Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Yid Apotheksvaror, hvilka enligt 1S4* års taxa, för så vidt de deri icke äro specificerade, endast få införas af Apothekare eller dem, som erhållit Sundhets-Collegii tillstånd att med sådana varor idka handel, samt, ehvad de öro att anse såsom enkla eller sammansatta, dervid åtnjuta tullfrihet så vid in- som utförsel, hade Utskottet, enär flere bland de till ospecificerade apo theksvaror hänförlige artiklar vore äfven lill andra behof erforderliga, ansett berörde inskränkning i inlörseis-rättigheten mindre Itc vllin in g?- Ut skot tels Utlåtande, ]Y'.o 2 6. 3 lämplig samt derföre, jemte det Utskottet föreslagit densammas upphörande, hemställt, att införsellstull borde åsättas de enkla raedicinalierna med i o och de sammansatta med 20 procent af värdet.
I anledning häraf har inom B or gare-Slån det blifvit anfördt: dels att, då icke sällan skulle hafva inträffat, att verkliga handelsvaror, hvilka på speculation in forsk rifvits, fått tillgodonjuta den tullfrihet, som blott varit ämnad åt medicinalier, genom serskildt tillägg måtte bestämmas, hvilka artiklar äro att anse såsom medicinalier; dels ock att medicinalier icke bordt åsättas någon tull utan 1841 års taxa i denna del bibehållas oförändrad; på grund hvaraf artikeln återremitterats.
Angående denna artikel, hvilken af de tre öfriga Riks-Stånden blifvit definitivt afgjord, har Ridderskapet och Adeln bibehållit gällande taxas bestämmelse samt Preste- och Bonde-Stånden godkänt Utskottets förslag.
Sedan hos UlskotteL blifvit utredt, att, om äfven, för de varor, som under den ifrågavarande rubriken blifvit införde de två sista åren, tull erlagts efter den af Utskottet nu i öfverensstämmelse med 1835 års taxa föreslagna grund, denna afgift uppgått till så ringa belopp årligen, alt hvarje under samma tid sjuk person derigenom icke skulle fått vidkännas större tillökning i kostnaderne för använde läkemedel, än några fä skiliingar, så och enär afseendet å consumentens fördel alltså icke syntes innefatta giltigt skäl för tullfrihetens bibehållande, men dess upphörande och Artikelns beläggande med en måttlig införsels-afgift deremot borde förebygga afventyret att verkliga handelsvaror kunde (ä tillgodonjuta den endast åt medicinalier ämnade tullfrihet, har Utskottet, som vid sådant förhållande tror den ifrågasatta specicalfiionen mindre vara af behofvet påkallad, icke af hvad anmärkt blifvit funnit skäl att frångå dess förra förslag i denna del.
Bleckslagare arbeten, ej specificerade.
För att bringas till närmare öfverensstämmelse med gångbara försäljningspris, hade Utskottet föreslagit förhöjning i tullvärdet, å olackerade Bleckslagareai beten från 3a sk. till r R:dr, och å de lackerade från 4° SU lill t R:dr 12 sk. per U., och i sammanhang dermed ansett införsels-afgiflerna böra 4 Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 26. okas å det förra slaget från 8 till 16 sk., och å det sednare från 10 till 20 sk. skålpundet.
Presle-Ståndet har blifvit yttrad den förmodan, att, äfven med de sålunda föreslagna förhöjningar i värdet, detta ändock betydligen understege det verkliga, äfvensom att tullen kunde tåla någon ytterligare tillökning, med anledning hvaraf artikeln blifvit ifrån nämnde
I afseende å denna utaf de tre öfrige Riks-Stånden hufvudsak ligen afgjorda artikel har Ridderskapet och Adeln för de olackerade Bleckslagarearbetena bibehållit 1 S/fi års taxa, och för de lackerade godkänt det af Utskottet föreslagna värde, men bestämt införsels-tullen till endast r5 sk. fi(; Borgare-Ståndet för begge slagen vidblifvit gällande taxas bestämmelser, samt Bonde-Ståndet bifallit Utskottets förslag.
Enär icke närmare blifvit ådagalagdt, att de af Utskottet åsatte värden varit felaktige, och de införsels-afgifter, Utskottet föreslagit, utgöra 331 procent derå, eller hvad i sådant afseende vanligen plägat högst utsättas, har Utskottet, med fästad uppmärksamhet derjemte å de högst ski 1 jagliga beslut, hvaruti de öfriga RiksStånden i denna fråga stannat, trott sig sakna anledning att afvika från dess förra tillstyrkande angående denna artikel.
Al den anledning, alt under den vid broderade arbeten förekommande rubriken ”andra slag” kunde, enligt nuvarande taxa, inkomma broderier, anbragta äfven å till införsel förbjudne ämnen, hade Utskottet’ hemställt, att ^ med borttagande af den nu gällande införsels-bestämmelsen utaf 33 R:dr 16 sk. på 100 R:drs varuvärde, stadgas mätte, att andra slag broderade arbeten, än de af guld och silfver, borde ’’draga tull lika med det tyg eller annat ämne, hvarå broderiet är anbragdt, med tillägg af 20 procent, såvida sjelfva det broderade tyget eller varan är till införande tillåtet.’’ Preste-Slåndet har återremitterat denna punkt i anledning dels af framstäldt yrkande, att, i stället för orden med tillägg af 20 procent, borde insättas med tillägg, af 331 procent af broderiets värde, och dels af gjord erinran derom att Utskottets ordställning
Be vilh tings- Utskottets Utlåtande, N.-o 26. 5 skulle vara otydlig i så måtto, att man icke visste hvarpå de 20 procenLen syftade.
Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet hafva i det ifrågavarande afseendet bibehållit nuvarande taxa samt Bonde-Ståndet godkänt Utskottets förslag.
Ehuru Utskottet för sin del icke tror den af Utskottet begagnade ordställning innefatta någon tvetydighet, utan vara tydlig och klar derutinnan, att den å det tyg eller det ämne, hvarå broderiet belinnes, belöpande afgift bör tillökas med 20 procent, eller 1 del af sjelfva detta afgifts-belopp; likväl och som olika åsigter visat sig härutinnan ega rum, har, med afseende jemväl derå, att två Stånd alldeles underkänt Utskottets förslag i denna del och bibehållit de äldre föreskrifterna i ämnet, Utskottet ansett sig böra, med frånträdande af dess förra tillstyrkande, hemställa, att den enligt 1841 års tulltaxa gällande bestämmelse för lullbehandlingen af broderade arbeten, andra slag må lemnäs oförändrad.
Vid stadgandet, i 18/fi års taxa att på svenska tryckta böcker icke få införas annorlunda, än mot 20 procents tullafgift, hade Utskottet ansett undantag böra ega rum i afseende å böcker, tryckta i Finland, samt för sådana föreslagit tullfri införsel. Sedan Preste Ståndet, på grund af gjorda anmärkningar,, återremitterat denna punkt, men de tre öfriga Stånden deröfver fattat definitiva beslut, nemligen sålunda: att Ridderskapet och Adeln stadgat, att, med upphäfvande af all tull å tryckta böcker, de enligt gällande taxa nuvarande tre första rubrikerna skulle sammanföras till en så lydande: ”Böcker samt Chartor, Musikalier, JVotoch Ritböcker” med tullfrihet vid in- och utförsel, samt att för den fjerde rubriken, deri någon ändring icke blifvit af Utskottet föreslagen, borde bibehållas nuvarande lydelse ”med inbundet rent eller linieradt papper” och införselstull 25 procent af värdet: — att Borgare-Ståndet godkänt Utskottets förslag, med den förändring att i rubriken angående böcker tryckte i Finland borde tilläggas Finska O rigina!-arbeten-, — samt att Bonde-Ståndet förklarat tullen å böcker böra utgå efter nu gällande taxa; så och efter det Ridderskapet och Adeln jemväl inbjudit de öfrige Riks-Ståndlen att i beslutet angående de of vanberörde tre första rubrikerna med Rid - 6 Bevillning.
';- Utskottets Utlåtande, N:o 26. derskapet och Adeln sig förena, liar Presle-Ståndet antagit, men Borgare- och Bonde-Stånden, vidblifvande deras förra beslut, afslagit sagde inbjudning.
Vid sådant förhållande och då PresteStåndet sålunda, medelst inbjudnings antagande, i ämnet fattat bufvudsakligt beslut, samt den af nämnde
Stånd beslutade återremiss derigenom måste anses hafva förfallit, bar Utskottet ansett sig nu endast böra sådant anmäla; kommande Utskottet att, vid sammanjemknings-förslagets uppgörande, föreslå de vidare åtgärder,, hvartill Riks-Slåndens olika beslut i denna del må föranleda.
Vid artikeln Glas hade Utskottet föreslagit förhöjning dels i införsels-afgifterne för rubriken Buteljer, Burkar och Flaskor (karafiner derunder ej inbegripne), och för försterglas, grönt och hvitt, med bibehållande af nu gällande förtullningssätt, nemligen efter antal skifvor för det gröna och band för det hvita, och dels i både värde och införselstull för rubriken andra slag, hvita eller färgade, ej specificerade, men lemnat öfrige under denna artikel förekommande rubriker oförändrade.
Utskottets berörda utlåtande angående artikeln Glas hade blifvit återremitteradt från Borgare-Ståndet, och beträffande serskildt grönt och hvitt fönsterglas jemväl från Ridderskapet- och Adeln.
De anmärkningar, som inom dessa Riks-Stånd blifvit framställda äro: att den i taxan, i fråga 0111 Buteljer, burkar och flaskor, införda föreskrift ”karafiner härunder ej inbegripne'’ icke vore rätt lämplig, utan skulle vid tullbehandlingen af dylika artiklar endast föranleda till misstag och oreda: att, jemte det införselstullen å grönt försterglas måtte, på sätt Utskottet föreslagit, höjas från 6 Rdr 3a sk. till 10
Rdr per 120 skifvor, införselsafgiften å det hvita borde ökas från 16
Rdr 3a sk. till 20 Rdr, men ej såsom Ulskot let hemställt till 23 Rdr per 20 band: att ifrågavarande förtullningssätt efter skifvor och band emedlertid högeligen försvårade tullbehandlingen, enär hvarje kista såväl grönt som hvitt glas måste öppnas, en skifva uttagas, å två sidor mätas, skifvornas antal räknas och derefter bestämmas, för det gröna, allt efter som sig visat, huruvida skifvorna egt större dimensioner än 28 tums höjd och 22 tums bredd, skifvornas förhållande Lill den genom Kongl. Bcvillnings-Utskotlets Utlåtande, N.-o 26.
7 Kungörelsen den 29 Augusti 1843 stadgade normen af 120 rutor af och under 22—28 tums dimensioner, och för det hvita, i mon af rutornas stycketal och dimensioner, antalet af band, räknadt efter den genom ingen författning till efterrättelse påbudna tariff för taffelglas, som gäller uti handeln; hvarföre vigtbestämning vore att såsom förtullnings-grund föredraga; att, med afseende derå, att rudimaterierne till fönsterglas funnes inom landet och å angelägenheten att icke minska anledningen för den inhemska glastillverkningen till täflan med den utländska, tullen derå borde blifva densamma som hittills varit gällande; samt att, angående Optiska glas, såsom glasögon. och lorgnetter, tuber och kikare, det syntes vara orätt att binoc/es icke blifvit serskildt upptagne och med lämplig tull belagde, helst dessa sednare vore en lyxartikel, som derföre med skäl borde åsättas högre afgift än nu, då sådane icke enligt taxan kunna draga högre tull, än 5
Rdr för 100 Rdr efter värde.
Preste-Ståndet har godkänt hvad Utskottet, angående artikeln glas hemställt, utom för rubriken ”andra slag, hvita eller färgade ej specificerade,” derå den af Utskottet till 12 sk.
U. föreslagna inlörsels-tull blifvit ytterligare höjd till 16 sk., och Bonde-Ståndet likaledes bifallit Utskottets förslag, utom hvad angår Buteljer, burkar och flaskor af större rymd än | kanna, samt fönsterglas grönt och hvitt, hvarå nu galande införsels-afgifter ansetts böra fortfara.
Hvad nu först angår rubriken ”Buteljer, burkar och flaskor (karafiner härunder ej inbegripne)”, så har Utskottet ansett nödigt att, till förebyggande af misstag, ”slipade flaskor” jemväl uttryckligen varda undantagne och får alltså hemställa, att för ifrågavarande rubrik må antagas denna lydelse: ”Buteljer, burkar och flaskor (karafiner och slipade flaskor ”härunder ej inbegripne)” till och med &e. Beträffande sedermera försterglas, så har Utskottet sökt vinna upplysning angående värdet deraf i förhållande till vigten och dervid inhemtat, att hvarje kista hvilt glas med en netto vi»t af .6 å .8 in varierar i pris emellan 7,5, 85 och ()5 Rdr B:co, samt alt det gröna, vägande netto i5 å 17 LU, kostar 45 lill 55 R:dr B:ko per kista; men ehuru Utskottet anser viglberäkning i allmänhet ega företräde framför öfrige förlullningssätt, lärer likväl Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N.-o 06. vara tvifvelaktigt, huruvida en sådan grund för förlullningen vore fullt lämplig för fonstergals, i anseende till embalagets olika tyngd och svårigheten att derur upptaga och serskildt väga den till sin natur bräckliga varan, hvarjemte, i afseende serskildt å hvitt fönsterglas, de smärre dimensionerne derigenom skulle komma att vidkännas en i jemförelse
Lill de större allt för hög tullafgift, hvadan Utskottet anser sig icke böra frånträda sitt förra tillstyrkande rörande för tullnings-sältet, hvaremot, i afseende å införselstullen, Utskottet, vidblifvande sitt förra förslag om förhöjning deri å det gröna från 6 R:dr 3a sk. till 10 R:dr, tror att, till minskning af retelsen att söka införtulla hvitt glas såsom grönt, den af Utskottet förut föreslagna tillökning i införsels-afgiften å det hvita från 16
R:dr 3a sk. till a5 R:dr lämpligen bör jemka? till ao R:dr per ao band, äfvensom
Utskottet hemställer att i taxan näst under rubriken livi It fönsterglas må till allmän efterrättelse intagas den för bandberäkningen derå i handeln samt vid förlullningen allmänt gällande tariflj af följande lydelse:
Beräkningen af ISanel ä kvitt fönsterglas verkställes efter föl•
Jantle Tariff: Additionsmått.
(Rutans höijd och bredd sam- manräknade.
Antal sHfvor i bandet. t u m. 7° • • • • • • • • I 62 • • . . 2 58 • , • • • • • 3 54 •» • , • • • • • 4 5o * • • < • • • 5 48 • • •* , 6 46 •
. . . 6 å 7 .44 •» » • ..... 7 4a • • 9 • • • • • 8 4o • • • • » » » • • 9 Bevillnings-Utskottets Utlåtande, Dl.o 26, 9 Additionsmått.
(Rutans höjd och bredd sa niman riik nadc.) 38 36 35 34 33 3 3 31 3o 29 28 27 26 25 24 22 21 20 •9 18 l6 Vidkommande slutli är antydt, icke föreslagit n Antal skifvor i bandet.
IO I I I 2 13 • 4 15 16 *7 18 •9 20 21 22 24 28 32 36 4o 5o 60 gen Optiska glas, dervid Utskottet, på sätt ofvan ågon ändring i gällande taxas bestämmelser, och hvilka af Ridderskapet oell Adeln samt Preste- och Bonde-Stånden blifvit bibehållne, så enär bland de der förekommande slag af monterade sådane glas, nemligen ”glasögon och lorgnetter” samt ”andia slag,” af hvilka den förra rubriken är åsatt 25, men den sednare endast 5 procents införselstull af värdet, kikare och så kallade Binocles icke finnas serskildt uppräknade, hvaraf följt, att de kunnat hänföras till ”glasögon och lorgnetter”, utan fått mot den för ”andra slag” bestämda lägre tull införas, men nämnde slags liih. till R.
Prot. 1845. 5 Sami., 1 Af cl, 12 Haft. 2 Bevillnings-Utskottéts Uilåtäiidej N'.0[ 26. glas, såsom med glasögon och lorgnetter närmast jemförlige, lämpligen synas höra draga den för desse stadgade högre införselsafgift, hemställer Utskottet, att vid berörde rinder optiska, monterade glas förekommande rubrik ”glasögon och lorgnetter,” må tilläggas ”kikare och binocles.” Hudar och Skinn.
Vid artikeln ”Hudar och Skinn”, som ej inbegripas under pelsverk, hade Utskottet, med bibehållande af den nuvarande lydelsen å de två här förekommande rubriker, nemligen: ”oberedda torra” samt ”saltade och rå”, ansett afseendet å den inhemska bo skaps-skötseln påkalla förhöjning i införsels-tullen och föreslagit en sådan tillökning å det förra slaget från 1 till 2 sk., och å det sednare från 6 rst. till 1 sk. skålpundet..
Inom Borgare-Ståndet, som återremitterat frågan, har blifvit erinradt:: att, då artikeln vore en nödvändighetsvara, sagde förhöjning icke borde vinna bifall, helst densamma uti ingen eller ringa mon kunde inverka på boskapspriset; att då förr ofta infördes sådana salta hudar, som voro inlagda i lake, hvilka såsom helt och hållet råa vägde vida mer än de torra, men dessa nu mera sällan inkomme, utan i stället sådana, sorn väl till en början blifvit saltade, men sedermera torkade i solen och derigenom befriade från alla vattenpartiklar och följaktligen till vigten icke voro betydligt drygare, än om de icke varit saltade, tullen måtte bestämmas lika för de torra och tovvsaltade, och denna sednare benämning uti taxan införes, samt de saltade i lake liggande upptagas under serskild rubrik med lägre tullbestämmelse; i anledning hvaraf åtskillige andre yrkanden blifvit framställde, såsom dels att rubriken; ”oberedda, torra”, borde bibehållas oförändrad, men den sednare rubriken förändras till "salttorra eller rå" dels att, med bibehållande å de torra hudarna af r sk. införsels-afgift p.er skålp., importtullen å de torrsaltade mätte bestämmas till g rst., dels att de torra borde draga 1 sk., de salttorra 8 rst. och de råa 4 rst. införselstull, samt dels att sagde tull borde antagas till 2 sk. för de torra, 1 sk. 6 rst. för de salttorra och 1 sk., allt per skålp., för de råa. Bevillnings-Utikotlets Utlåt ande, N.o 26.
De öfriga tre Stånden hafva godkänt
Utskottets förslag endast med det undantag, att Ridderskapet och Adeln förklarat, att uti rubriken ”saltade och rå” ordet ”och” skulle uteslutas.
Utskottet, som af hvad anfördt blifvit emot den i allmänhet föreslagna förhöjning i införsels-tullen å hudar och skinn icke funnit skäl att frångå dess förut i detta afseende gjorda tillstyrkande, har deremot visserligen funnit anmärkningarna angående skillnaden i vigt emellan osaltade torra, saltade torra och saltade rå icke sakna grund; men då, enligt hvad af öfverläggningen inom Borgare-Ståndet inhemtas, en icke ringa skillnad i vigt förefinnes äfven emellan de förstnämnde arne slagen, har Utskottet, som medger., att genom antagande af tre rubriker, med en för hvardera afpassad olika tull, skulle beredas största rättvisan vid tullbehandlingen, men dock anser vådan af de förut alltför mångfaldiga taxe-rubrikernas ytterligare tillökande böra' afhålla Utskottet från ett förslag i denna syftning, trott, att, då Utskottet, på sätt nyss är nämndt, vidblifvit sin förra åsigt om förhöjning till dubbla beloppet af den nuvarande införsels tullen å hvarje af de nu upptagne slagen hudar, det skall finnas mera med billighet öfverensstämmande, att de saltade torra hudarna, hvilka hittills inför-tullats mot den lägre afgiften, få vidkännas endast sagde tillökning af två gånger den tull, de förut dragit, än att genom deras sammanförande med osaltade torra ålägga dem en fyra gånger högre införsels-afgift, än den nuvarande; vid hvilket förhållande Utskottet, så i afseende å rubrikernas lydelse som införsels-afgifternes belopp, ansett sig böra vidblifva sitt förut i detta ämne äfgifna, af två Stånd godkända, förslag.
Jernkeltingar.
För den under smidt eller välsadt
Jern 1 gällande taxa ‘förekommande rubrik ”kettingar", med derå, alltefter länkjer.neLs större eller mindre diameter, bestämda högre eller lägre införsels-tull af 5 R:dr till 1 R:dr 24 sk. S/éi., hade Utskottet i sitt tull-bevillningsbetänkande icke föreslagit några förändrade bestämmelser.
— Af de serskildta Riks-Stånden hafva ock Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden, lika med Utskottet, bibehållit 12 Bevillnings-Utskoltets Utlåtande, N.-o 26. gällande taxa i denna del, men Preste-Ståndet deremot återremitterat artikeln, på grund af gjorda anmärkningar derom, att under närvarande ogynnsamma conjunctur för jerntillverkningen de ifrågavarande införsels-afgifterna icke lemnade tillräckligt skydd mot utländsk och företrädesvis Engelsk medtäflan, hvadan så hög import-tull borde bestämmas, att derigenom utestängdes sistnämnde lands tillverkning af jernkettingar, framför hvilken den Svenska derjemte egde företräde i gcfdhet, i samma mon Svenska jernet i i allmänhet är bättre.
Utskottet bör härvid erinra, hurusom vid laxe-regleringen serskildt afseende i allmänhet blifvit fästadt å sådane varor, som äro att hänföra till skeppsinventariér, hvilka, för så vidt de äro i taxan specificerade, vanligen äro åsätta en lägre tull än föremål i öfrigt för inhemsk tillverkning, samt till den del deraf, som icke finnes i taxan uppräknad, enligt 20 §. af underrättelserna, få införas mot 10 till 5 procent af värdet; i öfverensstämmelse hvarmed Utskottet, ulan att vilja inlåta sig i bedömande af företrädet utaf det ena eller andia landets tillverkning af den nu i fråga va o Ö rande artikeln, finner sig icke böra föreslå ändring i gällande taxas af tre Stånd godkända föreskrifter, i afseende å införtullning af Jernkettingar.
Vid artikeln Kläder, nya, Fruntimmers-, af till inf örset lofgifna tyger, hvilka nu draga 33t procents tull af varuvärdet, hade
Utskottet ansett den föreskrift lämpligare kunna meddelas, att ’’värde och tull bestämmas efter tyget, hvaraf persedeln hufvudsakligen består med tillägg af a5 procent."
Preste-Ståndet har, i sammanhang med artikeln Broderade arbeten, återremitterat denna punkt för vinnande al ändring i redactionen; hvaremot den blifvit af de tre andre Riks-Stånden hufvudsakligen afgjord, dervid Ridderskapet och Adeln samt BorgareStåndet bibehållit 1841 års taxa och Bonde-Ståndet godkänt Utskottets förslag. Bevillning-Utskotlcts Utlåtande, N:o 26. j3 Åberopande hvad bär ofvan vid artikeln broderade arbeten blifvit i allmänhet anfördt, samt svårigheten någon gång att afgöra, hvarutaf ett klädesplagg bör anses hufvudsakligen bestå, hemställer Utskottet, med frånträdande af dess förra tillstyrkande, att nuvarande tulltaxa må, på sätt två Stånd beslutat, i denna del förblifva oförändrad.
I sitt förra betänkande hade Utskottet för lackerade arbeten, ej specificerade, föreslagit förändring i förtullnings-sättet och hemställt, att i stället för nu gällande tullbehandling, efter värde med 33| procents införselstull, måtte till grund för förtullningen antagas vigtberäkning med 1 R:dr 24 sk. tullvärde och 24 sk. införselsafgift per skålp.
Berörde tullvärde har hos Preste-Slåndet, som återremitterat artikeln, ansetts vara för lågt, enär de härunder hänförliga effecter vanligen äro mycket lätta, hvadan blifvit yrkadt, att detsamma och i sammanhang dermed tullen borde höjas.
Ridderskapet och Adeln bar bibehållit gällande taxas bestämmelser samt Borgare- och Bonde-Stånden, med godkännande af det af Utskottet föreslagna förändrade forlullnings-sättet, höjt värdet till 3 R:dr och införsels-tullen till 1 R:dr per skålp.
Som det må lemnäs obestridt, att värdet å ifrågavarande artikel, hvilket, i anseende till mångfalden af de dertill hänförlige varuslag, måste vara i icke ringa mon omvexlande, kan i allmänhet antagas vara högre, än det af Utskottet i dess förra betänkande utsatta, samt två Riks-Stånd redan antagit sagde värde till Tre R:dr per skålp., får Utskottet, vidblifvande sitt förra förslag i afseende å förtullnings-sättet, men afvikande derifrån med hänsigt till värdes- och tullbeloppen, hemställa, att, i öfverensstämmelse med Borgare- och Bonde-Ståndens berörde beslut, den ifrågavarande artikeln må åsättas ett tullvärde af 3 R:dr och införseltull af 1 R:dr skålpundet.
Be vill nirius-
Ut sköttel s UtlåtandeN'.o 26.
Vid artikeln ”Läder, mer eller mindre beredt,” hade
Utskottet för den del deraf, som innefattas under rubrikerne ”karduanssamt färgade eller tryckta skinn” och ”andra slag, ej specificerade hudar och skinn”, hemställt, i afseende å förstnämnde rubrik, att nu stadgade tullvärde 4 R:dr och införsels-tull 1 R:dr per skålp. måtte höjas, värdet till hvad varan ansågs verkligen kosta, eller 6 R:dr, och tullen i samma förhållande, eller till 1 R:dr sk., samt att, enär nuvarande värde och införsels-tull å rubriken ”andra slag” voro i allmänhet väl låga, derutur måtte utbrytas och serskildt specificeras Sulläder, med bibehållande för detsamma af nu bestämda tull värde 1 R:dr och införselstull 12 sk. per skålp, men deremot för sagde rubrik ”andra slag, ej specificerade hudar och skinn” i öfrigt, värdet höjas till 2 R:dr och införsels-tullen till 24 sk. skålpundet.
Borgare-Ståndet bär återremitterat dessa punkter, sedan dervid blifvit anmärkt, dels att artikeln Hudar och Skinn redan förut blifvit återremitterad, och att enahanda åtgärd derföre vore nödig med den nu ifrågavarande, och dels att rubriken ”karduans- samt färgade och tryckta skinn” numera icke vöre lämplig, då säkerligen ingen förstode hvad med karduans- samt färgade och tryckta skinn menades, hvadan den borde utbytas mot den af ”saffian och maroquinsskinn” samt derå bibehållas de för rubriken i dess närvarande lydelse nu gällande värdes- och tullbestämmelser.
De öfriga tre Riks-Stånden hafva definitivt afgjort berörde rubriker sålunda, att Ridderskapet och Adeln bibehållit gällande taxas bestämmelser samt Preste- och Bonde-Stånden antagit Utskottets förslag.