Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utlåtande j angående regleringen af utgifterna under Riksstat ens larsla Hufvudtitel. (U. A.) Denna Hufvudtitel, som innefattar Kongl. Hof- och Slotts-Staterna, fastställdes vid sednast hällne Riksdag till 686,700 rdr, deraf 620,827 rdr, med derunder inräknade 317 tunnor spanmål, för den förra, och 65,873 rdr, deri inbegripne indelde räntor och oindeld spanmål, enligt förslags-beräkning upptagne till 633 rdr, för den sednare af dessa stater; hvarjemte Rikets Ständer beslutade, att den till H. K. H.
H:s förmälning egde rum, förhöjas från 25,000 till 100,000 rdr; i följd af hvilket beslut Kongl, Majit, uti Dess till Stats-Utskottet allåtna Nådiga proposition om Statsverkets tillstånd och behof, ansett berörde anslag böra till sistnämnde belopp å riksstaten beräknas.
Ilo Utskottet tillstyrker således, att omförmälde anslag till HK. 11.
Kronprinsen varder med 100,000 rdr å riksstaten uppfördt.
2lo Uti högstberörde Nådiga proposition har Kongl. Maj:t, i anledning af det emellan H. K. it. Kronprinsen och II. K. II.
Kronprinsessan afslutade giftermålskontrakt, behagat föreslå Rikets Ständer, att, i enlighet med hvad förut i lika fall iakttagits, såsom handpenningar för H. K. II.
Kronprinsessan anvisa 18,000 rdr.
Majit sålunda föreslagit får Utskottet tillstyrka Rikets Ständers bifall. 3lo Utskottet har till pröfning förehaft en af Höglotl.
Ridderskapet och Adeln till Utskottet remitterad, af hr Rääf, L.
F. väckt motion, deruti föreslagits, att enär den summa af 20,000 rdr, som vid 1828, 1829 och 1830 årens Riksdag anvisades ät DD. KK. IIH.
Arffurstarne, då de äldste voro späda barn, samt den Kongl. Prinsessan och H. K. H.
Hertigen af Dalarne ännu icke voro födde, sedermera, oaktadt förändrade förhållanden, icke blifvit förhöjd, Rikets Ständer måtte, från och med början af innevarande år, bevilja Bih. till It.
Prot. 1850 & l85l. 4 Sami. 1 Afd. 24 Haft. 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o Sä. DD. KK. HH.
Arffurstarne och H. K. H.
Prinsessan ett anslag af 60,000 rdr till fördelning dem emellan, så att hvarje Arffurste erhölle en tunna guld, eller 16,666§ rdr, och den Kongl. Prinsessan 10,000 rdr om året.
Utskottet, som icke fått emottaga någon af Kongl. Majit aflåten proposition om tillökning i DD. KK. HH.
x\rffurstarnes apanage, eller om anslag för II. K. II.
Prinsessan, samt följaktligen saknar kunskap om huruvida den af motionären föreslagna betydliga förhöjning är af behofvet påkallad, anser sig vid sådant förhållande böra å ifrågavarande motion afstyrka Pikets Ständers bifall. 4:o
Vid betraktande af ringheten utaf det åt I)D. KK. Till.
Arffurstarne anvisade anslag, hvilket icke lemnar tillgång till bestridande af de oundgängligaste utgifter, som deras höga samhällsställning nödvändigt föranleder, finner Utskottet sig föranlåtet att hemställa, det Rikets Ständer ville bifalla en tillökning af 10,000 rdr i anslaget åt DD. KK. HH.
Arffurstarne, att utgå ifrån detta års början. 5:o
Då åtskilliga utgifter för inre lys- och renhållningen samt sotning m. m. uti Prins Gustafs Palats för närvarande utgå af Sjunde Hufvudtitelns anslag till Kronans hus och byggnader i Stockholm, men öfriga utgiftey för samma palats blifvit anvisade å Första Hufvudtiteln, har Kongl. Majit i Nåder föreslagit, att ifrågavarande serskilda kostnader, hvilka i medeltal för de sista fern åren utgjort 618 rdr årligen, måtte till sistnämnde Hufvudtitel öfverflyttas och sammanslås med ofvanberörde anslag för Kongl. Slottet, samt alltså detta anslag förhöjas med ett, för anslagssummans jemnande, till 613 rdr bestämdt belopp.
Som genom Kongl. Brefvet den 18 Juli 1829 blifvit förklaradt, att Prinsessan Sophia Albertinas testamentariska disposition af den 17 Mars 1783, angående ifrågavarande palats, komme att lända till efterrättelse, och enligt berörde testamente är vordet förordnadt, att palatset alltid skulle tillfalla den äldsta Sveriges Arffurste, som näst efter Kronprinsen egde rätt till kronan, och om någon Prins eller Prinsessa icke funnes, tillfalla Kongl. Majit och Kronan till dess riket hugnades med någon Arffurste eller Kongl. Prinsessa, samt, vid sådant förhållande, merberörde palats endast under vissa villkor kan för någon tid blifva Kronan tillhörigt, anser Utskottet, då öfrige för detta palats erforderlige utgifter bestridas af Första Hufvudtiteln, sig böra Statt- Utskottets Utlåtande, N:o 82. 3 tillstyrka Rikets Ständer att bifalla hvad Kongl. Maj:t i ofvannämnde hänseende täckts föreslå. 6:0
Utom det kontanta penninge-anslaget, 16.000 rdr, utgingc, enligt äldre stadganden, till
Drottningholms kungsgård, dels 28 tunnor kronotioride-spanmål, hvarför lösen, efter hvad de hos Ståthållare-embetct vid nämnde Slott förde räkenskaper utvisade, under de sista 10 åren i medeltal utgjort 231 rdr 11 sk. 2 r:st., dels ock af åtskillige hemman å Svartsjölandet 65 öke- och 170 drängedagsverke^ för hvilka lösen efter enahanda beräkning uppgått till 191 rdr 43 sk. 4 r:st., eller tillsammans 426 rdr 6 sk. 6 rist.; och har Kongl. Majit behagat föreslå, att, emot det dessa serskilda inkomster, hvilka hittills icke varit å Riksstaten beräknade, indroges till Stats-verket och inginge bland ordinarie räntan och tionden, det kontanta statsanslaget måtte förhöjas i rundt tal med 4.00 rdr.
Enär hvad Kongl. Majit sålunda i Mäder föreslagit leder till förenkling i räkenskaperna, tillstyrker Utskottet derå Rikets Ständers bifall. 7:o
I öfverensstämmelse med hvad rörande vissa inkomster till
Drottningholms kungsgård blifvit anfördt, har Kongl. Majit jemväl täckts föreslå, att de till Gripsholms slott anvisade indelda räntor, med kronovärde af 33 rdr 16 sk., och beräknade efter förslags-markegång till 231 rdr. måtte utbytas emot förhöjning i kontanta anslaget af 230 rdr, samt att de till Strömsholms slott anslagne 67 lunnor oindeld spanmål likaledes indragas, emot tillökning uti det kontanta anslaget, hvilken tillökning, enär samma spanmålsvärde efter 10 års medium utgjort 525 rdr 12 sk. 1 rist., beräknats för anslagets jemnande, till 530 rdr.
Af samma skäl, som i föregående punkt blifvit anfördt, tillstyrker Utskottet äfven Rikets Ständers bifall å Kongl. Majlts förevarande Nådiga förslag. 8:0 I öfrige, under denna Hufvudtitel förekommande, utgifts-summor har Utskottet icke funnit skäl att föreslå någon förändring, hvadan desamma blifvit till enahanda belopp, som vid förra Riksdagen uppförda, på sätt bilagde tabell närmare utvisar.
Om Rikets Ständer bifalla hvad Utskottet här ofvan hemställt och tillstyrkt, kommer det kontanta anslaget till denna Hufvudtitel att tillökas med 104,773 rdr och 4 Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 82. utgöra i slutsumma 790,840 rclr; hvaremot de indelda räntorna och spanmälsanslageu indragas.
Vid 2:dra punkten af David Andersson från Hallands Län: ”Vid öfverläggningen inom Höglofl.
Stats-Utskottet i frågan om lista Hufvudtiteln, 2:dra pukten, har jag varit af olika tankar med pluraliteten; jag har trott, att då för en frågas afgörande åberopas bevis, dessa bevis äfven böra förevisas, eller också på förhand vara offentligen kända; men så är icke förhållandet i denna fråga.
Majit har, med åberopande af ett giftermålskontrakt, fordrat af Rikets Ständer att som handpenningar till Hennes Kongl. Höghet
Kronprinsessan erhålla ett anslag af 18,000 rdr, ulan att ifrågavarande kontrakt blifvit för Stats-Utskottet uppvisadt, och utan att gifva den ringaste antydan till förvissning derom, att ju icke uti nämnde kontrakt ännu en eller annan klausul vore intagen, som kunde lända till mer eller mindre fördel för riket.
Jag har icke den ringaste anledning att hysa misstroende till de uppgifter, som blifvit lemnade i den Nådiga Propositionen, och hyser icke heller någon misstanka derpå; men detta förhindrar icke att förhållanden verkligen kunna förefinnas, sådana jag här påpekat; och hvad ville väl Rikets Ständer svara, om framdeles skulle uppdagas, att samma höga giftermålskontrakt åberopades såsom stöd för förnyade Nådiga Propositioner i anslagsfrågor, eller månne Rikets Ständer då, sedan de nu erkännt giftermålskontraktets helgd, utan att ega den ringaste kännedom om dess innehåll, skulle våga förneka dess erkännande i sin helhet?
lag tror det icke och har af sådan anledning ansett mig pligtig uttala min mening i denna formfråga, utan att vidare inlåta mig i hufvudfrågan eller den om de begärda handpenningarne, öfver hvilken jag först velat yttra mig sedan oftanämnde kontrakt af Utskottet blifvit kändt.
För mig är det obegripligt, jag erkänner det, hvad som kunnat förmå Konungens rådgifvare att tillstyrka Kongl. Majrt att i den Nådiga Propositionen åberopa ifrågavarande giftermålskontrakt såsom alldeles obehöfligt, jag vågar säga onyttigt och vilseledande för sakens vinnande i det nu uppgifna ändamålet.” Statt-Utskottets Utlåtande, N:o 82.
5 Häruti instämde Lars Rasmusson från Götheborgs och Bohus Län, Christen Andersson trän Malmöhus Län och Anders Ersson från Stora Kopparbergs
Vid 4:de punkten: Af Herrar Gråå och Waern, som åberopade de af Utskottet i 3:dje punkten anförde skäl; Petré, Lindström, Hörnstein, Nordvall, Norin, Vedberg samt Carl Ersson från Westerås Län, Lars Rasmusson från Götheborgs och Bohus Län, David Andersson från Hallands Län, Christen Andersson från Malmöhus Län, Anders Gustafsson från Östergöthlands Län, Per Persson från Örebro Län, Andert Ersson från Stora Kopparbergs
Län och Johannes Olsson från Wermlands Län.
Prat. 1850—1851, 4 Sami. 1 Afd. 24 Haft, •> STOCKHOLM, TRYCKT HOS H. MARCUS, 1851.
FÖRSTA HUFVUD - TITELN. 1849 ars Itil.s-Slal .anslår.
Lill blifvande Riks-Stat Penningar, Banko.
S u rn ra a B a 11 k o. I n d e 1 d a räntor.
O i n d e 1 d Snanmå Penningar Moiifiliga 13of- och Slotts-Staterna.
Kongliga Hof-Stats-Anslagen.
Majlis Hofhållning Hans Kongl. Höghet Kronprinsens Dito Hennes Kongl. Höghet Kronprinsessans Hantlpennmgar För Deras Kongl. Högheter Arf-Furstarne Hennes Maj t Enke-Droltningens Hofhållning
Hof-Stallcts utfodring Polis-, lys- och renhållning vid Kongliga Slottet saint Prins Gustafs Palats Rosersbergs Slott Ved och kol för de Kongliga Hofven Summa Kongliga Slotten.
Reparationer å Stockholms Slott ra. 11. för Kongliga Hofven upplålne Byggnadei Brand väsendet och yttre lyshållningen A Kongliga Slottet Drottningholms och Svartsjö Slott Gripsholms Slott Ulricsdals Slolt Haga Lust-Slott och Park Strömsholms Slott .
Summa kronovärdi markegång vä ide 420,000 25,000 420,000 25,000 420.000 100.000 18,000 30.000 80.000 8,000 30,000 i 1,230 2,000 25,210 20,000 20,000 80,000 8,000 30,000 i 0,6 1 7 2,000 25.210 80.000 8,000 30.000 I 0,6 1 7 2.000 25,210 Su rama 620.827 620,827 724.440 32.000 5,800 16.000 32.000 32,000 a,800 a,800 10.000 6.400 1,470 1,700 5.a 00 5,500 3,000 3,000 3,000 1,872 2,000 Summa 33: 16 65,240 65,873 66.400 686.06 S u ni in a 086,700: — S u in in a / 00,840 /Unni.
Indelda räntor och oindelda Spanmålen å denna Hufvud-TiteJ försvinna i den nya Riks-Staten. /föl1 ijU Stalt- Vlskoltets Vllåltthde, IBS O- iSöi; ff:ö 82. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 83. 1 N:o 83.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 15 Mars 1851, kl. 9 f. m.
Utlåtande, angående regleringen af utgifterne under Riks-statens Andra Hufvudtitel. (U. A.)
Vid sistlidne riksdag bestämdes anslagssumman under denna hufvudtitel, som omfattar anslagen till Justitie-departementet, till ett sammanräknadt belopp af 1,112,020 r:dr, med derunder indelda räntor, oindeld spanmål och spanmål in natura; och hafva ä samma hufvudtitel blifvit dels af Kongl.
Maj:t i Dess nådiga proposition om stats-verkets tillstånd och behof, dels af enskilde motionärer föreslagne åtskilliga förändringar, hvilka komma att, hvar i sin ordning, här nedan omnämnas. l:o I afseende på förbättrade lönevilkor för Hof-rätternes ledamöter, samt en del tjenstemän och vaktbetjente, derom ej mindre Kongl. Maj:t behagat afgifva förslag, än ock enskilde motionärer gjort framställningar af mer och mindre vidsträckt syftning, har Utskottet, som eger sig bekant, att åtskilliga motioner blifvit inom Riks-stånden väckta och till Lag-utskottet remitterade, angående förändrad organisation af Hof-rätterne, beslutat att, rörande detta ämne, med nämnde Utskott öfverlägga, för vinnande af erforderlig ledning för omdömet, huruvida icke tidsutdrägten med målens afgörande hos dessa öfver-domstolar skulle genom en förändrad arbetsordning för Hof-rätterne mera, än genom ökade löneförmåner för deras embets- och tjenstemän kunna afböjas; och förbehåller Utskottet sig att, sedan Utskottens gemensamma öfverläggning försiggått, få med serskildt utlåtande i förevarande punkt till Rikets Ständer inkomma.
BiA. lill R.
Prof. i850 f i8M. i Sami. i Afd. 25 Rätt. 2 Slats-Utskoltets Utlåtande, N:o 83.
Emellertid har Utskottet, enligt hvad närlagde tabell utvisar, uppfört för Hof-rälterne, med derunder lydande Justitie-statcr, de å nu gällande riks-stat upptagna belopp, med afdrag af de, till följd af lagmans-embetenas upphörande, å indragningsstat öfverflyttade lagmanslöner,' utgörande för lagmännen under Svea Hof-rätt: Penningar 2,376: 32. — indelda räntor, med kronovärdi 64 R:dr 29 sk. 3 r:st, utförde efter markegång till 467 : 7.
3. eller sammanlagdt 2,843 : 39. 3.
För lagmännen under Götha Hof-rätt:
Penningar 2,176: 32. — och för lagmännen under Hofrätten öfver Skåne och Blekinge. . 544: 8. — tillhopa 5,564 : 31.
3. hvarifrån bör undantagas 20 sk., som under denna titel blifvit i riks-staten för ringa beräknade, då verkliga minskningen utgör 5,564 r:dr 11 sk. 3 rst. 2:o Från hedervärda Bonde-ståndet har Utskottet fått emottaga remiss å en af Riksdagsfullmäktigen Bengt Gudmundsson från Hallands län, med hvilken flere bland berörde Riks-stånds ledamöter sig förenat, väckt motion, deruti, bland annat, föreslagits att Krigs-hof-rätten måtte upphöra, och dess befattning på Hofrätterne öfverflyttas.
Då indragning af Krigs-hof-rätten icke lärer kunna ega rum, utan i sammanhang med en mera vidt omfattande förändring af den militära Iagskipningen i allmänhet, anser Utskottet sig föranlåtet afstyrka bifall till hvad i nämnde motion sålunda är vordet föreslaget. 3:o
Enär läns- och kronohäktena numera vore ställda under fångvårds-styrelsens inseende, äfven i afseende å derå erforderliga reparationer, har det synts Kongl. Maj:t icke vara lämpligt, att den andel af anslaget å 7:de hufvudtiteln till reparationer å kronans hus och byggnader i landsorten, som för dessa fängelsers underhåll, med 4000 r:dr årligen, ulbetaltes till fångvårds-styrelsens vidare qvarstode å nämnde hufvudtitel, i följd hvaraf Kongl. Maj:t i nåder föreslagit, att detta belopp Stats-Utskottets Utlåtande, iV;o 83. 3 derifrån måtte uteslutas, för att inbegripas under det för fångars vård och underhåll beräknade förslags-anslag.
Till hvad Kongl. Maj:t i berörde hänseende behagat föreslå, tillstyrker Utskottet Rikets Ständers bifall. 4:o
Med ledning af förhållandet angående utgifterna för fångvården under de sednare åren, har Kongl. Maj:t ansett berörde förslagsanslag böra beräknas till lika belopp, som i sednaste riks-staten vore uppfördt, eller 750,000 r:dr.
Då, enligt fångvårds-styrelsens hufvudböcker, fångvården under quinquennium från och med 1844 till och med 1848, koslat staten sammanlagdt 3,920,945 r:dr 31 sk. 1 r:st., eller pér medium årligen 784,189 r:dr 6 sk. 3 rst., hvilken summa dock under sistnämnde år nedgått till 769,350 r.dr 23 sk. 1 rst., lärer någon nedsättning uti ifrågavarande förslags-anslag icke kunna ifrågakomma; men som för fångprester och fångvaktmästare vid länshäktena och fästningarne finnes å riks-staten uppfördt gammalt bestämdt anslag med 19,229 rdr 32 sk., torde den förändring med det sednare böra vidtagas, att detsamma tillägges det förra, och alltså; hela anslaget till fångvården, förhöjdt i rundt tal till 770,000 r:dr, blifva ett förslags-anslag. 32. 16. 5:o Bland fångvårds-utgifter förekomma följande å stat uppförda aflöningsbelopp, nemligen: till en predikant å Carlshamns kastell 36: — läkare derstädes 33: j' — vaktmästare derstädes 172: —■ kapellan vid Dalarö skans 50: — vaktmästare derstädes 165: till kyrkoherden i Waxholm, för garnisonens själavård 200: samt till en vaktmästare i Waxholm 172: eller tillhopa R:dr 829:
— Enär några fångar icke förvarades hvarken å Carlshamns kastell, Dalarö skans, eller Waxholms fästning, har Kongl. Maj:t ansett olämpligt, att berörde aflöningsposter utgå af anslaget för fångvården, under hvars styrelse ifrågavarande 4 Stals-Utskottets Utlåtande, A';o 83. personer icke höra, hvadan Kongl. Maj:t täckts föreslå, att omformälde 829 r:dr måtte från samma anslag afföras och till 4:de hufvudtiteln öfverllyttas.
Till detta nådiga förslag i tillstyrker Utskottet Rikets Ständers bifall. 6:o Å anslaget för fångvården funnes jemväl uppförde åtskillige räntor, lill belopp efter kronovärdi, af 45 r:dr 23 sk. 5 rst, äfvensom iudeld spanmål, 12 tunnor och oindeld spanmål 3 tunnor, utgående i 6 olika län.
Då det skulle leda till större enkelket, om dessa mindre betydlige belopp blefve emot penninge-anslag utbytte, liar Kongl. Maj:t behagat föreslå, att desse indelningar till stats-verket indragas, emot det att kontanta anslaget ökades med det belopp, hvartill desamma vore i staden beräknade, eller 230 r:dr 37 sk. för de indelda räntorna och 90 r:dr för spannrålen, eller tillhopa 380 r:dr 37 sk.; dock borde nu varande innehafvare af berörde ränte- och spanmåls-anslag ega att, derest de det åstundade, under sin tjenstetid dem bibehålla, i hvilket fall motsvarande andel af det kontanta ersättniDgs-anslaget, skulle komma att under tiden afdragas.
Utskottet, som instämmer i hvad Kongl.
Maj-.t sålunda i nåder föreslagit, hemställer, att Rikets Ständer vilie bifalla, att ifrågavarande indelda räntor, samt indelda och oindelda spanmål måtte till statsverket indragas, i enlighet med Kongl. Maj:ts högstberörde nådiga framställning, samt den till vederbörande utgående kontanta ersättning bestridas af förenämnde förslags-anslag till fångvården, utan motsvarande tillökning i detsamma. 7:o
Hos högloft.
Iliddcrskapet och Adeln samt högvördiga Preste-ståndet hafva blifvit väckte och till Utskottet remitterade åtskilliga motioner, deruti föreslagits förhöjda löner, dels åt fångvårds-styrelsens embets- och tjenstemän, dels åt fång-predikanterne vid läns- ochcell-fängelserne, samt straff-ansta!terne i riket; och kommer Utskottet att öfver dessa motioner afgifva serskilda utlåtanden. 8.o
Som af räkenskaperna inhemtas, att utgifterna å anslaget till medicoj egala besigtningar, vid sednaste stats-rcgleringen förslagsvis beräknade till 3000 r:dr, icke under de fem sist förflutne åren understigit 6000 r:dr, samt deraf visar sig, att nämnde anslag varit otillräckligt, för det afsedda bchofvet, hemställer Utskottet, att ifrågavarande förslags-anslag måtte förhöjas ntcd 3000 r:dr. Stats-Utskollets Utlåtande, Sto 83. 5 9:o Under nådigt åberopande af KoDgl.
Maj:ts allmänna förslag om förändrad reglering i afseende å de så kallade ljus-penningarne, har Kongl.
Majit ansett, att från förslags-anslaget till skrifmaterialier och expenser, ved och ljus m. m., borde till löne-staterna för de till denna hufvudtitel hörande embetsverk öfverföras ett? emot ljuspenningarne svarande belopp, hvarmed närande förslags-anslag följaktligen skulle minskas. I enlighet med Utskottets, uti Utlåtandet N:o 60 gjorde, afstyrkande af Ijuspenniiigarnes indragande, hemställer Utskottet, att Kongl. Maj:ts berörda nådiga framställning må förfalla. 10:o
Då stundom förekomme, att, i rättegång emellan kronan och enskilde, ersättning för rättegångs-kostnader varder kronan ådömd, men några medel dertill icke finnas anvisade, hvadan sådan ersättning hittills utgått af öfverskotten å statsverkets inkomster; så, och enär anordningar å öfverskotten böra, så vidt möjligt vore, undvikas, har Kongl. Maj:t behagat i nåder föreslå, att dylik ersättning måtte utgå af förslags-anslaget till vittnen i brottmål, hvilket, utan att behöfva tillökas då borde benämnas: “ersättningar dels åt vittnen i brottmåldels till parter för rutte gångs-kostnader i mål emot kronan: förslags-anslag^.
Utskottet anser något hinder häremot icke möta och tillstyrker fördenskull, att rubriken i riks-staten må blifva: “Ersättning till vittnen och parter: förslags-anslagK. ll:o Öfrige under denna hufvud-titel uppförda anslag, deruti förändring icke blifvit ifrågasatt, har Utskottet, på sätt bifogade tabell närmare utvisar, funnit sig böra föreslå till samma belopp, som tillförene, utom den tillökning af 2 r:dr 32 sk 9 rst, hvilken uti förslags-anslaget till skrif-materialier och expenser m. m. ansetts böra, för slut-summans jemnande, ega rum. 12:o 1 öfverensstämmelse med hvad Utskottet uti dess betänkande N:o 51, angående beräkningen af stats-verkets inkomster, tillstyrkt, i afseende på indelda räntor och tionden, får Utskottet hemställa, att Ilikets Ständers godkännande af denna hufvudtitel, med bifogade tabell, icke må lägga hinder i vägen för verkställandet af de beslut, Rikets nu församlade Ständer kunna fatta, i fråga om allmän förenkling af ia - 6 Stats-Utskottets Utlåtande, fl:o S3. deida räntorne och tionden, eller deras i mera eller mindre mån skeende indragning till stats-verket.
Stockholm dea 25 Februari 1851.
Vid 3:dje och 4:de punkterne:
Af grefve Mörner■, C. G. “I afseende på 3:dje och 4:de punkterne i Utskottets utlåtande, får jag mig reservera.
Det synes mig icke vara fullt öfverensstämmande med den reda och ordning, som i allmänhet uti statens räkenskaper eftersträfvas, att under rubriken Fångars vård och underhåll innefatta anslagen till reparationer å länshäkten och andra fängelser, likasom det förefaller mig kunna leda till nog mycken godtycklighet i bestämmandet af aflönings-beloppen för bevakningspersonalen, om ingen begränsning af utgifterne i detta fall skulle ske.
Till beredande af en noggrannare och bestämdare ordning i dessa hänseenden, skulle jag vilja hemställa, att fångvårds-auslaget fördelades i tre delar, deraf en skulle omfatta fång-bevakningens aflöning och upptaga ett maximum af utgift, som ej finge öfverskridas, den andra upptaga reparalions-anslag för länshäkten och andra fängelser, till bestämdt belopp, som från ett år till ett annat kunde reserveras, men ej heller fick öfverskridas, och den tredje delen skulle utgöra det egentliga fångvardsanslaget, samt fortfarande vara ett förslags-anslag“.
Vid 3:dje punkten:
Af lektor Wallman.
“Tillstyrkandet i 3:dje punkten, enligt hvilket det under 7:de hufvudtiteln för läns- och krono-häktenas underhåll utgående anslaget komme att till 2:dra hufvudtiteln öfverflyttas och inbegripas under det för fångars vård och underhåll beräknade “förslugs-anslaget“, måste jag anse betänkligt, enär Utskottets tillstyrkande icke innefattar något förbehåll, att den andel af anslaget för reparationer å kronans hus och byggnader i landsorten, hvilken hittills till bestämdt belopp af 4000 r:dr årligen till fångstyrelsen utbetalts, icke får öfverskridas.
Denna varsamhet vid öfverförandet af nya anslag till ett förslags-anslag, å hvilket bristen för ett enda år uppgått ända till 406,952 r:dr 7 sk. 7 rst, har sitt försvar i en föregående erfarenhet, och om den underlåtes, kan följden blifva, att detta serskilda Stats-U Iskottets Utlåtande, N:o 83. 7 anslag komme att användas till oberäknade utgifter till obegränsadt belopp för fängelsernas förändring och ombyggnad®.
Af densamme:
„Utskottet har, med instämmande i Kongl. 5Iaj:ts nådiga proposition, tillstyrkt de i 6:te punkten omnämnda räntors samt oindelda och indelda spanmalsposters indragande till statsverket, samt föreslagit, att den kontanta ersättningen till vederbörande må bestridas af förslags-anslaget till fångars vård och underhåll; men då Kongl, propositionen, såsom billigt är, förbehåller nuvarande innehafvare af berörde indelningar deras rätt att under sin tjenstetid in natura uppbära desamma, emot det att en motsvarande andel af det kontanta anslaget under tiden komme att afdragas, så kan den enkelhet och reda, som åsyftas, icke vinnas.
Genom den föreslagna åtgärden uppkommer nemligen den olägenhet, att liqviden mellan Stats-kontoret och Fångvårds-styrelsen underkastas årliga förändringar och hvarje års anslag således måste i verkligheten beräknas till annat belopp, än i riksstaten är utfördt; hvarförutan kontrollen öfver dessa indelningars i behörig tid verkställda indragning blifver svårare.
Alla dessa olägenheter vore undanröjda, om ifrågavarande indelningar, i likhet med öfriga på indragning ställda, utgifter, öfverflyttades till 9:de Hufvudtiteln och allmänna indragnings-staten.