Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Man liise en strof sådm som den sista i » Till ödet » för att se, hur hdividnellt den saphliiska varsen smyger sig kring ryd- bergska taidcer - den strof som malar h r iniinniskan bryter n&amp;niödv&amp;ndighetens grymma bojor, » talicler iipproïsf acklan - vid lij iiït ats lggoi., fattar svgrdet, slipadt i tankens verkstad, störtar dig och iiplinr åt Gid sin fria manliga hyllning.
D Poemet stod för öfrigt att lasa recla.ii i kalendern Flora f ör 18 64 jiiinte åtskilligt, som delvis upptagits i samlingarna,.
ja i) &gt;Vapensmeden ».
- Den liingtan, som, medan sinnevarl-.
deii möi; lrnar, i alltets stora tystnad stiger upp mot det oänd-.
liga, uttryckes målande i den korta, sublima dikten .På, ve-, randim vid hwfvet~ med dess elegiska hexametrar.
Och slut- ligen ar &gt;&gt; A.rf från Kaos » slående karalrteristisk med sitt,
O mystiska, platonskt-kristna taiikedjnp i plastiska, rytmer, en dikt af antik höghet och djupt kristet medvetande af otill- räcklighet inför det idealas lcraf.
Det finnes ingen nutida svensk skald mer än Rydberg som Iran uppbära den tragisk&amp; trimeterns cesariska diadem och majestätiska gnantelveck.
Samma trinad efter en världsförlossning från kva.1 och brott har skapat dikten &gt; Jungfru Maria i roseiyg&amp;rd » med dess verkningsfulla motsats, och &gt;I natten » där skalden ser tillvaron inslumrad som en genie, ett barn p&amp; allfaders arm.
- medaii tiden står stilla.
» Vkrdträdet D. tillhör kretsen af Viktor Rydbergs forn- nordiska studier.
M m mGrke den storslagna, delvis ' starkt personligs skildringen af de minnen, som den p m l e vikingen uppkallar inför det fallna triidet, och man ser sammanhanget med författarens barndomsiniaiien fråm » Vapensmeden 8.
Nor- dens soinmar~lms liggar öfver vikingens tnflor, öf ver det i gränslösa, himmelsspeglande hefvet B, dit gossen langt.fi * t frtia trädets topp, och öfver hemmet, som den &amp; tervändande unge vikingen skådar.
med nordbons betagna öga.
Sliieude %r att Viktor Rydbergs känslodjup med dess mniiliga kynne just liar påminner om Geijer, men under det anden hos den senare nästan viildsamt tvinga,r språket att gifva vika, täcka Ilvar- andra hos Rydberg innehå,ll och form afveii i dess+ lrnappa f oriinordiska vrirser lika f ullstandigt, lika lugnt beh6rskadt.
som dlticl.
Jag öfvergkr till de iizïiehållsrika dikter, som siirskildt, direkt eller satiriskt, %ro uttryck för det käinpnnde, det in- dividuellt och verkligt moderna i Rydbergs världsåskiclniug.
, Psyke » kuiide reat af vara hans progranldilct.
I en lika samniantriingd och enlr el som djupsin nig utliiggiiing af den gczinla myten förtälja och förlclma dessa ädelt stora stro- fer människoandens ' eviga Fanstsaga.
Il- kan ej sölca mktt- nad genom att blott ana o&amp; sh vara.
säll, han vill som Psyke, veta », vill » se » - och sanniiigen kan te sig för honom så bister, att han varit lyclrligare, om hrni aldrig fatt veta.
Och dock, har h m det, so111 Rydberg miiiorstädes lzallat ett » gossely~~.~ie », iir hans hvifvel icke Mefistos isigt hLafulla.
utan det » varma, sökande, pröfvaiide », som off rar allt i liar- lek, så ska-l1 den sralkande drycken icke iiteblifva.
Brotts- ligt ai.
clii ej att viga tankens strid, brottsligt ar snarare att
söka omedvetenheteus och f öriiitelsens lycka.
Detta &amp; r op- tiinism och en optimism, som räddar det väsentliga i till- varon.
Betydelsefullt synes, att deen klassiska poem om persoii- lighetens strid inleder diktsaiulingen, och att varldsförnyelse- r afslutar den.
skildringen i s TT&amp;rdträdet I sLifslust och lifsledar - Iivars sentenser, sk sammaii- stalda, verka något bart, men hvars dityramber stråla af rosig hellenisk ungdomsfagring - måttar Viktor Rydberg bl.
n. ett öfverlägset hugg &amp; t det lilla intelligenssnobberi, som iiii-.
der någon tid hotat att varda den modernaste ba.rnsjukdomei~ har hemma, och som för öfrigt icke e1zt7crst %r löjligt.
enar det.
j u plägar sattas i förbindelse med vissa brutala teorier om den starkares ratt.
Vi skola ocksi strax iterfinna Ryd- bergs satir i helt andra; än dessa, blott föraktfulla tonfall.
Uteslutande.
i sistnämnda skala affärdar han däremot hitr det koketteri med slapphet, s dekadans D och lifsleda, som miste vara osägligt motbjudande för denne D gosselynnets s, Psykes och Dexippos ' skald.
Så, har slaget omsider drabbat f r i n I~ononz!
Viktor Rydberg ar filosof och metafysiker afven soin skald; medtager hans poesi därför n&amp;gon g&amp;ng ett abstrakt drag, så, är det tillika samma laggning, som gör denna, lyrik till den ojamförligt mest fjärrskådande i tanke liksom till den djärfvaste- i flykt.
r Prometevs och Ahasve; us s star allt- jämt som vår litteraturs sublimaste dikt, intrycket af, Klot.- korna, var närmast svindlande.
Anmii lyrik $r geiirearbau som Biå,ths, idyllisk som W i r s h, fosterlaiidsk-historisk eller europeisk som Snoilskys.
Hos Rydberg g&amp;r det u t öfver alla horisonter.
Han diktar då, en universell .tankelyrik af kos- miska dimensioner, världshistoriska f&amp;gelperspektiv i stora in- gif velser.
Hit hör i de nya dikterna &gt;Grubblaren.
, där motsatseli mellan personlig och mekanisk vi.irldsisikt upprullas i syner af apokalyptiskt och dock behärskadt majestät.
Dem tiiikare och s t d d, som kunnat fingn den mekaniska varldsasi~tens synvilla (att förblanda tillvaron;; utifrin betraktadr eller dess 3 inekaniska aspekt r med tillvaron sjalf) i diktens gipntislrn vision om det psykiska siviil som det fysiska universum som en enda viifstol, dar allt hvad personlig aflan heter blir sii
Iijalplöst likgiltigt - deii, livars sorgsna medkänsla tagit ge- stalt i oceanscenens dystert sublima syii - han har med sitt hels vasen förstått det tröstlösa i detta skelett af en vädds- askidning och en gång för alla skalikt den sitt klassiska ut- t,ryclc.
Hvacl är d l aiinsxi förtviflaii mot denna?
- Där- bredvid stå de stom stroferna om Messias och om påskrnor- golien, hvars kloclror synas fralsa Slfven D Giiiibblarens Faust.
Gifver ~Griibblafeli~ oclrså i siiia mer reflekterade pm- $ier intrycket af samlad kraft, har » Deii nya Grottesiingen~ B en v&amp;lds; linhet, soin annars icke finnes hos Rydberg.
Mytelis Grottekvarn, som - slutade med att mala ' ve och förbmnelse å t siii agare kung Frode, blifver i Rydbergs jät- tesymbolik icke blott nutidens ofantliga konkurrensjakt.
och nödtvuiigiia strid föl; - lifvet, som med alla medel skall mala, gidd och sa ' förgiftar själsaclel och lycka - den blifver .hela tillvaron utan viirldsplan och blott betraktad under den me- kmiislra kaiisaliteteiis synvi~ikel.
Närmast ter sig den demo-.
nisks kvariien likväl har i poemet som deii indtcstrialis~~i, hvilken stundom nied llansymlös sjalfviskhet ~m.yntar de v&amp;riilöses muskelkraft till guld)) och som Gskiidliggöres i fix- brikselanclets inest Iij&amp;rtslitande skepnad.
Och den, aristokra- tiske skdld, livars verkliga, förniimhet oiindligt höjer honom öfver ~i.&amp;gra f ås blaseraclt », zandsaristokrczfiske~ later, hans medlidaiide afspeglar det ve, som rymmes hos jordeiis mil- lioner.
Dikten iior låiigt viildsainmare an en redogörelse ens ka.n antyda; clen verkar som ett eldregn öfver Sodom och Go- morrha.
Dess skriiekscener briinna sig in i sjalens lif.
Man iuiiike iiieteriis oroliga, hetsade lopp; varsfötterna tramps hvaraiiclra p&amp; halitrne, andf öst; lcvmnens många diaboliska ljud, festens ej mindre diaboliska segerdåii iitergifvas illuso- riskt.
-- Trälens bön (VI) torde daremot ej vara nog kon- centrerad och.
har, i trots af sina upphöjda enskildheter,.
Imapyast geuoiy&amp;e~&amp; clen otvunget rydbergska lyftning, som man just hiir kunde ha viiiitat.
I efterskriften, som delvis iiastaii lamil ar cliktf ormen,.
utvecklar a ah as ve rus^ - eller snarare förf.
sjiilf - bland nniint sin &amp; sikt om ett eveiituelt socialists~mh~lles stallning till teorien om den starkares ratt.
Naturligtvis ingår deiiim teori icke i soci: ilisinens .doktrin; tvartoni.
Den gjorde det '.
s) &gt;)
ej heller hos Xobespierre och Marat.
Med ' dem nia nu r i r n bättre socialister iugalunda jämföras.
men - Rydberg har tydligen skäl, dem han finner tillriickliga att iiära iiågoii skepsis om vackra teoriers iscensättaiide under c k auspicier, som skulle hägns rörelsen.
S&amp; kommer diktens stora sli~tn~uiainer,:.
Kmislerii-man- monsprestens f estpredika,ii w.
Hiix angripes omsider materialismeii i dess djupaste etiska rot, visas - genom den officiella dogmatik, hvarpå kung Frodes mönsterstat ar uppbygd - hur sjalfviskheteii rättfar- digar sig med natur vetes skaplig^ och evolutionistiska grunder, ll&amp;iisyiislöst apoteoserar striden om tillvarou, emedan det starka och intelligenta framkomme genom det svagas förtrampande?
samt gör det kristna karleksbudet till en de andligen van- f öres; förlrrymptes och misslyckades slafmoral (jfr.
Striiid- bergs w 1 hafsban det r).
58. illa htgiingen har bvasi-modernis- men ingenstädes blifvit i nordisk vitterhet, hvarken i Dracli- malis » Ostend e-Briigge » eller annars - och sedan, med livil- lien finhet hm det ej skett, med hrilken öfverlagsen storhet och adel!
Och hvilket grepp till sist att för deiina blodiga satir viilja formen af en offentlig f estpredikan, dar motsatseii mel- lan lärornas fräckhet och det officiella i föredraget Astad- kommit eii falsk, skärande högtidlighet.
Xen det 51- hvarlreii Strindberg eller Kiellaiicl, hrmken en ofin brutalitet eller en k d l giftighet.
Hkr få vi nteslutaiide iiitryck af ett stort hjärtas patos, som ej är mindre flanlnia~ide darför att taii- karii; frambäras i deum adla och be71iirsiicic7e form.
Emeller- tid tyckes Viktor R~clberg K r ibland liksom darra pa rösten.
Likt en elektrisk gnista borde nu allt detta g&amp; ut i samtiden, viicka lojheten, rensa luften.
dripri, och omöjliggöra hels den åsyftade fiaseologen s i, som en gkng Cervantes dräpte riddarromanerna.
Hen af gammalt veta vi, att maii mera beundrar och h u s k e iifven Piser I d b e r g an förstkr eller - p&amp; somliga h&amp;ll - ri7Z förutii livad han ar.
Hans in#lytaiide s l d e annars ha varit större miclt under den för- tryckande litteriira, opinion.
hvillreii lik en tung morfincdrönn legat öfver det sista decenniet här hemma, denna tanke- värld och denna diktning hysa v Ar litteraturs mest elerernnde, inest sttilsiittaiide och eldande element.
Biktor Rydberg iir:).)
I 79 ' den Dexippos, som satt vapen i hiiiideriia pk de unga slakteii, h i l k a, sedan de förvuxne iiekat, skola draga u t för a t t slii barbaren; må, de också, veta, b a r vapnen.
flnilas!
H a r gifres för mottagliga sinnen det utan jämförelse starkaste slrpdds- medel vi aga mot tidens andliga sjuldom, dess hakfulla eller blaserade skepsis, c h z skepsis, som ej iir den » varinii, sökande och p r ö f v a n d e ~.
Och då Dexippos spörjer, om inakter fin- iias, som kuniia öfvervinna dessa, så skall hmis imning gen- ljuda i en ny, en verkligt u n g geiieratioas viisen.
&gt;p Och en lianförd gosseskara svarar rörd: d e iiro 7ki9 .. D; \ !en Viktor Rydberg måste d&amp; också förstås af nordens ung- dom, t y - 71ic J (7 / 0cZzt % och I1ä.r g&amp;r viigen till framtiden.
O Den svenska kvinnans deltagande I v&amp;rldsutst&amp;llningen i Chicago 1893.
Sj ette paragrafen i cleii af Förenta Staternas kongress iitf ardade akt, S O I ~ Best#~nmer griinddrageii för den internatioiiella viirldsiitstall- iiingeii i Cliicago inaj - oktober 1893 iiiiiehåller, att geiieralstgrelsen skall tillsätts en koinit8 af clamer med iippdrag att verka för kviniians cleltagancle i varlc~siitst~lliiingen.
Den dainkoinité, soin till följd af detta Beslut tillsattes, Bestocl af 8 medlemmar för Förenta Staterna gemeiisaint och 9 för staden Cliicago, hvarjanite tv2 kvinliga imeclleininar.
utsågos f r h livarje stat och territorium.
Den 19 november 1.890 sam- presiclent clainlcoinitén inantradde p5 kallelse af ~varldsiitstaUni~igei~s till ett möte i Cliicago, vid livilket mrs potter Paliner från Cliicago valdes till president och mrs hale Cook från Tennessee till sekreterare.
Den tillsatta dainkoinitén liar .seclan cless utvecklat en liflig serk- sanihet.
Mrs Potter Paliner har själf Besökt Eiiropa för att intressera.
kvinnorna i ga.inl: ~ vaiiIden för deltagande i deii blifvancle » viirldsinark- nadens, och genom skrifvelser och cirkiiliir liar man sökt tillförsiikra sig medverkan af alla liiiiders kvinnor.
afveii till Sveriges kviniior I i a ~ en nypiiianing oin att sliita sig till rörelsen ingatt.
Peiiiia '
iippn~aning öfverlainiiades till Fredrika-Breiiler-Pöi.biiiidet nied anmodaii a t t detsamma måtte taga saken oiii Iiand.
Diirtill förklarade sig För- bundet villigt, livarefter af dess styrelse tillsattes en fiirberedande ko- mit6 bestående af fru Ankarsvärd, samt fröknarna.
Sdelborg, F r i e s och TVern.
livarjamte koniit6n såsom ordföraiide invalde fru Olivecrona, Ilvilken till densammas tjänst ställde sina stora insikter och den rika erfareiihet hon förvarfvat f r h Wiener-iitstiillningen, i ordiiandet iif livars svenska kviniioafdeliiiiig hon tagit en sk verksain del.
Den förberedande koiiiit6ns första htgärd ble£ a t t inbjuda för saken intresserade personer till ett möte 5 hotell Continentd den 1 % sistlidne inars.
På detta iiiöte redogjordes för befogenheten af deii svenska kvinnans deltagande i Cliicagoutstallningen, och sättet p&amp; livil- ket korriit6n ansåg detta 1; uniia ske, hvarjiiinte en redogörelse för den amerikanska kvinnolrornit6ns program och arbeten liiinnades.
På detta förberedande möte följde ett nytt talrikt besökt möte den 18 m r s.
Sedan ordföranden, fru Olivecrona, halsat de narvaraiide välkomna, yttrade hon: » J a g ber a t t f; framlägga de skäl, som tala för önskviirdheteii af deii svenska kvinnans clellagaiide i viii.ldsutstiilliiingen i Chicago 1893.
Främst sätter jag, a t t hon därigenom bör hafda Sveriges ratt a t t intaga en framskjuten plats bland kulturfolken.
Det har ined riitta blifvit sagdt, a t t en god nihttstocl;: för bedömandet af ett folks odling ar den ställning, soin intages af dess kviniior.~ Y&amp; grund af den kali- nedom jag liar oiii förhItllandeiia i detta hiinseende i flera af de stora kiiltiirländerna,; är det mig en gliidje a t t kunna vitsorda, a t t den sveii- ska kvinnan intager ' n relativt god plats, s % vii1 ined Iiäiisp till den aktning hon åtnjnter, som ock till de iiiiderrisningstillf~lleii ocli de f ö r ~ ä r f s k ä l l o ~ hvilka, sta henne till buds.
Detta liar jag sett erkiindt i tryck iner all en g h g och, om tiden sk niedgk€ve, shille jag såsoiii bevis kuniia anföra citat fr&amp;n tysk, fransk, engelsk, iiorsk ocli daiisk press.
Ja, till ocli nied från Förenta Staterna, hvikas krillmr dock st; &amp; så högt i socialt Iianseeiide, liar ett dylikt vitsord nylige2 koiniiiit oss till del.
I anledning af en iippsats om den svenska kvinnans stiill-.
iiing, soiii jag på anmodan affattat och tillsändt danikomitén i Chicago, säges i en amerikansk tidning:: &gt;Pörenta Staternas kvinnor se ined liäpiiad a t t &amp; e svenska i många hauseendeii stii framom dein.&gt; 3Ian iiiotser ocksa nied intresse a t t till viirldsutstallningen i (fliici~go f r h de svenska kvinnorna erliUa vackra bidrag till konst- och konstinfiii- striafdelningarne, afveiisoin uppgifter p&amp; hvad liiir giires för befriini- jaadet af intellektiiel, nioralisk, social ocli ekonomisk utreckling.
För hvar och en, som reflekterar Iiäriifver, inaste det vara klart, a t t kvinnan tinder de senaste decennierna g,jort en ganska vacker iii- sats i vårt lands kultiirarbete, vare sig niaii betänker den plats hoil förvarfvat sig pk undervisningens Iiögre och liigre stadier och livrid.
s1 ' Iion utrattat i religioioneiis .. och Alantropiens tjiinst, eller man betraktnr de alster af sitt arbete, hon skänkt oss iiioiii litteraturens, Ijnstens # och konstslöjdens oniråden.
Det bör darför ej anses s&amp;soni cliaiivinisiii, w-n vi uttahi den åsikten, a t t den svenska kviniian lrari anses väl ru- stad för a t t ined lieder deltaga i den internationella tiiflaii, för Iivilken Cliicago under ilasta %r Blir skadeplatsen.
Hon liar ej allenast a t t bibehklla det anseende Iion redan äger iiloni kretsar, dar hennes arbete Blif vit kludt ocli uppiiiiirksamniadt, utan ock a t t tillviiina sig det inoni de au större, dar högst diniiniga Begrepp rHda oiii vårt sfliigsiia lalid och våra f örliållaiideii.
E t t annat skal, soni talar för d i r t deltagande i niiiniida iitstiill- iiiiig, ar den oiizstiindigheten, a t t ~i aga mhnga sainliöriglietsband med Förenta Staterna geiioiii det stora antal af v h a la~~dsiiilin, Irvilka där .iiro bosatta ocli intaga en aktad stitllriing.
Sarskildt till Cliicagos be- .folkning Ilar Sverige liiniiiat en ganska Betydlig kontingent.
Det a r nied tillfredsstiillelse vi allt eniellan8t föriiiiiiina, a t t izaiiinet svensk Iiar god klang 11 % andra sidan 9tlanteii och a t t våra dar boende lends- inän i nllnzihz7~et iitiljiit~ anseende för redbarhet ocli p~litligl~et.
Glad- jaiide a r oclcsb Iiöra., a t t Iios iilhga Bland de svenska amerikanarlie en varm kansla för det ganila fosterlandet iin lefver kvar ocli a t t de nied intresse följ a tilldragelserna i det f oriia Iiemlandet.
% ' ör dessa skulle, ilet otvifvelaktigt vara ganska iiedsliende a t t ej se w $anila Sverige z, representeradt vid den stiindaiide iitställniiigei:, ncli a t t detta ej b l ~ t t giiller den stora industrin, utan afveii k~riiiiioiiidiistrin, daroiii vittiiar följande uttryck i ett Bref fr811 en i Förenta Staterna bosatt laiids- iilaniiina, 2tergif vet i v8ra.
t,id ' iiiiigar: wHvar &amp; r deii svenska kviiiiian?
1&lt;61niiier Iion ej till Cliicago- utstalliiingeii?
Kviiinor f r h Japan, Korea, Kina, ja, alla inöjliga ' lihll Iiafva redan förvarfvat sig plats i kvinnornas ' iitst~lliii~igslokal, i-neii den sveiiska k.viniiaii synes ej aii.
Hssr äro ' Handarbetets Viinner '?
Den svenska ' I~andaslöjdeii sthr s&amp; ofantligt öfoer deii anieriknnsku, a t t det a r oförlhtligt a t t den ej far ' visa Iivartill den di1ger.w Ännu ett beuktaiisrardt skal a r saiiiioliklieteii, a t t åtskilliga al- ster af var kviiiiioiiidustri skulle finna fördelaktig afslttning i Förenta Staterna, livarigeiio !~i afven för framtiden e11 god marknad bereddes At dem.
Detta .isjiiiierliet blniid.
deii svensk-merikaiiska Befolkiiiiigeii, llvamf en del ju befiiiiiey sig i goda föriiiögeiilietsrillltor.
Under sidaim förliallandeii skiille det se ut soin ett fattigdoiiisbevis för vart land, oiii den svenska kvinnan vid deii stora v~rldsiitställiiinge~i.
endast lyste med - siii fi.ånvaro.
Men jag Br öfvertygad 0111, a t t hvarje fosterlandsvän blott Beliöfveï göras uppiiiarksani harp&amp; för a t t villigt inedverka till, a t t deii sveiiska k ~ j n n a n Blir representerad vid Chicagoutstiillniiigeii pk ett henne och vkrt land riirdigt satt., I: e Härpå redogjorde fröken W m i i för de förarbeten, son1 af den alnerikanska kvinliga iitstUliiingskomitB1i blifvit vidtagna,.
E n storartad kvinlig utställningsbyggnad, 2 the Woinan ' s buil- d i n g ~ &gt; hvilkeil utstallningskomit8n bekostar (kostnaden för densainim beriiknas skola iippgi till 200,000 dollars) iir under uppförande, ocli nalkas, att döma efter meddelanden frkn Chicago, redan sin fullbordan.
Ritningen till sthe Wonian ' s building, ar utförd af en ung k ~ i n l i g arkitekt, iniss Hayden, hvilken bland mer I n hundra tiiflaiide, alla kvinliga, som inlämnat ritningar, eröfrat högsta priset, 1,000 dollars.
En uppfattning, hvilken- ligger nära till hands, att d i kvinnorna äga en särskild utställiiingslokal, endast där och p5 intet annat ställe hoin ' utstiillniiigen kvinligt arbete skall utstallas, tyckes einellestid, vid studerande af a kvinnopalatsets B plan, icke vara öf verensstiiinmande med rätta förhållandet.
Kviniiornas utställningsbyggnad kommer tvärt- om att innesluta j anif örelsevis f &amp; f ösernål.
Endast Iiufvudgalleriet ar afsedt att iurymma expositioiisartiklar, d. v. s. alster af konst.
konstslöjd o. s. r., och bland dessa en utvald sam- ling.
Bland alla natioiiers arbeten kommer en jury att för detta gal- leri utvalja endast de föremål, so111 iiro de yppersta i sitt slag.
Expo- sitionen darstides kbiiimer saledes att vittna on1 den högsta utveckling, som uppnktts inom livarje arbetsfält, samt i h i l k a länder l i ~ a r j e till- verkning star högst.
Tillverkarinnorna iippinanas att limna mer all ett prof p&amp; sin skicklighet, så att de i&amp; kunna iitstiilla siidana sh viil bland mästerverlien i den krinliga utstiillningen, som till täflaii med manligt arbete i de allmänna utställningslokalerna.
, The \ voliian ' s building, ar för öfrigt afsedd till att framställa åskhdligt eller, då detta ej kan ske, medelst redogörelser och siffer- uppgifter, kvinnans ställning och rerksainliet inoni olika otnrbden.
Sil skall ett ruin uppl&amp;tas %t alster af krinlig littergr verksamhet friii flydda dagar till nuvasande tid.
En a.fdelning inredes son1 modell- boningsriini och kök, där de nyaste kidinariska och etens skapliga upp- tackter inoni kokkonsten koiuina att 5skådliggöra.s.
E n del salar iiro afsedda att i n s p m a sjukrårdsafdelninge~l; till dessa sluta sig sär- skilda lokaler, dar vård och hjälp lämnas \ - id olyckshandelser, n k o t soiii inan vid föregående expositioner rasit i saknad a.f, hrarföre styselsen för denna världsutställning uppdragit at dainkonlitbn, att inedelst inrättaii- det af sjukvårdslokaler på olika stiillen inom iitställningsplatscii afiijalp denna brist.
Vidare finnas inom byggnaden rum för specialutställnin- gar af olika slag, bland annat omniinmes ett rum för utstiillning af viifriader och spetsar fran äldre tider o. s. v. Den stora samlingssaleii oin 1,700 sittplatser, afsedd för möten och fikedrag, är beliigen i kvinnobyggiindens andra våning.
Inoiii
hvarje siirskild afdelning skola föredrag liållas af specialister, med d e dar iitstiillcls förem&amp;leii sbsom åskiidniiigsmateriel.
För öfrigt inrylniner denna vhiiiig koiiiité-, klubb- ocli styrelserim in.
Som kviiiiiornas liela utstiilliiiiig siilanda ej iir att betrakta soin e n separat utan som en special~itst~llning, iir damernas styFelse.
äfven betänkt 115 att i deii stora alliiiiiiina utstiilliiingeii framvisa,alla.
de områden, där kviiiligt arbete ingår i det.
nianliga.
Vid livarje a.f- delning skall därföre förekoinnia tabellappgifter öfver i hvilken ntstrack- ning och p&amp; hvad satt kvinligt0arbete ingått i de atstiillda föremilens tillverkning.
Prisjuryn inom livarje afdelning skall iifveii saininaii- siittas af e t t i förh8llaiide till arbetet lika stort antal nian och kviiiiior.
Af denna korta öfversikt af den blifvaiide ~~ %rldsiitstiiUiiingeiis kvinliga afdelning torde fraingi, att liufviidsyftet med densainina ä r att, läiniia en klar belysniiig af Icviiinans stiilliiing.
i oli ko liiiidex och pk skilda oinriden.
Till sist uppliiste frölceii 7Vcei.n ett utdrag iii.
det cirkiiliiy, soin af inrs potter Palmer tillställts Amerikas kvinliga iitställningskoini- téer.
Dessa uppinaiias: 1) att aiisksffa en representativ utställning af kvinnoarbeten f r i n alla de oinrbden, där de förefilinas; 2) a t t aiiskaffa statistiska uppgifter öfver i livad d n kvinligt arbete bidragit till de utstallda förewåleil och öfriga upplysningar rö- raiide .ein; 3) att gr; ~nslra ocli förorda de kvinliga arbeten, so111 genoin ut- märkt beslcaffenliet kiinna anses värdiga att utställas i Irvinnobyggiia- dens galleri; 4) att gifva förslag fnc1; liiiiiiiiga kvinnor f ö r iiiväljande i jiiry; 5) att verka för att all uppfostrande verlrsaniliet, från den priiiiara, till den högsta, blir oin möjligt åskadliggjord, oin ej p i aiiimt satt .sa geiioni kartor, uppsatser, fotografier o. s. v.; 6) att verka f ö r att alla af kvinnor l ~ d d a anstalter med filnn- tropiskt, hygieniskt ocli reforinatoriskt syfte mB representeras; 7) att genoni - ansedda tidningar söka sprida styrelsens förslag; 8) att förmedla, lan af finare broderier, spetsar, solfjiidrar o. s. v.; 9) att till biblioteket af kvinliga författare anskaffa böcker, helst veteiiskapliga.
Efter deiiiia redogörelse föreslogs af mötet inedleinmar till de olika komitéeriis, hyilka borde redogöra för: ' 1) E~innmzs soc.iccla stiilbzilzg.
statens oc7b-det aZllna~tlzas tjlinst.
litteraturen 0 ~ 7 2 vetazskapen.
den bilcZa1zc7e 7consten.
tonkonsten.