Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan , till följd af hvad hemslälldt 8 Bcvilln.-j Lag- och Occ.-Utsk.
N.o 27. » blifvit derom, att en enkel panna af go kannor må utgöra det högsta * hvaraf en jordegare får i ett verk eller på samma Bohlstad sig begagna * förenade Ulskotten föreslagit, att uti 3 §.« näst efter Tariffen, skulle inflyta ett stadgande af följande lydelse:
Å‘utöfver hvilket sistnämnde maxi-, raum (yller go kannor), kokrummet obe-, räknadt * pannerjrmden icke må sträckas* ehvad egendomen till större eller mindre belopp öf verstiger i5 *000 R:drs. värde*" så liar detta förslag blifvit af Preste-Ståndet ovilkorligen bifallet* samt af Vällofl, Bor-, gare-Ståndet och Hederv.
Bonde-Ståndet på det sätt gilladt, att, då 4 §•
Mom, före-, varit, beslutadt blifvit, "att* med bibehållande af det hittills vanliga maximum af go kannor* blott en panna af denna storlek må utgöra det högsta* hvaraf en jordegarefår på samma egendoms Bohlstad sig begagna.v Ehuru Bidderskapet och Adelil , äf» veni detta fall, vidblifvit hvad 1824 års Kungörelse tillåter, eller att i ett verk och på samma egendoms bohlstad må nyttjas, till och med tvänne go kannors pannor, är dock frågan genom 3:ne
Stånds nyss anförda sammanstämmande mening afgjord* och Utskotten få här nedan, med afseen-t de å detta beslut, föreslå en, till vinnande Bertlin-, Lag- och Oec.-Utsk. Mern.
N.o ij. g af mera bestämdhet, något förändrad redaction, De tvenne ofrälse Stånden hafva gillat hvad Utskotten i Utlåtandet N:o 16 (^pag. 12——»r4) hemställt, i afseende på beräkning af kannerymden för tvänne eller flera pannor, sorn vid konstbrännerier till brännvins-bränning begagnas, äfvensom den, i följd deraf, föreslagna redaelion , och utgör således Sådant Rikets Ständers beslut, oansedt att HöghRidderskapet och Adeln, utan närmare bestämmande, i detta hänseende blott beslutat:
"att endast ett pistoriskt verk om 90 kannors, pannerjmd ina, inom samma Bränneri-inrättning, begagnas , såsom motsvarande tvänne go kannors pannor på hvar sin eldstad
I anledning af hvad sålunda förekommit, och då Utskotten anse tjenfigast, att föreskrifterna om högsta pannerymden samt dess uppmätning i den UYa , likasom i Författningen af år 1824. förekomma i en Serskild §., föreslås vördsamt, att, i stället för de förut framställda tilläggen vid §■• 3, må antagas följande redaction af §• 4- "En brännvins-panna af sistnämnde rymd eller go kannor, holy io BerdinLag- och Oec.-Utsk.
N.-o i.j. rummet oberuknadt, vare den hös O sta, hvaraf jordegare ellef innehafvare af hans hriinnings-rättighet må sig begagna i ett verk och å samma egendoms Bohlstad , ehvad egendomen till större eller mindre belopp öfver stiger toooo B dr i värde; och som förestående Tariff endast af ser enida pannor * bär för öfrigt härvid iakttagas, alt sammanräknade kannerjmden af de 2: ne eller flera pannor, sorn vid konstbränner ier lill brännvinsbränning begagnas, icke får öfverstiga den pannerjmd, hvarmed brännvinsbränning med enkel patina, enligt samma Tariff, får verkställas Hvad det i senare Momentet af denna §. förekommande undantag för Ättickebryggerier angur, så och då genom Ridderskapets och Adelns allmänna samt Borgare-Ståndets ej mindre än Bonde-Ståndets serskilda beslut blifvit bestämdt, att berörde Moment skall erhålla alldeles samma ordställning, sorn i 1824 års Kungörelse, är således den af Utskotten härvid föreslagna ringa och endast af Preste-Siändet gillade förändring derigenom förkastad, och bör vid förra ordalydelsen förblifva.
Sevilla.-, Lag- orth Oec.-Utsk. Meni.
Niovj. 11 1 Art.
5 Genom dess oftanämnde allmänna Beslut liar Ridderskapet och Adeln förordnat, att hela denna §. skall qvarstå; och Bonde-Ståndet har så vida varit af samma tanka, som Ståndet ansett i:sta Momentet böra bibehållas med det dermed förenade beslut': ”att Class-fördelningen af panneryinden, hvarom i 3 ,§‘. stadgades t komme att fortfara på sätt nämnde
Stånd här ofvan vid sistnämnde ,§\ beslutat
Som likväl Preste-Ståndet oeh BorgareStåndet bifallit Utskottens Förslag , att liela denna §. borde ur Författningen utgå, samt dels hela förra Momentet afser ett af omständigheterna vid 1823 års
Riksdag på kai 1 ad t undantag, hvars bestämda upphörande vid innevarande Riksdag är i samma Moment uttryckligen fÖreskrifvet, och dels, hvad senare Mom. angår, 3:ne Riks-Stånd antagit, att samma Moment (hvilket är alldeles oförenligt med de nu antagna grunderna för Brännvinsbränningen]) komme alldeles att försvinna; alltså bör, i Utskottens tanka, hela i fi ågavarande §. utgå ur den nya Författningen, hvarom
Utskotten härmed få göra hemställan för så vida, då a:ne Stånd stannat emot två, frågan ännu icke är afgjord i afseende på samma §:s förra Moment, 13 Bevilln.-j Lag-? och Oec.-Utsk. Meni.
N.-o 27, 1 Art. 6:te eller nu 5;te §.
Vid denna af alla fyra Riks-Stånden till bibehållande antagne §., torde endast, med anledning af den omflyttning från 3:dje till 4-'de §., af stadgandet om pannerymden, sorn här ofvan föreslogs, blifva iakttaget, (dt gamla redactionen ordagrannt biha-* hålles.
1 Art• y.denu 6:te Denna §. är, med den deruti föreslagna förändring, gil» lad af Preste-Ståndet, som dock förklarat, att efter orden : ”äfvensom det vare 2:03 ”eller flere inom samma Byalag eller Socken obetaget att” skulle inflyta ; "mot samfälldt erläggande af Brännvins-brännings-afgiften och behörig anmälan derom Otid Skatt-rskrifningen.” Borgare-Ståndet bar icke godkänt det af Utskottet i Bet,N:o 16, (pag, i5. och 16) framställde tillägg af orden: ” eller Socken” näst efter uttrycket; ”samma Byalag,” och Bonde-Ståndet, som gillat ofvannämnda inom Preste-Ståndet skedda förtydligande, samt äfvenledes uteslutit orden: "eller Socken/' har tillika bestämt, att i stället för den i Bet, N;o 16 härvid ifrågaställa pannrymd af go kannor denna borde förblifva vid de forst föreslagna 5o kannor; — hvarjemte Ridderskapet och Adeln endast godkänt 1824 års stadgande qch hevilla.-.
Lag- och Oec.-Utsk. Meni.
IV.-o 27. l3 förkastat de härvid af Utskotten framställda tillägg.
Utskotten få, i anledning häraf, först förklara, att det utaf Preste- och* BondeStånden antagna förstnämnda tillägget om gemensamt utgörande af Brännvins-skatten, efter Utskottens mening, befordrar tydlighet, och således är ganska tjenligt, hvarföre ock härmed tillstyrkes, att detsamma \mätte af de 2:ne Respective Med-Stånden godkännas.
Hvad dernäst vidkommer uttryckeli "elter Socken " så och då den härmed åSyftade utsträckning af rättigheten till sammansättning i och för Brännvins-bräjnning Blifvit af tvanne Riks-Stånd förkastad och deribland af Bonde-Ståndet, hvars rätt och Bästa härvid egentligen är i fråga, hemställa Utskotten, att detta uttryck må ur Reda-» Ctionen försvinna, Likaså anse Utskotten att Bonde-Ståndets frånträdande af den i Utlåtandet N:o 16 föreslagna utvidgning utaf rättigheten att sammanslå flere smärre pannor till en större, ända till och med 90 kannors rymd, med Bestämmande i stället af Ståndet, att i4 Bevilln.-j Las,- och Oec.-Utsk. Meni.
N.-o 27. högst en 5o kannors panna finge i sådant fall begagnas, destohellre bör tjena till ledning för beslutet i denna del, som älven förevarande fråga isynnerhet rörer förstnämnde Stånd, och rättigheten att få i sammansatta verk nyttja till och med 90 kannors pannor verkligen kunde leda till åtskilligt missbruk, hvadan Utskotten tillstyrka alt öfrige Riks-Slånden måtte täckas biträda Ronde - Ståndets merberörde beslut.
Då emedlertid det i 1824 års Författning intagna Stadgande om transport af Brännvins-brännings-rättigheten är af alla 4 Riks-Stånden godkändt, samt, genom trenne
Stånds sammanstämmande beslut, hufvud frågan, om flere Jord-egares rätt att idka gemensam Brännvins-bränning, är afgjord, få Utskotten, i följd häraf, och af hvad nu föreslagits, vördsamt till Rikets Ständers antagande framställa följande Redaction af 6- §. (förr den 7:de) Pä landet stände Brämivins-rätiighetens innehafvare öppetj att Hevilla.-, Lag- Och Oec.-Utsk.
JY.o 2 7. j5 densamma, ostyckad, upplåta åt annan å hemmanets , hemman sdelens eller lägenhetens egor boende person, sä mida denne icke är sjelf berättigad att Brännvinsbränning idka; äfvensom det vare tv änne eller flere inom samma Byalag obetaget att, mot samfäll dt erläggande af den pä gemensamma Brännvins-redskapen belöpande Brännvins - brännings -afgift och behörig anmälan vid Mantalsoch Skattskrifning , deras Brännvins - bränni ngs - rättighet utöfva med gemensam , på en viss uppgifven lägenhet inrättad panna, hvilken dock alldrig må öfverstiga femtio kannors rymd eller vara af annan än vanlig enkel construction.
1 Art. 8:de för denna §. antagit följande redaction : ”Af de fleste rostegande i hvarje stad må det bero, att i den ordning, som derstädes för beslut om stadens inkomst och utgift iakttages, bestälnma, huruvida den Bränn vins-brännings-räl t, hvartill den Stadens jord, som icke af enskilde under laglig egande-rätt innehafves, eller såsom lö« 16 B evilla.-j Lag- och Oec.-Utsk.
IV.-o 27. nings-jord afEmbetsmän disponeras, är, efter sitt värde, berättigad* skall åt denna jordens innehafvare upplåtas eller för Stadens gemensamma räkning utöfvas, ochonl bränningen derföre skall ske med serskilda pannor efter värdet af den jord-lott* hvar och en enskild deraf brukar eller 1 ett eller flere sammansatta verk*
För den Städernas jord eller de å Städernes mark belägna jord-lägenheter* som Under laglig egande-rätt disponeras* eller af Embetsman såsom lönings-jord begagnas* eger en livar, som sådan jord eller lägenhet besitter, att bränna efter denna jords eller lägenhets
Värde med så Stor panna, som derföre belöper, äfven med öppen rätt för flere sådane Jord-egare eller innehafvare* som det vilja , att förena sig om flera gemensamma Bränneriet, för att få begagna så Stor panna, som för de förenades jordvärde efter Tariffen belöper; dock får af alla sådana föreningar icke begagnas större än en po kannors* på visst uppgifvet ställe inrättad panna af enkel beskaffenhet.
Ifrån dessa föreskrifter Vare Stockholm och Götheborg undantagna* för hvilka 8 §• uti Kongl. Kungörelsen den 19 Maji 1824 fortfarande tjenar till efterrättelse*” Häremot hafva Ridderskapet och Å« deln > Pv,villn.-j Pag- och Oec.-Ulsk.
JV.-o 27; ty deln vidhållit denna §.
, i enlighet med t 8'i4 års Kungörelse; — Preste,-Såndet bifallit TJtskottets, uti Ull.
Nio 16, i afseende härpå, framställda förslag med endast den förändring, att, i stället för de i §:s början förekommande orden:
JJaf de fleste röstegande invånare i hvarje Stad skulle det heta : ”af de fleste jordegande invånare i hvarje
Stad må det bero etc.;” —och BondeStåndet i detta afseende vidhållit sitt förra, vid föredragningen af Bet.
N:o 6 fattade beslut, hvarigenom bifall lemnäs till det då gjorda förslag, att en 5o kannors panna skulle vara den högsta, med hvilken hnge brännas brännvin, när flere Jordlottsegare i Städerne förena sig till utöfvande af denna rättighet.
Härvid uppstår först fråga om den kannerymd, som vid sistnämnde sammansättningar i Städerne må få begagnas; och emedan Preste-Ståndet bifallit Utskottets senaste, uti N:o 16, gjorda hemställan, att till och med 90 kannors panna skulle dervid få begagnas; och Borgare-Ståndets beslut i denna del med Preste-Ståndets öfverensstämmer, samt af Ridderskapets och Adelns gillande utaf 1824 års Författning, Bih> till /i.
Pivt. 1828 och 182c) J 5 S. 1 Afd. 1. tit.te Häftet. 18 Bevilln.-j Lag- och Oec.-Ulsk.
Mern. iV.-o 27. enligt hvilken nyttjandet af dylik panna varit i Städerne medgifvet, således följer enahanda bestämmelse i detta afseende; alltså är, med 3 Stånds pluralitet, RiketsStänders beslut i denna omsläudig“ het fattadt.
Hvad dernäst redactionen af ifrågavarande §. -vidkommer, så få Utskotten först tillkännagifva, att den af Preste-Ståndet beslutna förändringen af ordet: ”röstegande” till ”jordegande” synes Utskotten mindre lämplig, då, i anledning deraf, serskilda ordningar för omröstning öfver dessa ämnen skulle för Städerna uppgöras, hvilket torde medföra både besvär och olägenheter ■, destomindre af behof vet föranledda, som sjelfva rättigheten att bränna brännvin i alla fall bestämmes efter jordvärdet; och då det för öfrigt är Städernes jord efter uppskattningsvärde, för hvilken brännvinsbränningen, enligt Riks-Ståndens i detta hänseende sammanstämmande beslut, får utöfvas, utan att någon skillnad i fråga om sådan jords serskilda natur eller dess innehafvare varit i fråga; så anse Utskotten ordalydelsen i 1824 års Författning, med den af nu fattade beslut föranledda och i N:o 16, (p. 16 och 17) föreslagna jemkning, vara härmed öfverensstämmande, samt att de af Borgare-Ståndet beslutna Bevilln.-, Lag- och Oec.-Utsk. Mern.
N:o 27. ig mera speciela Stadganden torde borå undvikas; i följd hvaraf Utskotten härmed .vördsamt ånyo föreslå: alt
För ifrågavarande 8:de eller nu mera yrde §. måtte bibehållas ordalydelsen i 1824 års Författning från och med §:s början till och med orden: ”sammanslagna värde;” samt sedermera näst efter dessa ord tilläggas: dockfår af sådana föreningar icke begagnas större än en go kannors , på visst uppgifvet ställe inrättad panna af enkel beskaffenhet, derest Kongl. Maj:t icke, i betraktande af serskilda omständigheter, annorlunda redan förordnat eller framdeles förordnar.
1 Art. 9 $.■ (nu 8:dej).
Ridderskapet och Adelil samt Borgare-Ståndet hafva antagit denna §., sådan den i 1824 års Författning förekommer, och alltså uteslutit det af Utskotten uti Betänkandet N:o 6 föreslagna tillägget om åliggande för Häradsskrifvare, eller den som mantals-skrifningen förrättar, att tillse, det ingen må antecknas till begagnande af högre panna , än hvartill han efter egendoms-värdet är berättigad; och Bonde-Ståndet har äfvenledes an - ao B evilla.-, Lag- och Oec.-Vtsk. Mern.]
N.-o 27. tagit gamla redactionen , med tillagdt stadgande, ”att i Skattskyldigs
Debetsedel för hvarje år bör införas . fastighets-värdet, till upplysning för egaren om den pannerymd som han, efter detsamma„ är berättigad nyttja.” Elium Preste-Ståndet bifallit Utskottens förenämnde mening, lärer den, såsom stridande emot de andra Ståndens gemensamma Beslut, 1111 komma att förfalla; och då hvad derom, på förenämnde sätt, blifvit föreslaget således komme att utgå, få Utskotten deremot föreslå, att de öfrige Respective Riks-Stånden må godkänna det af Bonde-Ståndet antagna, i Utskottens tanka, mera lämpliga stadgande med följande lydelse, som införes efter det i §:s slut förekommande ordet . ' ”ansvara;” dock bör i den Skatt skyldiges
Debetsedel för hvarje år af vederbörande införas det fastighet s-värde, hvarefter brännvinsbränning får ega rum, till Upplysning om den pannerymd, sorn i grund deraf får begagnas .” 1 Art. 10, nu g $. Högv.Preste-Ståndet liar bifallit Utskottens, uti Betänkandet Js:o6> Be villa.-, Lag- och Otc,- Ut sk.
N;u 27. ai förändrade redaction af förenämnda mea Borgare-Ståndet äfvensom Bonde-Ståndet hafva godkänt den, som förekommer i 1824 års Kungörelse, med förändring endast af den i slutet utsatta pannerymden från 180 till 90 kannor; och då denna § äfven är af Ridderskapet och Adeln godkänd , med den skiljaktighet, som härleder sig från delta Riks-Stånds Beslut, i afseende på pannerymden, så lärer den, med en sådan ordalydelse , som Borgare- och BondeStånden föreskri/vit, böra tjena lill efterrättelse. 1 Art. 11, 12 och i3, eller nu 10, 11 och 12 Utom Preste-Ståndet, hafva Riks-Stånden gillat dessa §§., sådana de i nu gällande Författning förekomma.
Utskotten få dock vördsamt underställa resp.
Ståndens upplysta pröfning, huruvida icke Utskottens förslag att, i slutet af iatte eller nu mera 11:te §., i stället förorden ”pannerymds-afgiften, beräknad för den tid af året, hvarunder han anmäler sig vilja brännvins-bränning utöfva
,” borde inflyta : ”Pannerymds-afgiften , beräknad för den återstående delen af äret, frän och med den månad.
32 h varunder han tillståndet erhåller” torde, såsom innehållande en mera tydlig och bestämd föreskrift, •vara lämpligt och af respeclive Riks-Stånden blifva godkändt.
Härom meddelas serskildt Utlåtande i slutet af delta Memorial. 3 Art. 3. Art. 1 §.
Då de tre Ofrälse Stånden godkänt den af Utskotten föreslagna förändring, att orden i slutet: ”med lika vilkor för alla, att pannerymden bestämmes endast efter jord-värdet”, borde utbytas; "med iakttagande af de vilkor ofvanför stadgade blifvit så utgör sådant Rikets Ständers Beslutj ehuru Ridderskapet och Adeln bibehållit förra redactionen, 3 Art.
2 Som Bonde-Ståndet ansett, att, i stället förorden: ”ej må brännvinspanna förfärdigas af större rymd än 9° kannors/' borde inflyta ; ”ej må brännvins-panna föt färdigas af större rymd, än som i denna Författning blifvit tillåten;” och en sådan förändring synes tjenlig, så få Utskotten till öfriga Riks - Bevilln.-, Bag- och Oec.-Utsk. Mern.
N:o 27. a3 Ståndens pröfning öfverlemna, om densamma icke må blifva godkänd. 3 Art. 5 §.
Preste-StAndet har gillat denna §., sådan den i Betänkandet N:o 16 blifvit framställd, med undantag af det i 2:dra Morn. efter orden: ’’till och med halsen” föreslagna tillägg, hvilket Ståndet gifvit följande ordalydelse : ”Så dana hattar , pä hvilka i fyllnings-lucka är anhragt, skola\ uppmätas till luckans nedersta kant, och hvad hatten sålunda befinnes nedanföre denna kant innehålla sammanslås med sjelfva brännvins-pannans kannerymd , efter afdrag likväl af kokrummet.
Der ifyllrungs-rör är anbragt på hatten eller pannan , skall hatten uppmätas till den i hatten befintliga nedra kanten af det rör, som är bestämdt att afleda brännvins-ångan till afkylnings-r edskapen, och hvad hatten sålunda befinnes innehålla, sammanslås med sjelfva brännvins-pannans kannerymd, likväl med afdrag af kokrummet.
Borgare - Ståndet har godkänt redaclionen efter Utlåtandet N:a 16; (pag, 18 och 19) och Bonde-Ståndet har, med antagande af ofvannämnda, inom Preste-Ståndet gjorda förändring vidhållit sitt förra beslut, det dr: gillat redactionen vid6, s4 Bcvilln.-j Bag- och Oec.-Ulsk.
N.-o 27. hvaruti förekomma orden: ”till uppmätning ifrägakommer endast den pannaj hvarunder eld omedelbarligen användes” Utskotten få härvid först tillkännagifva, att den af Presle-Slåndet framställda och godkända redaction, i (Våga om pannors uppmätning, i Utskottens tanka, är ganska tjenlig och ändamålsenlig samt derföre hemställa , att densammai stället för den sorn i Betänkandet N.o 16 föreslogs j mätte af samtlige Rikets Ständer blifva gillad och antagen.
Dernäst få Utskotten fästa Hedervärda Bonde-Ståndets uppmärksamhet derå, att det blifver en följd af Ståndets gillande utaf det i Utlåtandet N:o 16 gjorda förslag om uppmätning af aila pannorna vid konst-bränneriet-j att ofvannämnda uttryck: ”till uppmätning ifrägakommer endast den panna, hvarunder eld omedelbarligen användes/’ måste utgåj emedan den så kallade förpannan ^ vid dylika inrättningar, icke af elden vidröres; och torde derföre
Ståndets böslut härefter blifva jemkadt, föreslående Utskotten slutligen, Savilia.-, Las,- och Oec.-Ulsk.
N.o 27. 25 att, för denna §., den vid Betänkandet N:o 6 framställda redactionen må bibehållas oförändrad till och nied orden: ”uppmätt till och med halsen;” men alt derefter ordalydelsen må blifva följande:
"Sädana hattarj på hvilka ifyllnings-lucka är anbragt, skola uppmätas till luckans nedersta kant, och hvad hatten sålunda bejinnes nedanföre denna kant innehålla sammanslås med sjelfva brännvin s-pannans kannerjmd, efter afdrag likväl af kokrummet.
Der ifyllnings-rör är anbragt pä hatten eller pannan, skall hatten uppmätas till den i hatten befintliga nedra kanten af det rör, som är bestämdt att afleda brännvins-ångan till af kylnings-redskapen, och hvad hatten sålunda bejinnes innehålla sammanslås med sjelfva bränrtvinspannans kaune ry md, likväl med afdrag af kokrummet; och må ingen panna stämplas utöfver g3 fulla kannors rymd, icke eller må något afdrag för bokrummet göras af Landtmätaren eller Juste laren, hvilken endast åligger 26, Bevilln.-.j TLag- och Oec.-Utsk. Meni.
N.-o 27. ansvara för pannans rigtiga innehåll efter den åsätta stämpeln” 3 Art. 6 För denna §:s i:sta Mom. liar Borgare-Ståndet fastställt följan-. de redaction : ”Mäskvärmare , af hvad form och beskaffenhet som helst, skall äfven undergå mätning, och får , till förekommande af flera, missbruk, ej i mäskrummet innehålla mera än en sjettedel öfver kannerymden af den panna, hvartill den hörerOch Bonde-Ståndet liar gillat samma redaction, nied tillägg, att, i afseende på mäskvärmares mätning och stamp-, pling, bör förhållas efter 3:clje hvarjemte bägge dessa Riks-Stånd för senare Mo-, mentet godkänt Redactionen i 1824 års, Författning, Högvördige Prestc-Ståndet deremot har gillatredactionen efter Utskottens förslag, och då denna redaction, i hvad den rörer mäsk värmare, utom det serskilda tillägget:
'"emot afgift/’ hvilket här icke är i fråga, är lika med den, som i 1824 års Författning finnes, och hvilken är af Ridderskapet och Adeln antagen, så hafva i denna fråga två Stånd Stannat emot två.
Vid sådant förhållande, och då de missbruk, hvilka, genom Mäsk-* Bevilln.-j Lag- och Oec.-Utsk. Mein, IV.o 27. 27 värmares inskränkning till en sjettedel öfver kannerymden, velat förekommas, äro för Utskotten alldeles okända, helstMäskvärmare, endast till beredande af vedbesparing, uppvärma den tillmäskning, sorn sedermera i sjelfva pannan afverkas, oell mängden af denna tillmäskning, sorn på det sätt uppvärmes, måste begränsas af sjelfva brännvins-pannans. förmåga att emottaga densamma, samt någon uppmätning, af mäskvärmare hvarken hittills varit erforderlig och icke eller blifvit afsedd, då de trenne or. älse-Slånden antagit förslaget , att för mäsk värmare skulle, utan afseende på kanne-. rymd eller uppmätning, erläggas i ett för allt en förhöjning af 25 procent uti enkla pannornas skatt; få alltså Utskotten, enär för öfrigt ifrågavarande inskränkning synes vara utan egentligt ändamål och endast ledande till binder och omvägar, sorn kunna undvikas, härmed till ej mindre Vällofl. Borgare-Ståndet , än Hedervärda Bonde-S landet, hemställa, om icke lämpligare vore, attj med jrän.triidande af Ståndens förra beslutj biträda Utskottens aj tu änne Riks-Ständ gillade förslag i denna del, 3 Art. 7 och 8 SS- Vällofl, Borga - 28 Bevilln.-j Lag- och Occ.-Uisk.
N.o 27. re-Slåndet samt Hedervärda Bonde-Ståndet liafva väl, till följd af dessa Riks-Stånds serskilda beslut i fråga om Mäskvärmares rymd, beslutat, att i 'yide efter or det: löst bröst, bör införas : ”Äfvensom mäskvärmare" samt i 8 §. andra raden efter ord,et: ”Brännvins-panna,” tillägges:
"eller mäskvärmare /’ ocb å åttonde raden efter ordet: ”pannan,” insattes: ”ellar mäsk•värmare.
Men 0111 Utskottens nyss viii G:te §. gjorda hemställan bifalles, komma föreuämnda redactions-förändringar att uteslutas. 3 Art. 12:te och i3:de Enligt de trenne Ofrälse-Ståndens beslut skall /2:te erhålla den vid Betänkandet N:o 6 föreslagna ordalydelse och i3;de §. alldeles utgå. 3alfe Art. if:de. eller nu i3ule Som Borgare-Ståndet härvid gjort den i Utskottens tanka, lämpliga redactioos-förändring, att i stället för orden: ”varder bränn vins-bränning inställd,” det skall beta, "varder brännvins-bränning genom serskildt förbud inställd/’ alltså tillstyrka Utskotten, att densamma nu2 vinna öfriga Riks-Ståndéns bifall. Bertlin.-, Lag- och Oec.-Utsk. Mern.
JV.-o 27. 2g 3;dje Art. i5:de eller nu 14:de ff. Under åberopande af Utskottens yttrande vid ofvanstående Gite, ^:de och Side §§., hemställa Utskotten, att det af BorgareStåndet ej mindre än Bonde-Ståndet beslutade tillägget i förevarande '§., näst efter ”stämplad brännvins-panna,” af orden ”eller ” Mäskvärmare” m åt te komma a 11 a l
Idel esu tgå. 4 Art. 4:de Art. 1 §•
Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet hafva antagit den i Utlåtandet N:o 16, och Borgare-Ståndet liar godkänt den i Betänkandet Nio 6 föreslagna redaction; men Bonde-Ståndet har gillat gamla redactionen , med undantag af den mening, som börjas på pide raden med ordet, ”Lag,” och slutas på 1 nite raden med ordet: ”berättigad,” samt förändrat denna mening sålunda: ”Lag samma. vare, om någon till brännvinsbränning berättigad bränner eller destillerar bränn vin, med större eller annorlunda beskaffad redskap, än hvartill han är berättigad och sig anmält.” Ehuru Vällofliga Borgare-Ståndet antagit redactionen, enligt Förslaget vid Betänkandet N:o 6, hvarest förekomma orden: ”eller medelst lucka eller rör pä hatten påfyller mäsknings-massa utöfver det ob Bevilln.-j Lag- onh Oec.-Ulsk. Meni.