Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Götheborgs folkmängd, som år 1822 utgjorde 15,868 »1841 » 17,893 » 1846 » 19,854 hade » 1850 stigit till 21,407.
Dessa uppgifter utvisa dock endast antalet af den folkmängd, som varit inom stadens ägo-område boende, hvadan deruti icke inbegripes befolkningen inom Carl Johans församling, som, ehuru å landets grund, likväl är att anse såsom bildande en förstad åt Götheborg och derföre ock tillhör denna stads polis-styrelses domvärjo.
Denna församlings folkmängd utgjorde: år 1841 5,734 » 1846 6,095 och » 1850 6,960.
Såsom förhållandet är för riket i allmänhet, utgöra stångjern och bräder, de sistnämnde af de dimensioner, som få namn af plankor och battens, Götheborgs förnämsta utförsels-artiklar.
Enligt tillgängliga officiella handlingar, har utförseln deraf från nämnde stad sedan början af nästlidne århundrade tilltagit sålunda: Stångjern.
SkS Tolfter.
Arén 1701—1720 i medeltal 58,798 13,031 » 1720—1740 » 72,403 18,704 » 1741—rno » 83,000 26,613 » 1761 — 1780 » 88,030 26,162 » 1781 — 1800 » 103,395 28,619 » 1801—1820 » .... 92,726 36,804 » 1821—1830 » 119,149 55,232 » 1831-1840 » 149,197 98,913 » 1841 —1845 » 145,252 135,433 » 1846—1850 » 173,687 180,643 29 Af andra slags jerntillverkningar och trävaror utfördes: 1801—10 i medeltal. 1811—20 i medeltal. 1821—30 i medeltal. 1831—40 i medeltal. 1841—45 i medeltal. 1846—50 i medeltal.
Spik SÅSI Stål » Bjelkar och sparrar st.
Spiror och mast-trän » 525 1,599 17,808 2,535 1,407 4,392 17,819 2,790 2,094 2,640 16,757 5,029 1,843 5,868 12,253 3,765 2,226 16,177 33,176 3,613 2,575 9,227 30,989 6,579 Utom ofvannämnde slags trävaror, hafva, såsom tillförene, fortfarande i smärre qvantiteter utförts läckter, skeppsvirke, båtshaksskaft, åror, boktunnor, takstickor, trädgårdsstolar, m. m.
Al öfrige varor, som vanligen utgöra föremål för skeppning till utrikes ort, förtjena följande företrädesvis att nämnas, och har deraf utförts: 1827—30 i medeltal.
1831—40 i medeltal. 1841—45 i medeltal.
1846—50 i medeltal.
Alun sm.
1,754 1,157 1,250 1,605 Ben » 1,571 2,714 1,291 346 Brunsten » 251 2,803 1,695 111 Färgmossa Linfrö m 5,295 27,840 9,120 1,891 T:r 1,116 6,445 5,936 2,477 Oljekakor sm. 1,152 1,714 3,479 3,890 Spanmål, hufvudsakligen hafre T:r 13,496 10,403 34,122 51,340 Mursten och taksten St. 228,891 476,376 055,140 262,941 Tjära T:r 905 1,614 2,113 1,350 Af ortens betydligare fabriks-tillverkningar hafva under sednare åren segelduk och raffineradt socker äfven utom riket (hufvudsakligen i Norrige) vunnit afsättning: och utskeppades: 1841—45 i medeltal. 1846 1847—50 i medeltal.
Segelduk » alnar S£ 23,479 13,789 25,043 Socker, raffineradt U. 209,456 588,333 94,504 30 Hvad i öfrigt afsättningsorterna för de utskeppade varorna angår, så halen väsendtlig förändring sedan år 1836 föregått med jern.
Ända till nämnde tid var afsättningen af Svenska jernet i Norra Amerikas förenta stater större än i något annat land, men aftog derefter hastigt, så att beloppet af jern, som härifrån till Norra Amerika under de nästföljande tio åren efter besagde år skeppats för året, knappt uppgått till tredjedelen af hvad tillförene årligen funnit afsättning i nämnde land, — en följd dels af den förkofran, som detta lands egna bergverk under sednare åren vunnit, dels af den större svårigheten ått täfla med det Engelska jernet, sedan differentialtullen derå i Norra Amerikas förenta stater blifvit afskaffad.
Uti nästföregående femårs-berättelse har jag förmält det skäligen kunna antagas, att afsättningen af Svenskt jern i Förenta staterne icke i vidare män skall komma att inskränkas, enär det framgent måste blifva erforderligt förvissa behof, såsom till stål, deraf en större mängd användes till verktyg och redskap, och synnerligast till vagnsfjedrar, hvaraf behofvet för rörelsen å jernbanorna är i ständig tillväxt; och har erfarenheten under den sedermera för • i flutna tid gifvit ytterligare styrka åt denna mening.
Utförseln från Götheborg till Norra Amerikas Förenta Stater af jern, stål och manufaktur smiden, som åren 1842—46 i medeltal för året utgjorde 31,885 SkU., uppgick nemligen under åren 1847—50 i medeltal till 64,453 SkU..
Af nämnde varor utfördes: 1842—4G 1847—50 i medeltal. i medeltal.
Skffi Skit lill England 77,625 85,089 » Frankrike 12,600 6,336 »
Danmark 5,500 6,417 » Hannover och Bremen . . 15,800 5,919 » Algerien 2,400 2,703 » Brasilien 2,200 1,893 » Ostindien 6,000 7,151 Al utskeppade bräder har under åren 1847—50 afgått: till England i medeltal tolfter 80,702. » Frankrike » » 46,250.
» Belgien » » 19,674. 31 till Danmark i medeltal tolfter 6,395. » Algerien » » 9,634. » Spanien » » 3,533. » Brasilien » » 3,739.
Hvad Götheborgs importhandel angår, så utvisar nedanstående, på officiella uppgifter grundade sammandrag, att den under de sednaste 29 åren likaledes vunnit en betydlig tillväxt.
Synnerligast anmärkningsvärd är denna tillväxt för sådane lmfvudsakligare införselsartiklar som utgöra råämnen för fabrikernas och handtverkeriernas behof, och i afseende hvarå den tillika innebär en måttstock för omfånget af landets inhemska slöjder och konstflit.
Oll. Socker, rått.
Tobaksblad och stjelk.
& <S &
Åren i 00 -24j nfördes i) medeltal \ 165,448 förtull. efter värde. 521,495 3,170,195 1,314,857 » 1 8.25- -30 )) )) 219,038 208,509 388,512 3,765,255 1,002,268 » 1831- -35 » » 397,672 539,077 583,607 4,24-2,962 1,289,887 » 1836- -40 )) )) 636,469 834,408 560,756 4,578,128 1,294,246 » 18*1 - -45 » » 1,981,335 1,279,419 640,904 7,522,635 1,478,430 » 1846- -50 )) )> 4,501,507 1,361,250 566,353 10,083,029 1,609,91 1
Af lifsmedel och dryckesvaror utgöra följande de mest betydande importföremål, hvarvid likväl bör anmärkas, att hvad de egentliga vällefnads-artiklarne angår, de växande siffertalen i införselstabellerna ©tvifvelaktigt lill'någon del äfven äro att tillskrifva en sorgfälligare tullförvaltning och införselafgifternas nedsättning i den mån att mindre retelse till tullförsnillning ägt rum.
Årrak,Kon- jak och Rumm.
U Tunnor.
Åren 1822—24 infördes i medeltal » 1825—30 » » 348,869 628,330 4-7,723 47,84-7 41,427 47,023 18,889 44,386 fKonjak [förbud. 22,869 » 1831—35 » » 937,796 49,304 48,941 49,328 42,278 » 1836—40 » » 1,158,449 60,4-35 4-9,854 58,211 38,117 {» 1841—4-5 » 184-6—50 » » 1,909,999 64,487 53,340 68,624 60.891 » » 2,713,675 75,956 67,790 101,614 102,349 32 Utländska väfnader voro, med få undantag, till införsel förbjudne intill år 1825.
Derefter har införseln år efter år stigit, synnerligast af bomullsoch ylleväfnader, deraf tullspecialerna upptaga i medeltal: för åren 1825—30 . . . alnar 114,593 » » 1831—36 ... » 472,564 » » 1837—41 ... » 649,930 » » 1842—46 ... U. 186,021 » » 1847 — 50 ... » 279,665.
Härvid gäller likväl samma anmärkning, som nyss anförts i afseende å vällefnads-artiklar i allmänhet.
Alt spanniål numera endast undantagsvis i någon större mängd införes, ådagalägges af följande sammandrag, som dock omfattar 3:ne svårare missväxt-år. införseln till Götheborg af spanmål af alla slag utgjorde: åren 1827—30 i medeltal ....
Tunnor 8,738 » 1831 —35 » ....
» 6,670 » 1836-40 » .... » 23,457 » 1841—45 » ....
» 3,843 » 1846-50 » ....
» 8,314.
Till betydligare införsels-artiklar böra äfven räknas oberedda hudar, tran och numera äfven stenkol, hvarmed förhållandet synes vara enahanda, som med förut anförda råämnen af utländskt ursprung, hvilka till förädling eller vidare beredning här införts:
Oberedda Hudar och Tran.
Skinn.
« Kannor.
Åren 1827-30 infördes i medeltal 192,565 36,999 » 4 831—35 » » 429,033 58,943 » 4 836—40 » » 352,533 58,044 » 1841—45 » » 1,227,931 62,754 » 4 846—50 » » 1,511,696 69,451 Af stenkol infördes år 184-7 100,892 t:r, år 184-8 174,418 t:r, år 1849 159,620 t:r och år 1850 230,803 t:r, eiler i medeltal för året 166,433 t:r.
Öfriga 33 Öfriga varor, som varit föremål för införsel under den lid, som denna berättelse omfattar, änskönt sammantagne af icke ringa tyngd i handelsvågen, hufva dock hvar för sig jemförelsevis varit af mindre betydenhet.
Egentlig transitorörelse har härstädes fortfarande varit ganska Inskränkt, sä att nederlagsinrältningen varit att betrakta föga annorlunda, än som en kredit-upplags-anstalt.
Följande tabeller, upptagande inkomna fartygs antal och lästetal under åren 1836 och 1850, kunna bilda ett omdöme örn denna sjöfartens förkofran, som synnerligast måste vara tillfredsställande med afseende å den jemförelsevis mera ökade andel deruti, som Svenska handelsflottan vunnit.
Vid Götheborgs tullkammare inklarerades från utrikes orter:
Svenska fartyg
Norska d:o (utom post-ångfartygen) Engelska d:o A.rnerikanska d:o Danska d:o Hannoveranska d:o Antal.
195 306 44 36 21 4 12,784 19,134 3,665 5,799 458 122 Summa År 1850.
Svenska fartyg (utom ångfartyg) Norska d:o » » Engelska d:o » » Amerikanska d:o Danska d:o 606 482 412 96 3 15 41,962 27,660 28,372 8,103 707 578 Transport 1,008 65,420 Berättelse öfver Götheborgs och Bohus Län för åren 1847—1850. 34 Hannoveranska fartyg Ryska d:o Finska d:o Franska d:o Belgiska d:o Nederländska d:o . . Mecklenburgska d:o .
Hanseatiska d:o . . .
Preussiskt d:o . . . . Spanskt d:o Transport Portugisiskt d:o Summa Antal.
1,008 65,420 7 261 3 269 3 294 11 693 3 174 6 475 5 274 4 576 1 225 1 90 1 93 1,053 68,844 Götheborgs utrikes handels och sjöfarts betydliga tillväxt ådagaläggés ytterligare genom tillgängliga uppgifter om stadens tullintägt och vexelröi else.
Enligt tullkammarens handlingar har tulluppbörden härstädes, inberäknadt lastpenningar, nederlags-rekognition, transito-afgift, fyr- och båk-afgift samt afgift till handels- och sjöfartsfonden, men utom konfiskationsmedlen, utgjort: Åren 4 81G—20 i medeltal B:ko R:dr » 1821-25 » 1826 — 30 » 1831—35 » 1836—40 » 1841—45 » 1846—50 517,562: n. - 609,267: 22. - 704,773: 34. - 852,682: 46. - 1,083,918: 2. - 1,332,631: 20. - 1,858,943: - 11.
I afseende å de för förstnämnde 2:ne femårsskiften upptagna summor bör anmärkas, att deruti inbegripes äfven den tull, som enligt 1816 års tulltaxa utgått i Hamburger Banko, och hvilken här beräknats till Svenskt Banko efter en antagen medelkurs af 128 sk. 35 Den betydliga tillväxt, som
Götheborgs tulluppbörd enligt förestående sammandrag vunnit, är så mycket mer bevisande om rörelsens förkofran, som under den tidslängd, hvilken sammandraget omfattar, åtskil 1 ige i tulluppbörden ingående afgifter, såsom konvoj-afgiften å utgående varor, lästetals-afgiften och stämpel-afgiften, upphört, samt tullafgifterna å utgående varor till största delen försvunnit eller blifvit betydligt nedsatte, och å en stor del inkommande varor dels alldeles upphört, såsom för Bomull och Stenkol, dels i mer eller mindre mån blifvit förminskade.
Angående Götheborgs vexelrörelse upplysa meddelade officiella uppgifter att vexelsluten härstädes utgjort: £ Sterling.
B:ko Mark.
Åren 1842—45 i medeltal ....
,, 1846-50 » .... 222,090 378,115 2,248,000 3,236,685 1,848,626 1,900,854 150,250 98,375 hvartill kommer för åren 1847—50 ett belopp i Riksbanksdaler af tillsammans 104,871.
Frakterna voro år 1847 förmånligare än under många föregående år, men försämrades de nästföljande åren i anseende till blockaden af Tyska hamnarne och den politiska ställningen i Frankrike.
Götheborgs skepps rederi-rörelse bar dock under ifrågavarande tidskifte vunnit en ei rinea förkofran.
Stadens handelsflotta, som
År 1836 utgjorde 69 fartyg om tillsammans 6,114 läster » 1841 » 97 » » 9,552 » » 1846 » 102 » » 10,210 » hade » 1850 ökats till 151 » » 16,139 »
De flesta staden tillhöriga fartyg äro af utmärkt byggnadsarb kopprade och snällseglande, samt användas till stor del i fart på transatlantiska orter, hvilket med fördel kunnat ske under åtnjutande af den tull-lindring, som ägt rum för å sådana orter producerade, med inhemska fartyg direkte derifrån införda varor. 36 Minuthandeln, som vunnit ytterligare utsträckning genom det större antal personer, hvilka i följd af 1846 års Handels-ordning härstädes sökt och vunnit burskap å handel, har i allmänhet varit liflig, lönande och i jemt tilltagande, så väl med spanmål och andra nödvändighetsvaror, som med öfverflöds- och modeartiklar.
Någon grund för omdömet om den inrikes rörelsens tillväxt lemnar följande från tullförvaltningen meddelade uppgifter om antalet af fartyg, som från andra inrikes orter till Götheborg med förpassning ankommit och af dem, som härifrån till andra inrikes orter med förpassning afgått.
Det bör härvid anmärkas, att förpassningsfrihelen under liden icke obetydligt utvidgats.
Åren 1822—25 utgjorde antalet af sådana fartyg i medeltal 350 378 » 1826—30 » » » 351 621 » 1831—35 » » » 508 768 » 1836—40 » » » 678 1,058 » 1841—45 » » » 570 1,014 „ 1846—50 » » » 636 1,287 Antalet af Handlande i Götheborg bar, enligt de till Landskontoret inkomne taxerings-längder, utgjort:
Åren 1836—40 i medeltal .... 447. » 1841—45 » .... 447.
» 1846 495.
» 1850 562, och voro hos dessa sistnämnda år anställde 333 betjenter.
Hvad Götheborgs Fabriksrörelse angår, så har under den lid, som denna berättelse afser, densamma förkofrats till mer än hälften högre tillverkningsbelopp. 37 Meddelade officiella uppgifter utvisa antalet af de å Götheborgs område anlagde fabriker, antalet af de dervid anställde arbetare samt värdet at dervid åstadkomne tillverkningar för åren 1842 och 1850 sålunda: 1842. 1850.
Ti as cr E?
CO p > B- CO CD O Tillverknings- värde.
TI Os a4 P? CO -5 > —5 cr cs CD O Tillverknings- värde.
Bomulls-, Linne- och Ylleväfnads fabriker Kattuns- och Ylle-tryckerier 8 3 478 14 99,207 5,090 8 3 1 346 10 1 90,005 2,932 686 3 11 5,922 7 21 8,791 2 11 12,690 4 32 70,148 4 11 1,640 3 16 5,300 - . . 1 9 4,154 1 19 16,000 3 3 3,220 2 3 2,591 1 2 4,166 — — 1 529 835,024 1 226 120,000 3 5 1,233 2 10 7,000 1 10 2,600 1 2 1,900 — — 3 8 6,748 2 2 6,953 3 1 1,198 4 17 4,654 5 21 7,140 Segelduks-fabriker 1 9 15 49 5,977 353,087 2 2 29 34,407 3 17 4,602 6 7 9,418 1 8 3,150 Strump-fabrik 9 3 3,400 1 83 21,889 1 1 150 3 14 5,566 17 86 72,892 24 268 225,853 Ur-fabriker 6 1 15 2 1,921 5,000 10 2 9 o O 4,016 4,333 Öfrige mindre fabriker 6 li 1,801 12 44 9,695 Summa 73 755 595,505 109 1,730 1,498,644 38 Men, för att få fullständigt begrepp om vidden af Götheborgs fabriksrörelse, måste jemväl alla de fabriker inbegripas, som, ehuru icke på stadens grund, dock i stadens närhet inom Götheborgs fögderi äro anlagde, helst de flesta af dessas idkare tillhöra Götheborgs samhälle, och fabrikernas anläggande utom staden allenast afselt antingen ett beqvämligare läge i afseende å vattenfall eller sjötransport eller, med eller utan sådan förmån, lindring i kommunal utskvlder och allmänna besvär. »/ Antalet af fabriker i Götheborgs fögderi och dervid anställde arbetare samt värdet af deras tillverkningar utgjorde enligt officiella uppgifter: 1846. 1850. > ►
Tillverknings- pr CD oT —t CD värde. p*r CD -S 03 CD värde.
Bomulls- och Linne-fabriker . . . 3 302 260,339 7 317 380,143 Segelduks-fabriker 2 465 225,386 2 419 297,247 Färgeriet- 4 49 38,264 3 50 44,236 Garfveriet- 4 20 43,592 2 23 49,770 Oljeslageriet’ 4 23 122,830 3 27 121,581 Pappersbruk 2 15 8,366 1 17 8,629 Skeppsbyggerier 2 220 1 12,500 3 231 88,500 Sockerbruk 1 208 1,271,165 2 306 2,411,623 Tobaks-fabriker 2 33 22,253 1 16 12,342 Diverse mindre fakriker 18 461 304,914 10 272 207,899 Summa 42 1,796 2,409,609 34 1,678 3,621,970 Värdet af samtlige under Götheborgs Hallrätt förut lydande, så väl i Götheborgs stad som i Götheborgs fögderi anlagde, fabrikers tillverkningar, som vid början af detta århundrade, eldigt officiella anteckningar, inskränkte sig till omkring 150,000 R:dr Banko utgjorde:
År 1827 R:dr 1,295,615.
Åren 1832—36 i medeltal » 1,406,297.
» 1837 — 41 » » 1,932,803. 39 År 1846 3,337,258 och » 1850 5,120,614.
Fabrikernas antal inom samma område var År 1832: 89 stycken med 1,069 arbetare » 1836: 101 » » 1,500 » » 1846: 116 » » 2,754 » » 1850: 143 » » 3,408 »
De egentliga handt ver ksyrkena i Götheborg synas, hvad utsträckningen al deras verksamhet angår, icke hafva förkofrat sig i samma mån sorn handel och fabriker, ehuru en stor del af dessa yrken ovedersägligen tillegnat sig fullt så mycken konstskicklighet som man i andra rikets städer tinner.
Att likväl den ekonomiska ställningen inom dessa yrkens idkare under den sednare tiden något förbättrats, bör vara att sluta deraf, att de på handtverks-corpsens egna uppgifter grundade afkortningar å bevillnings-utskylderna för stadens handtverksidkare i allmänhet under sednare åren varit vida mera sällsynta än tio lill femton år tillförene.
Den mångsidiga och hastiga utveckling, sora, på sätt genom det ofvauanförda är skildradt, den industriella verksamheten i Götheborg under sednare tid vunnit, har icke allenast befrämjat stadens eget. välstånd.
Äfven på kringliggande landsorters näringar och konstflit har den haft och måst hafva ett fördelaktigt inflytande.
Jemlikt anvisning i de fastställde formulär-föreskrifterna, får jag vidare i korthet redogöra för Götheborgs Undervisnings-anstälters samt Sjukvårds-, Fattigvårds-, Arbets- och andra Välgörenhets-inrättningars tillstånd, sådant det enligt vederbörandes uppgifter befanns år 1850. l:o.
A. Offentliga läroverk och andra stiftelser för undervisning i allmänhet. a) Götheborgs Elementar-läroverk, motsvarande förra Gymnasium jemte Högre Lärdomsskolan och Apologistskola:), hvarvid år 1850 antalet lärare i vetenskaper och språk var 19.
Exercitiemästare 3.
Lärjungar 217. 40
För aflönande af gymnasii lärare-personal anslogs år 1652 kronotionde från vissa socknar i Götheborgs och nästgränsande
Län till ett belopp af 870 eller, sammanräknadt med anslaget till det lägre allmänna läroverket på stället eller Trivial-skolan, 1,090 tunnor spanrnål, hvarjemte ett pi ebende-pastorat anvisades åt hvardera af de 2:ne Theologie-Lektorerna och ett prebende-hemman åt hvardera af de öfriga Lektorerna.
Dessutom bar lärare-personalen under sednare lid fått sig tillslagne hushyre-medel, som till bestämda belopp utgå från Götheborgs stads kassa.
Till läroverkets nytta äro betydliga fonder att tillgå, hufvudsakligen medelst de i Bohus Län belägna så kallade Hvitfeldtska stipendie-godsen, tillsammans 141^?
förmedlade mantal, som testamenterats af frami.
Enkefru Margaretha Hvitfeldt den 22 Januari 1663, af hvilka gods likväl 52f| mantal sedermera blefvo till Kronan indragne, men omedelbart derefter lill det genom testamentet afsedda ändamål åter donerade. b) Real-Gymnasium med 8 lärare och 53 lärjungar. c) Folkskole-lärare-Seminarium med 3 lärare och 41 lärjungar.
De i nåder anslagne stipendii-medel till fattige elever utgjorde nämnde år 900 R:dr. d) Domkyrko-församlingens Folkskola med 3 lärare och 505 lärjungar. e) Christine församlings Folkskola med 3 lärare och 175 lärjungar. f) Småbarnsskolan med 1 lärarinna och 125 lärjungar.
Denna uppfostringsanstalt, hvars fond från början tillkommit genom enskildes frivilliga gåfvobidrag, 'erhöll af stadens invånare, vid allmän rådstuga den 17 December 1841, till anstaltens underhåll och utvidgning ett årligt anslag under påföljande 3:ne år af 1,000 R:dr, samt ytterligare, vid allmän rådstuga den 2 Januari 1846, 2,000 R:dr.
Efter denna tid har stadens bidrag utgått med 1,000 R:dr årligen. g) Kjellbergska Flickskolan med 6 lärare och 30 lärjungar.
I denna skola, som grundlagts genom en af framlidne Grosshandlaren Jonas Kjellberg i lifstiden donerad fond af 33,333 R:dr 16 sk.
Banko och hvilken fond år 1850 ökats till 46,153 R:dr 20 sk., åtnjuta fattiga flickor af bättre härkomst undervisning i christendom, geografi, arithmelik, historien, språk, musik och finare handarbeten. h) Willinska Fattigfriskolan.
Deruti hafva år 1850 162 barn, hvaraf 91 gossar och 71 flickor, erhållit fri undervisning.
Dessutom hafva uti den i samma skola inrättade slöjda ('delning 30 gossar åtnjutit full föräldravård, bostad, föda, kläder och undervisning, hvilken bestrides af 1 Inspektor, som, jemte tillsyn öfver det hela, undervisar i öfre klassen, 1 lärare i Lancasterklassen, 2 lärarinnor, 1 lärare i vagnmakare- och snickare-handtverken och 1 41 lärare i smedsyrket.
Till bestridande af kostnaderna för slöjdklassen uti denna skola hafva stadens invånare, enär de tillgångar, som lill denna stiftelse och densammas underhåll från början hemtats af enskildes gåfvor och bidrag, vid 1841 års början voro till stor del rnedtagne, vid allmän rådstuga den 17
December samma år för kommande året, eller 1842, anslagit 2,500 R:dr Banko, hvilket belopp jemväl under nästpåföljande 8 år, eller till oell med år 1850, årligen utgått såsom af stadens invånare beviljadt anslag till samma inrättning. i) Skolan å Stadens Barnhus, med 2 lärare och 25 lärjungar, k) Prins Oscars Skola, för soldat-barn vid Kongl. Götha Artilleri-regemente, med 5 lärare och 30 lärjungar.
Skolans årliga bidrag beräknas till 535 R:dr 45 sk. 7 rst., och dess kapitalfond uppgick år 1850 till 24,892 R:dr 37 sk.* ' deruti icke inberäknadt värdet af en skolan tillhörig faslighet med inventarier, upptagen lill 7,352 R:dr 46 sk. allt Banko.
Utom förenämnde lärjungar, som utgjorts af soldal barn, åtnjöto nämnde år 50 barn, tillhörande medlemmar af Garnisons-församlingens civila afdelning, undervisning i skolan, emot årlig afgift af 300 R:dr Banko.
Vid skolans filial-afdelningar å Carlstens och Carlsborgs fästningar undervisades af 2:ne lärare 26 lärjungar. 1) Fruntimmers-föreningens Flickskola, med 1 lärare, 1 lärarinna samt 28 lärjungar.
Skolans kapitalfond uppgick år 1850 till 12,503 R:dr 2 sk.
Banko, m) De Fattiges Vänners Skola, med 2 lärare och 24 lärjungar af qvinkönet, som erhålla fri undervisning. n) Evangeliska Brödra-Societetens Flickskola, med 7 lärarinnor och 64 lärjungar, ursprungligen bestämd för döttrar af Evangeliska Brödraförsamlingens medlemmar, men sedermera utsträckt lill skolungdom i allmänhet. o) Göthilda-föreningens Skola, för gossebarn tillhörande Mosaiska församlingen, med 4 lärare, utom musik-och skriflärare.
Lärjungarnes antal varår 1850: 24. B. Läro-anstalter med afsende å särskilda praktiska yrken. p) Chalmerska Slöjdskolan.
Denna för det allmänna och synnerligast för orten gagneliga stiftelse, grundlagd genom en testamenterad fond af numera framBerältelse öfver Götheborgs och Bohus Län för åren 1847—1850. 6 42 litine Kansli-rådet Chalmers, understödjes derjemte genom ett statsanslag af 5,000
Utom Föreståndaren, sorn undervisat i mekanisk och kemisk teknologi, har skolan haft 4 lärare, af hvilka en undervisat i fysik och en annan i elementar-kemi samt tillika haft ledningen af de arbeten, som af eleverne i kemiskt-tekuiska laboratorium blifvit föret agne, den tredje i mathemalik och linear-rilning samt den fjerde i frihand-teckning, ornament-ritning m. m.
Dessutom har en verkmästare haft ledning af arbetet i den mekaniska modellverkstaden, hvarjemte lärare emot särskild godtgörelse undervisat i Tyska och Engelska språken.
Antalet af elever, som begagnat undervisningen vid skolan arbetsåret 1849—50, uppgick till 68, af hvilka en Norrman. q) Navigationsskolan, hvartill staden låtit uppföra ett passande bus, har al statsmedlen årligen åtnjutit såsom aflöning till 2:ne lärare 1,400 R:dr och till underhåll af instrurneuter, kartor, böcker och inventarier 300 R:dr.
Ar 1850 var elevernas antal 76, af hvilka 37 under loppet af året utexaminerats. r) Sjömanna-Sällskapets Tackel-skola, med trennc lärare och 27 lärjungar, af hvilka 21 åtnjutit fri undervisning.
För skolan, som icke har någon särskild kapital-fond, bestridas kostnaderna af Sällskapets kassa, som vid 1850 års slut utgjorde ett belopp af 13,139 R:dr 38 sk. 6 »st., jemte ett bidrag af 500 R:dr, som den under Sjömanshus-Direktionen ställda s k.
National-kassan från och med år 1839 årligen lem nät. s) Militärskolan för bildande af kavalleri- och infanteri-officerare, med 3 lärare och 12 lärjungar. t) Handels-institutet, stäldt under Handelsföreningens inseende och förvaltadt af en bland dess fullmäktige vald styrelse, med 6 lärare och 38 elever, hvaribland 3 fri-elever, underhålles genom årligt bidrag af stadens tolagsmedel, stort 2,000 R:dr, jemte afkomslen af inrättningens kapital-fond, som 1850 uppgick till 21,115 R:dr 31 sk. Banko. u) Handtverksskolan, med 4 lärare och 118 lärjungar, samt en kapitalfond, som, enligt uppgift, år 1850 uppgick till 9,683 R:dr 28 sk. 8 rst.
Banko. v) Slöjdföreningens Skola.