Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:ts Befallningshafvande antagit; samt p att det förhållande med Jemtlands Regemente egde rum, att Soldatens hufvudsakliga och nästan enda aflöning der beslode uti Knektetorpet, förutan hvilket lian ej njöte något hemkall, utan blott en ringa penningelön; och då, i anseende till hemmanens vidsträckta områden och derinom vanligen befintliga tillgång på odlingsbar mark med god jordmon, rotarne derstädes kunde, utan all afsaknad för hemmans-åboerne, icke allenast bestå Soldaten förmon liga torplägenheter, hvaraf han hade god utkomst under tjenstetiden, utan ock serskildt åt honom upplåta annan jord till uppodling, för att af honom under dess och hustruns lifstid, och någon gång ännu längre, besittas; genom hvilket sätt att underhålla Soldaten, landels odling och befolkning ostridigt blifvit befordrad; samt roteringskostnaden i sjelfva verket vore så lindrig, att den nu, i fråga om vacance-afgift för ledige numer, endast beräknades till 3a Rdr, under det i andra orter, såsom i Upland, Kneklehållet uppskattades till en tredubbel kostnad, och vacanee-afgiftcn vanligen utginge med 80 till 100 Rdr; så kunde, efter Collegiernes tanka, med full visshet antagas, att Soldatens underhåll i Jemtland åtminstone icke kostade mer än hälften emot det belopp, hvartill detta besvär i de flesta Rikets landskap i medeltal rätteligen borde för hvarje rote uppskattas.
Uti ifrågavarande Nådiga Skrifvelse har Kongl. Majrt, med bifall till Collegiernes hemställan, i Nåder ansett, att hädanefter borde förblifva vid Bih. titti R, St.
Prot. i834. 4 Sami, iTAfd, 5, 6:te Häftet, Stats- samt Otconomie-Uiskottens Betänkande N:o ig.
Infanteri-Regementets, till 800 man förut nedsatte styrka, samt vid Häst— Hsqnådronens nuvarande numeraire, men att deremot, då roteringen och rustningen icke kunde af dertill nu skyldige hemman, och med de bidrag, sorn redan ega rum„ fullt dragas, ersättning af Stats-Verket, genom nya anslag, måtte beviljas: dels för den andel i roteringen, sorn skulle belöpa å de Gustafs och Carlbergs Bruk betjenande hemman, sorn äro från rotering fria, så länge de med tjenstbarheterne fortfara ; dels åt de Posthemman, som pröfvades vara, enligt Förfaltningarne, tili befrielse från rotering berättigade, de före år iy34 tillkomne Gästgifveriet och nuvarande innehafvarne af Landt , Stats- och Iläradshöfdinge-boställen, för deras andel i roteringen,, till fyllnad uti de \o
Rdr årligen, som skäligen kunde anses utgöra kostnaden- för en rote; deli under frihetstiden åt de nyhemman, som nu gemensamt med de äldre komma alt i rolosingen deltaga; dels för de Augmentsräntor, till belopp af 444 Rdr 42 2 rst,> som Rusthållen hittills utan förvandling uppburit, men hvilka räntor, då Augments-hemmanen kommo. att i roteringen deltaga, borde af dem sjelfva få innehafvas; dels likaledes lill de Rustande 200Ö
Rdr årligen.
Dessutom hafva i denna fråga sig utlåtit:, a) inom Högloflige Ridderskapet och Adeln, Herr von Törne? M.}, som anmärkte, alt den ersättning Jemtlands Rusthållare under Carl Xi.:s lid erhöllo, till belopp af 20 daler silfverHiynt, svarade då emot 10 Silfver-Riksdaler, hvarföre i den tiden kunde köpas 10 tunnor korn, men utgingo nu med 6 Rdr 3a sk.
Bancosedlar, hvarföre i Jemtland nu ej ei hölies en tunna korn; att den stora skillnaden emellan Jemtlands Regementes förra egenskap af Landtvärn, som ej kunde commenderas utom lånegränsen, och dess nu. varande af regulier trupp, sorn egde samma skyldighet till activ tjenstgöring, som den öfriga indelta Armeen, i synnerhet förtjent att komma i öfvervägande, enär hemmansegarne ej längre sjelfve tjena för Rotarne eller få lega manskap utan, betydligt ökade kostnader r att för ett jord värde af 4*207
Rdr betaldes uti det öfriga Sverige, i Statsbidrag 177 Rdr B:co,. men för samma jordvärde i Jemtland erlades 454 Rdr; samt att hemmanen i Jemtland icke voro för lågt taxerade, hvilket upplystes af uppbudsförteckningaene, sorn utvisade, att, under loppet af de 10 sistförflutne åren, de hemman, sorn frivilligt blifvit sålde, blott öfverstigit taxeringsvärdet med 27 procent; och ansåge Herr von Törney alt Jemtland således vöre i behof af de ersättningsbidrag, som af Kongl.
Majit blifvit föreslagne.
Stats- anil Occonomie-Utskollens Betänkande N:o ig. b") inom Hedervärda Bonde-Ståndet, Riksdags- Fullinägtige Anders Mårtensson oell Eric Nilsfon frätt Jemtland, ii viita yrkat, alt Jemtlands Rotehållare i allmänhet måtte k eminia i åtnjutande af den lindring i roleringsbördaii, hvarom de, genom det förut fattade heslut om en roteringsjemkning i Jemtland, blifvit försäkrade, samt att Rusthållarne vid Uästjägare-Esquadronen matte beviljas fortfarande oell ti 1 lök t anslag af Statsmedlen, tili lättnad i den dryga rustningsskyldigheten.
Delta, med hvad mera handlingarne innehålla, hafva Utskotten i öfvervägande tagit; och finna väl upplyst och ostridigt vara, att det Jemtland nu åliggande roterings- och ruslningsbesvär vida öfversliger de för närvarande roterade hemmans förmåga alt draga samma tunga, i anseende lill landets ringa folkmängd och ofruktbara beskaffenhet; men om detta, å ena sidan, medgifves, och derjemte antages, dels att Jemtlands in* fanterie-Regemente, nedsatt till 800 nian, med enahanda skyldighet till activ tjenstgöring, sorn den Öfriga Indelta Armeen, icke kan af provincen, med de af ålder anslagne understöd, underhållas, äfven då de nu oroterade, men rotering underkastade hemman blifva till Kneklehållet indelte; dels ock, alt en återgång lill roteringens första beskaffenhet, då Regementet bestod af 1000 man, endast skyldige att försvara provincen, och befriade från commendering utom densamma, nu mera icke kan eller bör komma i fråga, emedan Regementet i sådant fall, efter Norriges förening med Sverige, icke skulle uppfylla något ändamål, och en sådan rotering cj heller nu skulle af landet kunna underhållas, sedan legan för manskapet, genom de redan vidtagne förändringar, blifvit uppstegrad, och det gamla understödet, nemligen 20 daler för hvarje Soldat, i anseende til! myntets försämring, jemväl blifvit, till sitt värde, i betydlig nion nedsatt; så möta dock, å andra sidan, betänkligheter och svårigheter för verkställigheten af ny rotering och rustning i Jemtland, på de vilkor och det sätt, Kongl. Majit i Nåder framställt.
Så vida nemligen det icke kan bestridas, att ju sjelfva idéen af Indelningsverket är den, att samma inrättning skall grundas på jordens värde och förmåga att draga roterings- och rustningsbördan, samt desse omstiiudigbeter alltså ensamt böra tjena lill måttstock för det belopp indelt •manskap, som af hvarje serskild province skall underhållas, lärer ostridigt 36 Stais* samlOnconoinic-Uiskollens Betänkande Nio og. följa, att om nian genom anslag al Statsmedlen, ville i en province af Riket, såsom nu är i (råga, söka tillvägabringa en högre rotering, än sora af jorden ensamt kan bäras* skulle Indelnings-verkets princip frånträdas, och i stället den oformlighet och orättvisa uppkomma, alt invånarne i det öfriga Paket skulle, utom egen. rotering, till en del bära roteringstungan i det nyssnämnde landskapet; hvarjemte härvid förekommer det hufvudsaklig:! hinder, alt Statens knappa och för andra oundgängliga behof nödiga medel icke lemna tillgång lill de, dels för ali framtid, dels för obestämd lid i Nåder äskade anslag.
Af d esse skäl kunna Utskotten cj heller tillstyrka antagandet af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, angående en sådan ny rotering cch rustning i Jemtland, aLt, med nedsättning af InfanterieRegemenlels numeraire till Soo man, och bibehållande af HäslJEt, quadronens nuvarande styrka af 100 raan, Statsanslag måtte beviljas,, för att sälta de rote rings- och rustningsskyldige i tillfälle att draga, nämnde tunga;, vid hvilken utgång något Utlåtande om sättet för verkställigheten deraf icke erfordras; men Utskotten äro deicmnt öfverlygade,. att den lindring för Jemtlands Rote- och Rusthållare, sorn så högt af behofvefc påkallas, kan, lika enkelt, sorn billigt och rättvist, till vägabringas på det sätt Rikets Ständer å förra Riksdagen föreslagit, eller att voteringen och rustningen jemna > till likhet med densamma i det öfriga Sverige; och ehuru Utskotten, som icke äro i tillfälle alt uppgifva till hvad belopp nedsättning i numerlalet derigenom må, under viss lid eller för alltid, inträffa,, ej kunna ingå i pröfning om nödvändigheten af Infanterie-Regemeutets och Iläst-Esquädronejis bibehållande vid deras närvarande numeraire, utan afbidan på dea tid, då roleringen och ruslningeu kan ökas roed nya hemman, som deruti ingå, eller örn lämpligheten och behofvet att fylla antalet genom uppsättande af värfvad trupp; tveka Utskotten dock så mycket mindre att å nyo framställa sistnämnde förslag, sorn detsamma är öfverensstämmande med Kongl.
Brefvet den 2 October igoö, hvilket här ofvan finnes lill sitt innehåll inlaget.
Under åberopande i öfrigt af de skäl Rikets Ständers vid förra Riksdagen i ämnet aflåtne underdåniga skrifvelse innehåller, få Utskotten alltså, tillstyrka.
Rikets Ständer att hos Kongl. Maj:t förnya den underdåniga anhållan, att, jemte det Jemtlands Soldater åläggas samma skyldigheter, som Kronans indelta manskap i det öfriga Ri - Stats- tamt Oeconomi*- Utskottens Betänkande Nyo t.Q, Kel, voteringen i Jemtland mätte jernnäs till likhet med voteringen i det öfriga Sverige, sedan hemmanens godhet, grundräntan och öfrige utskylder blifvit emellan Länen behörigen jern forde och lagné i beräkning; hvarefter de nya hemman, som i Jemtland tillkomma, må öka den gamla voteringen med ny;, samt att de sålunda för Jemtlands Fältjägare-Regemente tillstyrkte vilkor jemväl mätte få sträckas till Jemtlands Hästjägare» Esau ad ron, så att, Rusthållarne dervid måtte få komma i åtnjutande af all den lindring i deras hittills åliggande skyldigheter, sorn antingen redan blifvit eller framdeles kan vårda Rotehållarne inom provincen bevil jad; lärande Roteiingsförrältningen i Jemtland, såsom å andra orter, komma alt på Statens bekostnad verkställas,; Då derjemte hos Utskotten i betraktande kommit, att, enligt hvad Kongl. Maj;t i Nåder tillkännagifvit, Afvittrings-verket i Jemtland, efter all anledning hinner afslntas innan de 8 år, räknade från 1828 års början, tilländalupit, hvarunder den nu gällande rotejemkningen blifvit af invånarne antagen; att den nu föreslagne nya voteringen, med hvars förrättande början således kan göras år 1836, synes på 3:ne år kunna till slut bringas, samt att för denna tid, under hvilken den nu varande voteringen och rustningen lärer böra af provincen fortfarande utgöras, en lämplig ersättning, till lindring i bördan, synes böra Rote- och Rusthållarne tillkomma; alltså hafva Utskotten skolat hemställa, att Rikets Ständer, —•i händelse Kongl. Maj:Utäckes i
Nåder bifalla det nu gjorde-förslag om ny rotering i Jemtland, och under vilkor, att, intill dess densamma hinner verkställas, voteringen och rustningen prsesteras på sätt nu eger rum, •— måtte bevilja, ett årligt anslag af zjooo
Rdr, att under högst tvenne år, från och med 18^6, af Stats-Verkets medel utgå, till lindring för Rote- och Rusthållarne i nämnde province.
Åtskilliga Ledamöters reservationer bifogas..
Stockholm den r.
Oclober 1834- SS Stalf samt Oec,onortiie-Utskotiér<* Betänkande N:o ig.
Heservationer:
Vid Utskottets bes ut uti i :sta och 2tära punkterne, Af Merr von Törne: ”dag reserverar mig emot de sa mm ansa ti a Utskottens beslut.
Uti Betänkandet har blifvit föreslaget, att Jemtlands Regemente skall nedsättas, emedan all rotering bör grundas på jordens värde, men icke till vägabringas genom penningebidrag från Rikets öfriga invånare.
Denna anmäl klling vore grundad, om en ny rotering skulle verkställas, men är icke lämplig till närvarande fall, emedan bär icke är fråga om annat än en interims-ålgiii d under kort tid, intill dess nya hemman, hvilkas frihetsår till en del redan tilländalupit, hinna att roteras, då bidraget upphör.
Utskotten hafva slutligen föreslagit ett bidrag till Jemtlands Rostoch Rotehållare under 3 års tid, i fall Regementet nedsättes.
Det torde icke kunna bestridas, atR om Regementet icke nedsättes, är behöiVet af biträde större, och att i delta senare fall högsta nödvändigheten fordfar ett lämpligt bidrag.
Utom den motsägelse, sorn således finnes i de sammansatte Utskottens förslag, har blifvit förbisedd den hufvudsakligaste omständigheten, nemligen att Kongl. Maj:t genom Sin Nådiga Proposition bestämdt afslagit nedsättning af Jemtlands Regemente.
JDå Regerings Formens 80 § stadgar, att det fordras- bägge Sfalsmagternes gemensamma bifall, för au åstadkomma ändring i Indelnings-vet ket, så ^föijer deraf klart, att, om Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition afslås, förblifva Jemtlands Rust- och Rotehållare utan biträde.
Jemlländska folkets bergning beror på denna frågas afgörande, hvarföre mig synes, att några tusende
Rdr om året under en kort tid ar af ringa betydenhet, då en province derigenom kan räddas från undergång.
Öfverdrifven sparsamhet vöre i detta fall en verklig misshushållning.” Af Eric Nilsson från Jemtland:
'Om och huruvida det tillhör Höglo (lige Utskotten att afgifva Utlåtande i anseende lill hvilka grunder för nya releringen i Jemtland böra inom provincen följas, antingen skattetalet elier hemmansvärde, öfverlemnar jag till Rikets Högloflige Ständer att afgöra.
Emedlertid bär jag ansett mig skyldig yttra mili öfvertygelse i den saken.
I pfseende på verkställigheten anser Kongl. Maj:t, på sätt Kongl. Stafa- samt Oeconomie-Utskeltens Betankande i\:o sf). 3 9 Collegierne föreslagit, den enklaste, minst kostsamma, och till ändamålet snarast ledande utvägen vara, alt hemmanens taxeringsvärde dervid ta ges till rättelse. dag deremot tror, alt denna grund ar den tvetydigaste mest kostsamma och föranledande till den mesta tidsutdrägt, ty derigenom öppnar man ett vidsliäckt fiilt för gräl, intriger och besvär, ty om man skall bestämma ett heunnansvärde i förhållande lill dess afkastning, och raan vet,att afkastning till en stor del berör af den odlings-* och arbetsök på ett hemman blir nedlagd, så lärer väl ingen erkänna för billigt och rättvist, att den, sorn till och med skuldsalt sig för alt. odla och förbättra sitt hemman, derigenom skulle få en tyngre rotering än hans gvanne, sorn eger en alldeles lika hemmansdel, men som varit besvärad af fattigdom och haft mångå små barn att försörja, och således icke magta! ordentligt sköta, ännu mindre förbättra sitt hemman, men som, efter io k ao år härefter, sedan det kommit i en annans hand, kan varn lika godt, lill och med bättre, än den förres.
En sådan grund skulle föranleda lill missnöje och afund både nu och för hela framtiden-.
Dessutom hvad arbete skall del icke kosta att inom liela det vidsträckta landet jemföra alla roteringsskyldige hemman emot hvarandra, så att de blifva något nära jemförda?
Man vet, att ungefär Ö
Landtmätare oupphörligt arbetat i i3 år på afvilti ingen i Jemtland, som icke är annat är. en geometrisk skattläggning, för alt kunna säga huru stor del af ett mantal den eller den hemmansdelen är.
•— Genom denna åtgärd anser jag hemmanens förhållanden till hvarandra böra vara säkrast utrönte;, då dei vid hvarje förut icke uppmätt jordstycke nu blifvit det och graderädt samt reduceradt lill uj pskattningsvärde, som af afvittringsrätten sedan, blifvit granskade, jemkade och jern förde inom hvarje socken.
Sedermera har Kongl. Majrls Befallningshafvande granskat, pröfvat och förmodligen jemfört dessa förslag, socknar och tingslag emellan. 0m man nu icke vill antaga, att allt detta gått orätt till, blir man t vungen all erkänna, att skaltetalet är och blir den rättaste grund för noteringen, och ehuruväl äfven derigenom kan uppkomma olikheter, i synnerhet i afseende på de hemman, sorn för längre tid tillbaka blifvit afvittrade, men dessa olikheter blifva både färre och mindre än om taxeringsvärdet skall tagas till grund; dessutom föranleda dessa olikheter icke så mycket lill missnöje, emedan det ligger i alllmänna opinionen, alt hvar och en bör draga allmänna bördor i förhållande till innehafvande hemman eller skattelak hvilket också alltid tjenar till grund vid egodelningar, och det så mycket hellre nu.
■Stats- ■samt Occonomie-Vtskottens Betänkande N:o ap. son» hvar och en vid afvillritigen erhållit egor i förhållande till slsaltefa— let, eller ock förmedling i förhål lande till egor lie.
Om skatte talet tages till gruiul, så iir det sjelfva jorden sorn blir roterad, men om taxeringsvärdet skall dertill lagas, så blir det meia arbetet sorn kommer alt roteras, och jag anser det för obilligt trch orättvistj att den arbetsammaste, som mest förbättrat sitt. hemman, till belöning derföre, skall få den tyngsta roteling, och tvärtom, den som mest vanbrukat sitt hemman, skall få den lättaste; genom ett sådant sätt att beskatta arbete, dräpes all odlingshog.
Uti Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse af den 29 sisllidne Februarii, angående rotering i Jemtland, har Kongl. Maj:t i Nåder yttrat, alt de i Jemtland uppkommande nya hemman skola, efter frihetsårens förlopp, efter liand öka deri gamla rote ringen med nya numer.
Om taxeringsvärdet då skall tagas till grund, så är det ganska troligt, att en nybyggare under frihetsåren icke odlar sitt nybygge, då han vet, att han derigenom ådrager sig en tyngre rotering; men om skattetalet antnges till grund, så vet en nybyggare genast, så snart nybygget är utslakadt och skattlagdt, huru stor del af en Soldatrote han bör utgöra.
— Till ytterligare stöd för mitt påstående, att skattetalet är en rättvisare princip för voteringen i Jemtland, än hemmansvärdet, får jag äfven åberopa Kongl. Majrts Nådiga Bref till Dess Befallningshafvande i Östersund af den ai Junii 1825, angående grunderne för inlerimsrotejemkningen, der del med tydliga ord heter» att rotejemkningen skall ske, icke pd sätt J föreslagit, efter 1810 års taxeringsvärde, utan efter hemmantalet: då skattetalet ansågs for en lättvis roteringsgnvnd i en tid, när landet icke var ordentligt skattlagdt, så tycks det med mera skäl böra vara det, sedan landet genom afvittringen undergått en geometrisk skattläggning och hvar och en erhållit egor i förhållande lill sitt skaltetal, eller ock förmedling i förhållande till inmhafvande egor.
Sedan Kongl. Maj:t redan år 1806 i Nåder ansett billigheten och rättvisan samt behofvet påkalla en lindring uti Jemtlands tryckande rotering, och detta lid efter annan äfven blifvit erkändt och beviljadt af Rikets Högloflige Ständer, och sist vid sista Riksdag, ela Rikets Högloflige Ständer, uti underdånig skrifvelse den 18 Februarii i83o, N:o 38o, tillstyrkt, att Jemtland matte roteras i likhet med det öfriga Sverige, sedan hemmanens godhet och grundräntor blifvit behörigen jemförde, och det utan afseende derpå, om Regementet sedan skulle blifva mindre än det på förhand - Sials- sami Oecoit., Utsk, Betänkande N',o 29. kand af Kongl. Maj:t från rooo till 800 man nedsatte, eller mera än dåvarande pro vincens fullmägtige erbjöd, nemligen 400 raan.
— Med anledning deraf, har Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i Länet, på Nådig befallning, uppgjort förslag till en ny rotering, efter de föreskrifne grunderne.
Men dervid har det misstag egt rum, att, ehuru Kongl. Maj:ts Befallningshafvande uti sjelfva ingressen till förslaget ansett och yttrat, att från roteringen borde undantagas a) De till Landslaten anslagna Boställen - 4 110/216 mantal Militiae Boställen - - - - - 49 1/6 —- b_) De till
Rusthållen i Jemtland anslague
Aug mentshemman - - - - - 4! 3 3 t/432 — Rusthållshemman - - - 71 35/36 •— o Ha Iften af de så kallade Inqvai teringshemman ------ dj) Ecclesiastik- StatsBoslällen - 18 23/36 —- e) Säteri och Bergsfrälsehemman - - 1 1/4 ~■ Q Post- och Gästgifverihemman, sorn enligt Författningarne böra vara frie från rotering, g} Märadshöfdinge-Bostället i Norra Domsagan 1 •—< Förmedlade hemman, sedan längre tid tillbaka, men som ännu qvarstå i Jordaboken 2 23/24 -—*■ hj) De till Gustafs och Carlbergs Kopparverk med kol, ved och körslor anslagne hemman, hvilka genom utgörande af berörde tjenstbar'heter redan äro betydligen betungade - - - . “ - - - 28 1/16 — tillsammans 219-41/108 mantal ■men icke dessmindre har Kongl. Majlis Befallningshafvande uti sjelfva utrukpingen, som utvisar hvad på Jemtland bör belöpa, upiptagit äfven ofvanstående hemman och lägenheter, emedan dera-s värde äro inba, räknade uti de 1,489,589 Kdr,, -sorn Kongl.
Maj:ls Befallningshafvande ansett och i uträkningen upptagit såsom ioteringssk\ddige: hvaraf tydligt och klart sig visar, att på Jemtlands alla hemman, af hvad namn och natur de vara må, icke belöper sig mera än efJ3ih. lill R.
Prof 183jj.. 4 Sami. 2 Afd. 6.
Örte Häftet, Stuts- samt Oecon.-TJtsk. Betänkande -Y;o 29. teer Kongl..
Mäjits
Befalliiingshafvandes uträkning till - 3o5 iJ5 man samt för det förut erhållne Statsbidraget 6666 Rdr. 3a sk.
B:co a 4°
Rdr per man - - - - 166 of3 —.
Vidare liar Kongl. Majit» Befallningshafvande, på blotta förmodan att de kunde under.håLlas,, ytterligare- föreslagit - 1 28 — Summa 600 man Det ofvan anmärkta misstaget hafva Kongl. Krigs»- ocb Kammar-Collegierne icke observerat,, utan i underdånighet ytterligare tillstyrkt,, att de till Landstaten anslagne Boställen, de ruslhullen un deri agde Augmentsliemmao, IJäradshöfdinge-Bostället i Norra Domsagan, de-lill Gustafs och Carlbergs.
Kopparverks betjenande med kol och* körslor underlagde hemman, Inqvarterings-, Post- och Gästgifveri!] em man; äfvensom de redan afviltrade, under odlings-och frihetsår uppiåtne 66 of3 mantal ’’lorde i beräkning ingå" och- derföre i rund summa föreslagit 200 man, ehuru, j)å< sätt jag ofvan haft äran anmärka, de der redan ingått i beräkning.
Collegierne hafva ansett sig icke kunna dela Landshöfdingen* åsigter i fråga-om jordvärdet,, såsom-, måttstock för roterings-och rustningsbördan i Jemtland, jemförelsevis med Rikets öfrige- orter, enär icke antagas kan,, att rotar, sorn innefatta etT större liemmansvärde i en ort, hafva större förmåga att draga roteringsbesväret, än rotar af ett mindre liemmansvärde i en annan.
Jag för min del tror, alt ett hemmans värde Bestämmer sig sjelf, i förhållande till hemmanets afkastning; ty ett hemman, sorn gifven sin egare eller brukare en större afkastning eller säkrare utkomst, anser jag alltid mera värdt, än ett annat, sorn ger mindre eller ingen, och föijakteligen anser jag äfven, att ett hemman af större värde kan draga en större andel af allmänna bördor än ett mindre.
Ibland andra skäl, som Kongl.
Collegierne-antagit lill grund för deras' , förmodan, att Jemtland utan svårighet kail underhålla så mångå Ryttare och Soldater,, sorn de i underdånighet föreslagit, hafva de äfven åberopat Jemtlands vidsträckta egor, sorn hufvudsakligast bestå af onyttiga skogar, uppfyllda meri träsk och myrorpfmen- just den omständigheten, att vissa socknar och byar hafva ofantligt stora skogar,, bevisar,, att jorden är af den dåliga beskaffenhet, att den icke kan föda sin man, oaktadt ali arbets-ansträngning; ty om t,, ex., ett hemman eger ro,000 tunnland jord och den vöre så odlingsbar, att den- kunde föda sin odlare, så är det ju ganska naturligt, ali ett sådant hemman; tid efter annan blifvit klufvet till och Stats- samt Occon.
TJtsk Betänkande N;o 29. med i 5o delar, så val der som i andra lyckligare orter; hvem vet icke, att det är den hästa jorden som är mest bebodd, och den sämsta minst; icke får man bedöma folkets förmåga att draga allmänna tyngder, i förhållande till dess innehafvande ödemarkers vidd, ty på det sättet skulle man blifva tvungen att antaga, att de minst hehadda Happ markerna är o de kraftfullaste provincerne.
Hvad Jemtlands åkerbruk beträffar, så är det allmänt bekant, att denna olyckliga province får räkna långt flera oell svårare missväxtår, än någon annan province i Riket, hvilket faller så mycket mera svårt,, sorn landets medelpunkt ligger 20 mil ifrån närmaste sjöstad, hvarföre spannmål och andra nödvändighetsvaror måste belastas med .en lång landtransport.
Sedan jag sålunda i korthet sökt vederlägga de skäl, hvarå Kongl. Collegierna tillstyrkt bibehållande af 800 soldater och 100 man till häst i Jemtland, på hvilka skäl Kongl. Maj:t grundat Dess Nådiga Skrifvelse till Rikets Högloflige Ständer af den 22 sistlidne Februarii, N:o 3g, deruti Kongl. Majrt, på de af Kongl. Collegierne uppgifne skäl, i Nåder yttrat, alt någon ytterligare minskning af numerstyrkan ej är påkallad af Provincens verkliga behof: återstår för mig att visa förhållandet emellan hvad.