Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Icke heller saknas förmåga alt med någorlunda säkerhet stadga omdömet om den eller den egendomens värde, den eller den näringsidkarens inkomst af sin rörelse.
I bäggedera fallen råder man och man emellan en till visshet gränsande allmän mening.
De större eller mindre'klass stridigheterna och krono-ombudens offentliga pligt1 träda i bakgrunden för den gemensamma obenägenheten att göra sig till verktyg för en lag, som förutsätter oredlighet i taxerings-uppgifterna och slapphet i beskattnings-åtgärderna och som gifver helgd åt dessa lyten genom en derpå grundad olika beskattning, på samma gång den uppmanar och förpligtar taxerings-männen att handla på heder och samvete.
Så vigtigt det är för stats-kassan, alt den påräknade bevillningssumman under vanliga förhållan en utgår, så mycket angelägnare det ock vore, att i en häfdvunnen samvetsgrann uppskattning af egendomsvärde samt inkomst af rörelse och näring ega tillförlitlig grund för beskattning under utomordentliga tillfällen, då landets välfärd vore i lära, så är det likväl, enligt min tanke, af ännu betydelsefullare vigt, att den författning, som omedelbart utgår från folk-ombuden och i hvarje den lith. till B.
Prof. 1856 (f 1857. 5 Sami. 1 Afd. 3 Haft. 4 26 Bil. till Bev.-Utsk.
N:o 5. minsta kommun skall göras känd och tillämpad, bär prägeln af sträng rättvisa och ärligt allvar.
Att den ene samhällsmedlemmen skulle skatta 2 1/2, den andre 2, den tredje 1 och den fjerde 1/2 procent af sin årliga inkomst o. s. v., innefattar ju ett uppenbart hån emot den medborgerliga likheten inför lag, emot hvarje sundt begrepp om rättvisa.
Och sådan är likväl denna Ilikets Ständers egen lagstiftning, sådan har den varit och sådan vill man ännu bibehålla den, — emedan man förutsätter orättrådighet vid lagens tillämpning, derest den i sig sjelf vore rättvis.
Jag protesterar emot denna lagstiftnings-teori och hemställer till Rikets Ständer, att Bevillnings-Utskottet måtte få sig ålagdt att uppgöra förslag till sådana förändringar i Bevillnings-stadgan, att hvarje samhällsmedlem skall, utan åtskilnad för olika klasser, i bevillning, enligt 2:dra artikeln, erlägga en procent af sin årliga inkomst.”
Uti denna reservation hafva Herrar S.
Trägård och C. E. Embring instämt.
Herr G. P. Bönblad har velat tillkännagifva, alt han, hindrad af deltagande i annat Utskotts förhandlingar, icke öfvervarit behandlingen af Usta, 2alra och 3:dje artiklarne i förslaget till Bevillnings-stadga.
Af Nils Larsson från Jemtlands län: ”§ 2. l)å jag icke mer än till en del kunnat godkänna hvad Utskottet föreslagit i fråga om den bevillning, som enligt 2:dra g utgår efter en viss tarif, så får jag härmed vördsamt gifva min skiljaktiga mening tillkänna.
Vid fastställandet af nu gällande Bevillnings-förordning hafva löne-inkomster, som ej öfverstigit 200 R:dr B:ko, blifvit fritagna från bevillning, på den grund, att så ringa inkomster icke ansetts kunna fylla de oundgängligaste lefnadsbehofven.
Och det må på samma grund anses billigt, att detta maximum af bevillningsfri in komst nu höjes i lämpligt förhållande till den stegring i lefnadskostnaderna, som på sednare tider inträdt.
För att komma till rätta med en operation i detta af seende, hade ingenting varit enklare och på samma gång mera riktigt, än att från ofvannänmde tarif helt och hållet utesluta den nuvarande lägsta graden såväl af löne- som afgift s-belopp.
Genom en sådan åtgärd blefve det nu stadgade maximum af bevillningsfri inkomst höjdt med 50 procent, och saken vore således hjelpt utan att tarifens öfriga bestämmelser behöfde rubbas.
Men Utskottet har likväl, på sätt dess förslag visar, genom bibehållande af det afgifts—belopp, som motsvarat de uteslutna inkomst-beloppen och genom den deraf följande framflyttningen grad för grad af hvarje afgifts-bestämmelse hela tarifen igenom, kommit till en väsendtlig nedsättning i bevillningen äfven å högre löner af till och med 2,000 R:dr Runt, hvilken nedsättning ytterligare ökats derigenom, att Utskottet, för hvarje afgifts-bestämmelse uppställt helt andra inkomst-belopp, än de i nuvarande tarifen bestämda, hvarigenom gränslinierna emellan de olika graderna hvar för sig blifvit framflyttade till en Bil. lill Bev.-Utsk.
N:o 5. 27 tredjedel in på närmaste högre grad.
Såsom följd af dessa förändringar må exempelvis påpekas, att löne-inkomster från 600 till och med 650 R:dr R:mt, hvilka för närvarande innefattas under 3:dje graden i tarifen, med en hevillnings—afgift af 2 \Ji R.dr, skulle, enligt Utskottets förslag, nedflyttas till lägsta graden med en afgift af blott 4 R:dr; att inkomster från 750 lill och med 800
R:dr, som nu stå i 4:de graden med 5 1./2 R:drs bevillning, skulle nedflyttas till 2:dra graden och endast draga en'afgift af 4 \Ji R:dr, allt Runt, o. s. v. Pä del hela skulle, såsom af följande beräkning synes, den sålunda föreslagna nedsättningen komma att uppgå lill mer än 45,000 R:dr R:mt.
Tjenste- män.
R:dr Rant.
Bevillningen försvinner för 3,599 medlönfr 300 t. o. m. 450 ål: — 3,599: — )) yy yy 616 yy 450 5) 500 å 1: 50. 924: — Bevillningen ned sättes för 4,233 yy 500 yy 600 å— 50. 616: 50.
>4 yy yy 379 yy 600 yy 650 å 4: 50. 568: 50. yr yy yy 759 yy 650 yy 750 å 4: — 759: — yy yy yy 29 4 yy 750 yy 800 å 2: — 582: — yy yy yy 585 yy 800 yy 900 å 4: — 583: — yy yy yy 2 46 yy 900 yy 950 å 2: 50.
540: — yy yy yy 433 yy 950 yy 4,050 å 4: 50. 649: 50. yy yy yy 480 yy 1,050 yy 4,100 å 3: — 540: — yy yy yy 564 yy 1,100 yy 4,200 å 1: 50. 541: 50. yy yy yy 134 yy 1,200 yy 4,250 å 3: 50.
469: — yy yy yy 268 yy 4,250 yy 4,350 å 2: — 536: — yy yy yy 137 yy 1,350 yy 4,400 å 4: — 548: — yy yy yy 2 74 yy 1,400 yy 1,500 å 2: 548: — yy yy yy 79 yy 1,500 yy 1,550 å 4: 50. 355: 50. yy yy yy 160 yy 1,550 yy 1,650 ä 2: 50.
400: — yy yy yy 89 yy 1,650 yy 1,700 å 5: 50.
489: 50. yy yy yy 179 yy 1,700 yy 1,800 å 3: — 537: — yy yy yy 268 * ) „ 1,800 yy 2.000 å 6: — Summa R:dr Bunt 1.608: — 15.394: — Al bifall till Utskottets förslag skulle dessutom det missförhållande uppstå, att tjenstemän med 650 R:drs lön skulle erlägga 35 1/3 procent lägre bevillning än den minimi-afgift, som i 40 § är stadgad för en mängd personer med i ali— *) Antalet 268 är approximativt beräknadt på grand af antalet i de näst föregående lönegraderna. 2 a Bil.
Ull Bev.-Utsk.
N:o 5. mänhet ingalunda afundsvärda vilkor, såsom t. ex. handtverkare, hvilka, utan mästerskaps eller burskaps förvärfvande, erhållit tillstånd att såsom försörjningsmedel åstadkomma handtverkeri-arbeten, gesäller, lägsta klassens kypare, samt brödförsäljerskor m. fl., hvaraf följden, om någon rättvisa skall iakttagas, helt naturligt måste blifva den, alt nedsättning i bevillningen äfven för dessa bör ega rum.
Hvar och en, som opartiskt betraktar saken, skall också tinna och erkänna, att den för närvarande stadgade bevillningen ingalunda är obillig, utan tvärtom, särdeles på de lägre iöne-beloppen, så måttlig, att den icke bör gifva grundade anledningar till missnöje hos deni, af hvilka den utgöres.
Så t. ex. utgör den stadgade afgiften af löne-inkomst 0111 500 å 400 R:dr B:ko blott t R:dr s. m. eller 1/4 å 1/3 procent, samt den af inkomst örn 400 å 500 R:dr B:ko ej mer än 1 R:dr 32 sk. eller 1/2 ä 5/8 procent 0. s. v.
Någon klagan öfver löne-bevillningen har ej heller låtit höra sig, sedan densamma vid sistlidne Riksdag nedsattes till hvad den nu utgör, och då dertill ingen motion om ytterligare nedsättning af nämnde bevillning nu blifvit inom något Riksstånd väckt; så kan jag icke annat än anse
Utskottets förslag opåkalladt i allt hvad det går ut. på andra förändringar uti den nu gällande afgifts-tarifen, än medgifvande af bevillningsfrihet för den deruti upptagna lägsta graden från 200 till och med 500 R:dr B:ko samt de öfriga beloppens förvandling till motsvarande belopp i Riksmynt; och jag vågar på den grund vördsamt hemställa om antagande i stället af följande förslag: och 6 ändras Joseph Holm från Stockholms län, Erik Christensson från Götheborgs och Bohus län, Carl Tholson från Skaraborgs län, Anders Pehrsson från Östergöthlands län, Per Nilsson från Malmöhus län, Erik Andersson från Kopparbergs län, Gustaf Hultman från Nerikes län och Gustaf Glad från Westerbottens län instämt. 77 73 73 7? 7 7 77 7) 77 77 7 7 7 7 77 77 77 7 7 77 R:dv Knnt.
R:dr|R:mt. i 450 t. 0. m. 600 en afgift af 1:50. 600 77 750 73 2: 50. 750 77 900 77 5: 50. 900 77 1,050 77 5: — 1,050 77 1,200 77 6: 50.
1,200 77 1,350 7) 8: 50.
1,350 77 1,500 77 10: 50. 1,500 7? 1,650 77 15: — 1,650 77 1,800 37 16: — detta förs lag antages, de i § 142 mom. 4 förekommande löne- och pensions-belopp böra i öfverensstämmelse härmed till 450 R:dr Runt.”
Uti denna reservation hafva Anders Jansson från Westmanlands län, Bil. till Bev.-Utsk.
N:o 5. 29 Riksdags-fullmäktigen Daniel Danielsson från Jönköpings län liar anmält, att lian varit med permission frånvarande vid den tid, då öfverläggningen inom Utskottet angående § 2 egde rum.
Af Daniel Danielsson från Jönköpings län: ”Emot det beslut, hvari Höglofliga Utskottet stannat vid behandlingen af 128 §, angående förhöjd lösen för Debetsedlarna, får jag mig härmed reservera.
Utskottet har såsom skäl för beslutet åbe ropat den nedsättning i bevillningen, som sistlidne Riksdag egde rum ocb den i följd deraf förminskade lösen för Debet-sedlarne, som Iläradsskrifvaren derigenom får vidkännas; men så är icke förhållandet, ty i följd af skatteförenklingen utdebiteras på Debet-sedlarne just efter sisla Riksdag krono-tionde, häst-vakans och kolränta m. m., som förut aldrig egde runi, och har jag mig med visshet bekant, att på landet de fleste
Debet-sedlar till följd deraf betydligt ökats, många med till och med flera hundra procent sedan sista Riksdag.
Höglofliga Utskottet bar redan vid behandlingen af 118 § förändrat densamma sålunda, att den del af allmänna bevillningen, som är afsedd till betäckande af de med taxeringen förenade kostnader, blifvit förhöjd från 1 3/5:dels till 3 procent, en tillökning som åtminstone i någon mån förökar Häradsskrilvarens inkomst, enär han af densamma erhåller del.
Att lläradsskrifvarens arbete är mödosamt och hans lön deremot ringa, lär väl ingen kunna förneka; men att, på sätt Utskottet föreslagit, afhjelpa detta på de mest skattskyldiges bekostnad, är i min tanke en åtgärd, som är högst olämplig och obillig och som af Utskottet aldrig bordt tillstyrkas.
På Afdelningen, der frågan först behandlades, ansåg man emellertid, att Häradsskrifvaren borde kunna vara belåten med den utaf Afdelningen föreslagna
Debet-sedels-lösen såsom ersättning för papper och tryckningskostnad; men i Höglofliga Utskottet tog frågan en annan vändning och tillökningen blef derför alltför öfverdrifven.
Det är på denna grund, jag vidhåller min i Utskottet framställda proposition, att lösen för Debet-sedlar må bestämmas för dem till och med 7 R:dr R:mt till 3 öre, för dem öfver 7 R:dr till 75 lt:dr Runt till 8 öre, samt för dem öfver 75 R:dr Runt till 30 öre.”
Häruti hafva instämt: E. Christensson från Götheborgs och Bohus län, Carl Tholson från Skaraborgs, Anders Pehrsson från Östergöthlands, Erik Andersson från Kopparbergs, Per Nilsson från Malmöhus, G.
Hultman från Nerikes, Nils Andersson från Wermlands, Gustaf Glad från Westerbottens samt Olof Lagergren från Gottlands län.
Af C. G. Sköldberg från Nerikes län och Nils Olsson från Malmöhus län, emot Utskottets förslag i afseende å fördubbling af de i 9 § stadgade minimi-afgifter.
SL Prof. 1856 1857. 5 Sami. i Afd, 3 Haft. 5 I STOCKHOLM, tryckt ho« N. Mareus, 1857.
Bevillnings-Ulskollels lie länk and c JY° ii. till ändringar i gällande bertilnings-stndga.
Personlig Skyddsafgift. §• * 1:° Personlig
Skyddsafgift erlägges af alla i mantalslängd skattskrifne personer, inom nedannärnnde åldrar, utan afseende på stånd eller förmögenhet, nemligen:
Af hvarje mansperson, från och med fyllda 18 till och med fyllda 60 år — 40 öre.
Af hvarje qvinna, från och med fyllda 18 till och med fyllda 60 år 20 » 2:o
Denna afgift fortfar att årligen utgå, äfven efter fyllda 60 år af alla dem, hvilka utaf tjenst eller rörelse, eller genom undantagsbeting vid afhandlingar om öfverlåtelse af egendom, ega ISO R:dr R:mt årlig inkomst, äfvensom af dem, hvilka efter 2:dra Art. utgöra Bevillning för fast egendom af öfver 300 R:dr R:mt värde.
Afgift af Lån, Egendom och Rörelse m. m. A) Bevillning af Embets- och Tjenstemän samt Betjente m. fl. §• 2. l:o Alle Embets- och Tjenstemän samt Retjente af Hof-, Civil-, Minister-, Militär- och Ecclesiastik-Staterne, äfvensom vid öfrige allmänna Verk, privilegierade Bolag och Inrättningar, af hvad beskaffenhet de vara må, i städerne oell Bih. lill R.
Prot. t?!56 & 1R57.
A Hafi. 1 Bevillnings-VlskoUels Betänkande M é. på landet, skola för den sammanräknade lön, de af en eller flere ijensler åtnjuta, antingen i penningar, utan afseende derpå, att den fond, hvaraf anslaget skett, kunde vara med Bevillnings-afgift belagd, Kronotionde, Spanmål från Kronans ma-“ gasiner, indelde hemmansräator, anslagen åker och äng, eller andra sådane lägenheter, erlägga: af alla löner som öfverstiga ÖOÖ till och med 6S0 R:dr R:rnt, en afgift af R:dr R:ml 1: —* » » 650 y> 800 » » x> » » » 1 50.
» 800 » 950 » » » » » 2 50. y> » 950 » 1,100 » » » » 3 50, » 1,100 » » 1,250 » » » » » yi » 5 )) 1 ,250 » » 1,400 » » » » » » 6 50.
» 1,400 » 1,550 » » » » » » » 8 50. » y> 1,550 » » 1,700 » » » » » » 10 50 » 1,700 » » 1,850 » » » » » 13 —, » » 1,850 » » 2,000 )) » » » » » » 16 — samt aT alla löner derutöfver
En för hundra de; kommande den lö n, so in är in- deld eller ut går i spa nmäi eli er a ndra persedlar, att- fö rvan dias i penni nga r, efter den för orten, der lönen utgår, näst före taxeringen satta markegång, enligt hvilken lönen åtnjutes. § 7. Patroni Ecclesiarum i Skåne, Halland och Bobus
Län, som njuta spanmål ef Krono- eller Kyrko-tionde, betala Tvä och en half procent al spanmålens värde, uträknadt efter den för orten, der spanmälen utgår, näst före taxeringen satta markegång.
Lika afgift erlägges ock af den kyrkorne i dessa orter tillhörande tionde, som ej är på lön eller till andra bestämda ordinarie utgifter anslagen, och uträknas värdet på nyssnämnda sätt; äfvensom af Domkyrkorne i Riket, för deras inkomster i spanmål eller hemmansränlor, sedan derifrån blifvit afråknade endast så* dane, efter särskild stat utgående, löner, för hvilka innehafvarne, efter denna ar** tikels ofvanstående §§, lill det belopp förut stadgadt är, Bevillning erlägga.
B) Bevillning af Städerne. §• 9- Efter denna artikel må, utom i de fall 12 g omförmäler, Bevillning icke under nedanstående belopp påföras följande personer, nemligen: Bevillnings-Ulskottets Betänkande JV° 5. / Stockholm och Götheborg, Grosshandlare, Mäklare, Skepps-klarerare och Apolhekare Andre Handlande Egare af Skeppsvarf, Fabriker och Manufakturier .
, Handtverkare, med dem jemförlige manufakturister och andre, här icke särskildt uppräknade borgare
I första klassens Städer.
Handlande, Mäklare, Skeppsklarerare och Apothekare .
Egare af Skeppsvarf, Fabriker och Manufakturier .
Handtverkare, med dem jemförlige manufakturister och andre, här icke särskildt uppräknade borgare 1 Andra klassens Städer Handlande, Mäklare, Skeppsklarerare oah Apothekare Egare af Skeppsvarf, Fabriker och Manufakturier .
Handtverkare, med dem jemförlige manufakturister och andre, bär icke särskildt uppräknade borgare / Tredje klassens Städer.
Handlande, Mäklare, Skeppsklarerare och Apothekare . . Egare af Skeppsvarf, Fabriker och Manufakturier .
Handtverkare, med dem jemförlige manufakturister och andre, här icke särskildt uppräknade borgare . , 1 Fjerde klassens Städer.
Handtverkare, med dem jemförlige manufakturister och andre, här icke särskildt uppräknade borgare 1 Femte klassens Städer.
Handlande, Mäklare, Skeppsklarerare och Apolhekare .
Handtverkare, med dem jemförlige manufakturister och andre, här icke särskildt uppräknade borgare / samtlige Städer.
Skeppsredare, för hvarje egande läst R.dr R:ml 45: •— » » 30: — » » 22; 50. » » 15: — R:dr R:mt 30: — » » 22: 50. » » 15: R.dr R:ml 25: — » » 20: — » » 12: — R:dr R:mt 22: 50. » » 18: — » 10; 50.
R:dr R:mt 20: » » 15: 6:
R:dr R:mt 15: » » 12: 6: — R:dr B:mt — 12. 4 Bevillnings-Utskottets Betänkande J)! S.
Och för alla andra fartyg, däckade eller odäckade, af Fem svåra lästers drägtighet och derutöfver, som tillhöra köpingar, lastageplatser och fiskare som idka fragtfart, för hvarje läst , . R:dr R:mt —• 6 öre.
Ega flere del uti skepp, påföres hela Bevillnings-afgiften Hufvud- eller Korrespondent-redaren.
Intilldess uppmätning af Fartyg hunnit verkställas, böra sådane, som äro ouppmätte, af Taxeringsmännen anses till den drägtighet, i lästetal beräknad, som, efter egarens uppgift, jemförd med de upplysningar, hvilka derjemte kunna erhållas, kan bestämmas.
Om uppgift öfver egande Fartyg, se §. 63. §• 40. l:o För följande, till Städerne hörande, personer skall afgiften, såvida den icke, beräknad lill Två och en half procent af inkomsten, uppgår till högre belopp, än de här nedan utsatta högsta klass-afgifter, i hvilket fall nämnde procentberäkning skall iakttagas, bestämmas sålunda:
Advokater och Sakförare, i Sex klasser:
R:dr R:mt 75: — Andra d:o » » 56: 25.
Tredje d:o , » » 57: 50.
Fjerde d:o • » » 22: 50.
Femte d:o . » » 15: — Sjette d:o » » 7: 50.
Aktörer och Aktriser, Musikanter, Sångare, Sångerskor, Dansmästare m. fl., som tillhöra de Kongl. Spektaklernes stat, taxeras, då de njuta inkomst af information, i Fyra klasser:
Första klassen . . . R.dr Runt 18: 75.
Andra d:o » » 11: 25.
Tredje d:o » » 6: — Fjerde d:o » » 5: 7. och för löneförmåner särskildt, efter förut stadgad grund.
Aktörer och Aktriser, Musikanter, Sångare, Sångerskor, Dansmästare m. fl., andra än de här förut omförmälda, taxeras, ehvad de tillhöra Spektakeltrupper, eller eljest genom utöfvande af sin konst åtnjuta inkomst, i Fyra klasser:
R:dr R:mt 18: 73.
Andra d:o .... » »11: 25.
Bcvillnings-tJtskollels Betänkande JV? S.
Tredje klassen . . . . R:dr R:mt 6: — Fjerde d:o . . . . » » 3: 7.
Agenter för utländska försäkringsbolag, se Handels-expediter.
Artister, i Sju klasser:
Första klassen . . . . R:dr R:mt 37: 50.
Andra d:o ... » » 26: 25.
Tredje d:o ... » » 18: 75.
Fjerde d:o . . .. » » 11: 25.
Femte d:o ... » » 7: 50.
Sjette d:o ... )' » 3: 75.
Sjunde d:o » » 1: 50. och för löneförmåner särskildt, efter förut stadgad grund.
Biljard-egare, för hvarje biljard, der så kallade parti-penningar betalas, i Tre klasser: \ 1 Stockholm och Götheborg:
Forsla klassen ....
R:dr R:mt 112: 30.
Andra d:o . . . . » » 75: — Tredje d:o . . . . » » 50:
— I öfriga Städerna:
Första klassen . . . * R:dr R:mt 75: — Andra d:o .... » » 56: 25.
Tredje d:o . . . . » » 37: 50.
Biljarder på inrättade Sällskap och Klubbar, samt vid Helsobrunnar, se mom. 2.
Bokhållare, se Handels-expediter.
Byggmästare-, Skepps-, i Fern klasser:
R;dr Runt 30: — Andra » . . . . » » 22: 50.
Tredje » ... . » » 15: — Fjerde » . . . . » » 11; 25.
Femte » . . . . » » 7: 50.
Öfrige Byggmästare, lika med Handtverkare, §. 9.
Cassörer, se Ilandels-expediter.
Chirurger, med praktik, samt Badare och de, som hålla Rakstugor, i
Fem klasser:
R:dr R:mt 22: 50.
Andra d:o . . . . » » 15: — Tredje d:o . . . . » » 7: 50.
Fjerde d:o • . . . » » 3: 75.
Femte d:o . . . . » » 2: 25. fi Bevillnings-Ulskoltets Betänkande M S. Commissions-Coniors Föreståndare och 1 #
Hande|s.expediter.
Commissionärer, ehvad de äro borgare eller ej j Direktörer, Theater-, vid andra än Konungens Spektakler, erlägga årligen minst . . . R:dr R:mt 18: 75.
Entreprenörer, Renhållnings- och Lyklländntngs-, i byra klasser:
R:dr Runt 15: —•
Andra d:o .... » » 7: 50.
Tredje d:o .... » »3: 75.
Fjerde d:o .... » » 1; 50.
Faktorer, se Handels-expediter.
Fiskare, ehvad de äro borgare eller ej, i Nio klasser:
Förslå kl assen . . R:dr R:mt 15:
Andra d:o » » 11.
Tredje d:o » » 9:
Fjerde d:o » » 7:
Femte d:o » » 6:
Sjette d:o • » » 3:
Sjunde d;o » » 2:
Åttonde d:o » » 1:
Nionde d:o . . » » — För sälj er skor, så kallade Rrödjungfrur, samt alla öfriga personer af qvinnokönet, som föreslå försäljning i bodar eller på näringsställen för andras räkning, i Fyra klasser:
Första klassen . . R:dr R:mt 7: 50.
Andra d:o » » 6: — Tredje d:o . . » » 3: 75.
Fjerde d:o . . » » 1: 50.
Gästgifvare, lika som på landel, §. 27.
Handels-expediter, Agenter, Föreståndare för Commissions-Contor, Commissionärer, ehvad de äro Borgare eller ej, Cassörer, Bokhållare och Betjente samt Inspektörer och Faktorer, med flere, vid Handel, Bruk, Manufaktur ier och Boktryckerier, jemte Provisorer: 1 Stockholm och Götheborg samt Första Klassens Städer, i Atta Klasser:
Första Klassen ....
R:dr R:mt 37: 50.
Andra d:o , . » » 18: 75.
» »12: 50.
Fjerde d:o .... » » 9: — Femte d:o .... » » 6: — Sjette d:o , , . . » » 50, Bevillnings-Ulskollels Betänkande J\t o. 7 Sjunde Klassen ....
R:dr R:mt 8:
— Åttonde d:o » »2: 25.
I de öfriga Släder ne, i Sex Klasser:
Första Klassen . » * .
R:dr R:m t 11: 28.
Andra d:o , . » » 7: 50.
Tredje d:o 0 » » » 5: 25.
Fjerde d:o » » 3: 75.
Femte d:o * . » » 2: 25.
Sjette d:o * i » » 1: 50.
Och skall den, sorn antingen efter Taxerings-kommittéens kännedom sig med Kommissionsrörelse befattar, eller ock sjelf uppgifver sig vilja blifva för sä beskaffad rörelse beskattad, ovilkorligen taxeras såsom Kommissionär, utan att Taxeringskommittéen må ega ingå i pröfning, om den skattskyldige är till Kommissionsrörelses idkande berättigad.
Spektaklerne, så ock Kronans vid Amiralitetet, Artilleriet och Fortifikationen m. (1, Stater, betala efter deras lönevilkor, dock ej under R:dr R:mt 1: 50.
Och skola de bland desse Handtverkare, hvilka drifva serskild rörelse, dessutom taxeras lika med Borgare, se § 9.
Handtverkare, hvilka, ulan mästerskaps eller burskaps förvärfvande, erhållit tillstånd att såsom försörjningsrnedel åstadkomma handtverkeri-arbelen, erlägga minst R:dr Runt i: 50.
Inspektörer, lika med Handelsexpeditör.
Kaffeskänkar och Kajfehusidkershor, se Krögare.
Klädmäklare och K/ädmäklerskor, som hålla bodar, i Sex Klasser:
Första Klassen .
R:dr Rtmt 57: 50.
Andra d;o » 30: — Tredje d:o » 22: 50.
Fjerde d:o » 15: — Femte d:o » 7: 50.
Sjette d:o » 3: 75.
Krögare, Krögerskor, samt de, som hålla Kaffehus, Likörkammare, Värdshus och Restauration eller Näring å Ångfartyg, äfvensom Traktörer och Källarmästare, som icke äro Borgare, oberäknad Bevillning för bränvinsutskänkning, då den tillätes, i Stockholm och Götheborg minst .
R:dr R:mt 11: 25. i öfriga Städer minst » 7: 50.
Alla Krögare och Krögerskor, Spisqvarters- och Värdshushållare samt Traktörer och Källarmästare, som icke äro Borgare, hvilka hafva en bättre och förmånligare 8 Bevillnings-Ulskotlets Belänkande Jks 3. rörelse, än de minst taxerade Krögare, skola taxeras till
Två och en half för hundrade af den inkomst, de anses hafva af hela rörelsen.
Denna afgift erlägges äfven al hvar och en annan, sorn, med behörigt tillstånd, i minut försäljer bränvin; och taxeras sådane personer särskildt, oansedt de utgöra Bevillning för borgerlig rörelse.
Sorn delta är en afgift, hvilken icke får afkortas, så åligger det den, sorn meddelar tillståndsbref, att genom antagande af borgen försäkra Kronan om afgiftens utgörande.
De redan antagne Näringshållare af denna klass, vare sig borgare eller andre, åligger enahanda skyldighet i afseende på borgens ställande och dess årliga förnyande, så vida de vilja rättigheten bibehålla.
Kypare, i Fem Klasser:
Första Klassen R:dr R:mt 9 Andra d:o » » 6 Tredje d:o » » 3 Fjerde d:o » » 2: 23.
Femte d:o » » 1: 30.
Källarmästare, se Krögare.
Månglerskor, af alla slag, i Nio Klasser Första Kl assen Andra d:o Tredje d:o Fjerde d:o Femte d:o Sjette d:o Sjunde d:o Åttonde d:o Nionde d:o Mästare, vid Sockerbruk, Manufaktur Fem Klasser:
Första Klassen Andra d:o Tredje d:o Fjerde d:o Femte d:o R:dr Rrmt 37: 50. » » 30: — » » 22: 50. » » 15: — » » 9: — » » 6: — » » 4: 50. » » 3: — » » 1: 50. er, Fabriker, Brännerier och Tegelslageriet i Mästersvenner och Gesäller vid Dito, i Två K
Andra d:o ....
R:dr Runt 18: 75. » » 11: 25. » » 7: 50.
» » 4: 50. » » 3: — asser: R:dr R:mt » » 50.
Parmmätare, Bevillnings-Ulskollels Betänkande M 5. Parmmätare, i Sex Klasser:
Förslå Klassen . . . R:d r R:mt 30:
— Andra d:o » 22: 50.
Tredje d:o » » 15: — Fjerde d:o t » » 9: — Femte d:o » 4: 50.
Sjette d:o » 2: 25.
Provisorer, se Handels -expediter.
Skeppare, Skut - och Båt-, som icke äro Borgare, i Fem Klasser:
Första Klassen . . . R:d r Runt 15:
— Andra d:o » 9: — Tredje d:o » 6: — Fjerde d:o » 3: 75.
Femte d:o » 2: — R:dr R:mt 1: 30.