Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Guvernören åligger att utan dröjsmål tillställa hvar och en af de valde ett ut drag af val-protokollet. XXXV.
Hvarje klagan öfver ett val skall anmälas hos Provins-rådet före fullmagternas granskning. XXXVI.
Den, som i flere val-distrikt blifvit vald till ledamot, eger att hos Provinsrådets Ständiga Utskott tillkännagifva hvilket val han emottager.
Den ledamot, som icke gjort en sådan anmälan, bör inom 2 dagar efter fullmagternas granskning, fullgöra den inför Provins-rådet; i händelse äfven sådant försummas, skall lottning anställas för utrönande till hvilket distrikt ledamoten skall höra.
Bih. lill /{.
Pral. 1856 di 1857. 8 Sami. 57 Hafi. 8 5 8 liilaga lill Allm. Bcsv.- och Ehon.-Ulslcls Bet.
M 127. XXXVII.
Guvernören åligger att, i följd af Provins-rådets eller det Ständiga Utskottets derom fattade beslut, sammankalla val-kollegierna, för att genom val fylla sådana luckor, som uppkommit genom afsägelse, afsked eller dödsfall.
Rådet eller Utskottet bestämmer sammanträdet till den vanliga val-tiden, så vida det icke finnes nödvändigt, att sammanträdet förr utsättes. 4:ilc Titeln.
Om val-berättigade. XXXVIII.
För valbarhet erfordras: l:o.
Att vara infödd
Belgier eller att hafva erhållit naturalisation. 2:o.
Att åtnjuta civila och politiska rättigheter. 3:o.
Att hafva fyllt 2ä år. 4:o.
Att vara bosatt inom provinsen, åtminstone sedan den lista Januari näst före valet. XXXIX.
Icke valbara äro de, som blifvit dömda till vanärande eller kropps-straff, ej heller de, som blifvit försatte i konkurs- eller omyndighets-tillstånd. 5:tc Titeln.
Om obehörighet.
(Des incompatibilités.) XL.
Till medlemmar af Provins-rådet få icke väljas: l:o.
Medlemmar af representanternas kammare eller af senaten; 2:o. Provinsens Guvernör; 3:o. Provinsens sekreterare; 4:o.
Skattkammare-direktörer, statens eller provinsens uppbördsman och redovisningsskyldige; o:o.
Tjenstemän vid provins-styrelsen, kommissariater eller milisen. 6:o.
Distrikts-kommissarierna, freds-domrarne, ledamöterne i domstolar af första instansen och i appellations-domstolar, äfvensom de vid dem anställde allmänna åklagare.
Provins-rådets ledamöter få icke, så länge deras uppdrag varar, af det råd, till hvilket de höra, föreslås såsom kandidater till domare- eller åklagare-platser. XLI.
Af två inom andra led beslägtade eller besvågrade, som af samma val-kollegium blifvit vid samma omröstning invalde till ledamöter, har den företrädet, som erhållit de liesta lliloga lill Allm.
P,csv.~ och Ekon.-Ulsk:ls Bet.
S9 rösterna, men, i händelse af lika röst-antal, den äldste.
Om de blifvit vid olika omröstningar invalde, har den först valde företrädet.
Svågerlag, som efter valet uppstått emellan två ledamöter, medför icke uppdragets återkallande.
Svågerlaget anses vara upplöst, när hustrun till den man från hvilket det kommer är död. Gite Titeln.
Om Provins-rådet.
I Kapitlet.
Föreskrifter i afseende å Rådets sammankomster och sättet för dess öfverläggningar. XLII.
Provins-rådet sammanträder i provinsens hufvud-ort, så vida icke Konungen, i följd af utomordentliga händelser, sammankallar det i en annan stad inom provinsen. XLIII.
G uvernören öppnar och afslutar Rådets alla sammankomster i Konungens namn. XLIV. Utan särskild kallelse (de plein droit) församlar
Rådet sig till lagtima sammankomst kl. 10 f. m. första Tisdagen i Juli månad hvarje år.
Det konstituerar sig under ordförandeskap af den äldste ledamoten, som biträdes af de två yngste ledamöterne såsom sekreterare.
Konungen kan dessutom sammankalla
Rådet till urtima sammanträde.
Urtima sammanträden kungöras i någon af provinsens tidningar och kallelserne utfärdas skriftligen af Guvernören samt tillställas ledamöterna i deras hemvist. XI.V.
Det lagtima sammanträdet räcker i 14 dagar, hvilken tid icke får minskas utan med Guvernörens och Rådets ömsesidiga begifvande.
Sammanträdet kan, i följd af ett derom af Rådet särskildt fattadt beslut, förlängas 8 dagar, men icke derutöfver, så vida icke Guvernören dertill gifver sitt samtycke.
I sådana fall åligger det Rådet att uteslutande sysselsätta sig först med provinsens budget, så vida densamma icke redan blifvit fastställd; dock må sammanträdet icke i något fall räcka öfver 4 veckor. XLVI.
När Konungen sammankallar
Rådet till urtima sammanträde, eller när Guvernören bemyndigat förlängandet af ett lagtima sammanträde, skall kallelsen eller förlängnings-bemyndigandet tillika upptaga både öfverläggnings-ämnena och ordningen för deras föredragning.
Sammanträdets afslutande kan när som helst ske af Guvernören. XLVII.
Församlingen granskar och godkänner sina medlemmars fullmagter och dömer öfver de tvistigheter, som härvid kunna uppstå.
Hon kan ej öfverlägga om icke mer än hälften af det genom lagen bestämda antal ledamöter är tillstädes. fiO /lilaga lill Allm.
Be sv.- och Elton.-Ulslcis
M 127. XLVIII.
Sedan fuilmagterna blifvit granskade och godkända, aflägga Provins-rådets ledamöter denna ed: »jag svär att iakttaga (observer) konstitutionen och lagen örn Provins-inrättningen (loi d’organisation provinciale).
Innan eden aflägges, skall Ordföranden påminna derom, att det dekret, hvarigenom medlemmar af familjen Oranien-Nassau blifvit för alltid uteslutne från hvarje myndighet inom konungariket Belgien, utgör en del af konstitutionen. XLIX.
Vid öppnandet af hvarje lagtima sammankomst utser rådet en Ordförande och en Vice-ordförande samt bildar sin byrå för alla sammanträden under året.
Rådet bestämmer genom ett reglemente sitt arbetssätt i enlighet med förevarande lag.
Detta reglemente skall underkastas konungens pröfning och godkännande.
Rådets sammankomster äro offentliga; dock må Rådet ega att, på begäran af Ordföranden och fem ledamöter, eller när Guvernören sådant fordrar, bilda en hemlig session, och bestämmer Rådet sedan, om ämnet lör öfverläggningen bör komma under offentlig förhandling.
Rådet voterar med hög röst eller genom att qvarsitta på eller resa sig från sina platser; dock sker alltid voteringen med hög röst och efter namn-upprop, i fråga om beslutets rigtiga uppfattning; men i afseende å upprättande af förslag till tjenster, deras tillsättande eller tjenstemäns återkallande eller afsättande sker omröstningen städse med slutna sedlar.
Rådet har rättighet att sönderdela och att göra tillägg lill hvarje väckt förslag.
LIV. Hvarje beslut skall fattas med absolut röst-majoritet; vid lika röstantal anses förslaget förkastadt.
Sammankomsten öppnas och afslutas af Ordföranden; hvarje sammankomst börjar med uppläsning af ett vid nästföregående sammanträde förda protokoll, som, i händelse det godkännes, bekräftas och inskrifves på sätt CXIX artikeln af denna lag bestämmer.
Hvarje ledamot eger få i protokollet antecknadt alt han voterat emot beslutet, men han kati icke fordra att äfven få skälen för sitt votum antecknade. LVII.
Utom i fall af brådska, bekräftad utaf två tredjedelar af församlingens närvarande ledamöter, eger Ordföranden att, efter församlingens hörande, upprätta föredragningslista (ordre du jour) senast aftonen före handläggningen, hvilken lista derefter i salen anslås.
Hvarje förslag, som icke tillhör dagordningen, skall, skriftligen uppsatt, öfverlemnas till
Ordföranden och bör vara af två andra ledamöter linderstedt.
Församlingen bestämmer dagen för dess läsning.
Förslaget kan derefter icke blifva föremål för diskussion, om det icke understödjes af minst fem medlemmar. LVU!.
Ordföranden ensam eger att vakar öfver ordningen uti församlingen.
Han kan, efter föregången varning, låta utur salen utföra hvar och en, som der åstadkommer oljud.
Äfven kan lian anbefalla, att en sådan person skall genast gripas och i häkte inmanas.
Härom skall berättelse intagas i protokollet, och skall, jemlikt förpassningen, hvilken aflemnas till fängelsets föreståndare, personen derstädes mottagas och qvarhållas i 24 timmar, ulan hinder för bans tilltalande inför domstol, i händelse fog dertill förefinnes.
Bilaga lill Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ls Bet.
Cl L1X.
Ledamöterna kunna icke taga till ordet, så vida det icke blifvit hegardt och af Ordföranden beviljadt.
Ordföranden återkallar till ämnet den talare, som derifrån aflägsnar sig.
Hvarje personligt anfall, smädande, eller tillvitelse af elak afsigt (mauvaise intention) anses störa ordningen.
Om en talare öfverskrider ordningen, eger Ordföranden att, genom namnets upprepande och sedan talaren fått tillfälle att sig förklara, återkalla honom dertill.
Anteckning härom sker icke i protokollet, så vida ej Rådet sådant uttryckligen förordnar.
I.X.
Tillsättande af tjenster eller förslag dertill ske i öfverensstämmelse med stadgandena i XXII, XXIII, XXIV, XXVII, XXVIII, XXX, XXXI och XXXIII arliklarne af förevarande lag.
Ordföranden biträdes af fyra de yngsta ledamöterna, hvilka tjenstgöra såsom omröst nings-vittnen.
Provins-rådets Ledamöter erhålla ej någon aflöning (traitement).
De som bo på ett afstånd af minst en demi-myriametre, (omkring fem tolftedels Svenska mil), från samlings stället erhålla resekostnads-ersättning och dagtraktamente.
Resekostnaden beräknas till 1 franc SO centimer för hvarje demi-myriametre, dervid brutna tal dock ej ifrågakomma.
Dagtraktamentet utgår med ä francs för hvarje dag sessionen i sin helhet bevistas.
För kontroll häröfver skall ett register föras.
Ledamöterna rösta utan afseende på sina kommittenters önskan; de representera Provinsen och icke endast det distrikt, som valt dem.
Ingen Ledamot af Rådet kan deltaga i öfverläggning rörande ett ämne, hvaraf han eller någon som med honom är i skyldskap eller svågerlag i 4:de led, kan vänta omedelbar nytta eller skada (intérfet personel direct).
II Kapitlet.
Öm Rådels befogenhet.
(Des attributions du Conseil).
Rådet upprättar förslag (présente les candidats) för tillsättande af Ledamöter vid appellations-domstolarne, af Ordförande och vice Ordförande i domstolarne af första instansen, allt i enlighet med artikeln XCIX i konstitutionen och organiska lagen om domstols-inrättningen (loi d’organisation judiciaire).
Rådet har beslutande rätt i alla angelägenheter som röra provinsen, samt utnämner alla Provinsens tjenstemän, endast med undantag af dem, hvilkas antagande Rådet uppdrager åt Utskottet. 62 liilaga lill Allm, licsv.- och Eleon.-Ulsle:ls Bcl.
Hvarje år afslutar
Rådet räkenskapen öfver det föregående årets inkomster och utgifter samt fastställer utgiftsbudgeten för det följande året och beviljar derför erforderliga medel.
Alla Provinsens inkomster och utgifter skola uppföras å förslaget och i räkenskaperna.
Ingen utgift kan öfverflyttas från en hufvudlitel (section) till en annan, eller från en post (article) lill en annan i förslaget, utan Rådets bemyndigande och konungens bifall dertill.
LXVIIJ.
Under månaden näst efter sessionens afslutande skola summariska räkningar öfver inkomster och utgifter, behörigen afslutade, införas i Författnings-samlingen (Memorial administratif) samt nedläggas i de båda kamrarnes' arkiver.
Lag samma vare om förslagens offentlig görande och nedläggande i arkiverna i den månad, som följer näst efter deras antagande.
Räkenskaperna skola för allmänheten vara tillgängliga i Provinsens kansli under en månad, räknad från deras afslutande.
Härom skall allmänheten erhålla underrättelse genom Författningssamlingen och en af Provinsens tidningar.
Rådet åligger att årligen uppföra på förslaget öfver utgifter alla dem lagarne ålägga Provinsen alt vidkännas och synnerligast följande: l:o.
Mindre utgifter i och för assis-domstolarne, domstolarne af första instansen, handels-, freds- och vanliga polis-domstolar. 2:o.
Mindre kostnader för underhåll af de lokaler, som begagnas af assis-domstolarne, domstolarne af första instansen och handels-domstolarne.
Hyra för dessa lokaler samt inköp och underhåll af erforderliga inventarier. 5:o.
Kostnader för underhåll, i öfverensstämmelse med 60S:te och 606:te artiklarne i Code civil, för Provinsens civila och militära fängelser, med undantag likväl af Statens stora häkten och transport-fängelser.
Inköp och underhåll af deras inventarier, kostnaderne för fängelse-förvaltningen, med undantag af förvaltnings-kostnaden vid Statens stora fängelser. 4:o.
Aflöning till distriktets paketpost-förare (messagers), der anställandet af sådane pröfvas nödigt. 5:o.
Rehörig andel i resekostnads-ersättning och dagtraktamenten, till Ingeniörer och andre vid väg- och vattenbyggnads-korpsen anställde personer, som användas i Provinsens tjenst. 6:o.
Underhåll af vägar, kostnader för sådane vatten-arbeten och aftappningar, som lagligen åligga Provinsen. 7:o.
Återbetalning af resekostnader, som af kommunerna blifvit förskjutne till fattiga resande. 8:o.
Omkostnader för jury- och val-längder, hvilka röra flere kommuner. 9:o. Utgifter för Dom-kyrkor, Riskops-hus och Stifts-seminarier, allt i öfverensstämmelse med dekreten den 18 Germinal år XI och den 50 December 1809. 10:o.
Hyra och utlagor för samt underhåll af Provinsens bus och byggnader.
Underhåll och inköp af inventarier, och möbler, som det åligger Provinsen att bekosta.
Bilnga Ull Allm.
UtskMs Bel.
M 127. 63 12:o.
Hälften af kostnaden för de tioåriga förteckningarne öfver personers födelse, giftermål och dödsfall (tables de 1’état civil). 13:o.
Provinsens förfallna eller betalningsgilda skulder, äfvensom de skulder, som härflyta från domstols beslut. 11:0.
Pensioner till Provinsens afskedade tjenstemän, i öfverensstämmelse med ett af Rådet derför antaget reglemente. lS:o.
Medellösa dårars underhåll och] kostnaden för underhållet af sådane fattige, som qvarhållas i fattighusen så snart
Rådet utredt att kommunerna sjelfve icke kunna bestrida sådane kostnader-. 16:o.
Kostnaden för tryckning af förslaget och de summariska räkningarne öfver Provinsens inkomster och utgifter. 17:o. Kostnaden i och för Rådets sammankomster och den ersättning, som tillkommer ledamöterna. 18:o.
Beviljade bidrag till kommunens lägre och medel-skolor samt till större reparationer å kommunens betydligare byggnader. 19:o.
Kostnad för hittebarns underhåll, i det förhållande lagen för sådan kostnads bestridande stadgar. 20:o. Fonder, som afse bestridande af Provinsens tillfälliga och oförutsedda utgifter. 21:o.
Inqvarteringskostnad för Gendarmeriet.
Staten bekostar ensam: l:o.
Resekostnads-ersättning och aflöning åt Guvernören och Rådets utskott. 2:o.
Provins-sekreterarens aflöning. 5:o.
Aflöning till tjenstemän, anställde vid Provins-guvernörens byrå och andra byrå kostnader.
Hyra för och underhåll af Provins-guvernörens boställe samt underhåll och inköp af möbler dertill. 5:o.
Distrikt-kommissariernas aflöning och omkostnader. 6:o.
Kostnaden för milisen och sundhets-nämnderna (commissions méÖicales). 7:o.
Hyra för embetsrum, der guld- och silfver-arbeten kontrolleras (bureau de garantie). . 8:o.
Hälften af kostnaden för de tioåriga födelse-, giftermåls- och dödsförteckningarne.
Rådet bestämmer taxan på aflöningar och traktamenten till Provinsens tjenstemän.
LXXIJ.
Det beslutar om inrättande eller förbättrande af offentliga anstalter på Provinsens bekostnad.
LXXIH.
Det meddelar tillstånd till upptagande af lån, förvärfvande, försäljning eller utbyte af Provinsens egendom, äfvensom till upprättande af afhandlingar i öfrigt angående samma egendom.
G4 Bilaga lill Allm. Besv.- och Ekon.-Utskts Bel.
Det meddelar tillstånd till öppnande af rättegångar rörande Provinsens egendom, antingen sådant sker såsom kärande eller svarande, dock med iakttagande af hvad som stadgas i CVI artikeln af förevarande lag.
Rättegångarne utföras i enlighet med artikeln CXXIV.
Rådet förordnar om anläggandet af vägar, kanaler eller andra publika arbeten, som helt och hållet eller till någon del på Provinsens bekostnad skola utföras.
När fråga är om att verkställa sådana underhålls- eller reparations-arbelen, som angå flere provinser, har hvarje Provins att deröfver besluta; Guvernören algor i händelse af tvist.
Rådet godkänner förslag, planer och kostnads-heräkningar för de arbeten, till hvilkas utförande det anslår medel, så vida icke dessa blifva af Rådet öfverlemnade till det Ständiga Utskottets godkännande.
Indelning af vägarne till Provins- eller allmänna landsvägar regleras genom en lag, efter det Provins-råden deröfver blifvit hörde.
Rådet beslutar angående utförande af sådana arbeten, som röra flere af Pro vinsens kommuner och bestämmer hvarje kommuns andel i utgiften, efter att hafva hört vederbörande kommuner, med rättighet för den missnöjde att klaga hos Konungen inom 40 dagar räknadt från den, då del af beslutet erhölls.
Rådet bestämmer hvarje kommuns andel i kostnaden för vården om dess fat tige vansinniga.
LXXXT.
Rådet fördelar, i enlighet med lagarne, mellan kommunerna, den andel i bevill ningen (contributions directes), som blifvit Provinsen pålagd; om hinder för denna fördelning förefinnes, skall Rådet bestämma grunderna för verkställandet af en slik fördelning.
Det beslutar i anledning af de besvär och ansökningar om nedsättning, hvilka inkomma från kommunerna.
När'
Rådet icke är församladt, verkställer det Ständiga Utskottet fördelningen efter de af
Rådet bedömda grunder och beslutar öfver anförda besvär, med rätt likväl för den missnöjde att vända sig till Rådet.
LXXXI1.
Rådet beslutar öfver Kommunal-nämndernas ansökningar om inrättande, upphäfvande eller förändring af marknader och torgdagar inom Provinsen.
Det tillser, att in- och utförsel samt genomforsling af lifsmedel och köpmansgods icke underkastas andra än genom lag bestämda inskränkningar.
UXXXIII.
Rådet afgifver utlåtande öfver löreslagna förändringar i Provinsens, arrondissementernas, kantonernas och kommunernas omfång samt bestämmandet af deras hufvudorter.
Rådet kan uppdraga åt en eller flera af sina medlemmar att på ort och ställe skaffa sig de underrättelser, af hvilka det inom sin verksarnhets-kompetens har behof.
Det kan brefvexla med myndigheter och offentliga tjenstemän för dylika underrättelsers erhållande.
Om Bilaga lill Allm Bcsv.- och Elcon.-Ulsk:ls Bet. J\! 127. <53 Om, oaktadt två på hvarandra följande påminnelser, bestyrkte genom brefboken, under ordnade administrativa myndigheter tredskas att afgifva infordrade underrättelser, kan Rådet afsända en eller flere af sina medlemmar alt, på de tredskande myndigheternas personliga ansvarighet för kostnaden, å ort och ställe inhemta underrättelserna.
Rådet kan upprätta Reglemente för Provinsens inre förvaltning samt utfärda Polis-stadganden.
Dessa Reglementen och stadganden kunna icke göras i sådana ämnen, som redan blifvit genom lag eller den offentliga styrelsens påbud ordnade.
De anses utan vidare åtgärd upphäfde, om, i samma ämne sedermera utkommer en lag eller ett förordnande af den offentliga styrelsen.
För upprätthållande af dessa Rådets anordningar, kan det stadga vitén, som ej öfverstiga 8 dagars fängelse och 200 francs i penningar.
De skola bekantgöras i den form, som bestämmes i CXVII och CXVIII artiklarne af före varande lag. lil Kapitlet.
Konungens eller den lagstiftande magtens bekräftelse eller mellankomst i fråga om Provins-rådets beslut.
(De 1 approbation et de 1’intervention du Roi, ou du pouvoir legislatif relativement aux actes du conseil).
Rådets beslut i efterföljande ämnen skola underkastas Konungens godkännande, innan de verkställas, nemligen: l:o.
Förslag öfver Provinsens utgifter, utvägarne för deras bestridande samt frågor om låns upptagande; dock kan Rådet bestämma, eller uppdraga åt Ständiga Utskottet att bestämma, vilkoren för lånet, utan att dessa erfordra särskild pröfning, derest Konungen icke uttryckligen gjort förbehåll. 2:o.
Stiftande af allmänt nyttiga inrättningar på Provinsens bekostnad. 3:o.
Förvärfvande, utbyten och försäljningar af, samt andra afhandlingar om fast elier lös egendom, hvars värde icke öfverstiger 10,000 francs. i:o.
Anläggande af vägar och kanaler samt utförande af andra allmänna arbeten, antingen helt och hållet eller till en del på Provinsens bekostnad, när hela kostnads-summan öfverstiger 30,000 francs. 5:o.
Inrättande, nedläggande eller förändrande af marknader och torgdagar.
G:o. Reglementen för Provinsens inre förvaltning samt Polis-stadganden.
Brot. 183(5 & 1837. 8 Sami. 37 Baft. 9 66 Bilaga till Allm. Besv.- och Elion.-Ulsk-.ls Bet. JH 127.
Dessa beslut skola, om anledning till deras godkännande finnes, antagas sådana de blifvit af Rådet fattade utan ändringar utom i de fall, som artikeln CVII omnämner.
Dock kan Konungen vägra bifall till en eller flere delar af budgeten, men i öfrigt godkänna den.
Likaså, om Rådet icke uppför på budgeten hela eller en del af erforderliga anslagssummor för betalning af de omkostnader, som efter lag åligga Provinsen, eger Regeringen, efter Ständiga Utskottets hörande, att uppföra dessa anslag i förhållande till behofven.
Om, i sådant fall, Provinsens fonder äro otillräckliga, skall derom bestämmas genom en lag.
Rådets beslut i sådana ämnen, som omnämnas uti artikeln LXXXVI, skola anses vara godkända af Konungen, så vida ej, inom 40 dagar efter den, då Rådet fattade beslutet, Konungen antingen vägrar bifall dertill eller, genom särskild resolution, på anförda skäl, bestämmer ytterligare uppskof för ärendets slutliga afgörande.
Konungen eger, inom den i artikeln CXXV bestämda tid, upphäfva de Provinsrådets åtgöranden, som stå i strid med eller öfverskrida Rådets befogenhet.
Konungen eger att, på obestämd tid, förlänga det uti artikeln CXXV, omförmälda uppehåll med ett ärendes afgörande.
I denna händelse framlägger Konungen för Kamrarne i deras pågående eller näst derpå följande sammanträde ett förslag till lag i ämnet.
De Provins-rådets åtgöranden, hvilka icke blifvit af Konungen, i enlighet med första momentet af denna artikel, upphäfda, kunna sedan icke upphäfvas utan af lagstiftande magten.
De Kungliga beslut, som innehålla upphäfvande eller uppskof, skola grunda sig på anförda skäl.
De skola införas i Författnings-samlingen (Bulletin officiel).
Provins-råden kunna icke under någon förevändning undandraga sig att efterkomma besluten om upphäfvande eller uppskjutande af deras åtgöranden.
XC. Hvart och ett, af Provins-rådets ledamöter, i afsigt att handla såsom Provins-råd, hållet sammanträde å annan ort och tid, än artiklarne XLII, XLIV, XLY och XLVI sägs, är olagligt.
Allt hvad som vid ett olagligt sammanträde afhandlas och slutas, är utan kraft och verkan.
Guvernören vidtager behöriga mått och steg, att en sådan församling må genast åtskiljas; han uppsätter deröfver ett protokoll, som öfverlemnas till vederbörande krono-åklagare (Procureur-général du ressort).
De ledamöter, som tagit del i öfverläggningarne, straffas med fängelse fran sex månader till två år; äfven kunna de genom samma straffdom uteslutas från
Rådet och förklaras icke valbare till ledamöter i Provins-råd under en tid, som ej må öfverskrida fyra år, räknadt ifrån utslagets dag.
Artikeln 463 i Strafflagen är tillämplig på de i förevarande artikel omnämnda förseelser. XCI.
Provins-råd eger icke att med annat Provins-råd brefvexla i ämnen, som icke höra under dess befogenhet.
Provins-råd kan icke, utan Guvernörens samtycke, utfärda proklamationer och adresser till allmänheten.
Bilaga Ull Allm. Besv.- och Ekon.-Ulsk:ls Bet. JW 127. 67 1Y Kapitlet.
Om den tid, hvarunder Provins-rådets uppdrag varar.
(De la durée des fonctions du conseil.) XC1I.
Provins-rådets ledamöter väljas för en tid af fyra år.
Rådet förnyas till hälften hvartannat år.
Första förnyandet skall ega rum första tisdagen i Juli månad år 1856. XCIII.
Vid första sammanträdet skola Provins-råden dela val-distrikterna i två serier.
Lotten afgör sedan, hvilken af de två serier, som först skall afgå. XCIV.
Ledamöternas afskedsansökan ställes till Provins-rådet eller till det Ständiga Ut skottet, när Provins-rådet icke är samladt. XCV.
När en ledamot dör eller eljest upphör att vara medlem af Rådet, anses hans efterträdares egentliga tjenstetid icke börja förr än vid utgången al den förres tjenstetid. 7m1c Titeln.
Om Badets Ständiga Utshott.
(De la deputation permanent du conseil.) 1 Kapitlet.
Om utskotts-lcdamöters antal och tjenstgöringstid samt laga hinder för uppdragets emottagande.
(Du nombre des députés, des incompatibilités et de la durée de leurs fonctions.) XCVI.
Rådets Ständiga Utskott består i hvarje Provins af sex ledamöter.
Minst en af dessa ledamöter skall vara utsedd från hvarje jurisdiktion bland ledamöter, som derinom blifvit valde eller hafva sina hemvist. XCVII.
Till ledamöter i Utskottet få icke väljas: l:o.
De vid domstolarne anställde cmbets- och tjenstemän (fonctionnaires de l’ordre judiciaire). 2:o.