Sedan Fullmägtige, hvilka ansett en på dylik väg beredd säkerhet vara mindre betryggande, enär Filial-Bankens grundfond derigenom i sjelfva verket vore belastad med skuld, som egde lika rätt med alla andra bolagets förbindelser, de der icke egde förmånsrätt, förständigat
Direktionen att, inom utgången af nästlidne Augusti månad, hafva för ifrågavarande 32 aktier ställt fullt nöjaktig säkerhet; så har, enligt hvad Revisorerne inhemtat, Direktionen öfver Filial-Banken, genom protokolls-utdrag af den 18 i sistnämnda månad med derå tecknadt bevis af Bankens Ombud vid Filial-Banken, styrkt, att rättelse i ofvanberörde hänseende blifvit vidtagen, derigenom att ifrågavarande 32 aktier blifvit på enskild man mot säkerhet öfverlåtna. § 65.
Af den till Fullmägtige insända berättelse öfver verkställd granskning af Filial-Bankens i Örebro räkenskaper och förvaltning för år 1859 inhemtas, bland annat, att mot stadgandet i punkten 67 51 morn. 1, a) af Kongl, kungörelsen angående Filial-Bankens styrelse och förvaltning den 4 Maj 1858, inteckningarne för aktierna N:ris 28, 47, 55, 56, 63, 72 och 97 öfverstigit 1850 års taxerings-värde med en sammanlagd summa af 4,565 R:dr 12 öre Emit, såsom fyllnad i hvilka belopp dock, enligt hvad Direktionen öfver Filial-Banken meddelat, vederbörande delegare kontant aflemnat för N:o 55 Sex hundra E:dr och för N:o 63 Ett Tusen Sexhundrafemtio R:dr: och som nu anmärkta förhållande af Direktionen blifvit lemnadt obestridt, hafva Fullmägtige, utan afseende dels å Direktionens till förklaring af berörda förfarande lemnade uppgift, att verkliga värdet af landtegendom i Nerike mångdubbelt öfverstege taxeringsvärdet och att berörde inteckningar således, ehuru ölverstigande 1850 års taxeringsvärde, innefattade full säkerhet, och dels å det förhållande, att Banken hvarken nu vore eller framdeles torde blifva i tillfälle att till ifrågavarande FilialBank anvisa försträckning till belopp, motsvarande den säkerhet, hvaremot anmärkning ej förekommit, ansett sig icke kunna eftergifva tydliga föreskriften i ofvanberörde Kongl.
Kungörelse, hvadan Direktionen blifvit förständigad att uti anmärkta hänseendet ofördröjligen bereda rättelse. § 66.
Enligt 70 § af 1859 års tryckta Eevisions-berättelse hade, till och med den 10 September samma år, till Bankens Reserv-fond ingått åtskilliga summor, till sammanräknadt belonp af R:dr 8,369,911, k från nämnda tid äro influtna: af behållna vinstmedel och afbetalningar å obligationer 1,801,894, 46. „ fonden till skiftes- och odlingslån 18,945, 56. „ fonden till belåning af fast egendom på landet 94,500, — „ d:o till d:o af d:o i städerna . . 50,000, — Transport 1,965,340, 2. 8,369,911, 22.
Bankens Reserv-fond. 68 Transport 1,965,340, 2. 8,369,911, 22. af kreditivet till manufakturernas och fabrikernas understöd ....
150,000, — „ fonden till utlåning med omsätt ningsrätt 295,000, — i afbetalning å protesterade vexlar. 3,704, u. 2,414,044, 46.
S-gr 10,783,955, 68. hvaremot å Reserv-fonden blifvit under samma tid anvisade: till försträckning åt Filial-Banker . 1,340,000, — „ förstärkande af Handels- och Nä rings-Diskont-fonden ....