Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Således i årlig ersättning ........ ,... Rd;r 5,1 OR, då kostnaderna för Geijerska husets tillbyggnad, förändring till Riks-arkiv och ornering uppgå till omkring 60,600 R.dr; och då nämnda kostnader otvifvelaktig! skulle komma att mer än till fullo betäckas af den för Riks-arkivets nuvarande hus, om det försäljes, påräkneliga köpeskilling, uppskattad till 120,000 R:dr Riksmynt, hvarå äfven böra beräknas inflytande räntor under tiden.; vill Kongl. Maj:t härmed i nåder föreslå, att Rikets Ständer, jemte samtycke dertill, att Kronan, med Fem Tusen Ett hundra R:dr Riksmynt i hyresersättning årligen under tretton år från och med April månad 1861, inlöser den Stockholms stad för samma tid förbehållna dispositionsrätt. öfver f. d. Geijerska huset, mätte på Riksgälds-kontoret, till Kongl. Maj:ts disposition, anvisa hvad till dylik hyresersättning belöper på nästa Stats reglering, efter 5,100 R:dr om året; att likaledes på Riksgälds-kontoret måtte, till Kongl. Maj:ts disposition, anvisas Sextio Tusen Sexhundra Riksdaler till Geijerska husets tillbyggnad, ornering och anordnande för Iliks-arkivet; samt att, när detta verk med sina samlingar kan dit flyttas samt utväg hunnit beredas jemväl för Vitterhets-, Historie och Antiqvitets-akademiens förflyttning ur Riks-arkivets nuvarande hus vid Skeppsbron, det sistnämnda må på offentlig auktion, efter föranstaltande af Rikets Ständers Fullmägtige i Riksgäldskontoret, försäljas och köpeskillingen till Riksgäldskontoret inflyta.
De till detta mål hörande handlingar och ritningar skola tillhandahållas Rikets Ständers vederbörande Utskott; och Kongl. Majrt förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Ar och dag, som ofvan. CARL J. A. Gripenstedt.
Ut - Kongl. Majds Nåd.
Proposition N:o 101. 1?
Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden hållet inför Hans Majit Honungen i Stats-Bådet å Stockholms Slolt den 9 Mars 1800.
Närvarande: Hans Exc., Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Friherre Manderström, Stats-råden:
(Vallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Dopartements-chefen, Stats-rådct Gripenstedt, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med förut på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande fattadt nådigt beslut, uppsatt förslag till Kongl. Majrts nådiga Proposition, angående f. d.
Geijerska husets på Riddarkolmen användande till Riks-arkiv.
Majit behagade, på Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, samt befallde, att, i enlighet dermed, nådig Proposition skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Hih. till U.
Pral. 1839 Sj 1860. 1 Sami. 1 Afd. 2 Dand. 13 llåft. 3 18 Kongl. Majus Råd.
Proposition N:o i03.
N© 103.
Ank. till Exp-Utsk. den i April 1860, kl. 12 midd.
MAJ:TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer med förslag till stadga angående Högste
Domstolens tjenstgöring på två afdelningar; Gifven Stockholms Slott den 13 Mars 1860.
I anseende till det betydliga antalet af de mål, sorn på Högste
Domstolens pröfning för närvarande äro beroende, kräfver omsorgen för lagskipningens jemna gång, att den genom en grundlagsförändring nyligen beredda utväg att medelst ett förstärkt antal ledamöter försätta Högste
Domstolen i tillfälle att arbeta på två afdelningar utan uppskof varder anlitad.
Då emellertid behofvet af Högste
Domstolens arbete å två afdelningar möjligen kan komma att upphöra, irifr den nuvarande balansen hunnit afarbetas, har Kongl. Majit ansett, dels att ledamöternas antal för närvarande icke bör ökas utöfver sexton, hvilka med full säkerhet äro behöfliga intill dess vid nästa riksdag ny reglering efter omständigheterna Iean företagas, och dels att förändringen af den nuvarande oTganisationen bör i öfrigt så verkställas, att en återgång till densamma utan allt för stora svårigheter må kunna ega ruin.
På dessa, i bilagde Stats-rådä-protokoll närmare utvecklade, grunder har ett förslag till stadga blifvit upprättadt, innefattande de bestämmelser, som, jemlikt 17 § ltegerings-formen, ansetts erforderliga; och vill Kongl. Majit, som i ämnet hört Högste
Domstolen, på sätt dess jemväl bifogade protokoll utvisar, alltså, jemlikt 87 § Regerings-formen och under förutsättning, att Rikets Ständer Kongl. Maj: Is Nåd.
Proposition A\o 10S. 19 Jemväl anvisa medel till de i följd af den nya organisationen behöfliga löner och arfvoden, som Kongl. Maj:t i särskild Proposition denna dag askar, härmed till Rikets Ständers antagande framställa följande förslag till stadga angående Kongl. Maj:ts Högste
Domstols tjenstgöring på två afdelningar.
§ I Kongl. Maj:ts Högste Domstol skall, intilldess annorlunda förordnas, arbeta på två afdelningar och utgöras af sexton Justitie-råd. § 2.
Båda afdelningarne äro lika behöriga att upptaga de till Högste
Domstolens handläggning hörande ärenden, hvilkas fördelning endast beror af den ord ning, hvari desamma, enligt gällande föreskrifter anmälas. § 3- Under sex månader hvarje år skola båda afdelningarne tjenstgöra; öfriga sex månader tjenstgör en afdelning i sender; och ega Justitie-råden att, med iakttagande häraf, sig emellan tjenstgöringsskyldigheten fördela.
CARL Louis De Geer. 20 Kongl.
Proposition N:o loi.
Utdrag af Protokollet lifver Justitie-Åi enden, hållet uti hongl Maj:ts Högste Domstol Thorsdagen den 25 Februari 1860.
Närvarande: Justitie-råden Alexanderson, Hoffstedt, Gyllenhammar, Quensel, Thyselius, Cramér, Friherre Leuhusen.
Revisions-sekreteraren Adlercreutz föredrog i underdånighet: Kongl. Maj:ts genom Justitie-departeinentet aflåtna Remiss af den 14 inne» varande månad, hvarigenom Kongl. Maj:t behagat infordra Högste
Domstolens utlåtande öfver ett uti Justitie-Stats-departementet uppgjordt förslag till stadga, angående Kongl. Maj:ts Högste
Domstols tjenstgöring på två afdelningar; varande samma förslag af följande lydelse:
Stadga angående Kongl.
Domstols tjenstgöring på Iva afdelningar. § 1* Kongl. Maj:t8 Högste Domstol skall, intilldess annorlunda förordnas, arbeta på två afdelningar och utgöras af sexton Justitie-råd. § 2.
Domstolens handläggning hörande ärenden, hvilkas fördelning endast beror af den ordning, hvari desamma, enligt gällande föreskrifter, anmälas.
Proposition N:o 103 21 Under sex månader hvarje år skola båda afdelningarne tjenstgöra; öfriga sex månader tjenstgör en afdelning i sender; och ega Justitie-råden att, med iakttagande häraf, sig emellan tjenstgöringsskyldigheten fördela.
Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna, Malmsten, Justitie-råden:
Quensel och Thyselius.
Hans Excellens Herr Justistie-Statsministern anmälte i underdånighet:
Förslag till Stadga angående Kongl. Maj:ts Högste
Domstols tjenstgöring på två afdelningar; varande förslaget af följande lydelse:
Domstolen lemnade berörde förslag utan anmärkning.
Ex protocollo Oscar David Egge.
Utdrag af Protokollet öfver Jus lilie-Departements-Ar en den, hållet inför Hans Maj:t lionungen uti Stats-Rådel å Stockholms Slott Tisdagen den 15 Mars 1860.
Hans Exc., Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Exc., Herr Stats-ministern för Utrikes Ärendena, Frih. Manderström, Stats-råden:
IVallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, 1.
Kongl. Maj:ts Högste
Domstol skall, intill dess annorlunda förordnas, arbeta på två afdelningar och utgöras af sexton Justitie-råd. 22 k'ontjl.
Proposition N:o 103.
Domstolens handläggning hörande ärenden, hvilkas fördelning endast beror af den ordning, hvari desamma, enligt gällande föreskrifter, anmälas. § 3.
Under sex månader hvarje år skola båda afdelningarne tjenstgöra; öfriga sex månader tjenstgör en afdelning i sender; och ega Justitie-råden att, med iakttagande häraf, sig emellan tjenstgöringsskyldighcten fördela.
Domstolen, hvars underdåniga utlåtande öfver ifrågavarande förslag Kongl. Maj:t genom nådigt beslut den 14 sistlidne Februari infordrat, har, efter granskning deraf, leinnat förslaget utan anmärkning.
Efter att hafva redogjort för innehållet af berörda förslag yttrade JustitieStatsministern i afseende å de grunder, som vid dess upprättande blifvit följde: »Vid betraktande deraf, att enligt
Revisions-sekreterarnes arbets-redogörelser för år 1859, 1,932 oafgjorda mål blifvit till innevarande år balanserade och att deribland 780 revisions-saker hvilade i »fraktan på Högste Domstolens pröfning, medan, i medeltal för de sednaste fem åren räknadt, endast 265 sådane mål hunnit under loppet af ett år afgöras, har jag ansett det för lagskipningens jemna gång vara oundgängligt, att den genom en grundlagsförändring nyligen beredda utväg, att medelst ett förstärkt antal ledamöter försätta Högste
Domstolen i tillfälle att arbeta på två afdelningar, utan uppskof varder anlitad.
Någon viss tid för början häraf har likväl icke i förslaget blifvit utsatt, enär tidsutdrägten af den grundlagscnliga behandling, som måste föregå utfärdandet af författning i ämnet och ordnandet af dermed sammanhängande frågor, icke kan med visshet beräknas, hvaremot, då förändringens trädande i verket lemnäs beroende af författningens promulgation, tillfälle blir öppet att välja den tidpunkt, som, efter det ärendet kommit i fullständigt skick, befinnes vara den första lämpliga.
Önskligt vore, att Högste
Domstolen åtminstone under ett qvartal af innevarande år kunde komma att utveckla den afsedda förökade verksamheten.
Då för öfrigt balansen till innevarande år af de mål, som bero på Högste
Domstolens handläggning, till antalet är något mindre än balansen vid 1858 års början, samt antalet oafgjorda revisions-saker, ehuru ökadt under hvarje af de tio sistförflutna åren, likväl under de två sednaste icke tillvext med mera än sex för 1858 och tolf för 1859, vid hvilket förhållande det torde böra antagas såsom en möjlighet, att behofvet af Högste Domstolens arbete a två afdelningar kan upphöra, när den nuvarande balansen hunnit afarbetas, har jag ansett, att dels förstärkningen af ledamöternas antal nu icke bör föreslås större, än som med full säkerhet är behöfligt intill dess vid nästa riksdag ny reglering efter omstän - Kongl. Maj;ts Nåd.
Proposition N:» i03.
523 digheterna kan företagas, och dels förslaget jemväl i öfriga delar bort så inrättas, att en återgång till den nuvarande organisationen, om den kommer i fråga, utan allt för stora svårigheter kan verkställas.
En sådan återgång skulle i väsendtlig mån försvåras, om åt den ena eller andra af Högste
Domstolens afdelningar endast mål af en viss beskaffenhet anvisades, samt hvar och en af ledamöterne i sammanhang dermed ständigt fastades vid viss afdelning; hvaraf blefve en följd, att dels vid tillsättningen af Justitieråds-platser afseende företrädesvis måste göras å speciela insigter och erfarenhet i en eller annan särskild gren af lagskipningen och dels Justitie-råden, genom en sålunda till vissa slags mål inskränkt tjenstgöring, slutligen måste blifva mera eller mindre främmande för en verksamhet, som omfattar lagskipningen i dess helhet.
Denna omständighet utgör likväl icke den enda, eller ens den förnämsta betänkligheten emot ärendenas fördelning efter beskaffenheten emellan de särskilda afdelningarne, hvilket eljest borde bidraga till främjande af enhet i lagskipningen i högsta instansen.
Genom en efter theoretiskt riktiga grunder verkställd fördelning skulle sannolikt icke kunna undvikas, att arbetsqvantiteten blefve emellan de två afdelningarne ganska ojemnt fördelad.
Om till exempel brottmålen tilldelades den ena afdelningen, så skulle, ehuru dessa mål nu icke på långt när upptaga Högste Domstolens halfva arbetstid, likväl hälften af det högsta antal ledamöter, hvarmed Högste
Domstolen, enligt grundlagen, nn kan besättas, knappt vara tillräcklig att för dessa mål, hvilka, såsom till en stor del angående häktade personer, icke lämpligen kunna ligga nere under någon längre tid af året, uppehålla en särskild afdelning, helst sju ledamöter ständigt måste å densamma vara tjenstgörande och några skiftesvis behöfva ledighet.
Härtill kommer, att vid en fördelning af ärendena efter deras beskaffenhet fall stundom måste uppstå, då det vore tvifvelaktigt, huruvida ett mål af sammansatt beskaffenhet rätteligen borde upptagas af den ena eller andra afdelningen, för hvilka frågors slitande lämplig utväg saknades, så länge grundlagen lägger hinder i vägen för båda afdelningarne att sammanträda, för att gemensamt något ärende pröfva.
I det af mig nu anmälda förslag har derföre ärendenas fördelning emellan afdelningarne, utan afseende å målens beskaffenhet, gjorts beroende endast af de föreskrifter, som gälla för de föredragande och målens delning dem emellan, äfvensom det öfverlemnats åt Justitie-råden att sjelfva öfverenskomma om sin flyttning emellan afdelningarne och tjenstgöring i öfrigt.
Domstolen hittills utgjorts af tolf Justitie-råd, och 22 § Re gerings-fonnen före den sednaste förändringen stadgat, att ej flera än åtta ledamöter finge pä en gång tjenstgörande vara, sä har derigenom fyra månaders ledighet om äret åt hvar och en af ledamöterna i sjelfva grundlagen varit anvisad.
Grundlagen har härutöfver förutsatt, att ett vida mindre antal än åtta 24 Kongl. Majds Nåd.
Proposition N:o i 03. finge handlägga ringare mål, och ej ens för de vigtigare fordrat flera än sjn.
Sistnämnda antal har oek vanligen under de sednare åren på en gång varit tjenstgörande, och i följd deraf hafva ledamöterne, då icke för någon af dem uppstått hinder att tjensten förrätta, kunnat påräkna fem från tjenstgöring å sessionsrummet lediga månader af året, utom de ferier vid Jul, Påsk och Pingst, tillsammans utgörande omkring sex veckor, under hvilka Högste
Domstolen ej hållit sammanträden.
Med allt detta kunna Justitie-råden visserligen icke anses hafva varit i åtnjutande af öfverflödig ledighet, då, utom den ansträngande tjenstgöringen å sessionsrummet, tages i betraktande att deremellan en dryg tid måste egnas ej mindre åt alla mål, som emellan ledamöterne cirkulera, än ock den svåra och mödosamma granskningen af lagstiftnings-förslag, öfver hvilka Högste
Domstolens utlåtande skall infordras; hvartill kommer angelägenheten deraf att åt dem, som. jemte lagskipningen i högsta instansen, fått sig uppdraget att tillika vara den lagstiftande maktens rådgifvare, lemnäs någon tid öfrig att med uppmärksamhet följa den fortgående utvecklingen af rättsvetenskapen i allmänhet.
Då för någon ledamot inträffar förfall, måste ock tjenstgöringen af de andra uppehållas, utan att någon vikarie för den hindrade kan förordnas.
För att nu icke betunga Justitie-råden med strängare tjenstgöring, än den som af dem hittills blifvit bestridd, nemligen å en afdelning med sju ledamöter under årets tolf månader, med undantag endast af nämnde helgferier, borde således, om ledamöternas antal ökas till sexton, dessa icke åläggas att under mera än fyra månader af året arbeta på tvä afdelningar, med sju ledamöter å hvarje.
Under förutsättning likväl, att dels större delen af nämnde helgferier infalla under de månader, då båda afdelningarne hålla sammanträden, dels de lediga månaderna så fördelas, att. behöfliga afbrott i tjenstgöringen åt hvarje ledamot beredas, och dels den ena afdelningen, om arbetet ändock befinnes alltför ansträngande, må kunna, under den tid båda afdelningarne arbeta, inskränka sina sammanträden till fyra dagar i veckan eller afgöra mindre vigtiga mål med färre ledamöter än sju, har man ansett sig kunna i förslaget bestämma, att båda afdelningarne skola under sex månader af året samtidigt arbeta.
I öfrigt och då en fullständigare arbetsordning för Högste
Domstolen måhända icke är behöflig, och åtminstone icke i något fall torde böra fastställas förr än någon tids erfarenhet af arbetet på två afdelningar lemnat ledning för de vidare föreskrifter, som må visa sig erforderliga, hafva i förslaget icke blifvit intagne andra eller vidsräcktare stadganden, än som varit nödvändiga för att uppfylla grundlagens fordringar.
•> Justitie-Statsministern hemställde härefter, att Kongl. Maj:t täcktes till Rikets nu församlade Ständer aflåta nådig Proposition om antagande af det anmälda förslaget till Stadga angående Högste
Domstolens tjenstgöring på två afdelningar, dock under Kungl, Majis Nåd.
Proposition N:o 103. 25 under vilkor, att samina stadga icke ina erhålla egenskapen af gällande lag med mindre än att Rikets
Ständer jemväl anvisa medel till de för den nya organisationen behöfliga löner och arfvoden. hvilka Kongl. Majit i särskild proposition samtidigt lärer äska.
Hvad Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern sålunda hemställt och deruti Stats-Rådets öfrige Ledamöter instämde, täcktes Kongl.
Majit i nåder gilla samt bifalla att Proposition i ämnet, sådan den finnes detta protokoll bifogad, skulle till Rikets Ständer allåtas.
Ex Protocollo E. Halling.
Bihang till K.
Sl. Prot. ms9 ii meo. I Sami l Afd. 2 Band. 15 Uäft. 4 STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri.
ISHO - Kongl Maj:ls Nåd Prop. 1\:o 104. 1 N:o 104.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 4 April 1860 kl. 12 middagen.
Maj:ts Nådiga Proposition lill Rikets Ständer om anslag, i anledning af ifrågasatt förstärkning af Kongl. Maj:ts Högsta Domstol; Gifven Stockholms Slott den 13 Mars 1860.
För verkställande af den uti nåd.
Proposition till Pikets Ständer af denna dag föreslagna förstärkning af Kongl. Maj:ts Högsta Domstol, erfordras medel ej mindre lill löner för fyra nya Justitie-råd å 8,000
R:dr, än ock till arfvoden för lyra tillförordnade Revisions-sekreterare med 4,500 R:dr för hvardera och för Iva tillförordnade Protokolls-sekreterare med 3,500 R:dr för hvardera, äfvensom till bestridande af de tillökade Kanslist- och Kopistgöromålen med '11,200 R:dr och till arfvoden å 500 R:dr, allt Riksmynt, för en Vaktmästare vid Högsta Domstolen och en vid Justitie-Revisions-Expeditionen; och vill Kongl. Maj:t alltså af Rikets Ständer äska ett årligt anslag af 69,200 Riksdaler Riksmynt att utgå till ofvanberörde fördelning, under innevarande år från och med månaden näst efter den, under hvilken Stadga angående Högsta Domstolens tjenstgöring på två afdclningar kommer att utfärdas, och vidare intill slutet af nästa slatsreglerings-period.
Prot. 1859 §■ 1860.
1 Jamt 1 Åfd. 2 Band. lö Hä/t. 1 2 Kongl. Maj.is Nåd Prop. N:o 104.
Utdrag af Protokollet Öfver Justitie-Departemenls-Ar enden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott Tisdagen den 15 Mars 1860.
Ha ns Excellens Herr Justitie—Statsministern Friherre De Geer, Hans Excellens Herr Stats-Ministern för Utrikes Ärenderne Frih. Manderström, Stats-råden:
JPallenstéen, Gripenstedt, Almqvist, Eknemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern hemställde härefter, att Kongl. Majit, i sammanhang med den under denna dag beslutade nådiga Proposition till Rikets Ständer om antagande al stadga lör Kongl.
Majlis Högsta Domstols tjenstgöring på två afdelningar, täcktes till Rikets Ständer göra särskild framställning om anvisande af de medel, som till följd al den ^föreslagna förstärkningen af Högsta Domstolen erfordrades till allönande al ej mindre fyra nya Justitie—råd än ock ett förökadt antal föredragande och tjenstemän i Justitie-Revisions-Expeditioqen, i afseende hvarå Herr Justitie-Statsministern anförde: att, då Justitie-råd enligt Grundlagen ej må tillika annat embete innehafva, vore nödigt att fyra nya ordinarie Justitie-råds—löner anvisades å Atta Tusen Riksdaler Riksmynt; att deremot, med afseende å möjligheten af en blifvande reduktion, den nu behötliga förstärkningen af Nedre Revisionen och dess Expedition lämpligast syntes böra tillvägabringas genom förordnanden på obestämd tid, men att det likväl vore angeläget, att de, som tillförordnades, erhöllo arfvoden motsvarande lönerna i samma grader, på det de embetsverk, hvarifrån desse förordnade kunde komma att utses, måtte under tiden få disponera deras löner åt vikarierne; Kongl.
Maj:ts Khil.
Prop. N-.o 104. 3 att sålunda arJYoden åt fyra t. I'.
Revisions-sekreterare, till lika belopp med Revisionssekreterare-lön i lägsta klassen eller Fyra Tusen Femhundra Riksdaler åt hvarje, borde begäras; att, ehuru^Uögs la?.
Domstolens '»arbetstid komme~att ökas nära femtio procent, och för protokollsföreningen derstädes nu voro anställde sex Protokolls-sekreterare, likväl ej liera än trä arfvoden för sådan befattning å Tre Tusen Fern Hundra Riksdaler ^ torde * böra äskas, enär \ dessa Protokolls-sekreterares tjenstgöring, hvartill jemväl hörer protokollsföring i konseljen, icke kunde antagas komma att ökas i samma mån som Högsta Domstolens arbetstid, helst den förökade arbetsprodukten sannolikt komme att till större delen bestå af ett ökadt antal afgjorda Revisionssaker ooch skiftesmål, hvilka i|allmänhet jemförelsevis minst betunga protokollsföranderne; att till bestridande af kanslist- och kopist-göromålen vid de fyra nya rotlarne erfordrades årligen Elfva Tusen Två Hundra Riksdaler, motsvarande fyra kanslist- och fyra kopist-löner; samt att arfvoden å Fem Hundra Riksdaler till en vaktmästare vid Högsta Domstolen och en vid Justitie-Revisions-Expeditionen jemväl blefve behöfliga.
I öfverensstämmelse härmed föreslog Herr Justitie-Statsministern i underdånighet, att Kongl. Maj:t täcktes i nådig Proposition till Rikets Ständer begära, .att ett årligt anslag af Sextionio Tusen Två Hundra Riksdaler Riksmynt måtte anvisas att utgå till ofvanberörde fördelning under innevarande år från och med månaden näst efter den, under hvilken Stadga angående Högsta
Domstolens tjenstgöring på två afdelningar kommer att utfärdas, och vidare intill slutet af nästa statsreglerings-period.
Stats-Rådets öfrige ledamöter instämde' uti hvad Hons Excellens Herr Justitie-Statsministern sålunda yttrat och hemställt.
Maj;t behagade, med bifall härtill, besluta att Proposition i ämnet, sådan den finnes delta protokoll bilagd, skulle till Rikets Ständer aflåtas. Kx protocollo, E. Helling.
4 Kongl. Majit* Nåd.
Prop.'_N:0 105.
JV:o 105.
Ankoin till Exp.-Utskottet den 4 April 1860, kl. 12 middagen.
Maj:t Nådiga Proposition till Rikets Ständer om antagande af en författning, angående ränta vid försträckning på viss kort tid; Gifven Stockholms Slott d. 45 Mars 4860.
Sedan vid sistförflutna riksmöte Borgare-Ståndet, uti underdånig skrifvelse den 3 Mars 1858 anhållit, alt Kongl. Majit täcktes till Rikets näst derefter sammanträdande Ständer aflåta nådig Proposition om räntans Ingifvande i allmänhet och till den utsträckning, som funnes med landels bästa mest öfverensstämmande, och denna skrifvelse blifvit till den af Kongl. Majit i nåder tillsatta Finanskommittén öfverlemnad för att tagas i öfvervägande vid utarbetandet af det underdåniga betänkande, hvilket Kommittérade fått sig uppdraget altv afgifva, angående de förändringar, som kunde anses behöfliga såväl i organisationen och sammanhanget af de anstalter, hvilka med penninge- och kredit-väsendet hafva gemenskap, som i de lagar, hvilka dermed stå i förbindelse, så hafva Kommittérade den 8 Oktober nästlidne år till Kongl. Majit inkommit med en underdånig skrifvelse, deruti de på anförda skäl tillstyrkt ej mindre räntans frigilvande under vissa vilkor, än ock andra stadganden, åsyftande förändring i nu gällande kreditlagar.
Under godkännande af de skäl, hvilka Blifvit för räntans frögifvande anförda, och med afseende särskildt å de under den sednare tidens vexlingar i penningeställningen för affärsmännen i allmänhet uppkommande olägenheter af lagens stadganden om bunden ränta, hvaraf ock blifvit en följd, att Kongl. Majit och Rikets Ständer med afvikelse från allmän lag, måst tillåta att å de lån, som blifvit utlemnade ur den s. k.
Statslfinefonden, lått tagas högre ränta än sex procent, har Kongl. Majit, som i likhet med Kommittérade anser, att grundsatsen om frihet i ränte - Kongl.
Majus Sud.
Proposition N:o 105. 5 fItai endast med varsamhet må i lagstiftningen införas, låtit utarbeta ett förslag tilLFörordning i ämnet, hvaruti, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad af Kommitterade är vordet föreslaget och jemväl förut finnes i Norige antaget, räntans Irihet, med vissa bestämningar, medgifves vid försträckning på viss tid, som ej öfverstiger sex månader. l)e af Komittérade i öfrigt föreslagna lagförändringar hafva icke synts stå i det omedelbara sammanhang med frågan om frihet i ränteaftal, att denna bort af de förra göras beroende, utan torde desamma framdeles kunna verkställas, i den mån sådant af de förändrade förhållandena och lagstiftningens utveckling i öfrigt påkallas.