Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
18S0. miska kunskaper, och att, ju mera detta behof gör sig gällande och oeftergifligt, desto kännbarare blir den brist pä skickliga rådgifvare och lärare i dessa ämnen, som redan nu allmänt förspörjes, och hvars orsak är att söka i brist på tillfälle till ändamålsenlig undervisning deruti: en brist, som redan visar sig i svårigheten att vid de i landet redan befintliga landtbruks- och techniska tillämpningsskolor besätta de kemiska lärareplatserna med skickliga män, under det antalet af landtbruks-skolor nära nog hvarje Ar ökas, slöjdidkare mer och mer sjelfva förena sig om inrättande af slöjdskolor, och bergsnäringens män icke heller sky kostnader, för att underlätta möjligheten för sig att med sin näring få förena den djupare kemiska insigt, som för densammas drifvande och för tällan med andra länder är så vigtig och oumbärlig; af hvilket allt den slutsats syntes kunna dragas, att de kostnader, som för väl försedda undervisningsanstalter i detta afseende erfordras, utan tvifvel komma att snart och i rikt mått återgäldas, ej allenast genom en stigande högre upplysning, utan ock genom industriens mångsidigt stegrade utveckling, i följd af de derstädes förvärfvade insigternas blifvande inflytande på en från rationella grunder utgående höjning af de praktiska yrkena; att den totalsumma. som, enligt hvad ofvan blifvit uppgifvet, skulle, för utförandet af dessa förslag, blifva erforderlig visserligen komme att uppgå till en ganska betydlig siffra, isynnerhet hvad det för en gång behölliga anslaget beträffade; men att då fråga vore om vetenskapliga inrättningar af så hög vigt äfven för det praktiska lifvet, som de nu ifrågavarande, det ostridigt blefve en större vinst att på en gång utföra dem så, som de af vetenskapen sjelf angifvas, än att, genom vidtagande af mindre ändringar och förbättringar successift väl undvika en större utgift för tillfället, men ock gå miste om de bättre och mångsidigare frukter, som endast en i alla afseenden väl grundad och vårdad inrättning kan framkalla. II.
I sammanhag härmed torde jag få underställa Eders Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning Landtbruks-akademiens underdåniga memorial af den 11 sisth Maj. med anmälan, att, sedan vid det i Malmö nästlidet är hållna fjerde allmänna landtbruksmöte^ behofvet att äfven för landtbruket tillegna sig den stora nytta, som kemiens användande pa nästan alla näringsgrenar medfört, gifvit sig tillkänna genom en nästan enhälligt uttalad önskan, att agrikultur-kemister måtte på flera orter i riket anställas, nämnda mötes bestyrelse begärt Akademiens medverkan för tillvägabringande häraf; till följd hvaraf bemälda Akademi, som ansett de åtgärder, hvilka i berörde afseende voro af nöden, endast genom statens mellankomst kunna sättas i verket, af sådan anledning underdånigst hemställt, det Eders Kongl.
Maj:t täcktes, för beredande af tillfälle åt landtmannen att draga fördel af de kemiska sanningar, som stå i sammanhang med hans yrke, i Nåder tillåta: Kongl. Maj-.ls Prop. om Slalsvverk. i!iSO. a) Antagandet af en agrikultur-kemist, hvilken det borde åligga, att enligt bestämd taxa göra ett visst antal kemiskt analytiska bestämmelser, för hvilkas anställande han sjelf tillhandahölle de erforderliga apparaterne och förnödenheterna; att någon viss tid af året vara disponibel till sådana resor inom landet, under hvilka han, emot särskild rese- och dagtraktaments-ersättning, tillhandaginge de landtmän, hvilka hans biträde äskat, med sådana råd och praktiska undersökningar, som till deras utförande vore beroende af kemiska kunskaper; att afgifva yttrande öfver sådana ämnen, hvartill han af Akademien eiler andra publika auktoriteter blifvit uppmanad; att årligen inkomma med berättelse öfver sin verksamhet, särdeles i sådana delar deraf, som afsett allmännare gagn; samt slutligen att redogöra för de vigtigaste uti kemisk-agronomisk riktning så väl inom- som utomlands gjorda upptäckter, hvarigenom han, då berättelsen borde tili trycket befordras, ej allenast skulle nyttigt inverka för kunskapers spridande, och således befrämja landtbrukets rationella bedrifvande, utan äfven derigenom sjelf tillhållas att éj lägga dagens stora frågor å sido; b) Inrättandet af en ny profession, hvilken skulle afse, ej allenast att vid universitetet bibringa ungdomen undervisning i de delar af kemi och fysiologi, som stå i sammanhang med landtbruket och dess binäringar, och således underlätta utbildandet af lärare för landtbruksskolorna i riket, utan ock fylla det stora behof, som den rena medicinen finner sig hafva af kemiens biträde, för att komma organismens inre feuomener på spåren, och derföre äfven praktiskt handlägga kemiens användande åt farmaci, pathologi, therapi och fysiologi.
Uppå Civil-departementets Underd. föredragning d. 8 sisth Juni, behagade Eders Kongl. Majit, med afseende på nyttan och behofvet af en agrikultur-kemists anställande, förklara sig vilja taga frågan om medel för det erforderliga löneanslaget i öfvervägande, när Akademien framdeles anmälde tillfälle vara för handen att erhålla en för befattningen lämplig person; men att frägau om inrättande af en ny Universitets-profession för de delar af kemi och fysiologi, som stå i sammanhang med landtbruket och dess binäringar, borde genom Ecclesiastik-departementet i underdånighet föredragas.
Denna fråga, som till en del sammanfaller med Hans Kongl.
Kanslerens ofvan omförmälda underdåniga framställning, torde af sådan anledning fä anses besvarad genom de åtgärder Eders Kongl. Majit kan finna skäl att, i anledning af sistberörde hemställan, i Nåder vidtaga. III.
Sedan de Akademiska Consistorierne i Upsala och Lund, med anledning af den stundande riksdagen, hos Hans Kongl. Höghet Kronprinsen, Universiteternas Kausler, gjort framställningar om de anslag som ansetts vara af behofvet påkallade med afseende på Universiteternes pligt, att, enligt tidens och veten - 8 Kongl. Maj:ls Prop. om Statsverk.
1830. skapernas vexande fordringar uppfylla sin bestämmelse, hafva berörde framställningar blifvit af Hans Kongl. Höghet till Eders Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning öfverlemnade.
I omförmälda afseende hafva följande anslag befunnits vara af behofvet påkallade: a) Till Universitets-bibliotheket i Upsala 6000 R:dr B:co årligen.
Då bibliothekets nuvarande tillgångar, hvilka uppgå till ett årligt belopp af omkring 3,700 R:dr, äro otillräckliga för att i någon betydligare mån kunna följa med litteraturen och, i alla vetandets grenar, anskaffa det bästa af dess alster; då Kongl, bibliotheket i Stockholm, der äfven andra offentliga bibliotbeker dela förbindelsen att gå den bildade allmänhetens vetenskapliga anspråk till mötes, åtnjuter till bokinköp ett årligt anslag af BOOO r:dr; dä Universitets-bibliotheket i Christiania har sig årligen anslagne 10,668 r:dr 32 skillingar, och då litteraturens alster vexa i samma mån som vetenskaperne allt mer utveckla sig, har Consistorium ansett det icke vara med sin pligt förenligt att fördölja vidden af detta behof, om än statens tillgångar ej skulle medgifva dess fullständiga afhjelpande; och har Hans Kongl. Höghet Kansleren, med afseende på de af Consistorium anförda skäl, det begärda anslaget i underdånighet förordat. b) Till de vetenskapliga institutionerna vid Universitetet i Lund, bland annat, till kemiska laboratorium 300 r:dr B:co årligen, samt till Botaniska institutionen 600 r:dr samma mynt.
Den till laboratorium nu utgående summan, 600 r:dr, bar befunnits vara otillräcklig för underhåll af materielen och för bestridandet af alla förbrukningskostnader, på samma gång den jemväl måste tagas i anspråk för att hålla mineral-samlingen åtminstone i det skick, som för föreläsningarne oundgängligen erfordras.
— Hvad botaniska institutionen angår, har Consistorium fästat uppmärksamhet på behofvet af museum för herbarier, frukt- och frösamlingar m. m., hvilket för botanisten ansetts vara så mycket mera behötligt, som han, med den begränsning läseterminerne nu hafva, icke är i tillfälle att för sina föreläsningar begagna lefvande växter under längre tid än tre, högst fyra månader af året, och för den öfriga tiden således i nämnde afseende är hänvisad till herbarier och samlingar.
— Beträffande i allmänhet de för institutionerna begärda anslag, har Hans Kongl.
Höghet ansett dem hafva goda skäl för sig, då samlingar och annan nödig materiel för den akademiska undervisningen i samma mån medför större gagn, som de äro väl och fullständigt försedda; men om tillgångarne ej medgifva bifall till dem alla, har Hans Kongl. Höghet ansett sig särskildt böra tillstyrka den begärda tillökningen i anslaget för kemiska laboratorium såsom företrädesvis - Kongl.
1850. 9 trädesvis behöflig, och dernäst anslaget för den botaniska institutionen, åtminstone till någon betydligare del. c) Till stipendier åt medellöse theologie studerande vid Upsala Universitet 2,000 r:dr B:co årligen, samt 1000 r:dr samma mynt till stipendier åt medellösa studerande vid Universitetet i Lund, med den fördelning mellan fakulteterne, som af Eders Kongl. Maj:t kan varda i Nåder bestämd.
— Hvad det förra anslaget beträffar, har vederbörande Consistorium ansett sig icke kunna undgå att derom göra underdånig framställning, då i betraktande kommit, att de studerande, som egna sig åt presterliga kallet, med få undantag tillhöra samhällets mest obemedlade klasser; att de för den presterliga bildningen i nyarej tider meddelade föreskrifter gjort en längre tids vistelse vid Universitetet nödvändig, hvarigenom ett missförhållande uppkommit mellan antalet af dem, som söka inträde i presteståndet, och det stora antal prester, som församlingarnes tjenst kräfver; att de, som studera till prest-examen, sällan kunna komma i åtnjutande af de vid Universitetet af enskilde stiftade stipendier, hvilka vanligen tillfalla äldre och med större kunskaper försedda studerande; att theologiska fakulteten icke eger andra tillgångar att använda till understöd för theologie studerande, än 20 Kongl, stipendier å 52 r:dr hvartdera, samt 4 riksstatens stipendier å 100 r:dr. Hans Kongl. Höghet Kansleren, som i sitt yttrande öfver denna anslagsfråga fästat uppmärksamhet på vigten af grundlig presterlig bildning, har förordat det begärda anslaget, såsom väl förtjent att vinna afseende. d) Ett anslag af 3000 r:dr B:co årligen för Upsala Universitet, att användas till löner och understöd åt de Adjunkter, som förordnas att tjenstgöra såsom extra-ordinarie professorer, samt till lön för sådana nya, å stat ej uppförda, adjunkturer, som för undervisningen kunna blifva nödiga att tillsätta, och såsom medel att vid Universitetet fästa yngre lärare af utmärktare anlag.
— Consistorium anmärker härvid, att, ehuru vid Universitetet, i sednare tider liera nya lärostolar blifvit inrättade, och vetenskapernas, serdeles naturvetenskapernas, fortgående utveckling snart torde påkalla ytterligare fördelniug af de vidsträckta kunskapsomfång, som nu skola af hvarje serskild lärare vårdas och uppehållas, antalet al adjunkturer, hvilkas innehafvare vid ordinarie professorers bortgång eller förfall skola uppfylla dessas skyldigheter, likväl icke i lika män blifvit ökadt; och, ehuru vid Universitetet en talrik klass yngre lärare, och bland dem många ganska hoppgifvande finnas, som för nämnde ändamål understundom kunna anlitas, nödgas dock de liesta af dessa, då de icke genom någon slags lön äro vid Universitetet fästade, inom få år söka sin utkomst vid de lägre läroverken.
En Bil.
N:o 7 till Kongl.
Maj:ts Prop. 1830 om Statsverk. 1 Sami. 1 Afd. l Hafi. 2 10 Kongl. MajUs Prop. om Statsverk.
1830. framställning härom hade redan under sist hållna riksdag blifvit gjord, och forekomme nu ytterligare skäl till dess förnyande deruti, att, sedan lönerne vid Elementar-Iäroverken blifvit förbättrade, ny anledning sålunda för yngre lönlösa lärare vid Universitetet uppkomme, att vid de lägre läroverken söka anställning, och ökad svårighet alltså för Universitetet att fästa dem vid sig, derest ej nödiga anslag stå att vinna.
Af liknande skäl har Consistorium Academicum i Lund funnit sig föranlåtet i underdånighet anhålla om ett anslag af 1,300 R:dr B:co årligen till understöd åt utmärkta docenter vid Universitetet derstädes; och har Hans Kongl. Höghet
Kansleren ansett sig så mycket häldre böra å dessa framställningar tillstyrka Nådigt bifall, som de äro framkallade af ett för Universiteterna högst vigtigt behof att vid sig kunna fästa utmärkta förmågor och för kommande tider trygga Universiteternas bestånd; hvarjemte blifvit anmärkt, att af ofvan uppgifna anledning antalet af yngre lärare vid Universiteterne redan börjat minskas. e) Till lönefyllnad för Kalsenianska professionen vid Universitetet i Upsala 600 r:dr B:co årligen.
— Då, enligt hvad vederbörande Consistorium upplyst, beloppet af den berörda profession tillfallande lön uppgår till endast 621 r:dr 32 sk.
B:co, under det de öfriga professorslönerna inom theologiska fakulteten efter olika spannmålspriser kunna beräknas till 1,233 r:dr 16 sk. å 1,333 r:dr 16 sk., har Hans Kongl. Höghet Kansleren, som ansett billigt, att theologie professorernes löner bringas till likhet, det för sådant ändamål nu begärda anslag i underdånighet förordat. f) Till löneförbättring åt Bibliothekarien vid Universitetet i Lund 800 r:dr B:co årligen, hvilken summa ansetts vara af behofvet påkallad, då Bibliothekarien, som, i anseende till vigten af sin befattning, borde hafva lika lön med en professor, för närvarande icke åtnjuter mer än hälften deraf, eller 800 R:dr B:co, oaktadt det genom Bibliothekets tillvext ständigt ökade arbetet numera tar sin man odelad i anspråk, och icke medgifver, att, som fordom, denna befattning förenas med annan akademisk tjenst.
På dessa af Consistorium anförda skäl har Hans Kongl. Höghet
Kansleren bifall till den gjorda framställningen i underdånighet tillstyrkt. g) Till uppförande af den redan beslutade nya byggnaden för anatomiska institutionen vid Universitetet i Lund anslag, för en gång, af 9,468 R:dr; hvilken summa, ehuru den varit bestämd att utgå af Universitetets egna tillgångar, Hans Kongl. Höghet Kansleren så mycket hellre tillstyrkt måtte af Rikets Ständer äskas, som det ej, utan betydlig olägenhet för Universitetets i förhållande till behofven nog knappa tillgångar, för närvarande blefve möjligt att vidkännas den - Kongl. Mnj:ls Prop. om Statsverk.
1830. na utgift, hvilken ej en gång genom kostnadsbeloppets successiva sammanbringande, numera kunde till sina följder göras mindre kännbar. ti) Till uppförande vid Universitetet i Lund af ett nytt astronomiskt Observatorii-hus, med boställsrum för hela den vid Observatorium anställde personal, anslag, för en gång, af 50,000 R:dr B:co.
Da den lokal, som för närvarande är åt astronomiska institutionen upplåten, i flera afseenden är olämplig, bar Consistorium, sedan kostnaden för ett nytt ändamålsenligt Observatorii-hus blifvit beräknad, gjort underdånig framställning om erhållande af den för ändamålet behölliga, ofvan uppgifna summan; och har Hans Kongl. Höghet
Kansleren härvid anfört, att behofvet af bättre lokal för Observatorium i Lund utan tvifvel vore välgruudadt, men att fråga kunde uppstå, huruvida icke ett mot ändamålet svarande
Observatorium måhända kunde uppföras med mindre kostnad, än den föreslagna, hvaruti dock inköpssumman för behöfliga nya instrumenter ej syntes vara inberiiknad.
I betraktande af de flere vigtiga skäl, hvilka ofvan blifvit anförda för att ådagalägga behofvet och nödvändigheten af en i betydlig mån utvidgad kemisk undervisning inom fäderneslandet, anser jag mig böra i underdånighet hemställa, det Eders Kongl. Maj:t, för att befrämja detta för vetenskapen och industrien lika vigtiga ändamål, behagade af Rikets Ständer äska de medel, som för detsamma nu till en början kunna erfordras.
I detta afseende, och då planens fullständiga genomförande, äfven om medel dertill nu genast förefunnes, utan tvifvel komme att erfordra en tidrymd af några år, innan den nya inrättningen hunnit sättas i det skick, att ökadt antal lärare vid densamma kunde finna tillfälle att utveckla en fullt ändamålsenlig verksamhet, så torde frågan nu lämpligen kunna inskränka sig till beredande af medel för den behöfliga byggnadens uppförande; och får jag alltså underdånigst hemställa, det behagade Eders Kongl. Maj:t af Rikets
Ständer nu äska den för sistnämnda ändamål föreslagna summan, 66,666 r:dr 32 sk.
Hvad angår öfrige till Universiteternas fördel gjorda framställningar, så, enär Statsverkets nuvarande tillgångar icke medgifva bifall i så vidsträckt mån, som de för hvarje behof anförde skäl synas påkalla, hemställer jag underdånigst, det behagade Eders Kongl. Maj:t, med afseende å hvad Hans Kongl. Höghet Kansleren och vederbörande Consistorier anfört, men med iakttagande af den inskränkning, som af ofvan anmärkta omständighet föranledes, af Rikets Ständer för Universiteternas behof äska följande anslag på ordinarie stat, nemligen: 12 Kongl. Maj:ls Prop. om Statsverk. 1830.
Till Universitets-Bibliotheket i Upsala årligen 1,500: » Laboratorium Chemicum i Lund 500: » Botaniska institutionen derstädes 300:
Hvarigenom årliga anslaget till Universiteternes materiella behof skulle komma att ökas med B:co R:dr 2,300.
Till Stipendier åt utmärkte yngre Akademiske Lärare: 2000 r:dr årligen för hvartdera Universitetet, tillsammans 4,000.
Till stipendier åt medellöse theologie studerande: 1,000 r:dr B:co årligen vid hvartdera Universitetet, tillsammans 2,000.
Till lönefyllnad åt Kalsenianska Professoren vid Upsala Universitet .... 600.
Till lönefyllnad åt Bibliothekarien vid Universitetet i Lund 800.
Samt för en gång till uppförande af byggnad för anatomiska institutionen vid Universitetet i Lund 9,400. 7:o.
Såsom ersättning till garnisons-skolan i Christianstad för den afgift, som under namn af portpenningar tillförene till samma skola utgått, har årligen, enligt Statskontorets anmälan, alltsedan 1841 ifrån Rikets Ständers Riksgälds-kontor betalts 240 r:dr; men då detta belopp icke är underkastadt någon förändring och lärer komma att i all framtid fortfara, hemställer jag underdånigst, det behagade Eders Kongl. Maj:t hos Rikets Ständer föreslå, att en motsvarande summa måtte å stat uppföras ibland Åttonde Hufvudtitelns anslag för Folkskolorna. 8:o.
Vid sistförflutna Riksdag, såsom vid den närmast föregående, hafva Rikets Ständer till folkundervisningens befrämjande beviljat följande anslag, att under tiden för då uppgjorda statsreglering utgå, nemligen: a) Till understöd för Folskolelärares aflöning inom de socknar, der, enligt Eders Kongl.
Maj:ts Nådiga pröfning, statsbidrag för sådant ändamål, i följd af serskilda förhållanden, kan erfordras 20,000. b) Till Seminarier för bildande af Lärare vid Folkskolor 9,100. c) Tili stipendier för elever vid nämnde Seminarier 12,000.
Enahanda anslag för ifrågavarande ändamål anser jag vara behöfliga äfven under de följande trenne åren.
Det förstnämnda anslaget har hittills visserligen icke till hela beloppet utgått; men, oberäknadt den omständigheten, att från flera Kongl.
13 häll blifvit yttrad önskan om någon förhöjning i folkskolelärares knappa lönevilkor, har de sista årens erfarenhet ådagalagt, att ju mer folkskolan anlitas och vinner förtroende, desto oftare inträffar, att församlingar, utöfver hvad de vid skolväsendets första ordnande antagit, finna behof af flere skolor och ökadt antal lärare, till hvilkas aflöning folkskole-afgiften och församlingarnes egna bidrag icke lemna erforderliga tillgångar.
Af denna anledning, och på det behof af omförmälda beskaffenhet må kunna afbjelpas, torde anslaget för lärares aflönande böra, vid oförändradt belopp under de följande trenne åren, bibehållas.
Den för ofvannämnde Seminarier anvisade summa torde icke heller kunna nedsättas, så länge dessa läroanstalter till lika stort antal som hittills fortfarande äro för det afsedda ändamålet behöflige.
Anslaget till Stipendier åt Folkskolelärare-elever torde framdeles kunna nedsättas i samma mån som antalet af dessa elever kommer att aftaga till följd af minskade utsigter till befordran, sedan församlingarnes behof af Skolelärare blifvit fyldt och de fleste tjensterne blifvit med yngre personer besatte; men då Seminarii-elevernas antal under innevarande års vårtermin uppgick till 471, och vederbörande myndigheter, med afseende å de flestes medellöshet, begärde till deras understöd bögre belopp, än som dertill var att använda, så har jag icke anledning förmoda, att under den närmaste framtiden en mindre summa, än den hittills utgående, kan för ändamålet vara tillräcklig.
— Jag hemställer alltså, det behagade Eders Kongl. Majit hos Rikets Ständer föreslå, att enahanda belopp, som vid sednaste riksdag beviijades, måtte jemväl vid den nu instundande varda till ofvannämnda ändamål, under följande trenne år, anvisade, nemligen: till Folkskolelärare-Seminarier 9,100, till Elever vid nämnde Seminarier 12,000, samt till understöd för Folkskolelärares aflönande 20,000, eller tillsammans för alla åren Ett Hundra tjugotre tusen tre hundra Riksdaler banko, med rättighet för Eders Kongl. Majit att till folkundervisningens befrämjande använda de besparingar, som å nämnde anslag kunna uppkomma. 9:o Enär af de tvänno på Öland befintliga läkare den ene, kurhusläkaren i Rorgholm, såsom dels af sin tjenstebefattning hindrad ifrån resor, dels icke skyldig besöka utom kurhuset varande sjuka, endast i ringa mån och tillfälligtvis är tillgänglig för den enskilda sjukvårdens behof, och den andre, eller provincial-Iäka - !4 Kongl.
1830. ren, vid de tillfällen, då han är upptagen af resor för embetsförrättningar, icke kan, med erforderlig skyndsamhet lemna hjelp åt enskilda sjuka, hafva åtskilliga invånare i Ölands Norra Mot underdånigst anhållit om anställande af en extra provincial-läkare för ifrågavarande del utaf ön; i anledning af hvilken anhållan Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Calmar Län, vid ansökningens insändande, vitsordat behofvet af en serskild provincial-läkare för ofvannämnda Mot, inom hvilket 17,206 personer, eller mer än öns halfva befolkning, äro boende; och har Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande förmodat, att denna befattning i framtiden möjligen kan förenas med Kurhus-Läkaretjensten i Borgholm.
Uti häröfver infordradt utlåtande har Kongl. Sundhets-Coilegium underdånigst tillstyrkt, det Öland måtte få tillgodonjuta samma fördel, som åt flera landsorter, serdeles i sednare tider, blifvit förunnad, genom nya Provincial-Läkaretjensters inrättande, för att afhjelpa bristen på läkare; men då Collegium hade all anledning att befara, det denna öfverklagade brist, på Öland, ej skulle blifva afhjelpt genom inrättande af en extra provincial-läkaretjenst med lön af 250 r:dr b:eo, så har Collegium ansett sig, för ändamålets vinnande, böra i underdånighet föreslå en ny ProvincialLäkare för Ölands Norra Mot, med lön af 500 r:dr banko, och till Eders Kongl.
Maj:ts höga pröfning hemställt om nådig proposition till Rikets Ständer i fråga om nämnda lönanslag; hvarjemte Collegium, såsom vilkor för anslagets åtnjutande, i händelse detsamma skulle beviljas, föreslagit, att invånarne i Ölands Norra
Mot måtte få sig ålagdt att, uti den trakt inom distriktet, som af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande kan varda godkänd, utse och upplåta en passande bostad åt den blifvande läkaren.
Som den Provincial-Läkare, hvilken för södra delen af Götheborgs och Bohus
Län är stationerad i Uddevalla, till följd af folkmängdens fördelning och andra förhållanden, har sina flesta embetsförrättningar närmast omkring Götheborg, och stationens aflägsenhet ifrån det ställe, der hans verksamhet mest tages i anspråk, medför, icke blott ökad utgift af allmänna medel för längre resor, utan ock någon gång en tidsspillan, som under vissa förhållanden kan hindra vinnandet af det med embetsförrättningeri afsedda ändamål, har Kongl. Sundhets-Coilegium, i enlighet med vederbörandes i ämnet afgifna yttranden, underdånigst anhållit, att Eders Kongl. Maj:t täcktes hos Rikets Ständer göra nådig framställning om ett löneanslag, stort 432 r:dr 24 sk. banco, för en ny Provincial-Läkare i södra delen af Götheborgs och Bohus Län, med station i Carl Johans församling och tjenstgöringsdistrikt af Säfvedals, Askims, Östra och Vestra Hisings härader, hvarigenom Götheborgs och Bohus Län komme att, likasom alla öfriga Län, erhålla Kongl. Majlis Prop. om Statsverk. 1850.
15 en i residensstaden stationerad läkare, som kan blifva tillgänglig äfven för en allmän tillsyn öfver Länets helsö- oell sjukvård.