Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men hvarföre tycker jag mig sakna samma anda, vid frågan om GränsTullarnes bibehållande?
Dessa äro, åtmindstone i mångfaldigt flera afseenden , både skadliga Och otillräckliga.
Jag ber än en gång om förlåtelse, att jag så ofta tröttar med ett och det samma, det måtte vara mitt fel, som ej kunnat göra mig begriplig.
Dessa numera origtigt kallade Gräns-tullar äro så mycket mer skadliga, som de hindra afsättningen af landets egna producter, och ålägga alla kringboende, för en dubbel, nu en tredubbel beskattning.
Utom dess står det obestämda uttryck i Utskottets Betänkande, att Allmogen på Gränsen för sina egna producter icke betalar mer eller' annan afgift, än andra Rikets innevånare, då det likväl torde medgifvas, att numera, efter Dandt tullarne® ■upphäfvande, alldeles ingen tull erlägges vid någon Landt-tull för Landf manna-varor inom Riket; och att således dessa Gränsens innevånare, som tillika erlägga surrogatet, äro högre beskattade.
De äro ännu mera otillräckliga i afseende på bevakningen, då man vet, att blott .3 ä 4 Tullstugor finnas på en Gräns af 40 till 5-te töandet. 79.
So. ,5» 6sS Den 5 Juli. 50 mil, och hvad de kunna uträtta, torde vara klart för hvart seende öga.
När nu Utskottet tillstyrker, att Bevaknings anstalterna i Städerna böra indragas, just för deras otillräcklighets skull; «å frågar jag än en gang , och för sista gången, hvarföre skola då de förra bibehållas P Jag begär ingen ändring i Utskottets Beslut —- det har nog länge hvilat på bordet; men jag önskar , att hvad jag^ nu haft äran anföra, dels såsom svar på Tit.
Åbergs Memorial, dels såsom upplysande anmärkningar, jemte mitt förr till Utskottet ingifna Memorial, matte få åtfölja till Riksens Höglofl.
P. P. Ehlund:• m - - Ut supra.
Ex Protocolle M. M. Rosbeck.
Stånders Allmänna Besvärs- och Qeconomie- Utskotts Plenum den 4 Juli 1815. S. D. V id justering af Protocollet för den 39 sisth Juni, begärde och feck Herr ContractsProsten
Doctor Ekelund göra följande tillägg till sitt nyssberörde dag afgifna skrifteliga Anförande, rörande Gräns-tullarnes indragning: ”Ehuru jag med underdånig glädje hört hvad Kongl. Maj:t i Nåder beslutat, hvilket ensamt mer än allt annat bevisar, att jag i mina förra Den 5 Juli. 627 förra Memorial , icke framställt någon underdånig önskan, den icke Konungen redan i Nåder funnit skäl att bevilja, så tror jag mig likväl, med underdånigste erkännande af denna Konungens
Nåd och rättvisa mot Gräns -Allmogen, ännu vid genomläsandet af 3 §.
1 högst åberopade förordning, hafva en underdånig önskan att göra, nemligen den, att handeln med timmer och träd varor också måtte frigifvas, heldst dessa producter äro bland ortens förnämsta medel att sig lifnära, och så länge gamla författningar i detta afseende äro gällande, blir detta folk i samma tryckta och lidande belägenhet.”
Och skulle detta tillägg, efter Herr Doctorns anhållan , Betänkandet till Riks Stånden åtfölja.
Ex Protocöllo . ill. M. Rosbeck.
Uppläst hos Samteliga Riks-Stånden den f Juli, Vördsamt
Ifrån Riksens Ständer har Utskottet erhållit del af den Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse , hvarigenom Hans Kongl. Maj:t i Nåder täckts sanctiönera Riksens Ständers beslut om det tillägg i Riksens Ständers justitia - Ombudsmans Instruction, att de af honom sedan sista Riksdag förda Diarier skola af Constitutions Utskottet infordras och granskas, och Utskottet med sitt Utlåtande derom till Riksens Ständer inkomma, innan Juslitise-Ombudsinans valet förrättas.
Majit har deri vändt Riksens Ständers ■uppmärksamhet derpå, ätt detta stadgande äfven på behöriga ställen i Grundlagame borde intagas , hvilket sedan af Riksens Ständer till behörig åtgärd blifvit remitteradt.
Utskottet har funnit, att def nu af Konung och Ständer beslutna tillägg i Riksens Ständers Justitias-Ombudsinans Instruktion väl icke vore ett Grundlags stadgande* men att det dock kunde vara i sin ordning om det samma äfven i Grund-lagarna upptoges.
Det får derföre till Riksens Ständer föreslå följande tillägg till de § §. i Regeringsformen och Riksdags - Ordningen, som med ett sådant stadgande hafva någon gemenskap. 5 3 §.
Regeringsformen tillägges efter ordent förde Protocoll: 'äfvensom Riksens Ständers Justitia:-Ombudsman s sedan sista Riksdag förda Diarier och Registratur, och till Riksens Ständer med Utlåtande öfver dess Embets förvaltning inkomma. 96 §.
Regeringsformen, vid slutet, ett nytt Moment: äfvenledes bör Justitia - Ombudsmannen vid hvarje Riksdag sina, ' sedan den sist förflutna, förda Diarier och Registratur till Constitutions-Ut• skottet för att granskas, inlemna. 2g §. Riksdags-Ordningen, vid slutet, ett nytt Moment:
Constitutions-Utskottet åge äfven att infordra och granska de af Riksens Ständers Justitia- Ombudsman , sedan sista Riksdag förda Diarier och Registratur, och med Utlåtande öfver dess Embets» förvaltning. till Riksens Ständer inkomma. 63 §.
Riksdags-Ordningen, i 2 Morn. efter orden:
Den 5 Juli, ©rdéh': våljés aF Riksens Ständer: sedan Constitutions-Utskottets
Utlåtande öfver dess låmbets-förvaltning inkommit.
Hvilka förslag nu skulle till Riksens Ständer vördsamt öfverlemnas, för att efter den 56 §.
Regeringsformen behandlas och vid nästa Riksdag kunna afgöras.
Redamöters Redamöters vägilåf' C. v. Rosenstein.
RondeStåndets Redamöters vägnar And. J.son Hychert. G. A. Silverstolpe.
Uppläst hos Samtelig* Riks-Stånden den S Juli* Vördsamt
Till Constitutions-TJtskottet har Riksdags^ mannen Anderjs Ifarsson ifrån Elfsborgs Rån. inkommit med förslag till ett stadgande i Grundlagarna, att vid beräkning af Riksdagsmannaarfvoden för Ronde-Ståndets Fullmägtiga, ålla inom Ronde-Ståndet, som bebo och äga Frälsehemman, ålädes att deri deltaga.
Constitutions-Utskottet har ansett skyldigheten att i denna afgift deltaga böra varå svarande mot rättigheten att välja och väljas till Riksdagsman.
Utan vuguai Rudolf Cederström.
RorgareStåndets Redamöters vägnar J. Wegelin. 630 Den 5 Juli.
Utan detta vilkor har det ej ansett sig billige» i detta afseende någon ting kunna tillstyrka.
Men i fall Riksens Ständer finna att denna rättighet äfven kunde utvidgas till verkeliga ägare af Frälse- eller Säteri hemman, får ConstitutionsUtskottet, till sådant ändamåls vinnande, för Riksens Höglofl.
Ständer föreslå en så lydande förändring af 15 §.
Allmogen i hvart Härad välje, efter hemmantalet, till Riksdagsman af Bonde-Ståndet, den, inom Häradet boende och brsutne, Krono-, Skatte-, Frälse- eller Säteri-hemmansägare, hvilken icke tillförene hört till annat Riks Ständ, eller någon ordinarie beställning i Rikets tjenst innehaft.
Vilja flera
Härad förena sig om cn Fullmägtig, vare sädant dem obetaget.
Att genom detta förslag ändamålet vinnes, kan lätt inses genom jemförelse med d. 17 §., Iivari stadgas, att Riksdagsman njute af dem, som äro berättigade att välja , anständigt och tillräckligt underhåll och rese-kostnad.
Hvad Constiiutions-Utskottet sålunda tillstyrkt, får Utskottet nu till Riksens Ständer öfverlemna, för att i enlighet med stadgandet i 56 §.
Riksdagsmannen Hans Hansson ifrån Kopparbergs
Län ingaf ett särskildt yttrande, hvilket han utbad sig till Riksens Ständer måtte medfölja.
Stockholm d. 3 Juli 1815.
Uedamöters .Ledamöters « vägnar vägnar Rudolf Cederström. C. v. Rosenstein.
På Den 5 Juli. 631 Pä Vällofl.
Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vagnar > vägnar J. Wegelin.
Utdrag af Vrotocollet, hållet hos Constitutions-Utskottet den 21 Juni I8i5- S. D. I anledning af Utskottets beslut om förslag till ändring i 15 §. Riksdags-Ordningen, yttrade sig Riksdagsmannen Hans Hansson från Kopparbergs
Län , som följer : ’5Om Frälsejords-ägare skola betala Riksdagsmans-arfvode till Ledamöter inom SkafteAllmogen, hvaraf Bonde-Ståndet, enligt 15 §. i Riksdagsordningen, endast bör bestå, så anser jag detta bidrag ej nyttigt utan mera vådligt, så vida följden naturligtvis skulle blifva den , att dessa Jordägare, om de betalte Riksdagsmans-arfvode, skulle de deltaga i valen och äfven kunna väljas till Riksdagsmän bland Skatte-Allmogen.
Ehuru de i flera fall ägde rakt stridiga interessen, hvarföre de talade och således kunde blifva parti-representanter inom Bonde •
Ståndet, hvilket vid alla Riksdagsmans-val borde på det sorgfälligaste observeras och förekommas.
Men för all Skatte jord, i hvars hand den än må vara, anser jag
Riksdagsmans-arfvode bör betalas till Häradets valda Riksdagsman, som bevakar \
Den 5 Juli. bevakar desé rättigheter , ehvad Jordägaren har Representations rätt ,i Bonde Ståndet eller icke.
Af dessa skäl anser jag Beredningens Be*> tänkande i denna del bör afslås.” Hans Hansson från Kopparbergs
Hän.
Och skulle på hans egen begäran detta yttrande expeditionen till Riksens Ständer åtfölja» Ut supra.
Ex Protocollo C. A. Silverstolpe yppläst hos Samteliga Riks-Stånden den 5 Juli» Vördsamt Memorial!
Så väl med anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition, af den 18 Mars iSi2 , som Riksens Stär)ders i följe deraf tagna Beslut, har Kongl. Maj:t, under den 29 sisth Juni, till Riksens Ständers Stats-Utskott aflåtit dess Nådiga Skrifvelse, rörande de Barthelemyska Medlen, för att till Riksens Ständers kunskap bringa, hvad, i anseende till den Kongl.
Maj:t upplåtna dispositions rätt öfver inkomsterna från Coloniert St.
Barthelemy sig tilldragit, hvad fördel Moderlandet deraf vunnit, och i hvad man de öfverskjutande inkomsterna kunnat till allmänt nyttig i anstalter inom Riket användas.
Då Siats-Utskottet härvid icke tillhör någon annan åtgärd, än att endast lemna till Riksens Höglofl.
Ständers kunskap hvad Kongl. Maj:t uti dess aflåtne Nådiga Skrifvelse täckts meddela; sä får Stat; Utskottet härmedelst till Riksens HögloH»
Ständer vördsammeligen öfverlemna en afskrift af merhögstberörde Nådiga Skrifvelse Stockholm den 4 Juli 1815.
Prest-Stån och Ad.
'Gustaf Murray.
Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöter* vägnar vägnar Carl jFr.
Landbert*.
V - • " -V idfsÄrifti 1 KONGL.
MAf.TS Nådiga.
Skrifvelse till Riksens Ständers Stats - Utskott, rörande de Barthelemy ska medlen; Gifven Stockholms Slott den 29 Juni 1815.
Så val med anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition af den 18 April 1812, som Biksens Ständers i följe deraf tagna beslut , går Kongl. Maj:t nu, att till Biksens Ständers kunskap bringa, hvad i anseende till den Kongl. Maj:t upplåtna dispositionsrätt öfver inkomsten från Colonien St.
Barthelemy sig tilldragit, hvad fördel Moderlandet deraf vunnit, och i hvad man de öfverskjutande inkomsterna kunnat - j\ «34 Den 5 Juli, nät till allmänt nyttiga anstalter inom Riket användas.
Den behållne inkomsten från On St.
Barthelemy, har under loppet af åren 1812, 1813 och 1814 varit till sitt belopp likaså skiljaktig, som omöjlig att med någon säkerhet i förväg beräkna.
Beroende helt och hållet af handelns större eller mindre liflighet, har denna inkomst i synnerhet varit betydlig under kriget imellan Stora Brittannien och Amerikanska Fristaterna, då St.
Barthelemy nästan var den enda neutrala handels-plats i Vest-Indien, meri deremot nu betydligen aftagit efter inträffad fred och öppnade allmänna handéls-communicatiqner.
Ko^ngl.
Majit har, vid dessa 'medels användande, först låtit sig angeläget vara, att Mppfydjiji. det vilkor Riksens Ständer vid deras öfverlåta.nde till Konungen fastställt, nemligen:
J\tt till förekommande af framtida möjliga brister bespara de öfverskjutande tillgångarna, så att administrationen af Colonien, äfvensom det här särskildt inrättade Colonial - Departementet , ej i något fall komme att belasta Svenska Stats-Verket.
Majit funnit tillfälle att använda betydliga summor till befrämjande af nyttiga anstalter inom Riket, nemi.:
Såsom undsättnings fond ät Kongl.
Mägazins-Directionen vid den år 1812 inträffade svåra missväxten - - R:dr B:co 100,000:— - För rums apteiflng och under Transport Rid.
Bio 100,000: — - Den 5 Juli. *>35 Transport R:d.
B:o 106,000»— - derhallet af 30 Fri-Cadetter vid Krigs-Academien.
Till det forsta ändamålet ... - 3,400:— - och sedan fran 1813 års början ärligen R:dr 7,500 , eller till 3-dje qvartalet innevarande år - 18,750:— - At Uppfostrings - Committéén, utom ett föregående mindre anslag, frän innevarande års början, ärligen - - R:dr 2,000: utföres för halfva äret - - 1,000:— - Denna Summa är bestämd dels till tryckningskostnader, dels till arfvoden åt sådana arbetande ledamöter Committéén skulle anse nödigt att sig till biträde från Provinserna hitkalla.
Till understöd åt Minister-Staten. för de dryga negociations-kostnaderna och utgifterna vid fredssluten under loppet af de frenne sednare åren, för hvilka ingen särskilt ersättning af Rikets Ständer hvarken blifvit äskad eller anslagen, ehuru en betydlig summa endast i detta ändamål blef vid 1809 års Riksdag vid Stats anslagets upprättande påräknad, - 55,917:36, - samt P:d Sterb 900.
Till beklädnad och equipering Transport P. St. 900. 179,067:36.- 636 Dm 5 Juli.
Transp P.
St, 900: R:d,B:o, 179,067:36. - af Regementet Royal Suedois , .ämnadt att till Guadeloupe af» gå: till de förberedande utgifterna för Expeditionen till be•jmälte Coloni , samt till utrustning af Gutter. ^Briggen Delphin, som nyligen med en Garjiizons* förstärkning afgått till St.
Barthelemy 637:14.9, 41,390:41.5.
•Till resepenningar åt Embetsoch Tjenstemän, som dels härifrån afgått till Barthelemy, dels från Colonien till Moderlandet återkommit, eller ock fått sig särskildt uppdraget, att i iNorra Ameri» transport P.St. 1,537:14.9 R:d.B:o.2ao,458:24.5.
Den 5 Juli. fe3 7 TransportP.St. 1,537:14.9 E:d.B:o.220,458:29.5. ka, England och Vest IndiskaColonierna inhämta fullständiga underrättelser om handelsställnin gen . - - 1,250:—" - i8,777:24* ?
Till inköp a£ landshöfdingen Friherre af Nordins hus i Fahlun, att tjena till I.andshöfdinge Eesidence - - 20,104: 5.5» Till inköp af Landshöfdingen Ulfsparres hus i Nyköping i lika ändamål * 25)0^4: 6.6. Till Landshöfdingen i Stora Kopparbergs
Län, Järta, ersättning för ordinarie Lönen, intilldess företrädaren Frih.-re af Nordin upphunnit den efter EiksensStänders Transport 2,787:14.9. 284,404;i8.4.
Transport 3787:14.7. beslut vid 1813 ars Riksdag faststälde ålder, för att på Indragnings-Staten öfverflyttas, från 1813 års början till innevarande års 3:dje qvartal, å 2,000 R:dr årligen - - Til Pommerska Tontagare och Pensioriai-^ xer Sr utbetaldt för år 1813 samt för de arne första q vartal erna år 1813, intill dess, efter Pommerns återtagande, förenämnde utgift kunde på Pommersk Stat öfverflyttas såsom aflöning för Pommerska och ColonialDepartementet - 384,404:17.4. 5,aoo’. ■*— - 8,Sio: 36. - (a,2 36: 6.
Deri 5 Julu * §39 Transport 2,787:14.7. för år 181? för år 1813 för £1-1814 ?:ne qvartaler för 1815 Dessa summor innefatta för år 181a och halfva året 1813 äfven ersättning för de lönings - förmoner, hvaraf Embets- och Tjenstemännen vid den Pommerska Expeditonen genom Pommerns besättande af Eranska trouppar gingo i mistning.
Till Pensioner åt framlidne Amiralen Anckarheim saint några Ernbets- och Tjenstemän vid för dettaUtrikesExpeditionen se - 304,451:11.4. - 4>477:35-5* - 3>547: 4-2- - 2,075:35.4. 8 5 7:3 2> ■ Transport 2,787:14.7. 315,409:22.5.
Transport 2,787:14.7. 315>409:35»5® dan 1813 års början , samt Departementets Expence - medel (150 Ridr.) •» 2,878:29,4.
S:ma P:dSterl. 2,787:14,9.
R:d Bio, 318,288: 3,g.
På sätt Kongl. Maj:t redan i början af denna Skrifvelse anfört, äger Kongl. Majit den mest grundade anledning att förmoda, det inkomsterna från Colonien St.
Barthelemy hädanefter icke kunna påräknas till lika belopp som intill förli* det års slut, och således ej medgifva en fortsättning af alla de utgifter, som genom dessa medel hittills blifvit bestridde, i synnerhet sorn Kongl. Majit föreser, att
Barthelemyska fonden snart å nyo blifver belastad,'i öfverensstämmelse med hvad vid dess öfverlemnande till Kongl. Majits egen omedelbara åtgärd stadgades, med ‘'ersättningen åt de Embets- och Tjenstemän i Sverige, hvilka på Pommerska Staten åtnjutit deras löner.
Majit förbi ifver Riksens Ständers Stats-Utskott med Kongl. Nåd och Ynnest välbevågen.
Med Höga Originalet lika lydande, betygar Ex officin C. Junelius, Uppläst Den 5 Juli.
Uppläst hos Samteliga Riks-Ständen den $ Julf, Vördsamt Memorial!
I anledning af Kongl. Maj:ts ifrån Riksens Ständer till Constitations - Utskottet remitterade Nådiga Proposition om e*t i 81 §.
RegeringsFormen nödvändigt tillägg , får Utskottet härmedelst till Riksens Ständer öfverlemna det förslag till ett sådant tillägg , Utskottet ansett tjenligast till det åsyftade ändamålets vinnande.
Vid slutet af bemälte 81 §. föreslår Utskottet salunda ett nytt Moment , så lydandet Om vid Riksdag, dä Grundlags-frägor lagligen kunna af göras, ytterligare uppskof föresläs, mä det ej äga rum, utan Konungens och alla fyra Riks* Ståndens sammanstämmande beslut.
RegeringsFormen vördsamt anmäles.
Stockholm dén Juli 1815.
Riddersk. ®ch Ad.
Ledamöters vägnar Rudolf Cederström, På Vällofl. BorgareStåndets Ledamöters Vägnar j. Wegelin.
BondeStåndets Ledamöters vägnar driders J n Hyckert, G, A. Silverstolpe y-fc Mandet. ti.
Uppls*»
Uppläst hos Samfeliga RiksStånden den 5 Juli, Vördsamt Memorial: Till Constitutions-Utskottet liar igenom Remiss ifrån Höglofl.
Ridderskapet och Adeln in-* kommit ett Förslag af Herr A. J.
Spaldencreutz, till ändringar i Riksens Ständers Justitia?
Instruction , nemligen:
Att Riksens Ständers Justitise Ombudsman skulle åläggas , att under loppet af hvarje Riksdag efterse och granska, huruvida Riksens Ständers alla Önskningar och beslut, så väl i de från Ständernas Utskott utgående Expeditioner, som i de sedan ifrån vederbörande Embetsmän emanerande författningar blifva rigtigt uttryckta, så att ej Förordningar eller Stadganden, sorn motstrida Ständernas afsigter, ina kunna utgifvas.
I sammanhang härmed yrkas, att det aldrig borde kunna förvägras Justitise- Ombudsmannen att så väl under Eiksdagarna, som sedan , äga en fri tillgång till alla slags handlingar, som på ett eller annat sätt kunna tillhöra detta ämne och leda till upplysningar, samt slutligen att honom skulle åläggas, att ej allenast i den allmänna Redogörelse, han, enligt 100 §. af Regerings-Formen, är skyldig att till Riksens Ständer vid hvarje Riksdag afgifva , utan äfven i den efter slutad Riksdag påföljande Årsberättelse uppgifva, om vid allt det förutnämnde tillgått rigtigt eller ej; hvarigenom Allmänheten skulle, äfven mellan Riksdagarna, upplysas, huruvida så väl dess Representanter, som andra vederbörande uppfyllt sina skyldigheter.
I af - 1 Den 5 juli. X afseende på deri första delen af dcttri förslag, har Utskottet i betraktande deraf, att Riksens Ständers Éxpediiiöns-Utskött just > deii afsigt är tillförordnadtj att det måtte sämla beli sammanföra Riksens Ständers Beslut * och derefter författa Expeditionerna , trott det af Herr Spaldencreutz åsyftade ändamål ätt befordra Expeditionernas rigtighet lämpligast vinnas:
Om å. detta Utskotts åtgärder controll skulle beliöfvas * leunde mart likaVäl i oändlighet fördra cöntroll på cöntroll, och den’ yttersta cöntröllen måste slutligen alltid, likasöm nu, stadna hos Principalerna sjelfva* elier Riksens Ständer* hvilka* hvart Stånd för sig, justera älla Expeditioner* innan de till Konungen afgå* Utskottet haf pa sådan griind ej ansett sig böra tillstyrka det tillagg Herr Spaldencreutz i detta afseende föreslagit*
I afseende åter på de cohtrolls-åtgäfdef Herr SpaidenctéUtz föreslägit ätt Uppdrågas åt Justitiae Ombudsmannen öfver Konungens beslut , och deras Utfärdande i enlighet med Riksens Ständers Beslut* haf Utskottet haft fietä skäl ett sådant förordnande afstyrka. jDeribland förekommer främst det i sjelfva grundsatsen för Embetets inrättning liggande huFvudmötiv * ätt detta Embete aldrig ma äga anledning ätt, görä något ingrep i den verkställande Magtens göromål; men, äfven detta åsidosatt* har Utskottet trott sig böra till Riksens Ständer hemställa, att eti sådan åtgärd äf Riksens StäftderX Justrtire Orribudsmän aldrig skulle kunna blifva annat ari ganska kraftlös, emedan derigenom ej kunde eller borde häfvas Konungens fätt* att, förande Riksens 844 Deri 5 Juli. * Riksens
Ständers under forin af önskningar anmälda Beslut, efter godtfinnande afslå, eller ock med eller utan ändring antaga förslaget.
Hvilket allt Riksens Ständers ytterligare pröfning vörd - samt skulle underställas. 1815.
Ledamöter® vägnar Hildolf Cederström.
Stockholm den 3 Juli På Högv.
Prest-Stån» dets Ledamöters vägnar C. v.
BondeStåndets Ledamöters vägnar Anders J.son Hyckert, G. A. Silverstolpe.
Uppläst hos Samteliga Riks-Stånden den y Juli. Riksens Höglofl.
Ständers Allmänna Besvärs- och Oeconoinie-Utskotts
Utlät ande , i anledning af de inom 3 :ne af Riks Stånden gjorda anmärkningar vid Utskottets den y.dje sistl.
Maj afgifne
Betänkande y rörande dels ändring uti föreskrifterna om tiden och sättet för MarkegångsTaxornäs upprättande och Riksens Stån - Den 5 Julit Stånders Justitia Ombudsmans befattning med deras granskning, dels ock Tionde■ och Rentegifuares skyldigheter emot Indelningshafvare och Rentetagare.
Jemte det Utskottet härmedelst får till be® svarande i möjligaste korthet upptaga de anmärkningar, som blifvit emot ofvanomförmäldte Betänkande, hvilket Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 3 2 nästl.
Maj bifallit, uti de öfriga 3:ne Riks-Stånden framställde, anser Utskottet sig först böra nämna, att under det samma Betänkande expedierades till Riksens Ständer , har Utskottet fått emottaga tvänne, rörande ifrågavarande äixH nen från Hedervärda Bonde - Ståndet, till sig remitterade Memorial, dem Utskottet nu anser sig böra uti ett sammanhang med anmärkningarne besvara; varandes det första Memorialet ingifvet till bemäldte Riks-Stånd den i nästl.
Maj af Riksdagsmännen Jonas Andersson, Jan Göransson, Jan Jansson och Erland Ears» son från Calmare Uän , samt innehållande klagan öfver det sätt, som af Tionde-tagarne uti nämnde Eän skall nyttjas vid Tiondens upptagande, och hvilket Riksdagsmännen uppgifvit skola bestå deruti, att sedan tillsägelse af Tiondetagarna skedt före Thorntedag om Tiondens leverering in natura, samt Tiondegifvarne beredt sig dertill, skola nya Kungörelser blifva af Uppbördsmännen utfärdade , hvarmedelst de skattskyldige åläggas att betala Tionde-spannemålen med penningar, till ett ansenligt belopp utöfver Mar. kegångs - ipgångs-priset, peli hvilka kallelser
Riksdagsman* pen förklarat dem ej vaga försumma att efter* lomma, af fruktan att eljest blifva besvärade med Rättegångar samt långa transporter un dep elakt yäglag , med flera uppräknade olägenheter, till förekommande af hvilket betungande för Allmogen, det Riksdagsmännen ansett strida emot ej min* <fre allmänna gagens förbud emot skatts och tungas läggande a Konungens skattskyldiga Undersåtare, äp föreskrifterna uti Kongl, förordningen den 32 Juli 1803, de föreslagit, så väl att ansenliga böter matte varda utsätta för den, som, sedan Tionden blifvit före Thomssdag fordrad ip natura, Yägrade att densamma, på sådant sätt levererad, emottaga, eller, om h^n vjd levereringstiden heldre ville uppbära penningar derföre, i sådant fall, antingen sjelf eller genom någon annan föpesloge, fordrade eller, under hvad titel, egenskap eller föregifvande sorn heldst, emOttoge sådan betalning till högre bel°PP än länets
Markpgångs-pris med den uti 1803 års förordning bestämde forselhjelp, sorn ock att stadgas matte > det, när Tionden fordrades, in natura, Tiondetagaren eller, hans Ombud borde vara tillstädes vid leveransen, så att Tionde-gifvarne ej finge någon annan att hålla sig till; och undveko att invecklas i Rättegång med okända emottagare, ofta i andra Län och tillhörande obekanta Domstolar; äfvensom, att ingen uppbörd af Tionden i penningar mätte få påbjudas före medlet af Februari 5 då jemnkningarne af Markegångspriserna troddes kunna vara afslutade och kungjorde; och det sednare Memorialet, inlem nad. t
Den 5 Juli. 547 nadt till Bonde-Ståndet den 8 uti ofvanberörde
Maj månad, af Riksdagsmannen Pehr Olsson från Södermanland, samt innefattande klagan deröfver, att, uti hans hemort, Tiondegifvaren från ett och samma Hemman skall anvisas att leve* rera spannmål till flera långt från hans hemvist belägna ställen , åt särskildta håll, men hvilken olägenhet