Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Och hvad kartbeskrifningarne i allmänhet och i synnerhet till sådana nyss omnämnda gränsblad beträffar, vågar jag föreställa mig, att stora svårigheter då skulle möta att uppställa dem under en sådan form, att de med lätthet redogjorde för och upplyste om innehållet af de flera styckade egovidder, sora på kartorna skulle förekomma, Af dessa skäl vågar jag, huru stor fördel än det geologiska karteverket för egen räkning kunde hafva deraf, att äfven det ekonomiska utgafs efter samma rutindelningspbn, likväl icke, med tillbörligt, aktgifvande på detta sednare karteverks eget intresse, anse en förändring önsklig i den hittills vid utgifningen följda planen. — r307 — Vidkommande slutligen den af Revisorerne gjorda förutsättningen, att särskild stomkarta upprättas för hvartdera karteverket, så eger detta förhållande visserligen rum för det topografiska och det ekonomiska, men för ingen del för det geologiska karteverket.
För de geologiska undersökningarnes behof är det i allmänhet nödvändigt, att icke blott s. k. stomkarta, utan fullständigt utarbetade topografiska eller ekonomiska kartor öfver den till undersökning afsedda trakten finnas att tillgå.
Det är också derföre som dessa undersökningar, allt ifrån deras första början, fortfarande begagnat såsom grundval (och detta finnes också på hvart och ett af de hittills utgifna bladen uttryckligen omnämndt) hufvudsakligen Topografiska kårens utförliga mätningar i 33,^5, men äfven någon gång för mindre vidder, fastän hittills mera sällan, de i samma skala upprättade ekonomiska häradskartorna.
Om vi skulle företagit oss, att öfver de hittills förnämligast undersökta landdelarna (Mälaredalens omgifningar) först sammandraga stomkartor, så skulle detta i sanning varit ett alltför tidsödande och för geologerna främmande arbete, och utom dess alldeles onödigt tillika, emedan dessa förberedande åtgärder här redan funnos undangjorda.
Men äfven öfver Elfsborgs län finnes en af Topografiska kåren sammandragen stomkarta i 33,333, ehuru några, utförligare mätningar i denna skala der ännu icke försiggått.
Denna stomkarta med de ändringar och tillägg, som i sednare tider tillkomne nyare egokartor föranledt, har derföre också legat till hufvudsaklig grund för de sedan några ar tillbaka i nämnde län påbörjade geologiska undersökningarne.
Visserligen hafva dessa genom det något ökade arbete, som saknaden af fullständiga mätningar i 33,^33 förorsakat, framskridit något långsammare än de undersökningar, som skett uti andra i detta hänseende mera lyckligt lottade trakter.
Men då Elfsborgs län sjelft med en icke obetydlig summa ärligen bidragit till ändamålet, så torde den verkliga kostnadstillökningen för staten, genom det i viss mån något försenade arbetet, icke kunna anses uppgå till så särdeles stort belopp, en olägenhet, som dock mer än väl torde få anses uppvägd genom de, både i vetenskapligt och ekonomiskt hänseende, vackra frukter, som till fördel för det hela blifvit skördade just genom den lyckliga tillfälligheten, att undersökningarne blefvo förlagda till nämnde län, oaktadt föregående uppmätningar i den större skalan der ännu saknades.
Häraf täcktes Eders Kongl. Majestät nådigst finna, att arbetets anordning och utförande vid det geologiska undersökningsverket icke kan sägas hafva föranledt någon onödig tidsförlust eller öfverdrifven kostnad för staten, från den synpunkt betraktadt att, såsom Revisorerne föreställt sig, redan förut befintliga förberedande arbeten skulle utan ändamål blifvit ånyo omgjorda, utan har detta karteverk tvertom alltid såsom grundval för sina arbeten begagnat de materiaiier, som förut funnits att tillgå.
För att emellertid för framtiden, i händelse anledning skulle yppas att utsträcka de geologiska undersökningarne till ännu flera län, der förberedande fullständiga mätningar ännu saknas, förebygga all slags tidsutdrägt vid detta karteverks utarbetande, vågar jag i underdånighet hemställa, att de ekonomiska kartearbetena, „ liksom Eders Kongl
Majestät redan förut har täckts i nåder förordna med hänsyn till Orebro län, hädanefter företrädesvis måtte förläggas till de län inom landets södra del, der- mätningar i ännu icke blifvit af Topografiska kåren verkställda eller för den närmaste framtiden påtänkta, d, v. s. till Skaraborgs, Göteborgs och Bohus, Halmstads, Elfsborgs, Karlskrona, Kalmar, Karlstads och Stora Kopparbergs län.
De geologiska undersökningarne skulle — 308 — på så sätt icke råka i förlägenhet för saknaden af fullständiga föregående mätningar, utan kunde efter sig företeende omständigheter öppna sin verksamhet nästan när som helst och hvar som helst inom nyss sagde del af landet.
Och om derjemte de ekonomiska kartorna skulle kunna tjena såsom grundval för de ännu återstående topografiska mätningarne eller dervid begagnas såsom stomkartor, hvilket ingen anledning är att betvifla, såvida konnekteringen och det obetydliga återstående trianguieringsarbetet blifvit utförda med önskvärd noggrannhet, så blefve äfven för den sednare kåren ett förberedande arbete undangjordt, hvilket denna kår hittills sjelf handlaggt och eljest äfven framdeles är nödsakad att handlägga.
Skulle dessutom Eders Kongl.
Majestät nådigst finna skäl förordna, att, när mätning i Topografiska kåren förehafves i något visst län på gränsen mot ett annat län, som ännu endast finnes af nämnde kår uppmätt i imWn äfven den del af detta sednare län, som inrymmes inom den under behandling varande rutan, må underkastas förnyad uppmätning i sov^rfff, så skulle härigenom än ytterligare många tillfällen beredas åt de geologiska undersökningarna att utsträcka sin verksamhet, utan att någon försening af arbetet genom främmande förberedande operationer behöfde ifrågakomma.
Genom alla dessa åtgärder skulle icke blott det ekonomiska karteverket arbeta i det topografiska karteverkets intresse, utan båda dessa karteverk tillika erbjuda åt det geologiska all den grundval, som för dess ostörda och skyndsamma framskridande är behöflig.
Och det är äfven på detta sätt, som jag vågar föreställa mig, att den af Revisorerne åsyftade fördelen af större gemensamhet mellan de tre karteverken, minskad långsamhet vid utgifvandet och sparad kostnad för staten utan svårighet bäst torde kunna till vägabringas.
Med djupaste undersåtliga vördnad, trohet och nit framhärdar jag, Stormäktigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåte: AXEL ERDMANN.
December 1864. — 309 — Styresmannens för rikets ekonomiska karteverk underdåniga utlåtande, angående Rikets Ständers Revisorers anmärkning, i afseende å bristande upplysningar om detta karteverks fortgång, oell framställning om lämpligare organisation af rikets 3:ne karteverk.
Storm|äktigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj-.ts nådiga befallning, att med anledning af hvad Rikets Ständers Revisorer anmärkt i afseende å dels bristande upplysningar om ekonomiska karteverkets fortgång, dels åstadkommande af ett större samband emellan det ekonomiska och de öfriga karteverk, som för närvarande på statens bekostnad utgifvas, inkomma med underdånigt utlåtande, får jag härmed i djupaste underdånighet sålunda fullgöra.
Enär de till Eders Kongl. Maj:t härifrån för föregående år underdånigst afgifna årsberättelser angående bearbetandet af rikets ekonomiska karteverk omständligt och i de minsta detaljer redogöra för karteverkets årliga fortgång, så har jag i afseende derå icke någon vidare upplysning att underdånigst tillägga; men då Revisorernes anmärkning angående den förmenta bristen af ifrågavarande upplysningar antagligen gälla innevarande årts kartearbeten, så anser jag mig böra för dessa sednare här underdånigst redogöra samt tillika dermed sammanfatta en allmän uppgift å alla föregående års arbeten ifrån deras begynnelse och till närvarande tidpunkt.
Bearbetandet af rikets ekonomiska karteverk, som börjades den 2 Januari 1860 med Upsala län, har sedermera oafbrutet fortgått, hvarvid och tills dato, under nu sålunda förflutna tid af nära 5 år, hela Upsala län samt omkring 22 qvadratmil af Orebro län blifvit å karta lagda.
Örebro län, som för närvarande är under arbete, så är länets halfva område afritadt i förminskad och den för härvarande arbeten bestämda skala; och kartan öfver de sistnämnda 22 qvadratmilen, omfattande länets södra och mellersta delar, är, hvad angår göromålen ute på fältet, afslutad, men konseptet deröfver till text och sammansättning ännu icke fullständigt.
Hvad graveringsarbetena vidkommer, så äro, utaf de inom Upsala län belägna 13 härader, 9 häradskartor i gravyr fullbordade och den 10:de under arbete samt så nära fullbordad, att af densamma inom årets slut kompletta aftryck med säkerhet kunna påräknas.
Beskrifningar och arealuträkningar öfver alla Upsala läns härader, hvilka göromål för närvarande äfven äro under hand läggning och till stor del verkställda, kunna med all sannolikhet antagas vara afslutade inom något öfver 2:ne månader härefter.
De för ofvanberörde arbeten upplöpande kostnader, hvilkas belopp varit olika för olika år, uppgå, beräknade i medeltal, för hvarje år till 17,391 R:dr 88 öre, som, sammanräknade för alla 5 arbetsåren, gör en totalsumma af 86.959 R:dr 40 öre R:mt.
Deraf äro använda till inköp af instrument och effekter 3,439 R:dr 72 öre, till gravyr och tryckning 14,396
R:dr 42 öre samt till arfvoden, reseersättningar och dagsverks - — 310 kostnader, hyra för lokalen och diverse utgifter till 69,123 R:dr 26 öre, allt R;mt.
Kartearbetena uti Norrbottens län, hvartill särskildt anslag af allmänna medel nådigst är anvisadt, hafva oafbrutet fortgått sedan medlet af år 1859.
I anseende till det vidsträckta område, länet innefattar, utgörande omkring f:del af hela riket, torde ännu några års tid erfordras för karteverkets fullbordan öfver Norrbottens län.
Den tanken ligger nära för hand, att å de kartestommar öfver större delen af södra och mellersta Sverige, sorn under sednast förflutna 50 åren blifvit i och för militäriskt behof upprättade af Kongl. Topografiska kåren, skulle kunna utföras de ekonomiska detaljer, som af härvarande karteverk skola redovisas; men då förberörde kartestommar tillkommit i och för ett helt annat ändamål, än som här åsyftas, och äro sammanfattade uti för härvarande behof otillräckligt stor skala saint, saknande i allmänhet och till största delen gränsor emellan såväl alla de olika egoslagen (byggnadstomter, trädgårdar, åker, äng, odlingsmark, skogbeväxt och skoglös mark, mossar m. m.), som äfven fullständighet för gränsorna emellan byar och enstaka hemman, utjordar och fjel— lar, icke till sin beskaffenhet, bedömd efter de stommar jag hittills haft om händer, motsvara de fordringar, härvarande karteverks syftemål och grundidé betinga, så blef det en absolut nödvändighet att öfvergifva begagnandet af militär-karteverkets ifrågavarande stommar och vidtaga ett arbetssätt, som mera befordrar det hufvudmål, hvartill ekonomiska karteverket syftar.
Den af mig i denna rigtning underdånigst framställda arbetsplan blef, sedan Ofver-direktören vid Landtmäteriet deröfver den 10 Januari 1861 afgifvit underdånigt utlåtande och förslaget tillstyrkt, af Eders Kongl. Maj:t i nåder fastställd den 15 Februari sistnämnde år.
Enahanda förhållande eger äfven till stor del rom i det fortsatta antagande, att, för erhållande af arealuppgifter, som de kartorna åtföljande tabellariska beskrifningar skola redovisa, ändamålet kunde vinnas genom utdrag af de uti Landtmäteri-kontoren tillgängliga ego- och skiftesbeskrifningar, erforderligen rättade i enlighet med de förändringar, egorna undergått efter sednaste egomätningen.
Men detta förfaringssätt är endast tillämpligt vid beskrifning af ett mindre jordområde och begagnadt vid redogörelse af arealförhållanden å en större jordyta, såsom af ett helt län, verkar ett betydligt missledande och ifrån det absolut rätta vida skiljaktigt resultat, hvarföre hela ytberäkningen måst anordnas på ett sätt, som gör den oberoende at alla de i förutomnämnda förfaringssätt större och mindre fel verkande orsaker.
Föregående, i korthet underdånigst relaterade omständigheter föreskrifva obestridligen för arbetssättet tili den ekonomiska kartans upprättande följande hufvudsakliga regel, nemligen: fullständigt ny kartestomme uti så stor skala, att derå kan med tillförlitlighet uträknas arealen och dess olika fördelning till hvarje by, enstaka hemman, utjord och fjell, samt till sin sammansättning grundad på Topografiska kårens triangelnät, erforderligt utuidgadt; och öfver hvarje by eller enstaka hemman, som antingen helt och hållet saknar egokarta eller har den så ofullständig, att medelst rekognosering dess likformighet med^ marken icke kau åstadkommas, upprättad ny fullständig geometrisk karta.
I afseende å sistberörde operation anser jag mig böra underdånigst upplysa, att icke mindre än 116 olika byar och hemman, af ofvan uuderdånigst antydda skäl, blifvit, i och för förevarande ändamåls vinnande, under loppet af de 5 år, hvarunder karteverkets verksamhet fortgått, inom Upsala och Orebro län redan fullständigt geometrice affattade.
Då således ett mindre omständligt arbetssätt än här ofvan underdänigst antydda icke lärer kunna ifrågakomma vid härvarande kartors och beskrifningars upprättande, utan att i annat fall göra hela arbetet värdelöst, och emedan under den tidrymd, militär-karteverket fortgått, omkring mer än hälften af rikets mellersta och södra delar redan blifvit kartlagda uti en — 311 - för härvarande behof otillräckligt stor skala, kan således det af Revisorerne anmärkta förhållandet af 2:ne särskilda kartstommars upprättande icke på något sätt undvikas för de delar af riket, som af Topografiska kåren redan blifvit kartlagda.
Men då kartorna öfver flera län, såsom Orebro, Skaraborgs, Göteborgs och Bohus, Hallands, Elfsborgs och Blekinge län, som af Topografiska kåren redan äro utgifna, icke blifvit bearbetade uti en med nuvarande plan för Topografiska kårens kartearbeten öfverensstämmande skala, utan, för att kunna inrättas i enlighet med det för kåren numera bestämda arbetssystem, måste, i likhet med hvad som vidtagits med de nu redan af samma kår för andra gången omarbetade kartorna öfver Upsala, Nyköpings, Kristianstads och Malmöhus län, troligen framdeles af förberörda orsaker i alla fall förnyas och omarbetas, så, och med antagande, att den kartstomme, hvilken härstädes upprättas, blifver, såsom i den största skalan och deraf följande omständligaste arbetssätt utförd, användbar och till nytta för såväl de topografiska som äfven de geologiska kartearbetena, är för närvarande uti Eders Kongl. Maj;ts nådiga beslut den 6 Februari 1863,— hvarigenom de ekonomiska kartearbetena blifvit förlagda inom Orebro län, och således verka i både Topografiska kårens och Geologiska byråns intresse samt med den under arbete varande nya stoinkartan bereda fördelar åt båda dessa karteverks fortgång, — den af Revisorerne anmärkta olägenheten, angående onödiga dubbel-arbeten, redan långt för detta till stor del af Eders Kongl. Maj:t nädigst undanröjd och det ifrågaställda större sambandet de 3:ne karteverken emellan redan till en god början tillvägabragt.
Om äfven för framtiden enahanda och till sistberörda syftemål verkande fördelning af arbetsdistrikterna emellan de för olika ändamål arbetande 3:ne karteverken af Eders Kongl. Maj:t nådigst anbefalles, så anser jag underdånigst hvarje annan åtgärd i detta afseende öfverflödig.
Utstakning af planen för denna fördelning anser jag underdånigst böra företrädesvis bestämmas med afseende på de hinder och dessas aflägsnande, som ligga i vägen för geologiska undersökningarnes fortgång, hvarföre lämpligaste planen betingar följande ordning för ekonomiska karteverkets framtida arbeten, nemligen: sedan ekonomiska kartearbetena blifvit fullbordade inom Örebro län, förläggas desamma till Skaraborgs län och sedermera till Hallands, Göteborgs och Bohus län, Blekinge och Elfsborgs län, hvilka alla äro af Topografiska kåren utarbetade uti en äfven för de geologiska undersökningarne otillräckligt stor skala och inåste derföre ock i hvarje fall nödvändigt omarbetas.
Derigenom att Eders Kongl. Maj:t skulle fästa nådig uppmärksamhet vid föregående underdåniga förslag, blifva äfven de ekonomiska kartearbetenas fortgång och skyndsamhet till en väsendtlig del för närmaste framtid befrämjade, ty de till arbetsdistrikter här underdånigst föreslagna län äro just de delar af riket, hvilkas terräng blifvit uti det at Topografiska kåren sedan år 1811 utförda, värderika, triangelnät försedd med den rikaste tillgång på säkra ort bestämmelser, och sä riklig, att, med undantag för Elfsborgs län, någon vidare åtgärd till den ekonomiska kartans noggranna sammansättning derstädes icke kan komma att af behofvet påkallas.
Härigenom undvikes således för längre tid den kostsamma operation, som i och för ofvanberörda triaogelnäts utvidgande måst vidtagas inom Upsala län och, äfven erforderlig inom Orebro län, allt för mycket anlitar de för härvarande arbeten tillgängliga, relativt till anslagen för rikets 2:ne öfriga k arte verk, mer än knappa penningetillgångar.
Hvad den af Revisorerne anmärkta olikheten i karteverkens nuvarande förvaltning beträffar, så och emedan rikets civila karteverk, det geologiska och ekonomiska, redan höra till Eders Kongl. Maj:ts Civil-departement och rikets militär-karteverk till Landtförsvars-departementet, och karteverkens speciella ledning och förvaltning blifvit af — 312 Eders Kongl. Maj:t i nåder uppdragne och fördelade åt icke flere Styresmän, än för hvartdera af de till sina olikartade göromål skiljaktiga 3:ne karteverken oundgängligen erfordras, anser jag underdånigst, att hvarje annan förändring i de olika institutionernas organisation endast skulle medföra ett mot
Revisorernes syfte stridigt resultat och verka motsatsen pä kartearbetenas nuvarande skyndsamma framgång.
Den inrättning af en för de 3:ne karteverken gemensam öfverstyrelse eller ännu en, jemte de båda Stats-departementen, ytterligare General-styrelse, hvaråt Revisorerne tyckas häntyda, kan ej annat än endast öka statsverkets utgifter, utan att bereda motsvarande fördel.
En förening emellan frenne olikartade befattningar leder icke till någonderas‘"båtnad, och då de olikartade göromål, sorn åligga hvartdera karteverket, äfven betinga olikartade insigter och praktik, nemligen för militär-karteverket kännedom af topografi, astronomi, militärvetenskap ra. m., för geologiska karteverkets insigter i geologi, kemi m. m. och för ekonomiska karteverkets alla de kunskapsmått, som för landtmäteriet, skiftesverket och kameralvetenskapen erfordras, sä vågar jag underdånigst befara, att äfven svårigheten för erhållande af en alla dessa egenskaper förenande förmåga, som Revisorerne synas ifrågasätta, omöjliggör hvarje sträfvande att gå deras underdåniga framställning i förevarande afseende till mötes.
Revisorernes förmenande, att de 3:ne karteverken bearbetas efter olika plan, så måste åsigterna i det afseendet nödvändigt blifva delade, emedan alla 3:ne karteverken grunda sig på ett och samma triangelnät, lika projekfionsmetod och samma rutsystem.
Skalornas olikhet dem emellan blifver en nödvändig följd af de olikartade föremål, hvartill hvartdera karteverket syftar; och att det ekonomiska karteverket, i olikhet med de 2:ue andra, utgifves ifrån trycket icke rutvis, utan häradsvis, föranledes af den omständigheten, att genom annat förfaringssätt en by eller ett hemman oftast blefve delvis beskrifvet på 4 särskilda blad och upptaget uti 4 olika beskrifningar, en olägenhet, som nuvarande utgifningssätt förekommer.
De nådigst remitterade handlingar varda härmed uuderdånigst återställda.
Med djupaste undersåtlig vördnad, trohet och nit framhärdar * Stormäktigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåte, GUSTAF LJUNGGREN.
Stockholm i Rikets ekonomiska karteverk den 17 December 1864. — 313 — Kongl. Förvaltningens af sjö-ärendena underdåniga utlåtande öfver de anmärkningar, Rikets Ständers Revisorer framställt vid granskning al 5:te hufvudtitelns räkenskaper för år 1862.
Då, uti Eders Kongl. Maj:ts den 23 sistlidne
November hit ankomne nådiga remiss af den 21 förutgångna Oktober å 2*.ne transsumt af Rikets Ständers sednast församlade Revisorers berättelse, angående verkställd granskning af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning år 1862, Förvaltningen af sjöärendena blifvit anbefaldt att, efter vederbörandes hörande, till Eders Kongl.
Majit inkomna med underdånigt utlåtande öfver de i samma transsumt framställde anmärkningar, så får Förvaltningen, som i afseende på hvad dessa röra Flottans station i Karlskrona, infordrat Befälhafvande Amiralens derstädes till Eders Kongl. Majit ställda underdåniga yttrande, nu, sedan sådant blifvit afgifvet, med öfverlemnande af detsamma, samt de nådigt remitterade handlingarnes återställande, i underdånighet anföra följande:
Hvad först angår Revisorernes anmärkning, att »vid redogörelsen för de under revisionsåret, den 25 Februari i Öregrund, den 30 Juni i Ystad och den 29 September i Landskrona hällne auktioner å försålde, för Kongl. Flottan ej vidare användbare effekter, auktionsförrättaren beräknat sig till godo och sedermera uppburit dels 6, dels 3 och dels 1 4 procent utaf auktionsbeloppet, ehuru, enligt 7 § af Kongl, reglementet den 20
December 1825, vid försäljningsauktioner, som verkställas under uppbörds- och redovisningsansvar för auktionisten eller förrättningsmannen, denne endast eger åtnjuta 1 % af de influtna medlen», så har Revisionen härstädes, i anledning af denne anmärkning hörd, förklarat, att det derutinnan åberopade Kongl, reglementet endast stadgar hvad sorn bör iakttagas vid Krono-auktioner, men att, då de ifrågavarande effekterna, hvilka tillhört lotsverket, blifvit försålda genom respektive auktions-kammares i nyssnämnde städer försorg, bemälte verk måst erlägga samma auktionsprovision, som andra säljare, och att Revisionen, vid granskning af redogörelserne, ansett sig icke böra härvid göra någon anmärkning, enär de försålde effekterna i allmänhet varit af mindre värde samt, derest auktionerne, enligt 4 § af högstberörde Kongl, reglemente, genom Eders Kongl. Majits
Befallningshafvandes försorg blifvit verkställde, kostnaderna derför säkerligen icke stadnat ens vid nu ifrågaställde debiterade beloppen, helst en Krono-auktion svårligen skulle kunna hållas emot en ersättning af 7 öre, som utgöra 1 % af försäljningssumman för den kasserade s. k. lotsutkiken, hviken den 25 Februari 1862 försåldes i Öregrund; börande Förvaltningen underdånigst upplysa, att auktionssuminorna för de försålda effekterna uppgått till 7
R:dr för besagde lotsutkik, till 7 i R:dr för en gammal båt med segel m. m., som försålts i Ystad den 30 Juni 1862, samt till 70
R:dr för en dito dito, som försålts i Landskrona den 29 September samma år, äfvensom att de anmärkta auktionsprovisionerna utgjort: för lotsutkiken 41 öre, för den i Ystad försålda båten 2 R:dr 13 öre samt för den i Landskrona föryttrade 1 Rrdr 5 öre, hvaraf synes, att det 40 — 314 — försålda varit af så obetydligt värde, att anställande af Krono-auktion derå otvifvelaktigt skulle hafva medfört kostnader, som vida öfverstigit de af Revisorerne anmärkta auktionsprovisionerna, och att det således varit med Kronans fördel mest öfverensstämmande, att försäljningarne blifvit verkställde på sätt nu skett.
Beträffande åter det af Revisorerne anmärkta dröjsmålet med afgifvandet af Förvaltningens och vederbörandes af Eders Kongl. Majit, genom nådig remiss den 14 November 1862, i nåder infordrade underdåniga utlåtanden öfver de i Eders Kongl. Majits och rikets Stats-kontor upprättade förslag till hufvudbok för Förvaltningen samt Flottans stationer, får
Förvaltningen underdånigst afgifva följande redogörelse för detta måls behandling.
Den 12 December 1862, eller samma dag, som den nådiga remissen hit ankom, öfverlemnades af de dermed följande särskilda hufvudboks-förslagen det för Förvaltningen till dess Kammar-kontors utlåtande, samt de för stationerna till respektive Stationsbetälhafvare, med föreskrift att, efter vederbörandes hörande, så fort sig göra läte, afgifva och hit insända till Eders Kongl. Majit ställda underdåniga utlåtanden i ämnet.
Den 31 Mars 1863 afgafs af Befälhafvaren vid Flottans härvarande station infordradt yttrande, hvilket den 7 påföljde April remitterades till Kammar-kontoret.