Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan läroverksbyggnaden uppfördes, har lärjungarnes antal mer än tredubblats.
De utgöra för närvarande 270, men utan öfverdrift kan antagas att antalet inom få år uppgår till 350, såsom följd äfven deraf, att enligt Kongl. Stadgan den 11 April Motioner i Borgare-Ståndet 1865.
N:o 35. 85 1862, angående afgångsexamen vid högre elementarläroverk, lärjungar, hvilka vid lägre elementarläroverk genomgått föreskrifven kurs, komma att fortsätta studierna vid högre läroverk, för att nå samma punkt, dit man hittills beredt sig väg genom studentexamen vid universitet.
Vid 1863 års landsting i Christianstad hade Landshöfdinge-embetet derstädes hemställt, att landstinget ville anslå medel såsom bidrag till uppförande af nytt läroverkshus.
Ärendet uppskjöts till 1864 års landsting, men hemställningen afslogs då.
Läroverkets behof af större utrymme hade emellertid blifvit så trängande, att
Läroverkskollegium måst utom lärohuset förhyra två rum till lärosalar mot årlig afgift af Två Hundra Riksdaler.
Landshöfdinge-embetet förnyade sin framställning vid innevarande års landsting, men den blef ånyo afslagen.
Ytterligare hafva två rum måst förhyras för läroverkets räkning och vaktmästarens två boställsrum till läserum användas.
Genom medel, som landstinget anslagit och staden sannolikt kommer att ytterligare anslå, har åt läroverket, hvilket ej förmår bekosta hyresafgifterna, beredts möjlighet att under åren 1866 och 1867 bestrida dessa afgifter, men det är ej troligt att hvarken landstinget eller staden i sådant afseende beviljar vidare anslag.
Stadsfullmägtige i Christianstad hafva uppdragit åt sakkunnige personer att uppgöra ritning till nybyggnad af läroverkshus.
Enligt byggnadsplanen skulle en del af nuvarande byggnaden qvarstå och denna del inrymma i öfra våningen rektorsbostad och i den undra vaktmästarens rum, jemte flera lärorum.
Hos bemälde stadsfullmägtige har motion blifvit väckt att fullmägtige ville, sedan uppskattning till fulla värdet af berörda del skett, anslå ett mot samma värde svarande penningebelopp, såsom bidrag till nya byggnadens uppförande.
Om denna motion af fullmägtige bifalles, kan staden anses hafva tillöst sig ifrågavarande byggnadsdel och såmedelst fullgjort sin skyldighet att bekosta embetsrum för läroverkets rektor.
Kostnaden för nya byggnaden skulle, enligt uppgjordt förslag, uppgå till 76,959 Riksdaler 27 öre Riksmynt, ett belopp, som den djupt skuldsatta staden Christianstad, hvilken för nyss anlagda jernvägen till Hessleholm måst öka sin skuld med icke mindre än 600,000 Riksdaler, ej förmår utgifva.
På grund af hvad jag ofvan anfört, vågar jag ödmjukast anhålla, att Rikets Ständer, behjertande det stora behofvet för staden Christianstad, af ett ändamålsenligt läroverkshus och stadens oförmåga att detsamma bekosta, täcktes dertill bevilja ett anslag af 75,000 Riksdaler Riksmynt.
Denna min motion torde remitteras till Stats-Utskottet, der för frågan nödiga handlingar skola företes.
C. Bohmansson. 86 Motioner i Borgare-Ståndet 1865.
N:is 36 och 37.
]\T:o 36.
Af' Herr ÖtilllällSSOSl, J., angående pedagogiens i Engelholm förändring till treklassigt läroverk samt anslag till ökadt antal lärare derstädes.
Enligt erhållet uppdrag af vederbörande stadsfullmägtige och med åberopande af min vid sistlidne riksmöte angående samma ämne väckta motion, får jag vördsamt föreslå, att pedagogien i Engelholm måtte förändras till treklassigt läroverk, samt att Rikets Ständer täcktes bevilja medel till löner åt behöfligt antal lärare, äfvensom åt lärare i sång och gymnastik.
De handlingar, som för ärendets närmare utredning blifvit mig meddelade, varda härjemte bifogade.
Stockholm den 11 November 1865. J. Odmansson.
Af Herr Trägårdh, Sv., angående Ystads lägre elementarläroverks uppflyttning till fullständigt högre, samt anslag till ökad lärarepersonal derstädes.
Genom förändrade stadganden har den dimission srätt, som tillförene tillkommit staden Ystads lärdomsskola, blifvit densamma frånkänd samt skolan inskränkt till ett Motioner i Borgare-Ståndet 1865.
N:o 37. 87 femklassigt elementarläroverk, hvaraf blifvit en följd, att der intagna ynglingar, hvilka önska inhemta föreskrifna kunskapsmått för den s. k. afgångsexamens undergående, äro nödsakade att söka inträde i fullständigt elementarläroverk å annau ort.
Närmast intill nämnda stad belägna fullständiga elementarläroverken i Malmö och Lund äro dock så anlitade att inträde derstädes icke fortfarande lärer kunna medgifvas i sådan utsträckning, att provinsens behof genom dessa tvänne läroverk kan fyllas.
Redan nästlidne vårtermin undervisades i Lunds skola icke mindre än 508 ynglingar och vid höstterminens början söktes der inträde af ytterligare icke mindre än 100 lärjungar.
Om icke redan ett så stort antal vid en enda skola kan anses allt för högt, lärer det icke kuna motsägas, att genom en slik sammandragning å en enda punkt, lefnadskostnaden så uppdrifves, att ynglingarnes vistande derstädes fördyras vida utöfver föräldrars och målsmäns ekonomiska tillgångar, och sålunda tvingas många obemedlade, med goda, för att icke säga stora anlag för studier begåfvade ynglingar, att öfvergifva den bana, hvaråt de företrädesvis synes hafva varit egnade.
Lärarnes aflöning är enahanda om de sammandragas vid ett enda högre läroverk eller fördelas på flera sådana, hvadan någon ytterligare utgift för Staten icke kan anses uppstå om nya läroverk bildas i stället för att öka lärarepersonalen vid redan befintliga, hvaremot för allmänheten den stora fördelen, utöfver den ekonomiska, beredes, att många ynglingar få qvarstadna i och uti närheten af föräldrahemmet och der' njuta den dagliga omvårdnaden i stället för att, på långt afstånd derifrån, vid allt för tidiga år, lemnäs åt sig sjelfva och sig erbjudande frestelser och förförelser; och då Staten gjort och gör så mycket för undervisningens befrämjande, står dermed ock i närmaste sammanhang, att undervisningens tillgodonjutande icke bör försvåras, än mindre för mångå nära nog omöjliggöras.
Inom staden Ystad, belägen uti en af landets mest folkrika delar, har folkmängden med hvarje år så ökat sig att den nu uppgår till nära 6,000 innevånare, och då under anläggning varande Ystad—Eslöfs-jernbanan snart kommer att öppnas, komma säkert der, likasom annorstädes dit jernväg leder, jemna inflyttningar att ega rum.
För det uppvexande slägtet uti en så befolkad stad och så folkrik ort, är en mera omfångsrik skola, än ett lägre elementarläroverk i hög grad af behofvet påkallad, och att, i samma mån skolan kommer att utvidgas, ynglingarnes antal, som under sista terminen uppgick till 112, skall ökas och inom få år mer än fördubblas, motses af en hvar med fullaste visshet.
Dessa förhållanden hafva föranledt stadsfullmägtige i Ystad att hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla om nådig Proposition till Rikets Ständer om läroverkets utvidgning.
Domkapitlet i Lund, hvars utlåtande här bifogas, har tillstyrkt denna underdåniga anhållan, men å pag. 31 uti Bilagan N:o 7 till Kongl. Majtrs nådiga Proposition N:o 11 om Statsverkets tillstånd och behof, gifven den 27 sistlidne Oktober, inhemtas anledningen dertill, att den begärda nådiga Propositionen icke blifvit framställd.
Behofvet af Ystads skolas utvidgning är dock så stort, att ett undantagsförhål - 88 Motioner i Borgare-Ståndet 1865.
N:o .98. lande i afseende derå ostridigt måste anses vara för handen, till följd hvaraf de utaf Herr Stats-rådet och Chefen för Kongl.
Ecklesiastik-departementet i förenämnda Bilaga uttalade åsigter angående svårigheterna för skolors utvidgning i allmänhet, ej torde böra i förevarande hänseende utgöra ett ovilkorligt hinder för bifall; och dådet endast är några få lärare, som skulle komma att erfordras i Ystad, utöfver dem, hvilka der redan äro anställda samt tillökning af lärarepersonalen vid högre läroverken så i Lund som Malmö, i än ytterligare mån kommer, såsom oundvikligt, att påkallas och verkställas, derest utvidgning af Ystads skola icke skulle medgifvas, hvartill slutligen kommer, att det väl icke må blifva omöjligare att anskaffa lärare vid elementarläroverket i Ystad, än vid läroverken i Lund och Malmö, dristar jag på dessa och här ofvan i öfrigt anförda skäl, hemställa, att Rikets Ständer må uppflytta lägre elementarläroverket i staden Ystad till fullständigt högre elementarläroverk, på såväl den lärda, som reala linien, samt anslå de medel hvilka för en ökad lärarepersonal derstädes komma att erfordras.
Sv. Trägårdh. i' 38.
Af Herr Trägårdh, Sv., angående statsbidrag till utvidgning af Ystads hamn och dervarande lastbryggas ombyggnad.
Sedan Kongl. Maj:t den 7 Januari och 7 November 1851 i nåder beviljat ett låne-understöd, stort 50,000 R:dr Banko, att utaf Handels- och Sjöfartsfonden utgå i och för verkställande af sådana arbeten i Yséads hamn, hvilka uti nådiga Skrifvelser af förenämnda dagar till Kongl. Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader, nådigt blifvit fastställda, har Hamn-direktionen lyflat medlen och inom föreskrifven tid verkställt berörda arbeten samt under nästlidet år till Handels- och Sjöfartsfonden till fullo inbetalt hela låne-understödet jemte derå stadgad ränta.
Vid Motioner i Borgare-Ståndet 1865.
N:o 38. 89 Vid 1853 och 1854 års riksdag blef, i och för hamnens uppmuddring, af Rikets då församlade Ständer anvisad en summa af 60,000 R:dr Banko, att utgå med 20,000 R:dr såsom anslag utan återbetalningsskyldighet och 40,000 R:dr såsom lån under vilkor, bland andra, att staden förbunde sig att ansvara för muddringsarbetets fullbordande inom fem år.
I afseende på detta arbete utgaf dåvarande Chefen för södra Väg- och Vattenbyggnads-distriktet, numera Herr Öfversten och Kommendören G.
Beijer, i Juni månad 1855, betänkande och kostnadsförslag, som upptog en summa af 66,048 R:dr Banko, hvilket kostnadsförslag under den 25 Juli samma år vann Kongl. Maj:ts nådiga fastställelse.
Detta arbete skulle påbörjas år 1855 och vara afslutadt den 1 September 1860; men genom nådigt Bref till Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader den 10 Augusti sistnämnda år har Kongl. Majit, efter Rikets Ständers hörande, utsträckt arbetstiden till den 1 September innevarande år.
Hela lånesumman, 40,000 R:dr Banko, samt % af anslaget lyftades 1857 och 2/4 af anslaget under åren 1858 och 1859, hvaremot '/*, eller 5,000 R:dr Bauko, ännu i Riksgälds-kontoret innestår och icke får lyftas förr än arbetet blifvit färdigt, afsynadt och godkändt.
Oaktadt detta arbete påbörjades å föreskrifven tid och sedermera hvarje år under tjenlig arbetstid oafbrutet fortgått, har detsamma, i anseende till hamnbottens hårda och stenbundna beskaffenhet, ännu icke hunnit afslutas, hvadan hamn-direktionen ingått med underdånig framställning om ytterligare förlängning af arbetstiden.
Emellertid har det intill förlidet års slut verkställda arbetet redan kostat vida mera än sammanlagda statsanslaget och lånet.
Endast för muddringen voro då utbetalda 139,735 R:dr 35 öre R:mt; och enär hamn-direktionen samtidigt med föreuämnda arbete uppfört en ny pålbrygga och lastbro längs åt hamnens norra sida, öster om stora eller s. k. gamla lastbryggan, ny kaj äfven vester om samma lastbrygga, byggt 3:ne nya släpställen samt omsorgsfullt vidmagthållit öfriga byggnader i hamnen, hvaraf förstärkning af hela vestra hamnarmen, medelst anbringande af en myckenhet sten utanför densamma, hvilka särskilda arbeten och tillgöranden finnas vitsordade uti Chefens för södra Väg- och Vattenbyggnads-distriktet, Herr Majoren och Riddaren Remmers år efter annat afgifna embetsberättelser, och direktionen derjemte till fullo, på sätt ofvan är nämndt, inbetalt hamnens hela skuld till Handels- och Sjöfartsfonden och verkställt stadgad amortering och ränteliqvid å det vid 1853 och 1854 års riksdag beviljade ofvan omförmälda lånet å 40,000 R:dr Banko, har hamnens alla tillgångar icke allenast medtagits, utan är hamnen än vidare skuldsatt och direktionen i saknad af alla medel för att kunna verkställa nu nödiga ansedda ytterligare arbeten, nemligen utvidgning af hamnen åt nordöstra sidan med dertill hörande kajbyggnad samt ombyggnad af stora lastbryggan, helst hamnens inkomster under närmaste 4 å 5 åren med visshet kunna antagas hufvudsakligen åtgå i och för muddringsarbetets fortsät Bih. till R.
Prot. 186.5 $ 1866. 11 Sami. 3 A/d. 12 90 Motioner i Borgare-Ståndet 1865.
N:o 38. tande och afslutande, redan verkställda byggnaders underhåll samt afbetalningar och räntor å ej mindre hamnens i Riksgälds-kontoret egande oftanämnda lån, än andra skulder.
Hamnkassans skuld vid sista räkenskapsårets slut utgjorde 61,783 R:dr 33 öre R:mt.
I afseende på hamnens utvidgning och stora lastbryggans ombyggning, har hamndirektionen, som ansett det vara oundvikligt att skyndsammast företaga dessa arbeten, derest hamnen skall kunna komma att fortfarande motsvara sitt ändamål, anmodat Distrikt-chefen Herr Majoren Remmer, att meddela betänkande och upprätta kostnadsförslag, — hvilka från bemälde Herr Major inkomna handlingar, här bifogas.
Hufvudskälen för berörda arbets- och byggnadsföretag finnas uti nämnda handlingar fullständigt angifna; och ehuru det varit önskvärdt att åt arbetet nu kunnat gifvas den utsträckning, som Herr Majoren m. m.
Adelsköld föreslagit och hvilken uti Majoren Remmers betänkande omförmäles, men då sådant-under för handen varande förhållanden skulle medtaga vida större summor, än som med hopp om framgång kunna begäras och motses, har hamn-direktionen ansett, att andra arbeten för närvarande icke böra ifrågasättas, än de oundvikliga, hvilka af Herr Majoren Remmer uti förenämnda betänkande och kostnadsförslag äro angifna och upptagna till en summa stor 125,000 Riksdaler Riksmynt, och äro dessa arbeten dessutom af den beskaffenhet, att de helt och hållet ingå uti Majoren Adelskölds plan, hvilken uti en framtid, som man hoppas icke är aflägsen, torde komma till hufvudsakligt utförande, hvarigenom hamnen en gång uppnår det utrymme, som af dess läge och öfriga företräden med skäl kan fordras.
Att Ystads hamn under alla vindar och å hvad tid som helst på dygnet lätt anlöpes och att det hörer till undantagen, att den så isbelägges, att icke fartyg när som helst der kunna in och utgå —- äro förhållanden, hvilka icke vidare torde kräfva ens att omnämnas — då de långt för detta äro allmänt kända och vitsordade.
Något penningebidrag från stadens sida har hamn-direktionen ansett sig hvarken kunna eller böra ifrågasätta, då direktionen allt för väl känner huru samhället under de sednare åren betungat sig med dryga skatter i och för allmänna företag och bland dem anläggningen af gasverk, som medtagit nära 100,000 Riksdaler och aktieteckningen i Ystad—Eslöfs-jernbanan, för hvilken sednare ensamt en skuldsättning af en half million Riksdaler Riksmynt blifvit staden ådragen, hvilka skulder årligen måste amorteras och förräntas.
Sedan stadsfullmägtige i Ystad tagit kännedom om förenämnda förhållanden hafva de hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit om nådig Proposition till Rikets Ständer om statsbidrag, stort 125,000 Riksdaler Riksmynt, för hamnens utvidgning och lastbryggans ombyggnad, och liar Kongl.
Majit, på sätt dess nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof jemväl innehåller, å Sjette hufvudtiteln äskat för ifrågavarande behof ett anslag, stort Sextiotre Tusende Riksdaler Riksmynt.
Men då denna anslagssumma befiimes otillräcklig för ifrågavarande arbeten, hvilka icke tåla vidare uppskof, och hamnen redan, på sätt ofvan är upplyst, eger en Motioner i Borgare-Ståndet 1865.
N:o 39. 91 betydlig skuld, hvarutöfver staden är skuldsatt för 600,000 Riksdaler samt under de närmaste 4 å 5 åren motseende hamninkomsten åtgå för hamnens underhåll och fullbordande af der redan påbörjade arbeten, tvingas jag anhålla, att, för utvidgning af Ystads hamn och dervarande lastbryggas ombyggnad, Rikets Ständer må bevilja hela den beräknade kostnadssumman 125,000 Riksdaler Riksmynt, hvaraf 63,000 Riksdaler såsom anslag, på sätt Kongl. Maj:t nådigst föreslagit, och återstoden eller 62,000 Riksdaler såsom lån, räntefritt under arbetstiden och i öfrigt mot de återbetalningsvilkor, som för lån i och för hamnbyggnader eller dermed jemförliga arbeten, i allmänhet kunna komma att bestämmas.
Vördsammast anhålles om remiss af denna min motion till Höglofliga Stats-Utskottet och att Utskottet må från Kongl, Civil-departementet begära och derefter granska frågan rörande handlingar, hvilka i allo styrka mina gjorda uppgifter.
Af Herr Trägårdh, Sv., angående statsbidrag till stadén Oscarshamn för utlösning af tomtöre-af g älden till egaren af de hemman, från hvilkas område stadens utmål är afsöndradt.
Vid sistlidne riksdag väckte dåvarande representanten för staden Oscarshamn en så lydande motion: ”Genom Kongl. Brefvet den 19 Augusti 1844 erhöllo innevånarne i dåvarande köpingen
Döderhultsvik ”till befordrande af rörelsens vidare utveckling och hastigare tillvext samt betryggande af köpingens framtida bestånd”, rättighet att förvärfva full och medelst lagfart befästad eganderätt till den från frälsehemmanen Kikebo, Humlekärshult och Nynäs upplåtna mark, som då utgjorde köpingens område, äfvensom till den jord, som till köpingens utvidgning ytterligare erfordrades, hvarvid jemväl i nåder föreskrefs, att köpingens utmål, genom Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes i Calmar län föranstaltande, skulle, efter undersökning af dertill förordnad landtmätare, på karta läggas samt till byggnadstomter, torg, gator o. s. v. indelas, samt att en årlig afgäld 92 Motioner i Borgare-Ståndet 1865.
N:o 39. af alla dessa lägenheter fortfarande borde till vederbörande hemmansegare utgå, hvilken afgälds belopp skulle på öfverenskommelse med samma hemmansegare bero.
Enligt af Kommissionslandtmätaren N. Landgren den 24 Maj 1845 upprättad och af Kongl. Maj:t den 18 Februari 1846 i nåder fastställd karta utgöra byggnadstomternas arealinnehåll 978,370 qvadratalnar och den till torg, gator och andra allmänna platser indelade mark 517,48 6 qvadratalnar, eller tillsammans 1,495,856 qvadratalnar.
Den tomtöre-afgift, som, enligt med vederbörande hemmansegare träffad öfverenskommelse, blifvit bestämd, utgör ett runstycke banko för hvarje qvadrataln.
Men ännu mera tryckande har denna afgift varit sedan köpingen Döderhultsvik under år 1856 blef stad.
Oscarshamn erhöll icke, såsom andra städer i vårt land, vid anläggningen några särskilda, till lättnad för deras förste bebyggare afsedda förmåner, icke heller någon för aflöning af stadens magistrat, öfrige embets- och tjenstemän samt andra kommunala behof afsedd stadsjord, till följd hvaraf alla i och för detta ändamål erforderliga medel måste genom en dryg grundskatt åstadkommas.
Härigenom har afgälden för tomtegare uti Oscarshamn blifvit högst tryckande och utöfvar detta icke allenast ett menligt inflytande på välståndet bland samhällets nuvarande innevånare, utan verkar såsom ett stort hinder mot inflyttning till staden, således mot dennas utveckling och emot tillkomsten af flere deltagare i de nedtryckande gemensamma bördorna.
Det har derföre ofta varit ifrågasatt, att staden skulle söka förskaffa sig ett amorteringslån, för att dermed inlösa de till egaren af Nynäs, Humlekärrshult och Kikebo utgående årliga tomtöre-afgifter.
Men klart är, att ett sådant lån icke skulle kunna erhållas på billigare villkor, än att den årliga räntan och den årliga kapitalafbetalningen i det närmaste uppginge till hvad nu årligen i tomtöre-afgift erlägges.
Någon lättnad kunde således härigenom icke beredas den närvarande generationen af tomtegare, utan först dem, som lefva i en aflägsen framtid, och hvilka, befriade från en mängd bördor, som stadens nuvarande innevånare i och för samhällets ordnande burit och ännu komma att bära, vida bättre än de nu lefvande borde kunna erlägga den ifrågavarande afgiften.
Under det andra städer inom vårt land vid deras första anläggande erhållit flera förmåner, bestående dels i skattefrihet under flera år, dels uti att
Staten lemnat medel till uppbyggande af deras publika byggnader och dels deruti att de erhållit ej allenast den för sjelfva staden erforderliga grunden fri, utan ock, för aflöning af magistrat och öfrige embetsmän, betydliga jordsträckor, uppgående för flera af landets städer till flera mantal, har Oscarshamn icke åtnjutit någon af dessa fördelar.
Sjelf har staden efter högt pris inköpt den bergiga och oländiga mark, som utgör dess område, derå nedlagt högst betydliga kostnader för sprängning och planering, sjelf görjt för aflönande af sin magistrat och sina tjenstemän, utan något bidrag af allmänna Motioner i Borgare-Ståndet 1865.
93 medel eller enskilda donationer, under få år inköpt eller nybyggt, ett större rådhus med fängelse, tullkammare med våg- och packhus, fattighus, folkskolebyggnad och ett h,us för telegrafstationen, upptagit, planerat och stensatt torg och gator, byggt hamu och lastbrygga med flera mindre företag; och inom kort förestår dock en dyrbar kyrkobyggnad jemte inköpande och planerande af kyrkogård.
Såsom ofvan blifvit omnämndt utgör stadens hela område 1,495,856 qvadratalnar.
Beräknas ett runstycke banko för hvarje qvadrataln uppkommer ett belopp, hvilket, kapitaliseradt efter förhållandet 100: 5, gifver en summa af 51,939 R:dr 22 sk. banko eller 77,909 R:dr 16 öre R:mt.
Enligt afgifven skriftlig förbindelse har dock egaren af Nynäs, Kikebo och Humlekärrshult, Herr Ryttmästaren och Kommendören af K. W. O., J. F. Hultenheim utfäst sig, att emot en kontant lösesumma af 75,000 R:dr R:mt, för sig och sina rättsinnehafvare för everdeliga tider afstå från rättigheten att uppbära ifrågavarande tomtöre-afgifter, derest denna summa erlägges inom förloppet af tre års tid, räknad från den 30 sistlidne Juni.
Med anledning häraf och de flera skäl Oscarshamns stads innevånare anfört uti till Kongl. Maj:t ingifven underdånig ansökan derom, att Kongl. Maj:t måtte till Rikets Ständer aflåta nådig
Proposition om beviljande till nämnda stad af erforderligt anslag för utlösen af tomtöre-afgifterna derstädes, vågar jag, oviss om denna underdåniga ansökan hos Kongl. Maj:t vinner nådigt bifall, härmed föreslå, det Rikets Stäuder måtte bevilja staden Oscarshamn ett anslag, utan åter betalningsskyldighet af 75,000 R:dr R:mt, för utlösen af tomtöre-afgälden till egaren af hemmanen Nynäs, Humlekärrshult och Kikebo, utaf hvilka hemmans områden hela stadens utmål är afsöndradt, eller, derest sådant icke bifalles, att hälften af den begärda summan måtte ifrågavarande stad beviljas som anslag utan återbetalningsskyldighet och andra hälften som amorteringslån.” Höglofliga Stats-Utskottet, dit denna motion remitterades, har uti sitt utlåtande, N:o 193, vitsordat att Konungens Befallningshafvande i Calmar län, Kongl.
Kammar-kollegium och Stats-kontoret hos Kongl. Maj:t, hvarest underdånig anhållan om nådig Proposition i frågan blifvit framställd, förordat det äskade statsbidraget; men enär frågan sålunda utgjorde föremål för Kongl. Maj:ts nådiga pröfning syntes det Utskottet olämpligt, att Rikets Ständer då skulle ingå i bedömande af de framställda anspråkens befogenhet, hvadan Utskottet hemställde, att motionen ej måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Denna hemställan blef bifallen af Ridderskapet och Adeln, Preste- och BondeStånden, hvaremot Borgare-Ståndet, med afslag å Stats-Utskottets berörda utlåtande, beviljade staden Oscarshamn för det omförmälda ändamålet dels ett anslag af 37,500 R:dr och dels ett lån af 37,500 R:dr.
Sedan Kongl. Maj:t numera afslagit ansökningen om nådig Proposition i ämnet är frågan icke vidare föremål för Kongl.
Maj:ts nådiga pröfning; men genom detta 94 Motioner i Borgare-Ståndet 1865.
N:o 40. afslag är dock undanröjdt det skäl, på grund hvaraf Stats-Utskottet vid förlidne riksdag undansköt densamma; hvaremot frågan, vigtig för det lika framåtsträfvande som uppoffrande samhälle, hvilket den närmast angår, ännu qvarstår, tillika med de för bifall till densamma talande skäl, hvilka hufvudsakligast förefinnas uti ofvan intagna motion.
På dessa skäl och då frågan tillvunnit sig förord af såväl Konungens Befallningshafvande, som Kongl.