Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Direktionen aflemnades, aldrig får minskas, utgå årligen soldatens lön, lega och servis, jemte det beklädnads- och sadelmunderings-bidrag, sorn rotehållarne eljest skulle vidkännas; hvarjemte rotehållarne från kassan erhålla ett visst bidrag till uppköp af ny nummer-häst, när redan insalt kasseras; hvadan alltså rotehållarnes prestationer äro inskränkte hufvudsakligast till anskaffande af karl samt dennes förseende med torp eller motsvarande ersättning, äfvensom till nummer-hästens utfodring och vård.
Reservmedels-fonden, som 1852 öfverlemnades till Roteringskassan, utgjorde vid den tiden 37,288 R:dr 25 sk.; men enligt 1855 års redogörelse ägde kassan utlånte räntebärande kapitaler, då uppgående lill 42,286 R:dr 9 sk. 11 r:st.
Angående 25 Angående provinsen Härjeådalens befrielse från knektehåll åberopas förra berättelsen.
Fattigvården bestrides fortfarande medelst så kallad kringgång inom socknarne, samt för fattige sjnke och barn genom inackordering.
Någre särskilde inrättningar för fattiges emottagande finnas ej.
Såsom understöd åt nödställde bland Lappbefolkningen inom Länet bar Eder Kongl. Majit af de å Riksstaten anslagne medel för bestridande af den fattigvård, som bör af Staten bekostas, dels under den 10 Februari 1852 i nåder anvisat elt belopp af 240 R:dr att årligen utgå under tre års tid, eller lill och med 1854, dels ock under den 18
Maj 1855 för de tre derpåföljande åren anslagit ett årligt bidrag af 480 R:dr Banko.
Medlen, lika fördelade mellan Länets tre Lappmarks-distrikt, förvaltas af särskilde komiteer, bestående af Pastorn i hvarje Lappmarks pastorat, Kronolänsmannen, Kyrkovärdar och någre andre sakkunnige män; och är förordnadt, det medlen böra användas i främsta rummet till inackordering af utfattiga, åldriga och orkeslösa Lappar bos välkände och pålitlige nybyggare, samt, såvidt tillgång derefter finnes, till understöd åt sådana fattiga, ännu arbetsföra Lappar, som genom olyckor blifvit bragta till fattigdom; i ändamål att förhjelpa dem lill fortsättande af deras yrken såsom nybyggare eller nomader.
Då någon ordnad fattigvård bland Lappbefolkningen icke finnes, eller står att åstadkomma, hafva dessa understöd varit af stor nytta, såsom af behofvet högt påkallade.
Gäslgifveri-skjutsen bestrides genom entreprenad, utom i Härjeådalen och någre få socknar inom Jemtland, der någre aftal derom icke kunnat trä lias.
Fångforslingen har på vissa år blifvit upplåten emot ett pris, betydligt understigande den gällande skjutslega!!.
Jemlikt Eder Kongl. Maj:ts nådiga Bref af den 16 November 1854 är ett lönebelopp af 666 R:dr 32 sk.
Banko på stat uppfördt för en särskild Provincial-läkare inom Undersåkers distrikt i Jemtland; men i brist på Berättelse öfver Jemtlands Län för åren 1851—1855.
^ 26 kompetente sökande har tjernsten likväl icke ännu kunnat besättas, utan vissa tider varit bestridd af t. f.
Om anläggande af Apothek inom detta distrikt bar hemställan äfven blifvit gjord.
En ny Post-expedition är inrättad i Åhre socken, gränsande till Norrige, i sträckningen mot Trondhiem; och framställningar hafva äfven blifvit af Eder Kongl. Maj:ts Befallningshafvande gjorde 0111 underlättade postförbindelser i olika riktningar inom Länet.
Folkskolorne äro mer eller mindre ändamålsenligt ordnade och i verksamhet inom Länets alla socknar, förutom två, der af tillfälliga omständigheter sådane icke ännu kunnat bringas till stånd.
Christendoms-undervisning bland Lappbefolkningen meddelas, utom af de vanlige Lapp-katecheterne, äfven med en inrättad fast missionsskola vid Laxsjön i Föllinge socken, der den, jemte trenne såkallade söndagsskolor, på det uppväxande slägtet fortfarande utöfvar ett helsosamt inflytande.
Någon uppgift å antalet Lappbarn, som besökt dessa skolor, har likväl nu af tillfällig anledning ej kunnat erhållas.
Det såkallade läseriet har under sednaste åren börjat sprida sig inom vissa socknar af Länet, utan att dock hafva öfvergått till någon öfverdrift annorstädes, än inom Hammerdahls socken, der betänkliga symptomer visat sig och hvarom äfven anmälan skett hos vederbörande Domkapitel.
Benägenheten att anlita Länets Brandstods-bolag har tyvärr, efter en timad större brandskada, aftagit, så att försäkringarnes sammanräknade belopp, hvilket, vid I80O års slut, besteg sig till något öfver tre millioner, vid utgången af nu sednaste räkenskapsår endast utgjort 2,880,230 R:dr.
Någre socknar halva likväl hvar för sig eller tillsammans bildat särskilde brandstodsföreningar; och är för tvänne sådane föreningar, den ena för Svegs socken i Härjeådalen och den andra för Ovikens och Myssjö socknar i Jemtland, på grund af Förordningen den 11 Maj 1855 fastställelse af Eder Kongl. Maj:ts Befallningshafvande meddelad. 27 Tillåtelse att på landet försälja bränvin i minut har allenast blifvit sökt och meddelad för ett ställe, nämligen i Wemdalens socken af Härjeådalen. § 5.
Östersund, med utmärkt vackert läge vid Storsjön, är Länets enda stad.— Stadens folkmängd, som år 1850 uppgick till 822 personer, utgjorde vid sistlidne år slut rätteligen 1,167, ehuru mantalslängderne visa ett derifrån skiljaktigt förhållande.
Under de sista fem åren har stadens befolkning således ökats med 345 personer, eller 42 procent; en tillökning nog ovanlig, och som, då tillfälle till utkomst icke saknats, torde kunna antagas såsom ett godt intyg, både om samhällets nuvarande förkofran och dess framtida förhoppningar.
Handel och näringar hafva betydligt ökats; och en i förra berättelsen omtalad brist, nämligen saknad af Magistrat och egen Domstol, har numera i så måtto blifvit afhulpen, att underdånig begäran derom ingått, efter att det lyckats bereda utväg till bestridande af erforderlige, med dy like institutioner förknippade kostnader.
Handeln består hufvudsakligasl i minutrörelse med vanliga köpmannavaror och till en betydlig utsträckning.
— Förlaget faller sig dock dyrt, såsom underkastadt en lång landtransport från närmaste kustort vid Östersjön.
— Importen af utländska varor vore visserligen billigare från Norrige, derest icke tullumgälders erläggande både derstädes och här deremot lade ett väsendtligt hinder.
— Underlättandet af handelsförhållandena med och öfver Norrige, samt tillåtelse att från Norrsk hamn transito införa utländska varor, hvarom här ofvan är taladt, utgör alltså för detta samhälle en bland dess vigtigaste angelägenheter.
Den enligt Förordningen af den 18 Januari 1855 tillåtne minuthandel med bränvin har öfvertagits af ett bolag, och de staden tillfallande afgifter, så för nämnde handel, som för den på olika händer fördelade rättigheten till utskänkning af bränvin, uppgå nu, för år räknadt, till 1,370 R:dr 28 sk. 2 r:st.
De fleste handtverkerier idkas och tillverkningarne finna en rask afsättning; men några fabriker hafva icke ännu kommit till stånd.
Ett Bäijerskt ölbryggeri är aulagdt i stadens granskap. 28 Det härstädes sedan 1847 befintlige Elementar-läroverket har vetat att allt fortfarande tillvinna sig förtroende, så att detsamma för närvarande torde vara del af lärjungar måhända talrikast anlitade läroverk inom hela det af icke mindre än fyra Län bestående Stift, hvarunder skolan lyder.
— Lärjungarnes antal utgjorde vid slutet af näslförlidne termin 156; men beklagli gtvis står lärarnes antal icke i förhållande till lärjungarnes; hvilket äfven föranled t mig att vid olika tillfällen inför Eder Kongl.
Maj:t framställa behofvet af en ökad och bättre aflönad lärarepersonal, så mycket mera behöflig, som derförutan läroverket i längden svårligen torde kunna bibehålla det förtroende, det med rätta sig tillvunnit.
Stadens enskilda Folkskola har äfven visat goda frukter, och årligen varit besökt af omkring 80 barn.
— Nytt ändamålsenligt skolhus är uppfördt och i det närmaste till begagnande färdigt.
Den staden donerade jord , utgörande allenast |:dels gärdemantal, häfdas i allmänhet ganska omsorgsfullt och kommer staden i väsendtlig mån väl tillgodo.
Trenne marknader hållas årligen; de tvänne af mindre betydenhet; men vid den såkallade Gregorii-marknaden ske högst betydliga varuomsättningar och den utgör vanligast terminen för liqvid af alla under löpande året afslutade handelstransaktioner.
Behofvet af landtmanna-produkter kan merendels fyllas på de vanliga torgdagarne 2:ne gånger i veckan; hvarförutan varulrafiken med de många Storsjön angränsande socknarne sommartiden bedrifves med ett mindre ångfartyg.
Den härstädes för Länet och Staden år 1847 organiserade Sparbank, hvars Reglemente under den 20 Juni 1851 erhållit nådig fastställelse, har vunnit ett allmänt och odeladt förtroende samt redan fåll en utsträckning, större än man vågat förvänta.
— Vid 1850 års slut utgjorde hela insättnings-summan 12,246 R:dr 22 sk., fördelad på 517 delägare; men enligt afgifven och godkänd redogörelse för år 1855 uppgick den, vid samma års utgång, till 102,891 R:dr 1 sk., fördelad på 1,106 delägare.
Å härvarande lazarett och kurhus vårdas årligen 80 å 100 sjuke.
Östersund å Landskansliet den 27 Juni 1856. JAC.
AXEL DAHLSTRÖM. Carl II.
Ekberg. J. V. Rissler. TABELL för Landet Inom Jemtlands Län, hörande till Berättelsen för åren 1851, 1853, 1853, 1854 och 1855.
Utsäde af Medelafkastning, sedan utsädet är Underhållna Kreatur.
# /> # * IS f* i * » ib j < O a iu rujiei. O c/y TD i Uppskatt- Bevillning, samt afgift för tillverk ning, utskänkning och utminutering af Bränvin.
Ständiga Räntor, samt Hammarskatt och Kopparränta.
Klereci-Statens underhåll. i O: —s g X 3 2. 2 Sö tn ca a DS ~ö o w W ca SÖ as "d o X as: o <3 3 CM :r esj crs
Cl ra ningsvärde.
Efter 2:dra Artikeln Jordeboks- ocb Hemman- tals-ränta samt Stubb- öres-afgift.
Kostnad för Diverse ut- gifter, onera och allmänna besvär.
Summa as Cl cd Q. as TO ^ L. i* n> qa 3 as ees Q. ca DS ra Sfi Cso qg 3 as Q- Bs': CD p as CD c/> as as o p» o B3 ■O Cso 5' ra Efter lista Artikeln. 2 §• 19 § m. 11.
Tillverkning af Bränvin.
Utskänk- ning af Bränvin.
Ucirnin ar- skatt.
Koppar ränta.
Summa Rustning oell Rotering.
Kapeilaners.
Summa sörjning Skjuts.
Väghållning. Stats-Bidrag.
St. T:r. T:r. T:r. T;r. T:r. T;r. T.r. T:r. T:r. T:r. T:r. T:r. St.
Sti St. R:dr. s. r. R.dr. s. r. R:r. s. r. R:dr. s. r. R:dr. s. r. R:dr. s. r. R:dr. s. r. R:dr. s. r.
R:dr. s. r. R:dr. s. r. R:dr. s. r. Rtdr. s. r. R:dr. s. r. R:dr. s. r. R:dr. s. r.
R:dr. s. r. R:dr. s. r. Frälse-Säterier Bergs-Frälse j Krono-Hemman Krono-boställen, Militie Dito Civila Dito Ecklesiastika . . . Krono-Skol-Hemman Krono-Skatte-Hemman Krono-boställen, Militie Skattlagde, bebyggde Torp, Krono . .
Dito dito Skatte .
Dito obebyggde dito . . Backstugor Bebygde lägenheter, afsöndrade under ständig äganderätt
Dito dito på viss tid eller lifstid . . Småfisken af alla slag j Grufveskog Lappfjell, Afradsland, Mulbeteslägenhe- ter och Utjordar Tull-mjölqvarnar Tull-sågqvarnar Husbehofs-mjölqvarnar Dito sågqvarnar Stampar 1 Bly- och Silfververk 1 Kopparverk 7 s 1 7 7-r *011019 4.7 6 4 49 RTTHU *1 79 101352 7945 1 1 1 i H i? *018619 TTtnnr 1Q230381314 J •,5:I8T2¥?Uff 1 1 Q4 Fi 1 1 00287 1 17 3 1 i. 20} 20» 2i Hl I 669| 1 T 3 17 "‘k 420} 490} 46 206} 13 10,866 6 11 6} 18 H »1 1 433} 2 H 60» 68 9 25} 2 1,586} 24 2 44} 70} 9} 25} 2 1,116} 1 T 3 17 20 603} 535} 52 201 13 13,708 4 17 4 3 121} 220 21 80} 8 3,982} H 2 68 36 1,768} 2,271 190 921 55 48,505 27 50 23} 79 5 33} 3 1,830} 8 6 258} 272 35 113} 7 6,841} 9? 10 200} 264 34 97} n 4,324 3 T 3} 102 80 2,859 2,649 227 999 56 68,672 16 117 20 5 462 262 24 113 6 7,771 2 4 6 2 93 51 5 20 1 1,285 4 36 18 1,147 677 61 313 10 20,976 8 34 15 8 483 295 27 119 5 9,210 2 14 1 90 50 2,420 1,258 lil 561 20 43,354 10 73 11 2 103 176 17 82 3 3,740 1 4 90 50 2,141 860 85 332 15 28,680 5 89 1,390 810 32,310 88,530 9,950 37,260 2,280 1,741,575 1,080 1,640 280 - — 9 6 162 82 8 49 1 3,007 1 7 36 6 3 24 1 2 30 12 30 27 6 — 20 274 32 32 30 16 9 1 32 2,114 1 18 38 34 2 2 28 13 9 10 8 1 1 1 2 38 31 12 5 9 7,217 32 — — — 11 6 195 82 30 325 1 12,373 1 9 1 6 44 21 24 2 5 12 34 36 9 10 8 5 6 n 3 349 485 69 148 8 9,271 5 36 34 42 14 4 l 32 14 12 9 2 3 4 9 7 3 135 614 69 12,952 5 7 14 5 4 T 6 2 23 33 18 6 1 1 8 8 6 8 4 8 4 141 81 7 58 1 2,990 1 40 34 32 36 24 1 2 36 8 — — — .
— — 15 11 627 1,181 146 207 9 25,214 11 31 14 33 20 32 4 40 44 3 5 39 6 1 1 5 10 6 3 4 8 1 1,008 284 36,781 24 32 16 — 21 9 1,203 1,424 140 25,527 9 29 1 26 44 16 21 6 10 9 6 291 294 18 5,997 2 8 24 28 16 20 38 8 — 2 3 126 135 14 2,722 1 36 3 7 40 32 14 2 10 32 18 1,621 1,855 173 34,247 12 29 1 44 24 4 3 4 20 2 6 8 8 8 10 4 455 561 72 361 13 11,806 8 24 3 2 32 32 40 24 16 12 — 13 4 422 60 40 14,726 2 0 24 30 47 24. 5 26 10 1,074 1,429 178 570 33 27,833 13 1 2 32 8 30 44 10 — 38 25 1,744 2,004 253 811 36 44,146 23 24 3 l 32 44 21 30 13 6 13 4 1 l 147 81 7,150 7,175 1,179 2,277 94 207,129 72 79 g 25 45 43 1 1 t 5 22 36 3 7 6 3 9 9 2 1 1 8 4 8 1 8 3 12 20 1 5 12 1 V 3 16 1 1 4 4 5 43 4 i 8 8 2 140 804 19 3 1 1 8 8 1 1 94 1,420 1,749 59 25 356 173 162 21 6 479 10 763 853} 18 2,098} 4(1 13 69 19 118 2,909 3,622 99 20 368 24 18 2 7 — — — — — — 20 418 485 — — 9 32 375 519 32 375 519 41 341 394 I8| 3} 831 851 35 124 13} 33} 329} 144} 3,735 323 81 1,259 lil 2,327 3,110 89,330 2 1 6 47 40 3 2 4 3 2 284 350 284 350 59 25 356 20 16 5 5 1 1 1,268 144 1 8* 550 10} 23 53 2,340} 302} 81} 3,970 149 91 1,484 507 485 1 1 0 - 59 25 350 39 26 38 1 14 76 67 109 76 228 6 136 39 4 284 t 26 8 11 500 20 30 21 43 l 9 21 30,040 17 24 0 26 0 1 1 1 4 20 115 28 20 895 20 47 94 1 .
3 6 1 " 415 . 21 20 2 8 _____ 50 — — *— — — — — ~ ' 1 _ 2 b 1 171,230 93 .8 216 10 127 1,811 1,939 167 2,416 37 6 2 , 309 3 i Masugnar o | 68,348 49 36 193 32 243 20 9 69 0 45 -o 145 872 28 2 j 0 — — — 316 6 33 l 6 5 53 Jernmanufakturverk Pappersbruk Garfverier 3 2,150 3 42 23 9 g 35 21 1 . 1 1 2 11 6 200 1 7 1 1 203 12 9 150 42 8 6 1,144 1 l 8 1 203 1 346 42 35 Diverse personer, som ej höra till viss näring 327 22 16 483 20 311 ?,n 2 36 - - 1 2 36 - 201 9 6 201 9 6 29 10 1,895 4 Summa 1.053A°VoV\aVsTO I 1,083tVtt vIivtWÅ 1 — 1 764} 13,118}| 4821 1,926} 1,329} j 16,839} 4,634’ 58,348} 2,0211 8,183} 5,167g 83,656 9,223 1,719 26,206 11,237 5 4,835 4,290 38,031 2,279,303 — — 4,704 30 — 352 23 9 3,182 39 4 4 34 2 7,217 32 — 311 20 — 15,773 44 3 11,049 10 9 13,797 - 7 4,367 22 — 316 6 i 1,811 17 6 31,341 o 5 38,074 24 — 29,528 47 10 6,626 30 — 3,011 32 — 39,167 13 10 13,347 36 - 15,269 35 5 31,169 4 — 50,541 46 3 234,685 21 2 * Ostersund i Landskontoret den 27 Juni 1856.
Till Berättelsen öfver Jemtlands
Län för iren 1851—1855.
•Mae.
Aacel Dahlström.
Carl H. Ekberg. TABELL för Östersunds Stad, hörande till Honungens fltefalinlngsliafVandes Herättefse för åren 1851, 1852, 1853, 1854 oell 1855.
Östersund .
Uppskattnings- värde.
B C vt H 53 B s 53 os
Vt Vt 03 r1 o Vt pr- as Oso -i 3’ ro o o cr •a 03 O c- T:r T:r T:r T:r T.r St. St.
R:dr s. r. 8 240 32 24 606 70 140 8 12 21 36 206,875 - f MBL t 8 se 1 fl t’ ff | | B e v i 11 n i n g efter gällande förordn ingar.
Bränvins-mi- nuterings- och utskänknings- afgift.
Ordinarie ränta.
Krono- Tionde •
Comministers.
Diverse Afgif- gifter, Oncra och Allmänna Besvär.
Summa Stats- Bidrag.
R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr S. r.
R:dr S. v. R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr s. r.
R:dr g. r. R:dr s. r. R:dr S. r. R:dr s. r.
R:dr s. r. 102 6 - 931 3 4 1,706 32 — 2,739 41 4 9 46 11 22 37 - 127 36 — 160 23 11 72 14 7 835 27 0 34 23 8 314 32 - 320 — 669 7 8 387 18 — 47 26 8 302 21 4 5,214 36 Östersund i Landskontoret den 27 Juni 1856.
Jao.
Axel Oahlstvlim. o Carl H. Ekberg.
Till Berälletsen öfver Jemtlands Län för åren 1851—1855.
MALTS BEFALLNINGSHAFVANDES UTI NORRBOTTENS LÄN TILL & t» it g i. i&n t utnlvrtltinlffhet nfyifttn FEMÅRS-BERÅTTELSE för Åren 1851, 1852, 1853, 1854 och 1855. stockholm, isso.
P. A. NORSTEDT & SÖNER, KONGL. BOKTRYCKARE.
I Underdånig Berättelse om tillståndet i Statistiskt och Ekonomiskt hänseende inom Norrbottens
Län utbreder sig i vester oell norr från Bottniska vikens norra ända till den fjellrygg, som skiljer Sverige från Norrige, emellan 65,5 och 69°,5 nordlig latitud samt 33 och 41° 46' longitud öster om Fenö.
Det gränsar i söder till Westerbottens
Län, i vester och norr till Norrige samt i öster till Ryska Riket och Bottniska viken.
Dess längd efter hafskusten utgör 24- mil och efter vestra gränsen eller fjellryggen omkring 40 mil.
Bredden emellan hafskusten och fjellryggen är 28 å 36 mil oell bela Länet innefattar en areal af 9 3 7,25 qvadratmil, deraf kustlandet utgör 232,95 q vadratmil oell Lappmarkerne 7 0 4,30 qvadratmil.
Länet är sålunda till vidden 139 qvadratmil större än landskapen Skåne, Halland, Blekinge, Bohuslän, Dahlsland, Öster- och Westergöthland, Småland, Öland och Gottland tillsammans.
Westra fjellryggen kan anses såsom grunden för Länets ytbildning, för dess berg och flodsystem.
Ifrån Sveriges nordligaste gräns vid sjön Kilpisjaur, Muonioflodens källa, stryker denna bergsrygg först åt söder och böjer sig sedan åt vester längs norra stranden af Torneå träsk genom fjellen Tidnovara, Hjerta och Polno till Stora Keuri, samt vidare åt söder öfver de malmrika Sehangli oell Allekajsi fjellen lill Ifvarsten, der Torneå Lappmark slutar.
Förbi Luleå Lappmark fortgår fjellryggen i sydvestlig riktning och under ständig böjning öfver fjellen Marfos, Ridotjock, Lätnarwardo, Tjorro, Gautilis, Tulpajäkna, Ojmajallojökna till Sulitjelma, den högsta spetsen i Svenska Fjellryggen.
Ifrån Sulitjelma sänker den sig i sydvestlig riktning och utgör gräns för Piteå Lappmarker öfver Fjellen Lajro, Rivastjock, Wikistjock och Nasafjell till Umeå Lappmarks och Westerbottens Läns gräns.
Fjellryggen, som åt nordvest i tvärsluttande branter stupar ned emot Atlantiska Oceanen, sänker sig deremot långsamt åt nordost mot Bottniska viken och utsänder åt samma håll flere mindre bergskedjor, som gå långt ned i Lappmarkerne och ibland uppstiga till ansenlig höjd, såsom Wallifjellen 4 i Qvickjock 111. fl., men som sedermera långt innan de uppnått kusten af Bottniska viken förlora sig i smärre enstaka berg, kullar, landthöjder och skogstrakter.
Öfre delen af kustlandet närmast lappmarksgränsen är visserligen ganska bergig, men de derstädes förekommande bergen utgöra ej längre några sammanhängande kedjor.
Närmare kusten af Bottniska viken är landet deremot i allmänhet lågt och jemnt.
Längs efter fjellryggen och ofta högt uppå dess sida finnes en otalig mängd sjöar, flere af betydlig storlek.
Dessa afbörda sitt vatten och gifva upphof åt många större floder, hvilka, genom de upp emot fjellen emellan bergskedjor sammanträngda, men ner åt kusten sig mer och mer vidgande floddalarne, utfalla i Bottniska viken.
De förnämsta af dessa floder äro Muonio eif, upprunnen från sjön Kilpisjaur, der gränsorne emellan Sverige, Norrige och Ryssland sammanstöta, och sorn vid Kengis 15 mil från kusten förenar sig med Torneå eif, kommande från det 7 mil långa, 1,400 fot öfver hafvet liggande, Torneå träsk, hvarefter dessa förenade floder under det gemensamma namnet Torneå eif straxt nedom Haparanda stad utfalla i Bottniska viken.
Såsom en egen och märkvärdig omständighet förekommer, att Torneå eif, innan dess förening med Muonio eif, afbördar en betydlig del af sin vattenmassa genom Tärendö eif till Calix eif, för hvilken vattenförlust den likväl snart derefter får ersättning från Lainio eif, som har sitt ursprung emellan Torneå och Muonio elfvarnes floddalar.
Calix eif, uppkommen af de förenade grenarne Calix eif och Kajtum, den förra nordligare upprinnande ifrån sjön Ladjojaur genom sjöarne Pajtasjaur, Olmosjaur och Kaalasjaur; den sednare åter från källor vid Ifvarsten genom sjön Kajtumjaur.
— Efter grenarnes sammanflöde går Calix eif en lång sträcka nästan paralelt med, och på blott U å 2 mils afstånd från Torneå eif och emottager vid Tärendö by der omnämnde elfven af samma namn samt vid Öfver-Calix kyrka Ängesån, en biflod vester om Calix eif, uppkommen af Engeså och Lina elfvarne, som hafva sina källor norr och öster från Gellivare malmberg.
Linder sitt lopp från Öfver-Calix kyrka bildar Calix eif sjöarne Räcktjerf och Kamlungeträsk samt utfaller i hafvet i mil från Neder-Calix kyrka.
Råneå eif upprinner söder om Gellivare och utfaller i hafvet vid Råneå kyrka.
Luleå eif nedstiger från fjellen i två grenar, den nordligare med namnet Stora Luleå eif från flere sjöar bland fjellen, af hvilka den högst belägna kallas Sarjosjaur, och den sydligare, Lilla Luleå eif, från Kirkivaara, Alka vara och Valli fjellen.
Den förra grenen utgör under de första 15 milen en kedja af stora sjöar, gemensamt Stora Luleåvatten kallade, hvilka terassformigt ligga öfver hvar - andra och nedstiga i betydliga vattenfall.
Ett stycke nedanför den sydligaste sjön, sammanträngd emellan bergmassor, nedstörtar den väldiga vattenmassan i en djup dal och brytes der af en i dess väg liggande klippa.
Detta vattenfall, det största i Länet — det utgör omkring 400 fot på en sträcka af l mil — kallas Nioumelsaskas eller Harsprånget.
Den sydligare grenen bildar emellan Qvickjocks och Jockmocks kyrkor på mils längd likaledes en kedja af flere genom vattenfall sammanbundne sjöar, upptager Silbojock eller Perlelfven och förenar sig 4 mil nedanför Jockmock, vid Porsiedet, med Stora Luleå eif.
Efter denna förening framgår elfven, med endast tre forssar af sammanlagdt två mils längd, utan forssar eller starkare strömdrag, de öfriga elfva milen med högst 2 fots sänkning per mil till hafvet nedanför Luleå stad.
Piteå eif har sina källor vid sjön Pjeskajaur söder om Sulitjelma, flyter genom sjön Tjaggelwas till Wuolojaur, sedan den upphemtat vattnet från en söder derom belägen större sjö Labbojaryna, bildar under hela sitt lopp en mängd större forssar och fall, som göra den mindre användbar för båtfart, och utfaller i hafvet en mil nedanför Piteå stad.
Skellefteå eif, som upprinner ur källor i trakten af Nasafjell och bildar en lång sträcka af väldiga insjöar inom de till detta Län hörande Arjeplougs och Arvidsjaurs Lappmarker, ingår i Westerbottens
Län 9 mil från dess utlopp i hafvet.
Hufvudriktningen af nu nämnda större floder är från nordvest till sydost; dock går nedra delen af Calix eif samt Muonio och Torneåelf i en sträckning mera från norr till söder.
Till följd af landets sluttning fortskynda floderne nästan i rät linea ned till hafvet.
Flodernas längd uppgifves för Torneå eif till 42 mil, Calix och Luleå elfvar 38 mil, Piteå eif 31 och Skellefteå eif inom Lappmarken till 25 mil.
— Utom nu nämnde större sjöar oell floder finnes i Länet en otalig mängd större och mindre sjöar och floder, hvilka sednare dels utfalla i de större, dels bilda egna mindre floddalar och afbörda sitt vatten i Bottniska viken.
I flere af de till
Länet hörande berg finnes riklig, nästan outtömlig, tillgång på godartad och gifvande jernmalm.
Floderne och sjöarne, i allmänhet fiskrika, underlätta transporten af skogsprodukter från Länets fleste skogstrakter.
Floddalarne, så väl de större, sorn de mindre, äro ganska bördiga, hvilket i synnerhet är fallet med Torneå och Calix elfvarnes floddalar.
Men andra delar af Länet, särdeles Lappmarkerne, äro uppfyllda med vidsträckta myror och mossar merendels ofvanpå sand och grusbotten, omvexlande med stora skogbevuxna hedar och backar af stenbunden finare och 6 gröfre sandjord.
Endast vid de större dalsträckningarne förekommer lerjorden i någorlunda vidsträckta och mägtiga lager.
En vidlyftig skärgård till 2 ä 3 mils bredd omgifver liela kusten af Länet och utgöres af en otalig mängd öar, holmar och skär af ringa höjd och till största delen skogbevuxna.
Flere af de större öarne äro bebodda, men jordmånen är i allmänhet så sandig och mager, att inbyggarne på desse öar måste söka sin utkomst af fisket, hvilket understundom är ganska gifvande.
Enligt Eders Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 27 April 1851 skulle Landshöfdinge-residenset förflyttas från Piteå till Luleå stad och byggnader å en för ändamålet inköpt plats uppföras till bostad åt Landshöfdingen samt till embetsrum åt de vid Landshöfdinge-Embetet anställde embetsman.
Verkställighet häraf har under derefter förflutne år ägt rum och byggnaderne tillika med cellfängelse för
Länet äro nu så nära sin fullbordan, att den anbefallda flyttningen kommer att försiggå den 25 innevarande Juni. i afseende å Länets indelning i administrativt, judicielt och ecklesiastikt hänseende hafva andra förändringar icke ägt rum, än att, sedan Kronofogden P.
Forssell erhållit afsked från kronofogdetjensten i Arvidsjaurs och Arjeplough till detta Län hörande, med flere under Westerbottens