Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
3 Under de fem år, som förra berättelsen omfattar, hade folkmängden stigit med 3,143 personer eller närmast 629 om året, deremot sistförflutna fem år gifvit en tillökning af 4,213 eller ungefärligen 843 om året, hvilket således visar ett bättre utfallande än under förstnämnda qvinqvennium, men som likväl är sämre än under den treåriga perioden näst förut, eller åren 1848—1850, för hvilken särskild berättelse afgafs, då folkökningen utgjorde något mera än 1,462 om året. och bör härvid anmärkas, att både cholera- och rödsotsepidemier under de år, som nu äro i fråga, härjat inom flera delar af länet.
Utflyttning arne till andra länder hafva åter betydligt aftagit.
Tillökningen är störst inom Jönköpings stad eller med 1,338 personer, motsvarande närmast 21f procent af 1855 års folkmängd derstädes, men har förnämligast tillkommit genom de årligen stigande inflyttningarne af fabriksarbetare och annat arbetsfolk.
Dernäst i ordningen står Grenna stad med en tillökning af 116 personer eller 11 procent samt Östbo härad med 1,048 eller 5| procent; vidare Westbo, Östra, Norra och Södra Wedbo och Westra härader.
Deremot har folkmängden minskats i Ekesjö stad med 1J och i Tveta, Wista och Mo häraders fögderi med 1} procent.
Hela tillökningen för länet motsvarar 2f procent af folkmängden år 1855.
Folket är i allmänhet fredligt och laglydigt, likasom det utmärker sig för idoghet och sparsamhet.
Välmågan är ock i följd häraf mera allmän; och gäller för öfrigt i dessa afseenden hvad uti förra berättelsen blifvit yttradt.
Bränvinssupandet på landet har betydligt aftagit samt utskänknings- och minuteringsställena för spritdrycker minskats, så att till exempel inom Tveta, Wista och Mo härader icke finnes något sådant försäljningsställe, och må såsom betecknande anmärkas ett yttrande af en gästgifvare, som afsagt sig rättigheten till bränvinsförsäljning, att han fann sig så belåten med upphörandet deraf, att han icke på något vilkor ville ånyo bedrifva en sådan försäljning, äfven om den finge ske afgiftsfritt.
Såsom surrogat för bränvinet har förbrukningen af kaffe och så kalladt bajerskt öl mycket tilltagit, och mångenstädes på landsbygden finnas vid allmänna vägarne försäljningsställen för sistnämnda vara.
Nykterheten hos landtbefolkningen åsidosättes likväl ofta vid besöken i städerna och'på vissa torgplatser äfven å landet, då mången icke kan motstå begäret efter den under vanliga förhållanden sällsynta spritdrycken, och detta gäller hufvudsakligast den yngre manliga befolkningen.
Det är icke ovanligt, att tjenstedrängar vid stadslandet förbehålla sig frihet att besöka de torgdagar, som numera en eller flera dagar i hvarje månad hållas vid särskilda ställen på landsbygden, då, när torgplatsen är belägen i grannskapet af en gästgifvaregård eller annat utskänkningsställe, tillfället att åtkomma rusgifvande drycker icke lemnäs obegagnadt.
Visserligen har kronobetjeningen på flera ställen förmått utskänkningsgifvarne att vid dessa tillfällen afhålla sig från försäljning af spritdrycker, men sorn detta hörer till undantagen och, vid åtal för ett motsatt förfaringssätt, torgdagarne icke ansetts inbegripna under det i författninga re gifna förbud mot dylik försäljning vid vissa till folksamlingar ledande förrättningar in. m., vore det önskvärdt, att ett förändradt stadgande i sådan syftning meddelades.
Ett annat tillfälle till superi förekommer vid så kallade målskjutningar, som af enskilda personer tillställas, hvilka dock icke må förblandas med de på andra ställen inrättade och väl ordnade skjutöfningarne, och Konungens Befallningshafvande har på hemställan af kronobetjeningen, funnit sig föranlåten att uppmana menigheterne att vidtaga lämpliga åtgärder till afskaffande af dessa skjut- och supgillen, dervid, under förevändning af skjutöfning, egentligen bedrifves ett slags lotterispel om hvarjehanda lösörepersedlar, hvarvid slagsmål och andra oordningar ofta förefalla.
Byggnadssättet inom flera delar af länet har betydligt förbättrats i afseende på byggnadernes beqvämligare inredning och förläggande på lämpligare platser; allenast från östra härad anmärkes, att byggnaderne uppföras större och inredas mera kostbart, än behofvet fordrar.
Det vanliga byggnadsämnet är ännu såsom fordom trädvirke; och ehuru dessa byggnadsmaterialier årligen mycket minskas, motsvarar dock tillgången af 4 Jönköpings län.
Jordbruk. så väl denna som brännmaterial ännu behofven.
På många ställen användes emellertid sten till ladugårdsbyggnader.
Födoämnena äro de vanliga, men begagnandet af råg till bröd i stället för den förut mera brukliga liafren och blandsäden har i icke ringa mån tilltagit.
O O I klädedrägt har lyxen på många ställen tilltagit, synnerligast hos den tjenande klassen, som genom de stegrade lönerna beredes tillfälle till bestridande af utgifter härför.
Sålunda begagnas numera ofta klädesoch bomullstyger i stället för vadmal och hemväfda ylletyger, som förr brukades.
Inga schismatiska rörelser hafva visat sig af sådan beskaffenhet, att de föranledt till bildandet af särskilda församlingar, men på många ställen hållas enskilda sammankomster för andaktsöfningar, der stundom äfven kringvandrande personer uppträda med religiösa föredrag, och äro dessa samlingar ofta talrikt besökta.
I Jönköpings stad och på några få ställen å landet äro särskilda så kallade missionshus uppförda.
Sockenbibliotheker inrättas allt mer och mer inom socknarne och begagnas flitigt, .der de finnas. 3.
A och N:is 2 o. 3.
De uppgifter, sorn i enlighet med formuläret för förutgångne femårsberättelser meddelats om jordbruk och boskapsskötsel, äro sammanförde i nedanstående tabell, Litt.
I följd af sättet för uppgifternes insamlande, eller genom Magistraterne och Kronofogdarne, kunna desamma på sin höjd antagas såsom approximativa.
De visa för städerna, alla spanmålsslag sammanräknade, ett utsäde af 1,089 tunnor och en afkastning, utsädet afdraget, utaf 5,750 tunnor, samt för landet 126,9331 tunnors utsäde och 462,406^ tunnors afkastning, äfvensom att utsädet af potates skall utgöra å stadsjorden 1,540 tunnor och ä landsbygden 57,879 tunnor, samt afkastningen respektive 11,010 och 360,111 tunnor, hvilket hvad landet angår icke obetydligt öfverstiger de till förra femårsberättelsen uppgifna belopp.
Nämnda summor äro ock i allmänhet högre än Tab.
Å. Utsäde, afkastning och underhållne kreatur.
U t s ä d e a f Medelafkastning efter afdrag af utsädet.
Underhå line kreatur.
a < CD fr tö po cp « O 1-i & W p a Blandsäd. fl»: >s CD J-i SJ O p" cd* a g sr M po Cfq O p a p t? cc Blandsäd. CD a O p CD* a p: e+- P O M p * O Ung- boskap. po (Z2 <'
B* CD et- CD rj Landsbygden.
T U n n 0 r
T u n n O r s t y c k e n Fögderier: Tveta, Wista o. Mo häraders.. 869 4,022 1,401 15,226 7,231 527 12,086 5,130 27,482 6,893 45,678 28,700 2,108 72,516 1,602 4,471 12,121 3,951 17,007 3,332 200 Norra o. Södra Wedbo harrs... 109 6,837 1,702 10,014 55 262 12.267 545 41,022 6,808 40,056 220 1,310 73,602 2,620 5,729 12,577 5,485 19,526 3,202 106 Östra härads ... 86 4,795 1,461 8,469 470 142 7,550 430 23,975 5,844 33,876 2,350 852 37,750 1,830 4,200 8,550 4,880 16,000 4,000 50 Westra » 86 3,659 1,771 17,601 2,576 60 12,167 430 18,295 7,084 70,404 10,304 240 85,169 1,194 4,698 10,313 8,552 20,999 4,466 — Östbo » 60 2,047 1,950 8,400 4,875 150 8,220 240 14,329 9,750 33,600 19,500 750 57,540 1,250 2,800 8,200 2,850 11,400 2,600 750 Westbo » 6 1,505 1,910 12,521 4,078 — 5,589 24 7,527 7,640 50,084 16,312 — 33,534 1,272 3,702 10,364 5,134 15,107 1,638 1,100 Summa 1,216 22,865 10,195 72 231 19,285 1,141 57,879 6,799 132,630 44,019 273,698 77,386 5,260 360,111 9,768 25,600 62,125 30,852ll00,039 19,238 2,206 Städerne.
Jönköping 30 255 15 470 40 15 1,300 150 1,530 60 2,350 200 60 9,750 280 180 220 — 100 500 — Ekesjö — 70 40 90 — — 200 — 280 160 360 — — 900 40 40 110 — 10 50 — Grenna 4 11 6 — 40 3 40 32 99 128 — 320 21 360 34 16 50 — — 60 — Summa 34 336 61 560 80 18 1,540 182 1,909 348 2,710 520 81 11,010 354 236 380 — 110 610 — Summa i hela länet 1,250 23,201 10,256 72,791 19,365 1,159 59,419 6,981 134,539 44,367 276,408 77,906 5,341 371,121 10,122 25,836 62,505 30,852 100,149 19,848 2,206 Jönköpings län.
Areal af odlad jord. 5 de, hvilka till den af Kongl.
Maj:t tillförordnade så kallade Finans-Kornitén uppgåfvos och voro grundade på upplysningar, som från kommunerne blifvit infordrade och meddelade.
Öfriga växtslag, som mera allmänt odlas i större skala, äro rotfrukter af rofvor och morötter till kreaturens utfodring samt lin, som utgör en vigtig näringsgren, synnerligast inom vissa delar af Södra Wedbo och östra härader.
Det vanliga utsädet på geometriskt tunnland är af hvete 24 kappar, råg och korn 1 tunna, hafre li tunna och potates 5 å 6 tunnor.
Uppgifterna om antalet af underhållna kreatur skilja sig ock betydligt från dem, som med förra femårsberättelsen afgåfvos, så att detta antal för särskilda slag af kreatur är än högre än lägre upptaget; men jemförelsen med uppgifterne till Finans-Komitéen utfaller dock med en gifven öfvervigt i antal efter de nu gjorda uppgifterna.
Beträffande jordbruket, så är det ovedersägligt, att åkerjorden icke allenast blifvit mycket ökad genom verkställda odlingar, utan ock att häfden och brukningen äro vida bättre än tillförene.
Mycken jord har blifvit förbättrad, och stora fält för odling och skörd vunna genom sjösänkningar och vattenaftappningar.
De naturliga ängarnes areal har visserligen just genom derå verkställd åkerodling minskats, och på många ställen har dess afkastning i följd af vanvård aftagit, men detta sannolikt mera än uppväges genom det allmännare bruket att igenså vissa delar af åkern med gräsfrö, eller begagnandet af så kallade artificiela ängar, äfvensom genom det allt mer och mer tilltagande användandet af andra foderväxter.
Bättre och ändamålsenligare redskaper användas till brukningen, och jordens afdikning sker med mera omsorg, ofta genom så kallad underdikning eller eljest efter fullständigt uppgjorda och genomförda planer, lämpade efter markens beskaffenhet och behofvet af öfverloppsvattnets afförande.
I stället för det förut allmännast begagnade treskiftesbruket, är vexelbruk infördt vid nästan alla större egendomar och mångenstädes äfven vid mindre jordbruk.
Användandet af artificiela gödningsämnen är ock ganska allmänt.
Dessa förbättringar äro naturligtvis ännu icke allestädes införda, men väckelsen dertill, utgången från länets landtbruksskola och nitiska enskilda jordägare, sprides och verkar så småningom äfven bland den större allmänheten inom länets särskilda delar, hvarpå såsom bevis må anföras den ifver, hvarmed tillfället att erhålla biträde af statens Landtbruks-Ingeniörer omfattas.
Hushållningssällskapet för sin del medverkar i samma riktning, dels genom anställande af landtbruksmöten, der för näringen vigtiga frågor afhandlas, och dels genom att än ytterligare öka värdet af den från statens sida beredda förmånen af agronomiskt biträde, derigenom att Sällskapet bekostar aflöningen till Agronomerna för förrättningar på stället under viss tid hos hvarje reqvirent.
Det är icke möjligt att med någon visshet uppgifva arealen vare sig af åkerjorden och ängsmarken i allmänhet eller af tillökningen under senare åren; men i uppgifterne till Finans-Komitén upptages arealen af odlad jord till 125,937 tunnland, af naturlig äng till 337,900 tunnland, af tillökad åker under de sista tjugofem åren till 29,876 tunnland och äng till 1,853 tunnland, hvarjemte jordförbättringar antagas hafva skett genom grunddikning å 4,446 tunnland, genom vattenaftappning å 13,969 tunnland och genom öfversilning å 390 tunnland.
Nyodlingarne fortgå hvarje år både å sank mark och å mader eller vattensjuk jord.
De större odlingsföretag, som under ifrågavarande period blifvit fullbordade, utgöras af sänkningen utaf Kahnsjön i Tveta, af Grummeln och Bexhedasjön, Kö mm en och Flishultssjön samt af Broby å i Östra härad, utdikning af Säfverstads, Bänarps och Lunnagårdens mader i Södra Wedbo härad, samt sänkningen af Ljunga å och utdikningen af derintill belägna mader i Westra härad, hvilka alla arbeten blifvit utförda med bidrag af statsmedel; och har genom sistnämnda företag, dertill användts dels erhållet statsanslag 28,500 R:dr och dels af intressenterne tillskjutne 29,050
R:dr eller en sammanräknad kostnad af 57,550
R:dr, vunnits 2,235 tunnland odlingsbar jord, 175 tunnland ängsvall och 1,395 tunnland mossar, tjenliga för skogsväxt, 6 Jönköpings län.
Boskapsskötseln har blifvit föremål för noggrannare omsorg.
Man börjar allt mer och mer inse sanningen deraf, att ett mindre antal kreatur, väl födda, gifva högre afkastning, än ett större antal svältfödda, och den fordna täflan, om hvilken som skulle kunna, i förhållande till hemmanets storlek, uppvisa det största antalet ofta nog utmagrade kreatur, har gifvit vika för den bättre, att kunna äga vackra och välfödda kreatur och genom dessas starkare utfodring erhålla en i förhållande till antalet stor afkastning.
Såsom medel härtill utvidgas, på sätt redan är anmärkt, odlingen af foderväxter, såväl gräs som rotfrukter.
För kreatursracernes förbättrande är mycket tillgjordt.
På Lyckås i Skärstads socken af Wista härad finnes ett statens stamholländeri af Ayrshirerace; tvänne sådana holländerier, det ena af 20 kor och 2 tjurar och det andra af 10 kor och 3 tjurar, äro genom enskild aktieteckning anskaffade och uppställda, det förra på Tenhult i Tveta härad och det andra på Höreda i Östbo härad, hvarjemte tre af tjurarne blifvit stationerade på särskilda ställen inom distrikterna.
Uti Östra härad finnas på särskilda egendomar och för särskilda distrikt uppställda fyra fullblodstjurar af Ayrshire-race och en dito af Pembrokshire-race.
En hingstförening håller ock derstädes en hingst af Norsk race.
Hushållningssällskapet har sökt att uppmuntra denna näringsgren genom premier för vid årliga landtbruksmöten utställda kreatur och ladugårdsprodukter samt med räntefritt lån understödt bolaget för det inom Tveta härad bildade stamholländeri.
Mejerier med byggnader af ändamålsenlig beskaffenhet finnas inrättade vid en mängd större egendomar, der ock smör och ost af särdeles utmärkt beskaffenhet tillverkas.
Skördarne af så väl säd och rotfrukter som af hö hafva under de ifrågavarande åren visserligen utfallit olika, men afkastningen har dock i allmänhet icke blott varit fullt tillräcklig för innevånarnes eget behof och kreaturens utfodring, utan jemväl lernnat ej obetydliga öfverskott till försäljning åt andra orter, synnerligast af hafre och äfven af råg, till priser som stundom varit ganska höga, så att 9 å 10 R:dr erhållits för tunnan hafre och 18 till 20 R:dr för rågen.
Lin, deraf flera tusen lispund försäljas å marknaderne i Södra Wedbo och östra härader, har gällt 5 till 6
R:dr per lispund.
Nästan intet jordbruk är så inskränkt, att icke derifrån säljas ladugårdsprodukter, såsom mjölk till städernes innevånare, smör och ost så väl för behofvet inom länet som till andra orter; äfvensom kreatur, synnerligast oxar, hvilka inom länet uppfödas, utgöra en betydlig handelsartikel.
Priserne hafva varit å smör 10 å 12 R:dr lispundet, för ost af bättre slag 50 till 67 öre skålpundet och för medelstora oxar om 12 qvarter 250 å 300
R:dr paret samt i förhållande derefter för större eller mindre.
För några socknar inom länet har emellertid uppstått behof af allmänt understöd i följd af delvis inträffad missväxt.
Sålunda beviljades Burseryds och Forsheda socknar i Westbo härad, genom Kongl. Brefvet den 11 December 1857, i anseende till hagelskada, ett understöd af 1,800 R:dr, deraf 300 R:dr utan återbetalningsskyldighet, samt Fryeleds socken i Östbo härad jemte Sandsjö, Wrigstads, Nydala, Almesåkra, Bringetofta och Ljunga socknar i Westra härad, genom Kongl. Brefvet den 15 Januari 1858, af samma anledning 6.000
R:dr såsom lån mot återbetalningsskyldighet; äfvensom Bolmsö församling i Westbo härad, som år 1859 drabbades af missväxt på säd och foder, genom Kongl. Brefvet den 14 Oktober sistnämnda år undfått 2.000 R:dr, deraf 1,500 R:dr såsom räntefritt lån och 500
Trädgårdsskötseln har ännu icke vunnit något större och allmännare insteg hos de mindre jordbrukarne, men vid de större egendomarne] finnas i allmänhet fruktträdgårdar, som oftast vårdas af antagne trädgårdsmästare, och inskränktare jordbruk med dylika anläggningar saknas icke heller, dertill hågen ock lifvas genom belöningar från Hushållningssällskapets kassa och inrättandet vid Hultsviks egendom i Östra härad af en, jemväl med bidrag från samma kassa understödd trädgårds-arbetareskola, der dugliga trädgårdsarbetare bildas samt försäljning sker af fruktträd, blomsterfrön och lökar.
Biskötseln gör föga framsteg, utan har fast heldre aftagit, ehuru åtgärder, äfven genom Hushållningssällskapets medverkan, blifvit vidtagna till spridande af kännedom om den s. k. Dzirrzonska biskötselmethoden.
Jönköpings län. Epizootier.
7 Några svårare farsoter hos husdjuren hafva icke förekommit, dock uppkom år 1860 inom några delar af länet så kallad benskörhet, äfvensom någon art af tungsjuka, hvilka emellertid icke medförde svårare följder.
Inom Westbo härad, der förstnämnda sjukdom, härrörande af brist på närande foderämnen, mest gripit omkring sig, erhölls understöd af stasmedel med 4,000
R:dr såsom räntefritt lån och 500 R:dr utan återbetalningsskyldighet.
Hushållningssällskapets verksamhet till befordrande af jordbrukets och dithörande näringars framskridande är redan omnämnd, äfvensom den fördelaktiga inflytelsen af länets landtbruksskola blifvit antydd.
Vid denna skola, först inrättad på Bjedesjö och sedan flyttad till Flishults egendom, begge i Östra härad, erhöllo i början tolf och, sedan statens bidrag blifvit höjdt till 4,000 R:dr om året, sexton frilärlingar undervisning och kostnadsfritt underhåll.
Alla derifrån utgångne lärlingar hafva, der de icke öfvertagit egna jordbruk, erhållit förmånliga anställningar såsom rättare å andras egendomar.
Tillverknirtgen af landtbruksredskaper derstädes har varit ganska betydlig och uppgått till ett värde af omkring 4,000 R:dr på året.
Antalet af från skolans början till och med 1860 tillverkade redskaper utgör 2,222 stycken, hvilka till större delen blifvit föryttrade inom länet.
Stängselsättet är det förut vanliga eller af träd, som ovedersägligen är mycket skogsödande; men dels ovanan att valla och vakta kreatur och dels svårigheten att åstadkomma en sådan vård inom vidlyftiga och oländiga betesmarker motverka en mera omfattande förändring häruti.
Fasta arbetare, såsom jord- och stattorpare, erhållas utan svårighet, och icke heller är brist på vanliga tjenstehjon, ehuru mot betydligt högre löner än förr; deremot har tillgången på daglönare minskats och dagsverkspriserna stigit, sedan arbetarne funnit större, verklig eller inbillad, fördel att använda sina krafter vid de större arbeten, som för statens räkning utföras och synnerligast vid jernvägarne.
Lönen för en fullgod arbetsdräng stiger ofta till 100 R:dr och deröfver samt för en piga till 40 R:dr om året.
Dagsverkspiserna äro i medeltal 1 R:dr för man och 50 öre för qvinna, men under vissa årstider och vid särskilda förhållanden femtio procent högre.
Några kronan tillhöriga och till dess disposition indragna eller eljest under direkt allmän vård Tab. n.o stående skogar finnas icke, utom Norra Wedbo härads allmänning, Östra Holaveden kallad, samt eke- och inullbärsplanteringarne på Wisingsö.
Enligt hvad vidfogade tabell N:o 4 upplyser, innefattar den förra en areal af 93 tunnland 22,5 kappland, och har afverkningsbeloppet under åren 1856 till och med 1860 utgjort i qvantitet 330,527 kubikfot och i penningevärde 5,578 R:dr 28 öre.
Jägeristaten inom länet består af en ordinarie tjensteman, Jägmästaren samt en extra Öfverjägare, som endast tjenstgör vid påfordran, när behofvet sådant kräfver.
Den förre har en lön af 1,000 R:dr R:mt.
Å allmänningen Holaveden äro anställda två skogvaktare, som från allinänningskassan aflönas med respektive 270 och 345 R:dr och derjemte hafva boställen på allmänningen, hvilka, af skogvaktarne utarrenderade, lemna en inkomst af 50 och 140 R:dr.
Dessutom finnas inom länet trenne skogvaktare på indragningsstat, hvilka dock äro mycket ålderstigna och jemväl i följd deraf till tjenstgöring oanvändbara.
De dem anslagna löner och boställens afkastning äro uppskattade till 575 R:dr.
Häradsallmänningen Östra Holaveden är indelad till trakthuggning och står under förvaltning af Jägmästaren, som emellertid vid särskilda tillfällen gjort anmärkningar mot lämpligheten af den fastställda hushållsplanen derstädes, och hvilka anmärkningar blifvit till vederbörande myndigheters pröfning anmälda.
Häradsboerna njuta rätt till utsyning å denna allmänning, hvarvid så tillgår, att all skog på förhand upphugges, så att icke något af årets utsyning qvarlemnas på rot, och erlägga utsyningstagarne så väl denna upphuggningskostnad som ock i stubblön för hvad som utsynes: 92 öre för 100 stycken stäfver, 83 öre för ett lass ved eller gärdsle, 62 öre för en sågstock af tall, 45 öre för en dito af gran, 58 öre för en syll af tall och 41 öre för en dito af gran.
Hvad som utaf afverkningsbeloppet för året öfverblifver, försäljes på offentlig auk - g Jönköpings län.
Ek- och Mullbärsplanteringar.
Sågverk. tion, och allt hvad derför inflyter, ingår i allmänningskassan, sorn är deponerad i länets ränteri, och derifrån medel till utgifterne för allm än ningens vård och skötsel utanordnas.
För ekplantering sverkets räkning disponeras å Wisingsö kungsgården Wisingsborg 5$ mantal, Wisingsö kronopark och inköpta hemman 3T35 mantal, utgörande tillsammans en areal af 6,290 qvadratrefvar.
Af denna areal äro successivt under åren 1831 till och med 1855: 3,301 och under åren 1856 till och med 1860: 653 qvadratrefvar kultiverade med ek.
Kronoparken, 1,733 qvadratrefvar, är beväxt med äldre och yngre tallskog, indelad i trakthuggning på etthundrafyratioårigt omdref.
Mullbär splantering arne upptaga en vidd af cirka 2 qvadratrefvar, planterade före 1856, och 4 qvadratrefvar, planterade 1856—1860; varande antalet af äldre och yngre plantor omkring 1,500 stycken.
Den öfriga jorden utgöres af torplägenheter, förpantningsjord från de inköpta hemmanen, löningsjord åt tjenstepersonalen, plantskolor, trädgårdar och impedimenter.
Den till' afverkning i kronoparken årligen fallande virkesmassan är 122 famnar å 100 kubikfot.
I ekplanteringarne förekomma ännu inga reguliera afverkningar, en o dast hjelp-gallringsvis.
A en del, omkring 500 qvadratrefvar, der skifferberget ligger högt med mycket grund jordbetäckning, är ekarnes växtlighet mindre god, men å öfriga delen deremot gynnsam och lofvar goda resultater för framtiden.
Ungekarnes och plantornas antal är högst olika å olika delar inom planteringen, beroende af kultursättet och åldern, så att äldre bestånd finnas, som icke äga öfver 100 stammar på qvadratref, då deremot de yngre plantorna, uppdragna efter så kallad bredsådd, torde uppgå till 5 å 6,000 och derutöfver på qvadratref.
Tjenstepersonalen utgöres af en förvaltare, t.vå kronojägare, en planterings- och stalldräng, två grindvaktare samt en föreståndarinna för silkesodlingen, anställd af Sällskapet för inhemsk silkesodling.
Arealen af skogarne å boställens, kyrkors m. fl. allmänna inrättningars jord kan icke ens approxima o tivt uppgifvas.
Åtskilliga boställsskogar äro visserligen afmätta och till trakthuggning indelta, men dessa äro i förhållande till de öfriga ganska få.
Afverkningssättet är i allmänhet det af ålder vanliga, eller att skog fälles, der den af för behofvet passande beskaffenhet är närmast till hands.
Det är till och med tvifvel underkastadt, huruvida de för trakthuggning fastställda hushållningsplaner noggrannt följas, helst behörig tillsyn derå icke kan af den fåtaliga skogsbetj eningen utöfvas.
Hushållningen med de enskilda skogarne har länge varit på en ytterst låg ståndpunkt och icke heller under de senare åren betydligt höjt sig, oaktadt försök blifvit gjorda att förmå skogsägarne till iakttagande af ett bättre hushållningssätt.