Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Hörnstein förtydligar denna tanke, då han säger: »Om man har ett rörelse-kapital af 22 millioner, och ord»nar saken så, att hvarje sedel gör 100 liqvider på året eller flere, så uppkom»mer deraf en rörelse på 2,200 millioner eller mera».
Oin äfven detta anförande ej är så tilllyllestgörande för öfvertygelsen, att det ligger uti lagstiftningens felaktighet, att det rörelse-kapital, vi hafva, ej är tillräckligt, så är det dock fullt skäl att, vid utbildandet af det finans-system, vi ega, ej göra det så, att det hufvudsakiigaste ändamålet förbises, det nemligen, att, så vidt möjligt är, sätta de befintlige kapitalerne uti rörelse, och bereda lika rättvisa åt alla delar af riket, derigenom att de sättas uti lika tillfälle att, i hela sin utsträckning, njuta fördelen af penningeförmedlings-anstalterne, under sådan garanti, att bristande förtroende ej förlamar spekulationerne, och fruktan för säker placering uti Filialbanker ne ej ytterligare skrinläser kapitalen.
Man behöfver ej vara sangvinisk i sina förhoppningar för att kunna tro, att om lånerörelsen blifver väl och säkert inrättad, det skulle komma derhän, att förmyndare-medel mot 4l/2 procent ränta insattes uti bankerne, med på förhand tiilkännagifven tid för återgäldandet vid pupillens myndighetsår, och att desse medel sedan kunde mot 6 procent utlånas till myndigheter och bolag, för bedrifvande af större arbetsföretag, t. ex. väg- och kommunikations-förbättringar, som nu, i saknad of kapital, blifva eftersatte, och att härigenom tysta förmånsrätterne småningom kunde undergräfvas, och pupillen vid myndiga år återfå sitt kapital, säkert forvaltadt och beräntadt, utan rättegångar och obehag, som nu ej är sällsynt.
Det förslag, jag till höglofi.
Banko-Utskottet öfverlemna!, upptager jag härmed, utan anspråk på dess ofelbarhet, och utan förhoppning om dess framgång.
Öfvertygad, att Riksbanken alltid borde bibehålla hälften uti rörelse-kapitalet, och afgörande uti styrelsen, har jag dock, då jag funnit en sådan bestämmelse vara ett oöfvervinnerligt hinder för ens uppmärksamhet på sjelfva idéen, låtit min öf - 20 Banko-Utskollels Utlåtande, M 63.
Vertygelse, i denna del falla, äfvensom jag för bildande af nya Banker föreslagit användandet af redan upplupen Bankovinst 800,000 R:dr banko; något annat skäl dertill har jag icke, än öfvertygelsen, att något bör göras för beredelsen att affärja den minskning af rörelse-kapitalet, som vid Privatbankernas upphörande uppstår, och då jag ansett, att en erfarenhet borde sökas, på hvad väg man rättast hade att gå för att vinna detta mål, har jag trott, att 300,000
R:dr vore allt för ringa, om man verkligen ville saken, då jag icke hade hopp, att man skulle vilja använda föreslagne en million af depositionsmedlen.
Projekt till förslag å bestämmelser för supplerandet af Privatbanker eller bildande af nya Låne-inrättningar, der sådane ej förut varit inrättade.
Låne-afdclningar af Rikets Ständers Bank kunna endast uti länens residensstäder inrättas, för att bedrifva Bankrörelse, antingen till ersättande af upphörd
Privatbank eller för att underlätta allmänna rörelsen å annan ort, och medgifves uti desse Låne-inrättningar inträde för enskilda aktie-egare såsom bolagsmän, hvilka erhålla, under form af lån och kreditiv från Riksbanken, understöd till nedan upptagna belopp, under följande dervid fästade vilkor och förbehåll; a) Sådan Låne-inrättning benämnes Filialbank och bedrifver till en början sin rörelse med så stort kapital, som motsvarar upphörd Privatbanks teckningssumma, eller till det belopp, som tarfvas nödigt för sådan ort, der Privatbank ej förut existerat; b) af det för Filialbankens rörelse nödiga kapital lemnar Riksbanken, såsom delegare, en tredjedel, samt aktie-egare tvåtredjedelar; c) Aktie-egare, som till antalet minst skola vara femtio (30), med aktier å lägst femhundra R:dr banko hvardera, ansvarar, en för alla och alla för en, såsom för egen skuld, ej blott för alla Filialbankens förbindelser, till en del aktie-egare hafva delaktighet uti Filialbanken, utan ikläda sig äfven samma ansvarighet för de säkerhetshandlingar och förbindelser, som till Riksbankens betryggande för lemnade medels försträckningar kunna ifrågakomma.
Bank får ej bilda sin rörelse mindre än hela rörelse-kapitalet uppgår till 300,000
R:dr banko; d) Aktie-egare utgör sin andel af rörelse-kapitalet sålunda: att minst l/4:del eller 23 procent af dess leekningssumma erlägges uti Rikets gällande mynt.
För återstående %:delar eller 73 procent, afgifve delegare till den af Riksbanken gemensamt med aktie-egare utsedde Filialbanks-Direktion en till
Direktionen eller ordres ställd förbindelse, betalbar efter 6 månaders uppsägning, samt Banko-Utskollels Ullålande, M 65. 21 åtföljd af hypothek, bestående af myntadt kontrolleradt guld eller silfver eller publika papper, beräknade till det värde, hvartill de i Rikets Ständers Bank belånas, eller inteckningar inom %:delar af 1846 års taxeringsvärde i fastighet å landet eller hälften af brandförsäkringsvärdet i stad; e) Säkerheten pröfvas och godkännes af
Direktionen inför aktie-egare och Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i länet; skolande förbindelserne, med åtföljande hypothek, i ränteriet i den läneresidensstad, der Direktionen har sitt säte, förvaras uti brandfri kassakista, hvartill Direktionens ledamöter samt Landt-räntmästaren hafva hvar sin nyckel; f) Från Rikets Ständers Bank undfår Filialbankens aktieegare, genom dess
Direktion och emot Direktionens till Riksbanken ställda förbindelser, den del af teckningssumman, hvarföre säkerhet blifvit af delegare ställd, sålunda att tvåtredjedelar deraf utgå såsom lån uti riksmynt, samt en tredjedel å kreditiv genom assignations-blanketter, ställde på Riksbanken att der inlösas, och att af Filialbanken efter behof begagnas, dock ej sammanräknadt till högre belopp än 500,000
R:dr banko; g) Uti den förbindelse, som afgifves, pantförskrifver Direktionen till Rikets Ständers Banks säkerhet de förskrifningar med hypotheker, hvilka Filialbankens aktie-egare till Direktionen aflemnat, för så väl det från Rikets Ständers Bank bekomna lån, som äfven för beloppet af de genom Riksbanken utlemnade blanketter till assignering å Riksbanken, och uti denna förbindelse utfäster sig
Direktionen att å det erhållna lånet årligen betala 3 procents ränta, samt detsamma, efter ett års förutgången uppsägning, återgälda, med en femtedel årligen under hvardera af de fem följande åren, hvarjemte Direktionen förbinder sig desslikes att å de såsom kreditiv bekomna assignationer godtgöra Riksbanken ränta å 3 procent från den dag, hvarje sådan assignation blifver i Riksbanken till inlösen presenterad.
Uppsägning må dock icke ifrågakomma i annat fall, än då Riksbankens realisationsförmåga är hotad, och först sedan Fullmäktige vidtagit de i morn.
Litt. a och b af Bankoreglementets 121 § lemnade föreskrifter.
Hvadan uppsägning af lån är bestämdt, gäller äfven för kreditiv-berättigande.
När Riksbankens ställning det medgifver, återställes det genom indragning rubbade förhållande; h) Bankrörelsen bedrifves endast med riksmynt, eller sådane på Riksbanken till inlösen ställde assignationer, hvartill blanketter blifvit från Riksbanken utlemnade, medelst utlåning, vexeldiskontering, öppnande af upp- och afskrifningsräkning, samt beviljande af kreditiv, på sätt genom utfärdadt nådigt Reglemente närmare kan blifva bestämdt; 22 Banko-Utskottets Utlåtande, JVs 63. i) Styrelsen vid en sådan Filialbank utgöres af 5 personer, hvilka vid besluts fattande hafva lika röster; af dessa utse Herrar Bankofullmäktige 2:ne samt aktie-egare 2:ne, hvilka 4 gemensamt välja den femte.
En af Riksbankens tjenstemän, af Herrar Bankofullmäktige förordnad, skall alltid vara tillstädes och såsom Revisor följa räkenskaperne; k) Årligen skall hållas öfverreviston, som verkställes af 1 Banko-ombud, en af aktie-egare vald person och en af Konungens Befallningshafvande utsedd, som ej är aktie-egare, hvarefter
Direktionen erhåller af samma öfverrevision decharge, så vida icke grundad anledning förekommer till anmärkning.
Göres deremot anmärkning mot förvaltningen, antingen under loppet af löpande året, af Bankens revisor, eller vid slutlig revision, af förflutna årets räkenskaper, må Bankofullmäktige, efter omständigheterne och anmärkningarnes vigt, såvida rättelse cj genast sker, uppsäga större eller mindre del af de lemnade penninge-försträckningarne, till återbetalning inom sex månader; l) I förhållande af teckningssumman och efter afdrag af Riksbankens årliga räntefordran för det lemnade förlagslånet och kreditivet, samt sedan aktie-egare blifvit godtgjorda sex procent å det af dem sjelfve insatte kontanta belopp, och de med Bankens förvaltning förenade kostnader, äfvensom möjliga förluster blifvit afförde, åtnjuter Riksbanken en tredjedel och aktie-egare tvåtredjedelar af behållna vinster, å hvilken aktie-egares andel 15 procents bevillning afföres; m) Skulle förlust på rörelsen i sin helhet uppstå, delas den efter samma grunder; n) I händelse nuvarande Privatbanker komma att upphöra, äro, jemlikt föreskrift uti 215 § af Banko-reglementet, 2,500,000 R:dr afsedda att ersätta den minskning i rörelse-kapitalet, som deraf skulle blifva en följd, hvaremot, för bildande af nya Filialbanker, som ej supplera förut existerande, Bankofullmäktige berättigas att använda ett belopp af 1,300,000 Riksdaler banko, afsedt, dels af de 500,000 Riksdaler, hvarmed belåningen af publika papper blifvit minskad, dels af 800,000 Riksdaler banko, af redan upplupen bankovinst.
Utredning af den föreslagna Filialbankens rörelse-kapital och kalkyl öfver ett års reveny deraf.
Bankens hela rörelse-kapital 900,000:
— Riksbanken ingår med Veidel 300,000:
— Aktie-egare med 2/3:deIar 600,000: af dessa insätta aktie-egare uti Riksmynt 25 proc. 150,000: — Banko-Utskottets Utlåtande, M 65. 23 erhålla understöd af Riksbanken med 75 proc. uti lån och kreditiv, således 450,000 R:dr, deraf Såsom län utgår 2/3:delar 500,000: ■ Såsom kreditiv med från Riksbanken erhållna blan V3:del eller 150,000: ketter till assignationer 900,000: — Kalkyl öfver ett års rörelse.
400,000: utlånte å diskontering å 5 proc. . . . 20,000 500,000 beviljadt kreditiv å V2 proc. . . 2,500 400,000: lyftade å kreditiv å 5 proc 20,000 V3:del af krediti vet 50,000
R:dr, utelöpande assignationer å 5 proc 2,500: 100,000 Riksdaler ej utlånte 900,000:
Inkomst 45,000:
Afgå omkostnader. 3 proc. ränta å af Riksbanken lemnade 650,000 R:dr 6 proc. ränta å af aktie-egare insatte 150,000 R:dr Förvaltning och förluster Behållen vinst 19,500 9.000 8.000 8,500 Summa 45,000: — Dä
Riksbankens förbehållna andel af vinsten blifver Vs:del eller 2,853:16.
Aktie-egares %:delar 5,666: 52. g S00- Reducerar man Bankens andel i vinsten eller förestående 2,833 R:dr 16 sk. till ränta å det af Riksbanken förskjutna kapital 650,000 R:dr, så visar sig detta göra i det närmaste 7/ia procent. och då Riksbanken förut å samma kapital blifvit godtgjord ... 3 procent njuter Riksbanken i det hela å sina medel 3716 procent, hvilket är vida mera, än hvad Riksbanken nu har, eller 3 procent på det, i hela lånerörelsen lemnade kapital, och på kreditivrörelsen ej mera, än omkring 2 V2 procent, hvarförutan ej bör lemnäs oanmärkt, att sedel-förlust genom förslitning, olyckor m. m. lemnar Riksbanken en odelad vinst, ganska betydlig, efter den erfarenhet man vunnit vid upplöste privatbank-bolags realisering. 24 Banko-Utskottets Utlåtande, JYl 65.
Reflekterar man till aktie-egares förhållande, blifver deras fördel af rörelsen följande:
Deras vinst utgjorde, enligt föregående, sedan 6 procent godtgjorts å insatta kapitalet, 130,000 5,666: 52. — afgår 15 procents bevillning 850: — — återstår ren vinst 4,816: 52. — när denna summa reduceras till ränta å aktie-egares insatta 150,000 R:dr, utgör den i det närmaste 33/i6 procent och med tillagde förut beräknade 6 procent njuta aktie-egare 93/i6 procent å sina medel, hvarförutan båda kontrahenterne böra kunna vänta en rätt ansenlig ökad inkomst genom den fördel, som tillskyndas genom medels användande, hvilka blifvit insatte på upp- och afskrifnings-räkning, men utlånas mot en högre ränta.
Då man för möjligheten af Riksbankens förening med enskilde aktie-egare, ansett hinder ligga uti svårigheten, att kunna på ett ändamålsenligt sätt bestämma styrelsen, så att densamma ej blifver af reglementariska petitesser förhindrad uti utöfningen af sin pligt, har jag redan förut anfört de skäl, hvarföre sådant icke borde vara att befara, så mycket mindre nu, då aktie-egare hafva ett öf verlägset intresse; jag finnér, för min del, en serdeles stor förmån, om på sådant sätt Riksbanken kunde befrias från fortsatta lånerörelsen vid sina nu egande diskontkontor, hvilket synes lämpligast ske successive derigenom, att, när uti en provins Filialkontor bildades, utbrytes från lånekontoret den andel, som för denna provins varit beräknad af kontorets lånefond.
Att Riksbanken och aktie-egare hafva lika andel i styrelsen, synes billigt, då Riksbanken förskjuter 5A af hela rörelsekapitalet, och äfven derföre att, om uppbördsmedel skola beräknas framdeles ingå, det gifver mera trygghet och förtroende, så väl för den enskildte, som för det allmänna, om Filialbankens styrelse ej är beroende med öfverlägset afgörande af de enskildte aktie-egarnes intresse, utan äfven måste emottaga intrycket af de förhållanden, hvilka omedelbart stå uti sammanhang med myntvärdets upprätthållande.
Man har äfven invändt, att en förening emellan Riksbanken och enskilte aktie egare ej kunde ske derför, att 72 § Regeringsformen stöde i strid med ett så dant tillgörande.
Huru detta skulle ega minsta grund, har varit för mig lika svårt att fatta, som det varit omöjligt att gifva något enda skäl för ett sådant på - Banko-Utslcnltels Utlåtande, M 65. 25 påstående, hvartill åtminstone Grundlagen icke gifver någon anledning, äfven med tillämpning af den spetsfundigaste advokatur.
Af alla här ofvan sammanförda skäl är det, som jag, under önskan, att lånerörelsen nu eller framdeles må blifva bestämd att bedrifvas genom bankens förening med enskilte aktie-egare, ogillar Utskottets afgifna förslag, hvilket, utfördt, säkerligen skulle blifva, hvad aflidne grefve Fredr.
Bogisl. von Schwerin kallade, »kilen till den not, hvaruti folkets kontanta förmögenhet fångades», och hvars förvaltning, för att begagna samma frejdade författares ord, »skulle anse sig höra till en högre ordning af vårdande väsen, åt hvilken slägtets väl blifvit anförtrodt, räknande för sin pligt, att vara döf för tidens fordringar och känslolös vid dess lidanden».
Med herr Nordenfelt hafva instämt: herrar friherre Funch, F. A., Linroth, C. E., Skiöldebrand, Fr., Rosenblad, B. E., Falhem, samt Chr.
Af herr Kontrakts-prosten Almqvist: »Under Utskottets öfverläggningar om förevarande Betänkande, har ett serskildt förslag blifvit framställdt till lag för Filialbanker, grundadt på Riksbankens association med dessa banker.
Då äfven i detta förslag Riksbanken antages såsom Filialbankernes förlagsman, hade associationsidéen utan svårighet kunnat upptagas och tillämpas på denna nu af Utskottet uppgjorda Filialbanks-lag, likväl modifierad derhän, att Riksbanken ingått såsom delegare i dessa inrättningar endast till % eller V3 af tecknade aktiebeloppet, hvarigenom all farhåga (ör Riksbankens supremati försvunnit.
Då sådant icke skett, oaktadt den opinion, som inom Riksstånden för idéen blifvit uttalad, måste jag, utan att anställa några fiuanciela betraktelser, föga lämpliga för en reservation, den jag härmed inlägger emot Utskottets beslut, på det högsta beklaga, att man låter ett kanske aldrig mer återkommande tillfälle gå ur händerna att förena bankens interesse med landets.
Den eventualitet, som nu måste antagas såsom en möjlighet, hade äfven härigenom aldrig kunnat befaras, att de 30 personer, som ega rättighet stifta Filialbank, såsom låntagare för egen räkning begagna bankens förskott, hvilket äfven till sitt maximum ej utgör någon omåttlig summa pro persona.
Slutligen då jag inom Utskottet förfäktat den mening, att banken borde lemna sitt förlag såsom kreditiv mot till 4 procent förhöjd ränta, innefattar den nu medgifna tillåtelsen, att till få begagna denna form, för mig en förbättliih. lill R.
Prot. 4850 & 4851. 6 Sami., 4 Afd., 24 Haft. 4 20 Banko-Utskottets Utlåtande, JYs 65. ring, den jag likväl önskat fått se utsträckt åtminstone till %, för att genom den lilliga omsättning, kreditivet medför, göra bankens inskränkta förskott mindre otillräckligt, och således deraf höja värdet och fördubbla fördelen».
Af herr Rinman, F. A., som åberopat sin vid Betänkandet J\s 43 fogade reservation.
Af herr L.
Bergman: »Jag är fortfarande af den mening, som uttrycktes i min reservation vid Betänkandet JVé 43, att understödet åt
Filialbankerne bör lemnäs i form af kreditiv, så vida ej dessa nya inrättningar skola tvingas att, till besparande af ränta, göra forcerade och mindre säkra utlåningar.
Yidare anser jag, att Utskottet bordt fästa afseende vid den anmärkning, som blifvit gjord i Borgare-ståndet, nemligen att då ett maximum af det biträde, hvarje Filialbank har att påräkna, är stadgadt till 300,000 B:dr, ett minimum äfven måste bestämmas.
Nu kan en sådan inrättning ej nekas att uppstå med huru liten summa som helst.
Jag anser ett sådant minimum böra antagas till 200,000 R:dr, då 30 aktie-egare eller bolagsmän måste tillskjuta 66,666 R:dr 32 sk.
En bank med mindre rörelse-kapital måtte väl icke förtjena namnet af bank».
Samt af herr Palander, C. W., som reserverat sig mot anticipation på blifvande Bankovinst.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, *851. Banko-Ulskotlels Memorial, IV: o 66. 1 i K:o 68.
1 Ank. till Kxp.-Utsk. d. 22 Juli 1851, kl. 3 e. m.
Memorial, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut öfoer utlåtandet N:o 56.
Banko-utskottets utlåtande N:o 56, i anledning af återremiss å vissa delar af utlåtandet N:o 37 öfver väckta förslag, ined afseende å föreskrifterne angående Bankens metalliska kassa m. m. innefattade uti 2:ne serskilda punkter förslag till förändring af dels 115 och dels 121 § i Banko-reglementet, hvaröfver Riks-stånden, jemnlikt protokolls-utdrag af den 9 och 12 dennes stadnat i följande beslut, nemligen: i. -sfa punkten om ändring af 115 § i omförmälda reglemente är gillad af Preste-, Borgare- och Bonde-stånden; hvadan Ridderskapet och Adelns afslag i nämnde punkt icke föranleder till någon åtgärd, 2:dra punkten, angående förändrad uppställning af Banko-reglementets 121 § är i sin helhet bifallen af Preste- och Bonde-stånden, hvaremot Ridderskapet och Adeln väl gillat Utskottets förslag till förändrad lydelse af 121 §, men med uteslutande af de uti ingressen förekommande orden: „eller penningeställningen i landet, Bilt. till R.
Vrot. iS50 $ 1851. 6 Sami., i A/d., 25 Haft. 1 % F Banko-Utskottets Memorial, N:o 66. genom sedelstockens betydliga ökning, för öfrigt sådant påkallar* samt
Borgareståndet antagit de 4 föreslagna momenterne , med bibehållande af ingressen uti 121 enligt nu gällande Banko-reglemente.
Samtliga Riks-stånden hafva följaktligen godkänt den af Utskottet i utlåtandet N:o 56 punkten 2:o tillstyrkta lydelse af Banko-reglementets 121 §, med undantag af hvad angår ingressen till samma § i afseende hvarå Riks-stånden, såsom ofvan är visadt, stadnat i trenne olika beslut, nemligen Preste- och Bonde-ståndens, enligt hvilket den af Utskottet föreslagne ingress blifvit antagen, Ridderskapet och Adelns som är af följande lydelse: ^oberoende af de åtgärder, fullmäktige hafva att vidtaga till förstärkning af Bankens metalliska kassa, åligge det fullmäktige, att när Bankens säkerhet det fordrar* «&c., samt Borgare-ståndets, som bibehållit nuvarande ingress, så lydande: ^beroende af de åtgärder, fullmäktige hafva att vidtaga till förstärkning af Bankens metalliska kassa, åligger det fullmäktige, att, när större uttagningar af silfver från Banken ega rum eller Bankens ställning i öfrigt det påkallar* &c. Utskottet får, af sådan anledning, till en början, inbjuda Ridderskapet och Adeln samt Borgare-ståndet att biträda Utskottets af Preste- och Bonde-stånden godkända förslag.
Skulle denna inbjudning icke af någotdera Riks-ståndct antagas samt Ridderskapet och Adeln -och Borgare-ståndet ej eller finna sig föranlåtne att gemensamt antaga det af antingen Ridderskapet och Adeln eller Borgare-ståndet fattade beslut, i hvilket sistnämnda fall frågan, derigenom att två Riks-stånd stadna emot två, måste anses hafva förfallit och nuvarande ingress till Banko-reglementets 121 § böra bibehållas; så lärer Rikets Ständers beslut icke annorlunda kunna utrönas än genom omröstning i Förstärkt Banko-utskott, hvarvid till bestämmande af kontrapropositionen, votering först torde få anställas, enligt följande proposition:
Den som till kontraproposition i nästföljande votering antager den af Ridderskapet och Adeln beslutade ingress till Banko-reglementets 121 §, så lydande: „o beroende af de åtgärder, fullmäktige hafva att vidtaga lill fär stärkning af Bankens metalliska kassa, åligger det fullmäktige, att, när Bankens säkerhet det fordrar* Banko-V Ishotlcls Memorial, N:o C C, 3 Tösta* J(t y den, det ej vill, Nej; Vinner Nej; kommer den af Borgare-ståndet beslutade ingress till nämnde § i reglementet, att antagas till kontraproposition, af denna lydelse: „oberoende af ds åtgärder, fullmäktige hafva att vidtaga till förstärkning af Bankens metalliska kassa, åligger det fullmäktige, att, när större uttagningar af silfver från Banken ega rum eller Bankens ställning i öfrigt det påkallar*; hvarefter omröstning lärer böra anställas efter denna voteringsproposition:
Den som anser, att ingressen till Banko-reglementets 121 § skall uppställa# sålunda:
„Oberoende af de åtgärder, fullmäktige hafva att vidtaga till förstärkning af Bankens metalliska kassa, åligger det fullmäktige att, när Bankens säkerhet det fordrar, eller penningeställningen i landet, genom sedelstockens betydliga ökning, för -öfrigt sådant påkallar": röstar Ja; den, det ej vill, Nej} Vinner Nej; kommer ingressen till nyssomförmälde § i Banko-reglementet att lyda, som följer: l:sta alternativet: ^Oberoende af de åtgärder, fullmäktige hafva att vidtaga till förstärkning af Bankens metalliska kassa, åligger det fullmäktige att, när Bankens säkerhet det fordrar": 2:dra alternativet: 4 Banko-Utskottets Memorial, N:o 66.
„Oberoende af de åtgärder, fullmäktige hafva att vidtaga till förstärkning af Bankens metalliska kassa, åligger det fullmäktige, att när större uttagningar af silfver från Banken ega rum eller Bankens ställning i öfrigt det pakallar“; Stockholm den 22 Juli 1851..
K:o 67..
Ank. till Exp.-Utsk. den 22 Joli 1851, lil. 3 e. m.
Memorial, med förslag
Ull åtskilliga bestämmelser, rörande Låne-kontoret i Wisby.
Genom bifall till Utskottets tillstyrkande uti betänkandet N:o 24, punkten 31,. morn. 1, 2 och 3, samt utlåtandet N:o 39, punkten 15, hafva Rikets Ständer beslutat: l:o att innevarande år, eller så fort ske kan, ett lånekontor må inrättas i Wisby för Gottlands län, att fortfara intill dess Rikets Ständer kunna derom annorlunda besluta;! 2:o att rörelsekapitalet för detta lånekontor bestämmes till 200,000 r:dr banko, deruti inberäknade Banko- samt Handels- och Närings-diskontens fordringar hos in-, nevånarne på Gottland, och sålunda fördeladt, alt 100,000 ndr användas till utlåning mot namn och reverser med omsättningsrätt, 50,000 r:dr till utlåning och diskontering genom Handels- och Närings-diskonten, samt 50,000 r:dr till kassakreditiv; 3:o att omkostnaderna för detta kontor i ett för allt icke få öfverstiga 3000 r:dr banko årligen; samt 4:o att kontoret skall förvaltas af 4 direktörer, valda af Riks-Stånden, och ett Banko-ombud, ulsedt af Bani fullmäktige.
Utskottet, som uti ofvan omförmälda betänkande förbehållit sig, att framdeles; få inkomma med förslag till närmare bestämmelser, rörande kontorets förvaltning samt allöningen till direktörer och tjenstemän m. m., skall icke underlåta, att, vid Banko~Vtsltollets Memorial, AV o 67. 5 granskning af föreskrifterna i Banko-reglementets 4:de artikel, föreslå dé förändrin-. gar, sorn erfordras med anledning af Rikets Ständers nu fattade beslut om inrättande af ett lånekontor i Wisby; men anser sig dock till en början böra till Rikets högloft.
Ständers bedröfvande hänskjuta åtskillige framställningar, föranledda af omförmälda beslut.