Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bes v.- och Ekon.-TJistoltens Betänkande, Av o g4. 3 såsom dem godt synes och de sinsemellan öfverenskomma, utan klander af tredje man, eko det vara må; och 3:0 alt Passevolance», sorn nu är förenad med roleri ngs-kostnaderna och på olaglig grund Rotehällarne pålagd, må varda på allmänna bevillningen öfverflyttad; 2:0 Af Riksdags-fulimägtigen från Stora Kopparbergs
Län, Anders Göransson^ som yrkat alfvar lig tillrättavisning af det egenmägtiga förfarande, som, å krigs-befälets sida, eger rum, genom dess inblandning i Rotehållarnes öfverenskommelser med reeryter.
Detta godtyckliga tilltag hade alltid för ändamål att öka de senares fördelar, och att ytterligare betunga de förre, hvilket allt, sammanlagdt med det förhatliga i tredje mans inblandning i tvänne contrahenters förfoganden, gjorde missnöjet ännu större; 3:o Af Riksdags-fulimägtigen från Skaraborgs Län, Fredric von Zweigbergk j som anfört, att, genom contract emellan Statsmagten och berörde Län, upprättad t den 20 October 1684, och faststäldt den (6 Mars >685, om underhållande af 1,200 man Öfverste Flärdhs, numera Skaraborgs Regemente, samt 3oo man Öfverste Macliers, nu WestgÖtha-Dahls Regemente, hvari förtydligande skett den 7 April 168 b, med fastställelse af Konungen den 6 Januari 1686, är det stadgadt, att, på sätt 4 och 5 §§. innehålla, Kronan, på alla coinmenderingar, således äfven på möten, skal! bestå karlen underhåll, och alltid ensam bekosta uniformen, eller, som den då kallades, leyerie-kläder, samt att
Rotehällarne alltid skulle vara befriade från utskrifning, emot det hvarje rote för sin soldat bekostade: 1:0 lega, till hög st 100 Daler kopparmynt, 2:0 lön, 20 Daler silfvermynt, 3:ohvardagskläder af vadmal, jacka och byxor, eller 5 Daler kopparmynt, ii tunnland åker, uppodlad å utmarken, en kåltäppa, äng tiil 2 lass hö, stuga, lada, loga och fähus; med serskild bestämmelse genom Kongl. Resolutionen på allmogens besvär 1686, §. 9, och 1728, §. 6, att soldaten för de erhåline hvardagskläderne skulle arbeta åt roten, emot en billig erkänsla; samt genom Kongl. Resolutionen 1720, §§. 12 och 17, att legans stegring utöfver 4o marker silfvermynt vore belagd med plikt, och att den, som fördristade sig bjuda eller emottaga det ringaste utöfver hvad det upprättade contractet innehöll, skulle underkastas svårt straff, hvaröfver Landshöfdingen borde hålla hand, enligt 8 §. af 1734 års LandshöfdingeInslruction; men då Rotehåilarne å sin sida obrottsligen hållit detta coa - 4 Stats- sami Allm. besa.- och Ekon.-Ulsl otten s Betänkande , JV:o 9 i.
Iract, oberäknad t, alt dt, tvingade af magten , betalt mera, än hvad (leid bestämmes, skall det deremot fortfarande vara brutet å Styreisens sida, då RulehuJlarne, utöfver hvad eontraclet innehåller, blifvit ålagde: 1:0 att anskaffa rolekistä och ansvara för krecktens mundering, enligt Kongl, Förordningen den i5 November 1^53, §. 7; 2:0 att beslå medicamenls-penningar till möten och mönstringar, enligt Resolutionen å krigsbefälets besvär 1731, §. 9, och Kongl. Brefvet den 19 December 177 I; 3;o att skjutsa trossen, enligt Resolution å krigs-befälels besvär 1734» §. 63 samt Kongl. Brefvet den 20 Mars 1786; 4:° a(t Kesta fäliskärs-arfvode, när karl antages, enligt Resolutionen å krigs-hefälets besvär 1734, §. 63; 5:o att bygga och underhålla trossboden, enligt Kongl. Brefvet den 23 Februari 1770; 6:0 att erlägga Passevolance, enligt Kongl. Kungörelsen den 1 December 1812 oell af år iS3o; 7:0 att underkasta sig utsknfmng, enligt Riksdags-beslutet af den 1 December 1812; 8:0 att beslå hälften al munderingen, enligt Kongl. Förordningen den 9 Juni 183o.
Elter motionärens förmenande, skulle, sedan kneckte-contractet å magiens sida sålunda är rubba dt, Rotehållarne icke ega qvar några rättigheter, utan i stället mångdubblade skyldigheter, samt 80 §.
Regerings-Formen vara åsidosatt, 16 §. af samma Grundlag ej efterföljd, och Konung Cari. XI:s Försäkran om contractets helgd gäckad; på grund hvaraf motionären föreslagit, att Rotehållare inom Skaraborgs
Län och inom alla andra Län, som befinna sig i samma förhållande till Staten, mätte förklaras hädanefter frie från contractets uppfyllande, och rolerings-skyIdigheten sålunda upphöra; 4:o Af Riksdags-Fullmägtigen för Wäsby Fögderi af Westmanlands Län, Olof Olofsson, som yttrat, att, i likhet med hvad af Fredric von Zweigbergk i afseende på Skaraborgs och Westgötha-Dahls
Regementen är vordet uppgifvet, äfven de vilkor och föreskrifter, hvilka vid Indelningsverkets upprättande bestämt allmogens uti nyssnämnde fögderi skyldigheter i och för soldat-hållet, kungjorde genom Kongl. Majrts Nådiga Förordning och Reglemente af den 20 November i6b5, blifvit från ''talens sida i många fall öfverträdde, och således nya onera utöfver
Förordningens lydelse tid efter annan rotarne ålagde; och som detta förhållande innefattar ett contracts-brolt å Statens sida, så har motionären ansett sig berättigad yrka rotefrihet för fögderiet, intilldess rotering ånyo, i grundlagsenlig ordning, tillkommer; hemställandes, på grund af ofvan åberopade Reglemente, att, i händelse detta hans yrkande ej skulle kunna bifallas, Ilote - Stats- samt Allin. Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 94. 5 hallarne må befrias från alla <!ern 1111 åliggande skyldigheter och praestationer, i afseende å soldat-hållet, hvilka 1 samma Reglemente ej äro dem ålagd e; 5:o Af Riksdags-Fullrnägtigen från Malmöhus Län, Lars Bengtsson, sorn, under åberopande dels af de många hardt tryckande onera, hvilka i allmänhet äro förenade med krigsmagtens underhåll, och serdeles rustuingsbesväret, med hvad dermed eger gemenskap, och dels af sin öfvertygelse, aLt Sverige för närvarande underhåller en vida större krigsmagt, än behofvet under fredstid verkligen fordrar, framställt och föreslagit: 1:0 alt, under fredstider, indeldta arméens såväl cavallen sorn infanteri måtte till halfva numerären nedsättas, så att tvänne rust- eller rotehålls-numer sammanslås till underhållande af endast en man; 2:0 att Rust- och Rotehållare malte befrias (rån erläggande af alla passevolance-afgifter; 3:o att, hvad serskildt angar Rusthållare, desse målte befrias från skyldigheten att bestå och underhålla sadel-munderingaroe; och 4:o alt, i krigstider, Rusthållarne, sedan de i behörig ordning utrustat sine dragoner eller husarer, då måtte befrias från skyldigheten att anskaffa hvad, som under kriget af munderings-persedlar eller dylikt kan gå förloradt, utan i stället endast erlägga en viss årlig contant afgift; 6:0 Af Riksdags-Fullrnägtigen från Skaraborgs Län, Johannes Andersson, som, med fästadt afseende vid Sveriges financiella behof, dess geographiska läge och dess Bevärings-Lag, som kallar alla medborgare, inom en viss ålder, till vapen, när Rikets försvar så fordrar, framställt nödvändigheten deraf, att, lill lättnad för det länge nog betryckta jordbruket, arméens effectiva styrka nedsättes till så kallad fredsfot, så att a:ne Rusteller Rotehållare svara för en soldat; hvarjemte, och då cavalleriets styrka troligen är mer än tillräcklig för landets behof af detta vapen, motionären föreslagit, att Rikets Ständer ville hos Konungen begära, det de med Rusthållarne vid de afsulne cavallerien ingångne Hästvacance-contract,
i den mån de tillä iida löpa, måtte ytterligare på längre tid förnyas, hvarigenom icke allenast den osäkerhet och oro hos de rustande, som i annat fall alltid gör sig gällande, skulle undanrödjas, utan äfven betydligt bidrag till Stats-cassan beredas; 6 Stats- samt Allm. Eesv.- och Ekon.-Utslcottens Betänkande, xY:o g4. n:o Af Riksdags-Fullmägtigen från Westmanlands Län, Anders Larsson, som , på grund af de skäl, åtskillige Stå nds-Leda möter uppgifvit för indragning af halfva indeldta armeen, tillstyrkt, att dermed måtte sålunda tillgå, att 2:ne af nu varande rusthåll hädanefter blott hålla en man med häst och mundering, samt båtsmans- och soldat-rotarne på lika sätt sammanslås, 2:ne rotar om en soldat, oell .i:ne båtsmanshåll om en båtsman, så väl i städerne sorn på landet, med skyldighet att, vid trängande behof, i krigstid, då Kongl, Maj:t sådant befaller, åter uppsätta och complettera armeen till dén numerär, den nu eger.
Hvarjemte motionären serskildt velat fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, att Rusthållare i allmänhet, och i synnerhet i hans hemort, der Lif-Regementels Husar-Corps är förlagd, äro betungade med vida större onera af militär-indelningen, än Soldat- och Butsmans-Rothållare; 8:o Af Riksdags-Fullmägtigen från Malmöhus Län, Nils Jeppsson, som , under åberopande af de dryga bördor, hvaraf jordbruket i allmänhet, och de rustande i synnerhet, betungas, föreslagit, att, till lättnad för så väl hela "Rusthålls-corporationen, som för dess omgifning,” de indeldte Cavalleriregementena måtte till hälften indragas, så att tvänne rusthåll komme endast att svara för en häst, jemte karl; g:o A.f Riksdags-Fullmägtigen från Christianstads Län, Pehr Paulsson, som anfört, att inom Sveriges Rike icke funnes någon för landtmannen så tryckande börda, sorn rustnings-skyldigheten.
I Skåne utgjordes hvarje rusthåll af endast ett mantal, för hvilket utgifterne, i och för rustningen, hvarje år uppgå till den oerhörda summan af 25o R:drR:gs, oberäknade andra afgifter, såsom Krono-, Kyrko- och Preste-tionde, Kronoskallen, Tingshus- och Brobyggnads-kostnader, m. m.; vid hvilket förhållande, och då härtill kommer, att augments-räntan, som knappast stiger till 4 R'dr B:co, emedan den utgår utan förvandling, och utan att en gång hafva blifvit beräknad efter de sedermera skedda förändringarne i myntvärdet, lemnar ett högst obetydligt bidrag till betäckande af ofvanuppräknade utgifter, motionären föreslagit, att halfva numer-styrkan af Skånska Husar-regementet mätte indragas under fredstid, så att tvänne rusthåll förenas ont en häst och en karl, och alt för hvarje sålunda blifvande vacant numer årligen finge erläggas i o R:dr B;co, hvaraf Rusthållarne kunde bilda sig en cassa, som vore att tillgå, för att vid påkommande krig utan förlägenhet kunna uppsätta Regementet fulltaligt; Stats- samt AUm.
Hes v.- och JEkon.-Utslotlens Betänkande} lV:o 94. 7 10:0
Af Riksdags-Fullmägligen från Skaraborgs Län, Syen Andersson* som yttrat, det lian fullkomligt delade de motionärers åsigter,'|hvilka yrkat reducerande af armeen till en mindre styrka, än den eger på sin nu stående fot, men att Iian för de.n händelse, Kongl» Majt, emot all förmodan, icke täckes gå de uttalade önskningarne i detta fall till mötes, funne sig befogad tillstyrka, att det år 1811 ingångne contraet om Hästvacanceafgiften inom det i Skaraborgs och Elfsborgs Län förlagde Weslgölha Regemente, å hvilket contraet, i slutet af nästförflutne år, en prolongation af 5 år Nådigst är vorden beviljad, ytterligare måtte få fortfara i en tid af 3o år; hvarjemte, och sorn denna vacance-afgift är alltför högt tilltagen, och deraf varit en följd, att Rusthållarne blifvit försatte i en högst tryckande och fattig belägenhet, motionären föreslagit, att afgiften kunde varda nedsatt till Sex tunnor spantnål, hälften råg. och hälften korn, af hvarje rusthålls-hemman, i stället för Sju och en half tunnor nämnde sädesslag, hvari den hittills har utgått; samt 1 1:0 Af Riksdags-Fullmägtigen från Skaraborgs Län, Johannes Andersson, sorn, hufvudsakligen instämmande i Sven Anderssons motion, föreslagit, att den contraherade Hästvacance-afgiften kunde i så måtto mildras, att afradsgild bafra finge, i stället för kornet, utgöras.
Innehållet af ofvanuppfattade motioner, jemte hvad under föredragningen deraf till remisser är vordet upplyst och anfördt, hafva Utskotten i noga öfvervägande tagit; och Hvad först beträffar frågorne, dels om kneckte-contraetens återförande till deras ursprungliga innehåll, dels om upphörande af roterings-skyldigheten, på grund af contracts-brott å Regeringens sida, hafva Utskotten låtit sig angeläget vara att efterforska orsakerne till klagomål, som, snart sagdt, från alla delar af Riket framburits öfver förhöjda och olagliga preestationer vid roteringens utgörande, och Utskotten hafva dervid inhemtat, att dessa klagomål, till större delen, leda sin upprinnelse från de af soldaten, vid contractets upprättande med roten, föreslagne och vidhållne öfverdrifna anspråk, understödda af befälet, som derigenom synes ©•behörigen i contra lierandet sig inblandat.
T Utskotten få härvid upplysa, att, genom 2 morn. lo §. r Cap. 1 3:dje delea af Kongl. Maj;ts den 1 Mars 18x5 för Arméen utfärdade Tjenstgörings - 8 Slats- samt Allm. Besa.- och Elcon.-Utsköttens Betänkande, N:o Reglemente, samt de Författningar, hvarpå det samma sig grundar, det blifvit Regements-Chefen förbjudet alt tillvälla sig någon myndighet öfver Rust- eiler Rotehållare, eller af orätt förslådt nit, till rotens betungande, tillvägabringa och bereda soldaten andre förmoner, än dem, Författningarne medgifva: ett förbud , som äfven måste gälla för Compagnie-Chefen, hvars befattning vid Lego-contracts upprättande således bör inskränka sig till uppsigt derå, att innehållet af delta conträr-!, som bör grunda sig på sjelfva kneckte-contractet, icke är emot detsamma, eller i ämnet utkomne Författningar, stridande; det anmärkta iufl\ landet å befälets sida kan således icke ega rum i annat fall, än om nieranämnde förbud af Regements- oell Compagnie-Chefen öfverträdes.
Vid ti etta förhållande, och då Utskotten i allmänhet anse sådane frågor, deri rättelse kan vinnas, på sätt Lag och laga Stadgar föreskrifva, icke böra blifva föremål för Rikets Ständers öfverläggningar, skulle Utskotten icke sakna skäl att hänvisa motionärerne till vederbörlig ort, för att derstädes i besvärsväg sin rätt gällande göra; men då Utskotten icke eller kunnat förbise de många kostnader, svårigheter och obehag, som alltid skulle åtfölja en rättegång emellan Rust- eller Rotehållare, å ena, och Befälet, å andra sidan; så halva Utskotten, i ändamål att, åtminstone för framtiden, förekomma de öfverklagade missbruken, funnit sig böra tillstyrka Rikets Ständer, att hos Kongl.
Majit täcktes förständiga vederbörande, att förhandlingar emellan Rust- eller Rotehållare och Soldat om lonevilkoren böra försiggå enskildt dem emellan, och såsom de kunna åsämjas, samt utan all inblandning dervid af Befälet; hvarefter, och sedan karlen blifvit af Läkare approberad, contractet skall underskrifvas, och då först till granskning inför Landshöfding och Regements- eller Compagni-Chef uppvisas; börandes någon invändning eller anmärkning icke ega rum mot conLractet, så vida det upptager och tillförsäkrar soldaten alla de förmoner, det ursprungliga knecktercontractet, jemte de tillägg eller förändringar dervid , som tillkommit genom frivillige öfverenskommelser emellan Kongl.
Majit och Kronan, å ena, samt Rust- och Rotehållare, å andra sidan, för Provincen honom tillägger.
I sam - Stats- Samt Allm. Beso.- och Ekon.-TJ[sköttens Betänkande, N‘.o 94.
I sammanhang härmed , och då det är af icke ringa vigt, att Rustocli Rotehållarne egit tillförlitlig kännedom af föreskrifterne i de gamla kueckte-conlraclen, men å dessa numera saknas full tillgång, samt då ett Författningssammandrag, som upptager alla rust- och rotehållare tillhörande rättigheter och skyldigheter, redan afRikels senast församlade Ständer ansetts vara af behofvet påkallad, och hvarom de äfven hos Kongl* Majit gjort underdånig hemställan, men denna Författningssamling ännu ej blifvit utgifven, så få Utskotten af sådan anledning föreslå, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Majit anhålla, att de ursprungliga kneckte-contraclen samt de Kongl. Fastslällelserne derå, jemte de tillägg eller förändringar dervid, som, på sätt vid de förste kneckte-contractens ingående skedde, tillkommit genom frivilliga öfverenskommelser, emellan Kronan, å ena, samt rust- och rotehållare, å andra sidan, måtte serskildt för hvarje Regemente eller corps samlas, på Statens bekostnad tryckas, och på samma sätt, som öfrige allmänna Författningar, utdelas till vederbörande Auctoriteter samt alla Församlingar inom Riket, och derutöfver ett tillräckligt antal exemplar afses, att, för billigt pris, hållas dem, sotn sådant kunde åstunda , tillhanda; hemställande Utskollen, att de kostnader, sorn härtill torde erfordras, måtte efter reqvisition lill vederbörande utbetalas från Riksgälds-Conloiret.
Hvad deremot angår Herr Grefve Anckarsvärds framställning om soldatens vid Nerikes Regemente deltagande i beklädnadskostnaden, samt om anslaget af räntor till understöd för densamma; så och då Utskotten icke kunnat uti del för berörde Regemente, under den 5 Augusti i6tf6 utfärdade kneckte-conlract, finna någon anledning lill den gjorda framställningen, för utredande hvaraf Herr Grefven dessutom icke uppgifvit några källor, anse Utskotten densamma icke å Rikets Ständers sida erfordra någon åtgärd.
Vidkommande derefter de väckte molionerne om nedsättning till större eller mindre del af det indeldta så val cavalleriet som infanteriet, samt om Passevolancens upphörande, anse Utskotten dessa motioner redan vara besvarade i Stats-Utskotlels Utlåtanden, dels angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Dih. till R.
Fröt. 1840. 4 Sami. 2 Afd. 21 Häftet. 2 10 Stats- samt Allvi. Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, JSf:o 9 5.
Tredje Hufvud-titel, dels rörande förvaltningen af Mölesoch Tross-passevolance-fonderne, och Utskotten kunna derföre icke i förevarande ämnen tillstyrka någon lindring i de med rustnings-besväret och kneckte-hållet förenade onera, utöfver den, hvilken Rikets Ständer, i anledning af SlalsUlskotLets nyssnämnde Utlåtanden beslutat.
Slutligen, och hvad angår frågorne dels om nedsättning af redan contralierade hästvacance-afgiften, dels om prolongation af hästvacance-conlraet, i den moa de löpa till ända, få Utskotten yttra, att, sorn vacance-afgifterne grunda sig på frivilligt ingångne contract, och redan blifvit till deras nuvarande belopp, ibland Stats-verkets inkomster af Stats-Utskoltet upptagne, och samma Utskott likaledes uti sina Utlåtanden Ntris 227 och 33o,utom i denna fråga, äfven yttrat sig i afseende å den begärda prolongalionen af liästvacance-contractena vid eu del Regementen och Corpser, så anse Utskotten, att då dessa ämnen således redan blifvit af Stats-Utskottet behandlade samt Rikets Ständers pröfning derefter underställde, de nu icke kunna lill någon ytterligare åtgärd föranleda.
Stoskholm den 26 November 1840.
Ank. till Exp-Utsk. dea 27 November, kl. 6 e. a Betänkande, i anledning af väckt motion rörande remonteringen vid Kongl. Skånska
Dr a gon-lie gement et.
Genom remiss från Hedervärda Bonde-Ståndet hafva Stais- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten fått emottaga ett utaf Riksdagsfttllmägtigen från Malmöhus Län, Lars Bengtsson * ingifvel memorial, hvaruti yrkats, att de rustande vid Skånska Dragon-Regementet måtte, i anseende till den ökade kostnad, hvartill anskaffande utaf remonter af de bestämda färgor, som för detta Regementes hästar äro fastställde, föranleder, Stais- sami Allm. Bese.- och iEhon.-Uisholtem.
Betänkande, N:o g 5. it tillåtas alt remontera med hästar af lavad färg sorn helst; och hafva med motionären sig (orenat samtlige Riksdagsfullmäglige från Skåne, Johannes sindersson från Skaraborgs Län, Henric Andersson och J\ils Persson flan Örebro Län samt Nils Magnusson från Calmar Län.
Delta hafva Utskotten i öfvervägande tagit, oell få harvid upplysa, alt, sedan vid sistlidne Riksdag en likartad fråga blifvit väckt, Rikets Ständer anhöllo uti underdånig skrifvelse Lill Kongl. M.ij-.t (m Sami. r Band.
N:o 211) att som, genom Kongl. Förordningen deri 1 1 Maj 179b, det blifvit förbudet, all vid Skånska Dragon-Regementet remontera med andra än svarta, svartbrunn, casimile- och mörkbruna hästar, men det otvifvelagligt vore för ruslhåihirne både svårt och kostsamt, alt alltid anskaffa hästar af berörde färgor, oell något giltigt skäl för ett sådant förbud desto mindre torde förefmnas, som hästens styrka, vigiiet och uthållighet, hvilka egenskaper egentligen böra hos ruslningshästen afses, icke åro al dess färg beroende, Kongl.
Majit läcktes, med undanrödjande af berörde förbud, tillåta de rustande vid Skånska Dragon-Regementet alt remontera med hästar, af hvilken larg som helst.
Maj:t har väl, under den 4 April 1835, i anledning af Rikets Ständers ofvanberörde underdåniga skrifvelse, Nådigst förklarat, att tyngre cavaUeri alltid ansetts böra vara remonleradt med hästar af någorlunda lika färgor, hvartill kommer, att tillgång å så beskaffade hästar för Skånska Dragon-Regementet desto mindre inom Provincen kan saknas, som de öfrige 2:ne i Skåne förlagde cavalleri-regeraentena få remonteras, utan afseende å hästarnes färg, vid hvilket förhållande någon betydlig svårighet eller kostnad icke kan ega rum för Rusthållarne vid det förra Regementet, alt anskaffa remonter af mörkare färger, helst, efter de af Kongl. Maj:t vidtagne åtgärder till hästafvelns utvidgande och förbättring, Kongl. Maj:t alltså icke funnit skäl att medgifva någon ändring i hvad 179^ års Nådiga Förordning stadgar, rörande färgerne på de remonter, sorn vid samma Regemente få lill numerhästar antagas.
Utskotten hafva delta allt i öfvervägande tagit; men som Utskotten hysa den öfvertygelse!!
, alt de af Kongl. Maj:t, vid Dess vägran att bifalla Rikets Ständers ofvanberörde skrifvelse, Nådigst anförda skäl betydligt öfvervägas af de olägenheter, som, genom fortfarande tillämpning af nyssnämnde 1790 års Kongl. Förordning vid remonleringarne drabba rusthållarne vid Skånska Dragon-Regementet, • 2 Stuts- samt Allm.. Besv.- och Rhon.-Utskottens Betänkande, N:o 96. så anse Utskotten sig ej sakna skäl alt tillstyrka Rikets Ständer alt förnya, den vid sistlidne Riksdag hos Kongl. Maj:t gjorda underdåniga anhållan i detta afseende, med den för ändiing, alt det måtte varda tillåtet för rust hällarne vid nämnde Regemente att remontera med hästar af hvad färg , ® som helst , med undantag af hvit eller schäckig.
Häremot anmäldes följande reservation af Herr Grefve Platen: ”Emot det nu fattade beslutet, får jag reservera mig på den grund , att jag anser Utskotten icke hafva bordt tillstyrka Rikets Ständer en åtgärd, hvarigenom de komma att ingå i pröfning af de rnilitäriska skäl, som Kongl. Maj:t redan i Nåder meddelat vid ahslag å Rikets Ständers vid sistlidne Riksdag framställda underdåniga anhållan uti ifrågavarande afseende.” Härmed förenade sig Herr Friherre von Kraemer, Herr Friherre Leijonhufvud, Herr Råfeldt, Herr Aminoff, Herr von Risen, Herr Biskopen, m. m., Hedren, Herr Biskopen, m. 111., Rutsch, samt Herrar Prostarne, Doctor Aerell, StenhammarAfzelius, Astrand, Gumcelius, Källström och Sylvan.
Anie. till Exp.-Utsk. den 27 November, lcl. 6 Betänkande, i anledning af väckta frågor, att endast värfvad trupp må commenderas till Garnizons-tjenst och bevakning vid Correct iöns-Inrätt /iinga r, äfvensom att, dä indeldt cavalleri eller infanteri beordras att utgöra arbetscommemleringar, slitnings-ersättning måtte derföre Rust- och Rotehållare tillgodokomma.
Uti en hos Hedervärda Bonde-Ståndet väckt, och lill Utskottens gemensamma handläggning remitterad mation, har Riksdags-fullmägtigeu Johan Olsson från Stockholms Lin, föreslagit, att, som indetala ca val lenet och infanteiiel ofta i fredstid commenderas lill Garnizons-tjenst samt Stats- samt Allm. Besv.- och Elon.-Utskottens Betänkande, JY:o 96, i3 bevakning vid Corrections-inrällningar na. rn , Rikets Sländer ville ej allenast fästa Kongl.
Maj:ts Nådiga uppmärksamhet å de menliga följder och den beJvdliga lunga, som sålunda drabba rust- och rotehållare, utan ock hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla , dels alt, då militaii isk bevakning å någon ort knöde anses nödig, värfvad trupp måtte dertill begagnas, och dels att., genom Konungens BefaIIningshafvande i hvarje Län, v ttrandeu från Tuxerings-Comileerne kunde varda infordrade öfver det belopp, hvartill rust- eller 1 otehållarnes ökade kostnader i och för dylika conini ond elingar uppgå; för hvilka cornmenderingar motionären ansett månadllig ersättning höra komma vederbörande rust- och lolehållare tillgopo . i enlighet med hvad i sådant afseende Liefve bestämdt.