Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit uti cirkulär af den 25 April 1825 i Nåder föreskrifvit, att de uti Landtränterierne då innestående, äfvensom dädanefter indy - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 51, Litt.
A. 35 tande skogsplanterhgsmedel borde på enahanda sätt som statsmedel, ofördröjligen öfversändas till Stats-kontoret, hvadan ock dessa medel sedermera blifvit såväl i Länens Landsböcker, som Rikshufvudboken serskildt redovisade och af Kongl. Stats-kontoret förvaltade; och har Kongl. Maj:t vidare den 4 Debember 1845 i nåder förordnat, att skogsplanteringskassans öfverskottsmedel böra, till beredande af ränteinkomst för kassan, genom Statskontorets försorg utlånas.
Sedan derefter Rikets Ständer, uti skrifvelse af den 8 Februari 1845 (N:o 87), med anledning af deras Revisorers anmälan derom, att utöfver det å Riks-Statens 7:de Hufvudtitel uppförde anslag för Jägeristaten, lönefyllnad för samma stat tillhörande personer utgått af skogsplanteringsmedlen, underdånigst anhållit, att Kongl. Maj:t täcktes låta fullständigt utreda förhållandet med skogsplanteringskassans tillgångar och inkomster, samt hvad deraf för Jägeristatens aflöning m. fl. erforderliga kostnader tagits i beräkning, och sedermera vid derpå följande riksdag aflåta nådig proposition om dessa inkomsters och utgifters uppförande å sina behöriga titlar, hafva Rikets Ständer, enligt underdånig skrifvelse af den 14 Augusti 1848 (N:o 170), bifallit Kongl. Maj:ts derom i nåder framställda förslag, dels att, då nödigt finnes, att i och för vissa åtgärder, för att å allmännings-skogarne tillvägabringa en ordnad och ändamålsenlig skogshushållning, anbefalla biträde af skogsinstitutets lärare-och elever, utgifterne dervid få af skogsplanterings-kassans medel bestridas, dels ock att kostnaden för den bevakande personalens aflöning med kontante anslag må, under stadgade vilkor, af samma medel godtgöras.
Vidkommande serskildt de till indragning emot statsanslag nu ifrågavarande inkomster, har Utskottet erhållit den upplysning, att, med undantag af de boställen, som för Jägare- och skogs-betjeningen borde framgent bibehållas, blifvit genom Kongl, cirkuläret den 4 Maj 1833 till skogsplanteringskassan anslagne såsom tillgång för nämnde betjenings aflönande, alla för allmänningarnes vårdande disponerade hemman och lägenheter samt indelte och oindelta löner, så snart desamma, med bibehållande af dåvarande innehafvares rätt, kunde till kassan indragas; hvarefter uti Kongl. Brefvet den 19 Mars 1836, i sammanhang med reglering af Skogs- och Jägeri-staten, stadgades, att, så snart den dertill hörande, utaf Kronan aflönta personal blifvit med lämpliga boställen och bohemman försedd, skulle alla till nyssnämnde personal förut anslagne indelningar, boställsräntorne undantagne, jemte arrendena för alla vid regleringen icke disponerade boställen och bohemman, till Skogsplanterings-kassan ingå. 38 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o SI, Litt.
Enligt en från Kongl. Stats-kontoret Utskottet meddelad utredning, grundad ])å de från Konungens Befallningshafvande sednast aflemnade uppgifter, hade vid nästiidet års slut af de å 7:de hufvudlitelns anslag för Jägeristaten upptagne indelda räntor, blifvit till Skogsplanterings-kassan indraget ett sammanlagdt belopp af 1,067 R:dr 20 sk. 3 rst. i kronovärde och 7,535 R:dr 42 sk. efter markegång på förslag, så att de indelda räntor, som af förra Jägeristaten då hibehöllos, uppgingo till endast 244 R:dr 28 sk. 9 rst. i kronovärde och 1646
R:dr 38 sk. efter markegångsvärde.
Ehuruväl den ytterligare reglering af Skogs- och Jägeri-staten, som, enligt hvad Kongl.
Maj:t i nåder gifvit tillkänna, blifver en följd af Rikets sednast församlade Ständers uti underdånig skrifvelse (jN:o 170) meddelade beslut, ännu icke är fullbordad, och den af Skogsplanterings-kassan utgående aflöning således ej kan å stat uppföras, så enär dock, med anledning af föreskriften i Kong).
Brefvet den 19 Mars 1836, större delen af det till aflöning för den förra Jägeri-staten anvisade anslag redan till skogsplantejings-kassan indragits, och kassan successive öfvertagit samt fortfarande kommer att bestrida kostnaden för den nya Skogs- och Jägeristatens ailönande med kontanta penningar, synes den tidpunkt nu vara inne, då till en början åtminstone den del af kassans inkomster, som består af indelningar och arrenden, lämpligen böra mot kontant anslag utbytas, helst kassan förvaltas och dess rätt bevakas utaf samma auktoriteter, under hvilkas vård och inseende öfrige statsmedel äro ställde.
Då vidare Rikets Ständer, enligt underdånig skrifvelse af den 22 Oktober 1848 (N:o 236) beslutat, att, endast med vissa undantag, alla arrenden af Statens egendomar, som äro till serskilda ändamål anvisade, skola i utbyte mot kontanta anslag till Statsverket indragas, har Utskottet ansett sig böra, hufvudsakligen i enlighet med Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, hos Rikets Ständer hemställa: l:o Att de till Skogsplanterings-kassan från Jägeristaten redan indragne löningsanslag och boställsarrenden måtte till Statsverkets disposition återgå, emot det att kassan undfår ett kontant ersättningsanslag, sålunda beräknadt, att för den del af dessa inkomster, som äro utaf markegång beroende, ersättningen fastställes till ett oföränderligt kontant belopp, motsvarande värdet af så väl atlöningsanslagen, som de för boställena vid indragningen till Statsverket bestämde arrenden, efter medium af marke* Stats-Utskottets Utlåtande, N:o SJ, Litt.
A. 87 gången för då sednast förflutne tio år, hvartill lägges beloppet af ej mindre de aflöningsanslag och arrenden, som kunna vara i kontanta penningar fastställde, än ock stadgad forsellön å den i hemmansräntor eller tionde-kassan tillkommande spanmål. 2:o
Att de aflöningsanslag, som framdeles skola från förre Jägeristaten till Skogsplanterings-kassan ingå, äfvensom de boställen, hvilka äro till utarrendering för kassans räkning afsedda, men af nyssnämnda Stat ännu innehafvas, jemväl måtte, i mohn af irmehafvarnes afgång, till Statsverket indragas, samt, på lika sätt som i nästföregående punkt är föreslaget, Skogsplanterings-kassans ersättning derför fastställas, hvarvid, i fråga om boställena, det arrende, som vid blifvande auktion kan varda bestämdt, bör tagas till rättelse. 3:o Att, till godtgörande af den, efter ofvannämnde grunder, Skogsplanteringskassan tillkommande ersättning, för närvarande och intilldess beloppet kan definitivt bestämmas, ett kontant förslags anslag af 11,000 rdr må under titel ’’Skogsp!anterings-kassan, ersättning för hemmansräntor och arrenden m. m.”, å Riks-statens 7:de hufvudtitel uppföras. 4:o Att Rikets Ständer för sin del medgifva det af Kongl. Maj:t, vid hörofvan i l:sta och 2:dra punkterna tillstyrkta indragning, fästade vilkor, alt, derest så nödigt finnes, Kongl. Maj:t eger för Jägeristaten åter disponera de från Skogsplanterings-kassan indragne boställen, emot det att från anslaget (ill nämnde kassa skola afräknas och Statsverket således tillgodokomma de för sådana boställen bestämda arrendebelopp, beräknade, för så vidt persedlar deruti ingå, efter dessas medelmarkegångsvärde för då nästförutgångne tio år. 5:o
Att de till Skogsplanterings-kassan från Jägeristaten redan indragne indelda räntor, utgörande i kronovärde 1,067
Rdr 20 sk. 3 rstoch efter markegång beräknade till 7,535 Rdr 42 sk. samt 2 tunnor tionde»panmål, med värde af 12 Rdr, måtte afdragas, ej mindre från 7:de hufvudtitelns anslag för Jägeristaten, än ock från den uti riksstaten såsom indeld beräknade andel af Statsverkets inkomster utaf ordinarie räntan och tionde-spanmålen samt att, vid bestämmandet af Kronans behållne inkom - 38 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 51, Litt.
A. ster, måtte i beräkning tagas en mot verkliga beloppet ungefärligen svarande tillökning å ordinarie räntan af 8000 Rdr, å tiondespanmålen af 2 tunnor, med värde af 12 Rdr, samt å arrendemedlen af 3000 R:dr. 9:o. SfröttisliolBBES Stuteri-mcdel.
Som Kongl. Majit, i öfverensstämmelse med den uti Dess till Rikets sednast församlade Ständer aflåtna nådiga Proposition angående beskattningsväsendet, antagna och af Rikets Ständer godkända grundsats, att indragning till Statsverket af sådane till vissa inrättningar anslagna arrenden, som äro bestämda uti persedlar, erforderliga för dessa inrättningar, icke böra ega rum, funnit utbyte af arrendena för de till Strömsholms Stuteri anslagne hemman, enär dessa arrenden hufvudsakligen utgöras i fourage-persedlar, som för Stuteriet begagnas, icke böra ifrågakomma, men deremot ansett lämpligt, att lösen för de Stuteriet anslagne dagsverken återginge till Statsverket och upptoges bland dess behållna räntor, emot det att Stuteriet, i likhet med hvad, som iakttogs, då åtskilige hemmans-innehafvare vid 1831 och 1835 årens riksdag ifrån dem åliggande dagsverksskyldighet till Stuteriet befriades, så har Kongl. Majit nu behagat föreslå, att, enär lösen för förstnämnde dagsverken i medeltal utgjort 8546 rdr 6 sk. 7 rst., ett belopp af 8546 rdr 32 sk. måtte läggas till ofvanberörde redan anvisade ersättning, utgörande 2120 rdr, hvarigenom Stuteriets anslag, hvilket ingår uti det å Riksstatens 6:te Hufvndtitel uppförda anslag tilt Hästafvelns förbättrande skulle komma att i kontant blifva 10,666 rdr 32 sk.; varande de tili indragning sålunda föreslagna dagsverken uti nyssnämnde anslag å nuvarande Riksstat beräknade i Kronovärde till 871 rdr 45 sk. 7 rst., med ett markegångs-värde af 6183 rdr 12 sk.
Utom de för hemmans-arrenden, och för försålde hästar m. m., Stuteriet tillkommande inkomster, samt de s. k. betäcknings-medlen, hvarom nu icke är fråga, ingår jemväl lösen för åtskillige Stuteriet anslagne ränte-dagsverken inom Westerås och Orebro Län.
Sedan Rikets Ständer vid 1834 och 1835 årens riksdag befriat Krono- och Kronohemmans-inneliafvarne inom Snäfringe, Åkerbo och Fellingsbro
Härader från skyldigheten att erlägga den Stuteriet tillerkända lösen för de i fordna tider dem ålagda 4827|J hjelpedagsverken, hvaremot ett ersättningsanslag af 2120 rdr blifvit Stuteriet beviljadt, utgår nu Stats-Utskottete Utlåtande, N-.o SI, Litt. A. 39 mera dylik lösen till Stuteriets kassa endast för 18,896§ dagsverken; och utgöres denna lösen af de skattskyldige i sammanhang med öfrige hemmans-räntor, men redovisas serskildt af uppbördsmannen samt levereras för Stuteriets räkning till Landtränterierne.
Under åberopande af de utaf Utskottet här ofvan i detta betänkande anförde skäl för så beskaffade förändringar, som den nu ifrågavarande, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer måtte, i öfverensstämmelse med hvad Kongl. Maj:t föreslagit, besluta, att den till Stuteriet anvisade, tinder 6:te Hufvudtitelns anslag ”tilt Hästafvelns förbättrande” inbegripne dagsverkslösen måtte med ett Kronovärde af 874 rdr 45 sk. 7 rist. och ett markegångsvärde af 6183 rdr 12 sk. från utgiftsstaten uteslutas samt afdragas från den i Riks-sta ten såsom indeld beräknade andel utaf Statsverkets inkomst af ordinarie ränta; men att deremot, vid bestämmandet af Statsverkets behållna inkomst under samma titel, tagas i beräkning förberörde Kronovärde samt den mot verkliga beloppet af inkomsten närmare svarande, i den nådiga Propositionen upptagna summan 8,546 rdr 6 sk. 7 r:st; samt att för Stuteriet anvisas ett kontant ersättnings-anslag af 8,546 rdr 32 sk., hvarigenom de hittills, såsom dagsverks-ersättning, Stuteriet tilldelade.
Statsmedel, 2,120 rdr, som äro inbegripne i Stuteriets redan egande, å 6:e Hufvudtiteln uppförda, kontanta anslag, 6,120 rdr, komma att ökas till 10,666 rdr 32 sk. och fortfarande innefattas under det, å nämnde Hufvudtitel, under rubrik ”Hästafvelns förbättrande” uppförde anslag. i O o.
Flyinge Stuteris medel.
Med tillkännagifvande, det Kongl. Maj:t ansett annan förändring i afseende å dessa medel icke böra ifrågakomma, än att den lösen, som för de så kallade Hofveri-dagsverkena årligen skall efter markegångspris erläggas, för framtiden inginge bland Statsverkets inkomster, emot det att till Stuteriet anvisades ett deremot svarande anslag, samt att på enahanda sätt borde förfaras med de ränte-dagsverken, hvilka äro Stuteriet anslagna och uti det å Riks-statens 6:te Hufvudtitel under rubriken: ”Hästafvelns förbättrande” för Stuteriet uppförda anslag, upptages till 4 rdr 4 sk. i Kronovärdi, med ett markegångsvärde 40 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 61, Litt.
A. af 28 rdr 28 sk., som således borde från Riks-staten uteslutas, har Kongl. Majit i nåder föreslagit, att en dylik förändring måtte vidtagas samt att, då den till Stuteriet influtna dagsverkslösen i medeltal utgjort 1,970 rdr 40 sk. 9 rist., ersättningsanslaget måtte bestämmas till 1,975 rdr40 sk., hvarigenom, enär Stuteriet under nyssnämnde titel förut åtnjuter, såsom godtgörelse för upphörd dagsverksskyldighet, ett belopp af 1,584 rdr 8 sk., Stuteriet skulle komma att å
Stot erhålla ett sammanlagdt anslag af 3,560 rdr.
Af den nådiga Propositionen tillhörande handlingar, har Utskottet inhemtat, alf, sedan vid 1812 års riksdag Flyinge och Dalby Kungsgårdar blifvit öfverlemnade till Kongl. Maj:ts disposition, för att till en Stuteri-inrättning användas, hade, enligt Rikets Ständers derom vid 1817 och 1818 årens riksdag förnyade begäran, undersökning rörande förhållandet med de allmogen åliggande dagsverken till nämnde Kungsgårdar blifvit verkstäld, hvarvid utreddes, att desamma voro af 2:ne slag, nemligen dels sådana, som emot afkortning af hemmans- och halfva termins-skatten, under namn af hofveri, utgingo från de Kungsgårdarne närmast belägna Dalby och Sandby socknar, dels ock sådana, som, emot vedergällning och fri förtäring, utaf Krono- och Kronoskatte-allmogen inom Torna, Bara, Harjagers, Rönnebergs, Onsjö, Frosta och Färs Härader utgjordes; att sednast anförda dagsverksskyldighet, enligt Rikets Ständers beslut, blifvit, genom Kongl. Brefvet den 23 Maj 1823, eftergifven, hvaremot såsom ersättning för sålunda eftergifne 4,752]j dagsverken ett årligt anslag af 1,584 rdr 8 sk. för Flyinge Stuteri vid samma års Statsreglering beviljades; samt slutligen att de återstående s. k.
Hofveri-dagsverkena numera lösas efter markegångspris, hvilken lösen uppbäres af Kronofogden i orten och inlevereras till
Länets ränteri, för att sedermera derifrån till Chefen för Stuteriet utanordnas.
I likhet med hvad Utskottet i nästföregående punkt angående Strömsholms Stuteris medel hemställt, tillstyrker Utskottet, det Rikets Ständer mätte, med bifall till hvad Kongl. Majit i nåder föreslagit, besluta, Ilo att de under 6:te Hufvudtitelns anslag till Hästafvetns förbättrande inbegripna, Stuteriet anvisade ränte-dagsverken med ett kronovärde af 4 rdr 4 sk. och ett markegångsvärde af 28 rdr 28 sk. fran utgiftsstaten uteslutas samt afdragas från den i Riks-staten såsom indeld beräknade andel utaf Statsverkets inkomst af ordinarie räntan; men att deremot - Stats-ltskottets Utlåtande, Nto 31, Litt. A. 41 emot vid bestämmande af Statsverkets behållna inkomst under denna titel tagas i beräkning det uti den Kongl. Propositionen till 1,970 rdr 40 sk. 9 rist uppgifna medium af markegångsvärdet för så väl förrberörde räntedagsverken, som de uti Riksstaten tillförene icke upptagna så kallade Hofveri-dagsverken; 2lo att, såsom ersättning för den till Kronan sålunda indragna dagsverkslösen, för Stuteriet anvisas ett kontant anslag af 1,975 rdr 40 sk., hvarigenom det å Gite Hufvudtiteln Stuteriet förut tillagda anslag 1584 rdr 8 sk. kommer att ökas till jemnt 3,560 rdr, och fortfarande inbegripas under det å nämnde Hufvudtitel under rubrik ”Hästafvelns förbättrande” uppförda anslag. H o §i>inl3iisme<t!cii.
Sorn dessa medel redan blifvit tili Statsverket indragna och upptagas i Rikshufvudboken biand inkomster i Riksstaten ej påräknade, så att i detta afseende någon åtgärd numera icke erfordrades, och de böter för olofligt spel, hvilka förr ingått under denna uppbördstitel, nu upptagas bland öfriga bötesmedel, har Kongl. Majit, i afseende å dessa medel, som numera bestå endast af den afgift, som Komedianter och Lindansare m. fl. böra erlägga med 16 sk. för hvarje af dem gifven representation, samt en obetydlig afgift af Krögare, Kaffehus- och Spisqvartersidkare och Källarmästare i Städerna utom Stockholm och Götheborg, utgörande 5 sk. 4 rst. för de förstnämnde och 10 sk. 8 rst. för öfrige här uppräknade näringsidkare, i nåder funnit, att, då alla de, som utgöra nämnde afgifter, tillika erlägga bevillning, det hvarken vore behötligt eller lämpligt att bibehålla ifrågavarande serskilda uppbördstitel, hvars medelbelopp endast utgjort 376
Rdr 14 sk. 6 rst., hvaraf 5 Rdr 11 sk. 9 rst. gått till afkortning, så att behållna inkomsten utgjort 371 Rdr 2 sk. 9 rst.; hvadan Kongl.
Majit behagat föreslå, att omförmälda obetydliga afgift måtte upphöra, helst Rikets Ständer, derest sådant skulle anses nödigt, vöre i tillfälle bestämma en motsvarande förhöjning uti bevillnings-afgifterne för dem, som nu böra densamma erlägga.
Prat. 1S30—51. 4 Sami. 1 Afd. 14 Häft. 6 42 Stats- Utskottets Utlåtande, N:o 5l, Litt. A. I öfverensstämmelse med hvad Kongl.
Maj:t sålunda i nåder föreslagit, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer ville besluta, att ifrågavarande uppbördstitel må försvinna, samt de derunder inbegripna ofvanomförmälda afgifter upphöra. l2:o Lappsiuirhs S^cblesiastifeverfes medel.
Jemte omförmälande, alt, sedan Rikets Ständer vid 1834 och 1835 årens riksdag beslutat, att
Lappmarks ecklesiastikverks hemmansräntor och intressemedel skulle bland Stats-verkets inkomster beräknas och upptagas, samt utgifterne genom Kongl.
Stats-kontoret bestridas af derföre å stat uppfördt kontant förslagsanslag, och Kongl.
Maj:t derefter, under den 28 November 1835, för verkställighet deraf, meddelat nödig föreskrift, numera icke å Riks-staten förekomme något af hemmans-räntor eller spanmål bestående anslag för detta ändamål, men att, enligt hvad specialstaten utvisade, 30 tunnor kronotionde dock ännu utginge till skolmästaren i Lycksele, äfvensom till underhåll af fri-elever vid nämnde skola voro anslagne 24j tunnor spanmål, utgående af de så kallade Skytteska hemmanen, hvilka, i följd af ofvannämnde beslut och Kongl.
Maj:ts nyssberörde föreskrift, genom Kammar-kollegii försorg utarrenderas, ■—• har Kongl. Maj:t i nåder förklarat, att, då numera endast nämnde spanmålsanslag utgå af de 174 tunnor, hvilka, enligt Kongl. Maj:ts förutnämnda nådiga beslut, skulle fortfarande bibehållas till disposition in natura, Kongl. Maj:t funnit godt att, till fullföljd af Rikets Ständers redan fattade beslut, nu i nåder förordna, att jemväl berörde spanmålsanvisningar in natura skola upphöra och samma spanmål bland Stats-verkets inkomster upptagas, i likhet med hvad i öfrigt år 1835 föreskrefs, emot det att samma spanmålsqvantiteter derefter godtgöras på enahanda sätt, som öfrige å nu ifrågavarande stat uppförde dylika anslag; ' dock att denna förändring, hvad skolmästarens aflöning anginge, icke komme att vidtaga förr, än den nuvarande innehafvaren af tjensten afgår eller förklarar sig dermed höjd.
Då, enligt hvad sålunda är vordet i nåder tillkännagifvet och ett till Kongl. Stats kontoret den 11 November 1850 aflåtet nådigt Bref jemväl innehåller, Kongl. Maj:t redan fattat beslut i afseende å indragningen af de 54.j tunnor spanmål, som äro anslagne till skolmästaren och frieleverna vid Lycksele skola, anser Utskottet någon åtgärd ej kunna Stats-Vtskottets Utlåtande N:o 51, Litt. A. 43 af Utskottet föreslås.
Uti Kongl. Majrts nådiga Proposition och nyssnämnde nädiga Bref, yttras emellertid, att för Lappmarks Ecklesiastik-verk numera icke förekommer å Riksstaten något spanmålsanslag; men då häraf möjligen skulle kunna dragas den slutsats, att återstoden af de i Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 28 November 1835 omförmälde, till disposition in natura bibehållne 174 tunnor spanmål eller, sedan förstberörde 54j tunnor afräknats, 119j tunnor, numera icke fortfarande utgår, har Utskottet trott sig böra upplysningsvis meddela, att förhållandet icke är i allo sådant, enär kronoräkenskaperna visa, att å tiondespanmålen blifvit, under titel Clereci-staten, afförde till pastorerne i Fölinge, Hede och Gelivare, tillsammans 70 tunnor att å ordinarie räntan under titel:
Lappmarks ecklesiastikverk afförts till underhåll af fri-elever vid Lycksele skola 24£ dito hvilka 24^ tunnor utgå af Skytteska donationshemmanen, hvars öfriga räntor äro indragna till kronan; att af de, enligt utredning i Stats-utskottets utlåtande n:o 88 vid 1834 —'1835 årens riksdag, från Arnäs kyrkoherberge såsom inkomst påräknade, i statens räkenskaper ej serskildt synlige 79^ tunnor, fortfarande utgå, enligt specialstaten för Lappmarks Ecklesiastik-verk, till Skolmästaren i Lycksele .
. 30 dito hvaremot i afseende å återstoden 49^ dito som, jemlikt 1835 års hufvudbok, bordt tillkomma pastorerne i Dorothea, Fredrika, Wilhelmina och Stensele församlingar, full visshet, om spanmålen utgår in natura eller ej, icke kunnat vinnas.
Summa 174 tunnor Vidare har Kongl. Maj:t, i afseende å de till Lappmarks Ecklesiastik-verks anslag ingående kollektmedel, hvilka, efter afdrag af uppbördsprovisioner, i medeltal lemnat en behållen inkomst af 1,393 Rdr 29 sk. 3 rst., i nåder förklarat, det Kongl. Maj:t funne det vara mindre lämpligt att, sedan en serskild fond för Lappmarks Ecklesiastik-verk numera icke finnes, utan dess inkomster ingå till Stats-verket, bibehålla en dylik inkomsttitel, som derjemte, utom bestyret med kollekt i hvarje af rikets kyrkor, erfordrade serskild redovisning och leverering af alla dessa insamlingar, hvaraf besvär och skriftvexling förorsakades; med afseende hvarå och då inkomsten vore alltför ringa att motsvara dessa olägenheter, Kongl.
Maj:t i nåder föreslagit, att upptagandet af ifrågavarande kollektmedel mätte upphöra och deremot det å Riks-statens 8:de hufvudtitel uppförda förslags - 44 Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 5/, Litt.
A. anslag för Lappmarks Ecklesiastik-verk med elt deremot ungefärligen Svarande belopp af På de af Kongl. Majit nådigst anförde skäl tillstyrker Utskottet Rikets Ständers bifall till hvad Kongl. Majit sålunda, i afseende å Kohektmedlen, föreslagit. i3o. Allmaänna Hospitals- oell Barnhus-medlen, i 4:o. Panvihs Mospilals-medel. 15:o. Stochholms Allmänna Barnhus-medcl. 16:o. Upsala Akademie» medel. 17:o. ffiimds Akademies medel•18:o.
Dom-filLapit leus och Stochholms Konststorii - Då, hvad anginge allmänna Hospitals- och Barnhus-medlon, särskilde kommitterade, som blifvit af Kongl. Majit förordnade att afgifva underdånigt yttrande, angående ordnande af hospitalerne i riket, i sammanhang med frågan om dessa inrättningars förvaltning, äfven väckt fråga om förändring med uppbörden af dit anslagne inkomster, och detta ärende utgjorde föremål för serskild behandling, samt, hvad beträffade frågan i allmänhet om indragning till Statsverket af de bland ofvan uppräknade medel ingående indelda räntor och tionde, densamma, med afseende å dessa anslags beskaffenhet, bör blifva beroende af det beslut, som kan varda fattadt angående beskattriingsväsendets förenklande, hvarom Kongl. Majit vore betänkt att göra serskild framställning, har Kongl. Majit ansett hvad angående uppbörden af ifrågavarande medel blifvit framställdt, för närvarande icke påkalla åtgärd.
Hvad deremot serskildt beträffade de till Upsala Akademi anslagna mantalspenningar af de å Akademi-hemmanen skattskrifne personer; så, enär denna inkomst, hvilken, efter afdrag af mantalsskrifnings-provisionen, i medeltal för åren 1839—1848 utgjort 600 rdr 20 sk. 3 rist., lämpligast synes böra, likasom de öfrige manfalspennihgarne, till Statsverket inflyta, har Kongl. Majit täckts föreslå, att en sådan åtgärd måtte vidtagas, samt medel Ståts-Utskottets Utlåtande, No 31, Litt.
A. 45 i stället ett ärligt anslag af 600 rdr för Akademien anvisas och det förslagsanslag af 620 rdr, hvartill de nu anvisade manfälspenningarne äro å Riksstatens Stde Hufvudtitel beräknade, i enlighet dermed förändras.
Utskottet funnit hvad sålunda i nåder föreslaget blifvit, leda till ordning ecb enkelhet i redovisningsbestyret, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer måtte dertill lemna bifall. i 9:o. Grerningsörcn.
Sedan Rikets Ständer, uti skrifvelse den 4 Mars ISIS, i underdånighet anmält, att de, ehuru vidblifvande den af Rikets år 1844 församlade