Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ståndet sig icke kunna på annat sätt antaga, än så vidt de öfverenstämma me*1 Ståndets i dessa ämnen fattade Beslut; dock är meningen härmed nu lika litet sorn förut, då Ståndet i lika-fall på enahanda sätt sig utlåtit, att hindra Expedition af hvad sorn efter 3:ne Riks-Stånds beslut hör gå i verkställighet.
Ex Protocollo Oiof Werlin. S. D. F rån Stats-Utskottet ankommo följande i dag afgifne utlåtanden: 1:0
I anledning af väckta motioner om en Gmtification till.
Herr Stats - Commissarien och Riddaren Widegren; 2:0 Angående Gratlfication för Herr Stats» Commissarien och Riddaren Frödelius. 3:0 Angående tillökte Tractamenten för Tjenstemän och Betjening vid Riks-Stånden§ och deras Stats-Utskotts Cancellier. 4:0
I anledning af gjorda anmärkningar yid Stats-Utskottets
Betänkande om utbetalning af förra Kongl. Familjens enskildta förmögenhet'. 5:0 T)en 4 Augusti 5:0 Angående I<önfor höjning för Contxol-' leuren vid det inom Riksgälds - Contoiret, i afseende på C har tors livitstämpling , inrättade' Cjonloir; och 6:0 angående Terminerna för de innan nästa Riksdag infallande Revisioner ofver StatsTanto- och Riksgalds-Verket.
Efter uppläsande af dessa utlåtanden fann Hedervärda Bonde-Ståndet för godt, att, till hvad deruti blifvit föreslaget, lemna bifall.
Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. Sedan Bonde - Ståndet tillkännagifva Höglofl.
Ridderskapet och Adeln sitt beslut att, likasom Högbemälte* Stånd, hos Kongl. Maj: t såsom enskildt underdånigt Besvär, anmäla frågan om en allmän närings - frihet, hade Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, genom Protocolls-Utdrag af förliden gårdag, meddelat Bende-Ståndet den underdåniga Skrifvelse i detta ämne, hvarigenom Ridderskapet och Adeln iir sinnadt alt detta magtpåliggande mål Kongl Majit i underdånighet underställa.
Berörde underdåniga Skrifvelse upplästes i och förenade sig Bonde-Ståndet deri till alla delar, samt uppdrog åt sin Talman att antingen Se - Den 4 Augusti gemensamt med'
Herr Grefven och Randt* Marskalken eller, ock särskildt, ä Ståndets vägnar underskrifva och derefter till Kongl. Maj:t i underdånighet aflemna nyssnämnde skrifvelse.
Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. lifter uppläsande af Stäts-Utskottet* deri a Augusti afgifna utlåtande, i anledning af de hos Höglofl.
Ridtlerskapet och Adeln gjorda'anmärkningar vid Utskottets Betänkande af den 24 sistlidne Juli. angående aflcningen vid Riksgälds-Contöiret, hvilket Betänkande al de 3:ne öfriga Riks Stånden är vordet bifallet; blef nämnde utlåtande lågt till handlingarna.
tJt Supia.
Ex Protocollo Olof Werlin S; D. "V id föredragning af Stats - Utskottets denna dag meddeldta Utlåtande, i anledning af åter-remiss, i frågan om dén, på allmänna arbetshusfonden uppförde Hushyra för Biskoppen i Götheborg
Doctor Wingård; fann BondeStåndet för godt, att samma Utlåtande, såsom öfverensstämmande med Utskottets i detta ämne förut afgifna, och af Bonde-Ståndet bifallna yttrande, godkänna.
Ex Protocollo Olof. Werlin. 5.
D. Den 4 Augusti 133 S.
D V/ onstitutions-UtslcQttets denna dag af* glfna och nu uppläsia Memorial, innefattande förslag till ändring af 68 §.
Riksdags-Qrdningen, angående tiden for Revisionen al de Verk, hvilka af Riksens Ständers Revisorer bora granskas ; fann Hödervärda Rqnde-Ståndet för godt att , dä ingen hade något att deremot anmärka, till den behandling vid nästa Riksdag, sorn £6 §.
Regeringsformen medgifver, godkänna, Ut Supra.
I Ex Protocollc? Oiof Werlin Uppläst hos samtliga Riks-StSnden d. 4 Augusti.
Stormägtigste åVllernadigste Konung! XJti Nådig skrifvelse till Riksens Ständer under den 31 siatlidne Maj, har Eders Kongl, Maj:t i Nåder behagat till Riksens Ständer af» verlemna att föreslå en författning, som i hänseende till straffets, skärpande for åverkan i SkPgsplnnterin.gar, och antagande: af ett särskildt bevisningssätt genom Uppsyningsmännen å Skogsplanteringarna vid skeende åtal å sådana förbrytelser, kan vara nödig.
Ständer få häröfver i undérdånighet sig utlåta, att innan någon,omarbetning ax Brottsmåls Rågen i allmänhet kan medhin-*- *31 Den 4 Augusti nas, Riksens Ständer anse någon vidare föreskrift om bestraffningen för åverkan å Skogsplanteringar ej böra utfärdas, än hvad 64 §. i 1805 års Kongl, Skogsordning redan innefattar; likväl och på det allmänheten ma om stadgandet uti omförrnälte § äga nödig kännedom, och det samma blifva vid frågor om öfverträdelser deraf tillämpadt, hafva Riksens Ständer velat i underdånighet hemställa, att sammi 5. må en gång hvarje år från Predikstolarna ide orter, der Skogsplanteringar äro eller varda anlagde, uppläsas.
Vidkommande åter den omständigheten, huruvida Uppsyningsman öfver Skogsplanteringar må tilläggas vidsträcktare rätt att vittna i åverkans mål, så och enär Riksens Ständer härom icke kunnat i ett visst slut sig förena, utan två Stånd stadnat emot två, förfaller denna fråga jemlikt Regeringsformens '87 hvilket Riksens Ständer bordt till Eders Kongl, Maj:t i underdånighet inberätta.
Ständer framhärda med djup un-' dersåtlig vördnad , trohet och nit Stormägtigste Allernadigste Konung Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, trophgtigste tjenare och ua dersåter På Ridd. ooh Adelns På Prest-Ståndets vägnar Cctrl Mörner, h. t.
Landtmarskalk vägnar 1 f, A. Lindblom, n. t.
Talman På Den 4 Augusti >35 På Borgare Stanclets vägnar H. Seinu an.
På Bonde ,Ståndets vägnar Lars Olsson. n. v. Talman h* t.
Talma» Uppläst bos samtcliga Riks -Stånden d. 4 Augusti.
I anledning af hos Riksens Ständer väckta, frågor, få Riksens Ständer härmed till Eders Kongl. Majit i underdånighet öfverlemna deras underdåniga önskningar i afseende på den vissa Städer beviljade oinskränkta Nederlagsfriheten.
Ständer håfva ansett, att om man rådfragar.en redan förvärfvad erfarenhet vid de försök som blifvit gjorda, att genom en utvidgad nederlags - frihet främja en gagnelig transitohandel, äger man grundade anledningar till den öfvertygelse, att en slik frihet, utsträckt til! alla^utländska varor utan undantag, icke kan medföra någon sådan, sorn svarar emot skadan af de underslef, hvartill den, oaktadt all tillsyn, iemnar tillfälle.
Re stora missbruk, sorn föröfvqdes vid begagnandet af den Marstrand år 1775 beviljade oinskränkta Nederlags- eller Porto-Franco - frihet, föranledde år 1794 till dess upphäfvande, och di Götheborgs Stad, enligt Kongl. Förordningen af den 28
Maj sistnämnde år förseddes med Ne - der - Den 4.
Augusti derlags-rältighet, blefvo, i likhet med hvad gerom flera angående
Nederlags-handel vidtagna äldre författningar varit stadgadt, åtskilliga urticlar och deribland alla till införande och förbrukning i Riket förbudna Fabriks-, och Manufactur- varor derifrån undantagna.
De principer, hilara detta förordnande är grun» dadt, hafva äfven sedermera blifvit foljde vid pröfningen af de flera till Kongl. Maj:t inkomne underdåniga ansökningar om beviljandet af en till alla utländska varor utsträckt Nederlags frihet för Städerna Götheborg, Wisby och Carlshamn, och någon förändring deri har ej ägt rum, förr än Eders Kongl. Maj:t af politiska förbindelser fann sig år 1808 föranlåten att bevilja en dylik frihet för både Colonial-, Mapufactur och andra varor, och hvilken nu mera blifvit ytterligare bekraftad, dels genom det ar 1813 imellan Sverige och England afslutade förenings-forbund, su?n för en tid af 20 år förunnar Engelska undersåtare Nederlags-frihet i Götheborg, Carlshamn och Stralsund för alla producter och handelsvaror ifrån stora Brittannren eljer dess Colonier, lastade på Svenska eiler Engelska Skepp, dels ock gepom Kongl,, förordningen den 5 Maj 1813, hvars 1 §. förklarar, att Utrikes varor af alla slag till införsel iofgifne eller föpbudne fa med Svenska eller främmande Handelsfartyg för in eller utländsk mans räkning, till Götheborg pch Carlshamn införas och der på Nederlag uppläggas.
Att denna frihet icke varit, af Den 3 Augusti. »37 af påraknad förmon för det allmänna, Iean slutas deraf, att Sveriges underbalance i handeln under denna tid tillväxt i samma mån, som nederlags^ rörelsen tilltagit ^ och att följakteligen äfven vexelcoursen blifvit mer och mer uppjagad, hvaraf synes med säkerhet kunna slutas, att hufvudsakliga fördelen af den betydliga rörelse, som under, denna conjunctur tillfallit Götheborg och Carlshamn, sfadnat hos Utlänningen, och ätt missbruket, eller den olofliga handeln ökat vexelbehofyet kanske i lika man, som vexeltillgången ökats genpm den lofliga; och da detta förhållande inträffat pä ep tid, sadan sopa den nyligen förflutna , då under cn tor Engelska Flaggan hämmad cornmunicatioti med de liesta öfriga hamnar i Europa, ett så gynnande tillfälle yppades .för Sverige till båtande Transito speculatiqnpr, kan rnan med ännu mindre skäl hoppas någon verklig nytta för Riket af en oinskränkt hfederlags-Fvihet i yanlig tid, då Englands handelsres lationer med andra J ander ej mei'a hindras.
Mellan Nederlag af tillåtna varor, och af forhttdna anse Riksens Stander yara en väsentelig skillnad, i afseende på farhågan för missbruk, emedan frestelser, att undansnillat tullen på gods, som emot dess erläggande kan ifrån Nederlaget lofligen disponeras, fur att i landet afyttras, naturligtvis ej kan vara lika stor, som frestelsen vid en lockande utsigt tilfl vinst, genom inrikes afsättning for en Vara, sorn ej annorlunda än genom missbruk kan erhållas från 138 Den 4.
Augusti från Nederlagen oell att således den controll, som skulle kunna anses göra tillfyllest till förekommande af Tullförsnillning i Nederlags - rörelsen , aldrig blifver tillräcklig, för att hindra en oloflig åtkomst af varor, som ej kunna förUtllas, äfven som den omständighet förtjenar särskild uppmärksamhet , att då vid ku steller inlopp slika varor, till hvilkas inpractiserande tillfälle sökes, blifva upptäckte om bord på Fartyg, Nederlags-friheten tjenar till förevändning, att dölja deras hemliga bestämmelse och att rädda dem för Confiscations anspråk.
Det synes Riksens Ständer äfven vara grundadt i sakens natur, att då, både för inrikes handlandes och utländska säljares räkning, varor af alla slag få uppläggas utan annan afgift än en ganska låg
Recognition efter varans värde, hvilket äfven torde ofta till det lägsta utsättas, deraf mäste följa att importen af sådana varor skall vida öfverstiga det belopp, som. möjligen kan i vanlig tid till förbrukning inom landet påräknas: och då deribland befinnes en inängd sådana, sem ej få förtullas, af hvilken orsak ej heller någon speeulation till .deras införande i loflig väg kan äga rum, såframt ej Nederlagsfriheten dertill gifvit anledning! sa måste de, en gång med behörigt tillstånd inkomne, kunna, då omständigheterna i allt öfrigt äro lika, med mera lätthet till dispositionen åtkommas, än deras hemliga insmygande vid sjelfva gränsen eller inlops orten befordras, särdeles som det ej sällan mäste - Den 4 Augusti.' 13g ste hända, att da en slik hopad mängd af både förbudna och tillåtna varor, under det att de äro på nederlag, skola oupphörligen bevakas, den oafbrutna tillsyn, hvars bemödande mångfalltliga gångor blifvit förgäfves användt till underslefs upptäckande, sluteligen försvagas och lamt handhafves.
I anseende till dessa skäl, framlägga hos Eders Kongl. Maj:t "Riksens
Ständer den underdåniga önskan, att den till alla varor utsträckta Nederlags - frihet , som i förenämde anie Städer, är tillåten, måtte hädanefter inskränkas; så att alla till införsel ot'h förbrukning inom Riket förbudne främmande Manufactur-varor och öfverflöda - articlar måtte ifrån densamma uteslutas.
Skulle omständigheterna ej medgifva, att, under den i tractaten med England betingade tid, ett slikt undantag kan äga rum i afseende på sådana producter och förädlingar, spm tillhöra berörde Eand och dess Colonier, anse Riksens Ständer likväl den förhoppning återstå, att Sveriges Nederlags-rörelse må i öfrigt kunna undergå de inskränkningar, sorn Rikets fördel fordrar, och erhålla en rigtnmg, som närmare svarar mot ändamålet, saint i allmänhet sådana föreskrifter meddelas, som medföra någon större säkerhet mot missbruk och underslef vid dess bedrifvande
Då föremålet för ali Nederlags - handel naturligtvis måste vara att befrämja afsättnin gett - 140 JDen 4 Augusti. gen på de varor som Inga i denna rörelse, så foijer deraf, att de redbara fordelar, som der. af uppkomma, egenteligen tillskyndas det land, der dessa handels-articlar äro producerade , samt att den Stat, der dylika upplag i sådan afsigt medgilvas, ej kan annorlunda anses, än somen ny Marknadsplats af mera beqvämt läge och med lättare tillfällen till afsättning, oah att således, då en slik ny utväg uppnäs till föryttrande af främmande varor af enahanda art med dem, som i Nederlags-orten i mängd framalstras, och hvilkas prqduption kan okas, en piik anstalt måste blifva för landets egna Näringar af en skadlig verkan i den man af* sättningen pä dess producter mindska-s, hvilket alltid måste inträffa, så framt ej köparens behof öfverstiga alla de medtäflande Ländernas sammanräknade tillgångar.
Ständer få, med tillämpning häraf, Inför Eders Kongl. Majh i underdånighet yttra den önskan, det alla sådana Bergverks Producter, samt andra varor och förädlingar, sorn kunna räknas bland Rikets exporter, matte ifrån Nederlagsfr-iheten uteslutas, samt detta förhud äfven utsträckas till Rum, Sprit och alla sor-, ter utländskt Bränvin samt Porter, och att unv gälderna för varor, hvilka på Nederlag få inkomma, beräknas efter deras särskilta beskaffenhet, så att de articlar, hvilka ej få till qvarbtifvande i Rikét förtullas, beläggas med den högsta i förenämnde, tractat utsatte
Rer cog - Den 4 Augusti 141 cognitions-afgift af en procent efter varans varde vid införseln och till lika belopp vid Utgåendet, äfvensom att afglrten för öfrigt så måtte lämpas, att tiliåtne öfyerflöds varor samt sådana alster och tillverkningar, sorn naturligen tillhöra vårt land, och hvilka, så framt deras producerande uppmuntras, borå i en aflägsen framtid kunna utgöra föremål för Rikets egen export-handel, i större mån betungas än sådana import-articlar, hvilka ej kunna unlbäras, och deribland Sadina råämnen, sorn till förädlande inom riket mäste utifrån införskrifVas, hvarjemte det stadgande synes Riksens Ständer blifva nödigt, att då sådana Varor, hvarå något värde i Taxin ej finnes ittstakadt, angifvas utan att vara beledsagade med factura, deras rätta Värde bör, elter föregången vederbörlig besigtning, af Edsvurne besigtningsman bestämmas.
Ständer anse enligt med ändamålet af en val inrättad Nedei lags-handel * att den samma må tjena till befrämjandet af en på reela företag rigtad transito - rörelse, men ej af en för inhemska förbrukningar öfverflödig import af främmande varor * hvilken sednare så mycket mindre förtjena!', att genom en utan motsvarande ersättning lemnad credit med tullens erläggande, underlättas, som en dylik, vissa Nederlags-piatsér medgifven förmon, ej annat kan än lända till förfång för de StapelStader, hvilka i. saknad af Nederlag ej kunnn und - Den 4 Augusti undgå, att genast vid införseln erlägga: belöpande afgiftef lör de inkommande varorna.
Det synes Riksens Ständer således vara både nyttigt oell rättvist, att, i likhet med hvad comiterade till Tullförfattningarnas öfverseende, underä den 26 Mars 1813, hos Eders Kongl. Majit i underdånighet hemställt, godsägare matte förbindas att, vid skeende förtullningar af Nciderlagsvaror för inhemskt behof, tillika erlägga Sex procent i årlig renta å Tullbeloppet för all den tid varan legat pä Nederlag, med undantag likväl af salt, hvilket ifrån €11 slik ytterligare afgift synes böra befrias.
Om en högst angelägen controll emot missbruk vid Nederlags-frihetens begagnande möjeiigen skulle kunna handhafvas, anse Riksens Ständer det blifva af stor nödvändighet, att den länge fördröjda verkställigheten af, erfordelig Magasins - inrättning för Nederlagen i Götheborg ej vidare må uppskjutas, samt den osäkerhet undvikas som för det närvarande äger rum, dä Nederlags-godset måste förvaras i en mängd spridda vindar, källare och bodar, i hvilket afseende Riksens Ständer hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att berörde Stads Handlande måtte förpligtas, att en slik skyldighet inom lämpelig tid fullgöra,-så framt de vilja af Nederlags-friheten sig begagna.
Den nu gällande Nederlags-förordningen, hvilken likasom Oecoi'tomiska författningar i allmänhet kan efter tid och omständigheter under - Den 4 Augusti 143 derJcastas de rättelser, som .det ali mannas fördel fordrar, anse Riksens Ständer böra på det sätt andras och förklaras, att alla Nederlagsvaror, .ined undantag endast af Salt, skulle uti särskildta Magazinsrum förvaras, oell sådana varor, sora äro till införsel tillåtne, ej få ifrån ett inrikes Nederlag till ett annat transporteras förr ari den belöpande Tullen blifvit erlagd, och hvarefter Restitution deraf må äga rum, i fall godset till Utrikes ort utskeppas, saint att varor, som ej få till qvarblifvande i Riket förtullas, ej må under hvad vilkor som heldst, till någon inrikes ort frän Nederlagen försändas; äfvensom att, då Nederlags-gods af denna sistnämnde beskaffenhet till främmande hamnar utföre.s, afsandaren bör vid lämpligt ansvar åläggas, att inom viss lid efter utskeppningen anskaffa oclt hos Tullkammaren uti inlastnings orten inlemna bevis öfver varans anläbdning, ej mindre från Tullkammaren å den utrikes ort, der den samma blifvit utlossad, än ifrån Svensk Handels-Agent. eller Consul, om en sådan Embetsman på stället finnes; att tillträde till Nederlags-ruminen ej må lemnäs godsagaren eller dess ombud annorlunda än under pålitelig tillsyn, hvilken, utan att bero endast af lägre tulibetjente, alltid bör ankomma pä någon af de högre å stället tillförordnade Embetsman vid Tullverket, sorn äger att ansvara derföre, att missbruk dervid ej förelöpa, samt att i händelse icke destomindre lurendrägeri' och.
Tullförsnillning skulle föröfva» - Den 4 Augustt Vas med gods, som är på Nederlag upplagd t,' lagbrytaren i sådant fall bor anses förfallen till hårdare ansvar, än som för dylika brott i allmänhet är stadgadt; att inom Maj månads slut hvarje år räkenskaperna öfver föregående årets Nederlags-rörelse böra, vederbörligen afslutade, till Tullstyrelsen insändas; samt sluteligen att alla Stapel * Städer* som åtstunda att åtnjuta en så beskaffad inskränkt Nederlagsfrihet, som efter förenämnde grunder kan medgifvas, och visa sig vara forsedde med t i 11- räekeliga och påliteliga Magasins - byggnader, måge af en slik förmon sig begagna; Éörande den frågan, huruvida spannemål må inbegripas ibland de sill Nederlag tillåtn3 varor, hafva Riksens
Ständer ansett inga skäl vara förhanilen , att sådant tillstyrka, lieldst éj allenast inånga underslef ocli missbruk till landtbrukets skada derigenom kunde uppkomma, utan ock den, i vissa fall för nödig ansedde inskränkning i friheten till Spännemålsinförsel från utrikes orter, skulle blifva utan gällande kraft och verkan, i händelse denna vara, emot den obetydliga afgiften för Nederlags-rättigheten, och utan att- genast vid Spannemålens införande vanliga TuUuulgälder béhöfde erläggas, kunde under skydd af Transito Handels-speculationer få uti Rikets städer fritt uppläggas och förvaras; anseendes Riksens Ständer det i afseende på allmänna Magasins - inrättningen tillstyrkte ständiga upplag af inländsk ■Spannmål, i Krono Magazineh, kunna tillräckligen - Ben 4 Augusti ligen förekomma hungersnöd i missväxtår, si länge och intill dess Spannmål hunne ifrån Utrikes orter då införskrifvas och hit anianda.
Ständer fä for öfrigt i u derdinighet hos Eders Kongl. Maj:t anhålla, att Kongl. Brefvet den 13 October 1773, angående skyldigheten for Städernas Handlande, att alltid vara försedde med nödiga Spannmåls förråder till afsalu, måtte hädanefter till all kraft och verkan upphöra, och sådant desto heldre, sorn sedan Span ninåls-hand eln blifvit frigifven för Rikets samtellga innevånare, nyssnämnde stadgande i alla fall synes vara mindre nödvändigt och lämpligt.
Riksens Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad, trohet och nit Stormägtigste Allernådigste Konung Eders Kongl. Majus Underdånigste, tropligtigste tjenare och un.; dersåier Vi Ridd. och Adelns På Prest-Ståndetg vägnar vägnar Carl Mörner J- A Lindblom h. t. Landtmarskalk. n. v.
Talman, På Borgare Ståndets På Bonde-Ståndets vägnar vägnar H. Schwan.
Lars Olssan. h. t. Talman, . n. v. Talman, Upp 6:tc B\dei N;o 1QS ao, Deri 4 Augusti Uppläst hos samtliga Riks-StSmlcn d, 4 Augusti Stormägtigste Allernådigste Konung!
Mcd afseende å den inom Riks-Stånden väck» ta motion om allmänna medels anslående- till Svenska Theaterns upprätthållande, få Riksens Ständer härmed i underdånighet hos Kderö Kongl. Maj.t anhålla, det täcktes Eders Kongl, Majit, af hvad medel sorn heldst i Nåder kan linnas lämpligt, och hvilka ej äro för bestämda utgifter påräknade, utan kunna-härtill vara att tillgå, låta anordna i vad som pröfvas för Theaterns bibehållande och behof erforderligt.
Ständer framhärda med djupun» dersåtiig vördnad, trohet och nit Stormägtigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts un derdåixigste * Uopligtigste tjenare och under» sater På Ridd. och Adelns •vägnar Carl Mörnerh. t, Landtmarskalk.
På Prest-Ståndets - yagnar Ji Åå Lindblom.
xi« V<i Talman..
På Bonde-Ståndets vägnar Lars Olsson? n. v. Talman.
Upp-, Den 4 Augusti M7 Uppläst hos s,in) teliga Riks - Stånden d. 4 Augusti.
Stornlägtigste Allernadigste Konung!
I anledning af de flera inom Riks-Stånden gjorda motioner, del - om inskränkning uti utskeppningen af Träd-varor samt utstämplingen af liketräd, och dels om Krono- och Jägeri-Betjeningens formindskande, få Riksens Ständer härmed i underdånighet anmäla deras härom fattade Beslut.
Ständer hafva tagit allt detta uti öfvervägande; och hvad först angår utskeppningen af Träd varor och Skogs-,Prötl ucter, så enär dessa onekeligen kunna räkhas ibland Sveriges förnämsta Export-Vafof, hafva Riksens
Ständer hai*v d endast trott sig buna i underdånighet göra den hemställan, att ali ung och omogen Skog borde till utförsel förbjudas, dock med undantag för de Skogrikare orter, hvilka Eders Kongl. Majit, fared afseende å delas större Skogstillgångar samt den deraf Uppkommande mindre fara för Skogens bestånd, i Nåder täcktes hugna med tillstånd till utförsel af äfven så beskaffad Skog, sorn nu är i fråga.
Beträffande frågan rörande utstämplingen af Ekar, hafva Riksens Stander trott sig b< • ra hus Edets Kongl.
Majit tillstyrka den förändring, att Förvaltningen af Sjö-ärenderna* borde, i stället för cn Qvartersman, förordna en tillförlitelig Officer af Constructiöns Staten, som endast hvart femte år skulle besöka de orter, der Elkar finnas, och derstädes, i förening med någon Den 4 Augusti någon af Eders Kongl. Majus Befallningshaf* vande utsedd pålitelig person, förrätta utstämplingen af alla sådana Ekar, hvilka icke funnos tjénliga för Eders Kongl. Maj:ts och Kronans behof, hvarigenom flera kostnader och omvägar kymme att undvikas, än vid nuvarande utstämplings-method.
Vidkommande sluteligen yrkandet af Krono- och Jägeri-Betjeningens mindskande eller indragning, anse Riksens Ständer den samma, i anseende till Skogarnas nödiga vård och den tillsyn, som författningarne stadga, böra bihehallas; men likväl trott sig kunna i underdånighet hemställa, att Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, efter noga undersökning af sådana Skogs-Uppsynings- och Jägeri - Beställningar, som utan skada för Skogarnas vårdande kunde indragas, måtte åläggas, att, vid blifvande vacanser, ett sådant förhållande hos Eders Kongl.
Majit i underdånighet anmäla, som då täcktes i Nåder vidtaga de anstallter, hvilka till vinnande af det åsyftade ändamålet kunna finnas lämplige.
Hvilket allt Riksens Ständer härmed till Eders Kongl. Majits
Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad, trohet och nit Stormägtigste Alleinådigste Konung Eders Kongl. Majus
Un - Den 4 Augusti tTnderdånigste tropligtigste tjenare och «ndersåter Pa Ridd. och Adelns På Prest-Ståndets vägnar vägnar Carl Mörner, J. A. Lindblom', Ii. t. Landtmarskalk. n. v. Talman.
Pä Borgare-Ståndets
På Bonde-Ståndets vägnar vägnar H- Schwam * Lars Olsson. h. t. Talman. n. v. Talman.
Uppläst hos samtliga Riks - Stånden den 4 Augusti.
Stormägtigste AUernådigste Konung!
R iksens
Ständer få härmed i underdånighet till Eders Kongl. Majit lemna del af de beslut Riksens Ständer fattat, så val i anledning af åtskilliga Eders Kongl. Majits Nådiga Propositioner om Stafs-Verket, sorn af flera dermed gemenskap ägande inom Riks - Stånden väckta motioner.