Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedermera hade innehafvaren af Ollestad anhållit att, emot räntans utgörande efter jordebok och förvandling på grund af årlig markegång samt särskildt erläggande såsom skatte-köpeskilling af 10 års sammanslagna grundräntor efter kronovärde, få, på sätt författningarne om skatteköp i allmänhet stadgade, Ollestads säteri under skattemanna-rätt åt sig upplåtet.
Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium anmälde, med anledning häraf, hos Kongl. Majit, såväl att'Ollestad uti Kongl. Brefvet den 27 April 1799 omförmäldes bland de under perpetuela arrenden varande kungsgårdar, fastän under namn af krono - Slats-Utskotlels Memorial N:o 66. 7 säteri, som om ock att genom Kongl. Brefvet den 21 Januari 1782 blifvit förklaradt, det perpetuela arrenden icke kunde medgifvas, såsom stridande mot Sveriges lag och Kronans urgamla rätt, samt hemställde derföre, huru med det sökta skatteköpet af Ollestads lägenhet skulle förfaras.
Uppå denna underdåniga hemställan förklarade Kongl. Majit, genom Nådig skrifvelse till Kammar-kollegium den 12 November 1808, att Kongl. Brefvet den 21 Januari 1782, rörande återgående af perpetuela arrenden å kungsgårdar, såsom från Kronan inalienabla, icke kunde lämpas till Ollestad, som icke vore af sådan natur, utan, enligt hvad utredt blifvit, förut varit frälse, men blifvit år 1(596 för skuld till Kronan indraget, hvarföre ock Kongl.
Majit i Nåder funnit Ollestad, enligt skatteköps-förordningarne och hvad förut varit vanligt, kunna till skatte försäljas, sedan några lagliga skäl sig icke visat till rubbning i den beständiga besittningsrätt, som blifvit Gyllensvärdska arfvingarne förunnad; och hade Kongl. Majit derjemte i Nåder tillåtit, det Ollestad med tillhörande hemman och lägenheter finge under skattemanna-riitt upplåtas den eller dem af Gyllensvärds arfvingar, som deraf vore lagliga innehafvare.
Till följd af detta Nådiga förordnande anhöllo förenämnde arfvingar om fullbordan af det beviljade skatteköpet samt nedsatte behörig skatte-köpeskilling; men emedan Kammar-kollegium, vid pröfning af detta skatteköpsmål, inhemtat, att Rikets Ständer, uti deras underdåniga skrifvelse af den 28 April 1810, i Jidje afdelningen af kungs- och kungsladugårdarne nämnt och upptagit Ollestad, med förklarande, att som alla de till denna afdelning hörande lägenheter endast innehades på grund af Konungens särskilda tillåtelse, utan att auktioner i laglig ordning föregått, borde arrendet af dessa kungsgårdar för den återstående arrendetiden erläggas uti spanmål, räknadt efter det årets markegång, då penningeräntan bestämdes eller arrende-rättigheten beviljades, fann Kammar-kollegium sig böra detta förhållande hos Kongl. Majit i underdånighet anmäla och dess Nådiga förordnande derom afvakta.
Genom Nådigt svar till Kollegium af den 10 December 1810 behagade Kongl. Majit förklara, att ehuru Kongl. Majit i Nåder funnit, att Ollestad med underlydande hemman icke kunde för kungsgård anses, samt att följaktligen skatteköp å denna egendom enligt gällande Författningar kunde ega ruin, likväl och emedan Ollestad af Rikets Ständer blifvit upptagen såsom kungsgård, thy befallde Kongl. Majit att frågan om skatteköp derå borde hvila intill nästa Riksdag, då anmälan derom hos Rikets Ständer komme att göras; och skulle emellertid arrendet af Ollestad intill nämnde Riksdag utgå på sätt, som det sedan år 1762 blifvit utgjordt.
Den 8 Maj 1812 aflät ock Kongl. Majit till Rikets Ständer Nådig proposition rörande Ollestads säteri, på det att med detsamma skulle kunna förfaras lika med andra hemman af samma beskaffenhet, eller skatteköp derå kunna ega rum.
Men Rikets Ständer funno icke skäl att för det dåvarande till Kongl. Majits Nådiga framställning lemna bifall.
I sednare tider väckt och hos Kongl. Majit fullföljd fråga om skatteköp å ofta - Stats-Utskottets Utlåtande A:o 66. nämnda Ollestads säteri hade, på samma grund, — eller att Rikets Ständer anna ej medgifvit, att detsamma finge utgå ur förteckningen på kungs- och kungsladugårdar, å hvilken det till följd af ett misstag syntes hafva blifvit uppfordt, — icke kunnat bifallas.
Då nu ifrågavarande
Ollestads säteri blifvit under perpetuel arrende förlänadt åt Gyllensvärd och hans efterkommande, samt dess återgång till Kronan således vore beroende på en tillfällighet — utslocknandet af ofvanbemälde
Gyllensvärds ätt — hvilket icke på långliga tider syntes kunna inträffa, men, enligt en af Kammar-kollegii 3:dje Provins-kontor verkställd förvandlings-uträkning, Statsverket, genom det att innehafvaren af Ollestads säteri förnekades rättighet att detsamma till skatte köpa, årligen ginge i mistning af närmare 150 R:dr Riksmynt eller mera, allt efter beloppet af medelpriset å ränte-persedlarne, så och ehuru berörde förlust, betraktad för ett eller annat år, visserligen vore ringa, men beräknad efter hvad den skulle utgöra för tio- eller hundratal af år uppginge till ett ganska betydligt belopp, har motionären, med åberopande äfven af de skäl, som hos Rikets
Ständer i fråga om skatteköp af hemman gjort sig gällande, föreslagit, att Ollestad med underlydande hemman, såsom icke varande af kungsgårds-natur, utan en till Kronan inlöst frälselägenhet, måtte få utgå från antalet af de kungs- och kungsladugårdar, hvilka uti Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 28 April 1810 finnas upptagne, på det att sedermera med denna lägenhet kunde, enligt gällande författningar, förfaras.
Vid pröfningen af detta ärende har Utskottet, som tagit kännedom af de i motionen åberopade handlingar, väl funnit de i afseende å säteriet
Ollestad meddelade uppgifter vara öfverensstämmande med verkliga förhållandet; men då denna egendom finnes upptagen bland de uti Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 28 April 1810 uppräknade kungsgårdar, hvilka, jemlikt 77 § Regeringsformen, utan Kongl. Majits och Riket Ständers gemensamma beslut, ej få Kronan afhändas, och Utskottet anser de-af motionären anförda omständigheter icke utgöra skäl att tillstyrka någon förändring i hvad tillförene blifvit rörande Ollestads säteri beslutadt, får Utskottet hemställa, att Herr Wahlströms motion icke må till någon åtgärd af Rikets Ständer föranleda.
I sammanhang härmed har Utskottet förehaft en från Hedervärda Bondeståndet remitterad motion af Riksdags-fullmäktigen Efraim Larsson från Elfsborgs län, så lydande: ”Ar 1756 erhöll öfver jägmästaren Anders Gyllensvärd förläning af kronosäteriet Ollestad i Hofs socken, Gäseneds härad och Elfsborgs län för sig och sina efterkommande.
Detta säteri innehafves för närvarande af en Öfverjägmästare vid namn Arrhenius, men som han icke lärer kunna vara arfvinge till förste för länings - Stats-Utskottels Utlåtande N:o 07. 9 läningstågaren, så yrkar jag att en undersökning må företagas oell att berörde säteri måtte med underlydande hemman tillfalla Kongl. Majit och Kronan.»
Då, enligt hvad Utskottet inliemtat, nuvarande innehafvaren af Ollestad, Öfverjägmästaren J. D. Arrhenius, genom giftermål med enda lefvande arfvingen till Öfverjägmästaren Gyllensvärd, kommit i laglig besittning af samma egendom, torde, vid sådant förhållande, Rikets Ständer finna Efraim Larssons motion icke förtjena afseende.
W:o iit.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om afsöndring af jord från Ryttmästare-bostället vid Skånska Hussar-regementet, Kungsgården Sandin/, för att till ny kyrkogård för Sandby församling i Vestra Göinge härad af Christianstads län användas.
Af högstberorda den 27 sistlidne Mars till Rikets Ständer aflåtna och af samtliga Riks-stånden till Stats-Utskottet remitterade Nådiga Proposition inhemtas, att, sedan, i anledning af väckt fråga om utbytande af Sandby församlings i Vestra Göinge härad af Christianstads län nuvarande kyrkogård emot jord från ryttmästare-bostället vid Skånska Ilussar-regementet kungsgården Sandby, hvilken jord i stället skulle till ny kyrkogård användas, landtmäteri-förrättning till uppVih. till R.
Prot. 1850 & 1857. i Sami. 1 Afd. 2 Band. 2 Höft. 2 10 Siats-Utskoliets Ullålande N:o 67. mätande och taxerande af så väl den jord, som utgör gamla kyrkogården, sorn den, hvilken ansåges kunna deremot utbytas, blifvit af vederbörande begärd och den 9 Oktober 1856 försiggått, samt vid denna förrättning förekommit, bland annat: att Konsistorii-ombudet och socknemännen, enär gamla kyrkogården vore för liten att derå ny kyrka uppföra, hvartill ock den nästgränsande jorden vore alldeles olämplig, önskat att härtill få emot ersättning, efter taxering, af gamla kyrkogården använda jord å kungsgårdens åker, kallad lilla ladugårdstoften; att arrendatorn af kungsgården, Inspektoren Bergman, förklarat sig både för egen del och å indelningshafvare!), Ryttmästaren Friherre Bcnnets vägnar, bestrida det begärda utbytet, hvilket deremot af krono-ombudet tillstyrktes, äfvensom regements-ombudet icke kunnat förneka, att tjenlig jord till kyrkogårdens utvidgande saknades vid gamla platsen och att det föreslagna läget vore bäst passande till ny kyrkogård, men ansett sig, då indelningshafvaren och hans arrendator icke velat derpå ingå, böra uti Bergmans bestridande instämma; att gamla kyrkogården, med en rymd af 6,300 qvadratalnar, hade ett sådant läge, att någon utvidgning åt sidorna icke utan vidlyftigare arbete kunde åstadkommas; att det föreslagna läget för nya kyrkogården angränsade i söder stora vägen mot Gumlösa, i vester gatan och dervarande torg, i norr landsvägen mot Sandby och i öster öppna åkern, kallad ladutoften; att jorden å denna plats bestode af lätt sandmylla på röd sandbotten samt af landtmätaren och gode männen ansåges vara dubbelt sämre, än gamla kyrkogården; att förrättningsmännen funnit den föreslagna platsen vara till kyrkogård särdeles passande, och att, ef- > ter den verkställda taxeringen, nya kyrkogårds-platsen utmättes till en rymd af 12,600 qvadratalnar, enligt den öfver begge kyrkogårds-platserna och deras omgifning upprättade, protokollet bifogade, karta; så hade, uppå vederbörande kyrkoherdes anhållan, att Sandby församlings derefter vid sockenstämma den 16 sistlidne November fattade beslut om ny kyrkas uppbyggande och ny kyrkogårds anläggande på den af landtmäteri-förrättningen sålunda utstakade planen måtte Kongl. Maj:ts
Nådiga pröfning underställas, Landshöfdinge-ernbetet i Christianstads län och Biskops-embetet i Lund hos Kongl. Majit i underdånighet hemställt, att den ofvannämnda planen måtte till kyrkogård för Sandby socken få begagnas, emot den ersättning till kungsgården, som i vederbörlig ordning kunde varda bestämd.
Uti häröfver uppå Nådig befallning afgifvet underdånigt Utlåtande af den 25 sistlidne Februari hade Kongl. Maj:ts och Rikets Krigs- och Kammar-kollegier anfört: att då en till kyrkogård begagnad plats icke må förr, än 50 år efter upphörandet af denna dess egenskap, för annat ändamål användas, följde deraf, att Sandby nuvarande kyrkogård icke kunde anslås till vederlag för jord af Sandby kungsgård; hvaremot Kollegierna, på grund af hvad i ärendet förekommit, och utan afseende på det bestridande, som vid landtmäteriförrättningen af Arrendatorn Bergman och Regements-ombudet uttalats, i under - Slals-Utskottets Utlåtande N:o 68.
U dånighet tillstyrkt, att Kongl. Majit måtte i Nåder tillåta, att den vid samma förrättning utstakade rymd af 12,600 qvadratalnar, eller 28 Rdels kappland, måtte ifrån kungsgården få afsöndras för att till kyrkogård användas, emot det att församlingen till kungsgårdens innehafvare utbetalade den årliga afgäld, som kunde varda bestämd i den ordning.
Förordningen den 19 December 1827 förmår; — i anledning hvaraf Kongl. Majit i Nåder föreslagit Rikets Ständer att medgifva, det den ifrågavarande jord-afsöndringen från ryttmästare-bostället vid Skånska Hussar-regementet Sandby kungsgård, till anläggande af ny kyrkogård för Sandby församling, finge ega rum på det af Krigs- och Kaminar-kollegierna föreslagna vilkor.
Majit sålunda behagat i Nåder föreslå, har Stats-Utskottet, efter tagen kännedom om de till detta mål hörande handlingar, ansett sig, med afseende å de uti den Kongl. Propositionen anförda förhållanden, böra tillstyrka Rikets Ständers bifall.
\:o 68.
Ank. till Exp.-Ulsk. d. 29 Maj J857, ki. 2 e. m.
Ullålande, i anledning af Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition, angående afsöndring af jord från f. d.
Sergeants-bostället vid JVestgätha-Dalils regemente Lerdals Stom, för utvidga/ide af Lerdals församlings kyrkogård. (I. A.)
Af högstberörda den 27 nästlidne Mars till Rikets Ständer aftåtna och af samtliga Riks-Stånden till Stats-Utskottet remitterade Nådiga Proposition inhem - 12 Slats-Utskollcls Utlåtande N:o 08. tas, att. sedan hos Kongl. Mnj:ts Befallningshafvande i Elfsborgs län Lerdals socknemäns ombud, efter dertill vid socknestämma den 5 Juni 1854 erhållet uppdrag, anhållit att, till utvidgande af församlingens kyrkogård, få inhägna 101 kappland jord från f. d. sergeants-bostället vid Westgötha-Dahls regemente, Lerdals Stom N:o 1, om 1 mantal, i nämnde socken och Wahlbo liärad, samt vederbörande Boställs-direktion och Regements-chef äfvensom boställets arrendator blifvit häröfver höide och lenmat sitt medgifvande till den ifrågakoinna jordrymdens afsöndring från bostället emot skälig ersättning, Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande den 22 Augusti 1856 hos Kongl. Majit i underdånighet anmält detta ärende och dervid anfört, att dä af handlingarne inhemtades, att den del af boställets mark, som skulle till socknen afstås, innehölle, enligt landtmätares intyg, den uppgifna arealen, samt vederbörande tillstyrkt bifall till sökandernes anhållan emot ersättning för den förlust, bostället genom afsöndringen komme att vidkännas, hvilken ersättning
Boställs-direktionen föreslagit att till innehafvaren af bostället utgöras med 16 kappar råg, att in natura af vederbörande den 14 Mars hvarje år å bostället levereras, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, vid sådant förhållande och enär deri begärda tillökningen af Lerdals sockens kyrkogård vore af behofvet påkallad samt den ifrågasatta obetydliga förminskningen i bostället Stommens ego-område fullt ersattes genom den föreslagna afgälden, ansåge sig ega skäl, att, med vilkor af omförmälda ersättning, underdånigst tillstyrka Nådigt bifall till ansökningen.
I anledning häraf hade, efter erhållen Nådig remiss, Kongl. Maj:ts och Rikets Krigs- och Kammar-kollegier under den 25 sistlidne Februari- med gemensamt underdånigt utlåtande inkommit och deruti tillstyrkt
Nådigt bifall till den begärda jordafsöndringen för det afsedda ändamålet, dock med vilkor, dels att godtgörelsen för den afsöndrade jorden icke, enligt sökandernes åstundan, efter Kongl.
Förordningen om jords afstående för allmänt behof af den 20 Novemder 1845, linge bestämmas uti viss löseskilling, utan deremot, så väl i anseende till olämpligheten deraf, att med innehafvandet af boställs-arrendet förena förvaltningen och inkomsten af ett penninge-kapital, som äfven för att bibehålla ersättningen oberoende af penningens omskiftande värde, borde utaf Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, enligt Kongl.
Förordningen den 19 December 1827, angående grunderna och vilkoren för hemmansklyfning m. m., fastställas till viss afgäld i spanmål, att af församlingen till innehafvaren af bostället årligen utgöras med penningar efter medcl-markegång, och dels att församlingen skulle besörja och bekosta den till afsöndring ifrågakpmna jördens affattande på karta och beskrifning af behörig landtmätare, derest sådant icke redan skett; och har Kongl. Maj: t, i betraktande af hvad sålunda i ämnet förekommit, nu i Nåder föreslagit Rikets
Ständer att medgifva den ifrågaställa jordafsöndringen från omförmälda boställe Lerdals Stom, för den af socknemännen nödig ansedda utvidgningen af Lerdals församlings kyrkogård, emot viss afgäld i spanmål, att, på sätt Krigs - Slals-Utskollcls Utlåtande N:o 69- 13 och Kammar-kollegierna tillstyrkt, af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande fastställas och af församlingen till vederbörande boställsinnehafvare med penningar efter medel-markegång utgöras, samt i öfrigt med skyldighet för församlingen att öfver meranämnda jordrymd 'anskaffa vederbörligen upprättad karta jemte beskrifning, att bland boställets handlingar förvaras.
Efter tagen kännedom af de till denna fråga hörande handlingar, får Statsutskottet, med afseende å de uti den Kongl. Propositionen anförda förhållanden, tillstyrka, att hvad Kongl. Majit i berörda hänseende behagat i Nåder föreslå mätte af Rikets Ständer bifallas.
M:o m.
Ank. till Exp.-Utsk. den 29 Maj 1857, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af' Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition, angående upplåtande till Upsala läns Hushållningssällskap af en kronan tillhörig vid Upsala stad belägen jordrymd. (I. A.) Sedan Kongl. Majit, under den 12 Januari 1855, för anläggning af en större trädskola vid Upsala, till Upsala läns Ilushållnings-sällskap anvisat 3,000 Ridr
Biko, att med ena hälften under nyssnämnda år och den andra hälften under år 1856 utgå, mot förbindelse för Sällskapet, att efter tredje årets förlopp till enskilde jordegare för utplantering gratis utdela alla träd och buskar, hvilkas försäljning ej för underhålls-kostnaden erfordrades, och att vid trädskolan lemna folkskolelärare-elever tillfälle att vinna nödig insigt i grunderne för träds och buskars plantering och skötsel, samt Kongl.
Majit derjemte i Nåder förordnat, att 14 Slals-Utskollels Utlåtande N:o 69. företagets utförande skulle ställas under Landtbruks-akademiens Förvaltnings" kommittés öfverinseende och kontroll, så har, — enligt hvad högstberörda den 27 nästlidne Mars till Rikets Ständer aflåtna och af samtliga Riks-stånden till Statsutskottet remitterade Nådiga Proposition innehåller, — uti en till Kongl. Maj:t ingifven skrift, bemälda Hushållnings-sällskap i underdånighet förmält, att sagde trädskola blifvit anlagd på en intill Upsala Akademis Botaniska trädgård gränsande plats af 4 tunnland 7 kappland, hvilken efter aftal med dem, som före laga skiftet å Upsala stads donationsjord samma plats innehade, af Hushållnings-sällskapet på arrende öfvertagits; att planteringar derå redan blifvit verkställde af 23,974 stycken dels ädla träd dels vildstammar, utom häckar, buskar och frökärnor till ett stort antal; samt att vid nyssberörda, nu under afslutning varande laga skifte, ifrågavarande jordrymd blifvit, såsom en bifogad karta och beskrifning utvisade, kronan tillerkänd i likhet med ytterligare 53 tunnland 17,15 kappland, hvilka sednare dock, i enlighet med hvad nämnde beskrifning åtecknadt intyg upplyste, vore, såsom belägne mot Kronoparken Åsep, från förstberörde plats helt och hållet afskiljda; hvarjemte Sällskapet, i ändamål att förekomma platsens utarrendering på auktion, hvarigenom trädskolans framtida bestånd kunde äfventyras, och till vinnande af tryggad besittning derå, i underdånighet anhållit, att förenämnde 4 tunnland 7 kappland jord finge af Sällskapet kostnadsfritt, eller, om detta icke kunde beviljas, mot en lindrig årlig afgift till Kongl. Majit och Kronan, begagnas, så länge en trädskola, i enlighet med de derför gifna Nådiga föreskrifter, af Sällskapet der underhölles och vårdades.
Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium dels i underdånighet upplyst, att ifråvarande 4 tunnland 7 kappland utgöra en del af den Slotts-staten i Upsala förr anslagna löningsjord, som blifvit från Slottsfogden, Öfverste-löjtnanten Nordencreutz’ år 1850 aflidna enka till Kronan indragen och jemlikt § 77 Regeringsformen samt Kongl.
Kungörelsen den 3 December 1810, bordt för Statsverkets räkning på 30 år utarrenderas, men hvilken utarrendering hittills förhindrats af det å Upsala stadsjord pågående laga skifte, hvarföre Kollegium åt Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länet uppdragit att, intilldess detta hinder upphört, låta berörde indragna slottsjord för ett år i sender på de för Kronan förmånligaste vilkor utarrendera, dels ock i underdånighet hemställt, att, så vida det icke ansåges åligga Hushållnings-sällskapet att, för det anslag detsamma till inrättande af trädskola erhållit, äfven anskaffa och bestrida alla kostnaderne för lokalen dertill, utan Kongl. Maj:t funne tjenligt att sådan lokal genom Statens försorg åt Sällskapet bereddes, Nådig Proposition måtte till Rikets Ständer aflåtas om anslående dertill af meranämndc 4 tunnland 7 kappland jord, så länge träd» skolan af Sällskapet på ändamålsenligt sätt uppehälles, samt att, då en dylik jord-upplåtelse, enligt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 23 September 1854, blifvit åt Upsala Central-hospital beviljad utan afgift, enahanda vilkor Stals-UlskoUcts Ullålande N:o 70.
15 måtte för nu förevarande fall tillämpas, om det ifrågavarande ändamålet ansåges lika allmännyttigt; — i öfverensstämmelse hvarmed Kongl. Majit nu behagat i Nåder föreslå Rikets Ständer, att för deras del medgifva, det ifrågavarande Kronan tillhöriga jordrymd, fyra tunnland sju kappland, finge åt Upsala läns Hushållningssällskap upplåtas till afgiftsfritt begagnande, så länge en trädskola, i enlighet med föreskrifterne i Kongl. Majits Nådiga Bref den 12 Januari 1855, af IIushållnings-sällskapet der uppehälles och vårdas.
Majit sålunda nådigst föreslagit har Stats-Utskottet, efter tagen kännedom af de till ärendet hörande handlingar, funnit sig böra tillstyrka Rikets Ständers bifall.
\:o ^O. Ank. till Exp.-Utsk. den 3 Juni 1857, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om Norr iges Grundlags samt Riks-aktens utdelande bland Riksdagsmännen vid början af hvarje riksdag.
(Iiigs-Afd.)
Till beredande hos Svenska folkets vid riksdagarne församlade ombud af en allmännare kännedom om de stadganden, som förekomma uti Norriges Grundlag samt Riks-akten, har Herr af Sillén, Gustaf Probus, uti en inom Ridderskapet och Adeln, väckt samt till Stats-Utskottet remitterad motion föreslagit, att, jemte den i Riksdags-ordningen föreskrifna utdelning vid riksdagarnes början af Rikets Grundlagar, då äfven ett exemplar af Norrska Grundlagen och Riks-akten måtte tilldelas hvarje Riksdagsman.
Enligt hvad i sista punkten af Riksdags-ordningens 21 § är stadgadt, skall, »vid anteckningen och då inträdes-pollet erhålles», hvarje ledamot af Riks-stån - 16 Slats-Ulskoltets Utlåtande N:o 70. den tilldelas ett exemplar af Rikets Grundlagar.
Denna utdelning har hittills verkställts med sådana exemplar utaf dessa lagar, sorn blifvit tryckta för att intagas i det s. k. årstrycket eller Svensk Författnings-saniling, ehuru de derför afsedda exemplaren, i anseende till sitt format och den stora stilen samt det glesa trycket, äro till medtagande och begagnande vid Riks-ståndens samt Utskottens och deras Afdelningars sammanträden mindre beqväma.
Lika med ofvanbemälde motionär, anser Stats-Utskottet det vara för Svenska Nationens representanter nyttigt och upplysande att känna den för brödrariket gällande Grundlag; men derjemte anser Utskottet, att samma representanter, för att till allmänt gagn och enskild tillfredsställelse kunna uppfylla sitt vigtiga kall, måste jemväl ega tillgång till och kännedom om ej mindre Riks-akten, än åtskilliga andra rörande Sveriges statsskick och könstitutionela institutioner utfärdade lagar och författningar.
Utskottet, som vid förevarande motions behandling fästat sin uppmärksamhet å nu anförda förhållanden, får derföre hemställa, att Rikets Ständer, med afseende å den i Riksdags-ordningens 21 § föreskrifna utdelning till hvarje Riksdagsman af Rikets Grundlagar, måtte i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes låta från trycket, i lämpligt mindre format, utgifva dessa lagar samt vid deras tryckning och utdelning låta dem åtföljas af ej mindre Norriges Grundlag och Riks-akten, än Sveriges Konunga-försäkran, Riddarhus-ordningen, Ansvarighets-lagarne för Stats-rådets Ledamöter, Riks-ståndens Fullmäktige i Banken och Riksgälds-kontoret samt Direktörerne vid Lånekontoren jemte Instruktionerne för Rikets Ständers Justitie-ombudsman och Revisorer samt andra gällande föreskrifter i afseende på revisionerna af Statsverket, äfvensom att ett öfver nämnde lagar och författningar upprättadt alfabetiskt register måtte varda dem bifogadt.
Stats- U/slottets Utlåtande N:o li. 1 Arik. lill Exp.-Ulsk. den S Juni 18S7, kl. 7 e. m.
Ulla lande, angående reglering aj utgifterna under Riks-slalcns.Fj erde llufoud-tilel. (U. A.)