Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De i Länet varande sockne-magasins-fonder, utvisas af följande, enligt Uppgifter vid sistlidet års slut, upprättade förteckning, hvilken tillika, med dea fullständighet som kunnat erhållas, upptager antalet af Interessenterue och Socknarnas folknummer:
Capital penningar. årlig utgift. |* Itile- esscn- tor.
Foll- niingd.
Tr. er R:dr A :t Tr. kr Långhundra Husby 196 8 186 31 8 16 57 953 Gottröra 128 -T 3 — 930 Närtuna 177 9 ■- 11 .— 845 Kårsta 109 23 — 8 8 — 686 Lagga 648 4 — — 24 — 62 869 Östuna 227 4 ■- — — 6 — 32 735 Garn 136 4 275 40 — 8 — 69 739 Semminghundra Skeptuna 201 24 — — — 4 — 53 847 Frösunda 112 20 .- — — 8 16 58 620 Widbo 102 10 .- — — 7 — 33 545 •
Skånella 155 12 1,302 — — 15 — 50 691 Markim &
Årkesta 183 24 — — — 7 — 49 751 Erlinghundra Ahlsike 204 26 517 — — 26 — 36 595 Knifsta 188 16 — — — 19 16 73 610 Odensala 300 28 - — — 9 — 100 973 Husby 275 26 — — — 5 16 68 597 Wassunda 312 16 -- — — 5 — 37 683 "Wermdö Ingarö 26 10 624 -- — — — — —.
Frötuna skpl.
Frötuna 183 9 ——- — — 3 — 210 1/456 Länna 112 15 — — 6 — 154 1,490 Åkers skpl.
Riala 92 29 — — 6 98 847 Åker 84 12 1,973 — — 3 16 84 1,466 Frösåker Börstil 234 — — — 10 — 272 2,756 Hargs 306 -— — 15 — 115 1,902 Edebo 400 24 — — 8 133 1,740 Hökhufvud 178 161 24 5 137 1,070 Wahlö 119 8 136 1,653 Närdinghundra.
Allmunge 167 4 12 38 — 61 1,742 Knutby 69 2 94 1,414 Faringa 102 1 > - 2 70 766 Ununge 56 11 55 1,151 29 Härad.
Årlig utgift.
Inte- ressen- ter.
Närdinghundra Öknebo Tr. kr R;dr sk r:t Tr Ikr Edsbro Wårdinge 174 106 25 10 *- — 96 120 1,200 1,030 Thuringe 128 — ■- — —.
11 17 44 1,217 Öfver &
Ytter-Jerna 160 — — — — _ 64 1,400 Wester Telje ISO — — — — 13 56 1,281 Färentuna Adelsö 210 29 — — — 22 __ 45 542 Färentuna 235 — — — —- 11 8 34 556 Sjuhundra Rimbo 152 23 — — — 1 — 995 Rö 57 26 — — — — 16 — 547 Fasterna 213 — — — —• 11 — '__ 1,412 Bro Skpl.
Bro 240 — — — — 14 16 _ 1,882 Wätö lil 2 -- — 1 -- —- 1,464 Wäddö Wäddö 207 6 — — — 2 — _ 2,198 Sjuhundra Skedevid 114 16 — — — 2 — 56 565 Husby 157 11 — — — 6 16 — 691 Lyhund ra Mallsta 56 29 — — — 1 — 30 317 Lohärad 247 — — — — 15 24 88 764 Estuna 153 9 — — — 11 •*- 128 1,185 Söderby Carl 182 30 — — — 7 — 149 1,566 Sollentuna Spånga &
Jerfälla 468 4 — — — 31 — — 1,735j 4401 Wallentuna Fresta 165 — — — — 7 _ 27 Hammarby 141 17 — — — 10 — 21 535 * Wallentuna 322 — — — 28 24 66 1,071- Örby 88 18 130 24 — 6 — 26 295 Danderyd Täby 306 2 — — — 11 55 950 Summa 10,342 12 5,183 13 477 3,501 57,950
Sammanlagda fonden af magasins-spanmål utgör således omkring io,35o tunnor råg och korn, samt, å åtskilliga ställen, något potates; hvarförutan Vissa socknar hafva kontante tillgångar till sammanräknadt belopp af 5,i83 R:dr i3 sk.
Räntan, som af undsättningstagare erlägges, omvexlar •Hellan 1 och 4 kappar på hvarje tunna.
Tvifvelsutan kunna dessa lånefonder för den mindre bemedlade, och vid inträffande missväxter, vara af god nytta, men behofvet derafäriden - lia ort mindre än i de flesta andra.
Sädes-produklioncn är nemligen hragt till den höjd, att skördarne, om de ej lida af större och allmännare olyckor, ej allenast fylla, utan öfverstiga mvånarnes behof.
Bördiga sudesbygder i Upland, Westmanland och Södermanland finnas derjemte i granskapel, att i nödens stund anlita; äfvensom hufvudstaden, der handels-spekulationen vanligen lämpar tillförseln efter åtgången, erbjuder landtraarmen tillfälle, att, då brist uppstår, erhålla spanmål, oftast till billigare vilkor, än magasinp-reglementerne medgifva.
Örn af sådana orsaker, magasineme i mångå socknar mindre för behof, tillitas, anses de dock i allmänhet gagnell, äfven derigenom att åtskilliga kommunal-aflöningar, till Skol-lärare, Barnmorskor, Fjerdingsman &c., kunna med ränte-afkastningen beqvämligen och mindre känbar! bestridas.
I afseende å helsovården, är, till följd af Eders Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse den 26 April i832, Länet fördeladt i Irenne provincial-läkaredistrikter, nemligen Stockholms, Norra och Sigtuna distrikt, hvilket sistnämndes läkare äfven äger betjena en del af Upsala län.
Enligt träffad öfverenskommelse med Lazaretts-direktionen, har antalet af de för Länets räkning å Serafimer-lazarettet bestämda sjuksängar erhållit en esomoftast högst behöflig förökning från 20 till 3o, hvartill de ökade kostnaderne komma att tills vidare godlgöras genom årligt bidrag af 1,000 R:dr Banko, som utgå af öfverskotten å kurhusmedlen; men hvilken anstalt, på sätt direktionens skrifvelse den 9 Oktober i832 omförmäler, dock ej tagit sin början förr än med nu löpande år.
Och då, derförutan, Läns-styrelsen esomoftast varit i bekymrande förlägenhet för beredande af nödig läkarevård dels åt personer af arbetsklassen, som med pass försedde ämna sig lill Stockholm, men i närheten af staden angripas af sjukdomar, innan de hunnit förskaffa sig arbete eller ständigt tillhåll, dels åt löse personer, sorn under hvarjehanda förevändningar vilja begifva sig till Stockholm, men inom Länets område insjukna och måste bolås, innan de kunna till sina hemorter återsändas, och dels åt sådana fattige, ofta utan stadigt hem varande Länets innevånare, som för brist på utrymme eller sjufedomarnes beskaffenhet ej kunna å Serafimer-lazarettet intagas; behagade Eders Kongl. Maj:t, uppå derom gjord underdånig hemställan,, i nådigt bref den 27 Februari i83o tillåta, att sådana sjuke (ingo uti ett dertd* inredt rum å Smodjegårdshäktet intagas tili vård af häktets läkare och hvarvid underhållskostnaderna skulle, der så ske kunde, af de sjuke eflel vederbörande församlingar utkräfvas, men hvad sålunda ej kunde ersättas, af Eders Kongl. Majlis Sundhets-Kollegium, uppå anslaget till smittosämnia sjukdomars botande, utbetalas.
Många sjuklingar, sorn, efter ali sannolikhet, eljest skolat förgås i hjelplös! elände, hafva erhållit undsättning genom denna anstalt, som derföre är högst välgörande och behöflig, och ofta för Läns-styrelsen utgör enda möjliga utvägen att undvika den hårda nödvändigheten, att utan hjelp afvisa eller låta afföra nödställda uslingar; men denna fördel är ock åtföljd af svårigheter och tidsutdragande besvär vid indrifning af sjukvårdskostnaden bos personer, hvilkas tillgångar här ofta äro föga kände, — som, då de en gång utkommit från sjukrummet, svårligen anträffas, — och hvilkas hembygds-församlingar, då de kunna utrönas, ovilligt ingå i ansvar för så beskaffade utgifter å en främmande ort.
Å Länets i förra krono-bränneriet å Kungsholmen, gemensamt med Stockholms stad, inrättade kurhus hafva veneriske sjuke blifvit vårdade *r 1828......... 167. rr ,8a9.............. 1880....... 198. *r l83f.......... 236. ar ,832.......... 186.
Tillsammans 939 personer, Iler 104 mindre än under föregående qvinqvennium.
Man äger således någon anledning att hoppas, genom fortfarande uppmärksamhet, kunna aflägsna denna förderfliga sjukdom, som egentligen endast träffas i nå^ua Vissa socknar, der den genom sedelöse, från Stockholm utvandrade personer, såsom Westgöthahandlande, slagtar-drängar m. fl. som i särskilte trender genomfara orten, primitivt uppkommit, och sedermera, genom allmogens af sorglöshet och blygsel härflytande försummelse att söka läkarehjelp, fått tillfälle inrota sig.
Strödda fall af koppsiukdom hafva i flera socknar, i synnerhet inom ockho ms distrikt, förekommit.
Hos äldre, ovaccinerade personer har nderstundom döden följt, hvaremot Marne icke omnämna någon sådan ändelse med vaccinerade, hos hvilka sjukdomen modifieras och antager f * '^‘dare karakter.
Vaccinens utspridande har derföre med omsorg beanijats, och, år efter annat, hafva uti de flesta socknar inom nämnde nkt utlyste vaccinations-sammanträden hållits, med uppmaning till n> som behöfde mot smittan betryggas, att der infinna sig. 33 Föi’ barnförlossningen finnas undervista barnmorskor inom hvarje socken af Länet, med några färre undantag, egentligen härledande sig från tillfälle att i närheten erhålla biträde från Stockholm eller andra städer.
För öfrigt har Länet icke varit hemsökt af några svårare farsoter eller andra sjukdomar, än sådane, som af vissa årstider eller tillfälliga anledningar framkallas, men genom tidig tillsyn hindras från vidare kringgripande. „ .
Då farsoten cholera utbröt i Ryssland och Finland och nödvändigheten fordrade, att, i förening med de af Eders Kongl.
Majit, i nåder påbjudna karantäns-anläggningar vid Gisslingö och Hasslö-Flate, jemte militär-posleringar å Singora och vid Södertelje, föranstalta om särskilt bevakning genom utsedde karantäns-uppsyningsmän i Länets vidsträckta skärgård; röntes härvid den största beredvillighet af skärgårdsallmogen, som med undantag af några, hvilka, i anseende till den mäst trägna upppassning, under fyra månader från den i3 Sept. 1831 , ålnjöto arfvode efter io R:dr Rgs i månaden, utan ersättning hvar i sin ort tjenstgjort med yttersta drift och hörsamhet.
Samma förhållande bär äfven försports i fråga örn förberedande anstalter, för den händelse att choleran skulle i riket inkomma; så att de flesta socknar, dels utsett lämpliga lokaler för sjukhus i större byar vid bruk och fiskelägen, samt dels anskaffat sjuksängar och andra förnödenheter, och dels ingått sådane öfverenskommelser, att, vid farsotens annalkande, sjuk vårds-anstalterna genast må kunna sältas i verkställighet.
Verkningarne af det ofvan omnämnda förhållandet med en del af arbets-klassens ekonomiska ställning och sedlighet visa sig här i en olycksfull mognad.
I hvarje församling» der egendomar med stat-drängar samt en eller annan krog finnes, är alltid de fattigas antal brydsamt stort och ofta större än alt alla kunna nödtorftigen hjelpas, oaktadt bidragen härtill hårdt nog drabba mindre jordäg'-o, sorn icke hafva egentlig del . i upphofvet till missförhållandet.
Huru tydligt orsak och följd i della hänseende ärö förenade» inhämtas, exempelvis, af Gottröra och Närtuna, till samma pastorat b®" rande, bredvid hvarandra belägna socknar i Långhundra härad; af hvilk9 I 33 den förra, af inga andra anledningar än de nyssnämnda, har omkring tredubbelt flera fattiga än den sednare, som dock är 12 mantal större, men hvarest egendomar med statfolk samt bränvins-försäljnings-ställen saknas.
Utom de vanliga skajl-jagterna, sora med mer och mindre framgång, allt efter som vintrarne varit dertill tjenlige, årligen hållits, hafva några allmänna anstalter för rofdjurs utdödande icke ägt rum; sedan Länets invånare, då de i anledning af Eders Kongl.
Maj:ts nådiga befallning, i skrifvelse den t g Juni i83o hördes i fråga om inrättande af Jagt-kassa eller erläggande af bidrag till högre skott-premier, stannat i sådana stridigheter och skilda åsigter som ej kunnat till samfäld öfverenskommelse förenas.
Genom den häraf följande minskning af resande, som nyttja gästgifveri-skjuts, jemte den verkan på hästarnes godhet, som en stigande förkofran hos allmogen kunnat medföra, är tillgången på dugliga hästar mot skälig betalning å de stora farvägarna till hufvudstaden så tillräcklig, att klagan öfver olägenhet i detta hänseende nu mera sällan förspörjes.
Den till Upsala gående deligens, hvars ägare, till följd af Eders Kongl. Majus nådiga bref den 3o December 1831, åtnjuter rättighet att med hållskjuts-skyldige vid gästgifvaregårdarne uppgöra kontrakt om skjutsens utgörande med deligensen för 6 hållhästar, har ordentligt och oafbrutit fortgått.
Utom gästgifverihållningen å dessa, mera befarne vägar, äro å de flere vägar, som genomlöpa Länets östliga delar, äfvensom på några ställen i skärgården för resandes förskaffande genom båtar, gästgifverier inrättade, måhända till större antal än som skulle hafvsr uppstått under nu varande förhållanden, och om ej i förra tider en jemnarfe kommunikation åt andra sidan Bottniska viken erfordrats.
Hå de emedlertid en gång tillkommit, och allmänheten, genom vanan af deras begagnande, bragts att anse dem såsom nödige, kunna de svårligen inskränkas; äfvensom de fleste af dera böra anses i sin mohn nyttigt verka till kommunikationens lättande och icke medföra annan märklig olägenhet, än att de öka antalet af bränvinsförsäljnings-ställen.
Detta sistnämnda utgör på landet 111 utom 37 värdshus.
Landth.
Femårs~Berättdse för Stockholms Län. 5 - 34 - Städer.
Handeln är till det mesta inskränkt till invånarnes och den närmast liggande landsbyggnadens behof, med undantag af en och annan bland forsslande allmoge, som besöka hufvudstaden, men icke förr än på återvägen i Södertelje förse sig med sina förnödenheter, för att undvika deras, transporterande en längre väg.
Den stapelfrihet, staden i nåder förunnats, har således ej ännu i märkbar mårt kunnat motväga den återhållande inverkan på dess förkofran, som hufvudstadens granskap utöfvar.
Endast tvenne fartyg finnas för närvarande, tillsammans innehållande 33 läster och egentligen begagnade till resor på Mälaren; och med undantag af några sill-laster från Norrige, hafva icke Trän Utrikes- ort kommande varor der blifvit förtullade.
En spanmålshandlande finnes äfven, men hvilken ännu ej idkat någon' betydlig rörelse5 och hvad utrikes handeln beträffar, äro nu varande handlande, såsom vane att hämta sina förråder från Stockholm, dermed obekante; en spekulant med mera omtanka och tillgångar, som förstod att begagna Örtens inbjudande läge, saknas således ännu, för att genom exemplet leda uppmärksamheten ditåt.
En och annan fabrikant och handtverkare med mera utvidgad rörelse hafva under sednare åren uppstått, och de beqväma transporterna samt jemförelsevis med hufvudstaden, billiga prisen på lifsförnödenheter, arbetslöner och hushyror, synas i sanning uppmuntrande för så beskaffad rörelse; likväl är denna börjande förkofran, som egentligen förmärkts i Strumpväfvare, Färgare, Hofslagare, Kopparslagare,- Garfvare och Vagnmakare-yrkena, ännu för svag, att för framtiden derpå grunda någort pålitlig beräkning.
Folkmängden utgjorde vid sistlidet års slut 4^i mankön, 570 qvinkön, tillsammans 1,021 personer, deraf 657 vörö mantals-skrifne.
Perso“efla
Utskylderna för samma år uppgingo sammanlagdt till 6o5 R:dr 37 sk” deraf bevillning 399 R:dr 10 sk., manlals-penningar i65 R:dr 12 sk. och kurhus-afgift 4, R;dr i5 sk.
Borgarnas antal är 48* Talrikare och mh1' dre vällottade äro de stadens invånare, hvilka, utan att vara borgare, dei äga fastighet, samt lefva af jordbruk och skjutsning.
En tredje klass a — 35 — nivå liarne utgöres af endast fattigt folk, hvilka, under benämning af arbetskarlar, statsdrängar, lotsar och slussdrängar m. m. nedsätta sig i staden, ofta med talrika familjer, hvarigenom fattigförsörjningen ansenligen betungas.
Att emedlei tid en icke så vanlig idoghet och industri inom detta samhälle måste äga rum, kan slutas deraf, alt de jemförelsevis ganska dryga utskylderna ordentligen utgöras.
Dessa bestå, efter ungefärlig beräkning rtli: krono-utskylder 1,896 R:dr; stads-utskylder, vacans-afgift för 10 båt£- rtiän inberäknad, 1,600 R:dr; tertial-tionde till Pastor enligt kontrakt 366 R:dr 32 sk., Påskpengar samt komministers- och orgelnistlön i33 R:dr 16 sk.
Härtill komma ännu skjutsskyldighet, till det mesta utgjord in natura och Uppskattad till 2,916 R:dr 32 sk., samt väghållning och inqvarte>ing af de ofta talrika trupper, som passera derigenom, hvilket besvär, Sedan befälet blifvit fördeladt på de förmögnare, med bättre bostäder försedda invånare och manskapet följaktligen tillfallit de mindre bemedlade, Vanligen funnits så öfverstiga dessas förråd och tillgångar, att särskilte anstalter för uppköp och tillhandahållande af proviant blifvit nödige.
I afseende å undervisning, fattig-försörjning och läkarevård är förhål*andet oförändradt. Waxholm, med en folkmängd, efter t832 års uppgift, af 388 mankön, 1*6 qvinkön, tillhopa 804, deraf 45o erlagt personella afgifter, fortfar i sin Orra obetydenhet, och torde, vid betraktande af den inträffade minskningen. ' folknummer och ett ökadt antal fattige, måhända hafva än ytterligare Junkit i välmåga.
Någon allmoge, som ger afsättning och lif åt handel °ch handtverkerier, finnes icke deromkring, utom förbifarande skärgårdsboer, dock till större delen hämta silia förnödenheter i Stockholm.
Derför-: an bär fisket, som utgör den ringare folkklassens hufviidsakliga näringsunder de sednare åren varit föga lönande.
Ett undantag från detta nidre fördelaktiga tillstånd gör dock den utvidgning, som förmärkes i sjösten, bestående till det mesta deri, att stadsboer lill Stockholm sjöledes ^nsportera ved, som de i skärgården upphandlat.
Antalet af dertill nyttjae jakter är 17, med tillsammans 206 lästers drägtighet.
I staden finnas s... “ja män af hvilka fem idka minuthandel i öppna bodar, men några åter s,°rre rörelse med icke obetydligt kapital, hvilken egentligen är att anse yjj0TP en utgrening af hufvudstadens handel, föranledd genom ortens läge ej. ln^°Ppet.
Handtverkeri* fi e anRtas föga utöfver invånarnes behof.
Undervisningen och fattigvår-» eib>1, Öris Pä enahanda sätt, som förut; äfvensom nödigt läkare-biträde kalles genom den vid fästningen anställda läkare.
Till förbättrande af den olägliga kommunikationen med fasta landet, som mäste ske genom båtfart öfver så kallade Pålsundet , lära åtskilliga invånare vara betänkte alt anbringa en färga öfver nämnde passage, tråg är dock, örn en sådan anstalt kan i enskilt väg åstadkommas och genom den blifvande trafiken underhållas.
, f Norrtelje, hvars rörelse och välstånd närmare grundas på utbyte al varor och arbete med den kringliggande landsbygden, har ock erfelt gynsam inverkan af den jemnare välmåga, sora der tillkommit genom lyckliga skördar och ostörda afsättnings-konjunkturer.
Folkmängden utgjorde sistlidet år i 106, hvaraf 546 man- och 56o qvinkön; endast 5 männer och 20 qvinnor 'vörö, såsom öfverårige, vanföre eller medellöse, från personella utgifter befriade; underårige 146 af mankön och i38 af qvinkön.
I staden finnas en Victualie-handlande, i3 Diverse-handlande, till en del behåll ne och någre kände för förmögenhet.
Handtverkeri dnfvas a» alla slag genom ett ökadt antal idkare, och tillverkmngs-värdet tor de betydligare bland dem är beräknadt för Garfvare- och Karduansmakare-yrket till I2,5oo R:dr, för Kopparslagare-yrket till 6 160 R:dr, för Guldsmedsprofessionen till 3,202 R:dr 3a sk., för Skomakare-handtvcrket lill 2,595, för Färgerier till 2,5oo, för Hattmakare till 1,600 samt för Skraddare-aibeten i,o5o R:dr.
Gevärs-faktoriet som med sina arbetare, val ar inom staden förlagdt, men icke så egentligen hörer till dess näringar elle» står under stads-styrelsCns inseende, har sistlidet år en klädesfabrik b'11' vit inrättad, hvars tillverkningsvärde för detta år dock ej uppgick till rael än 4Q© R:dr Banko.
Fabriken, som sysselsätter i3 mantalsskrifne arbetare, består af 2 väfstolar, med dertill hörande färgeri, valsverk, skrubbe och kardnings-machin, en mekanisk spinnrock, samt öfverskären- och e katerings-inrättning.
, P , .. .- Fisket, egentligen bestående af strömmingsfångst, utgör hufvudnaring för 11 fiskare, med ett ungefär lika antal biträdande arbetare.
U elfva skötbåtar jemte några mindre jullar nyttjas dervid.
Men då fångsten efter medel-beräkning icke uppgår till mer än 80 å 90 tunnor sall ström ming årligen och således hvarken förser Rikarne med nödig bergning elie sysselsätter dem under hela året, nödgas de söka annan arbets-förljens ’ deraf likväl på sednare åren föga annat än timring varit, såsom för de© tjenlig, att påräkna.
Stadens jord brukas på lika sätt ges till 3,ooo tunnor årligen.
Bränvi______ a verkats som förut.
Spanmålsbehofvet uPP.*j^ har under sistförflutne tid icke tu - 37 — verkats i staden utan från landsorten blifvit uppköpt.
Ärliga försäljningsbeloppet beräknas på stads-källaren och 4 inom, samt en å stadens ägor belägen krog, till 1,800 kannor.
Sjöfarten har vanligen bestått i fraktfart till Stockholm och afhämtniqg af varor derifrån till de handlandes behof, och endast idkats med 4 fartyg af tillsammans 55 lästers drägt.
En betydlig reparation å stadens kyrka, en ny brobyggnad med murade stenkistor inne i staden, och en, verkställd gemensamt med angränsande landtboer utanför staden, samt en till betydlig del ny, genom stensättning anlagd väg till stadshamnen, äro dessutom företag, som, utförda med de mindre betydliga tillgångar ett så inskränkt samhälle kan erbjuda, väl icke för sig sjelfva äro särdeles märkbara, med dock samfäldt röja ett visst sträfvande till trefnad och förkofran.
I sådant afseende må äfven omnämnas ett af några enskifta personer först öfverenskommet, men sedan af de fleste stadsboer biträdt gräfningsarbete i inloppet till staden.
Omkring 700 dränge- och 75 ökedagsverke!!, 100 R:dr Banko i penningar och en mängd pålningsvirke, taget af stadens utmark, hafva dervid blifvit använde.
Genom den märkliga ihärdighet, hvarmed detta företag blifvit understödt, har ock så mycket vunnits, att inloppet till staden, som förut gått i flera krökningar och så grundt, att, då sjövattnet icke ägt ovanlig höjd, inga undra farkoster än ökstockar eller mindre båtar, bärande 4 k 5 personer, kunnat der uppkomma, nu deremot är rakt, i allmänhet 4 till 5 famnar bredt, samt, vid medelmåttigt sjövatten, äfven på grundare ställen nog djupt för s,köt-båtar, lastade till 2 å 3 fot.
Dertill erfordras i synnerhet muddrings-machin, med sakkunnige personer till densammas skötande, Renligt virke till kanal-bräddarnes pålning och en förbyggnad, sorn hindrade kanalens framtida igengrundning från sjösidan.
Folknunamem för i832 utgjorde 254 mankön och 346
Qvinkön, tiU»«rnmans 600, hvaraf 4©9 erlagt personella afgifter.
Fern köp - män med obetydlig handel finnas i staden, men ingen fabrikant; och få handtverkare kunna der vinna sin utkomst
Skeppsfarten har under sednare åren allt mer och mer aftagit, så att den för stadens räkning nu bedrifves med endast två större båtar eller galeaser, den ena om 3g och den andra om 37 läster; hvaraf följt, att ortens rörelse och välmåga, som tillförene hufvudsakligen grundats på sjöfart, betydligen förminskats.
Verkningarne af den år 1829 staden öfvergångna eldsvåda kunna, oaktadt det understöd invånarne åtnjutit, ännu ej vara undanröjda; och den tynande ställningen har än vidare qvarhållits på samma punkt genom den för ortens tillgångar dryga tyngden af vacans-afgift för nio båtsmän, deruti likväl lindring skulle ske enligt det under sednasle Riksmöte tillkomna beslut örn jemkning af båtsmanshållet städerna emellan; ehuru detta beslut ännu ej hunnit gå i fullbordan. 1 Den i sednaste berättelsen omförmälte, af Grosshandlaren Lindskog företagna skeppsvarfs-anläggning fortsattes ännu, utan att dock hafva kommit till stadga och märkbar utvidgning.
Östhammar, som har gemensam Borgmästare med nyssnämnde stad, kan likaledes icke sägas vara af särdeles betydenhet för orten, eller å rörelsen derstädes utöfva verksam inflytelse.
Sjöfarten, endast idkad med tvenne fartyg örn tillhopa 6o| läster, fortfar emedlertid att vara ringa, likasom fisket, hvilket äfven varit bland stadens egentliga bergningsutvägar, i sednare tider aftagit och lemnar liten behållning.
Folkmängden är, efter sednaste uppgift 5oa personer, a33 man- och 2Ö9 qvinkön; hvaraf 368 betalt personella utskylder.
Båtfart pä
Mälaren medelst frakttande samt för handel med mjöl och spanmål, men hvilken nu så afstannat, att endast en borgare äger en båt om 12 lästers drägt, hvaremot landtman och possessionater vanligen med egna fartyg besörja sina transporter; Handtverkerier, som dock äfven så förfallit, att de för 20 mästare med ii gesäller och g lärlingar endast lemna en knapp utkomst; Minuthandel, hvilken äfven är ganska inskränkt, och dertill orsaken till någon del torde träffas i stadens till större delen vattenomflutna läge, hvar - — 3p — flZödeotirTrb°ende aUm°8en ',ar mera 0be^äDlt a“ hämta eine icke oansenlig jordryrad0af ^^niantal* ^ drifvas^på eu L ÄÄ *>. ^ mellan Stockholm och tplaTa S'“om de" ständ,Sa ängbåtsfarten har rIed®idläleaIvar1flsaätlarnlStan '“* ! ett liliand och holm, hvilka genom flera öftervägand^förTetr 'dråg^tuV^^rSk kringliggande orter pifva härtill r , , . ra&1 1111 S1£ tiafiken fran gra/aF^rko^IiÄS'c^^;8 0^ „äg„„ s lig —iir :: a‘.as-' b“-■ÄS.iE Hl SlgTt^resral“gTarfg1rterPerS°ner °Ch 3,5 1vinkön> hvaraf ProvSa.-SetfsigJra SteL^* ^ h°S d“ «« >-d« Stormäktigste Allernådigste Konung, EDERS KONGL. MAJ:TS Underdanigste och Tropligtigsle Tjenare och Undersåte, % C. RÅLAMB. G. M. GYLLENHOFF. g. E.
SUNDSTR0m.
Slockholm S Lands-Canzliet den n5 November |833. - Tabell för Städer öe inom Stockholms Län.
Medel-afkastning sedan utsädet Stats'
Utsäde af Clereciets underhåll.