Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majus Sanction i underdånighet öfverleinnat , och Kongl. Majd sedermera, tid efter annan, Hess Nådiga Sanction täckts meddela, komma följande sålunda fastställda nya Redactioner af Grund La-' garnas stadganden, sedan de förra ärö till ali sin kraft och verkan upphäfna, att hädanefter såsom Grundlag gälla, nemligen:
( Rege-- Den 9 Augusti Regerings - Formen. 4. §.
Konungen äger att allena styra Riket, på sätt denna Regerings-Fortn foreskrifver; inhämte dock, i de fall, här nedanföre stadgas, underrättelse och råd af ett Stats-Råd, hvartill Konungen kallar och utnämner kunniga , erfarna, red-liga och allmänt aktade infödda Svenska Frälse eller Ofrälse
Män af den rena Evangeliska Läran. 20. §.
Uti fredstidgr skola de mål, som från Krigs-Dojnstolarna dragas under Konungens pröfning, uti högsta Domstolen företagas och afgöras.
Tvänne hlilitaire-pevsoner af högre grad, dem Konungen härtill utser och förordnar, böra, med Domare jäf och-ansvar, och aitan särskildt arfvode,, sådana mål i Högsta
Domstolen öfvervara och deröfve-r rösta, dock må Domarenas antal icke öfverstiga atta
Under krig förhålles härmed efter KrigsArtiklarna. 35. §» Stats-Ministerjr för Utrikes Arenderna, Stats-Råden, Bresidenterne i Collegierna, OFver-Ståthållaren, Under-Ståthållaren och Police-Mäsiaren i Hufvudstaden, Hof-Gancelleren, Justitiä-Cancelleren , Stats-Secreterare , Landshöfdingar och Ståthållare i Landet, Fältmarskalkar, Generaler och Amiraler af alla grader, General Adjutanter, Öfver-Adjutanter, Stabs-Adjutanter, Commeftdanter i Fästningarna, Den g
Au erust i 443 ria, Capitaine-Lieutcnanrer och Officerare vid Eif-Drabanterna, Gfverstar för Regementérna, Second-Cheferne vid Gardes Regeijienternå till Hast och Fot, samt Ofverste-Lieutenantec vid Lif-Regernents-Brigaden , Cheferna för Artilleriet, Fortifications-, Fältmätnings- Och Sjömätning;; - väsendet, Ministrar, Sändebud och Agenter för handeln hos fremmande Magter, samt de Embets- oell Tjenstemän, som uti Konunpens Cabinett för Utrikes Brefvexlingeu O u och vid Beskickningarna nyttjas, håfve förtroende-sysslor, hvarifrån Konungen må dem entlediga, när han pröfvar Rikets tjenst det fordra.
Konungen kungöre dock sådana Beslut i Stats-Rådet , hvars ledamöter vare skyldige, att deremot göra underdåniga föreställningar , om de finna sig dertill skäl äga. 41. §.
Dör Konung innan Thronföljaren denna ålder uppnått , föres Styrelsen af Stats-Rådet med Konungslig magt och myndighet i Konungens namn, intill dess Riksens Ständer sammankomma, ställande sig Stats-Ridet denna Regerings-Form till ovilkorlig efterlefnad. 43. §.
Skulle den olycka tima, att hela Konungahuset , inom hvilket arfsrätten till Riket räknas, på manliga eidan utginge , 'dåförvalte äfven Stats-Rådet Regeringen, med Konungslig magt och myndighet, intill dess Rik - 444 Den.
9 Augusti Riksens Ständer hinna sammankomma, att nytt Konungahus utkora, och den valde Konungen Regeringen tilltradt
Uti alin de fall, hvarom föregående fyra paragräpher handla, skola samteliga Stats - Rådets ^Ledamöter och Stats-Secreterarne vara närvarande och rösta. 49. §.
Stander skola, i kraft af denna Qrund-Lag , hvart femte år sammankomma.
Uti hvarje Riksdags-Jie-slut skola Riksens Ständer bestämma dagen, då de, till följe häraf, 'åter sammanträda, samt uttrycklig Riksdagskallelse , med nödiga föreskrifter i afseende på Riksdags-.manna-valen , deruti intaga.
Konungen vare dock obetaget , att Riksens {Ständer deriorinnan tili Uttima Riksdag kalla 53. §.
Ständer valjo genast, sedan Riksdagen blifvit öppnad, de Utskott, hvilka skola Arend,erna bereda.
Sådana vid hvarje Riksdag nödiga Utskott äro : ett ConstifutiöRs. -Utskott* att väcka och upptaga frågor rörande forändringar i Gr-ind-JLagarna, och yttranden deröfver till Riksens Ständer afgifva, samt att granska de i Siats-Rådet förda Protocoll ; ett Stats-Utskott, att utreda och för Riksens Ständer uppgifva Stats - Verkets och Riksgälds- Verkets tillstånd, förvaltning och behof;-ett Bevillningk-Utskott , att föreslå Be•yillnjngens fördelning; ett Banco.
Utskott att öfver - Den 9 Augusti öfverse Bankens styrelse och tillstånd, samt föreskrifter om Banco-Förvaltningen gifva; ett Lag - Utskott, att utarbeta de ifrån Riksens Ständers Plena remitterade Förslag till Civil-* Criminal- och Kyrkolagarnas förbättring; samt ett Allmänt Besvärs- och Oeconomiskt Utskott* att, med anledning af i Stånden väckta frågör, anmärka brister i de Allmänna hushållningsanstalterna , och förändringar derutinnan föreslå 1,6. §.
Allmähnl frågor, söta uti RiksensStänders Plena väckas, må ej till ett omedel-_ kärligt afgörande der upptagas, utan skola öfy verlemnas till behörigt Utskott , som äge att dem utreda och deröfver sig yttra.
Utskottens Förslag skola först i Ståndens
Plena fräntställas till antagande eller förkastande, utari förändringar eller tillsatser.
Göras dervid t Ståndens Plena sådana anmärkningar, sorn hindra antagandet, erhålle Utskottet del af dessa anmärkningar, för att derefter förslagen ytterligare granska och jemka.
När et sålunda beredt Förslag till Stånden återkommer , dl äge de magt , att detsamma oförändrad t eller med förändringar antaga, eller ock alldeles förkasta.
Frågor om förändringar af Stadgandert i Grund-Lagarna varda på följande sätt behandlade: tillstyrker CoUsäitutions - Utskottet hvad en Riksdagsman hös det samma i sådant afseende föfei »lagi t ? eller utfåver sig Utskottet med , .till- ' 44$ Dt.a r, Augusd!. till- > 1-1 ev afstyrka tide å en af Konungen i lika ändamål gjord Proposition , varde Utskottets Yttrande vid samma Riksdag öfverlemnadt till Riksens Ständer, hvilka vid den samma må d; rom kunna öfverlägga; m n. icke vid den samma besluta.- Göras i Riks- Ståndens Plena icke några anmärkningar emot Constilutions-L-tskottets ytt tande., hvile det samma, såsom ,ett Riksens Ständers utlåtande, hvaröfver först vid nästa Riksdag, och då endast med Ja eller Nej , skall kunna beslutas , och galle då föreskriften i 75. §.
Göras åter i Rits-Ståndens Plena, emot Utskottes yttrande, anmärkningar, blifve de, hvilka hvarje Riks-Stånd särskildt förklarar utgöra dess gemensamma tankar, till ConstitutionsUtskottet hänvisade.
Utskottet åligga da, att samtaligä Riks Ståndens tankar till ett helt utlåtande i möjligaste måtto sammanjemka , och , om oförenliga skiljaktigheter finnas, dem derjemte till samteliga Riks-Ständens behandlande anmäla.
.Förena sig derefter samteliga RiksStånden om ett enahanda utlåtande , hvile det till slutligt antagande eller förkastande, på tid och jshtr, sorn ofvan föreskrifna aro.
Elifva ater något Stånds tankar i någon eller några delar skiljaktiga från de öfrigas , och samma Stånd sig icke efter de öfriga fogar , varde Constitytions - Utskottet, genom val af RiksStänddns Plena, till slutlig jemkning förstärkt till ett antal af Tjugu personer af hvarje Stånd, hvilka genom samfälld, icke efter Stånd anställd 1 Tyen 9 Augusti 447- sthlid, omröstning, skiljaktigheterna förena ; och det dymedelst fullständigt beredda utlåtande hvile sedan till Piik Sons Ständers afgörande; som ofvan sagclt är. 61. §.
Alla afgifter, som Riksens Ständer, under.de beviljat, skola utgöras intill slutet af del är, under hvars lopp den nya-Bevinningen af Riksens Ständer fastställd blifver.
Valda Riksens Ständer derförinnan af Konungen eller StatsRådet sammankallade, upphiire JSevillningen, hvartill alla ofvannämnde afgifter räknas, med det årets utgång, då en sådan Riksdag börjar 69. §,.
Uppsla, antingen ho* Riksens Ständers Plena gemensamt, eller uti något af RiksStånden, betänkligheter, att antaga hvad StatsUtskottet tillstyrkt, uti det sorn rörer antingen Statens reglerande, eller Beviilningens derefter lämpade hela belopp, eller hvad till Kiksgälds-Contoirets Utgifter och Inkomster hörer, eller grunderna for Riksgälds - Contoirtts sty. reise och förvaltning; dåböra de skäl anföraä, på hvilka - sådana betänkligheter sig stödja, samt meddelas Stats - Utskottet, som derefter tage ärendet under ytterligare öfvervägande.
Anser Stats-Utskottet sig icke kunna afvika ifrån dess redan afgifna yttrande elier instämma uti Riksens Ständers eller ett särskildt Stånds tankar, utnämne då Utskottet Deputerade, som uti det eller de
Uorbiilver något Stånd ändock vid 44§ Dtn 9 Augusti den mening det förut fattat, afgores saken ef-* ter Tre Stånds beslut.
Stadna'
Två Stånd emot Två, då skal) Stats-IItskottet förökas med så manga ^Ledamöter af Riks-Stånden, i vanlig ordning valde, att de blifva Trettio af hvarje Stånd. ■ lietta särskildta Utskotts I-edamöter röste sedermera samfäldt, och icke efter Stånd, med slut-nå Sedlar, till ovilkorligt antagande eller förkastande af hvad Stats-Utskottet tillstyrkt, blott i de frågor * hvarom Riks* Ståtlden varit af skiljaktiga tankår; köirtmandö de flösta sålunda röstandes mening ått gälla såsom Riksens- Ständers beslut.
Till undvikande af paria votä, Skall vid omröStningen* förr än Sedlarne uppräkhäs, en ibland dem uttågas beli 'förseglad afläggas.
Befinnas vid de öfrigas uppsurnmerartde rösterna lika delade* nlå detina Sedel öppnas* och gifva Utslaget.
Af pluialiteten redan vunnen, bör den aflagde Sedeln öuppbrtitfen genast förstöras» *0. §.
Ständers välde Bevillningsutskott äiigge, att opåmint vid hvarje Riksdag Uppgifva de allmänna grundefna för den blifvande Beyillrtingens fördelning, hvarefter, och sedan summans belopp blifvit fastställd, Utskat- .. tet uppdrages* att* med tillämpning af dessa grunder, fatta förslag till Bevillningens utgörande, skolandes allt, i den mån det tnedhinnes, Riksens St-änders Tiena underställas. ■ ... - • - 93. § - X)en g Augusti 44 9 g3- §••
Dä Konung dör och Thrunföljaren ÖhhU omyndig ar, utfärde Stals-Rådet kallelse å Riksens Ständer, hvilken kallelse, inom femton dagar efter Konungens död, skall i Hufvudstadens kyrkor bclr vidare i Riket kUngöras.
Riksens Ständer åge, utan , afseende på hagot deri aflidne Konungens Testamente, angående Riks-styrelsen, att förordna en eller flera Förmyndare, sohl, intill dess Konungen myndig Olifver, Regeringen i dess namn efter denna Grundlag må utöfva. g<j. §.
Skulle dén olyckliga händelse inträffa, ätt den Konunga-Ätt, hvilken Arfsrätteh till Riket uppdragen vore, på manliga sidan utgingé', kalle Stats Rådet, itiorh deli i föregående §. stadgade tid efter den sista Konungens död, Riksens Ständer till allmän Riksdag.
Ständer skola då ett nytt Konungahus Utkora, dned bibehållande af dennå Regerings-Forhi. tj7- §- Denne Riksens Ständers JustitifeOmbnd. stn.an Tolf af hvarje Ständ särskildt för tillfället nämnde Electorer, hvilka till detta vals förrättande Samanträda Samma dag, då de af Stånden blifvit Utsedde, och skiljes ej åt, förr än valet fullända dt äi‘.
Med iakttagande af hvad 6g.
§. oirt lika röSters förekommande stadgar, skola uessä Electorer säinfädt, och icke efter Stånd, först tlTEf C tr. E det N:o 57, ^8.
Den 9 Augusti medelst slutna sedlar, livar för sig, uppgifva den man, som de finna böra komma under omröstning.
Falla dervid rösterna, till mera än liälften af de röstande Electurernas antal, pä en man, vare han behörigen vald; äro åter rösterna så delade imellan flera , att en sådan full pluralitet för någon icke äger rum, anställes ny votering med slutna Sedlar, till antagande af den, sorn de flesta rösterna erhållit, eller, om han icke antages, af den, sorn näst efter honom utaf de flesta Electorerna blifvit kallad, och så vidare.
Inträffar den händelsen, att två eller flera personer, öfver hvilka särskildt röstas hör, undfått lika röster , företages först votering om den ordning, hvaruti de till omröstning- må framställas.
Skulle, sedan alla omröstningarne sålunda för sig gått, likväl ingen person hafva erhållit den här föreskrifna pluralitet, anställes ny omröstning öfver alla dem, sorn vid första voteringen blifvit satte i fråga, -skolandes den, som erhåller de flesta rösternas antal, anses behörigen vald.
Enär någon, af de i denna ordning under omröstning ställda, blifvit af Electorernas pluralitet antagen, upphöre
Val - förrättningen, och varde han af Riksens Ständer till Emoetet förordnad.
Den, åt hvilken detta Embetet blifvit anförtrodt, kan vid påföljande Riksdagar, i den jin föreskrifna ordning, dertill åter väljas. 103. §.
Vid hvarje Riksdag skola Riksens Ständer välja Tolf Ledamöter af hvartdera Ståndet - Den g Augusti 4 51 det till en Nämnd , som åge att dama , huruvida HOgsta Domstolens samtelige Ledamöter gjort sig förijcnte, att i deras vigtiga kall bibehållas, eller om visse af dem utan bevisligen begångna fel och brott, hvarom föregåendé p handlar', likväl kunde anses böra ifrån utöfningen af Konungens
Denna Nämnd (rade , samma dag den blifvit väld, tillsammans.
I den ordning 69. oell 97. ■§. §. föreskrifva, röste Samtlige Ledamöterne, man för man, och icke Ståndsvis, med slutna Sedlar, öfver den frågan: ”Skall . omröstning ”anställas till uteslutande af någon bland Högesta Domstolens l.edarnctcr ?
’ Besvaras derefter denna fråga enhälligt, eller af de flesta rösterna, med Nej, blifve du Högsta Domstolens samtelige Ledamöter ,bibehå!Ine.
Besvaras den åter med Ja, sa Uppgöre hvar och en af Nämnden en sluten Lista på dem af Högsta Domstolens Ledamöter, flera eller färre, som han anser böra entledigas.
De irenne ibland dessa , sorn då fått det största antal af röster emot sig, ställas hvar efter annan under en ny omröstning, hvarvid två tredjedelar af rösterna fordras emot den eller dem , som skola ansea vara ifrån Riksens Ständers förtroende uteslutne.
Blifve hart eller de derefter af Konungen, hos hvilken Riksens Ständer härom anmälan skola göra, ifrån JSmbetet genom Nådigt afsked skilljde.
Dock tillägge Konungen honom eller dem hvardera en årlig pension till Lönens halfva belopp.
Riks - Den 9 Augusti Riksdags - Ordningen. 2. §.
Riksens Stander skola , i kraft af Rikets antagna Regerings-Form, hvart femte år sammankomma.
Uti hvarje Riksdags-Eeslut bestämme Riksens Ständer dagen , då de , till följe häraf , åter sammanträda , samt intage deruti uttrycklig Riksdagskallelse , med nödiga föreskrifter 1 afseende pa Riksdagsmanna - valen ; Konungen vare dock obetaget, att Riksens Ständer derföfinnäii till Urtima Riksdag Sammankalla. 14. §.
Htifvudstaden Stockholm viilje Tio Riksdagsmän , hvaraf Tre Magistrat s-personer, Två Grosshandlare , En Fabriqueur, En MA Jtiutba-ndlare och Tre af Embeten och Handtverkeriertia.
Valen förrättas af Femtio Electo* rer, utsedde ibland Borgerskapet, efter lika Clässification sorn Stadens Femtio Äldste.
Desse Electorer välje hvar för sig Riksdagsmän inom sin Class, men alla samfäldt Fnllmägtiga af Magistraten.
För att blifva Elector af Borgerskapet eller Riksdagsman för Stockholm fordras att hafva varit Trenne år Borgare derstädes* att en Grosshandlare betalar mindst Tjugu Riksdaler* en Fabriqueur eller Minuthandlare Tio Riksdaler och en Handtverkare Fem Riksdaler till Staden i årliga utskylder.
De öfriga Rikets Städer äge att sända Fullmägtiga af Stadens Borgare eller Magistratspersoner, och Fahlu Bergslag af Fjerdeparts agare , lien 9 Augusti 451 tgare, sorn tillika äro brukande Bergsman.
Valen skola ske inför Magistraten, på sätt å hvarje ort hittills öfligt varit, och beräknas rösterna efter hvad hvar och en af de väljande till Staden skattar samt för Fahlu Bergslag efter Fjerdeparts Grufvedelama.
Annorlunda, än genom ordentlig omröstning med. slutna sedlar af Borgerskapet eller?
af detsamma utsedda Electorer, må Riksdags-Fullrnägtig icke kallas.
Götheborg åge rätt att sanda Tre ; Städerna af Första Classen : Norrköping, Carlskrona, Gefle, och af Andra Glassen t Upsala, Malmö, Calmar, Westervik, Westerås, Uddevalla och Wisby, hvardera Två; samt alla öfriga Städe* jemte Fahlu Bergslag, hvardera En Fullmägtig.
Blifver någon Stad till Första eller Andra Classen uppflyttad, njuta-ock rätt att sända Tvänne Fuilmägtiga.
Alla Städer af de tvänne högsta Glassérna vare förbundna , att sända mindst' en FuUmägtig, men af de öfriga kunna Två, högst Tre, der dern så godt synes, förena s'g om eri persön ,■ hvilken, dock måste varå till Riksdagsman vald för en af dessa Städer , der lian sjelf Magistrats - person eller Borgare är.
Ingen må för Städerna till Riksdagsman utses, sona ej mindst Tre •» varit Magistrat s-person eljer Borgare i Si aden- , ej eller någon f, r Fahlu Bergslag, sorn icke lika tid varit derstädes brukande Bergsman.
Riksdagsman ifrån Stockholm och Götheborg samt Städerna af Första och Andra Ciasserua vare ej berättigad att taga Full magt ifrån aiir nan Stad. J9- §•
Den g Augusti l g. §.
Förm enär hagon väljande, eller forn under omröstning kommit, olagligheter vid ett Riksdagsmanna-val vara begångne, och vill deröfver klagomål anföra, aske da af Valförrättaren behörigt Protoeolls-Utdrag, hvilketsist inom nästa dags förlopp bör till klaganden utlémnas.
Den klagande, om han är af Borgare- eller Bonde - Ståndet, ingifva, inom atta dagar derefter, siria besvär till Landsliöfdinge-Embetet , sorn genast infordre vederbörandes brukliga och möjligen kortaste tid, och meddele, efter förklaringens jnhändigande , genast eller sist inom nästa dags utgång, sitt Utslag i målet.
Den med Landshöfdingen^ Utslag missnöjde åge, att, atta dagar efter deraf erhållen del, till Landshöfdingen inlenjna sina besvär , ställde till Konungen , för att i Dess Hö gsta Domstol skyndsamligen upptagas och afgöras; och åligge Landshöfdingen, att dessa besvär och tillhörande Handlingar, jemte egen och yederbörandes af honom med den skyndsamhet , som föreskrifven är, infordrade förklaringar, med den efter deras imhändigande först afgående post, öfversända.
Klagomål öfver W .ksdagsmanna-val för Prest - Siandet ingifvas till Consistorierna, och följes dervid i öfrigt" lika ordning och enahanda grunder, sorn här ofvanföre finnas utstakade. 21. §.
Riksdagsmän af alla Stånd skola , 'dagen efter deri4, hvartill Riksdagen pålyst blif - Den 9 Augusti 45b blifvit , sina 'Full magt er uppvisa."
Ridderskapets och Adelns .Ledamöter legitimere sig pä det sätt Riddarhus-Ordningen föreskrifver.
Prest- , Borgare- och Bonde - Ståndens Ledamöter angifve sig och styrke sin behörighet inför Justitia - .Stats - Ministern eller den, Konungen t hans ställe förordnat, hvilken tillfälle , till upplysningars afgifvande , Fullmägtiga i Banken och Riksgälds - Contoiret för det Stånd, hvars Fullmagter skola granskas.
Sådan gransk-, ning, hvars föremål är att undersöka, huruvida Fullmagterna blifvit utfärdade i den form, sora nästföljande §. föreskrifver, skall sist inom fyra dagar derefter vara fulländad, hvarje Stånd dess pröfningsrätt förbehållen , så väl i afseende på sådana Medlemmar, hvilkas Fullmagter ej blifvit godkända , som dem , emot hvilka, till följe äf 14. och 18. §. §.
, någon anmärkning äger rum, i hvilket sednare fall frågan, om den är klar och tydlig, hos Ståndet afgöres, men, då nödiga upplysningar saknas, till laglig åtgärd förvises, och bibehålla emedlertid den under ytterligare pröfning ställde Ledamoten sin Riksdagsmanna - rätt.
Vid anteckningen och då Inträdes-pollet erhålles , tilldeles äfven hvarje Ledamot ett exemplar af Rikets Grundlagar, på det ingen må till sin undskyllan okunnighet derom förebära. 23. §.
Samma dag, då Riksdagens öpnaride kungöres, utnämne Konungen Landtmarskalk för Ridderskapet och Adeln, samt till Tal-j Den 9 Augusti Talman för Prest - Ståndet , Erke - Biskoppen , eller, om han ar sjuk eller frånvarande, ejie? hans Embete ledigt, någon annan af Biskappar* na.
Sedan Borgare- och Bonde-S.tanden , hvart för sig, pä behörigt sätt blifvit coust; tuerade, hegare de hös Konungen , medelst DeputatiQ»er, deras Talmän, hvilka Konungen då fö?* ordne.
Enär Landtmarskalk eliev Talmän nn. der Riksdagen af sjuklighet eller andra an ma K ta laga förfall hindras att föra ordet, företrädes deras ställen hus Itidderskapet och Adeln af den efter Matyikeln första närvarande Gref. veu, och i de öfriga Stånden af Vice Talmän, hvilka likaledes Vid Riksdagens början af Ka* nuti gen u t nii m nes.
Under det B®rgafe- och Bonde-Stånden samlas’, och innan deras Talmar» förordnade aro, förps tilis vidare ordet hos Borgare-Stf.ndet. af Hufvudstadens första Full* prägtig , qch i Bonde—Mandet af den närvaran* de Ledamot, som de flesta Riksmöten bevistat, På, i händelse af underläten kallelse af Stats* Badet, de i 10. §. nämnde vederbörande till Riksdag kalla, äge Ridderskapet och Adeln att nämna Landtmarskalk, och Borgare- och -Bon* de-Stånden , hvart för'sig, sina Talmän, Landtmarskalk och Talmän aflägge inför Konungen följande
Ed: ”dag hf- R. utnämd ”och förordnad att vid detta Allmänna Riks??mote vara .Landtmarskalk
(Talman for Prest-, ”Bo rgare-, Bonde-Ståndet ), lofvar och svar vid ”Gud och hans heliga Evangelium, att jag vill ”och Den g Augusti 4 57 ’ och stall med all min förmåga upprätthålla ’ och försvara Konunga - magten och Riksens ”Ständers rättigheter, i öfverensstämmelse med ”den af Konung och Rikets Ständer den 6 Juntti t
Nog till efterlefnad antagna Regeringsform.
Jag skall ock ställa mig till ovilkorlig ”efterlefnad Rikets öfriga gällande Grundlagar ’\for Landtmarskalken tillika : samt den antagfa Riddarhus-QrdningenJ.
Detta allt lofvar ”jag troligen hålla; så sannt .mig Gud hjelpe '”till Lif och Själ.”
De i denna Ed upptagna föreskrifter galle äfven för dem, sorn kunnat komma att Landtmarskallcs eller Talmäns. ställen företräda. 31. §.
Revillnings-Utskotret skall bestå a£ Fyratio, åtta Ledamöter, valde från särskilda, och, så vidt möjligt är, ifrån alla Rikets Provinser.
.Detta Utskott åligge, att o påmind t vid hvarje.
Riksdag uppgifva de allmänna grunderna för den blifvande, _Bevill ningen? fördelning , hvarefter och sedan EeyUlnings-summans belopp blifvit fastställt, d.et tillkommer Utskqttet, att, med tillämpning af dessa grunder, författa Förslag till Bevillrungens utgörande; skalandes, allt i ilen man det medhinnes, Riksens Stan, ders Plena underställas, Yppar sig den i Regerings-Korrnens 7 1.' §. orjiförmälda skiljaktig^ het, eiler skulle något Ständ, söka undandraga sig det af Utskottet föreslagna deltagande uti Revillhings-beloppet, då skall, enär skälen tili den åstundade ändringen och sätten till vinnande - 45S Den g Augusti namie deraf blifvit uppgifna och de öfriga Ständen rneddeldta, Bevillnings-Utskottet deröfver höras, hvarefter förfaren, .såsom i berörde 71. stadgadt är; åliggande^ det Bevillningsutskottet , då dess Förslag i en eller flera delar sålunda blifvit forkastadt , att föreslå en annan fördelning eller andra grunder och sätt för utgörandet blott af den andel i Be.villningssumman , hvaruppå dGtr ogillade, delen i Utskottets förra Förslag har afseende, och förlrålles, i händelse äfven en sådan ny fördelning ej Kititages , på det sätt , ofvan fureskrifvet är. 33. §. Lag-Utskottet, bestående af Sexton Ledamöter, ager, att, jemlikt 53. och 87. §. §.
Kegerings-Formen, utarbeta de ifrån Riksens Ständers Plena remitterade Förslag till stiftande, ändring, förklaring eller upphäfvande af Allmän Civil-, Criminal- och Kyrko - Lag", samt upptaga de i sådana ämnen Riksens Ständer meddelade Konungens Propositioner eller i Riksens Ständers Plena väckta frågor.
Under Civil- och Criminal-Lag böra äfven förstås de delar af Krigs-Lägar och Författningar rörande Krigsväsendet , som äga tilllämpning till Medborgare utom Krigs-Staten.
Justitiat-Ombudsmannens vid hvarje Riksdag äfgifvande Berättelse rörande de ifrån Konungen, genom Högsta Domstolen, sedan näst föregående Riksdag utgångna förklaringar af Lagens rätta mening, höra ock till Lag-Utskottets befattning, dit denna Berättelse förvises. ~ ’ 34- §•' 22 en g Augusti 450 • 34, 5-- Allmänna Besvärs- och OeconomieUtsiotte. t, sammansatt af Fyratio ätta Medleminar, skall, enligt-. 53, och 89. §. §.
RegeririgsForinen, i anledning af i Ständer, väckta frågor, anmärka brister i de Allmänna Hushall O 7 • ^ .■ . 11 i n g's-an s ta
It er n a , och förändringar deruti föreslå, samt upptaga alla iros Riksens Ständer uppkomna frågor osn förändring, förklaring och upphäfvande af Lagar och Författningar, sorn Rikets Allmänna Hushållning röra; om sådana •hya Lagars stiftande, och om grunderna för allmänna Inrättningar af alla slag, ehvad de röra Uppfost rings- och Undervisnuags-Verkén , Allmänna Fattigvården, Landthushållningen , Bergverken m. in. Riksens
Ständer äge dock endast magt, att i dessa ämnen besluta föreställningar och önskningar, att hos Konungen anmälas,.
Vill Konungen något Oeconpmiskt mål-gemensamt med Riksens Ständer afgöra,-förfores dermed på sätt , sorn för Lagfrågor är stadgadt.