Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit täcktes till pröfning, upptaga det af Bergs-Hauptmannen och Riddaren Pihl, i ett af honom på Eders Kongl Majus Nådiga befallning afgifvet underdånigt Betänkande angående åtskilliga förändringar i Hushållningen vid Stora Kopparberget, redan gjorda förslag, till inrättande af en praktisk Bergs-Schola i Fahlun , samt, efter pröfning af föreslagna medlens tillräcklighet, vidtaga den författning Eders Kongl. Maj:t kunde finna saken och ändamålet förtjena.
Eders Kongl. Majits underdånigste, tropligtigste tjenare och und%rsåter På Ridd. och Adelns vägnar Carl Mörner, h. t.
Eandtmarskalk, På Prest-Ståndets vägnar J. A. Lindblom, n. v. Talman.
På Bonde* Ståndets vägnar Lars Olsson, n. v. Talman.
Stormäg
Den 11 Juli. 1037 Uppläst lios Samtliga Riks-Ständen den 11 Juli.
Hos Riksens Ständer har en motion blifvit väckt, att Söderhamns Stad, hvars
Donations* jord till en tredjedel innehafts af det derstädes förut befintliga Gevärs-Factoriets Betjening och arbetare, och varit dem imellan fördelad uti., smålotter eller sä kallade rotskiften , nu, sedän bexnälte Factori blifvit förlagdt till det vid Eskilstuna Stad belägne Carl Gustafs Stads Bruk, och de lediga Jordlotterna , enligt Kongl. Maj;ts Nådiga förordnande under den 13 April 1813 blifvit för Kronans räkning på Auction till Arrende utbjudne, mätte erhålla sådan afskrifning eller transport af alla för ifrågavarande Jordlotter inflytande Arrende-medel, för närvarande och tillkommande tider, att
Staden måtte af samma medel, till ett med egentliga afsigten af Donationen enligt bruk , i åtnjutande komma.
Regeringsfor men , icke kunna göra någon ändring uti hvad efter Eders Kongl. Majus ofvanberörde
Nådiga förordnande härutinnan redan gått. i verkställighet.
Med afseende likväl å Stadens fattiga Borgerskaps tryckande belägenhet, och den förlust Staden i siri näring och rörelse, genom Factoriets bortflyttning ,, lidit, hafva Riksens Ständer pröfvat skäligt bevilja Staden, som nu skall vara innehafvare af de omförmälta Arrenden, afskrifning å den åiliga Arrende summans, erläggande till Stats» Verke t; hörandes densamma deremot - 1038 Den 11 Juli. emot till Stadens Cassa ingå , att till Stadens publika behof användas , och få Riksens Ständer hos Eders Kongl Maj:t i underdånighet anhålla, det Eders Kongl.
Maj:t täcktes utfärda Nådig befallning till Kamrnar-Collegium, att härom förständiga vederbörande till underrättelse.
Riksens Ständer få i öfrigt till Eders Kgl. Majtt framställa den underdåniga önskan, att Eders Kongl. Maj:t, i anseende till de för
Staden förekommande orna och bevekande skäl och omständigheter, i Nåder täcktes tillåta, att de af Facto» riets Tjenstemän och Arbetare innehafde , men nu utarrenderade rotskiften, så väl som de, hvilka af qvarblifne
Factori-arbetare ännu innehafvas, måtte, de förra vid Arrendets slut, de sednare vid nuvarande innehafvares afgång, fa utgå till Stadens fria disposition och inkomsten daraf tillfalla Stadens Cassa, samt således, enligt Stadens Grund-Privilegiurn, komma menige Staden till gagn och nytta; likväl med det vilkor, att om, i en framtid, Factoriet skulle till Söderhamn återflyttas, den nu ifrågavarande 4:del af Stadens jord då hör till Eactoriets betjening och arbetare återgå.
Eders Kongl. Majrts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter På Den ii Juli. i°39 På Ridd. oell Adelns vägnar Carl Mörner , h. t. Eandtmarsk.
J. A. ljndblom, n. v. Talman.
På Bonde-Ståndets På Prest-Ståndets vägnar Lars Olsson, n. v.
Talman. vägnar Uppläst hos Samteliga Riks-Ständen den ii Juli.
Till förekommande af de förluster och olyckor, som saknaden af Landkänning uti Alandshaf utanför inloppet till Oregrund ofta förorsakar , i synnerhet nattetid, har hos Riksens Ständer blifvit föreslaget, att undersökning måtte anställas, till utrönande om icke på den så kallade Måsesten eller Svartklubben, vid södra inloppet till Öregrund , en Fyrbåk borde anläggas; och få Riksens Ständer i sådant afseende hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Eders Kongl.
Maj:t, på lika sätt, som med.
Fyrbåks-anläggningarne vi Holmön i Qvarken och Östergarnsholmen på Gottland blifvit i Nåder förordnadt, täcktes anbefalla undersökning till utrönande så väl af behofvet utaf en Båks anläggning vid Måsesten, som ock, om berörde ställe är dertill tjenligt , hvarefter Eders Kongl.
Maj:t lärer i Nåder finna för godt, att till verkställighet låta befordra en sådan får mensklig* heten gagnande inrättning.
Rik Den ii Juli.
Eders Kongl. Majus underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter På Ridd, och Adelns vägnar Carl Mörner, h. t.
Sclnvan, h. t. Talman.
Uppläst hos Samteliga Riks-Stånclen den II juli.
Med afseende å de olägenheter, som för Boställs innehafvare och afträdande Sterbhus tunna vid afträdes Husesyner uppkomma genom stadgandet i Kongl.
Förordningen den 31 Jan. innevarande år, sorn bestämmer höjden af laggild gärdesgård af sten till 2-| alnar, i fall de blefve nödsakade att till denna höjd bygga de gärdesgårdar af sten, sorn, i öfverensstämmelse med äldre föreskrifter, varit anlagde till allenast 2 alnars höjd; hafva Riksens Ständer icke allenast ansett billigt, att ofvannämnde stadgande icke Den 11 Juli. 1041 icke mätte tilläggas retroactif verkan, i anseende till de gärdesgärdar af kullersten , som förut blifvit till 2 alnars höjd anlagde, utan äfven, enär sådana Stengärdesgårdar, då de blifva väl lagde, utgöra en ganska säker och tillräcklig hägnad, så snart de äga 2 alnars höjd, af hvilken beskaffenhet jemväl de flesta sådana Gärdesgårdar för närvarande äro, velat hos Eders Kongl.
Förordningen den 31 sistlidne Januari matte i så måtto blifva i Nåder ändrad, att
Gärdesgård af kullersten skall endast behöfva ägä fulla 3 alnars höjd öfver jordytan; hvilket Eders Kongl. Maj:ts
Nådiga pröfning härmed i underdånighet tmderställes.
Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad, trohet och nit Stormägtigste Aliernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigsté, tropligtigste tjenare och Undersåtet Få Ridd. och Adelns vägnät C ari Mörner, h. t. Eandtmarsk.
Rå Prest-Ståndets vägnar J.
Jl. Lindblom, n. v. Talman.
På Börgare Ståndets vägnar H. Schwan, li. t. Talman» 5 i te Landet:
På Bohde-Sfåndefs vägnar Lars Olsson é n. V.
Mifo 1©4*' -®en 11 Juli* * • 5 i Uppläst hos Höglofl.
Bonde - Ståndet den 11 Riksens Höglofl.
Ständers Allmänna Be sver s och Oeconomie - Utskotts betänkande, i anie aning af vackt jraga om Båt smans-Fbr dubblingens ht er i, tallande Till Utskottets handläggning har ett Memorial i detta ämne, af Herr Öfversten A. M. Berghman under den 24 nasti.
April, blifvit frän Hoglofl.
Ridderskapet och Adeln rernittexadt, deruti anföres att, sedan Oeconomie-Utskuttet, under 1809 och 1810 arens Riksdag, afgifvit ett Betänkande, som samtliga Riks-Ständen bifallit, uti hvilket Batsmans-Fördubblingen skall blifvit med Vargeringen förblandad och jemte denna föreslagen till indragning; så funne Herr Öfversten sig nu böra förnya de upplysningar, örn den betydliga skillnaden imellan dessa båda onéra , som han redan vid förenämnde Riksdag Höglofl.
Ridderskapet och Adeln meddelt, nemligen:
Att Bätsmans-Rotar ne i deras Contracter med Kronan, förbundit sig till Fördubblingens uppsättande i krigstider, och af sådan anledning blifvit sammansatte af ett dubbelt antal hemman , och stundom deröfver emot Soldate-Rotarna , i hvilka Contracter ordet Vargering icke ens skall finnas och än mindre något åtagande att den utgöra ; men genom - Den 11 Jidit 1043 nom hvilkens då bifallna indragning, Piket skall hafva förlorat uti krigstider ett antal af icke mindre än 3,385 Båtsmän , beklädde och utrustade af Rptarna till Sjötjenst; i anledning af hvilket allt Herr Öfversten hemställer, om icke
Båtsmans-fördubblingen bör åter sättas i det skick den var före deri 13 April 1810.
I sammanhang med detta Memorial hafva dessutom följande hav nu allenast till hufvudsakeliga innehållet upptagna mundtellga andra, gauden lill Höglofl.
Ridderskapets och Adelns Protocoll den 19 nasti.
Att då BåtSmansfördubblIngens afskaffande var ett vilkor vid Conscriptionens antagande , skulle det ej kunna anses annorlunda än en grundlag, och således ej upptagas uti Ständernas Plenum och derifrån remitteras till något Utskott.
Atr skyldigheten att i krigstider uppsätta fördubbling, vore stödd på ingångna Contractér , och borde anses lika orubblig, som öfriga med Indelningsverket förknippade onera: att utan det gtofvaste misstag denna skyldighet aldrig hade kunnat förblandas med Underhåll af Vargerings manskapet, hvilket sednare var af helt annan beskaffenhet, och hade tillkommit genom magtspråk , hvarföre också Riksens Ständer redan förut fri kallat R otaina från en sådan arbitrairt tillkommen skyldighet , samt äfven derå emottaga Kgl.
Majus Nådiga stadfästelse: att vid 18 i 2 års Riksdag någon rättelse af hvad som rörer Pördubblings
Båts - 1044 -Dm 11 Juli.
Båtsmän icke blifvit ifråga stäld , men då Sta* ten, genom ett sådant misstag, soia äfven omförmäldt är, förlorat ett antal försvarare af öfver 3,000 man, vore intet billigare, än att hvad som orättvist blifvit beslutadt, nu rättvist förändras: att beträffande det påstående , att befrielse från Fördubblings-Båtsmäns urgörande vore lika såsom extra Boteringens uppsättande, ett föregående vilkor för Beväringens utskrifning, skulle en sådan tanka sakna all grurtd: att uti ofvanomförmälte Betänkande från Oec.onomieUtskottet Vargeringens och Fördubblingens upphörande funnes namndt såsom en följd af den antagna Oonscriptionen, men icke såsom ett vilkor derföre; samt att hvad anginge det gjorda påståendet, som skulle detta amne vara en grundlags fråga, Herr Pahlman finge erinra , att den utur ingen synpunkt kunde ditföras , hvilket skulle hämta styrka äfven deraf, att den varit af Oeconomie- och Besvärs-TJtskottet behandlad.
Till närmare utredande af ifrågavarande ämne, har Utskottet ansett nödigt infordra alla de upplysningar, som kunnat befrämja ett sådant ändainåljoch derefter, genom Hof CantzlersEmbetets benägna omsorg, ifrån Kongl. Förvaltningen för Sjö-Ärenderna erhållit de uppgifter, som Utskottet nu får inför Biksens Högh Ständer vördsamt framlägga
Då en kort öfversigt af upphofvet till Båtsmanshållets närvarande organisation härvid icke torde vara olämplig, får Utskottet först meddela en uppgift å de Contracterj hvilka grundt lägga Flottornas Båtsmanshåll.
Dessa äro: 1:0 Kongl, Den 11 Juli. l°45 1:0 Kongl.
Förordningen den 23 Maj 1690, som tjenar lill efterrättelse för alla de provinser, hvilka med Kronan ej ingått särskildta Contracter samt äfven för Frälse Roteringen i Blekinge Län och Södermöre Härad af Calmare Län. 2:0 Kongl. Förordningen eller Contractet med Bohus Län den 16 Januari I739. 3:0 Kongl. Förordningen eller Contractet med Hallands Län af den a6 Januari 173g. 4:0 Kongl. Förordningen eller Contractet med Blekinge Län den 27 April 1685. 5:0 Kongl. Förordningen eller Contractet med Södermöre Härad af Calmare hän den 27 April 1685- 6:0 Kongl.
Förordningen eller Contractet med Vester Norrland, af den 2 Marti 1688- 7:0 Kongl.
För alla de af ofvanstående orter, som till Fördubblings-Båtsmäns utgörande blifvit lörpligtade, finnas uttryckliga stadganden derom upptagna uti de af nämnde orter, med Kongl. Majit och Kronan ingångne samt ofvan uppräknade Contracter; och får Utskottet nu i ordning meddela de punkter spm härom särskildt förordna.
Om Landt-Rotarnes Fördubblings-Båtsmän i allmänhet stadgar Kongl. Förordningen den 23 Maj ifigo uti 15 §., som igenfinnes i allmanna Båtsmans Contractet.
För Götheborgs- och Bohus- samt Hallands Län, stadgar Kongl. Förordningen den it?
Jan. 1739 1046 Den 11 Juli. 1739 uti 1 som uti dessa Provinsers Contracter är intagen, att Rotarrta från ail Fördubbling , så i freds som krigstider, äro befriade.
För Vester-Norrland utstakas Rotehåliarnes skyldighet , att prasstera och underhålla För- , duhblings-Båtsmän, under krigstider, uti det med samma Landskaps Fullmägtiga afslutade ofvanåberopade Contract af den 2 Marti 1688 och 6 §.
Contiacterna med Blekinge Län och Södermöre Härad i Calmare Län af den 27 April 1685, handla icke om Fördubblings-Båtsmän, emedan i dessa Provinser äro Hemmans-rentorna till Båtsmäns utgörande indeldte.
Hela Rikets öfriga Båtsmanshåll är roteradt.
Gothlands
Län har den friheten att på 2:ne ordinarie Båtsmans-rotar hålla allenast en För. dubblings Båtsman i krigstider.
Dessutom har Utskottet'inhämtat, att långt förr än ofvannämnde Båtsmans Contracter blefvo upprättade, hade ej mindre Städerna i Riket än Allmogen i de orter, som Båtsmanshållet undergifna äro vid 1644, 1652, 1672, 1075 årens med flera Riksdagar, åtagit éig , att utgöra icke allenast sitt vanliga Båtsmanshåll, utan ock att i krigstider detsamma fördubbla, likväl med förbehåll, att, enär faran vore ofver, och fred återvanns, blott, med sitt ordinarie Båtsmanshåll varda betungade; hvaraf tydligen skönjes, att skyldigheten till bördubblings-Båtsmäns uppsättande var vanlig äfven före Konung Carl XI:s tid, och således äldre än sjelfva Indelningsverket.
I de Den ii Juli. *047 I de Instructioner , som på 1680-talet utfärdades, till'rättelse för hvad vid Båtsmanshållets i hdel nili? iakttagas borde, förordnas, att det både till enkla talet och till förbubblingen indelas skulle och såsom de ofvan citerade stallen i r6go års Båtsmans-Contracter med Landtrotär och Städer visa, blef äfven i dessa Contracter uttryckligen stadgadt, att FördubblingsBåtsmän skulle i krigstider prsesteras ; af sådan anledning och sedan Kongl. Majit genom Nådiga Bref den 23 Maj 1788, den 19 Juli 1789 och den 10 Januari 1790 befallt, att alla vacancer af Båtsrnanshållet skulle récrutéras och Fördubblingen tillsättas; blef ock, under nyssnämnde krigsår, vacance-afgift beräknad och erlagd, ej mindre för Landt-rotarnas, än Städernas Fördubblings-vacancer , och under 1808 och 180g årens krig iakttogs samma grundsats.
Utskottet sålunda anfort , jemte den upplysning Utskottets Ledamöter af Vällofl. Borgare Ståndet lemnat, att Städerna äfvén efter 1810 års Riksdag under1 krig utgjort de skyl-, dighéter, som med Fördubblings-Båtsmäns underhållande äro förenade, tror Utskottet" sig fullkomligen hafva ådagalaggt, att skyldigheten till Fördubblings-Båtsmäns uppsättande under krigstid grundar sig på imellan Rotarna samt Kgl. Majit och Kronan ingångna äldre Contracter, likaså väl som det öfriga Båtsmanshållets utgörande; och synes det derföre Utskottet, som tillräcklig anledning saknats till upphäfvande af sådana uti Båtsmanshållets första grundläggning stadgade förbindelser, heldst ett slikt upphäfvande , 1048 Dm 11 Juli, de, enligt hvad Utskottet af tillförlitliga uppgifter inhämtat , förorsakat en förmindskning i Sveriges försvar af 2,422 Batsman frän Landets Båtsmanshåll; en förmindskning så mycket mera kännbar, som Rikets local mindst tyckes tillåta någon indragning af en Sjömagt, på hvilken dess vidsträckta kustgränsors äfvensom dess handels trygghet till gn så stof del hvilar; och har Utskottet derföre ansett sig böra tillstyrka, att Båtsmans fördubblingen, i likhet med de uti Båtsmans-Contracterna derföre stadgade grunder åter matte upplifvas, samt sättas i det skick hvaruti den före den 13 April 1810 befanns.
Hvilket allt till Riksens Höglofl, Ständers egen pröfning vördsammeligen öfverlemnas.
Ihedamöters vägnar A, Lantingshausen.
På Vällofl. BorgareStåndets Jjedamöters vägnar A nd.
Fredin, i Riksens På Högv.
Prest-Ståndets ledamöters vägnar Bryn.
BondeStåndets Ledamöters vägnar Laur.
Carlsson> M. M, Rosbeck» Den 11 Juli. 16-59 Uppläst hos Höglofl. Ridd. och Ad. elen II Juli.
Borgare-Ständer den 11 Hederv.
Bonde-Ståndet den 11 __ Riksens Höglofl.
Stats- Utskotts Betänkande i afseende pä en, uti Kongl. Majits till Stats- Utskottet aflåtne Nådiga Proposition den I Mars 18 15, angående Stats- Verkets tillstånd och behof, till afskrifning i Riks Staten föreslagen summa af 5,283 R'-dr 3 sk. 5 r.
Banco, som af Stats-Vcrket blifvit
Riks galds-Contoir et ersatt för de, till ett lika belopp, utaf BevillningsUppbordcn / Stockhohus Stad, skedde afdrag till aflöning åt Mantalsoch Uppbörds-Commissarier.
ITii den Nådiga Proposition, som Kongl, Majit under den i sistlidne Mars till Riksens Ständers Stats-Utskott aflåtit, angående Stats-Ver* bets tillstånd och behof, har Kongl Majit, ibland annat, i Nåder behagat framställa , huruledes åtskilliga oförutsedda utgifter, för hvilka intet anslag uppå Stat befunnits, tillkommit och att dessa utgifter, tillsammans utgörande 161,613 R:dr 16 sk. 3 r. Eanco, icke fordra någon ny tillgång, utan torde blott böra uti Staten upplag3^ - 105 i T)en 11 Juli. tagas , för att sedermera affora*.
Under sådana vitgifter innebegripes äfven en post af 5,283 R:dr 3 sk. 5 r.
Eanco, hvilken efter hvad uti Kongl. Maj.ts Högstberörde Kådiga Proposition emformäles, bestar utaf de, enligt äldre.och sednare Författningar, uppå Bevillnings-Uppbörden i Stockholms Städ , for Uppbörds och Mantals» Corntnissariema tillåtne afdrag; men hvarföre någon tillgång af Bevillningsrnedlen nu ej kunnat . erhållas, sä att dessa afdrag måst Riksens Ständers Riksgälds Contoir ersättas.
Då nu Stockholms Stads rättighet att på Bevillnings Uppbörden derstädes göra dylika afdrag och innehållningar , som de nyss ömförmälte, blifvit af Herrar Fullmägtiga i Riksgälds-Contoiret bestridd , och denna fråga äfven står uti oskiljaktigt sammanhang med Hans Exc., Ofver-Ståthålla» rens m m.
Hr Gr. Carl Mörners till Stats-Utskottet öfverlemnade underdåniga Skrifvelse af d. 10 sisth Mars, angående den Stockholms Stads Krono» Uppbörds-betjening ti Hägde ordinarie anönings förflyttande på Kronans Stat , och hvaröfver StatsUtskottet under denna dag Betänkande afgifvit ; så liar, af dessa förenade anledningar , Utskottet trott sig bora särskildt
Utlåtande meddela öfver förrherörde till afskrifning i Nåder föreslagne summa af 5,283 R.dr 3 sk. 5 r.
Al Riksgälds-Contoirets Handlingar inhämtas, att sedan uti nämnde Contoir anmärkning blifvit gjord dervid, att uti den från Stockholms Stad inkomna Summariska Redogörelse för år 1810, under Titel af anordning , blifvit affordej 1,109 R^i' 42 sk. 10 r.; och likaledes under Deri 11 Juli. under Titel af leverering 1,347 B-dr 4 7 sk 6* r., eller tillsammans .2,457 Rsdr ' 42 sk. 4y jr.
Banco; så hafva vederbörande, uii deras lin i of— ver afgilné fork
In ring, upplyst, atr den Forstnämnde summan af 1.109 RVdr 4a sk. 10 1., på grund af flera åberopade äldre Konunga Bref, blifvit använd till äfloningar och arfvode!' ät Stadens Krono Uppbörds samt Mantals Conn ruissarier; äfvensom att de under f .• veu rings ■ afförde 1,347 R:dr 47 sk bT r. blifvit af Bdels-Collegium anordnade utaf iSlo års Be viii. nings-Uppbörd till Stadens ersättning lör omkostnader vid Bevillning»-Taxeringen fl 1 s; 1- ma år; men då Herrar i ul I mägtige ansen dg ej kunna berörde förklaring godkänna, halvi Herrar Fullmägtige, Uti Skrifvelse af den 3 Decemb. 1812, jemte tillkännagifvaiide häraf, anmodat Hans Excellence , Herr (trefven och Öfver-Ståiliållaren foga nödig anstalt, atr det anmärkte beloppet blefve ofordröjeligen till Riksgälds Contoirets Gassa -levererad,; i anledning hvaraf Haris Excellence Herr Grefven och Ofver Ståthållaren . tillika med Stockholms Stads Drätsel •
Comrnission , sorn, likmätigt Kongl. Majlts Nådiga Instruction den 17 Decemb. 1813, äger att förvalta Stadens medel och bevaka StadsCassans rätt, uti lill Herrar Eullrnägtiga aflåtet [Memorial af den ig Januari 1814, vägrat deri fordrade ersättningen meddela, och derjemte t i 11- Itännagifvit, att, i enlighet med Kongl. Maj.ts Hådiga Skrifvelse den 11 Augusti 1813, skulle ej allenast en dubbelt större summa, än den, sorn varit i fråga, från och med nyssnämnde är, 1052 Ben x iJJti. år, på Bevillnings-medlen afskrifvas* till Krono* Uppbörds-Cornmissariernas aflöning, ulan ock, genom afskrifning å 18 »3 års medel, bemälte Commissarier erliålla tillökning å deras, för år 1811 i räkenskaperna , likasom för år 18I0, afförde Böner.
Efter ett sådant från Dräfsel-Commission erhållet svar, funno Herrar Fullmägtige sig föranlåtne, att, med åberopande af 68 §. uti Kongl. Mai:ts och Rikets Ständers Regeringsform af den 6 Juni 1809, uti Skrifvelse af den 34 Februari i8t4> anmoda Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar Collegium att uppdraga åt Kammar- Advocat-Fiscalen att de, uti 1810 års .Summariska redogörelse , afförde poster, hvilka, efter afdrag af de under tiden godtgjorde 105 R:dr 24 sk., bestego sig till 2,352 R:dr 18 sk. 4-'- r., såsom en i Stockholms Stad inneståeride ba* lance, skyndsammeligen indrifva; hvarå Kongl. Kammar-Collegium , uti Skrifvelse af den 7 derpåföljde Mars, lemnade det svar: att som Kgl. Collegium af Drätsel-Commissionens till Herrar Fullmägtiga aflåtne Bref af den 19 Januari inhämtat, att skyldigheten att godtgöra den fordrade summan bestrides, och följakteligen är tvist underkastad, kunde Kongl. Collegium, hvars pröfnings-rätt icke sträcker sig ''till frågor af dy» lik egenskap , ej eller förordna om Medlens utfordrande, innan detta anmärknings- eiler balanee-mål vid vederbörlig
Domstol är vordet pröfvadt, och Riksgälds-Confoiret förklaradt berättigadt till utbekommande deraf samt Kongl. Kammar-Rättens i målet meddelande Utslag antin* gen Dm 11 Juli. 1053 gen vunnit laga kraft, eller, i händelse af underdåniga Bfesvär, Konungens Nådiga stadfästelse; af hvilken anledning Herrar Fullmägtige uti Skrifvelse af den 24 Mars förlidet år, anmälte ärendet hos Kongl. Maj:ts och Bikets Kammar - Rätt, till den åtgärd och handläggning, sorn beskaffenheten och det Allmännas rätt kunde fordra.
Majus Nådiga Bref af den 25 Maj 1814 till Hewar Fullmägtiga af innehåll: att, uppå gjord underdånig anmälan, att Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse af den 11 Aug. 1813, (åberopad uti Brätsel-Commissionens svar af den ig Januari 1814,) rörande förbättring uti Hufvudstadens Mantals-Commissariers Böne-vilkor, blifvit så förstådd , att vederbörande innehållit den Stadens Cassa till» slagna andel i Bevillnings-Procenten af det sedermera uppburna beloppet , utan afseende å Biksens Ständers år 1812 fattade Beslut, hvarigenom en sådan rättighet endast för 1813 och. de följande åren medgafs , Kongl.
Majit godt fun. nit i Nåder förklara, att hvad uti ofvannämnde Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse förordnas om den Stockholms Stads Cassa tillfallande halfva procent of inom Staden inflytande Bevillnings"Uppbörd , icke bör eller kan tillämpas förr , än då, i kraft af 18 1 2 års Bevillnings-Stadga , den, henne likmätigt, för år 2813, belöpande Bevillnings-afgift ingår; och att således hvad förut i Bevillning uppburits, ovilkorligen skall till Biksgälds-Contoiret, utan afdrag eller innehåll» ningar, oafkottadt aflemnas.
Med 1054 Ven i x Juli.
Med underdånigste anledning. häraf, anmodade Herrar Fullmägtige , genom förnyad Skrifvelse a den i6 Juni förlidet är, Hans Excellence, Herr Grefven och Ofver-Ståthållarw foga den Kmbetes åtgärd , att ej allenast merberörde, uii i8>o ars Summariska räkning, afförde och då ännu oersatta summa af 2,352 R:dr 18 sk ,4 r, Banco blefve 'ofördtöjeligen levererad, utan ock hålla hand deröfver, att hvad i Stockholms
Siad influtit eller vidare inflyter uppå de Riksgälds Contoiret tillhöriga medel för år 1812 och föregångne åren , i behörig ordning, utan afdrag, till nämnde Contoirs disposition aflemna s.
Något svar följde väl icke härpå, men, uti skrifvelse af den 24 -Dec. sistlidet år, behagade Kongl. Majit' i Nåder förständiga Herrar Fullmägtiga, det Kongl. Majit, med afseende å hvad H értar Full mägtige andragit uti deras infordrade underdåniga Utlåtande ofver Hans Excellences Herr Grefvens och Ofver-Ståthållarens unden dåniga hemställan, angående en summa af 5,283 R:dr 3 sk. 5 r., sorn på 1810, 1811 och 1812 år ns Bevillnings-Uppbörd blifvit afförd till Uppbörds- och Mantals-Commissarierna 1 Stockholm; eller samma summa , sorn uti Kongl. Maj ts Nådiga Proposition är upptagen , i Nåder funnit Riksgälds-Contoiret icke kunna betagas rättigheten till ersättning för ifrågavarande Bevil 1 ni ngs medel , oell derföre Nådigst forordnat, att berörde belopp bör af Stats-Verkets medel förskjutas, for att, vid Riksens Ständers nästa sammankomst till deras afgörande hemsta lias, 1 huru - Den 11 JulL 1055 huruvida omförroälte 5,283 R:dr 3 sk, 5 r.
Banco , må Stals Verket godtgöras, eller ur räkenskaperna afskrifvas.
Enligt der, , af Kamreraren vid Öfver-Ståthållare-Em heter i K ron o-Uppbörds ärender , rrieddelte uppgift, består ifrågavarande utaf Bevillningen innehållne, och genom Kongl.