Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ehuru jag visserligen inser att skäl kunna finnas att å åtskilliga andra af våra sjöfarande besökta orter, äfven anställa infödde prestmän, bör jag dock för närvarande inskränka mig till hvad jag nu haft
Nåden föreslå.
Summan af de löner å denna stat, jag föreslagit skulle således uppgå lill Hamb.
B:ko R:dr 2,500, eller efter pari kurs till R:dr Bunt 10,000.
Beträffande sättet för desse tjenstemäns anställning, så ehuru rälta tidpunkten för afgörande! af frågan derom inträffar sedan de för dem begärda lönebelopp blifvit beviljade; torde jag dock böra hafva Nåden nämna, att dermed synes mig kunna sålunda tillgå, att sedan befattningarne af Utrikes-Departementet blifvit förklarade lediga, de till
Departementet inkommande underdåniga ansökningar öfverlemnas såväl till Chefen för Eder Kongl. Maj:ts Ecklesiastik-Departement, sorn till Eders Kongl. Maj:ts Norrska Regerings Kirke- och Undervisnings-Departement, hvarefter, och sedan de yttrat sig om den eller de sökandes kompetens eller tjenlighet till platsen, Eders Kongl. Maj-.ts uppå Stats-Ministerns för Utrikes-Ärenderne underdåniga föredragning, fattar sitt Nådiga beslut. Fensions-Statcn.
Såsom jag redan baft
Nåden anmärka, hafva pensioner till de diplomatiske tjenstemännen sedan lång tid tillbaka blifvit anordnade å anslaget till Minister-Staten, äfven Bil.
N:o 2 lill Kongl. Maj:ts Nåd.
49 då de vid afskedstagande!:, eller vid tillfälle af rappel, skulle varit berättigade att, i likhet nied andre Civile tjenstemän, erhålla pension å Allmänna Indragnings-Staten; och hafva de Diplomatiske Tjenstemännens Enkor jemväl å Minister-Staten erhållit pensioner.
Ehuru tidtals icke obetydliga belopp lill följd häraf utgått ifrån Minister-Staten till afskedade tjenstemän, synes det destomindre vara anledning till att härutinnan göra någon ändring, som det otvifvelaktig! är i sin ordning att, då så ske kan, personer vid afskedstagande! uppföras till åtnjutande af pension ifrån de fonder, å hvilka de förut uppburit sina löner, och det dessutom öfverensstämmer med de grundsatser angående håda Rikenas deltagande i samtliga utgifter för deras Utrikes angelägenheter, hvilka jag sökt tillämpa, att pensionerne utgå i samma förhållande som öfrige utgifter.
Den enda förändring jag anser mig i underdånighet höra föreslå, är att, i stället för att, utgifterne lill pensioner för närvarande blifva sammanförde med dem för den i aktiv tjenst varande personalen, de må särskildt uppföras och en viss summa till dem anslås, hvilken icke får öfverskridas.
De pensionsbelopp, som i denna stund utgå ifrån Minister-Staten, belöpa sig till R.dr Hamb.
B:ko 7,300; men såvida de dubbla ändamål, som måste afses, skola kunna ernås, är det lätt insedt att detta belopp, såsom maximum, är för ringa.
Eders Kongl. Majit, som icke kan vilja att Embetsmän, som under en lång tjenstetid med nit och skicklighet tjenat Riket, vid äldre år skola utsättas för tryckande näringsomsorger, skulle likväl, derest anslaget till pensioner blefve begränsadt till hvad det nu händelsevis utgör, fortfarande se sig förhindrad från att, så länge någon möjlighet finnes att ännu begagna en dylik Embetsman, skänka honom den hvila på gamla dagar, hvartill han vore berättigad, och hvilken det är i Eders Kongl. Maj:ts och Dess Rikens intresse att jemväl honom förunna.
Dertill kommer, att om icke utsigt förefinnes till omsättning inom personalen och deraf följande jenmare fortkomst samt till en lugn och omsorgsfri ålderdom, det skall blifva allt svårare att erhålla personer, som med allvar och nit vilja egna sig åt en hana, som på nära håll sedd förlorar icke obetydligt af den glans hon möjligen kan ega på afstånd.
Af dessa skäl anser jag, att det minsta belopp, som kan afses för denna Stat är 10,000 R:dr Hamb.
B:ko. Om Eders Kongl. Majit gillar denna underdåniga hemställan samt de Förenade Rikenas Folkombud, erkännande nödvändigheten och billigheten af det begärda anslaget, dertill anvisa erforderliga medel, kommer jag i tillfälle att framdeles i underdånighet underställa Eders Kongl. Majits
Nådiga pröfning de grunder, hvilka vid tilldelandet af pensioner synas böra iakttagas, och hvilket väl lämpligen torde kunna afgöras i sammanhang med frågan om ett nytt Minister-Reglemente, i stället för det föråldrade af år 1765.
Prot. 1856 & 2857. 2 Sami. 1 Afd. 2 Haft. 7 50 Bil. N:ö 2 till Kongl. Maj.ts Nåd.
Skrifmaterialier och expenser samt extra utgifter.
Sedan, på sätt jag haft nåden visa, Svenska Stats-verkets anslag till extra utgifter (å förra 8:de Hufvud-titeln) vid 1840 års
Riksdag blifvit nedsatt från 100,000 R:dr Banko till 50,000 R:dr, och vid den då uppgjorda fördelningen af sistnämnde summa Departementerne emellan, intet lemnades till Kongl. Majis disposition för Utrikes-Departementets behof, har detta Departement, som dittills ifrån 8:de Hufvudtiteln för extra och hemliga utgifter årligen uppburit i medeltal 41,000 R:dr R:ko, ifrån Svenska Stats-verket för dessa ändamål icke erhållit några medel, utan hafva dessa utgifter under tiden blifvit bestridde med Norska Stats-verkets sedan 1854 oförminskade anslag till Diplomatiska utgifter, 40,000 Species, eller efter pari kurs B:ko R:dr 106,666: 32.
— Deremot hafva utgifterne för Departementets skrifmaterialier och expenser till någon del blifvit bestridde med det å Salje Hufvud-titeln härför uppförda förslags-anslag, hvarjemte ifrån och med sednare hälften af år 1854, utgifterna för befordring af telegraf-depescher i stöd al Kongl. Brefvet den 15 December 1854, blifvit
Departementet å sistnämnde anslag godtgjorde af Svenska Statsverket.
Samma förhållande eger rum med utgifterne för den ministeriela brefvexlingen, dock med den åtskillnad, att ersättningen för den, enligt Kongl. Brefvet den 11 Sept. 1837, utgår från General-Post-Styrelsen.
Detta sätt alt bestrida dessa slag af utgifter synes mig dock mindre lämpligt och icke öfverensstämmande med den ordning och enhet, som böra råda i afseende å deras anordning och redovisning, samt med det förhållande i hvilket dessa utgifter böra bäras af hvartdera Rikets Statsverk.
Till följd af sin natur måste de alla betraktas såsom gemensamma för båda Rikena och dessa derföre i viss proportion till deni bidraga, så att icke, såsom nu är förhållandet, Sverige ensamt bekostar den ministeriela brefvexlingen och telegraf-utgifterne och Norrige ensamt lemnar medel för extra och hemliga utgifter, under det att detta Rikes Statsverk gemensamt med det Svenska bekostar skrifmaterialier och expenser.
I öfverensstämmelse derför med hvad jag haft nåden föreslå i afseende å bestridande af öfriga utgifter för de förenade Rikenas Utrikes angelägenheter, får jag således i underdånighet hemställa, alt utgifterne vid Utrikes-Departementet såväl till skrifmaterialier och expenser, ljus och ved, samt underhåll af möbler m. m., sorn för den ministeriela brefvexlingen, telegraf-porto, extra och hemliga utgifter, äfvensom alla öfriga utgifter af beskaffenhet ått icke på förband kunna beräknas, måtte få uppföras under rubrik: skrifmaterialier och expenser samt extra utgifter; kommande i följd häraf, såväl det för närvarande å 3:dje Hufvud-titeln uppförda förslags-anslag till skrifmaterialier och expenser B:ko R:dr 1,625: 32, sorn General-Post-Styrelsens skyldighet att ersätta
Departementets utgifter för den ministeriela brefvexlingen att upphöra.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1856. 51
Då samtliga de utgifter, som skulle komma att bestridas ifrån denna titel, omöjligen kunna på förhand beräknas och flere af dem, såsom rese- och kurirkostnader, equiperings-penningar och hendiga utgifter dessutom äro till den grad underkastade föränderlighet, att då de ett år uppgå lill endast några tusen R:dr, de ett annat kunna belöpa sig till flera gånger detta belopp, blir det nödigt, att för dem samtlige bestämma en rund summa, inom hvilken de böra bestridas, dock med rättighet för Eders Kongl. Maj:t, att såväl å denna, som öfriga Stater, derest öfverskott uppkommer det ena året, reservera detta för att användas till fyllande af den brist, som under ett följande år kan uppstå å någon af utgifts-titlarne.
Det är samma anordning, som redan eger rum i afseende å anslaget till Minister-staten och genom hvilken
Departementet blifvit satt i stånd att bestrida de ganska betydliga utgiftsbelopp, som under detta och förlidet år utgått i equiperings-penningar, rese- och kurir-kostnader samt för de Extra Beskickningar Eders Kongl. Maj:t icke kunnat undvika att afsända, utgifter, för hvilka uti andra länder vanligen s. k. utomordentliga kreditiv beviljas Utrikes-ministern.
Efter de noggrannaste beräkningar och genom jemförelse af de hithörande utgiftsposterna under flera år har jag funnit, att den summa, som erfordras för dem, icke kan anslår till lägre än till omkring 100,000 R:dr R:mt.
Vid granskning af Departementets räkenskaper har jag nemligen funnit, att de utgifter, hvilka synas böra uppföras å denna Stat eller ibland expens-, tillfälliga och hemliga utgifter, fördela sig på följande sätt: l:o.
Departementets skrifmaterialier, ved och ljus, underhåll af möbler, inköp och inbindning af böcker, fraktomkostnader m. fl. smärre utgifter hafva utgått från förslags-anslaget härtill å Riks-statens 5:dje hufvudtitel, i medeltal med R:dr R:mt. . . 5,183: — samt från Norrska anslaget likaledes i medeltal med 2,407: — 7 590- Utgifterna under denna titel hafva derföre nu af mig blifvit beräknade till 10,000: — 2:o.
Tidnings-prenumeration har blifvit bestridd såväl utaf Svenska som Norrska anslaget och i medeltal uppgått till . . 2,580:
— I anseende till de nedsättningar i priset å Utländska tidningar, hvilket egt rum, kunna utgifterne under denna titel numera beräknas till 2,000: — 3:o.
Beskickningarnes expenser och extra utgifter, för hvilka de äro berättigade att erhålla ersättning, hafva utgjort i medeltal 3,500:
— I betraktande af den allmänna prisstegringen beräknas dessa utgifter för framtiden till 5,000: — 4:o.
Den ministeriela brefvexlingen har i medeltal kostat General- Transport: 17,000: — 52 Bil.
Transport: Post-Styrelsen 7,350: — men ett år uppgått till 9,000 R:dr och har derföre, då Beskickningarnes antal tarfvar en tillökning, ansetts icke kunna anslås lägre än till 5:o.
Befordring af telegraf-depescher.
Under sistlidet år, det enda som kan tagas till utgångspunkt för beräkningar, uppgick kostnaden för telegraf-depescher till 13,444: — som påfördes förslags-anslaget å 3:dje Hufvud-Titein.
Då det ligger i förhållandenas natur, att detta konmiunikations-medel blir allt mera och mera af diplomatiske tjenstemän begagnadt, har jag icke trott mig kunna anslå utgifterna å denna titel lägre än till 6:o.
Rese- och kurir-kostnader beräknade äfven till 7:o. Expeklans-löner och tillfällige uppdrag d:o d:o 8:o. Equiperings-penningar, som Missions-cheferne erhålla i enlighet med särskildt
Nådigt reglemente, då de utnämnas till belättningarne och som utgå med större eller mindre belopp i förhållande till vakansen under året, men derföre också icke kunna anslås till någon viss summa, utan synas böra utgöra ett reservations-anslag till framtida behof, har jag beräknat till hvad de utgöra för en Minister vid någon af de mindre Beskickningarne och hvartill de äfven i medeltal uppgått under de sednaste 5 åren, eller 9:o. Vexel-omkostnader.
De hafva i medeltal visserligen endast utgjort 625: — men komma att ökas i samma mån som staten ökas och hafva derföre upptagits till 10:o.
Hemliga utgifter Summa R:dr Runt Af den framställning jag haft nåden göra, angående behofven för tementet, äfvensom af i underdånighet biiagde sammandrag af de terne, täcktes Eders Kongl. Maj-.t finna, att dessa behof uppgå till sammanlagdt R:dr
R:mt och att af denna summa beräknas böra utgå: 17,000: — 9,000: — 15,000: — 15,000: — 15,000: — 16,000: — 1,000: — 12,000: — 100,000: -- Utrikes-deparsärskilda sta 680, 000: — Bil.
Prop. N:o i, om Statsverket i856. 55 af Svenska Stats-verket jf:delar med „ „ 480,000: — och af Norrska Stats-verket tVdelar med „ „ 200,000: — eller Norrska Species 50,000:
— Enär det nuvarande anslaget till Salje Hufvud-Titeln belöper sig till B:ko R:dr 225,650 eller R:dr R:mt 338,475, skulle således den tillökning som af Rikets Ständer äskades, uppgå till R:dr R:mt 141,525.
Härvid är likväl att märka, att till följd ej mindre deraf, att anslaget till skrifmaterialier å 3:dje Hufvud-Titeln är lorslags-anslag och att utgifterne härför betydligt öfverstigit det ringa belopp, hvartill det i Riks-staten blifvit upptaget, sedan en förut okänd utgift för telegraf-depeschers befordrande tillkommit, än äfven deraf, att det för närvarande åligger General-Post-Styrelsen, att ersätta
Departementet dess utgifter för den ministeriela brefvexlingen, men hvilket åliggande nu skulle upphöra, Svenska Statsverkets bidrag i sjelfva verket uppgått till R:dr 562,850: 80, hvadan den effektiva tillökningen i stället endast utgör R:dr 117,149: 20 öre, — en tillökning, som med R:dr 52,550: 80 understiger de belopp, hvarmed Departementets tillgångar för 16 år sedan blefvo minskade.
Dock bör jag jemväl hafva anmärkt, att om, såsom sannolikt är, de 7,291: 5 öre R:mt, som till post-utgifters godtgörande utgått från Post-verket, hädanefter icke komma Stats-verket till godo, den summa, hvarmed Svenska Stats-verkets bidrag nu komme att ökas, uppgår till ett belopp af 124,440 R.dr 25 öre R:mt.
Tillökningen å Norska Stats-verkets bidrag, hvilket för närvarande och alltsedan är 1834 utgjort 40,000 Norrska Specier, uppgår till 10,000 Speciel'.
Förvaltning och redovisning.
Slutligen får jag i afseende å förvaltningen och redovisningen af samtlige de till Utrikes-Departementet hörande medel, i underdånighet hemställa att, på sätt till år 1850 egde rum med det Svenska Stats-verkets anslag till Minister-staten, och såsom det ännu sker med det Norrska Stats-verkets bidrag, samt i öfverensstämmelse med hvad Kommitterade för oi'dnande af Rikenas konsulat-väsende, i afseende å bidragen till omkostnaderne för dithörande angelägenheter föreslagit, båda Rikenas bidrag hädanefter qvartalsvis af Svenska Stats-kontoret och Norrska Regeringens Finans- och Tull-Departement levereras till Utrikes-Departementet; att utbetalningarne, i enlighet med de af Eders Kongl. Maj:t för hvarje år Nådigst gillade stater, eller pä grund af särskilda anordningar, må bestridas af den Afdelnings-chef uti Departementet, hvilken, enligt mitt underdåniga förslag till omorganisation af Utrikes-Departementet, skulle vara ansvarig för förvaltningen af Departementets penninge-till - 54 Bil.
N:o 2 till Kongl. Maj:Is Nåd.
Vrop. N:o l, om Statsverket 1856. gångar, samt att, sedan räkenskaperne för året blifvit afslutade och inför Eders Kongl. Maj:t i underdånighet anmälde, desamma, med undantag af dem som röra rese- oell kurir-kostnader, expektans-löner och tillfälliga uppdrag, telegraf-porto och hemliga utgifter, aflemnas till vanlig granskning uti Kongl. Kammar-rätten, äfvensom i afskrilt, dock utan bifogade verifikationer, öfversändas till Kongl.
Norrska Regeringens Revisions-Departement, för att derefter, i likhet med hvad hittills iakttagits, delgifvas Rikets Ständers Herrar Revisorer samt Norrska Stats-revisionen.
Oberäknadt den ordning och förenkling, som på detta sätt synes mig kunna vinnas, skulle äfven sålunda uppnås, hvad Rikets Ständers sednast församlade Herrar Revisorer önskat, eller att i räkenskaperna för Utrikes-Departementet hvartdera Rikets bidrag lill de särskilda utgifterne blefvo angifna och det i vidsträcktare man till och med än Herrar Revisorer ifrågasatt.
I stället för att under närvarande förhållanden 80 å 100,000
Riksdaler äro undandragne all granskning, vare sig af Kammar-rätten eller Stats-revisorerne, skulle nemligen en vida mindre del, förslagsvis beräknad till 57,000 R:dr, blifva från sådan granskning undantagen; och då sistnämnde medel, likasom hittills, skulle i underdånighet redovisas inför Eders Kongl. Majit, synes det som om ali nödig garanti för ett behörigt användande af samtlige de medel, som blifva ställde till Departementets förfogande, härigenom vore vunnen.
Stockholm den 1 October 1856. (lindert.) Lagerheim.
Bil. N:o 2 till Kongl. Maj.ts Nåd.
Prop. N:o i, om Statsverket 1856. 55 Förslag lill gemensam Slat för Utrikes-Departementet, samt lill fördelning på hvartdera Riket af bidragen dertill.
Departementets Chef, Stats-Ministern för Utrikes-Ärendena Departementets personal Minister-Staten, 117,500 Species Legationspredikanter, 2,500 Species Pensions-Staten, 10,000 Species Skrifmaterialier och Expenser samt Extra utgifter . . ^ Summa R:dr R:mt | 680,000 hvaraf Sveriges andel j? — 480,000.
Riksdaler Riksmynt. 24.000 56.000 470.000 10.000 40,000 100.000 56 Bil.
T a b 1 e a u till jemförelse emellan beloppen vid särskilda tider af de traktamenten, som uppburits af Kongl. Maj:ts Diplomatiska Embets- och Tjenstemän samt beloppen af de traktamenten, sorn af H. Exc. Stats-Ministern för Utrikes-Ärendena för dem föreslås.
Enligt 1765 års Minister- Reglemente.
Enligt 1830 års Stat.
Enligt 1832 & 1836 årens Stat.
Enligt Stats-Mini- sterns förslag (1856).
Ham- bur- ger Banco.
Kejserl.
Hofvet i Wien:
En Envoyé En Legations-Sekreterare En Attaché 7,000 720 8,000 4,000 800 7,200 900 720 11,000 1,200 Kejserl.
Hofvet i S:t Petersburg:
En Envoyé En Legations-Sekreterare 7,000 720 10,000 2,000 1 000 14,400 1,800 900 16,000 2,200 1,200 Kejserl.
Hofvet i Paris:
En Envoyé En Legations-Sekreterare En Attaché 7,000 720 15,000 2,000 800 13,500 1,800 900 16,000 2,000 Kongl. Hofvet i London: En Envoyé En Legations-Sekreterare 7,000 720 15,000 2,000 13,500 1,800 16,000 2,000 Kongl.
Hofvet i Berlin: En Envoyé En Legations-Sekreterare 7,000 720 8,000 1,000 7,200 900 8,000 1,000 Kongl. Hofvet i Köpenhamn:
En Envoyé En Legations-Sekreterare 7,000 720 8,000 1,000 7,200 900 8,000 1,000 Bil.
Prop. N:o i, om Statsverket 1856. 57 Kongl. Hofvet i Haag:
En Envoyé En Legations-Sekreterare Kongl. Hofvet i BrUssel: En Changé cTAflaires (sedan 1857: 5.000 R:dr) . . . 4,900 720 8,000 1,000 7,200 900 8,000 5,500 Kongl. Hofvet i Madrid:
En Envoyé ....
7,000 En Chargé d’A (1'aires eller Minister- Resident . 5,000 5,000 4,000 En Legations-Sekreterare . 720 200 Kongl. Hofvet i Portugal:
En Konsul (förutom å Konvoj-Kommis- sariatets stat 200 R:dr) ....
En General-Konsul En Chargé d’Affaires uppbär sedan 1856 å Konvoj-Kommissariatets stat R:dr 5,500 och skulle nu erhålla, förutom från Konsuls-fonden 2,500 R:dr, Hofven i Italien:
En Minister-Resident En Chargé d’A(faires (å Konvoj-Koni- ni issariatet 2,500 R-.dr) ....
Hofvet i Athen:
En Chargé d’Afi'aires (å Konvoj-Kom- missariatets stat 2,500 R:dr) Ottomanniske Porten:
En Envoyé (förutom å Konvoj-Kom- missariatets stat 5,500 R:dr) . . En Chargé d’Afläires En Ministre Plénipotentiaire, förutom å Konsuls-fonden 2,500 R:dr . . . 400 1,500 5,000 5,000 1,000 500 5,500 5,200 2,550 5,500 Bih. till R.
Fröt. 1856 & 1857.
1 Sami. 1 Afd. 2 Haft. 8 58 Bil.
En Legations-Sekreterare, som uppl turit å Minister-staten . . 560: — och å Konsuls-fonden . i 560: — 720: — En Drogman liar, enligt 1765 års reglemente, uppburit 290 R:(lr å Minister-staten och 290: å KonvcjKommissariatets stat, och skulle nu erhålla, utom å Konvoj-Kommissa riatets stat 1,000, En Andre Drogman uppbär, efter 1765 års stat, förutom å Minister-fonden, jemväl å Konsuls-fonden 175 R:dr och erhöll enligt 1852 års stat .
En Kansler Beskickningen i Washington:
En Chargé d’Affaires (har sedan 1856 åtnjutit lön å Konvoj-Kommissaria tets stat) En Envoyé (förutom från Konsuls-fonden 5,000 IV.dr) En Legations-Sekreterare 560 1,200 290 900 500 500 200 500 4,000 ..
4,000 5,000 1,200 Bil.
Prop. N:o i, om Statsverket 1856. 59 Förslag till Aflönings-Stat för Kongl.
Maj:ts Sändebud och öfrige vid Beskickningarne anställde Tjenstemän.
Banko. Beskickningen i Wien: 11,000 12,200 Legation s-Sekreterare 1,200 D:o i S:t Petersburg: 16,000 Legations-Sekreterare 2,200 19,400 1,200 D:o i Paris: 16,000 18,000 Legations-Sekreterare 2,000 D:o i London: Legations-Sekreterare 16,000 2,000 18,000 f):o i Berlin: 8,000 Legations-Sekreterare 1,000 9,000 D:o i Köpenhamn: 8,000 1,000 Legations-Sekreterare 9,000 D:o i Haag: 8,000 Envoyé 8,000 J) o i Briissel och hos Tyska Förbundet: 3,500 | 3,500 IVfinister-Besident. eller Chargé d’Afläires •
Transport 1 | 97,100 60 Bil.
Trop. N:o i, om Statsverket i856.
Transport Beskickningen i Madrid: Minister-Resident 4,000 97,100 4,000 D:o i Lissabon: Chargé d'Affaires (från Konsulsfonden 2,500 R:dr) . . . 1,500 1,500 D:o i Italien:
Chargé d’Affaires (från Konsulsfonden 2,500 R:dr) . . . 1,000 1,000 D:o i Athén:
Chargé d’Affaires (från Konsulsfonden 2,500 R:dr) . . . 500 500 D:o i Konstantinopel: Ministrc Plénipotentiåire (från Konsulsfonden 2,500 R:dr) . Legations-Sekreterare Drogman (från Konsulsfonden 1,000 R:dr) 5,500 1,200 500 7,200 D:o i Washington: Envoyé (från Konsulsfonden 3",000 R:dr) Legations-Sekreterare 5,000 1,200 6,200 Summa R;dr Hamh.
Banko | 117,500 Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1856. 61 Underdånigt Memorial, angående Omorganisation af Kongl. Utrikcs-Dcpartemcntet.
1 äldre tider förvaltades Rikets yttre angelägenheter af Kansli-Kollegium med Riks-Kansleren, och sedermera Kansli-Presidenten til!
Under honom funnos i Kansliet först 2 och sedan 4 Riks-Kansli-Råd, hvilka förestodo de särskilda afdelningarnc af Kansliet, biträdde af Stats- och Expeditions-Sekreterare.
Enligt 1634 års Regeringsform bestod sålunda Kansliet af 2:ne afdelningar; den ena, uti hvilken behandlades alla utrikes samt de inrikes ärenden, hvilka, till följd af sin natur, icke hörde under något af de öfriga Riks-Embetena och Kollegierne, — den andra eller Arkivet, hvarest Rikets handlingar förvarades.
Men sedan Riket under Drottning Christina och Konung Carl X uppstigit till den makt och betydelse, sorn under denne Konungs sonson förlorades, blef det i anseende till ärendenas mängd nödigt att dela den första afdelningen, eller det så kallade dagliga Kansliet, och genom 1661 års Kansli-ordning förortfnades, att i Kansliet skulle linnas 4, i stället för 2 Riks-KansliRåd, samt att det skulle bestå af 4 afdelningar, — den första omfattande Svenska och Danska Ärenden, den 2:dra Tyska och Utrikes Ärenden i allmänhet, den 5:dje Ärenden som rörde Polska och Ryska länderne samt länderne på andra sidan Östersjön och den 4:de Riks-Arkivet.
Stats-Sekreterare voro 2:ne, emellan hvilka de till de 3 första afdelningarne höi'ande ärenden voro fördelade.
Dessa hade till biträde 4 Expeditions-Sekreterare, Chefer hvar för en af de 4 Expeditionerne.
Till Riks-Kanslerens biträde för de ärenden, han sjelf ville expediera, fanns en Handsekreterare.
Denna Kansli-ordning fortfor att vara gällande till år 1714, då den upphäfdes genom en ny, som af Konung Carl XII från Timurtasch utfärdades, och hvarigenom Kansliet helt och hållet förändrades.
Den upphäfdes likväl efter denne Konungs död, och en ny Kansli-ordning utkom 1719, hvarigenom förordna.des att i stället för de 2 utrikes och 4 inrikes Stats-Expeditioner, af hvilka Kansliet, enligt 1714 års ordning bestod, Stats-Expeditionerne skulle vara 3, en för utrikes och 2 62 Bil.
N:o 2 till Kongl. Maj.-ts Nåd.
Prop. N:o i, om Statsverket 1856. för inrikes ärender.
— I spetsen för hvardera ställdes en Stats-Sekreterare, hvilken det ålåg att bereda, i Kollegium föredraga och expediera ärendena.
Under hela denna tid likasom framgent under frihetstiden, var behandlingen af de utrikes ärendena i allmänhet kollegial.
De remitterades till Kansli-Kollegii utlåtande, hvarefter Kollegium inkom med underdånigt utlåtande, som af Stats-Sekreteraren för Utrikes StatsExpeditionen föredrogs i Rådet.
Den långsamhet, som af detta behandlingssätt blef en nödvändig följd, måste emedlertid framkalla önskan att snabbare kunna afgöra ärenden, som mången gang icke medgåfvo en så omständlig utredning och man ser derföre under frihetstiden huru Riks-Kanslerens förre Sekreterare, sedan 1714 benämnd President-Sekreterare, får allt flera och vigtigare ärenden vid sidan af Kollegiet att behandla.
Sannolikt bidrog icke minst härtill, att, på sådant sätt, de hemligare ärenderne kunde behandlas med så mycket större säkerhet, sorn icke allenast Kollegiet utan äfven en stor del af Rådet samt Konungen, kunde hållas okunnige om dem.
De Kansli-Junkare, som, alltsedan 1654 års Kansli-ordning utfärdades, funnits såsom Auskultanter i Kansliet, blefvo nu underordnade Presidents-Sekreteraren och utgjorde hans Expedition.