Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan Riksens Stander funnit, att Register öfver Bihanget till denna Riksdags Protocoll b«r författas och af trycket utgifvas, samt kostnaden dertill förskottsvis bestridas af allmänna mede', och det jemväl synes angeläget, att 1810 och 1812 årens Riksdagars Protocolls Bihang varda registrerade, då de utgöra flera Band för hvardera Riksdagen och innefatta, i blott chrortologisk ordning, alla Riksdagsämnen, som förevarit, och hvilka således, i saknad af Register, icke utan svårighet kunna uppsökas; så hafva Riksens Ständer funnit skäligt, alt dessa Register, då sjelfva Bihangen på allmän bekostnad äro tryckta, må med förskott af dylika medel, och genom Stats-Utskottets försorg, upprättas, tryckas och utgifvas, samt Exemplaren, likasom är beslutadt om denna Riksdags handlingar, försäljas och betalningen gå till ersättning af kostnaden.
Detta Den 15 Juni.
Delta beslut få Riksens Ständer nu i underdånighet hos Eders Kongl.
Majrt anmäla, jemte underdånig anhållan om Eders Kongl. Maj:ts Nådiga befallning till Eders Kongl. Majlts och Rikets Stats.Contoir, att, uppå Reqvisition af Stats'Utskottets Ordförande, låta, utaf den till Riksdags-kostnadernes bestridande anslagna Summa , förskjuta, hvad sorn tili ifrågavarande Registers utgifvande må kunna åtgå utöfver de medel, som genom prenumeration uch försäljning deraf kunna inflyta.
Ständer framhärda med djup under» 6atlig vördnad, trohet ocji nit Stormägtigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Majus underdånigste tropligtigste tjenare och undersåker Pä Ridd. och Adelns vägnar Carl Mörner h. t.
På Prest-Ståndets vägnar J. Å. Lindblom n. v, Talman.
På Borgare-Ståndets vägnar II. N. Schwan h. t. Talman, På Bonde-Ståndets vägnar Lars Olsson n. v. Talman.
Upp - Den 15 Juni, 567 Uppläst hos samtelig!
PB DT 0 £i OI.Ii VID Urtima Riksdagen i Stockholm, Åren 1834 och 1835.
TIONDE SAMLINGEN. 1
Expedition s-Utskottets Förslag till Ris Stis Underdåniga Skrifvelser till Kongl. Majit., m. m. jemte R iksdags-Beslulet. s : .
V ■■ ’ ";N ' -/ ref? ■ -a*5' i;' sÄ - & • • wnlbif.K; V-05 F i^K. * ■ t - % l 3 •>«•
• ;- • - : f ' • «* - ’ ■ ■
Ir‘, i -k ■ ') i . .'i < ' ".s U‘pV -V
V^v i:/tat!v>u!V*l$r£ >&V»'. -* p>' * • ' ■ . — ~ + ‘ ’K' >•"
Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adeln den 23 Febr. 1835.
Preste-Ståndet den 23 — — Borgare-Ståndet den 23 — — Bonde-Ståndet den 23 — — Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, i anledning af verkställd granskning af Convoy-Cammissariatets förvaltning och räkenskaper för åren i83i och i83z* (Stats-Utsk.
JV:o SgS.-) S. A. K. "V id förrättad granskning uti Rikets Ständers Stats-Utskott af ConvoyCommissariatets Hufvudbok och öfrige räkenskaper för år 1831, hvilka förut blifvit granskade af E. K. M:s och Rikets Kammar-Rätt med några mindre betydliga anmärkningar, som i vanlig väg behandlas, hnr Utskottet ansett sig böra ingå uti en närmare undersökning i hvad nion de förändrade förhållanden, hvilka sedan sista Riksdag inträdt uti Sveriges ställning med Barbaresk-Staterne, i det att alla ordinarie fredssumme-liqvider med Algier, Tunis oeh Tripolis upphört, och sådan för närvarande endast eger rum med Marocco, inverkat till besparing för Svenska Stats-Verket.
Och sedan Stats-Utskottet, tillvinnande af fullständiga upplysningar i dessa ämnen, tillika granskat hufvudboken för år i83a roed dess verilicationer, samt äfven underrättat sig om hvad vid Convoy-Commissariatets förvaltning förefallit under år i833, för hvilket år ännu ej Hufvudbok och redovisning äro upprättade, få Rikets Ständer nu, i anledning af allt hvad i dessa hänseenden hos Stats-Utskottet förekommit, hos E. K.
M. i underdånighet andraga följande:
I afseende på 1831 och i832 årens räkenskaper, har Stats-Utskottet funnit den använda bokförings-melhoden, eller tillämpningen af densamma, ingalunda innefatta den fullständighet, redighet och lättfattlighet £om utgöra de erforderliga och förnämsta egenskaperne af all bokföring* Bifi. lill R. S(.
Fröt. 1834 och 1835. 10 Sami. 1 Afd. 1 Band. t 1 Expeditions-Ulskotttls
Skrifvelse IV.-o 557.
I stället för ordentlig hufvudbok och löpande journal, hvilka här varit mest ändamålsenliga och lätt använde, har begagnats en så kallad resonerad redogörelse method, men hvilken blifvit alltför mycket summarisk, för att motsvara fordringarna afen hufvudbok, enär t. ex., i stället att de påförde och afförde posterna bort finnas moliverade och utredde på de reele utgifts- och inkoinst-conlo, sådant helt och hållet der saknats, men deremot, endast till någon del, igenfunnits antingen i Cassa-räkningen eller å de personele conto; vidare har förekommit: att balancerne icke blifvit specificerade, hvarigenom i hufvudboken, för det år som granskas, all upplysning saknas i hvad skick äldre fordringar befinnas, om de äro säkra eller osäkra, stridiga eller ostridiga; att, vid påföring och afföring, månad och datum för de fleste poster icke äro vordne utsatte; att, uti räkningarne uti utländskt mynt med Consulerne och flere personer å utrikes orter, saknas till och med column för, och all uppsumering i Debet och Credit af det utländska myntet, hvilket dock i sådane fall destohellre bort noga iakttagas, sorn det utländska myntets reduction till Svenskt Banco endast utgjorde dess calculerade belopp, och vore beroende af cursen; att, vid vexlars påförande och afförande, saknas oftast all anteckning af vexelns datum, uso, trassent och acceptant, och knappt å något ställe finnas alla dessa, dock så vigtiga uppgifter hafva blifvit iakttagne; att i hufvudboken saknas vidare all baiance, år ifrån år, öfver Verkets behållningar af effecter och varor så väl här på stället som å utrikes orter; äfvensom någon serskild conto för upphandlade effecter och deras disposition till afsändning eller qvarliggande härstädes icke blifvit ford, mindre någon serskild bok för effecter eller ens till copierande af facturor och inköpsräkningar; samt att uti de utgående balancerne i hvarje års hufvudbok hafva vidare ej blifvit observerade de, från det ena året till det andra, oliqviderade skulder för obetalde fredssummor, eller inneslående arfvoden till Consuler m. fl.; och nödig control och visshet om tillvaro eller icke af efterräkningar har, vid en sådan bokföring och dess reviderande, alltså endast kunnat vinnas derigenom, att, på sätt Stats-Utskottet iakttagit, granskning egt rum af alla årens böcker för den tid,
sorn förflutit alltsedan sista liqviden med hvarje person.
Desse med flere mindre anmärkningsvärda, vid räkenskaperne förekomne omständigheter hafva föranlåtit Stats-Utskottet att upprätta ett omslut af balancen vid i83a års utgång, sådan den, efter en fullständig granskning af skulder och tillgångar, befunnits rätteligen hafva bort Expeditions-Utskottets Forslas, till tind.
Skrifvelse N.o 2gj. 3 vara, äfvensom alt låla de General-sammandrag för åren 1831 och i832, som Kamereraren vid Convoy-Commissariatet afgifvit, omarbetas ; hvarmedelst blifvit utredt, ej allenast alt Verkets ställning vid slutet af år 1832, sorn samma års hufvudbok utvisar vara den, att Verket egde tillgångar, öfverskjulande skulderna med ett belopp R:dr 84.836: 31, 3., tvärtom är sådan, alt skulderne med R:dr 4o,i39: 9, 5. öfverstiga tillgångarne, utan bar det ock genom denna omarbetning blifvit närmare och säkrare synbart hvad inkomst- och utgifts-beloppet tillhör hvarje år för sig; och hvarförutan ett bedömande af Verkets förhållanden alltid blifvit opålitligt.
Slats-Utskotlet bar af allt delta funnit sig föranlåtet afgifva det yttrande, att ofvan anmätkte ofullständiga och opålitliga redovisningssätt icke bort förmodas kunna få oförändradt fortfara en så lång lid, sora här varit fallet, vid detta Verk, utan hade ConvoyCommissariatet bort långt för detta hos E. K. M. i underdånighet föreslå, icke allenast till besparing i kostnaden för detta redovisningsarbete, utan ock lill en högst erforderlig förbättring deraf, atti stället för de nu bestämda, icke obetydliga lönevilkoren till Kamererare och Kammarskrifvare, bok- och räkenskaps-föringen fått uppdragas åt någon annan med sådana göromål mera hemmastadd person, emot ett mindre årligt arfvode af högst 2Öo å 3oo R:dr i ett för allt, och med skyldighet att föra löpande bok, hvilken vid hvarje Commissariatels sammanträde bade kunnat vara alt tillgå för ständig kännedom af Verkets ställning, och som för hvarje år kunnat vara afslutad, senast i Februarii eller Mars månad det påföljande året.
På grund af ofvan uppgifne förhållanden, få hos E. K. M. Rikets Ständer i underd. anhålla om Nådigt förständigande till Convoy-Commissariatet, att, enär 1833 års hufvudbok redan bör vara under afslutning eller färdig, uti den för år 1834 de i omförmälde måtto af StatsTJtskottet framställde anmärkningar lill rättelse iakttaga.
Stals-Utskoltet har serskildt fästat uppmärksamhet å den förlust fonden fått vidkännas genom fallissementer af flere Handels-Bolag, till hvilka Commissariatet adresserat sig i vexelaffuirer.
Sålunda förekommer uti i83o års hufvudbok afskrifning af 541 St. 1 sk. 10 pence hos Tottie &
Compton i London, utgörande återstoden af Convoy-Commissaiiatets hos nämnde Handelsbolag egande, och, vid fallissementet är 4 Expeditions-Utskottets Förslag t ill und.
JV-o 297. 1819, till 795 P.
St. 4 sk. 2 pence uppgående fordran.
Uti Kådig Skrifvelse den i3 Mars samma år, bade E. K. M. lemnat Convoy-Commissariatet tillåtelse, att, i likhet med Handels-Bolagets öfrige creditorer, iugå accord; och från massan bade efter hand utbekommits 254 P- St. 2 sk. 4 P-> sä att förstnämnde summa 541 P* St. 1 sk. 10 p. uLgjorde återstående fordringsbeloppet, hvilket blifvit balanceradt i böckerne de senare åren med 5,307 R:dr 8 sk. 1 r. Svenskt Banco, dem Gonvoy-Commissariatet den 3i Jan.
1831 beslutat att uti hufvudboken för år i83o låta afskrifva; och då de långsamt incasserade afbetalningarne åren 1820, 1822, 1824 och slutligen 1829, nogsamt ådagalägga, att det af E. Ii.
M. tuedgifna accords afslutande ej kommit i stånd, utan att i stället afbetalningarne erhållits genom boets realisation för concursmassans räkuiug, har Stats-Utskottet ansett
Co nvoy »Cora missari a tet hafva bort om detta, ej förr än år 1829 utvecklade slull. resultat hos E. K. M. i underd. göra anmälan; hvartill kommer, att Convoy-Commiss. i denna afskrifningsfråga icke ställt sig lill efterrättelse E. Ii.
M:s Nådiga Förordning af d. ti Dee. i83o, huru med afskrifningsmål bör förhållas, och hvilken Förordning ej bort kunna vara okänd den 3i Jan. 1831.
En annan dylik fråga förekommer år i832 med en fordran hos Handels-Bolaget Sillem & Comp. i Hamburg på 1,595 mark Hamburger Banco.
Af den i denna affaire förefallna skriftvexling har endast kunnat inhemtas, att Convoy.Commiss, den 3o October i832 antagit, lika med Sillem &
Comp:s öfrige borgenärer, ett erbjudet accord af 4° procent, hvaraf Karnereraren funnit sig befogad, utan att något
ConvoyCommissariatets beslut härom blifvit åberopadt, att i hufvudboken'de öfrige 60 procent med 954 mark Hamb.
Banco eller 951 R:dr 44 sk< 8. r:st Banco afskrifva; och har Stats-Utskottet ansett denna åtgärd oförenlig så väl roed högstberörde Förordning af den n December i83o, sorn med Commissariatets skyldighet att söka och afvakta E. K. M:s Kådiga beslut i denna fråga; hvarförutan serskildt blifvit anmärkt, att de ofvannämnde 1,590 mark Hamb.
B:co blifvit insatte hos Sillem & Comp., dels innan’ samma Handelsbolag ännu för någon accept eller utbetalning egt fordran hos Convoy-Commiss., och dels nästan i samma stund som Bolaget var färdigt att göra concurs.
En tredje fråga angår Couvoy-Comiss. fordran hos Handels-Bolaget C. W. Rosner &
Comp. i Christiania, som uppkommit derigenom, att detta Bolag för Convoy-Commiss. räkning remitterat en Rösners egen vexel af dea 24 Februarii 1802 2 månaders dato på Sillem &
Comp. i Expeditions-Utskollets
Förslag till und Skrifvelse N.o 397.
5 Hamburg å 4<5oo Mark Hamb.
B:co, hvilken ock af sistnämnde Bolag blifvit antagen, men för dess mellankommande fallissement ej inlöst, utan bär äfven för denna vexel genom accord erhållits endast 4o procent, med r,5i5 Mark Hamb.
B-co, och gäller äfven om detta accords antagande den af Utskottet härofvan framställde anmärkning.
Den förlust, som uppkommit å dessa båda skuldfordringssummor bos Sillem & Corap. och Rosner & Comp., har synts egentligen härleda sig ifrån det förhållande, hvilket, så lång tid tillbaka Stats-Utskottet haft tillgång på Convoy-Commissariatets böcker och redogörelse, finnes hafva egt rum, att nemi.
Norrska Stats-Verkets bidrag till Commissariatet måuadtligen blifvit hit öfversändt från Norrska Finance-Departementct, icke uti vexlar på Hamburg eller London, som kunnat här begagnas, utan i Departementets anvisningar på Zahl-cassan i Christiania, för incasseting af hvilka anvisningar Convoy-Commissariatet ansett sig föranlåtet att hålla Commissionair i Christiania, som, efter gjord lyftning i Zahl-cassan, för beloppet köpt och remitterat vexlar till Convoy-Commissariatet, ibland hvilka varit så väl Rösners å 4>5oo Mark ilamb.
B:co, som en vexel, hvars öfverskott blifvit insatt hos Sillem & Comp.; och Stats-Utskottet har funnit en sådan omväg för uppbörden af Norrska Stals-Yerkets bidrag hafva kunnat undvikas, enär samma Stats-Verk synes hafva egt ovilkorlig skyldighet att till Convojr-Commissariatet leverera detta bidrag uti mynt, som här kunnat realiseras, eller ock, örn fråga derom uppstått, det icke bort vara omöjligt för Convoy-Commissariatet, att med Noirska Regeringen, här eller i Christiania, bereda en sådan öfverenskommelse, att
Commissariatet härstädes kunde få lyfta beloppet i Svenskt mynt eller goda vexlar, för hvilka Norrska Stats-Verket då ansvarade, i stället för att ej mindre föra en. månadllig omständlig correspondence om dessa incasseriugar och remitteringar, än äfven betala provision och courtage både i Norrige, Hamburg och bär, samt slutligen invecklas i concurser och lida förluster på dessa transactioner.
I följd af hvad sålunda af Stats-Utskottet blifvit utredt och anmärkt, samt då tiden icke medgifvit att häröfver inbekomma vederbörandes förklaringar, hvarförinnan något definitivt beslut i dessa delar af ConvoyCommissariatets förvaltning icke kunnat meddelas, hafva R.
St. ansett sig föranlåtne att hos E. K. M. i und. anhålla, det E. K. M. i Nåder täcktes vidtaga tjenliga åtgärder, hvarigenom, sedan vederbörande hörde blifvit, tillförlitligen må utredas och bestämmas, huruvida ifrågavarande anrnäikningar kunna föranleda till någon ersättnings- eller anjvars-påfefjd. 6 Expeditions-Utskottets Förslag till lind.
Skrifvelse N:0 2 Q~] Och hvad serskildt angår sättet att inbekomma Norrska Stals-Verkels bidrag, så få R.
St. i und. hemställa, del E. K.
M. täcktes meddela elt sådant förordnande om sättet alt leverera dessa medel till Svenska Statsverket, att dermed icke vidare må blifva förenade sådana kostnader och omgång, samt sådant äfventyr, som hittills egt rum.
I afseende på Con voy-Cassans förhållanden med Norrska Stats-Verket, förekomma vidare följande omständigheter.
Enligt E. K. M:s Nådiga Bref till Convoy-Commissariatet den 3o Junii i83a, hade E. K. M. redan den g April i8a5 uti Norrskt Stats*Råd förklarat, att i de fall då Norrska Örlogs-farlyg deltogo med Svenska i Sjö expeditioner till handelns skyddande, och kostnaderna för de Svenska skeppen af Convoy-Cassan bestriddes, samma Cassa äfven borde godtgöra kostnaden för de Norrska Örlogsfarlygen, i föihållande till hvad Norrige betalar för fredsverket med Barbaresk-Staterna.
Det oaktadt tillerkändes Norrska Stats-Verket, genom förstberörde Kongl. Bref, godtgörelse af Convoy-Commissariet med ej mindre än Specie 3i,o46: 87^ sk , reducerade till Svenskt Banco R:dr 68,816: ig. 4> för Norrska Stats-Verkets bekostande af deltagandet med Fregatterna Laaland och Fredriksvaern uti expeditionen år 1828; hvarvid likväl E. K. M. förklarade, dels att dermed alla anspråk från Norrska sidan för den förflutna tiden skulle anses till fullo godtgjorda, och dels att sådan godtgörelse framdeles, i lika beskaffade fall, endast skulle tillkomma Norrska Stats-Verket med af den kostnad, som för hvarje sådan expedition af Convoy-Cassan bestrides för de Svenska Örlogsfar tygen.
Den kostnad, som Convoy-Commissariatet har bestrid t för Svenska skeppens expedition år 1828, uppgår uti hufvud boken för år i83o till R:dr 186,174: 06.
7. hvarjemte, uti 1831 års bok, finnes påförd gratification till befäl och besättning på de Norrska fartygen . — 2,666: 24- — som, med tillägg af ofvanstående — 68,816: 19, 4- utgör en ersättning för Norriges deltagande i rustningen för denna expedition af ej mindre än .... — 71,482: 43- 4* eller nära ? emot kostnaden för Svenska Örlogs-fartygen.
När dervid be traktas, alt Norrska Stats-Verkets bidrag till Convoy-Cassan under de år, hvilkas räkenskaper Rikets Ständers Suts-Utskott 1111 varit i tillfälle att granska, eller från och med år 1827 lill och med år i832, uppgått i medeltal till 60,000 R:dr, hvaremot Sveriges bidragsbelopp i medeltal utgjort 297,000 R:dr, oGh alltså det förstnämnde, svarande till endast omkring | af det Expeclitions-Ulskottets Förslag till lind.
Skrifvelse N.o 297. 7 sistnämnde, har Utskottet ej kunnat undgå anmärka ofvannämnde, ur allt förhållande dermed stående, återbäring till Norrska Stats-Verket för dess deltagande i expeditionen år 1828, som för Convoy-Commissariats-fonden varit omkring 3G,ooo R;dr drygare, än den hort vara, enligt det genom åberopade Kongl. Beslutet at år 1828 en gång stadgade förhållande; och få R.
St, i anledning af denna år i832 gjorda, och af Stats-Utskottet anmärkta utbetalning, i underd. anhålla, att, i dylika frågor, hädanefter E. K.
M. täcktes icke medgifva Norrska Stats-Verket sådana fördelar på Sveriges bekostnad.
Lika anmärkningsvärd! har det förekommit Stats-Utskottet, att det årliga bidrag, som Norrska Stats-Verket iemnat Convoy-Cassan, och hvilket, enligt hvad ofvannämnde årens räkenskaper utvisa, utgått för år 1827 och halfva året 1828 till 25,000 Specie Norrskt mynt för år, men från den 1 Julii sistnämnde år till samma tid år i83o, efter 3o,ooo Sp., då blifvit, såsom det heter, efter Norrska Stor-Tingets beslut, nedsatt till endast 25,ooo Sp. för år, hvilket fortfarit till den 3o Junii 1833, och alt från denna tidpunkt, enligt hvad Utskottet försport, Norrska Stor-Tinget skall åter hafva, utan känd anledning, nedsatt detta bidrag lill endast 15,000 Sp. för år, hvarigenom, sedan läste-afgiften under senare åren varit eftergifven lika för den Norrska som för den Svenska Handelsflottan, Norrska Stats-Verkets bidråg till Convoy-Commissariatet icke skulle göra mera, än omkring j emot bidraget från Svenska handeln, •—• ett förhållande, som synts Utskottet vara högst orättvist, vid jemförelse med det, som finnes emellan Norrska och Svenska sjöfarten och skeppslästetalet, hvilket kan med all säkerhet antagas vara, alt det för Medelhafsfarten begagnade Norrska skeppslästetalet utgör fullt emot det för samma fart begagnade Svenska skeppslästetalet; och det har synts Utskottet, som Norrska Stor-Tinget desto mindre haft anledning till ofvannämnde nedsättning af Norriges deltagande uti Gonvoy-Cassans kostnader, för så väl Norrska som Svenska handelns skyddande, som från Convoy-Cassan, jemte kostnaderna till fredsverkets underhållande med Barbaresk-Staterna och Consulernes aflönande å dessa ställen, samt bidraget till underhållet af Beskickningen hos Ottomanniska Porten, utgå aflöningar och arfvoden till Consulerne i flera utländska aflägsna handelsplatser, till ett belopp årligen af 3y,5go R:dr Hamb.
B:co, hvilka, å i3a sk., göra omkring R:dr Sv. B:co io3,375: när härtill lägges fredssumman till Marocco, 20,000 Piaster, circa 55,000: extra utgifter å Barbaresk-platserna, som kunna antagas lill . . 3,600:
Transport i6i,gj5: 8 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse N.o 297.
Transport 161,975: ett årligt anslag till Svenska kyrkan i London 100 P. St. . . i,25o: anbefalld årlig afsättning till kostnader för sjö-expeditioner . . 45,000: quarantaines-omkostnader vid Känsö, circa 3,000: hittills varande aflöning till Convoy-Commissariatets Ledamöter och Tjenstemän!, jemte skrif-materialier, hushyror och ved, postporto, pensioner och vexel-courtage, in. m. . . * . . . . 9,370: så uppgår hela årliga behofssumman till . . . „ . .
R:dr 220,000, sorn dock för närvarande är 33,000 R:dr mindre, i anseende till fem ännu ej tillsatte, senast tillkomne Consuls-beställningar, och kan vidare minskas nied omkostnaders indragning för Commissariatets aflöning och extra utgifter; men deremot är bär ej upptaget, till bestridande af serskilda tillfälliga kostnader vid llandels-tractaters afslutande, som flera gånger uppgått till betydligt belopp och torde böra beräknas till minst 5 å 6,000 R:dr årligen.
Årsbehofvet lärer alltså kunna beräknas i medeltal till R:dr Brco 200,000 ä minst 180,000.
Om Norrige härtill bidroge i förhållande af sitt skeppslästetal, som synes billigt, så skulle, efter nuvarande proportion i nämnde lästetal, utgörande för Norrige ~, Norrska Stats-Verkets bidrag göra för år 77,000, eller minst 70,000 R:dr, och Svenska handelns och sjöfartens bidrag 123,000, eller minst no.ooo R:dr Banco.
Hvadan det vill synas klart, att allt hvad Norrige bidrager med mindre än 3o,ooo Norrska Species, utgörande hvad Norrska Stats-Verket förut högst erlagt och motsvarande omkring 65,000 R:dr, skulle blifva alltför litet, helst Norrska sjöfarten under senare åren synes hafva varit i ständigt tilltagande, hvilket icke inträffat med den Svenska.
Under de sista 6 å 7 åren har det Svenska bidraget i convoy-och läst-afgifter uppgått årligen i medeltal lill 270 a 290,000 R:dr och det Norrska till 60,000 R:dr; men sedan lästafgifterne upphört, kan summan ej för någotdera antagas så högt.
Skulle åter Norrska Stats-Verket få undandraga sig att utgöra dess andel i rättvist förhållande, och endast lemna i5,ooo D:r Sp, årligen, som Norrska StorTin^et lärer erbjudit, så motsvarades derigenom ej mer än omkring halfva
Le loppet af hvad som borde utgöras.
St., med framställning af dessa förhållanden, skolat hos E. K. M. i und. anhålla, att å desamma det Nådiga afseende måtte fästas, att med Norrska Staten varder tillvägabringad en sådan reglering om dess andel uti de samfällda kostnaderna för Svenska och Norrska handelns skyddande, som med rättvisa och billighet öfverensstämmer.
Hvad Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse TU.-o 29;.
9 Hvad serskildt beträffar
Svenska handelns afgifter till Convoy-Cassan, så vore det visserligen af vigt för handeln, om en nedsättning uti dem i allmänhet kunde ega rum; men så länge det ej torde få antagas, att de nuvarande förhållandena med Barbaresk-Staterna äfven allt framgent blifva säkert beståndande, eller att de nu hvilande fredsköps-anspråken från Algier, Tunis och Tripolis ej åter väckas, lärer det icke heller vara rådligt, att med någon större nedsättning af nämnde afgifter nu genast reducera års-inkomsten för Convoy Cassan derhän, att den endast motsvarar de närvarande, här ofvan uppgifne behofven.
Deremot och då, efter hvad ofvan berördt är, utgifterna från denna Gassa mera hänföra sig till sådana föremål, som angå handeln och sjöfarten i allmänhet, än till förhållandena med Barbaresk-Staterna enskildt, hafva B.
St. trott, att den hittills begagnade titeln af Convoy-medel vore mindre lämplig, och som deras hufvudsaklig» föremål är handelns och sjöfartens skyddande och befrämjande, hafva R.
St. ansett afgifterna härföre lämpligast kunna utgå under titel: Afgift till Handels- och Sjöfarts-fonden.
Med anledning häraf och lill lättnad för Svenska handeln, samt i synnerhet till uppmuntran för export af Svenska producter, få R.
St. hos É. K. M. i und. anhålla, att Convoy-afgiften för alla utgående artiklar, så snart E. K.
M:s kungörande af Dess Nådiga bifall härtill hinner allmängöras, må helt och hållet upphöra.
Äfvensom att, i stället för den hittills erlagde Convoy-afgift å inkommande varor, som utgått olika för olika varor, eller med dels 5, dels 10 och dels i5 procent å tullen, denna afgift hädanefter, under ofvannämnde benämning, måtte, till enhets och enkelhets vinnande, blifva beräknad med 10 procent å alla import-artiklar.
Enär härigenom, efter den Tull-tariff, som R.
St. upprättat, en årlig hrutto-intrad bör kunna påräknas af minst