Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med en grundfond af 2,152 R:dr 16 sk. 9 16 banko, hvartill Eders Kongl. Maj:l i nåder lemnat 266 R:dr 32 sk., öppnades denna sparbank den 15 Maj 1847.
Sedermera äro bildade 44 afdelningskomiteer, genom hvilka insättningar och uttagningar ombesörjas; och hafva circa 900 personer insatt ett belopp af 13,363 R:dr 29 sk., deraf dock 689 R:dr 17 sk. -redan uttagits.
Det vigtigasle hinder för insällningssummans hastigare tillväxt torde vara alt linna i det förhållandet, alt denna sparbank gifver blott något öfver fyra procents ränta, under det öfrige sparbanker i länet gifva feni procent och deröfver, samt att man förbiser det något större eller mindre ränta i en sparbank icke är så myckel hufvudsak som penn jugarnes besparing och säker vård af deni åt mindre affärsvane personer. 3:o Mariestads sparbank, stiftad år 1821, bar en enskild fond,, uppgående till 4,417 R:dr 22 sk. 11 rist.
Der äro insatte 98,285 R:dr 22 sk. 7 r:sl på 1,423 kontraböcker.
Under år 1847 ultogos 305 nya sparbanksböcker och ökades bankens rörelsekapital med 17,979 R.dr 19 sk. 10 r:st banko, hvilket vittnar om denna inrättnings gagn och det stora förtroende den tillvunnit sig. 4:o Lidköpings sparbank, hvilken, öppnad år 1834, bade vid 1847 års slut eo egen fond på 955 R:dr 40 sk. 6 r:st; och voro der då inneslående 13,083 R:dr 47 sk. 4 r:st på 320 sparbanksböcker.
Dessutom finnes en så kallad nykter hets-sparbank i Skara, hvilken hålles öppen endast för nykterhetsföreningens medlemmar, samt enskilda sparbanksinrättningar för arbetarne vid Bromö glasbruk och Carlsfors Alunbruk.
Fattigförsörjningen är inom vissa församlingar mycket betungande, särdeles inom dem, der de nu reglerade kronoparken^ äro belägne, emedan den mängd af intägter, som förr upplätos å dem till nybyggan», varit allt för inskränkte för alt kunna lemna innehafvarne något hufvudsakligt bidrag till de ras familjers försörjning.
Lättheten att få upplåtelse al byggnadsplats jemte ett stycke jord på kronoparks område förledde mången alt begagna sig deraf, utan att förut betänka svårigheten att uppodla och bringa till fruktbarhet de oftast små, oländiga och magra trakter, som de fingo åt sig upplåtne, samt saknaden af dagsverksförtjenst på från hemmet ej allt för aflägse ställen.
Desse inlägshafvare med sina ej sällan stora familjer hafva, sedan arbetskraften, i följd af ansträngningar och nöd, tidigt aftagit, efter hand fallit fattigvården till last; men efter skogsregleringarne hafva en mängd intägter blifvit ullagde och i samma mon det ytterligare sker är anledning hoppas, att ifrågavarande församlingars utgifter för fattigvården skola småningom minskas.
Inom de fleste samhällen är fastigvården nu ordnad i öfverensstämmelse med Eders Kongl. Maj:ls nådiga förordning af den 25 Maj 1847.
I 17
I afseende på sedligheten får jag underdånigst anmäla att fylleriet väl är i betydligt aftagande, men att många våldsamheter älven på sednare åren varit följder af denna last, äfvensom att stölder fortfarande visa sig merendels vara föranledda af lättja samt dess följeslagare brist och liknöjdhet för framtiden.
Af de vid länshäktet förde journaler inhemtas, att der varit förvarade:
Straff-fångar för undergående af Lösdrif-
För hvarje- handa grofva brott
Fängelse vid vat- ten och bröd.
Enkelt fängelse. vare eller försvars- löse. por- fångar.
Bysatte.
Barn-, som åt- följt sina mödrar.
Summa i läns- häktet förvarade personer. j- g 3 C 1 r1? 3 z' 4 Man- kön.
IT t- 2 Qvin- kön.
T. 2
Qvin- kön. 2 □ s ? .
;rr ? 3 3 3" 1 Man- kön.
Qvin- kön. T. S ? 3 Qvin- kön.
År 1843.... 27 4 76 5 19 o 17 1 362 55 262 54 310 49 202 i 8 10 1,464 1844.... 36 3 84 6 26 — 17 3 368 26 311 68 293 60 185 2 12 — 20 1,494 1845.... 18 6 86 18 16 4 2 1 339 30 213 66 170 38 290 10 9 — 18 1,328 1846.... 15 3 139 20 28 — 9 - 402 15 218 38 219 43 222 3 3 — 35 1,412 1847.... 9 I 124 20 15 1 12 — 330 33 225 54 191 31 240 '4 2 — 20 1,312 Summa 99 17 483 i, 69 104 7 57 5 1,801 1 159 1,229 2801 1,183 221 1,139 20 34 — 103 7,010
Då sammanräknade fångantalet för näst förutgångne qvinqvennium ej uppgick till mer än 5,1(57, synes det således som moraliteten inom länet vore i aftagande, men under det sednare qvinqvennium hafva färre än under det förra varit häktade för brott af gröfre art.
Det ökade antalet har alltså bestått af bötesdömde, försvarslöse och transportfångar.
Län för åren 1843—1847. 3 18 Kansliets passjournaler utvisa att, bland andra pass, blifvit utfärdade: År För personer, som afgått till andra län, för att söka arbetsförtjenst.
För försvarslöse. 1843 403 288 1844 336 217 1845 238 278 1846 60 245 1847 234 164 Summa 1,271 1,192 § 3.
Näringarnc.
Jordbruket, den ojemförligt vigtigaste näringsgrenen, är i märkbar tillväxt och särdeles på slätlbyggden af det omfång att det gifver landtmannen och bans arbetsfolk full sysselsättning under större delen af året; och ökas år från år omfanken på dess förbättring, dertill allmogen nu har god föresyn vid nästan alla större egendomar.
Förbättrad åkerbruksredskap oeb ändamålsenligt vexelbruk begagnas på de fleste af desse, äfvensom på många bondgårdar, men på den stora slätlbyggden forllar allmogen ännu till en del med det gamla brukningssätt t eller åkerjordens indelning i dels hemjord, sorn gödslas och skötes temligen omsorgsfullt och merendels är fördelad i två gärden, af hvilka det ena besås och det andra trades, dels ock så kallad balrejord, hvilken, i den mån det anses löna mödan, årligen besås nied hafre, ulan gödning eilet* omvexling med andra säden, än mindre foderväxter, till dess nästan ali fruktbarhet upphör, hvarefter den får längre lid ligga i linda och begagnas såsom betesmark.
Inom de byelag, som undergått laga skiften, haiman dock mera allmänt infört ett bättre brukningssätt med odling af foderväxter, hvartill de understöd derför, som, på grund af Kongl, brefvet af den 16
Maj 182/, blifvit al allmänna medel lemnade, onekligen i belydlig mån bidragit.
I skogsbyggden brukas jorden gemenligen mycket bättre än pä slättbyggden, så att afkastningen i förhållande till utsädet vanligen är större på den förra än på den sednare, hvilken dock har i allmänhet vida bättre jordmån. 19 Skiftesförrättningarne, hvilka verka fördelaktigt på jordbruket, men medföra särdeles dryga kostnader för slättboen, som till högt uppdrifvet pris och på aflägsna orter måste köpa alla rnaterialier till byggnader och ökade stängselsträckor, hafva fortgått på följande sätt:
År Laga skif- tesförrätt- ningarnes antal.
Ä förmed- ladt mantal.
Ågolotter- nes antal.
Uppmätte och delade tunnland jord.
1843 73 130* 182 179 967 23,595 1844 64 130* 196 286 815 63,881 •1845 78 134 242 396 1,542 38,999 1846 59 68* 135 167 610 21,226 1847 86 121* 222 350 1,367 36,765 Summa 360 584* 977 1,378 5,301 184,466
Af allmänna medel hafva, enligt Kongl, brefven af den 4 och 16
Maj 1827 till skiftesdelägare blifvit utbetalde:
Ar Utflyttningshjelp.
Belöning för införande af cirkulationsbruk med foderväxter.
Summa. 1843 5,573 23 11 4,104 27 6 9,678 3 5 1844 9,963 28 5 — — 9,963 28 5 1845 10,020 10,191 29 33 10,020 16,434 29 30 1846 7 6,242 44 5 1847 13,615 47 4 3,690 22 11 17,306 i2 3 Summa 49,365 18 10 14,037 46 10 63,403 17 8 Af desse uppgifter, jetnförde med förra berättelsen, synes, att skiftena tillså väl antal sorn omfång varit vida större under sednare, än förra qvinqvennium och att jordbruksförbättringar å skifteslotterne i ännu större proportion ägt rum.
Förhållandet emellan hemmantalet samt de olika sädes-slagen och medelafkastningen har, enligt inkomne uppgifter, under sednare fem åren varit ungefärligen följande:
Förmed- ladt hem- mantal.
U säd c.
Medelafkastning efter afdrag af utsädet.
Fögderi Hvete.
Potates. Wadsbo MIA l,476j 11,2451 493} 14,556 7,872 9S4} 7,428 8,857} 66,081 2,459} 71,986 39,360 3,937} 44,568 Höjentorps ... 891g} 5451 5,641 7281 9,911 1,428 639 8,770 2,650 25,056 2,430 37,505 5,459 2,839 64,835 Wartofta .... 846* 112 4,867 1,164 16,580 522 198 10,331 548 21,800 5,364 41,870 1,723 688 54,448 Skara 937}} 529 5,232 2,539 22,300 3,362 1,002} 8,130 2,735 31,272 10,156 66,940 10,086 4,012 48,770 Leckö 1,234 4,496 4,800 27,674 7,438 1,960 9,001 6,662 23,478 18,947 76,073 24,757 9,189 54,814 Summa) årligen J / finni277 -*,ujjibru 3,8963 31,4811 9,7253 91,021 20,622 4,784 43,660 21,452} 167,687 39,356} 294,374 81,385 20,665} 267,435 Siad Tu nuland, åker och ung, hvar- af större delen ar odlad.
Blariatstad ....
605 15 85 10 100 40 10 100 75 510 50 400 200 50 800 Lidköping .... 874 6 60 25 345 27 1 59} 33 600 150 1,380 81 8 476 1,226 871J 20 100 20 1 340 50 10 40 140 800 100 1,700 300 50 240 1' 82 1441 10) 16 A 233) 7} 328 433} 53} 178rV 1,636} Hjo 858 10 152 3 304 251 201 303 40 760 12 912 76 60} 2,121 Fahlköping ... 1,274 1 401 79 335 82 10 79 4 129 319 1,005 324 40 474 Summa? ärligen } 5,708t 53j i 4391 i 37 A 1,5681 235) «A 815} 299} 3,127 631* 5,830} 1,034 } 386}'u 5,747} 21 Denna Lubell är upprättad, enligt inkomne uppgifter, men graden af deras otillföiUllighet kan bäst bedömmas deraf att afkastningen af Fahlköpings bördiga stadsjord ej är beräknad högre än till 5:te kornet af hvete, något öfver 4:de dito af råg, 5:te dito af korn, ej fullt 5:te dito af blandkorn, 4:de dito af bafre, 5:te dito af ärter och 7:de dilo af potates, utan afdrag af utsädet.
En sådan afkastning skulle ingalunda betacka ens räntan på det belopp, hvarmed sladsjorden i allmänhet betalas, än mindre derjemte de dryga kostnaderne för dennas gödning och brukning m. m.
Då man känner deri allmänna benägenheten att lemna låga uppgifter på inkomsterne af så väl jord som rörelse, emedan det af mängden befaras att allmänna utskylderne derför .eljest kunde blifva ökade, och allmogen sällan vet huru mycket den sår eller får i afkastning, säger det sig sjelft alt tillförlitlige uppgifter i detta hänseende icke, under närvarande förhållanden, kunna erhållas, men ett kort öfverslag torde vara nog för att visa det både utsädet och afkastningen äro allt för lågt upptagne.
Enligt tabellen utgör afkastningen, efter afdrag af utsädet, för hela länet hvete 21,752 tunnor, råg 170,814 tunnor, korn 39,9874 tunnor, ärter 21,052 tunnor eller tillsammans 253,605 tunnor så kallad strid säd.
Dertill komma 82,419i tunnor blandsäd och 300,204 tunnor hafre, så att sammanlagda beloppet af alla sädesslag blifver 636,229^ tunnor.
Då nu i länet finnas 189,675 personer och, efter två tunnor för hvarje, till deras brödföda åtgå 379,350 tunnor, återstå blott 256,879^ tunnor för andra behof och afsalu.
Ett högst betydligt qvantum spannmål å Igår för bran vinsbränningen, och huru sparsam spanmålsutfodringen till kreaturen är, åtgår dertill inom hela länet en ej ringa qvantitet.
När dertill kommer att länets invånare hufvudsakligen genom försäljning af spanmål måste bereda sig tillgångar dels för inköp af sill, sall, kaffe, socker och andra specerier, samt bomullsgarn och t}'ger, kläde m. m., hvartill åtgå flere hundra tusen riksdaler, dels ock för liqvid af räntor på inteckningar och andra skulder, kronoutskylder etc., synes klart, att den uppgifna spannmålsproduktionen mäste i verkligheten utgöra nästan dubbelt så mycket, som det uppgifna beloppet.
Årsväxten, hvilken ofta samma år varit mycket olika på särskilda trakter, bar inom länet i allmänhet varit af nedannämnde beskaffenhet: 22 År. Hvete. j Råg.
Arter och annat trind- säde.
| Hafre och Blandsäd.
1843 Öfver medel- måttan.
Klen. 1844 Svag.
Öfver medel- måttan.
Temligen ym- nig, men ska- dad under bergningen. 1845 Medelmåttig.
Svag.
Något under medelmåttan samt skadad af röta.
Fullgod. 1846 Dito.
Något öfver medelmåttan.
Något under medelmåttan.
18 47 Temligen god.
Fullt medel- måttig.
Med afseende härå, äfvensom och kanske mer å förhållandena å andra orter, hafva följande markegångspris blifvit af länets deputerade bestämde i banko R:dr sk. r:st.
År 1 tunna Hvete. 1 tunna Råg.
. tut vo r Q a u. j 1 tunna j H a fre. | 1 tunna Ärter. 1 L% Smör. 1 Lft j Ost. 1 vinter- 1 lass Hö a 40 i® 1 årligt dags- verke. 1843 9 24 — 7 16 — 6 — — 4 — :— 7 32 — 5 — — 2 24 — 13 16 — — 18 — 1844 10 — — 5 10 8 3 24 — 2 — — 6 32 — 5 — — o 24 — C 32 — — 18 — 1845 12 — — 9 — — 6 24 — 3 40 — 9 — — 5 — — 2 24 — 6 32 — — 16 — 1846 13 16 — 10 16 — 9 — — 5 — 9 32 — 5 — — 2 24 — 10 — — — 18 — 1847 13 16 — 9 16 — 7 16 — 3 40 — 9 16 — 5 36 — 2 24 — 9 — - — 1 8 8 Summa 58 8 — 41 10 8 32 16 — 18 32 — 42 16 _ 25 36 — 12 24 — 45 32 _ 1 40 8 i följd hvaraf me- dium af desse fem arens markegångs- pris utgör 11 30 5 8 10 9 6 22 5 3 35 2 8 22 5 5 7 2 2 24 9 6 5 17 s 23 I ile satta prisen har dock Eders Kongl.
Majrts och Rikets KammarCollegium nästan årligen lill en del stadgat förhöjning för deni, som sådant genom besvär påyrkat.
Ladugårdsskötsel!!, som står i närmaste sammanhang med sjelfva jordbruket, är ännu i allmänhet inom länet ofullständig och på en del orter särdeles af allmogen nästan vårdslösad; dock synes större omsorg deråt egnats de sednare åren än förut, säkerligen i följd af nitiske och skicklige jordbrukares föredömen och uppmaningar.
För att åstadkomma förbättring af kreatursracen har anslag af staten beviljats till ett stamholländeri på Halla egendom i Skånings härad; och hafva under sistlidet år ditkommit 2 tjurar och 20 qvigor af Engelska Aijrshireliicen.
Om dennas företräde och lämplighet för orten kan något säkert omdöme ej ännu fattas, hälst kreatur, förflyttade från ett till annat långt ifrån det förra beläget ställe, vanligtvis trifvas mindre väl första året, i följd af ovana vid det olika klimatet och fodret m. m.
Någon särdeles sjuklighet bland förenämnde kreatur har dock icke visat sig.
Schäferierne äro i aftagande, i afseende på så väl fårens mängd som deras dyrbarhet, hvartill såsom orsak uppgifvits, att de ädlare får-racerne äro ömtåligare och stå i för högt inköpspris i förhållande till afkastningen af dem eller ullpriset.
Hästafveln deremot fortfar att vara tern ligen god och befordras genom de på flere ställen i länet stationerade sqvadionhingstar samt de beskällare, som årligen hitskickas från Strömsholms stuteri.
En mängd hästar uppköpas årligen af personer från andra län, särdeles vid den remontmarknad, som i September månad hålles i Skölde; och har i följd deraf priset på vackra hästar blifvit högt uppdrifvet.
Svinkreatur uppfödas i mängd inom vissa delar af länet, särdeles vid större bränneriet’, der dranktillgången gifver tillfälle dertill.
Fläsket säljes merendels till uppköpare i orten, hvilka sedermera afyttra det partivis uti Örebro och Stockholm.
För alt främja fällningen af rofdjur och såmedelst minska de förluster desse årligen tillskynda landtmännen, ingingo länets invånare den 9 Mars 1842 en af Eders Kongl. Majit den 8 Augusti samma år i nåder fastställd förening om erläggande af högre belöningar för rofdjurs dödande och inrättande af minst en varggrop inom hvarje härad, till hvilket sednare kostnaden utgått af länets jagtkassa.
Ändamålet dermed synes ock småningom vinnas, emedan under sednare qvinqvennium dödats 31 vargar samt 596 gamla räfvar 24 oell 494 räfungar mer än under del föregående, ehuru ingen anledning är för handen att antalet af dessa skadedjur betydligt ökats.
Under sednare qvinqvennium hafva inom länet blifvit fällde nedanuämnde antal rofdjur och följande belöningar derför utgått:
År Vargar.
Eäfvar.
Räfungar.
Belöningarnes belopp. 1813 21 11 251 463 2,909 1814 25 17 311 443 3,355 1845 38 25 353 449 3,925 1846 33 34 370 623 4,384 1847 24 21 35 I 518 3.763 Summa 141 108 1,636 2,505 18,336 Skogstillgångarne i länet minskas årligen och i samma mån, sorn prisen på skogsefiekler stegras, känner den enskilde ägaren sig frestad att anlita de förre till afsalu.
Att freda afröjde skogstrakter till återväxt påtänkes sällan, och än mindre att så skogsfrön eller uppdraga plantor af löfträn annorstädes än i alleer och trädgårdar, otvifvelaktigt derför att frukterna deraf icke skördas förr än efter ett par mansåldrar.
De, i följd af Eders Kongl. Maj:ls och rikets Kammar-Collegii circulär utaf den 14 April 1824, till enskilde upplåtne delar af de förut högst be tyd lige kronoskogarne i länet, äro i allmänhet redan sköflade, hvartill egentliga anledningen torde vara att finna i det stora afstånd, som på de fleste ställen äger rum emellan de upplåtne skogstraklerne och de hemman, åt hvilka desse blifvit anvisade, och sorn förhindrat mängden af ägarne att freda sina lotter för åverkan af andra, hvilka först afverkat hvad dem blifvit tillskiftad t och sedan tillgripit det grannarne sparat.
Kronans behållne parker, hvilka deremot vårdas väl och besås med skogsfrön i den mån averkningen sker, äro följande: l:o Kinneskogen, reglerad enligt Kongl, brefvet den 9 Februari 1827, har en areal af 4,044j tunnland, hvaraf fullt en tredjedel, såsom varande före regleringen af skogseldar härjad, men sedermera med skogsfrön besådd, nu äger ung växtlig skog, och återstoden är beväxt af medelåldrig och jemn skog.
Denna 25 Denna park är under de sednare åren afmätt oell nu under trakthygges indelning.
Genom försäljning af brandskadade och utgallrade skogseffekter, har dess afkastning under sednare qvinqvennium per medium om året uppgått till 913 R:dr 25 sk. banko; hvarjemte den lenmat för skördadt hö och bete 168 R:dr 47 sk. 2 r:st eller tillsammans årligen 1,082 R:dr 24 sk. 2 r:st nämnde mynt. 2:o Varaskogen, utgörande 616l tunnland, samt reglerad genom Kongl, brefvet af den 22 November 1826.
Hälften af denna park var vid regleringen afbränd och skoglös, men har, efter besåning, numera en särdeles växtlig ungskog.
Öfriga delen är beväxt med mogen skog och indelad till trakthuggning.
Den har gifvit per medium i årlig afkastning för skogseffekter 329: 32. 9. » höskörd 5: 44. 6. » bete 30: — — Summa Banko R:dr 365: 29. 3. 3:o Stenåsen, reglerad, enligt Kongl, brefvet den 4 Februari 1829, har en areal af 539| tunnland medelmåttig skog, är indelad till trakthuggning och har lemnat i årlig afkastning för skogseffekter 507: 11. -r » höskörd 18: 38. 9.
Summa Banko R:dr 526: 1. 9. 4:o Rådaås, med en areal af 415^ tunnland, har, jemlikt Kongl, brefvet den 4 Februari 1829, blifvit reglerad.
Den har högland och bördig jordmon samt jemn och mogen skog, är indelad till trakthuggning och har i medeltal årligen afkasta t för sålde skogseffekter 1,028: 44. 2. » höskörd 3: 5. 2.
Summa Banko R:dr 1,092: 1. 4. 5:o Furubacken, hvilken, innehållande 1,011J tunnlands areal, är reglerad, enligt Kongl, brefvet den 4 Juli 1828, och indelad till trakthuggning och har medelåldrig, men trög växt skog.
Den har i medelafkastning lemnat för skogseffekter 1,024: 18. 11. » höskörd 9: 2. 9.
Summa Banko R:dr 1,033: 21. 8.
Län för åren 1843—1847. 4 26 6:o Kungslena åsar, med en areal af 207$ tunnland, är reglerad, i följd af Kongl, brefvet den 27 Juni 1829, och indelad till trakthuggning.
Skogen på denna park är medelåldrig och växtlig och har per medium årligen lemnat i afkastning 193 R:dr 39 sk. banko. 7:o Ledsjömo, reglerad genom Kongl, brefvet den 18 Juni 1828.
Med 388$ tunnlands areal och till större delen beväxt med mogen skog, samt indelad lill trakthuggning, har den i medeltal årligen afkastat 405 R:dr 7 sk. l r:st banko. 8:o Sundsmarken, reglerad, enligt Kongl, brefvet af den 18 Juni 1828, och bestående af 450$ tunnland medelåldrig skog.
Af denna park har medelafkastningen om året för skogseffekter varit 258 R:dr i sk. 5 r:st banko. 9:o Tiveden, innehållande 1,000 tunnlands areal, har till större delen varit af äldre skogseldar ödelagd och derföre ännu ej kunnat till trakthuggning indelas.
Genom brandskadad skogs försäljning har per medium afkastningen deraf uppgått till 49 R:dr 36 sk. banko. 10:o Edsmären, hvars reglering blifvit verkställd, enligt Kongl, brefvet den 1 Mars 1834.
Den har en areal af 2,124 tunnland och var vid regleringen nästan alldeles skoglös, men är nu i allmänhet beväxt med ung löfskog.
Der finnes äfven en mängd äldre ekar.
Trakthugges-indelning är der ännu ej skedd, ehuru de derför förberedande åtgärder ägt rum.
Någon försäljning af skogseffekter derifrån har ej ännu kunnat ske. ll:o Klyflamoen, hvars reglering blifvit bestämd i Kongl, brefvet den 4 Juni 1828, innehåller 479$ tunnland, till större delen be växt med ung skog, men genom regleringsbrefvet fredlyst till år 1848.
Den är redan afmätt, för indelning till trakthygge. 12:o Mösseberg, med 1,000 tunnlands areal skoglös mark, hvaraf dock redan 200 tunnland äro besådde med skogsfrön.
Denna park är reglerad, enligt Kongl, brefvet af den 20 Juli 1840.
Den ofvan beräknade årliga afkastningen tillsammans 5,006
R:dr 17 sk. 8 r:st banko kan anses vara hemtad från 6,014 tunnland af kronoparkerne, emedan återstående arealen 6,259 tunnland är dels skoglös och dels på sednare tider besådd.
För öfrigt finnas under allmän vård följande allmänningar: a) Gryten inom Wilske härad, innehållande en areal af 2,157 tunnland och reglerad genom Kongl, brefvet af den 6 October 1845.
Den är för trakthygges indelning afmätt under år 1847, och skall äfven framgent stå under allmän vård för Wilske häradshoers räkning. 27 b) Mösseberg i Wilske härad, hvilken kommer att stå under enahanda vård, enligt Kongl, brefvet af den 6 October 1845.
Den består af 855} tunnland, skoglös mark, som dock, så fort det medhinnes, hlifver besådd med skogsfrö. c) Stöpen i Wadsbo härad, med en areal af 2,514l tunnland.
I afseende på denna allmänning har redan år 1842 blifvit afgifvet underdånigt regleringsförslag, som beror på Eders Kongl. Maj:ts nådiga pröfning. d) Stöpen inom Kåkinds Härad.
Enligt en äldre karta skulle denna allmänning varit af 2,093f tunnlands areal, men genom upplåtne intägter är den betydligt förminskad.
Ansökning om delning af densamma häradsboerne emellan gjordes för flere år sedan, men blef ej fullföljd.
Allmänningen är skoglös och begagnas blott såsom betesmark för angränsande hemman. e) Hökensås, hvilken har en areal af omkring 24,000 tunnland och är under reglering, i följd af Eders Kongl. Maj:ts nådiga bref af den 26 April 1846.
Yid afverkningen på kronoskogarne begagnas med stor fördel så kallade Nybysågar, hvarmed äfven åtskillige possessionater försett sig.
Om aftrumningen mera allmänt verkställdes med såg skulle ej obetydlig skogsbesparing derigenom åstadkommas.
Mun har ock anledning att hoppas det exemplet småningom skall medverka dertill.
Jägeristaten utgöres af en öfver-jägmästare, två 'ordinarie och en extra öfverjägare, sexton underjägare och en tillsyningsman, hvarjemte finnas särskilde äldre skogsbetjente, som innehafva boställen dels på lifstid och dels på indragning när de allmänningar, som af dem bevakas, blifva reglerade eller mellan intressenterne delade.
På åtskillige ställen i länet finnas bränntorfmossar, men de begagnas ännu blott på slättbyggdym och äro ej af den betydenhet att de på långt när kunna fylla ens ägarnes framtida behof.
Bränvinstillverkningen med små pannor eller husbehofsbränningen har på sednare åren blifvit mindre allmän, hvilket bevisas deraf, att bränvinspannornas antal i länet uppgick år 1828 till 12,516 med en kannerymd af 240,490; men år 1843 till 5,119 med 88,231 samt år 1847 till 3,979 med 69,231 kannors rymd.
Afgiflerne uppgingo detta oaktadt år 1843 till blott 31,315 R:dr 2 sk., men år 1847 till 33,334 R:dr 36 sk. 3 r:st banko, i anledning af den i Kongl, förordningen den 13 Juni 1845 stadgade förändring i grunderne för desse afgifler.
Genom ångkraftens och nya methoders användande vid bränvinsbränningen anser man dock att produktionsbeloppet och behållningen derpå blifva lika stora nu som förr, då pannerymden var vida större och skatten mindre. 28 § 3. liergsrörelsen.
Inom länet finnes ingen grufva, men en masugn vid Igelbäcken och en dito vid Granviken i Undenäs församling af Wadsbo härad, samt följande jernbruk: Wadsbo härad Skagersholm med 2 härdar och 1,941 SkU. smide Fredriksforss » 3 » » 1,278 » » Forssvik » 4 » » 1,854 » » Åboholm » 2 » » 1,010 » » Lagersforss » 2 » » 1,010 » » Ribbingsfors » 2 » » 1,514 » Kåkinds härad Åreberg » 2 » » 750 » » Wartofta härad
Ry forss 2 » » 900 » » Tidaholm » 1 » » 300 » » Annefors » 1 » » 300 » » hvaraf manufaktursmide! uppgår vid Forssvik till 196 SkU., vid Åboholm till 88 SkU., vid Ryforss till 500 Skd. och vid Tidaholm till 250 SkU..
Äfven finnas vid Madängsholm en räck- och en spikhammare, vid Kjellebecken, Slättäng och Tunarp en kniphammare samt vid Gårhult eller Kjellefall och Sätersforss allt i Wartofta härad en koppar- och plåthammare, hvilka verk dock
Uro af föga betydenhet.