Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit föreslagna, beräkningen af brån vinsskattensamt inom BondeStåndet, af Eric Persson från Gefleborgs Län, att Utskottet gerna kunnat underlåta att beräkna Tulloch Bränvins-bevillnings-afgifterne, intilldess Bevillning s -U ts k o 11 e t medhunnit att uppgöra grunderna för deras beräknande, och alt, i allt fall, nedsättning ej bort ske i den af Kongl. Majit föreslagne Bränvins-afgifts-summan, samt af Hans Jansson från Elfsborgs Län, att han så mycket hellre instämde i denna senare åsigt, emedan inom Riks-Stånden en rådande grundsatts visat sig att högre beskatta bränvins-bränningeu.
Utskottet får åberopa dess bär ofvan i 3o:de punkten, angående Tullbevillningen, afgifna yttrande, och skall, då Rikets Ständer fattat beslut i afseende på Branvins-bevillnings-afgiftens bestämmande, taga detsamma till grund vid uppgifvande! af Statsbrist - 45o,oqo: 320,0001 Siats-Utskottets Utlåtande IV.o 2o5. summan.
Emedlertid upplages fortfarande de förut uppgifna . ■ . 43o,ooo: * —- 35:o Uti denna punkt af Betänkandet
Nr» 54, har Utskottet, på grund af den tillökning r Restantierne som under åren i83o med i83i egt rum, upptagit denna titel, i stället för ,99-855: 4°- &, till 119,891: 4'ij. Q. — Häremot har blifvit anmärkt: hos Ridderskapet och Adeln, af Herr SkogmanC. D., och hos Bonde-Ståndet af Eric Persson från Gefleborgs Län, att denna förhöjning icke borde ega ram, enär ifrågavarande, först vid senaste Riksdagen i Stat uppförde inkomsttitel för år i83o utgjort endast 105,727: 33. iov, och den betydliga tillökningen för år 1831 varit tillfällig, härrörande från de skattskyldiges oförmåga, i följd af i83o års missväxt, att inom räkenskaps-året erlägga skatterne.
Enligt hvad Tabellen lill Utskottets förra Betänkande i delta ämne innehåller, utgör medium af såsom Restantier influtne medel, under ro år, en summa af (63,470 R:drj och då härvid i öfrigt bör ibögkommas, alt, i samma mon Restantierne minskas, de påräknade inkomsterne lill ökadt belopp ingå, tror Utskottet någon olägenhet icke vara förenad wied den beräkning af Restantierne Utskottet föreslagit, och tillstyrker fördenskull, att desse må upptagas med en, till föl jd af nu verkställde förändringar, jemnad summa af . ------ ti g,25 : Detta Betänkande N.*o 2*5 Betänkandet K.'o> 54: upptager r upptager: Stats-Yei kets Ordinarie inkomter 3,774,608: — 6. - . . 3,895,280: — — Rxtra-ordinaried:6> calculationsvis 3,757,500: 3,757,500: — — Restantier - - - - - ......... 1 19,891: 47- 6. . .. 119,250: — — Tillsammans
R:dr 7,652,000: ... 7,772,000: Yid.‘ 18T0 ärs.
Stats-reglering1 Beräknades; De ordinarie inkomsterne - ..... - 3,867,644: 7* Extra-ordinarie dito* ....... . 3,317,500: — — Restantierne ....... ... 99,855: 4c. 6. 7>a85,ooor Stats-Utskottelc Utlåtande N.-o io5.
Utskottets nu senast afgifne förslag en beräkning, sorn öfverskjuter den vid sistlidne Riksdag uppgjorde med föj.oooz — De vid Betänkandet N:o 54 fogade Bilagorna Litt. B., i fråga om ny hamrnarskatts-taxering af Jernbruket) inom Småland, Litt.
C. om fortfarande nedsättning i Aluntionden för Lowers Bruk, Litt
D. om nedsättning uti afgifterne å Svenska Altrn-tillverkningen i allmänhet, hafva, vid föredragning inom Riks-Ständen,. ieke föranledt tili några anmärkningar.
Stockholn» den 9 Julli i834* i.4 Siats-Utskottets Utlåtande N.o 2oS.
Tabell öfver Stats-Verkets Inkomster.
Ordinarie Inkomster: Ordinarie Räntan Indelt (enligt liva Ulgiflerne å Hufvud-Titlarng utgöra) .
Behållen Indragne och Bespnrde Milit.-Lönings- och Boställs-Räntor . . Afrads-Spanmål Krono-TiondeD:o Indelt (enligt hvad utgifterne utgöra) Behållen . .
D:o D:o D:o Lösen efter bestämda priser Arrendemedel andra Krono-Lägenheter Silfver-Tionde, Mjntare-lön Slagskatt Koppar-Ränta och Slagskatt . . . Avesta Koppar- och Manufactur-Tull Tionde- och Hammarskatts-Jern . Alun-Tionde Svafvel-Bruks dito Mantalspenningar Lagmans- och Häradshöfdinge-Ränta Gerningsören af Handtverkare . .
Sterbhus-afgift Bötesmedel Cavallen - Regementenas Häst-Vacanea-Spanmål . . .
Transport af Kungsgårdar och och Minskning emot förra Tabellen. 48o 3o 4-öoJ 3o|— Tillök ning emot förra Tabellen. 1,122 7,000 8,122I 291 6 Banco. 1,390,295 50^,000 197.000 542,455 83.000 4,5oo 90.000 7.000 39.000 3.000 i58,5oo 3.000 1.000 285.000 83.000 1,700 10.000 3a,000 12 i,25o 3,558,70o|—f—j Stats-Ulskottets Utlåtande N:0 2o5.
Transport Ständige Rote-Väcance-afgifter vid Skånska Infanteri-Regementena Tilllällige Vacance- och Mötes-af gifter Knekte-Rotefrihets-Medel ....
Båtsmans Vacancc-afgift Krut- och Salpeter-försäljnings-me del........ ........
Control-Slämpel-Medel Numer-Lotteri dito Båk- och Lots dito Ersättningar (hvaribland Fyring medel, förslagsvis g,333: 16.)
Observationsmedel Extra medel och uppbörder . .
Interesse-Medel , Extra - Ordinarie Inkomster Sjö-Tulls-medel ....
Salu-Accis af Släderne Post-Medel Charlas-Sigil la tse-Medel Bränvins-afgift ....
Restantier 480 64 S:r I 1,122129! 6 8,122 29 6 3,558,700 1 i,55o 6.000 1.000 25.000 75.000 8.000 110,000 50.000 25.000 8.000 14.000 3.000 — — — — — I 10,000 — — — — 3,000 — — — — S:r 3 ,Sg5,25o _ 2,55o,ooo ^[)00 450.000 320.000 430.000 t 3,767,500 — — 119,250 ! 121,122 6 17,772,000 — — Reservation.
Vid Betänkandets 26:te punkt, angående de sä kallade Danska Fy~ ingsmedlens fortfarande upplagande under titel : Ersättningar, af Herr Santesson, B. H.: ”Sedan under alla Riksdagar, allt ifrån 18091 den princip blifvit följd i afseende pu Båk- och Lots-medei, att nn Stats-TJlskoltels Utlåtande N.-o 106. en, emot det tinder denna titel i Stais-regleringens inkomst-tabell påräknadt belopp, alldeles lika summa äfven må upptagas som anslag till Båk- och Lots-inrätfningens underhällande uti utgifts-tabellen, och StatsUtskottet i dess redan afgifna Betänkande om utgifts-titlarnes reglerande föreslagit, att de från Danmark ingående 3,5oo R:dr Ilamb.
Banco med Banco R:dr 9,333: 16. uppföras till användande äfven för Båk- och Lotsverkets räkning, har jag ansett den en gång antagna principen fordra, att denna hittills under titeln Ersättningar inberäknade Stals-intrad äfven hädanefter i stället inräknas bland Båk- och Lotsmedel; och då denna min mening äfven delats af så många bland Utskottets Ledamöter, att, vid votering härom, endast en rösts pluralitet bestämt qvarblifvandet af desse R:dr 9,333: 16. bland de under rubrik N:o 26 upptagne Ersättningsmedel, så får jag mig häremot reservera.
Saken kan synas likgiltig, men då det rubbar en princip, sorn hela Lagstiftningen allt sedan det nya Statsskickets införande med år 1809 vidhållit, eller att alla Båk- och Lotsmedel böra för Båk- och Lots-Verket få användas, hvilken Inrättning ock i högsta grad påkallar sådant, anser jag det af verklig vigt, att i Stats-regleringen äfven en sådan uppställning, som den af mig yrkade, antages.
Häruti instämde Herr Hägelstanij O. J.j och Herr Petreé Th.
N;o 206.
Antom till Exp.-Utsk. den 12 Julii.
Utlåtandei anledning af erhållen återremiss å Bilagan Litt. A. till Betänkandet N:o 54, i hvad sorn angår Sökt lindring uti Tionde-af giften för Tackjerns-tillverkningen inom Carlskoga och Lerbecks Bergslager.
C1- A0 Riksdagsfullmägtigen Anders Ericsson från Örebro Län, som i berörde ämne väckt motion, har vid Utskottets Utlåtande, ”det
Utskottet anser ”Irågan i dess nuvarande outredda skick icke kunna af Rikets Ständer '‘behandlas”, gjort den anmärkning, att, då Motionairen alternativt hemställt Carlskoga Bergslags befrielse från tionde-jerns utgörande eller ock att Siats-Utskottets Utlåtande N.o 10j. *7 alt undersökning måtte hällas till utrönande af den nedsättning i tionden, som borde ega rum, Utskottet äfven bort, då det icke kunnat göra afseende å det förra alternativet, åtminstone uppgifva på hvilken väg man borde vända sig, för att erhålla en sådan undersökning af vederbörande Embetsverk eller Autoriteter, helst Utskottet uti Bilagan Litt. D., angående nedsättning å Alun verkens tionde, skall föreslagit huru dermed borde undersökas.
I anledning häraf får Utskottet upplysningsvis meddela, att i Litt.
D. afhandlas frågan om Alun-lillverkningen i allmänhet, och alt Utskottet, till förekommande af hela denna närings afstannande, funnit sig böra tillstyrka, att till Kongl. Maj:t må öfver lemnäs alt i Nåder pröfva livad lindring i Aluntionden må i allmänhet förunnas, dock utan att Utskottet deri yttrat något rörande ordningen eller sältet för en förutgående undersökning.
Och som det icke kan anses lill höra Rikets Ständer att meddela hänvisning, huru och hvarest de menigheter eller enskilde, som lill Rakets Ständer inkomma med framställningar, kunna vinna de för frågornas behandling erforderliga upplysningar och undersökningar, tillstyrker Utskottet ånyo att den vid denna Riksdag väckta fråga, om nedsättning uti Tionde-afgiften af Tackjerns-tillverkningarne inom Carlskoga och Lerbecks Bergslager, må, såsom varande i outredt skick, icke föranleda till någon åtgärd.
Stockholm den 9 Julii 1834* N:o 207.
Ankom till Exp -Utsk. den 12 Julii.
Utlätandef-i anledning af gjorda anmärkningar vid den till Betänkandet JY:o 54 hörande Bilagan Litt. E., angående befrielse för personer emellan 15—ty dr frän Mantalspenningar s erläggande. (I. A.) Emot Utskottets i berörde Utlåtande gifna tillstyrkanden ”att Man”talspenningarne hädanefter må först vid fyllda sjutton års ålder komma Ditt. lill R.
Fröt. 1834■ 4 Samt. 1 Afd. 1 Bandet. 3 io:de Häftet. Stals-UtsholUts Utlåtande N.o lof. "att erläggas" och att, i händelse Rikets Ständer härtill lemna bifall, ”beslutet mä underställas Kongl. Maj:ts Nådiga sanet ion”\, hafva åtskilliga anmärkningar blifvit gjorda, nemligen; 1:0
Hvad sjelfva hufvudsaken angår, inom Preste-Ståndetr att mantalspenningarne ära en ordinarie inkomst, som är föga kännbar och utan obehag burits sedan urminnes tider; att inträdet i mantal vid i5 årS ålder uppmanade föräldrar att tidigt öfva ungdomen till arbets-duglighet, hvaremot, genom afgiflens efterskänkande i arne år, flere olägenheter i moraliskt hänseende skulle förorsakas; att arbetsförmågan vid i6;de året är i allmänhet så utvecklad, att mantafspenniugarne kunna på r eller a dagar förtjenas; att, då nedsättningen af manlalspenningarne skulle medelst annat anslag ersättas, vinsten blifver ingen; att, om åter meningen är alt bereda allmogen någon lättnad, denna ändamålsenligare kan till vägabringas vid capitations-bevillningens bestämmande, samt att i öfrigt beloppet af afdraget, uppt3get till 2/b000 Ebdr, borde närmare och efter erfarenheten för flera år bestämmas.
Utskottet medgifver visserligen, att gällande anledningar ligga till grund för en del af dessa anmärkningar, och att, om man vill tillvägabringa en jemnare fördelning af skatlebördome i allmänhet, mera verksamma utvägar, än den nu föreslagna, mäste vidtagas.
Men dä Utskottet, vid öfvervägande af den i ämnet väckta motion, icke kunnat undgå finna: att denna afgift hårdast drabbar den mindre bemedlade, som, försedd med många barn, redan i och för deras underhåll måste anstränga hela sin arbetskraft och förmåga; att i allmänhet 15-åriga personer blott i ringa mon kunna bidraga till sitt uppehälle; att, om ett motsatt förhållande skulle förutsättas inträffa med allmogens barn, billigt icke synes vara, att desse till Staten erlägga en afgift, från hvilken de förmögnares i allmänhet mera med studier syselsatta barn voro befriade, och att en lättnad och redighet i uppbörds- och redogörelseväg skulle beredas, om mantals-penningarne vidtogos vid samma ålder som capilations-afgiften.
Desse skäl hafva föranledt Utskottets förslag i ämnet, och Utskottet, som i öfrigt eger skäl att anse den uppgifue summan af 24.000
R:dr såsom ungefärligen motsvarande mantalspenningarne för personer emelian i5 och 17 år, får ytterligare tillstyrka: att mantalspenningarne hädanefter först vid fyllda 17 år må erläggas. 2;o Beträffande åter Utskottets yttrande, rörande formen för Rikets Stats-Utskotlets Utlåtande N.o 208 *9 Ständers beslut i denna fråga, eller att, så vida Rikets Ständer bifalla Utskottets förslag, beslutet derom bör underställas Kongl. Majrts
Nådiga sanction, så hafva i samtliga Riks-Stånden anmärkningar deremot blifvit gjorda, alla i enahanda syftning, eller alt ådagalägga Rikets Ständers uteslutande rätt att, i följd af 5^ §.
Regerings-formen, besluta om grundskatterne eller Statens ordinarie inkomster.
Men då denna fråga, till följd af Talmannens för Borgare-Ståndet vägran att derom framställa proposition, blifvit till Conslitutions-Utskotlels behandling öfverlemnad, som deröfver, uti Memorial
N;o 5 af den i4 sisth Maji, afgifvit Utlåtande, anser Stats-Ulskottet sig icke böra ingå i besvarande af de i afseende härå gjorda anmärkningarne, utan endast hänvisa till nyssberörde Memorial och det beslut, Rikets Ständer i anledning deraf fatta.
Slockholm den 9 Julii 1834- N:o 208.
Utlåtande j i anledning af erhållen återremiss å den vid Betänkandet JV.o 54 fogade Bilagan Litt. F., angående väckt fråga om upphörandet af Mantals-penningarne s samt Lagmans- och Häradshöf dinge-räntan. (I. A.) Öfver denna af Riksdags-Fullmägtigen Anders Danielsson från Elfsborgs
Län framställde motion hade Utskottet yttrat, alt, då Stats-Verkets inskränkta tillgångar icke medgifva borttagandet af så betydliga inkomster, som Mantals-penningarne samt Lagmans- och Häradshöfdingeräntan, beräknade de förre till 3o5,ooo R:dr och den senare tili 83,ooo R:dr, kunde Utskottet ”icke å motionen tillstyrka bifall,” Detta yttrande, som är bifallet af Borgare-Ståndet, och vid hvilket någon anmärkning icke är gjord i Preste-Ståndet, har af Ridderskapet och Adeln blifvit afslaget samt återremitleradt från Bonde-Ståndet, på grund af Riksdags-Fullmägtigen Anders Danielssons yrkande, att Utskottet må taga under noggrannare pröfning hans vid Riksdagens början, i anledning af Kongl. Maj;ts Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof, afgifne anförande i hvad detsamma afser beräkningen af Stats-Verkets 20 Stats-Utskottets Utlåtande JY.-o 209. inkomster, och enligt hvilken beräkning ifrågavarande arne beskaltningstitlar skulle kunna försvinna, och ej mindre lindring beredas för de skattdragande än ock enkelhet och reda vinnas i uppbörds-och redogörelsevag.
Dessa vigtiga skäl hafva icke undfallit Utskottets uppmärksamhet, och Utskottet har, vid inkomst-beräkningens uppgörande, icke underlåtit att taga under pröfning det af Motionairen öfver samma amne uppgjorde förslag, men då Utskottet, vid granskningen af de ifrågaställde behofven, öfvertygat sig derom att, äfven med iakttagande af den största sparsamhet, Stats-Verkets närvarande tillgångar icke förslå Lill utgifternas betäckande, än mindre derutöfver lemna någre disponibla medel, bar Utskottet ansett och anser fortfarande sig icke kunna tillstyrka borttagandet af ifrågavarande inkomst-titlar.
Stockholm den 9 Julii 1834- N:o 209.
Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Stats-Utskottets uti Bilagan Litt. G. till Betänkandet N:o 54 gif~ ne tillstyrkande, att Sterbhus-afgiften må i Stockholm och Götheborg utgöras efter samma grund, som i Rikets öfriga Städer. (I. A.)
Mot delta tillstyrkande är hufvudsakligen anmärkt:
Att om, såsom anledning vore att förmoda, Stockholms och Götheborgs Städers invånare icke i ämnet blifvit hörda, frågan ej heller borde tagas under pröfning, eftersom den af Rikets Ständer begärda undersökningen icke blifvit verkställd på det sätt Rikets Ständer åsyftat och önskat; att ökandet af de ordinarie slätterne vore ganska betänkligt, enär dessas fördelaktigaste egenskap består deri, alt de äro oföränderliga; att dessa Städer, åtminstone Stockholm, få vidkännas andra afgifter, som motsvara, ja öfverstiga de nu ifrågaställde, och hvarpå såsom exempel blifvit nämndt, att i Stockholm erläggas, under benämning Aflönings- och Barnhus-afgift i å i procent af summa inventariij i Sterbhus; att utredas bör i hvad Stals-Utskoltets Utlåtande X:o 20g, 21 förhållande den nu föreslagna afgiftcn slår lil! den, som förut utgår såsom matlagspenningar, om dessa, först bestämda lill 6 öre silfvermynt. nu utgå efter stadgade valvations-grunder, samt ändtligen att, om äfven Utskottets förslag vore välgrundadt, den deri föreslagne förändring i allt fall borde underställas Kongl.
Majlis Nådiga sanction, helst då Utskottet ansett en sådan nödvändig i frågor om grundskatters borttagande eller förminskning, samma förfarande äfven borde iukltagas vid frågor om grundskatters tillökning. 1:0
Hvad nu sjelfva hufvudfrågan först angår, så förekommer harvid: att Rikets Ständer vid sista Riksdag fästat uppmärksamhet vid den olikhet i Sterbhus-afgiftens utgörande, som förefinnes emellan Städerne Stockholm och Götheborg, å ena, och Rikets öfrige Städer, å den andra sidan; att Rikets Ständer i underdånighet anhållit om utredande intill denna Riksdag af det anmärkta förhållandet; att Kongl. Maj:t derefter hört vederbörande, hvilka i Stockholm varit Öfver-Stålhållaren, Magistraten och Justitiae-Collegium, samt i Götheborg Kongl. Majlis Befallningshafvande, Magistraten och Stadens Äldste, samt derefter till Stats-Utskottets behandling vid denna Riksdag öfverlemnat de från vederbörande inkomne yttranden och meddelade upplysningar.
Häraf vill det synas Utskottet, som, om ifrågavarande 2:ne Städers Styrelser ansett nödigt eller ändamålsenligt höra invånarne, sådant äfven tvifvelsutan kommit att ske; och då i öfrigt härvid bör tagas i betraktande, alt, oaktadt genom Öfver-Slåthållare-Embetet anställde noggranna forskningar, någon gällande grund icke kunnat förefinnas till den anmärkte olikheten; att, om en sådan grund funnits, de redan hörde Autoriteterne, som icke lära sakna kännedom om och ega tillgång lill de handlingar, hvilka angå berörde Städers fri- och rättigheter, m. rn., säkerligen icke underlåtit att derom göra anmälan; alt således en förnyad undersökning icke synes böra vara af behofvet påkallad; att, om t. ex.
Stockholms invånare, af serskilde orsaker, åtagit sig en serskild afgift till Barnhus-inrättningen, sådant icke bör inverka på den till Stats-cassan ingående Sterbhus-afgiften; att deremot en af Rikets invånare åtagen allmän beskattning skäligen synes böra efter enahanda grund utgå och undantag icke ega rum, utan såvida gällande skäl dertill förefinnas'; att genom den föreslagne förändringen icke blifvit afsedd någon fördel för Slats-Verkel, utan allenast beredandet af likhet i beskattning, hvadan denna åtgärd icke heller föranledt lill förhöjd beräkning af Sterbhus-afgiften; —så kan Utskottet, sorn föreslagit borttagandet af den afgift, i sk. 6 rst.
Banco, som nu utgår af hvarje icke fattigt Stats-UtsTiotlets Utlåtande IV.o ito. matlag eller hushåll i Stockholm och Götheborg, på ofvan anförde skäl, icke frångå sitt förut gifne tillstyrkande, utan J'år detsamma härigenom förnya, nemligen, att invånarne i Stockholm och Götheborg må förklaras pligtige, att hädanefter till Stats-Verket erlägga sterbhusafgift efter enahanda grund, som densamma af landet och öfrige städer utgöres, hvaremot den i nämnde arne släder nu utgående matlagsafgiften bör upphöra och ur Räkenskapen försvinna. 2:0 Beträffande dernäst formen för expedierandet af Rikets Ständers beslut, i händelse Utskottets förslag gillas; så, enär den skedda undersökningen blifvit verkställd, till följd af Rikets Ständers underdåniga framställning, och Kongl. Majtt, hvars
Nådiga uppmärksamhet på frågan sålunda blifvit fästad, utan något förbehåll öfverlemnat handlingarne i målet för att slutligen pröfvas af Rikets nu församlade Ständer, samt förslaget för öfrigt endast afser beredandet af en för hela Riket lika tillämpning af ett från äldre tider gällande beslut i beskaltningsväg, tror Utskottet förevarande fråga icke vara af beskaffenhet, att, om Rikets Ständer bifalla Utskottets förslag, beslutet derom bör underställas Kongl, Majrls Nådiga sanction.
Herr Ekerman har åberopat sin vid Bilagan Litt. G. lill Betänkandet N:o 54 afgifne reservation.
Stockholm den 9 Julii 1834- N:o 210.
Ankom till Exp.-Utsk, den 12 Julii. * Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss å Bilagan Litt. H. till Betänkandet N:o 54, hvarigenom den väckta frågan om nedsättning af Control-stämpelafgiften blijvit ajstyrkt.
De häremot gjorde anmärkningar inom Borgare-Ståndet, och hvilka föranledt till återremiss, äro: att Staten icke bör hafva någon vinst af - denna afgift, som utgöres af en till antalet inskränkt medborgare-class; Slatss-XJiskottets Ullålande N.o Ht. alt afgiften således icke bör upptagas till högre belopp än sora motsvarar kostnaderne, samt att, om något Öfverskott uppkommer, detsamma bör användas antingen till en motsvarande minskning i afgiften eller reserveras till följande år, men alltid uteslutande användas till ControlStäniplingen.
Jemte det Utskottet upplysningsvis får meddela, att kostnaderne i oell för Control-Verket blifvit vid den nya statens reglerande beräknade till omkrig 5,5oo R:dr, liar Utskottet, i anledning af de framställde anmärkningarne, skolat dels åberopa hvad Utskottet i detta ämne förut anfört, dels ytterligare tillägga, alt, då den år 181S påbjudne förhöjning i Controlafgifterne varit föranledd af Rikets Ständers underdåniga hemställan om en sådan förhöjning, på det Stats-Verket måtte undgå vidkännas någon utgift till fyllande äf den brist, som förut uppkommit i tillgångarne för Control-Verkets aflöning och stämplingskostnaderne, synes det Utskottet så mycket mindre lämpligt, att i nuvarande förhållande göra någon ändring; som tillgång bör beredas för de förbättringar vid Controlstämpel-Verket, hvilka kunna finnas behöflige, och det i allt fall är bättre, att Stats-Verket tillgodonjuter det härigenom uppkommande, till beloppet mindre betydliga öfverskotlet, helst control-afgiflen kan af säljaren eller tillverkaren inberäknas i försäljningspriset och sålunda ersättas af köpare, än att, såsom före år 1818 egt rum, Stals-Cas*an i och för Controlstämplingen ärligen skulle vidkännas förlust.
Utskottet afstyrker således äfven nu bifall^ till den af Herr Justelius i detta ämne väckta och af Herr Lejjler understödda motion.
Julii 1834- N:o 21 u Ant. till Exp.-Utsk. den II Julli, Utlåtande, i anledning af gjorde änmärkningårmn>id den till Setänkandet N:o 54 ufgifne Bilaga, Litt. J., angående föreslagen indragning af Kongl. Numer-Lotteriet. (I. A.)
I anledning af de i detta ämne väckte motioner, bade Utskottet tillstyrkt 5 "att nuvarande Kongl, Numer-Lotteriet måtte med detta års 24 Stats-Utskoltels Utlåtande N:0 211. utgång indragås oell alldeles uppliäfvashvarjemte Ulskoltel förklarat sig "icke kunna understödja de tillika väckta förslagen om Glass- eller StatsLotteriers inrättande.” Emot dessa Utskottets åsigter hafva flerfaldiga anmärkningar blifvit gjorda hos Ridderskapet och Adeln, samt hos Preste- och Bonde-Stånden, hufvudsakligen innehållande: att, då man borttagit en ordinarie inkomst, som minskar lillgångarne med omkring ioo.ooo R:dr, man äfven bort föreslå någon ersättning för densamma; att af alla spel, Lotteriet, i moraliskt afseende, vore minst farligt, enär det, i anseende till den längre tid, som förflyter mellan dragningarne, mindre än andra spel kan väcka passioner eller täflan, utan snarare bör betraktas såsom ett spel för förhoppningarne och inbildningen; att, då Kongl. Maj:t, med förutsättning af Lotteriets bibehållande, afgifvit Nådig Proposition om flera angelägna utgifter, denna Inkomst-Titels borttagande förutsätter tillökning i andre skatter; att bättre varit, alt befria de skattdragande från Lagmans- och Häradshöfdinge-ränlan, såsom varande en ganska betungande afgift; alt, om äfven den nuvarande Lotteriinrättningen anses böra, såsom mindre rigtigt organiserad, uppliäfvas, densamma må förändras till Glass-Lotteri, hvarigenom Staten kunde fortfarande påräkna den hittills calculerade inkomsten och större delen af de öfverklagade skadliga verkningarne undanrödjas; att, i händelse det inhemska Lotterispelet afskaffas, betydliga penningesummor otvifvelaktigt komme att gå ur landet, såsom insatser på utländska Lotterier, hvars sedlar, om äfven förbjudna till försäljning, nog komme atl genom tjenstvillig» personer kringspridas; att Utskottet icke uppgifvit rätta beloppet af den ersättning, som, i händelse af Verkets indragning, komme att till Tjenstemännen utgå, och hvilken uppginge till högre belopp än det af Utskottet föreslagna, och ändlligen, att Utskottet icke bort tillstyrka underdånig anhållan om Kongl. Majrts sanction i denna fråga, såsom varande af beskaffenhet, att Rikets Ständer kunna derom definitivt fatta beslut.
På sätt kändt är, har frågan om