Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
(Snär ftg ivifat, att ofäferbet egt rum i affeenbe på uppfattningen af ^örorbningen ben 15 februari 1855 angåenbe bebanblingen af frå
121 mit, ^ar Äongl. 9Jiaj:t utiber beit 10 Sanuari 1857 låtit utfärba t)t
Äungörelfe om fbränbrab Itjbelfe af 10 § l mom. i ^örorötiingen ben 13 3uli 1853 röranbe fattigmårben i rifet är af Äongl. 9Jtaj:t imber ben 2 Oftober 1857 utfärbab.
Sif allmänna anflaget för fattigioårben hofwa fortfaranbe, fåfont tillförene, mebel färffilbt blifmit anmifabe till unberftöb åt fattige blanb 8app
Sfteb bifall titt ffiifeté @tänberö beröm gjorba framftäUning, hot Äongl. 3Raj:t utiber bett 17 3uli 1858 förorbnat ett foinite att utar
— Sill attffaffanbe af be för ben militäriffa ghtmiafiifsunbetmiöningen bef)öfliga mapen
SJtajtt anmifat ttöbiga mebel.
Så erfarenheten rcifat, att be författningar, l)toitfa tib efter annan®M^bbg0(^ blifmit utfärbabe få mäl i affeenbe på farfoter o cl) fmittofamma fjufs inrättningar, bomar i allmänhet, font på mifja fåbatta färffilbt, i åtffittiga betar på
@eban förflag titt förbättrab lagstiftning angåenbe fmneéfjtifaö mårb och behanbting blifmit, på ttiifeté 0tänberö itnberbåniga anhållan, upps Sif?. tia 9t. ©t.
Spröt. 1859—1860. l:a ©arnt. 2:a Sife. 16 122 Serättelfe om fjroab i Diifet ocl) befö gjorbt af en bertill förorbnab font i te, och meberbörattbe öftoer fbrflaget afgifmit utldtanbe, fjät Äongl.
Slaj:t bett 5 Siarö 1858 utfärbat itåbig flabga rövattbe bettna angelägenhet.
Setntoäl i attfebtttttg af 9lifetö ©tänberö fratttfläflning hofiwt fär
Saba befia fomiteer hofwa till Äongl.
SJlajrt itifoiitutit titeb be äffabe förflagen, odb äro befaittnta för ttärtoarattbe beroettbe på webetböranbeö pttranben. 35å
Diifetö ©tanber toibare anhållit, att Äongl, Siaj:t täcfteö gå i författning ont ett ftttts flänbigt orbnattbe af ben cioila fjuftoårbett t rifet, och Äottgl.
Siaj:t funnit äfrcett betta mara af behofmet påfattabt, hor @utibhetös(£oHegium erhållit nåbig befaHttitig att t ämnet uppgöra förflag. 9lflntäit Äungörelfe attgåettbe ftegring i afgifter för ntittbre bettteb
Siajft faffftälb.
— Sill ttppföranbe af itp lafarettöbpggnab rnib Sofa helfobrutttt faint till reparation af berwarattbe bruttnéhuö är attflag af allmänna mebel bemiljabt, och Äottgl.
Slaj:t hor faftjiättt ritning till förftnämnöa bpggttab.
— Ont återuppbpgganbe af bett genom toåbelb förflörba lafarettöbpggnabeu t
St teå och om anlägganbe af ett itp lafa
Slaj:t gifmit nåbig befattning, fantt förs orbttat att biflrift för befia båba fjufmårböinrättningar ffola af $ottgl. ftprelfe fig titlbragit feban fifta diifébag. 123 §DJaj:tö
SSefaftuingö^afiuanbc t länet på lämpligare fätt orbuaé od) be
SJlnj:t tillfatt. 3lf be fer m;a (Satta rSrovincialsläfarebeftäflningar, till Emilla Diifetö ©tän
Seträffanbe åter ben fjette blanb nämnba beftäflningar, ^ttnlfen är affebb för ©ärbé od) ?llbo l)äraber inom ©l)ri
SDJajit anmälte, att be förbe
SDtajit mebgifmit rättighet till tjenjiåröberäfning lifa meb civila läfare t ftatenb tjenft.
Äonal.
SDiatit bär beflutit, att ©erapl)iiner
SWajtt fjelf tiflfätter läfare, [fola af ©unb
9Jiai:t ntebbelat tu äf enbet. „ nabtga privilegier, äfrcenfont Äongl. 9Jiaj:t tillåtit att troenne ftlial
93avnföriofj* ^örnpabt reglemente för banimorjfor är ben 28 ^Urcember 1858 mnasfonften. _ ^ , af Äongt.
S0?aj:t utfärbaöt.
Slntalet af eraminerabe barnmorffor i rifet uppgift år 1857 tid 1,443, af prctlfa lil rcoro bofatta i ©todpolm ocp 1,532 i be öfriga ftäbevna fallit på lanböbpgbeti. ©amma år blefrco i pufrcubjkben 65, i Sun b 22 od) rcib ben lipa unberrciöningöanjklten t ©ätteborg 19 barnmorffe
2tf be förjinämitba er
@ti)bb«
, »acctnerabe od) omfrmg 6,ooo älbre perfoner reoacctnerabe. — $ör ititif! utöfning af ftpbbS
Sid fft)bbö
S)faj:t afgjorb. ©om erfarenheten unber be febnare åren åbagalagt, att hittiltd gäls lanbe föreffrifter röranbe farfoter blanb hudbjuren, för att motfmara närs maranbe tiööförfjåtlanben, i flera belar erforbra äitbringar och tillägg, äfmenfom att, till lättnab mib tillämpningen, fammanförad i en ettba författning, hmilfeit ittitehölle allt hmab iafttagad borbe meb hänftgt fås mäl till befia farfoter i allmänhet, font till färffilba fåbaita fmö olifa bjttrflag, hnr Äongl.
SRaj:t bett 50 december 1837 anbefallt ©unbhetds ©olleginm att, meb biträbe af tillfallabe faffttnnige män, utarbeta för 126 Ser. om fjioab i 9Jifet o. befö fttyr. ftg tillör. feb. fifta Oiitéb.
|Tag tiri fuflfiänbig förorbning om Ijwab forn tid förefommanbe od) f)äm* maitbe af farfoter blanb nämnba bjur bör iafttagad.
SD?aj:t förbltfioer
Oiifetö ©tanber meb ad Äongl. nåb od) ^nnefi ftäbfe roälbemågen. ©tocfl)olniö ©lott ben 24 Öctober 1859.
Louis De Geer. STOCKHOLM, 1860. P. A. Norstedt &
Sl o n *g l. SÖJ «i: t é X a i till fHiffeng
Stauber på Stif&Salen, »tub 5tif$bagcn8 bppnanbe, ben 24 43fto&er 1839.
SÖalbonte, 2(Me od) £$ålbörM«$e, 2l*ett>ö*fct8e, 3innbt*ge, SSdlldvfce, 2lr ebonie, görftånbtflc, SÖdlrtftafce, d?e&enu<h&e ocb SlcMt^e, (&obc ^cvtat oel) ^loenffe Wlänl jag t bag, för förila gången, Mfar ©ber fåfom Sottung, Mula mina tan* får, lifafom ©bra, på ett gctnenfanit föremål för mår mörbnab, mår fafitab odj mår tacffautpet. $mab mtu C;ögt ålffabe, päbangånguc gräber marti för be golf, pmilfag fållset utgjotbe målet för l?anS oaflåtliga flråfmanbcn, beröm mittnar ben forg, patt 3 alltför tibiga bortgång t alla p jer tan uppmåeft; beröm mittnar bet nyttiga patt förbcrebt, bet goba patt utfört.
#an8 panblittgar fiola tefma t pSf* berna, o cl) åttttu af måra fenafte efterfotnmanbe ffall ben frtbfälle odj follfåre honung OSCARS minne prtfaö odj mälftgnaö t 9terben3 förcnabc Oltfen.
Stil ting par, fåfom bet bpröarafte arf, jemte pattS Äronor, öfmergått pang färlcf till gollet ocp pang omforger för befi mål. $an3 förefyn ffall tjena mig tid lebftjerna; mina panblingar fiola bemtfa, att mitt åble gåberg eftcrbömen S3ip. tia 91. ®t. spröt. 1859-1860. l:a ©ami. 2:a Siffe. 2 flagit bjupa rötter t mitt bjerta, odj att betta, lifa titeb ^an3, flappar »varmt för $äbernc3lanbet3 ära od) ivälgång. g-t$r uppnåenbe af betta t)öga odj för of atta (tfa bprbara mål, förfttar jag mig, ©obe -jperrar ocf> 0tvcnffe ©fält, på ©ber Fraftfga odj fojkrlänbffa mebtvers fan. ©å honung odj groff gå fianb t ^anb, funna be, meb ben -jpögftcö fctftånb, lugnt motfe fotnmanbe tiber, ocf> finna inom 0ig fjelftva beit ftprfa, forn upps rättf)åHanbet af g-äbertteälanbetä fjelfftäubigpct en gång fan Fräftva. ©rttttbab på ömfefibigt förtroenbc, ffad benna enbrägt alftra ömfeftbtg tiUfrcb3ftäffe(fe, odj (ans bet beraf fförba ben (pd’a, ^mitfen tvt alla efterfträftua.
Sill benna IpcfaS befäftanbc btbraga äfiven utftgterna för en ftabgab Störens följb. 9J?eb lifa fann gläbje forn jag fjelf, ba froen ^ berföre otrotfroelafttgt, ®obe -jperrar ocf> 0roettfFe äliätt, erfarit min 33rorfoit3, ^ertigenö af Söermlanb, föbelfe. ©en gärb af aftntng odj fafnab, font främmanbe mafter åt min tvörbabe flfaberS minne egnat, l;ar bjupt rört mitt bjerta, od) från bern alla Ijar jag emot* tagit be mejt ttHfreböfiällanbe förfäfrtngar
Ditt beraö önffan att upprätthålla be meb bein lpcflt'gttvi'3 råbaube goba förl)åflanbcn. ©et pttre lugn, ivi åtnjutit, fn^ tillåtit mig att åt latrbctS inre angelägeus heter egna en oafbruten omforg.
S3rottmål3lagcn3 ttbScnltga förbättring, font i reban geitomförba betar utöftvat ett tvälgörattbe tverfan på rättStillfiånbct inom lätthet, (;ar fortfaranbe utgjort föremål för mitt uppmärffamhet, od) ett förflag, omfattanbc brotten mot ben pctfonltga fäferhetcn, ffall ©ber förelägga!!.
Seroiväl är jag flnnab föreflå ©ber att genom föränbrabe, meb ttärtvaranbe tibä förbrags famhetösanba mera öfroereuSjlämtnanbc, lagbub orbita elifa tänfanbe troSförivanbs terö förhållanben till flaten od) fprfan. ©c åtgärber, Stifetä fenaft förfamlabe 0tänber för clententar
Statens jcrnmägSbpggnaber paftba bebrifmitö tneb en fraft od) framgång, forn rättfärbigat bet mibjträdta förtroenbe, pmtlfet marit lemnabt åt befja arbetenS le
S bett mån beraS arbeten gunnit fuUborbaS odj minna erforberltg förberebattbe granftntng, fiola be fratnläggaS till ben pröfning, font på 9iit’etS Stauber anloutmcr. ©enont utfårbabe författningar par
Sag affett att åt lanbctS pufmubnä
Qag förflarar pärmeb betta lagtima DlifSmöte öppttabt, ncbfatfar ben SlllSs mältige ©ubcttS 9?åb od) målfignelfe öfmer ©bra arbeten od) förbltfmer ©ber, ©obc -jperrar od) Smettffe 9?fän, alle famtltgen famt pmar od) en t fpmterpet, ntcb all fåoitnugSlig 9iåb od) §)ttneft ftäbfe mätbemågen.
STOCKHOLM, 1859. P. A. Borstedt &
Söner, Kongl. Boktryckare. & v n $ 1.
S9J o i: t 3 ^ a l till ^iifcté Stänfeer »utfe ^atjHmngcn feen 5 SJlaj 1860.
SSdlOontc, "il fe le ocf> SSälfoär&iöe, 2lteu>ö*Möe, 5t>ötfej^ef 58älläi'&ef ilrefeorne, tydvfiaiifetgc, SÖataftafce, Agfe&muät&e od» ^teMtge, 0)ip&£ fåevtat $el> 0toettffe Suttit! ^©ebatt 3>ag t templet, inför .pcrranS tjetiga Sittare, förnyat
Smitta toften titt bet grotf, forn ®liit fiore grarfaber för ett tjatft årtjunbrabe feban fctef baltab att ärorift fh;ra, ecb ^ttjarS mät Stint af £>f atta bjupt oct) innerligt fafnabe gräber, unber en fribfätt regering, mägtigt beforbrat, tjär 3iag i bag fammanfaöat ©ber, ©ebc ^crrar odj ©tuenflc Stian, för att af ©ber emottaga ben eb, tjtoarå uppfyttanbe [fatt betrygga gräberneSlanbetS fältset. ©emta fran förfäbren ärfba feb, att honung oct) grot! genom öntfeftbiga, offent
SBi tefrna uti en tib, bå »täflan uti atla länber finnena betjerrffaS af en i otila rtftningar fig t;ppanbe oro, af en mifbetåtenfet mcb bet befiäenbe odj en fträf
SPieb lugn Beftnning och fafl fortröflatt till fin lagButtbnc honung Rafina befi gfolf förflått att braga nt;tta af attbra tänberS erfarenhet, utan att Btottftälla ftg för be faror, font hota bent, h^ilfa t hvarje rörelfe fe tecfen af ett frtffare lif, t hvarje föränbrtttg ett fratnftcg. framåt rnafte rut gå; tp fliffas flåenbet är för ett famhätte lifa måbfigt, font i tibenS längb omöjligt; men ej må mi oBctänft fratnffpnba.
SUcb lugna, men berföre o effa fäfra ficg, ffola honung och Solf mattbra l;anb t hanb mot SBårt höga mål: g-äberneSlaitbetS mät!
Tlå benna bag Betecfna bet förButtb, 2Öi till befi uppttåenbe afffuta!
•tHaturenö rifa gåfmor ligga t torben tcfe uti öppen bag och foutrna of tcfe till gobo utan fraft, thärbtghet odj arBete; men berföre foftrar ben ocf ett fraf
Söttb ffall nteb Sag BtjggaS.
Ssngen ffatl mara öfmer lagen; ingen flätt fafna befi ffpbb. ©erutt Befiår ben fanna, bett möjliga jemnltfheten, och om bejj upprätthåttanbe funnen Sj, från Sfltn ftfca, alftib mara förmtjjabe.
Sjag äffar nu af ©ber, ©obe §errar odj ©mettffc 9Jiän, ©ber ht;llningS
Sjag entottager ben meb förtroenbe, tifafom ben eb, S>&3 fjelf fmurtt, marit upprigtig, och förBltfmer ©ber meb all konungslig ttåb och pnnefl fläbfe mäl
P. A. Norstedt &
Söner, Kongl. Boktryckare. I:o 1.
Ank. till Ejp.-Utsk. den 10 Nov. 1860, kl. 2 e. m. Kongl.
Maj:ts Svar, i anledning af åtskilliga utaf Rikets Ständer vid innevarande Riksdag antagna Grundlagsförändringar; Gifvet Stockholms Slott å Rikssalen den 8 Februari 1860.
Välborne, Ädle och Välbördige, Ärevördige, Vördige och Vällärde, Äreborne, Förständige och Välaktade, Hedervärde och Redlige, Gode Herrar och Svenske Män.
Uti underdånig skrifvelse af den 11 nästlidne Januari håfven J, Gode Herrar och Svenske Män, hos Kongl. Maj:t med begäran om dess godkännande anmält följande, från sista Riksdagen hvifande och af Eder vid innevarande
Riksdag antagna förslag till förändring af Rikets Grundlagar, nemligen: om ändring af 17 och 22 §§ Regerings-formen, åsyftande förstärkning af ledamöternas antal i Högsta Domstolen; om tillägg till 41 § Riksdags-ordningen, angående rätt för Stats-Rådets ledamöter att deltaga i Riks-Ståndens gemensamma öfverläggningar; om ändring i 46 § 2 mom.
Riksdags-ordningen, angående Ordförande vid dylika gemensamma öfverläggningar; samt om ändring i 1 § 8, 9 och 10 mom.
Tryckfrihets-förordningen, hvad angår deruti genom hänvisning till 8 Kap.
Missgernings-Balken upptagne straffbestämmelser.
Dessa af Eder anmälda förslag har Jag, efter Stats-Rådets hörande, till pröfning förehaft och dervid funnit godt att till desamma lemna bifall.
Jag förblifver Eder, Gode Herrar och Svenske
Män, med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. CAHL.
Prot. 185!) & 1860. 1 Sami. 2 Afd.
Rumstedt, isöo.
Ä o n <$ l* iW a j: t ö
Sol titt ^ItSfenb $ taub er pä SUtf&Salcn, n>tb SltfébogenS flut, ben 30 Äftobev 1860. (horne, Éble ocf> åSolhörfrsge, Sltctuörhigc, £&or&ige, ‘JÖnflotbe, älrcfcorite, ^örftån&tge, 3$älo€to&e, ^efrerioärfre och SieMtfle, Spettet ocfy 0U>cttffe $£att!
(Su ttbrpntb af mera än ett år far gått tift änba, febatt jag, mtb betta §Htf’8
2:a 5tft. 2 tillämpningen af bett tagbunbna friheten, äro bctoarabe, ocp mära förpållaitbctt till alla främmattbe ©lagtcr utmärfaS af ett fortfaranbe mänffapltgt förftånb. spå mtit beröm gjorba framfiällttittg, pafmett 3 antagit cit lag, pmtlfett, bå t ef grunbfatfer af förbragfampet rätt tillämpad, bör ttllfrcbSfläCla elifa tänfanbe troöförioanbtcrö rättmätiga aitfpråf på en fornt fafnab befänuelfefripet.
SDct arbete, font af ©ber bltfmtt ncbfagbt på forbättranbet af mårt t många betar förålbrabe lagmcrf, par fört till ett allmännare erfännanbe af grunbfatfer, på pmilfaå antaganbe lagftiftningeuS utmeefting pmtlar.
SDc tift ©ber öfmcrlemnabc förffag tift förättbrabc föreffrtfter om meutgpctö
Still fortfättntng af måra rafft fratnffrtbattbe jernmägöarbeten, pafmett 3, enligt mitt förffag, bctotljat bctpbltga attflag, 1) tolff a fätta mig i tillfälle att låta, mcb oförmtnffab fraft, bebrtfma betta för mårt lattbS uttoecfling få mtgttga företag; pmarjeitttc, genom ett lämplig attorbttiitg mtb befja tttcbelö attffaffattbe, en öfab fäfer
Sfttfet.
S‘fg är öfmcrtpgab, att t fräntfia rntn
Dd> tmnefl ftäbfe toälbenjägen. ®2X)<SS®!08ffl, 1860. a. SKorftebt &
Sötter, Sottgl.
Softrtjdare.
ANTECKNINGAR \ om Allmänna Väg- och Vattenbyggnads arbeten i Sverige, omfattande Åren 1857—1859. s t ®©&m ©tua.
'[RYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1859. ■ ' ä! ■ -■ r - ■ ■■ i i underdånig skrifvelse, af den 21 Mars 1837 hafva Rikets Ständer hos Kongl.
Maj:t anhållit: »att, till upplysning för Rikets hädanefter sammanträdande Stän»der vid behandlingen och pröfningen af förekommande frågor om »anslag eller lån för arhetsföretag, en fullständig berättelse om fort»gången eller verkställigheten af alla med bidrag utaf allmänna »medel understödda arbeten, som vid Rikets Ständers nästföregångna »sammanträde icke voro fullbordade, måtte genom Styrelsen för »Allmänna Väg- och Vattenbyggnadens försorg varda afgifven och »genom, trycket offentliggjord vid början af hvarje Riksdag».
Maj:t har, i anledning häraf, genom Nådigt bref den 5 derpå följde April, täckts anbefalla Styrelsen: »att, vid hvarje »Riksdags början, en så beskaffad berättelse, som blifvit af Rikets »Ständer äskad, afgifva och genom trycket offentliggöra».
Redan vid de 3:ne senast förlidne Riksdagarnes början hafva ungefärligen dylika berättelser, som Rikets Ständer i ofvan omförmälde underdåniga skrifvelse satt ifråga, blifvit af undertecknad ur de hos Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader förvarade handlingar sammandragne, och från trycket utgifne, under benämning: Anteckningar om Allmänna Väg- och Vatlenbyggnads-arbeten i Sverige; och som den först offentliggjorde af dessa berättelser omfattade tiden från 1840 till och med 1830, eller 10 år, samt de 2:ne efterföljande 3:ne år hvardera, är igenom dessa Anteckningar en fortsatt berättelse iemnad, om alla de allmänna arbetsföretag, som, i och för kommunikationernes förbättrande eller vattenaftappningars utförande till beredande af odlingsbar mark, blifvit i mer eller mindre mån med bidrag från Statens sida understödda, allt ifrån 1840—1841 årens Riksdag och till det senast förlidna'
Riksmötet, eller, med andra ord, för hela den tid, som förflutit sedan Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader blef organiserad.
Den berättelse, som nu härmedelst lemnäs, är visserligen något olika uti uppställningen, vid jemförelse med de förut afgifna; men såsom skäl härför får anföras, att sedan Rikets Ständer begärt och Kongl. Majit i Nåder anbefallt afgifvande af berättelse »om fortgången eller verkställigheten af alla med bidrag utaf all»männa medel understödda arbeten, som vid Rikets Ständers näst»föregångna sammanträde icke voro fullbordade», har det, till vinnande af tydlighet och reda, varit nödigt att här anteckna de under senaste
Statsreglerings-period understödda företagen i enahanda ordning, som bidragen till desammas utförande blifvit utaf Rikets senast församlade Ständer anvisade *).
Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader har, förmedelst Kongl, bref af den 27 Mars, den 27 November och 18
December 1857, samt af den 22 Januari, 17 och 26 Februari, S och 20 Mars samt den 6 April 1858, erhållit tillkännagifvan den om, att Rikets senast församlade Ständer, enligt till Kongl. Majit derom aflåtna särskilda underdåniga skrifvelser, anvisat bidrag till här nedan antecknade allmänna företag, uti efterföljande ordning, nemligen: *)
De förut från trycket lcrnnade anteckningar om allmänna arbeten hafva, med undantag af Styrelsens för Väg- och Vattenbyggnader underdåniga årsberättelser, hvilka årligen införas uti allmänna tidningarne. blifvit sammandragen ulan officiclt uppdrag, och följaktligen har uppställningens form legat helt och hållet i författarens fria val: men sedan Rikets Ständer numera äskat, att berättelse om verkställigheten af aila de med bidrag utaf allmänna medel understödda företag, som fortgått efter senast förlidet Riksmöte bör nu och hädanefter vid hvarje Riksdag från trycket genom Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader afgifvas, har jag ansett det vara af nöden, att den ordning i uppställningen som Rikets senast församlade
Ständer iakttagit vid anslagens meddelande, äfven blir följd uti berättelsen, helst som derigenom ernås lätthet att kontrollera, huruvida de arbeten och summor, som här uppgifvas, äro öfverensstämmande med Rikets Ständers beslut.
Till ombyggnad af Långebro öfver Helge A vid Christianstad en summa af 130,000 R:dr R:mt att utgå med 2/,{:dolar såsom lån och V3:del såsom anslag utan återbetalnings-skyldighet.
Härvid bör anmärkas, att det omförmälda statsbidraget afsattes redan vid 1833—1834 årens Riksdag; men som tvist uppstod bland brobyggnads-interessenterne i afseende å skyldigheten att i byggnaden deltaga, i följd hvaraf den förelagda preskriptionstiden gick tillända innan stadgade kontraktsförbindelser kunde afgifvas om företagets verkställande mot statsunderstödets åtnjutande, så måste Rikets senast församlade Ständer, om arbetet skulle kunna vidtagas till utförande och det dertill anvisade bidraget få lyftas, medgifva ny preskriptionstid för nämnde uppgörelser.
Kontrakt om broanläggningens verkställande genom en i orten utsedd Arbets-Direktions försorg har sedermera blifvit utaf Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader å Kongl.
Maj:ts och Kronans vägnar antaget den 11 Juli 1857; och byggnaden, som 1 med drift och omsorg derefter bearbetats med rättelse efter den plan, som Kongl. Maj:t i Nåder gillat, har i betydlig mån fortskridit, och bör, med rättelse efter den gillade planen, fullbordas inom den 10 September 1861.
Bron uppföres, på landfästen och pelare af huggen sten, utaf valsadt jern, som från Engelsk verkstad lefvereras.
Till anläggning af en ny kommunikationsled, dels land- dels vattenväg, igenom Jemtlands Län lill Norska gränsen, hvarifrån leden lörtsiittes inom Norge genom Norska Statsverkets försorg, anvisade Rikets senaste församlade Ständer en summa af 244,500 R:dr R:mt, att utgå såsom anslag utan återbetalnings-skyldighet.
Sedan arbetsplan erhållit Kongl. Majds
Nådiga godkännande den 2 Juli 1858, och Styrelsen för Allmänna Väg-och Vattenbyggnader den 26 samma månad och år antagit kontraktet om företagets utförande och fullbordande inom den 1 Oktober 1861, har arbetet, igenom den uti orten utaf aktie-bolaget utsedda
Direktionens försorg nitiskt bedrifvits, så att transportvägarne mellan 6 sjön Liten och Källsjön, äfvensom från sistnämnde sjö till sjön Anjan, redan äro nära färdiga, hvadan för närvarande all anledning finnes till antagande af att kommunikationsleden skall blifva inom den stadgade terminen fulländad.
Till ombyggnad, af Drottningholms Flottbro anvisade Ilikets Ständer en summa af G1,000 lt:dr Runt, att utgå såsom anslag utan återbetalnings-skyldighet.
Majds Nådiga beslut har denna byggnad; hvartill icke något enskildt bidrag kunnat erhållas, utförts och administrerats efter Styrelsens för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader förordnande och under dess öfverinseende, med rättelse efter en af Kongl. Maj:l gillad plan, och företaget är fulländadt, så att den nya bron redan ett år varit till allmän trafik upplåten.
Drottningholms-brons ombyggnad blifvit utförd med en kostnadsbesparing af 5455 R:dr Cii öre, och 544 R:dr 27 öre finnes hos Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader innestående såsom behållning af det anslag, som \id 2:ne
Riksmöten tillbaka meddelades för ombyggnad utaf Nockeby bro (äfvenledes belägen på yägsträckningen till Drottningholm), så - har Styrelsen, ined föranledande af att Kongl. Majit under tiden beslutat, det en fond bör bildas utaf inflytande behållningar å bro-afgifterne lör samtlige Rrottningholms-broarnes framtida underhållande, ansett sig böra föreslå, huruvida icke Kongl. Majit skulle i Nåder pröfva skäl vara för handen att till Rikets Ständer nu aflåta framställning om, att förenämnde å de meddelade byggnadsanslagen besparade summor, hvilka sammanlagde uppgå till 5S(9f) Ridr 95 öre, få ingå tili Bro-reparationsfonden, sorn kommer att, enligt det Nådiga beslutet, af Kongl. Stats Kontoret förvaltas.
Till Jernvägsanläggning mellan Carlshamn och Almundsryd, sami kanalisering utaf Amen, Salen, Helga- och Asa-sjöarne m. fl. vattendrag alsatte Rikets Ständer ett belopp af 525,000 Ridr såsom 7 anslag och 823,000 R:dr såsom lånebidrag, med föreläggande bland annat, såsom vilkor för stats-understödets utgående, att Bolag borde vara bildadt, så att kontrakts- och säkerhetshandlingar kunde till antagande afgifvas inom den 1 Oktober 1838.
Då den stadgade preskriptionstiden emellertid gick till ända utan att de föreskrifna kontraktshandlingarne inkommo, så har företagandet utaf den vigtiga kommunikationsleden, för hvars verkställande Bolag icke kunnat för tillfället bildas, tills vidare förfallit, och följaktligen äro de anvisade anslags- och lånesummorna icke lyftade, utan innestå i Riksgälds-Kontoret till nu sammanträdde Rikets Ständers disposition.
Till Jernväg sanläggning för ångkraft mellan Smedjebacken, vid sjön Norra Barken, och sjön Wessmans strand anvisade Rikets Ständer 200,000 R:dr Runt att utgå såsom låneunderstöd.
Redan vid det nästförut lörlidna Riksmötet afsattes utaf Rikets då församlade Ständer ett Statslån af 200,000
R:dr för Jeruvägsauläggning mellan sjöarne Barken och Wessman, enligt en upprättad plan, som likväl afsåg att bedrifva transporterne med hästkraft; men som Bolaget under tiden beslutat att, med Kongl. Maj:ts Nådiga tillåtelse, i stället utföra anläggningen för ångkraft, likväl med endast 4 fots spårvidd, och emedan arbetet sålunda blef mycket fördyradt, vid jemförelse med första beräkningen, medgafs den ofvan omförmälda nya lånesumman såsom tillökning i det förut beviljade statsunderstödet.
Som kontrakt om anläggningens utförande med beräkning för lokomotiv emellertid blifvit antagit rgdan 1830, är någon ny kontraktshandling icke uppgjord i anledning af det senare lånets meddelande, utan företaget har, med rättelse efter primitiva kontraktet och den ändrade planen, genom utsedda ArbetsDirektionens nitiska försorg oafbrutet fortskridit till fullbordan, så att trafik å banan kunnat påbörjas, fastän anläggningen icke ännu hunnit blifva till alla smärre detaljer fullständigt kompletterad för afsynings verkställande.
Till Brobyggnad mellan Kyrk- och Skeppsholmarne i Stockholm afsatte Rikets Ständer ett belopp af 330,000 R:dr Knnt, att utgå såsom anslag utan ålerbetalnings-skyldighet, med T/:5:del under hvartdera af åren 4t!5t5. 1839 och 1860.
Maj:t täcktes i Nåder uppdraga åt Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader att föranstalta om denna brobyggnads verkställande, derför plan för åtskilliga år tillbaka blifvit, genom f. d. komniitterade för Musaeibyggnadens försorg, utarbetad och till Kongl. Majit allemnad.