Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
S 3,157 o 9 40 Summa för Lazaretts-afdelningen 1,299 48,753 15,638 24 0 1,946 8 9 11,684 40 4 I Kurhus-afdelningen 1851 56 3,182 57 4,039 29 1 72 0 0 208 43 3 35 1 736 38 r 13 T 1852 84 5,979 71 4,355 22 3 51 5 10 247 2 10 2 4 5 2 1,387 1 7 16 24 1853 93 6,226 67 3,835 34 1 41 11 8 467 J 8 5 1 1 1,470 4 3 5 15 39 1854 107 7,296 68 5,000 22 10 46 35 1 464 21 1 4 16 4 1,727 4 5 8 16 7 1855 54 4,057 75 4,324 * 80 3 T 265 40 Ö 4 44 4 1,037 24 3 19 10 Summa för Kurhus-afdelningen Summa för båda afdelningarne 394126,7401 1,693175,493 j 121,5551121 |37,193l 37 j 11,65311Q| II j 3,599] 251 lo I I 6,3601 118,0451 0 1 10 <o CO Matko! 37 Fattigvården är öfver hela
Länet organiserad i enlighet med gällande författning, och särskilda fattigvårds-reglementen finnas af församlingarne antagna, hvilka till största delen blifvit underställde Eder Kongl, Maj:ts Befallningshafvandes pröfning och med en och annan rättelse godkände.
Uti flera församlingar på landet är rote-indelning i afseende på fattigvården antagen.
Visserligen har fattigvårds-anstalternas behöriga skick bidragit att förminska antalet af omkringstrykande och bettlande personer, men den olägenhet, som sådane personer förorsaka, fortfar dock ännu, om än i något förminskad mån.
Vandrande gesäller, utlärlingar och fabriks-arbetare, i synnerhet i vissa mindre lönande yrken, som för ålder, sjuklighet, mindre duglighet, eller oordentlig lefnad, icke kunna få eller icke vilja antaga kondition; lösgifne och till hemorten förpassade krono-arbetskariar och krono-arbetssoldater, som vid framkomsten icke erhålla laga näringsfång, men, för att söka sådant på andra orter, eller för att såsom frivillige återvända till krono-arbetskorpsen och dess soldatklass, få tillfälle till vidare vandring; minderåriga personer, som vanvårdas af föräldrar; fattighjon, som af okynne öfvergifva det fattigvårdssamhälle, hvartill de höra och der de njuta tarfligt understöd, men söka vinna något med tiggeri i andra mer och mindre aflägsna orter; personer, som missbruka de dem för lumpsamling eller smideshandel meddelade pass, utgöra tillsammans den största hopen af olofligen omkringstrykande personer, som mer och mindre betunga allmänheten med tiggeri; och skulle man kunna förhindra nämnde klassers olofliga omkringstrykande, blefve den olägenhet, som omkringstrykande personers tiggeri nu medför, till det mesta afhulpen.
Men de stora svårigheter, som härvid möta, kan man inse, om man fäster uppmärksamheten vid de särskilda orsakerne, som vålla förenämnde klassers omkringstrykande.
Gästgifveri och skjutsanstalter.
Med få undantag är vid alla gästgifverierna i detta Län skjutsen ställd på entreprenad.
Svårigheten för entreprenaders tillvägabringande har dock under ifrågavarande qvinqvennium något tilltagit, dels genom stegrade pnser på hästkreatur och foder, dels förhöjda kostnader för tjenstehjons underhållande och aflönande.
För att befordra gästgifveriskjutsens öfvertagande af entreprenör och jemna den olikhet i skjutningsbesväret, som uppkommer derigenom, att skjutsafgiften, eller det tillskott de skjutsskyldige betala till entreprenör, vid några gästgifverier varit betydligt större än vid andra inom samma fögderi, har Eder Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, uppå förekommen anledning, resolverat att alla skjutslagen uti ett af fögderierne borde i afseende på skjutsafgiftens utgörande sammanslås till ett enda skjutslag, med skyldighet för alla skjutsskyldige hemman att lika deltaga uti summan af skjutsafgifterna vid de särskilda gästgifverierna inom fögderiet; men i anledning af besvär från det ena ibland skjutslagen har tvist härom yppats, som ännu är oafgjord.
För samma ändamål har, vid några entreprenad-auktioner å skjutshållning, tillstånd blifvit lemnad spekulanter att uppgifva och anskaffa en mera tjenlig lokal för gästgifveriet än den förut varande gästgifvaregården, och sådant har flere gånger haft åsyftad verkan.
Uti det förhållande med socknemagazinerna i Länet, som omförmäles i sista berättelsen, hafva under ifrågavarande qvinqvennium icke några andra anmärkningsvärda förändringar skett, än att spanmålsfonden i ett och annat magazin, efter förändring af derför gällande reglemente, blifvit förvandlad till penningefond, för att användas och tjena till det ändamål, sorn med magaziner åsyftas, med mindre svårighet och förminskade omkostnader vid förvaltningen.
Länets Hushållnings-sällskap har fästat sin uppmärksamhet vid angelägenheten af en genomgripande reform af socknemagazins-inrättningarne och deras förvaltning.
Ett skriftligt förslag till grunder för en ny organisation af socknemagazinerna har blifvit till Sällskapet inlemnadt af ens ledamot uti dess , Förvaltnings-utskott, hvilket förslag blifvit af Sällskapet remitteradt till Förvaltnings-utskottets handläggning och beredning, hvarefter Utskottet låtit införa förslaget uti dess ofvannämnde af trycket utkomna qvartalsskrift, med uppmaning till en hvar sorn' intresserar sig för detta vigtiga ämne att inom viss, ännu icke tilländalupen, tid till Utskottet insända sknfteliga anmärkningar.
Vidare framgången af den åsyftade reformen beror således på det förväntade resultatet häraf.
De förut ingångne konventionerne om premier för rofdjurs dödande utan skallgång hafva äfven vant gällande under de sistförflutne fem åren och verkat till det dermed åsyftade ändamålet, så att det betydliga antal rofdjur blifvit dödadt, som omförmäles i tredje paragrafen.
Krogarne på landet, deribland de gästgifverier, der rättigheten att utskänka bränvin begagnas, äro att räkna, hafva, i följd af den sednaste författningen om vilkoren för bränvinsförsäljning, betydligt förminskats till antalet.
Det är nästan endast vid de tvänne större stråkvägarne genom Länet, den ena till Fahlu
Län och den andra genom städerna Westerås, Köping och Arboga, som gästgifvarne på landet begagna utskänkningsrätten.
De öfrige, som utgöra det vida större antalet, hafva nästan alla afsagt sig denna rättighet.
I städerne har antalet af krogar föga förminskats.
Länets Brandstodsbolag har under sista qvinqvennium vunnit betydlig tillväxt.
Enligt direktionens redogörelse för bolagets tillstånd vid den bolagsstämma, som hölls den 20 Sept. 1855, uppgick bolagets ansvarighetssumma vid afslutandet af årsräkenskapen den 14 Mars 1855: 39 för byggnader till ... 8,321,670 R:dr B:ko och för lösegendom till 6,084,810 » » samt den intill den 20 September 1855 ytterligare vunne tillökning till . 208,730 » » tillsammans 14,615,210 R:dr B:ko.
Jemförd med den i min sista underdåniga berättelse upptagne ansvarighetssumma • 10,005,510 » » utvisar denna redogörelse således en tillväxt af 4,609,700 » » oberäknadt de försäkringar som ifrån bolagsstämman intill årets slut blefvo tagne.
Enligt bolagets beslut, som af Eder Kongl. Majit blifvit faststäldt, hafva de tvänne afdelningarne för byggnader och för lösegendom blifvit sammanslagne till en med gemensam ansvarighet, hvarigenom vunnits mera öfverensstämmelse och jemnhet i de ärliga bidragen och mera enkelhet i förvaltningen.
Under de sju år, till och med 1855. brandstodsbolaget varit i verksamhet, hafva brandskador af bolaget blifvit ersatta till ett sammanräknadt belopp af 33,100 R:dr Banko.
Per medium utgör detta för år en summa af ....
4,728 R:dr 27 sk.
Till godtgörande häraf hafva blifvit uttaxerade: 'år 1850 för byggnader 2 sk. 6 rst. för lösegendom 2 sk. 6 rst.
» 1851 » » 3 » 4 » » » 1 » 8 » » 1852 » » 2 » 6 » » » » »10 » » 1853 » » 2 » 6 » » » 4 » 2 » » 1854 » » 2 » 6 » » » » »10 » » 1855 » » 1 » 8 » » » » »10 » för hvarje hundrade Riksdaler af ansvarighetsbeloppet.
Från alla socknar inom Länet, med undantag af Medåker, har numera egendom blifvit i bolaget försäkrad och tid efter annan hafva hela socknar, hvilka länge tvekat, huruvida de^ borde .föredraga det större bolaget för de mindre häradsföreningarne, fränträdt de sistnämnde och ingått i länsbolaget, sedan degenom någon inträffad större eldsvåda fått närmaste- tillfälle att öfvertyga sig om
Länets brandstodsbolags företräde framföre de smärre brandstodsföreningarne.
Bolagets förvaltning har, vid deröfver af utsedda revisorer verkställd granskning, enligt revisorernes utlåtande, befunnits vara af direktiopen med utmärkt noggranhet, och omtanka ombeéörjd; så att vid de årligen hållna revisionerna icke ens någon an märkning förekommit emot bolagets förvaltning eller de till granskning aflemnade räkenskaperna. 40
Mälare-provinsernes enskilda bank tillhörer väl icke ensamt detta Län, utan sträcker sin verksamhet till flera provinser, men den har sitt hufvudkontor och sin centraldirektion i Westerås, hvarföre dess verksamhet och dess ställning här torde böra omförmälas i sin helhet; och som bankens räkenskapsår börjar den I Augusti och slutar den sista Juli, och penninge-transaktionerne för år 1855 således äro inbegripne i redogörelsen för sista bankåret, hvilket slutades den 31 Juli 1856, torde det vara lämpligast att anföra resultaterne af bankens förvaltning under det räkenskapsår, som tilländagick den 31 Juli 1856.
Under detta sista bankår bedrefs bankens rörelse vid hufvudkontoret i Westerås, der banken har sin central-direktion, samt vid afdelningskontor för både kreditiv- och diskont-rörelse och depositioner i Upsala och Nyköping, samt vid kommissionskontor, ensamt för kreditiv-rörelsen, i Arboga och Gefle, samt för kreditiver och depositioner i Hernösand • och Söderhamn.
Afdelningskontoren i Upsala och Nyköping samt kom missionskontoret i Arboga inrättades redan vid början af bankens verksamhet, men för utvidgning af bankens rörelse inrättades kommissionskontoren i Hernösand år f 849, samt i Gefle och Söderhamn år 1855.
Bankens utelöpande sedelstock under sista bankåret utgjorde i medeltal 3,342,000 R:dr B:ko.
Den öfversteg högst betydligt beloppet af de föregående årens sedelstock och var den högsta, hvartill banken med dess närvarande grundfond kan våga sträcka sig.
Yexlingarne uppgingo till 7,100,000 R:dr, hvaraf följer att omloppstiden för bankens kreditsedlar per medium utgjort 25 veckor, som betydligt öfverstiger förhållandet de föregående åren
Då banken redan länge haft kreditiv-fordringar utöfver hälften af dess grundfond, har dess rätt till sedelutgifmng utöfver inneliggande riksmyntskassan, i medeltal utgö rande 1,480,000 R:dr, uppgått till 2,066,000 R:dr, hvilka båda poster tillsammans öfverskjuta sedel-emissionen med 204,000 R:dr Banko.
Bankens utlåningar hafva under bankåret i medeltal utgjort 2,702,000 R:dr och vida öfverstigit utlåningarne under något föregående år.
Desse utlåningar hafva utgjorts af:
Kreditiver 1,067,130 R:dr.
Diskontlån 788,170 »
Lån på obligationer och på 30 dagar eller kortare tid ... . 827,610 »
Lån på spanmål 18,740 » 2,701,650 R:dr.
Kreditiver 41 Kreditiver hafva under årets lopp varit beviljade i medeltal till 1,880,000 R:dr.
Omsättningen härå har utgjort 9,540,000 R:dr.
Vid årets början utgjorde bankens fordringar i diskontväg . . . 770,450 R:dr. under året hafva utlånats 1,589,560 » Summa 2,360,010 R.dr. » härå hafva under året influtit 1,586,160 utestående diskont-fordringar vid årets slut ........ 773,850:
Depositionerne eller insättningarne på upp- och afskrifningsräkning utgjorde under året i medeltal 336,000 R:dr och öfverstego betydligt förhållandet under något af de föregående åren.
Bankens brutto-inkomster för året utgjorde 150,4-13: 19.
Häraf belöpa såsom ränta på de af åtskillige lottägare utöfver 25 proc. af aktierne insatte medel . 15,867: 6. och resten utgjorde hela bolagets ränta på fordringar 134,546: 13.
Bankens ränta på dess fordringar steg således i medeltal till 4 få procent.
Då ifrån ofvannämnde brutto-inkomst drages: 1:o utbetalde räntor på depositioner, reservfonden och aktie ägarnes ofvannämnde insättningar „ » . 25,351: 28. 2:0 omkostnader 30,183: 42.
Tillsammans 55,535: 22. återstår såsom netto-behållning 94,877: 45. hvaraf till aktiedelägarne utdelats 82,550 svarande emot 3 R:dr 16 sk. för hvarje lott, och till reservfonden blifvit lagde 12,327: 45 denna fond har derigenom uppgått till 92,198:
3 Diskonteringen på sex månader utan omsättning har uppgått: vid hufvudkontoret i Westerås till 762,890 vid afdelningskontoret i Upsala till 220,850 vid d:o i Nyköping till , 161,320
Kreditiver voro vid bankårets slut beviljade: vid kontoret i Westerås . 519,200 R:dr.
Upsala . . 353,000 » Nyköping . 371,300 » Arboga . . 288,100 » Hernösand . 307,100 » Berättelse öfver Westmanlands
42 vid kontoret i Gefle . . 229/100 R:dr.
Söderhamn '131,000 »
A beviljade kreditiver' hafva under bankårets lopp blifvit lyftade: vid kontoret i Westerås 2,787.610 Upsala 2,067,400 Nyköping 1,659,630 Arboga 1,134,100 Hernösand 803,000 Gefle 779,700 Söderhamn 205,100 Tillsammans 9,436,540 R:dr.
Utom de vid bankårets början innestående depositioner: vid kontoret i Westerås .... 75,520: — Upsala 152,010:
— Nyköping. . . , 38,250: - 265i780 R:dr. hafva under årets lopp blifvit insatte: vid kontoret i Westerås . . . 1,057,850 Upsala .... 1,156,280 Nyköping . . . 102,610 Hernösand . . . 24,550 Söderhamn , . . 30,400 2,371,690 R.dr. sina Tillsammans 2,637,470 R:dr.
Härå äro under årets lopp lyftade 2,247,920 R.dr. Bankens låntagare hafva i allmänhet ordentligen under årets lopp fullgjort s,,,.. förbindelser, så att vid årets slut återstodo på lagsökning beroende endast t vänne lån vid hufvud-kontoret å tillsammans 800 R:dr, och ett lån vid Upsala afdelmngs-kontor a 400
R:dr. 4 id revisionen af bankens förvaltning under året hafva revisorerna vitsordat bankdirektionens utmärkta nit och omtanka vid skötande af bankens alla angelägenheter, samt omnämnt den skicklighet och noggranhet, hvarmed bankens alla tjenstemän sina åligganden fullgjort.
Genom reglemente, gilladt och antaget å allmän sQcknestämma med Heds församling den 3 Oktober 1852, blef en ytterligare sparbank grundlagd, nemligen Heds sparbank, hvars ändamål är att för de mom socknen varande mindre bemedlade personer, egentligen af den arbetande klassen, bereda tillfälle att under en yngre och 43 verksammare ålder i säkert förvar till förräntning insätta äfven en mindre penning, som då kan besparas och undvaras, men i förändrade omständigheter, under inträffande sjuklighet eller en orklös ålderdom, kan lemna understöd och hjelp.
Minimum för hvarje gång är bestämdt till 8 sk. och maximum för insats på hvarje år till 50 lbdr B:ko.
Utom Heds församling tillhörande medlemmar få de inom Hed varande bruksunderhafvande i nästgränsande socknar begagna denna sparbank, så vida brukets äe;are i någon mån till inrättningens stiftelse bidragit eller till dess underhållande bidrager.
Sparbankens styrelse består af fem ledamöter, ordföranden inberäknad, hvilka å allmän socknestämma inväljas och äro, en för alla och alla för en, ansvarige fiir sparbankens medel.
Insättningar göras tills vidare å Karmansbo bruks-kontor.
Tryckta motböcker, dervid reglementet är bifogadt, utdélas åt insättare.
Ägaren af Karmansbo, Grosshandlanden Schwan, skänkte år 1853 till denna inrättning en grundfond af 200
R:dr, hvaraf motböcker och räkningsboken blifvit bekostade.
Denna nya, jemte de förr i Länet varande, ännu bestående sparbankernes förkofran och tillstånd upplyses föröfrigt af följande tablå:
Delägarues eller Insättarnes behållna belopp Stiftelsefond och Be- Iusättarnes antal vid slutet af året sparing under iret 1850. 1855. 1850. 1855. år 1850. ar 1855.
K:dr sk. r. R:dr sk. r. R.dr sk. r. R:dr sk. r. .1 Westerås Sparbank: 991: 1,296: 63,285: 3. — 96,279: 18. — 4,329: 10. 4. 4,823: i. — « Sala d:o 710: 504: 27,006: 18. 4. 34,162: 42. 8. 2,420: 40. 1. 4,170: 34. 10.
Köpings d:o 444: 14,599: 5. — 36,764: 5. — 546: 23. 2. 1,679: 37. 2.
Heds d:o 35: 829: 35. 211: 25. 0. Summa 2,279: 104,890: 26. 4. 168,036: 4. 8. 7,296: 34. T. 10,885: 2. 9.
Tillväxten utgör således 03,145: 26. 4. 3,588: 16. 2.
Skultuna bruks och landtegendoms i sista berättelsen omförmälde sparbank - blef redan år 1850 ställd på utredning och insättningarne upphörde med berörde år.
Delägarne beslöto år 1851 att räntan icke vidare skulle läggas till kapitalet, utan endast godtgöras å den kapitalbehållning, insättarena ägde vid 1850 års slut.
— Vid samma tillfälle valdes för sparbankens förvaltning en direktion, och hafva till delägarne under de följande åren 83y procent af kapitalbehållningen blifvit utdelade.
Enligt sista bokslutet utgjorde sparbankens skuld till delägarne: i kapital ; > , • • 2,925 R.dr 35 sk. 6 r:st. upplupne räntor . . , 3,588 R:dr 33 sk. 9 r:st.
Summa 6,514 R:dr 21 sk. 3 r:st. 44 utom en tvistig skuld på . . .1,062 R:dr 23 sk. — Sparbankens tillgångar bestodo af Säkra fordringar 1,544 R:dr 36 sk. 10 rist.
Osäkra d:o i förre Ryttmästaren Hammarskölds konkurs . 4,313: 21. 2.
Hos andra personer . . . . 168:32.- R:dr 5 sk. 2 r:st.
Summa 6,026 R:dr 42 sk. — Huru stor förlust sparbanken kan komma att göra beror nu dels på slutliga utredningen af förre Ryttmästaren Hammarskölds konkurs, och dels på den ansvarighet för bristen, som kan drabba öfrige intressenter i Skultuna bruk.
Emedlertid sypas dock delägarne kunna påräkna att åtminstone återfå sina insatte penningar och att förlusten kommer att inskränka sig till räntan.
En ny anstalt för besparingar, deruti invånarne i detta
Län äga del, har under ifrågavarande qvinqvennium tillkommit och torde derföre icke här böra förbigås, nemligen:
Ränte- och Kapital-försäkrings-anstalten i Stockholm, för Stockholms stad samt Stockholms, Upsala, Westerås och Nyköpings Län.
Insättningarne uti denna anstalt till och med 1855 hafva för Westerås Län uppgått till 28,063 R:dr, hvilket temligen betydliga belopp utvisar, att denna anstalt redan blifvit omfattad med förtroende inom detta Län.
De ändamål, som med denna anstalt åsyftas, och sättet för dess förvaltning kunna inhemtas af de derom ifrån trycket utgifne skrifter, och kommande tiders erfarenhet skall säkert besanna inrättningens ändamålsenlighet och stora nytta.
Med tillfredsställelse har jag funnit att förtroendet för inrättningen och hågen att begagna densamma morn detta Län allt mer och mer tilltager ibland dem, sorn begagnat tillfället att göra sig närmare underrättade om dess beskaffenhet.
Mälareprovinsernes
Hvpotheksförening har äfven under ifrågavarande qvinqvennium blifvit organiserad.
Sedan direktionen för denna inrättning i slutet af år 1854 utfärdat inländska obligationer till ett sammanräknadt belopp af 1,000,000 Riksdaler Silfverspecie eller 2,666,666 R.dr 32 sk.
Banko, löpande med fyra procents ränta och ställde på' amortering under 40 års tid medelst årligen skeende utlottning, samt försäljning af sådane obligationer år 1854 till ett nominal-belopp af 1,367,533 R:dr 16 sk.
Banko med 9 procents kapital-rabatt skett, kunde Föreningens lånerörelse under 1855 taga sin början; och afslutade direktionen under loppet af sistnämnde år kontrakt om ett utländskt lån å 5,000,000 Mark Hamburger Banko, deraf vid årets slut 250.000
Mark voro indragne.
Ibland de sextiofyra delägare, hvaraf Föreningen vid 1855 års slut bestod, tillhörde elfva Westmanlands
Af sammanlagda beloppen fastighetsvärden, dels efter 1844 års bevillnmgstaxering och dels efter särskild uppskattning, utgörande 2,532,557 R:dr Banko, hvarför samtlige delägare vunnit inträde i Föreningen, utgjorde de fastighetsvärden, hvarför delägare mom detta Län vunnit inträde:
Efter 1844- års bevillningstaxering 78,829: — och efter särskild uppskattning 247,935: — Tillsammans 326,764 R:dr. eller något mera än en åttondedel af det hela.
Den summa, hvarför rätt till delaktighet uti Föreningen blifvit begagnad, utgjorde vid 1855 års slut 1,099,500 Riksdaler, hvaraf 125,700 Riksdaler Banko belöpa på Westmanlands Läh.
Såsom amorteringslån till delägare har intill 1855 års slut utgått en sammanräknad summa af 663,000 Riksdaler Banko, hvaraf endast 47,300 Riksdaler tillfallit delägare inom detta Län.
Uti det för Ilypotheksföreningen gällande Reglemente, som i 4 § bestämmer den årliga kapital-inbetalningen till endast en half procent, har vid bolagsstämma den förändring blifvit antagen, att denna kapital-inbetalning höjes till en procent af det belopp, hvarför inträde i Föreningen begagnas; i följd hvaraf för de till 1855 års slut utlemnade amorteringslån årliga kapital-inbetalningen, enligt lånesökandernes åtagande, blifvit i skuldsedlarne bestämd till en procent. §. 5.
Städerne.
1:0 Westerås, sjö- och uppstad, belägen på båda sidor om Svartåns utlopp i Mälaren, upptager omkring 109 tunnland areal samt har 421 gårdstomter.
Genom sednare landtmäteri-förrättningar hafva de till staden hörande jordägornes areal blifvit nogare bestämd, hvarföre den uti härvid bifogade tabell upptages till 2,830 tunnland 6jtt kappland, deribland 896 tunnland 23& kappland åker, 391 tunnland l;j- kappland äng, 1,542 tunnland 13yyV kappland skog och betesmark, eller 102 tunnland OiUJ mera än uti tabellen för sista berättelsen, med minskning af 45 tunnland 845 46 kappland i uppgiften om åker, men ökning af 49 tunnland 1-]j- kappland i ting och 98 tunnland kappland skog och hagmark.
Äfven under detta qvinqvennium har staden genom nybyggnader och reparationer vunnit ett förbättradt utseende och flera nybyggnader äro för det närvarande under verkställighet.
Beslut är äfven fattadt om uppbyggande af en ny rådstufvubvggnad vid det ena af stadens torg.
Genom frikostiga bidrag af åtskilliga bland stadens invånare har en gård vid
Qvarntullen för stadens räkning blifvit inköpt och större delen af gårdstomten utlagd till gata, hvarigenom gatan kunnat, ifrån tullen till kyrkan, rätas och erhålla större bredd, så att infarten till staden från denna sida blifvit beqväm och passande; varande vid den sålunda utvidgade och rätade gatan ett stenhus nu under nybyggnad. Straxt utanför
Qvarntullen, midt emot den förra kyrkogården, har ny kyrkogård blifvit anlagd å en från egendomen Carlslund inköpt äga, så att' den gamla och nya kyrkogården utgöra tvänne delar,'belägna på hvar sin sida om vägen, hvarifrån de äro afskiljde genom stenmur och prydligt jernstaket.
Den märkligaste nybyggnaden, som tillkommit under detta qvinqvennium, är Stiftets nya läroverks- och bibliothekshus, uppfördt af sten norr om domkyrkan på tvänne gårdstomter, som af ålder tillhört domkyrkan.
Sedan ritning till denna byggnad blifvit år '1852 upprättad af Arkitekten P. J. Ekman, lades den Esta December^samma år grundstenen till huset, och om hösten 1853 var byggnaden uppförd under tak.
Under loppet af år 1854 fulländades byggnaden så till vida, att läsningen i det nya huset kunde taga sin början våren 1855.
Kostnaden för detta nya läroverkshus, hvars prydlighet bevittnar byggmästarens skicklighet, uppgår till omkring 100.000 R:dr Banko.
Byggnaden af ett nytt cellfängelse för Länet, påbörjades är 1854, å den - så kallade Stallhagen, belägen invid och hörande till Kongl. Slottet.
Denna för en förbättrad fångvård så högst nödiga byggnad fortsattes 1855. och blir innevarande år så färdig, att inflyttning deri kan ske.
Den är 'belägen icke långt ifrån stranden af Mälaren.
År 1852 anlades dammar så väl i Svartån, som Lillån, till beredande af jem nare vattentillgång vid eldsvådor.
Härigenom hafva åarne inom staden äfven fått ett behagligare utseende.
Vid Lillån, der ett fall genom dammen var bildadt, anlades kort derpå en metallfabrik för vattendrift.
Denna fabrik för messingsarbeten sysselsätter 11 arbetare och har god afsättning på sina fabrikater.
Stadens folkmängd, hvilken år 1850 utgjorde 3,659 personer, har, på sätt i 2 § blifvit närmare utfördt, ökat sig till 3,939 personer.
Tillökningen, 280 personer, härleder sig hufvudsakligen från inflyttningar. 47 Vid Westerås metall- och tackjernsvågar hafva under de sista fem åren i medeltal årligen blifvit uppvägde 45,904 Sk® stångjern, 4,700 Sk® koppar, messing, bly och vitriol, och 6,622 Sk® tackjern, alltsammans med få undantag destineradt till skeppning på Stockholm.
, Vid Strömsholms våg, som, i afseende på dess handhåfvande och inkomsterne deraf, lyder under Westerås och Köpings städer gemensamt, har uppvägmngen under ifrågavarande fem år per medium utgjort 39,450
Sk® stångjern, 7,015 Sk® jernmalm, och 44,901 Sk® tackjern.
Vågafgifterna vid Strömsholms våg delas till hälften emellan städerne Westerås och Köping, År 1855 funnos i Westerås stad 45 burskapsägande handlande med 36 mantalsskrifne handelsbetjenter, och voro bland dessa handlande 5 faktorer och 15 minuthandlande med öppna salu bodar.
Tvänne klädesfabrikanter från Norrköping hafva härstädes försäljningsbodar för sina tillverkningar.