Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
(Se 8 morn), “Angripelser mot enskilt man, hvilka å heder och ära gå, eller för hans borgerliga namn och rykte förklenliga äro; ““Brottet “straffes enligt ofvanstående mom.; dock vare “penningebot hälften mindre.““
(Se 1j mom.) “Lögnaktiga upgifter och ““vrånga““ framställningar, till allmänhetens förvillande éch förledande; Brottet umgälles ““efter “beskaffenheten,“ “ med böter från Trettio Tre Riksdaler Sexton Skillingar till och med Ett Hundrade Riksdaler.”
(Se 13 mom.)
Bels för undgående af vidlyftighet genom uprepandet, i hvarje moment, af con. fiscations-påföljden, dels, emedan en hittills bristande föreskrift om enahanda påföljd för oloflig tryckning af de i 3 §, \ morn, vilkorligen undantagne handlingar torde böra i Tryckfrihetslagen inflyta, föreslår a8 (k)n$lit.-Ucsk:s Memorial, N:o 5 [. stöttet följande sammandragna stadgande härom: ““Uti alla de bestraffhingsfall, hvarom “oo och oo §. §. handla, varde tillika Skrift “ten confiskerad.““ ^d 4 §.
För fullständighetens skull, samt med anledning derjemte af målens tydliga egen* skap och den hittills utan anmärkning följda praxis, äfvensom af Kongl. Maj:ts Nådi-, ga förklaranden i särskilta fall, tillstyrker Utskottet, att ““till Ordningsmål ytterliga* “re må räknas:
Om den, som vill idka Bok* ♦‘handel, försummar att sig dertill behörigen “anmäla; Om Boktryckare trycker Periodisk “Skrift, utan Hof-Canzlerns Levis eller Dia* “rii-Utdrag; Om han ej, inom utsatt lid, “aflemnar de fem åtskilliga
Verk fritt lill“kommande exemplaren af tryckt Skrift, samt “om Bokhandlare underlåter all ingifva För* “teckning å, dels Svenska, Utrikes tryckta, “dels i allmänhet utländska, i Riket inför“da, Skrifter.” “ Vid 5 §, i3:de morn., hvilket dock rätteligen tillhör icke denna, utan 4;de Sectionen, skulle hringas lill en sålunda jemkad lydelse: “Varder någon, af trycket härstädes ut* kommen, eller ““på Svenska språket förfat* “tad, utomlands tryckt och““ hit i Riket införd Skrift ““hos Konungen af Hof-Can“zlqriV‘“ anmäld, såsom innefattande ämnen.
Conslit.-UtsÅ:s Memorial, iN:o 5i. atj hvilka kunde föranleda missnöje '“‘från mildra Magters sida,"" åge Konungen att derom, efter omständigheterna, förordna, samt, om Han sä nödigt aktar, låta genom ““Hof“Caiizlem““ föranstalta om Skriftens seqvestrerande och indragning, både hos Boktryckare och Försäljare eller andra Utspridare, på sätt om qvarstad här ofvan stadgas.
Så vida ““Hof*Canzlern““ ejöfverlemnar Skriften till Justitiae Canzlern, för åtalande vid Laga Domstol, skall han ovägerligen inhemta Tryckfrihets-Comitens Utlåtande, Finner Comiten, sorn icke må ingå i politiska considerationer, att Skriften, enligt Lagens bokstaf, ej åtalas kan, ““då bör,““ efter Konungens ompröfning, ““skälig ersättning af “Statsmedlen anordnas åt
Bo k t ryck a i e eller “Försäljare, i och för deras omkostnader “och förluster.‘(“ llufvudmotiverne för ändringen ;iro, som Utskottet förmodar, synbart påfallande:
Ofor roligheten deraf alt, i en Svensk Tryckfrihets-Lag, främmande Staters Regeringar och Sändebud må omedelbart framstå såsom angifvare af en till missnöje ledande Skrift, samt angelägenheten af bestämdt för behållen ersättning åt dem, som kunde, genom den arbitraira indragningen, blifva oskyldigt lidande, För öfrigt bär Utskottet ansett befattningen med seqvestern ej böra lemnäs nlternatift åt Hof-Canzlern eller JustitiajCanzleni, utan ensamt åt den förre, hvil - 3q Constit.
Utsk:s Memorial, N:o 5i. ken ock i allmänhet äger att skaffa med bevakning och qvarsättande af Skrifter.
För Utskottet åsterstår det ännu att framställa tvänne nya partiela förslag, med upgifvande i korrthet af motiven till desamma.
Det ena åsyftar Tryckfrihets-Comiléns hörande öfver Tryckfrihetsmål, jemväl i hufvudsuken, — en bestämmelse, hvarigenom den i Jury inrättningen hittills åt Allmänna Opinionen förbehållna domsrätt komme att ersättas.
Frukten häraf framställer sig omisskänneligen:
Ett motiveradt omdöme af uplystamän, lika nitälskande ““mot““ Tryckfrihetens missbruk,som ““för““ Tryckfrihetens beskydd, skulle offentligen uttala sig:
Domstolen, utan att deraf bindas, sattes i tillfälle att från flerfaldigai e synpunkter up~ fatta saken och i klarare dager underkasta henne en så mycket grundligare pröfning:
Folket åteifinge den förut innelmfda rättigheten att genom egna Ombud yttra sig i de för dess frihet så särdeles maktpåliggande Tryckfrihets-målen, och betydelse gåfves åt det allmänna stadgandet i Regerings Formens 108 §. ali, till Tryckfrihetens vård, en Comité skall af Rikets Ständer vid hvarje Riksdag förordnas.
Utskottet har i öfrigt trott denna procedur, å ena sidan, desto lämpligare, som llof-Rälten förut åligger alt öfver den mindre vigliga och endast preliminaira frågan om qvarstad inhemta Comiléns yttrande, samt, å andra sidan, de - Constit.-Utslut Memorial, N:o 5i.
3i slomindre kunna väcka tetänklfieter eller medföra omgång, som, enligt berörda Förslag, Ilof-Rättens
Domareåtgärd vore alldeles oberoende af Conti tens äsigler, och IlofRätten, då Comiten redan blifvit öfver qvarstaden hörd, hvilket troligen i alla svårare fall komme att ske, icke behöfde, för Utslaget i hufvudsaken, infordra något ytterligare utlåtande; Hvadan ock Utskottet tillstyrker antagandet af följande föreskrift: ““Så snart Tryckfrihetsmål uti Hof“Rätt är till afgörande beredi, åligge Hofrätten alt inhemta Tryckfrihets-Comitcns “utlåtande, huruvida Comiten anser den å“talade Skriften efter Ti yckfrihets - Lagen “brottslig, hvilket utlåtande, grundadt nå an“förda skäl, Comiten, efter erhållen del af “handlingarna i målet, ofördröjligen afgifve. “Har Comiten förut, enligt oo §. oo mom., “varit i samma mål hörd, angående qvarstad, må något ytterligare utlåtande Comi“ten icke afTordras.““
Det andra förslaget, grundande sig egenlligen derpå, alt undersökningar i mål, rörande publiciteten , synas företrädesvis både medgifva och påkalla publicitet, hvilken dessutom redan är, genom praxis, vid UnderDomstolarna i allmänhet införd, lyder sålunda: '”'Rättegång i Tryckfrihetsmål skall för ”öppna dörrar hållas, så vid Under-Rätt, ”sorn vid Hof-Rält, dock under förbindelse ”för åhörarne att iakttaga allt hvad Rättens 32 Constit.-Utsfcs Memorial, N:o ii t. ”Ordförande, till ordningens bibehållande] ”föreslåifver, samt att afträda, så ofta Rät"ten öfverlägger om beslut, eller när annars ”Ordföranden finner anledning att derom ”förordna, för hvilken åtgärd han likväl an”svare, sorn för annan embets-utöfning, när ”deröfver klagas.””
Efter att sålunda bafva redovisat för både hela och allmännare samt partiel a och specielare förslug tili sådana ändringar i Tryckfrihels-Lagen, dem Utskottet trott nödiga, nyttiga och möjliga att verkställa, får Utskottet slutligen vördsamt bifoga ett Förslag till ny redaction af denna Grundlag, eller den i Regerings-Formen så kallade Förordning om en Allmän Tryckfrihet.
Rikets Ständer täcktes deraf inhemta, det Utskottet varit, så vidt i dess förmåga stått, omtänkt att afhjelpa äfven de i Tryekfrihets-Lagens redaction befintliga detail-brister, att bringa de ej sällan omkastade och förblandade ämnena i deras naturliga ordning, och att dymedelst för framtiden bereda större lätthet, eller åtminstone undanrödja de väsendtligaste svårigheterna vid Lagbudens upsökande, jemförelse och tillämpning.
Stockholm den 3o September 1829.
S T O C K H O L M, hos Cari.
A b. Fihr, 1829.
Bil. till Constit,-Utslits Memorial-, N:ö Sfs i Kongl. Majtts och Rikets Ständers Förordning om en allmän Tryckfrihet i af den.
Vi, efterskrifne Svea Rikes Ständer, Grefvar, Friherrar, Biskopar, Ridderskap och Ådel, Clerkeri, Borgerskap och Menige Allmoge, som nu till allmän Riksdag här församlade äro, gore veterligt:
Att, som, efter närmare granskning af den, likmätigt 85 §.
Regerings - Formen , fastställda TryckfrihetsFörordningen, Vi funnit nödigt och nyttigt, att frågor om tryckta Skrifters laglighet må af Domstol omedelbarligen behandlas, straff-i bestämmelserna för Tryckfrihetens missbruk lämpligen jemkas, samt de, under förflutna Riksdagar, vidtagna colitroler å Periodiska pressen utbytas mot andra, mera syftesenliga; Alltså och då Vi tillika insett angelägenheten deraf, att Tryckfrihets Förordningen, hvilken, efter dess första utfärdande under deri g Mars 181O, genom täta partiela ändringar förlorat erforderlig redighet i ämnenas afhandling, må öfverhufvud erhålla en klarare upställnittg och en fullständigare form, håfve Vi, med rättelser i ofvan Bih. till R-St.
Fröt. 1828 och 1829, 3 Sami, I2.;dra Haft. t 2 Bil. till Constit.- Utslås Memorial, N:o 5r. nämnda delar, men med sorgfälligt bevarande af constitutionela grunder, velat stadga och förordna följande:
Om rättigheten till skrifters tryckning, ingifvande och försäljning. §. r. Med Tryckfrihet förstås hvarje Svensk Mans rättighet att, utan några af den Offentliga Magten i förväg lagda hinder, utgifva skrifter, att sedermera endast inför laglig
Lag, gifven att bevara allmänt lugn, utan att återhålla allmän uplysning.
(Se nuvarande Ingress.) §• 2. i:o
Skrifters utgifvande från trycket må ej någonsin kunna förbjudas eller åtalas, annorlunda än i den ordning denna Tryckfrihets-Lag bestämmer.
(Ändrad redaction af i §, i mom, i p,) 2:0
Någon tryckningen föregående granskning af skrift skall ej äga rum.
Ej må någon skrift, före dess utgifvande, kunna Boktryckare, Författare eller Utgifvare affordras, ej heller någon, för tryckningen eller utgifningen hinderlig upsigt deröfver vara tillåten; Läroverken likväl förbehållet Bil. Ull Constit.- Utslits Memorial, N:o 5i. 3 att lill gillande öfverse Afliandlingar* ämnade att pä deras Lärosalar offentligen försvaras.
(Se i §. 2 mom.) 3:o Inga Privilegier på skrifters ingifvande skola behöfvas, utan Jemnes Förfaltare eller Förläggare utgifningsrätten fri, sä vidt andras redan erhållna uteslutande rätt dymedelst ej förnärmas.
Sådan uteslutande rätt må hädanefter ej förunnas på längre tid än tjugu år.
Förut på obestämd tid meddelad, galle den endast för inneliafvarens lifstid.
Privilegier på skrifters utgifvande, förlänta till Allmänna Inrättningars understöd, äge ej kraft för längre tid än tjugu år; Konungen obetaget att dem, hvarje gång, på högst tjugu år förnya.
(Se i §. 3 morn.) 4:o Med Periodisk skrift betecknas, i denna Lag, Dagblad eller annan skrift, som i Numerföljd eller på bestämda tider utgifves. (Se i §, i morn. 2 p.) §• 3- 1:0 Privilegier på Boktryckeri erfordras icke, utan stånde hvar och en fritt att, oberoende af särskilta Författningar och äldre Privilegier, Boktryckeri-Reglemente och Skrå-Ordning, anlägga Boktryckerier, af hvad beskaffenhet eller vidd honom tjcnligast sy - 4 23/7. i/72 Co rist i t.- Utsk:s Memorial, N:o 5[. nes, »
Stad eller inom högst en half mils afstånd derifrån.
(Se ? S' 5 moni, ? p.) gro På Boktryckeri sålunda utom Stad anlägges, skola, i alla mål, som boktryckningeu röra, Boktryckare, arbetare i Tryckeriet saint der tryckta skrifters Författare och Utgifvare lyda under Stadens lätt.
(Se i §, 5 mom. 2 p.) 3:o
Den ett nytt Boktryckeri inrättar, åligge att sist Trettio dagar, innan någon skrift derifrån utgifves, så väl hos Magistraten i Staden, sorn hos den Konungens Befallningshafvande, under hvars embets-myndigbet
Staden hörer, skriftligen anmäla att och hvarest lian Boktryckeriet anlagt.
Uraktlåter det någon, böle Etthundrade B:dr, Utgifves (rån ett, på ofvanberörde sätt ej vederbörligen aumäldt, Tryckeri någon brottslig skrift, vare dell olaglige Boktryckaren underkastad enahanda ansvar med Författa» ren, och håfve dessutom sitt Boktryckeri till åklagaren förverkat, Sedan anläggningen af ett Boktryckeri gifvits Konungens Befallningshafvande tillkänna, underrätte han derom, genast eljer med först afgående post, ljuf-Candern, (Se i §, 5 morn, 3 p.) /po Å hvarje skrift varde Boktryckarens namn, tryckniugsorten och årtalet utsätta.
Bil. till Cons tit.- Utsh;s Memorial, N:o 51, 5 •
Underlåter Boktryckare sådant, bote första gången Tre Hundrade Riksdaler, och andra gången dubbelt; kommer han tredje gången åter, vare sitt Boktryckeri förlustig.
Boktryckarenamn eller orätt tryckningsort, skall han derutöfver anses efter 8 Gap. 3 §.
Missgerjiings-Balken.
Hvad bär om namns, orts och årtals utsättande-förordnas, gäde dock ej för Notiflcationer och Sorgbref, Formulaircr, Belingnings-Sedlar, med mera af dylik, beskaffenhet, (Se i §, io morn.) 5:o
Af allt hvad sorn tryckes, vare Boktryckaren pligtig att från uplagan aftaga oell utan betalning aflemna så mångå exem* plar, alt JJof-Canzlern, Rikets Universiteter, Kongl.
Bibliotheket, Riks-Archi vet och Vetenskaps-Academien erhålla ett hvardera.
Sker sådant ej, i Hufvudstaden inom Sex månader, och från Landsorterna inom ett Ar, efter den tryckta skriftens lifgifvande, bote Boktryckaren Femtio Riksdaler.
•/ (Se i §. 11 mom.) §• 4. j :o Författare vare ej skyldig att å tryckt skrift låta sitt namn utsättas.
Ehvad lian okänd vara vill eller ej, ti lis lä I le Iian Boktryckaren en förseglad sedel, innehållande upgiftemä af hans namn och hemvist, med 6 Bil. till Constit.- UtsMs Memorial, N:o 5r. påskiifvet betyg om dessa upgifters rigtighet, af tvenne i orten viii kända, inom Sverige boende Svenska Medborgare, hvilka åligge Författare-ansvar, i händelse skriften inom laga tid skulle åtalas, och Författarens namn och hemvist funnes origtigt upgifna eller i sedeln saknades.
(Se i. §. 6 mom. i. p.) 2:0 Röjer Boktryckare Författarens namn och hemvist, utan att
Domstolen ålagt honom att dem uppgifva, eller har Boktryckare, ulan Författarens eller Utgifvarens lillslånd, hans namn å skriften utsatt, höte, i förra fallet, Två Hundrade, och i det sednare, Fyra Hundrade Riksdaler; Och varde, i bäggedera, hans förbrytelse uti Allmänna Tidningarna kuns;jord.
(Se 1 §. 6 mom, 1 p. och 8 morn, 3 p.) 3:o Den som utgifver Utländsk mans arbete, eller öfversättning deraf, eiler Inländsk mans, hvilken sitt namn ej angifvit, åge enhanda rättigheter, pligter och ansvarighet med Författare, i alla de fall, der ej i denna Lag annorlunda stadgas. (Se i §. 7 inom. 1 p.) 4:o Utgifvare af Periodisk skrift vare alltid, i fråga om ansvaret, utom hvad de i 7 §. 2 mom. omförmälda allmänna Embctshandlingar beträffar, ansedde som Författare och, lika med deni, förbundne att tillse, Bil. till Constit.- Utslits Memorial, N:o 5 t. 7 det de vid sådana skrifters utgifvande genom denna
(Se 1. §. 7 morn. 2, p.) 5:o Hvarje skrift är Författarens eller lians rätts lagliga Inneliafvares egendom.
Eho som skrift trycker eller efterlrycker, utan ägarensskriftliga tillstånd, misteuplagan, ellerböte hennes fulla värde, ägarens ensak.
Lag samma vare, om någon trycker eller efterlrycker den öfversättning af Utländsk skrift, sorn annan man utarbetat.
Men ej må Öfversättares ägande rätt till arbetet förhindra någon att annan öfversättning af samma skrift utgifva.
(Se 1. §. 9 mom. 1 och 2, pp.) 6:0 Utgifvare af Periodiska Skrifter håfve ej brutit emot Författares ägande rätt, då han insända artiklar i dem uptager.
(Se 1 §. g morn. 3 p. i början.) 7:0 Hvar, som å en Skrift utsätter bedrägligt Titelblad eller orätt Förfaltareeller Utgifvarenamn, straffes enligt 8 Cap. 3 § Missgernings - Balken.
Diktadt namn, hvarmed ingen verklig person utmärkes, vare ej förbjudet att å Titelbladet utsätta, då Författarens rätta namnsedel Icrnnad är.
(Se 1 §, 9 mom, 3 p, i midten och slutet,) §. 5. 1:0
Eho som ämnar utgifva Periodisk 8 Dil. till Constit.-TJtslc.s Memoria/, N:o 5ii Skrift, anmäle sig derom förut hos HofCanzlern, med upgift å Skriftens litel och tryckningsort, samt med bifogande af en så beskaffad skriftlig borgen eller depositionsattest, som bär nedanför utsattes.
IlofCanzlern äge då att, så vida Sökanden ej blifvit för nesligt brott dömd, eller förklarad ovärdig alt föra andras talan, meddela bevis att mot Skriftens lifgifvande intet hinder förekommer.
(Se i §. 4 morn. med tillägg,) 3:0 Öfver denna anmälan må Sökanden genast och kostnadsfritt undfå ett Utdrag af Jlof-Canzlers-Expeditionens Diarium; Börandes, i händelse tillståndsbevis eller motiveradt afslag icke varder ulfärdadt för Utgifvare, i Lmfvudstaden inom fjorton, och i orterna inom trettio dagar från anmälningsdagen, Sökanden uti Hof-Canzlers-Expeditionen förete Diarii-Utdraget, och ovägerligen, äfvenledes kostnadsfritt, erhålla påskrift derom: hvarefter en sådan anteckning å berörda Utdrag skall gälla, i bevisets ställe, till full kraft och verkan.
(Tillägg, antaget vid denna Riksdag,) 3:o
Om lillståndsbeviset, eller, i annat fall, Diarii-Utdraget icke begagnas inom Sex månader, hvarje lill trettio dagar räknad , från det förras utfärdande eller det sednares •Bil. till Co/istitr Ut sins Memorial, N.o 5i. 9 sednares påtecknande, må utgifnings-rätLigheten anses hafva för den gången npilört.
(Fortsättning af det antagna tillägget.) 4"o
Den i 1 mom. föreskri fria borgel', som till vederhäftigheten och namnteckningen bestyrkes, för Sökande i Stockholm af Öfver-Ståthållaren, och i orterna af Konungens Befallningshafvande, skall innefatta Löftesmannens uttryckliga förbindelse alt ansvara för erläggandet af de böter, hvartill Sökanden, för öfverträdelser af denna Lag, kunde skyldig kännas, och till hvilkas gäldande tillgång hos Sökanden skulle saknas; Löftesmannen obetaget alt inskränka sin borgens-förbindelse till viss summa, hvilken likväl aldrig må understiga ett års prenumerations-afgift för Ett Hundrade Femtio Exemplar af den lill utgifvande anmälda Periodiska Skriften.
Är prenumeration icke tagen, eller upgår den ej å nämnda antal exemplar till Tre Hundrade Riksdaler, utgöre delta belopp minsta antagliga borgens-summan.
( Nytt förslag.) 5:o Vill Sökanden, hellre än alt ställa borgen, nersätta reda penningar, svarande mot det, i ena och andra fallet, bestämda lägsta borgens-beloppet, vare sådant honom öppet lemnadt; Och bör då, i stället för borgen, till Hof-Canzler» ingifvas attest öf Dih, till R,-St, Fröt. 1828 och 1829, 3 Sanni. i?.;dra Haft 1 io Bil. till Cönstit.- Utslits Memorial, N:o5i, ver summans deposition, antingen i Banken, eller i Landt Ränteriel, på Sökandens namn, oell till Hof-Canzlerns disposition för ofvansagda ändamål.
(Fortsättning.) 6:0 Böter, adömda i och för Periodisk Skrift, skola, 0111 borgen är ställd, uttagas försl af den ansvarige Utgilvarens egendom, och derefter bristen hos Löftesmannen; Men om deposition ägt runi, ulmätes försl den deponerade summan, och sedan bristen af Ulgitvärens egendom.
Kunna de ådömda böterne icke på detta sätt fullt utgå, bör ålerstoden deråt förvandlas likmätigt föreskriften i 28 §. 1 mom.
(Fortsättning.) 7:0 Hav, vid böters erläggande för Periodisk Skrift, större eller mindre del deraf måst utlagas, antingen hos Löftesmannen, eller af deposilions-summan, må skriften icke vidare fortsättas, förr än Utgifvaren till Hof-Canzlern eller hans Ombud aflemnat ny behörig borgen, eller ock attest om åter fullgjord deposition.
Samma förhållande iakttages jemväl, i händelse Löftesmannen sin borgen återkallar, eller om bans vederhäftighet uphör, och Hof-Canzlern, efter derom erhållet laga betyg, njr borgen äskar.
(Fortsättning.) 8:0
När utgifvandet af Periodisk Skrift Bil. till Corntit-U t sles Memorial, N:o oi, u liphör, vare Utgifvare» eljer lians rätts innehafvare berättigad att, vid anmälan derom. oell då det Ulgifvaren meddelade tillståndsbevis ejler Diarii-Uldrag återställes, genast af JJof-Canzlern återbekomma ilen afjemnade borgens-förbindelsen eller depositions-attesten, denria sednare med påskrift af Hof-Calizlei 11, alt de deponerade medlen få af Ulgifvaren eller bans rätts innehafvare, utan ali afgift, hos vederbörande lyftas.
(Fortsättning.) 9:0 Periodiska Skrifters Utgifvare, hvilfce, på sätt 4 §• 4 mom- förmår, äro underkastade författare-ansvar, vare framför andra erinrade om ett rätt bruk af Tryckfriheten; Och umgälles Utgifvarens förbrytelse, genom sådan skrift, dubbelt i alla de fall, der med penningar pliktas, (Se 4 §« 7 mora.) §■ 6 i:o Intet hinder möte för Bokhandels idkande, ej heller för utgifning till förytlrande af någon skrift, vare sig inländsk eller utländsk, (Se i §, }2 mora. 1 p.) a:o Hvarje Förfaltare eller Förläggare slånde fritt att en honom, i sådan egenskap, tillhörig skrift, sjelf eller genom andra föryttra; Dock skall hvar och en, som antingen i öppen bod, elier eljest, elter kungörelse 12 Bil, till Constit,- Utsh:s Memorial, N:ö 5t, derom i Allmänna Tidningarne, vill idka Bokhandel, vara förbunden att, på sätt om Boktryckeriers anläggning i 3 §, 3 mom. stadgadt är, och vid enahanda ansvar, sådant vederbörligen anmäla.
(Se i §, 12 mom. a p.) 3:o
För fortsatt föryltrande af en skrift vare inga andra binder än de , som i 12, j3 och 14 §• §• af denna Lag bestämmas.
(Se i §, 12 mom. 3 p.) Om Allmänna vilkor och t dr skill a undantag vid Skrifters och Handlingars offentliggörande. §• 7- 1:0
I Öfverensstämmelse med RegeringsFormen och denna Grundlag, skall det stå livar och en fritt att, genomtryck, allmängöra skrifter i hvad ämne som helst.
(Se 2 §. 1 och 3 mom.) 2:0 Såsom följd häraf, skall ock hvar och en vara tillåtet alt genom allmänt tryck utgifva alla, i embetsväg, till Domstolar samt Publika Verk, Myndigheter och Corporationer inkomna, hos dem handlagda eller från dein utgångna handlingar; Rörandes, för detta ändamål, sådana allmänna embetshandlingar icke.,allenast, emot lösen, i afskrift uljemnas åt hvem det äskar, utan äfven kunna, om det cj medför betydande olägenheter, på stället utan lösen afskrif - Bil. till Constit,- Utslås Memorial, N:o5i. i3 vas, vid ansvar, såsom för tjenstens försummelse, derest, genom publik Tjenslemans åtgärd, utlemnandet eller afskrifningen obehörigen fördröjes eller hindras.
(Se 2 §, 4 mom, i p.) §•
Vid den allmänna tillåtelsen skola följande undantag och förbehåll äga rum: 1:0 Protocoll, hållna inför Konungen i Ministeriella ärender och Commandomål, Stats-Rådets Protocoll och dertill hörande Acter, Riks-Ståndens Protocoll och Handlingar, Hemliga Utskottets, Constitutions-Utskottets rörande Regerings-ärender, Banco- och Riksgälds-Verkens, Banco- och Stats-Utskottens, samt Revisorernes af Banco- och Riksgälds-Verken, angående dessa Verks hemliga ärender, må ej kunna till tryckning fordras, eller utan vederbörandes tillstånd utbekomma s. Ulgifvas ändock sådana handlingar af tryeket, straffes Utgifvaren, om han varit betrodd och förpliglad att dem vårda och hemliga hålla, efter allmän Lag och särskilta Stadgar.
Gör någon annan det, bote från Ett Hundrade till Två Hundrade Riksdaler, efter omständigheterna.
Till lika straff vare den förfallen, som olofligen genom trycket kungör förenämnda handlingar, i händelse vården deraf blifvit honom anförtrodd, men han icke förut, vid något bestämdt hög - i4 Bil. till Conslit.-Ulsh:s Memorial, IS:o 5l, re ansvar, vore förbunden att dem ej uppenbara.
Sådana, Försvars-Verket beträffande, bos Krigs-Collegium, Förvaltningen af SjöÄrenderna eller General-Adjutants-Expeditionerna vårdade Handlingar, hvilkas offentliggörande kunde anses medföra våda för Rikets säkerhet, må ej, utan Konungens tillstånd, utlernnas
Den häremot bryter, ansvare, såsom här ofvan sägs, allt elter sakens beskaffenhet.
(Se 2 4 moni, 2 p.jf 2:0 Ministeriella Handlingar samt Diplomatiska Personers enskilta anteckningar eller berättelser om
Ministeriella arend er må ej utgifvas eller utbekornmas, utan Konungens tillstånd, derest de höra lill ett sednare tidehvarf än för minst Femtio år tillbaka; Ej heller enskilta Bref, ulan deras tillstånd, sorn dem skrifvit och emottagil, så framt Brefven ej vore i något Rättegångsmål nödvändige; Ej heller några åt publik vård anförtrodda Deposita af Skrifter och Handlingar, utan deras tillstånd, hvilke derom förordnat, så vida icke samma Deposita, utan bestämd tid för deras förvarande, minst Femtio år förblifvit i allmän vård, Den häremot bryter, bote Femtio Riksdaler.
(Se 2 4 mom, 3 p ) 3:o Uti hvad Rättegångsmål som helst, må en Part väl tillåtas alt, äfven innan Dom eller Utslag fallit, genom Tryck kungöra Bil. till Inlagor, Anklagelse och Besvär; Men honora åligge tillika, att, i sammanhang dermed, ofördröjligen trycka vederpai tens förklaringar, jemte den del af Protocollet och öfriga handlingar, som
Domstolen pröfvar för sakens fullständiga uplysning oundgängligen nödig.
Den häremot hiyter, höte Femtio Riksdal er.