Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr 23 öre må dit öfverflyttas från förslags-anslaget till skrifmaterialier och expenser m. m. för Sjöförsvars-departementets Kansli-expedition, hvilket, på sätt längre fram kommer att omförmälas, under några år befunnits större, än behöfligt varit.» »Anslaget till durchmarsch-kostnader, afsedt till bestridande af utgifterna för** uppfordrade krono båtsmäns transport till och från Flottans stationer, har, sWi-rnarsch-kosln. sedan detsamma vid 1833 och 1834 årens Riksdag på femte Hufvu d t i teln uppfördes med nuvarande belopp, 18.000 R:dr R:mt, befunnits för omförmälda ändamål vara otillräckligt, hvaraf Förvaltningen af Sjö-ärendena redan före påföljande Riksdag föranläts att hos Kongl. Majit väcka fråga om aflåtande af nådig framställning till Rikets Ständer, att anslaget antingen måtte lämpligen förhöjas eller erhålla egenskapen af förslags-anslag; men Kongl Majit fann då icke för godt att en sådan åtgärd vidtaga, emedan för kort tid från anslagets uppförande på Hufvudtiteln förflutit, för att tillförlitlig erfarenhet kunde vara vunnen, huruvida det uppgifna förhållandet med anslaget borde anses såsom fortfarande eller endast af tillfälliga omständigheter beroende.
Det har dock visat sig, att icke heller derefter de af vederbörande
Landt-ränterier årligen utgifna förskott för båtsmäns förskaffande kunnat med ifrågavarande anslag betäckas, utan fordrat tillskott af andra medel, samt att orsakerna härtill äro ständigt verkande, enär de måste sökas dels i den under tiden ökade skjutslega!) och det fortskaffade manskapets fördyrade underhåll, dels ock deruti, att de sednare åren, i mån som betydligare tillgångar varit beredda för vidmakthållande och fullkomnande af Flottans materiel samt för personalens öfning, äfven större båtsmansstyrka, än tillförene, årligen behöft uppfordras och följaktligen måst till och från stationerna fortskafFas.
För att ersätta de öfverbetalningar, som af omförmälda orsaker årligen i berörda hänseende egt rum, har Eders Kongl. Majit, för så vidt de kunnat anses belöpa på sjö-kommenderad! manskap, nödgats innevarande år med en anvisning af närmare 20,000 Ridr Rimt betunga anslaget till exercis med Flottans bemanning samt tillika vara betänkt att för öfriga delen bereda tillgångar från andra anslag inom Hufvudtileln.
Ett sådant förhållande kan emellertid ej länge få fortfara, så framt icke brist och oreda skola å Hufvudtileln uppkomma.
Isynnerhet kan icke nyssberörda exercis anslag få påräknas för ifrågavarande utgifter, derest ej dess ändamål, att bereda 62 Bil. JM 3 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Flottans personal nödig öfning i sjökrigare-yrket, skall ännu mera förfelas, än redan nu är fallet; ty, ehuru nämnda anslag vid sednaste Riksdagen förhöjdes, lemnar det dock icke rikligare tillgång till hvad som fordras för den allranödvändigaste exercisen, än att Flottans personal ännu, såsom tillförene, nödgas, för att vinna erforderlig skicklighet i sitt yrke, söka öfning, utöfver den exercis-anslaget medgifver. dels genom anställning å handelsfartyg och dels i fremmande makters örlogstjenst; och så länge detta är fallet, måste det vara ytterst angeläget, att exercisanslaget ej belastas med utgifter, som komma den redan förut knappa öfningen till sjös att än ytterligare inskränkas.» »Till afhjelpande af de svårigheter för Femte Hufvudtitelns förvaltning, som genom nu anförda förhållanden uppkommit, finnes blott ett medel, nemligen att anslaget till durchmarsch-kostnader förhöjes till ett belopp, nog stort, för att motsvara de utgifter, som dermed under vanliga omständigheter skola bestridas.
I sådant afseende har väl Förvaltningen af Sjö-ärendena, på grund af uppgjord och dess förut omnämnda underdåniga betänkande bilagd medelberäkning öfver de åren 1854 —1858 bestridda durchmarsch-kostnader eller utgifter för verkställda båtsmanstransporter, enligt hvilken dessa under samma tid i medeltal uppgått till 32,763 R:dr 76 öre R:mt. trott nuvarande anslaget dertill, 18,000 R:dr, böra med omkring 14,000 R:dr Riksmynt tillökas; men då likväl härvid förekommer, att berörde utgifter under vissa af de i beräkningen intagne år af tillfälliga orsaker ovanligt stegrats, men åter år 1858 nedgått till omkring 30,000 R:dr, hvilken summa ock torde komma att närmare inträffa med det blifvande behofvet, anser jag mig, i betraktande häraf och af hvad i öfrigt blifvit i ämnet anfördt, böra i underdånighet tillstyrka, det matte F.ders Kongl. Majit nu af Rikets Ständer för den kommande tiden, eller från och med år 1861, uti anslaget till durchmarsch-kostnader i nåder äska en årlig tillökning af 12.000
R:dr, så att anslaget blefve lill 30,000 R.dr Riksmynt förhöjdt» Äng. ansia- »Med anledning deraf, alt utgifterna C 5:te Hufvudtitelns anslag lill sjuksjukvård. onder de sednaste åren, i följd af lyck lina sanitära förhållanden, icke fullt uppgått till anslagets belopp 39,150 R:dr Riksmynt, har Förvaltningen af Sjöärendena trott detta anslag kunna med 150 R:dr samma mynt förminskas och således upptagas till jemna 39,000 R:dr Riksmynt.» »Jag instämmer uti den sålunda af Förvaltningen yttrade åsigt, men hemställer tillika, att de 150
R:dr, som skulle fråndragas nyssberörda anslag, må i Äng. umia- stället tilläggas Hufvudtitelns anslag till diverse behof, 19,025 R:dr, hvilket, efter versc‘ behof, hvad Förvaltningen jemväl anmält, icke fullt motsvarat behofvet, men genom nu ifrågasatta öfverflyttning skulle ökas till 19,175 R:dr Riksmynt » »Förvaltningen af Sjöärendena har vidare ifrågasatt, att förslagsanslaget 1,302 Äng. ansia- R:dr 13 öre till skrifmaterialier och expenser m. m. för Sjöförsvars-departementets ^maierialier Kansli-expedition, derå utgifterna under sednaste 5 år i medeltal uppgått till Bil. M 3 till Kongl. Maj.is Nåd.
Prop. M 1. om Statsverket 1859. 63 allenast 1,172 R:dr 61 öre, skulle till jemna 1,200 R:dr nedsättas; men då m- m f6r behållningarne å detta anslag komma Riksgälds-kontoret tillgodo, och anslaget för M^/tanfliöfrigt plägar något jemlcas för jemnande af Hufvudtilelns slutsumma, tror jag expedition. annan förändring deri ej böra ega rum, än som dels kan i nyssberörda afseende finnas blifva erforderlig och dels föranledes af den öfverflyttning af 16
R:dr 25 öre från detta anslag till förslagsanslaget för Gemenskapens vid Flottans korpser natura-underhåll, hvarom jag här förut i underdånighet hemställt; äfvensom jag anser hvad Förvaltningen uti sitt merberörda betänkande, för öfrigt rörande ett och annat anslag andragit icke gifva anledning till något mitt underdåniga yttrande.» ■»För Handeln.
Under denna rubrik förekommer endast reservationsanslaget till Lotseri- ochAn9- anslaFy ring s-st ater na, nu uppgående till 220,360 R:dr Riksmynt.
Detta anslags9^//^ summa bar hittills blifvit på det sätt bestämd, att den vid hvarje Riksdag beräk- Fyringt nade inkomst af båk- och lots- samt Danska fyrings-medlen sammanlagts med slalernadet under förenämnda rubrik upptagna belopp af indelta räntor, 460 R:dr, hvarefter den derigenom uppkomna summa blifvit för omförmälda behof uppförd på Hufvudtiteln
Med antagande att så äfven nu bör tillgå och således vederlaget för Danska fyringsmedlen, 39,900 R.dr, ingår i beräkningen samt under förutsättning tillika, att inkomsten af lots- och båkmedel får, i sin helhet, fortfarande för lots- och fyringsväsendets behof användas, hemställer jag i underdånighet, att, då årliga inkomsten af dessa medel, som i nu gällande Riksstat finnes uppförd till 180,000 R:dr Riksmynt, uti nu gjorda beräkning öfver Statsverkets inkomster antagits till 240,000 R:dr samma mynt, reservationsanslaget till Lots- och Fyringsstaterna alltså må varda förhöjd t med skillnaden emellan nyss berörda 2:ne summor, eller 60,000 R:dr, med tillagg hvaraf till nuvarande anslaget dess summa skulle blifva förhöjd till 280,360 R:dr Riksmynt, samt att en sådan reglering af detta anslag må i nåder varda Rikets Ständer föreslagen» »Om hvad jag sålunda i ena och andra hänseendet föreslagit vinner Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers bifall, komtne anslagen tili stämdiqa utgifter för Sjöförsvaret, deruti inbegripne de till öfver flyttning från 4:de Hufvudtiteln påräknade aflöningsanslagen från Hallands Infanteri- och Wester-Norrlands Bevärings-bataljoner å tillhopa 13 795 R:dr, att ökas med R.mt R:dr 138,716: 92., samt, då detta belopp tillägges 5:te Hufvudtitelns nuvarande slutsumma » 3,241,530: , denna således blifva förhöjd till R:mt R:dr 5,580,246: 92., hvilken summa dock kunde jernnäs till 5,380,200 R:dr Riksmynt, om förslags - 64 Bil.
JVs 3 lill Kongl. Maj:Is Nåd, Prop.
J\ft 1, om Statsverket 1859. anslaget till skrifmaterialier och expenser m. m. för Departementets Kansli-expedition blefve med 4ö R:dr 92 öre förminskadt.» »Men utom de Sjöförsvarets behof, för hvilkas afhjelpande erfordras ständiga eller ordinarie anslag till nyssuppgilna sammanräknade belopp, förekomma äfven andra, hvilka dels äro tillfälliga och dels icke för längre tid beräkneliga samt alltså af beskaffenhet, att de synas böra med extra anslag fyllas.
Ibland dessa har jag redan i det föregående framhållit åtskilliga, såsom behofvet af förbättrade pensioneringsvilkor för Flottans personal, angelägenheten af en vattenledning till Carlskrona och nödvändigheten att medelst nybyggnader och större reparationer vidmakthålla Flottans krigsfartygs-materiel, samt äfven, hvad förstberörde 2:ne frågor angår, till ziffran uppgifvit de summor, som för deri afsedda ändamål ansetts blifva erforderliga, Jag utbeder mig derföre alt endast få åberopa hvad rörande nämnda frågor redan blifvit anfördt, då jag nu öfvergår lill den närmare redogörelsen för de behof frågan om krigsfartygs materielens vidmakthållande och förkofran innefattar.» »Såsom jag uti inledningen till detta anförande sökt ådagalägga måste det, med hänseende till den snabbhet, hvarmed i vår tid uppfinningarne rörande krigsfartygs-materielen följa hvarandra, vara i hög grad vanskligt att på för hand uppgöra planer huru en Flotta efter en längre liderymd bör vara sammansatt och krigsfartygen beskaffade, för att framgent svara emot ändamålet; ty lika nödvändigt som det är att göra sig de timande förändringarne till godo, lika omöjligt är det att förutse hvilka förändringar dessa må komma att föranleda så väl uti materielen, som följaktligen äfven uti de långt i förtid uppgjorda kostnadsberäkningarna.
I ett land med så måttliga tillgångar som Sverige blir det derföre onekligen rättast, att väl och omsorgsfullt underhålla den fartygs-materiel, som finnes, samt att för öfrigt tillse, att hvad af sådan materiel kan med för handen varande tillgångar anskaffas nytt, blifver utfördt efter de för tillfället erkändt bästa modeller.
Under inflytelsen af sådana åsigter beviljade äfven Rikets sednast församlade
Ständer nödiga medel dels till nybyggnad af en ångfregatt af bästa modell och af 6 st. kanonångslupar, för hvilka modellen redan var godkänd, dels ock till linieskeppet
Skandinaviens komplettering till segelskepp samt anskaffning af en eller flera roddkanonbåtar af ändamålsenlig modell, af hvilka fartyg nyssnämnde linieskepp är nära fullbordadt, äfvensom 2 kanonångslupar och en roddkanonbåt blifvit färdigbyggda, samt ångfregatten och de fyra öfriga kanonångsluparne äro under byggnad, dervid för fiegatten följes den, med hänseende till dess cert, bästa Engelska modell, som kunnat utfinnas.» »Då Bil.
Prop jM 1, om Statsverket 1859. 65 »Dä den väg, Rikets Ständer sålunda beträdt, synes mig vara riktig, tror jag mig ock i enahanda syftning böra afgifva förslag till de fartygsbvggnader, som under näsia stalsregleringsperiod borde utföras, men hvilka jag genom otillräckligheten af påräkneliga tillgångar ser mig nödgad att inskränka mot hvad önskligt vore.
Jag tillstyrker derföre i underdånighet att medel måtte på följande sätt beredas till nybyggnad och fullständig komplettering af dels en ångfregalt, af bästa modell för maskin om 800 nominella hästkrafter, beräknad alt kosta *2,009,300 R:dr, och dels 4 st. kanonångslupar, att da af nyssberörda för ångfregatten beräknade kostnadssumma skulle under nu instundande statsregleringsperiod behöfvas två femtedelar eller R:dr 803,800. — men härtill det å 3:te Hufvudtiteln under rubriken »Materielen» uppförda anslag till Flottans nybyggnad, 162.000
R.dr årligen, eller för alla 5:ne åren ....
R:dr 486,000. — icke kan, utöfver kostnaden för omförmiilda, jemväl under samma tid till nybyggnad afsedda 4 kanonångslupar å 110,000 R:dr för hvardera, eller tillhopa » 440,000. — bidraga med mera än R:dr 46,000. — den, efter afdrag häraf, återstående summa af R:dr 757,800. — måtte af Eders Kongl. Maj:t för ändamålet af Rikets Ständer äskas såsom extra anslag, att under åren 1862 och 1863 utgå med hälften, eller 378,900 R:dr årligen.» »Af hvad jag i afseende på tillgångarne å anslaget till Flottans underhåll haft tillfälle att i det föregående yttra, täcktes Eders Kongl.
Maj:t i nåder hafva inhemtat, att å delta anslag medel icke äro att påräkna för alla ifrågakommande större reparationer å fartyg och byggnader; vid hvilket förhållande och då ångkorvetten
Thor snart mäste undergå svår reparation och tillika förses med nya pannor, jag nödgas underdånigst anhålla, det Eilers Kongl. Majit nu målte i nåder af Rikets Ständer äska den härtill, enligt af Befälhafvande Amiralen i Carlskrona gjord anmälan, erforderliga utgiftssumma af Rimt Ridr 96,000:
—. att under år 1861 för en gång utgå.» »Af de uti inledningen till detta anförande uppgifna skäl för nödvändigheten Äng. skeppsaf anstalters vidtagande, hvarigenom det blefve möjligt alt på Örlogsvarfvet i carlskrona Carlskrona utföra fartygsbyggnader enligt nutidens fordringar, föranläts jag n[l utvidgande. sistlidne år från Förvaltningen af Sjö-ärendena infordra fiirslag till så väl förlängning af vissa bland skeppsdockorna vid Flottans Carlskrona-station, som nybyggnad af en större docka derstädes samt af en byggnads- och aflöpningsbädd för fartyg af 240 fots längd.
Till följd häraf har Förvaltningen låtit genom vederbörande Bih. till R.
Prot. 1859 & 1860. 1 Sami. 1 A/d. 4 llä/t. 9 66 Bil. JW 3 till Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. M 1, om Statsverket 1859. utarbeta förslå" jemte kostnadsberäkningar öfver dels gamla reparationsdockans i Carlskrona utvidgande pä olika sätt, dels skeppsdockornas
N:is 2 och 3 förlängande ät norra sidan, dels ock anläggning af en ny docka äfvensom af en byggnads- och aflöpningsbädd för större fartyg; och hafva samtliga dessa handlingar blifvit af Förvaltningen i underdånighet insända, åtföljda af så väl vederbörande Stationsbefäls och Reglements-kommittées yttranden som Förvaltningens eget utlåtande.
» »Bland omförmälda förslag anser jag det om anläggning af en byggnads- och aflöpningsbädd, såsom i alla händelser blott en nödfa Isutväg, desto hellre böra förfalla, som densammas begagnande skulle öka fartygens byggnadskostnad och för öfrigt, enligt hvad upplyst blifvit, lämplig plats för en sådan bädd icke finnes inom Flottans Skeppsvarf i Carlskrona.» »Beträffande vidare frågan att vester om den redan befintliga dockan JVs 1 anlägga en ny docka, lör hvilken tre alternativa kostnadsberäkningar blifvit uppgjorda, enligt hvilka sistnämnda docka skulle kosta, om hon byggdes 250 fot lång R:mt R:dr 279,500, — 260 fot lång och afsedd att, med hänsigt till framtida möjliga ytterligare anläggningar, förläggas längre norr ut från sättöppningen » 357,500, — eller: 380 fot lång och ämnad att anläggas på det här näst förut afsedda ställe » 368,300. — så anser jag densamma böra hänskjulas till framtiden, då behofvet af en ny dockas anläggande må vara oafvisligare än nu och tillgångarne till bestridande af de med en sådan byggnad förknippade kostnader större.» »Deremot är det, i min tanke, angeläget att, för byggnad af krigsfartyg efter nutidens fordringar och modeller, samt för möjliga behofvet af sådana far tygs iståndsiittande, så väl gamla reparationsdockan, som två af de öfriga skeppsdockorna i Carlskrona lämpligen förlängas och i öfrigt utvidgas; och tiar jag vid valet emellan de derom framställda alternativa förslag trott mig böra i underdånighet förorda nedannämnda arbeten, såsom de, hvilka bäst skulle motsvara nu varande behof och äfven Förvaltningen af Sjö-ärendena ansett böra i främsta rummet utföras, nemligen:
Dockans JV° 3 förlängande från 212 till 257 fot i bottnen, hvarefter uti densamma skulle kunna byggas fartyg af ungefärligen den största längd, som, i anseende till denna dockas läge emot sättöppningen, tilläte alt ulan svårighet uttaga fartyget.
Detta arbete är beräknadt att kosta . . R:dr 26,580.
— Dockans M 2 förlängande från 214 till 260 fot i bottnen, Transport R:dr 26,580.
JYs 3 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. M 1, om Statsverket 1859.
G7 Transport R:dr 26,580. — hvarvid förekommer att denna Dockas läge mera midtför sättöppnirigen tillftter uttagandet af ett ungefär 20 fot längre fartyg, än från Dockan M 3.
Förlängningens verkställande är beriiknadt alt kosta 65,000.
Gamla Reparationsdoc/tans förlängning från 190 till 260 fot samt bottnens sänkning till vågrät efter längden räknadt, hvilka förändringar, nödvändiga, om ångfregatter af numera antagna dimensioner, eller större handelsångfartyg skola kunna i Dockan intagas, kunna utföras utan att hindra fartygs dockande under tiden, alldenstund arbetet endast behöfde afbrytas så länge vatten vore i Dockan insläppt för fartyget in- eller uttagande.
Kostnaden för arbetets fullbordande är beräknad till » 16,800. — »Enligt min åsigt borde utvidgandet af dessa 3:ne dockor, såsom här ofvan blifvit föreslaget, med det snaraste företagas, emedan både tid och kostnad skulle besparas genom att från början gifva arbetet den utsträckning, som med visshet kan förutses blifva oeftergiflig inom en icke aflägsen framtid; hvarjemte detsamma borde så ordnas, alt början skedde med Dockan JVs 2, så att denna efter ett års förlopp kunde vara så långt färdigkommen, att i densamma då skulle kunna sträckas köl till en ångfregatt af större cert och fartygsbvggnaden sedermera fortgå samtidigt med dockans fullbordande; och enär, efter hvad Förvaltningen af Sjöärendena anmält, till dessa förslags utförande ordinarie statsmedel icke äro att påräkna, vågar jag, under förutsättning af Eders Kongl. Maj:ts
Nådiga bifall till hvad jag i detta ämne tillstyrkt, i underdånighet anhålla, det Eders Kongl. Maj:t i nåder täcktes af Rikets snart sammanträdande Ständer begära, att erforderliga medel till utvidgande af nyssberörda 3:ne Skeppsdockor å Carlskrona skeppsvarf i öfverensstämmelse med förslaget derom måtte beviljas med 108,380
R:dr riksmynt, att under år 1861 för en gång utgå.» »I stöd af Eders Kongl. Maj:ts redan under den 6 sistlidne September fat- Äng. anslag tade nådiga beslut i frågan om en vattenlednings anläggande från Lyckeby till ^nlcnd^l~ Carlskrona, samt under åberopande af hvad såväl det samma dag rörande ämnet uu carlsförda protokoll öfver Sjöförsvars-ärenden, som äfven inledningen till detta anfö- krona. rande derom innehåller, torde jag här endast få upptaga den för nämnda företags utförande, enligt det af Eders Kongl. Maj:t gillade alternativ, erforderliga summa af 554,000
R:dr riksmynt, hvilken Eders Kongl. Majit i nåder förklarat
Sig vilja af Rikets snart sammanträdande Ständer äska, att såsom extra anslag utgå under åren 1861—1863 med en tredjedel årligen.» tillhopa R:mt R:dr 108,380. — Bil. M 3 till Kongl. Maj:ls Nåd.
Om anläggning af en ångqvarn med bageri iCarlskrona.
»Fråga har äfven blifvit väckl om en inrättning, hvilken, ändamålsenligt utförd, skulle för Flottans station i Carlskrona blifva af utomordentlig vigt, men icke utan särskildt anslag kan tillvägabringa», nemligen anläggandet å Kronans område inom nämnda stad af en ångqvarn, förenad med bageri.» »För närvarande måste all den spannemål, som till förmälning och brödbak ning för stationens derifrån utgående sjö expeditioners och de vid Carlskrona anlagda fästningars behof årligen erfordras, föras från Flottans förråd i nämnda stad tili en Kronan tillhörig, 3/4:de1s mil från staden invid Lyckeby å belägen, vattenqvarn, eber der skedd förmälning såsom mjöl återforslas till staden, ånyo inläggas i förråden och sedermera i mån af hellof utlernnas och förbakas uti ett från äldre tider bibehållet kronobageri, der dels en särskild bageri-personal är anställd och dels dagligt handräeknings-biträde lemnäs af ett antal från Kronans varf kommenderade båtsmän.
Omkring 5,000 tunnor spannemål behandlas årligen på detta sätt.
Enligt kontrakt med den antagne arrendatorn af ofvannämnda qvarn för— males visserligen spannemålen, till högst nämnde qvantum, tullfritt; men lill en för qvarnens underhåll och ombyggnad bildad fond utgår från Flottans underhållsmedel årligen ett emot tullkapparne å den förmalda spannemålen svarande belopp, hvilket i medeltal för åren 185-4 —1858 utgjorde 4,134 R:dr
De kostnader, som med spunnemålens transporterande och förbakning under nämnda år varit förknippade, utgöras, enligt från stationen meddelad uppgift, utom andra hvilka icke torde undergå någon betydligare förminskning genom en förändrad anstalt, hufvudsakligen af följande: för ved och diverse materiel till bageriet .
R:dr 4,060: 77. » båtsmans-dagsverken » 2 521: 64. » spannmåls- och mjöltransport ....
» 1,727: 98 n grynmalning » 456: 51. hvarförutan, om, efter spanmålens förmälning, mjölet skulle kunna, utan föregången magasinering, direkte ingå till bageriet den afskrifnings-procent, som nu beräknas till omkring 4,000 R.dr, torde kunna inbesparas, eller åtminstone i högst betydlig män nedsättas.» »Då ångqvarnar i förening med bagerier under sednare åren blifvit anlagda på åtskilliga ställen i Tyskland och Danmark, saint, efter hvad om dem förnummits, visat sig, i jemförelse med de vanliga anstalterna för säds målning och förbakande till bröd, medföra (lere väseudtliga fördelar, uppdrogs sistlidne år åt Chefen för Mekaniska departementet i Carlskrona.
Majoren Byström, att, under en honom för annat ändamål anbefalld resa till nämnda länder, jemväl inhemta närmare underrättelser om sådane af ifrågavarande nya inrättningar, som afsåge tillverkning af gröfre eller kommissbröd, på det att derefter förslag till en anläggning af samma art, lämpad efter Carlskrona stations behof och dervarande förhållanden, skulle kunna uppgöras» Bil.
Jtä 3 till Kongl. Maj: ts Nåd.
Prop. M 1, om Statsverket 1859. 69 »I följd häraf besökte Majoren Byström dels ett af enskildt bolag vid Kainsdorf nära sladen Zwickau i Sachsen nyligen anlagdt stort qvarn- och bageriverk, drif'et med ångkraft, dels ock en dy lik i citadellet Frederikshavn vid Köpenhamn befintlig inrättning, afsedd för garnisons-truppernas behof, samt tog på begge ställena noggrann kännedom om inrättningarnes sammansättning och inre anordning, hvarom allt han, enligt erhållen föreskrift, efter hemkomsten, till befälhafvande Amiralen i Carlskrona afgaf utförlig berättelse, åtföljd af förslag med ritningar till ett efter förhållandena derstädes rättadt qvarn- och bageriverk för ånga, dervid den omförmälda anläggningen å Frederikshavns citadell hufvudsakligen tjena t till förebild
Af dessa handlingar, hvilka Förvaltningen af Sjö-ärendena insändt tillika med yttranden i ämnet från den s. k.
Reglcinents kommittéen, som har att utreda frågor om ordnandet af nya inrättningar vid Flottans förenämnda station, och från Befälhafvande Amiralen, inhemtas bland annat, att, till fyllande af stationens behof, beräknade äfven med nödig tillökning för händelse af krig, erfordras en ångqvarn med 2:ne par stenar för mjöltillverkning, ett mindre särskildt stenpar för grynmäld och en sikt-inrättning, äfvensom ett bageriverk med fyra ugnar af jern och en degknådnings maskin, jemväl drifven medelst ånga.
För begagnande af alla dessa verk är beräknad en ångmaskin af omkring 13 hästars kraft.
Härmed skulle utan svårighet dagligen kunna åstadkommas, om bröden beredas till 4 skålpunds vigt hvartdera, portioner för 11,200 och, om bröden blifva dubbelt så stora, eller 8 skålp. hvartdera, för 13 696 man.
Under vanliga förhållanden skulle tillverkningen icke behöfva att till denna höjd uppdrifvas, och för den nu varande bröd åtgången kunde spanmåls-förm.dningen medhinnas å blott det ena stenparet i ångqvarnen, enär hvarje stenpar beräknas lemna 101 centner mjöl om dagen; men det andra paret vore erforderligt dels när tillverkningen måste ökas, dels vid möjligen inträffande reparationer eller tillfälliga hinder vid det, som eljest vore i bruk.