Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Socknekartor hafva blifvit upprättade för de fleste socknar och Läns-Styrelsen liar, på sätt förut blifvit i underdånighet anmäldt, och af Eders Kongl. Maj:t nå - 18 digst gilladt, föranstaltat om sammandragning af en karta för hela länet, hvilket arbete verkställes af en utaf de såsom Afvittrings-Landtmätare i länet anställde personer.
För Provinsen Jemtland, hvilken under 57 år sökt och efterlängtat någon lindring uti dess tryckande och ojemna rotering, har ett arbete af stor vigt blifvit utlördt, då till följe af Eders Kongl. Maj:ts under den 22
Maj 1846 meddelade nådiga beslut en i sådant afseende förordnad
Kommission under numera Herr StatsRådet och Riddaren Sandströmers Ordförandeskap, åren 1846 och 1847, verkställt en ny rotering, som nu är på Eders Kongl. Maj:ts pröfning beroende.
Med kännedom om de grunder, derpå roteringen bvilar, bar Läns-Styrelsen den öfvertygelsen att både provinsens och Statens bästa blifvit så rättvist iakttaget, som sig göra låtit; och har resultatet, i fråga om rotarnes numerär, blifvit nära nog hvad vid uppgörandet af förslaget till de af Eders Kongl. Maj:t nådigst fastställda roteringsgrunder beräknades, eller att 928 rotar erhållits, hvaraf 400 blifvit indelade till 200 rusthåll och öfrige 828 till infanteri, likväl med deruti inbegripne 37 rotar, sammansatta af sådana hemman, som äro med arbete anslagna till Gustafs och Carlbergs kopparverk och hvilka enligt hvad Eders Kongl. Maj:t nådigst förordnat, tills vidare endast böra utgöra vakans-afgift.
Gästgifveriskjutsen.
Hittills har den i provinsen Jemtland uppehållits genom skjutsskyldiges gemensamma deltagande i kostnaden oell på så sätt utgjorts, att hvarje skjutsskyldigt hemman efter skatt årligen erlagt i penningar och hö ett visst belopp, hvaraf ersättning utgått till de personer, som åtagit sig att uppehålla gästgifverierna, men då det hästantal, hvarmed gästgifverierna skulle utgöra skjutsen, icke varit tillräckligt för resandes behof, hafva närboende grannar, i mån af behof, såsom reserv indelats, för att biträda vid skjutsningen, i händelse flera hästar skulle erfordras, än sorn gästgifvaren hade skyldighet att tillhandahålla, derföre de reserv-skjutsskyldige, utom befrielse från gästgifveriafgiften, för hvarje gång de i skjuts kallats, af gästgifvaren erhållit 6 sk. för hvarje häst, såsom en förhöjning i skjutslegan, hvarmed man ock afsett att förekomma det reserv öfver {löfvan af gästgifvaren skulle anlitas.
Då antalet af resande härförinnan varit vida mindre, än nu för tiden, torde de hästar, som gästgifvaren borde hålla, förr varit tillräcklige för behofvet, men i den mån resandes antal ökats, har också reserven kommit mera att anlitas, hvaraf också blifvit en följd att förhållandet med skjutsskyldigheten, i stället att förut hafva varit någorlunda jenmt fördelad emellan aila skjutsskyldige inom provinsen, i sednare tider kommit att något mera träffa de hemmansägare, som utgjort reserven.
Man har visserligen försökt att, så vidt sig göra låtit, göra jemkningar derutinnan, dels dermed, att reserv-skyldigheten för hvarje femte år bytts om mellan de hemman, som varit så belägna, dels med de härofvan 16 nämnde reservpenningar, dels ock slutligen dermed, att en större reserv anslagits; men det oaktadt hafva de, som utgjort reserv, ansett sig äga anledning till klagan och, ehuru försök redan 1844, i följd af Eders Kongl. Maj:ts samma år gifna nådiga förordnings blifvit gjorde, att få gästgifverierna på entreprenad utbjudna, utan att det dermed åsyftade ändamålet då vunnits, har Konungens Befallningshafvande, med anledning af nämnde klagan, likväl år 1847 ansett sig böra göra ytterligare försök dermed, och auktioner i sådant afseende under innevarande år ånyo hållits för utbjudande på entreprenad af gästgifverierna i provinsen Jemtland, dervid dock anbuden gjorts så höga, att med få undantag, de icke kunnat af provinsens deputerade antagas, då desse den 15 sistlidne Juli i frågan hade sammanträde inför Konungens Befallningshafvande.
Med anledning häraf och då gästgifveri-regleringen ©tvifvelaktigt skulle med mindre kostnad för de skjutsskyldige kunna genomföras, om åt Konungens Befallningshafvande eller några fullmäktige öfverlemnades rättigheten att i de fall, der tillskott af de skjutsningsskyldige komme att äga rum, om beloppet deraf med spekulanter på entreprenaden öfverenskomma, gjorde Läns-Styrelsen derom framställning vid nämnde sammanträde, och uppdrogo deputerade åt Läns-Styrelsen, att för gästgifveri-skjutsningen i provinsen Jemtland allt framgent, intill dess förändrade förhållanden kunde föranleda en ny reglering, få använda det tillskott af 5 Lisp. hö och 26 sk. banko i penningar för hvarje tunnlands skatt, som för slikt ändamål anslogs, på det sätt Läns-Styrelsen bäst syntes.
Genom denna af skjutsskyldige i provinsen vidtagna åtgärd har det för Länsstyrelsen varit möjligt att verkställa frågans reglerande på det för provinsen minst kostsamma sätt.
Det har nämligen numera, sedan regleringen är gjord och med få undantag samtlige gästgifverier inom provinsen med skjutsningen dervid blifvit af entreprenörer på fem års tid öfvertagen, visat, att det tillskott som, enligt hvad ofvan nämndes, för gästgifveriskjutsens upprätthållande nu utgår af skjutsskyldiga hemman, icke allenast är fullt tillräckligt för ändamålet, utan lemnar ett årligt öfverskott af 570 R:dr banko, hvilken besparing af provinsens fullmägtige kommer att förvaltas och tillhandahållas Läns-Styrelsen, i mån sådant för gästgifveriernas upprätthållande erfordras; hvaremot för år 1847, eller före nya regleringen, förhållandet var sådant, att tillskottet, som då utgick till samma belopp som nu är bestämdt, på långt när icke förslog till gästgifveriernas upprätthållande, utan hvarje tingslag dessutom måst för sådant ändamål utbetala särskild ersättning, som för ett och annat tingslag uppgått till 200 å 500 R:dr banko.
Tages härvid tillika i betraktande det tillfälle, som genom regleringen för Läns-Styrelsen är boredt, att få använda tillskottet på det sätt, som bäst synes, torde det vara ©tvifvelaktigt, att, om regleringen till sina grunder konseqvent vidhålles och sjelfva verkställigheten fortfarande med besparing utföres.
17 skjuts- och gästgifveribestyret inom provinsen bör för framtiden kunna ordnas pä det både för den resande, i hänseende till ordning och beqvämlighet, och för provinsens skjutsskyldige, med afseende å besparing, fördelaktigaste sätt.
I afseende å rättvisans skipande samt allmänna ordningens vidmakthållande är länet indeladt uti tvänne domsagor, tre fögderier, ett landsfiskals- och 19 länsmans-distrikter; hvarförutan fjerdingsman finnas antagne nästan uti hvarje socken.
Nämnde kronobetjening är visserligen fåtalig i förhållande till Jemtlands stora arealvidd; men i den mån municipal-styrelse af allmogen blir mera känd och intresset derför hinner väckas, torde likväl personalen måhända blifva tillräcklig, men för närvarande vore en tillökning i Länsmännens antal nödig, och Läns-Styrelsen har varit betänkt att hos Eders Kongl. Maj:t göra underdånig hemställan derom, i sammanhang med förslag till en ny indelning af några länsmans-distrikter, som för närvarande, med hänseende till lokala förhållanden, äro olämpligt indelade.
På det municipal-styrelsen eller socken-näinnderne må kunna i fråga om ordningens vidmakthållande mera verksamt dertill bidraga har Läns-Styrelsen ämnat att få en ny med afseende å nuvarande förhållanden fullt tjenlig ordnings-stadga för byarna till stånd.
De påtagliga olägenheter, som voro förenade med det af allmänna lagen bestämda sätt för brandstods gifvande och tagande, hade föranledt Landshöfdingen, numera Herr Stats-Rådet och Riddaren Sandströmer att uppgöra förslag till reglemente för ett allmänt Brandstodsbolag till försäkring af hus och lösegendom å landet inom detta län; och sedan, vid sammanträde med länets Hushålls-Sällskap samma förslag blifvit godkändt samt sedermera af Eders Kongl. Maj:t i nåder faststäldt samt anteckningar till ingående deri den 14 sistlidne Mars uppgått till det ansvarighetsbelopp af 666,666
R:dr 32 sk. banko, som enligt reglementet erfordrats för att Bolaget skulle anses bildadt, så trädde Bolaget då i verksamhet; och uppgå försäkringarna nu till 2,600,000 R:dr banko.
På förslag af numera Herr Stats-Rådet Sandströmer har också en Sparbank blifvit bildad i staden Ostersund med ombud i länets flesta socknar.
Denna för länet nyttiga inrättning börjades den 7 Oktober sistlidet år och har redan tilldragit sig länets invånares uppmärksamhet och förtroende.
Enligt Eders Kongl. Maj:ts nådiga Stadga af den 18 Juni 1842, angående folkundervisningen i Riket, skulle församlingarna med den 18 Juni 1847 hafva anskaffat lärare och så inrättat sina folkskolor, som i nämnde stadga omförmäles.
Beklagligtvis finnas dock några socknar inom länet, der folkskolorna ännu icke äro så ordnade, som stadgan afser.
Om ock hos den mindre upplyste delen af allmogen någon obenägenhet för folkskolors ordnande på något ställe skulle vara närmaste orsaken till förenämnde försummelse, har dock bristen på folkskolelärare och svårigheten att Berättelse öfver Jemtlands län för åren 1843—1847. 3 18 dem erhålla, varit ett mera framstående hinder för skolans sättande i gång å de ställen, der undervisning ännu icke lemnäs, emedan exempel finnas, att församlingar trenne gånger förklarat skol-lärarebefattningen i församlingen ledig, utan att någon sökande dertill anmält sig.
Helsovården.
Majit, i sammanhang med frågan om en efter närvarande förhållanden med Provincial-Läkare-stationerne lämpad ny reglering af Bataljons-Läkare-stationerne, anslagit ett ytterligare Provincial-Läkare-arfvode att tilldelas en Bataljons-Läkare, stationerad vester om Storsjön, för bestridande af den civila sjukvården inom länet, så skulle två ordinarie och två extra Provincial-Läkare inom länet nu finnas att tillgå, deraf två Läkare med station i Ostersund; — och då Eders Kongl. Majit den 26
Mars 1846 tillika godkänt det af Läns-Styrelsen väckta förslag till indelning af Läkare-distrikterne, enligt hvilket det vestra distriktet skall utgöras af Undersåkers och Offerdahls pastorater samt Hallens och Marby socknar af Sunne pastorat, det norra distriktet af Rödöns, Liths, Fällinge, Hammardahls och Ragunda pastorater samt det södra af öfriga socknar utaf Sunne pastorat jemte Räfsunds, Vikens, Bergs och Brunflo pastorater, med Östersunds stad, samt det fjerde distriktet af Herjeådalen, så är tillsedt att Läkarne blifvit stationerade på de både för dem och länets invånare tjenligaste orter och att antalet af Läkare ökats till ett med närvarande behof någorlunda motsvarigt förhållande.
Det är likväl att beklaga, att, oaktadt kungörande om ledigheten af de två ordinarie Provincial-Läkare-befattningarna skett, desamma i brist af sökande ännu icke kunnat tillsättas , eller tjenstförrättande
Läkare i saknad af kommendable personer förordnas.
Ett nytt Lazarett och Kurhus är under byggnad i stället för det gamla Lazarettet, som var i ett högst uselt skick; och ett Apothek är inrättadt i Wemdalen af Herjeådalen.
Fattigvården: är numera i det närmaste ordnad i enlighet med Eders Kongl.
Maj:ts nådiga förordning af den 26
Maj 1847; men med hänseende till det mot förhållandet inom andra orter verkligen ringa antal fattige här finnas, hafva de fleste församlingarna ansett billigast för dem sjelfva och lämpligast för de fattige att desse försörjdes genom så kallad kringgång; dock med undantag af barn och sådana fattiga, hvilka af ålder och sjuklighet, voro förhindrade att gå omkring.
Någon allmän arbetsinrättning finnes icke, der fattige, arbete saknande, men arbetsföre personer kunna intagas.
Östersund.
Folkmängden, som vid 1842 års slut utgjorde 456, har sistlidet år beräknats till 661 och således sedan 1842 ökats med 205.
Staden har under ifrågavarande period gått betydligt framåt; och stadens handlande omsätta numera 19 icke obetydliga varu-partier.
Många nya hus äro uppförde och invånarnes smak för försköning af sina boningar har blifvit väckt och jemväl visat sig i en benägenhet att efter råd och tillfälle ordna och snygga upp sina gårdar, hvilka förut varit i dåligt skick.
Beträffande undervisningsverket, så har staden alltid varit i saknad af lärdomsskola och stadens invånare derföre hittills måst skicka sina söner till lärdomsskolan på Frösö.
Då likväl denna skola med hänseende till lokal och beskaffenhet icke motsvarade sitt ändamål, hade stadens invånare redan år 1835 gjort underdånig framställning om flyttning af densamma till Östersund och både Läns-Styrelsen samt Consistorium förordat framställningen; men vid föredragning af detta ärende den 23 Januari 1836 hade Kongl. Majit för godt funnit uppskjuta sitt nådiga beslut i frå gan, samt anbefallt vidtagande af åtskilliga förberedande åtgärder för utvidgning af skolans lokal.
Frågan om skolans flyttning har derefter fått hvila och en af Rikets Ständer vid 1841 års riksmöte gjord, samt af åtskilliga länets invånare samma år biträdd underdånig ansökning om en sådan reorganisation af Frösö skola, att ynglingar derifrån kunde direkte till Akademien dimitteras, blifvit afstyrkt så väl af Consistorium, som den i Stockholm år 1843 församlade revisionen öfver ElementarLäroverket.
Emedlertid ansåg Läns-Styrelsen frågorna om skolans flyttning och en sådan reorganisation af undervisningen, som Rikets Ständer afsett, vara af den vigt för länet, att Herr Landshöfdingen, numera Statsrådet, Sandströmer i April månad 1845 till Eders Kongl. Majit ingick med underdånig skrift i ämnet, hvarefter Eders Kongl. Majit den 26
Maj samma år biföll förslaget om skolans flyttning och derefter särskildt förordnat att kostnaden för nya skolhusbyggnaden skulle bestridas med odisponerade kollekt-medel, besparingsmedel af indragne Tide lectionen vid Hernösands gymnasium och hvad som genom försäljning af skolhuset på Frösön kunde erhållas; samt att den uti nya elementarskolan antagne läromcthod i skolan finge begagnas, samt rum till contubernium för skolungdomen i samma byggnad med skolhuset få förenas, derest landets invånare ville bestrida kostnaden; hvarefter Eders Kongl. Majit den 14 Oktober 1846 tillåtit att flyttningen af Frösö skola finge med den 1 Oktober påföljande året verkställas och undervisningen tills vidare få lemnäs i hyrd lokal.
Skolans flyttning har vid föreskrifven tid försiggått och undervisningen sedan dess skett efter den i elementarskolan begagnade methoden.
Då så beskaffad undervisningsanstalt förut inom länet saknats, hvarifrån ynglingar direkte till Akademien kunde dimitteras, har länets studerande ungdom måst för sådant ändamål besöka Gymnasium eller högre undervisningsverk på annan ort, hvilket för den fattige ynglingen i ekonomiskt hänseende medfört olägenheter, som ej sällan utgjort hinder för studiernas fortsättning.
Genom införande af den nya under - visningsmethoden är nämnde olägenhet afhulpen och den fattige ynglingen kan numera i hemorten inhemta den bildningsgrad, som för studentexamen erfordras.
Skolans flyttning till Östersund har haft mänga motståndare; men ändamålsenligheten af flyttningen bevisas af den nära nog totala förändring, som i opinionen derom inträffat.
— Man inser numera nära nog allmänt de fördelar, som i flera hänseenden bcredts både länets studerande ungdom och det allmänna genom skolans flyttning; och ett lilligare intresse, än förr varit fallet, synes hos allmänheten hafva blifvit väckt och för skolan underhållet genom det tillfälle till daglig beröring, som emellan skolan och allmänheten nu inträdt.
— Som bidrag blifvit anskaffade för uppförande af bostad åt ungdomen, har, på sätt Eders Kongl.
Maj:t i nåder tillåtit, skolhusbyggnaden blifvit försedd med påbyggnad af en öfre våning, der contubernium kommer att inredas.
Med hänseende dertill att kostnaden för- ungdomens underhåll skulle i betydlig mån förstorats, om contubernium icke funnits och skolans framgång till en del varit beroende deraf att länets ungdom kunde för ett billigt pris vid skolan underhållas, har Läns-Styrelsen haft all möda ospard för att hos landets invånare bereda bidrag till contubernium.
Då likväl det nya skolhuset ännu icke är färdigt, har undervisningen efter skolans flyttning hittills måst meddelas i hyrd lokal.
Denna omständighet torde möjligen hafva föranledt en och annan olägenhet; men undervisningen har dock oafbrutet fortgått och skolan tillvunnit sig en så ökad uppmärksamhet att ynglingar från flera af närgränsande länen blifvit hitsände för undervisnings erhållande.
Fri bostad har ock varit till ungdomens begagnande upplåten i den mån utrymmet sådant medgifvit.
Genom testamente utaf aflidne professor Zetterström i Upsala är hans betydliga bibliothek skänkt till Frösö skola; oell på Frösön f mil härifrån, enkom för detsamma, en passande byggnad uppförd.
Numera är en katalog öfver bibliotheket upprättad, upptagande 10,000 band, men anledning torde vara att befara det skolungdomen, till följe af bibliothekets aflägsenhet, icke kan af detsamma begagna sig på det sätt afsett varit, utan att ändamålet med gåfvan i det närmaste förfelas.
Det vore derföre af vigt att medel kunde beredas för bibliothekets flyttning hit till staden, hvarigenom ej mindre ungdomen än länets invånare i allmänhet kunde få begagna de skatter, som bibliotheket innehåller.
Östersund, å Lands-Kansliet den 1 Oktober 1818.
På Landshöfdinge-Embetets vägnar, J.
Thomée.
Carl II.
Ekuerg.
Tabell till 184^ års underdåniga Femårs- Berättelse för Jemtlands Lån. F i* r Lande t.
Augments-hemman Frälse-säterier Bergs-frälse-hemman Krono-hemman Krono-nybyggen med frihetsår Lappmarks Krono-hemman Krono-skatte-hemman
D:o särskildt under bruk skatteköpte, derå åboerne hafva besittningsrätt Krono-skatte-rusthåll D:o Militie-boställen Civila d:o Ecklesiastike d:o Skole-hemman, skatte d:o krono Krono-torp 1 Oskattlagde torp ) Skattlagde Fisken och Fiskelägenheter af särskilda slag, som ej under något hemmans ränta äro inbegripne, Skatte D:o d:o d:o d:o Krono Lapp-fjell Tull-mjölqvarnar .
. D:o Sågqvarnar . . Husbehofs-mjölqvarnar D:o Sågqvarnar Okeskatter ....
Stamp, oskattlagd, med Färgeri-fabrik D:o utan d:o Kopparverk, oskattlagdt Waplands Manufakturi, 1 Grufva, Hyttor Stångjernsbruk med masugn . .
Backstugor Krono-parker och Allmänningar'.
Lands- och Härads-allmänningar.
Diverse personer, som ej höra till någon viss näring Ode Krono-fisken st Summa För Östersunds Stad.
H c cc c e 2.3 pj g 3 i T:!d 165 T:ld Summa för länet |l65| 55 T:ld 80 170 T:ld M:tl 305 Hemmantal. O: i Mantal.
H 87 9655 isTtrasr Mantal. 7 15 3 5 AQ1 241 4ft03 3 OÖ-233oT33S(J 19?5
AQ1 121941 7197 71« 4H| 891 TTTSiT 17}* i s 11 07^ 3911 ® g -3 7: ^ 3 O O o ^ r su: 5’ cjq CD Stycken. 219 10 1508 5 197 14 19 23 894 378 133 1 13 1 5 1 685 364!* 9 Utsäde af Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget.
Underhållna Kreatur. cl ►Ö "O C/3 ter P ta fisa W 0 a w fls » S aT D Cl Cfl Sa:
Cl B CD >T> 0 s c— CD VI ta S3a ta O S3 W aa aa Blandsäd. 1 *1 CD 0 £ CD VI m aa:
VI aa j-s 0 M aa W 0 V Ungboskap. s a CD CD — 3 5‘ CJQ c« 1 »s: *-a O. CD T:r. T:r. T:r. T:r. T:r. T:r. T:r. T:r. T:r. T:r. T:r, T:r. St.
St. St, St.
St. R:dr. 18 — 1 20 80 — 3 —.
100 12 4 31 16 110 —— 87 1390 3 3 — I 4 11 1 — 71 ‘ 2 1 — 3 2 5 7 810 23'j 575 1 37 20* 660 126 2772 4.t 1501 105 3316 460 60 1116 684 2769 94 1712 99900 »i 239 1 12 21 1* 336 27^ 1114 75 61 1681 233 37 431 375 1217 16 1126 — 134 — 150 — 603 — — 750 176 26 303 384 596 21 587 15200 454 7751 198 977 800 7786^ 2423 36701^ 824 4245 3793 40399| 5160 1212 16185 6500 28348 2477 20201 1435100 H 100 2 20 12 65 8 501 9 85 53 336 50 175 35 279 12 301 16710 341 790 12 70 92 790 196 3902 55 2921 450 4055 430 71 986 301 2381 235 1809 149780 15J 410 3 29 28 440 84 2051 13i 119 155 2213 2225 28 489 121 847 109 600 [ 88430 24.1 380 15/ 48 61 430 134 1857 671 200 299 2190 198 24 376 119 1292 118 619 83330 5 60 l.i 5 11 55 27i 303 21 54 280 23 3 46 23 121 17 112 9620 17 228 27 30| 258 91 11031 181 lili 1401 1294 131 26 355 123 752 68 479 33390 — H — 3 ? 1 ? 31 — lif •— 3 u 181 1 — 4 2 12 1 11 220 — 10 2 4 13 15 — 50 9 17 n 78 5 — 10 4 18 5 — 1900 jiH 7861, — 80 43 147CJ 61 3640 — 339 205 7440 280 72 2477 1087 5344 193 5157 56480 — — — — — — — — — _ — — — — — — — — — — — — — — t — — — — — — — —• Z ___ .. . , —— z — — 6840 — — — — — — — — — . —* — — 14580 — — — — — — — — . — — — — — — — — — —• -— —• — — — .— — — — — — •— -— — — — — 400 420 — — — —. — — — — — — — — 45000 24850 19558 — — — — — — — -— — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — —- — — — — — 592* 11504* 239i 1320 1101* 12567|- 3178 547341 *
10091 5662^ 5277* 64341 7426 1595 23187 9871 44456 3370 32988 2105840 2 39 6 1 *> 90 8 195 _| 24 | 450 19 109 _ 28 iOj 70670 594* 1154341239* 1132611101£ 12657|| 3186 5492941 1009lj 5686A] 5280 64791 7445 1595 23296 9871144456 J 3398 j 32998(2176-510 Efter l:sta Art. sk.
R:dr. 7 3 232 22 51 2495 46 285 144 "143 20 75 3 427 1 12 2 126 73 288 ■4461 71 12 sk. 8 36 28 18 36 12 18 24 42 24 46 14 12 Efter 2:dra Art. 2 §. m. fl. R-dr. 186 663 28 877 sk. 31 R:dr. sk. rst. 2 37 6 1 29 8 175 26 2 — 20 1 30 19 2 2779 29 4 29 3 11 312 37 6 180 5 7 11 31 11 4532 24 275:231- 1153 6 11 5348 19 §. m. fl. lil 12 138 3 169 812 4821 526 23 15 16 — — — 13 32 6 29 7 6 /.•) 28 10 1 1 n i n g- Efter Bränvins- Jordeboks- 3:die Art. brännings- Summa. och Hemman- afgift. tals-Ränta.
R:dr. sfe. rst.
R:dr. sk. rst. — 9 45 6 — 3 24 8 41 8 3 .36 — 101 19 2 509 25 4 696 33 9 — —. — — 22 38 1 2 11 6 — 3 24 — 84 43 2 142 4 — — 1588 6 4 6863 23 '8 7222 37 7 — 14 42 90 9 11 99 31 — 339 14 7 937 4 1 i 698 1 9 — 114 15 11 438 39 6 428 21 7 44 11 43 19 — 194 15 11 491 17 2 4 13 11 — — — 210 37 11 69 36 4 1 6 9 70 38 — 811 22 8 148 27 5 — — — — — — — 23 10 1 44 7 — — — — — — 31 24 9 24 9 — — — 8 —•
— 547 5 1 21 31 4 - -- _ 6 38 — — — — —■ — 15 16 93 27 10 — — — — — — — ■—■ 15 5 15 2 6 9 5 7 — — — — — — - 41 43 6 110 35 4 1 42 3 - — — — 40 45 — — — —A — 14 6 — — — — — 264 18 — — — — 3 30 1 — — — — 242 29 7 — — — - — — — — — — — 574 2 10 —r* — — — — — 3 35 — — — — " 1100 18 4 — — 13 17 7 2287 11 12461 22 10 10890 24 9 _ 106 978 40 8 6 f 21 9 13 17 7|2393 11 —■ 13440 15 6 10896|46 6 Ständiga Räntor. Krono-Tionde.
R:dr. 7 3 795 9801 86 1164 707 598 66 143 13376 22 11 Afrad.
R:dr 6 1 67 255 364 39 421 6 sk. 33 13 22 Mantals penningar - R:dr. sfe. 7 3 32 207 8 185 4 108 8 2183 20 43 16 276 32 131 44 72 20 5 32 60 36 3 24 423 4 1 16 121 2 51 255 4160 Ger nings ören.
R:d, 24 24 29 sk. 16 29 16 4:de Hufvud-Titelns Besparingsmedel.
R:dr 8 30 34 7 sk. 738 781 32 22 1 - — 99 24 _ 365]22| 2|4260j sJ 29]16(7Sl(22j 4 Kostnad för Rustning och Rotering.
Clereci-State n s underhåll.
Ut- gifter, Onera och Allmän- na Besvär.
Kyrko betjenin g- Summa.
R:dr. sfe-. rst.
R:dr. sk R:dr. sk-. rst.
R:dr. sk. rst. 14 6 — — 16 32 — 3 20 1 8 20 40 _ 8 6 10 36 26 36 23 16 _ 68 46 113 41 6 19 7 — — — 2 16 — 1 — — 16 3 32 — 2 24 — 1 — 3 -— 2 8 24 40 8 8 1733 6 9 439 32 — 1353 38 330 23 — 108 12 7 1792 25 7 964 47 5 613 12 1611 36 4 1890 23 — 5080 22 9 9555 16 5 187 15 6 — — — 332 24 — 1 17 — —.
40 — 334 33 — 119 31 — 36 32 6 32 .— 304 12 467 11 1012 1 7 250 12 •— — — — 263 30 7 57 — 19 — 339 30 7 135 14 7 159 — 120 6 5 240 28 10 655 1 10 1329 39 7 19207 16 9 29191 16 — 18723 9 5 4481 13 7 1522 12 — 24726 35 — 10659 27 10 10372 16 19712 16 29748 — 70492 11 10 150481 7 3 229 23 — — 160 .— 40 — — 10 _ 210 .