Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En bidragande orsak härtill åter är, utom den alltmera sig utbredande åsigten om bränvinels skadlighet i håde moraliskt och fysiskt af seende, att den så kallade, af nästan hvarje större och mindre jordinnehafvare fordom ulöfvade husbehofsbränningen, som jemväl i statsekonomiskl 7 hänseende medför betydlig förlust både i arbete, spanmål och bränsle, iner och mer uttränges af de större bränvinsapparaterne; ty obestridligt är atl desse smärre på en mängd ställen befintlige brännerier, ofta skötte med biträde af barn och tjenstefolk, genom den lätta tillgång på bränvin, de medfört, vållat, att det yngre slägtet der på denna förderfliga dryck först fått smak, som sedermera urartat lill verklig böjelse.
Brottmåls-Statistiken lemnar för bedömmande af folkets större eller mindre grad af sedlighet följande upplysningar:
Enligt Hans Excellens Herr Justilie Siats-Ministerns underdåniga berättelser bar inom detta Län antalet af lagbrott, för hvilka personer blifvit sakfällde, utgjort a) Brott emot •person och äganderätt: år 1848 414, » 1849 351. b) Ofverträdelser af Politi- och Ekonomi-Författningar: år 1848 412, » 1849 563, och har antalet af sakfällde, jemförelsevis med folkmängden, förhållit sig år 1848 såsom 1 till 167, » 1849 » » » 147.
För hela riket i medeltal förhöll sig deremot antalet af för brott sakfällde till folkmängden år 1848 som 1 till 110 och år 1849 som 1 till 115.
Enligt Styrelsens öfver Fängelser och Arbetsinrättningar i Riket underdåniga berättelser utgjorde de häktades antal under nedannämde år hvaraf för undergående af enkelt fängelse samt valten- och brödstralf . för försvarslöshet och olofligt kringstrykande för undergående af bysättning
. hvarförutan antalet barn, som åtföljt föräldrar till fängelserne, utgjort följaktligen har de häktades antal i Länet understigit antalet sådane år 1835: år 1848 med 51 procent, » 1849 » 10 J » *835. 328. 1840. 466. 1845. 513. 1848. 310. 1840. 293. 1850. 329. 247. 351. 310. 218. 214. 230. 74. 7. 110. 5. 194. 9. 88. 4. 75. 4. 86. 13. 2. 6. 15. 6.
3. 8 men år 1850 öfverstigit med dock endast 0,30 procent. hvaremot för hela riket de häktades antal år 1848 öfversteg 1835 års med 16 » år 1849 understeg 1835 års med 1 \ » » 1850 öfversteg 1835 års med 6,0 3 »
Af dessa statistiska uppgifter, hvilka torde vara desto säkrare för bedömmande af sedlighetens tillstånd, som Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande har all anledning förmoda, att vederbörande allmänna åklagare icke låtit komma sig till last någon försummelse med brottens och lagöfverträdelsernes beifrande, något som har ett betydligt inflytande på desse uppgifters siffertal, torde den glädjande slutsats kunna antagas, att inom Länet brottens antal äro i aftagande samt att brottsligheten icke är så stor här, som i de flesta andra delar af riket; Och är det anledning till den förhoppning att dessa gynnsamma förhållanden än vidare skola fortfara, sedan, i följd af Eders Kongl.
Maj:ts nådiga förordnande, ett nytt cellfängelse med 22 st. celler och 2 större fångrum, utom bostad för Bevaknings-Befälhafvaren, blifvit uppfördt i staden Eskilstuna för nämnde stad samt Öster- och WesterRekarnes härader eller, åtminstone hvad Eskilstuna angår, den del af Länet, der jemförelsevis de mesta brott föröfvats, samt derförulan härvarande länsfängele är vordet försedt med 6 stycken celler, hvarigenom de förderfliga följderne af ransakningsfångars förvarande i gemensamhetsfängelser, som utgör en af de största plantskolor för brott, till det väsendtligaste blifvit undanröjde.
Här, såsom öfverallt inom landet, påkallar fattigförsörjningen allt större och större bidrag af de bemedlade klasserne.
Enligt den vid sednaste underdåniga femårsberättelsen fogade tabell utgjorde nämnde bidrag å landet 17,968: 13. 5. i städerne 6,089: 5. 10. men enligt härvid i underdånighet fogade tabeller, uppgår detsamma å landet till 19,287: l. 5. och i städerne lill 7,353: 27. 4; men att, oaktadt denna tillökning i falligunderhållet, välmågan i allmänhet icke är i aftagande, ulan tvärtom i tillväxt, kan bland andra anledningar slutas dels deraf, att ska lierne till Kronan i allmänhet ingå restfritt, så att vid redogörelsen öfver kron ouppbörden icke något belopp för landet balanceras såsom beroende på pantförsäljning, och dels af det ringa antalet konkurs - 9 curs-, boskillnads- och urarfva-mål, som vid domstolarne å landet förekommit, utgörande enligt Hans Excellens Herr Justitie Stats-Ministerns underdåniga Embetsberättelse!’ lör år 1848 blott ett enda och år 1849 fem stycken, samt slutligen af det likaledes ringa antalet af skuldfordringsmål, som inom Länet förekommit, utgörande de hos Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande afgjorde, år 1848 ett antal af 623 för ett sammanräknadt belopp af 41,495 R:dr, » 1849 » » »718 » » » » 49,765 » » 1850 » » » 404 » » » » 50,491 » sami, jemlikt ofvan åberopade underdåniga berättelser, de vid Härads-Rätterne anhängiggjorde: år 1848 328 stycken. och år 1849 377 » då deremot i medeltal för hvarje Län de förra utgöra: år 1848 ett antal af 1,648 för till betalning ådömde 126,538 R:dr, » 1849 » » » 1,911 » » » » 151,520 » och de sednare: år 1848 776 stycken.
» 1849 787 »
Icke heller visar den allt större och större efterfrågan på duglige arbetare, och arbetslönernes stegring i pris, som under sednare tider uppstått, någon minskning i förmögenheten, utan faslheldre att densamma i det hela ökats.
Landtmannen har i synnerhet svårighet att, äfven mot dryg betalning, under slåtter- och skördetiden erhålla tillräckligt med arbetare.
Markegångspriset å ett drängedagsverke, sådant det af Länets deputerade blifvit be - stämdt, har i medeltal utgjort: under åren 1830 till och med 1834 16 sk. 4 f r:st. » » 1835 » » » 1839 18 » 9 it » » » 1840 » » » 1844 19 » 7 ^ » » » 1845 » » » 1849 17 » — — och under år 1850 18 » — — hvarvid är att erinra, det svår missväxt under början af tidskiftet 1845— 1849 inträffade, som vållade det då låga priset. § 3.
Detta, som utgör Länets hufvudnäring, är fortfarande i stigande.
Allmogen bibehåller det uråldriga tveskiftesbruket, eller att lemna Berättelse öfver Nyköpings
Län för åren 1848—i850. 2 10 halfva åkerjorden i träde och beså den andra hälften hufvudsakligen med höstsäd, och endast den förändring härutinnan har i allmänhet blifvit under sednare tid införd, att å en del af trädesjorden klöfver eller andra foderväxter begynt odlas.
Deremot finnas å de större egendomarne mer eller mindre fullständiga cirkulations- eller vexelbruk införde, hvilka brukningssätt väl tarfva mera arbetsstyrka, men lemna en större afkastning, synnerligast genom den rikare fodertillgången de medföra.
Vanliga sädesslagen ii ro råg, som kan antagas utgöra af allt livad som utsås, hvete, korn, bafra oell ärter, hvarförutan af rotfrukter potates och rofvor odlas, de sednare dock mindre betydligt.
Potatesodlingen har numera begynt inskränkas, i anseende tili den allmänna sjuklighet, hvaraf denna växt varit angripen under sednare åren.
Nyodlingarne fortgå, hvarigenom sädesproduktionen icke obetydligt förökats; och lemna ortens hufvudsäden, råg och hvete, äfven under medelmåttiga år, ganska betydliga öfverskott utöfver ortens egna behof, till afyttring åtbergslagerne i Nerike samt lnifvudstaden.
De åkerbruksredskap, som mest begagnas, äro plog, årder, vält och klösharf, hvaraf den förstnämnde hos possessionater undergått förbättring efter Engelska modeller.
Å nästan alla större egendomar användas tröskverk och äfven allmogen börjar begagna sig af flyttbara dylika verk.
Den i förra underdåniga berättelsen omförmälda landtbruksskolan i Länet fortgår i oafbruten verksamhet, i enlighet med det reglemente, som derför blifvit under den 14 Augusti 1841 i nåder faststäldt, och njuta der årligen 12 friläringar af allmogens barn undervisning, sorn för hvardera är bestämd till en tidrymd af 2:ne år.
Det säkraste beviset för denna skolas gagnelighet för landtbruket är den snara och förmånliga anställning hos ortens jordbrukare, de utexaminerade lärlingarne vinna, och den mängd sökande, som anmäla sig till erhållande af undervisning, för och utan betalning.
Skolan är ställd under Länets Hushållnings-Sällskaps öfverinseende och underhålles dels af dertill anslagna statsmedel, för sednare åren uppgående lill 2000 R:dr Banko årligen, dels ock af räntemedel utaf enskilda, under nämnde Sällskaps förvaltning ställde, donationsmedel.
Nämnde Hushållnings-Sällskap, för hvilket Eders Kongl. Maj:t under den 4 Februari 1848 behagat fastställa förnyade stadgar, har, icke minst genom de på grund af samma stadgar inom hvarje härad inrättade hushållsgillen, utgörande afdelningar af Sällskapet, medfört nylliga följder, synnerligast genom de gagneliga underrättelser i hvad till jordbruket hörer, sorn genom utgifne skrifter utspridas bland Länets invånare, och den håg för en allvarlig och nitisk verksamhet, Säll - 11 skåpet söker hos allmänheten uppväcka för denna den vigtigaste af landets näringar.
Boskapsskötseln i Nyköpings
Län har under sednare tider blifvit bedrifven till större utsträckning, än fordom, hvilket är en naturlig följd af den ökade fodertillgången, som uppkommit genom det här förut omförmälda cirkulationsbrukets införande på de större egendomarne, samt af allmogens mer och mer vedertagna bruk att å en del af åkerjorden odla foderväxter.
Den har dock ännu icke vunnit det afseende den torde förtjena, så att för Länets behof årligen en mängd boskap, synnerligen oxar, uppköpes från närliggande provinser.
Ladugårdsafkaslningen förslår väl för Länets eget behof, men lemnar derutöfver icke, utom å de större egendomarne, synnerligen stora öfverskott till afsalu på andra orter.
För kreatursracernes förädlande finnes ett stamholländeri på egendomen Lindholmen, och har possessionater från utlandet införskrifvit boskapskreatur och får, hvarförutan en af enskilda personer bildad förening har uppstått, som genom egna bidrag har förskaffat 8 Norska hingstar, hvilka finnas spridda åt olika håll inom Länet.
Det kan dock ännu icke anses vara afgjordt, att utländsk oblandad kreatursrace är den, som i förhållande till den högre inköps- och underhållskostnaden är den förmånligaste, utan torde det fastheldre kunna antagas att ortens afvel, väl skött och vårdad samt lämpligen croiserad, är den för provinsen mest fördelaktiga.
Inom Länet finnas 2:ne djurläkare stationerade, en i Nyköping och en i Eskilstuna, med någon ringa lön af statsmedlen, samt derförutan 4 stycken, af kommunerne ensamt aflönade, bosatte på olika håll i Länet.
Skogarne äro inom detta
Län från längre tider tillbaka betydligt minskade genom misshushållning, och ehuru föredömen vid en del, till trakthuggning indelade krono- och boställsskogar samt allmänningar, i förening med det högre saluvärde träd varor i sednare tider erhållit, bidragit dertill, att några större egendomsinnehafvare låtit för nyssnämnde ändamål indela sina skogar och vinnlägga sig om en mera rationell hushållning, är dock vården af skogarne i allmänhet inom Länet icke sådan man skäligen kan fordra.
Synnerligen anmärkningsvärdt är den äfven här i Länet uppstådda industrien att inköpa nära intill segelled belägna hemman, som äro rika på skog, endast för att till afsalu sköfla denna, och sedermera till det pris som kan betingas åter försälja egendomen, utan att ens försorg drages om återväxt af träd å de förödda fälten, genom de sednares besåning, plantering eller fröträds qvarlemnande.
För närvarande äro väl skogarne i det närmaste tillräcklige för Länets eget behof. 12 men det är utan tvifvel att genom en riktig förvaltning de derutöfver skulle lemna ganska betydliga öfverskott att afyttra.
Till rekognition äro vidsträckta skogssträckor upplåtne jernverken.
Ensamt Åkers styckebruk har af Åkers, Öster Rekarnes och Selebo häraders allmänningar blifvit tillagdt omkring 14,000 tunnland, Stafsjö styckebruk och Wirå jernbruk af Jönåkers härads allmänning omkring 5,200 tunnland, Näfveqvarns bruk och Tunabergs kopparverk 11,800 tunnland af sistnämnde allmänning, hvarförutan till Hällefors’ och Forsa med flera bruk lyda rekognitionsskogar.
De egentliga skogarne bestå af furu och gran; men i beteshagar och iuägor finnes rik tillgång på löfskog och björk, al, ek med flera slag.
Till boningshus begagnas i allmänhet timrade byggnader, täckte med tegel eller bräder och torf.
Ladugårdarne äro dels timrade, dels uppförde af korsvirke och bräder, sällan af sten, med halm- eller tegeltak.
Den mesta stängseln är uppförd af träd.
Inom Länet finnas 55 grof- och 2 finbladiga tullsågar, taxerade till 35,800 R:dr.
Malmuppfordringen från de i Länet befintlige grufvor har enligt Bergs-Kollegii underdåniga berättelse utgjort: år 1848 44,001 Sktä Tackjernsvigt.
» 1849 47,453 » »> » 1850 . 43,233 » » och har tackjernstillverkningen uppgått år 1848 till 19,749 » » » 1849 » 16,676 » » » 1850 » 22,081 » » Hvad gjutgodstillverkningen beträffar, visar nyss åberopade berättelse att Nyköpings
Län har ojemförligt största andelen deri.
Den har utgjort år 1848 7,953 SkU Tackjernsvigt.
» 1849 4,474 » » » 1850 6,790 » b eller emellan -J-del och j-del af rikets hela tillverkning; hvaruti dock ingår kanongjutningen vid Åkers och Stafsjö styckebruk.
Den för ifrågavarande 3:ne år uppgifna stång- och ämnesjerntillverkningen har i medeltal utgjort 16,4991 SkU, hvaraf 6,363 f vid smidesverkstäder med oinskränkt tillverkningsrätt, och jernmanufaktur-tillverkningen 6,775 !v Skfå, allt bergsvigt.
Under denna tid har anläggning af nya stångjernshärdar eller manufakturverkstäder icke ägt rum, hvaremot nedläggning af icke min - 13 dre än 8 härdar, med tillhopa 1,750 SkU smidesrätt och 2 härdar utan uppgifvet tillverkningsbelopp, under samma tidrymd blifvit beviljad.
Af oinskränkt smidesrätt begagnade sig: ar 1848 5 Bruk.
» 1849 6 » » 1850 7 »
Inom detta Län finnes endast en koppargrufva: vid Tunaberg i Tuna socken och Jönåkers härad, af mindre betydenhet, och 2:ne kopparhamrar, den ena vid nyssberörde ställe och den andra, tillkommen år 1848, vid Forssjö bruk i Stora Malms socken af Oppunda härad, hvarvid smidet utgjort: vid Tunaberg. vid Forssjö.
Ar 1848 46 SkU 1 LU 16 U. — — — — » 1849 61 » 8 » 11 » 14 SkU 6 LU 3 U. » 1850 94 » 14 » 5 » 22 » 5 .. 11 » Å det vid Tunaberg befintlige koboltverk har tillverkats: år 1848 2,588 U. » 1849 3,765 » » 1850 5,663 » Fabriksrörelse.
Af de å landet befintliga fabriker är det å Harg invid Nyköpingsån, £ mil härifrån staden anlagda bomullsspinneri med dertill hörande kemiska blekeri det betydligaste.
Det uppfördes af aflidne Grosshandlanden Aug.
Bergman, samma år eller 1842 en dylik honom tillhörig fabrik i Stockholm genom vådeld förstördes.
Vid första anläggningen bestod det af 2,500 spindlar, men sedermera har det blifvit utvidgadt, så att spindlarnes antal nu uppgår till 4,000, och har tillverkningsvärdet år 1848 utgjort 275,808 R:dr 2 4 sk. 3 r:st B:ko, och antalet arbetare 109.
» 1849 » 338,822 » 27 » — — » » » 143.
» 1850 » 313,089 » 22 » 6 » » » » 156.
I öfrigt funnos år 1850 följande fabriker, verk och inrättningar å landet: 4 pappersbruk med ett sammanlagdt värde af 39,500 R:dr, 43 tegelbruk » » » 70,222 » 25 kalkugnar » » » 8,767 » 124 skattlagda tullmjölqvarnar om tillhopa 326 pär stenar med ett sammanlagdt värde af 399,081 » 57 dito sågqvarnar » » » 35,854 » 4 stampar » » » 7,502 » I hjulfabrik, värd 5,000 » 14 samt 1 sked vattensfabrik, 1 lack-, kimröks- och terpenlinfabrik och 8 garfverier utan åsatte vården; hvarförutan det vid Åkers styckebruk befintlige, af enskild person disponerade krutbruket lemnar sysselsättning och arbetsförtjenst åt ett icke obetydligt antal personer; likasom det i Fors’ socken invid Eskilstuna befintliga Carl Gustafs Stads Krono-Gevärsfaktori.
Ehuru Länet till mera än | omgifves af hafvet och 2:ne stora segelbara insjöar, utgör dock skeppsfarten icke någon betydlig näringsgren.
Enligt hvad nemligen officiella berättelser gifva vid handen, voro inom Länet å landet lill beskattning uppgifna fartyg och båtar om 5 lästers drägtighet och deröfver år 1848, 22 stycken om tillsammans . . . 355 läster, » 1849, 20 » » » 312 » och » 1850, 19 » » » ... 288 » alla för inrikes sjöfart.
Detta, hvaraf egentligen strömmingsfisket utgör skärgårdsboernes hufvudsakliga näringsfång, kan äfven, hvad fisket i insjöar och strömmar angår, betraktas såsom en icke obetydlig binäring.
Skärgårdens invånare hafva någon biförtjenst i skjäl- och sjöfogelsjagten, och ehuru Länets naturliga beskaffenhet är gynsam äfven för annan slags jagt, har det ändamålsvidriga sätt, hvarpå den hitintills bedrifvits, utgjort största hindret derför, att denna näring icke för närvarande kan bereda dess idkare någon egentlig inkomst.
Jemlikt de till Komitéen för Salpeterärendena ingångna räkenskaper har för Statens räkning inom
Länet tillverkad salpeter blifvit inköpt år 1848 för ett belopp af 2,475 R:dr 13 sk. — » 1849 » » 1,546 » to » 7 r:st. » 1850 » » 1,653 » 4 6 » — — Biskötsel idkas äfven i detta Län, men är i allmänhet af föga betydenhet.
Flere handaslöjder utöfvas med skicklighet, men, med undantag af väfnader från Wingåker, föga utöfver Länets eget behof.
Bränvinsbränningen.
För att ådagalägga den förut i denna underdåniga berättelse anmärkta minskning i de smärre och enklare brännvinspannornas antal, som på loppet af ett tiotal af år, derunder beskattningslagarne för denna tillverkning blifvit väsendtligt förändrade och redskapens beskaffenhet mera fullkomnad, liar Eders Kongl. Maj-.ts Befallningshafvande ansett sig böra meddela följande tabeller, utvisande de under nedannämnde år vid mantalsskrifning till beskattning uppgifne bränvinsbränningspannor : l:sta 2: dra 5:te 6: te klassen. klassen. klassen. klassen.
År 1840. till och med 10 kannor 11 derifrån » 20 » 2,438 7 1 » » 30 1,008 42 1 i » » 40 93 31 3 i » » 50 » 16 36 9 i » » 60 » 7 40 6 # » 70 1 28 3 » » 80 » 1 4 3 — W )) 90 » — 7 6 Summa | 3,575 195 32 3 l:sta 2: dra 3:dje 4:de klassen. klassen. klassen. klassen.
År 1850. till och med 10 kannor . . . . 6 4 3 derifrån » 20 » . . . . 1,374 28 3 3 » » 30 » .... 170 31 4 — » » 40 )) .... 9 18 1 i » » 50 » .... — 14 3 — » » 60 » .... 1 10 1 i » » 70 » ....
— 1 — — » » 80 » . — — — — # » 90 » ....
— 1 — — Summa 1,560 103 16 8
Då brånvinspannorne vid 1840 års slut sålunda uppgingo till ett sammanräknadt antal af 3,805 med en afgift af 30,096 R:dr 12 sk. 6 rst., hafva 16 de vid 1850 års slut nedgått till 1,687, med 18,844 R:dr 5 sk. 8 i’st. afgift.
Oell som någon anledning icke förefinnes till det antagande att qvantiteten af tillverkadt bränvin inom provinsen under sednare åren minskats, utan snarare ökats, samt bränvinsbränningsafgiften derunder är vorden böjd för alla pannor, kan ett sådant förhållande icke annorlunda förklaras, än att de så kallade ång- eller konstbrännerierne, hvilka under sednare tiden mera än förut begagnas och der den ojemförligt största qvantiteten bränvin numera tillverkas, icke äro, med hänseende till afverkningsförmågan, så högt beskattade, som den mindre och enklare redskapen.
Handeln å landet med landtmannavaror, hufvudsakligen bestående af spanmål och fiskvaror, underlättas å de intill Östersjön och Mälaren närbelägna orter genom kommunikationer sjöledes lill hufvudstaden.
En icke obetydlig qvantitet spanmål afsättes i bergslagen och Örebro.
Ä landet funnos år 1850 12 stycken handlande, utom de i Malmköping bosatte.
Följderne af Kongl. Maj:ts den 22 December 1846 utfärdade nådiga Handelsordning hafva på så kort tid, som derefter förflutit, icke kunnat fullständigt visa sig; dock har man hitintills förmärkt, att hvad allmogen vinner derpå, att utan längre resor till städerne få sine verklige behof af köpmannavaror uppfyllde, förlorar den genom ökade tillfällen att med större lätthet förse sig med öfverflöds- eller lyxartiklar; och då handelsbodarne å landet icke bereda någon egentlig afsättning af landtmannavaror, eller uti deni erhållas varor för bättre pris än i städerne, äro åsigterne delade om fördelen af denna handel.
Derförutan underlättar beskaffenheten af desse handelsbodar oloflig bränvinsminutering, på samma gång den i hög grad försvårar möjligheten att med framgång derå anställa åtal.
I hvad mån antalet af handtverkare å landet under ifrågavarande tidskifte blifvit ökadt eller minskadt, utvisar nedanstående tabell: 1848. 1850.
Smeder Bagare Gelbgjutare .
Guldsmeder 42 1 1 1 50 1 48 1 38 1 Snick - 17 1848. 1850.
Snickare ....
18 4 19 13 Kopparslagare Glasmästare . 7 1 3 1 5 1 i i Hattmakare . 1 — — Kakelugnsmakare Målare 4 2 5 1 5 3 3 1 Sadelmakare . . . 7 1 7 4 Skomakare . . . 71 22 73 25 Skräddare ....
• • • , . , , 58 13 51 21 Svarfvare .... 3 1 3 2 Murare .... 6 — 7 — Wagnmakare Slipare 1 1 6 ! 2 3 Summa 225 108 | 225 113 Då så kallade Gerningsmännen och deras arbetare utgjorde år 1848 ett antal af 479 och år 1850 527.
För kommunikationernes lättande hafva följande förut påbörjade arbeten inom Länet blifvit fullbordade under loppet al åren 1848, 1849 och 1850: l:o dels sänkning af och dels vägomläggning vid Bleckbacken på landsvägen emellan Önnersta och Blacksta gästgifvaregårdar, hvarför i statsbidrag utgått B:ko R:dr 1,333: 16. 2:o sänkning af Hollspångabacken på landsvägen å Thorshälla stads område, d:o d:o » » 675: — 3:0 d:o af Mosstugubacken på landsvägen emellan Wads bro gästgifvaregård och Malmköpings köping, d:o d:o » » 270: 3 2. 4:o d:o af Genne qvarnbacke på landsvägen emellan Sätra och Åhlsätters gästgifvaregårdar, d:o d:o » » 660: — 5:o d:o af Borrvindsbackarne, jemte förbättring af vägen vid Löfsund, emellan dels Nyköping och Svärdsbro gästgifvaregård och dels sistnämnde ställe och Aspa gästgifvaregård, d:o d:o » » 5,150: — Berättelse öfver Nyköpitigs Län för åren 1848—1850. 3 18 (5:o sänkning af Ljusbro-, Brink- och Yppenskogsbackarne på vägen emellan Malmköpings och Flens gästgifvaregårclar, med statsbidrag af ....
B:ko R:dr 6,920: 7:o förbättring af åtskilliga vägar å Nyköpings stads område, d:o d:o » » 2,266: 32.
8:o vägomläggning vid och sänkning af Wisbro backe på vägen emellan Stensjö och Wreta gästgifvaregårdar, d:o d:o • » » '1,900:
Summa B:ko R:dr 19,175: 32. § 4.
Politisk för fattning.
Härmed hafva några väsendtliga förändringar under den tid, förevarande underdåniga berättelse afser, icke inträffat, utan inskränka sig desamma hufvudsakligen till några skatteköp, anläggning af 9 stycken nya tullmjölqvarnar och 1 d:o såg, utbyte af ^ mantal rå och rör till ecklesiastikboställe, samt några å allmänningarne befintliga lägenheter, som, efter tilländalupne frihetsår, ingått i skatt, tillökning i de oskattlagde bebyggde lägenheternes antal med 162, och i de från hemman på viss tid eller lifstid afsöndrade lägenheters med 151 hvarförutan hemmantalet blifvit till någon del ökadt derigenom, att åtskilliga å allmänningar upptagne och sedermera skattlagde hemman först nu blifvit beräknade, ehuru rätteligen tillhörande föregående fem årsskiften.
Den bifogade tabellen utvisar i öfrigt hemmanens och lägenheternes olika natur och beskaffenhet m. m.
Hemmansklyfningen har varit ringa, hvartill i betydlig mån bidrager det stora antalet af större egendomar, som finnas inom Länet, och i följd deraf det jemförelsevis ringare antalet sjelfägande bönder.
Enligt de af vederbörande häradsskrifvare år 1846, för det, föregående året, upprättade statistiska tabeller, ägde nemligen bondeståndet inom detta Län icke fullt 900 mantal, då deremot de öfrige klassernes hemmantal uppgick till mer än 2,000.
Nämnde tabeller utvisa i öfrigt att hvarje mantal af elen allmogen tillhörige jord i medeltal är fördeladt på .3 åboer.
Skiftesverket hade, enligt Öfverdirektörens vid Landtmäteriet af trycket år 1852 utgifna underdåniga berättelse, inom detta Län vid 1850 års slut 19 sålunda fortgått, att alla ägorna undergått faststäldt en- eller laga skifte, eller ock storskifte, som troligen icke rubbas på . . . 413f förmedlade mantal, endast utägorna d:o d:o . 83 » » hvadan och då 2,416f mantal antagits icke komma att undergå laga skifte, endast 482T76 mantal, eller ungefär lika med de redan skiftade mantalen, beräknats återstå för dylik förrättning; år 1848 hafva skiftats 34^ mantal med utflyttningsbidrag af Staten 546: 2 6. 6. » 1849 » » 20 i » » » » 762: 4. 6. » I8u0 » » ^4J- » » to )> 525: 30. 8.
Summa 69-^ B:ko R:dr 1,834: 13. 8.
Enligt bifogade sammandrag af de från fögderierne och städerne inkomne statistiska tabeller, hvaruti statsbidragen upptagits särskildt för hvarje slags hemman och näring, hafva sådane bidrag tillsammans utgjort: för landet 537,630: 18. 6. » städerne 53,456: 41. 6.