Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den erlägges nemligen på förra stället med l*/4 procent af inkommande och % procent af utgående, varor, då 108 Bevillwings-Ulsholtcts Betänkande M 10.
\ inkommande-tolagen i Stockholm är 2'/3 och utgående-1
Vt procent, allt af tullvärdet; och hela hemligheten består deri, att hufvudsakliga trafiken i Nyköping utgjorts af sådana varor, som dragit en mycket låg tull, nemligen Norrsk Sill och Stångjern.
På andra varor, än sill och stångjern, utgjorde tolagen i Nyköping år 1834 icke fullt (3) säger tre procent af tullbeloppet.
Den som icke fullt känner dessa förhållanden, men ser att tolagen i den sistnämnda staden utgjort mera än 40 procent af tulluppbörden och att denna sednare endast uppgått til! 4,300 R:dr, skall lätt tro, att en hög tolag afhällit trafiken derifrån; men häraf synes det, att ett sådant antagande saknar all grund.
Att varor, ämnade till Stockholm, ibland blifvit införtullade i Calmar, har jag hört, och jag medgifver att skillnaden i tolagen kan synas gifva någon anledning till en sådan omväg; men den egentligen verkande orsaken har dock varit en helt annan, och hvilken torde vara tillräckligen allmänt känd, för att icke behöfva här närmare påpekas.
I allt fall lärer väl den anmärkta omvägen icke hafva varit särdeles mvcket begagnad, åtminstone på sednare tiden, enär tulluppbörden i Calmar förhållit sig till tulluppbörden i Stockholm som 7% till 100.
Vördsamt dristar jag, på grund af hvad jag nu haft äran anföra, hos Rikets Höglofl.
Ständer hemställa, att Utskottets förslag till reglering af tolagen icke måtte bifallas.
I sammanhang härmed torde jag böra framställa förslag till de ändringar i Utskottets förslag till tulltaxa, som jag ansett böra följa af ett beslut i öfverensstämmelse med min bär gjorda hemställan.
Då jag för sådant ändamål genomgått taxe-förslaget, har jag dervid funnit, att, utom afgiften till Handels- och Sjöfartsfonden, tolagen blifvit, dels till sitt fulla belopp och dels endast till en större eller mindre del deraf, tillagd till de nu gällande tullsatserna, för följande artiklar, nemligen: / Införsels-tarifen:
Agat, arbetad, oinfattad.
Antimonium, spiesglans och regulus.
Askar och Dosor af sammansatta eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen.
Rand, Silkessammets-.
Ren: arbetadt: andra slag, än Elfen- och Hvalrosständer.
Rensvart, Benkol eller Bister.
Bernsten, arbetad, oinfattad.
Blyertspennor, Timmermans-.
Blysocker.
Broderduk, Marle och Stramalj, af papper.
Bevillning s-Ulskottets Betänkande JW 10. 100 Brodermönster.
Böcker: andra på Svenska språket tryckta, än Biblar etc., oinbundna eller häftade.
Dito brändt och alla till caffe-surrogat användbara brända vexter.
Canel, Canelknopp och Cassia Lignea. Capris.
Cardemummor.
Castanier.
Cautschuk, arbeten deraf, ej specificerade, och som ej äro hänförliga till Redskap etc.
Chinarot.
Chlorkalk.
Citroner.
Citronsaft.
Citronsalt.
Citronskal.
Conserver, i hermetiskt slutna eller lufttäta kärl förvarade ätbara varor.
Coraller, arbetade, oinfattade.
Fisk, alla slag.
Frugter och Bär, ej specificerade, torra.
Frö, Kanarie-, Fyrverkeriarbeten.
Blyhvitt, Cochenille, Indigo och Spanskgröna.
Färglådor, med färger etc.
Gardiner, Rull-.
Guld, Bok-, oäkta.
Gulddragare-arbeten af guld eller silfver:
Cantiller och Pailletter, äkta eller halfäkta.
Gutta Percha, arbeten deraf, ej specificerade, och som ej äro hänförliga till Redskap etc.
Hudar och Skinn: andra slag oberedda Får- och Lamskinn, än grå Krimska och äkta svarta Kalmuck-.
Hår:
Häst- eller tagel.
Ingefära, torr.
Fältskärs-, Mathematiska, Optiska etc., alla slag, utom Cirklar, Passare och Cirkelbestick, Glasögon och Lorgnetter. 110 Bevillnings-Ulskotlets Betänkande JH 10.
Knappar, af sammansatta eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen.
Koppar: smidd, valsad eller gjuten: polerade arbeten.
Kopparstick, Estamper och Litografiska arbeten, oinfattade, och som < göra tillbehör till tryckta verk.
Korkar, skurna, med beslag.
Krita, röd och svart, samt Pastell-.
Husblås och Gelatine.
Lök, alla slag, ej specificerade.
Mandel.
Neglikor.
Nötter, alla slag.
Oljor:
Bom-, Hamp-, Kokosnöt-, Palm- och Spermaceti.
Flygtiga eller Essencer, ej specificerade.
Papp- och Pappers-arbeten, lackerade.
Papper; alla slag, utom Förhydnings- och Präss-.
Perlemor, arbetad, oinfattad.
Perlor, oäkta: Glas-.
Perukmakare-drbeten.
Piphufvuden af Sjöskum.
Plommon, Brundier och Sviskon.
Rör, alla slag.
Salt, Berg- och Glauber-, Senap, malen.
Socker, rått.
Soja och Såser.
Spetsar, andra slag, än Silkes- och Linne-.
Spännhalsdukar, af hel- eller halfsiden.
Bevillnings-Utskotlels Betänkande Jtfi 10, ill Strängar, andra slag, än af metall.
Svampar, alla slag.
Tamarinder.
Thé.
Tobaks-stjelk.
Tobak, karfvad.
Ur, Fick-, med Guldboett.
Vanilj.
Vantar, halfsiden-.
Vatten, mineral-.
Vekar, Lamp- och Ljus—.
Vin, på fastager och buteljer.
Vinstens-salt.
Bomulls-, Felb och Plys Ylle: Doffel, Fris, Frisad och Kalmuck samt Pressduk och Siktduk, och Ättika; 1 Utfönels-tarifen:
Ben. Jern, Tack- och Barlast-.
Koppar, gårad.
Läkter, huggne eller täljde.
Sparrar och Årträd eller ämnen till åror; hvaremot på de öfriga artiklarne, öfver 300 till antalet, de nu gällande tullsatserna, dels i afsedt ändamål af tull-nedsätthing för vissa och dels för att erhålla så vidt möjligt varit jemna siffror för andra artiklar, icke blifvit tillökta med någon afgift mera, än till en del för handels- och sjöfarts-afgiften.
Vid uppgörandet af det förslag, som jag här framställer, har jag ansett mig höra följa den princip, att ej föreslå något afdrag för tolagen, der icke något tillägg för densamma till nu gällande tull blifvit af Utskottet föreslaget, hvarförutan jag äfven lemnat några andra af Utskottet föreslagna tullsatser ovidrörda, dels i anseende dertill, att blott någon mindre del af tolags-beloppet varit tillagdt och dels med anledning deraf, att tolags-beloppet på vissa artiklar är så ringa, att något lämpligt afdrag derför icke kunnat ega rum; och har jag i särskilda kolumner upptagit, för hvarje artikel, der afdrag föreslås, den tull som Utskottet föreslagit och den af mig föreslagna samt den minskning i tull-inkomst, beräknad efter 1854 års import och export, som utaf afdraget skulle blifva en följd.
För den händelse Utskottets förslag, angående tolagens inbegripande i tull - il2 lieviUnings-JJtskollcts Betänkande M ld. satserna, icke antages, vågar jag således vördsamt föreslå, att följande från tit-» skottets tulltaxe-förslag skiljaktiga tullsatser måtte antagas:
Qvantitet Af Ut- skfittpf Af mig Minskning för snuitci föresla- gen tull. föresla- i tull-in- Tullberäkn. gen tull. komst. 1 lnförsels-tarifen:
Ågat, arbetad, oinfattad 1 skålp. 1 50 1 25 3 25 Alabaster, arbetad, ej specificerad . 1 skålp. — 60 — 55 12 — Antimonium, spiesglans och regulus 1 skålp. — 3 — 2 135 74 Askar och Dosor tull-behandlas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvud- sakligen bestå; af sammansatta eller, såsom arbetade, ej ( kan ej 1 räknas ie- specificerade ämnen 1 skålp. — 30 — 28 Band:
Silkes-sammets- t skålp. 4 50 4 25 580 50 Bensvart, Benkol eller Bister . 1 centner 1 50 1 40 156 92 Bernsten, arbetad, oinfattad 1 skålp. 1 50 1 25 25 Blyertspennor: Timmermans- . 1 skålp. — 15 — 14 17 84 Blysocker 1 skålp. — 3 — 2 351 16 Böcker: på främmande språk tryckta etci på svenska språket tryckta Biblar etc. från utrikes ort återkommande i Sve- rige tryckta, etc. andra på svenska språket tryckta: oinbundna eller häftade . i skålp. — 15 — 14 — Canel, Canelknopp och Cassia Lignea . 1 skålp. — 30 — 28 1,479 56 Castanier 1 skålp. — 6 — 5 30 55 Cautschuck: arbeten deraf, ej specifice- rade och som ej äro hänförliga till redskap och maehiner eller delar deraf t skålp. — 50 — 45 90 70 Caviar 1 skålp. — 60 — 55 385 90 Chlorkalk 1 skålp. — 4 — 3 1,073 97 Citroner 1 skålp. — 6 — 5 844 5 Citronsaft . . 1 kanna — 16 — 15 3 41 Citronsalt eller kristalliserad citronsyra 1 skålp. — 35 — 30 1 65 Citronskal, torra 1 skålp. — 6 — 5 4 9 Coéffurer, 1 stycke 3 — 2 75 24 — Conserver, i hermetiskt slutna eller luft- täta kärl förvarade ätbara varor 1 skålp. — 50 — 45 778 75 Coraller, arbetade, oinfattade . 1 skålp. 1 50 1 25 1 — Fisk. Bevillnings-Vtskottets Betänkande JY1 10. 115 Qvantitet Af Ut- skottet Af mig Minskning lor Tullberäkn. föresla- gen lull. föresla- gen tull. i lull-in- komst.
Saltad eller inlagd:
Anjovis etc.
Lax 1 centner i 10 — 75 1,644 30 Sill 1 centner — 25 — 20 29,153 50 (obs. alt 1 l:na Sill här beräknats till 2 '/i centner).
Strömming 1 centner — 25 — 20 844 20 All annan 1 centner — 75 — 55 538 20 Torr eller rökt:
Gräsidor eller Sey 1 centner 1 25 i 13,317 50 Lax och Al 1 centner (i 5 - Längor och Torsk, med derunder in- begripne Rolscher, samt Klipp,- Stoek- och Platt- eller Bredfisk . i centner 1 50 1 23 1,570 65 andra slag 1 centner 2 50 2 1 70 Färger och Färgnings-ämnen; Blyhvitt etc.
Cochenille 1 skalp. — 35 — 25 896 70 Indigo 1 skalp. — 9 — 8 1,315 44 Spanskgröna 1 skaij). — 8 — 7 134 38 Färglådor med färger och annat till- behör, äfvensom färger i musslor, glas o. s. v 1 skål]). — 35 — 30 59 — Gardiner:
Rull—, af bomulls-, linne- eller hampväfnad, målade eller tryckta 1 skalp. .— 40 — 38 317 58 Garn:
Bomulls-, enkelt eller dubbleradt, i härfvor eller å bobiner t skål]). — 12 — 10 49,082 84 Gulddragare-arbeten af Guld eller Silfver:
Cantiller och Paillettcr : äkta eller halfäkla ......
Gutta Percha, oarbetad etc.
| Ari 6 >< 24 i UI *J arbeten deraf, ej specificerade, och som ej äro hänförliga till redskap och machiner eller delar deraf 1 skålp. — 50 — 45 132 '35 Bih. lill R.
Prol. 1856 & 1837. 3 Sami. 1 Afd. 10 Haft. 15 114 Btvillnivgs-Ulsliollcls Betänkande JYs 10.
Honung .
Hudar och Skinn:
Pelsverk: beredda och oberedda:
Får- och Lamskinn: grå Krimska elc. andra slag
Häsl- eller Tagel Instrumenlcr: Fältskärs-, Mathematiska, Optiska elc. alla slag, monterade optiska glas, Barometrar och Tbermotnelrar derunder inbegripna Knappar, af sammansatta eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen Lakrits Nötter:
Kokos- Oljor:
Flygliga eller Essencer ej specificerade, (Flaskornas vigt deri inbegripen) Papp och pappers-arbeten, alla slag: olackerade lackerade, arbeten af Papier macbé derunder inbegripna Papper:
Skrif— och alla andra slag lavi It, ej specificerade Post-, alla slag Perlemor, arbetad, oinfattad Perlor, oäkta:
Glas- Perukmakare-arbeten Piphufvuden, med eller utan beslag: af sjöskum, äkta eller oäkta ....
Pomada Po meranser .
Qvantitet för Tullberäkn. 1 skålp. skalp, skålp. 1 skålp. skålp. skål]), stycke skålp. skålp. skålp. skålp. skålp. skålp. skålp. skålp.
Af Utskottet föreslagen tull.
1 skålp. | — 1 skålp.
Af mig föreslagen tull.
Minskning i tull-inkomst. 4 — 3 7 15 14 129 8 7 363 40 _ 55 60 55 755 8 7 1,266 5 — 4 6 <25 —< 20 697 65 — 60 1.110 12 10 786 15 — 14 796 30 1 25 564 40 — 55 125 — 5 50 16 90 150 — 95 75! 6 — 5 25 99 88 63 35 58 8 10 84 45 45 Bevillnings-Ulskoltcls Betänkande J\i 10.
US Qvantitet för Af Ut- skottet föresla- gen tull.
Af mig föresla- Minskning i tull-in- Tullberäkn. gen tull. komst.
Saffran 1 skålp. 2 1 75 249 25 Senap, malen oell preparerad . 1 skaij). — 25 — 20 1,719 50 Soja och Såser 1 kanna f 50 1 40 101 10 Strängar: andra slag, (än af metall) 1 skålp. 1 — 80 113 20 Svampar, ätbara och andra slag 1 skålp. — 50 — 45 164 65 Ur: fick-, med Guldboétt 1 stycke 4 — 3 25 508 50 Yanilj 1 skaij). 5 50 5 — 85 — Vatten: mineral- 1 kanna — 15 — 14 177 71 Vin, alla slag: på buteljer 1 kanna i 75 1 65 4,110 70 Vinsten, rå eller renad l skålp. — 5 — 2 319 69 Vinstens-salt Väfnader: Vile-: 1 skålp. 14 12 57 80 Pressduk 1 skaij). — 12 — 10 59 28 Ättika, alla slag , 1 Ulförsels-tanfen: Koppar: 1 kanna 25 20 609 gärad Kopparskrot eller gammal och brukad kop- 1 centner 1 00 ' 50 9,995 60 par samt koppar-aska ......
1 centner — (JO — 60 — Summa K:dr Kunt 129,929|93 Skillnaden emellan den liär beräknade tullminskningen och den summa, sorn, enligt Utskottets förslag, skulle i tolagsersättning betalas till stapelstäderna, skulle nu mycket väl kunna lemna tillfälle till medgifvande af tullfrihet för sill och salt och ändå i betydlig män öka Statsverkets behållning af tullmedlen.
I följd af förslaget i afseende på tolagen liar Utskottet ur underrättelserna lill tull taxan uteslutit nuvarande 22:drn <§.
Om nämnde förslag ogillas, så följer deraf att ifrågavarande <§ bör bibehållas, likväl med de förändringar, som påkallas af för öfrigt i sjelfva taxan föreslagna förändrade bestämmelser.
Då Utskottet föreslagit alt ur taxan utesluta tullvärdena, hvilket förslag, ehuru lill en del stödt på förslaget angående tolagen, likväl torde kunna utan olägenhet antagas, om ock tolagsförslaget ogillas; så torde i Usta momentet af ofvannämnda § böra uttryckas, alt de i 1855 års tull-taxa bestämda värden må tjena till grund för tolags-beräkningen. 1 It» Bevillnings-Utskottels Betänkande Jtä 10.
Dä vidare artikeln
Ull redan är tullfri och Utskottet föreslagit tullfrihet för Hampa samt Bleck och Spik af Koppar eller annan metall till fartygs förhydning; sä blifva, om de föreslagna tullfriheterna af Ständen gillas, de i § förekommande undantagsbestämmelser för nämnde artiklar öfverflödiga.
För ofvan antydda fall fär jag sälunda vördsamt föreslå, alt § 22 af nu gällande tull-taxe-underrättelser mätte i underrättelserna till blifvande tulltaxa intagas näst före den sista <§ enligt Utskottets förslag, med den förändring af ordningsnummer, som deraf blilver en följd, samt erhälla följande förändrade lydelse:
Städernas tolag och andra dem på vissa varor beviljade afgifter uppbäras genom deras egen försorg och skola intilldess förändrade grunder för deras utgörande varda stadgade, erläggas efter de för hvarje stad gällande föreskrifter och fastställd procent, beräknad å det i 1855 års tull-taxa pä inkommande och utgående varor bestämda, eller enligt 5 § här ofvan, utrönta värde.
Faror, sorn i allmänhet äro fria från införsels- och utförselstull, befrias jemväl från tolag vid inkommande och utgående; och må i intet fall tolag beräknas till högre belopp än tnllafgiften.
För nedannämnde varor, när de till riket införas, skall tolagen med iakttagande deraf, att den ej må öfverstiga tullafgiften, beräknas på sätt, som följer, nemligen:
För Ankare och Kettingar till hälften och för Segelduk till tre fjerdedelai af i allmänhet stadgadt belopp.
Slutligen vågar jag ock lika vördsamt hemställa, det Rikets Högl.
Ständer måtte uppdraga åt Bevillnings-Utskottet att utarbeta förslag till en särskild tarif för tolagen, efter hvilken denna afgift kunde uppbäras lika i alla stapelstäder.
Uti denna reservation, i hvad densamma rörer Utskottets beslut om den så kallade tolagens upphörande och stapelstädernas rätt att af Stats-verket bekomma ersättning för samma tolag, instämde: G, Hultman från Nerikes Län och Anders Jansson från Westmanland; af Riksdagsfullmäktigen Anders Gudmundsson från Hallands Län: »Mot
Utskottets utlåtande och förslag till tull-taxa anser jag mig böra anmäla min reservation i följande punkter: l:o.
Mot den föreslagna regleringen af städernas tolag:
Jag fruktar detta beslut icke medförer det dermed åsyftade ändamålet.
Utskottet har till grund för sina beräkningar antagit medeltal af allt för få års afgifter.
Den stora olikheten som är rådande städerna emellan för dessa deras in komster, torde fordra en närmare undersökning, än som Utskottet kunnat åt den egna; och dessutom kan, genom antagandet af Utskottets förslag, Statsverket komma Bevillning*-Utskottets Betänkande M 10.
117 att inledas uti en ingalunda obetydlig skattskyldighet till rikets städer, hvilka, å deras sida, jemförelsevis i ganska ringa män bidraga till Statens stora utgifter.
Jag kan således icke tillstyrka Rikets Ständer att uti frågans nuvarande skick antaga ett beslut, som skulle kunna för det öfriga landet medföra nu och för framtiden vådliga följder. 2:o. Mot Utskottets tullbestämmelser i allmänhet:
Hufvudsumman af Utskottets förslag och dess häftiga tullnedsätlningar, måste ovilkorligen leda lill en stor förminskning af tullinkomster, i stället för att öka densamma, hvilket torde varit det rätta i en tidpunkt, då Staten bär så ytterst betydliga behof af intrader.
I öfrigt kan jag ej heller nu inse nödvändigheten af tull-taxans totala omstöpning, när vid sednaste Riksdagen antogs ett i många fall liberalt tullsystem och Rikets Ständer borttagit förbuden, samt i deras ställe satt någorlunda lämpliga tullsatser, som då ansågos med näringarnes trefnad förenliga.
Försiktigheten synes kräfva, alt man borde åtminstone fördröja en riksdagsperiod, för att se följderna af den då antagna tull-taxan, innan man så våldsamt söker ändra densamma.
Såsom mig synes, stadgar den i allmänhet icke för högt skydd i vissa fall, hvarken för landtbruket eller de öfriga näringarne.
Jag förordar derföre bibehållandet af deri gamla tull-taxan.
Dock anser jag följande ändringar deri billigt vis kunna göras, nemligen: Koksalt, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, tullfritt.
Fisk, Sill och Torrfisk, likaledes tullfria.
Redskap och Machiner, äfvenså tullfrihet.
Socker, råsocker, alla slag, till hvad Utskottet föreslagit, 8 öre per skölp.
Raffineradt, likaledes hvad Utskottet bestämt, 13 öre per skålp.
Ylleväfnader, valkade, kläde, korderoj, satin, m. m. till den af Utskottet föreslagna tull, 1 R:dr 25 öre per skålp.
Trävaror, alla slag, efter enahanda grunder och i likhet till in- och export tullsatser med den åsigt Utskottet föreslagit.
Hvad beträffar export-tull å bräder och plank, af fur eller gran, som varit föremål inom Utskottet, dock genom omröstning blifvit fritagen, har likväl erfarenheten ådagalagt, att landets skogstillgångar betydligt anlitas, och då sistsagde varor äro att anse såsom fabrikat, så i sanning förtjenar denna omständighet att. fästa en liten uppmärksamhet, synnerligast som skogsegare!) icke deraf kommer att lida, då upplyst är att flere millioner tolfter utskeppas.
Derföre torde härutinnan en lindrig tullbehandling i min tanke böra antagas, nemligen:
Bräder, 1 tum tjocka, 6 å 8 alnar och derutöfver åsättes export-tull per tolft 12 öre.
Plank, iVa å 2 tum tjocka, 6 alnar och derutöfver dito 20 öre.
Sl. Prol. 1856 & 1857.
S Samt. 1 Afd. 10 Haft. 16 lis Bevillnings-UtskoUels Betänkande J!J 10.
För öfrigt kan jag mycket mindre gä ifrån den tanken, att varsamhet är nödvändig vid de tullnedsättningar, som beslutas, då man ser huru silfret vandrar utur riket och man väl icke bör påskynda denna fara genom ytterligare uppmuntran åt en redan förut uppdrifven import, samt dessutom konjunkturerna under nu varande penningebrist och förlägenhet äro så beskaffade, att man med största skonsamhet bör gå tillväga och till lyckligare tider af mera vunnen erfarenhet dertill uppskjuta hvarje annan förändring, som kan medföra en svårare rubbning uti deras ställning.» Häruti instämde: J. Holm från Stockholms Län, D. Danielsson frän Jönköpings Län, Nils Olsson från Malmöhus Län, E Christensson från Bohus Län, And.
Pehrsson frftn Östergöthlands Län. STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOIL BECKMAN 1857.
Y:0 I.
Sammandrag ofver Tulluppborden i Rikets till uppbärande af tolag berättigade Stapelstäder under nedanstående dr. 1 8 5 3. 1 8 5 4. 1 8 5 5.
Medium Inkommande Tull. Utgående Tull. Summa. Inkommande Tull, Utgående Tull.
Summa. Inkommande Tull.
Utgående Tull. Summa. häraf utgör Calmar 123,758 34 5,271 3 129,009 37 179,134 35 9,341 41 188,476 28 _ 215,858 58 7,624 57 _ 225,463 27 180,320 Carlshamn ....... 7!,488 24 — 1,053 3 72,521 27 — 75,610 45 1,648 24 77,259 19 — 75,721 38 5,148 36 — 78,870 26 — 76,220 Carlskrona 41,225 44 — 1,225 9 42,451 5 — 53,645 47 — 3,920 33 — 57,566 32 48,149 13 5,993 47 — 54,143 12 — 51,390 Christianstad 26,147 39 — 198 15 26,346 6 — 53,428 43 1,055 10 — 54,48 4 5 — 40,051 2 827 23 — 40,858 25 — 53,900 Gefle 70,668 19 — 6,136 17 76,804 56 — 73,576 30 — 6,035 13 — 79,611 43 77,656 42 5,793 17 — 83,450 11 — 79,960 Götheborg 1,875,185 20 — 23,068 23 1,898,253 43 — 2,321,065 28 — 23,400 5 2,344,465 35 2,876,173 44 22,507 6 — 2,898,681 2 — 2,380,470 Halmstad ....... 58,708 29 — 2,369 7 41,077 36 — 57,763 7 3,177 7 — 60,940 14 — 52,668 21 2,330 25 — 54,998 46 — 52,340 Haparanda 15,245 14 — 550 9 13,595 23 77,317 31 — 1,013 22 — 78,331 5 — 52,057 18 724 20 — 52,781 38 — 48,240 Helsingborg 79,611 1 — 1,297 — 80,908 1 — 90,860 29 — 2,121 46 — 92,982i27 — 113,024 9 580 26 — 113,404 35 — 95,770 Hernösand 8,620 46 — 2,248 41 10,869 39 — 24,745 35 — 2,210 16 — 26,956 3 14,494 16 1,129 26 — 13,623 42 — 17,820 Hudiksvall 15,398 20 — 651 9 14,049 29 — 5,579 47 — 1,099 42 — 6,679 41 9,574 41 777 14 10,352 7 — 10,360 Kongelf. . 195 211,915 27 13 195 212,506 27 53 208 211,530 g 27 6 213 212,202 ‘>7 75 260,433 44 17 75 260,635 44 160 Landskrona 391 20 ____ 11 672 17 - — 201 43 12 . 228,380 Luleå 4,312 43 673 21 4,986 16 — 7,427 41 — 1,220 27 — 8,648 20 — 11,318 43 1,802 16 — 15,121 11 8,920 Malmö . . 187,926 38 2,458 4 190,384 42 — 242,765 27 — 1,524 6 — 244,289 33 — 335,267 37 500 28 — 335,768 17 ; 236,810 Marstrand . 2,151 248,188 58 2 2,151 250,818 58 9 1,659 294,028 32 46 5 28 37 1,645 299,771 1 2 1,7 53 379,915 13 28 19 3,735 45 44 1,773 383,619 I 0 1,860 311,410 Norrköping 2,630 7 5,742 — 55 — — 24 Nyköping 1,513 24 339 37 1,853 13 — 2,271 45 — 1,713 44 — 5,985 41 — 2,076 12 657 11 — 2,753 23 2,860 Piteå 1,329 12 13,690 41 15,020 5 —
6,575 10 — 12.945 42 19,521 4 3,709 11 13,659 27 — 17,368 38 17,300 Stockholm 1,812,795 12 30,302 34 1,843,097 46 2,086,465 38 — 31,804 25 — 2,118,270 15 — 2,498,443 42 29,284 12 — 2,527,728 6 2,163,030 Strömstad 1,869 26 368 40 2,238 18 — 4,204 13 — 401 6 —■ 4,605 19 — 17,679 25 280 15 — 17,959 40 8,270 Sundsvall 11,504 44 3,808 2 15,112 46 — 28,343 15 — 2,831 16 — 31,174 31 22,586 24 2,835 4 — 25,421 28 23,900 Söderhamn 7,056 20 2,085 28 9,122 — 5,968 23 — 1,476 32 — 7,445 7 4,336 15 949 13 — 5,285 28 7,280 Söderköping 14,410 29 411 38 14,822 19 20,066 2 546 3 — 20,612 5 — 21,013 55 51 14 21,065 1 18,830 Uddevalla 21,515 8 32 25 21,547 33 — 24,951 11 — 16 24 — 24,967 35 39,808 38 17 — — 39,825 38 28,780 Umeå 5,154 28 1,367 27 6,502 7 — 62,140 46 — 571 41 — 62,712 39 — 49,453 51 | 547 33 — 50,001 16 39,740 Warberg 27,079 39 96 24 27,176 15 — 24,254 34 — 158 42 24,413 28 — 25,877 47 1 327 40 — 26,205 39 25,930 Westervik 18,474 35 1,137 46 19,612 33 — 29,520 30 — 1,202 17 — 30,722 47 57,305 22 821 33 — 58,125 9 36,150 Wisby 25,169 5 5,582 25 30,751 30 — 22,975 50 — 6,581 7 — 29,556 37 29,772 20 1 6,218 2 — 55,990 22 32,100 Ystad 67,149 9 561 18 67,710 27 — 102,592 4 4,754 39 — 107,146 43 145,032 18'- 1,963 31 — 146,996 1 107,280 Stockholm af Kongl. Kommers-kollegii Statistiska Kontor den 5 November 1856.
Efter förordnande
Hör lill Bevilln.-UUkoll. Bclänk. 1857, .11 10. E. G. Leyonmarck.
.Vo 2.
Sammandrag öfver de lill Kongl. Kommers-kollegium inkomna uppgifter angående i Rikets Stapelstäder uppburen Tolag under nedanstående dr.
T 0 a g.
Med uteslutande
År 4 8 5 3. Å r 1 8 5 4.
Medium häraf af Fattigvårds- och Ordinarie Stads och Allmän. Inqvarterings.
Faltigvårds- och Öfverflöds-afgift.
Stads och Allmän. Inqvarterings.
Fattigvards- och Öfverflöds-afgift.
Fattigvårds- och Öfverflöds-afgift.
Summa. utgör.
Öfverflöds- afgiften, utgör medium.