Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då de tm antagna Sevill nirtgs-grun* derna, i allt hvad som har väsendtlig inflytelse på Bevillningens belopp, öfverens* stämma med de vid 1823 års Riksdag fast* ställda, har Utskottet för sina beräkningar öfver fördelningen lagt till grund ofvan* nämnda redan existerande förhållanden, hvarvid Utskottet likväl afsett, icke mindre den nedsättning å vissa titlar, än den höjning å andra, som skola blifva följder af åtskilliga förändrade stadganden , hvilka dels redan äro till sina grunder bestämda, och dels nu af Utskottet vördsamt föreslås»
För att undvika vidlyftighet, torde Utskottet få åberopa den häröfver upprättade bilagda Calcul, Litt. B., som utvisar, att den taxerade och otaxerade Bevillningen blifvit beräknad att debiteras årligen i medeltal med circa R:dr 2,351,000: - - Äfvensom alt
Ut* skottettrottsig böra hitföra de till Transport p>,35i,oootr,* I - 4 Bevillnings- Utskottet s Betänkande N.-o 5-J.
Transport 4,35r,ooo: -- Riksgälds-Contoiret directe inflytande Tidningsstämplings-, Skatterätts- och Observations-medlen , till ett medel-belopp af - - " 24,ooo: - - tillsammans 2,375,000: - - Om afkortningaiy afskrifningar och provisioner etc. härifrån afräkna» ined circa - - - - io4>ooo: — uppkommer således en behållning af - 2,27 f,000:*- eller den summa, som fullt motsvarar be« hofvet, med undantag af den serskilda, vid denna Riksdag beslutade, ersättning för Salpeter-gärden.
Huru sistnämnda ersättning, Uppgående till 124,000 R:dr, på det mest lämpliga sätt må kunna fördelas och utgå, har Bevillning',-Utskottets Betänkande JY.o 5y. 5 varit ett af de vigtigaste öfverläggningsämnen, som inom Utskottet förekommit, hvarom meningarna varit delade.
Men då Utskottet trott sig böra antaga, att, för beslutet alt befria jorden å landet från'skyldigheten, att ensamt utgöra Salpeter-gärden, legat till grund, att delta, i och för Rikets försvar nödvändiga anslag borde jättsenligare och mera jemt fördelas på de skattdragande; så har Utskottet ansett, att ifrågavarande ersättning hvarken borde åJäggas fastigheter serskildt efter deras värde, eller, lill större eller mindre del, utgöras genom förhöjning å den, efter j artikeln utgående personliga skyddsafgiften, emedan det egentliga ändamålet med förändringen, på sådant sätt, i Utskottets tanka, icke skulle vinnas.
Utskottet har deremot trott, att alla, sorn hafva sådan egendom, eller sä stor inkomst, att de derföre Utgöra Bevillning, borde, i mon deraf, bidraga till denna, för bibehållande af fäderneslandets sjelfständighet och nämnde deras förmoner nödvändiga gärd; hvarvid likväl tillika kommit i öfvervägande, att, sedan Rikets Högloft.
Ständers definitiva beslut blifva fattade , i afseende på Tulbbevillningen och Bränn vins-afgifterna, af dessa intrader möjligen kan beredas en större tillgång än den, hvarlil dessa titlar blifvit beräknande, samt således denna er - 6 Bwvillnings-Utskottel.t
Betänkande pf.-0 57. frättiiing komma att af dem utgå, antingen hel och hållen, eller lill någon del»
Då likväl sådafit 1111 icke kan med någon visshet förutses och bestämmas, samt Utskottets pligt är att, sedan Stats-hi isl-summan blifvit uppgifven, så skyndsamt sig göra låter, inkomma med förslag till dess fördelning genom allmän Bevillning, lår Utskottet , under åberopande af ofvananförda motiver, härmed vördsamt föreslå: rftt ersättningen för Salpeter-gärden, 124,000 R:dr, må utgöras med vissa skil lingar å hvarje efter 2 Art. debiterad R:dr, under namn af fjrllnads-afgift; ätt sådant må ej mindre uttryckligen intagas i Rubriken till Bevillningsförordningen, än så väl för öfrigt å vederbörligt ställe i Författningen stadgas, som serskildt å hvarje Debets-sedel behörigen utmärkas; dock detta allt, med förbehåll, att, örn af Tull-bevillningen eller Brännvins - afgiften skulle kunna beredas och med säkerhet beräknas någon större eller mindre tillgång utöfver de summor, som derå blifvit beräknade uti det afRikets Höglofl.
Ständer fastställda Stats-Ulskotlets Inkomst- Be - Bevillnings-Utskottets 'Betänkande IV.-o Sj. j tänkande, ifrågavarande fyllnadsafgift, i nion af denna tillgångs storlek, antingen må alldeles försvinna eller minskas.
I fråga dernäst om sjelfva beloppet af denna fy Ilnads-afgift, har Utskottet beräknat, att, om den i sistnämnda förbehåll, såsom möjlig förutsatta tillgång kommer att alldeles uteblifva, så och då den efter 2 Art. debiterade Bevillning, enligt uppgjord Calcul, utgör omkring r,4oo,000 R:dr, skulle en afgift af \ skillingar å hvarje hel R:dr, och 1 sk. å hvarje full fjerdedels R:dr gifva circa -- - - 116,666: 32. - Och, med ledning af det förhållande, som sedan år 1824 egt rum, at t nemligen Beviilningen hvarje år ökats både utöfver Calculen och Inkomsten för förra året, tror Utskottet, med temlig visshet, kunna för - Transport 116,666: '62. - - X Bcvillnitigs-Ulskattets Betänkande IV.o 57, Transport r 16,666; 3a, -- utsättas, alt ilen bristande summan skulle inflyta, genom öfverskott å den bär ofvan för den öfriga Bevillningen m, m, beräknade summa, med minst- - - 7,333: 16.- ■ 124,000: - o Utskottet får alltså, under sådan förutsättning, och det vilkor, att tillgång af Tull och Brännvins* bevillning icke erhålles, vördsamt föreslå, att Rikets Höglofl.
Ständer, för sådant fall, matte bestämma ifrågavarande, till ersättning af Salpeter-gärden , åtagna fy 11- nads-afgift, att utgå med 4 skil* lingar på hvarje efter 2 Art, debiterad hel R:dr, samt med 1 sk, på hvarje full j fjerdedels R:dr, Den Stats-brist-summa , sorn är vorden bestämd lill ett samnmnlagdt belopp af ----- - R;dr B:o 2,394,600:-- Bcvillnings-Uiskoltets Betänkande N:o 5j. 9 bör sålunda, enligt Utskottets tanka oell härmed afgifna förslag, utgöras på följande sätt nemligen: 1:0
Genom allmän bevillning efter j:sta och 2:dra Art. samt Skattö-rätts och ObServations-medel, samt Tidnings-slämplingen tillsammans circa - - - - 2,270,600;-- 2:0
Genom fyllnads - afgift och öfverskott - - - - 124,000:-- 2,394,600: - - I öfverensstämmelse så väl med de af Rikets Höglofl, Ständer antagna grunder och i åtskilliga frågor fattade serskilda beslut, som med Utskottets ofvanberörda ågigter af Bevillningens fördelning, har Utskottet handlagt det förslag till Bevillningsförordning, hvilket härmed vördsamt underställes Rikets Höglofl.
Härvid har Utskottet destohellpe hufvudsakligen följt uppställningen af nu gällande Bevillnings-förordning, som enahanda grunder, i de flesta fall, äro bestämda och en alldeles omarbetad form, i Utskottets tänka, skulle medföra missföl - io Bevill&ngs-Utskotlets Betänkande N.-o Stånd och svårigheter för dem, som tillämpa Förordningen; men Utskottet har härvid iakttagit de tillägg, rättelser och förtydliganden, som varit af omständigheterna föranledda; i sammanhang hvarmed Utskottet vördsamt får anmäla, att
Utskottet erhållit del af åtskilliga dels hos Kongl. Maj:t och dels af Kongl.
Kammar-Rätten fattade sådana beslut, i tvistiga Bevillnings-frågor, som innefattat praejudicater, jemte förslag till de ändringar, hvilka i anledning deraf ansetts lämpliga; äfvensom att åtskilliga motioner, åsyftande förändringar i frågor om Bevillningens fördelning och sjelfva Författningens redaction, nu först kunnat komma till slutlig handläggning.
Då Utskottet, på vederbörliga ställen, redogör för sina åtgärder, torde Utskottet få inskränka sig till det, sorn är af någon vigt och inflytelse i hufvudsaken, samt förbigå sådana smärre rättelser i rcdactionen, som icke förändra den egentliga meningen.
Tillika torde Utskottet få fästa uppmärksamheten å den 1111 vidtagna förändring, att i stället för den förra indelningen, att hvarje artikel varit afdelad i §§. och Mom. med sin serskilda Numer-ordning, hela Förordningen blifvit uppställd i en fortgående följd af §§:r, hvarigenom Bevillning*- Utskottets Betänkande IV:o Sj. 11 Utskottet tror mycken énkelliet och redighet skola vinnas; och har Utskottet, med anledning häraf, vid citationer i detta Betänkande, ur nu gällande Förordning, till undvikande af irringar, åberopat endast Pag. i samma Förordning, äfvensom Utskottet, dels för att göra föreslagna tillägg och förändringar mera i ögonen fallande, och dels för att bespara tid och trycknings-kostnad , har ansett lämpligast alt, likasom vid afgifvandet af förslaget till TullTaxan samt Författningarna angående stämpladt papper och husbehofs-brännvins-bränningen blifvit iakttaget, lill hvartdera af respeclive Riks-Slånden aflemna ett interfolieradt exemplar af 1823 års Författning, hvaruti de nu föreslagna tillägg och ändringar blifvit införda.
Sedan uti en af Herr Grefve Spens väckt motion, bland annat, anmärkt blifvit, alt sjelfva Titelbladet lill nu gällande Bevillnings-förordning innefattade en origtighet genom det derå nyttjade uttrycket: ”Bevillning för år 1824 och de påföljande åren” intill slutet af dr 1828; sä vi - 12 Bevillning- Utskottets Betänkande N.o S7. da ej inom denna tid urtima Riksdag infallerj' ”så bar ordalydelsen i denna del blifvit, på sätt förslaget utvisar, förändrad i fullkomlig öfverensstämmelse med Grundlagens egna ord uti 61 §.
Regerings-Formen; äfvensom sjelfva ingressen till Författningen är redigerad, jemlikt Utskottets ofvanberörde förslag , att beloppet af ersättningen fö.r Salpeter-gärden skulle deruti serskildt utmärkas.
Vid denna Artikel, sorn före» skrifver beloppet och vilkoren för utgörandet af personliga Skydds-afgiften , har endast deli förändring vidtagits, alt innehållet blifvit lämpadt efter den, genom omröstning i Högloft, förstärkta Stats-Utskottet antagna första Bevillnings-gi unden, hvarigenom är vordet bestämdt, att Skydds-afgiften skulle upphöra för alla dem, som fyllt 60 år och icke hafva en inkomst af 100 R:dr, i stället för tillförene utsatta 5o R:dr; och har , med anledning af Herr Prosten Grapes, uti ett till Utskottet remitleradt Memorial, gjorda erinran, att någon ovisshet taxerande förefuunils, huruvida perso» I Art, Bevillnings-Utskottets Betänkande N.-o 5j. i3 lier, som äro öfver 60 år och försålt sina fastigheter emot vissa födovilkor, skulle erlägga personlig Skydds-afgift, enär dessa uppgå till det bestämda Inkomst-beloppet, Utskottet sökt förekomma sådant genom de i förslaget intagna, serskildt härpå syftande ord; men Utskottet har deremot icke funnit skäl att understödja Herr Prostens tillika framställda förslag, att nfhandlingar om sådana födovilkor skulle Ovilkorligen hos Comiteerne företes, då dessa, om upplysningar skulle behöfvas, både kunna begära och lära erhålla dem, utan att, genom ofvannämnde bestämda stadganden, anledning möjligen skulle gifvas , att, genom uteslutande af vissa betingade förmoner, undandölja verkliga förhållandet. 2 Art.
Pag- 6. uti 2 sorn innehåller Stadganden om de af löner utgående afgifter, har Utskottet föreslagit ett förtydligande, hvilket utmärker, att Bevillning skall utgå af en Embets- eller \ Bevillnings-Vtskottets Betänkande N.-O Sj.
Tjenstemans lön, utan afseende derpå, att den Fond, hvaraf lönen utgår, kunde vara träffad med Bevillning, och sådant med anledning af en derom väckt och slutligen genom Kammar* Rättens Utslag afgjord fråga.
Herr Prosten Åstrand har, uti ett från flrigvördiga Presce-Ståndet remitteradt Memorial, anmärkt, att den i 1823 års Bevillnings-taxa för Embetsoch Tjenstemans löner bestämda olika procent ofta träffade högst obilligt genom den ojeinna fördelningen , så att t. ex. den, som har jemt 600 R:dr, betalar å i procent 6 R:dr ; men den, som har 601 R:dr, deremot a 2 procent 12 R:dr 1 sk. i bevillning o. s. v., hvilket förhållande likaså, ehuru i annan proportion, eger rum vid den andra gräns-skillnaden , eller då lönen utgör t,200 R:dr och derutöfver, samt äfven vore i moraliskt hänseende skadligt, emedan mången Tjenstemän, hvars löne-inkomster icke alltför mycket öfverstiga 600 eller 1,200 R;dr, och hvilka ofta med svårighet kunna coutrolleras , känner sig frestad till och icke sällan dukar under för frestelsen, att genom en osann uppgift undandraga sig Författningens orättvisa.
I Bcvilbiings-Utskottets Betänkande N.o 5f. j 5 grund häraf har Herr Prosten icke allenast uti nämnda Memorial föreslagit en annan fördelning af afgiften å löner, sorn börjar med trefjerdedels procent å 200 R:dr, samt med io olika grader slutar med 3 procent å 1,280 R:drs lön, utan äfven, under deu lid Herr Prosten varit Ledamot i detta Ulskoit, utarbetat ett annat förslag för Bevillningens utgörande af löneinkomster, hvaruti Herr Prosten, med ledning af de uti Bevillnings-sammandragen meddelade uppgifter om antalet af beskattade Embets- och Tjenstemän samt deras löner och bevillning, uträknat och sökt visa, huru den deraf calculerade afgift borde kunna helt annorlunda och med långt mindre skillnad emellan procenten geller i allmänhet med en tillökning för hvarje 100 R:dr af omkring en fjerdedels proc.) kunna påläggas, och likväl med all sannolikhet uppgå till det belopp, hvilket häraf velat påräknas.
Utskottet, som varit långt ifrån att misskänna hvarken rigtigheten af de gjorda anmärkningarna, att den nuvarande afgiften å löner i vissa förhållanden träffar nog ojemt, eller förtjensten af de beräkningar och billig - 1'evillnings-Utskottets Betänkande N:o heten af de förslag Herr Prosten Astrand framlagt, har likväl trott, att, då endast antalet af Embets-och Tjenstemännen, samt summan af deras sammanlagda löner äro bestämdt gifna, det icke torde på ett tillförlitligt och med erfarenheten öfverensstämmande sätt kunna beräknas, huru detta lönebelopp är fördeiadt på individuerna, och, såsom en följd deraf, hvad summa en annan fördelning af Bevillningen å löner skulle inbringa, samt att, om en förändring härutinnan, förrän grunderne för beräkningen blifva mera gifna, skulle vidtagas, sådant sannolikt kunde leda antingen till icke obetydligt öfverskott eller också brist, och då, på dessa grunder, Utskottet icke finnér sig kunna tillstyrka antagandet afHerr Prosten Åstrands förslag för det närvarande, har
Utskottet i stället trott den förra fördelningen böra bibehållas ; men som Utskottet tillika anser , att en annan , och efter förstnämnde förslag mera lämpad fördelning bör, enär tillförlitliga grunder för dess beräkning - Bevillningsutskottets Betänkande N.o $<j> if Vakning blifva att tillgå, för ifrågavarande afgift bestämmas, får Utkoltet, i och för vinnande af härvid nödiga Upplysningar, föreslå ; det vederbörande Tjenstemän må, i enlighet med dertill nu Upprättadt och vid BevillningsFörordningeh fogadt Formulaire, vid Bevillnings-sammaudragens afgifvande, lemna serskilda uppgifter om löne-beloppens olika fördelning på antalet af Émbels-och Tjenstemän.
Med föranledande ej mindre af Hr Grefve O. A. Cronhjelmsj uti en, flertal Idiga bevillnings-ämiien omfattande, ttiotion , gjorda anmärkning
Om otydlighet i nu gällande Bevillnings-Törördnings stadganden derom, huru årets lort skulle beräknas, och om de afdrag, Som få göras å lön, än åtskilliga hos Kongl.
Kammar-Rätteil härom förekomna och afgjorda tvistefrågor, har Utskottet i 2idra och 3:dje af Förslaget, Sökt gifva hithörande föreskrifter mera bestämdhet, hvarvid Utskot Bih. till R.
Protl 1828 och 1829, 5 S. 1 Afd. 3 B. 2 utdra Häftet. Bevilhiings-Utskottets Betänkande N.-o Sj. tet, i fråga om afdragen, hänvisat till det ställe i Författningen, eller i65 §., der de på, en gång stadgas, samt alldeles uteslutit det i nu gällande Förordning intagna påbud, alt ordinarie Tjensteman, som begagnar lönad Vicarie, men ändock betalar bevillning lör liela sin Lön, skulle ega innehålla den afgift, som motsvarade den Tjemtförrättandes arfvode, emedan detta påbud , i Utskottets tanka , icke är lämpligt i en Bevillniugs-Förordning, då sådant bör bero af öfverenskommelse emellan vederbörande.
'$• nj .
TiU förekommande af olika tydning Ilar Utskottet, på gifven anledning af Kongl.
Kammar-Rätten, närmare specificerat de Hemman, af hvilka inkomsterna böra såsom lön beräknas; och Utskottet får, lill besvarande af Herr Grefve Cronhfelms yrkande, att pensioner, som tillkommit genom egna tillskott, böra vara bevillnings-fria, äfvensom att, i fråga om Enkors pensioner, bevillning af de sistnämnde endast borde utgå, sä •vida Fars
Man eller Skyldeman ej med egna medel dertill bidragit_, hänvisa till ordalydelsen, som utvisar, att Bc&illnings-Uts kol tets Betänkande Tf:0
Sj. 19 bär blott stadgas om afgifter å pensioner, som utgå efter Stat eller af allmänna medel.
Paff. 8.
1 stället för det å i 3:de raden i Förordningen nyttjade ordet: ”Fabriqueurer”, får Utskottet Föreslå:
'Ägare af Skeppsvarf och Fabriker, ” äfvensom Utskottet, med hänsigt till den betydliga Förtjenst, som Ångfartyg nu mera inbringa, ansett, genom det i Förslaget intagna serskilda stadgande, böra föreskrifvas, att Bevillning af Ångfartyg bör betalas med 6 procent af inkomsten, deruti inberäknadt hvad som i Lästetals-afgift och för Närings-hållningen serskildt skulle erläggas. 9’
I den här förekommande classification är endast den förändring iakttagen, att Mäklare, Skepps-Clarerare och Apothekare, med anledning af deras ofta betydliga och i allmänhet säkra förtjenst, blifvit uppflyttad# från 2:dra till i:sta Glassen. 3 o Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 5j. Pcig. 10.
Utskottet har här infört srne nya stadganden, åsyftande det ena* att förekomma, det den Handlande, som uppgifvit och blifvit taxerad för sin inkomst såsom Skeppsredare, icke må dubbelt beskattas genom Lästetals-* afgiften, och det andra en conlroll derå, att deri af fartyg utgående bevillning verkligen blifvit erlagd, Pctgé I 3.
Hen föreslagna l4 §• är redigerad i öfverensstämmelse med dea i 4:de Bevillnings-grunden Taxeringsman gifna rättighet, att uppföra den person till bevillning, emellan 2die ja C de stadgade Classerne, som de pröfva icke kunna påföras afgift efter någondera ; och Utskottet, sorn, å ena sidan, trott medgifvaildet att, under vissa omständigheter, påföra avgifter under de stadgade minsta, böra bibehållas, anser, å den andra, att något Correctiv emot möjliga missbruk häraf bör finnas, och har på sådan grund här intagit, samt får till antagande föreslå det påbud, att för Handlande eller Handtverkare, som i och för rörel - Bevillnings-Utskotlets Betänkande N.-o Sj. 21 sen begagnar Handelsbetjent, Gesäll, Lärling eller Arbetare, någon sådan nedsättning, under minimi - beloppet, icke må egu rum.
Genom de i i6:de §. intagna närmare bestämmanden , att endast Borgare eller Borgare-Enka, sorn inom viss tid icke afsagt sig rättigheten att drifva bandel eller rörelse, skola erlägga bevillning, Lior Utskottet sig hafva förekommit de af Herr Grefve Cronhjelm vidlyftigt utredda olägenheter, som skola uppkommit derigenom, att Borgare eller Borgare-Enka, sorn, utan att drifva handel eller rörelse, likväl bibehållit burskap, af orsak att de ej haft råd utgifva de, i och för dess uppsägande, erforderliga kostnader, ändock blifvit påförda bevillning, enär nu mera endast behöfver styrkas, att den, som vill åtnjuta befrielse från hithörande bevillning, «/- sagt sig burskapet.
P(lg.
I 4 Det på 2/j-de sidan i Förordningen, efter uppräknandet af alla serskilda afgifter och classen för åtskilliga personer i Städerna, förut intagna allmänna stadgande, attafgilteu Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 5^. borde beräknas efter 5 procent af inkomsten, så snart den på sådant sätt kunde uppgå tili högre belopp, än den i de högsta Classerna bestämda, bar Utskottet trott, såsom en hufvudgrund, lämpligare böra, på sätt förslaget utvisar, intagas näst framföre dass-indelningen. 'g- 10
Då ovisshet skall uppslått, huruvida för de, af så kallade Sällskap eller Klubbar begagnade Billarder borde erläggas någon afgift, får Utskottet i sådant afseende föreslå de jemförelsevis nedsatta afgiflerna af 5o R:dr för en dylik Hillard i Stockholm, och 33 R:dr 16 sk. i öfrige Städerne, ^ ^ 1 7 Theater-Directeurer etc.
Hr Lundman har val, uti ett hos Borgare-Ståndet afgifvel Memorial, yrkat, att utländska Skådespelare, Eqvilibrister m. fl., som uppehålla sig här i Riket och gifva representationer, skulle påföras någon högre afgift, och deremot bevillningen för inhemska Skådespelare nedsättas; äfvensom Hr Grefve Cronhjelm ifrågasatt högre beskattning å bemälde utländningar; men Utskottet Bevillningx-Utckotlets Betänkande N/o Sj. har icke trott sig härå kunna fästa annat afseende, än att i förslaget mera uttryckligt blifvit bestämdt, att de för representationer utförda afgifter äfven skola af ofvannämnde utländningar erläggas, samt att serskild ansvarighet för afgiften är vorden ålagd vederbörande, som till ifrågavarande personer utlemna eller påskrifva Pass, utan att samma afgift blifvit erlagd.
Entrepreneurer.
Ehuru Hr Grefve Cronhjelm yrkat, att här skulle införas 3:ne ytterligare Classer af ^5, 5o och 4° Rtdr, har Utkottet ansett, i hvad hittills stadgadt varit, icke erfordras något tillägg, då för de mera sällsynta händelser, att någon högre skatt vore för Entrepreneurer lämplig, Taxerings-Comiteerna äro förpligtade alt påföra densamma enligt den allmänna grunden, efter 5 procent af inkomsten.
Fiskare.
Då förut medgifvet är, att Taxeringsman må bestämma afgifterna emellan de utsatta Classerna, lärer, i anledning af Herr JFallströms förslag, att för Fiskare måtte faststäl7 uppgifna Class&r i stället för 6, m.m., 4 Bevillning*-T/tskottefs Betänkande N-'P 5']. icke erfordras Utskottets vidare åtgärd eller yttrande? t * (<^ & 1 9- IIa n dels-Expedit er qqK Cot/im i.f sion aire r m. fl. Utskottet får, i sammanhang härmed, af den orsak, att en fråga, huruvida en person, som uppgifvit sig idka och vilja skatta för Commissions-handel, skulle derföre taxeras, föranledt lill en slutligen hos Kongl. Maj:t afgjord tvist, föreslå det i förslaget härom intagna tillägg; Tnen Utskottet kan deremot icke understödja Herr Grefve Cronlijefrns förslag, att så kallade Procentare, eller de sorn föda sig med alt låna på pant emot högre ränta, skulle, såsom Commissionairer, beskattas, enär en sådan förtjenst är i Lagarna förbjuden. $’ ^ Handtverkare.
I öfverensstämmelse ej mindre med Iir Grefve Cron-r hfefms yrkande, att, då personer finnas', som äro antagna såsom Handtverkare för Slottets eller Kongl, Majrls höga räkning o. s. v., hvilka drifva serskild rörelse, de för eii sådan måtte beskattas lika som andra Borgare, än Herr Klemans samma ändamål åsyftan - Epiällnings-Utskoltcts Betänkande N,-o $y. 25 de Motion, att de af Kronans i Garnizon Varande samt arbetande Manskap och Handtverkare, samtflera Verks Betjente; hvilka sysselsätta sig med Handtverk, måtte, till någon lindring i Borgares utskjlder, åläggas någon lämplig bevillning, har Utskottet infört ett stadgande, som ålägger dem, hvilka drifva dylik serskild rörelse, att derföre erlägga bevillning liksom Borgare.
Utskottet har deremot icke kunnat biträda bemälde Herr Grefve sanmärkning, att, då Hofmästare serskildt är påförd bevillning till 10 R:dr, någon skatt såsom Betjent icke måtte för honom berältnqs, helst den pag. i5 utförda bevillning är en serskild, i förhållande till betjeningens antal, utgående beskattning.
Icke eller har Utskottet funnit skäligt understödja Herr Grefvens förslag, att nedsätta afgiflen för Huspredikanter från 25 R:dr lill 6 R:dr sk., emedan Utskottet anser, att den fördel, som desse Tjenstemän åtnjuta, att få räkna tjensteår utan offentlig tjenstgöring, innebär tillräckligt skäl för utgörandet af en högre afgift, än Bevil/nings-Utskottets Betänkande JV.-o S7. andra personer, hvilkas vilkor i öfrigt kunna vara ungefärligen lika. ’,g. 2 0.
Kammartjenare.
I fråga om Herr Grefve Cronhjelms här gjorda framställning, att desse skulle vara dubbelt beskattade, få Utskotten hänvisa lill yttrandet här ofvan om Hofni ästare.
Klädmäklare och Klädmäklerskar.
Med biträdande al hvad Herr Grefve Cronhjelm anfört om upptagandet af någon högre class för dessa slags Närings-idkare, hvilka ofta drifva en ganska betyd lig och inkomstgifvande rörelse, har Utskottet nu föreslagit tilllägg af 2:ne classer, med afgifterna 5o och 4o R:dr.