Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessa misstag hafva upkomrnit deraf, att då mati icke förmatt läsa eller använda de gamla äkta Pergaments-Skrifterne, hvilka endast bordt tjena till grund för uplagorne, man i texten utan urskilning uptagit de falska och stundom löjliga tillägg hvarmed sednare afskrifter blifvit vanstälde.
Till ett bevis för sanningen af hvad jag anfört, må nämnas, att i företalet till den af Isländaren Björn Haldorssen författade, och af Danske Professoren Rask år 1814. utgifne Isländska Ordbok, den i Sverige tryckta uplaga af Orvar Odds Saga bedömes såsom lika sällsynt som felagtig. 2:0.
Gamla Svenska HandskapsPagar, hvilkas Språk enligt hvad af Herr Professor Rasks Isländska Språklära inhämtas, slutar sig ganska nära intill Isländskan.
De opålitliga Uplagorne af dessa vigtiga minnesmärken från vår Forntid, äro länge sedan försvunne utur Bokhandeln, medan de många sköna Codices af desse Havar ligga obrukade på våra Bibliotheker.
Hvad Herr Hammarsköld anfört om nödvändigheten att vidare granska de gamla Svenska Hagarne, har icke undfallit Herr Adlerbeth* som tvertom yrkat att Svenska Fornskrifter, och således äfven dessa Pagar^ skulle af den lärde Isländaren noga undersökas.
I sammanhang härmed bör nämnas, att vi, äfven äga ganska goda Pergaments-Codices af de gamla Norrske Hagarne, hvilka aldrig Varit utgifne, och endast högst felagtigt på Danska öf. versatte.
Allt detta håfve vi redan inom Fädernes - 3 24 StatsUtskottets Bet'link anden.
Jandet. Wåv Nationalära synes fordra att dessä skatter framdragas ur de Bokskåp, hvari de under nära 100 år legat nästan orörda, medan Danska Lärdes oafbrutna Forskningar i afseende på Nordens Häfder och Fornspråk, gifvit denna kunskapsgren en ny förädlad skepnad och riktat den med vigtiga iiptäckler.
Om vi icke vilja förblifva våra grannar underlägsne i dessa kunskaper, blir en skicklig Isländsk Lärare för oss oumbärlig.
Allt hvad brukbart i denna väg hös oss eller våra grannar utkorhmit, har äfven antingen ensamt blifvit beredt till trycket af Isländare eller med deras tillhjelp.
På sådant sätt arbetade
Schöning gemensamt medv den berömde John Olafssen, och oaktadt han, vid utgifvandet af Sturlesön, hade till händs en gammal
Dansk öfversättning, äro Chaftorne till detta verk, dem han ensam utarbetat, upfylde af orimliga misstag och löjliga språkfel.
Då Herr Rothlieb, såsom bevis för sin mening, ätt- en grundlig kunskap om Isländska språket kan vinnas utan att vara infödd Isländare, åberopat, att den lärde Professoren Rask är född på Fven, hade hall bort eftersinna, att roan i Dannemark lähgé ägt tillfälle att af infödde Isländare lära deras tungomål, och att Herr Rasks utmärkta insigtér i detta språk äro frukter af ett långvarigt vistande på Island, och af den hand. ledning han njutit af den lärde Isländare, sorn förklarat sig sinnad att, om han blefve försäkrad om nödig utkomst, inom Sverige upoffra sig för det vigtiga ändamål Herr Adlerbeth föreslagit, och som genom sin bearbetning af den i Köpenhamn utkommande Norrske Gula Tings StatsUtsJiottets Betänhanden. 325 Jhagen äfven ådagalagt sin skicklighet såsom Öfversättare från det Nordiska Fornspråket.
Huru rakt och huru säkert skulle icke en sådan fulldanad kännares verksamhet föra till målet?
Jag kan derföre icke dela Herr Rothliebs öfvertygelse, att en lärd Isländares införsknfvande skulle lända Svenska Wettenskapsldkare till skam.
Mera sarande blefve det för deras Wettenskapliga ära, om de vid hvarje serskildt försök att öfversätta Isländska Skrifter, skulle på Utländsk Botten söka de uplysningar, som ensamt kunde trygga dem emot sakkunnige främlingars tadel.
Wart behof af en infödd Isläudare är så mycket större, som vi ännu sakna en fullständig och tillförlitelig beskrifning om våra Förfäders öden, bildning och bedrifter, hvilken måste grundas på Isländsk Språlckärinedom, äfvensom endast med tillhjelp af detta språk våra äldsta Svenska Lagar och Handlingar kunna uplysas och utredas.
För att rätt kunna upfatta teckningen af vår betydningsfulla Forntid, enligt de spridda underrättelser, som derom finnas bevarade, fordras att noggrannt känna hela området af den Isländska Litteraturen, hvars alster, enligt Professor Nyerups och andra sakkännares vitsord, ännu äro till hälften fördolde i Handskrifter.
Hvilken Svensk har väl felfritt Jäst dessa Handskrifter och från barndomen varit förtrogen med deras innehåll; eller huru skall det lyckas någon att blifva det utan en kunnig Lärare?
Huru mycket svårare det inom Sverige är att lära det Isländska språket, än det Grekiska eller Rotnerska, lärer väl medgifvas af hvar och '536 StatsUtskottets Betänkanden. en, som blott ihogkommer, att kännedom af ds sistnämnde språken linder manga mansåldrar b 1 iF-yit yåra bandsmän meddelade af skicklige bärare, då deremot endast en otillbörlig sjelfförtröstan vågat tillegna sigden Isländska Språkkunskap, Irvars förvärfvande, i brist af handledare, så länge måst utgöra ett ämne för enskilte Wettenskapsldkares nitiska men fåfänga bemödanden.
.Det var af detta skäl, sorn en bland våra präst verksamme befordrare af kunskapen om Nordens Fornhäfder, då han beslöt att skänka oss en från trycket snart utkommande fullständig med öfversättning försedd uplaga af de bägge Eddorne, tillika insåg behofvet att, för att gifva sitt verk ett Clåssiskt värde, såsom ledare till detta företag, tillkalla den genom sin grundliga kännedom af ifrågavarande ämne utmärkte Professoren Kask, af hvars närvaro vi nu få hugna oss.
Till alla dessa skäl för antagandet af hvad Herr Adlerbeth föreslagit, kommer sluteligen att, enligt hvad Herr Rask i företalet till sin Is, ländska Språklära bevisat, Fornsvenskan var nä, stan samma språk som på Island ännu är bibehållit; hvarföre vårt nu varande språk, både till Grammatik och Ordförråd, derifrån måste till större delen härledas och förklaras.
Wi känna hvad Ihre i denna väg uträttade.
Hans Wetenskapliga förtjenster njöto äfven en rättvis belöning då Svea Pikets Ständer år 1756 till tryckning af hans Glossarium Svio-Gothicum beviljade ett förskott af 10,000 Daler Silfvermynt, emot vilkor att deraf blott 7,000 skulle efter 5 ars förlopp till StatsWerket återbetalas. —- Meia StatsUtskottets Betäniandeti. 327 oaktadt han med skäl anses för sin tids störste Språkkännare, har dock Isländaren John Olafssen, under namn af Supplementer till Ihre, författat ett nästan lika stort arbete, hvari han äfven rättat ätski 11 i ge af den förre begängne misstag.
Det är genom Herrar Hammarskölds och Rothliebs anföranden jag blifvit nödgad, att med en vidlyftighet, som annars kunnat undvikas, bevisa min öfvertygelse, att det företag Herr Adlerbeth yrkat, icke utan förfång för vär National-ära kunde försummas, att detta företag äger en för stor vidd för att såsom bi-syssla öfverlemnas åt män, som innehafva en annan mödosam tjenstebefattning, och att det är förenadt med svårigheter, som endast af en infödd Isländare kunna öfvervinnas.
Att Svenske Litteratörer måste medverka för ändamålet, är ostridigt; men om detta skall medföra en önskad framgång, måste en insigtsfull stå i spetsen för företaget.
I annat fall bli våra Nordiske HandskriftsSamlingar, framdeles såsom hittills, glömde och oläste.
Beloppet af det årliga arfvode Herr Adler, beth föreslagit, synes mig tåla någon minskning.
Det är nog om den gumma, Riksens Ständer för detta ändamål kunna anslå, försätter en' sådan Wettenskapsldkare i såciane vilkor att han, ostörd i bekymren om dagligt bröd, kan odeladt egna sig åt sitt yrke.
Genom dessa allmänna anmärkningar, hufvudsakeligen grundade på sakkunnige mäns upgifter, tror jag mig hafva undanröjt all vidare tvekan, huruvida det af Herr Adlerbeth tillstyrkta företag, är väl beräknadf, om dess utförande lönar mödan, om de Nordiska Fornskrifter, hvil - 528 StatsUtskottets Betänk anil en - ias granskning och öfversättning blifvit föreslagne, verkeligen äro svårläste, och om de uplysa Sveriges fordna tillstånd och Statsförfattning.
Ut, an att misskänna hans afsigt, lär väl ingen kunna påstå, att han velat gynna en Wettenskap på de öfriges bekostnad.
Under en tid, då inom vårt
Fädernesland andra kunskapsgrenar icke sakna upmuntran, torde det vara en rättmätig önskan, att vi icke måtte försumma ett tillfälle, att från sitt förfall återföra en kunskapsgren, hvars idkande ägnar Nordens Invånare och lär oss att visa Hagar peli goda Svärd under alla skiften gifvit skydd åt den frihet vj ärft af vidt fräjdade Förfäder.”
Hvilken serskildta tanka, derutinnan Herr Öfversten Tersmeden, Herr Förste Archiatern Schultzenheim, Herr Biskoppen Doctor von Rosenstein, Herr Pastor Primarius DotSor Drysén och Herr Ledborn Dothor Knös instärnde, skulle, up, på begäran, åtfölja Utskottets Betänkande i detta ämne till de Respe&ive RiksStånden.
97- Riksens Höglofl.
Ständers StatsUtskotts Utlåtande 'öfver Hr Majoren m. m.
Hjertås Motion om ytterligare bidrag af medel till SöderTelge Canal-Jnrättnings fullbordande. TT..
' |Hti till Höglofl.
Ridderskapet och Adeln ingifvet Memorial har Herr Majoren m. m. Friherre Fredrik Fljerta anfört, huruledes, sedan Rik.
StatsUtskottets Betänkanden, 329 pens Ständer vid sista Urtima Riksdagen beviljat Söder-Telge Canal- och SlussWerks - Bolag, till Inrättningens fullföljande ett I,ån.biträde af Riksens Ständers Bank, stort 100,000 R:d, samt att Interessenterne, hvilka dä hade tillskjutit 14813- Procent utöfver den tecknade SubscriptionsSumman, skulle till och med år 1820 få upbära de 5 procent årligen för skedde och skeende tillskott, sorn Kongl, Maja år 1812 tillerkänt Bolaget, såsom bidrag af Statsmedlen; så skall Bolaget såmedelst erhållit förmåga, att med kraft
Söka besegra de flere Naturhinder, sorn företedde sig för den upgjqrda Arbetsplanens verkställighet, samt dess nit och föresatts, att vinna ändamålet, blifvit uplifyade; i följd hvaraf förberedande anstalter af 3:ne ÄngMachiners anskaffande samt ändring och förbättring af den förut varande, vidtogos, för att genom Pumpning befria Slussanläggnings-stället från det ovanliga vattentillopp, som hindrade Slussbyggnadsgrundens planmässiga anläggande, hvilke Inrättningar jemte Nedre Canalens fördjupande genom muddring utgjorde 1816 års vanliga arbetstids hufvudsakeligaste föremål; och hade i April
Månad sistjede1 år, försök skedt med berörde anstalters begagnande, men hvarvid utrönts, att vattentilloppet så från sidorne som utur sjelfva Bottnen varit sådant, att berörde utväg, som dittills varit det erkände kraftigaste medlet, icke eller ledde till åsyftad verkan; hvarefter
Directionen funnit sig föranlåten till det kostsamma och än vågsammare företag, att uti en Pråm af 190 fots längd, 60 fots bredd och 10 fots höjd, låta myna sjelfva Slussen, och dea på förut jern - 330 StatsUtukottets Betänkanden, nåd Botten nedsänka; hvilket mot slutet af näst ledne Oktober
Månad, fullkomligen lyckades, så att nämnde Pram då befanns oskadad på botten i planmässigt läge med deruti fullkomnad grund, murning, Slusströsklarne med deras Pörbindnings hvalf och ett hvarf Sträcksten längs efter och vid ändarne af Slussen med tillhörande Bakmur, samt deruppå ytterligare ett hvarf Sträck, sten, äfvensom Pråmen med annan sten så belastades, att dess orubbade läge vore försäkrad t.
Men härtill hade, utöfver den contanta tillgången lån måst ytterligare uptagas, och sedan Diredtionen till bestridande af kostnaderne vid innevarande års Winter-Arbeten, utbekommit förenämnde procents bidrag af Statsmedlen för detta år, så vöre för de till nästa års arbete erforderlige medel inga andre utvägar än antingen infordra tillskott af Actie-Ägarne eller söka biträden af Allmänna medel.
Och ehuru Bolagets Actie-Ägare al tid skola varit och ännu voro villige att göra de kännbaraste bidrag för arbetets fullbordande, fruktade likväl Herr Priherren och Majoren, att af de flestes oförmögenhet dertill följden skulle blifva, att de, enligt privilegiernes föreskrift, kunde frånkännas deltagandet i bolaget, sedan de likväl” nu, utom 848-3- R:d Contant tillskott per Actie, samfäldt häfta för ofvannämnde 100,000 R:d förskott af Banken samt genom ständigt användande af hela Statsmedels - bidraget tili Canal-Byggnaden, saknat mångårig ränta på deras tillskotter, och hvilken förlust skulle träffa dem, då, genom ett; ihärdigt bemödande, säkerhet vunnits om besegrandet af alla natur - hindren och tillförlitelig StatsTJtskottets "Betänk and en. anledning till Canalens snara fullbordan erhållits.
I anseende hvartill, samt med öfvertygelse om ifrågavarande Canals blifvande nytta för det Allmänna, Herr Majoren Friherre Hjerta, som från början deltagit i Werkets styrelse, funne sig pligtig, till Riksens Ständers behjertande hemställa och föreslå: ito Att Bolaget intill nästa Riksdag måtte få uppbära detsamma förut tillerkände 5 procent å skedde och skeende tillskott, samt 2:0
Att af Riksens Ständers Bank måtte förskjutas 50,000 R:d mot 3 procents ränta, under vilkor att Bolaget ersätter detta förskott åren 1821 1822 och 1823 med -|:del hvardera året: och har Höglofl.
Ridderskapet och Adeln behagat detta Memorial till Stats- och BancoUtskottens yttrande remittera.
Utaf den Berättelse under den 2 8:de sisth Oftober, sorn de af Canal - Bolaget valde Revisorerne afgifvit om Werkets Förvaltning ifrån den i:sta Maji 1816, och hvilken af Herr Majoren Friherre Hjerta jemväl företedde Berättelse härjemte till närmare uplysning bifogas, har StatsUtskttet inhemtat, att SöderTelge Canal- och SlussByggnad, såsom anfördt är, blifvit med betydelige kostnader fortsatt efter planen, samt med nästlidet år, oaktadt alla svårigheter, som dervid mött, vunnit den framgång, att otvifvelaktigt synes, det Inrättningen inom få års förlopp må blifva fullbordad.
Beträffande nu den till StatsUtskottets yttrande hörande frågan om fortfarande till nästa Riksdag af de förut beviljade bidrag af 5 pro#ents årlig ränta å ActieCapitalet, så emedan 332 StatsUtshottets Betänkanden, Biksens Höglofl.
Ständer, vid sista Riksdagen, likmätigt deras underdåniga skrifvelse den Julii 1815, i betraktande af den beräknade nyttan af detta arbete, samt den större kostnad sorn af oförsedde natur - hinder erfordrats för utförandet deraf, funnos skäligt medgifva ActjeBolaget af StatsWerkets medel under RiksStatens g:de HufvudTituI berörde understöd af 5 procent årligen på gjorde oell skeende tillskott af medel för Werkets fullföljande, att utgå till och med 1810, har StatsUtskottet, i följd häraf, och då Bolaget äfven i den händelse Canal.
Inrättningen kan fullbordas innan nästa Riksdag, icke lärer kunna sä snart vinna någon behållen inkomst deraf, till ersättning eller ränta för deras härtill använde penningar, ansett sig böra vördsamligen tillstyrka, att?
Biksens Höglofl.
Ständer tili Kongl. Maj.t i underdånighet öfver, lemna, om icke omförmälte bidrag af StatsWerkets medel må till nästa Riksdag af Bolaget få påräknas och upbäras, utaf de under g:de Hufvud-Titeln a BiksStaten till Kongl.
Majus Nådiga Disposition anslagne medel, Hvad åter angår frågan om ytterligare lånbiträde af Riksens Höglofl.
Ständers Bank, sa lärer Höglofl.
EancoUtskottet afgifva det yttrande i detta ämne, hvilket med det ifrågavaran, de ej äger egentligt sammanhang.
Stockholm den 16 Februarii 1818- Söder-Tclje Canal- och SlussWerks Byggnads DireBions Berättelse, till Werkets Herrar Revisorer} om CanaU Släts Utskottets Betänianden. 333 Arbetet.
Daterad Stockholm den 22 October 1817.
T ill Herrar Revisorer öfver Söder Telje Ca. nal- och SlussWerksJBygghad får Werkets Direction härjernie öfverlärnna den afslurade Räkenskapen öfver Byggnadsköstnaden ifrån den i Maji 1816 till den 30 April innevarande år, samt de hos Bireétionen föide Protokoll med dertill hörande Handlingar.
Canal - arbetet, har under 1816 års Sommar blifvit fortsatt med den arbetsstyrka af 800 Man af Kongl.
Södermanlands Regemente, hvilken i Söder-Telje inträffade den i» Maji samma ar.
De arbeten, som under denna tid blifvit verkställde, hafva, utom Stenhuggningen, förnämligast bestått uti Muddring och gräfning.
Uti Nedra Canalen har en sträcka af 420 aln. med 1872/ÅCub.
Fr. blifvit af ArbetsCommenderirtgen upmuddrad, Utom det att 74 Cub. Fr. genom Canalsidornes städning blifvit undanrymde.
1 Qfra Canalen har åter en sträcka af 51 alu. blifvit upmuddrad, nemligen: med private arbetare 177d?
Fr. och med Kronans Manskap 90 1.7 Cub.
För Sluss anläggningen har på en sträcka af 120 aln. blifvit undanrymde, af private arbetare, genom gräfning 151 i Cub. Fr. och af Commenderingen 6t8^|- Cub. Fr.; tillhopa gräfning Cub. Fr.; samt af Commenderingen, medelst muddring, 83 7 2*7 Cub. Fr.
Derforutan har för PumpWerkets nedsättning 137 ii Cub. Fr. blifvit af Arbets-Commenderingen genom gräfning uptagne och lör platsen till Angmachiushuseis upsättande 264 'J?
Fr. roed privat Manskap bortforde. 334 StatsZftskotlétS Betiimariderii Hela den Jordmassa, som salunda intill Arbets-Commenderingens afmarch den 14 Otto-' ber nästledit år blifvit uptagen och bortförd, utgör sammanlaggt 3723 Gub. Fr.
Ifrån denna tid har sedermera under vintermånaderne intill det Arbets-Commenderingen detta år ankom, med privat manskap blifvit i Nedra Canalen upmuddrade 595|f Cub. Fr. och för Slussen 5^ Cub. Fr. genom gräfning, samt 685|f- Cub. Fr., medelst muddring, undanrymde.
Tillsammans 12865^ Cub. Fr.
För hela Arbetsåret utgör den uptagne Jordmassan tillhopa 5010/7» Cub. Fr.
De utaf Meclianicus Olvert, enligt hvad förledna årets Berättelse innehåller, ytterligare bestälde 2:ne ÄngMachiner till vattenpumpning för Slussbvggnaden, som, enligt Contraäet, skulle vara färdigupsatte och i gång bragte sednast den 15 September sistledit dr, liunno ej corn. pletteras till nämnde tid.
Gjutgodset hade väl till det masta blifvit utfördt och pannorne till Machinerne i det för desamma upförda Huset inmurade samt upsättningen af de till Engelska AngMachinen hörande pjeser, som på stället funnos, äfven verkställd; men vidare var härmed icke avancerat.
Engelska Machineri blef dock sednare på hösten färdig och jemte den gamla AngMachinen i gång satt till utrönande af deras verkan.
Wattnet var denna tid högt stigit i Mälaren, så att pumpningen derigenom försvårades; men af den effed som desse bägge Machiner åstadkom, hämtades likväl anledning till den förmodan, att med de 2:ne ytterligare Machiner StätsUtsJiottets BetanAanden■ 335 Skulle tillräcklig kraft erhållas att undanhålla vattnet för Slussens upmurande från botten.
Sistnämnde 2:ne Machiner blefvo först mot våren detta år färdige och upsatte, så att Prof-pumpningen med alla 4 Machinerne icke kunde förr än emot slutet af April Månad företagas.
Af det under denna Prof-pumpning förda Protocoll inhämtas förloppet deraf, nemligen, att vattuminskningen icke kunde drifvas längre än till 17 fots djup, och att man således icke kunde komma till botten af Canalen.
Detta oförmoda o de resultat af den genom AngMachinerne för O O väntade verkan till vattnets upfordrande utur Canalen för Slussanläggningen å torr botten, satte
Direöionen i nya bekymmer; och Direöionen fann annan utväg icke vara för handen, än att för tillvägabringandet af Slussbyggnaden, göra yttersta försöket, nemligen, att bygga densamma uti Piårn; då genom AngMachinerne vattnet till något visst djup borde med säkerhet kunna från Slussrummet undanhållas; försöket i förhållande dertill ock borde inrättas med skälig förhoppning att deruti lyckas.
I detta afseende fogades genast anstalt om upköpande af de i sådant ändamål ytterligare erforderlige Bjelkar, Plankor och Bräder m. fl. Materiälier; och hade
Direftionen redan förut ifrån Gottland betingat och erhållit den oslackta Kalk, som till murningen kunde erfordras samt jemväl om Murares antagande fogat anstalt, på det de skulle vara till hands då limmingen kunde företagas.
Till detta års Canal-arbete har, uppå underdånig Reqvisition, Direäionen erhållit en Arbets-Commendering af 250 Man, jemväl af 336 StatsUtskotieis BetänJtanderi.
Kongl- Södermanlands Regemente, och hvilkéri den 10 sistl.
Maji tili Söder-Telje ankom.
Grundläggningen till Slussen var denna Sommar i synnerhet föremålet för Canal-arbetef och i sådant ändamål fortskyndades upbilningen af Bjelkärne till Rustverket, hvarmed början till en del förut var gjord, och höphUggningen af Pråmen företogs derefter.
Sedan jemning af Slussbottnén blifvit fullbordad samt Pråmen färdig, vidtogs sammansättningen deraf på vattnet och begyntes murningen den 17 sisti.
Murningen hat derefter pågått och AngMachinerne hafva 1 afseende härå liela denna tid oafbrutit varit i gång; och oaktadt desamma som oftast söndergått, har likväl murningen sä vida avancerat, ätt äf Slusströsklarne, som färdighöggos förledna Sommar jemte hvalfvén, ena ändan nu är inmurad och på den ändra, fröskelen jemväl finnes inmurad och hvalfvet inemot färdigt, hvarjemte första hvarfvet af Stenmuren är laggd; kommandes hvad vidare af detta arbete i ar bör undangöras och än återstår, att innan Arbets-Commerideringens afmardh, den i:stä nästkommande November fullbordas.
Pråmen # jsotn under murnings-arbetet sjunkit, står nu på botten af Ganalen; och har till befordrande deraf Stenfyllning blifvit gjord, hvarmed än vidare fortsattes, på det Pråmen orubbad må på sitt ställe blifva qvarstående.
All osäkerhet i frågan om Slussbyggnadens utförande synes sålunda undanröjd och Direftionen lyckönskar sig, att, oansedt de hinder af alla slag, som mött detta arbete, hafva uphunnit ett af de förnäm-. sta StatslJtskottetS Éetänianden; Sta mål . för vissheten af Werkets fullbordan •' hvarvid Direöionen ej kan underlåta att med' största tillfredsställelse vitsorda Canal-Werkets Mechaniska Tjenstemäns härvid ådagalagde syn» nerliga nit.
I Nedra Canalen här derförutan denna Sommar med Arbets.Commenderingen 1669 Cub. Fr. blifvit upmuddrade samt 8o§^ Cub. Fr. för Canal-sidornes sluttning undanryrnde, och :ir denna Canal, utorn på några få ställen, sorn till olika djup äro uptagne, till fulla djupet upmuddrad; den är likväl på liela sträckan för 8 fots djupgående Fartyg segelbar.
I Öfra Canalen har å ter en längd af 48 aln. med 244§y Cub. Fr. blifvit upmuddrad och för Slussanläggningen och bottnens jemnande 23GCub.
Fr. slutligen uptagne.
Finasundet har med en muddring af 344jy Cub..
Fr. blifvit upmuddradt, så att 12 fots djupgående Fartyg derigenom kunna framgå»
Den i år verkställda jordrymning utgör Bammanlaggt 2576/y Cub. Fr.
Arhets-Commenderingarne hafva så väl förledna, som detta året, ådagalaggt ordning oxh arbetsflit samt derigenom gjort sig förtjente af Direäionens erkänsla.
Beträffande kostnaden för 1816 års Canal* arbete, finna Herrar Revisorer i den afslutade Räkenskapen med sine Verificationer redovisningen deröfver.
Ifrån Riksens Ständers Banque har Directionen, uppå det beviljade Fånebiträdet 100,000 R:d B:co upburit de återstående 54,030 R:d samt ifrån StatsWerket nästledit års understöd Bihang till Riks.St.
Prat. 1S17--1818. »pdeSaml.
N:r 47,44» StatsUlskottets Betånkanden. ined 18,679 R:d 16 sk. 10 rst.; och liar dermed, jemte Behållningen ifrån förra året, 28,320 R:d 36 sk. n., tillgång vunnits för IJtgifternes bestridande under sistförflutna Byggnadsåret.
Till innevarande Byggnadsårs Utgifter har‘ åter den vid Räkenskapens afslutande den 30 sistledne April varande behållning 35,949 R:d 21 sk. 3 rst. blifvit använd, samt då Utgifterne ifrån sist. nämnde tid till denna dag bestiga sig till 40,911 R:d 5 sk. 8 rst., eller 4,961 R:d 32 sk. 5 rst. derutöfver, har, genom Uån, tillgång härtill måst beredas.
Detta är hvad Direötionen om Canal.Werkets nuvarande tillstånd till Herrar RevisorerS kännedom härmedelst skolat meddela.
Stockholm den 22 Oftober 1817. M. Rosenblad. G. F. Wirsén. II.
Julin. .
Hjerta! L. A. Lunnius.
Er. Norwall.
Nils Dufva.
Östman4 N:r 98- Riksens Högloft.
Ständers StatsUtskotts yttrande och förslag, i jräga om aflöningen för RiksStåridens och Deras Utskotts Secreterare, Cantzlier samt Wakt Betjening. ^edan samtlige RiksStånden, under den i5:de sröide och 2 1 nästlidne