Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Banko, hvilka, enligt Kammar-rättens utslag den 1 Juli 1841, borde af Arell gäldas; samt Kammar-Rätten, på dess Advokatfiskals-embetes framställning, för utbekommande af berörda medel, anmodat Öfverståthållare-embetet att låta bos FältKamereraren Arell anställa utmätning och, i händelse tillgång saknades, för dessa Kronans fordringar meddela införsel uti hälften af Arells på Arméens Pensions-kassas stat innehafvande revisorslön; så, och efter det Arell sedermera i Juli månad 1861 aflidit, har — enligt hvad E. K. Majit uti nådig Proposition af den 24 Oktober sistlidet år behagat meddela — hans efterlemnade enka, Albertina Heimberger, uti en till E. K.
Majit ingifven skrift, med åberopande af sin nödställda belägenhet och då hon vid framskriden ålder egde tre sjukliga döttrar alt försörja, underdänigst anhållit, att E. K. Majit, med behjertande häraf, måtte i nåder meddela befrielse från allt betalningsansvar för ofvanberörda observalionsarfvode och anmärkningsmedel, så att det efter - Expeditions- Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 5i.
11 lemnade obetydliga lösöreboet kunde komma sökanden och hennes barn till godo; varande uti en sedermera ingifven skrift af sökanden i underdånighet företedt intyg af sysslomannen i den efter Arell uppkomna konkurs, alt numera ingen annan borgenär i boet lunnes, än Kongl. Majit och Kronan för ofvan omförmälda fordran, hvilken nu utgjorde dels observationsprocent 1,002 Ridr 45 öre och dels anmärkningsmede! 2,358 Ridr 51 öre, eller tillsammans 3,360 R:dr 96 öre, hvaremot tillgångarne i boet endast komme att uppgå till något öfver 300 R:dr.
Majit, med anledning häraf och i betraktande af härvid förekomna bevekande omständigheter, i nåder föreslagit Rikets Ständer att befria sökanden från gäldande af ifrågavarande observalionsarlvode och anmärkningsmedel.
Rikets Ständer hafva, efter tagen kännedom af de hit börande handlingar, tagit detta ärende i öfvervägande, samt dervid, med afseende å de i den nådiga Propositionen anförda förhållanden och ömmande omständigheter, funnit skäligt bifalla hvad E. K.
Majit i berörda hänseende nådigst föreslagit.
Hvilket Rikets Ständer härmed få i underdånighet anmäla; framhärdande etc. Stockholm den 14 Mars 1863.
Hio 51.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 7 Mars 1863.
Presle-Slåndel den 11 — — Borgare-Ståndet den 11 — — Bonde-Ståndet den 14 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående eftergift till förmån för enkan Martha Nilsdotter Tulpan af Kronans rutt till qvarlåtenslcapen efter hennes syster, enkan Anna Nilsdotter i Makrismåla.
(Stals-Ulskotlets Utlåtande N:o 50.) S. A. K. Enligt hvad E. K.
Majit uti nådig Proposition af den 5 December sistlidet år behagat gifva Rikets Ständer tillkänna, har enkan Märtha Nilsdotter Tulpan i Carlshamn hos E. K.
Majit i underdånighet anhållit, det E. K.
Majit täcktes hos Rikets Ständer göra nådig framställning derom, att sökanden, som numera uppnått en ålder af 82 år, måtte, under sin återstående lifstid, få tillgodonjuta qvarlåtenskapen efter sin aflidna 12 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 5i. syster Anna Nilsdotter, ehuru sökanden försutit sin rätt att taga arf efter systern, och qvarlåtenskapen således, enligt lag, borde tillfalla Konungen; till stöd för hvilken ansökning Märtha Nilsdotter anfört: alt redan i hennes spädaste barndom, eller för omkring 80 år sedan, hennes syster Anna, som varit 18 år äldre, flyttat från föräldrahemmet i Carlshamn och först tagit tjenst i Carlskrona samt sedermera, eller ingånget giftermål med soldalen Gumme Parl, varit bosatt i nybygget under kapitens-bostället Makrismåla i Elmsboda församling af Kronobergs län intill år 1840, då hon den 27 Oktober afled utan att efterlemna några kända arfvingar, hvadan vården af hennes qvarlåtenskap uppdragils åt Petter Svensson i Binnarebo, hvilken under loppet af år 1841 låtit i allmänna tidningar kungöra arfvet för de honom okända arfvingarne; att emellertid skilnaden i ålder mellan systrarna samt
Annas tidiga utflyttning från hemmet vållat, att Märtha saknat nästan all kännedom om systerns öden och tillvaro, samt, då hon aldrig läst några tidningar, icke eller erhållit kännedom om berörda Kungörelse eller om systerns död, förrän hon för några år sedan uti Carlshamn sammanträffat med Petter Svensson, som då tillika upplyst, att qvarlåtenskapen, jemte upplupna räntor, den 24 Juni 1860 utgjort 182 R:dr R:ml; varande vid ansökningen fogadt ett af vederbörande själasörjare ulfärdadt intyg derom, att sökandens föräldrar i deras äktenskap haft, utom ofvannämnda döttrar Anna och Märtha, 4 barn, af hvilka tre allidit och den fjerde, eller sonen Sven, som löddes 1777 och efter uppgift blifvit sjöman, icke sedan flera år gifvit sin vistelseort tillkänna.
Häröfver hörde, hade vederbörande embelsmyndigheter, med vitsordande af sökandens torftiga omständigheter, å berörda ansökning tillstyrkt bifall; och har, på grund af hvad sålunda blifvit upplyst och då de orsaker, som vållat att Märtha Nilsdotter försutit sin arfsrätt efter systern Anna Nilsdoller, hade sin grund i omständigheter, hvilka, i anseende till Märtha Nilsdotters samhällsställning, måste anses ursäktliga, E. K. Maj:t, i betraktande jemväl af sökandens höga ålder och medellösa belägenhet samt det ringa belopp, hvartill ofvannämnde qvarlåtenskap uppginge, i nåder föreslagit, att samma qvarlåtenskap måtte, till förmån för Märtha Nilsdotter, efterskänkas.
Rikets Ständer hafva tagit denna nådiga framställning i öfvervägande och, på de af E. K.
Majit anförda skäl, funnit godt till densamma lemna bifall; hvilket Rikets Ständer härmed få i underdånighet tillkännagifva; framhärdande etc.
Stockholm den 14 Mars 1863. Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 52. 13 H:0 52.
Preste-Ståndet den 11 — — Borgare-Ståndet den li — — Bonde-Ståndet den 14 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående utbyte af jord emellan Kronan och Malmö stad.
(Stats-Utskoltets Utlåtande N:o 51.) S. A. K.
Uti underdånigt memorial af den 6 November 1860 har, enligt hvad en af E. K. Maj:l den 24 Oktober sistlidet år till Rikets Ständer aflåten nådig Proposition innehåller, E. K.
Majtls Befallningshafvande i Malmöhus län till E. K.
Maj:t insändt och med sitt förord beledsagat en af Malmö stads äldste i underdånighet gjord ansökning, alt, för användande lill en för staden behöflig parkanläggning med tillhörande trädgårdar och promenader, få tillbyta sig Kronan tillhörig jord emot vederlag af stadens jord och på i öfrigt föreslagna vilkor.
I anledning af denna ansökning, hvaröfver E. K. Maj:t genom nådig remiss anbefallt
Dess och Rikets Krigs- och Kammar-kollegier att med underdånigt utlåtande inkomma, hade Krigs-kollegiuin frän Place-Majoren i Malmö, Kommendants-embetet derstädes samt Chels-einbetet vid Jngeniör-korpsen infordrat yttranden, hvaruti sistnämnda två embeten, jemte åtskilliga anmärkningar emot de i ansökningen uppgifna vilkor, framställt ett nytt förslag till jordbyle, hvarföre Krigs-kollegium, som, i det skick, ärendet sålunda, förekommit, funnit sig icke kunna tillstyrka ansökningen, anmodat E. K. Maj:ts Befallningshafvande att inhemta sökandenas utlåtande öfver ofvanberörda tre yttranden.
Till följd häraf hade E. K. Maj:ts Befallningshafvande, uti skrifvelse den 31 Oktober 1861, till bemälda Kollegium insändt dels åtskilliga Magistratens protokoller, hvaraf inhemtades, att staden ingått på det nya förslaget till egobyte samt att stadens innevånare, för deras del, antagit ett uti protokollet infördt förslag till kontrakt om ifrågavarande byte emellan Kronan och staden, dels ock inslrument öfver verkställd värdering så väl af den jord som skulle ingå i bytet, som af tvänne derå befintliga Kronan tillhöriga byggnader.
Sedan härefter ej mindre Chefs-embetet vid Ingeniör-korpsen blifvit ytterligare bordt, än äfven Krigs-kollegii Advokatfiskals-embete med yttrande inkommit, hade Krigsoch Kainmarrkollegierna den 10 Februari sistlidet år, med öfverlemnande af samtliga 14 Expeditions-Utskottcts Förslag lill underd.
Skrifvelse, N.-o 52. handlingarne i målet, afgifvit det af E. K.
Maj:t infordrade utlåtande, hvarvid Kollegierna förklarat de föreslagna bytesvilkoren vara för Kronan så fördelaktiga, att Kollegierna icke tvekade i underdånighet tillstyrka nådigt bifall till bytet; och bade, under förutsättning att samma byte komme att i nåder beviljas, Kollegierna granskat det af stadens innevånare för deras del godkända, härofvan om förmälda förslag till kontrakt, samt, efter dervid gjorda anmärkningar, föreslagit följande konlraktsbeslämmelser nemligen : l:o. "Kongl. Majit och Kronan upplåter åt staden Malmö lill full ego för all framtid och för att användas till allmän parkanläggning samt fruktträdgård och blomster odling, på sätt staden kan finna för godt närmare bestämma, dock utan rättighet att frän detta bestämda ändamål afvika, hela den Kongl. Majit och Kronan tillhöriga, vester om staden belägna jord, som omslutes af Sloltsplatsgatan, nya begrafningsplatsen, den närmast staden befintliga yttre f. d. fästningsgrafven och den i förlängning af Vestergatan till Slottet ledande stensatta väg, hvilken jord, som utgöres af den s. k.
Slottsplatsen och Kommendants-trädgården med omgifvande åker och ängsmark, är utmärkt pä en af tillförordnade förste Landtmätaren Georg Gustafsson år 1860 upprättad karta med N:ris 1, 2, 3, 5, 6, 7 och 8 samt innehåller, jemte ofvannämnda väg, 14 tunnland 19 kappland; varande uti denna öfverlåtelse inbegripne å jorden nu befintliga träd och planteringar, men icke de derstädes uppförda, Kronan tillhöriga 2:ne byggnader. 2:o.
Häremot öfverlåter staden åt Kongl. Majit och Kronan under full eganderält: a) af stadens s. k. vestra betesmark, 52 tunnland 26,6 kappland, deraf äro utmärkte 43 tunnland 15 kappland å ofvannämnda karta under N:ris 1 och 2, samt 9 tunnland 11,6 kappland å en särskild karleritning under N:o 2; b) den del af s. k.
Skjutsstail-lyckan om 5 tunnland 7,4 kappland, som å tillförordnade förste Landtmätaren Gustafssons förut omförmälda karta är utmärkt med Nilis 1, 2, 3 och 4 samt omgifves i norr af den från Sege å framledda kanalen med en bank af 6 alnars bredd, hvilken på kartan äfven är utsatt och icke i denna öfverlå telse inbegripes; i öster af den väg, som kommer att anläggas från östra Förstadsgatan och sträcker sig öfver tomten N:o 8; och i vester af den staden tillhöriga s. k.
Majit och Kronan åligger alt sina i lista punkten omnämnda två byggnader borttaga och platserna afrödja. 4:o.
Staden åligger alt försätta den afträdda delen af Skjutsstall-lyckan, 5 tunnland 7,4 kappland, i det skick, att den vid skeende besigtning, som af Kongl. Krigskollegium förordnas och hvarvid stadens ombud äfven eger tillstädesvara, befinnes till fot-exercis begagnelig. 5:o.
Jordarne afträdas å ömse sidor den 1 Januari 1864, då hvad.i 3:dje och 4:de punkterna är föreskrifvet bör vara vederbörligen verksläldl. 6:o.
I öfrigt är stadgadt och öfverenskommet: a) alt den i lista punkten omnämnda väg i förlängning af Vestergatan skall till allmänt begagnande af Kronan och staden, till hälften hvardera, försvarligen stensatt underhållas; b) Den å vestra betesmarken, 52 tunnland 26,6 kappland, nu befintliga markväg från öster till vester samt derifrån erforderliga vägar till både stadens i norr derutmed belägna strandmark och enskildes i söder angränsande jordar, hvilka alla vägar äro å Expedilions-Utskottcts Förslag till underd.
15 förutnämnda karla och karteritning utmärkta, lemnäs till obehindradt allmänt begagnande, dock utan något deltagande i deras underhåll å Kronans sida; c) Ofver den i 2:o b) omnämnda kanalbank af 6 alnars bredd har staden full egande- och disposilionsrält, för begagnande hvaraf den nu skedda öfverlåtelsen af Skjutsstall-lyckan i öfrigt följaktligen icke ulgör hinder; d) Tvättning, badning och kreaturs vattnande eller annat, hvaraf orenlighet åstadkommes, må icke i kanalen ega rum“.
Då, enligt hvad härvid blifvit utredt, ifrågavarande egobyte mellan Kronan och Malmö stad funnits vara för Kronan i allo fördela k tigt, men för dess verkställighet jemväl erfordrades Rikets Ständers samtycke, på sätt 77 § Regeringsformen i sådant fall stadgar, har E. K.
Maj: t nu i nåder föreslagit Rikets Ständer att för deras del medgifva egoutbytet under ofvan upptagna vilkor.
Efter tagen kännedom af de till denna fråga börande kartor och handlingar, hafva Rikets Ständer, med afseende å de i den nådiga Propositionen anförda förhållanden och på de vilkor, som deruti blifvit föreslagna, funnit skäligt till E. K. Maj:ls härutinnan gjorda framställning lemna bifall.
Hvilket, till besvarande af den nådiga Propositionen, Rikets Ständer få hos E. K. Maj:t i underdånighet anmäla; framhärdande Rikets Ständer etc.
Prestc-Slåndet den 11 — — Borgare-Ständet den 11 — — Bonde-Slåndet den 14 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående upplåtande under ständig besittningsrätt af en jordrymd vid Kungsohrs Norra kungsladugård. (Stals-Utskoltets Utlåtande N:o 52.) S. A. K. Till E. K. Maj:t har, enligt hvad en till Rikets Ständer den 31 October sistlidet år aflåten nådig Proposition innehåller, E. K. Maj-.ts Befallningshafvande i Westman - 16 Expeditions- Ulskottels Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 53. lands län, jemte underdånigt memorial af den 17 Oktober 1860, öfverlemnat en af Possessionaten J. M.
Stenbäck i underdånighet gjord ansökning, att en å bifogad karta beskrifven, å egorna till Kungsöhrs norra Kungsladugård, i Kungs Barkarö socken och Åkerbo härad af nämnda län, på södra sluttningen af den s. k.
Örsåsen belägen och i sitt närvarande skick oländig och vanprydande plats om 4 tunnland och 4 kappland, måtte, till bebyggande och plantering, åt sökanden under ständig besittningsrätt upplåtas, emot den afgäld i dagsverken (ill kungsladugården, som derför kunde i behörig ordning bestämmas, lill hvilken begäran sökanden erhållit arrendatorn af kungsladugården C. A. Langs begifvande, enär ifrågavarande jordrymd vore af så föga värde, att det alltid blefve en vinst för egendomen alt, i stället iör besittningsrätten dertill, erhålla ett skäligt antal dagsverken för densamma.
Majrts och Rikets Kammar-kollegium, uti häröfver afgifvet utlåtande af den 5 Februari 1861, förklarat sig anse den sökta upplåtelsen jemte platsens bebyggande och plantering komma att medföra både fördel och prydnad för kungsladugården och derföre hemställt, att nådig Proposition i ämnet mätte till Rikets Ständer aflåtas, samt E. K. Majrts Befallningshafvande, som i ofvannämnda memorial icke för egen del yttrat sig öfver den gjorda ansökningen, till följd af härom erhållet förständigande, den 15 nästpåföljde Juni, efter infordrande af upplysningar i ämnet från vederbörande kronofogde och häradsskrifvare, öfver berörda ansökning afgifvit underdånigt utlåtande, deruti, på anförda skäl, E. K.
Majrts Befallningshafvande funnit sig böra i underdånighet tillstyrka nådigt bifall till samma ansökning, med det vilkor, att den ifrågavarande jordlägenheten, i likhet med hvad Kongl. Majrt i nådigt Bref den 6
Maj 1811, beträffande de å kungsladugården nu befintliga torplägenheter, täckts i nåder föreskrifva, borde efter då tillämpade grunder undergå behörig skattläggning till bestämmande af den årliga dagsverksskyldighet lill kungsladugården, hvartill sökanden, för erhållande af enahanda besittningsrätt som innehafvarne af nämnda lägenheter, lämpligen kunde komma att förbindas; Så har E. K.
Maj:t på grund af hvad sålunda blifvit i denna fråga upplyst och anfördt, i nåder föreslagit Rikets Ständer, att ifrågavarande jordrymd, utgörande 4 tunnland 4 kappland, å egorna till Kungsöhrs norra kungsladugård, måtte för det uppgifna ändamålet åt sökanden och hans rätts innehafvare under ständig besittningsrätt upplåtas, emot skyldighet för berörda lagenhets innehafvare att derför till kungsgården utgöra vissa årliga dagsverken, hvilkas belopp borde bestämmas på enahanda sätt, som för åtskilliga under dylik besittningsrätt varande torplägenheter å kungsladugården blifvit genom Kongl. Brefvet den 6
Maj 1811 föreskrilvet.
Rikets Ständer, som tagit detta ärende i öfvervägande, hafva, med afseende å de i den nådiga Propositionen anförda förhållanden, funnit skäligt alt till ifrågavarande nådiga framställning lemna bifall; hvilket Rikets Ständer få härmedelst i underdånighet anmäla; framhärdande etc.
E.vp cili tiona- Flsk o tiris- Förslag till Undmi.
Skrifvelse, i\:o 54. 17 \:o 54.
Uppläst oell godkändt hos Ridd. och Adeln den 7 Mars 1863.
Presle-Slåndet den 11 — — Borgare-Ståndet den 11 — — Bonde-Ståndet den 14 — — Rikets Sländers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Majds Nådiga Proposition, angående försäljning till skatte af den under Elfsborgs kungsladugård lydande lågenheten Klintens Bana.
(Stats-Utskottets Utlåtande N:o 53.) S. A. K.
Enligt livad E. K. Majit uti nådig Proposition till Rikets Ständer af den 14 November sistlidet år behagat meddela, har Handlanden Charles Åmansson — hvilken, enligt Kammar-kollegii arrendekontrakt af den 31 Augusti 1836 och transport-resolution af den 5 Augusti 1858, under arrende intill midfaslan år 1867 innehar den Elfsborgs kungsladugård tillhörande lägenheten Klintens Bana i Orgryte socken och Sälvedals härad af Götheborgs och Bohus län mot en årlig afgäld af 9lJ tnansdagsverken, — hos E. K.
Majit i underdånighet anhållit all få samma lägenhet till skatte köpa; och har sökanden, till stöd för denna underdåniga ansökning, åberopat de stora kostnader, han dels för bedrifvande af repslageri-handtering, å lägenheten redan nedlagt, uppgående för byggnader och inventarier lill ett sammanlagdt värde af 34,823 R:dr 20 öre, dels ock för rörelsens utvidgande vore betänkt att göra, derest honom medgåfves att förvärfva eganderält lill lägenheten: hvarjemte sökanden hemställt, all del ifrågaställa skatteköpet måtte få ske efter enahanda grunder, som, genom nådiga Brefvet den 14 November 1854, stadgats för åtskilliga andra lill skatte försålda lägenheter under El Isborgs kungsladugård, då skalteköpeskillingen för Klintens Bana skulle blifva 10 års arrende-afgifl eller 915 dagsverken, motsvarande i penningar, efter den i åberopade nådiga Bref stadgade förvandlingsgrund af 30 skillingar
Banko för dagsverket, 571 Riksdaler 42 skillingar nämnda mynt, eller 857 Ridr 81 öre Riksmynt, jemte öfriga vid skatteköp vanliga a (gifter, samt årliga räntan, en emot nuvarande arrendet svarande afgäld, hvilken skulle, i likhet med hvad nu eger rum, till indelningshafvaren erläggas i penningar efter hvarje års markegångspris å dagsverken.
Bi/i. lill II.
Prat. 1862 1865. 10 Sami 1 AJd. 5 Höft. 3 18 Exp editions-LHsko
Itc Is Färsing till under d.
Skrijvelsc, N:o 54.
Sedan i anledning häraf E. K. Majits och Rikets Kammar-kollegium, efter vederbörandes hörande, i särskilda underdåniga utlåtanden af den 12 Mars 1860 och den 18 Februari 1861 sig yttra t och, uppå anförda skäl i underdånighet tillstyrkt, det E. K. Maj:t måtte i nåder föreslå Rikets Ständer, att lägenheten Klintens
Rånå må till Handlanden Åmansson under skattemannarätt upplåtas på de af honom erbjudna vilkor; har E. K.
Majit, — enär den årliga afgäld, som hittills utgått af ifrågavarande lägenhet, i händelse den på de föreslagna vilkoren varder lill skatte försåld, ej kommer att minskas eller upphöra, och hinder för försäljningen icke möter af den omständighet, att Kongl. Majit genom nådigt Rref den 24 Februari 1837 anslagit afkomslen deraf till Landshöfdingens aflöning, och då jordens omfång och läge samt det ändamål, hvartill den numera begagnas, är af sådan beskaffenhet, att eganderältens bibehållande för något Kronans behof icke synes vara erforderligt, samt härtill kommer, att sökanden, — hvilken nu hetalar högre arrende för hvarje tunnland af denna jord, än som erlägges för någon annan af de lill kungsgården hörande lägenheterna och för hvilken det, i anseende till de betydliga kostnader, som blifvit nedlagda för lägenhetens anordnande till industrielt ändamål, är af synnerlig vigt att medelst skatteköp komma i tryggad besittning af densamma, — erbjudit sig att vid sådant skatteköp betala en efter omförmälda, jemförelsevis höga, arrende beräknad köpeskilling och ränta, — i nåder föreslagit Rikets Ständer att, på sätt sökanden begärt och Kammar-kollegium tillstyrkt, den under Elfsborgs kungsladugård lydande lägenheten Nio 356 Klintens
Rånå, utgörande, enligt andre Landtmätaren A. Wetterströms af Härads-rälten den 4 December 1851 fastställda karta, 4 tunnland 8,5 kappland, måtte åt sökanden under skattemannarätt upplåtas för en köpeskilling motsvarande 10 års arrende-afgifl, eller, efter den i Kongl. Rrefvet den 14 November 1854 stadgade förvandlingsgrund af 30 skillingar Banko för dagsverket, Åttahundrafemliosju (857) Riksdaler 81 öre Riksmynt, jemte öfriga vid skatteköp vanliga afgifter och mot skyldighet alt i årlig ränta framgent utgöra 91j mansdagsverken med penningar efter årligt medel-markegångspris.
Ständer hafva tagit detta ärende i öfvervägande och dervid funnit skäligt bifalla hvad E. K.
Majit sålunda behagat i nåder föreslå; med underdånig anmälan hvarom Rikets Ständer framhärda etc.
xp editions- lits k o Hets Förslag till underd.
19 i'ib tint* i‘ -rnUn.Jih I, i, ; 1,1,, • IIdiKÄ J'>!
SWii >K» . 4 li) bil No 55.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 7 Mars 1865.
Preste-Slåndet den ti — — Borgare-Ståndet den 11 — — [!:'>{!
VUr ?» ...J r.iilvi ('Mill! -J -1 ••Atil ii Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående eftergift af Kronans rått till dana-arf efter Andrietta Lundborg. (Stats-Utskottets Utlåtande N:o 54.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har blifvit anfördt, hurusom vid sistförflutna riksdag, Rikets Ständer väl, uppå derom gjord framställning, medgifvit, att af Kronans tomter uti staden Marstrand nödig grund för utvidgning och ombyggnad af läroverkshuset derstädes finge kostnadsfritt upplåtas, men att, sedan E. K. Majtts bifall härtill icke lemnats, samt staden och läroverket sålunda gått miste om de förmåner, som derigenom kunnat beredas byggnadsföretaget genom erhållande af fri tomtplats och bidrag lill kostnadernas bestridande genom det gamla lärohusets försäljning, härtill icke funnes andra medel, än hvad som utaf stadens ringa tillgångar icke vore ovilkorligen behöfligt för andra ändamål, förutom de bidrag, som af enskilda personer kunde påräknas, helst stiftets bvggnadskassa, som, enligt Skolstadgan, borde lill skolbyggnader åtminstone, bidraga, numera vore alldeles uttömd samt kyrko- och skolkassan, hvilken hittills nödtorftigt underhållit byggnaden, hade skuld utöfver tillgångarna; af hvilken anledning, och med förmälan att den 28 December 1850 uti Marstrand aflidit ogilla Andrietta Lundborg, efter att hafva tillbragt hela sin lefnad i nämnda stad, äfvensom att, då, oaktadt derom utfärdade kungörelser, någon arfvinge till henne sig icke anmält, hennes qvarlåtenskap, 578 R:dr 41 sk.
R:ko eller 868 R:dr 28 öre R:mt hvilken innehafves af hennes förre förmyndare Rådmannen A. J. Boustedt, komme att såsom dana-arf tillfalla Kongl. Maj:t och Kronan, nu föreslagits, att, för möjliggörande af ofvanberörda byggnadsföretag, Rikets Ständer mätte afstå Kongl. Maj:(s och Kronans räll till detta dana-arf, 868 R:dr 28 öre R.mt med derå upplupna räntor, till lägre elementarläroverket i Marstrand, för ifrågaslällde ombyggnad och utvidgning af dess läroverkshus.
Af de uti delta ärende företedda handlingar hafva Rikets Ständer inhemtat, att, enligt den 7 Februari 1851 förrättad bouppteckning å Andrietta Lundborgs qvarlåtenskap, behållningen i boet utgjort 578 R:dr 41 sk.
B:ko; att den .21 Juli, den 22 20 Expedit iöns-lits k o Hets Förslag lill underd.
Skrifvelse, iV;o 56.