Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till kostnaders bestridande vid de hällne taxeringarne, såsom för tryckte' formulärer, Härads- och Läns-sammandrag öfver bevillningen, skjuts- och tractaments-penningar för ledamöter i Pröfnings-Comiteen, arfvode för pro - 6o Bil. till Bevillnings-Vlskottets Betänkande, N-0 t2. tocolls-föranden derstädes, äfvensom till uppmuntran för städernes uppbördsman, Häradsskrifvare och öfrige tjenstemän, hvilka vid mantalsskrifning och taxering genom flit och noggranhet gjort sig deraf förtjente, anslås en procent af hela Länets bevillnings-summa, hvilken af Pröfnings-Comiteen, innan den åtskiljes, fördelas.
Jemte denna procent får, till desse kostnaders bestridande, af inflytande bevillnings-medel serskildt användas Tvåhundra tjugu Riksdaler inom Norrbottens
Län och Tvåhundrade Riksdaler inom Westerbottens samt Jemtlands Län; skolande protocolls-utdrag, som innefattar fördelningen, af Konungens Befallningshafvande emottagas, hvarefter summan af Riksgälds-Contorets i Ränteriet först inflytande medel utbetalas på en gång, i Ränteri-förslagct a Höres samt i landsboken, med biläggande af berörde protocolls-utdrag redovisas; ingen efterräkning af bevillnings-procenten för föregående år eger vid beräkning eller utbetalning rum, utan skall PrölningsComitéen blott fördela den procent, som å taxerings-årets bevillning sig belöper.
Så väl för Mantals-Commissariernes och de vid Taxerings-och PröfningsComitéerne i Stockholms stad biträdande personers tjenstgöring, som ock till kostnaders bestridande vid taxeringar, beslås Jrdels procent af hufvudstadens hela taxerade bevillnings-summa, hvilken procent af Pröfnings-Comiteen fördelas; derom protocolls-utdrag, som innefattar fördelningen, aflemnas till Fullmägtige i Riksgälds-Contoret, hvilka genast låta utbetala summan, som i Contorets hufvudbok redovisas, hvaremot ali den bevillning, som till Uppbördsverket i Stockholms stad inflyter, skall, utan afdrag till Riksgälds-Contoret, levereras.
Om edgång vid Taxeringar. §. 122.
Ordförande med rösträttighet och ledamöter, så i Taxerings- som Pröfnings-Comité, skola, då de första gången träda i utöfning af de i denna stadga dem ålagde göromål, aflägga följande Ed: ”Jag N. N. lofvar och svär vid Gud och Hans Heliga Evangelium, att jag, som ordförande (ledamot) i (Taxerings) (Pröfnings) Comité skall påföra hvarje förekommande skattskyldig person den beskattning, som han bör vidkännas, så att, under ett noga iagttagande af föreskrifterne i nu gällandebevillnings-stadga, hvarken kronan eller den skattskyldige förnärmas i deras tillständiga rätt.
Denna förbindelse skall jag på heder och samvete, utan en» Bil, till Bivillnings-Utskottets Betänkande, N.o 12, 61 sidig afsigt och mannamon, redligen uppfylla; så sant mig Gud hjelpe till lif och själ!” Om skydd för Taxeringsman. §. 123.
Som ledamöter af Taxerings- samt Pröfnings-Comité äro att anse såsom Rikets Ständers ombud, hvilka ega att icke allenast verkställa bestämda föreskrifter, utan ock med Rikets Ständers magt och myndighet afgöra och besluta uti frågor, der endast den enskilda kännedomen och öfvertygelsen om medborgares olika ställning ocb förhållande måste ligga till grund för pröfningen; alltså komma dessa ledamöter att, i och för utöfningen af deras kall, tillgodonjuta enahanda skydd och säkerhet, som uti lii §. Regerings-Formen och 77 §.
Riksdags-Ordningen är åt Riksdagsmän försäkrad.
Om ändrings sökande i Debiterings- och Taxeringsmål, samt om be• svär öfver ådömde böter. §. 124.
Vill skattskyldig söka ändring i den bevillning, som af debitering beror och, i den ordning 80 §. föreskrifver, blifvit påförd, anmäle och full följe sin talan hos Konungens Befallningshafvande, inom två månader från den dag, debet-sedein fått afhemtas, och vidfoge besvärsskriften vederbörligt betyg derå.
Är den klagande missnöjd med Konungens Befallningsbafvandes utslag, ege han deröfver anföra besvär hos Kongl.
Kammar-Rätten, inom Tretio dagar från deraf erhållen del.
Kammar-Rättens beslut, i frågor rörande debitering, uppehälle ej uppbörden af hvad påfördt blifvit, hvilket ovägerligen bör gäldas, med rättighet likväl för den skattskyldige att, efter vunnen lindring, kostnadsfritt hos vederbörande, mot qvittens, återfå hvad för mycket blifvit erlagdt.
Med debitering förstås påföring af så väl personliga skyddsafgiften, som allt hvad i öfrigt, enligt denna stadga, är bestämdt utsatt för person eller egendom, och således ej på taxeringsmännens pröfning beror. §. 125.
Nöjes den skattskyldige ej åt Taxerings-Comitees beslut, rörande egen - Bil. till Bevillning- Utskottet Betankandej N.o 12. doms oell lägenhets, verks oell inrättningars värden, den inkomst Comiteen ansett honom ega, eller den class, uti hvilken han, till bevillning efter 2:dra Art. i denna stadga, blifvit taxerad, vare han då berättigad att hos Pröfnings-Comitéen i Länet söka ändring och rättelse, på sätt 116 §. här ofvan föreskrifver.
Öfver Pröfnings-Comiteens beslut må endast den skattskyldige anföra besvär, hvilka, ställde till Kongl. Maj:t, skola inom Ti’e månader från af beslutet erhällen del ingifvas, i Stockholm till Öfver-Ståthållaren och i orterne till Konungens Befallningshafvande, som dem, med hvad de dervid hafva att i underdånighet erinra, ofördröjligen till Kongl. Maj:t insända.
Ej må, af hvad anledning som helst, tili Taxerings- eller Pröfnings-Coinitées handläggning eller förklaring, återförvisas mål, som af desse Comiteer redan blifvit pröfva de.
Ilar skattskyldig icke klagat öfver Taxerings-Comitees åtgärd, men Landskamererare, Kronofogde eller Häradsskrifvare dervid anmärkning gjort, och finner Pröfnings-Comitéen skäligt, att, antingen med anledning deraf eller i öfrigt utan föranledande af någre anmärkningar, Taxeringsmäns åtgärder rätta, skall protocolls-utdrag utfärdas och de skattskyldige behörigen delgifvas.
Alla Expeditioner, i följd af Pröfnings-Comiteens beslut, utgifvas kostnadsfritt. §. 126.
Kammar-Rätten, som är Öfverdomstol i frågor, hvilka angå debitering, då någon i sådant fall vill öfverklaga Konungens Befallningshafvandes beslut, skall dessutom tillkomma att, endast upptaga och afgöra anmärkningar, som, vid revision af räkenskaperne, kunna förekomma mot debitering, uppbörd och redovisning af Bevillnings-medlen; och må besvär öfver Kammar-Rättens beslut hos Kongl. Maj:t i underdånighet fullföljas, enligt den hänvisning, som utslaget eller resolutionen bör innehålla.
Kammar-Rättens utslag eller resolutioner, rörande debitering, skola kostnadsfritt meddelas den klagande. §. 127.
Den, som ej nöjes åt Konungens Befallningshafvandes utslag, hvarigenom han till böter blifvit fälld i något af de fall, som finnes uppräknade, ej mindre i denna Bevillnings-stadga, än uti de om mantals- och skattskrifning gällande serskilda Nådiga författningar, må ega att besvära sig i Kongl. KammarRätten, inom eller sist å Fyrationdefemte dagen efter af Konungens Befallningshafvandes utslag erhållen del, communicationsdagen oräknad, med iagttagan - 7lil. till Bevillnings- Utskottets Betänkande, N:o 12. 63 <le i öfrigt af hvad, angående böters nedsättning vid ändrings sökande i allmänhet är föreskrifvet.
ART. Y.
Om Uppbörd, Afkortning, Undantag och Lindring samt Redogörelse. §. 128.
Sedan Taxerings- samt Pröfnings-Comiteerne fulländat sina förrättningar, skola ordentliga Uppbördsböcker, med deröfver författade sammandrag, af Häradsskrifvare!! på landet samt Uppbördsman i städerne och vid Regementerne, genast upprättas, och i Stockholm till Uppbörds-Contoret, i orterne till Länds-Contoren inlemnas, inom den 1 November bvai’je år, för att, efter undergången granskning, påtecknas ordres till uppbörden, contrasignerade i Stockholm af Kamereraren vid Öfver-Ståthållare-Embetet för KronoUppbörds-Yerket, samt i orterne af Lands-Kamereraren. §. 129.
Häradsskrifvaren åligger vid ansvar, såsom för tjenstefel, att, enligt Uppbördsboken, öfver all den bevillning, som blifvit påförd, författa Debetsedlar, så skyndsamt, att de fyra veckor förr än uppbördstiden infaller, kunna afhemtas bos någon inom socknen boende, hvilken om utdelningen besörjer, och hvarom kungörelse skall till vederbörandes underrättelse utfärdas.
Länsmän, Fjerdings- och Sexmän, som inom socknen bo, vare ovilkorligen pligLige att, på Häradsskrifvvarens begäran, desse sedlar emottaga och till en hvar, som sig anmäler, utdela.
Regementsskrivare eller Uppbördsman’ vid Regementet bör äfven inom nämnde tiel tili Chefs-embetet, i och för behörigt delgifvande, aflemna Debetsedlar öfver bevillningen af embets-och tjenstemännens löner, och i krigstid skola de tillställas den hemmavarande Chefs-expeditionen så tidigt, att vederbörandes ombud må, efter deras erhållande, få tillgodonjuta laga besvärstid. §. 130.
Debet-sedlarne skola specifikt, enligt hvarje artikel, upptaga, hvad den 64 Bil. till Bevillnings-Ulskoltets Betänkande, N.o ti. skattskyldige för sig, hustru, barn och öfriga skattskrifne personer samt tjenstehjon hör erlägga, jemte hvad honom i öfrigt för egendom, handtering, rörelse och tjenst blifvit påfördt, i likhet med härvid bifogadt formulär. §. 131.
Skattskrifvarén må, till ersättning för debet-sedlarne, njuta för hvar och en, som ej öfverstiger fem R:dr, en skilling; deröfver till och med femtio R:dr, två skillingar; samt för debet-sedel af ännu högre summa, åtta skillingar; hvilken lösen i debet-sedeln intages.
Likväl må vid ansvar, såsom för tjenstefel, icke mera än en debet-sedel utfärdas för de utskylder, som inom samma taxerings-district den skattskyldige påföras; äfvensom serskilda debetsedlar icke få utfärdas för sådane tjenstehjon, sorn å husbondens förteckning blifvit upptagne. I §. 132.
Hvad i anseende till debet-sedlars författande för landet stadgadt är, kommer äfven för städernas Uppbördsman att gälla; skolande Magistraterne på eget ansvar tillse, att debet-sedlarne af de skattskyldige i rätter tid kunna uttagas.
I Stockholm och Götheborg kommer att härmed så förhållas, som serskildt förordnadt är, eller framdeles kan varda stadgadt. §. 133.
Efter erhållne uppbörds-ordres och minst fjorton dagar före den, till Krono-uppbördsstämmans företagande inom hvarje län, bestämde tid, skola Kronofogdarne till Konungens Befallningshafvande insända uppgift å dagarna till uppbördens förrättande; börande Häradsskrifvaren vid uppbördsstämman vara närvarande, för att meddela behörig annotation å de skattskyldiges debet-sedlar, enär uppbördsmannens qvittens, enligt uppbörds-författningarne, den förutan, icke är gällande. §. 134.
I Städerne skola Uppbörds-lerminerne, efter förutgången anmälan hos Öfver-Ståthållaren eller Konungens Befallningshafvande, vederbörligen kungöras och på vissa dagar, efter qvarter och nummer eller hvad annan ord ning - Bil. till Bcvillnings-Utskottets Betänkandej No /a. 65 liing inora hvarje stad kan vara vidtagen, af Uppbördsmannen, i närvaro af en Magistrats-person, förrättas; kommande i Stockholm att dermed förfaras, som vanligt och redan fastställdt är. §. 135.
Sedan Uppbords-stämman är hållen, kommer med reslantiers indrifvande och hvad dertill hörer, att förfaras, såsom författningarne bjuda, eller vidare kan varda stadgadt, så att aila Utskylderne, inom slutet af TJppbördsåret, eller den 1 Maj, må vara å vederbörlig ort redoviste och i ränteriet nedsatte. §. 136.
Sjömanshusens
Föreståndare åligger, att för det vid Sjömanshusen skattskrifne eller i deras rullor intagne sjöfolk debitera och uppbära hela heviilningen efter denna stadga, äfvensom öfrige personella Iirono-utskylder, till följd hvaraf de, både vid sjömäns utmönstring skola sådane afgifter dem för löpande året påföra och affordra, samt, vid afmönstringen, för de förflutne åren af förtjenta hyror innehålla den så heskalfade bevillning, jemte öfrige personella utskylder, desse personer under deras frånvaro erlägga bordt, så vida ej genom vederbörlige qvittencer styrkes, att utskylderne å annor ort inom Riket guhine blifvit, antingen af sjöfolket sjelfve eller deras redare; och skola Sjömanshusens Föreståndare, i likhet med andre Uppbördsman, inom den 1 Maj och 31 Augusti hvarje år, genom stadens Magistrat, de uppburne medlen hos Konungens Befallningshafvande i Länet redovisa och leverera samt debiteringen verificera med bifogade specifike sjömansrullor, som upptaga, jemte sjömännens namn, deras hemvist och redare, och till sjömännens in- och utmönstring bestyrkas, af hvilka rullor bestyrkte utdrag för hvarje Län, hvartill sjömännen höra, redogörelsen jemväl åtfölja, att ingå till Konungens Befallningshafvande, som samma utdrag, jemte underrättelsen derom, att.medlen blifvit behörigen redoviste, derefter med första tillsänder vederbörande öfrige Konungens Befallningshafvande; kommande Sjömanshusens Föreståndare, att för deras sålunda fullgjorda redovisning erhålla samma förmoner, som blifvit andre debiteringsmän förunnade och af dem åtnjutas.
Sjömanshusen af dem för samma år ega att upphöra bevillningen endast efBih. lill R, St. Prot. 1840.
S Sami. 1 A/d. 7 Haft. n 66 Bil. till Bevillnings-Ulskoltets Betänkande N.-o tä. ter 2:dra Artikeln, med skyldighet likväl att, vid redogörelsen för sistnämnde bevillning, bifoga bevisen, att de personelle afgifterne blifvit annorstädes påförde; kommande de, hvilka låtit bos sig skattskrifva sådane sjömän, alt ansvara för personelle utskyldernes erläggande till vederbörande Uppbördsman.
Kustboer och andre, som idka sjöfart, utan att låta in- och utmönstra sig å Sjömanshus, åläggas vid enahanda ansvar, som för underlåten uppgift till Taxerings-Comité är stadgadt, att icke begifva sig från orten på sjöresa, förr än de derom anmält sig till anteckning hos Pastor i församlingen, sorn meddelar denna uppgift tili vederbörande Häradsskrifvare, hvilken det åligger vaka deröfver, att
Sjömansbevillningen blir sådane personer behörigen påförd, för de år, sådan sjöfart biif\it idkad, att uttagas vid återkomsten till orten. . §. 137.
Husbonde häfte för tjenstehjons, och mästare ansvare för hos honom mantalsskrifven gesälls eller arbetares, jemte deras hustrurs och barns, utskylder, med rättighet att, genom afdrag å gesällens eller arbetarens arbetsförtjenst, derföre göra sig betald.
Enahanda förhållande ege rum, i afseende å gesäll eller arbetare, som 3:ne veckor före mantalsskrifning från mästare afflytta t, utan att sedermera låta sig skattskrifvas, då i slikt fall betalningsskyldigheten drabbar den mästare, hos hvilken han senast under skatte-året arbetat.
Till gesäll eller arbetare, som efter mantalsskrifning afflyttat, lennie mästare bevis, att ulskylderne blifvit innehållne; och bör lietta bevis af gesäll eller arbetare företes, då lian bos vederbörande auctoritet om pass anhåller för att sig till annor ort begifva.
Åliggande det den mästare, hos hvilken han derefter först arbete erhåller, att honom beviset affordra, eller ock, i saknad deraf, för utskylderne ansvara, med samma vilkor, som redan nämnde äro.
Lika ansvar åligge och lika rättighet tillkomme de personer, hvilka meddela sådane försvarssedlar eller antagningsbevis, på grund hvaraf försvarstagaren är befriad ifrån att taga årstjenst enligt legostadgan; men innehar tjenstehjon, gesäll eller arbetare egendom, handtering eller rörelse, sorn är beskattning underkastad, ansvare sjelf för den deraf utgående bevillning. §. 138.
Husbonde häfte jemväl för dess landtbönders, torpares och å egorne bosatte arbetares krono-utskylder, vid bristande tillgång; dock alt för de sistnämnde denna ansvarighet icke eger rum, så framt med intyg genom Soc - Bil. till Bevillnings-TJtskottels BetänkandeIV.-o 12. 67 kensia inmo-protocoll, eiler eljest behörigen kan styrkas, att jordegaren af deni icke njutit en mot utskylderne svarande tjenstbarhet. §. 139.
Flytta tjenstehjon, landtbonde!, torpare och arbetsfolk, eller byta de bostad, sedan skattskrifningen verkställd är, vidkännes likväl förre husbonden det förut stadgade ansvar för deras krono-utskylder, med rättighet att för desamma njuta ersättning af de, som dem sedermera under året antagit. §. 140.
Ilar skattskyldig efter mantalsskrifningen uppgifvit sin egendom till borgenärer, elier dör han efter uppbördsårets början, skall, efter skedd bevakning, bevillning gäldas af concursmassan elier sterbhuset, utan att utredning eiler slut behöfver afvaktas.
Om dfkortningar. §. 141.
Afkortning å bevillning må ega rum endast: l:o för dem, som aflidit före den 1 Maj, då uppbördsåret börjas, i hvilket fall den aflidnes bevillning efter l:a Art. i denna Stadga kommer att försvinna; men dör tjensteman under årets lopp, eller erhåller han afsked, erlägge bevillning endast till den dag, då lönen honom eiler dess sterbhus frångår; 2:o för gesäller och arbetare, som före uppbörds-årets början allidit, då, jemte bevillningen efter l:a Art., den bevillning, hvartill den aflidne, enligt 2:a Art., varit taxerad, försvinner; och 3:o för dem, som icke mägta påförde utskylder erlägga.
Afkortning eger aldrig rum för den bevillning, som af jord eller egendom utgå bör. §• 142.
Afkortningslängd underteckne, med ansvar för rigtigheten, vid Regementen och Corpser Chefen, i stad uppbördsman, samt å landet Kronofogde och Häradsskrifvare.
I stad skall denna längd dessutom af Magistraten och minst t vänne af Taxeringsmännen granskas, verificeras och underskrifvas.
Å landet skola längderne å utlyste allmänna sockenstämmor uppläsas, då Pastor och 2 Sock - 63 Bil. till Bevillnings-Ulskollets Betänkande j No 12. neman skola intyga, om något vid dem varit att erinra samt huruvida sådane förhållanden i afseende på arbetsfolk förekommit, som, enligt 138. befria jordegare ifrån ansvarighet för utskylderne.
Åfkortnings-längderné skola derefter, i Stockholm lill Öfver-Ståthållaren, i Länen till Konungens Befallningshafvande, aflemnas till ytterligare pröfning, och, om något dervid icke varder påmindt, till afföring i räkenskaperne beordras.
Om Undantag och lindring i JBevillningén. §. 143.
Från afgift efter Första Artikeln befrias: l:o ynglingar, som viri Academier, Gymnasier, Carolinska Institutet och allmänna Skolor idka studier, samt Elever vid Technologiska Instituten; 2:o Manufactnrister och Fabriksidkare i Eskilstuna fristad, så för egne personer, som för deras hustrur och barn; 3:o personer för det året, då de beredas till Herrans Nattvard, om de än fyllt 18 år. §. 144.
Befrielse från afgift enligt 1 och 2 Art. åtnjuta: l:o I tjenst varande så viii som med rättighet till pension afskedade gemenskapen af Indeldta och Yärfvade armeen till lands och sjös, jemte båtsmanshållet; 2:o Gemenskapen af extra roterade och conscriberade krigsfolket för det krigsår, då de gjort någon garnisons- eller fälttjenst; och skall, till bestyrkande af verklig tjenstgöring, när afkortning eller restitution sökes, behörigen upprättad och uuderskrifven förteckning å manskapet till Konungens Befallningshafvande i orten af Chefen aflemnas.
Dock sträcke sig de, uti dessa 2:ne punkter, stadgade undantag endast till krigsfolkets egne personer; 3:o Upptagne fattige barn till den genom Kongl.
Lego-stadgan af den 23 November 1833 föreskrifne ålder, fattighjon eller sådane personer, som njuta understöd af Barmhertighetsverk och allmänna Inrättningar, ehvad de hafva försvar eller icke, svagsinte, bräcklige och andre, som äro fattige oell ega så ringa arbetsförmåga, att de icke kunna förvärfva nödtorftigt uppehälle för sig och de sina, äfvensom medellösa fångar; Bil. till Bevilliiings-Utskotlels Betänkande N-o 12. 69 4:0 Invånarne i Särna Socken af Öster Dalarne; 5:o Krono-nybyggare i Stora Kopparbergs, Gefleborgs, Vesterbottens, Vester-Norrlands, Norrbottens och Jemtlands
Län, under de första femton frihetsåren för sig sjelfva, hustrur och hemmavarande barn, men icke för tjenstefolk; torftige krono-nybyggare måga under frihetsår tillgodonjuta denna befrielse, äfven sedan de första femton åren tilländalupit, efter den pröfning al deras belägenhet, sorn Täxerings-Comitéerne skall åligga. §. 145.
Befrielse efter 2 Art. njuta: l:o
Innehafvare af en eller flere tjenster, antingen utan lön eller inkomst, elier hvars sammanräknade belopp ej öfverstiger Tvåhundrade R:dr, med iagttagande af livad 3:e §. föreskrifver; auscul tanter och extra ordinarie tjenstemän af alla stater, hvilkas inkomster genom arfvoden eiler sportlar icke öfverstiga sistnämnde summa; de personer, hvilka af staten eller allmänna Verk åtnjuta pensioner, som icke öfverstiga Tvåhundrade R:dr; afskedade eller blott caracteriserade personer utan tjenst och löneinkomst, jemte studerande, hvilka för enskild undervisning icke hafva mer än Tvåhundrade R:dr lön, äfvensom i beräkning af lönebelopp eller extra inkomster icke upplagas å stat bestådde expenser och skrifvarehjelp; tractamente under Commenderingar utom station; fältaflöning i krig på längre eller kortare tid; pensioner till delegare af Arméens, Amiralitets- eller Civil-statens Pensions-inrättningar, samt alla andra pensions-inrättningar, till hvilka delegarne sjelfva bidragit eller hvilka från enskilda donationer härröra; embets- och tjenstemäns resepenningar och tractamenten i kronans ärenden; Häradsskrifvares
Debetsedelslösen; Cassörers missräkningspenningar; Landt-räntemästares remisslage; Presterskapets så kallade pros te-tunnor; reseunderhåll och arfvoden i och för Riksdagar, samt det afdrag, som, då embets- och tjensteman tillträder lön, innehålles under namn af begrafningshjelp; 2:o Personer, hvilka angifvit nyttiga uppfinningar, för den belöning, som i sådant afseende åtnjules; 3:o Kronans och Statens jemte andra till allmänt behof anslagne byggnader, verk och inrättningar, hvarunder likväl icke må inbegripas sådane, hvarigenom hyresmedel eller annan inkomst till enskilde personers eller corporationers förmon inflyta; den del af städernes jord, hvaraf inkomsten är anslagen till aflöning åt de städernes tjenstemän, hvilka till bevillning för deras löneinkomst sjelfve taxeras; district- och socken-magasin boställshus 70 Bil. till Bevil/iiings-Ulskottets Betänkandej N;o 12. och sådane hus i städerne och på landet, som begagnas till boställen för barmhertighets-inrältningar, antingen boställs-innehafvaren desamma bebor eller icke; 4:o Höganäs stenkols-grufva, såsom varande af en större patriotisk och för Riket gagnelig omfattning; dock endast lill nästa Riksdag; 5:o Skol inrättningar för den afkomst, som de, i följd af gåfva eller testamente, åtnjuta från jord-egendomar på landet, så länge den, för dessa egendomars fulla värde belöpande, bevillning af desammas egare betalas; dock att de tjenstemän, hvilka af sådan afkomst njuta lön, böra för densamma erlägga bevillning, då den öfversliger 200
R:dr, efter stadgad förvandlingsgrund; 6:0 Spar-Banker, såsom varande af allmän nytta; 7:o Bokhandlare, som icke anses hafva 200 R:drs inkomst. §. 146.
Sedan i 35 §. allmänna Bolag blifvit bevillning ålagd genom föreskrifven afgift å utdelningen, följer deraf, att vidare bevillning ej kan påföras de synbara tillhörigheterne under dessa Bolag, såsom redan beskattade.
Af sådan anledning skall jemväl bevillning afkortas, enär, till vinnande af säkerhet och reda för Statens inkomster, bevillning måst erläggas af hem o 00 man, verk och lägenheter, som Rikets Academier tillhöra, 1 den mon det behörigen styrkes, att inkomsten deraf är anslagen och verkligen utgår till lön för vederbörande Embets och Tjenstemän och således, enligt 2 §. af denna stadga, redan blifvit beskattad. §. 147.
De af allmogen, som ej ega eller bruka mer, än ett fjerdedels hemman och derunder, så vida värdet deraf icke öfverstiger
Ett tusende R:dr; torpare, gerningsmän, inhyseshjon, bruks- och fabriks-arbetare å landet, arbetskarlar samt fiskare på landet, fiskare och sådane torftige personer i städerne, sorn ej äro borgare, så väl sorn förenämnde personers enkor, samt gemenskapens hustrur och enkor skola, enär de hafva fyra barn och derutöfver af ett eller flere giften, under femton år, i den ålagde bevillningen njuta ett afdrag af fyra skillingar för hvarje barn, hvarjemte de för mantalspenningar äro frikallade.
Häradsskrifvvarén upptage sådana minderåriga barn i mantalslängd till namn, födelseår och äfven födelsedag för det äldsta af de minderårige, samt utföre i de 2:ne tillökta columner främst deras antal, som få eftergift på nämnde grund för mantals-penningar, och dernäst de barns Bil. till Bevillnings-ZJtskoltets Bctdnknnde, N.-o 11. gi anlal, flir hvilka be v i J111 i 11 gs-a fel 1 aget ålujutes, du mantals-längden kommer alt ligga till grund för afkortningen.