Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sig finna oundgängligen nödigt att utaf den, till följd af Regeringsformens 63 §., för Rikets försvar eller andra högst vigtiga oeh angelägna ändamål, vid sednaste Riksdag anvisade kreditiv-summa, utgörande l,OOO,O0ö R:dr, använda 150,000 R:dr; har detta belopp, i öfverensstämmelse med högstberörde Kongl, bref, under nästpåföljande månad, blifvit till Kongl.
Stats-kontoret ulbetaldt; upplysande det Fullmäktige, jemte samma bref, tillställda Statsråds-protokoll, att det lyftade kreditiv-beloppet erfordrades till ersättning för förskottsvis utbetalda medel lill Karantäns-kommissionens i Stockholm disposition, äfvensom till bestridande af ytterligare förefallande utgifter för anstalter mot cholerafarsoten.
Beträffande det under 1847 och 1848 års
Riksdag jemväl beviljade och på Riks fälds-kontoret anvisade, särskilda kreditiv af 150,000
R:dr, för alt, i mån af behof, unna användas för de kostnader, som genom den, under Mars månad sistlidet år, till hufvudstaden inkallade garnisons förstärkning Statsverket tillskyndats, så bar Kongl. Majit, genom nådigt bref af den 4:de
Maj samma år, gifvit Fullmäktige tillkänna, att af denna kreditiv-summa komme att, på föreskrifvet sätt, uttagas hvad deraf behöfde användas, ej mindre till betäckande af de då redan, för garnisonsförstärkningens marsch och underhåll m. m., utaf Kongl.
Krigs-kollegiuin förskjutna belopp, än till bestridan de af de utgifter, som i enahanda afseende än vidare blefve af nöden; och borde bemälte Kongl. Kollegium öfver de medel, hvilka från Riksgälds-kontoret erböllos, låta upprätta särskild räkenskap, deruti dessa medel, utan sammanblandning med de under Kongl. Kollegii förvaltning ställda ordinarie stats-anslag, skulle redovisas; kommande sagde räkenskap, att, efter dess afslutande och verkställd återlefverering till Riksgäldskontoret af hvad som utaf de reqvirerade medlen tilläfventyrs öfverblifvit, undergå behörig granskning samt vid nästa Riksdag till Rikets Ständers Stats-utskott öfverlemnas
Det, med anledning af omförmälde garnisonsförstärkning, beviljade kreditiv är, enligt behöriga req visi tioner, till hela sitt belopp från Riksgälds-kontoret utbetaldt under Juni och Augusti månader sistlidet år.
Utaf det på Riksgälds-kontoret anvisade kreditiv af 300,000 R:dr för inhemska fårskötselns och ullproduktionens befrämjande medelst låneunderstöd åt schäferiägare m. 11., hvilket kreditiv, såsom 1847 års Revisorer uppgifvit, vid nästföregående Juli månads början var belt och hållet obegagnadt, hafva aerefter utbetalts: under sednare hälften af år 1847 R:dr 35,340: — — Transport: 35,340: — — under är 1848 . . .
. 35.390: — — under innevarande är, intill medlet af näsllidne September, 38,820: — —
Då hvad som under de förflutna åren af detta kreditiv uttagils, sedermera blifvit äterbetaldt, så inskränkte sig
Riksgälds-kontorets fordran för de lyftade kreditivmedlen, vid sistnämnde tidepunkt, till det belopp, sorn under innevarande år var utassigneradt.
Såsom ränta för besagde medel, har Riksgälds-kontoret, genom Kongl.
Kommerskollegium, erhållit: under år 1847 R:dr 589: 2. 11. „ år 1848 080: 27. — „ år 1849 „ 709: 39. 7. I afräkning å det räntefria kreditiv af högst 100,000 R:dr, sorn vid 1828, 1829 och 1830 års Riksdag beviljades och ännu får, i stadgad ordning, begagnas för underlättande och befrämjande af Arméens aekordsregidring, hafva följande belopp ytterligare reqvirerats och utanordnats, nemligen: under Augusti månad 1847 R:dr 12,025: 8. — och under November månad 1848 „ 080: — — så att det begagnade kreditiv-beloppet, vid nuvarande revisions början, utgjorde 31,099 R:dr 34 sk. 8 rsL Jemlikt Rikets Ständers underdåniga anhållan i afseende på öfverlernnandet till
Riksgälds-kontoret af de för behöfvandes undsättning i missväxtår anvisade, men dertill icke använda eller disponerade, kontanta tillgångar, har Kongl. Maj:t, genom Dess nådiga bref af ilen 0 Oktober 1848, bifallit, att ej mindre hvad dä var odisponeradt utaf innestående undsättningsmedel, än äfven hvad som, genom tullafgifter för spanmäl eller liqvider för undsättningsskulder, komme att ytterligare inflyta, skulle, så vidt samma medel för heslutade utbetalningar icke erfordrades, få till Riksgälds-kontoret aflemnas, emot den af Rikets Ständer bestämda förbindelse för detta Verk att, då behofvet sådant fordrade, de mottagna medlen, vid skeende reqvisition er, Kongl. Maj: t tillhandahålla.
Till följd af Kongl. Maj:ts sålunda meddelade beslut, har Riksgälds-kontoret, utaf omförmälda medel, genom Kongl. Stats-kontoret, emottagit nedanstående ansenliga belopp, nemligen: under November månad sistlidet år . . .
R:dr 200,000: — — „ Mars månad innevarande år * .
„ 50,000:
„ April månad „ „ 200,000:
Sammansatta Banko- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Ulsk.
Mö. 5 ställe der varan upplossades och vägdes, utan det vore tillräckligt att med dylika effekter tillvägagfi på samma sätt, som med andra, tull underkastade varor, eller att vederbörande tulltjensteman anbefalldes vid lossningen tillstädes vara samt tillse och attestera vigt m. m., och detta desto hellre, som det i flera fall vore en onödig omgång att på de allmänna vågarna upplossa utifrån ankommande jern-effekter.
Hvad slutligen anginge undertecknandet af våg-attester för belåning i lånekontoret i Göteborg, så bade redan en ledamot af Vällofliga Borgare-ståndet vid innevarande riksmöte väckt motion derom, alt samma låne-kontor, i likhet med andra publika låne-inrättningar och kassor i nämnde stad, måtte godkänna sådana attester, som voro underskrifna endast af vågmästarne, hvadan motionären, antagande att, detta förslag vunne bifall, ansett att denna del af ofvannämnde personals befattning, hvilken dessutom syntes vara för tulltjenstemännen fremmande, kunde helt och hållet försvinna.
På grund af hvad nu blifvit anfördt har motionären föreslagit, att anställande af tulltjenstemän vid jernvågarne i rikets stapelstäder i och för utöfvande af nämnde kontroller måtte upphöra samt af den derutaf uppkommande besparing skäligt arfvode lemnäs åt vågbetjeningen för de ökade göromål, som för densamma, ehuru troligen ej i betydligare mån, af en dylik åtgärd kunde föranledas; hvarförutan motionären yrkat att förslaget måtte öfverleirmas till sammansatt Banko- samt Besvärs- och Ekonomi-Utskott för alt i sammanhang med ofvanomförmälda förslag i afseende å undertecknandet af våg-attester för begagnande vid lån i låne-kontoret i Göteborg behandlas.
Utskottet får till en början meddela att Banko-Utskottet uti dess Betänkande N:o 37, i anledning af en utaf Herr S.
Renström inom Vällofliga Borgare-ståndet afgifven och till samma Utskott remitterad motion derom, att låne-kontoret i Göteborg måtte vid belåning af jern och metaller, stående på vågen i nämnde stad, antaga lika beskaffade attester, som andra publika låne-inrättningar och kassor derstädes godkände, eller med underskrift af allenast två vågmästare, förklarat att sorn detta förslag stöde i sammanhang med Herr Ekmans, komme Banko-Utskottet att i fråga om beskaffenheten af de våg-attester, som vid diskont-verken må antagas, framdeles afgifva vidare yttrande.
Ofver Herr Renströms motion har Banko-Utskottets kansli- och finans-afdelning, till hvars handläggning densamma blifvit öfverlemnad, infordrat Ilerrar Fullmäktiges i Rikets Ständers Bank utlåtande, hvarefter Direktionen öfver Göteborgs låne-kontor, i anledning af remiss från bemälde Fullmäktige, uti afgifvet yttrande anfört, alt den skiljaktighet, som förefinnes emellan de från jern- och metall-vågen i Göteborg utfärdade våg-attester för belåning af våg-effekter i låne-kontoret derstädes och dem som för samma ändamål bos andra låne-inrättningar i nämnde stad användas, bestode deruti, att de förstnämnda, hvilka skola vara uppställda i öfverensstämmelse med det formulär, som i 1830 års Banko-reglemente finnes intaget, A Sammansatta Banko- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk.
Betänkande Jtä 3. och derjemte, enligt § 180 moni. litt. a af 1835 ars Banko-reglemente, innefatta intyg derom, att panten under loppet af de näst före belåningen förflutne 10 åren undergått uppvägning, borde vara försedde med underskrift af 4 personer, nemligen två å kronans och två å stadens sida, hvilka förbundo sig, en för alla och alla för en, att ansvara för de pantsatta effekterna och att ej utlemna desamma utan
Direktionens skriftliga tillåtelse, då deremot de sednare eller sådana, som af andra låne-inrättningar i Göteborg antogos, enligt hvad bilagdt formulär utvisade, allenast innefattade förbindelse att under ett års tid från attestens utgifvande hålla innehafvaren panten i laglig ordning tillhanda samt utfärdas och undertecknas endast af de båda för stadens räkning antagna vågmästarne; äfvensom att, i afseende å den säkerhet dessa våg-attester medförde, den olikhet förefunnes dem emellan, att då, enligt 6 och 8 §§ af Kongl.
Bergs-kollegii instruktion för vägare vid jern- och inetall-vågarne i riket af den 16 Oktober 1856, särskilda föreskrifter och ansvars-bestämmelser voro för vägare stadgade, rörande vården af de effekter, som blifvit för bankens räkning pantsatte, så funnes deremot uti berörda instruktion ingenting nämndt om attester af det sednare slaget, och utfärdandet af dem syntes sålunda icke tillhöra våg-betjeningen i egenskap af bestämd tjenstepligt.
Af dessa skäl och enär sistnämnde våg-attester icke
Sro uppställde i öfverensstämmelse med hitintills gällande föreskrifter för belåning af jern och metaller vid låne-kontoret i Göteborg och derjemte de två å kronans sida tillsatta tjenstemännen vid vågen, hvilka skola utöfva kontroll å vågmästarne, icke deltaga uti sistberörde attesters utfärdande samt antagligheten af samma våg-attester hos enskilda låne-inrättningar i Göteborg syntes allenast vara beroende af det personliga förtroende, som fästes vid redbarhelen och ordentligheten hos stadens vågmästare, ansåg
Direktionen sig icke kunna tillstyrka bifall till den framställning Herr Benströms motion innefattar; och hafva Herrar Fullmäktige i Rikets Ständers Bank, uti afgifvet utlåtande på grund af omförmälte skäl, jemväl afstyrkt bifall till samma motion.
Hvad sålunda förekommit har Utskottet tagit i öfvervägande och får, med åbe ropande af de utaf Direktionen öfver Göteborgs låne-kontor till afstyrkande af Herr Renströms motion anförde skäl, dem Utskottet anser vara välgrundade, samt då Herr Ekman icke visat att den med ifrågavarande tjenstemäns bibehållande i öfrigt afsedda kontroll är obehöflig, vördsamt hemställa, alt Herr Ekmans motion ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Sammansalta Banko- och Lag-Ulsk.
Betänkande JYs 4. 1 JK 4.
Ank. till Exp.-Uisk. d. 3 Dec. 18S7, kl. 1 e. ra.
Betänkande, i anledning af vadda förslag i fråga om lagstiftning får Enskilda Banker.
Sedan, i anledning af en bos Yälloll. Borgare-Ståndet af Herr Lallerstedt vackt samt till Banko- och Lag-Utskottens behandling hänvisad motion, åsyftande att solidarisk ansvarighet icke må erfordras i och för enskilda Banker, vare sig att desse utgifva egna tryckta eller graverade kredit-sedlar eller med Riks-bankens mynt bedrifva sin rörelse; att bank-rörelsen måtte lemnäs fullkomligt fri, och i följd deraf genom författning stadgas, det Kongl.
Maj:ts pröfningsrätt af Bankregleinenten endast måtte sträcka sig till undersökning af deras öfverensstämmelse med gällande lagar och författningar; samt alt
Filial-bankers inrättande endast måtto understödjas i de orter, der, af brist på företagsamhet, Privat-banker icke kunde uppstå, men behofvet af Bank vore för handen, Banko-Utskottet, som funnit sig ensamt böra behandla motionen, i hvad den anginge Filial-banker, uti dess afgifna Betänkande JSl 37 dels förklarat att motionen ej borde föranleda lill ändring uti ingressen till 182 § 3 momentet i Banko-reglementet, deruti stadgades, att delegare i Filial-hank, en för alla och alla för en, skulle ansvara för Bankens förbindelser, dels ock tillkännagifvit sig icke kunna biträda motionärens förslag om Filial-bankers inrättande endast i vissa orter; så och då Banko-Utskottet uti samma sitt Betänkande jemväl till pröfning upptagit dels ett af Herr Mannerskantz väckt, till Bauko-Ulskottet remitteradt, förslag, att Filial-hank icke, i afseende å räntan på utlemnade penninge-försträckningar, måtte inskränkas inom andra bestämmelser, än som i allmänna lagen nu äro eller framdeles blifva stadgade för utlåning af penningar i allmänhet; dels ock af Riksdags—fullmäktige Anders Olsson från Jemtands, Pehr Benjaminsson från Elfsborgs och Anders Andersson från Calmar län väckta, till Banko-Ulskottet öfverlemnade förslag, att Privat-bankerne måtte vid oktrojtidens slut upphöra och ersättas med antingen Filial-banker eller afdelningsBih, lill R.
Brot. 1856 & 1857. 6 Sami. 2 Afd. 3 Haft. 1 2 Sammansatta Banko- och Lag-Utsh.
Betänkande JYs 4. kontor af Riks-banken; bär Banko-Utskottet saromanträdt med Lag-Utskottet, för gemensam behandling af ej mindre en bos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln af Herr Grefve Frölich, David, väckt motion, med förslag till lag för Banker med rättighet att utgifva egna tryckta eller graverade kredit-sedlar, än äfven Herr Lallerstedts ofvan omförmälda motion, för så vidt den icke, på sätt nämndt är, redan blifvit af BankoUtskottet handlagd; samt en af Herr Falhem väckt motion om förtydligande af 11 § uti Kongl.
Kungörelsen den 9 Januari 1846 om Privat-banker; och Riksdagsfullmäktigen Nils Svenssons från Skåne motion, att hvarje Privat-bank eiler annan enskild inrättning, som utgifver tryckta eller graverade sedlar och anvisningar, må åläggas att på egen bekostnad och ansvarsskyldighet i hvarje läns residens-stad hålla ett ombud, som genast vid uppvisande skulle inlösa dessa sedlar med Riksens Ständers mynt, såsom en följd hvaraf sådana sedlar borde emottagas så väl vid insättningar i Rikets Ständers Bank och Landt-ränterierne, som vid liqviderande af krono-utskylderne och alla andra från folket utgående allmänna onera, samt Herrar Kommissarier i Riksens Ständers Bank och Räntmästarne i länen åläggas att emot en viss procent, som af Privat-bankerne skulle godtgöras, ombesörja utvexiingar hos ombuden af de sålunda influtna Privat-banks-medlen.
Det mest omfattande af omförmälda förslag är del af Herr Grefve Frölich.
Enligt hvad Herr Grefven uti inledningen till detsamma tillkännagifvit, anser jemväl han, att bank-rörelsen bör blifva en fri borgerlig näring och ej såsom nu vara föremål för oktroj; hvarjemte Herr Grefven förmält, att hans förslag föga afvoke från det af förenade Banko- och Lag-Utskotten vid sista Riksdag uti Betänkandet JVs 1 afgifna; att Herr Grefven jemväl tagit hänsyn till föreskrifter i Kongl. Maj:ls Nådiga Kungörelser i ämnet under den sedan år 1824 förflutna tiden, hvilka Kungörelser han ansett böra »formligen återkallas», samt att Herr Grefven ansett några särskilda lag-bestämmelser för icke sedelutgifvande Banker ej vara erforderliga.
Sjelfva lag-förslaget är af följande lydelse: «Allmän lag (förslag till) för Bank-rörelse med rättighet att utgifva egna tryckta eller graverade kredit-sedlar. § *■
Endast offentliga Bolag, ingångna af minst Trettio namngifna och i orten kända personer, hvilka icke annorlunda, än genom en sig emellan vald Styrelse, under namn af Direktion, förvalta rörelsen och å Bolagets vägnar tala och svara, må bedrifva sådan Bank-rörelse, hvars hufvud-kontor alltid vare förlagdt i stad. § 2.
Uti bolags-reglorna böra inflyta förbindelser och öfverenskommelser:
Sammansatta Banko- och Lag-Utsk.
Betänkande J\s A. 3 a) om solidarisk ansvarighet, så beskaffad som i § 3 vidare föreskrifves. b) om lid för Bolagets varaktighet, icke under Tio år, i fall någon viss tid uppgifves; eljest ock derutöfver, i fall ingen viss tid på förhand bestämmes, åligge Bolaget att fortfara minst 18 månader efter allmänneligen kungjordt beslut att upplösas. c) om storleken af teckniogs-summan eller grund-fonden, som icke får understiga en half million Riksdaler Riksmynt. d) om kontant inbetalning af minst en femtedel tore Bankens öppuande och förbindelsers afgifvande, lemnande Bolaget full säkerhet för vidare inbetalningar under minst tvänne påföljande qvartaler af en lika summa eller en femtedel hvarje qvartal. ej om beloppet af hvarje lottbref, icke stäldt å mindre summa än 200 Riksdaler Riksmynt. f) om rösträttigheten inom Bolaget, antingen efter egande lottbrefs totalbelopp eller med inskränkning för dem som ega mer än ett visst utsatt maximum. yj om vilkor för öfverlåtelse å annor man af lottbref, så ock den afgåendes ansvarighet till allmänheten under minst aderton månader. h) om antalet af Direktions-ledamöter, som ej får understiga fem, samt skyldighet för afgående ledamot att stå i ansvar för sin förvaltning under viss tid efter påföljande allmän bolagsstämma. i) om bolagsstämmas hållande minst en gång om året samt tid för kallelse till extra stämma. k) om årlig revision och tryckande af berättelse derom, efter den föreskrift administrativ myndighet eger lemna.
I) om reglemente, efter hvilket Banken ämnar drifva upp- och utlåningsrörelse.
Ändring häri må ej ske emellan Bolagets ordinarie stämmodagar och beslutade ändringar derefter allmänneligen kungöras. § 3- Bolaget må ej öppna sin rörelse, innan dess bolags-reglor och reglemente, jemte lemnad bevittnad afskrift af original-handlingarne, blifvit uppvisade för Rådhusrätten i staden, uppgift lemnad om Bolagets firma, om namnen på
Direktionsledamöter samt förteckning på säkerhets-handlingar för icke inbetald andel af grundfond, hvilka handlingar skola inläggas i kassakista, hvartill en af Direktionens ledamöter, Magistratens ordförande samt en af Bolaget särskildt utsedd Bolagsman skola hvar sin nyckel förvara.
Såsom säkerheter må antagas ej allenast kontrolleradt guld och silfver utan äfven förskrifningar på uppsägning, intecknade i fastigheter inom taxerings-värdet för tiden, samt räntebärande obligationer till tre fjerdedelar af deras nominella be - 4 Sammansatta Banko- och Lag Vlsk.
Betänkande 4. lopp, utgifna af allmänna inrättningar, men icke aktier, ställde till innehafvaren ej eller annan Banks loltbrcf. § 4.
Vid den pröfning af säkerliels-handlingar, som vid Bolagsstämma näst före Bankens öppnande företages, anmodas Magistraten alt genom deputerad ledamot närvara.
Utbyte af säkerhelshandlingar må ej tillåtas å annan tid än då Bolags stämma hålles och i närvaro af Magistratens deputerade. § 5- Solidarisk ansvarighet af Bank-bolag skall så förstås oell tillämpas, att först i andra rummet och efter det så väl Bankens alla tillgångar som Direktions-ledamöternes blifvit i mät tagne och icke af Magistraten i staden anses tillräckliga (derom Utslag inom 14 dagar efter anstäldt åtal skall afkunnas) öfrige Bolagets medlemmar skola en för alla och alla för en kännas skyldige gälda de kraf som sedel-innehafvare med härmed tilldelad förmånsrätt och derefter andra Bankens gäldenärer hos Rådhus-Rätten förmå göra gällande.
Kredil-sedel-innehafvare, som efter vägrad inlösen i Banken anmäler sitt kraf inom 6 månader efter det Bankens obestånd blifvit i allmän kungörelse tillkänna — gifvet, njute ränta till 8 för hundrade, tills betalning sker; men sådan kredit-sedel, som efter sagde tid anmäles, återlöses utan ränta under påföljande tvenne år. § 6, Bank-bolag, som en gång kommit på obestånd enligt Magistratens laga kraftvundne beslut, måste ovilkorligen upplösas och Bolagsmännens ömsesidiga förluster dem emellan efter eganderält jemkas med rättighet till godtgörelse efter 8 för hundradet af utgifter som enskild medlem varit tvungen göra för Bankens räkning.
Under ingen förevändning kan sådan Bank erhålla understöd af allmänna medel eller få under samma firma åter bedrifva Bank-rörelse. § 7- Beloppet af utgifne kredit-sedlar, äfvensom valören af sedei-sorterna varö icke Underkastad annan inskränkning eller föreskrift än att hvarje Bank vare skyldig, vid förlust af Näringsrätten, till Konungens Befallningshafvande i länet inlemna uppgift derå för sista qvartalet inom 14 dagar efter detsammas datum.
Skolandes dessa Sammansatta Banko- och Lag-Vlsk.
Betänkande JK 4. 5 qvar tåls—uppgifter på Bankens bekostnad intagas i länets löpande ärs-tryck af allmänna kungörelse^.
Yarandes Bankens räkenskaper städse tillgänglige för Konungens Befallningshafvande eller dess befullmäktigade ombud. § 8.
Bank-bolag vare förbjudet idka bandel ined annat än guld och silfver samt räntebärande allmänna verks obligationer.
Sjelf må icke Banken utfärda lane— förbindelser annorlunda än stälde till viss mans ordres på viss tid eller uppsägning.
Alla häremot stridande förbindelser vare kraftlöse. § 9- Då mål emot Bank-bolag genom besvär komma under Hof-Rätts pröfning skola de lika skyndsamt som mål rörande vexelrörelse behandlas.»
I likhet med Herr Grefve Frölich och Herr Lallerstedt har Utskottet ansett önskvärdt, att ett förslag till författning, angående enskilda Banker, vid denna Riksdag måtte varda af Rikets Ständer lill Kongl. Maj:ts'pröfning i underdånighet aflemnadt; men då Utskottet funnit detta förslag böra omfatta jemväl de enskilda Banker, som icke hafva rättighet att utgifva egna bank-sedlar, särdeles som den ofta omtvistade frågan, huruvida solidarisk ansvarighet för bolagsmännen i dessa Banker enligt lag eger rum, bör i lagstiftningen hafva en bestämd lösning, och Utskottet dessutom, vidkommande Herr Grefve Frölichs förslag, äfven i andra väsendlliga delar deraf ansett sig icke kunna detsamma biträda eller antagande deraf tillstyrka, har Utskottet, med anledning af omförmälda motioner, utarbetat ett nytt förslag till förordning i detta vigtiga ämne, och går nu att närmare redogöra för dess innehåll, särdeles i de delar, i hvilka förslaget på ett väsendlligure sätt afviker från äldre stadganden.
Nu, likasom tillförene i dylika fall, har tili afgörande förekommit den grannlaga frågan om formen för framställningen hos Kongl. Maj:t af Rikets Ständers begäran om Nådig fastställelse å hvad de för sin del i ämnet gillat och antagit.
Det torde härvid icke vara behöfligt att erinra om de inom representationen och Regeringen sedan lång tid tillbaka rådande olika åsigter derom, huruvida lagstiftningen för Privat-banker bör behandlas i öfverensstämmelse med 87 eller 89 § Regerings-formen, Yid jemförelse af de i detta ämne utfärdade författningar, nem~ 6 Sammansatta Banko- oeh Lag-Utsk.
Betänkande J\s i. ligen Kongl. Kungörelsen, angående inrättande af enskilde Banker eller Diskonter, af den 14 Januari 1824; Kongl.
Kungörelsen, angående enskilda Banker, hvilka utgifva egna kredit-sedlar, af den 9 Januari 1846; Kongl. Förordningen, angående vissa lag-bestämmelser, med afseende på enskilda Banker, af den 6 Oktober 1848, och Kongl. Kungörelsen om vissa ändringar och tillägg vid Kongl.
Kungörelsen den 9 Januari 1846, angående enskilda Banker, som utgifva egna kredit-sedlar, af den 10 November 1855, visar sig uppenbart, att dessa lagar innefatta bestämmelser både af civil-lags och ekonomisk natur.
Oro, å ena sidan, det är af vigt, att gränserna för de begge
Statsmakternes befogenhet i fråga om lagstiftningen noggrannt iakttagas, så är det, å andra sidan, för allmänheten, som i de af lagstiftande makten utfärdade författningar måste söka ledning för sina åtgöranden, önskvärdt att finna föreskrifterna i ämnet i en författning sammanförda.
På grund häraf och för att, utan att träda någondera Statsmaktens befogenhet för nära, gå detta allmänhetens billiga anspråk till mötes, har Utskottet ansett sig böra tillstyrka, att ingressen till förslaget må erhålla den lydelse, att Rikets Ständer 'odels för sin del besluta, dels hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att etc.