Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Försummar utan laga förfall Riksdagsman att sig till Riksdagen i råttan lid inställa, vare arfvode för den tid, han uteblifvit, förlustig och höte derutöfver ett lika belopp.
Med sådana vitén och böter gånge sedan, som den Kammare, der den uteblifne ledamoten skolat säte taga, förordnar.
Per?'iA' kt § 61- Riksdagsmännen skola, dagen efter den, som för Riksdagens sammanträde är bestämd, sina fullmakter uppvisa inför den äldste af Högsta
Domstolens ledamöter, som icke af laga förfall hindras, samt Riksförsamlingens fullmäktige i Riks-Banken och Riksgälds-Conloret, hvilka inom tre helgfria dagar böra undersöka, huruvida samtlige fullmakterne äro utfärdade i den form, Vallagens 17 och 3o §§ samt denna Constitulions-Ulskottcts Memorial, 2. 17 denna Regeringsforms 4-8 § stadga.
Kammare äger derefter sin rätt förbehållen att pröfva, såväl de anmärkningar, hvilka emot fulhnagters form blifvit under ofvannämnda granskning gjorda., som ock alla andra frågor, hvilka emot någon till Kammaren hörande Riksdagsmans behörighet blifvit
Kammarens pröfning underställda, antingen af Riksdagsman, med stöd af Kallagen eller denna Regeringsforms 4-8 §j eller af annan person, enligt Vallagens 3g §.
Saknar
Kammaren nödige upplysningar, äge den infordra sådana och äfven, der så nödigt finnes, äska undersökning vid laga Domstol, der ock alla frågor om fällande till något i Vallagen utsatt ansvar böra upptagas.
Den, som Riks dags manna full magt uppvisat, utöfve derpå grundadt uppdrag, oaktadt gjorda anmärkningar, till dess den Kammare, han tillhörer, om hans rätt ändtligt beslut fattat. § 62.
Sedan ledamöterne af Riksförsamlingens båda Ny §.
Kamrar låtit undersöka sina fullmagter, på sätt nästföregående § stadgar, sammanträde hvar Kammare för sig.
1 den första föres då ordet af den äldsta ledamoten från Upsala län; i den Andra, af den till lefnadsåren äldsta ledamoten.
Sedan Högsta Domstolens i nästföregående § nämnde ledamot till Andra Kammaren vid detta sammanträde anmält, om någon eller någre af Kammarens ledamöter efter sist hållna Pdksdags slut, i den ordning 48 § föreskrifver, afsagt sig sitt uppdrag, och sedan de till Högsta
Domstolen ingifne afsägelse-skrif terne blifvit aflcmnade, gifve Andra Kammaren Medkomma ren tillkänna, om och i hvad män sådant val, som 48 § omförmäler, må erfordras. § 63.
Riksförsamlingens båda Kamrar äge, hvar för Ny §. sig och inom sig, för månad välja sin Talman och vice Talman. § 64.
Sedan de i nästföregående § omtalade val vid R. 0. § 26.
Riksdagen första gången blifvit verkställda, och, om i Andra Kammaren vid Riksdagens början ledigheter funnits, val till dessas fyllande försiggått, öppne Konungen, eller, om Han regeringen icke förer, Hans förmyndare eller den Interims Bih. till lt.
Vrot. 3 Sami. 1 Haft. 3 18 Comtilutcons-Utskottcls Memorial, -M 2. R. O. 28. R. F. § 5! och 105.
Fl. O § 29. inom. 2.
Styrelse, sorn i denna Grundlag omtalas, Riksdagen, då Riksförsamlingen, sedan den.
Gudstjenst bivistat, uppträder å Rikssalen.
Der före Konungen, eller, dä
Han är frånvarande eller omyndig, eiler Han så för godt finner, Justitie-Stats-Ministern ordet och läte Riksförsamlingen afhöra berättelsen om hvad sedan sist hållna Riksdag uti Rikets Styrelse sig tilldragit. R. F. § 53. § 65.
Derefter skola till ärendenas beredning till ! rf", < S a sättas: l:o Ett Grundlags-Utskott, hvartill Andra Kammaren R. o. '§ 23. inom sig utser Tjuguen ledamöter.
Detta Utskott upptage frågor rörande förändringar i Grundlagarne och af gifve deröfver yttranden till Andra Kammaren. r. f. § 53. 2:o.
Ett Granslmings-Utskott, hvartill Första Kamma ren inom sig utser Tjuguåitta ledamöter.
Detta Utskott äger granska, huru Stats-Rådets ledamöter sitt rådgif vande kall utöfvat; för hvilket ändamål Utskottet äger att äska alla de protokoll, som uti Stats-Rådet blifvit förda, utom dem, som angå Minisleriella ärenden och Commando-mål, hvilka endast i det, R O g .30 S0,T1 lörer allmänt, kända och af Utskottet uppgifna händelser, mom, 2. må kunna fordras.
Utskottet äger jemväl granska Stats- och Riksgälds-verkens förvaltning, och att under nämnda granskning af Statsverket, för hvilken Utskottet skall äga tillgäng till alla Statsverkets räkenskaper och handlingar. efterse, huruvida de gjorda eller förordnade utbetalningar af Statsmedlen icke öf verstigit beloppet af de Hufvudtitlar , hvilka uti den af Riksförsamlingen sist uppgjorda Statsreglering blifvit fastställda, och huruvida de äro grundade pä behörigen upprättade Stater eller Konungens med vederbörlig contrasignation utfärdade anordningar samt styrkta med behöriga qvittenser af deni, som medlen emottagit. B. f, § 53 3:o Ett Stats-Ulskott, hvartill Kamrar ne välja, hvar R.
O. g. 30. sina, Aderton ledamöter.
Detta Utskott äger att utleda, granska och för Riksförsamlingen uppgifva Statsverkets och Riksgäl ds verkets tillstånd och behof; att föreslå och, i mål. för R-yF. §§ 53 o. hvilka Utskottet af Riksförsamling fått sig sådan magt uppR Ö. § 30. dragen, sjelft gifva föreskrifter om Riksgälds-Contorets för - morn. 1, Constitutions-Ulskottcts Memorial, Jfs 2. 19 vältning, samt dessutom, att föreslå Bevillningens belopp och raom- 2 oct r.. i 7 '• §31. morn.
1. fördelning. 4:o Eli Banko-Utskott, hvartill Hamrarne välja, hvar r. p < .-)3 sina, Sex ledamöter.
Detta Utskott skall öfverse Riks-Bankens R- O. § 32.
Styrelse och tillstånd samt föreslå och, i mål, för hvilka Utskottet af Riksförsamling fått sig sådan magt uppdragen, sjelf t gifva föreskrifter om samma Banks förvaltning. 5:o. Ett Lag-Utskott, hvartill Hamrarne välja , hvar
Jj | 'f; sina, Fern ledamöter.
Detta Utskott skall granska Justitie Ombudsmannens vid hvarje Riksdag af gifvande redogörelse samt årliga berättelser, jemte' hans embets-diarier och registratur, suint med utlåtande deröfver till Riksförsamlingen inkomma ; äfvensom utarbeta de från den ena eller andra af Kamrarna remitterade förslag till Civil- och Criminal-, Krigssamt Kyrko-Lagarnes förbättring. 6:o. Ett Expeditions-Utskolt, hvartill Hamrarne välja , R- o. §. 36. hvar sina, Två ledamöter.
Detta Utskott äger att under Riks- mom‘ " dagen besörja tryckningen af Riksdagshandlingar samt uppsätta och till Kamrarnes justering öfverlemna, ej mindre de skrifvelser, hvilka, i följd af begge Kamrarnes beslut, måste under Riksdagens lopp utfärdas, än Riksdagsbeslutet; den StalsRådets Ledamot, Konungen dertill förordnar, förbehållet att i Utskottet öfvervara Riksdagsbeslutets justering, i de delar deraf, som röra Konungens yttranden.
Till förstärkning af de fyra, i denna § sist nämnda, Utskott, då sådan nödig finnes, äf vensom till andra Utskott, än de i denna och nästföljande § omförmälda, skola ledamöter väljas till hälften utur hvar af Riksförsamlingens båda Kamrar.
Yppas, antingen mellan båda Hamrarne inbördes, eller mellan Kammare och Utskott, skiljaktig mening om Grundlagens rätta tillämpning, då skola Stats-, Banco-, Lag- och Expeditions-U'tskotten, eller så många af elem, som i frågan ojäfviga äro, sammanträda och afgifva utlåtande, hvarvid sedan kommer att bero. § 66.
Äskar Konungen af Riksförsamlingen ett serskildt r. f. §. 54.
Utskott, alt med Honom öfverlägga om Ärenden, hvilka icke till §*35. 20 Constitulions-Utslcotlets Memorial, JYi 2. R. O. § 41. R. F. ?. 55.
R. O. §. 27. moai. 1.
Ny s
Ny §. de i nästföregående § nämnda Utskotts befattning höra och Han pröfvar böra hemliga hallas, utnämne båda Hamrarne till ett sådant, hvar sina, Sex ledamöter.
Detta Utskott åge icke makt att fatta beslut, utan endast att till Konungen afgifva yttranden öfver de mål, Konungen detsamma meddelar.
Sekreterare och annan betjening i detta Utskott förordnas af Honungen. § 67. Stats-Rådets och Högsta Domstolens ledamöter, Justitie-Canzleren och Justitie-Ombudsmannen kunna ej i Utskott eller val till Utskott deltaga; ej heller någon, af hvilken Riksförsamlingen kan fordra redo och ansvar, inväljas i Utskott, eler redovisning för hans egna embets-åtgärder kan förekomma; börande för öfrigt och i allmänhet iagttagas, att Riksdagsman i mål, som personligen rör honom, väl må deltaga i öfverläggningen, men icke i beslutet.
Omyndig Konungs Förmyndare må icke Riksdagsmannarätt utöfva, ej heller Stats-Rådets ledamöter, när de med Konungslig makt styra. § 68.
I närvaro af Konung, omyndig Konungs Förmyndare eller Ledamot i ett med Konungslig makt styrande Stats-Räd må hvarken Riksförsamling, dess Kammare, Nämnd eller Utskott öfverlägga eller besluta.
Gälle dock hvad i 66 § säges för det der omförmälda Utskott. § 69.
Hvarken i Riksförsamlingen eller i någon af dess Kamrar eller Nämnder kan beslut fattas, der icke åtminstone tre femtedelar af ledamöterna tillstädes äro. § 70.
Vill Konungen till Riksförsamlingen af låta framställning, gore det skriftligen i den af Riksförsamlingens båda Kamrar, Han för godt finnér.
Riksdagsman må göra framställning i den Kammare, der han har säte och stämma.
Det Utskott, till hvilket framställningen blifvit hänvisad, skall lemna silt utlåtande till den Kammare, som i målet första rösten äger.
I fråga om ändring af Grundlag, af Civil-, Criminal-, Krigs- eller Kyrkolag, af de fordna Riks-Ständens Privilegier, af den uti if3 § omförmälda Riks-act eller af Rikets - Constitulions-Ulskottets Memorial, JU 2. 2i hets mynt till skrot eller korn, ege Andra Kammaren första rösten.
I fråga örn Stats-Verkets eller Riksgälds-Verkets tillstånd oeh behof, om Rikets belastande med gäld, om Krigsmaktens rotering och indelning, om förvaltning och användande af Kronans fasta egendom, om grunderna för Riksbankens eller Riksgä/ds-Contorets förvaltning, för tiondesättning, för skattläggning eller för markegångssättning, eller om anmärkningar mot Stats-Råds-Ledamot eller någon för tillfället förordnad Föredragande i Stats-Rädet eller den Embetsman, sorn i Commando-mål Konungen råd gifvit, eller emot Riksförsamlingens Fullmäktig i Riks-Banken eller Riksgälds-Contoret, äge f örsta Kammaren första rösten.
I mål, sorn här ofvan icke är nä/nndt, men af Utskott blifvit beredt, tillkommer första rösten den Kammare, hvilken sådan röst eger i de mål, hvilka närmast likna det förevarande.
Kill Utskott afgifva sådant utlåtande, som yy § omförmäler, lände ock här ofvan stadgade grunder till efterrättelse. § 71.
Den Kammare, sorn första rösten eger, skall, Ny §. sedan Utskotts utlåtande dit inkommit, sitt beslut fatta och Medkammaren tillsända. 1:0
Angår ett sålunda till Medkammaren sändt beslut ändring af Civil-, Criminal-, Krigs- eller Kyrkolag, af de fordna Riks-Stundens privilegier, af den Riks-act, som 143 § omförmäler, af den i y3 § omförmälda Arbetsordning, i den del, som angår Kamrarnes gemensamma sammanträden eller de af Ledamöter från böda Kamrarna bestående Utskottens öfverläggningar och beslut, eller af Rikets mynt, till skrot och korn; eller ock Rikets belastande med gäld, Krigsmaktens rotering och indelning, användande af Kronans fasta egendom, ökning eller minskning af Kronans ordinarie inkomster, sådan anmälan, som iz5 § säger, eller grunderna för Riks-Bankens förvaltning, för tiondesättning, för skattläggning eller för markegångssättning, må Medkammaren det antaga eller ock med ändring eller af slag återsända.
Ater Bih, till R.
Vrot. 3 Sami. 1 Haft. 4 22 Ny §. Cpnstitutions-Vtslcotlets Memorial, M 2. sundes beslutet, kun den Kammare, sorn första rösten eger, nedlägga målet, eller efter Medkammarens förslag rätta sitt beslut, i hvilken händelse det rättade beslutet anses vara af buda Kamrarne antaget, eller ock ånyo sända det till Medkammaren, i ett från dennas mening avvikande skick.
Ett till Medkammaren ånyo sändt beslut må denne antaga eller afstå, men icke ändra.
I dessa mål vare hvad bålla Kamrarne, hvar för sig, antagit, Riksförsamlingens beslut.
Hvad icke så antages, förf alle. Sedan båda Kamrarne, hvar för sig, i sådant mål en gång beslutit och dervid stadnat i olika beslut, men innan någon af Kamrarne frågan andra gången afgj&rt, ege deri Kammare, sorn sådant ästlin dar, rätt att äska sammanträde melian båda Kamrarne, för att om målet öfverlägga, men icke besluta.
Ej må sådant sammanträde vägras.
Tiden dertill bestämmes af den Kammare, sorn kallad blifvit, och dess Talman före i sammanträdet ordet. 2:0 Angår ett från den Kammare., som första rösten äger, till Medkammaren sändt beslut mål, som icke i denna § redan är nämndt, men vid samma Riksdag af Utskott blifvit beredt, ege ock Medkammaren rätt att antaga beslutet eller med ändring eller af slag det återsända; men, om det blifvit återsändt skall den Kammare, som första rösten eger, så framt den icke i Medkammarens beslut instämmer, äska sammanträde mellan båda Kamrarne, för att örn frågan samfäldt öfverlägga och besluta.
Om tid till sådant sammanträde och rätt att deruti föra ordet gälle hvad ofvan sagdt är rörande Kamrarnes sammanträde till öfverläggning.
Hvad i sådana mål af båda Kamrarne, hvar för sig eller samfäldt, antages, vare Riksförsamlingens beslut.
Hvad ej så antages, förfalle.
— Kamrarne ställe sig, hvar för sig och samfäldt, i öfverläggningar och beslut om ett af Konungen framstäldt förslag till Grundlagsändring, till efterrättelse hvad 101 § stadgar. 3:0'
Huru hvil ande beslut om Grundlagsändring skall behandlas, derom stadgas ock i 101 §. § 72.
Inga förslag, med undantag af dem, sorn röra Ordningsmål, få antagas förr, än de af Utskott blifvit bered - Constilulions-UtskoUets Memorial, M 2- 23 da.
Dock kunna alla förslag, sorn icke blifvit af Konungen framställda, utan remiss till Utskott nedläggas, dä minst tre fjerdedelar af Kammarens vid beslutet närvarande ledamöter derom ense äro. § 73.
Tillsättning af andra.
Utskott, an de i 65 och Ny S66 <§§ nämnda, uppdrag af ökad befattning ät de i 65 § omtalade och förstärkning af desamma anses såsom Ordningsmål.
Är förslag derom till den ena Kammaren från Medkammaren återsändt med ändring eller afslag . och varder Medkommarens mening då icke antagen, sammanträde hela Riksförsamlingen, för att frågan genom samfäld öfverläggning och omröstning afgöra.
Om tid till sådant sammanträde och Om Ordförande deruti vare lag, som i 7/ § säges.
I alla frågor, om hvilka denna Regeringsform icke annorlunda stadgar, är till besluts fattande i Riksförsamling, Kammare, Nämnd eller Utskott nog, att minst hälften af de röstande sammanstämt.
Alla val ske med slutna sedlar,* alla andra omröstningar öppet.
Huru förhållas bör, då rösterne äro lika delade, äfvensom hvad i öfrigt angår Riksförsamlingens, Karnrarnes, Nämndernas och Utskottens öfverfaggningar och beslut eller Utskottens fördelning i färre eller flera af delningar, stadgas i den arbetsordning, som Riksförsamlingen godkänt.
Hvar Kammare eger ensam besluta om sin enskilda Arbetsordning. § 74.
Framställningar i andra mål, än dem, sorn 82 R, O. 27. § omtala r, af åter Konungen, när Han för godt finnér, till Riksförsamlingen.
Alla framställningar frän Konungen till Riksförsamlingen böra genom en Stats-Rådels Ledamot en af Riksförsamlingens Kamrar tillställas, samt alltid vara åtföljde af StatsRådets och, i frågor om sådan lag, som i to5 § omtalas, jemväl af Högsta Domstolens deröfver lemnade yttranden; kunnande likväl Kammaren,, då Stats-Rådets yttranden angå hemliga mål, endast förvänta del af dess till- eller afstyrkande. § 75.
Gör Riksdagsman, sedan Fern veckor frän Riks- R.
O, §1 56*. dagens öppnande förflutit, ny framställning, som ej rör 24 Constitutions-Utskottcts Memorial, M 2. R. O Ny §.
R. O. , R. O.
Grundlagsändring, må den i Kammaren ej upptagas, så vida den der icke finnes föranledd af redan fattade beslut eller redan upptagne ärenden, eller under Riksdagen inträffade händelser. §41. § 7(5. Stats-Råds-ledamot, sorn utan hinder af Cjj § kan Riksdagsmannarätt utöfva, vare berättigad och, dä en af Riksförsamlingens Kamrar äskar, skyldig att, när fråga, som rör hans departement, i Kammaren förekommer, ehvad han der har säte och stämma eller icke, om frågan lemna upplysningar.
Dock må han icke deltaga i besluten, der han icke är Kammarens ledamot. § 77. Finner Utskott i frågor, hvilka till detsamma öfverlemnade blifvit, anledning till nya, stände detsamma fritt att äfven öfver de senare utlåtande afgifva till den Kammare, som första rösten i målet eger.
;. 42, § 78.
Finner Utskott sig behöfva af någon Konungens Embetsman, eller af allmänt Verk, inhämta muntliga eller skriftliga upplysningar, hegare genom sin Ordförande hos den SiatsRådets Ledamot, Konungen vid hvarje Riksdag dertill förordnar, Konungens befallning till vederbörande, att de äskade upplysningarne lemna.
Stats-Conloret vare dock skyldigt att, i frågor om sjelfva redovisningen af medlen, alla äskade underrättelser utan sådan befallning meddela.
Verk, som under Riksförsamlingens egen förvaltning står, skall hos vederbörande Utskott, pä dess begäran, skyndsamt redovisa för allt, som Verket rör er.
Har Utskott af den Kammare, som första rösten i ett mål eger, erhållit tillstånd att af enskilda Svenska män infordra upplysningar i samma mål, åligge det hvar och en att Utskottets f rågor besvara.
^ 59 § 79.
Alia i Riksförsamlingen och dess Kamrar hållna protokoll skola, så tidigt ske kan, genom trycket ulgifvas till deras fullständiga innehåll, med undantag blott af sådant, sorn enskilt rör en Kammare.
Konungens framställningar, Utskottens utlåtanden samt de Protokolls-utdrag, genom hvilka Kamrarne meddela hvarandra sina beslut, skola icke i Protokollen - Comtitutioni-Utskottets Memorial, -M 2. 25 len intagas, utan endast lill sitt innnehåll korlligen deruti anföras.
Dessa handlingar tryckas serskildt, såsom ett Bihang till Riksförsamlingens Protokoll, och utgifvas under ExpeditionsUtskottets uppsigt. § 80.
Svenska Folkets urgamla rätt, att sig beskatta, utöfvas af Riksförsamlingen allena vid allmän Riksdag. § 81.
Vid hvarje Riksdag läte Konungen för Statsutskottet uppvisa Stats-Verkels tillstånd i alla dess delar, till inkomster och utgifter, fordringar och skulder.
Skulle genom Traktater med främmande Makter några medel Riket tillflyta, skall för dem på lika sätt redovisas. § 82.
Vid hvarje lagtima Riksdag läte Konungen, antingen då Riksdagen enligt 64 § öppnas, eller sist inom fjorton dagar derefter, till Riksförsamlingen framställa hvad, på grund af Rikets och Stats-Verkets tillstånd och behof, kan tarf vas utöfver de ordinarie inkomsterna, och huru stort belopp må genom Bevillningar fyllas.
Vill Konungen vid urtima Riksdag sådan framställning göra, vare om tiden lag samma. § 83.
Sedan Stats-Verkels behof blifvit af Riksförsamlingen godkända, anvise
Riksförsamlingen nödiga medel samt fastställe tillika, huru serskilda summor skola till serskilda ändamål användas, och uppinge dessa summor under bestämda Hufvud-Titlar uti Riks-Staten. § 84.
Dessutom böra, för oförsedda händelser, tvänne serskilda tillräckliga summor anslås, och till utbetalning å Riksgälds-Contoret anvisas; den ena att vara tillgänglig, då Konungen, tili Rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål, sedan liela Siats-Rådets tankar deröfver blifvit inhemtade, finnér den vara oundvikligen nödig; den andra, att, vid infallande krig af Konungen lyftas, sedan Han Stals-Rädet in pieno hört och Riksförsamlingen sammankallat.
Ej må Riksförsamlingens förseglade anordning å sistnämnda summa brytas, ej heller summan af Fullmäktige i Rigsgälds-Contoret utbetalas förr, än Riksdags-kallelsen blifvit i Hufvudstadens kyrkor vederbörligen kungjord.
Bih. till IL St. Proi. 1844. 3 Sami. 1 Haft. R. F. § 57. R. F. § 53. R. O. §. .30. mom. 1. R. F. § 59. R. O. § 27. moni. 1. och § 30. inom. 1. R. F, § 62. R. F. § 63. 26 Constitntions-Ulskottets Memorial, M 2. R. F. §. 60. R. F. §. 61. R. F. § 64. R. F. § 65. R. O. § 30. mom. 2. per. § 85.
Till Bevil/n ingar räknas Tull- och Accis-medlen, Posl-medlen, Chartae-Sigillatae-afgiften, Husbehofs-Bränneri-medlen, sa ; t hvad Riksförsamlingen dessutom serkildt såsom Bevillning fastställer.
Ej må några allmänna afgifter, af hvad namn och beskaffenhet sorn helst, utan Riksförsamlingens samtycke kunna förhöjas, Tullen å inkommande och utgående spanmål allena undantagen.
Ej heller må Konungen Statens Inkomster förpakta eller, till vinning för Sig och Kronan eiler enskilda personer och Corporationer; några monopolier fastställa. § 86.
Alla afgifter, som Riksförsamlingen under de i näst föregående § nämnda Titlar beviljat, skola utgöras intill slutet af det år, under hvars lopp den nya Bevillningen af Riksförsamlingen fastställd biifver. § 87.
Så väl Rikets ordinarie Statsmedel och Inkomster, som det belopp, hvilket Riks för samlingen af Bevillningsmedel till 8 ta Is-Ver k et anslagit, vare under Konungens disposition, att till de af Riksförsamlingen profvade behof och efter den upprätttade Staten anordnas. § 88.
Dessa medel må icke användas annorlunda, än fastsläldt blifvit; varande Statsrådets Ledamöter ansvarige, om de låta afvikelse derifrån äga rum, utan att lili protokollet föreställning deremot göra, samt anföra hvad Riksförsamlingen i denna del förordna t.
Skulle Gransknings-Vtskoltet finna, att, emot Riksförsamlingens beslut, de till hvarje Hufvudtitel anslagna summor blifvit dragna lili andia ändamål, än dem, som under samma Hufvud-Titel höra, eller att något af Riksförsamlingen fastsläldt anslag blifvit Öfverskridet, skall Utskottet emot den Embetsman, som sådan anordning kontrasignera t, förfara pä sätt denna Grundlag stadgar.
Skulle äter anledning förekomma, att emot någon för Stats-utgifterna redovisande tjensteman i laglig ordning yrka ansvar, må det bos Konungen kunna anmälas; men ej må sådan tjensteman personligen inför Utskottet eller Riksförsamlingen eller någon af dess Kamrar lill ansvar ställas, ej heller Utskottet i klander af Konungens gjorda anordningar ingå.
Consiitutions-Ulskottels Memorial, Jts 2. 27 § 89.
Riksgälds-Contoret förb] ifver under R i k sför samlin gens styrelse och inseende, så att det ostördt må förvaltas af de Fullmäktigej som Riksförsamlingen dertill förordnat, och efter de föreskrifter, hvilka Den antingen Sjelfj eller genom Stats-Utskoitetj meddelat.
Emedan Svenska folket genom sina representanter åtagit sig ansvar för den gäld, som Contoret ombesörjer, äligge det Riksförsamlingen, sedan Stals-Ulskottet öfver Contorets tillstånd och behof sig utlåtit, att anvisa de medel, hvilka för betalande af denna gäld, lill ränta och hufvudstol, oumbärliga finnas, så att Rikets credit varder bibehållen och vårdad. § 90.
Ej mä något Konungens Ombud i Riksgälds Contoret bivista Fullmäktiges sammankomster oftare, än då Fullmäktige åstunda alt med honom öfverlägga. § 91.
De till Riksgälds-Verket hörande och dit anslagna medel må icke under någon förevändning, elier med hvad vilkor sorn helst, derifrån ryckas eller användas till andra behof än dem Riksförsamlingen bestämt.
Allt förordnande, som deremot strider, vare kraftlöst. § 92.
Riks-Banken förblifver under Svenska Folkets egen garanti och dess representanters vård, så att den ostörd må förvaltas af de Fullmäktige, som Riksförsamligen dertill förordnat, efter de ordningar, stadgar och reglementen, hvilka redan gälla eller af Riksförsamlingen fastställde blifva; ä gande Riksförsamlingen allena rätt alt genom Banken utgifva Sedlar, som för Mynt i Riket må erkännas. § 93.
Inga nya pålagor, utskrifningar af manskap, ei ler af penningar och varor, må, utan Riksförsamlingens fria vilja, och, i den ordning, som förut är nämnd, gif ha samtycke påbjudas, fordras eller uppbäras. § 94.
Konungen äge ej makt att fordra någon annan Gärd, till utförande af ett uppkommet
Krig, än det sammanskott al’ födande varor, som uti en Landsort kan blifva erforderligt till Krigsfolks underhållande under Tåg eller Marche, när de särskilda orter, der delta Tåg sker, icke förmå Trupperna med nödigt uppehälle förse.
Denna Gärd skall dock genast med penningar af Stals-Medlen de lefvererande betalas R.
F. § GG. R. F. § 67. R. F. § 68. R. F. § 72. R. F. § 73.
Oförå nd rad.
R. F. § 74. 28 / Censiitutions-Vtskottets Memorial, JW 2. R. F. § 75. R. F. § 76. R. F. § 77.
Oförändrad. R. F. § 78.. R. F. § 79. R. F. § 30. efter de fastställda Markegångs-pris och med förhöjning deruti till hälften af deras belopp.
Den må icke äskas för Trupper, som å någon ort blifva förlagda, eller under Krigsrörelser nyttjas, då Trupperna böra utur dertill samlade Magasiner eller Förråd med deras behof varda försedda. § 95.
De årliga Markegångs-Taxorna skola upprättas genom Läns-Ombud, nämnda på det sätt, Riksförsamlingen stadgar.