Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning af Herrar Revisorers anmärkning, att Riksgälds-kontoret icke ens till en Bankens understigande ränta kunnat utlåna hela sin kassa-behållning, anse sig Fullmäktige, som förmoda, att Herrar Revisorer härvid velat fästa uppmärksamheten å det betydliga belopp, sorn tidtals under loppet af detta års sommar och höst funnits innestående å Riksgälds-kontorets i Banken öppnade särskilda räkning för de till Statens jernvägsbyggnader anvisade medel, böra upplysa, att denna kassa-behållning uppkommit genom de stora och bestämmelserna i läne-kontraktet vida öfverstigande inbetalningar, som under sagde tid skett å innevarande års jernvägslån.
Men som största delen af de sålunda influtna medlen varit afsedd att användas dels för jernvägsarbetenas fortsättande under detta år och dels till de qvartalsvis förfallande liqviderna för 1858 års tillfälliga statslån, så hafva Fullmäktige, vid sådant förevetande och med afseende å snart inträffande utbetalningar, funnit betänkligt att utlåna för dessa utbetalningar påräknade och erforderliga medel.
Fullmäktige tro sig kunna förbigå hvad Herrar
BeviUningsUtsb.
Betdnbanden. 30I allmänhet utgående utskylder; dock hafva sam« telige Herrar Ledamöter af Vällofl.
BorgareStåndet bitradt den lanka det härtill fogade Protocoll innehåller. 3:0
Vid granskningen af detta Utskotts Betänkande angående grunderne för den allmänna Bevillningen, har RiksdagsFullmägtigen Eric Svensson, tillika med flere af Heder» värda BondeStåndet från Götheborgs och Bohus Län > väckt fråga om en förändrad beräkningsgrund för den så kallade RotefrihetsAfgiften, hvilken alla till extra Rotering indeldte Hemman och Lägenheter af enahanda natur med dem, som dittills dragit ständig Rotering, enligt II Art, 3 §. 5 Morn. af 1812 års BevillningsFörordning och Kongl. Majus Hådig-a Bref till samtelige Landshöfdingarne under den 26 September 18)5, måste erlägga med 12 R:dr af hvarje helt Hemman, och i propor» tion derefter af de mindre, men hvilket beräkningssätt blifvit ansett oförenligt med billigheten och i dess ställe föreslagit, alt, då Rote* rings-skyldigheten , som utgör anledningen till denna beskattning, icke grundar sig på ett lika hemmantal , utan att två till tre hemman ofta ingå i en Rote, så borde äfven afgift för frihet från Roterings-skyldighetens utgörande beräknas på samma sätt , utan afseende derpå om Roten bestod af ett eller flere Mantal.
Efter inhämtad kännedom af de till detta ämne hörande Författningar, har Utskottet ej härtill kunnat lämna sitt medgifvande, emedan 302 SevillningsUtsk.
Betiinkanden. något visst hemmantal icke är för Extra Rofarne stadgadt, utan de blifvit sammansatte i förhållande till Lägenheternas större eller mindre godhet, och denna beräkningsgrund skulle så mycket mera föranleda en ännu ojemnare beskattning, som derigenom kunde inträffa, att ett helt mantal, utgörande en hel Rote, kom att betala lika med en annan bestående af a till 3 Mantal , hvilket åter motstrider det redan an* tagne beskattningssättet för jorden, till grund för hvilket åsatt mantal alltid varit antagit. 4:0 Genom ett från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln ankommit Memorial, har Herr W lraih Tham, under framställning af de olägenheter, som åtfölja det i IV Art. 2 §. 2 3 Morn. af 1815 års Bevillningsförordning samt V. Art. 2 §. 22 Mom. i nu afgifne project föreskrifna sätt för värdering af Bruk och Berg* verk, yrkat, det måtte detta slags Egendomar taxeras och värderas efter samma grunder, som för Egendomar i allmänhet fastställde blifvit , nemligen efter salupris och Egendomens verkliga värde, så att antingen, sedan alla Bruket tillhörande Hemman och Lägenheter blifvit serskildt uppskattade, hammarskatten eller srnidesrättigheten ej borde beräknas till högre belopp, än hvad vid smidens flyttande för en sådan rättighet betalas ; eller ock, att, sedan Bruksegendomen med hvad dertill hörer, blifvit till dess rätta värde upptagen, borde endast den andel deraf , som , etfer afdrag af värdet å Egendomens öfriga tillhörigheter, återstoden beräknas för smidet.
Men, som Utskottet, då det låtit detta Ä - BevillningsUtsi.
Betdntanden.
303 rende komma i betragtande , erimat sig , hurusom för det närvarande
Bergverksrörelsen i allmänhet understödes af en mera gynnande Conjunctut, och desse verk äro af ett helt annat förhållande^ än andre Xandtegendomar , så har det ej funnit skäl, hvarken att förändra den förre värderirigsmethoden, eller åt desse verk och inrättningar bereda en lindring i Bevillningen, som ej kan till öfrige skattskylldige i Riket utsträckas. 5:0
För att åt Häradskrifvarne i Hallands Fän, hvilka ej skola åtnjuta en mot deras trägna arbete svarande lön, bereda, utan Statens betungande, en förhöjning i inkomster, har H:r Prosten Ohrvall den 5 sistlidne Januarii hos Högvörriige Pieste-Ståndet framställt det till Revillnings-lJtskoitets handläggning Öfverlemnade Förslag, det måtte desse tjenstemän tblåtas, att för
Debetssedlarne uppbära en, i förhållande till Kronoräntorne proportionerad, lösen efter Uppgjord och bifogad Tariff.
En så beskaffad förhöjd afgift kan likväl
Utskottet för dess del så mycket mindre tillstyrka, som dels dess antagande, då den äfven' träffar mindre Bevillningssummor, skulle isynher blifva för den minst bemedlade delen af landets innevånare betungande, dels en förökad lösen för
Debetssedlarne ej är af Häradsskrifvarne sjelfve yrkad , och dessutom något enskildt stadgande för Halland icke kan äga rum. 6;o
Beträffande de inom hvarje
Län varande allmänna Pröfnings Cornmittéerne , har Riksdagsmannen Eric Ericsson från Örebro X^än i ett den 5 sistlidne Januarii från Hedervärda 304 BevillningsUtsk.
Betänkanden. Bonde-Ståndet till Bevillning?
Utskottet reraitteradt Memorial yttrat, det matte desse Cornmittéer, såsom i det skick de nu äro, öfverflö* dige, antingen ändras eller afskaffas; äfvensom Riksdagsmannen Botvid Johnsson fiån Östergöthland bland öf ige, i anledning af Utskottets Betänkande angående grunderne för den blifvande Bevillningen , gjorde anmärkningar jemväl framställt den, att desse Committéers befattning börtie utsträckas derhän, att de agde så väl i allmänhet granska Taxerings Committéernes åtgärder , som i sista instantien afgöra Besvär öfver deras beslut.
Att emedlertid lemna något afseende åt Eric Ericssons yttrande finner Utskottet så mycket mera öfveiflödigt , som han hvarken i ett eller annat hänseende uppgifvit någre skäl för sitt påstående, och Utskottet för sin del anser dessa anstalter oumgängelige, så för beredande af ett rättvist förhållande medborgare emellan, i afseende på utskyldernes fördelning, som för tillsynen deröfver , att det allmännas rätt vårdas ; och att, på sätt Botvid Johnsson förment , åt Pröfnings-Committéerne gifva en annan bestämmelse, anser Utskottet så myckat mera be. tänkligt, som det dels, i synnerhet om Utskottets Förslag angående ett bestämdt belopp, hvar» under hvarje Uäns sammanslagne Fastighetssumrna ej får nedsättas, skulle vinna Rikets Höglofl.
Ständers bifall, måste i sådan händelse öfverlemnas åt Pröfnings-Committéerne, att handhafva denna förrättning, dels någon inskränkning i den åt missnöjde med PröfningsCommittéernes beslut lemnade rättighet att der - BeviUnings- Vt sk.
305 öfver besvär anföra, ej synes lämpelig, hälst den hvarken ägt rum eller blifvit iakttagen under all den tid nuvarande Bevillnings-grunder tjenat till efterrättelse. 7:0 I ett till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvit och till Bevillnings-Utskottet remitteradt Memorial under den 30 nästlidne December, hafva Riksdags Fullmägtige Olof Nilsson från Norra och Anders Mårtensson frän Södra Jemtland anmält de olägenheter, som möta i afseen* de på den i V. Art. 1 §. 2 Mom. i 1815 års BeviUnings Författning och i VI Art. I §. a Morn. i nu afgifne Project till Uppbördsstämmornes hållande utsatte tid.
Efter gjord uppgift , skall genom svårigheten att, under den i detta aflägsna Landskap ganska korta Sommaren förtjena några penningar till KronoutskyIderrtas liqviderande, och förr än vid vintrens slut föryttra Landets producter, förorsakas, att vid den i November månad vanligen hållna första Uppbördss'ämman, äfvensom vid den andra i slutet af Februarii eller början af Mars , få af landets innevånare kunna afbörda sine förbindelser, utan måste vanligen hälften af Uppbörden genom restlängder inkräfvas.
Till hämmande af vienna olägenhet är nu föteslagit, det höra utskylderne ej förr än vid sluiet af Fe~ bruarii Månad affordras de skattskyldige, och andra Uppbördsstämman i förhållande derefter längre fram utsättas.
Vid denna framställning har Riksdagsmannen Eric Ericsson från Orebro
Län fogat den anmärkning, att, om än en sådan föreskrift vore för Jemtland lämplig och nyttig, Sfi åsyftades likväl derigenom ett upphäfvandc 306 BeviUningsUtsk, Betänkandm. af nu gällande Uppdördsförfattningar ^ hvilket at Eric Ericsson ansägs vara mindre af noden.
Vid föréhafd granskning af detta ämne har Utskottet sa inycket häldre instämt i Eric Ericssons mening, som en flyttning af Uppbördstiden skulle, ej blott föranleda ändring i härom gifne stadganden, utan ock medföra rubbning och skiljaktighet i afseende på redogöielseiiden för Uppbördsmännen. 8:0
Med anledning af serskildte Remisser under den 24 sistlidne December har Bevill* nings Utskottet låtit hos sig i öfvervägande korn* ma , ej allenast Riksdagsmannen Jacob Ericsson från Örebro Län af flere bland Hedervärda Bon* de-Ståndets Ledamöter understödda och redan vid förra Riksdagen gjorda hemställan om befrielse från Bevillning för fattige backstuguhjon, torpare och fördelstagare , hvilke ej äga vissa tunnor Spannemål i afkastning, eller dt t visst antal Kreatur , utan äfven Riksdagsmannen cinders Christopherssons frän Kronobergs
Län pår stående, att de Inhyseshjon inom nämnde Län, hvilka, likmätigt 51 §. af Kongl. Majus Nådiga Resolution på Allmogens besvär undeV den 2 Mars 1774, årligen utgöra ett Dagsverke till Kronobergs Kungsgård, matte från Eevillnings utgörande förskonas.
Skälen till dessa framställningar äro hftmtade dels af ifrågavarande personers oförmåga, att kunna förtjena hvad som tarfvas till deras underhåll, ännu mindre sammanbringa det erforderliga till Krono Utskyldernes godtgörande, dels af den befrielse från be villning ofvanomförmäldte Personer inom Kro« BevillningsUtsJi.
Betänkandeii.
307 nobergs
Län åtnjutit, intill dess 1815 års Bevillnings-Förordning utkom.
At dessa omständigheter bar Bevillningsutskottet ej kunnat tillerkänna den vigt, serdeles då VI Art. 3 § I Momus 3 punkt tillåter eftergift för sådane fattige, med lieie, saknande arbetsförmåga, att hvarken något allmänt stadgande för torpare, backstuguhjon och fattige fördelstagare, eller något enskildt för Inhyseshjon inom Kronobergs
Län, kan derpå grundas, utan har samma stadgande, som förr, blifvit oförändradt bibehållit i det afgifne projectet till den blifvande Bevillnings-Författningen. 9:0 Inom Va Holl. Borgare-Ståndet har Herr Faurell yrkat lindring i Bevillningen för Laholms Stad, i afseende på den dervarande och af Sex, innom en tid af 28 år, uppkomne Eldsvådor , hvarigenom 171 Hus blifvit i aska lagde, förorsakade fattigdom, som vållat ej allenast, det 30 Hustomter äro för bristande tillgångars skull ännu lemnade obebyggde , utan äfven att Stadens förmögnare innevånare måste vidkännas så väl alla utgifter till det allmanna, som understöd till de nödställde, hvilka anledningar synas berättiga S'adens innevånare att begära lindring och förskoning i Bevillningen , ehuru Krigs- och andre omständigheter hindrat dem, att efter sista eller 18II års
El svåda, förr än vid denna Riksdag derom anhållan göra.
Hä nili har likväl BeviliningsUtskottet, till hvars handläggning detta mål varit öfverlemnadt, funnit så mycket mera betänkligt att tillstyrka bifall , som hvarken Herr Faurell på behörigt sätt ådagalagt dess uppgift om de in - 308 BevillningsUtsL Betanhandenl - träffade Elsvådorne och den dervid tillkom* ne förlust, hvarigenom Utskottet saknat tillfälle, att bedömma innevånarnes verkliga behof, eller fråga om lindring blifvit väckt, förr än ehec nära
Sju års förlopp, sedan sista eldsvådan, ehuru behofvet af befrielse bort strax efter olyckan vara mera påträngande än för det närvarande.
Detta allt underställes vördsamt Eiksens Höglefl.
Ständers upplysta ompröfvande.
Stockholm den 22 Maji iS18.
Ständers Bevillningsutskott , vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 5 Maji 18IS* S. D.
Det i anledning af åtskillige afslagne Memorial författade Betänkande , innehållande skälen till de häröfver fattade Beslut , blef nu uppläst och i allmänhet godkändt ; dock förklarade : Herr Cederborgdet han ej , hvad den af Herr Kjellander väckta motion om nedsättning af Classerne för Bevillningens utgörande af Borgerskapet i 3tdje , 4:de och 5:te Classens Städer angår, delade Utskottets mening.
Herr Lefler reserverade sig likaledes , rörande Bevillningens utgörande af Städerne, under åberopande af dess redan den a8 sistlidne April till Protocollet afgifne yttrande , BevillningsUtsk.
Betänkamlen.
309 de, med förnyad anhållan, aft detsamma m5U te åtfölja detta Betänkande till Bilsets Höglo.fl. Ständer.
Häruti instämde så väl Herr Örnberg, sorn Vallöf!. BorgareStåndets öfrige Herrar Ledamöter ; hvarjemte Herr Lindberg förklarade, det kunde han så mycjcet mind e antaga det upplästa Betän^ landet i hvad det rörer den afslagné anhållan om eftergift i Bevillningen för Laholms Stad, sorn han hade sig fullkomligen bekant, både au uppgiften om de flere Eldsvådor, dem Staden under en kortare tid undergått , instämde med sanna förhållandet, och att Eorgerskapet derstädes, i följ i af de detsamma traff.ide olyckor , befann sig i en ganska torftig belägenhet, och måste för det mästa af Jordbruk suka sin näring.
Ut Supra N:r lt), .Riksens Högloft.
St (meters RevillningsUtskotts Memorial, angående, åtskillige fräj?
Mårts och Ri hets Kammar Collegimu er hällne upplysningar.
K^edan bade Projecfef till den blifvande BevillningsFörordningen och det densamma följ Bihang till Riks. St.
Prof. 1817-1818- 5-'teSami.N:r40,41. 3lo BtvillningsTJtsJ.
Btt'ån\anden. aktiga Betänkande voro rensktlfne och till underskrift framlagde , har BevillningsUiskottet « jemte PrötocollsUtdrag af den 4 dennes , i dag emottagit åtskillige af de från Kongl.
Majus och Rikets KammaiColIegium äskade upplysningar ; dock endast rörande de under 3 och 3 ProvinceConfeiren lydande Län ; men, ehuru dessa nu mera ej kunna hafva något inflytande på BevillningsArbetet, anser Utskottet sig likväl böra, i afseende på den härom 1 Utskottets Betänkande gjorda anmälan , sådant hos Riiets Höglofl.
Ständer vördsammeligen tillkännagifva , likväl utan att Utskottet anser sig hafva anledning till ändring i hvad Utskottet, rörande nödvändigheten af upplysningars erhållande vid framtida Riksdagar anfört; hvilket underställes vördsamligen Rikets Höglofl.
Stockholm den 33 Maji 1818* ?T:r 30.
Riksens Högloft* Ständers EevillningsUtskotts Utlåtande, i anledning af gjorde Anmärkningar ei?iot dess Betänkande, angående Pöst-Inrättningen och deraf till Statsverket inflytande inkomster.
TI Rikets Höglofl.
BevillningsUt«r skotts Betänkande under den 1 dennes angående Postinrättningen och deraf till StätsVef: BevillningsUtsk.
Betänkandenl 311 ket inflytande inkomster, förekom till afgörande hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Högvördige PresteStåndet , hafva åtskillige Herrar Ledamöter af dessa Ständ sökt framställa de hinder för den inre Brefvexlingen , hvilka skulle härflyta deraf, att, genom der. af Utskottet föreslagne förhöjning i PostTaxan, af 25 Procent, en Bevillning lades på Communicationen , hvilken skulle vara för Landets Industrie den mest skadliga , emedan bibehållandet af en lätt
Comrnunication män emellan synes lika nödvändig , som den genom TryckfrihetsLagen Medborgare försäkrade frihet i tal och skrift, och derjemte anfört: att en ytterligare förhöjning af PostTaxan är t högsta grad olämpelig , så vida inrättningen redan bär sig, och ännu mera om oen till och med aflemnar ett öfverskott åt StatsVerket, samt utan dess serskildta betungande derutöfver bereder en fri Comrnunication för Statens serskildta Auctoriteter ; att de till fyllnad af Statsbehofven utgående utskylder böra mera allmänt fördelas, och den både nyttiga och nödvändiga brefvexlingen ej betungas med större afgifter , än som svara emot fördelen af Inrättningens begagnande * helst i annat fall hända kunde , att den Ökade afgiften hindrade Correspondencen och således beredde ej allenast minskning i nu påräknade tillgångar
, Ulan kunde äfven föranleda till missbruk af de utdelade Fribi efsBöckerne m. m.
; att den härigenom förorsakade beskattning icke är jemt fördelad, då den drabbar den redan förut mest beskattade Classen af Medborgare, eller EmbetsmannaClassen; och slutelig 315 JSeviUningsVtsk.
Betänkanden, gen att, genom det föVeslagna beräkningssättet i öfverst iger förhöjningen de af "Utskottet omförmälte 25 Procent och utgör verkeligen i de flesta fall 33-5- Procent ; i följd af hvilket allt yrkadr blifvit , det denna förhöjning ej matte äga rum , utan Utskottet vara betänkt på en annan utväg till den häraf påräknade InkomstSummans erhållande.
Jemte det att Utskottet får vördsamligen tillkännagifva, att dess Betänkande redan blifvit af Vällofl.
BorgareStåndet och af Hedervärda BondeStåndet gilladt och antagit , får det äfven tillägga , det har Utskottets afsigt med den föreslagne förhöjningen varit, att för Staten bereda en tillgång, grundad på verkliga, af det Allmänna åt den skattdragande tillskyndade fördelar, och mera än de fleste andre Utskylder fördelade- efter förmågan att bära den.
Om den erforderliga Summan skall., på sätt föreslagit "blifvit, fordelas i andra Beskattnings-grenar, måste, då få utvägar mera återstå, den äfven drabba Jordbruket och Näringarne , som mindre torde tåla denna förhöjning än den , hvars enskildta angelägenheter fordra en tätare Brefvexling, hvilkens lopp Utskottet ej förmodar skola af den förokade PostTaxan hämmas, då Vallöf! BorgaieS åridet, som sannolikt mera än atulia begagnar denna Inrättning, godkänt Utskottets torslag. lika föranledt af den omständigheten, att Postverkets räkenskaper utvisa ett alli ifrån .1807 ständigt tilltagande af dess utgifter, sorn nu komma att ytterligare ökas genom den förökade PosiLegan och den Städerne inedgilne Bribrefs-rätt, som af Myntets JBevillmngsUtsk.
Befdnlanden.
313 förändrade värde, hvilket i alla öfrige förhållanden förorsakat enahanda följder.
Med den föreslagoe tillökningen trodde Utskottet sig böra förena den anstalten , att verkställigheten deraf,! händelse Rikets Högloft.
Stanler behagade dertill bifalla , ej försvårades af ert ojemnt och besvärligt räkningssätt, och det är till följe häraf, sorn Utskottet i frågan om den nya BrefTaxan sökt en medelväg, med lika afseende på en enskiltes, sorn det allmännas rätt och fördelar.
Af så väl de skäl, Utskottets Betänkande innehåller, som af hvad nu är anfördt, finner Utskottet ingen anledning att frånträda dess redan yttrade mening, utan anser sig böra tillstyrka de förestagne förändringarne i Postinrättningen, men underställer likväl vördsamligen detta ärende Rikets Högloft, Ständers upplysta profning.
Ständers Bevill' ningsUt skotts Betänkande angående gnmdevne jör de blifvande Tull Afgifterne. 3-^å SjöTullsMedlen, enligt 60 §. af Regerings* Formen, äro bland de Statsinkomster , hvilka under namn af Bevillning utgöras , och samma §. tydligen föreskrifver, att denne Afgift ej må, BevillningsTJtsk.
Betänlandtn. utan Riksens Höglofl.
Ständers samtycke, kun2 na å någon annan Artikel, än inkommande och utgående Spannemål, förhöjas, har Bevillningsutskottet ansett dess åliggande vara, att undersöka i hvad mån Tulllnkomsterne kunde på ett Jämpeligare sätt än hittills regleras , och får till föjd deraf till Rikets Höglofl.
Ständers upp» lysta pröfning öfverlemna följande anmärkningar, i afseende på den närvarande inrättningen af denna Beskattningsgren, sorn, i 1813 års RiksStat påräknad till 835)349 R:dr 14 sk. 5 r:st, lemnat för samma år en behållning af 5,115)842 R:dr 17 sk. 8 r:st och för år 1814 *»3 37>757 J*:dr 3 2 sIc* 1 r:,t’ samt, sedan den Calculeiade Summan blifvit vid 1815 års Riksdag förhöjd roed 100,000 R:dr, utgjort för det året 1,395,754 R:dr 14 sk. 8 r:st, för år 1816 1,058,622 R;dr 43 sk, 10 r:st och för förledit år l)475i50i R:dr 14 sk. 8 rist , från hvilken sist nämnde Summa likväl inga omkostnader eller afkortningar äro afdragne.
Handeln, betraktad i afseende på hvarje enskild Stat, äfvensom på Statens inbördes förhållanden, är till sin Natur underkastad beständiga omvexlingar, och roan kan ej undgå, äfven utan att fästa sig vid allt för små tillfälligheter, som verka dagliga ändringar i Natiotiemes ställning, att, efter några års förlopp, för hvarje Nation finna denna ställning i anseende till Handelsförhållanden i det hela betydeligen ombytt.
Hå Utskottet således nu föreslår en Oller annan jemkning i grunderne för TullTaxorne, sker det ej »f ett flygtigt begär tUl^ ombyte, eller af ett förhastadt nit att fievillninss
Ut sk, Betänkanden', 315 klandra gällande stadgar, utan af tidens förän* drade omständigheter, som synas påkalla den» na åtgärd.
Svenska folket är i närvarande tidpunct mera än vanligen i behof att anstränga sina krafter till befordrande af landets inre förkofran.
Ju mera den inre productionen kan uppmuntras, desto säkrare skall välmågan väekas och spridas, enär under tiden en för Landet betydlig Bevillning till Staten måste utgöras, och denna Bevillning genom TullAfgifterne , som af sig sjelfva, i mån af varans production och förbrukning , i en billig proportion och jemna» re fördelas , har Utskottet ansett sig böra taga under öfverläggning , huru denna Bevillning skulle, utan våda af minskning i Statens intrader, sä kunna åläggas, att den inre production derigenom mera än förut befordrades.
Såsom grundsatts har Utskottet antagit, att ju mera VaruExporten uppmuntras, destamera måste Näringsfliten inom Ilandet tillvexa och hela Statens behållning okas ; och att minskning i Tullen å Export Varor skall dertill betydligen bidraga* finnér Utskottet otvifvelaktig!» d| derigenom del* Exporten skall lättas, dels den ojemnhet i ExportTullen på vissa Artiklar, som nu äger rum, afhjelpa* t hvarigenom dessa varors utförsel tottie möjligtvis mycket befordras. Då Utskottet funnit, att vissa Afgiftec varit bestämda till en positiv Summa, utan beräkning af varans värde, sorn, efter det denna afgift fast» ställdes, undergått betydelige förändringar, har Utskottet ansett lämpeligare, att till grund för '316 BevillningsUtsk.
BetäniandenJ
Afgifterne föreslå en viss Procent af varans försäljnings-varde.
Men ela Statens säkerhet äfven måste vara Riksens Höglofl.
Ständers ögonmärke, har Utskottet ansett sig böra å andra sidan vördsammeligen föreslå , det måtte åt Kongl. Majit i underdånighet uppdragas , att, genom Tullens förhöjning å ImportArtiklarne i allmänhet , så jemna Statslntraderne, att de ej må understiga det belopp , hvartill de i beräkningen af den fastställda BevillningsSumman. blifva upptagne.
I stöd af dessa grunder, tror Utskottet sig böra föreslå,' det matte Rikets Höglofl.
Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet framställa, det täcktes Kongl, Majit , i anledning af tidens nu i manga afseenden förändrade skick, i Nåder uppdraga åt Tullstyrelsen, jemte andre sakkunnige män, att, lämpa och förändra TullTaxorne sa för inkommande sorn utgående varor, enligt de grunder, hvilka Utskottet nu här nedan fått til! granskning framlägga, nemligen : I:o Alla varor, af hvad namn och beskaffenhet som helst , frambragte inom Sverige af Svenska Rudi matei ier , genom Svensk mans arbete och konstflit , äfvensom alla , af utländska Rudimaterie!-, inom Sverige förädlade varor, må fritt få utföras mot erläggande, när det sker med hel fritt Fartyg , helst af endast Recognitions» Afgift, men när skäl finnes för handen, att deru öfver en sådan Afgift öka, af ExportTull, hvilken dock i allmänhet ej får öfverstiga 5 Procent af den till Export anmäldta varans v är» Bevillnings Utsk. B< tiinkanden, 317 de; och icke ökas för någon Svensk Product till mer än dubbelt, vid Exporten med främmande Skepp; dock med iakttagande deraf, att denna TullÄfgift i intet fall , sa vida sådant xnojeligen kunde inträffa när den efter varans verkliga försäljningsvärde kornmer att bestämmas, må föi utgående varor förhöjas öfver det belopp 1816 ars TullTaxa föreskr.ifver.