Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Tor siden-, halfsiden- och bomullsväfnader, som införas från orLer på andra sidan Goda-hoppsudden, undantag från tull-lindring för samma artiklar ock måste, på sätt 3. stånd beslutat, intagas i 25 § tulltaxe-underrätfcelserna; men alt, i fall de serskilda tullbestämmelserna varda förkastade, frågan arn undantag från tull-lindring äfven bör förfalla.
Slutligen, och med anledning af Borgare-ståndets beslut, det skulle uti underdånig skrifvelse af Rikets Ständer anhållas, att Kongl. Majit täcktes anbefalla alla erforderliga kontroller till förhindrande af oloflig införsel af varor, hade Utskottet sidan 17 tillkännagifva, att något likarladt beslut icke var af öfriga Stånden faltadt, och att Utskottet icke eller ansåg sig ega skäl tillstyrka öfriga.
Stånden alt i Borgare-ståndets instämma.
Delta Utskottets yttrande är af Ridderskapet och Adeln samt Presteståndet gilladt och af Borgare-ståndet lagdt till handliugarne; hvaremot Bonde-ståndet återremitterat frågan, på det densamma måtte af Utskottet vidare utvecklas och erhålla den form, att Bonde-ståndet, inom hvilket flere ledamöter talat för antagande af Borgare-ståndets beslut, derom, kunde ingå i hufvudsaklig pröfning.
BeviUiiings-T tsk:s Memorial‘r
Vro 30.
3 Med det af Bonde-ståndet återremitterade yttrandet ville Utskottet ingalunda underkänna vigten deraf, att alla erforderliga kontroller mot oloflig införsel af varor klefve stadgade; men Utskottet hyste den åsigt, att, sedan de föi fattningar, hvilka innefatta speciella stadganden om tullkontrollerna, varit föremål för Utskottets behandling och Ständernas pröfning samt nödiga ansedda förändringar deri blifvit beslutade, en sådan i allmänna ordalag uttryckt underdånig anhållan, som den Borgare-ståndet för sin del beslutat, hvarken vore fullt lämplig eller kunde leda till andra åtgärder, än den Kongl, Maj:t, i allt fall, tvifvelsutan lärer, efter sig företeende omständigheter, i nåder anbefalla; och Utskottet, sorn fortfarande hyser samma åsigt,' vidblifver, i följd deraf, sitt redan afgifna och af 2 stånd godkända yttrande i detta hänseende.
Slockholm den 26 Augusti 1848.
STOCKHOLM, I.u n d Ii e rgr & C:o., 1848 Bevillnings-UlskoUets Memorial, N:o 31. 1 M 31.
Ank. till Exp. Utsk. den h. Sept., kl. 6 e. m.
Memorial i anledning af Riksståndens skiljaktiga beslut, angående beräkningen af tullmedlen och husbehofsbrdnnerimedlen.
Sedan Utskottet, uti utlåtandet JYs 29, dels förnyat sitt, i betänkandet J\s 28 gjorda, förslag att beräkna tullmedlen till årligt bruttobelopp af 4,075,000 r:dr, dels ock, med frånträdande af det i samma betänkande framställda förslag angående husbehofsbrännerimedlen, tillstyrkt dessas beräkning till 700,000 r:dr, så hafva Preste-, Borgare- och Bonde-stånden gillat förstnämnde beräkning, äfvensom Borgareoch Bonde-stånden godkänt förslaget att beräkna husbehofsbrännerimedlen till 700,000 r:dr, hvaremot Ridderskapet och Adeln ej allenast beslutat, att tullmedlen skulle beräknas till 3,900,000 r:dr, utan äfven, lika som Preste-ståndet, vidblifvit sitt förut fattade beslut att upptaga husbehofsbrännerimedlen till endast 647,400 r:dr.
Då den af Utskottet föreslagna beräkning af tullmedlen sålunda vunnit 3 stånds bifall, lärer förslaget derutinnan böra anses vara af Rikets Ständer godkändt.
Beträffande åter husbebofsbrännerimedlens beräkning, så och då två stånd härom stannat emot två och frågan icke kan förfalla, anser Utskottet sig böra vördsamt inbjuda Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet att, med frånträdande af sitt beslut, antaga den beräkning Utskottet i utlåtandet JVs 29 tillstyrkt; och får Utskottet, för den händelse att denna inbjudning icke skulle vinna någotdera ståndets bifall, föreslå, till omröstning i förstärkt Bevillnings-utskott, följande proposition:
Den, som gillar Utskottets af 2 stånd godkända förslag, att beräkna husbehofsbrännerimedlen till ett årligt belopp af 700,000 r:dr, röstar 'ia ; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, komma dessa medel att beräknas till 647,400 r:dr.
"“»minil* illUlflfifl)»——— Hilt. till fi.
Prat. 1847 och 1848. 5 Sami. 1 Afd. 23 Häft. 1 STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, Bevillnings-Utskotleis Memorial, N:o 3%,- £'
Ant. till Exp. Uisk. den 7 Sept, lil. 10 f. n*.
Memorial, i anledning af Riks-ständens skiljaktiga beslut, angå-■ de bestämmande af en assurans-afgift för summor, som under rekommendation med posten af sandas.
-På sätt Utskottet uti utlåtandet N:o 26 förmält, hafva Ridderskapet och; Adeln, Preste- och Bonde-stånden godkänt Utskottets betänkande N:o 19, innefattande förslag till bestämmande af en assurans-afgift för summor, som under rekommendation med posten afsändasj hvaremot Borgare-ståndet', sorn återremitterat betänkandet, vid föredragning af förstnämnde utlåtande, alsiagit Irsta punkten i betänkandet N:o 19 och lagt öfriga delar af samma betänkande, jemte utlåtandet N:o 26, till handlingarne.
Då Utskottet hyste den mening, att den föreslagna assurans-afgiften, såsom icke hänförlig till bevillning, var genom 3 Stånds sammanstämmande beslut af Rikets Ständer fastställd, ansåg Utskottet sig icke eller hafva att med frågan derom taga vidare befattning..
Emellertid hafva samtliga Riks-stånden, numera, i anledning af Expeditions-Utskottets memorial JN:o 17, jemte förslag till underdånig skrifvelse i oro förmäl de fråga, enligt ankomna utdrag af Ståndens protokoll för den 2, 4r och 6 innevarande månad, ansett förevarande fråga vara af hevillnings natur och derföre antydt Bevillnings-utskottet att, i öfverensstämmelse med denna åsigt, gifva frågan ytterligare behandling..
Vid sådant förhållande och för den händelse, att Borgare-ståndet icke skulle vilja i öfriga Ståndens beslut om bestämmande af ifrågavarande afgift sig lorena, ser Utskottet sig föranlåtet vördsamt tillstyrka, att frågan må afgöras genom omröstning i förstärkt Stats-utskott,. enligt en så lydande proposition:
Den, som bifaller Utskottets af 3 Stånd godkända förslag, att en serskild assurans-afgift af en skilling banko skall till postkassan erläggas för hvart fullt 100 r:dr banko, som i rikets mynt eller sådana bevis, hvilka i hvars mans hand gälla såsom penningar, under rekommendation, med posten afsändas?, röstar Ja; den, det éj vill, röstar Nej; Bih. till R.
Fröt. 1847 och 1848, S Sami. t d/d. i4 Baftt. 2 Bevillning- Ut sköttens Memorial, N:& 3a - Vi uner nej, kommer frågan om en sådan assurans-afgifts bestämmande, jemlikt Borgare-ssåndels beslut, att förfalla.
Skulle den förra meningen blifva gällande, så oell då de bestämmelser.
Utskottet för sådant fall i öfrigt uti betänkandet N:o 19 föreslagit, blifvit af 3 Stånd godkände, lära samma bestämmelser, hvilka, i oeh för sig, icke innebära stadgande af någon afgift, böra anses godkända \ hvaremot samma bestämmelser, i händelse sjelfva assurans-afgiften förkastas, torde, såsom följd deraf, böra förfalla..
Stockholm den 7 September 1848, STOCKHOLM, Ecksteinska Boktryckeriet, 1848.
Bevillnings-UlskoUels Utlåtande, N:o 53. i J\s 33.
Utsk. den 8 Sept., kl. 12 mield.
Ullålande, i anledning af äterremiss utaf memorialet J\s 31, angående Ståndens skiljaktiga beslut, rörande beräkningen af husbehofsbrdnnerimedlen.
Uti memorialet J\s 31 hade Utskottet inbjudit Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet att frånträda deras skiljaktiga beslut, angående beräkningen af husbehofsbrännerimedlen, och instämma i Utskottets af de öfriga Stånden godkända förslag; hvarjemte Utskottet, för det fall, att inbjudningen icke vunne något
Stånds bifall, föreslagit frågans afgörande genom omröstning i förstärkt
Bevillnings-utskott öfver jemväl uppgjord voteringsproposition.
Enligt Utskottet meddelade utdrag af Ståndens protokoll för den 4 och 6 innevarande månad, har den gjorda inbjudningen icke blifvit antagen, utan så väl Ridderskapet och Adeln som
Preste-ståndet vidblifvit sitt skiljaktiga beslut; hvarförutan, i fråga om den af Utskottet föreslagna omröstning, Ridderskapet och Adeln godkänt Utskottets förslag, Preste-ståndet återremitterat detsamma, på grund af deremot gjorda anmärkningar, Borgare-ståndet likaledes återremitterat förslaget, med anmodan till Bevillnings-utskottet att uppgöra förslag till voteringsproposition för omröstning i förstärkt Stats-utskott, samt Bonde-ståndet väl godkänt den af Utskottet föreslagna voteringsproposition, men ansett densamma böra komma under omröstning i förstärkt Stats-utskott.
De inom Preste-ståndet emot
Utskottets förslag framställda anmärkningar gå derpå ut, att, då frågan om beloppet, hvartill de serskilda bevillningstitlarne böra beräknas, tillhörde statsregleringen och redan vore i Stats-utskottets inkomstbetänkande behandlad, samma fråga, jemlikt föreskrifterne i 34 § 2 mom.
Riksdagsordningen samt 69 § Regeringsformen, borde genom omröstning i förstärkt Statsutskott med Rikets Ständers rätt afgöras.
Då Utskottet afgaf sitt ifrågavarande förslag till omröstning i förstärkt Bevillnings-utskott, underlät
Utskottet att motivera detta förslag, under förutsättning, att någon tvekan om förslagets grundlagsenlighet icke kunde uppstå, ty för Utskottet syntes det uppenbart, att frågan om beräkningen af de serskilda bevill— ningstitlarnes blifvande belopp, hvilken fråga otvifvelaktigt tillkommer Bevillningsutskottets handläggning, utan att vara af den beskaffenhet, att med dess slutliga afgörande bör förfaras i enlighet med 71 Regeringsformen, måste behandlas i öfverensstämmelse med de i 73 och 75 <§§ Riksdagsordningen gifna allmänna Bih. till B.
Prol. 1847 och 18-18. 5 Sami. 1 Afd. 25 Baft. 1 2 Jievillnings-Utskotlels Ullålande, N:o 55. föreskrifter.
— Och ehuru Utskottet anser de emot förslaget gjorda anmärkningar ingalunda ådagalägga riktigheten af den behandling utaf frågan, sorn' med arimärkningarne är afsedd, har Utskottet likväl, då 2 Stånd beslutat, att frågan skall af förstärkt Stats-utskott afgöras och anmärkningarne inom
Preste-ståndet jemväl innefatta en sådan mening samt det för riksdagens snara afslutande är oundgängligen nödigt, att förevarande fråga utan dröjsmål bringas till slutligt afgörande, af dessa och hufvudsakligen sistnämnda skäl funnit sig uppmanadt att, med frånträdande af sitt i memorialet
M 31 gjorda förslag, tillstyrka, att omröstning må i förstärkt Stats-utskott anställas öfver följande voteringsproposition:
Den, som gillar Utskottets af 2 Stånd godkända förslag att beräkna husbehofsbrännerimedlen till ett årligt belopp af 700,000 r:dr, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; vinner nej, komma dessa medel att beräknas till 647,400 r:dr.
Reservationer
Emot frånträdandet af Utskottets förslag i memorialet JVs 31, äro anmälde af herr grefve Lagerbjelke, G., herr friherre Stackelberg, herr Törnebladh, herr prosten Melén, herr komminister Hallén, samt herrar Murén och Embring.
Af herr prosten Klintberg: »Emot höglofl Utskottets pluralitets beslut får jag mig härmed reservera.
För Bevillnings-utskottet finnes mig vetterligen ingen enda ,§ i grundlagarna, som undantager eller förbjuder detsamma att förstärkas, då olika meningar i Stånden yppas öfver dess tillgöranden.
73 och 75 §§ i Riksdagsordningen inrymma åt Bevillnings-utskottet lika rättighet, som åt de öfriga, att förstärkt afgöra de mål, som der blifvit handlagda, och icke höra till Statsutskottet.
Har denna rättighet hittills ända ifrån Grundlagens stiftelse blifvit det frånkänd eller aldrig satt i fråga och sålunda uppkommit den praxis, att förstärkt Stats-utskott, i stället för förstärkt Bevillnings-Utskott, slutligen afgjort ett mål, så bör väl icke alltid detta förfarande ega rum?
Det, som är rätt, må väl en praxis icke alltid kunna underkänna.
Minst vill jag tro, att bristande tid bör beveka att frånträda det rätta.
Det vore att hylla den åsigten, att man gör rätt och följer lagen, endast då man har tid.»
Häruti förenade sig herr Apolloff. STOCKHOLM, TRYCKT HOS J O H. BECKMAN, 1848.
Bevillning»-, Lag- samt Allm.
Besv. och Eken.
Memorial, N:o 34. i N:o 34.
Ankom till Exp. Utsk. den 19 Sept., kl. 11 f. m.
Memorial, angående de till den blifvande nya Bevillningsstadgan hörande formulärer.
Sedan Rikets Ständer nu mera fastställt grunderna för deri blifvande allmänna bevillningen samt bränvinsbrännings-rättighetens utöfvande, får Utskottet härmed, jemlikt sitt, i Betänkandet N:o 9 pag.
46 derom gjorda förbehåll, härmed afgifva förslag till de ändringar uti formulären vid Be vil lningsstadgan, hvartill Rikets Ständers beslut i ofvannämnde hänseende föranleda.
I följd af den ändring uti 73 % Bevillningsstadgan, som blifvit vidtagen med hänsigt till den, genom Kongl, förordningen den 27 April 1846 jernbiuken medgifna obegränsade, smidesrätt, oell enär värdet af de bruk, som af nämnde rätt sig begagna, skall uppskattas efter samma bruks tillverkningsbelopp under nästförflutna året, är det ock nödigt att, i formuläret till kalkulativ-uppgift för bruken egaren eller disponenten af bruk med obegränsad smidesrätt lemnäs anvisning till formen för den uppgift honom åligger att till taxerings-kommittéen afgifva; och torde början af nämnde formulär i sådant hänseende böra erhålla följande lydelse:
Kalkulativ uppgift för N N bruk, till taxerings-kommittéen uti N N Socken af N N Län för år 18 - - Banko.
Undertecknad: eger (disponerar) N. N. Bruk, privilegieradt på ham- marskatts-smide för året vågfördt recognitions-smide .
Skepp:d 000: — — 000:
Summa Skepp:d 000. — — ä 00 R:dr N. N• Bruk, hvarest, med begag- nande af obegränsad smidesrätt, tinder nästlidne år tillverkats .
Skepprd 000: — — 000 — — ä 00 R:dr 000 — — Afgår:
Tillverkningskostnad o. s, v. (lika med nu gällande) Bih. till R.
Pr. 1847 & 1848, 5 Sami. 1 Afd. 26 Haft. t 2 bevillning!-, Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.
Utskottens Memorial, N:o 34.
Då till bränvinsbränriings-redskap i lista och 2:dra klasserna ånga icke får begagnas, lärer, i formulären till mantals- och skattskrifnings-uppgiften finland och stad, den rättelse böra iakttagas, att klausulen^ för anmärkning om eld eller ånga begagnas till uppgifven bränvinsiedskap endast omfattar 3:dje, 4:de och 5:le klassernas redskap; äfvensom och enär tiden för bränvinsbränningens utöfvande blifvit fördelad i 3 terminer, detta föranleder följande ändringar, nemligen: i formuläret N:o 8, att i kolumnen för afverkningsterminen införes ordet alta, i stället för „ begge,,, och i formuläret N:o 10, att dels en ny kolumn för antal bränvinsverk som varit begagnade 3:dje terminen, införes, dels ock rubriken å kolumnen för bränvinsverk, „begagnade begge terminerna* utbytes emot: begagnade alla terminerna.
Med iakttagande af dessa rättelser, torde formulären vid nu gällande
Bevillningsstadga böra i öfrigt bibehållas oförändrade.
Stockholm den 19 September 1848. STOCKHOLM, w. f. dalma*. 1848. Bevillnings-Vlskotlets Memorial, A: o 35. i N:o 35.
Ank. tili Exp.-Utsk. d. 13 Okt., kl. 6 e. n. Memorialj i anledning af Riks-ständens skiljaktiga beslut, i fråga om anvisande af medel för godtgörande af det lån, som Rikets Ständer beslutat upptaga, till bestridande af rustnings-kostnaderna.
Enligt till Utskottet ankomna utdrag af Riks-ståndens protokoll, hafva Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet den i o och Borgare-ståndet den 12 sisth Julii gillat Utskottets i Utlåtandet N:o ai och Memorialet N:o 24 afgifna förslag, att det årliga belopp af 3oo,ooo Rdr Banko, hvilket Rikets Ständer anslagit till godtgörande af de medel, som af Riksgälds-kontoret upplånas i och för det till rustningskostnaders bestridande å kontoret anvisade kreditiv å 2,000,000 Rdr, måtte, för innevarande år och så länge den blifvande Bevillnings-förordningen kommer att gälla, utgöras genom serskild bevillaing till i-6:del eller 16 2-3:dels proeent af den, enligt i:sta, 2:dra lith. tilt R.
Prol. 1857 # ms. 5 Sami. i Afd. 27 Haft. 2 BeviUninqs-Vls!wltels Memorial, Ko 35. och 3:dje artiklarne nu gällande och blifvande Bevillnings-förordning, utgående allmänna bevillning, äfvensom samma Riks-stånd godkänt de bestämmelser, Utskottet i afseende å debitering, uppbörd och redovisning af denna serskilda bevillning föreslagit; hvaremot Bonde-ståndet den 6 innevarande månad, på flera skäl, hvilka blifvit öfriga Stånden delgifua och i följd deraf icke behöfva här anföras, funnit sig icke kunna bifalla Utskottets förslag, utan beslutat, ”att ofvannätnnde å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiv af 2,000,000 Rdr må kontoret godtgöras på det sätt, att till räntor och amortering af i,25o,ooo R Ir uttaxeras proportionaliter, med hänseende till sistberörde suramas förhållande till hela krediti vsumman, under sex år, enligt Bevillnings-utskottets förslag, genom förhöjning å i:sta, ardra och 3:dje artiklarne af allmänna bevillningen, under de år, då denna Riksdags bevillnings-förordning kommer att tillämpas; hvaremot, om de återstående 'j5o,ooo Rdr i händelse af behof komma att statsverket tillhandahållas, amorleringsoch räntemedlen dertill böra af kontoret af under händer hafvande medel eller genom upplåning tills vidare anskaffas”; och har Bonde-ståndet inbjudit öfriga Stånden att i detta beslut sig förena, hvilken inbjudning likväl icke är vorden af något Stånd antagen.
Detta Bonde-ståndets beslut afser dels beloppet af det till rustningskostnadernas godtgörande bestämda årliga anslag och, tiden för delta anslags utgörande, dels ock sättet, hvarpå anslaget skall utgå.
Hvad nu angar beslutet i birra hänseendet, eller i afseende å anslagets belopp och tiden för dess utgörande, så och då Rikets Ständer redan, genom bifil till Stats-utskottels utlåtande N:o i8-b beslutat, att anslaget skall utgå med 3oo,ooo Rdr årligen under innevarande år och så länge denna Riksdags Bevillnings-förordning kommer alt tillämpas, anser Bevillningsutskottet sig, i följd så väl häraf sorn af sjelfva frågans beskaffenhet, icke tillkomma att öfver Bonde-ståndets nu fattade beslut i dessa hänseenden afgifva yttrande.
Beträffande åter sättet för anslagets utgörande, så har Bonde-ståndet derom, hvad angår anslaget för innevarande år, icke meddelat något bes lut, och beträffande de följande årens anslag, väl godkänt Utskottets förslag i fråga om utgörandet af så •-tor del utaf anslaget, som, efter Bonde-ståndets ofyanberörda beslut, skulle komma all utgå, rnen deremot icke meddelat Beviltnings-Ulshotlels Memorial, A’:o 35. 3 yttrande, huru Stersläende delen af samina anslag skall utgöras; och ser Utskottet sig häraf föranlåtet hemställa, alt, derest Bonde-ståndet icke skulle vilja, lika med öfriga Stånden, helt och hållet godkänna Utskottets ofvannämnde förslag, Bonde-ståndet åtminstone, jemlikt 71 § R. F., måtte bestämma, efter hvilken annan grund än den af Utskottet uppgifna, de för innevarande år anslagna 3oo,ooo Bdr, äfvensom den del af samma anslag, om hvars utgörande under följande åren Bonde-ståndet nu icke beslutat, må utgå.
Stockholm den i3 Oktober 1848.
STOCKHOLM, £ d. Scholtze!
Boktryckeri, 184S.
Bevillnings-UlskoUelS Memorial, JV? 56.
1 Ank. till Exp. Utsk. d. 17 Okt., kl. 7 e. m. JfS 36.
Memorial’ med förslag till Författning om utgörandet af det serskildta skattebidrag till gäldande af 1848 års krigsrustning skostnader, sorn Rikets Stander sig åtagit.
Sedan Ridderskapet och Adeln, Preste- och Borgarestånden, på sätt Utskottet uti memorialet Jfå 35 redan tillkännagifva, godkänt Utskottets uti utlåtandet JYs 21 och memorialet
M 24 gjorda förslag om anvisande af medel för godtgörande af det lån, som Rikets Ständer beslutat upptaga till bestridande af rustningskostnaderne, samt Bondeståndet, enligt ankommet utdrag af dess protocoll för den 16 innevarande månad, låtit bero vid hvad öfriga Stånden i detta hänseende beslutat, så får Utskottet, i öfverensstämmelse med tillstyrkandet i sista punkten af utlåtandet JSl 21, härmed vördsamt öfverlemna förslag till författning i ämnet; hvarjemte och då tiden nu är så långt framskriden, att, innan författningen hinner promulgeras, debetsedlarne för innevarande år möjligeu redan blifvit afslutade och de skattskyldige delgifne, samt Rikets Ständers beslut derom, att ifrågavarande afgift skall å samma debetsedlar upptagas, i följd deraf icke torde kunna för detta år vinna tillämpning, Utskottet hemställer, att uti den underd. skrifvelse, hvari, med författningens öfverlemnande, Rikets Ständer anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes låta författningen till allmän efterrättelse utfärda, Rikets Ständer tillika måtte underdånigst begära, att Kongl. Majit, för det fall att afgiften för innevarande år till krigsrustningskostnadernas gäldande icke skulle kunna å årets allmänna debetsedlar upptagas, täcktes meddela de serskilda föreskrifter, som för samma afgifts debitering finnas erforderliga.
Bilt. lill K. St. Prot. 1847 och 1848.
5 Sami. 1 A[cl. 28 Haft. 2 ilevillnings-Utskottets Memorial, JVf 36.
Bilaga till B evilln in g s- Ut sk o t tets Memorial J\° 56.
Sveriges Rikes till allmän Lagtima Riksdag sammankallade och här i Stockholm församlade Ständer gore veterligt: att, sedan WI till Kongl. Maj:ls disposition å Riksgäldskontoret anvisat en kreditivsumma af två millioner Riksdaler Banko, att, till bestridande af kostnaderna för nödiga förberedande rustningar och andra åtgärder, som af de politiska förhållandena kunna påkallas, i mån af behof och emot framtida redovisning lyftas, samt åt Fullmäktige i Riksgäldskontoret uppdragit, att genom upplåning anskaffa de medel, som i anseende dertill erfordras; så hafva WI, för godtgörande af dessa medel och derå upplöpande räntor, anslagit ett årligt belopp af 300,000 R:dr, att så väl för innevarande år, som för den tid, hvarunder en blifvande ny bevillningsstadga kommer att tillämpas, utgå sålunda, att å hvarje debetsedel skall, under rubrik: till gäldande af 1848 års Icrigsrustningskostnader utföras en sjettedel eller 16?
procent af summan utaf all den bevillning, som på grund af l:sta, 2:dra och 3:dje artiklarne af Bevill— ningsförordningen förut i debetsedeln blifvit de skattskyldige påförd, att, på enahanda satt, som sjelfva bevillningen, af vederbörande uppbäras, redovisas och inlevereras till Riksgäldskontoret, hvarest denna afgift skall serskildt på från allmänna bevillningen afskild räkning bokföras; och anslås, såsom godtgörelse åt de tjenstemän, hvilka med debitering, uppbörd och redovisning af delta serskildta skattebidrag få befattning, i landsorterna 1 ? procent utaf summan af hela länets och i Stockholm 1 procent utaf summan af dess bidrag, att af Pröfningskomitéerna emellan vederbörande fördelas och i samma ordning, som 121 § Bevillningsförordningen bestämmer, till dem utdelas.
Till yttermera visso håfve WI &c. STOCKHOLM, tryckt nos joh. beckman, 1848 ■Bwillnifigs-Ulskoltels Betänkande, N:o 37. 1 N:o 37.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 19 Okt., kl. 7 e. st.
Betänkande, med förslag till Bevillnivgssummans fördelning.
Sedan Rikets Ständer, genom bifall till Stals-ulskoltels Memorial N:o 338 fastställt summan af den bevillning, som, till fyllande af stats- och riksgälds-verkens behof från och med år 1849 ^ess liasla statsreglering vidtager, skall årligen utgå till ..... i,85o,ooo: — — så får Utskottet härmed afgifva förslag till denna bevillnings-summas fördelning.
Enligt från Riksgälds-kontoret erhållen uppgift å den allmänna bevillning, som intill den i5 innevarande månad för åren 1846 och 1847 kontoret i 11 flut!t, eller derstädes vid ränteliqvider innehållits, har samma bevillning, med tillägg af den under nämnde år levererade arfs- och lestamentsbevillning, uppgått: för år 1846, till i,8i6,5o5 r:dr ^5 sk. 3 r:st; och för år 1847, ^ 1,820,082 r:dr 47 sk. 1 r:st.
Härvid måste dock tagas i betraktande, att af 1847 års bevillning en summa af omkring 5ooo r:dr med säkerhet före detta års utgång ytterligare inflyter och att bevillningen för 1847 alltså uppgått till 1,825,000: — — Bilagde sammandrag öfver de af Rikets Ständer förslagsvis beslutade Transport 1,825,000: Bih. till R.
Brot. 184-7 ty 1848. 5 Sami. 1 Åfi. 39 Baft. * 2 Bevillnings-Ulskotlels Betänkande, S.o 37.
Transport t,825,ooor — — föi-ändringar uti gällande bestämmelser i afseende på bevillniugens fördelning samt öfrige på bevillniugens belopp inverkande stadgande», gifver nogsamt vid banden, att förändringarne ärm af beskaffenhet, alt icke kunna till sina verkningar till bevillniugens belopp till siffran beräknas; och Utskottet harderföre ansettuppgörandetaf speciel kalkyl i della hänseende ändamålslöst.