Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den ii Juli. dingen Eltorns upptagna anmärkningar blifvit anförda, och hvilka olägenheter, vid Eagens stadgande ar 1734, till största delen icke inträffade, af den orsak, att llyttningstiden då, innan den nu gällande så kallade nya stylén blifvit i Sverige antagen , inföll ellofva dygn sednare än nu; ETtskottet tror för sin del, att hvarken dessa olägenheter eller de svårigheter, sorn skulle inträffa för flyttningstidens utsättande till den 1 November, skola äga ruin, derest densamma varder bestämd till den 15 October, samt för Stockholm, der tvänne flyttningstider äro, tillika till den 15 April, i hvilket fall jemväl uppsägningstiden borde en half månad förlängas.
Dock som Betänkandet blifvit af de öfriga trenne Biks-Stånden bifallet, anser Utskottet sig icke tillständigt, att frångå hvad samma Betänkande innehåller, utan öfverlemnar vördsamligen till Höglofl.
Bidderskapets och Adelns eget godtfinnande, huruvida Bidderskapet och Adeln skulle vilja inbjuda sina Med-Ständer, att en så beskaffad förändring antaga.
Stockholm den 6 Juli På Hcglofl.
På Högv. Prest-Stån - På Vällofl. Borgare- På Hederv.
Bonde. 1815- ech Ad.
Eedamöters vägnar A.
Lantingshausen. dets Eedamöters vägnar Bryn.
Ståndets Eedamöters vägnar And.
Ståndets Eedamöters vägnar Nils Mänsson. M. M. Bosbeck*
I Den II Juli. 1131 Uppläst hos Hög', KiAd. och AJ. den 21 Juli.
P est-StSndet den 14 Vällofl.
Bondc-Ståndet den n Vördsamt Memorial!
Det ar i anledning deraf, Utskottet nu går att till Riksens Ständer vördsamt framställa sina tankar.
Constituticns
Utskottet har nogsamt insett det vigtiga oell det svåra i det uppdrag detsamma blifvit öfverlåtet.
Utskottet har funnit att först en noga undersökning och pröfning borde anställas, huruvida de fördelar som åtfölja en ny organisation af Svenska folkets representation motvägas af de olägenheter som kunna uppkomma genom upphäfvande af en inrättning , hvilken sedan den af ålder varat, möjligen till en sror del har medhåll af allmänna opinionen, aktning genom sin åldrighet och styrka af vanan.
Det har ansett nödvändigt att dessa fördelar skulle vara så betydliga, att de öfvervagde det motstånd som gjordes af gamla rotfästade interessen, af fordomar, vanor och en nog vanlig misstänksamhet till det nya, så att den föreslagna inrättningen genast kunde få full, kraft, åtmindstone underhålla Stats-föreningen lika fast som förut, och om rn öjel i gt vore sammanknyta henne närmare.
Dessa fördelar har Ut - *132 Den 11 Juli.
Utskottet trott böra bestå deri , att ett nytt Representations sätt kunde, bättre än det närvarande, fylla Allmänhetens fordringar.
Det skulle öfvertyga hvar medborgare inom hvad klass sorn heldst- att hans rätt vore bevakad; det skulle förena alla interessen, så att deras inbördes brytning upphörde, utan att något qväfdes eller förolämpades ; det skulle framkalla den högsta dugligheten till tolk af Nationens tänkesätt; det skulle bereda representanter, lifvade af en sann National anda, med ren aktning för landets Lagar, med kraft att hålla dem i helgd, med vidgade begrepp att se stort, ädelt och rätt; det skulle satta Styrelsen och Nationens Fullm ägtiga i ett sådant förhållande till hvarandra, att de vägde jemnt, utan att den verkställande magten förlamades, eller å en annan sida vore frestad att göra den Lagstiftande overksam; det skulle bereda utväg dertill, att i mål der Styrelsens åtgärder af den Lagstiftande corpsen bestämmas, dessa bestämningar kunde lagligen rättas och lämpas efter tidernas, aldrig för en längre tidsrymd bestämbara, forändringar, det vill säga att utän landets betungande, utan föranledande till oredor, Ständers verksamhet ständigt kunde påkallas , åtmindstone så ofta Styrelsen , i dess nödvändiga åtgärder, irsåge behofvet, att i de stadganden Ständer nu ofta fastställa för en rund tid, under hvilken ett lands yttre omständigheter kunna undergå mänga förändringar, som när stadgandet gjordes, aldrig kunnat förutses, utverka några hastiga förbättringar; det skulle undanrödja de brister, som ifrån våra - Den 11 Juli. 113 3 ra nuvarande former äro oskiljaktiga , utan att rubba den stadga, sorn gammal häfd annu åt dem försäkrat; det skulle bereda for Sverige möj* ligheten af den ökning i National styrka, hvartill blidare Politiska omständigheter en dag torde kunna föranleda, om Scandinavien bildad till en kropp, kunde erhålla i allt förenade interessen, och enformighet i hufvudgrunderna för dess Stats-förening.
Ett nytt Representationssätt, med all mensklig omsorg, äfven efter sådana grunder utarbetadt, har dock Utskottet trott alltid behöfva tidens mognad, för att uppnå ett sådant värde, att det gilladt af Nationens öfvertygelse, kunde vinna dess odelade bifall; till och med att dess införande alltid komtne att behöfva anledning af sådana antingen förut beredda eller tillfälligt sammanstötande omständigheter, som undanröjde ali tvekan att det samma antaga.
Men om i Theoretiskt afseende dessa Allmänna grunder af Nationens röst skulle erkännas gilltiga , om derefter ett system , till dess Allmänna reglor, skulle kunna uppfattas, förekomma dock vid dess bestämmande en myckenhet tillfällen, der endast erfarenheten och en fullständig kännedom af local - omständigheter kunna rådfrågas.
Det vore i Utskottets tanka ett onyttigt arbete, att sammanfatta och förete ett förslag, som ej på säkra beräkningar kunde stödja sig; och Utskottet måste uppriktigt erkänna, att det ännu befinner sig i samma belägenhet som dess företrädare vid i8og och 18I0 års Biksdag, att saknade statistiska kunskaper, hvaraf - D en 11 Juli. af erfarenhetens ledning vid detta arbete kunde erhällas.
Vid nyssnämnde Riksdag gjorde man sig hopp , alt sådana kundskaper under tidens lopp skulle fullständigare samlas : man trodde att den återvunne Tryckfriheten skulle frambringa fullständiga utvecklingar af ett så vigtigt ämne.
.Denna förmodan har slagit felt, och Utskottet finnér sig befogadi att ännu ytterligare åt framtiden lemna ett arbete, som det gerna hade fulländat, om det trott sig deråt kunna gifva vederbörlig mognad och fullständighet.
Men i sammanhang härmed, och då frågans vigt ständigt derpå fäster den allmänna uppmärksamheten , har Utskottet trott sig ej böra underlåta, att tillstyrka vidtagandet af sådana xnått och steg, hvarigenom åt kommande Ständer må kunna beredas möjligheten att dervid lägga en alfvarligare hand.
Utskottet hemställer derföre till Riksens Ständer, att de måtte hos Hans Maj t Konungen i underdånighet förnya deras redan förut vid tvänne föregående Riksdagar yttrade underdåniga Önskan, örn fogande af en anstalt, till samlande af allmänna Statistiska kunskaper öfver Sverige; och att dervid i synnerhet och för detta ändamål noggranna undersökningar måtte anställas , om Rikets befolkning , dess förhållande i afseende på stånd och Närings-Elasser, dess förhållande tiU orternas vidd, till förmögenhet och lefnadssätt.
De borde kunna leda till utredande af det rätta förhållandet i afseende på de Jord - lien 11 Juli. »135 Jordägare, Som hittills ansetts orepresenterade t de borde tillika på ett tillförlitligt sätt kunna upplysa beskattningens, så väl den beständigas som den tillfälligas, fördelning.
De borde kunna meddela ep Historisk öfversigt öfver alla slags Privilegier, huruvida de tillhöra en viss klass, vissa personer, eller vissa yrken och näringar, huruvida de äro Civila eller blott Oeconomiska , på hvilka Contract de grunda sig och så vidare.
Derigenom skulle erhållas kännedom af antalet på personer , hvilka såsom Mariuiäcturister af hvad slag som heldst, utan att vara Stads-Borgare ellet Jordägare, likväl sjelfätändige genom sin näring , kunde äga rätt till delaktighet i representationen; samt i allmänhet vinnas en säker kännedom, så till antal som beskaffenhet, af den personal, hvilken såsom Väljande och väljbar borde komma i beräkning.
Dessa Statistiska upplysningar borde äfven innehålla en uppgift af näringarnas inbördes förhållanden inom hvart district, en undersökning om de anledningar som i orterna finnas till högre odling i afseende på aila Näringsgrenar, vare sig Jordbruk , boskapsskötsel, skogs- eller andra producters förädling, Manufacturers anläggande o. s. v. Slutligen vore för denna fråga alla möjeliga upplysningar högst vigtiga, i afseende på de nya förhållanden, som genom föreningen med vårt brödrafolk uppkommit.
Då Biksens
Ständer utan tvifvel inse anledningarna till detta förslag, gör sig Utskottet förvissadt att de dertill lära gifva sitt bifall, samt att Hans Kongl. Majd, öfvertygad om vigten af Sta - 1136 Den 11 Juli.
Statistiska upplysningars insamlande , så 5 detta sorn i afseende på mårigfalldiga andra tillfällen , då de kunde underlätta och leda Riksens Stän - ders åtgärder, ej lärer iNåder lägga en verksai 10 Juli 1815.
Ledamöters vägnar Hildolf Cederström.
På Vällofl. BorgareStåridets Ledamöters vägnar J.
Wegelin. underlåta att dervid i hand.
Stockholm den På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar C. v.
BondeStåndets Ledamöters vägnar A. J.son Hyckert. G. A.
Silverstolpe. Wppläst hos Höglofl.
Ridd. och Ad. dea II Juli.
Högfärd.
Prest-Ståndet den 14 _ Vallöf!. Borgire-StSndet den 10 _ Hederv.
Bonde •
Ståndet dea 10 , Vördsamt Memorial!
Ständers Särskildta Utskott har Vällofl.
Borgare-Ståndet remitterat ett af Q:ne dess Ledamöter, Herrar Eric Trass och Pehr Elfstrand ingifvet Memorial, deruti hemställes , att den önskan må hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anmälas, att det förbud emot hruk af öfverflödigt silfver, som genom Kongl. Eörord - Den 11 Juli. 1137 Förordningen elen 2 Augusti 1800 utfärdades, måtte antingen upphäfvas eller förnyas.
Enligt hvad den åberopade
Författningen innehåller, blef ofvannämnde förbud vidtaget, i afsigt att derigenom bereda Riksens Ständers Bank en mera säker tillgång “på silfver till realisationens underlättande; och som den tid snart är för handen, då de skäl, som således föranledt till detta stadgande , komma att upphöra , samt bruket af arbetadt silfver, hvilket när som heldst kan förvandlas i penningar eller i Banken belänas , och alltid utgör en egendom af redbart värde , icke kan räknas för ett så beskaffadt öfverflöd, som egentligen medför ett skadligt inflytande på enskild och allmän välmåga; så har Utskottet icke ansett ett förbud emot nyttjandet af större eller mindre piecer af silfver böra ingå i beräkning vid frågan om det förslag till yppighetens hämmande , som Utskottet under den 17 sisth Juni till Riksens Ständer afgifvit; och Utskottet tror sig derföre ej eller nu kunna gifva anledning till förenämnde Författnings förnyande, Stockholm den lo Juli 1815.
På Särskildta Utskottets vägnar F. B. Schwerin. Sven Wijkman C.son.
Carl Sjöbohm> Frie Fricsson.
C» Klintberg. jpe Bandet 143. 144.
Vöra - Den 11 Juli.
Prest-Ståudet den 14 Vällofl.
Borgare-Stånrlef deri lo Hederv.
Bonde-Ståndet den 10 Vördsamt
Bidderskapet och Adeln har under förliden gårdag, i anledning af Herr Friherre A. Cederströms väckta motion, behagat äska Bevillnings-Utskottets särskildta yttrande öfver ett af bemälte Herr Friherre afgifvet, den II Maj till Utskottet remitteradt, dictamen , innefattande Förslag till ett förbättradt Bevillningssatt.
I anledning häraf får Bevillnings-Utskottet vördsamt gifva anvisning å dess redan i ämnet meddeldta Betänkande, hvaruti är upptaget, att af de flera förekomna Förslag till Bevillningen, icke något varit af den beskaffenhet att det kunnat fästa dess uppmärksamhet till antagande.
Utskottet anser sig likväl böra särskildt tillkännagifva , att då Friherre Cederströms först aflemnade dictamen till Utskottet inkom , hade det redan i nära två månader förehaft
Bevillningsfrågan under öfverläggning, och följaktligen då äfven ansenligen avancerat med arbetet.
Vid berörde dictamen saknades dessutom den detaille med bifogade tabeller, som uti det sedermera den 14 Juni Utskottet tillhandakoinne Bihang innefattas, då Utskottets Bevillnings-Förslag var till det hufvudsakliga färdigt, och ehuru Utskottet ej kunnat undgå att erkänna Herr Friherre
Cederströms nitiska omtanka i ett ämne Den 14 Juli. 1139 af så många delade olika interessen och af så mycken omfattning för att i beskattningsvhgerl
Haffa det rätta och billiga , har Utskottet likväl funnit den framställa grunden , såsom alldeles ny, vara af sådan beskaffenhet , att den. vida mer än hittills skedt , bör komma till allmän kännedom, innan dess användbarhet kunnat oell bort enskildt af Utsko'tet bedömmas, oeli da Herr Friherre Cederström, pag. 151 dess tryckta Bihang, sjelf benämner dess project såsom ett utkast, har det följakteligen ej kunnat anses vara något fullständigt Förslag, sorn bort gifvas företräde framför det Sorn Utskottet antagit, gruadadt på en fötut bepröfvad erfarenhet.
Stock* holm den 8 Juli x 8 i 5- På Höglöfl.
Prest* och Ad.
Ledamöters Ståndets Ledamöters Vägnar Vägnar Carl Stellan Mörner.
Bonde* Ståndets Ledamoters Ståndets Ledamöters vägnar Vägnar Nils Limnelius.
]Vessing.
Utdrag af Protocollet > hållet i Hg/of Ridder skåpets och Adelns Plenum > den 14 Juli 1815.
S D. I anledning af Allmänna Besvärs- och.
Oeconoxnie - Utskottets , sedan den 11 Juli hvi landé * 1140 Den 34 Juli. lande,Utlåtande, af den 6 nästföregående, öfver de hos Riddeiskapet och Adeln gjorda anmärkningar vid Utskottets, den 9 sistl Maj, afgifna Betänkande, angående yrkad ändring af tjenstehjon flyttningstid, beslöt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, att flyttningsiiden borde utsättas till den 15 October, samt för Stockholm, der tvänne flyttningstider äro, tillika till den 15 April; hörandes jemväl uppsägningstidenen, half månad förlängas ; och ville Ridderskapet och Adeln inbjuda sina Respectiva Med Ständer, att i sitt sålunda fattade beslut instämma.
Ex Profocollo A. G. Silverstolpe. o S. D. A nyo föredrogos och biföllos följande Stats - Utskottets den 6 Juli afgifna och den il på bordet lagda Betänkanden: 1:0 I anledning af Hans Excellences, Öfver Ståthållarens m. m.
Herr Grefve Mörners underdåniga anhållan, att Stockholms Stads Cassa måtte befrias frän den Stadens Krono-UppbördsVerk åtföljande ordinarie aflöning och denna varda på Kronans Stat öfverförd, 2:0 X afseende på en, uti Kongl. Maj:ts till Stats-Utskottet aflåtna Nådiga Proposition, angående Stats Verkets tillstånd och behof, till af» skrifning i Riks-Sfaten föreslagen summa af 5283 R:dr 3 sk. 5 rist.
Banco in. m.
Ut supra, Ex Protocollo A. G. Silverstolpe Den 14 Juli. 1141 S. D. Remitterades till Stuts Utskottet Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition af den 12 dennes, angående betalningen af de i anledning utaf Högstsalig Hennes Majit Enke - Drottningens arf uppkommande skulder.
Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. O S. D. Återremitterades, i anledning af dervid gjorda anmärkningar, Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets den 11 Juli på bordet lagda Betänkande af den 6 nästföregående, i anledning af väckt fråga örn Båtsmans-fördubblingens återställande; och skulle Utskottet anmodas att med skyndsamt utlåtande öfver de gjorda anmärkningarna till Riks-Ständen inkomma.
Silverstolpe. S. D. Upplästes å nyo Constitutions Utskottets den 11 Juli på bordet lagda Memorial af föregående dag, angående förändringar i följande §. §. af Grund-Eagarna : 1:0 I 56 §. Regerings-Formen. 2:0 I 28 §. Regerings-Formen. 3:0 I 37 §. Regerings-Formen. 4:0 I 14 §. Riksdags-Ordningen. 5:0 ? 1143 Den 14 Juli. 5:0 i 38 § Riksdags-Ordningen , rörande Omröstning inom Utskotten per capita. 6:0
Riksdags - Ordningen , i fall past föregående föl-slag ej af Riksens Ständer Samt Kongl. Maj t skulle antagas. 7 o I 38 §•
Regerings-Formen. 8 Q I 29 §, Riksdagsordningen; och blef Vo de uti dessa Memorial upptagna förslag af Ridderskapet och Adeln godkanda , till den kraft pch verkan, som 56 §.
Regerings •
Formen innehåller.
Hvarjemte Ridderskapet och Adeln, i anledning af gjord Stånds-anmarkning , återremitterade Utskottets Memorial, angående en förändring utj 4 §.
Ex Protocollo G, Silverstolpe, g. B, Biföll Högloft.
Ridderskapet och Adeln det Särskildta Utskottets den 13 Juli afgifna Memorial , innehållande hemställan, det Riksens Stander,genom skrifvelse till Kongl. Maj:t, ville hos Hans Maj;t i underdånighet anhålla om Hadig befallning till Stats Contoiret, att om utbetalningarna så val af Utskottets Seqreterares, Canzlj- och Vaktbetjenings Riksdagsvedergailningar, som af de medel, som i öfrigt erfordras till bestridande af andra oundgängliga utgifter för Utskottets räkning föranstalta.
Ex Protocollo A. G. Silverstolpe, Den 14 Juli. 1143 S. D.
Vid förnyad föredragning bifpllos följande Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets den 6 Juli afgifna och den 11 på bordet lagda Betänkanden: 1:0 Angående väckt fråga om befrielse för Skeppare och Forbönder, att vid Tullkamrarna uttaga förpassningar å Landets egna varor, som ifrån Uppstäderna till Stapel-Städerna försändas. 2:0
I anledning af väckt fråga om en fri tackjernshandel.
Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. S. D. Det Särskildta Utskottets den 11 Juli på bordet lagda Memorial af föregående dag, i anledning af väckt fråga om antingen upphäfvande eller förnyande af det förbud emot bruk af öfverflödigt silfver, som genom Kongl. Förordningen den 2 Augusti 1800 stadgas, blef nu å nyo föredraget och af Höglofl.
Ex Protocollo A. G. Silverstolpe. S. D, Efter uppläsning af Kongl, Maj:ts denna dag ankomna Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer, af den 28 Juni, angående deras vid 1812 års
Riksdag i underdånighet gjorda hemställan om stiftande af en Lag , som förpligtade ägare U44 Den 14 Juli. ägare af sådana Vatten-verk, hvilka genom uppdämning hindra landets uppodling, att derföre taga lösen, blef samma Kongl.
Skrifvelse lagd till Handlingarna.
Ex Protocolio A. G. Silverstolpe. S. D.
Sedan Piksens Ständer, genom godkännande af Lag - Utskottets den 14 Juni afgifna Betänkande öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition af den ig April , om Allmänna Arbetsoch Correctionshus m. m., dessas inrättande bifallit , men om det af Kongl.
Majit i samma Proposition såsom härtill nödiga befundna anslag, någon anstalt ännu icke af Riksens Ständer blifvit fogad ; beslöt Ridderskapet och Adeln att Kongl.
Maj.ts berörde Proposition, så väl som Lag-Utskottets Memorial, till StatsUtskottet i afseende på ett sådant anslag remittera.
Ex Protocolio A, G, Silverstolpe. S. D. B ifölls Constitutions - Utskottets sedan den n Juli hvilande Memorial, af föregående dag, i anledning af den till Utskottet remitterade frågan om en förbättrad
National-represen» tation.
Ex Protocolio A. G.
Silverstolpe. S. D. Den 14 Juli. 1145 Utdrag af Protocollet, hållet hos Högvörä.
Prest Ståndet den 14 Juli 1815.
S. D. t-när l ag- samt Allmänna "Besvärs- och Oeconomie Utskottens förnyade Utlåtande i frågan om en allmän Handels och Näringsfrihet nu å nyo foredrogs, fann Prest Ståndet icke skäl att f 1 åriga sitt uti detta ämne den 2b nasti.
Juni fattade beslut, att denna fråga, i den form densamma nu blifvit väckt och till Rikets Ständer inkommit, borde förfalla.
Ex Protocollo J. U. Ahnqvist. S. D. Föredrogos å nyo och bi föl 1 os nedanskrifna ifrån Utskotten inkomna och på bordet livilande Betänkanden , nemligen: ifrån Lag Utskottet.- 3:0 Angående tillagg vid g Cap. 6 §. Handels-Balken. 2:0 Förra Alternativet af Betänkandet om skärpning i straffet för skogs åverkan. 3:0 Ytterligare Betänkande angående forum i mål sorn röra försummad väglagning och Kro» no-skjuts. 4:0 Förnyadt utlåtande om ändring i Cort' cours Författningarna.
Ifrån Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie- Utskotten • 1:0
Om rättelser och tillägg i Kongl. För* ordningen om Stängsel-skyldigheten. 2:0
An - il 146 Den 14 Juli. 2:0 Angående Enskiften.
Ifrån Allmänna Besvärs- och Oeeonomie-Utskottet ■ 1:0
I anledning af gjorda anmärkningar vid "Utskottets Betänkande om tillåtelse för Allmogen i Skåne att antingen leverera den Stockholms Barnhus tillhöriga Tionde-spannetnål uti närmaste Krono-Magazin, eller ock att alltid få lösa den efter Markegång. 2:0 Ofver anmärkningarna vid Betänkandet om allmänna upphandlingar för Kronans räkning.
Ifrån Allmänna Besvärs- och Oeconomiesamt Särskildta Utskotten.- I:o
Om inskränkning i Halländska och Bo* hus-Eänska Allmogens Seglations-frihet. 2:0 Angående medel och utvägar till Hampplanteringens befrämjande.
Ex Protocollo J. U. Almqvist. S. D. Med anledning af Höglofl.
Ridderskapets och Adelns nu upplästa Protocolls - Utdrag af den 11 i denna månad, beslöt PrestStåndet, som redan uti Protocollet för den 5 dennes betygat sin underdåniga vördnad och tacksamhet för de betydliga summor, hvilka Kgl. Maj:t af inkomsterna från Ön S:t Barthelemy under åren 1812, 1813 och 1814 användt till Sveriges omedelbara nytta, instämma uti Höglofl.
Eidderskapets och Adelns förslag, att Riksens Ständer genom en gemensam underdånig skrifvelse ina till Kongl. Majrt frambära gärden af sin uppriktiga och vördnadsfull tacksamhet derföre.
II47 O S D. Återremitterades Särskildta Utskottets Setänkande rörande den öfVerklagade förlägenheten i allmänna rörelsen, och Toag-Utskottet.s
Memorial angående ansvar för åverkan å trädplanteringar.
Ex Protocollo J. U. Almqvist. S. X). thuru Prest - Ståndet förmodar att Bevillnings-Utskottet, i anledning afen inom Prest* 1 Siandet gjord och till Utskottet remitterad anmärkning vid Projectet till Revillnings Stadga , lärer till Riksens Ständer inkomma med förslag till sådana grunder, hvarefter Kongl. Majit, till förekommande af ofverflödiga utländska varors införsel i Riket, må vid sig företeende omständigheter hafva rätt att Tu!l*afgifterna i lämplig mån förhöja , fann Prest - Ståndet likväl, efter uppläsande af Höglofl Ridderskapets och Adelns Protocolls-Utdrag af den 7 dennes för godt att -uti anmodan till Bevillnings-Utskottet örn ett sådant förslags afgifvande med Höglofl.
Ridderjkapet och Adeln sig förena.
Ex Protocollo J. U. Salmqvist. 5. 33.
Upplästes nio särskildta ifrån Constifu» tions Utskottet inkomna Memorial, innehållande förslag till ändringar och tillägg uti RegeringsFormens 4, 38, 37, 38 och 56 § §. samt Riksdags-Ordningens 14, 39 och 38 §. §■> jemte före slagev - 1148 Den 14 Juli. slagen ny Bedaction af sistnämnde §.
; och som Ständet icke vid ofvanberörde förslag gjorde anmärkningar, alltså skulle desamma, jemlikt Begerings Formens 1,6 , uppskjutas till afgö rande vid nästa Biksdag.
S. D. Instämde Brest * Ståndet uti Högloft.
Bidderskapefs och Adelns igenom Protocolls-Utdrag af den 7 dennes meddeldta beslut, att anmoda Serskildta Utskottet att med frånskiljande af hvad i dess Betänkande af den 17 Juni hörer till öfversigten af orsakerna till allmänna förlägenheten samt de åtgärder, som bero af Biksens Ständers egna beslut , i en kort framställning upptaga de Oeconomiska mål, som anses böra i underdånighet till Kongi.
Majrts Nådiga profning och åtgärd öfverlemnas.
S. D. Remitterades till Stats - Utskottet: Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition till Biksens Ständer, angående betalningen af de i anledning af Högstsalig H. M, Enke - Drottningens ar£ uppkommande skulder ; gifven Stockholms Slott den 14 Juli 1815» Ut supra.
Den 14 Juli. ii49 S.
D. lifter ytterligare föredragning lemnade Prest-Slåndet sitt bifall till nedannämnde frän Utskotten inkomna Eetankanden, nemi.: ■ frän Stats-Utskottet 1:0 i anledning af gjord anhållan , att Stockholms Stads-Cassa måtte befrias från den Stadens Krono Uppbörds
Verk åtföljande ordinarie aflöning och denna varda på Kronans St^t uppförd; 2:o om afskrifning i Biks-Sfaten af 5,283 R:dr 3 sk. 5 rst. , som af Stats-Verket blifvit Riksgälds Contoiret ersatte för de till ett lika belopp utaf Bevillrrings-Uppbörden i Stockholms Stad skedda afdrag till aflöning åt Mantals- och Uppbörds Commissarier; från Bevillnings Utskottet I anledning af Herr Friherre Ced-erstroms väckta motion, angående projectet till Bevillnings-Förordning ; , från Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Vtskotten
I anledning 'af Riksdagsmännen Olof Qlofssons samt Joh. M. 'Wessings Memorial , om ändring och förklaring uti vissa delar, af Kongl. Förordningen angående
Stängsel skyldigheten; från Allmänna Besvärs- och Oeconomie- Utskottet 1:0 rörande en fri Tackjerns-handel; 2:0 om befrielse för Skeppare och Forbönder att vid Tullkamrarna uttaga förpassningar å landets egna varor, som från Uppstäderna till Stapelstäderna försändas; från Särskildta Utskottet I:o angående förbud emot bruk af öfverflödigt silfver; 2:0 1150 Den 14 Juli. 2:0 om utbetalande af den till Ut/köttets Secreterare, Canzlie och Vakt-betjening anslagna aflöning.