Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti en inom Borgare-Ståndet väckt motion har Herr A. M. Brinck anfört, hurusom vigten för hufvudstadens handel och sjöfart af en farieds öppnande för 18 fots djupgående fartyg emellan Baggens fjärd och Stora Wärtan, genom Baggens-Stäkets upprensning, i nära 20 år utgjort ämne för Stockholms Grosshandels-Societets och Skepps-rederiers omtanke och bemödanden, men att företaget, som jemväl blifvit af Kongl. Maj:t med Nådigt välbehag omfattadt, hittills, i brist af nödiga medel till dess ut fö - Stals-Utskottets Utlåtande, N:o 301.
13 utförande, kommit att stadna vid förberedande åtgärder och undersökningar.
Genom Baggens-Stäkets upprensning vunnes den fördelen, att segelleden genom
Stockholms skärgård blefve med icke mindre än cirka sex mil förkortad, samt att en seglande kunde med samma vind på 5 å 6 timmar passera densamma, hvaremot han den yttre farleden behöfde vexlande vindar, eller, såsom det hette, »gå kompassen rundt om», hvilket stundom erfordrade lika många, om ej liera, dagar.
Förenämnda undersökningar hade lemnat det resultat, att, i händelse farleden bestämdes till 18 fots djup under Saltsjöns lägsta yta, kostnaden komme att uppgå till 225,000 Ridr, och att, derest farleden beräknades till endast 16 fots djup, denna summa kunde nedsättas till 203,000 K:dr, i hvilka belopp likväl erforderlig lösen för Skuru bro förslagsvis blifvit upptagen.
På grund al hvad sålunda blifvit utrönt, anhöllo Grosshandels-Societetens och Skeppsrederiernas deputerade i underdånig skrifvelse den 12 December 1849 bos Kongl.
Majit om ett anslag för ifrågavarande ändamål från Handels- och Sjöfarts-fonden, alternativt af 150,000 R:dr, om Kongl.
Majit bestämde farledens djup till 18 fot, hvilket Deputerade underdånigst förordade, såsom varande af vida större vigt och nytta för handeln och sjöfarten, eller af 130,000
Ridr, om djupet skulle blifva endast 16 fot; hvaremot Grosshandels-Societeten förband sig att på egen bekostnad fylla hvad utöfver de begärda anslagsbeloppen kunde till ändamålets vinnande erfordras, äfvensom åtog sig all, sedan den nya farleden blifvit färdig, densamma framgent underhålla, mot rättighet att uppbära någon lindrig, till beloppet bestämd afgift af de fartyg, som komme att begagna farleden.
Efter anförande häraf, har motionären nu föreslagit Rikets Ständer, att antingen bevilja ofvanberörda 150,000 R:dr till Baggens-Stäkets upprensning på förutnämnda sätt och under ofvan uppgifna vilkor, eller ock hos Kongl. Majit i underdånighet förorda Nådigt bifall till omförmälda hos Kongl. Majit gjorda Underdåniga ansökning; varande denna motion, uti hvilken flere af Borgare-Ståndets Ledamöter instämt, till Statsutskottets behandling remitterad.
Vid öfvervägande af detta ärende har Utskottet, lika med motionären, funnit, att, om den föreslagna nya farleden för större djupgående fartyg till hufvudstaden öppna des, sjökommunikationen emellan Stockholm samt hela det södra Sverige äfvensom utlandet skulle i betydlig mån lättas, samt vigtiga fördelar för handeln och sjöfarten sålunda beredas.
Ifrågavarande företag kan derföre, enligt Utskottets åsigt, anses vara af det gagn för det allmänna, att detsamma är förtjent af understöd frän Statens sida.
Hvad nu angår det af motionären i sådant hänseende begärda anslag från Handels- och Sjöfarts-fonden, förekommer härvid, att Rikets Ständer, jemlikt underdånig skrifvelse af den 23 Februari 1835, medgifvit, att öfverskottet af Sveriges bidrag till samma fond finge afsättas och, efter Kommerse-kollegii samt Handels-Societeternas i de större sjöoch handels-städerna hörande, användas för Svenska handclus och sjöfartens befrämjande så inom som utom Riket.
Vid sådant förhållande eger följaktligen Kongl. Majit att, der så lämpligt pröfvas, af dessa fondens medel bevilja anslag för ifrågakomna föremål, i enlighet med den underdåniga ansökning, som ock, efter hvad motionen innehåller, blifvit af Stockholms Grosshandels-Socielet och Skeppsrederier hos Kongl. Majit i ämnet gjord.
Att åter af Statsverkets allmänna tillgångar anvisa det äskade bidraget, kan Utskottet icke tillstyrka, enär dessa vid innevarande
Riksdag redan blifvit för mångfaldiga andra magtpåliggande behof hårdt anlitade.
För öfrigt finner Utskottet betänkligt, alt under nuvarande politiska förhållanden ifrågavarande företag sättes i verket, hvarigenom ett nytt inlopp till hufvudstaden öppnas, hvilket, i händelse af utbrytande krig, Bih. till II.
4 Iltl/t. 3 14 Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 30 4. skulle, innan detsamma hunne alt befästas, medföra våda för hufvudstadens och Rikets säkerhet; och enär Utskottet af denna anledning icke heller kan tillstyrka Rikets Ständer, att, på sätt motionären alternativt föreslagit, hos Kongl. Maj:l förorda ofvanomförmälda underdåninga ansökning, får Utskottet, på grund af hvad sålunda är anförd t, hemställa, att motionärens förevarande framställning icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Reservation. af Herr Gråå, J. F., som ansåg, att de nuvarande politiska förhållandena icke innefattade något hinder för verkställigheten af ifrågavarande förelag, samt tillstyrkte, att, med afseende å de stora fördelar detsamma i merkantilt afseende skulle medföra, Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, alt, derest Kongl. Majit funne sådant lämpligt, det begärda anslaget måtte beviljas, att af Handels- och Sjöfarts-fonden utgå.
Häruti instämde Herr Leijonancker, F. IV. och Herr Hesselgren, P. H. STOCKHOLM, tryckt hos ISAAC MARCUS, 1854.
Stats-Utskettets Memorial, N:o 303. 1 JW:o 303.
Ank. til! Exp.-Utsk. den 26 September 1854, kl. 2 e. m.
Memorial_, i anledning af återremisser ä Utlåtandet N:o angående begärdt ytterligare anstånd med inbetal ningarne åt staden Cimbritshamns hamnbyggnads-lån.
Ofvannämnde Utlåtande, deruti Utskottet, på anförda skäl, afstyrkt Rikets Ständers bifall till sökt och af Kongl. Majit vid innevarande Riksdag förord nåd t, förlängd t anstånd med kapital- och län te-inbetal ningarne å de 2:ne särskilda hamnbyggnads-lån, som under föregångna Riksdagar beviljats staden Cimbritshamn, har vid detsammas föredragning hos RiksStånden godkänts af Ridderskapet och Adeln, men deremot af de öfriga Riks-Stånden blifvit till Utskottet återremitteradt.
Enligt de protokollsutdrag och yttranden angående förevarande ämne, som från dessa 3:ne Riks-Stånd blifvit Utskottet tillställda, hafva de beslutade återremisserna inom samma Stånd yrkats, för att erhålla bifall till det begärda anståndet med liqviderna för ifrågavarande lån; i hvilket afseende hufvudsakligen anförts: att Cimbritshamns stad, genom den allt för låga beräkningen af kostnaderna för hamn-anläggningen, inledts i ett förelag, hvars fullbordande öfverstigit detta lilla, i allmänhet obemedlade, samhälles förmåga; att oaktadt de understöd af allmänna medel, som dels af Kongl. Maj:t, dels af Rikets Ständer blifvit för sagde arbete anvisade, staden ändock derför måst vidkännas högst betydliga uppoffringar; att, genom inträffade naturhändelser, en stor def af det redan verkställda hamnbyggnads-arbetet blifvit helt och hållet förstörd; att då omförmälda hamn-anläggning komme Sih. till K.
Prat. 185S—S4, 4 Sami, 1 Afd. 3 Band. 5 Bäft. 1 2 Stats-Vtskoltets Memorial, N:o SOS. att gagna ej allenast staden och orten deromkring, utan äfven handeln och sjöfarten i allmänhet, vore det följaktligen äfven af allmän vigt, att denna anläggning hinde utföras och fullbordas; samt att det af Rikets Ständer nyligen beviljade anstånd med återbetalningen af staden Sölvesborgs hamnbyggnads-lån syntes innebära ett ytterligare skäl att, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts härom gjorda nådiga framställning, likaledes medgifva staden Cimbritshamn den för Statsverket obetydliga lindring i betalningsskyldigheten för de lån, å tillsammans 30,000 R:dr, om hvilka nu vore fråga.
Med afseende å den åsigt, som, enligt hvad de beslutade återremisserna ådagalägga, sålunda gjort sig gällande inom 3 Riks-Stånd och i betraktande af de förhållanden, hvilka lill stöd för medgifvande! af den inom samma
Stånd yrkade förlängda befrielse från återbetalnings-skyhligheten för meranämnde 2:ne hamnbyggnads-lån, anser sig Utskottet böra, med frånträdande af sitt härom förut afgifna yttrande, tillstyrka Rikets Ständer att bevilja Cimbritshamns stad det af Kongl. Maj:t i nåder föreslagna anstånd, intill 1856 års utgång, med beräkningen och vidtagandet af de årliga kapital- och ränte-inbetalningarne å dessa lån.
Stockholm den 26 September 1854. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 308. 3 HT:o 308, Ank. till Exp.-Utsk. deu 56 September 1854, kl. 5 e. m.
Utlåtandej i anledning af Kongl. Majus nådiga Skrifvelse samt väckt motion angående begärdt understöd för fullbordandet af Norbergs jernväg.
Åf högstberörde, till Rikets nu församlade Ständer, under den 15 nyssförlidne Augusti, aflåtna nådiga Proposition (införd under N:o 95 i lista Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoller) inhemtas, hurusom, sedan, för anläggningen af en jernväg mellan Norbergs grufvefält i öfre delen af Westmanland och sjön Åmänningen vid Strömsholms kanals segelled, ett bolag blifvit bildadt och, emot tillgodonjutande af ett lån utaf allmänna medel å 100,000 R:dr, genom afslutadt kontrakt förbundit sig att inom viss tid, i enlighet med den af Kongl.
Majrt i nåder gillade plan, verkställa berörde arbete, hade detta företag likväl, till följd af felaktiga beräkningar öfver jernvägens anläggnings-kostnad samt försummade inbetalningar för en stor del af de tecknade aktierna, måst i ofullbordadt skick afbrytas, och bolaget varit nödsakadt offentligen förklara sitt obestånd samt till Kongl. Svea Hof-rätt ingifva sin cessions-ansökning.
Derjemte och då de återstående intressenterna i sagde företag saknade utväg alt kunna åstadkomma de för detsammas utförande erforderliga stora tillskott, hade, vid en i början af sistlidne April månad hållen bolags-stämma, vissa härtill utsedde delegare fått åt sig uppdraget att, med anmälan om bolagets obestånd, hos Kongl. Maj:t göra underdånig framställning om ifrågavarande jern vägs-anläggnings öfvertagande af Staten samt om de åtgärder, som för öfrigt vore nödvändiga för denna anläggnings fortsättande; i 4 Stats-Ulskottets Utlåtande, N:o 303. hvilket afseende bemälde delegare, å bolagets vägnar, i underdånighet anhållit, att den påbörjade jernvägs-byggnaden, jemte alla af bolaget för densamma anskaffade ma telia Ii er samt hvad dertill dessutom hörde, måtte, under uppgifna vilkor, af Staten öfvertagas och på dess bekostnad fullbordas, eller att Kongl. Maj:t, i fall denna anhållan icke skulle varda i nåder bifallen, täcktes göra nådig framställning till Rikets Ständer om beviljandet af ett anslag å 75,000 R:dr, att disponeras af det bolag, som för anläggandet af samma jernväg blefve ånyo bildadt samt förbunde sig att, i enlighet med ett af Löjtnanten C.
Adelsköld nyligen uppgjord t kostnadsförslag och på de vilkor, Kongl. Maj:t kunde finna nödigt bestämma, fortsätta och fullborda meranämnde jern vägs-anläggning.
I anledning häraf har Kongl. Maj:t, efter inhemtande af Styrelsens för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader underdåniga yttrande, förklarat, att Kongl. Maj:t, hvad beträffade det förra alternativet uti omförmälda underdåniga ansökning, eller jernvägens inlösande af Staten, funne sig sakna skäl att i sådan syftning vidtaga någon åtgärd; hvaremot och ehuru, i fråga om det sednare alternativet, eller bolagets underdåniga anhållan om statsbidrag för jernvägens fullbordande, visserligen den omständighet förekom, att det nuvarande bolagets
Direktion medelst kontrakt förbundit sig afl, utan annat understöd från Statens sida än det till utgående från Handels- och Sjöfarts-fonden beviljade lån, fullända detta arbets-företag, Kongl. Maj:t likväl, med hänsigt till ej mindre ifrågavarande jernvägs nytta för nämnde landsorts transport-rörelse, än möjligheten att derigenom, till allmänt gagn, åt flera orter sprida Norbergets rika malmtillgångar, och enär det kunde synas icke obilligt, att samma jern vägs-förelag blefve annorledes, än medelst lån, af allmänna medel understödt, öfverlemna till Rikets Ständer denna del af ansökningen, på det att Rikets Ständer måtte komma i tillfälle pröfva frågan om det sökta understödets beviljande, i händelse Statens tillgångar funnes för närvarande medgifva en så beskaffad ytterligare utgift för kommunikationernas förbättrande! och har Kongl. Maj:t dervid i nåder yttrat, att, i fall detta understöd beviljades, borde, jemte de för dylika statsbidrag i allmänhet stadgade vilkor, tillika föreskrifvas, alt ett nytt bolag skulle inom detta års utgång hafva bildat sig, hvilket bolag borde inlösa den färdiga delen af jernvägen och ställa anLaglig säkerhet för anläggningens fullbordande inom slutet af nästkommande år, i öfverensstämmelse med ofvan omförmälda, af Löjtnanten Adelsköld uppgjorda förslag, sådant det, efter slutlig kontroll-granskning, kunde varda af Kongl.
Maj:t i nåder fastställdt; dock borde, i alla händelser, det nuvarande bolaget fortfarande vara förpligtadt att, enligt sitt åtagande och den derför aflem - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o SOS. 5 naile särskilda säkerhets-förbindelse, ansvara för återbetalningen af det från Handels- och Sjöfarts-fonden utbekomna lån.
Jemte denna, af samtliga Riks-Slånden till Stals-Utskottet remitterade, nådiga Skrifvelse, bar Utskottet dessutom från Borgare-Ståndet erhållit remiss å en derstädes af Herr C. A. Rettig väckt motion, deruti, med afseende å den stora och gagnande inflytelse, jern vägs-anläggningen från Norbergs grufvor, efter dess fullbordande, kom me att utöfva å bergshand teringen inom en betydlig del af riket, synnerligast inom flera af de östra kust-provinserna, och på det att icke denna anläggning måtte förfalla till en värdelös ruin, hvilket, utan Statens mellankomst vore att befara, bemälde motionär föreslagit, att ett anslag å enahanda belopp, eller 75,000 R.dr, som under sed naste riksdag anvisades för åstadkommandet af en jernväg från Nora, jemväl måtte varda af Rikets Ständer beviljadt för fullbordandet af Norbergs-jernvägen, under vilkor, att ett nytt bolag billi ar sig för detta företag samt lemnar säkra och fullständiga garantier för arbetets ändamålsenliga utförande i öfverensstämmelse med den plan och med iakttagande af de närmare bestämmelser, som Kongl. Maj:t kunde finna lämpligt i nåder fastställa och meddela.
Deremot har, vid föredragningen och remitteringen af Kongl.
Maj:ts, angående förevarande ämne, till Rikets Ständer aflåtna nådiga skrifvelse, det begärda understödets beviljande blifvit afstyrkt af de ledamöter utaf Bonde-Ståndet, som härvid sig yttrat; hvarjemte en af detta Stånds ledamöter uppgifvit, att Majoren J.
Backlund, genom ett tili Norbergs jernvägs-bolag, före dess cessions-ansökning, inlemnadt och af vederhäftig borgen åtföljd t anbud, förbundit sig att, emot en ersättning af 64,500 R:dr, före den Uste Oktober innevarande år fullborda jernvägen, i enlighet med det derför uppgjorda och i nåder fastställda förslag.
Efter hvad de för Stats-Utskottet företedda handlingar rörande delta ärende ådagalägga, var uti det kostnads-förslag Civil-ingeniören Carl Tottie, efter flera skedda förändringar, sednast afgaf, och hvilket af Kongl. Maj:t, den 7 Februari 1852, i nåder gillades, kostnaden för anläggningen af en, lill begagnande med hästkraft afsedd, jernväg från kärrgrufvan inom Norbergs odalgrufve-fält, till stranden af sjön Åmänningen invid Engelsbergs bruk, beräknad till 156,491 R:dr.
Men oaktadt för denna jern vägs-a nläggning, under de tvenne sednast förflutna åren, utbetalts ett sammanräknadt belopp af 132,212 R:dr 14 sk. 5 r:st., skulle kostnaderna för de återstående arbetena, jemte felande materialier, enligt Löjtnant Adelskölds, i slutet af sistlidhe Januari månad, uppgjorda beräkning, uppgå till ej mindre än 111,803 R:dr 21 sk. 4 r:st.
I stället för förstnämnde summa komme jern vägs-anläggningen således att kosta 244,015 R:dr 35 sk. 9 r:st.; härle - 6 Stats~Utsko(tets Utlåtande, N:o 303. dande sig den högst betydliga skillnaden mellan de sålunda uppgifna kostnads-summorna från åtskilliga, särdeles anmärkningsvärda, misskalkyler i det öfver dessa kostnader af Tottie upprättade förslag, såsom: bergsprängningens upptagande till ”högst” 75 kubikfamnar, ehuru den skulle utgöra nära 1,000 famnar; — beräkningen af kostnaden för rails efter 11 R:dr Skepp, viktualie-vigt, då den verkliga kostnaden uppgått för de från England erhållna rails till närmare 20 R:dr Skepp, sagde vigt, och för de vid Finspong beställda till 17 R:dr 24 sk.
Skepp, stapelstads-vigt; jordarbetenas origtiga och alltför låga beräknande, varande, oaktadt de verkställda jordarbetena redan i Augusti månad sisLlidet år med omkring 1200 kubikfamnar öfverstege den derå i Totties kostnadsförslag förekommande beräkning, den återstående kostnaden för dessa arbeten af Adelsköld upptagen till 28,636 R:dr 32 sk.
Beträffande aktie-teckningen och förhållandet med de af aktie-egarne gjorda inbetalningar, har Utskottet derjemte af samma handlingar, bland annat, inhemtat: att antalet af aktier uti ifrågavarande jernvägsföretag, hvilket först bestämdes till 1100 stycken å 100 R:dr hvardera, sedermera blifvit nedsatte till 500 stycken, med dervid stadgadt förbehåll, att hvarje aktie borde ansvara för 200 R:dr utaf det från Handels- och Sjöfarts-fonden erhållna lån.
På sätt Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse innehåller, hafva af det nedsatta aktie-antalet dock blott 427 aktier blifvit tecknade samt föreskrifna inbetalningar fullgjorts för allenast 250.
Dessa återstående aktiers innehafvare, hvilka funnit sig urståndsatte att fullgöra jern vägsbyggnaden, hafva derföre, på det att de personer, som uraktlåtit verkställa inbetalningarne å sina tecknade aktier, icke skulle kunna undandraga sig ansvarigheten för bolagets skulder, varit föranlåtne offentligen förklara bolagets obestånd samt till vederbörlig domstol ingifva detsammas cessionsansökning.
Till fullgörande af hvad, såsom vilkor för meranämnde låns utbekommande, stadgats, har jernvägsbolaget, genom ingånget kontrakt, som blifvit med Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader, å Kongl. Maj:ts och Kronans vägnar, a fs luta dt, förbundit sig, att det år 1852 började arbetet å jernvägen skulle inom den lista November 1853 fullbordas i noggrann öfverensstämmelse med Civil-ingeniören Totties j, af Kongl. Majit fastställda, plan och kostnadsförslag, samt att bolaget, utan att framgent väcka anspråk på ytterligare bidrag härtill utaf allmänna medel, skulle genom egna tillskott utgöra hvad utöfver det beviljade statsbidraget kunde erfordras.
Detta kontrakt, för hvars fullgörande särskild, af Kongl. Majit jemväl godkänd, borgen såsom för egen skuld blifvit aflemnad, innehåller derjemte, att, i händelse arbetet icke inom den bestämda tiden fullbor - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 308. 7 dades, ankomme det då på Kongl.
Majit att låta inställa all vidare utbetalning af statsmedlen samt återfordra hvad deraf redan blifvit uppburet» att, på en gång eller successivt, till Kongl.
Konvoj-kommissariatet inbetalas inom den tid, Kongl. Maj:t funne för godt i nåder bestämma.” Jemlikt den utaf
Direktionen, i Juni månad 1852, på grund af bolagets bemyndigande, till Kongl.
Konvoj-kommissariatet eller ordres utgifna, samt med s. k. solidarisk och proprie borgen af 4 personer försedda» skuldförbindelse för det erhållna, i Augusti 1852 och Maj 1853 lyftade lånet skall denna lånesumma återgäldas med en tiondedel årligen, under de efter 1858 års slut nästföljande 10 åren, eller med 10,000
R:dr årligen den 31 December under åren 1859 till och med 1868; hvarjemte för samma lån skall årligen, från och med den 1 Januari 1859, erläggas ränta efter fyra för hundra utaf det vid hvarje förfallotid obetalda kapitalbelopp, intilldess bela lånet, med ränta från sistnämnde dag, blifvit till fullo liqvideradt.
1 afseende på berörde borgen bar Kongl. Maj:t likväl med anledning af Direktionens derom i underdånighet gjorda anhållan, genom nådigt bref af den 22 Maj 1852, förklarat, att så snart jern vägsbyggnaden blifvit fullbordad, afsynad och godkänd, mötte icke något hinder ”för utbytet af den personela borgensförbindelsen mot laglig inteckning i jernvägs-byggnaden, jemte särskild införsel i de årliga behållna intraderna af jernvägen.”
Enligt ordalydelsen af den för ofvanberörde kontrakt ingångna särskilda borgensförbindelse torde väl löftesmännen för samma kontrakt kunna lagligen åläggas, alt antingen i öfverensstämmelse med den kontraktet bilagda arbetsplan fullborda jernvägsarbetet, eller inom den tid, sorn af Kongl. Maj:t bestämmes, lill Kongl.
Konvoj-kommissariatet inbetala de statsmedel, bolaget uppburit; men sedan bolaget, på sätt dess till konkurs-domstolen ingifna stat visar, för sagde företags utförande användt en summa motsvarande bela det i kostnadsförslaget upptagna belopp, och genom inträffande oförutsedda förhållanden blifvit urståndsatt vidare fortsätta samma företag, samt måst i laga ordning till borgenärernes förnöjande afstå de redan verkställda arbetena jemte alla sina öfriga tillgångar, skulle det med skäl kunna anses bård t och obilligt, om, å det allmännas sida, utan afseende å betydligheten af de enskilda uppoffringar härigenom uppkomme, yrkades en oeftergiflig tillämpning af den borgen bemälde personer ingått, helst dervid, den omständigheten jemväl torde böra tagas i betraktande, att dessas rätt till framtida ersättning genom jernvägens blifvande afkastning, till följd af förklarandet i Kongl. Brefvet den 22 Maj 1852, möjligen kunde komma att stå tillbaka för Handels- och Sjöfarts-fondens eller dess rätts-innehafvares fordrings- och betalnings-anspråk för det från samma fond utgifna 8 Stats-Utskottets Utlåtande, Nto 303. lån.
Utskottet tror sig således, sned afseende å de flera härvid förekommande särskilda förhållanden, kunna antaga, att fortsättandet och fullbordandet af Norbergs-jernvägens anläggning icke är att motse på grund af den för uppfyllandet af kontraktet derom aflemnade borgensförbindelse.
Erfarenheten om de kostnader och förluster, som varit förenade med deri redan verkställda aktieteckningen för detta företag, torde äfven, åtminstone under den närmaste framtiden, göra bildandet af ett nytt bolag för samma jernvägsanläggnings öfvertagande och fullföljande nära omöjligt, så vida icke ett ytterligare statsbidrag dertill kan af detta bolag påräknas.
Dessutom förekommer härvid jemväl den omständigheten, att de väsendtligaste fördelarne af oftanämnde företag samt någon betydligare afkastning af rörelsen på jernvägen först äro att förvänta sedan ombyggnaden af Strömsholms kanal- och slussverk blifvit fullbordad och de med transporterna på denna kanal, under dess ombyggnad, förenade tidsödande och kostsamma omlastningar kunna undvikas.
Skulle nu fortsättandet och afslutandet af arbetena å jernvägen uppskjutas under den förlängda tiden för kanalbyggnadens fullbordande, eller intill 1859 års slut, komme sannolikt under denna mellantid de redan verkställda arbetena att förfalla och förstöras, samt derpå använda betydliga kostnader alltså kunna anses till största delen förspillda.
Yid beviljandet af det lån utaf Statens medel, som redan an vändis för ifrågavarande jern vägsanläggning, har detta företags fördelaktighet både i allmänt och enskildt hänseende blifvit af Kongl. Majit erkänd och vitsordad, hvarjemte Kongl. Majit, i Sin lill Rikets
Ständer om samma företag nu a flåt n a nådiga skrifvelse, omförmält den nytta denna jernväg komme att medföra för ortens transportrörelse samt det allmänna gagnet deraf, att Norbergs rika malmtillgångar genom densamma kunde blifva spridda åt flera delar af riket.
Utskottet anser sig härvid tillika böra erinra, hurusom fråga om statsbidrag för en förbättrad eller underlättad kommunikation från Norbergs grufvor till de vattendrag, hvilka sammanbindas genom Strömsholms kanal, äfven vid föregående Riksdagar varit väckt; och har för detta ändamål då föreslagits, att anlägga en kanal mellan Åmänningen och den närmare dessa grufvor belägna sjön Snyten, derför ett statsanslag, utan återbetalnings-skyldighet, af 64,000 R:dr blifvit begärdt samt af Väg- och Vattenbyggnads-styrelsen jemväl förordadt, med hänsigt till den sålunda föreslagna kommunikationens väsendtliga vigt för nämnde bergslags bestånd och förkofran.