Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I afseende på delta sålunda tillstyrkta lån och de vilkor, hvaremot detsamma, enligt Utskottets åsigt, borde meddelas, har nemligen inom förslbemälde arne Riks-Slånd blifvit erinradt och yrkadt: att det vore en vådlig bana, som Rikets Ständer komma att beträda, ifall de godkände den grundsatts, att enskilde personer, efter dem öfvergångna olyckshändelser, skulle erhålla understöd af Staten; — att, vid nu ifrågavarande tillfälle, Statens mellankomst syntes mindre behöflig, så vida man kunde antaga rigtigheten af den meddelade uppgiften, att en behållen vinst af 6000 R:dr årligen skulle af Conradsforss bruk och landtegendom kunna påräknas, helst en sådan vinst förmodligen komme att, utan allt biträde från det allmännas sida, föranleda till Brukets iståndsältande; — att, om något låneunderstöd härtill skulle af Rikets Ständer beviljas, sådant endast borde ske emot de vilkor, och under de försigtighetsmått, som uti Herr IValleijs, Ulskotteis utlåtande bifogade, reservation blifvit uppgifne; — att, dä beskaffenheten af den borgen, som, enligt Utskottets förslag, skulle ställas för bruksbyggnadernas uppförande inom föresknfven tid, icke biil vit närmare bestämd, vore den, i afseende på denna borgen, Fullmägtige i Riksgälds-Contoret tillerkända pröfningsrätt alltför vidsträckt; — å Stals-Utskottets Utlåtandej N.o 261. alt det af Utskottet tillsLyrkta medgifvande, att hela lånesumman finge på en gång 111 bekommas', vore mindre välbetänkt; — att den föreslagna in tecknings-säker helen för lånets åtei betalande syntes föga tillfredsställande, enär redan förut inteckningar lill ett belopp af 22,000 R:dr voro uti samma egendom meddelade; — att, derest desse inteckningar skulle först och främst inlösas med de låne-medel, hvarom nu vöre fråga, återstoden utgjorde ett alltför ringa belopp för det härmed egentligen afsedda ändamål; — alt den äskade och tillstyrkta lånesumman vore för högt tillta gen och borde inskränkas
Lill det belopp, hvartill den verkliga forlusten, vid derå anställd besigtning, blifvit uppskattad, eller 23,700 Riksdaler; — att lånet borde nedsättas till 20,000 R:dr, och ingalunda få öfverstiga 24 000 R:dr; — att, till ledning för lånesummans bestämmande, värdet å hvar och en af de vid vattuflödet förstörda byggnaderna borde af Utskottet uppgifvas; samt att den högst betydliga skiljaktighet, som förefunnes emellan uppgifterna i Utskottets utlåtande och den Herr Vallei)s reser vation bifogade calcul borde utredas och förklaras.
För besvarande af dessa anmärkningar, anser Utskottet sig böra hufvudsakligen hänvisa till de uti det återremitterade utlåtandet omständligt anförda forhållanden.
Enligt hvad ULskottet häruti uttryckligen förklarat, har Utsköttet, vid tillstyrkandet af merberörde, både inom och utom representationen, lika lifligt sorn allmänt förordade lån, ingalunda endast haft för afsigt alt bereda egaren af Conradsforss bruk godtgörelse för den betydliga enskilda förlust, han lidit genom den derstädes inträffade sällsamma naturhändelse.
Men då af de Utskottet tillställda handlingar, på ett til 1 fy 1 les!görande sätt, blifvit ådagalagdt, att återuppförandet af det förstörda bruket vöre ett serdeles verksamt och endamålsenligt medel till civilisations- och närings-tillfällens införande inom den folkrika men aflägsna och vanlottade landsort, hvarest detta bruk är vordet anlagdt, föreställer sig Utskottet, att, i afseende på utförandet af ifrågavarande, visserligen enskilda,, men för en större menighet gagnande, byggnadsföretag, enahanda g runds atis bör af Riksens Ständer tillämpas, sorn gjort sig gällande vid mångfalldiga andra tillfällen, då allmänna medel blifvit anvisade till låneunderslöd för enskilda byggnader i nedbrunna städer eller odlingar å en eller flere personer tillhörige, vattendränkta trakter.
Utskottet kan således icke medgifva, att Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer beträda någon ny vådlig bana, genom beviljandet af ett lån, sora ofelbart kommer att medföra en fortfarande arbetsförtjenst och rörelse inom em Stats-Utskoitets Utlåtande, N.o 261. ort, för hvilken några Slals-bitlrag lill odlingsföretag eller väganläggningar hittills lära hvarken blifvit sökta eller meddelade.
Då egaren till det ödelagda bruket skall vara urståndsatt att med enskilda medel uppbygga detsamma, och då, under närvarande förhållanden, personer med här 1 i11 erforderliga tillgångar i allmänhet torde finnas mindre benägne att egna sin tid och verksamhet åt en bruksanläggning inom denna aflägsna landsbygd, så och om äfven meranämnde egendoms nuvarande innehafvare skulle vilja till någon annan öfverlåta sin eganderätt dertill, torde i allt fall, oaktadt den i en framtid motsedda vinsten af en bruksrörelse, på detta ställe brukets återuppbyggande likväl icke, utan understöd från Statens sida, åtminstone för det närvarande, kunna med säkerhet påräknas.
— De lånevilkor, som uti den inom Riks-Stånden åberopade reservation blifvit uppgifna , skilja sig hufvudsakligen från de af Utskottet föreslagna deruti, att du, enligt UtskotteLs förslag, låntagaren, sedan den medgifna räntefriheten upphört, bör årligen inbetala 6 procent af låuesumman, hvarvid kommer att beräknas 3 procents årlig ränta för det oguldna capital-beloppet och återstoden skall å detta belopp afgå, så skulle han deremot, jemlikt reservationen, efter räntefrihetens upphörande, erlägga 5 procents ränta för lånet ocb dessutom å låuesumman årligen afbetala a,5oo R:dr.
En så hög ränta och en så betydlig capital-afbetalning har Utskottet likväl ansett sig ej kunna föreslå, utan att allt för mycket afvika från de vilkor, sorn i sednare tider blifvit stadgade för alla andra till vissa företags befrämjande beviljade allmänna lånebidrag.
Och Utskottet betviflar högeligen, att det med låne-understödet åsyftade ändamål, eller brukets uppförande och drifvande på ett med dess framlida bestånd och kringliggande orts förkofran förenligt sätt, skulle komma att ernås genom föreskrifvandet af de betalningsvilkor, reservanten uppgifvit.
— Vidare borde, enligt reservationen, lånesummans utbetalning icke verkställas på en gång, utan terminvis med itdel eller ':del deraf, i den mån de nya bruksbyggnaderna bunno uppföras.
Utskottets förslag innehåller ej heller, att hela lånet skall genast eller på en gång utbetalas.
Men då de af Rikets Ständer förut meddelade föreskrifter, angående enahanda, omedelbart från Riksgälds-Contoret till låntagaren utgående låneunderstöd, icke innefatta något stadgande, rörande desammas successiva utlemnande, anser Utskottet sig destomindre ega anledning att, vid detta tillfälle, föreslå någon serskild bestämmelse härom, som ett ofördröjligt företagande och fullbordande af byggnads-arbetena vid bruket måste vara med låntagarens eget, 6 Stats-Utskottcts Utlåtande, N:o 261, intresse mest öfverensstämmande.
Utskottet förmodar dock, alt, oansedt sådant icke varder uttryckligen stadgadt, lånet i allt fall endast kommer att snccessive utgå, i anseende till det föreslagna serskilda åliggandet för låntagaren att för de lyftade lånemedlens behöriga användande ställa sådan säkerhet, som af Fuilmägtige godkännes.
— Hvad beskaffenheten af nyssnämnde säkerhet åter beträffar, så synes det, i afseende på nu ifrågavarande lån, icke vara mera behöfligt för Rikets Ständer . att ingå uti ett närmare bestämmande af säkerheten derför, än vid beviljandet af dylika understöd, för hvilka serskilda säkerhetshandiingar af vederbörande låntagare aflemnas.
— Enär, jemlikt Utskottets tillstyrkan, för lånet skall ovilkorligen atlemnas första inteckningen uti Gonradsforss bruk, med dertill hörande landtegendom, så blir naturligtvis Riksgälds-Contorets säkerhet icke beroende deraf, att samma egendom redan är med andra inteckningar graverad, helst dessa måste, före lånets erhållande, vära infriade eller postponerade.
I anledning af hvad som vid återremisserna blifvit yttradt, angående den af Utskottet föreslagna iånesummans belopp, anser sig Utskottet böra upplysa, att, jemlikt 2:ne serskilda, af olika Byggmästare upprättade samt för Utskottet företedda, kostnadsförslag, kommer uppförandet af de för bruksrörelsen vid Gonradsforss erforderliga nya byggnader att kosta omkring 37,000 R:dr.
Vid den af Kronobetjeningen i orten, med biträde af tillkallade Landtmätare och Byggmästare, förrättade värdering, uppskattades den genom vattuflödet vid bruket förorsakade skada til! 23,720 R:dr, hvaraf för bruksdammens förstöring beräknades 9,000
R:dr, samt för stångjerns- och spik-smedjorna 8,500 R:dr och för 2:ne kolhus 3,000 R:dr.
Skillnaden emellan de förstörda byggnadernas härvid uppskattade vijrde och kostnaden för de nva husen och verkstäderna samt dambyggnaderna lärer till hufvudsaklig del härleda sig från dessa sednares anläggning på andra ställen, än de förra.
Vidkommande för öfrigt den anmärkta skiljaktigheten emellan de tillverkningskostnader och varupris, som i det återremitterade utlåtande och den Herr Kalley* reservation bifogade calcul finnas uppgifna, så förklaras denna derigenom, att de i utlåtandet anförda summor äro efter vanligheten beräknade i Bancomynt, hvaremot de, som förekomma i calculen, blifvit upptagna i Riksgäldssedlar.
Efter att nu hafva yttrat sig öfver de emot Utskottets förra utlåtande rörande detta ämne framställda anmärkningar, får Utskottet förklara, att Utskottet finnér deslomindre anledning frånträda, hvad uti samma ut - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 261, 7 låtande är vordet tillstyrkt, sora 2:ne Riks-Stånd bifallit detta i sin helhet.
Utskottet anser sig således föranlåtet hemställa, att jemväl Borgare- och Bonde-Stånden måtte bevilja det af Utskottet, emot föreslagna vilkor, tillstyrkta låneunderstöd för återuppbyggandet af Conradsforss bruk.
Slutligen får Utskottet, med anledning af den utaf Ridderskapet och Adeln tillagde föreskrift, att, före lånemedlens utanordnande, äfvenledes bör till Riksgälds-Contoret ingifvas bevis, att lånsökanden icke innehar förmynderskap, vördsamt erinra, att Utskottet med det under lit.
B. föreslagna stadgande om ”aflemnandet af fullständiga handlingar, angående den föreskrifna inteckningssäkerheten,” afsett ej allenast nyssnämnde bevis, utan äfven vederbörliga |intyg derom, att låntagaren icke bär om händer någon kronouppbörd eller andra förmonsrätt egande medel.
STOCKHOLM, tryckt hos P- G.
Berg, 1845.
' Stats-Utskottets MemorialN.-o 262.
[ N:o 262.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 5 April, kl. 7 e. na.
Memorial, angående licjviderandet af kostnaderna för tryckningen af Riks-Ståndens Protocoller samt utdelandet af samma Protocoller med dertill hörande Bihang.
(R:glds Jfd.) Till Stats-Utskottet har Ridderskapet och Adeln remitterat en af Friherre Carl Otto Palmstjerna gjord framställning derom, att Rikets nu församlade Ständer i afseende på trycknings-kostnaderne för Riks-Ståndens Protocoller, äfvensom desse sednares utdelande till Ståndens medlemmar och vederbörande embets-myndigheter samt tillhandahållande för allmänheten, måtte fatta enahanda beslut, som härom vid sednast förflutna Riksdag meddelades.
Efter tagen kännedom om de i hesagde hänseenden af 1840 och 1841 års Riksdags Stats-Utskott, uti dess memorial N:o 3iq, föreslagna och af Rikets Ständer gillade stadganden, har nuvarande Stats-Utskott, i fråga om tryckningen och utdelningen af Protocollen för denna Riksdag, icke funnit några andra förändringar uti samma stadganden erforderliga, än att ej allenast de allmänna Läroverken, utan äfven samtliga Academierna samt öfriga med bibliothek försedda vetenskapliga Samfund erhålla hvar sitt exemplar af nu ifrågavarande Protocoller, samt att, i stället för den tillförene medgifna, men under sednaste
Riksdag icke begagnade praenumerations-rättigheten, hvarje serskildt Riks-Stånds Protocoll, i den mon tryckningen och häftningen deraf hinner verkställas, hålles hugade köpare tillhanda i Riksgälds-Comoret, emot samina pris, som för praenumerationen förut varit bestämdt, eller En skilling för hvarje tryckt ark.
Med iakttagande af dessa förändringar och under tillstyrkande för öfrigt af ofvanomförmälda framställning, får Utskottet alltså föreslå: 1:0 att kostnaderna för tryckningen och häftningen af RiksStåndensj Protocoller vid innevarande Riksdag må omedelbart af Riksgälds-Contoret godtgöras, på enahanda sätt, som Hih. lill R.
Prot. 18/fS 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. aS Haft. 1 Stats-Utskottets Memorial£ iWo 262.
1 afseende å andra utgifter för denna Piiksdag redan är af Rikets Ständer föreskrifvet; 2:0 att räkningarne öfver trycknings-kostnaderne böra grunda sig på antingen boktryckarnes gjorda och af Riks-Stånden antagna anbud, eller de om Protocollernas tryckning, enligt Ståndens beslut, uppgjorda contracter; börande derförutan dessa räkningar, likasom räkningarne öfver bäftnings-kostnaderna, hvad det häruti upptagna arbete beträffar, vara af vederbörande Stånds Secreterare till riktigheten bestyrkta; 3:o att af hvarje Riks-Stånds från trycket utgifna Protocoll, jemte tillhörande bilagor, må till Ståndets vid Riksdagen närvarande Ledamöter utdelas samt för Ståndets Archiv innehållas det antal exemplar, som Ståndet härtill bestämt; 4:o att de derefter öfverblifvande exemplaren böra från Ståndens Canzlier eller Canzli-Directioner till Riksgälds-Contoret aflemnas, hvarvid iakttages, att dessa exemplar varda, i den mon tryckningen och häftningen hinner verkställas, aflemnade i häften af minst 5 ark; 5:o att, utaf de Riksgälds-Gontoret sålunda tillställda Protocoller, Sex exemplar serskildt afsältas, för att derstädes för framtida upplysningar vara att tillgå; 6:0 att för öfrigt meranämnde Protocoller, i likhet med enahanda till Riksgälds-Gontoret förut aflemnade, men af vederbörande icke uttagna Riksdags-handlingar, skola a) utdelades lill Stats-Departementernes Expeditioner samt Justitias-Revisions-Expedition, äfvensom Rikets-Ständers Justitiae-Ombudsman och Rikets-Ständers Bank samt Låne-Gontoren i Götheborg och Malmö, hvilka böra hvardera erhålla ett exemplar; b) efter vederbörliga reqvisitioner, likaledes med ett exemplar för hvardera, tillhandahållas hvar och en af Academierne samt hvarje, med bibliothek försedt allmänt Läroverk och vetenskapligt samfund; cj så vidt tillgången af de serskilda Protocolls-samlingarne medgifva, ej allenast tilldelas de Kongl. Gollegier och andra Allmänna Embets-verk samt Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande, som hos Fullmägtige om utbekommandet deraf sig ani - Stals-Utskottets MemorialIV:o 161 3 mäla, utan ock till hugade köpare försäljas emot ett pris af En skilling Banco för hvarje tryckt ark; och 7:0 att de exemplar af innevarande R i k sdags-Pro tooo lier, sorn härefter återstå, böra, vid Rikets Ständers nästa sammankomst, uppå reqvisition, hållas vederbörande Riks-Stånd tillhanda.
I afseende på dispositionen af de, vid sednaste Riksdags slut, öfverblifnn exemplaren af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoller, beslöto då församlade Ständer, genom bifallandet af Stats-Utskottets memorial N:o 320, att de exemplar, som deraf efter den under Riksdagens lopp, i mån af tryckningens fortgång, verkställda utdelning, återstoda, skulle, sedan de blifvit häftade, jemväl öfverlemnas till Riksgälds-Contoret, för att der, enligt vederbörliga reqvisitioner, tillhandahållas Stats-Rådets Ledamöter, Stats-Departementernes Expeditioner,, Högsta Domstolen, Hof-Rätterna, Collegierna jemte öfriga högre Embetsverk, Justitias-Canzleren, Justitiac-Ombudsrrjannen, Committerade för Tryckfrihetens vård, Rikets Ständers Bank samt Låne-Contoren i Götheborg och Malmö, Riddar hus-Di reetionen och Riks-Ståndens öfriga Ganzli-Directioner, Öfver-Ståthållare-Embetet samt Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande, äfvensom Universiteterna i Upsala och Lund samt öfriga med bibliothek försedda allmänna Läroverk; utgörande antalet af de exemplar, som samtlige nu uppräknade embetsman, domstolar och förvaltande verk m. fl. egde att från Riksgälds-Contoret utbekomma, 1 1 1 st.; och skulle, af de härefter återstående Bihangs-exemplaren, minst Sex afsättas till framtida förvarande i nämnde Contor; ett exemplar tilldelas hvar ochi en af de till Stats-, Banco- och Riksgälds-Verkens granskning utsedde Revisorer, vid deras sammanträden före näst derefter inträffande Riksdag; likaledes ett exemplar utdelas till hvarje Ledamot af Rikets Ständers Utskott vid nyssnämnde Riksdag; samt för öfrigt, så vidt tillgången af dessa handlingar medgåfve, serskilda exemplar af desamma äfven utlemnas till andra embetsman och embelsmyndigheter eiler samfund, hvilkas härom gjorda ansökningar af Fullmägtige i Riksgälds-Contoret biföllos.
Enligt hvad Stats-Utskottet inhemta t af en från Expedilions-Utskottet erhållen uppgift, utgör upplagan af Bihanget till Riks-Ståndens Proto collet- vid nuvarande Riksdag . . ... ... .
. i,35o exemplar hvaraf under Riksdagens lopp utdelas 4 Stats-Vtskottets Memorial/N:o 262. till Ridderskapet och Adeln 6oo> „
Preste-Ståndet ,, Rorgare-Ståndet „ Bonde-Ståndet „ Utskotten, m. fl 4°- samt aflemnas till Riksgälds-Contoret, för att tillhandahållas pracnumeranter . . 4°* 95o.
Följaktligen böra vid Riksdagens slut till framtida disposition återstå 400 exemplar.
Då, enligt Stats-Utskottets åsigt i fråga om dessa återstående exemplars användande, bör förfaras på alldeles enahanda sätt, som vid sednast förflutna Riksdag stadgades, angående de då öfverblifna exemplaren af Bihanget till Protocollerna för samma Riksdag, får Utskottet hemställa, alt de af Rikets åren 1840 och 1841 församlade
Ständer beslutade föreskrifter, rörande aflemnandet till Riksgälds-Contoret samt förvarandet och tillhandahållandet derstädes af de under Riksdagens lopp icke utdelade exemplaren af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoller, jemväl må till alla delar tillämpas i afseende på ofvanberörde, vid slutet af innevarande
Riksmöte återstående exemplar af enahanda handlingar för denna Riksdag.
Vid detta tillfälle anser sig Utskottet, såsom ett med nu behandlade frågor gemenskap egande ärende, böra för Rikets Ständer anmäla samt yttra sig öfver en af Fullmägtige i Riksgälds-Contoret hos Utskottet gjord framställning, innehållande: att enär, jemlikt Rikets Ständers redan fattade beslut, praenumeration å Bihanget till Riks-Ståndens Protocoller skall verkställas i nämnde Contor, hvilket dessutom fått sig uppdraget att vidtaga nödiga åtgärder för undvikandet af sådana handlingars omtryckning, som i Bihanget till Protocollen för nästa Riksdag skola intagas, men härmed förenade bestyr, jemte skyldigheten att, å Riksgälds-Contorets vägnar, emottaga, vårda och utdela cle tryckta Riksdagshandlingarne, icke mera hädanefter än hittills kunde åläggas någon af Contorets nuvarande tjenstemän, såsom honom tillhörande tjensteåligganden, Rikets Ständer, på sätt vid föregående Riksdagar skett, måtte bevilja och bestämma serskild ersättning för besörjandet af dessa bestyr med thy åtföljande göromål; hvarjemte Fullmägtige, Ståts-Utskottets Memorial, N:o 262. 5 i fråga om beloppet af samma ersättning, hvilken, intill denna Riksdags början, af Rikets sednast församlade
Ständer fastställdes till 800 R:dr, hem ställt, att, med hänsigt tillj den numera från 5 till 3 år förkortade tiden emellan Rikets Ständers lagtima sammanträden, ersättningen för omförmälda befattning ”under innevarande Riksdag samt mellantiden intill Rikets Ständers nästa sammankomst måtte bestämmas till ett nedsatt belopp af 5oo R:dr.
Då serskilda arfvoden för nu ifrågavarande befattning, jemte dermed förenade åligganden, tillförene varit af Rikets Ständer beviljade, och då samma skäl, som härtill föranledt, ännu fortfara aLt vara gällande, får Utskottet, med understödjande af Fullmägtiges i sådant afseende gjorda framställning, tillstyrka, att ett belopp af Femhundra Riksdaler i ett för allt må af Fullmägtige i Riksgälds-Contoret disponeras till arfvode för emottagningen, vårdandet och utdelandet af de tryckta Riksdags-handlingar, som, till följd af Rikets nu församlade Ständers beslut, redan blifvit eller framdeles varda till RiksgäldsContoret aflemnade, äfvensom för redovisandet och tillhandahållandet af ej mindre de i nämnde Contor nu förvarade Riksdags-Protocoller med tillhörande Bihang, än ock andra från trycket utgifna handlingar, som, för att bland Riks-Ståndens ledamöter utdelas, äro eller hädanefter varda af RiksgäldsContoret emottagna; börande den, som erhåller detta arfvode, jemväl vara förpligtad att, utan serskild ersättning, dels vaka deröfver, att, då, under mellantiden intill nästa Riksdag, sådana handlingar, som skola intagas i Bihanget till Riks-Ståndens Protocoller, komma att tryckas, det härför erforderliga antal exemplar varder afdraget, dels ock samma exemplar, efter deras tryckning, emottaga och vederbörande vid Riksdagens början tillställa.
I afseende på tiden för utbetalningen af det nu föreslagna arfvodet, anser sig Utskottet böra tillstyrka enahanda stadgande, sorn vid sednaste
Riksdag i sådant hänseende meddelades, eller att halfva beloppet deraf må betalas, sedan de öfverblifna exemplaren af Riks-Ståndens tryckta Protocoller för nuvarande Riksmöte blifvit till Riksgälds-Contoret aflemnade, men att den återstående hälften af samma arfvode icke må utgifvas förr, 6 Stats-Utskottets Memorial, N:o 263. än ofvan omförmälda åligganden viri nästkommande Riksdags början blifvit vederbörligen fullgjorda.
INro a63.
Ank. till Exp.-Utsk. den 5 April, kl. 7 e. m.
Memorial, angående den vid Riksdagens slut återstående tryck ningen af Riks-Ståndens Protocol/er samt upprättandet af Register öfver desamma.
(R.glds *dfd.)
Vid afgifvandet af sitt förslag, i afseende på aflöningens bestämmande för den, under innevarande Riksdag, bos Riks-Stånden och Utskotten anställda betjening, förklarade Stats-Utskoltet, att Utskottet ville meddela serskildt yttrande, angående ersättningen för besörjandet af den tryckning utaf Riks-Ståndens Protocoller, sorn före Riksdagens slut icke kunde medhinnas, äfvensom angående upprättandet af de vanliga registren öfver nämnde Protocoller.
1 öfverensstämmelse med detta förklarande, får Utskottet nu yttra sig rörande nyssberörde ämnen; hvarvid Utskottet, hvad först beträffar den efter Riksdagen ifrågakommande Protocolls-tryckningen, jemte dervid förefallande cor reel ursläsning, anser sig böra upplysa, att ersättningen för enahanda bestyr, efter slutet af sednast förflutna Riksdag, utgått med En Riksdaler för hvarje tryckt ark, utan afseende på tryckets tätare eller glesare beskaffenhet.
Men då, efter hvad Utskottet, vid anställd jemförelse emellan de serskilda Ståndens Protocoller för denna Riksdag, funnit en så betydlig skiljaktighet i stilar och tryck numera eger rum, att t. ex. ettark af Ridder skapet och Adelns Protocoller nära motsvarar tvänne af Bonde Ståndets; så och enär, enligt Utskottets åsigt, jemväl nu ifrågavarande vedergällning bör lempas* efter de göromål, hvarför densamma beviljas, tillstyrker Utskottet, alt, såsom ersättning för besörjandet af correcturläsningen m. m , i och för den vid innevarande
Riksdags slut återstående tryckning af Riks-Ståndens Protocoller må, på enahanda sätt sorn för öfriga Riksdagskoslnaders liqviderande äro föreskri fvet, af Riksgälds-Contoret utbetalas lör hvarje derefter tryckt ark af Ridderskapet -och Adelns samt Borgare-Ståndets Prolocoller En Riksdaler, af Presle-Slåndets Protocoll Eyratio skilling och af Bonde-Ståndets Trettiotvå skilling.
Stats-Utskottets Memorial, N:o 264.
7 Vidkommande äler Registren' öfver samma Prolocoller, så hafva Rikets Ständer, under de sednaste Riksdagarne, till godtgörande af besväret med dessa Registers upprättande,, beviljat Tio Riksdaler för hvarje med vanliga stilar tryckt ark af desamma, och derjemte medgifvit, att för upprättandet af det eller de Register, vid hvilkas tryckning finare stilar begagnades, . en härefter lämpad förhöjning i denna ersättnings belopp finge af Fullmägtige i Riksgälds-Contoret bestämmas.
Enligt hvad Utskottet af häröfver infordrade uppgifter inhemtat, har ersättningen för upprättandet af Registren öfver alla fyra Riks-Ståndens Prolocoller vid sista Riksdag utgått med 1,77b R:dr.
Då nu härtill lägges hvad, som blifvit utbetaldt för Registrens tryckning oell häftning, visar sig, att sistnämnde Register kostat det allmänna nära 4,000 R:dr.