Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Flottan har efter hand tillegnat sig de nyare tiders uppfinningar, -hwilka för sjöwapner warit af nytta, och har äfwen, till inhemtande af nödiga upplysningar om främmande länders framsteg i de till sjökrigstjensten hörande delar, utfändt kunnige Officerare, hwilka wid sin hemkomst lemnat tillfyllestgörande bested i de ämnen, som förekommit, utom det att yngre Sjö-Officerare blifwit uppmuntrade med rese-stipendier att i utländsta mariner förwärfwa erfarenhet och kunstaper, af hwilka fäderneslandet i en framtid kommer att störda nytta.
Bland senare tiders uppfinningar hafwa bombkanonerne och fartygsbyggnaden af jern i främsta rummet fästat uppmärksamheten; och sedan Rikets Ständer wid sista Riksdag för bombkanoners anskaffning anwisat ett belopp af 40,000 R:dr B:ko, hafwa trettio sädana kanoner af 7 tums kaliber och 6 st. af 60-pundig kaliber, jemte nödiga projektiler och brandrör, blifwit upphandlade; warande af Kongl. 23 Maj:t i Räder anbefaldt, att försök till anskaffande af jernfartyg stola göras medelst byggnad af twenne Chefsfartyg.
Ofningar med Flottans bemanning hafwa hwarje ar blifvit fö- Ls»i„gar r retagna, ehuru i den mindre stala, som warit en oundwiklig följd af l>otjc»sten. anslagets inskränkta belopp.
Salunda har ärligen ect kasern- och ar tilleri-exercisfartyg wid hufwudstationen warit mrustadt, dera underbefäl och manskap erhållit den underwisning i sjötjensten och exercisen, som emellan arbetstiderna hunnit meddelas, äfwensom steppsgoflarne blifwit öfwade ä en hwarje ar dertill utrustad brigg.
Likaledes har äfwen ärligen en korvett warit utrustad till aflägsnare farwatten, hufvudsakligen för att bereda öfning ät unge officerare, och har denna således jemm fortgående öfningsexpedicion wifat fig hafwa ett wäsemligt inflytande pä det yngre befälets praktiska sjömansbildning.
At de kadetter af Kongl. Krigs-Akademien, som welat egna sig ät fjöwapnet, hafwa hwarje är underwisning och öflrng blifwit kemnade ä ett af Flottans seglande bewärade fartyg, och kännedom af kusterne samt inloppen är äfwen bibringad
Flottans styrmän ä dertill särskildt mrustadt fartyg.
Deflutom hafwa expeditioner utförts, med föremäl af handelns skyddande, är 1840 af en fregatt och twä skonertar till Medelhafvet, samt, för öfning af stärgärdswapnet, dels en, dels 2, dels 3 bataljoner kanonjollar, utom Chefsfartyg, ärligen warit utrustade för sä wäl Flottans ordinarie bemanning, som sjöbewäringsmanskapet frän Stockholms Stad och Län, samt Götheborgs och Bohus-Län, utom det, att smärre expeditioner med ängfartyg äfwen utförts och Flottans befäl warit anwändt pä Postwerket ängfartyg.
Den cheoretista bildningen har gatt i bredd med den praktiska ,,ingm och underwisning i sjömannawetenstaperne blifwit lemnad sä wäl wid Kongl. Krigs-Akademien som wid Jnformatiouswerken i Carlskrona och Stockholm, äfwensom någre af Flottans Officerare blifwit anställde såsom Lärare wid de särskildt i sjöstäderne inrättade Navigations- och Skeppsbyggeriffolor.
Föreskrifter hafwa blifwit lemnade om de kunskapsmätt i humaniora, hwilka böra adagaläggas af dem, som anmäla sig till undergående af sa wäl Sjö-Officers- som SjöArtilleri-Officers-examen, och läroböcker i de till sjöyrket hörande wetenffaper äfwensom Exercis-Reglementen äro utarbetade af Sjö-Officerare, samt till begagnande antagne.
Nya försatt-
Flere för sjöwapnet af wäsendtlig nytta warande författningar d"Ww^°ict!'hafwa blifwit utarbetade och antagna.
Salunda utgafs under den 3 Juli 1840 Kongl. Majus Nådiga Förordning, angående prejning ifrån Rikets Fästningar af Orlogs- och andra fartyg; under den 20 Augusti samma är Kongl. Majus förnyade Nådiga Reglemente, angående hwad iakttagas bör i afseende pä mätning af till handel byggda fartyg och bätar; under den 27 April 1841 Kongl. Majus Nädiga Kungörelse, angäende huru förhällas bör, dä sa wäl
Kronans som enskildes ängfartyg möta hwarandra; under den 11 September 1841 Kongl. Majus Nädiga Instruktion, hwarefter de till GeneralMönstringars förrättande med Kongl. Flottans särskilta korpser hafwa att sig t underdänigher rätta; under ben 8 April 1843 Kongl. Majus förnyade Nädiga Reglemente för afiönings beräknande under sjöexpeditioner, och under samma dag Kongl.
Majus förnyade Nädiga Reglemente för beräkning af lysningSämnen under sjö-expeditioner; hwarförman under den 19 Juli 1841 Reglemente för tjenstgöringen och hushällningen till sjötz blifwit fastställdt.
FörättdmiM- Flera af behofwet päkallade förändringar i personalen wid Kongl. ui,spm'oi>al.
Majus Flotta hafwa under tiden sedan sista Riksdag egt rum, sä 35 wäl inom Officers- och Under-Officers-korpserne, som inom de särskilta manstaps-klatzerne; och genom indragningar, der sädana utan olägenhet kunnat werkställas, hafwa äfwen mindre tillökningar i af löningen för en del af de lägre befälsgraderne och en del af manstapet kunnat beredas.
I sammanhang med detza regleringar hafwa äfwen stadganden utgifwits om befordringsgrunder inom underbefäls och manstapsklatzerne, samt om de förmaner, äfwen i aflöningswäg, hwilka tillkomma dem i man af stigande kunskaper och aflagda examina.
Sedan sista Riksdag har extra rotcringen af Städernes privi- Erga rotc legierade jord blifwit fulländad, deraf 37 hela rotar, jemte ett amal StRmias roteandelar, uppkommit.
För Bätsmanshället pä landet har äfwen jo>'d'm.''nu den besiutade extra rotejemnkningen försiggått, hwarigenom, oberäknade Hallands
Län, ett antal af 146 ordinarie och 458 extra hela rotar, utom roteandelar, uppkommit; och har Kongl. Maj:t till rustoch rotehallarnes lindring, der en sadan warit sökt, i Räder bifallit, att den belöpande vakans-afgifcen fick utgå för twänne ar i sender, nemligen för det löpande äret och esterräkningswis för ett rest-ar.
I öfrigt hafwa till lindring för rust- och rotehållare flera åtgärder blifwit widtagna, såsom att flera samlingsplatser för Indelningen i Bleking blifwit bestämda: att förändring i uppfordringsterminerne blifwit anbefalld, pä det manskapet mera allmänt ma kunna sjöledes transporteras till och ifrån Stanonerne: att, uppå Rikets Ständers underdåniga begäran, bestämmelser blifwit gifna om det antal befäl, fom stall åtfölja bätsmansmarcher: att, uppå Rotehallarnes förslag, rekryteringsfätter pa Gottland blifwit regleradt, samt att bestämmelser blifwit gifna, rörande Bärsmännens förseende med kojer och täcken, 26 Sjömatningm ä Swensta kustmia.
Siokarte werkets handhaf wail-e. sedan Rikets Ständer, med rust- och rotehällarnes frikallande fran detta onus, för anskaffning af dylika persedlar anslagit niedel.
Sjömätningen ä Swensta kusterne har, under ledning af dertill utsedde Flottans officerare, i behörig ordning fortgätt pä en kuststräcka af tillsammans något öfwer 40 geografista mil; och anses hela sjömätningen a Vesta kuster innewarande ar kunna bringas till stut.
I sammanhang med de fia arbeten har en grafist triangelmätning förlidec ar blifvit werkställd, innefattande en sträcka af22</^ geografista mil; äfvensom under wintermänaderne kartor blifvit upprättade öfver somrarnes mätningar.
Innewarande är är defiutom, under ledning af en Officer ifrån Sjökarte-Arkiwet och med biträde af andra Flottans Officerare, en ny mätning af sjön Wenern päbörjad, till hwilken handels- och sjöfartsfonden lemnar bidrag med en witz summa ärligen i fem är, ester hwilken tid detta af behofwet päkallade arbete anses kunna wara fullbordadr.
Under en mängd af är hade Vice-Amiralen m. m.
Gustaf af Klint haft sig uppdraget bestyret med Swensta Sjökarte-werket, — ett uppdrag, som han stött med det nit och den skicklighet, att han tillwunnic sig allmän uppmärksamhet säwäl inom riket, som bland främmande navigerande Nationer.
Efter Mce-Amiralen af Klints är 1840 timade död, uppdrogs detta makcpäliggande arbete ät defi son, Kaptenen wid Flottan Erik Gustaf af Klint, som sedermera fortsatt Sjökartewerket pä samma sätt som förut.
I öfrigt bör anmärkas, att större och mindre rättelser blifvit werkställda uti de flesta af förut befintliga sjökort och derwid iakttagna alla de sednare tiders upptäckter och förändringar, som kommit till Styrelsens kännedom; och att Profefior Selander ester uppdrag är 1843 werkställt observationer till bestämmande af kompafiens mifiwisning pä ätstilliga punkter. 27 Ät wapnenS förbättring har Kongl. Mast egnat oafbruten om- ForMtn»- sorg.
Flottans Sjöartilleri-Regemente har blifvit försedt med nya Flöttmis wupeu» Gewär.
Förändringen af flintläsgewär till sädana med stagkrms-antändning har fortgätt, samt en allmän besigtning öfwer Flottans alla stim- och kastpjecer blifvit företagen, och en omstöpning af Musketkule-förrädet päbörjad.
Sedan Rikets Ständer wid 1834—1835 arens Riksdag med-F„>-cch bäk gifvit att, till Bak- och Fyrinrättningens upphjelpande, ett amonerings-län finge genom Riksgälds-Konroret upptagas, har, till följd deraf, ett belopp af 120,000 N:dr af samma Kontor hällitS Förwaltningen af Sjö-ärendena tillhanda, hvarförutan Rikets Ständer wid 1840—1841 arens Riksdag anwifat ett extra Stats-anstag af 160,000 R:dr, att under loppet af fyra är för samma ändamäl utgå.
Genom dessa betydliga summor har Styrelsen blifvit satt i tillfälle att widtaga högst wigtiga förbättringar i Fyr- och Väk-wäsendet, sä att detta i mänga fall nu blifvit ordnadt pä en mera ändamälsenlig fot och efter senare tiders förbättrade methoder.
Sälunda äro Lentille-Fyrar uppförda pä Winga, Morupstänge och Falsterbo, samt linder uppförande pä Olands södra udde och Grönffär.
Reverber-Fyrar äro anlagde pä Hällö, Kullen, Utklippan, Landsort och Swartklubben, samt ledfyrar ä Buffär och Böttö.
Alla dessa dels nybyggnader, dels förändringar wörö päräknade att blifva färdiga till 1845 ärs utgäng, men hafva längt förut till största delen medhunnits, och det äterstäende förmodas med skälig wisshet kunna fulländas inom innewarande ärs stut.
Ett fyrfartyg är äfven anffaffadt, för att utläggas pä det farliga Falsterbo-refvet, försedt med twenne fyrar och sä inrärtadt, att den af sjöfarande länge yttrade önffan om tillgäng pä Lotsar för angöringen af Drogden och seg - 28 Juvmteriw gen af Kronans ekowirke. lingen genom Flintrännan derigenom uppfylles; kommande ftin lotsar att för detta ändamål pä försök stationeras om bord ä samma fartyg.
Med skälig sannolikhet kan det äfwen beräknas, att, ehnru dels opäräknade utgifter uppkommit derigenom, att Kullens fyr, hroilken war päräknad att till 2/udelar qwarstä, säsoin för swag för påbyggnad, mäste aldeles nedrifwas och ombyggas, dels kostnaden för fyrfartygets utrustning, likasom för inventariernes första uppsättning ä de ofwannämnde fyrarne, warit betydlig, det af Rikets Ständer för ändamälet gifne ansiag dock icke öfwerstrides.
I afseende ä Rikets Ständers tvid sista Riksdag gjorda underdäniga framställning dels om Fyrars anläggande pä Gottsta Sandön, Sandhammars udde, stäret Understen och klippan Bonden, dels om prickningen, har efter werkställd underfökning den upplysning wunnits, att fyr pä nägot af nämnda ställen icke behöfwes; hwaremot de ätgärder angäende prickningen ägt rum, att icke mindre än 14 tunnbojar, 4 flaggprickar och 2 kors bliswit utlagda.
I öfrigt hafwa flera lotsstugor blifwit uppbyggda, lotSbätar anskaffade, samt mänga bergringar och andra fäkerhets-anstalcer för de sjöfarande utlagda.
Enligt Kongl. Majus Nädiga Förordnande den 29 September 1841 har, pä sätt Rikers Ständer anhällit, inventering afekewirkesförrädet i Carlskrona blifwit werkställd, derwid den erfarenhet wunnics, att hela behällningen af detta wirke utgjorde 223,058 kubikfot 43 tum utom 6,663 st. espings-, stup- och jollwirke samt 413 st. lavettaxel-wirke; warande i sammanhang härmed ekwirkesförräden i Stockholm och Götheborg äfwen inventerade. 29 I ändamål att utwidga Landtbruks-Akademiens iverksamhet till La»dtbn,ks ^ ^ .. . . .. .. . . .
Akademien okadr gagn for landtmanna-narmgarne l allmänhet, har Kongl.
Mayl och, HuMllför densamma utfärdat nya stadgar, och äro jemwäl i sadant af- flapE.' seende förändrade Reglementen för flera Hushållnings-Sällffap fastställde.
Förnyadt kontrakt har uppgjorts om fortfarande af Landtbruks- LaoMmksJnstinltet a Degeberg, fran hwilket, sedan detz inrättning ar 1835 intill sistlidet ärs flur, ester fulländade lärokurser utgatt 125 elever och 117 lärlingar.
Lägre Landtbruksffolor wid Orup i Malmöhus, Wäderbrunn i Södermanlands, Bjädesjöholm i Jönköpings, Sjögestad i Östergöthlands och Hägerwall i Westmanlands
Län hafwa inrättats ester af Kongl. Mast fastställde stadgar; och för iordningsbringande af ett Landtbruks-Jnstitut a Ulltuna Kungsladugård i Upsala Län, sa snart nuwarande arrendet af denna Kungsladugård upphörer, äro nödige åtgärder widtagne.
Till uppmuntran för elever wid Teknologiffa Institutet ochEl^E,wid Chalmersta Slöjdffolan, der uitderwisningen fortgått efter gifne stämmelser, hafwa ökade premier blifwit bewiljade. st^Slojd Awen i flere afseenden hafwa utwägar genom Styrelsens för- u»de>wissorg blifwit beredde för dem, som det åstunda, att genom sakkunnige lmidtimmnapersoner eller i tryck urgifne achandlingar kunna erhålla underwisning och råd i witza landtnrannanäringar, såsom angående förbättrade akerbrnksmethoder, ängswattningar och wattenafledningar, angående farffötstln, angående sillfiffet, angående bästa sältet att tillwerka tjära och pottassa, angående mera ändamalsenliga än hittills wanliga linspänads- och wäfnadsmethoder, m. m. 3o LpMi-c M- För att ät innewänarne i Norr- och Westerbottens af mist.värbngniiigs- ter ofta hemsökte
Län öppna tillfälle till begagnande af dr bergningsoch Utwägar, som Kronans widsträckta ffogsomrädeil erbjuda, Utan att bönens lA,. ffogarneS framtida bestånd deraf äftventyraS, samt för att tillika befrämja Bergs- och Sägwerksrörelsen derstädes, har Kongl. Maj:t, under witza föreffrifna wilkor och kontroller, medgifwit kolningar och timmerhyggen a Kronoinarker samt sadane kronohemmans och nybyggens skogar, hwilkas områden blifwit genom afwittring eller eljest bestämda, och har enahanda förman i afseende ä kolningar för Bergwerkens behof blifwit medgifwen för Wester-NorlandS och Jämtlands Län.
Asmin- Till forcffyndande af der för de norra orterna angelägna afwittringöwerket, har antalet af Afwittrings-Landtmätare i nägra
Län ökats och de föreffrifter i öfrigt blifwit meddelade, som af omständigheterne funnits päkallade.
I Jämtlands Län, der afwittringarne tidigare än i de andra Länen sattes i gäng efter en är 1820 utfärdad stadga, och till större delen inom provinsen Jämtland blifwit före sistförflutna Riksdag fullbordade, hafwa sedermera AfwittringSLandtmätarne warit sysselsatte med afstutande af de äterstäende afwittringarne inom nämnde provins, men hufwudsakligen med afwittringsätgärder i Herjeädalen, der Swegs af 5 socknar bestämde pastorat, med en egorymd af 1,213,095 tunnland, numera är att anse säsom afwittradt, och de öfrige socknarne redan, säwidt sädant erfordras, till större delen blifwit afmätte och ä karta lagde; warande i följd af afwittringarne i Länet 142 nya mantal tillkomna, hwaremot dock äldre hemmantalet genom förmedlingar i följd af egobrist kan komma att minskas med ungefärligen 30 mantal.
I de öfriga Länen, der afwittringar werkstälts efter en är 1824 utfärdad stadga, hafwa afwirtringsätgärderna under arén 1839—1843 hufvudsakligen omfattar Carl Gustafs, Näneä, Pitea och Lulea socknar i Norrbottens, Vurträsts, Nordsjö och Degefors socknar i wester borrens, Anundsjö, Junsele, Gudmunrå, ytterlännes, Njurunda, Hafrö och Bergsjö socknar i Westernorrlands, samt Ofwanäkers, Bollnäs, Alfta, Hanebo, Jerfsö, Ljusdals, Färila, Hogdals, Gnarps och BjursäkerS socknar i Gefleborgs Län; och hafwa i dessa Län i och för aswittringarne blifwit under samma ar afinätte nära 1,300,000 ttinitland och ralineer uppgängne till ett amal alnar af omkring 2,600,000; warande, i följd af aswittringarne i dessa Län, omkring 140 nya mantal tillkomne, jemte ett större amal bewiijaöe Kronotorp, och ännu icke i hemmantal ingängne nybyggen.
Storstiftesförrättningarne i Stora kopparbergs
Län, der Nas, Floda, Järna, Äp- S^rflistm pelbo, Leksands, Rättwiks, Bjursas, Ohre, Ahls och Gagnefs ' socknar undergått storstifte pä Kronans bekostnad, hafwa under de sednare arén fortgått i Mora, Sophia Magdalena, Wenjans och Stora Dma socknar, hwarwid mer än 200,000 tunnland blifwit afmätta; och hafwa, enligt kartebestrifningar för de storstifrade sock narne, 4,592 befmenhets-nummer uppkommit.
Med sorgfällighet har Kongl. Majit tillsett, hwilka förbättringar Laga Men. kunde wara att i Landtmäteri-Författningarne widtaga, derwid likwäl föga anledningar wijat sig till ändringar i dessa författningar, under hwilkas tillämpning eit stigande hag för laga stiftens företagande i märkbar män wifat sig, hwarä såsom exempel ma anföras, att handlagde stiften är 1842 omfattade 150 mantal mer än är 1839, samt att det förra äret afmättes 181,486 tunnland och 6,337,156 alnar delningslinier och wägar mer än är 1839; warande frän är 1827, dä nu gällande stiftesförfattningar mkommo, och intill 1842 ärs flut 32 Odlings föreNig.
Jernband teriiige». aftnätte nära tio millioner tunnland, de egowidder oberäknade, som utgjort föremal för afwittringar och storstifteit.
Bland åtgärder, deraf, likasom af Mes- och afwittringswerket, landets stigande odling i wäsemlig man är att förwänta, förtjenar ock omnämnas, att, till utvikningar och aftappningar af sänka trakter och sjöar för beredande af odlingsförecag, de anslag af 120,00» Ridr för de norra och 100,000 R.dr för de mellersta och södra provinserne, hwilka Rikets Ständer wid sistförflmna Riksdag bewiljat, blifwit, utom en mindre del af den förra anstagssmnman, för 70 särskilta arbetsföretag anwifade att utgå dels såsom anslag utan äterbetalningsstyldighet, dels såsom län till menigheter eller enskilde, hwilka genom kontrakt förbundit sig till utförandet efter af Kongl. Maj:t fastställde planer; warande genom detza företag att påräkna en landwinning af omkring 46,000 tunnland mark, som förut warit helt och hållet wattendränkt eller sä wattensjuk, att den gifwit föga eller ingen afkastning.
Under de mindre gynsamma förhällanden, hwilka de sednare ären för Bergwerksrörelsen egt rum, har Kongl. Majit, med hänsigt till den jemförelsevis wigtigare angelägenheten, att Swensta jernet komme att, med all möjlig besparing i tillwerkningökostnaden, winna ökad godhet och kredit, föranstaltat om utredning af den werkan, som warn: lufts anwändande medförde och hwad medel till besparing i tillwerkningskostnaden kunde utan mehn för tillwerkningens inre halt beredas.
Jemte det Kongl. Maj:t ät wiche
Bergslager mäst bereda lane-utwägar till förlägenhetens minskning, har Kongl. Majit äfwen förordnat om tarkjernswägars inrättande i städerna Philipstad, Nora och Linde, i ändamäl att, genom wägförande af tackjern derstädes, inne - 33 innehafwarne mot pant deraf ffulle kunna erhålla län i Rikets Ständers Bank och dess Lånekontor i Götheborg.
De nedtryckta prisen ä Stångjern hafwa gifwit en ökad anledning att paränka kraftiga Åtgärder till förbättrande af Swensta jern-manufakturen, sä att en betydligare steppning af sädane finiden till främmande länder stnlle kunna ega rnm; och har till en början Kongl. Majit anstagit erforderliga medel för winnandet af närmare kännedom angäende sätter för beredningen af sädane manufaktur-smiden, som i England, Frankrike och Tystland till större godhet och bättre pris, än här i Riket tillwerkas.
För Sågwerksegare, hwilka i motsats mot Bruksegare, under de sednare arén haft en förmänlig affättmng af deras tillwerkningar, har under tiden den ökade fordel blifwit beredd, att fagningsrätten wid salu- och lego-fägar numera fär utöfwas utan förut warande begränsning till wisst ärligt sägningsbelopp, dock utan widsträcktare rätt än tillförene till begagnande af sädane stogar, som ej kommit under enskild eganderätt; och har äfwen det förut gällande förbudet för egare af husbehofs-sägar att försälja hwad af egen stog kan försägas, blifwit upphäfwet.
Med hänsigt äter till den gansta betydliga stogsbesparing, som kan winnås genom sägs begagnande i stället för yxa wid träds fällning och afrrumning, hafwa dertill lämpliga jagar blifwit pä allmän bekostnad anstaffade och sörjande till HuShällningsSällstapen, eller, der sädane ej finnas, till Landshöfdinge-Embetena, äfwenjom premier anslagits för införandet till Hufwudstaden af i bäda ändarne sagad wed.
För Manufakiur-Distonten har ett nytt Reglemente blifwit utfärdade
Den sedan sista Riksdag frän twä till femhundratusen Riks - Trädwaru handcln.
Mmnifciktur
Distonten. daler ökade fond för förlagsrätt, har synts i wäsentlig man bidraga till lifwandet af hagen för införandet af nya och förbättrade anstalter i Fabriks- och Slöjdewäg, och i hwilket afseende anslag äfwen bewiljals för att fran främmande länder inhemta närmare kännedom om sednare kiders uppfinningar.
Tillwerkningswärdet wid samtlige Manufakturerne, som för är 1838 beräknades till 13,090,089 R:dr, uppgick för är 1842 till 15,292,186 R:dr B:co, deraf klädesfabrikernas tillwerkn ingar beräknats till 3,863,439 R:dr för är 1838 och till 4,482,948 R:dr för är 1842, samt Bomulls- och Linnefabrikernes till 426,581 R:dr för det förra och till 508,600
R:dr för det sednare äret: warande det att antaga, att Plle-fabrikernas tillwerkningar under sistlidet är uppgätt i wärde till mer än fem millioner R:dr.
Ullrrvduk- Sedan Rikets Ständer är 1841 ökat kredirivet för ullproduk renens befrämjande frän twä till trehundratusen N:dr, har Kongl. Maj:t meddelat foreffrifcer till underlättande af handeln med inhemsk ull; och, jemte det wista förändrade stadgande» blifwit utfärdade för Ull-Kontoret i Norrköping, hafwa nödige förfoganden blifwit, ehuru hittills utan framgäng, widtagne för tillwägabringandct af ullsonerings-anstalter i Götheborg och Malmö, dertill medel blifwit af Rikets Ständer anwifade.
I afseende ä Kronans Stam-schäferier, der antalet af fär wid 1843 ärs stut uppgick till 828, hafwa åt skilliga regleringar stett, och har en sakkunnig person antagits sa wäl för tillsynen öfwer vesta schäferier, som för att med räd och upplysningar tillhandagä enffilde Schäferi-egare.
Wid Swensta fabrikerna blefwo under sistlidet är ungefärligen 20,000 N Swenst ull mera än är 1842 anwände. 35 Wid Kronans stuterier, der hästantalet wid sistlidet ars stut Hast-asw l„. uppgick till 328 stycken, hafwa de regleringar blifwit widtagne, som ansetts lämplige för att för landet bereda en ökad fördel af dessa inrättningar, hwilka, i anseende till det goda stick, hwari de befunnits, i wäsentlig män bidragit till häst-afwelns förbättring; och har styrelsen äfwen warit omtänkt att fä utredt i hwad män de, i sednare tider i Tysta staterna, Frankrike och Danmark, följda systemer för befrämjande af hästkulturen mä ega företräde framför de här i Riket amagna.
Till fisteriernas upphjelpande i Bohusläns stargärd har Kongl. Maj:t anflagit witza summor ärligen, dels för att ät wäffrejdade sistare, hwilka genom olyckor förlorat bätar och fistredstap samt derigenom kommit i sä nödställd belägenhet, att de icke kunnat utan understöd fortsätta sitt näringsfäng, äcer förskaffa erforderliga smärre bätar med tillbehör, i den män att deras lidne förluster kunde anses godtgjorde, dels till premier för idkande af storfiske wid längre aflägsna bankar i Nordfiön med däckade fiskefartyg, sa inrättade, att den fängade fisken kunde ä dem stötas och saltas, äfwenfom för idkande af Makrillfiske tidigt pä wären medelst drifgarn, samt för begagnande af ständ- eller fättgarn, med afläggande af finmastade notars nyttjande.
Till lättnad för handeln och sjöfarten har Kongl. Maj:t är 1841 FMn-fwens förordnat om wissa ändringar i förut gällande Författningar angående de handlingar, hwarmed Swensta fartyg till bestyrkande af deras nationalitet böra wira förfedde.
Härigenom hafwa steppsrederierna wunnit en betydlig besparing i utgifter, jemte fördelen att undwika den tidsutdrägt och omgäng, som med Fribrefs ärliga uttagande förur war förenad.
Fem större Navigationsskolor, nemligen en i hwardera af stä-NaviM-o»-- derna Stockholm, Götheborg, Gefle, Malmö och Calmar hafwa pä 36 Skepps bWerknit'.
Ätgärdkr till uppmuntrande af hmalffflfängst i Söderhaswet ni. m.
Statens bekostnad, samt tre mindre, nemligen i Carlshamn, Wisby och Hernösand, äfwen med bidrag af allmänna medel, blifwit inrättade, och hafwa för de förra ett gemensamt och för hwarje af de sednare särskildt Reglemente blifwit fastställde, hwarefter underwisningen derstädes under de sednare arén enligt bestämda Lärokurser fortgått.