Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vidkommande åter sednare delen af återremitterade Betänkandet, eller det, i anledning af Lars Knutssons motion framställde förslag, hvilket Bih. till R. S.t Fröt. 1345, 4 Sami. 2 Af A. 22 iliijt. 1 2 Stats-, B ev.- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande , N.-o 110- blifvit af ett Stånd godkänd t och af ett annat afslaget, så enär de inom öfrige Riks-Slånden derom afgifne yttranden nästan enhälligt sammanstämma deruti, att uppbördsstämmorna icke böra utsättas under Januari månad, men att någon framflyttning af liden för uppbördens afslutande och summariska redovisningens afgifvande icke bör ega rum, samt tillika är vordet upplyst, att för de skattskyldiges beqvämlighet det vore angeläget, inom vissa orter, att uppbördsstämmorna försiggå under Februari och inom andra, att de icke uppskjutas längre än till medlet af April, få Utskotten, med anledning af allt detta, så vida frångå sitt förut afgifna förslag, att Utskotten tillstyrka Rikets Ständer att i underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t hemställa, det Krono-uppbördsstämmorne hädanefter må utsättas ifrån och med medlet af Februari till den i5 April; men tiden, dels inom hvilken Uppbördsmännen skola begära handräckning i afseende på bortflyttade eller till vistelseorten okände personer, sora häfta för Krono-Utskylder, dels ock för summariska redovisningens afgifvande, förblifva oförändrad.
Hvad slutligen angår de anmärkningar, hvilka afse förändrade bestämmelser angående tiden för Krono-uppbörden på Gottland, så hafva Utskotten tagit desamma i öfvervägande, i sammanhang med en af Herr P. H.
Lindström i detta ämne väckt motion, hvarom Utskotten under denna dag afgifva serskildt Betänkande.
Stockholm den 22 April i845* Reservationer 1:0 af Herr Printzensköld, som, på de skäl, Herr Friherre Palmstjernas reservation vid Betänkandet N:o 82 innehåller och hvilka blifvit af flere Ledamöter inom Riks-Stånden åberopade, reserverade sig emot den föreslagna inskränkningen i uppbördstiden; 2:0 Af Herr C. J. Kock, som ansåg Uppbördens början icke hafva bordt framflyttas längre än till den 1 Februari.
Stats-j Bev.- samt Allm.
Bes%.~ och Ekon.-UIskottens Betänkande, N.-o lil. 3 M flit.
Ank. till Exp.-Utsk. 3. 23 April, kl. 11 f. m.
Betänkande, i anledning af väckt motion, angående förändring i tiden för Krono-Uppbördsstämmorna på Gottland. (I. A).
Sedan Utskotten, uti Betänkandet N:o 52, tillstyrkt Rikets Ständer att i underdånig skrifvelse till Kongl. Majit hemställa, det Krono-Uppbördsstänimorna hädanefter må utsättas ifrån början af Mars till slutet af April månader, samt tiden för summariska redovisningens afgifvande framflyttas till den 1 Juni; men Ilögvörd.
Preste-Slåndet och Vällofl. Borgare-Ståndet återremitterat samma betänkande, på grund af deremot gjorde anmärkningar, innefattande, bland annat, att Upbördsstämmorna på Gottland icke borde taga sin början förr än i slutet af April eller till och med i medlet af Maj; så har inom sistnämnde Stånd Herr P. H.
Lindström, uti serskild, med anledning af 56 §.
Iliksdags-Ordningen väckt, motion, föreslagit, att, för den händelse någon förändring i tiden för Krono-Upbördsstämmorna i allmänhet icke funnes behöflig eller lämplig, undantag måtte göras för Gottland, och Rikets Ständer till Kongl. Maj:t i underdånighet hemställa, att uppbördsmöten derstädes hädanefter icke må hållas före slutet af April, och tiden för summariska redovisningens aflemnande framflyttas till den i Juni hvarje år; grundande motionären delta förslag på de vid återremissen af omförmäldte betänkande utaf honom anförde skäl, nemligen att den vanligen en längre tid af vintern afbrulna communicationen med fasta landet försvårade afsättningen af öns producter, och ofta åstadkomme en penningebrist under denna årstid, som gjorde det för de skattskyldige nästan omöjligt alt erlägga sina utskylder, hvilka åter längre fram på våren, sedan sjöfarten börjat, med lätthet afbördades; af hvilken anledning Kongl. Maj:t ock i Nåder bifallit begärdt uppskof med erläggande af sistlidne års
Krono-utskylder till medlet af nästkommande
Maj månad, samt för innevarande år framflyttat tiden för summariska redovisningens afgifvande till den i Juli.
Då, på sätt det under denna dag, med anledning af omförmälde återremiss, afgifna Utlåtandet N:o iio närmare utvisar, Utskotten ansett sig böra frångå den del af förslaget i Betänkandet N:o 5a, som alser uppbördens framflyttning till April månads slut, och det, i följd deraf, ålegat
Utskotten att ingå i hufvudsaklig pröfning af ifrågavarande, för denna händelse väckte motion, 4 Stats-, Bev.- samt Allm.
Besv,- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N.-o 112. hafva UlskotLen tagit i betraktande, att de med en tidigare uphrtrd på Gottland förknippade, af motionären anförde, olägenheter, äro af ständig beskaffenhet, och att serskilde föreskrifter till undanrödjande deraf följaktligen af behofvet påkallas; hvadan och enär någon olägenhet för Stats-Verket af framflyllning utaf uppbörstiden derstädes så mycket mindre hör kunna ifrågasättas, som en dylik undantags-lag varit gällande för Stora Kopparbergs
Län, allt sedan år i 8a3, Utskotten funnit sig höra understödja motionärens förslag i afseende å tiden, bvarförinnan Kronouppbörden på Gottland icke lämpligen bör utsättas; till följd hvaraf och sorn uppbördens afslutande, samt summariska redovisningens afgifvande svårligen kunna medhinnas på kortare tid, än den af Kongl. Maj:t, på sätt ofvanberördt är, för innevarande år bestämda af En och en half månad, Utskotten vördsamt tillstyrka Rikets Ständer alt i underdånig skrifvelse till Kongl Majrt hemställa, det Krono-Upbördsstämmorna på Gottland icke må utsättas förr än från och med Maj månads början, samt tiden, dels inom hvilken Upbördsmännen skola begära handräckning, i afseende å bortflyttade och lill vistelseorten okände personer, som häfta för Kronoutskylder, dels ock för summariska redovisningens afgifvande, må för Gottland bestämmas till den i5 Juni hvarje år.
Slockholm den 22 April lS/p.
Reservationer: anmälde af Herr Friherre Palmstjerna och Herr Printzensclijöld.
\o las.
Ank. till Exp.-Utsk. den 23 April, kl. 11 f. ro. Utlåtande, i anledning af äterrerniss å Betänkandet N:o 3g, angående personliga skjddsajgijtens användande lill organiserande af arbets-inrättningar.
Omförmälde
Betänkande har, enligt från Riks-Slånden ankomne Protocolls-Uldrag, blifvit af Höglofl.
Ridderskapet oah Adeln, Vä Hofi. Borgare Ståndet - Stats-, Bcv.- samt Allm.
Besv. och Ekon.-Utskotlens Memorial, N.-o 113.
5 Ståndet och Hederv.
Bonde-Ståndet gcdkändt, men af Högv.
Preste-Ståndet, på grund af deremot framställde anmärkningar, återremitteradt; och då sålunda 3:ne Riks-Stånd bifallit Utskottens yttrande, lärer dervid böra bero.) Stockholm den 27 Mars 1845.
R:o 113.
Ank. till Exp. Utsk. deli 23 April, Ll. 11 f. m.
Memorial, angående Riks-Stundens olika beslut, i anledning af betänkandet N:o 3y, dels om Stämmoböternes nedsättning och fördelning, dels ungdende straff bot erne för jörsummad inbetalning af Krono-utskylderne i Stockholms Stad.
Utskottens uti ofvannämnde
Betänkande framställda förslag, att Upbördsmännens andel i stämmobölerne må minskas till en fjerdedel, samt de återstående tre fjerdedelarne tillfalla socknens fattiga, derom underdånig skrifvelse till Kongl.
Maj:t skulle aflålas, har blifvit bifallet af Hederv.
BondeStåndet; men som de öfriga Riks-Slånden ogillat Betänkandet i denna del, i följd hvaraf nu gällande bötesfördelning blifvit bibehållen, få Utskotten detta förhållande vördsamt anmäla.
Fröt. 1845, 4 Sami. 2 A/d, 22 Haft. o STOCKHOLM, Lundberg 5C Coutp. 184-5.
Besv. och Ekon.-Utskoltens Memorial, N.-o 114- 1 I;o in. Ank. till Exp. Utsk. den 28 April, kl. 5 e. rn.
Memorial, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut öfver Utskottens Utlåtande, N:o 28.
Uti deltn, i anledning af väckta motioner otti fyrbåkars uppförande på åtskilliga ställen, afgifne utlåtande, hade Utskotten tillstyrkt, bland annat, det Rikets Ständer mätte i underdånig skrifvelse hos Kongl. Majit begära, att en fyrbåk på skäret Understen, beläget i Södra qvarken öster om Gräsön, blefve, så vidt tillgångarne det medgåfve, uppfördt.
Denna del af utlåtandet har, vid föredragning hos Riks-Stånden, blifvit gillad af Vallöf!.
Borgare-Ståndet och Hederv. Bonde-Ståndet, men afslagen af Höglofl.
Preste-Stålidet, hvarvid likväl Ridderskapet och Adeln tillika beslutat, det skulle Rikets Ständer 1 underdånig skrifvelse anhålla, alt Kongl.
Majit täcktes, så framt ej hinder mötte, som af Rikets Ständer ej kunde förutses eller bedömas, Nådigst anbefalla, att aftal må inledas med Ryska Kejserliga Regeringen om de ytterligare fyrbyggnader, hvarmedelst, efter anordnad gemensam undersökning af localiteterne, sjöfarten i Södra Hvarken kunde anses bättre betryggad, samt, derest anläggning af en ny fyr på Svenska sidan, vare sig på Understen eller annorstädes, då pröfvats erforderlig, i nion af tillgångarne derom förordna; och hafva de öfrige Riks-Stånden blifvit inbjudne att i Ridderskapets och Adelns omförmäldte beslut sig förena.
Jemnlikt ankomne Protocolls-Utdrag, hafva Utskotten inhemtat, att Preste- och Borgare-Stånden, med vidblifvande af sina i ämnet fattade beslut, laggt Ridderskapet och Adelns berörde inbjudning lill handlingarne, äfvensom att samma inbjudning blifvit af Bonde-Ståndet afslagen; och som, vid sådant förhållande, Irenne Riks-Stånd, eller Ridderskapet och Adeln, samt Borgare- och Bonde-Stånden beslutat aflåtandet af en Rikets Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Majit, i anledning af det hos Rikets Ständer anmäldta behöfvet af en fyr-inrättning å skäret Understen, samt hvad tvenne Riks-Stånd i sudan fråga afgjort, jemlikt ^5 §.
Riksdags-Orduingen, ut - Bih. till R.
Brot. 1845, 4 Sami. 2 AftL 23 Haft. 2 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-V/sköttens Memorial, N.-o 115. gör Rikets Ständers beslut; men Ridderskapet oell Adeln varit af skiljaktig tanka med Borgare- oell Bonde-Stånden, i afseende på innehållet af den underdåniga skrifvelsen, få Utskotten härmedelst hemställa, huruvida ieke Ridderskapet och Adeln, med frånträdande af sitt i frågan om uppförandet af en fyrbåk å skäret Understen fattade serskilda beslut, må instämma i det, hvaruti Borgare- oell Bonde-Stånden stannat.
För den händelse Ridderskapet och Adeln icke skulle till denna hemställan lenina bifall, få Utskotten föreslå Rikets Ständer, att Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet må, på sätt ^3 §.
Riksdags-Ordningen föreskrifva-, varda förstärkt, samt att votering i det sålunda förstärkta Utskottet anställes elter följande voterings-proposition:
Den, som anser den af Rikets Ständer, i anledning af väckt fråga om en fyrinrättning å skäret Understen, beslutade underdåniga skrifvelse böra innefatta anhållan, att en fyrbåk på skäret Understen måtte, så vidt tillgångarne det medgifva, varda uppförd; röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Vinner nej, kommer skrifvelsen att innehålla underdånig begäran, att Kongl.
Maj:t täcktes, så framt ej hinder möta, sorn af Rikets Ständer icke kunna förutses eller bedömas, Nådigst anbefalla, att aftal må inledas med Kejserliga Ryska Regeringen om de ytterligare fyrbyggnader, hvarmedelst, efter anordnad gemensam undersökning af local-föi hållandena, sjöfarten i Södra
Qvarken kunna anses bättre betryggad, samt derest anläggning af en ny fyr fä Svenska sidan, vare sig på Understen eller annorstädes, pröfvades erforderlig, i mon af tillgängarne derom förordna.
M iSS.
Ank. till Exp.-Utsl. d. 28 April, kl. 5 e. m.
Memoriali anledning af åter remiss ä Utskottens Betänkande, N:o yn Från Vällofl.
Borgare-Ståndet har berörde Betänkande, angående föreslagna åtgärder till upphjelpande af sillfisket i Bohuslänska skärgården blifvit Stais- samt Allm.
Best.- och Ekon.-Uiskottens Memorial, N:o 116. 3 till Utskotten återremitteradt; men då samma Betänkande blifvit den 17 sistl.
Mars af Höglofl.
Preste-Ståndet och Hcderv. Bonde-Ståndet, gilla dt, och frågan således, jemlikt 75 §.
Riksdags-Ordningen, är genom tre Stånds beslut afgjord, kunna Utskotten dermed icke taga vidare befattning.
Stockholm den 26 April i84&. 1*0 JflO.
Ank. till Exp.-Utsk. deu 28 April, kl. 5 e. m; Memorial, i anledning af äterremiss å Utskottens Utlåtande, JV:o j3.
Detla, rörande väckta frågor om förändring i grunderna för planpenningars utgörande afgifne, Utlåtande har af Hederv. Bonde-Ståndet blifvit till UtskotLen återremitteradt; men då samma utlåtande blifvit af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Yällofl. Borgare-Ståndet den 26 sistl.
Mars, och af Högv.
Preste-Ståndet den 17 i nämnde månad bifallet, hvadan frågan, enligt 75 §.
Riksdags-Ordningen, är genom 3 Stånds beslut afgjord, kan någon vidare behandling deraf hos Utskotten icke egn rum.
Slockholm den 26 April 1845. STOCKHOLM, [.undberg SC Corny. 1S4S.
Stats- samt Allm. Besa\- och Ekon,-Uskottens Utlåtandet N.-o 117. 1 N:o^ll7.
Ank. lill Exp. Ulsk. den i3 Maj, kl. 0 e. nv Uttalande, i anledning af återremiss a Utskottens Utlåtande, N:o (ill, angående väckt fråga om anslag lill Stockholms Lyceum och IlealGymnasium.
Utlåtandet N:o 69 har blifvit af Preste-Slåndet bifallet, af Borgareoch Bonde-Stånden afslaget, men af Ridderskapet och Adeln, på grund af framställde anmärkningar, till Utskotten återremitteradt.
Dessa anmärkningar äro hufvudsakligen, att, då Utskotten, jemte tillstyrkande af en gratification af 3000 R:dr B:co åt Academie-Adjunclen Ramström för bans, genom inrättandet och vidmagtbållandet af Stockholms Lyceum, ådagalagde förtjenster om ungdomens bildande, tillika hemställt, att Rikets Ständer, vid beviljandet af denna gratification, måtte ”uttala ”den förväntan, att en fullständig berättelse så väl om den i berörde Ly"ceum följda iäromethod, som huruvida och i hvad mon densamma må ”hafva vunnit framgång, måtte af Ramström till Kongl. Majit ingifvas, för ”att Rikets näst sammanträdande Ständer meddelas,” det ville synas, som öfvertygelsen derom, att någon framgång vunnits med det i skolan begagnade lärosätt ännu saknades, men att belöning ändock borde meddelas; att, såsom villkor för gratificationens erhållande, borde föreskrifvas, att densamma icke utbetalades förr, än Adjuncten Ramström berättelse i ofvannämnde hänseende afgifvit; att gratificationsbeloppet måtte ställas till Kongl. Majits disposition, för den händelse Ramström kunde inför Kongl. Majit ådagalägga, att den af honom inrätlade skola haft den framgång, att Kongl. Majit funne skäligt att gratificationen honom tilldela; och att enär det ansåges vara origtigt, att Rikets Ständer på en gång beslutade om anslagen och tillika disponerade dem, utan att Kongl. Majit dermed finge någon befattning, Rikets
Ständer borde öfverlemna gratifications-summan till Kongl. Majlis disposition, att, endast i det fall Kongl.
Majit, efter anställd vederbörlig undersökning, funne Academie-Adjuncten Ramström af gratifi - Bih. till R.
Prot. 184S, 4 'Sami. 2 Afd. 24 Haft. 1 2 Stats- samt Allm.
Besv,- och Ekon.-Vskottens Utlåtande, N:o 11J, cationen förtjent, densamma måtte genom Kongl. Maj:ts försorg till Ramström utbetalas.
Utskotten, — som tillstyrkt den ifrågavarande gratificationen åt Academie-Adjuncten Ramström under en på erbållne tillförlitliga underrättelser grundad öfvertygelse derom, så väl att
Ramström genom ett varmt nit och icke obetydliga uppoffringar af både tid och tillgångar för ungdomens bildning, gjort sig förtjent af någon uppmuntran från statens sida, som att den af bonom inrättade läroanstalt, hvaruti äldre och nyare undervisningsmethoder blifvit bragte i förening, redan lemnat tillfredsställande resultater, — hafva vid gratificationens tillstyrkande gjort den inom Ridderskapet och Adeln klandrade hemställan, egentligen på grund af motionärens, Herr Contracts-Proslen Uddens derom väckta förslag, samt i afsigt att undervisningssättet vid nämnde skola och de af detsamma tilläfventyrs hem-- tade förmoner må, i en tid, då åsigterne om den äldre eller nyare skolmelhodens företräde ännu äro delade, komma till allmän kännedom.
Vidblifvande den öfvertygelse, som legat till grund för Utskottens återremitterade utlåtande i denna fråga, samt i betragtande deraf, dels att samma utlåtande blifvit i sin helhet af Preste-Ståndet godkändt, dels att, inom Ridderskapet och Adeln, enligt det från detta Stånd Utskotten tillhandakomna discussions-protocoll, blott en ledamot talat för afslag å utlåtandet, men derjemte alternatift begärt återremiss derå,, finna Utskotten sig icke böia frånträda sitt, i berörde utlåtande gifna , tillstyrkande om beviljandet af en gratificalion åt Academie-Ad juncten Ramström; men då Utskotten anse de inom Ridderskapet och Adeln framställda anmärkningar i afseende på sättet, och villkoren för anslagets utbetalande,, i allmänhet vara grundade, få Utskotten, frångående sin i denna del af utlåtandet N:o 69 gjorda hemställan, vördsamt tillstyrka,, att Rikets Ständer, med afseende å Adjuncten Ramströms genom inrättandet och vidmaglhållandet af Stockholms Lyceum ådagalagde förljenster om ungdomens bildande, mätte å Riksgäids-Contoret till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition anvisa en sutnma af TreTusende Riksdaler Banco, samt, med tillkännagifvande häraf, hos Kongl. Majit i underdånighet begära, att Kongl. Maj:t, derest,, efter anställande undersökning om den vid nämnde Lyceum följda läromethod och den framgång, densamma må hafva vunnit, Adjuncten Ramström skulle finnas Slats- samt Allm, Besv.- och Ekon,-Utskottens Utlåtande, N:o tty, 3 vara förtjent af ifrågavarande uppmuntran från statens sida, täcktes lata berörde 3000 R:dr B:co, såsom gra lidea t ion, till honom utbetala.
I öfrigt och för den händelse Borgare- och Bonde-Stånden, hvilka hegge Riks-Slånd afslagit Utskottens utlåtande N:o 69, icke heller skulle gilla förevarande förändrade utlåtande, få Utskotten, till beredande af tidsbesparing vid frågans ytterligare behandling, ej allenast inbjuda Preste-Ståndet att den, i öfverensstämmelse med syftningen af Ridderskapet och Adelns återremiss, nu föreslagna förändring i det af Preste-Ståndet gillade utlåtandet N:o 69 godkänna; utan ock, under förmodan, att denna inbjudning af Preste-Ståndet antages, äfvensom att förevarande utlåtande af Ridderskapet och Adeln godkännes, och frågan sålunda, sedan i afseende på gratifications-anslaget två Stånd stannat emot två, jemlikt 69 §.
Regeringsformen, bör genom votering i Förstärkt Stats-Ulskott afgöras, for en sådan omröstning föreslå följande voterings-proposition:
Den, som, på sätt Utskotten tillstyrkt, bifaller, att Rikets Ständer, med afseende å Adjuncten Ramströms_, genom inrättandet och vidmagthållandet af Stockholms Lyceum, ådagalagda förtjenster om ungdomens bildande, å Riksgälds-Contoret till Kongl.
Majus Nådiga disposition anvisa en summa af TreTusende Riksdaler Banco, samt, med tillkännagifvande häraf, hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, alt Kongl. Majit., derest, efter anställande undersökning om den vid nämnde Lyceum följda läromethod och den framgång, densamma må hafva vunnit, Adjuncten Ramström skullj; finnas vara förtjent af ifrågavarande uppmuntran från Statens sida, täcktes låta berörde 3000
R:dr såsom gratificalion till honom utbetala, röstar Ja; den, det icke vill, röstar Nej.
Nej, kommer icke något anslag att för ifrågavarande ändamål af Rikets Ständer beviljas.
4 Stais- samt Allm, Besv.- och Ekon.-Uiskottens Memorial, N:o 118.
Ank. till Exp.-Utsk. d. i3 Maj, kl. 6 e. m.
Memorial, i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut, i fråga om Lärare-Seminariers inrättande och anslag dertill m. m.
Enligt från samtlige Riks-Stånden ankomne Protocolls-Utdrag, har Utskottens Utlåtande N:o 89, rörande väckt fråga om Lärare-Seminariers inrättande m. m., blifvit af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 19 nästlidne April bifallet, utan annan förändring, än att uti sista punkten deraf ordet läroprof i stället för ordet läroprofvet skulle införas, samt orden: och att det nu anbefallda läseprofvet vid Stiftens Läroverk, i följd deraf, må upphöra, uteslutas; af Högv.
Preste-Ståndet den 16 afslaget; af Vällofl.
Borgare-Ståndet den 9 bifallet, samt af llederv.
Bonde-Ståndet den 7 af slaget, med undantag af 3:dje puncten, deri Utskotten tillstyrkt, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit täcktes i Nåder förordna, att indigenats-rätten, vid ansökningar till Läraresysslor vid Rikets Elementar-läroverk, måtte upphöra, hvilket tillstyrkande Lief af Ståndet gilladt.
Utskottens tillstyrkanden, i afseende å Lärare-Seminariers inrättande och det derför erforderliga anslag, äro sålunda gillade af tvänne Stånd, nemligen Höglofl.
Borgare-Ståndet, men deremot af de öfrige tvänne Riks-Stånden afslagne; och som frågan, rörande omförmälde anslag, är helt och hållet beroende på sjelfva hufvudfrågan, eller huruvida de föreslagne Lärare-Seminarierne borde inrättas eller icke; men i denna sednare fråga, som är af ekonomisk natur, tvänne Riks-Stånd stannat mot två, anse Utskotten så väl densamma, sorn den deraf beroende frågan om anslag till de föreslagne Seminarierne böra förfalla.
Hvad beträffar 3:dje puncten af Utskottens förenämnde Utlåtande, eller frågan om indigenats-rättens upphäfvande, så enär Irenne Riks-Stånd, nemligen Höglofl. Ridderskapet och Adeln, Vällofl.
Bonde-Ståndet, bifallit Utskottens tillstyrkan i denna del, erfordras å Utskottens sida icke något yttrande i afseende derå.
Stats- samt Allm, Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande., N:o 118.
5 Slutligen och som Utskottens tillstyrkan i Utlåtandets ^:de eller sista punkt, angående läroprofvet lör deni, sorn vilja förvärfva rättighet att vid Rikets Elementar-läroverk såsom lärare anställas, blifvit afslagen af Preste- och Bonde-Stånden, men bifallen af Ridderskapet och Adeln, nied och af Borgare-Ståndet utan förändring samt således i denna fråga tvä stånd stannat mot två; alltså och då densamma icke eger något oskiljagtigt sammanhang med Lärare-Seminariers inrättande, och det dertill föreslagne anslags beviljande, än mindre derför utgör något villkor, utan endast innefattar uttryckandet af en önskan om beskaffenheten af de läroprof, som, i händelse sådane seminarier komme att inrättas, borde genomgås af deni, som ville förvärfva rättighet att vid Rikets ElementarLäroverk såsom lärare anställas, anse Utskotten, att omförmälde fråga, jemlikt ^5 §•
Riksdagsordningen, är förfallen.
Stockholm den i3 Maj 1S45.
Af Herr von Jxelsson, Georg Julius: ”En stor del anslagsfrågor innebära äfven organisationer.
Så ock den ifrågavarande.
Organisation och anslag stå i dylika frågor i ett oskiljagtigt samband med hvarannan, och lika litet sorn det borde komma ifråga att bestrida, det anslaget är huf vudsaken vid frågans afgörande, lika litet skulle det säkerligen kunna falla något Riks-Stånd in att. ogilla organisationen, (förutsatt, att den ej är absolut skadlig) 0111 ej kostnad för staten dermed vore förenad.
Alla anslagsfrågor böra således såsom sådane behandlas, de må innefatta organisationer m. fl. andra bindande omständigheter eller ej.
Förevarande fråga, som af t vänne Riks-Stånd blifvit bifallen och af tvänne afslagna, hade 1 min tanka, enligt 3o §. 3 mom.
Riksdagsordningen och 69 §.
Regeringsformen, bordt förekomma i förstärkt Stats-Ulskott, och intet lall torde kunna uppgifvas, då en anslagsfråga af dylik beskaffenhet blifvit annorlunda än på detta sätt afgjord, men väl otaliga exempel derpå, att sådane frågor blifvit föremål för votering i förstärkt Stats-Utskotl, hvarpå jag vill nämna: anslag till Inslructions-compagnier; till ångkraftens använ - 6 Stats- samt Allm. Besv.- och Elon.-Utskottens Utlåtande, N:o 11g, dande på seglande fartyg; till arfvode åt en adjungerad ledamot i Svea och fyra i Götha Hof-Rätt m. fl., hvilka anslag alla innebära en organisation, likaväl soin det ifrågavarande till Lärare-seminariers inrättande.’’ Af Herr Falleij, som ansåg, att då anslagsfrågan, hvarmed den om seminariers inrättande egde oskiljagtigt sammanhang, måste vid det förhållande, att i beslutet 2 Stånd stannat mot 2, jemlikt 6g §.
Regeringsformen, genom Votering i Förstärkt Stats-Utskott afgöras, Utskotten bordt afgifva förslag till volerings-proposition.
Af Friherre Tersmeden, Friherre Reuterskjöld, Herr Munck, Herr Professor Wahlberg, Herr Norin, Herr Linström och Herr Wedberg. N:o 119.
Ank. till Exp.-Utsk. den i3 Maj, kl. 6 e. ro. Utlåtande, i anledning af väckta frågor om anslag till folkundervisningens befrämj ande.