Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St. nu funnit något serskildt extra anslag för Fyr- och Båk-Inrättningar, i anseende till Siats-Verkets knappa tillgångar, icke kunna beviljas; likväl, och då det ansetts oundgängligt, att, medelst tillgång å en större summa, på en gång foga anstalt ej mindre om nuvarande Fyrars islåndsättaude, än om uppförande till en början af några nya Fyrar på de ställen, der de flesta skeppsbrott och strandningar tima, och hvarpå åt Östersjösidan, såsom de farligaste uppgifvits Ölands norra udde, nordöstra sidan af Gottland m. fl. ställen, hafva R.
St. beslutat att uppdraga åt deras Fullmägtige i RiksgäldsContoret, att, för Fyr- och Båk-Inrättningens uppbjelpande, på billigaste vilkor upptaga ett lån, med föreskrift, att samma lån må, med den tillgång för ränta och amortissementsfond, som de å 4;de Hufvud-liteln anvisade g,333 R:dr 16 sk. årligen lemna, senast inom 20 år efter lånets upptagande, blifva till fullo liqvideradt; dock få hos E. K. M. R.
St. i underd. anhålla, att, vid verkställigheten, större eller flere Fyrbåks-an läggningar icke måtte företagas, än som med de disponibla tillgångarna tunna fulländas.
Jemväl hafva R.
St., lill vattencommunicationer och andra allmänna arbeten, beviljat ett årligt anslag af 5o,ooo R:dr att, i den ordning och på sätt E. K.
M. pröfvar lämpligt, till förenämnde ändamål användas, med följande af R.
St. dervid fästade förbehåll: 1:0 att, i likhet med hvad vid sisla Riksdag bestämdes, innan arbete i en ort företages, invånarne böra förbinda sig att, med minst hälften af tostnaden, bidraga till dess utförande; 2:0 att då nya företag ifrågakomma, för hvilka större bidrag erfordras, än hvartill medel finnas att tillgå, å det till nästa Riksdag uppförde anslag, början med dem icke må göras förr, än anslagsfrågan af Rikets nästkommande Ständer blifvit afgjord; 3:o alt understöd i främsta rummet bör lemnäs de arbels-företag, som, af E. K. M. gillade och anbefallde, redan äro påbörjade, med löfte om bidrag af allmänna medel, men hvilka bidrag likväl icke erhållits; 4:o alt understöd dernäst lemnäs åt sådana företag, hvilka, af E. K. M. gillade och anbefallde, väl icke blifvit började, men för hvilkas fullbordande löfte om understöd blifvit gifvet; och Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse N.o 279.
5:o att understöd derefter må lemnäs åt öfriga arbeten i denna väg, hvilka af Stor-Amirals-Embetets 3:dje Afdelning äro upptagna bland dem, sorn synas förtjente af snar verkställighet.
Sammanlagda beloppet af de nya extra anslag R.
St. sålunda beviljat, att under 5 år utgå, utgör: för Försvarsverket till lands .... z|3o,ooo: — — dito till sjös ....
120,000: — — samt till vattencommunicationer, m. m. 25o,ooo: — •—.
R:dr 800,000: — — Hvilka Riksgälds-Contoret, från och med innevarande år, eger att till en femtedel, eller 160,000 R:dr, om året utbetala; och få R.
St. slutligen anhålla, att, öfver användandet af de nu fastställda extra anslag, serskilda redogörelser årligen må afgifvas, till undergående af granskning i KammarRätten samt af R.
St. och deras Revisorer.
Hvilket allt Rikets Ständer skolat, till svar å E. K. M:s Nådiga Proposition, härmed i underdånighet anmäla.
Uppläst och godkänd lios Ridd. och Adeln den 22 Jan. 1835.
Preste-Slåndet den 22 — — Borgare-Ståndet den 22 — — Bonde-Ståndet den 22 — — Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, i anledning af väckt fråga om förändring af den förut stadgade tid, inom hvilken den till Statsbehofvens fyllande utaf Allmänna Bevillningen anslagna summa skall uti Riksgälds-Contoret hvarje år förskottsvis hållas Stats-Contoret till handa.
CStats-Utsk.
N:o 389.) S. A. K.
I anledning af Eder Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-Contors underd. anmälan om behof deraf, att Stats-Contoret finge, då sådant påfordrades, genast, vid årets början, lyfta medel uti Rikets Ständers Riksgälds-Conlor A den sa kallade Statsbrist-summan; äfvensom att slutliga beloppet af 5,8 Expeditions-Ulskoltets Förslag (ill und.
N.-o 279. densamma må kunna disponeras inom årets utgång, liar E. K. M,, uti Dess till R.
St. aflåtna Nådiga Proposition, angående Stats-Verkets tillstånd och behof, i Nåder tillkännagifva, huruledes det vore för Siats-Verket behöfligt, att kunna, under loppet af hvarje år, successive disponera hela den, till fyllnad i Stats-utgifterne, af Allmänna Bevillningen för året anslagna summa.
Efter det Rikets Ständer i ämnet hört deras Fullmägtige i RiksgäldsContoret, hafva R.
St. tagit denna fråga i öfvervägande, och dervid funnit, hurusom det uti 18 §. 2 mom. af i83o års Reglemente för RiksgäldsContoret intagne, och uti alla, sedan 1809—1810 årens Riksdag, för berörde Conior utfärdade Reglementen införda stadgande: ”att Statsbrist-summan skall årligen, efter Stats-Contorets reqvisitioner, från Riksgälds-Conloret utbetalas, äfvensom förskott derpå meddelas, dock endast för det löpande året, räknadt från den i Mars, det ena året, till samma tid det nästpåföljande, ” har sin grund deri, att Riksgälds-Contoret icke skulle på en gång komma att besväras med större förskott, än som högst motsvarade ett års anslag till Statsbehofvens fyllande; och alt, vid ett annat förhållande, Riksgälds-Contoret skulle kunna tillskyndas en betydlig olägenhet och jemväl ränteförlust.
Då Bevillningen för ett förflutet år egentligen icke börjar att inflyta förr, än under det påföljande året; och då, om, sedan hela anslaget för förflutna året blifvit uttaget inom samma års slut, hvaremot något hinder icke möter, Stats-Contoret skulle vara berättigadt att, under Januarii och Februarii månader det påföljande året, reqvirera och erhålla förskott på samma års-anslag, och dessa förskott skulle komma att vida öfverstiga hvad som på föregående årets Bevillning, under nämnde månader, inflöte, så skulle överskjutande skillnaden komma att antingen tagas af Riksgälds-Contorets egna, för angelägna utgifter behÖfliga tillgångar, eller ock anskaffas genom skuldsättning, hvilket förhållande icke kan inträffa, i fall Stats-Contoret reqvirerade förskott äfven af större belopp, sedan den 1 Mars ingått, enär en tillgång då redan är beredd genom den under Januarii och Februarii månader influtne Bevillning, samt betydligare uppbörds-levereringar i Mars och nästpåföljande månader ofelbart kunna vara att förvänta.
I betraktande af dessa skäl, hafva R.
St. ansett sig icke kunna till Stats-C.ontorets omförmälde framställning lemna bifall.
Hvilket Rikets Ständer skolat hos E. K. M. i underd. anmäla.
Stockholm den 22 Januarii 1835. Expeditions-Vtskoltets Förslag till und Skrifvelse N.o 280.
Preste-Ståndet den 22 — — Borgare-Ståndet den 22 — — Bonde-Ståndet den 22 — — Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, angående dels ett närmare bestämmande af lösen för gravationsbevis öf ver stadsegendom s och dels befrielse för Fattigvårds inrättningar från erläggande af expeditionslösen.
Bes v. oda Oecon.-Utsk. N:ris 10 & 36.) S. A. K.
I anledning af hos R.
St. gjorde framställningar, dels om förändrade stadganden i afseende på lösen för gravationsbevis öfver stadsegendom, och dels om befrielse från expeditions-lösens erläggande för Utslag i de tvister, som kunna uppstå emellan serskilda Församlingar, angående skyldighet att fattighjon underhålla, hafva R.
St., beträffande den förra omständigheten, funnit, att något maximibelopp för lösen af gravationsbevis öfver fastighet i stad, i händelse bevis begäres öfver flera, under en egendom förenade numer, ej finnes bestämdt, och att således den härom meddelade föreskrift, för
Domare på landet, saknar motsvarighet till iakttagande af Embets- och Tjenstemännen i städerna; och då samma skäl, som föranledt en dylik bestämning i den ena händelsen, jemväl synes å den andra vara tillämpligt, anse R.
St. sig böra hos E. K M. i underd. anhålla, att, vid utfärdandet af en ny Expeditions-taxa, ett visst belopp, på sätt för landet är stadgadt, och hvilket kunde antagas till 10 R:dr B:co, måtte varda bestämdt, hvaröfver lösen för ett gravationsbevis öfver stadsegendom icke må stiga.
Beträffande åter frågan om befrielse för Fattigvårds-inrättningar att erlägga expeditions-lösen; så, och då en sådan befrielse redan är vorden, genom serskilde Författningar, beviljad Seraphimer Ordens Gillet, Academierna 1 Riket, Armeens Pensions-Cassa, Brandförsäkrings-Contoret i Stockholm och Numer-Lotteriet, och samma förmon icke synes med billighet böra förvägras Fattigvårds-inrättningar, hvilka icke kunna betraktas annorledes än såsom fromma Stiftelser, ehvad deras rättegångar utföras af socknemännen sjelfva, eller af serskilde Directioner; få R.
St. hos E. K. M. i underd. anhålla, det E, K. M. i Nåder täcktes meddela den föreskrift, att 520 Expeditions-Vlskoltets Förslag lill und.
Skrifvelse JV.-o 28/.
Fattigvårdsinrättning må i alla frågor, som angå skyldighet att underhålla och vårda fattighjon, befrias från expeditions-lösens erläggande.
Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adelö den 2a Jan i835.
Prtste-Ståndet den 22 — — Borgare-Ståndet den 22 — — Bonde-Såndet den 22 — — 4 Rikets Ständers anderd■ Skrifvelsej om utvidgad sågningsrätt å skattlagde Sågqvarnar.
Besv. och Oecon.-Utsk. N:ris 138 & 141.) * S. A. K.
Med hemtad anledning deraf, att skogs-tiilgången för skattejordegare skall ökats genom den å sista Riksdag lemnade tillåtelse för egare af kronoskattehemman, berustade säterier samt stadsjord af kronoskattenatur, alt få till sig lösa dispositionsrätten öfver icke allenast den på egorna befintliga ekeskog, utan jemväl öfver mast- och storverks-träd, hafva, uti gjorda motioner, serskilda förslag blifvit framställda, till beredande af en friare sågningsrätt, så att rättigheten att å lego- eller salusågar afverka timmer icke måtte, såsom hittills gällande Författningar föreskrifva, vara inskränkt till något visst belopp, utan såg-egaren tillåtas att försåga så mycket timmer, som ifrån egen eller andras skogar kan erhållas.
Och ehuru, vid öfvervägande häraf, R.
St. funnit, att klagan länge och med skäl försports öfver misshushållning med skogarne i Riket, och att i flere orter, der större sågverk finnas, den skog, som varit åtkomlig, till större delen blifvit medtagen, så att betydliga sågverk, hvilkas belägenhet medgifvit timmer-transport från Norrige, endast genom inköp af timmer derifrån kunnat drifvas; likväl och då ofvanberörde framställningar om en utvidgad sågnings-rättigbet, med hänsigt till locala förhållanden, torde vara förtjent af något afseende, men nyttan och lämpligheten af utsträckning i nämnde rätt icke kan annorledes, än genom en närmare kännedom af skogstillgången Expedilions-Vtskoltets Förslag till lind.
Skrifvelse N:o 282.
521 på olika orter utrönas; hafva R.
St. ansett sig böra hos E. K. M. i und’ anhålla, det E. K. M., efter föregångne undersökningar, om och i hvad mon skogslillgången i Riket må medgifva en utvidgad sågningsrätt å legooch salu-sågar, i Nåder täcktes åt denna näringsgren bereda all den frihet i utöfningen, som med så väl egande-rälten, som nödig skogshushållning och redan befintliga sågars bestånd, kan vara förenlig.
Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adeln den 2 Febr. 1835’.
Preste-Ståndet den 2 — Borgare-Ståndet den 2 — — Bonde-Ståndet den 2 — — Rikets Ständers anderd.
Skrifvelse^ angående stämpling af spel• kort.
(Bevilln.-Utsk. N:ris 23 & 4°-) S. A. K.
Då R. St., i frågan om stämpling af spelkort, funnit, att, till beredande af ökade bidrag till Statsutgifternas bestridande, en förhöjd afgift för sådan stämpling bör ega rum, hafva R.
St. fastställt samma afgift, ifrån a sk. 6 rst., som den hittills utgjort, till 6 sk. banco för hvarje kortlek; hvarjemte R.
St. ansett, att en viss tid, af en månad i Stockholm och tre månader i landsorterna, bör utsättas, inom hvilken redan stämplade kort kunna med ny stämpel förses, emot erläggande af endast skillnaden emellan förra stämplings-afgiften och den nu föreslagne; men att, efter denna tids förlopp, äfven vid omstämpling af redan med stämpel försedda kort, hela stämpelbevillningen bör erläggas, utan något afdrag för förra kostnaden; och få icke några andra kort till salu hållas, än de som äro med ny stämpel försedde, vid ansvar, såsom för försäljning af ostämplade kort.
Till förekommande af underslef och försnillning af den inkomst, som Staten genom denna stämpel-afgift bör påräkna, hafva R.
St. funnit föreskrifter böra meddelas i öfverensstämmelse med följande allmänna grunder: Bih. till R.
Fröt. 1834 och i83S. 10 Sami. 1 Afd. 66 Expeditions-Utskottéts Förslag lill und.
Skrifvelse N:0 282.
1:0 att spelkort, vare sig figurerade eller ofigurerade, hvarmed spel kan öfvas, böra förses med Beviilnings- och Hallstämpel; 2:0 alt nya, genom så kallad konstgravering förfärdigade och så mycket som möjligt oefterapliga stampar, tili påtryckande af dessa stämplar, höra anskaffas; 3:o att Beviilnings- och Hallstämplarne skola på samma ort åsättas, och ortens namn derföre finnas i stämplarne anbragt; börandes Hallstämpeln aldrig påtryckas, innan Bevillningsstämpeln förut blifvit kortet åsatt; 4:o att stämplingen, på sätt Kongl. , ^.e-dningen den 3o
December 1812 föreskrifver, bör verkställas i hufvuasta ^ hos Rikets Ständers RiksgäldsContor och hos Hall-Rätten, samt i landsorterne genom E. K. M:s Befallningshafvandes försorg och genom vederbörande Hall-Rätter eller Magistrater, hvarvid afgiften för bevillningsstämplingen, beräknad till 6 sk., i Stockholm insattes, för Riksgälds Contorets räkning, i R.
Sl:s Bank, samt i landsorterne deponeras i Landtränterien, hvarifrån densamma levereras directe till Riksgälds-Contoret, som deremot till de Barmhertighets-anstalter, hvilka hittills med Staten delat inkomsten af stämplingen, utbetalar ett lika belopp, som de förut åtnjutit, nemi.: till Stockholms Stads stora Barnhus för tillverkningen i Stockholm, samt till Barnhusen eller Fattigvårds-inrältningarne i landsorterne, för tillverkning derstädes, r sk.; Lill FrimurareBarnhuset 3 rst. och till Seraphimer-Ordens-Lazarettet äfvenledes 3 rst. för hvarje kortlek, som stämplas; börandes, till förekommande deraf, alt flere kortlekar ej må hallstämplas, än som blifvit med Bevillningsstämpel försedde, vid skeende anmälan till sistnämnde stämpling, attesten öfver den i Banken eller i Landtränterien insatta afgiften aflemnas till vederbörande, som Bevillnings-stämplingen verkställer, jemte 2:ne Reversal, hvilka upptaga ej mindre afgiftens belopp, än antalet af de kortlekar, hvilkas stämplande sökes; och skall det ena af dessa Reversal, behörigen qvitteradt, återställas och vid Hallstämplingen öfverlemnas till Hall-Rätten eiler Magistraten, som, vid hvarje års slut, till Riksgälds-Contoret insänder ett sammandrag öfver alla under året inkomne sådane Reversal, jemte Reversalen sjelfve, för att tjena lill control emot derstädes förde räkenskaper öfver Bevillnings-stämplingen af spelkort; 5:o att Commerce-Collegium årligen till Riksgälds-Contoret aflemnar specifik uppgift på antalet af inom Riket hallstämplade kort; 6:0 att underslef, förfalskning eller annan grof förbrytelse, i afseende på stämpling af spelkort, åtalas vid laga Domstol och straffas efter allmän Lag.
Den, som försäljer eller till salu utbjuder oslämplade spelkort, skall derföre Expeditions- Utskottets Förslag till und.
Skri/velse N-0 283.
5^3 straffas med Femtio R:dr B:co böter, och hafva förverkat varan; äfvensom den, hvilken beträdes med att begagna ostämplade spelkort, bör derföre böta Fem R:dr B:co; allt angifvarens ensak.
I Öfrigt, och då R.
St. erfarit, att underslef på ett eftertänkligt sätt under de senare åren inträffat med Hallstämpelns anbringande å spelkort, oaktadt densamma icke får, enligt Författningarne, påtryckas förr, än Bevillningsslämpeln finnes korten åsatt; i afseende hvarå de till Bevillningsutskottet aflemnade förteckningar upplysa, att år 1829 bevillningsstämplades 48,170 Lekar och hallstämplades 48,708, „ i83o — •—• 89,956 — — 44,400, „ 1831 — — 4i.346 —- — 42,426, „ i832 — — 33,654 ““ — 4'»952, hafva Rikets Ständer skolat hos E. K. M. i underd. anhålla, att behörig undersökning måtte anställas, angående de försnillningsr, som, i omförmälde afseende, egt rum, och det sätt hvarpå de blifvit bedrifne.
Slutligen få till E. K. M. R.
St. i ufiderd. frambär: den önskan, att alla de stadganden, som finnas nödiga, i afseende på stämpling af spelkort, måtte i en Författning sammandragas, samt att, på det okunnighet om densammas innehåll icke må i något fall kunna förehäras, berörde Författning kunde varda årligen på lämpligt sätt för Allmänheten kungjord.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 2 Februarii 1835.
TJppläst och godkänd hos Ridd. och Adeln den 16 Febr. i835. *) Preste-Ståndet den ig — — Borgare-Ståndet den ig — — Bonde-Ståndet den 21 — — Rikets Ständers underd.
Skrifvelse, angående upphörandet af Sportlerne inom Kongl. Maj.ts Cancellie och de sammas utgående i stället såsom Chartce-Sigillatce-afgift.
(Bevil InUtsk.
Nrris 36 & 46.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer, på sätt deras underd.
Skrifvelse af den 25 sisth October innehåller, bifallit E. K.
M;s, uti Dess Nådiga Proposition *) Se Exp - Utsku Mern.
N:o 20. 024 Expeditions-ZJtskotlets Förslag till und.
Skrifvelse N.-o a8j. om Stals-Verkets tillstånd och behof gjorda framställning, att alia så kallade sportler inom E. K. M.-s Cancellie, med undantag af lösen förde af Registratorerne på vederbörandes begäran meddelande afskrifter och Diarii-bevis, borde, till beredande af en ändamålsenlig lönereglering för Cancelliet, upphöra, och desse afgifter i stället utgå till Kronan såsom Charla Sigillata, med den jemkning, att afgiften för Fuilmagter, utfärdade af Consistorierne, hädanefter skulle utgöras till samma belopp, hvarmed Cancelli-Gebiihren för dessa Fuilmagter hittills blifvit erlagd; och Rikets Ständer tillika antagit hvad serskilde Comiterade för en förändrad organisation af E. K. M:s Cancellie föreslagit, nemligen: i:o att afgiften vid befordringar till civile tjenster med indelta löner icke, såsom hittills skett, skulle beräknas blott efter Kronovärdiet å lönerne, utan efter medium af de sista 5 årens markegång; 2:0 att befoidriugsafgiften för åtskillige civile tjenster med ringa löner å Stat, men med betydliga serskilda inkomster, såsom Häradshöfdingen Lands-Secreterare-, PostInspectors- och Postmästare-tjenster, hvilken afgift hittills blott beräknats å contanta lönen, skulle, efter enahanda grund som Chartae-Sigillatse-afgiften, utgå; 3:o att afgiften för afsked med pension tili p procent Cancellie-Gebiihr, borde, såsom hård och betungande, afskaffas, och blott 3 R:dr B:co, såsom för afsked i allmänhet, erläggas; 4*° för Constitutorial på tjenst tills vidare med åtföljande lön, enär icke, efter gifne föreskrifter, tjensten blott på sådant sätt tillsattes, afgiften endast skulle beräknas såsom för Resolution i allmänhet; 5:o att för erhållne lönetillökningar någon afgift icke borde erläggas, såsom ock i allmänhet under senare tider blifvit iakttaget; samt 6:0 att, då alla Erahets och Tjenstemän, inom E, K. M:s Cancellie, hvilka till tjenster inom Cancelliet befordrats, Justitias-Cancelleren och Revisions-Secreleras ne undantagne, någon Cancellie-gebiihr hittills icke erlagt, borde ett sådant undantag jemväl hädanefter iakttagas; så hafva Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med en af omförraälde Comiterade tillika meddelad uppgift å de belopp, hvartill berörde sportler nu uppgå, dock med iakttagande af ofvannämde förändringar i beräkningssättet, fastställt och skolat till E. K.
M. nu i underd. öfverlemna följande Tariff, utvisande till hvad belopp de handlingar och expeditioner, hvilka ifrån E. K. M:s Cancellie hädanefter utfärdas elier dit ingifvas samt Gonsistoriernes Fullmagter till Pastorat böra, utom den förut för desamma påbjudna Charta?
S ig i 11 a t as - af g i f t, med stämplad t papper beläggas, i stället för CancellieGebuhr, hvilken Tariff Pukels Ständer, enär den såsom ersättning för Expeditions-Utskoltels Förslag till und Skrifvelse N.-o 283.
5x3 Cancelliels sportler fastställde summa blifvit å Riks-Staten uppförd alt utgå från och med detta årets början, ansett äfven böra blifva gällande ifrån samma tid; och iå Rikets Stäuder derföre, och enär deras snart afgifvande förslag till Författning, angående stämplade pappers-afgiftens beräkning och utgörande, hvari alla de bestämmelser, som i Tariffen förekomma, skola blifva intagne, icke kan, enligt 61 §.
Regeringsformen, komma alt tillämpas förr än med år i836, i underd. anhålla, det E. K. M. täcktes om denna Tariffs efterlefnad för det nu löpande året serskildt i Nåder förordna; varacdes omförmälde Tariff af följande lydelse:
Adelsbref med 37: 2/j- — Frillerre-bcef 175.
Grefvebref i5o, Öppet bref uppå lika värdighet med det fordna Riks-Råds Embetet 125. — ■— Fullmagler och Constitutorial på Embeten och Tjenster med verklig lön på Stat 7 i pro cent, beräknade för civila och ecclesiastike beställningar, efter de sista 5 årens medium af de till taxering uppgifne löneinkomster, för hvilka bevillning efter a:dra Artikeln blifvit erlagd; samt för militaire beställningar vid värfvade corpser efter högsta lön inom graden, sådan den å Stat är uppförd, och, vid indel ta Armeen, efter Skånska Infanterie-Regementenas Stat.
Fullmagt eller öppet
Bref uppå beställning af den beskaffenhet, att lön dervid ej åtföljer, eller först framdeles kommer att åtnjutas, hvarunder jemväl förstås tjenstegrader i Armeen ....... 7I procent, efter samma beräkning sorn för fullmagt å tjenst med lön, meri Iakttagande, att för Infanterie-Officerare beräknas lönen efter Vermlands Fältjägare-Regementes Stat, och för Cavallerie-Officerare, efter Staten för Kronprinsens Husar-Regemente.
Bref uppå högre namn, heder och värdighet af embete eller tjenst 7I pro cent, efter samma beräkning som för fullmagt å verklig tjenst.
Diplomer för Consul .100:
Dito dito General-Consul i5o.
- Dito dito Agent .
. 30o. ehvad med dessa beställningar erhålles tractamente och andra förmoner eller icke, mea Diplomer för Coosujer i Afrikanska Staterne och för dff 5a6 Expeditions-Utsko'tets Förslag till lind.
Skrifvelse N:0 283.
Agenter, General-Consuler och Consuler, hvilka annars benådas med tractamente eller lön till det belopp, att fern procent deraf öfverstiga ofvannämnde afgift, beläggas med stämpladt papper till 5 procent, af den beställningen tillagda aflöning.
Constitutorial på behaglig tid, eller
Förordnande tills vidare med tillagde löne-inkomster, enär icke tjensten endast på detta sätt tillsät . 6: — — Resolution på tjenstebyte, eller Transport-Fullmagt från en corps till en annan 7^ pro cent, efter samma beräkning som för Fullraagter.
Constitutorial eller Resolution uppå transport inom samma grad eller corps ................. 3. — — Afsked med eller utan pension . 3: men om med afskedet tillägges förhöjning i caracteren, erlägges dessutom samma afgifier derföre, som för Caracters-bref skola utgå.
Öppet Bref eller Resolution uppå Pension ..... 3: — —.
Justitito-Cancellerens Fullmagter för Lands-Fiscaler 5: — — Stads-Fiscaler i de större städerne 5:
— — Dito i de medelmåttige ......... 3: ■— — Dito i de mindre a: — — Kongl. Maj:ts Resolutioner och Utslag å hvarjehanda ansökningar och besvär . 6: —• •—■ Kongl. Majus
Dom, Desertions-Dom, Confirmation på förlikning och Resolution af а.ooo R:drs värde 8: — — б,000 — — ia: ■—. — io.ooo *— — i5: — — ao,ooo — — 3o: — —• och vidare för hvarje iooo R:dr . . i: a4 —•
Alla Kongl. Majus
Domar under a,ooo R:dr samt sådane, deri icke något quantum nämnes, likasom för Resolutioner i allmänhet, 6: — — Lejde- och Pardons-bref 3: — •— Deductions-afgift vid ingifvande af Deductioner och Contra-Deduc tioner i Revisionssaker a: — — Kongl. Majus Pass för resa till utrikes ort .... 4; Stats-Ministerns för Utrikes-Ärendena Pass för utländska resande att i riket inkomma . 3: — —■ Expeditions-Ulskottets Forslag till und.
IV-o 283.
Pass för skepp med lastning tili Barbaresk-Staterne eller andra utrikes orter a5: — — Bevis från Hof-Cancellers-Embetet på anmälan om ulgifvandet af Tidningar 3: — — Och bör dessutom å förenämnde från Kongl.
Cancelliet utgående Expeditioner, i stället för de så kallade Sigillpenningarne, stämplade papperet ytterligare ökas å Adels-, Friherre- och Grefvebref med 9 R:dr ; å alla öfriga från Kongl. Majrt utgående Expeditioner med en R:dr; samt å Justitiae-Cancellerens Fullmagter för Lands- och Stads-Fiscaler, samt å Hof-Cancellerens bevis för Tidningars utgifvande med 12 sk.