Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rikets trygghet endast på en allmän folkbeväpning, och ännu mindre att stödja densamma på ett anlitande af de outbildade nationalkraftcrne, vid hvarje tillfälligt missförstånd, som kunde uppstå med Rikets grannar, eller vid hvarje fara, sorn hotade, utan att tilläfventyrs sedermera utbryta; Att derföre en armee, inrättad efter landets tillgångar, måste finnas, ibland hvars hufvudegenskaper hör vara, att den är disponibel, det vili säga, att den, utan vidlyftiga, förberedande, kostsamma anstalter, må kunna hastigt sammandragas, i tillräcklig styrka, på sådana punkter af Rikets kuster eller gränser, som kunna blifva hotade med anfall eller landstigning, samt att samma annee bör ega en fredsfot, hvarifrån den, genom förut beräknade utvägar, må, under kriget, successivt kunna utbilda sig till behöflig styrka; Att delta ändamål icke kan uppnås annorlunda, än genom en utsträckning af Beväringens vapenöfningar, hvilket, efter Utskottets tanka, kan åstadkommas, utan Ökade utgifter på det hela, dels genom besparingar i åtskilliga delar af krigsförvaltningen, på sätt Utskottet föreslagit, dels genom indragningar i den stående hären; antagande Utskottet, att, om beväringens vapen - Slats-Uts/iotlels
Utlåtandej N.o 44' 5 öfningar kunna komma att utsträckas till 21 dygn, på sätt Kongl. Majit föreslagit, Infanteriets styrka, det värfvade derunder inbegripet, då må kunna minskas till 20,000 man effective, och med afräkning af alla vacancer, samt alt Cavalleriet, inberäknadt det värfvade, icke bör öfverstiga ett antal af 4000 man, synnerligast om Exercis-Sqvadronerne kunde erhålla den utbildning, att de vid ett inträffande krig voro att anse som depöts för exercering och iuöfning af det manskap och hästar, som erfordrades för att bibehålla Cavalleriet vid behöflig styrka.
Öfver Artilleriets numerär hafva Rikets Ständer redan förklarat sig, då de bifallit Kongl. Majlis Proposition vid 1828 års Riksdag, att Artilleriet borde bringas till 3000 man.
På detta sält skulle en stam af omkring 27,000 man landttrupper, förutom en försvarligt öfvad, om också icke fullbildad, beväring till tredubbelt antal, uppkomma, hvilket för ett land, som har ett afsöndradt läge och dessutom en Förbunds-Stats stridskrafter att påräkna, synes böra göra tillfyllest, för alt betrygga dess säkerhet, åtminstone emot sådane angrepp, som kunna anas och förutses, och några andra kunna icke ingå i beräkningen på annat sätt, än att de böra mötas med Nationens samlade kraft.
I en detta Betänkande åtföljande tabell, Lit. A, har Utskottet, under deras hufvudsummor, utfört de besparingar, som skulle uppstå, genom de af Utskottet föreslagna och antydda indragningar, i ändamål att ådagalägga, i hvad nion de kunde blifva tillgänglige för att successivt befordra den utsträckning af beväringens vapenöfningar och armeens exercis,' som Kongl. Maj:t åsyftat och äfven Utskottet i principen godkänner, så snart ändamålet kan vinnas, utan tillökade anslag, och med behörigt afseende å jordbrukets billiga anspråk, att, efter införandet af bevärings-pligten, under en djup fred och i synnerhet vid ett tillfälle af vapenöfningarnes utsträckning, emotse någon mindskning uti indelnings-verkets tunga.
Af en serskild, likaledes bifogad tabell, Lit.
B, inhemtas jemväl beloppet af den summa, som, enligt Utskottets beräkning, skulle uppkomma, örn, påSätt Utskottet antagit, en mindre del af det indeldta infanteriet ställdes på vacance-afgift; och är det Utskottets tanke, att den indragning, som på sistnämnde sätt kunde ega rum, måtte komma de rustande och roterade sålunda till godo, att Stais-Verket, till hvilket vacance-afgiften borde ingå, åtoge sig en motsvarande andel i det beklädnads- eller utrednings-besvär, som åligger samtlige rust- och roterings-skyldige öfver hela Riket.
Efter att sålunda hafva redogjort för de allmänna grunder, som vid 4 Stats-TJlskottels Utlåtande, N.-o 44. stats-regleringens uppgörande af Utskottet blifvit följda, öfvergår Utskottet ill de serskilda anslags-titlarne, uti den ordning, de i Riksstaten förekomma. l:o Kongl. Krigs-Collegium och Utrednings-för rådén.
I afseende å aflöningen för Krigs-Collegium, har Kongl. Maj:t dels föreslagit uppförande på Stat af de 163i tunnor spanmål, sorn vid Collegii nya organisation erfordrats utöfver gamla anslaget af spanmål under lönerna, dels å uyo äskat, att lön för en President i Collegium må uti Staten upptagas med 4,200 R:dr; men då Utskottet antager, att, såsom en följd, af den vid innevarande Riksdag beslutade nya organisation af Stats-Rådet, en förändring måste förestå i sammansättningen af armeens och försvars-verkets styrelse, bar Utskottet icke trott sig ega anledning tillstyrka Rikets Ständer beviljandet at det, jemväl af sist församlade Ständer vägrade anslag, hvilket Kongl. Maj:t äskat, såsom lön för en President.
Af samma skäl afstyrker Utskottet äfven uppförandet på Stat af de 163-1 tunnor spanmål, hvilka vid Collegii nya organisation erfordrats utöfver lönerna.
Anslaget för Kongl.
Krigs-Collegium med utrednings-förrådena ulföres sålunda oförändrad t till samma belopp, som i sista stats-regleringen. 2:o Kongl.
Kr igs-Hof-Rätten.
Med afseende å detta Embets-verk, hafva Rikets Ständers Revisorer i Revisions-Berättelsen för år 1839 (pag. 131) yttrat: att Kongl.
Krigs-Hof-Rälten synts Revisorerne mindre ändamålsenligt sammansatt, då blott en af dess ledamöter måste vara lagfaren, och som Revisorerne ansett, att i ett väl ordnadt samhälle borde finnas så få serskikle domstolar som möjligt, samt i afseende på Kongl. Krigs-Höf-Rätten, fastän varande en Öfver-Rätt, det missförhållande sig företedde, att dess ledamöter, med undantag af den lagfarne, kunde när som helst ombytas, så, och för att derjemte undvika Stats-Verkets betungande med en öfverflödig utgift, tillstyrkte Revisorerne, det Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning i underdånighet hemställa, om ej bemälde domstol kunde upphöra och dess befattning öfverflyttas pä de Kongl. Hof-Rätterne.
Instämmande uti den af Revisorerne sålunda yttrade mening, får Utskottet, under tillstyrkan, att anslaget för närvarande må oförändrad t i staten uppföras, hemställa, det måtte Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla deras önskan, att Kongl. Maj:t ville i Nåder vara betänkt på infö - Stais-Utskottets Utlåtande, iV.-o /fj.- landet af sätta na förändringar i den militära lagskipningen, i följd hvaraf ol vanberörde ändamålsenliga åtgärd kunde blifva vidtagen. 3:o Staten för Generalitetet.
Till löner for 6 General-Befälhafvare för Militaire-Districten, samt 3 Inspectörer för Ca valleri- Artilleri- och Forti fications- vapnen samt deras Staber, utgår, enligt Kongl. Brefven den 13 Februari och 29 April 1830, grundade på Rikets Ständers vid 1828—30 årens Riksdag fattade beslut, förutom hvad å anslaget för oförutsedda utgifter blifvit anvisadt, en summa af 54,700 R:dr, hvilken summa till en del blifvit beräknad, såsom tillgång vid verkställandet af armeens lönereglering, intill dess att de indelningar, som nu af GeneralBefälhafvarne innehafvas, kunna, i nion af skeende afgång, återgå till Regementerna.
Utskottet har icke ansett sig ega skiil tillstyrka Rikets Ständer sådane åtgärder, hvarigenom sjelfva principen, att fördela armeen i Inspectioner och General-befäl, rubbas, men bör likväl icke undertrycka den mening, att, om en sådan organisation skall motsvara sin bestämmelse, så väl i krig som under fredstid, det är af högsta vigt, att ett större antal pensionsrum, än som nu finnas, må blifva tillgänglige för afskedade Inspections- och DistriclGeneraler, som vid uppnådd högre ålder må anses hafva förlorat den förmåga af verksamhet, som erfordras, att föra
Divisionerne i fält och i fredstid vaka öfver deras tjenstbarhet.
Utskottet tror, att detta ändamål skulle kunna vinnas, utan ökade anslag, om, med fästadt afseende å Rikets geografiska läge och de sammandragningar af trupper, som, i händelse af ett krig, sannolikast böra kunna emotses, Militär-Districten minskades från 0 till 5, samt Jönerné* för de GeneralBefälhafvare, som bibehöllos, hvilka löner nu, med inberäknade Taffelpenningar, Skjuls- och Fourage-medel, utgå med 6090 R dr till hvardera, nedsattes tiil 5,400 R:dr, då en General-Befälhafvare-lön, vid blifvande ledighet, kunde besparas och jemte hvad genom de återstående feni lönernas successiva minskning erhölles, blifva användbar till bildande af trenne nya Pensions-rum; och får Utskottet, som upptagit anslaget för Generalitetet till oförändradt belopp, med stöd af det anförda och med afseende jern väl å Kongl. Majrts Nådiga Proposition om uppförande å Stat af t vänne nya Generals-pensioner, tillstyrka Rikets Ständer, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl.
Maj:t vidtaga sådana åtgärder med Arméens fördelning uti Distric ter, i följd hvaraf en General-Befälhafvare-tjenst indroges, och billerne för de återstående fem, i nion af imiehafvarnes afgång, kun - 6 Siats-Utskottets Utlåtande} N:0 44' de nedsättas, så att, i stället för de nu å Stat uppförde 6 Districts Generals-löner, å 6,000 R:dr 36,000 lomme att bihållas endast 5 å 5,400 R:dr, eller tillsammans * 27,000 och de sålunda besparade 9,000 användas till bildande af trenne nya Pensions-ruin ä 3,000 hvardera, för att, jemte de 2 redan å Stat uppförde, inneliafvas al sådane District-General-Befälliafvare och lnspectörer för de serskilda vapnen, som, efter 10 års tjenstgöring i denna egenskap och uppnådde 60 års lefnads-ålder, erhålla afsked från deras innehafde befattningar. 4:o General-Adjutants-Expedition för Arméen.
Ehuru Utskottet föreställer sig, att förändring i denna anslagstilel, i följd af den utaf Rikets Ständer beslutade förändrade organisation af Stats-Rådet, är att emotse, utföres emedlertid anslaget oförändradt, enligt förra Staten, till R:dr 7,600. 5:o Kongl. Ingenieur-Corpsen.
Förra Staten upptager R:dr 21,535: 8., som utföres utan förändring. 6:o Kongl.
Löne-anslaget, enligt förra Staten, utgör I\:dr 11,550, som oförändradt utföres. 7:o Öfver-Commendants-Expcditionen i Stockholm.
Då den i Hufvudstaden förlagde Garnison, dels i dess egenskap af Lif- och Hus-Trupper, dels såsom tillhörande en fördelning af Armeen, icke saknar det samband, som är afsedt, genom tillvaron af ett högre Generals-befäl, och således någon serskild Öfver-Commendant, i och för nämnde Garnison, icke egentligen är af nöden, har Utskottet trott sig böra tillstyrka Rikets Ständer, att det för denne Embetsman hittills uppförde arvode, 600 R:dr, indrages, och anslaget på denna Titel, som, enligt förra Staten, uppgå Lt till 2,600
R:dr, sålunda utföres till ett minskadt belopp af 2,000 R:dr. 8:o Artilleri-Staben.
Dess anslag utföres oförändradt, enligt förra Staten, till R:dr 2,800. 9:o Commendants-Staten.
Då Commendanterne i en del af Rikets städer, som ej äro befästade och hvarest ringa eller ingen Garnison är förlagd, hafva tjenstebefattningar af mera civil än militair egenskap, har Utskottet, utan att nu vilja föreslå Stats-Utskotlels Utlåtandej N.-o 44• 7 någon förändring uli den förra Slaten, emedlertid ansett sig böra tillstyrka Rikets Ständer, att lios Kongl. Maj:t i underdånighet framställa en önskan, det Kongl. Maj:t täcktes uti sådana städer, efter nuvarande innehafvarnes afgång, indraga Connnendants-beställningarne, och öfverlemna de
Commeiulanterne uppdragne bestyr med visering af pass oell dylikt till de Civile Embetsmyndigheterne. 10:o Kongl. Krigs-Academien.
Krigs-Academiens anslag utföres lill oförändradt belopp; dockbar Utskottet ansett sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet å behof ve t af en förändrad organisation utaf denna Läroanstalt.
Utskottet antager nemligen, att all ensidig rigtning i undervisningen till ett visst yrke i de yngre åren är, med få undantag, skadlig, och att en yngling, som egnar sig till Statens tjenst, hör hafva valet öppet, sedan han fulländat sin humanistiska bildning.
Behofvet af serskilde Krigs-Acadernier uppstår hufvudsakligen i delander, sorn hafva stora Armeer och sakna tillgång på befäl, och hvarest åtgärder således måste vidtagas att i tid förekomma en sådan brist.
Ett dydikt förhållande kan deremot icke emotses i Sverige, hvarest ett stort antal ynglingar årligen lemna läroverken med föga hopp och utsigt om befordran.
Krigs-Academien är således icke nödig, för att förse Armeen med Officerare, men skulle deremot, enligt Ulskottes tanka, kunna blifva en lika nyttig, sorn behöflig Inrättning, om, med fästadt afseende på den förändring, som förestår i organisationen af Apologist-skolorne och å de allmänna föreskrifter, som af Kongl. Maj:t blifvit utfärdade beträffande officers-examina, denna Academi förvandlades till en Tillämpnings-skola för dem bland armeens yngre befäl, hvilka, på grund af deras vid Universiteten ådagalagde lärdomsprof i de humanistiska vetenskaperne, blifvit antagne såsom expectanter vid föreslående befordran, inom den första Officers-graden; tillstyrkande Utskottet sålunda Rikets Ständer, att bibehålla det anslag, som för Krigs-Academien nu utgår, samt i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t i Nåder täcktes vidtaga de åtgärder, i följd hvaraf Academien, från ett Militäriskt Gymnasium med Contubernium, som den nu är, kunde successivt utbildas lill och blifva en Tillämpnings-skola för Armeens befäl af alla vapen, hvarigenom behofvet af serskilde private
Inrättningar för nyssnämnde ändamål kunde försvinna; börande Utskottet likväl härvid tillägga, att Utskottet icke förbisett nödvändigheten, att vid KrigsAcademiens upplösning i dess nu varande form, en mindre del af 8 Siats-Utskottets
Utlätandej N.o 44' det för densamma beviljade anslag afsättes, för att användas till bildande af Sjöcadetter för flottans behof, likasom Utskottet tillstyrker Rikets Ständer ali öfverlemna till Kongl. Majits Egen Höga pröfning att bestämma, på hvad sätt det anslag, sorn nu utgår till Gratist-Cadetter, och hvilket hufvudsakligen afser underhållet af mindre bemedlade förtjente Militärers söner, må, i enlighet med sitt ursprungliga ändamål, i sammanhang med en förväntad ny organisation af Krigs-Academien, lämpligast användas. liro Allmänna Garnisons-Sjukhuset.
Förra Staten upplager Rrdr 31,320, som oförändradt utföras. 12:o Incleldta Cavalleri- och Lnfanteri-Regementerne.
Såsom lönefyllnad åt en del OJKcerare vid lndeldta Infanteriet, har Kongl. Maj:t äskat en summa af 19,300 Rrdr.
Utskottet antager, alt den brist, som nu förefinnes i tillgångarne för Årnmens lönereglering, skulle kunna fyllas genom indragning af Befälsplatser vid det lndeldta Infanteriet, hvilket åter kunde ske, dels derigenom, att den så kallade 3:dje Majorsplatsen vid lndeldta Regementerne lemnades obesatt, dels genom sammanslagningar af Regemente!’, hvilka äro förlagda, såsom exempelvis i Westergöthland, nära intill eller örn hvarandra, och hvarmed en jemnare fördelning af Regementerne till antal och styrka jemväl borde afses.
Af denna anledning saknar Utskottet skäl tillstyrka det af Kongl. Majrt äskade anslag för fullbordande af Armeens lönereglering. 13:o Exercis-Sc/vadronernes underhåll.
Med afseende å det af Kongl. Maj:t äskade anslag för Exercis-Sqvadronerne af 20,000 R:dr, får Utskottet endast åberopa sin uti delta Betänkande med åtföljande Bilagor i allmänhet framställde åsigt, och tillstyrker fördenskull, att anslaget må utföras oförändradt, i öfverensstämmelse med förra Staten. 14:o Kongl.
Lifgardet till Häst samt Konungens Svea och Andra Lif-Gar den.
Enligt den Nådiga Propositionen, har Kongl. Majit, i följd af den förändrade organisation, sorn Kongl.
Majit, till befordrande af dessa Regementers tjenstbarhet, funnit nödigt vidtaga, uti de hittills beviljade anslagen äskat följande tillökningsbelopp:
För Stats-Utskoltels Utlåtandej N.-o 44 9 För Lifgardet till häst.
„ Svea Lifgardet . . . .
„ Andra Lifgardet . . . . . . .
R:dr 6,835:21, 6. 5,866:27. — 5,866:27.
— Tillsammans R:dr 18,568:27.
6. nied 188 tunnor spanmåls-anslag under lönerna; och har Kongl. Maj:t, såsom skäl för bibehållandet af den år 1831 fastställda interims-stat, enligt hvilken dessa tillökningar erfordrades, anfört, att Kongl. Maj:t ansett hvarje förändring deruti, vare sig medelst förminskning i den tjenstgörande styrkan, eller, genom nedsättning af befälets löner, eller reduction af befälsplatser, dels vara oförenlig med garnisons-tjenstgöringen inom hufvudstaden, så vida andra mera kostsamma anstalter ej skulle behöfva vidtagas, dels innefatta en orättvisa emot de i allt fall icke högt aflönade officers corpserne, dels ock föranleda till andra, för Stats-Verket betungande, utgifter, med mera, som af det biiagda Stats Råds-protocollet öfver Krigs-Ärenden inhemtas.
Derjemte har Utskottet erhållit följande remisser å inom de serskilde Riks-Stånden väckte motioner, nemligen: A) fiån Borgare-Ståndet, af Herr Winge, om indragning af ett eller tvänne af Ga rdes-regetrien. terna; B) från Bonde-Ståndet, af Fredrik von Zweigbergk från Skaraborgs Län, med förslag till en ny Stats-reglering, enligt hvilket, bland annat, Kongl. Svea och Andra Lifgardes Regementerne ansetts böra sammanslås, och, under ett gemensamt Chefs-befäl, organiseras på 3 Bataljoner; C) från samma Riks-Stånd, af Pehr Mårtensson från Jönköpings Län, all samtlige
Gardes-regemenlerne måtte helt och hållet indragas, och garnisons-tjenstgöringen i Stockholm i stället bestridas af 100 man Cavalleri och 400 man Infanteri utur den indeldta Arméen, samt D) från Ridderskapet och Adeln, af Herr F. L. Rosenqvist af Åkershult, om sammanslående af Kongl. Svea och Andra Lif-Garderne, under ett Chefsbefäl och med gemensam Regements-stab.
Under åberopande af hvad förut anfördt blifvit, får Utskottet nu endast yttra, att, till stöd för dessa Regementers bibehållande vid deras nuvarande numeraire, tala följande omständigheter: att hufvudstadens garnison, förlagd på den vigtigaste mililaire-punkten i Riket, icke skäligen bör minskas; att dess nuvarande styrka jemväl påkallas af dess tjenstgöring i fredstid, ty, ehuruväl Utskottet icke anser det omöjligt, att denna tjenstgöring skulle kunna göras mindre besvärande genom en annan fördelning af vakter och Bih. till R.
Prot. 1840. 4 Sand. t AJd. 14 Haft. a 01 Siats-Utskottets
Utlälandej N.-o 44- poster, föreställer sig Utskottet likväl, att en sådan inskränkning, der den kan ega rum, borde komma den icke serdeles högt aflönade och nog betungade soldaten till godo, medförande äfven på detta sätt en besparing för Statsverket uti de, i förhållande till personalen, ovanligt höga sjukvårds-kostnaderne, hvilka till en del torde hafva uppstått, såsom en följd al den nuvarande strängare garnisons-tjenstgöringen.
Att indraga af det värfvade Cavallen, som nu underhålles, anser Utskottet icke fördelagtigt för Stats-Verket; ty örn det äfven antages, alt det värfvade Cavalleriet i fredstid ärj kostsammare, än det indeldta, är skillnaden likväl icke så stor, att densamma ju icke skulle fullt motsvaras af den kostnad, som komme att uppstå icke blott för Stats-Verket, utan äfven för de rustande, derigenom, att indeldt trupp användes för den tjenstgöring, som nu af den värfvade bestrides, hvarförutan det icke bör förbises, att det indeldta Cavalleriet i krig är belastad t med fredsorgan isa tionens liela kostnader; hvaremot krigs-ulgif terne för den väll vade truppen blifva föga skiljagtige från dess underhålls-kostnader i fredstid.
Deremot har Utskottet ansett sig böra föreslå Rikets Ständer sådana åtgärder, i följd hvaraf kostnaden för Gardes-regementernes underhåll kunde minskas, hvilket Utskottet, under åberopande af den tabell, som är bilagd detta Betänkande under Lit. A, anser kunna ske på det sätt, att Konungens Lifgarde till bäst organiseras på 4, i stället för 5 sqvadroner, hvarigenom således ett belt sqvadronsbefäls aflöning bespares, saint att antalet af de hästar, som nu underhållas, må minskas från 415 till 332, så att hvardera af de 4 sqvadronerne, hvarpå Regementet, efter Utskottets tanka, borde organiseras, bibehåller 83 hästar, hvaraf 8 för Ullder-Officerare och Trumpetare samt 75 för manskapet, genom hvilken åtgärd vinnes den besparing, som af tabellen inhemtas; samt slutligen att de båda Gardes-regementerne till fot sammanslås, under gemensamt Chefsbefäl, till ett Regemente på 3 bataljoner; hemställande Utskottet, att, vid denna nya organisation, om hvars verkställande Rikets Ständer torde hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, följande grunder måtte iagttagas: l:o att den nya organisationen träder i verket, så snart Kongl. Maj:t finnér sådant, utan rubbning ide med Compagni-Cheferne ingångna passevolance-contract, lämpligen kunna ske; 2:o att de af befälet, som blifva öfverflödigt, må, så vida de qvarstanna i tjenst, fortfarande avancera inom Regementet, men att deremot de, hvilka, i följd af organisationen, söka och erhålla af - Stats-ZJtskollets Utlåtande, N.o 44' sked, må uppföras å allmänna indragnings-staten, till erhållande af efterföljande pensions- eller löne-belopp; hvarifrån likväl höra afdragas de pensioner, till hvilkas undfående af Arméens PensionsCassa de kunna vara berättigade, nemligen:
Officerare och Under-Officerare samt deras vederlikar, som tjent 30 år och derutöfver, hela lönen, den så kallade permitterings-ersättningen för Compagni-Cheferne härunder inbegripen; Officerare och Under-Officerare samt deras vederlikar, som tjent 25 år och derutöfver, 2 tredjedelar af lönen, samt Officerare, Underofficerare och deras vederlikar, som icke tjent så lång tid, halfva lönen; 3:o att det befäl, som uppföres å allmänna indragnings-staten, må tillförbindas tjenstgör», i händelse af krig, intill dess de uppliått den ålder, som berättigar dem till pension, och lärer det ankomma på Kongl. Maj:st serskilda Nådiga Förordnande, huruvida nyssnämnde befäl, som uppföres till löner å indragnings-staten, må bibehållas vid pensionsrätt, i hvilket fall, och då denna inträder, lönen upphör eller minskas med pensions-beloppet; 4:o att då hästarne vid Kongl. Lifgardet till häst äro en Kronans egendom, försäljning af det tili indragning afsedda hästantalet må ofördröjligen försiggå och de derigenom inflytande medel ställas till Krigs-Collegii disposition, i och för materiela behof.
Då emedlertid en sådan förändrad organisation icke kan i sin helhet genast verkställas, och Utskottet icke eller nu kan på förhand beräkna beloppet af de qvarstående pensioner och löner, som minska de på det hela calculerade besparingar; tillstyrker Utskottet Rikets Ständer bifalla, att anslaget för Gardes-regementerne må i staten oförändradt utföras, i följd hvaraf och på de skäl, sorn afRikets
Ständer vid nästförflutna Riksdag anförts, Utskottet måste afstyrka det af Kongl. Maj:t å nyo äskade ytterligare anslag; viljande
Utskottet i det efterföljande yttra sig om användandet af de besparingar , som ej mindre i följd af denna indragning, än af andra här nedan föreslagna, genast eller successivt kunna uppkomma. l5:o Kronprinsens Husar-Regemente.
Detta Regemente, fördeladt på 6 sqvadroner, har sig tillslaget på hvarje sqvadron 83 å 84 nummer-hästar.
Utskottet föreslår, under åberopande i öfrigt af hvad rörande reductionen af hästarne vid Lifgardet tili häst blifvit yttradt, att minska nurnmer-hästarnes antal vid Kronprinsens Husar-Rege - 12 Stats-Ulshottets Utlåtande , N.o 44. mente till Ib på hvardera af Regementets 6 sqvadroner, hvarigenom således vinnes en besparing af 50 hästars underhålis-kostnad.
Då denna reduction emedlertid minskar furagerings-anslaget, men icke kostnaden för Regementets underhåll i öfrigt, och då Utskottet icke funnit skäl tillstyrka det af sist församlade Ständer vägrade och jemväl nu af Kongl. Maj:t äskade anslag 1,321 R:dr 39 sk. för befälets lönereglering, likasom Utskottet antager, att det mindre gage, som den inom Skåne tjenstgörande styrkan af Regementet uppbär, i jemförelse med hvad det derstädes förlagda manskap af Wendes ArtilleriRegemente åtnjuter, icke är något ovanligt inom trupper af olika corpser, förlagda i samma provins eller garnisonerade i samma stad, har Ulskoltet ansett sig icke böra tillstyrka det af Kongl. Maj:t i dessa båda afseenden äskade ökade anslag af 3,657 R:dr 9 sk., utan upptages anslaget för Kronprinsens Husar-Regemente Lill det vid sista Stats-regleringen utförde belopp.