Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stormägtigste AHernådigste Konung! H os Eders Kongl, Maja få Riksens Ständer härmed i underdånighet anmäla deras enhälliga beslut i anledning af Gönstil.utions - Utskottets vid sist förflulne Riksdag afgifria och sedan dpss. genom sarnteliga Riks-Ståndens beslut-, på bordet ii vilande förslag, att till den 14 § i Instruction för Riksens Ständers Justitias-Ombudsman för honom till SO Den 4 April. tillägga den förbindelse, att vid hvarje Riksdagfe början till Riksens Ständers Constltutions-Utskott inlemna de ofver dess Erribets. förrätt!!ingar, sedan sista Riksdag, hällne Diarier, för att af detsamma granskas.
I stöd af detta beslut skulle berörde §. blifva lydande, sorn följer: ”Justiiise-Ombudsmannen äligge vid hvarje ”Riksdag till Riksens Ständer aflemna en allman ‘ redogörelse för sin förvaltning af det honom förströdda Embetet, samt deruti utreda Eagskipnin”geris tillstånd i Riket, anmärka bristerna uti Ea”gar, författningar och allmänna hushållningen, ”saint uppgifva Förslag till deras förbättring.
Va3Ye iian ock skyldig att, emellan Riksdagarna, ”årligen ett utlåtande öfver dessa ämnen genom ”trycket kungöra.
Afven bör Justitia-Ombudsmanvnan vid hvarje Riksdags början till Riksens Stän”ders Constitutions-Utsiött inlemna de öfver dess ”Ambets-förrättningar, sedan siste Riksdag, hallna ”Diarier, för att of detsamma granskas.
Justitiie”Ombudsmannen åligger äfven att vid hvarje ”Riksdag för Riksens Ständer uppgifva hvilka af ”deras vid sist förflutne
Riksdag fattade beslut och ”gjorde hemställningar blifvit af Konungen gil\’lade, utfärdade och i verket ställde.”
Då nu Riksens Ständer till ofvanbemälte tillägg i 14 § af Justitia:-Ombusdmannens
Instruction i underdånighet utbedja sig Eders Kongl.
Majus Nådiga sanction, få de derjemte i underdånighet tillkännagifva, att i det fall Eders Kongl. Maj: t
Den 4 April. C 1 Maj:t täckes berörde sanction i Nåder bevilja, Riksens Ständers Constitutions - Utskott bör med sitt på den anbefallda granskningen grundade yttrande, vid hvarje Riksdag, till Riksens Städer inkomma, innan nytt val Iill JustiliEe-Ombudsman af Riksens Ständer anställes.
Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad, trohet och nit Siormäktigste Allernådigste Konung Eder* Kongl. Maj:ts undercHnigste tropligtigste Tjenare och undersårer På Ridderskapets och Ad.
På Prest-Ståndets vägnar vägnar Carl Mörner.
J. A. Lindblom. k. t. Landtmarskalk.
På Borgare-Ståndets vägnar H. N. Selwan. h. t.
Ridd. och Ad. d. 4 Äpril. — — Högvörd. Prest-Ståndet d. 4 — — Vällofl. Borgare-Ståndet d. 13 — — Hederv. Bonde-Ståndet d. 4 .
Som Oeconomie-Utskottet, vid handläggningen af de oiåi, hvilka till dess utlåtande blifvit remit te - Den 4 April. terade, inhämtat, att eft stort antal Memoria! rörande flera särskildta ämnen, redan hit ankommit, ehuru ännu allenast något öfver en vecka förflutit från dpn tid, Utskottet böfjat sina sammanträden; Utskottet derjemte ater sig bekant, att ganska många Remissér till det samma blifvit från de Respectiva Riks - Stånden beslutade nti ärender, hvilka ännu icke hunnit hit expedieras, och ett betydligt antal oeconomiska frågor äfven hädanefter, under innevarande Riksdag, torde blifva från Riksens Höglofl.
Ständers Plena, till Utskottet öfvéilemnade, hvilka måls behandling säkerligen lärer fordra utarbetning af mindst tvenne inom Utskottet utväljande beredningar; så har Utskottet fått all anledning förmoda , att för detsamma skulle blifva omöjligt, att inom den för Riksdagens fortfarande, genom Riksdags-Ordningen, föreskiifne tid hinna till Riksens Höglofl.
Ständer afgifva utlåtanden öfver alla dessa mål, så framt arbetet uti Utskottets Cantzli kommer att skötas allenast af en Secreterare och tävnne Cantzlister; Trien då 24 § i Riksdags-Ordningen ej tillåter något
Utskott att utan dertill erhållet tillstånd af de Respectiva Stånden, antaga en talrikare ordinarie Betjening, utom Secreteraren, än en Cantzli^t for hvarje Division, finnér Utskottet sig nödsakadt att hos de Respectiva Riks-Standen vördsammeligen anhålla, det Utskottet matte varda förklarad! berättigadt ätt, utöfver sin redan ägande Cantzli Betjening, antaga fyra Cantzlister med fullt arfvode; hvilken anhållan torde finnas desto mera skalig, som det Allmänna visserligen bör biir - Dm 4 April. blifva bäst belätet, om de flere förbättringar uti Rikets allmänna husbållnings-anstalier, hvilka Utskottet kunde blifva i tillfälle att föreslå , inom en kortare tid, men likväl med en emot hvarje ämnes vigt svarande omsorg, koirune att beredas och utarbetas.
Stockholm den 30 Mars 1815.
' På Höglofl.
Bidderskapets
På Högvördiga Prestoch Adelns Ledamöters vägnar A. Lantingshausen.
På Vällolliga BorgareStåndets Ledamöters vägnar And.
Uppläst hos Samteliga Riks-StSnden dea 4 April» Vördsamt Memorial.
XJti ett till Vällofl. Borgare - Ståndet ingifvet och deiifrån till Lag-Utskottet remitteradt Memorial, har Herr Borgmästaren G.
Kjellander andragit; att, efter flere författningar, Städernes Magistrater äro skyldige och berättigade att uti Sterbhus efter Borgare och ofrälse Stånds-Personer förrätta Bouppteckningar och arfskiften, samt att derföre i arfvode uppbära JEn Procent for uppteckningen och En half Procent för delningen, utom hvad angår Städerna Stockholm och Gö - Måndet^ Ledamöters vägnar Bryn, Hesselgren.
På Hedervärda Bonde.
Ståndets Ledamöters vägnar Hils Månsson.
M. M. Rosbeck. 24 JDen 4 April.
Götheborg, hvarom särskildt är stadgadt: att grunden härtill vore, det Rådstufvud-Rätterne, såsom Öfver-förmyndare, matte med desto större säkerhet tillse och varda omyndigas rätt, samt att i öfrigt föreskrifne aigifter till de fattiga och Justitiestaten, ’Bevillningar m. m. blifvit rigtigt bevakade och erlagde: att i afseende pä dem af det Vdrdiga Presteisknpet, som inom Städerna äro bosatte, enahanda omständigheten i berörde fall. inträffade, i det, att de lydde under Rådst ufvud Rätt, der Bouppteckningar skola ingifvas och förvaras, Förmyndare tillsättas, Omyndigas arf redovisas, Arfskifte!), då de röra omyndige, granskas, och, med ett ord, alla Sterbhusfrägor upptagas och afgöra*: att 'ehuru, hvad angår Höglofl.
Ridderskapef och Adeln, förhållandet i så måtto vore olika, sorn Hof-Rätterne i alla Arfs-, Testaments- och Förmyndare-frågor, vore de s privilegierade Forum, det likväl ofta skall handt, att Hof-Räuerne, vid Förmyndares tillsättande, hört vederbörande Domstolar, så väl på landet, som i Städerna; äfvensom, enär omyndige hos Kongl. Maj:t söka att sjelfve få förvalta sin egendom, Under-Domstolarn. es ledning hvaiaf, och då dessutom, enligt Kongl. Kungörelsen den 6 April 1810, nästan alla onera och ut sky
Ider äro åtagne till proportionerlig fördelning emellan alla Städernas Invånare, sorn således i ett närvara, de förhållande sig emellan blifvit förenade, samt i öfvervägande tages, ej mindre Magisiiaternes i allmänhet ägande ringa och obetydliga lönings-vilkor, hvilka, genom rättigheten af Den 4 April. 25 af Bonpteckningars och Skiftens förrättande i alla Sterbhus, emot ofvannämnde arfvode, i någon mota lunde förbättras, än afven, att en annan Skiftesman. sällan alic,nas till mindre belopp, och attén aflöning genom
Discretion ofia nog vore obehaglig, hvaremot en stadgad afgift i berörde fall, beräknad endast till den i Staden befintliga egeridom, icke är underkastad hvarken villrådighet eller ansvar för dem, som vid dylika ti11fälle n bevaka och välda andras rätt och egendom, Herr Bofgmästaren ansett sig äga skäl till den motion, att Kongl. Förordningarne den 1 Mars 1749 och den if) December 1756 varda öfversedde och i så måtto jemkade, att Rådstufvu-Rätterne rhå vara berättigade att, efter aflidne Personer i Städerna, utan afseende på särskildta Stånd och Glassér, verkställa uppteckningar och arfskiften å <leias i Staden befintliga egendom, emot den procent i samma Författningar är uttsatt;-och hrr Vällofl.
Borgareståndet i sammanhang härmed till Utskottet öfverlemnat ett Protoeolls Utdrag för den 13 i denna månad, innehållande så väl ett af Herr Assessoren Arosenius afgifvet anförande, deruti Herr Assessoren, jemte det han instämt uti hvad H ei>r Borgmästaren Kje Ilander uti förberörde Memorial anfelt, yrkat, att arfvoden för Bouppteckningar, tillika med den de Fattiga tillfallande Procent, beräknade på hela Inveniarie - massan , må falla de personer till last, hvilka egentligen äro ägare af den upptecknade egendomen, och således blifva pro rata fördelad emellan Sterbhuset och dess Borgenärer, som ock Herr Borgmästaren Kjeliunders i afseende härå afgifna yttranden.
Detta iOen 4 April.
Detta allt har Utskottet i öfvervägande tagit; och hvad först angar den af Herr Borgmästaren Kjellander i ofvan omförmälte ätnnen väckta fråga; så har val Utskottet funnit det ostridigt vara af mycken vigt och angelägenhet, att alla Boupteckniugar och Arfskiften, som efter aflidne personer förrättas, varda af kunnige män verkställde, oah att det jemväl skulle medföra mycken nytta, att dessa göromål endast bestriddas af sådana, sota dertill blifvit antagne, hvarigenom ej mindre omyndiga Sterbhus-delägares rätt säkrast varder bevarad, än jemväl de mångfaldiga Rättegångar, sora vid underlåten behörig noggrannhet härvid , i framtiden uppstå, blifva förekomne; äfvensom Utskottet ansett det vara otvifvelaktigt, att uppfyllandet af hvad således vid berörde tillfällen bör iakttagas, närmast skall i Städerna kunna väntas, då Boupteckningar och Arfskiften efter personer, som der aflida, förrättas af Magistraternes ledamöter, ibtand hvilka det bör förmodas, att finna derm, sorn dertill äro skicklige och i sådana göromål äga erfarenhet; men Utskottet har tillika funnit, att, emot hvad Herr Borgmästaren föreslagit följande omständigheter för det närvarande fortkomma och böra tagas i betraktande, nemligen: att de af Ridderskapet och Adeln samt PrestStåndet, hvilka, antingen i och för deras ämbeten och sysslobefattningar, äro skyldige att i Städerna äga deras bo och hemvist, eller/eljest dit irillytla, så mycket mindre kunna anses vara i lika förhållande med de derstädes bosatta Borgare, sora de icke med desse sistnämnde .njuta enahanda friheter och förmöner, samt ej heller del - Den 4 April. 37 deltaga uti de utskylder till Stadenj som nied Borgerliga näringen äro förenade: att således personer af bernälte
Stånd, genom det de af nämnde anledningar ombytt bostad och till städerna inflyttat, icke kunna förlora den rättighet, de eljest, lika med öfriga af deras stånd, äga, och i händelse af deras vistande å landet icke kunde ifråga sättas, att, vid deras död, uppteckningen af deras Bo och delningen deraf emellan Alfvingarne må ske af den eller dem, sorn antingen de sjelfve dertill i lifstiden förord nät, eller Sterbhus -delägarne derom anlita: att , då Magistraternes ledamöter väljas äf Borgerskapet och till största delen tagas af deras egna medlemmar, desse ock äro bäst i tillfälle att känna aflidne Borgares oeconorniska omständigheter, och kunna således närmast controllera uppgifterna samt besörja omyndiga arfvingars rätt, med jivilkas aflidne föräldrar och anförvandter de i desses lifstid varit i flerfaldiga förbindelser, hvilket förhållande icke nödvändigt inträffar i afseende å de personer af de öfriga BiksStånden, sorn blott en kortare lid i städerna varit bosatte: att, detta oaktadt, Magistraternes rätt till upptecknings förrättande å qvar, låtenskapen, efter aflidne Borgare samt deras Hustrur och Enkor, likväl icke sträcker sig till den Egendom, dessa å landet innehaft:
Att, enär Magistrats-personernes löner lill det hufvudsakligaste äro anslagne, dels af den Städerna i nåder donerade Jord, dels af de inkomster, sorn till StatsCassorna ingå, hvilka Cassör i det mesta genom de orligä Borgerliga utskylderna till Staden uppkommit och hafva bestånd, rättigheten för Mali'' - 2 8 JDen 4 April• gistraférrie att, emot faststäldt arfvode, verkställa Boupteckningar och arfskiften i aflidne Borgare» Sterbhus, till sitt ursprung blifvit äfven i det ändamål dem meddelad, att såmedelst förskaffa Magistraternes Ledamöter utväg till ytterligare Löneförmoner, tued hvilka endast
Borgerskaperne äro pligtige att förse dessa sina ämbetsmän: att i de städer, der Universitet finnas, så väl Lärarne, sorn de till AcademieSiaten i öfrigt hörande personer äga egna Fora Privilegiata, hvarest de efter dessa samt deras aflidne hustrur och hemmavarande barn verkstälde Boupteckningar böra uppvisas, Förmyndare för omyndiga arfvingar skola tillförordnas, samt de i, samma Sterbhus uppstående arfs-tvister upptagas och afgöra?:
Att åter allt hvad som rörer Sterbhusen efter aflidne personer af Ridderskapet och Adeln icke hörer till Rådstufva Rätternes upptagande, utan af HofRätterna behandlas; och att, uti mindre bemedlade Sterbhus efter aflidne' personer af Prestståndet samt Ridderskapet och Adeln, den utgift , som efterlefvande Enka och Arfvingar skulle i Bouppteckning och Skiftes - Arfvode blifva nödgade att vidkännas, ofta för dem kunde finnas känbar, helst då den möjligden kunde undvikas genom det någon skicklig man af särskild förbindelse med Sterbhuset åtager »ig att utan vedergällning dessa förrättningar bestridr; i följd af hvilket allt, och sorn det förhållande af ägande knappa och stundom för tarflig utk mist otillräckliga lonings-vilkor, hvilket Magistraternes Ledamöter lika med en betydlig del af Staten Embetsman och Betjente dela, icke lärer Den 4 'April.' i 9 lärer kunna anses såsom något gilltigt skäl att till förökning i dessa vilkor söka bidrag af dem, hvilka dertill ej äro pligtige, men det icka des'o mindre ofta torde inträffa, att Magistraterne, pä grund af särskildt förtroende om skicklighet och oveld, varda sjc-lfvilligt anlitade att, äfven i de Sterbhus, der sådan rätt lagligen dem icke tillkommer, Bouppteckningar och Arfskifte!! förrätta, finner Utskottet sig äga fullkomlig anledning att afstyrka hvad Herr Borgmästaren Kjellander i förenämnde ämne föreslagit.
Vidkommande åter hvad Herr Assf^ssoren Arosenius, på sätt ofvanbemält är, yrkat; sa enar redan, genom Kongl.
Majas Nådiga Förordning den i Mars J749, angående Magistrats-personers arfvoden vid Inventariers upprättande i Städerna är stadgadt, att det deruti bestämda Boupptecknings-arfvode borde af Boets hela egendom beräknas, utan att afdrag finge ske för den gäld, hvarmed Sterbhuset vore besväradt; hvaremot Sterbhusets delägare blifvit förklarade berättigade att, vid sådan skulds utbetalande, deraf för Borgenären i berörde provision korta, finnér Utskottet, att uti den af Herr Assessoren väckta fråga något lornyadt Stadgande icke kan blifva af nöden.
Detta allt får Utskottet till Riksens Högloft.
Ständers vidare granskning och bedröfvande vördsamt öfverlemna, tillika med det särskildta yttrande, en af Utskottets Ledamöter, Herr Lagmannen Noréus uti det första af förbemälte ämnen afgifvit, ©ch hvaruti de öfrige Utskottets Ledamöter af Vällofl. Borgare-Ståndet sig till en del för - Den 4 April. förenat, hvilket innefattas uti det härvid fogade Protocolls-Utdrag.
Stockholm den Mars 1815.
På Högvördiga Prestoch Adelns vägnar Ståndets vägnar H. F.
Strömfelt. C. M. Levin.
Borgare- På Hedervärda BopdeSiåndets vägnar Stapdets vägnar Jean Noréus.
Per Jernström. A. J. Wahl stjerna.
Utdrag af Protocollet hållet i Högloft. Lag-Utskottet, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 22 Mars 1815, S. D. ------- - Herr Lagmannen Noréus anförde: att lian med vissa inskränkningar i beräkning af arfvodet både för Sterbhus af betydligare förmögenhet och äfven för de fattigare, hvilka snarare lian ansåg böra ifrån all annan afgift, än Charta Sigillatte, Justitiae-, Stats- och Fattig-medel, befrias, samt, under det af Herr Assessor Arosenius uppgifna förbehåll, att arfvodet borde utgå af Boets odelade Massa, den må tillkomma Creditorer eller efterlemnadé arfvingar, medgaf rättvisan och billigheten af Borgmästaren Kjellanders begäran, till hvilket bedömmande Herr Lagmannen dock egentligen leddes af den hos honom länge stadgade öfvertygelse om vigten af ett forändradt Stad - Den 4 April. 3* Stadgande rörande Bouppteckningar och Arfskiften hos Allmogen, desse förrättningar af så betydlig inflytelse för ägande rätten, och sorn i frågor derom ofta utgöra den enda ledning oell deri enda grund för urskiljandet af betydliga tvistämnen, borde i allmänhet bringas till den fullkomlighet, som Lagens föreskifc och medborgerliga säkerheten fordra.
Detta ändamål ansåg Herr Lagmannen icke säkrare vinnas, än genom ett allmänt stadgande, att Bouppteckningar och Arfskiften borde genom Härads-Rätternes Ledamöter på Landet och genom Rådstufvu-Rätten i Städerna förrättas. Herr Lagmannen insåg väl, att
Häradhöfdingarne icke kunde sträcka sin egen åtgärd till alla dylika förekommande förrättningar; men dem borde dock åligga, att i hvarje Härad eller, der Häraderna bestå af flera Socknar, i hvarje Socken utse 2:ne bland Nämnden, för hvilkas redlighet och skicklighet de ansågo sig kunna ansvara.
De upprättade Boupptecknings- och Arfskiftes-Instrumenterna borde derefter af Härads-Rätteh granskas till sin form och rigtighet i uträkningen, samt, sedan tiden till klander emot grunderna för arfsrätten förlupit, eller i fall tvist derom uppstått, den genom laga kraft vunne dom blifvit afgjord fastställas antingen uti sitt oklandrade skick, eller med de förändringar, som genom den uppkomna tvisten blifvit stadgade.
På detta sätt formodade Herr Lagmannen, att desse vigtige handlingar snart skulle uppnå det ändamål Lagen åsyftat, och icke, som nu, isynnerhet hos Allmogen, bereda ämnen till tvister, för hvilkasutredningofta icke andragrunder, än Den 4 April. än ofullständiga Boupptecknings- och ArfskiftesInstrumenter finnas, och vid hvilkas bedömande den mest skarpsynte
Domare ofta stad nar i en saiärtande villrådighet.
Herr Lagmannen fastade dock härvid ovilkorligen det förbehåll, att arfvodet icke borde sträckas utöfver nu gällande beräkning, utan tvärtom försvinna för de fattigare ibland Allmogen, hos hvilka Boets behållning icke uppgick till 66 R:d 32 sk., och ibland de öfriga Classerna till en dubbel eller högre Summa; äfvensom, i händelse Boet vöre gäldbundet, efter Herr Assessoren Arosenia förslag, drabba Egendomens värde i moa af dess anslående, antingen till skulds betalning eller fördel* nirg bland arfvingarne, och derefter ansåg Herr Lagmannen icke någon betänklighet böra förekomma att vidtaga en för allmänna medborgerliga rättigheter så nyttig förändring, isynnerhet som den ostridigt beredde en saker väg till bevarande af allmän rättvisa, och förnämligast deras rätr, hvilka ofta sjelfve saknade tillräcklig kännedom att den bedömrna.
I allmänhet borde fullständighet och ordning
Uti handlingar af aflägsna vigtiga följder nitiskt befordras , och detta stora ändamål vinnes förmodligen sakratt genom ämbetsmanna-åtgärd, åtföljd af ansvar och vägledd af upplysning och redliga afsigter.
Herr Lagmannen ansåg sig icke for det närvarande berättigad att ingå uti en allmannare tillämpning af denna grundsats, äfvensom, i fall Utskottet behagade lemna uppmärksamhet åt hans tanka om förrättande af Bouppteckningar och Arfskiften, flere dit hörande omständigheter borde utredas.
Den 13 April, 33 Herar Borgmästarne Holm, Barthelsson och.
Gezelius, förklarade, det de förenade sig uti den del af Herr Lagmannen Noréi yttrande, sam instämde med hvad Herr Borgmästaren Kjellander yrkat.
Ex Protocollo A- J. Wahlstjemn.
Ridderskapet och Adeln, den April 1815.
D. -^-emitterades till Constitutions-Utsiottet.
Maj.ts Nådiga Proposition af den rq April, ottinie nya constitutionella förhållanden, sorn till följe af Föreningen mellan Sverige och Norrige uppkommit.
Till Siats-Utskottet, Kongl» Majrts Nådiga Proposition af den 5 April, angående Magazins-Inrättningens förvaltning och närvarande belägenhet
Ett af Herr Adlerheim, Pehr, den 4 April lippiäst Memorial, angående förhöjning i Hofliållnings- Summorna för Hans Majit Konungen och Hans Kongl. Höghet Kronprinsen, tillika med anföranden i anledning af samma Memorial, vltaf Friherre Cederström , Jacob, Herr von Schultzenheim, David, Herr Zibeth, Ebbe Ludvig, och Herr Cederskjöld ■, Pehr Gustaf. Till N:o 5, 6. 34 Den 13 April - Till Stats- samt Banco-Utskotten.
Majus Nådiga Propo ition af den 5 April, angående det åt Vester- och Notrbottens Läns Innevånare meddelade Lån.
Till Bévillnings.
Maj:ts Nådiga Proposition af den 5 April, om en närmare reglering af den under namn af Gernings-ören kända afgift.
Till Banco Utskottet.
Ett Dictamen af Herr von Schultzenheim, David, angående Publicitet af tillståndet med Banquens Sedelrörelse.
Till Allmänna Besvärs- och Oeconomie Utskottet.
HerrafUhrs, Carl David, och Herr Munck af Rosenschölds, Eberhard, den 4 April, samt Grefve Rosens, Axel, denna dag gjorde anföranden, i anledning af Herr af Uhrs, den ag Mars, och Grefve Roséns den 4 April, till Utskottet remitterade Dictamina. * Ett af Herr af Wingård, Johan Didric, den 4 April, uppläst Memorial, angående inrättandet af Fo rvagnar , mellan Stockholm och Christiania, tillika med anföranden, denne dag, i anledning af samma Memorial, af Herrar Spaldencreutz , Arvid, Mannerhjerta, Ulric Ernanuel, Malmerfeldt, Gustaf, och ytterligare af Herr af Wi ugård.
Ett af Herr von Heyne, Georg, den 4 April, uppläst Dictamen, angående den extra roteringen, tillika med, denne dag, af Friherre Mannerheim, Lars August, samt Friherre Wrangel »
Den 13 April. 35 gel, Henning, gjorda anmärkningar, samt en af Herr von Heyne gjord tilläggning.
Herr Malrnerfeldts, Gustaf, den 4 April , samt Friherre Boyes, Ludvig, Herr Palmans, Otto Fredric, samt Grefve Lil jencrantz’s, Johan Wilhelm, denne dag gjorde anföranden, angående den i Borgare - Ståndet vackla frågan, ont ett nytt Jude-Reglemente.
Anmärkningar af Friherre Wirsén, Gustaf Fredric, vid Herr Hertzjenhjelms den 4 April uppläste och rernitierade Dictamina , angående en bättre organisation af Magazins - Inrättningen.
D ictamina af Flerrar Flach, Carl, von Qvanten, Carl, Flach, Elfie, Mannerstam, Johan, saint Munck af Rosenschöld, Eberhard, i anledning af Grefve Mörners, den 4 April, till Utskottet remitterade- Dictamen, rörande allmänna penningeställningen och Magazins-inrättningen.
Ex Protocollo A. G. Silfverstolpe.
S. D. X-Jpplästes och bifölls Lag-Utskottets den 3 April afgifne Memorial, innehållande begäran , att det måtte blifva Utskottet tillåtet att till sitt betjenande få antaga en Cantzlist utom dem sorn redan blifvit förordnade.
Dito 36
Dito. S. D. "Vid förnyad föredragning, bifölls till alla delar Expeditions-Utskottefs den i April afgifne, och den 4, derpå följande på bordet lagde Memorial „ med anhållan, att, i den mån göromålen ökas och tillväxa, det måtte vara Utskottet tillåtet antaga en eller tvenne Cantzlister, utom de D J tvenne* som redan af Utskottet blifvit förordnad^.
Dito. S. D. Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotlets den 4 April på bordet lagde Memorial af den 30 Mars, innehållande dess begäran att få antaga ett större antal betjening, blef å nyo föredraget och af Höglofl.
Dito Dito. S. D. Dj nu å nyo föredrogs Högvördiga PrestStåndets den 4 April på bordet- lagde Protocolis» Utdrag af den g Mars, hvaruti det Högvördiga Ståndet, i anledning af ett af Herr Prosten Doctor Stenhammar ingifvet och med de öfriga Bespectiva Stånden communiceradt Memorial, beslutit, det skulle Ståndets Medlemmar i Riksens Höglofl.
Ständers åtskillige Utskott, synnerligast i Expedit - Den 13 April. 37 ditions Utskottet, anmodas hemöda sig icke allenast så tidigt med sina Betänkanden och Expeditions - förslag till Riksens Stander inkomma, att justering beqvämligen kan äga rum; utan ock med sorgfällighet söka gifva dem all den utförlighet och bestämdhet i uttrycken, sorn ar nödig till förekommande af alla sådana uttydningar och förändringar, som i annat fall kunna tillintetgöra B iksens Höglofl.
Ständers åsyftade goda ändamål och blifva hinderliga för deras underdåniga önskninsars behöriga skick, då de till thronön skola frambäras; beslöt Högloft.
Bidderskapet och Adeln, att en anmodan af enahanda beskaffenhet äfven skulle till dess Utskotts .Ledamöter blifva gjord.
Ut Supra» S D. emitterades till Allmänna Besvärs- ochr Oeconomie-Uiskotteh Ett Dicfamen af Herr af Dare lii, Isae, innehållande svar på de af Herr Silfverstolpe vid H ert af Darellis föregående Dictamen, angående medel till Eandtbrukets upphjelpande, gjorde an» Ex Piotocollo A. G. Silfverstolpe» Dito Dito» märkningar.
Ex protocollo A. G.