Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Husbehofs-bränneri-medlen, samt hvad Riksens Ständer dessutom serskildt hvarje Riksdag såsom Bevillning sig åtaga.
Ej må några allmänna afgifter, af hvad namn och beskaffenhet som helst, utan Riksens Ständers samtycke kunna förhöjas, Tullen å inkommande och utgående Spanmål allena undantagen.
Naus 14 och 26.
Constilulions-Utskottets Memorial, N.o 5. 9 Ridd. och Adelns Prot. B.
VIII p. 303. B. XII p. 170.
Preste-Ståndets d:o B. VII p. 158. B. IX p. 278.
III p. 726, 836, 881. B. V p. 190.
V. p. 209. B. Yl p. 270. B) Regerings-Formen. §. 60.
Irsta Perioden.
Till dessa senare räknas
Till dessa senare räknas —• — — Postmedlen, Chartae-Sigillalfe-afgif- — sif gifterne för Stämpladt Papper ten, Husbehofs-bränneri-medlen samt och för bränvinsbränning , samt hvad hvad — åtaga. åtaga.
Ridd. och Adelns Prot. B. XII p. 170.
Preste-Ståndets d:o B.
IX p. 370. Borgare-Ståndets d:o 13. Y. p. 190. Bonde-Ståndets d:o B.
Y p. 209. B. AT p. 270. liro Förslag, med afseende på tiden för ny Bevillnings vidtagande.
Reger ings-Formen. §. 61.
Alla afgifter, som Riksens Stan- Alla afgifter, som Riksens Ständer under de i föregående §. nämnde der under dc i föregående §. nämnde Titlar beviljat, skola utgöras, intill slu- Titlar beviljat, skola utgöras, intill dess tet af det år, under hvars lopp den ny Bevillning af Riksens Ständer nya Bevillningen af Riksens Ständer fastställd blifvit och, enligt deras fastställd hl ifver. beslut, vidtager.
Billang till R St.
Prot. l8gO. 5 Sami. 5 Haft. 2 10 Constitutions-ZJ tskottets Memorialj N.o 5.
Ridd. och Adelns Prot. B. XXI p. 101.
Preste-Ståndets d:o B. XVIII p. 236.
IX p. 769 — 851.
Bonde-Ståndets d:o B. X p. 277. 12:o Förslag, angående vilkor för Bankens sedlars erkännande såsom mynt. Regerings-Formen. §. 72. — —• för mynt i Riket må er- —• — för mynt i Riket må erkännas. kännas, sd länge de, efter deras ly delse, af Banken med Silfver inlösas.
Se Bilt. 3 Sand.
N:ris 68, 78 och 117.
Ridd. och Adelns Prot. B. X VII p. 415, 447, B. XIX p. 226 B. XXI p. 192.
Preste-Ståndets d:o B. X VI p. 108.
B. XVIII p. 296.
Borgare-Ståndets d:o B. VII p. 606, 903. B. VIII p. 6, 358, 645. B. IX p. 977, 1076. Bonde-Ståndets d:o B.
IX. p. 561. 13:o Förslag, med afseende på Markegångs-Taxornas tillämpning. Regerings-Formen. §. 75.
De årliga Markegångs-Taxorna sko- Årliga Markegångs-Ta-ror uppla upprättas genom
Deputerade af al- rättas genom Deputerade af alla Riksla Riks-Stånd, nämnde på det sätt, Stånden, nämnda på det sätt, hvarje Conslitutions-TJtskotlets Memorial, N.o 5. XI hvarje
Stånd serskildt för sig föreskrif-
Stånd för sig serskildt föreskrifver; vit; hvad dessa fastställa tjena till ef- och skola, sedan de vunnit laga krajt, terlefnad, så vida ej ändring deruti i gälla till elen efterföljd, som Kontinbehörig ordning sökes och vinnes. gen och Rikets Ständer bestämma.
Se Bih. 3 Sand.
Ridd. och Adelns Prot. B. XIX. p. 230.
Preste-Ståndets d:o B. XYI p. 206.
V lil p. 434, 526.
IX p. 565. 14:o Förslag till stadgande, i afseende på tiden för Riksdags fortfarande.
Reger in gs-Rormen. §. 109.
Ej må Riksdag längre räcka, än Irenne månader från den dag anmäle de det hos Konungen och aske, att
Riksdagen måtte fortfara någon viss lid af högst en månad derefter, hvilket Konungen ej ege magt att vägra eller förhindra.
Der så oförmodadt — — — belopp sig åtagit, elå skall Konungen kunna Riksens Ständer åt sivi!ja, och fortfare den ltirra uppgöra och utfärda.
Ej må Riksdag längre räcka, än sex månader från dagen — — —• anmäle de det hos Konungen, jemte deras önskan, att
Riksdagen mätte fortfara någon viss inskränkt tid, högst två månader, hvarå Konungen gore det afseende, han tjenligt pröfvar.
Der så oförmodadt — — —• belopp sig åtagit, då skola Riksens Ständer åtskiljas, och fortfare den förra —• uppgöra och utfärda.
Riksdagsordningen. §. 80.
Riksdag må ej räcka längre, än Riksdag må ej räcka längre, an tre månader från den dag, — sex månader från dagen anmäle Riksens Ständer det hos Kon- anmäle Riksens Ständer det hos Konungen, och äske, att Riksdagen måtte ungen, jemte deras önskan, attRiksfortfqra någon viss tid af högst en må- dagen måtte fortfara någon viss in - 12 Consläutions-Utshottels Memorial, N.o 5. nåd derefter; börande minst trenne skränkt tid, högst två månader•
Bö Riks-Stånd må äfven slutas randes minst tre Riks-Ståud — innan tre månader tilländagått, enär må äfven slutas, innan sex månader samtliga Stånden sådant begära. tilländagått, enär samtlige Riks-Stånden sådant begära och Konungen dertill lemnar bifall.
Se Bib. 3 Sami.
N:ris 55, 70 och 115.
Ridd. celi Adelns Prot. B. XVII p. 74, B. XVIII p. 48, B. X XI p. 101.
Preste-Ståndets d:o B. XIV p. 188, B. XV p. 87, B. XVIII P. 166.
Borgare-Ståndets d:o B. VII p. 354, 531 B.
VIII p. 10, 119 B.
IX p. 769. 851. Bonde-Ståndets d:o B.
IX p. 268. 15:o Förslag angående National-Representationen.
Riksdags- Ordn ingen. A) §. 13. 2 Morn. 2:o Universiteten i Upsala och 2:o Universiteten i Upsala och Lund verldslige Faculteterne.
Lund — verldslige Faculteterne.
Likaledes må af Wetenskaps-Academi- Ordinarie , till annat Riks Stånd ej en —■ —• — till Riksdagsmanna-un- hörande , Lärare vid E/emcntar-Läderhåll. roverken i Stockholm och i hvarje Stift skola ock till Preste-Ständet kunna, inom sig, välja en Riksdagsman.
Likaledes må af WetenskapsAcademien —■ — — till Riksdagsmanna-underhåll. §. 19.
Sista Perioden. —•
—• — klagomål öfver val till — klagomål öfver val till Constitutions- Utskottets Memorial, N.-o 5.
Riksdagsmän af Preste-Ståndet ingifvas, Riksdagsmän af Preste-Ståndet ingifvas, för Stiften hos Consistorierne, för Stiften och Elementar-Läroverken hos Consistorierne —• —. ■— §. 22.
Senare Perioden. —. — — Fullmagterne under- —■ — — Fullmagterne under skrifvas: Preste-Ståndets, för Stiften skrifvas: Prcste-Ståndets, för Stiften, och Universiteten, af vederbörande Universiteten och Elementar-LäroverConsistorier — —•
—• ken, af vederbörande Consistorier — B) §. 14.
Nytt Moment. l:o Jlufvudstaden Stockholm —■ — —.i årliga utskylder. 2:o De öfriga Rikets —• —• —■ brukande Bergsmän. 3:o Valen skola ske —• — — icke kallas. 4:)
Götheborg sände — af lägre Glass. 5:o Ingen må för Städerne —• — — idkande berättigad. l:o Jlufvudstaden Stockholm — — — i årliga utskylder. 2:o De öfriga Rikets — — — brukande Bergsmän. 3:o Valen skola ske — —• — icke kallas. 4:o Götheborg sände — — — af lägre Class. 5:o Ingen må för Städerne —• — -— idkande berättigad.
(Nytt Moment.) 6:o ManuJacturister och Fabriksidkare på landet, som icke tillhöra annat RiksStånd , vare berättigade att Jörena sig med närmaste
Stad inom Länet, för att der, i mon af deras Bevillning för egendom och rörelse, jemförd med totalbeloppet aj de röstegandes i Staden, deltaga i Riksdagsmanna valen j och äfven sjelfve kunna till Fullmägtige väljas: i4 Cotistilutions-UIskoltets Memorial, JV.o 5. dliggandes det Collegial-Styreisen Öfver Fabrikerne att, när Riksdag inträffar, uppgöra de närmare bestämmelserna för denna representationsrätt. 6:0 Utom Fahlu Bergslag 7:o Utom Fahlu Bergslag — —• — till dc väljandes efterrättelse upp- — till de väljandes efterrättelse uppläsas* läsas. C) §. 15.
Irsta Momentet.
Allmogen i hvart Härad välje, ef- Allmogen i hvart Härad välje in ter hemmantalet, till Riksdagsman af om sig, efter hemmantalet, till RiksBonde-Ståndet, en, inom Häradet ho- dagsman af Bonde-Ståndet en inom ende och besuten, Krono-, Kronoskatte, Häradet boende och besuten HemmansFrälse, eller Frälseskatte-hemmansä- egare, hvilken icke tillförene hört till gare, hvilken icke tillförene hört till annat Riks-Slånd, eller någon ordinaannat Riks-Stånd, eller någon ordina- lie beställning i Rikets tjenst eller lie beställning i Rikets tjenst innehaft, fullmagi derå innehaft.
Vilja flera Vilja flera Härader — Härader §. 22.
Förra Perioden.
Fullmagterne böra (för Fullmagterne böra (för Bonde-Ståndet, boende och besuten å Bonde-Ståndet, boende och besuten å Krono-, Krono-Skatte eller Frälse-Skatte Krono-, Krono-Skatte-, Säteri-, RåHemmanet N. N. uti N. N. Härad af och Rörs-, Frälse- eller Frälse-Skatte N. N. Län) att deltaga gäl- Hemmanet N. N. uti N. N. Härad af lande Grundlagar. N. N.
Län) att deltaga gäl lande Grundlagar.
N:ris 35, 50, 74 och 117.
Ridd. och Adelns Prot. B. XIV p. 278, 297, 356, 399, B. XV p. 3, Constitutions-Ulskotlets Memorial, N.o 5. 16, B. XVII p. 15, B. XIX p. 216, B. XXI p. 192.
Preste-Ståndets d:o B. XI p. 213, B. XIV p. 108, B. XV p. 214, B. XVIII p. 296. Borgare-Ståndets d:o B.
V p. 775, B.
VI p. 200, 249, 293, 529, B. VII p. 118, 317, B.
VIII p. 172, 483, B.
IX p. 977, 1076. Bonde-Ståndets d:o B.
IX p. 345. 16:o Förslag, angående Universitetens Representation. Riksdags-Ordningen. §. 13. 2:dra Momentet.
Irsta Perioden. 2:o Universiteten i Upsala och 2:o Universiteten i Upsala och Lund ege alt till Riksdagsmän, i Pre- Lund, skola genom deras samtlige ste-Standet, utse hvartdera tvänne Pro- Professorer och Adjunder j Ordinarie lesserer, fran de verldsligt Faculte- eller Extraordinarie samt Docenter, terne.
Academiernes Räntmästare och Se creterare, jemte alla öfriga Academiska Tjenstemän j sonij i och för sina befattningar _, ega Presterlig befordringsrätt j, utse till Riksdagsmän i Preste-Ståndet, li vartdera minst en Professor från de verldslige Faculteterne, dock med rättighet att ställa tvä sådana Fullmägtige. §. 17. 2:dra Momentet.
För en af hvartdera Universi• i6 Constilutions-ZJtskoltcts Memorial, N.-o 5. tetets Fullmäktige bör ofvannämnda rese- och underhålls-kostnad utgå frän Academie-f onden.
Se Bih. 3 Sarai.
N:ris 72, 89 oell 117.
Ridd. och Adelns Prot. B. XVIII p. 289, B. XX p. 78, B. XXI p. 192.
Préste-Slandets d:o B. XV p. 180, B. XVII p. 98, B. XVIII p. 296. Bjrgare-Ståndets d:o B.
VIII p. 172, 472 B.
IX p, 49, 281, 977,1076.
B inde-Ståndets d:o B.
IX p. 342, 735. 17:o Förslag till föreskrifter, rörande Bergsbrukens representation.
Riksdagsordningen. §. 14. 6:te Momentet. 6:o Utom
Faldu
Ber gslag ege ock de öfrige Bergsbruken, hvarunder inbegripas alla af Styrelsen öfver Bergverken privilegierade Inrättningar till förädling af Mineral-Rikets produeter, att, inora sig, lill Borgare-Ståndet utse fern Fullmägtige, som ej till annat Riks-Stånd höra, och ej någon beställning i Rikets tjenst innehafva, och hvarvid, med förbehåll af den i 18 §. alla Christna Trosförvandter tillerkända valrätt, i öfrigt ingen må välja, om han ej valbar är.
Med valen förhålles sålunda, att Styrelsen öfver Bergverken bör, när Riksdag inträffar, uppgöra grunderne för denna representations - 6:o (7:o) Utom Fahlu Bergslag ege ock de öfriga Bergsbruken, hvarunder inbegripas de af Styrelsen öfver Bergverken privilegierade Inrättningar till förädling af Mineral-Rikets produeter, att till Borgare-Ståndet sända fem Fullmägtige, och vare såsom vallerättigad och valbar att anse hvarje ofrälse Bergsbruksegare, som minst tre
Ar vid början af det år, för hvilket vallängden uppgöres, innehaft sådan Bergsbruks - inrättning , hvars årliga tillverkningsvärde i medeltal för fem år uppgått till minst i,5oo B:d/'j icke någon beställning i Rikets tjenst innehafver, samt icke eller Constilutions-XJiskoltets Memorial, N.o 5. rätt, efter värdet af förra årets tillverkning, beräknadt, för jern lill verkningen efter det för Hammarskattsjernet årligen bestämda pris, och för annan tillverkning, efter det medelpris, hvartill Kongl. Maj:t och Kronan försäljer den deraf in natura utgående tionde eller skatt, samt, i falt någon af dessa förädlingar icke skulle kunna hänföras till någotdera värdet, efter det i hufvudsladen allmänt gångbara pris.
Sedan summan af alla tillverkningarnes sammanräknade värden härigenom blifvit utrönt, samt huru stort värde, i följd deraf, svarar emot en Fullmägtig, fördeles Bergsbruken i fem val-district, afpassade efter orternas lägen, och så, att, i det närmaste, ett på tillverkningsvärdet grundadt, mot en Fullmägtig svarande, röstetal må inom hvarje val-district finnas.
Valen skola ske inför den Magistrat inom val-districtet, som Styrelsen öfver Bergverken, genom Konungens Befallningshafvande i Länet, derom anmodar, och å den dag, sorn för hvarje val-district af samma Styrelse härtill utsattes och genom dess försorg inom districtet allmänneligen kungöres; Börande Styrelsen, tidigt före valet, låta tillställa den inom hvarje district valförrättande Magistraten behörig längd öfver alla inom districtet val-berättigade, samt hvars och ens röstetal, utförd L i Riksdaler, efter tillverkningsvärdet.
Och må ingen å denna längd upptagas, som icke minst tre år före Bihang lill R.
S. rrot. 1840.
3 Sami. eller är egare af något i BondeStåndet representeradt Bergsmanshemman , eller såsom Borgare eller under annan egenskap något BiksStänd eljest tillhör.
Styrelsen öfver Bergverken upprätte ock för sådant ändamål en hufvudlängd öfver de valberättigade Bergsbruksegarnes röstetal, grundadt på de fern sist förflutna årens tillverkningsvärde, enligt fastställde tionde-jernsoch hammars katts-taxorna, samt för annan tillverkning efter de i hufvudstaden allmänt gängse pris, dock med iagttagande deraf, att, vid ytterligare förädling af eljest beräknad product, den senares värde afdrages ifrån den förädlade varans; och gälle, med undantag för nya tillkomne verk och inrättningar, denna för Brukens röstetal uppgjorde längd, hvarefter Bergsbruken skola, med nödigt afseende å Brukens läge och Länens indelning i Fem val-district fördelas och förnyas samma längd sedermera hvart femte år.
Serskildt personell val-längd åligge det dock Styrelsen öfver Bergverken att för hvarje district årligen i Januari månad uppgöra samt öfversända till Magistraterne i de Städer, der valen komma att hållas, att der vara tillgängliga för vederbörandes kännedom; och gälle sedermera samma val-längd, intill dess en annan för påföljande året fastställd varder, derest icke klander deremot inom S Haft. 5 i8 Constilutions-Utskottets Memorial, N:o 5. elen dag, då Riksens Ständer, enligt Riksdags-kallelsen, skola sammanträda, varit Bruksegare i Riket, eller der idkat annan sadan näring, som hörer till förädlingen af Mineral-Rikets produeter.
De väljande, som genom förenämnde Kungörelse till val-förrättningen kallas, afgifve sina röster, efter riksdaler-talet af deras till ver knings-summor, antingen personligen eller medelst befullmägtigade Ombud, men alltid med slutna sedlar, så beskaffade, som i 71 §. stadgas: och röste hvarje väljande blott på
En i districtets val-längd uppförd person, hvadan ock denna längd bör, före valet, till de väljandes efterrättelse uppläsas.
Mars månads utgång hos Bergsstyrelsen anföres, eller, i annat fall, med de rättelser och tillägg, som af bemälde Styrelse, eller af Kongl. Majit, på grund af ytterligare mot Bergs-styrelsens Beslut inom Trettio dagar gjorda anmärkningar, deruti himna vara medgifne, eller eljest i behörig ordning tillkommit.
Valen skola ske inför den Magistrat inom val-districtet, som BergverksStyrelsen, genom Konungens Befallningshafvande i Länet, derom anmodar, samt å den dag, som af bemälde Styrelse för hvarje district utsattes, och då Lagtima Biksdag inträffar eller behörig kallelse till Urtima Biksdag utfärdad blifvit, genom dess försorg inom districtet alimänligen kungöres.
Bösterne, beräknade efter vallängden, af gifvas personligen, eller genom befullmägtigadt Ombud, alltid med slutna sedlar, på sätt 71 stadgar, och endast å
En i distrio tets val-längd uppförd person.
N:ris 66 och 76.
Ridd. och Adelns Prof. B. XVII p. 408, 472. B. XIX p. 225.
Preste-Ståndets d:o B. XIV p. 424. B. XX p. 311. Borgare-Ståndets d:o B. VII p. 605, 885. B. VIII p. 228, 525.
Bonde-Ståndets cl:o B.
IX p. 65. 417.
Constitutions-Utskollcts Memorial, iV.-o 5. ig 18:o.
Föreslaget tillägg, i fråga om Riksdags-Fullmägtigs uteblif vande. Riksdags-Ordningen. §• 16.
Underlåter något Prosteri, Stad Underlåter något Universitet Proeller Härad att ställa — — — den steri, Stad, Bruks-dist rict eller Häomkoslnad, sorn ett jemlikt Prosteri, uad att ställa — — —• den omkoslSlad eller Härad — — —■ nåd, som ett annat och jemlikt Uni versitet , Prosteri, Stad, Bruks-district elier Härad —• —• —■
N:ris 67 och 73.
Ridd. och Adelns Prot. B. XVII p. 404.
B. XVIII p. 292.
Preste-Ståndets d:o B. XIV p. 427. B. XV p. 214.
Borgare-Ståndets d:o B. VII p. 606—903. B. VIII p. 172, 483. Bonde-Ståndets d:o B.
IX. p. 69. 19:o.
Förslag till Redactions-ändring, med afseende å cessionants obehörighet till Riksdagsmanna-kallet.
Ri ksdags-Ordningen. §. 18. l:a Perioden.
Till Riksdagsman må ej — Till Riksdagsman må ej — under förmynderskap; ej den, som, under förmynderskap; ej den, som, efefter ingifven Cessions-ansökning och ter gjord cession och utfärdadt Proutfärdadt Proclama, icke blifvit från dama, icke, på sätt lag förmår, visa sina Borgenärers kraf, genom laga Dom, gitter, att han från sina Borgenärers befriad, icke eller den, hvilken —— kraf fri är, icke eller den, hvilken — till straff skyldig. — — — till straff skyldig.
N:ris 15 och 27. 20 Constiiutioiis-Utskottels Memorial, JY.-o 5.
Ridd. oell Adelns Prot. B. VIII p. 316. B. XII p. 170.
Preste-Ståndets d:o B. VII p. 161. B. IX 369.
III p. 726, 836, 884 B.
V p. 190.
VI p. 270. 20:o. Förslag till Grundlags-ändringar, åsyftande Riksdags-förhandlingarnes ordentligare och .skyndsammare gång. A) Regerings-Formen. §. 109. l:sta Perioden.
Ej må Riksdag — — •— från Ej må Riksdag -— — •— från den dag, då Konungen låtit om Stats- dagen, då den å Riks-Salen Öppnad Verkets tillstånd och behof Riksens blifvit, skulle likväl — — —- Ständer eller deras Stats-Utskott underrätta.
Skulle likväl —.
— — Riksdags-0 rdningen. §. 27. Esla Momentet. 2:d ra Perioden. — — — Riksdagens början räk- — — — Riksdagens början räknes alltid från den dag, då berörde nas från dagen, då den blifvit å RiksProposition af Riksens Ständer eller Salen öppnad — — —. nämnde Utskott emottagen blifvit — §. 80.
Esta Perioden.
Riksdag må ej — — — — från Riksdag må ej — från Constiluiions-ULskoltets Memorial, N-o 5. 21 cicil dag, då Konungen låtit om Stats- dagen,, då den å Riks-Salen öppnad Verkets tillstånd och behof Riksens blifvit.
Skulle likväl Stiluder eller deras Siats-Utskott underrätta.
Skulle likväl — — — — B) §. 36. lista Momentet.
Utom förenämnde •— — — ett
Utom förenämnde — — — ett Expeditions-Utskott, beslående af Tolf Expeditions-Utskott, bestående af Tolt Ledamöter, för att uppsätta ej mindre Ledamöter, för att ej mindre uppsåtde expeditioner, sorn under Riksda- ta Riksdags-Beslutet och i öfrigt sågen af Stånden gemensamt utfärdas, dana Expeditioner, som ej tillhöra än äfven Riksdags-Beslutet och alla annat Utskotts befattning, än äfven salunda författade handlingar mot 'vederbörliga Protocolls-Utdrag jemföra alla, af andra Utskott uppsatta Expeditioner, samt att dessa, sålunda författade handlingar — — — §. 72. lista Perioden.
Ingen Expedition öfver något Rik- Hvarje Expedition öfver Rik sens Ständers Beslut må utgå förr, än sens Ständers Beslut uppsättes af densamma först blifvit uppsatt af Ex- det Utskott, som; målet handlagt, men peditions-Utskottet och derefter uti må ej förr utgå, än den blifvit af ExStånden behörigen justerad och un- peditions-Utskottet jemförd mot de derskrifven.
Jr(ln Stånden inkomna Protocolls-Ut dragen samt derefter i Stånden behörigen justerad och underskrifveu. C) §. 43. lista och 2:dra Perioderne.
Skulle ett Utskott anse nödigt, Upplysningar, som Utskott jin atl till öfverläggning om något åren- ner nödigt att från annat Utskott de af serdeles vigt, med annat eller inhemta, må äskas och meddelas, 22 Constitulions-Ulskollels Memorial, N.o 5. andra Utskott sammanträda, vare det helst genom Protocolls-Utdrag, men elti Hatet, på sätt Utskotten öfverenskom- jest genom utsedde Deputerade.
Finner ma, antingen in Pienis, eller fast hel- Banco-Utskotlet de ämnen, hvilka utdre genom Deputerade.
Finner Ban- göra föremålen för sammanträde med eo-Utskoltet de ämnen, hvilka utgöra Deputerade af annat Utskott, vara af föremålen för dess sammanträde med sådan — — — annat eller andra Utskott, vara afså D) §. 46.
Ståndens Plena böra — — — Ståndens Plena höra på på samma tid hållas.
Skulle ett Stånd samma tid hållas.
Ständen vare dock tarfva — — — — medgifvet, när de samfällt pröfva det nödigt, att på ett rum till gemensam öfverläggning sammanträda, likväl utan rättighet att der besluta, och före vid slikt sammanträde LandtMarskalken ordet.
Skulle ett Stånd tarfva — — — — E) §. 49.
Hvar och en allmän fråga, som Hvar och en allmän fråga, som lörsta — då Remiss bör ske; första — — — då Remiss hör ske; dock stånde hvarje Ledamot öppet, dock ståncle hvarje Ledamot öppet, att öfver samma mål sig yttra, hvil- att öfver samma mål två gånger, anket hans yttrande äfven skall till
Ut- tingen skriftligen eller muntligen, sig skottet remitteras — — —• yttra, och hvilka hans yttranden äfven skola till Utskottet remitteras. ■—.
F) §. 49. 3:dje Momentet.
Åter för viser något Riks-Stånd — Återförviser något Riks-Stånd — — — till det Stånd, som återremit- —•
—• till det
Stånd, som åter-remit - Coristitulions-Vlskotlets Memorial, N.o 5. 2" lerat; kuunaude lik viii ej, genom den- terat, eller så framt de öfrige Stanna återförvisning, de öfriga Ståndens den uti mål, der Tre S ands rost Beslut i de mål, iler trenne Stånds utgör Riksens Ständers, redan fattat röst utgör Riksens Ständers, deras kraft sammanstämmande Beslut, Ståndet och verkan till expedition betagas. derom underrätta; kunnandes genom sådan återförvisning, expeditionen af beslutet ej uppehållas.
G) §. 51.
Motioner, ämnade att i Stånds plenum väckas, skola genom anslag, senast tre dagar förut, i Ståndets samlingsrum till innehållet an gifvas, och innefatta förslag, åtminstone i hufvudpunkterne till det beslut, som åsyftas.
1 en skrift böra ej —■ — H) %.59.
(Tillägg eller blifvande t.sta morn. af denna § J Alla hos Riks-Slånden hållna — l:o.
Alla hos Riks-Ståndm hållna — enskilda ekonomi beträffar. enskilda ekonomi beträffar.
Der offentlighet vid öfverläggningarne eger rum, ankomme det dock på hvarje Riks-Ständ, att om dess Protocoll annorlunda förordna, under vilkor i öfrigt, att hvarje enskild må kunna, efter skeende anmälan , utan hinder eller författareansvar , till tryckning utbekomma, med förenämnde undantag, större eller mindre delar af samma Protocoll, och att tvänne utskrifva exemplar af hela Protocolls-följ den aflemnas till förvarande, det ena i Riks-Archivet, det andra i Banken.
I en skrift böra ej — — 24 Conslilulions-Ulskolltls Memorial, N.q. 5. I) §. 59.
CTiliana i de 2.ne sisla Periodernaj förvandlade till eli i.-dra. moment.J
'De handlingar likväl, hvilka till 2:o Sådane handlingar, hvilka till samtliga Riks-Stånden aflena nas, såsom samtliga Riks-Slånden inlemnas eller Konungens Propositioner, Riksens Stan- ifrån dem utgäj skola icke i Protoders Utskotts-Betänkanden och Förkla- collen intagas, utan endast med numringar samt de Protocolls-Utdrag, hvar- mer eller kort rubrik antydas.
Af igenom Stånden meddela hvarandra dessa Handlingar höra, såsom ett Bisina beslut, skola icke i Protocollen hang till samtliga Riks-Ståndens Prointagas, utan endast till sitt innehåll tocoll, Konungens Propositioner, TJtkortligen deruti anföras.
Dessa Hand- skottens Betänkanden samt de Protolingar tryckas serskildt, såsom ett Bi- colls-Utdrag, som innehålla Riks-Stånhang till samtlige Riks-Ståndens Pro- dens deröfver fattade beslut, äfven tocoll, och utgifvas under Expeditions- som Riksens Ständers underdåniga Utskottets uppsigt.
Skrifvelser och Riksdags- Beslutet, serskildt från trycket, under Expeditions-Utskottets uppsigt, utgifvas; dock att hvad förut är i tryck, på allmän bekostnad, till Riks-Stånden utdeladt icke må i Bihanget ånyo tryckas.
K) §. 73.
Stanna Riks-Stånden —• — — då Stanna Riks-Stånden — — —- skall 1)varje Stånds beslut genom Pro- då skall hvarje Stånds beslut, hvilket tocolls-Utdrag — — —- icke må, i följd af annat Stånds in bjudning, ändras, genom ProtocollsUtdrag —- — — Se Bil). 3 Sami.
Nrris 41, 59, 79 och 117.
Ridd. och Adelns Prot. B. XV p. 313, 347, 362., B. XVII p. 151., B. XIX p. 243. B. XXI p. 192.
Preste - Constilutions-Utskotlets Mcmorialj ZV.o S.
Preste-Ståndets d:o B. XII p. 436. B. X1Y p. 387.
B. XVI p. 195.
B. XVIII p. 296. Borgave-Ståndets d:o B.
VI p. 296, 452, 473, 497.
B. VII p. 523, 556. B. VIII p. 526, 645. B. IX p. 977, 1096. Bonde-Ståndets d:o B.
IX p. 48. 21 :o Föreslaget tillägg, rörande Minimi-antalet af närvarande Ledamöter i Constitutions-Utskotlet, när det med Riksens Ständers rätt besluter. RiksdagS‘Ordningen. §. 38.
Sista Perioden. —.