Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid punkten 24r att belåning af adier och publika papper samt af Bankens egna obligationer ej allenast må få fortfara, utan äfven i nion af tillgång kunna utsträckas, likväl alltid med iakttagande, att lånebeloppet må varda inskränkt inom hvarje hypotheks verkliga värde, har blifvit inom Riks» Ständen anmärkt: af någre Ledamöter, att Bankens utlåning på adier och publike papper ej borde utsträckas till högre summa än hälften af Bankens till 5 millioner beräknade grundfond, och att hvarje hypolhek af detta slag ej matte belånas lill mer än högst |:delar af det värde, hvartill försäljningen deraf under månaden näst före belåningen bevisligen egt rum; af en Ledamot, att föreskriften, det låne-beloppet må inskränkas inom hvarje hypotheks verkliga värde, vore något obestämd, och att dessutom Banco-Styrelsen borde hafva latitud pröfva detta värde, oberoende af sjelfva den. å hypothekefc tecknade siffran; af flere Ledamöter, att den för Götha Canal-actiers belånings-vurde vid senaste
Riksdag bestämde grund mätte oförändrad bibehållas,, under det då gjorde förbehåll, att borgen tillika bör ställas för den brist,, sorn vid hypotbokens användande möjligen skulle kunna uppkomma, samt af en Ledamot, att lika förmon äfven mätte beviljas för Södertelje Gauaiactier. Banco-Utskoltets Utlåtande N.o 16.
Utskottet inser ej någon våda deraf, att belåningen af så beskaffade Hypolhek, som i denna punkt äro omförmälde, må, i mon af tillgång, kunna utsträckas och tror sig deslomindre böra frångå dess tillstyrkan härom, sorn Utskottet, vid jemförelse af de emot Utskottets förslag i sin helhet gjorde anmärkningar, befarar, alt en inskränkning af denna lånerörelse, inom bestämdt belopp, skulle gifva anledning till ytterligare tillvitelser emot Utskottet, alt åsyfta en menlig inskränkning i rörelsecapitalet.
Hvaremot Utskottet medgifver, att belånings-beloppet torde böra närmare bestämmas; samt anser, i öfverensstämmelse med hvad af någre ledamöter blifvit yttradt, belånings-beloppet kunna i allmänhet antagas lill ^rdelar af det värde, hvartill sådane adier och publika papper, å hvilka lån önskaS, vanligen kunnat försäljas under månaden näst före den, då belåningen sker.
Men, då dels de så kallade lottsedlarne för Trollhätte Slussverk äro al en serdeles god beskaffenhet, dels Bankens obligationer, härrörande från dess före år i83o verkställde upplåningar, (desse obligationer äro af aine slag; de äldre så kallade Låne-Banco-attesterne mot t\—, 4 och 3 procents ränta, samt de åren 1801 —i8o3 tillkomne så kallade silfversedkarne) inlösas af Banken, enär som helst, efter numerairen i R:dr Banco *}; dels eck de från Riksgälds-Contoret intill år 183o utgifne obligationer hvilka äro mot ränta af dels 6 och dels 5 proc., utgöra ett inskränkt belopp, ställde på bestämd förfallotid, samt, enligt RiksgäldsCoutorels
Reglemente inlösas å förfillo lagen, när de i sådant ändamål uppvisas, hvarföre någon slags rabatt vid omsättningen af dessa obligationer veterligen aldrig ifrågakommit, har Utskottet ansett det undantag böra *) Låne-Bankens efter år i83o utställde obligationer för upplåningar till Tlandelsdisconten äro deremot ställde på uppsägningstid af 3 till 6 månader, och då ändamålet med dylika upplåningar är, att, utan förökning af Bankens -Sedelstock, anskaffa fond för llandels-discontens rörelse, följer deraf, att desse obligationer ej kunna bos Banken sjelf antagas såsom bvpotbek, enär detta vore att omintetgöra upplåningens syftemål oell uppoffra räntan förgäfves, **) Efter år i83o liar Riksgälds-Contoret utställt flere slags obligationer mot 5 och 4 procents ränta, hvilka till en del äro ouppsägbara från innehafvarens sida, oell desse pipper kunna möjligen till deras Varde blifva underkastade ombytlig» bet, serdeles i fall ett större belopp skulle behöfva på en gång realiseras.
Banco-Utskottets Utlåtande A'.a 16.
73 böra ega rum för desse slags hjpothek, att desamma må till fulla capital-beloppet belånas.
Hvad beträffar Götha Canal-Aciier, så, enär Rikets sist församlade Ständer, både till uppmuntran för Götha Canal-Bolag, att åtaga sig den ytterligare insättning, som då äskats från Actie-egarnes sida, utöfver det tecknade Aclie-beloppet, och till lättnad för detsamma att noggrant uppfylla de föreskrifne vilkoren, förunnat Bolaget, bland andre förmouer, jemväl den, att Aclierne skulle, ej allenast lills vidare, bibehållas vid den belånings-rätt i Banco-Disconten, tiM i6| proc., af primitiva Acliecapitalet, som förut blifvit af Rikets Ständer beviljad, ulan jemväl erhålla belåningsrätt till högre belopp eller a5 proc. å primitiva Aclie-capitalet, då Canalen blifvit fullbordad, dock under vilkor, att borgen tillika fordrades för den brist, som vid Hypothekens användande möligen skulle kunna uppkomma emellan verkets fordran och försäl jnings-beloppet; samt Bolaget, sannolikt jemväl i förhoppning alt icke så hastigt beröfvas den dem sålunda förunnade förmon, ordentligen fullgjort de fordrade insättningarne, hvarigenom omsider detta verk blifvit till fullbordan bragt, har Utskottet funnit billigheten fordra det undantag för berörde Adier, att de md bibehållas vid deras nuvarande belåningsrätt, z5 proc. af primitiva capitalet, under ofvanupptagne förbehåll derjemte om borgens ställande.
Och då Utskottet befarar, att en inskränkning uti nuvarande belåningsrält för Adier i Södertelje Canal-och Slussverks-Bolag, hvilka sisth Riksdag blifvit bibehållne vid deras dittills åtnjutna belånings-rätt, 5o proc. af ursprungliga capitalet, belöpande sig till 10 proc. af den summa nuvarande Adier upptaga, dock emot serskild borgen derjemte, i likhet med hvad för Götha Canal-Actier är stadgadt, skulle kunna så nedsätta dessa Actiers värde, att det ej allenast orsakade flere Aclie-egares olycka, utan ock möjligen ledde dertill, att förlust för Banken uppstode å hvad redan blifvit belånt mot så beskaffade Uypolhek, har Utskottet trott det undantag äf ven böra göras, att Actier i Södertelje Canal- och SlussverksBolag må varda bibehållne vid deras nuvarande belåningsrätt.
Vid punkten z5: att Handels-disconten , under benämning af Handels- och JVärings-discont, må fortsättas, m ed iakttagande endast af följande förändringar och tillägg: Bih. till R.
Prot. 1834. 6 Sami. 1 Afd. 10 12:te Häftet. 74 Eanco-Utskoltets Utlåtande N.o 16. a) lån hunna beviljas å 6, eller mindre antal månader ; b) räntan bestämmes till 6 proc.; c) lägsta låne-beloppet bestämmes till 5oo R:dr, i stället för nuvarande minimi-summa tooo R.dr ; d) uti högsta tillutne skuldsättnings-belöppet, hvilket, lika som hittills, anses böra bibehållas vid 2.0,000 R:dr för läntagare, och tillhopa ej öfverstiga fo,ooo R.dr, under alla förhållanden i hvilka en och samma person kan blifva hos Inrättningen häftande, inbegripes icke hvad samma person eljest må vara antingen till Banco-disconten eller LäneBanken skyldig.
Dock att Styrelsen icke underlåter att förskaffa sig alla de upplysningar, sorn kunna inverka på omdömet om hine-sökandes ställning och förmåga att i allo uppfylla ingängne förbindelser; ef såsom hypothek, kan, i stället för en revers med 2:ne namn, antagas äfven s:ne förbindelser, hvardera för sig motsvarande hine-summans belopp, af hvilka du endast den ena behöfver vara förfallen till discont-lånets förfallodag.
Dan andra kan till och med vara ouppsägbar, så vida den är säljbar; Q Discont-styrelsen ulägges, att noggrant tillse, det länen verkligen blifva inbetalda, och ej genom omvägar af ett eller annat slag omsatta; g) för Handels- och Närings-disconten bestämmes ett creditiv d Lane-Banken af a5o,ooo R.dr, att begagnas endast dä Handels-disconten nödgas återbetala uppsagda lån, innan den genom upptagande af nya, eller indragning af egna fordringar,, hunnit dertill anskaffa tillräckliga medel, bar blifvit inom Riks-Stånden anmärkt:. af en Ledamot, att återbetalnings-terminen borde utsträckas frånö lill () månader; af åtskillige Ledamöter, att räntan icke borde böjas öfver 5 proc., allraminst i en tid, då man erkände, att näringarne ej; kunde draga den gångbar» högre, räntan, hvars nedsättande vöre en af realisationens vigtigaste fördelar; af någre Ledamöter, att åtminstone den af Utskottet föreslagne räntan borde af Eanco-Styrelsen få nedsättas, om Styrelsen funne, att lånerörelsen icke anlitades, med bibehållande af den förhöjda räntan, eller räntefoten i allmänhet folie; af flere Ledamöter, att lägsta fåne-beloppet borde blifva det nuvarande riter 1000 R:dr, helst nedsättning af denna, minimi-summa skulle gifva Ilaudcls-discouten samma felaktiga riglning sorn allmänna diseonten; Banco-Utskottets Utlåtande N.o 16. 75 af en Ledamot, att ullånings-summan ej borde rätta sig efter annat än säkerheten; af andre Ledamöter åter, alt maximi-beloppet borde nedsättas till 10,000 R:dr; af någre Ledamöter, alt säkerheten må anses tillfyllest, då en solrent låntagares revers, jemte dertill hörande god känd t hypothek af en eller flere reverser, till sammanlagdt belopp af låne-summan, presenterades, hvilket borde desto hellre bifallas, som, i annat fall, man blott lockade till vingleri, i det man föranlät jemväl annars ordentlige personer alt förskaffa sig reverser mot contra-förbindelser, för att derefter i Handels-disconlen belåna de förra; af en annan Ledamot, alt stadgandet om 3:ne namn borde åtminstone ej vara ovilkorligl, utan af Styrelsen bero alt godkänna namn, som medförde verklig säkerhet; af någre Ledamöter, alt onppsägbara papper ej borde såsom Hypothek i Handels-disconlen emollagas, hvarigénom man syntes vilja gynna Stats-Låne-systemet; af någre Ledamöter, att som Ilandels-disconten icke syntes hafva motsvarat sitt ändamål, borde denna rörelse icke ytterligare utsträckas genom något Creditiv å Låne-Banken för denna disconl-rörelse;
samt af andre Ledamöter åter, alt Credilivet vere af den vigt, att nyttigt vore, om det kunde ökas.
Då de medel, hvilka upplåna* för handels- och närings-företag, enligt naturen af denna rörelse, vanligen icke erfordras på längre lid än 6 månader, samt dessutom de medel Banken sjelf upplånar, för alt i denna låne-rörelse hegagnas, skola efter högst 6 månaders uppsägning återbetalas , finnér Utskottet ej skäl frångå dess under mom.
A. i förevarande punkt gifne tillstyrkan.
Utskottet medgifver visserligen, alt, genom nedsättning af räntan & de lån, som i Handels-disconlen upptagas, denna fond skulle blifva i hö gre grad anlitad, men då det, elter Utskottets tanka, jemväl skulle bidraga dertill, att det med inrättningen afsedda ändamål, att utgöra en låne-anstalt för handels- och närings-rörelsen, skulle förfelas, samt dessutom en nedsättning af räntan å så beskaffade lån skulle motverka uppkomsten af Privat-Banker, hvilkas befrämjande, till lättnad för den allmänna rörelsen, ej torde böra förbises, kan Utskottet ej eller annat än förblifva vid dess under moni.
B. gifne tillstyrkan, att räntan för lån i Handels - och JSfärings-Disconten må till b pr00. bestämmas. 7S Banco-Utskoltels Utlåtande IV.-o t6.
Utskottets hemställan, att Handels-Disconten måtte erhålla benämningen af Handels- och Närings-Discont, härleder sig från den af Utskottet hysta åsigt, alt denna Inrättning hör tjena till låne-understöd jemväl lör den mindre närings-idkaren; och ehuru ringa en lånesumma af 5oo R:dr med skäl kan anses i en handelsrörelse, tror likväl Utskottet, att, vid flere tillfällen, ett låne-understöd till detta belopp kan vara för deu mindre närings-idkaren af ganska mycken vigt; likväl, då tilläfventyrs en ovilkorlig nedsättning af nu bestämda minimi-summan lör lån i Handels-Disconten skulle kunna leda till denna Disconls missbrukande, och ett så stort antal Ledamöter inom Riks-Stånden, på grund häraf, yrkat bibehållandet af nuvarande minimi-summa för lån i nämnde Disconter, har Utskottet ansett sig böra i sd måtto förändra dess under mom. c') i denna punkt gijna tillstyrkan, att, allenast vid de tillfällen, då, i anseende till större antal länsökande i Allmänna Disconten, län ifrån densamma icke genast kunna utfalla, Handels-Discont-Directionen må berättigas att bevilja lån till så lågt belopp, som 5oo R:dr B.co, men att, i annat fall, eller då lån inom kort tid kunna i Allmänna
Disconten erhållas, icke mindre belopp än det nu bestämda, eller 1000 R:dr Banco, kommer att från Handels-Disconten beviljas.
De hvarandra motsatta anmärkningar, hvilka finnas framställda vid Utskottets under mom. d') gifne tillstyrkan, anser Utskottet ej kunna föranleda lill någon ändring af hvad Utskottet i samma mom. föreslagit; men, med fästadt afseende å de vid mom. ej) gjorda anmärkningar, har Utskottet funnit sig föranlåtet på det sätt förändra detta morn.: att, då det sökta lånet ej öfverstiger 10,000 R:dr, må af DiscontStyrelsen bero, att meddela lån pä 2:ne fullt vederhäftiga namn, eller ock på allenast ett namn, med hypothek af en förbindelse, motsvarande lånesummans hela belopp, hvilken förbindelse måste vara förfallen till den tid discont-lånet förfaller, men att, sä snart summan stiger derutöfver, må Discont-Styrelsen ega att antaga, efter eget ompröfvande, antingen en revers med a.-ne namn och en mot beloppet svarande förbindelse, som likväl då ej behöfver att vara förfallen till cliscontlånets förfallodag, eller ock allenast en revers med 3:ne namn.
Och får Utskottet, i anledning af de vid mom. g) gjorda, mot hvarandra stridande anmärkningar, allenast upplysa, att Handels-Disconten redan.af Banken eger creditiv, så alt härigenom icke varit afsedd någon utvidgning af Handels-Disconts-rörelsen.
Banco-VIskoltets Utlåtande Nio 16. 7?
Vid punkten <26: att elen vid senaste Riksdag medgifna creditiv-rättighet för Riksgälels-Contoret måtte bibehållas, har inom Riks-Slånden blifvit anmärkt: af en Ledamot, att då detta creditiv med full säkerhet inginge, men måhända hädanefter blefve för litet, då Stats-Contoret, tidigare än hittills, behöfde i Riksgälds-Contoret lyfta hela slatsbrist-summan, syntes detsamma böra förökas till minst ii million; af någre Ledamöter, att, i händelse någon låne-indragning möjligtvis skulle kunna ifrågakomma, borde sådan indragning verkställas i första rummet af den försträckning, som på denna räkning blifvit Staten lemnad ; af andre Ledamöter åter, att i ingen, händelse delta creditiv borde få indragas, och sålunda uppsägningsrält ej fästas vid dess beviljande, emedan, i sådan händelse, ej mindre ett annat Rikets Ständers Verk, än äfven Stats-Verket, kunde sättas i verklig förlägenhet, om uppsägningsrätlen, emot all sannolikhet, någonsin skulle komma att begagnas.
Utskottet, som anser det vara af vigt att bibehålla den princip, att Banco-Styrelsen må ega rättighet uppsäga hvilket eller hvilka af de från Banken beviljade Cassa-creditiv, densamma lämpligast linner, i händelse Bankens egen ställning skulle en sådan åtgärd fordra, men som tillika är fullkomligen öfvertygadt, att, med antagandet af de flerfaldige medel Utskottet föreslagit lill den metalliska Cassans förstärkning, någon sådan uppsägning icke kan ifrågakomma, anser sig böra förblifva vid dess gifna tillstyrkan, att uppsägnings-rätt äfven må ega rum i afseende på 'det creditiv, som Riksgälds-Contoret å Banken eger; och kati desto mindre föreslå den af allenast en Ledamot yrkade förhöjning af detta Creditiv, som sig visat, att Riksgälds-Contoret icke vid något tillfälle behöft till fullo begagna dess nuvarande Creditiv-belopp.
Vid punkterne aj: att 1 gg,6661; R:dr af de till Banken ingående capital-afbetalningar, hvilka dock sannolikt, ett eller högst arne är före nästa Lagtima Riksdag, då Bankens Piaster-fordran blifvit godtgjord, nedsättas till i33,ooo R:dr, böra uteslutande användas till förstärkande af Bankens Silfver-förråd, så snärt vexelcursen, enligt de of vanföre uppgifne grunder, sådant medgifmer.
Banco-Styrelsen må äfven vara tillåtet att, till begagnande af en för silfverköp synnerligen fördelaktig conjunctur, anticipera på det följande årets inkomster.
Hvad som ej ett år kunnat användas, må också 78 Banco-Utsfwttets Utlåtande IV.o 16. kunna reserveras till de följande, men utan att under tiden inberciknas uti, eller pä annat sätt gravera Bankens utelöpande sedelstock; hvaraf följer, att sådane reserverade medel äfven kunna, efter sig företeende förhållanden, och med vilkor endast, att proportionen emellan metalliska Cassan och Sedelstocken icke dymedelst öfverskrides, göras fruktbärande i sådan Jåné-rörelse, som medgifver deras snara återindragning vid påkommande behof ; 28: att de 240,000
B:dr, som skulle efter hand årligen ingå af Banco-Discontens förlags fond, ej böra vara på. ett uteslutande sätt reserverade för silfver-upphandling, utan att det må vara alldeles öfverlemnadt åt Banco-Styrelsens klokhet och omtanka, att, såsom äfven, i fråga om Bankens årligen behållna räntevinst- medel, i nästföljande punkt föreslås, begagna deni, väre sig såsom fond för Cassa-creditiv, eller annars, i mon af sig erbjudande tillfällen, till förökande af silf verf ond och rörelse-capital, liar blifvit inora Riks-Stånden anmärkt: af någre Ledamöter, alt det vore onödigt föreskrifva, att ens det i 27 punkten upptagne belopp skulle ovilkorligen användas till silfverköp, utan lämpligare vore till Banco-Styrelsen öfverlemna, att använda så väl detta belopp, söra de i 28 punkten omnämnde 240,000 R:dr, antingen till silfverköp, till låne-rörelsens förstärkning, eller lill inköp af räntebärande obligationer, så väl utländska, på sätt Herr General Lefrens oell Herr Helsingii reservation innehölle, som afven inhemska, alltid med hänsigt, att sorgfälligt undvika förminskning af rörelse-capitalet; samt af åtskilige Ledamöter, alt de finge fästa Utskottets uppmärksamhet på onaförmälda, af Herr General Lefre'n afgifne förslag, samt, uppå de för samma förslag nppgifne skäl, yrka, att de 88,000 R:dr, hvilka utgöra årlig capital-afbetaluirig å Riksgälds-Contorels skuld, 4>400>0°0 R'dr, måtte användas på sätt och i ändamål samma förslag utvecklar; af åtskillige Ledamöter, att de i 28 punkten omnämnde 240,000 R:dr borde företrädesvis, om ej uteslutande, egnas lill fond för creditiv åt Ilypotheks-föreningar, då dessa vore i tillfälle lemna fullkomligt säkre hypothek.
Af de skäl, hvilka blifvit anförde i Utskottets under N:o 6 afgifne Betänkande, finner Utskottet sig ej mera nu, än förut, kunna tillstyrka antagandet af Hr General Lefrens åberopade förslag, alt de från RiksgäldsCentoret åiligen, såsom capital-afbetalningar, ingående 88,000 R:dr mi Banco-Utskottets Utlåtande IV.-o i6- 7$ användas till inköp af utländske fondpapper, samt förblifver alltså vid dess i 27 punkten gifne tillstyrkan.
Och kommer, lill följd af de förändringar, 21 och 22 punkterna i Utsko!tets förslag nu mera undergått, 28 punkten att förfalla.
Vid punklerne 2Q: att Rikets Ständer må besluta, det Bankens vinst för år i835 och de följande åren må oafkortadt förblifva under dess Styrelses disposition , intill nästa Riksdag, då af Rikets Ständer beror, att om användandet af derå i behåll varande öfverskott förordna; 3o: att, i stället för deri uti f S- af 133o års Bank-Lag till ett belopp af 4>400>000 R-dr bestämda summa, sorn, utan beräkning af Bankens fasta egendomar och inventarier, alltid skulle komma alt utgöra en Bankens behållning i säkra tillgångar och fordringar, utöfver de förbindelser, för hvilka Banken ansvarar, må antagas en jemn summa af fem millioner ; 3u alt nämnde belopp af fem millioner städse i framtiden bibehålies såsom en Bankens grundfond, dymedelst, att möjligen inträffande capitalförminsk n in gar varda godtgjorde med de årligen ingående vinsterne; och 32: att åt Banco-Styrelsens klokhet och omtanka må varda öfverlemnadt, att begagna de i Bankens vård från Riksdag till Riksdag qvarstående vinst-medel, då tillfälle dertill gifves, till förökande af så väl silfver-fund som rörelse-capital har blifvit inom Riks-Ståndens anmärkt: af 3:ne Ledamöter, att hälften af Bankens årliga vinst må, likasom hittills, anslås alt lill Stals-Verket utbetalas, såsom mera angeläget, än att, genom liela vinstena accumulerande i Banken,, tillfredsställa öfverdrift)» farhågor; af en annan Ledamot, att Staten hädanefter icke borde betala ränta å sin skuld, emedan det syntes obilligt, alt folket skulle betala nya skatter, för alt Banken skulle få medel lill nya utlåningar; af en Ledamot, alt det vore gifvet, hvaraf de 00,000 R:dr, som nu utgjorde Bankens Grundfond, bestorfe, men ej förkläradt, hvaraf de lillagde Goo.ooo R:dr uppkommit; och all Bankens capital-öfverskolt ej mätte slumpvis beräknas till fulla 5 millioner; af någre Ledamöter, alt då Ulskollet anmält, alt en eller annan af de framställde hufvudpunkterne synles så nära röra Bankens förhållande till allmänheten, alt, med kraft af lag, torde böra och behöfva derutinnan stadgas, vore önskligt, att Utskottet, uti dess svar på återremisseu, lo Banco-Vlshotlets Tillåtande N.o 16. ville angifva, hvilka punkter kunde vara af denna beskaffenhet; samt slutligen af en Ledamotj att han finge yrka, att dä Utskottets Betänkande andra gången återkommer,
det mätte ske i sammanhang med frågan om Bank-lag, emedan lagstiftning för Banken nöd vändigt måste vara uppgjord, innan man beslutade om det reglementariska för Bankens förvaltning och lånerörelse.
Utskottets uti 29 punkten gifne tillstyrkan, att Bankens vinst må, från Riksdag lill Riksdag, förblifva under dess Styrelses disposition, så att Rikets Ständer ej må ega förordna om användandet af annat, än verkligen i behåll varande öfverskott å Banco-vinsten, innefattar allenast förnyandet af en vid Banco-Verkets första organisation fastställd grundsatts, uti 74 punkten af Sveriges Rikes Ständers beslut och förordning om Banken i Stockholm, den 22 September 1668, med följande ord: ”Den gevinst, som Gud af detta Verket förlänandes varder, samt ”ock den bekostnad, som derpå årligen uppgår, skall uti en serdeles ”sluträkning föras och balanceras.
Och lära Riksens Ständer, som, un"der Kongl. Majrts Nådigste protection, dess handhållande och försvar ”sig uppå tagit häfver, öfver bemälde salderade gevinst sedan disponera, ”sorn det med Kongl.
Majrts och Fäderneslandsens heder och nytta till "publicos usus bäst kan användas.'’
Enär det varit afvikandet från denna grundsatts, som föranled t den oreda i Rikets penningeväsende, hvars afhjelpande nu utgör föremål för Rikets Ständers omsorger, samt, efter Utskottets öfvertygelse, ett af de förnämsta stöd för hela realisalions-företaget skulle undanryckas, om denna grundsatts ej återställdes i sin hela stränghet, hade Utskottet ej väntat, alt inom Riks-Stånden någon röst skulle böjas emot Utskottets förslag i denna del, och kan ej tillstyrka ett anliciperande af Bankens vinst, hvarigenom den bana å nyo skulle öppnas, som redan fört lill förstörande af Rikets penningeväsende.
Utskottet kan ej heller gilla den åsigt, att, sedan under sistlidne Riksdag många millioner R:dr af Statens skuld till Banken blifvit inom linien balancerade, Staten äfven skulle undandraga sig erläggandet af räntan å 4-400'000
B;dr, för hvilka Riksgälds-Contorets obligationer sisth Riksdag äro utfärdade, och sålunda icke ens ärligen betala åtminstone den del af skulden, hvartill Staten, vid uppgörandet af det nya förliknings-contraclet, sig ovilkorligen förbundit.
Till Banco-VIskottets Utlåtande N':0 t6. 81 Till närmare upplysning om det belopp af 600,000 R:dr, hvilket Utskottet i 3o punkten ansett böra betraktas såsom en tillökning i Bankens grundfond, får Utskottet allenast hänvisa lill den, under N:o 4t vid Banco-Fullmägliges Berättelse bifogade Tableau öfver Bankens samtlige tillgångar, jemförde till dess samtliga skulder, utvisande, att Bankens, enligt räkenskapen befintliga, bela öfverskott eller capital utgjorde redan vid i832 års slut 5,4°3,115 R:dr 2 sk. 5 rst.
Genom förslaget, att 600,000 R:dr af sistnämnde öfverskott måtte iklädas egenskap af grundfond, har Utskottet åter endast velat förebygga, att detta belopp må af kommande Rikets Ständer kunna disponeras, i likhet med Bankens dertill ingående räntevinster, hvilket Utskottet hoppas ej kan af Rikets Ständer ogillas.
Utskottet finnér alltså de emit 2g, 3oj 3i och 32 punklerne gjorde anmärkningar ej vara af sådan beskaffenhet, att de kunna leda till någon förändring i Utskottets förslag.