Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid 5:te punkten, om anslag till Landthruks-Institutet pä Degeberg, Af Riksdagsfullmägtigen Nils Strindlund från Wester-Norrlands Län. ”Emot del beslut, Höglofl.
Siats-Utskottet,genom omröstning med 2a röster emot 10, fattat, rörande ytterligare anslag med 5,oooR:dr B:co> utöfver det, ett lika stort anslag sista Riksdag blef beviljadt lill Degebergs Jordbruks-Institut, får jag mig reservera, och anser, att samma Degebergs Inrättning icke ännu ådagalagt den nytta och de fördelar, som erfordras för att ytterligare bevilja det begärdta anslaget; dessutom anser jag, altoni de fördelar, sora förespeglas till jordbrukets uppbjelpande genom detta Institut, skulle inplantas' i stället att såsom hittills bruka Svenska jorden, så skulle snart nog de Svenska åkerfälten likna Degeberg och bära en half gröda, då både Kronan och Presterskapet snart nog skulle finna sig lidande och om de halfupplysta rättarne från Degeberg, inympades på bondhemman, skulle det Svenska Bonde-Ståndet visserligen icke komma att vinna i bestånd, fastän väl desse bönder kunde se bättre ut i ett eller två år, ehuru de derefter blefve säkerligen skiljde från sine bostäder genom tillämpningen af sine kunskaper och sedermera vore en plåga för sig sjelf och onyttige för samhället”".
Af Riksdags-Fullmägtigen Appelqvist, G. B., från Blekinge Län: ”Mot Höglofl.
Stats-Ulskottets beslut rörande ytterligare anslag af 5,000 R:dr Btco till J ordbruks-Institutet Degeberg, reserverar jag mig och tror det icke vara rältsenligt alt vid innevarande Riksdag, fördubbla det anslag, Herr Nonnen nu innehar till nämnde Institut, förrän Rikets Ständer blifvit fullkomligen öfvertygade derom, att denna Inrättning visat sina välgörande verkningar.
De Ledamöter, som sträfvat för detta dubbla anslag, hafva ej kunnat motsagt eliev 20 Stats-Utskottcts Utlåtande, N:o 61. vederlagt de talare, soia upplyst, att Herr Nonnen pä detta Institut ej liaft under dessa fena åren half skörd mot andra der intill varande vanlige jordbrukare.
Således synes det inte vara mycket recommenderande att fördubbla anslagen till fortfarande misslyckade försök, synnerligen som man vet, att Herr Nonnen utom
Ständernas sist beviljade anslag af allmänna medel erhållit 1,000 R:dr B:co årligen under 1338 oell 1839.
Således lära Herr Nonnens förtjenster i dessa delar med nämnde summor vara fullkomligen godtgjorde’’.
Härmed förenade sig J.
Andersson från Upsala Län, P. Persson från Jönköpings Län, A. Nilsson från Östergöthlands
Län och N. Persson från Örebro Län.
Vid 5:te punkten, i fråga om anslag till flere Landtbruks-Institut.
Af Herr af Harmens: ”Emot Högloft.
Stats-Ulskottets beslut att afstyrka bifall tili Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om ett årligt anslag af 20,000 Födr till understöd åt Läroverken för åkerbruket, reserverar jag mig af följande skäl : 1:0 då det är en allmänt känd sak, att åkerbruk och boskapsskötsel i Riket på långt när icke uppnått den fullkomlighet, som jordmon och climat kan medgifva och detta ändamål icke hastigare kan vinnas, än genom spridande af kunskap i yrket, synas Rikets Ständer böra lemna Kongl. Maj:t tillräckliga medel, dels för att vidmagthålla och utvidga det enda Läroverk, som ännu finnes, dels för att understödja nya sådana, som kunna uppstå, och hvilkas organisation och förvaltning Kongl. Maj:t i Nåder kunde finna för godt att gilla; 2:0 om, på sätt Utskottet föreslagit, 10,000
R:dr användas för Degeberg, hade, af en återstående lika summa/ 6,000 R:dr kunnat disponeras till understöd åt de Irenne af enskilde motionärer föreslagne Skolor för rättare-lärlingar och återstående 4)000
R;dr årligen besparas till en fond, om hvilken vid nästa Rikdag beslut kunde fattas, antingen man då ville använda den för en högre Åkerbruks-läroanstalt på Ulltuna eller till utvidgning af den IJegebergska, emedan ovilkorligen behofvet af sådana anstalter med hvarje år okas, och att Ulltuna Kungsgård, såsom belägen nära invid Upsala, synes vara för ändamålet serdeles passande".
Af Herr Biskop Hedrén:
''Att blott en enda Undervisningsanstalt, vöre den ock bragt till högsta fullkomlighet, skulle för jordbruksvetenskapen vara tillräcklig i ett land af så stor och skiljagtig jordvidd, som Sverige, lärer väl Stats Utskottets Utlåtande, N:o 61. 21 icke med framgång påslås.
Äfven som Normal-Institutets, dess ändamålsenlighet i öfrigt medgifven, måste likväl
Degeberg kunna både tåla och behöfva en medarbetare.
Landets jordbrukande söner behöfva det säkerligen lika väl i öster, som i vester.
Belägenheten af Ulltuna synes i alla afseenden åtminstone fullt jemförlig med Degeberg.
Det förra ligger i medelpunkten af Rikets östra del, är i afseende på de nu mera lättade communicationer för hela landet tillgängligt, är för set It med tillräckligt jordutrymme och bördig grund samt dertill i granskapet af Rikets första Universitet.
Oväntadt nog har man hört denna näi belägenhet anföras såsom skäl mot en jordbruks-skolas anläggande vid Ulltuna.
Det vill dock falla sig svårt att vederlägga de stora fördelarne deraf, att skicklige läiare kunna lättare anskaffas, att eleverne utan svårighet kunna begagna academiska undervisningen icke blott i pracliska hushållningen, utan oek i naturvetenskaperna i allmänhet, att Universitetets bibliothek, dess chemiska och physiska instrumentsamlingar, dess botaniska trädgård äro för de studerande lätt tillgängliga, alt den studerande ungdomen i allmänhet och i synnerhet söner af de betydligare rikets jordegare, finna tillfälle att, under studiernas mellantider, göra sig bekanta med jordbrukskunskapen, hvarigenom samma kunskap säkrast och skyndesamrnast skall i landet allmängöras; så vida eljest måste medglfvas, att en väl underbyggd jordbruks-elev, med ett större eget landtbruk r sigle för framtiden, skall både sjelf inhemta och bland medborgare utbreda kunskaper både grundligare och vidsträcktare, än en blott rättare eller gårdsd rangs-elev.
Universitetets närmare beröring med ifrågavarande Institut kan .sålunda icke annorlunda anses, än sorn en verklig fördel, högst väsendtlig för en Normal-inrättning.
Andra länder framställa: häraf talande: bevis, i enlighet med hvad motionen upplyser
Att uppskjuta frågans afgörande till nästkommande Ständer skulle troligen vara^ detsamma, sorn att låta den förfalla, då ny arrende-auetion bör utlysas vid samma tid.
Äfvenledes vöre mellantiden högst behöflig för angelägna förberedelser, och för alt af årliga arrendesummans grundlägga etti capital för Inrättningens organisation, .
På anförde skäl, tillstyrker jag bifall till motionen..
Den nya inrättningen vid Ulltuna bör för; den redan vid Degeberg organiserade ingalunda blifva skadlig, men väl genom inbördes täflan och uppmuntran gagnelig; den: bör blifva, i afseende på sitt läge och öfriga förhållande såsom normal, mycket lämplig; den eger, på Statens egen grund, en borgen för säkrare varakDih. lill R.
Pro t,. 1840•
4 Sunil. 1 Afd*. o3 Haft. 3 22 Slats-Ulskottets~Ut‘lat«nde, Nio Cl. fcighet, utan att derföre betaga möjligheten, om så nödigt och nyttigt pröfvas, att öfverlemnas åt enskild vård.
Den jemförelsevis mindre betydliga kostnad, som härpå behöfde användas, skulle säkerligen bära ymnigare {rukter, än mången annan,, och vida större.
Om Rikets Ständer skulle nu bifalla sjelfva hufvudsaken, kunde man varaöfvertygad, att, genom
Styrelsens och de nitiska embets-myndigheternas åtgärd,, få vid nästa Rikets Ständers sammanträde se detta nyttiga verk färdigt att framträda i full verksamhet’’.
Härmed instämde J.
Andersson från Upsala Län.
Vid 8:de punkten, i fråga om Manufaelur-Discontens behåline räntemedels levererande till Riksgälds-Contoret.
Af Herr af Harmens: ’’I afseende på Ståts-Utskottets beslut, att vinst-medlen å Manufactur-Disconten skola till- Riksgälds-Contoret årligen öfverlemnas, reserverar jag mig på det skäl att, såvida icke Rikets Ständer bevilja Manufactur-Disconten Creditiv-rätt på Banken eller Riksgälds-Contoret till betydligt högre belopp, än hittills, måste nämnde beslut inverka högst men ligt på Fabrikanternes belånings-procent, hvilken årligen blir nedsatt, om productionen tilltager, utan att Utlånings-Fonden i samma mon okas’’.
"Då Manufactur-Disconten ifrån första tider synes hafva, varit ställd under Kongl.
Maj:ts disposition och dess vinstmedel på grund deraf blifvit,, enligt Kongl. Maj:ts pröfning och beslut, använda till Manufacturernas och flerehanda statsmanna-näringars fördel* så anser jag åtminstone en undersökning om rätta förhållandet härutinnan böra förutgå, innan Rikets Ständer tillstyrkas att tillegna sig dessa medel; hvarföre jag intilldess afstyrker en så beskaffad åtgärd,, som den af Utskottet här föreslagna”.
Af Herr Prosten Stenhammar: ’’i hufvudsaken instämmer jag med Biskop Hedren, och anser, att det fattade beslutet är förhasladt, då ingen utredning af de utgifter, sorn med Manufactur-Discontens vinstmedel blifvit bestridde, och det bidrag till Manufacturernas understöd, sorn desse lemnat, jemte dettas beslut, till Rikets Ständer afgifves’’.
Härmed förenade sig Herr Doctor Thomander. —► STOCKHOLM, Ei.iwuis och Granbergs Tryckeri. 1840. Siats-Utskottets Utlåtande, N.-o 62. 1 N:o 62.
Ank. till Exp. TJtsk. den 17 April, kl. 2 e, ni.
Utlåtande, angående regleringen af utgifterne under Riks-Statens Tionde Hufvud-'! itel, (TJ. A.) Vid' senaste Stats-Regleringen bestämdes anslagen å denna Hufvud-Titel, upptagande Clerici- och Läroverken, till contant 90,620 R:dr, med 7 tunnor spanmål under lönerne, indeldta räntor, beräknade till 104,5^5 samt 74,o85 tunnor spanmål in natura, utförde till ett värde af 870,425 R:dr, elier tillsammans 565,020 R:dr. 1:0
Uti de på denna Titel uppförda anslag tili Clerici-staten, hafva följande förändringar ifrågakommit: aj) Herr Christierson, H. F., bar, uti en från Välloflige Borgare-Ståndet till Utskottet remitterad motion, med afseende derpå, att, sedan Carlskrona Stads och Tyska församlingar blifvit till ett enda Pastorat förenade, de stadens invånare, som ej tillhöra Amiralitets-församligen, och hvilkas antal uppgår endast till 5,o43 personer, hvaraf 3,5i2 öfver i5 år, blifvit, genom Kongl. Majrts Nådiga Bref till
Dom-capitlel i Lund af den 21 Juni ] 83p, Alagde att bekosta underhållet af hegge kyrkorne samt aflöningen till Kyrkoherden och 2 Adjuncter, jemte betjening, begärt, att, i likhet med hvad som vederfarits andra svagt lottade församlingar, Carlskrona Stadspastorat måtte, af den i Blekinge befintlige, kronan förbehållne spanmål, 226 tunnor 20 1 [2 kappar råg och korn, tilläggas i5o tunnor, att tillgodonjutas såsom understöd, så länge pastoratet i sin nuvarande svaghet fortfor och bättre vilkor eller gynsammare organisation ej inträffade, äfvensom att församlingen, emot erforderlig säkerhet, måtte beviljas från Riksgälds-Contoret såsom lån 20,000 R:dr, att räntefritt innehafvas och efter 4 års förlopp sålunda återbetalas, att 1 fio:del hvarje derpå följande år liqviderades, tills bela lånet blifvit guldet.
Utskottet, som af de motionen bilagde handlingar varit i tillfälle inhemta det af motionären uppgifne förhållande, tror emedlertid det icke vara lämpligt, att Statens medel användas till aflöning åt serskilde commuDih. till R.
4 Sami. 1 A/d. 24-de Häftet. 1 2 Stats-Utskoltets Utlåtande, N:0 62. ners presterskap, i synnerhet som, i sådant fall, andre församlingar, med. lika skäl, skulle kunna göra enahanda anspråk gällande och får således afstyrka Rikets Ständer beviljandet af de för Carlskrona stads pastorat begärde i5o tunnor krono-spanmål.
I afseende åter på det begärda låne-understödet, som med Stats-regleringen icke har någon gemenskap, vill Utskottet serskildt utlåtande meddela. K) Af Didric Weström från Stora Kopparbergs
Län, har uti en från Hedervärda Bonde-Slåndet remitterad motion blifvit hegardt, att Sollerö Socken i Österdalarne, som förut varit ett Kapellslag under Mora Socken, men blifvit derifrån år 1775 afskiljd till en egen församling, under namn af Sophia Magdalena, utan att, oagtadt denna i behörig ordning väckte fråga, erhålla någon andel uti den till Mora Socken anslagne vinsäd, hvilken i alla fall vore otillräcklig för denna sockens eget behof, måtte, till inköp af erforderligt kyrkovin, erhålla ett vinsäds-anslag af 6 tunnor krono-tionde; äfvensom uti en af Ulric» Eleonor» församling i Östergöthlands Län, till Kongl. Maj:t i underdånighet ställd och af Kongl. Majit uti Nådig skrifvelse af den 24 sistiidne Februari till Utskottet öfverlemnad ansökning, den anhållan blifvit framställd, att af den Krono-tionde, som uppbäres af de inom socknen eller i närmaste socknar belägne Krono-hemman, en lämplig afgäld, under benämning af vinsäd, måtte årligen tillflyta församlingens kyrka, men då sådana församlingar, som de ifrågavarande, vid utbrytningen från andre socknar, icke förbehållit sig en i förhållande till hemmantal och folkmängd bestämd andel uti den förut gemensamma af Staten anslagne vinsäden, anser Utskottet dessa församlingar sjelfve böra bekosta inköpet af nödigt kyrkovin, i följd hvaraf Utskottet icke kan tillstyrka något nytt anslag i sådant afseende.
2:0 1 följd af den uti Utskottets utlåtande angående 2idra HufvudTiteln tillstyrkte öfverflyttning till nämnde Titel af de på den loide Hufvudtiteln uti anslaget för Lappmarks Ecclesiastik-verk inbegripne löner till 8 Länsmän af tillsammans 800 R:dr, föreslår Utskottet, att berörde anslag, som, enligt senast fastställde Stats-reglering, utgör 7000 R:dr, må utföras till ett förminskadt belopp af 6,200 Ridr. 3:o I afseende på Universiteten, har Kongl. Majit, i Dess Nådiga Proposition angående Stats-Verkets tillstånd och behof, äskat uppförande å denna Hufvud-Titel af dels de 4000 Ridr, som för hvartdera Universitetet blifvit, vid sistförflutne Riksdag, beviljade att till nästföljande Riksdag utgå Slals-U tsholtets Utlåtande, N.-O 62. 3 till maleriela behof, dels ett ytterligare anslag stort 7000 R:dr, eller för begge Universiteten tillsammans i4,ooo R:dr, hvaraf till löneförhöjning för de 6 äldste Professorerne Booo R:dr hvardera 1800 till lön för en ny profession i Juridiska faculteten 1700 till löneförbättring och understöd för yngre academiska lärare .
. i5oo till maleriela behof ytterligare 2000 Summa K:dr 7000 I sammanhang härmed bar Utskottet äfven förehaft t vän ne från Högvördige Preste-Ståndet remitterade motioner, den ena af Herr Professoren Geyer, att då, vid hvartdera af våra Universitet, enligt hvad äfven acaderniska Consistoriel ne i Upsala och Lund hos Kongl. Majit i underdånighet anmält, tvänne nya Professioner, en egenteligen Juridisk och en i StatsVetenskaperne, voro för Domare- och Embetsmanna-bibillingen ett oundgängligt behof, Rikets Ständer måtte bevilja löneanslag åt tvänne nya Professioner i Juridiska faculteterne, och att bestämningen af läroämnena måtte blifva den Universiteten sjelfva föreslagit, uti hvilken motion Herr Stats-Rådet Poppius samt Herrar Professorerne Bolmér, Retzius och Thomander instämt, den andra af Herr Professoren Bolmér, att, vid betragtande af Universitetens dubbla bestämmelse, att nemligen vara Institut för bildandet och examinerandet af Statens Embetsmän, och på samma gång de högsta universella bildnings-anstalter, hvarifrån intet menskligt vetande borde vara uteslutet, och då, vid den öfvervigt det förra syftet hade öfver det senare, Universitets-läraren svårligen kunde hoppas ersättning för sina mödor och sitt sträfvande, om han ej valt ett studium, hvarigenom han kunde komma att medverka i synnerhet till det förras befrämjande, ett anslag af 3ooo R:dr, att emellan de begge Universiteten, till. hälften för hvartdera, fördelas, måtte beviljas för befrämjandet af sådana studier, som, utan att vara examens ämnen, likväl ovilkorligen tillhörde Universiteten, ideras ide, hvaribland motionären exempelvis uppgifvit Persiska och Sanscritspråken, och att detta anslag måtte varda stäldt till Kongl. Majits disposition, för att, vid sig företeende lämpliga tillfällen, efter derom förutgången anmälan från Universitetens Canzlers-Styrelse, till det åsyftade äudamålet användas, uti hvilken motion Herr Biskopen m. m.
Agardh och Herr Contracts-prosten Gumcelius instämt. aj) Hvad nu först angår frågan om uppförande å Stat, ej mindre af de vid sistlidne Riksdag till Universitetens maleriela behof beviljade 4°°°
Rdr för hvartdera Universitetet, eller tillsammans 8000 R:dr, utan ock en 4 Slats-Ulskottets Utlåtande, N-0 62, tillökning deruti af 2000 R:dr för hvarje af berörde Läroverk, så enär erfarenheten visat, att detta förut beviljade anslaget fortfarande är behöfligt, för att bereda Universiteten tillgång att betacka de kostnader, sora i synnerhet
Naturvetenskapernes studium oundgängligen erfordra, har Utskottet ansett sig böra tillstyrka, att ifrågavarande anslag, 8000
Rdr, att emellan de begge Uuiversiteten, till hälften hvartdera, fördelas, må fortfarande intill nästa Riksdag utgå; äfvensom, då Lunds Universitet, hvilket ej har att påräkna en så betydlig inkomst af donerade hemman, som det i Upsala åtnjuter, ännu, enligt de upplysningar, sora blifvit Utskottet meddelade, saknar en mängd instrumenter och andra lill materielen hörande föremål, som, dels för undervisningen, dels för observationers anställande, erfordras, Utskottet tillstyrker, att det för detta Universitets materiela behof äskade ytterligare anslag af 2000 R:dr B:eo må uppföras att intill nästa Riksdag utgå? hvaremot, enär Upsala Universitet, genom det förut beviljade anslaget af 4ooQ Rdr, som under en tid af io år fortfarande utgått i förening med Universitetets egne ansenliga tillgångar bordt hafva varit i tillfälle att så mycket tillöka och förbättra dess materiel, att något förhöjdt bidrag af Staten för samma ändamål ej torde nu vara af nöden, Utskottet icke anser sig kunna tillstyrka det för Upsala äskade ytterligare anslag 2000 R:dr B:co. b) Till den af Kongl. Maj:t äskade tillökning uti Universitets-lärarnes löner af tillsammans 3,3oo R:dr för hvartdera Universitetet, har Utskottet deremot, vid jemförelse med de löneviikor, som af andre i Statens tjenst anställde Embetsman innehafves, och med fästadt afseende å den ringare lefnadskostnad, som blir en följd deraf, att Universiteten för närvarande äro förlagde uti tvänne af Rikets mindre städer, icke ansett sig böra tillstyrka Rikets Ständers bifall. c) Beträdande de föreslagne nya Professionerne, tior Utskottet, lika med Hr Professoren Gejer j att, förberedande af ett vidsträcktare fält för bibringandet af icke blott egentligen juridisk, utan äfven Kameral- och Statsmannabildning i allmänhet, samt för att i någon morr, så vidt landets tillgångar medgifva, äfven inom Sverige, kunna följa den utveckling, som vetenskaperne, under de senare åren, uti andra länder vunnit, tillsättandet af blott en ny Professor vid hvartdera Universitetet, hvartill Kongl. Majit Dess Nådiga Proposition inskränkt, icke kunna uppfylla Nationens rättmätiga fordringar i detta afseende, isynnerhet sora, hvad serskildt vidkommer de juridiska Stats-Utskoltets Utlåtande, IV.-o 62. 5 Faculteterne, Universiteten, genom Kongl. Maj:ls Nådiga Skrifvelse af dea 16 November i83c>, föranledd af Rikets Ständers vid föregående Riksdagar yttrade önskningar, fått sig ålagdt att uti kunskapen om Rikets Grundlagar och constitutionelia institutioner examinera de ynglingar,
som söka inträde i Statens tjenst, med öfverlemnande till vederbörande examinatorers eget bedömande, att åt denna undervisningsgren egna så mycken tid, sorn deras öfriga vidsträckta och angelägna läroämnen må kunna medgifva, i följd hvaraf Utskottet, som likväl, för sin de], i enlighet med hvad Rikets Ständer äfven vid föregående Riksdagar yttrat, anser föreläsningar öfver Rikets Grundlagar böra för Universitets-lärarne uttryckligen föreskrifvas, tillstyrker Rikets Ständer, alt, mot vilkor att föreläsningar vid begge Universiteten hädanefter hållas öfver Rikets Grundlagar och constitutionelia institutioner, må vid hvartdera Universitetets verldsliga Faculteter, för tvänne Professorer, af hvilka minst en uti den juridiska, å Stat uppföras 4 nya löner ä 1600
Rdr, med iagttagande att dessa löner ej komma att oskiljagtligt förenas med de nya lärostolarne, utan, så vidt sådant med Universitetens nu gällande Institutioner kan förenäs, innehafvas af de sist utnämnde, intilldess de kunna komma i åtnjutande af högre, förut befintliga Professors-löner.
Härigenom anser sig Utskottet jemväl hafva besvarat en från Vallöf].. Borgare-Ståndet remitterad motion af Herr Petré, om anslag af 666
Rdr 3a sk.
Banko till lönefyllnad åt hvardera af Juris-Adjuncterne, och 3oo R:dr till praemier åt den Docent vid hvartdera Universitetet, hvilken med de ordinarie
Lära me deltager uti tentamina och undervisningen; hvaremot Utskottet icke anser sig kunna, i sammanhang med Statsregleringen, till någon profning upptaga hvad motionären hemställt i afseende på läroämnenas fördelning vid Universiteten» d) Med anledning af Professor Bolmérs motion om anslag lill befrämjande af sådane vetenskapliga studier, som ej tillhöra de egentliga examensämnena, tiar Utskottet, sorn icke anser sig böra, i enlighet med hvad Consistorium Academicum i Upsala, uti skrifvelse till Universitetets Canzler,, hegart, föreslå uppförandet på Stat af lön till en Adjunct i Sanscrit-språket, deremot funnit lämpligt, att, till befordrande af sådane vetenskapliga forskningar, hvarigenom äfven de Svenska Universiteten kunde blifva i tillfälle att medverka till en mera utbildad kännedom af hittills föga utvecklade kunskapsgrenar, ett visst årligt arvode beviljades för någon lärd vid ettdera af Universiteten, hvilken till dylika forskningar egnade sin tid; i följd 6 Stats-TJtskottets Utlåtande, N.o 62. hvaraf och då, enligt hvad af motionens syftning, jemförd med hvad Consistorium Academicum i Upsala sig utlåtit, inhemtas, det begärda anslaget hufvudsakligen afsett att befordra kännedomen af Sanscrit och Persiska språken, uti hvilket studium, enligt hvad Utskottet in hem ta t, Upsala Universitet eger en berömd lärd, Utskottet i detta afseende föreslår, alt en summa af 600 R:dr må varda å Stat uppförd, att för när varande af Kongl. Maj:t till Upsala Universitet disponeras. e) Med iagttagande af hvad Utskottet, uti utlåtandet angående 2:dra Hufvud-Titeln, föreslagit, rörande öfverflyttning till den io:de Hufvud-Titeln af de till Medico-Theologiska Stipendier anslagna 2000 R:dr, och ifrån densamma till den 2tdra af 1600 R:dr för Carolinska Medico-Chirurgiska Institutet, uppföres här skillnaden 400 R'dr; och får Utskottet, som fullkomligt instämmer uti Universitetens, genom deras Consistoriel uttryckta åsigt, att de Medico-Theologiska Stipendierne icke, i sin nuvarande form, motsvara det dermed åsyftade ändamål, och, i afseende på deras fördelning emellan den Medicinska och Theofogiska Faculteten, tror den förra, i följd af de större kostnader, som med idkandet af dertill hörande studier äro förenade, böra företrädesvis ihogkommas, föreslå Rikets Ständer, att af stipendii-rummen, 20 lill antalet, måtte för Upsala Uni versitet uppföras 12, att innehafvas af 8 Medicina; och 4 Theologiae Studiosi, och för Lunds Universitet 8,
hvaraf 5 till Medicinae och 3 till Theologi® Studerande. f) I sammanhang med regleringen af anslagen till Universiteten, har Utskoltet äfven tagit i öfvervägande det af Kongl. Majit, med föranledande af Universitetens underdåniga framställningar, väckta förslag, att de saramas Lärare och Tjenstemän må berättigas att, lika med andre civile Tjenstemän, kunna vid fyllda 65 år taga afsked och, med bibehållande af lön, uppföras å Allmänna Indragningsstaten, eller att, om Rikets Ständer icke skulle vilja ett så allmänt stadgande bifalla, rättighet måtte Universiteten medgifvas, att på Indragningsstaten få beräkna 6 Professors Eremiti löner, hvaraf fyra borde tillkomma Universitetet i Lund, och de 2:ne öfriga det i Upsala, hvilket sistnämnde redan egde medel till 2:ne dylika löner.