Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I den mån, som de influtne afgifterne skulle befinnas otillräcklige åt alla, ”som styrka sig vara berättigade till skottpenningars erhållande, måste de, som dertill ”sist anmält sig, afbida tiden för näst derpå inllytande uppbörd. ”7:o De till nästa års pröfnings-kommitté inkommande ledamöter från landet å ”Smålandssidan af länet verkställa granskning af räkningen öfver då utanordnade skottpenningar med dertill hörande verifikationer, samt bestämma, efter jemförelse af ”hvad dertill blifvit utbetaldt, beloppet af den summa, som för det följande året bör ”uttaxeras, med utsättande af jemnt skillingtal af den afgift, som till åstadkommande ’’af det nödigt ansedda beloppet bör å hvarje helt hemman debiteras. ”8:o
På samma sätt förfares sedermera hvarje år, intilldess annorlunda kan beslutas; Och bör, efter verkställd granskning, kungörelse i länet utfärdas om den då ”för kommande året beslutna afgift, hvilken alltid införes å kronodebetsedlarne och ”uppbäres i sammanhang med kronoräntorna. ”9-0
Vid räkningens årliga granskning vare det obetaget för dertill valde sock”neombud eller enskilde hemmans-innehafvare att komma tillstädes. 32 ”10:o Räkningen öfver utbetalde skottpenningar afslutas den 1 Maj, så att året ”räknas från och med den 1 Maj till och med den 30 April; dock utbetalas skottpenningar äfven efter den 1 Maj, i den mån influtne afgifter för förra året dertill ”förslå, med skyldighet för de premieberättigade att, när brist i länets dertill afsedda ”kassa uppstår, vänta med liqvids erhållande till nästa uppbörd.” Genom nådigt Bref den 2 Mars 1847 har Eders Kongl. Maj:t behagat fastställa denna öfverenskommelse, med nådigt förklarande tillika dels att uppvisandet af dödadt rofdjurs skinn må under vissa vilkor få äga rum inför socknestämma eller häradsrätt i orten och dels att befrielse från byggnad och underhållande af varggårdar och varggropar må tillgodokomma äfven de socknar, hvilka, ehuru de icke velat ansluta sig till öfverenskommeisen om gemensam jagtkassa, likväl åtagit sig att socknevis betala skottpenningar till enahanda belopp, som ofvan omförmäles, hvaremot de socknar, som icke ville, på någotdera'af nu nämnde sätt, till förhöjda skottpenningar bidraga, skulle af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande tillförbindas att noggrant fullgöra hvad i allmänna lagen är om varggård och varggrop stadgadt.'
Sedermera hafva alla församlingar på länets fasta land ingått i den gemensamma jagtkasseföreningen, med undantag endast af sju socknar, som beslutat att hvar för sig, efter den i nåder fastställda beräkningen, af egna medel, betala skottpenningar för de rofdjur, som inom socknens gränser dödas.
Shogarne i detta län bestå hufvudsakligen af furu och gran.
På de flesta trakter finnes väl äfven mer och mindre ymnig tillgång på hvarjehanda slags löfträd, bland hvilka oftast förekomma björk, al, asp, ek och hassel, samt mera sparsamt lind, lönn, bok, oxel, ask, rönn m. 11.; men med undantag af den försäljning, som från åtskilliga delar af länet äger rum, af ekvirke till skeppsbyggerierna jemte ekstäf och björkved till hamnarne, städerna och Oland, användes löfskogen i allmänhet endast till innehafvarens husbehof af bränsle och slöjdvirke.
Barrskogen deremot lemnar i många och vidsträckta trakter så väsendtliga medel till invånarnes bergning , att skogshandteringen der med jordbruket och boskapsskötseln täflar om företrädet såsom hufvudnäring.
Trädens fällning och aptering till balkar, sparrar eller sågstockar, de sednares forsling till sågqvarnarne, der de försågas till bräder eller plankor, samt de sålunda beredda produkternas nedtransporterande till städerna, köpingarne eller hamnarne, hvarest köpmännen eller deras ombud uppköpa dem, till afskeppning, hufvudsakligen utom riket, erfordra naturligtvis mycket arbete och mycken tidspillan, synnerligast då, såsom oftast är händelsen, afverkningsorten ligger flera mil aflägse från stapelorten; Men icke destomindre synes denna näring bedrifvas med en år ifrån år ökad ifver, under det att de närmast hafskusten belägna skogarne synbarligen allt mera och 35 mera uttömmas och skogsprodukternes forsling i följd deraf blifver allt längre och längre.
Länets utskeppning af sådana produkter har, på sätt jag nedanföre kommer att i underdånighet ådagalägga, under nu ifrågavarande sex år stigit i en förvånande grad; och om man redan förut trodde sig äga giltiga skäl till fruktan, att skogarnes stärka afverkning omsider kunde leda dertill, att länet komme att sakna skog till eget behof, så borde det sedermera inträffade förhållandet gifva en ökad anledning till farhåga i detta afseende; men härvid bör dock i betraktande tagas, att en icke så obetydlig del al de från detta län exporterade trävaror hemtas från angränsande trakter af Jönköpings och Kronobergs län, att skogarne i Calmar län, sammanräknade med de närmast belägne inom besagda 2 län, ännu upptaga ganska stora vidder, sannolikt öfverstigande 50 qvadratmil, och att barrskogen i dessa trakter har en stor förmåga af återväxt.
För närvarande och så länge jordbruket i skogstrakterne fortfar att endast till yttersta nödtorft bedrifvas, kunna deras invånare icke umbära de inkomster, som skogshandteringen dem bereder, och hvilka inkomster under sednare åren måhända ökats dels genom en större afverkning och dels genom förhöjning af skogsprodukternes salupris; och om äfven, å ena sidan, kan sägas, att skogen ä”att anse såsom ett kapital, lemnande en viss årlig afkastning, hvilken icke för något år bör öfverskridas, så vida man icke, till mehn för framtiden, vill se kapitalvärdet förminskadt; så förekommer deremot, å den andra sidan, att den med skog beväxta marken icke sällan är af den beskaffenhet, att densamma, sedan skogen är undanröjd, kan med fördel användas till åker eller äng och i sådan egenskap sannolikt gifva en vida större årlig afkastning, än hvad den förut derå växande skogen kunde lemna.
Om det således än vore att befara, att den tilltagande trävaru-exporten och den lockelse till ökad produktion, som, i bredd dermed, genom prisstegring blifvit åstadkommen, skulle, under fortfarande enahanda förhållanden, leda till en så stark afverkning, att skogarne inom flera trakter småningom blefve nästan alldeles utblottade, på större träd; så måste dessa trakters inbyggare, i samma mån som skogarne icke längre beredde dem någon väsendtlig inkomst, vara betänkte på andra medel till sin bergning, hvilka medel otvifvelaktigt komme att företrädesvis sökas i ett utvidgadt jordbruk i förening med boskapsskötsel och andra vanliga landtmannanäringar.
I allt fall torde med säkerhet kunna antagas, att, hvad länets fasta land angår, brist på skog till husbehof icke kommer att inträffa, åtminstone icke ännu på flera mansåldrar, hvarförinnan kommunikationerna torde hafva blifvit så förbättrade, att skogsprodukter med mindre svårighet, än som nu äger rum, kunna forslas till’ställen, der sådana saknas.
Berättelse öfver Calmar län för åren 1842—1847. 5 34 Från Sjötullskamrarne i Calmar och Westervik jemte
Tull-inspektionerne å köpingarne har jag infordrat uppgifter rörande exporten af de vanligast förekommande slag af skogsprodukter, och vid sammanräkning af dessa uppgifter har förhållandet befunnits vara följande:
Exporten af Skogsprodukter till utrikes orter:
År. Bräder och Plankor.
Bjelkar, Spar- rar, Spiror och Ekvirkespjeser.
Ek- och Bokstaf.
Bark af Ek och andra trädslag.
Tjära och Beck.
Tunnor. 1842 \ ...... 122,531 37,318 590,019 918 1,493 1843 ........ 129,130 21,851 769,800 1,935 1,149 1844 ........
154,422 37,499 1,009,663 1,775 987 1845 ........
225,963 38,119 920,476 2,511 915 1846 ........ 221,397 64,613 798,563 3,313 1,865 1847 ........
174,891 82,359 787,512 4,201 2,212 S:a för alla sex åren 1,028,334 281,759 4,876,033 14,653 8,621 eller i medeltal årligen 171,3891 46,960 812,672 2,442 1,437
Under nästförutgångna quinquennium utgjor- de denna exports årli- ga medeltal..... 126,495 32,101 461,992 1,545 1,469 En skillnad har således uppkommit af . . ^ . + 44,894 + 14,859 + 350,680 + 897 | — 32 35 Exporten till inrikes orter utom länet har utgjort:
Bräder och Plankor.
Bjelkar, Spar- rar och Ek- virkespjeser.
Famnar. 1842 ........ 39,134 15,750 597,150 31,798 104 ! 5,492 1843 ........
45,463 12,032 391,240 25,793 70 2,275 1844 ........ 45,661 14,103 235,400 15,336 4 2,449 1845 ........ 38,432 15,787 89,592 14,715 4 2,407 1846........ 61,498 24,812 105,780 18,057 19 2,552 1847 ........ 85,753 22,576 220,180 20,079 17 5,551 S:a lör alla sex åren 315,941 104,860 1,457,542 123,758] 218 | 18,726 eller i medeltal årligen | 52,657 17,477 259,557 20,626 56 5,121 Under förra quinquen- niet beräknades i me- deltal ......... 35,675 11,661 164,516 17,724 30 3,324 Skillnaden utgör . . . +16,982 + 5,816 j + 75,041 + 2,902] + 6 | - 203 Dessa siffror, huru betydliga de än synas vara, angifva likväl icke på långt när hela exporten af skogsprodukter, ty dels finnas här icke upptagna åtskilliga sfa- af travaror, såsom t. ex. läkten, årämnen, tränaglar och så kallade sleapers, ett slags trädstockar, deraf under de sednaste åren flera skeppsladdningar skickats till En-land, for att der användas till underlag för jernbanor, och dels kan antagas att betydliga qvantiteter ved och andra skogseffekter från detta län årligen både land- och sjöväg alforas till angränsande trakter af andra län, utan att tullförpassningar derå ta-as och således utan att anmärkas i tulljournalerne.
Såsom jag ofvanföre i underdånighet omförmält, har priset å de flesta trävaror under de sednare sex åren icke obetydligt stigit; och om man vill uppgöra en beräkning af det värde, hvartill ofvanuppgifna medelbelopp af de under ett år dels till utlandet och dels till inrikes orter utom länet exporterade skogseffekter blifvit från producentens hand försålde; så förmodar jag att man, utan fara för öfverdrift kunde upptaga följande medelpris: 36 224,046 tolfter Plankor och Bräder å 4 R:dr .
B:ko 896,184: ' 64,437 stycken Balkar och Sparrar å lj- R:dr . . . 83,916: 1,032,229 „ Ek- och Bokstaf å ly sk..... 29,228: 28. 23,069 tunnor Bark å 40 sk........ 19,223: 16. 1,473 „ Tjära och Beck ä 6 R:dr .... 8,838: — 3,121 famnar Yed å 2y R.dr...... 7,282: 16. eller tillsammans.............. 1,046,672: 12. och då under quinquenniet 1837—41 värdet af ett års trävaru-export beräknades till endast........ 603,855: 40.
3. så visar det sig, att försäljning af skogsprodukter till export från detta län sedermera vunnit en tillökning, som, för år räknadt, utgör icke mindre än....... 440,818: 19. 9.
Inom länet finnas tre allmänna skogar, nämligen Böda kronopark vid norra udden af Öland, Ilandbörds häradsallmänning i Långemåla och Norra Möre häradsallmänning i Förlösa socken.
Angående hushållningen med dessa skogar får jag, med ledning dels af de ifrån länets jägmästare inkomna uppgifter och dels af andra, här förvarade handlingar, underdånigst afgifva följande berättelse:
Uppå min underdåniga framställning om svårigheterne att freda
Böda kronopark från de betydliga åverkningar, som derå föröfvas, har Eders Kongl. Maj:t genom nådigt Bref den 15 Juli 1845 täckts förordna: att hvar och en af de å parken anställde fyra underjägare, mot skyldighet att vara beriden, får, utom förut anslagen lön, uppbära ett lika belopp eller 100
R:dr banko årligen till inköp och utfodring af häst: att tvänne plantörer, den ena för Byrums och den andra för Grankulla llygsandsfält, skola tills vidare å parken antagas emot åtnjutande af 200
R:dr banko hvardera i årligt arfvode och med skyldighet att i bevakningen å kronoparken deltaga, när och hvarest de dertill beordras, samt att enahanda böter och ansvar, som för åverkan å llygsandsfälten inom Malmöhus och Hallands län blifvit genom Kongl. Brefven den 2
Maj 1826 och den 17 Januari 1827 bestämda, äfven böra i afseende å llygsandsfälten å Böda kronopark tillämpas; hvarjemte Eders Kongl. Maj:t till mitt underdåniga förslag att inköpa och med parken förena de inom dess yttre gränsor eller derinvid belägna, enskilde personer tillhöriga hemman, funnit lämpligt i så måtto lemna nådigt bifall, som Eders Kongl. Maj:t, genom högstberörde nådiga Bref, behagat anbefalla mig att om inköp af de hemman, hvilka, i följd af deras läge, äro för kronoparkens noggranna bevakning mest'hinderliga, med ägarne deraf träffa öfverenskommelse; börande likväl de kontrakter, som i följd häraf kunna uppgöras, innan de blifva gällande underställas Eders Kongl. Maj:ts nådiga pröfning. 57
Den förbättring i underjägarnes lönevilkor, som sålunda blifvit i nåder medgifven, har, i förening med det biträde vid bevakningen å parken, som lemnas af de der anställde plantörerne, enligt hvad jägmästaren till mig inberättat, verkat till en betydlig minskning af åverkningarne, under det att de lagförde åverkarnes antal likväl tilltagit, hvilket förhållande synes förutsätta ett ökadt nit hos den bevakande tjenstemannapersonalen.
Till underdånig åtlydnad af hvad Eders Kongl. Maj:t i nåder befallt i afseende på inköp af de hemman, hvilkas belägenhet hindrar kronoparkens noggranna bevakning, har jag från vederbörande infordrat förteckningar å dessa hemman jemte så noggranna uppgifter, som möjligt, angående deras beskaffenhet till ägor, häfd och byggnader, samt deras värde, så väl efter bevillnings-taxeringen, som ock efter beräkning af de i orten gångbara salupris.
Vid insamlande af dessa upplysningar har jag varit biträdd af ortens domare, kronofogde, kyrkoherde och länsman, hvilka, efter noggrann andersökning samt med ledning af uppgifter från provins-landtmäteri-kontoret, värderat ifrågavarande hemman; och har det visat sig, att de hemman, som dels ligga alldeles inom kronoparkens yttre gränser samt dels med sina ägor inskjuta i parken, alla ägande rätt att begagna vägar och stigar öfver parken, tillsammans utgöra 54 mantal, förmedlade till 16 V, att åboerne derå utgöra ett antal af 124, att hemmanens sammanräknade taxeringsvärde uppgår till 41,256
R:dr, men att värderingsmännen uppskattat det verkliga värdet till 110,600 R:dr b:ko.
Den 8 Oktober 1846 höll jag på stället en sammankomst med dessa hemmans innehafvare, dervid likväl, i anseende till deras alltför högt uppstegrade anspråk, ingenting kunde för ändamålet uträttas; men sedermera hafva åboerne å några af hemmanen anmält sig hågade att sälja sina hemmansdelar på någorlunda antagliga vilkor, derom underhandling nu pågår.
Så mycket är emedlertid vunnet, att jag nu äger en, så vidt möjligt är, tillförlitlig grund för bedömandet af skeende försäljningsanbuds antaglighet; och anledning saknas icke till den förmodan, att de fleste af ifrågavarande hemmans åboer snart nog torde omfatta tillfället att få till kronan försälja deras hemman.
Otvifvelaktigt är också, att ett sådant inköp, i den mån det kunde omfatta alla de hemman, hvilkas läge synnerligast försvårar parkens bevakning, skulle vara af en stor nytta för denna kronopark och bereda tillfälle att med tiden göra den till en af de yppersta skogar i södra delen af riket.
Kubikinnehållet af de skogseffekter, som under sistförflutna sex skogsår blifvit å Röda kronopark afverkade, samt den inkomst i penningar, som skogsplanteringskassan deraf njutit, visas af följande summariska förteckning: 58 Skogs-år.
Beviljade utsyningar.
För Par- ; kens eget behof använde.
Genom auk- tioner för- sålde Skogs- effekter.
Summor.
Influtne Penningar.
Byggnads- virke.
R:dr sk. r. 18!f..... 62,079 10,426 28,500 101,005 1,114 20 3 18||..... 64,297 4,825 55,245 41,718 144,085 1,361 8 7 18||..... 60,657 2,165 16,575 57,493 116,868 1,165 55 7 18|§..... 34,458 — 5,550 97,886 157,874 1,873 15 6 18ff..... 60,486 12,450 11,294 175,336 257,566 1,990 13 10 18|1..... 59,894 2,220 10,462 129,116 201,692 2,296 34 2 Under alla sex åren influtit: 'för mulbete . . — — — — — 339 14 9 för försåld tjära — — — — — 33 21 — Summa 561,851 21,660 87,550 508,049 979,090 10,172 19 8 eller i medel- tal årligen.
. 60,508 5,610 14,588 84,675 165,182 1,695 19 3 Afverkningen har således varit något större, än under quinquenniet 1857—41, då den i medeltal utgjorde årligen 155,702 kubikfot; men skogsplanteringskassans inkomster under sednare tiden visa deremot en minskning i årligt medeltal från 1,736 R:dr 28 sk. till 1,695 R:dr 19 sk. 5 rist b:ko, hvilken minskning hufvudsakligen uppkommit derigenom, att under de sednare sex åren ganska betydliga qvantiteter skogsetTekter mast användas till byggnader och hägnader å parken.
För de 585,511 kubikfot ved och byggnadsvirke, som under dessa sex år blifvit utsynte åt ortens invånare, har till skogsplanteringskassan icke influtit mera än 1,917 R:dr 24 sk. b:ko, emedan, enligt Korigl.
Brefvet den 25 April 1856, för sådana utsyningar icke erlägges högre betalning än 24 sk. för etthundra kubikfot, hvaremot medelpriset för de°B genom auktion försålde skogseffekterne varit 1 R.dr 42 sk. för lika många kubikfot.
Jägmästaren har beräknat, att om all den under ifrågavarande år afverkade skogen blifvit på auktion afyttrad, så hade skogsplanteringskassans inkomst under samma år i medeltal utgjort årligen omkring 5,000
R:dr b:ko. 39 ......sätt’ som Jao i sednaste Femårsberättelsen haft nåden i underdånighet om formida, har det år ifrån år visat sig, att Böda kronoparks årliga afverkning icke pa långt när uppgår till det kubikfotsbelopp, som blifvit beräknadt i den år 1834 uppgjorda hushållningsplan, hvilket missförhållande föranledt tillförordnandet af en undersökning på stället.
Denna undersökning, verkställd under åren 1842 och 1844, tiar, enligt hvad en hit ingifven berättelse innehåller, ådagalagt, att hushållningsplanens beräkning, som upptager den årliga afverkningen till . . 269,144 kubikfot, <ir alltför hög, och att det belopp, som för närvarande utan äfventyr för skogens framtida bestånd kan afverkas, ej utgör mera än 164,336
Eu brist uppkommer således af..........
114,808 kubikfot.
Under nu ifrågavarande tidrymd hafva å kronoparken följande arbeten blifvit verkställda, nämligen: a) uppbyggandet af boställshus åt jägmästaren och underjägarne; b) uppodling af 8 tunnland boställsjord åt tvänne af underjägarne, c) anläggning af en plantskola om 21 kapplands rymd, hvarå, utom en mäimd tallplantor, nu växa 1,700 lärkträds- och 1,300 poppelplantor; varandes af tallplantorna o,000 förflyttade till llygsandsfältet vid Byrum, der de trifvas väl; d) verkställd stängsel af 13,201 famnar af träd och 319 famnar* stenmur • e) upphackning af 276,000 stycken qvadratalns-stora rutor å tillsammans’ 600 tunnland, hvilka blifvit insådde med tallfrö, deraf på de flesta uppvuxit lofvande plantor; f) anskaffning af 12 stycken stocksågar, som begagnats till fällning och aftömning af skog till 6,810 lass ved; g) uppgräfning af 2,927 famnar diken, och h) utsättning af 6,742 snittlingar och 6,369 tallplantor samt insåning af 12 tunnland med tallfrö och carex areanaria å Byrums flygsandsfält.
Oaktadt flere entreprenad-auktioner blifvit hållna och försök gjorda att på annat satt sluta beting om uppodling af de ännu icke odlade boställena åt jägmästaren och tvänne underjagare, har det likväl icke lyckats att få dessa arbeten verkställda lor de belopp, som upptagas i de deröfver först uppgjorda och fastställda kostnadsiorslagen, hvarför jag låtit sakkunnige personer uppgöra nya kostnadsförslag, hvilkas antagande jag i underdånighet hamställt till Eders Kong!.
De tvänne i länet befintliga häradsallmänningar, hvilka närmare beskrifvas i min sednaste underdåniga Femårsberättelse, hafva ännu icke blifvit till trakthuggning indelade.
Det hinder, som mött för vidtagandet af sådan åtgärd, är egentligen häradsloernes vägran att anvisa nödiga medel till de mätningar och rägångsjemkningar. som måste löregå indelningen; men detta hinder är numera häfvet genom de allmänna 40 föreskrifter, som Eders Kongl. Maj:t uti nådigt Bref den 23 sistlidne Mars täckts meddela angående härads-allmänningarnes förvaltning.
Berghandteringen.
Mutsedlar eller tillstånds-resolutioner till bearbetning af grufvor och malmstreck, hafva under ifrågavarande sex år blifvit af bergmästaren utfärdade:
År 1842 till ett antal af ,, 1843 ,, ,, ,, 1844 ,, ,, „ 1845 „ 1846 och ,, 1847 ,, ,, eller tillsammans 12. 3. 7. 21. 13. 38. 96.
Af dessa mutsedlar hafva 43 blifvit gifne på nya upptäckter och öfrige 53 på förut bearbetade, men öfvergifne grufvor och malmanledningar.
I afseende på de olika föremålen hafva mutsedlarne angått brytning af nedannämnde malm- eller berg - arter : Guldmalm......
Silfvermalm......
Blymalm ......
Koppar . . ■.....
Jernmalm i berg .
Sjömalm....... Nickel....... Kobolt.......
Grönsten till tackjernsblåsning Sandstensbrott..... 1. 4. 4. 19. 10. 45. 5.
Förhållandet med den förmenta guldmalms-anledningen har bergmästaren uppgifvit vara sådant, att sedan en person, som varit i tjenst vid Ankarsrums jernbruk i Tjusts härad, men sedermera afflyttat till Wermland, der omtalat att i en hage å nämnde bruks ägor skulle finnas en guldgrufva, den ägaren underlåtit att vidare bearbeta, så hade två köpmän och en gästgifvare i Wermland bildat ett bolag till upptagande af den föregifna grufvan samt derå uttagit mutsedel; men vid den undersökning, som bergmästaren, på bolagets begäran, å stället företagit, hade i den omnämnda hagen icke kunnat upptäckas annat än en fordom obetydligt bearbetad skärpning, hvaruti fanns en smal strimma af svafvelkis.
Oaktadt bergmästaren afrådt bolaget från vidare kostnader i ändamål af denna malm-anlednings bearbetning, lär bolaget likväl hafva 41 beslutat att uppoffra några hundra riksdaler på försök att längre ned i berget träffa bättre malm.
— De försök, i och för hvilka mutsedlar uttagits å silfver och nickel, hafva, så vidt kändt är, ännu icke rönt åsyftad framgång.
— Sedan det å Gladhammars koboltgrufva, i södra Tjust härad, sednast beviljade två års hvilostånd tilländalupit, har denna grufva ånyo blifvit inmutad; och fastän grufvan lärer vara af föga eller intet värde, enär, c;fter malmfyndighetens upphörande, någon ny malmtillgång der icke påträffats, har' fråga om rättighet att bearbeta besagde grufva likväl gjorts till föremål för rättegång vid bergstingsrätten.
Vid Stensnäsgrufvorna 1 Uckna Socken af Norra Tjusts härad, hvilka grufvor varit arbetade för malm till Finspångs, Eds, Ankarsrums och Öfverums jernbruk, qvarligga betydliga partier uppbruten jernmalm, hvarföre, på intressenternes derom gjorda begäran, hvilostånd å dessa grufvor blifvit beviljadt.
Enahanda är förhållandet med de jerngrufvor vid Norrby i Tryserums socken af samma härad, som bearbetats för Ankarsrums bruk.
De öfrige malmförande grufvor, som finnas i detta län, äro icke af någon särdeles betydenhet; men uti en stör mängd sjöar finnes rik tillgång på jernmalm; och ibland dessa är sjön Hulingen, 2 mil söder om Wimmerby, synnerligen märkvärdig, derigenom att, fastän sedan lång tid tillbaka derstädes årligen upptagits flera tusen tunnor malm för tackjernsoch gjutgods-tillverkningen vid Storebro och Hagelsrums bruk, som från nämnde sjö haft deras hufvudsakligaste malmtillgång, förrådet af malm på sjöns botten ännu icke på långt när blifvit uttömdt.
Så vidt de till bergmästaren inkomne uppgifter utvisa, har förhållandet med jernmalmsbryt aingen under nedannämnde år varit som följer:
År 1842 brötos...... 12,324 Skepp:d jernmalm, 11 1843 11 ...... 7,700 11 11 1844 11 ......
8,800 11 11 1843 11 ...... 10,323 19 1846 11 ...... 10,666 ,, 91 11 1847 11 ..... 2,300 11 Summa 32,313 Ii eller i medeltal för år räknadt 8,719 Skepp:d.
Bergmästaren har likväl anmärkt, att de uppgifter han i detta hänseende erhål- lit icke varit alldeles fullständiga, och att det kunde antagas, att malmbrytningen varit större, än nu är anfördt.
Angående beloppet af den sjömalm, som årligen upphemtats, saknas likaledes fullständiga uppgifter; men bergmästaren har beräknat, att sådan malm årligen blifvit uppbringad till en qvantitet af 13,000 å 16,000 Skcpp:d.
Berättelse öfver Calmar län för åren 1842—1847. 6 42
För närvarande finnas i länet iO masugnar för tackjernsblåsning, och de äro desamma, som omförmälas i sednaste underdåniga Femårsberättelsen.
I afseende på beloppet af dessa masugnars afverkning och värdet deraf, det sednare beräknadt efter det för hvarje år fastställda lösningspris för kronans tiondetackjern, har förhållandet nedannämnde år varit följande: e Ar.
Tillverknings- beloppet.
Lösnings- priset.
L Värdet.
Skepp:d R:dr sk.