Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
- Men dermed will icke Utskottet hwarken ^ samtid eller efterkommande adraga sig den förewicck sen att hafwa åsidosatt någon omtanka för Ayddande emot päkouuuande wäder, eller alt Dea »Z Jun» 6zz dra förgätit wigten och angelägenheten af sadane utw-ägar, hwilka satte Ksngl. Maitt i tillstånd, alt i tarans stund wara beredd till ett kraftigt försmak kinot anfall eller hotande tillställningar.
Maj:t, hwars öma omsorg för Rikets ival, icke är något ögonblick hwilande, har redan Sielf föresett hwad tillkommande händelser kunde
Söra oumbärligt, och derföre behagat för Utskottet öppna utsigt att ga Kongl. Majus
Höga afsigter till mötes- — Utskottet önskar att ester närmare utveckling af Rikets tillgångar, kunna förestå hwad svin säkrare leder till andamalets »vinnande, utan att för framtiden förstöra Rikets krafter, eller grundlägga följder, svin i stället för att hjelpa, deremot söröka swarigheterne, och kunna blottställa för allmän wanmagt och enskildt förswagande.
Hwilket allt till Riksens.Högloflige StänderS Mare vmpröswande »vördsammeligen hemstalleswrebro den r6 Junii 1812.
Prcst-Ständets Ädelns Led- magnar, Ledamöters magnar, (llsrl tVlöiner.
Onstsl ^turrs^.
Pä Walloch Borgarc-Stän- Pä Hederw.
Bonde-Standets Led. magnar, dets Led. wägnar, >Veze1i».
O^ils^vn. 6. llllunolius.
Utdrag af prstocollet, hältet hos Riksens HZglost.
Ständers Stats - Utskott wid Urtima Riksdagen i Örebro den i6:de ^junir l8»2. ^-D. >^err Amiralen Friherre Cederström Uppläste följande anförande till Prvrocollet: "I 654 Den lz Junii. "I Stats-Urffotteks Plenum den ststl.
Ridderstapets och Adelns Remist af min motion af den iz Junti, om medels anstaende till Konungens disposition, i händelse af anfall af krig föredrogs, gjordes genast pa en Ledamots föreställningar, pro, position af Ordföranden om denna motions obehörighet och kill afstag derpå.
Jag protesterade deremot att ett Utskott afqjorde behörigheten af en remitterad motion, begärde del af Protokollet, för akt vederlägga den Ledamotens anförande, som sökt för, klara min motion för obehörig, och wisa hanö imff lag bade i uppgifter och conclustoner, men allt detta oaktadt blef den till upptagande Wägen." "2 Stats-Utffottet har den wanliga marchen af alla saker alltid warit, att da Kongl.
Proposition eller enffilt motion fran Standen blifwit remitterad, den genast till beredning at någon afdelning af Utffottet öfwerlcmnad, hwarisran återkommen, behörigen utredd, den af Utskottet in Pleno blifwit granstad, afgjord och till Standen aterfänd.
Detta underläts nu och saken afsiogs utan pröfning, ritan nödig förklaring öfwer sakens förhållande."
'Dm Stats-Utffottet hade remitterat denna motion till Niksgälds-Äfdelningen och den utlåtit sig öfwer möjligheten att erhålla Län, och Fonder till deras amortistement och ränta, och StakS-Ulffoltck sedan pröfwat behoswet, möjligheten, laglighelen, SummanS storlek, wilkoren, om Ständer borde kallas eller ej, när Summan begagnades o. s. w.
Da hade saken fatt sin laglioa form, och rnalet warit beredt till Standens afgörande."
"Nu förbehåller jag att denna min uppgift otti sakens tillgång, ina fa åtfölja Utffottets sivar till Riksens Ständer, pa det de ina se och pröfwa lM kitt Den iz
Ju ni i. 6e; Niwida berörde sivar är affatkadt eftrr de grunder <z och ;6 §. §.
Regerings-Formen föreikrifwa eller ej."
Uustolk Lssterström.
Hwilket anförande skulle oenom Utdrag af Protokollet bifogas Högloft.
Utskottets Uttänkande i ämnet till Riksens Högloft.
Ar och tag som förr ffrifwit star.
Lx krotocollo, L. luri el ius.
Uppläst hos Ridd. och Adcln d. r; Zunil. « - - - PrcsteStändet dcn iz - - - s - - - Borgare-Staiidet d. iz - - - - - - - Bonde-Ständer den rz - - - Longi.
Maj:ts LTkädiga Prspositisa till Riksens Ständer, rörande upplösningen af Skönsta Wargeringen; Grfwen Orebro Slott den 9,de J)unir i8>2. 9os Kongl. Maj:t haswa Riksdags-Fullmagt,'ge af Bonde-Standet fran Skäne, i underdånighet anhållit, att den i nämnde Prowins warande Wargering ma upplösas. Härwid har hos Kongl. Majtt förekommit, att denna Wargering blifwit, i anledning af Kongl. Majus, genom wederbörande Dest Befallningshafwande gjorda, framställning, och i anseende lill Rikets behof af större Wapenstyrka, under i7L9 ars Krig, bewiljad, och uppsatt tstl hälften as de inom Skane warande Jndelte Cavc llerieRegemenker, samt lill följd af Riksens Sanders beftut wid 1809 och r8eo arens Riksdag i Stockholm, 6;6 Den iz Junir. holm, oaktadt Rikets öfriga Wargering da upphörde, bibehållen.
Da Skane likwal sedermera mäste dela samma lott med Rikets öfriga Prowinser, sa wiil i afseende pä Extra Noterings - som Förstärknings, Manskapets utgörande, och da den förra i synnerhet i denna Landsort medfört dryga kostnader, samt härtill kommer, att Rikets Krigsmagt, genom det af Rikets Ständer wid nuwarande Riksdag fattade beslut örn Bewärings-Manskapets utgående, lemnat Kongl. Majit nya utwägar till Rikets förswar; Har Kongl. Majit ansett bade billighet och rättwä sa fordra, akt Nusthäilarne wid de Skansse Cavallerie-Regementerne njura till godo en sörman, som öfrige Rustande och Rvthällare bliswit bewiljad.
Mant will således i Näder föreslå Riksens Stander, att Rusthällarne wid ofwannämnde Regementet' ma befrias fran den af dem friwilligt a, ragne skyldighet, att utgöra Wargering, med förbindelse likwäl för del nuwarande Wargerings-Manffapet, akt, dä Contracten sadant iniichalla, wid inträffande Vacancer i de Ordinarie Nummerne, deri inga.
Majit färblifwer Riksens Stander med all Kongl.
Nåd och ynnest walbewagen.
Datum ut 8u^rri.
Enrishttm med Höga OriZlnalet bestyrker Lx otticio, D- ^Imc^uist. Prest-St.
Tccr.
Upp - Den rz Junik. 6;7 Uppläst hos Ridd. och Adeln d. iz Iunii. - - - - Prest-Ständct den iz - - ----- Borgare-Ständetd. iZ - -s - - - - Bonde-Standet d. iz - - wordsamt Memorial!
Äcnom äter-remiss ifrån Högloft.
Ridderskavet och Adeln, Hägwördige Preste-Ständet och Wällofl. Borgare, Ståndet hafwa en myckenhet anmärkningar blifwik Utskottet meddelade innehållande, dels förftag till ytterligare bestämningar af de puncter Utskottet förut föreslagit, dels nya underdåniga önskningar i sammanhang med dem, hwilka Utskottek upygiswit att till Hans Kongl. Majit i underdånighet öfwerlemnas.; Med skyldig aktning för Riksens Ständers yttrade meningar gar Utskottet att deröfwer förklara sig.
Utskottet har ansett sin åtgärd bunden wid alla de fall, der anmärkningarne rört sädana ämnen, som igenom Riksens Ständers redan fattade och till Kongl. Majit i underdånighet öfwerlemnade beslut, aro bestämde.
Detta har inträffat wid alla mrade meningar emot legningens lillätande, mot Bewaringsmanskapets formerande till en serskild Corps, rörande förändringar i Ukssrifnings-äldern, rörande nya stätt att utgöra conscriptionen, rörande en bestämd tid för inrättningens bestånd sadan den nu bliswit antagen, rörande Bewaringsmanskapets sättande under eget sjelfwaldt befäl, rörande olika wilker för dem som friwilligt eller dem, som emot lega utgå, rörande ytterligare undantag rn. m., och anser Utskottet sig icke omständligare behöfwa inga i förklaring om grunderna till sitt förfarande, att icke widlyftigäre hafwa beswarat dessa anmärkningar.
Hwad 6s8 Den rz Junii.
Hwad^äter de anmärkningar beti assar, hwilka röra fada ne reglementariska Författningar, somknn. na synas mörka och lwttydiga; och, derest de icke widare förklarades, kunde pä olika stallen föranleda olika tillämpning, sam! hwilka Utskottet ansett ligor, inom kretsen af dem, hwaröfwer Riksens Gländerv meningar kunna närmare tjena till uplysmng wiv fattande af debuten, sar Utskottet nu deröftvcr yttra sina tankar.
I anledning af io:de puneten af Konungens Nådiga Proposition rörande Bewäringsmanssapet, har den anmärkning bllfwit gjord, att Kongl-Majus deri framställda sraga af Utskottet, och således äf. wen af Riksens Ständer, hwilka gillat UtskottelS förslag, blifwit obeswarad.
Kongl- Maj:t hade lill Riksens Ständer öfwerleinnat, att bestämma hur» till undwikande af betungande forslingar genom lam det, serskildta förwaringsställen för Vewaringsmanffapets wapen och trost, ware sig Härads- elle Socknewis i otterne maire upprättas.
Till detta förslag har Utskottet endast i alimänhet troll sig böra tillstyrka bifall.
Utskottet har warit af den öfwcrtygclse, all werkstalligheten deraf sa wäl i afseende pa otterne hwarest desta förwaringsställen böra anläggas, som sättet och medle» till deras anläggande, bäst och endast af Kongl Maj:t genom Dest Belallninoshafwande kan besörjas, och kan derwid för sin enskilta del icke yttra någon annan önskan, an att desta förwaringshus matte anläggaS för sä sina Districtcr som möjelio! ar, såsom till exempel:
Ett för hwarje större
Sött ken eller högst för twänne mindre Socknar saim manflagne.
Den rz Junii. 659 Frågor hafwa uppstått: r:o huruwida den, vin wid den förre Utskrifningen ucgart, elier sjelf ör sig legt, bör anses haiwa uppfyllt sin förbinelse om han ttt:r slutad fred ifrån tjensten aterammer utan att annu hafwa upphunnit aldern af ar?
Dermed sta i gemenskap följande händela: 2:0 om en Vngling mellan och L; ar, pä vilken lotten fallit att wara Förstärkningskarl, ma ivid fyllda 2e ar, wara frän tjensten fri, eller om dan ovilkorligen bör tjena till Krigets stut om det im bleswe aldrig sä längwarigk. z:o om ben, som wid förra Utskrifningen deltagit i lottning, eller för m undgä lortnina, i lega, derigenom bör anses ^>fwa uppfyllt sin conscriptionspligt, oaktadt han ^»nu sjelf ar mellan 2 v och ärS älder?
Hwad den första frägan beträffar, har Ut, slottet ansett utom allt twifwcl, att den som sjelf Mikgätt eller sjelf för sig legt under den tid han bevistat Kriget, afwen uppfyllt denna nya conscripionspligt; men ssulle han, nar detta förut ingångMa conrract genom ett sredssiuk uvphör, annu icke hofwa fyllt 2; ärs äler, ager han ofelbart att för den äkerstäende tiden uppfylla hwad Riksens Stander genom den nu pä nya nistor stadgade bewaringen föressrifwit.
Wid den andra puneten sones icke det Contrakt, som wid Förstarkningsmanikaptts uppsättande uppgjordes, och hwarigenom
Försiarknmgskarlen lörbants att tjena anda till Krigets stut, genom en lenare författning kunna rubbas.
Wäl mä den, svin i denna tjenst hinner öfwer 25 ärs älder, räkna sig det till godo i afseende pä desta nya färbin- »drifer, uren ssulle staga uppsta om tiden för tjenstenS Frag-kD * * fort - 66v
Den rz Junit. fortsättande, kan den icke af annat an Contracleij vrdalydelse bestämmas.
Wid den tredje puncten har det synts Utssl-M som en Anglings deltagande i lottning eller legning tilt Förstärkningsmanssapel icke kan, enar han lett ännu fyllt -5 ars alder, befria honom fran sin ssoiLighct i afseende pä Bewaringsmanssapet.
Men Lerwid komuier sasoin en ömmande omständighet i betraktande den dubbla tunga dessa personer ssullr draga, om, sedan de erlagt sin andel i lottlageis lega , de astren siutcligen nödgas att Ijelfwe ga fält, eller personligen lega karl i sitt ställe.
Utssol tet har ej trott denna olägenhet kunna afhiclpas annorlunda an genom en underdånig anhållan hor Hans Kongl- Magt, dest tacktes Hans Majit sa" anordna, att, enar en sadan person sjelf nödgaS ulga, Staden, Häradet eller Socknen hwarest han förut i lorclag deltagit, ersatte den ftin sjelf utgår hans contingent i den förut för Förstärkningskarl^ accorderade legan.
Harwid kunde dock ej komma fräga ersättning för det redan pa hand gisna sön stvitet innan Förstärkningskarlen i tjenst utgätt, utan endast återstoden, som wid desi ukcommendering warit accorderad att betalas, och hwilken pa de flesta ställen warit den betydligaste.
I flera?
Stand har bliswit anmärkt att Utskottet i sina förra Memorial ej yttrat sig huru sön hällas borde enär enBewäringskarl, som ingått för lega, genom död, rymning eller wanhederligt brott, afgick ifrån sitt rum.
Utssottet hade trott att wiS denna inrättnings införande i Swerige i detta afseende samma wilkor skulle gälla, som i andra Länder- Om en legd Bewäringskarl stupar i fält, eller dör pä ArmeenS SlukhuS, eller genom blessurer eller sjukdom blir ojkicklig alt göra tjenst, mäste Den iZ Junii. 66 l sädant anses såsom hade samina missöde öswergätt vrincipalen, och wore således denne lossad frän all »tterligare förbindelse.
Om genom ett begängek msliat brott den legde bleswe ur ständ satt att göra tjenst j led med Fäderneslandets adla förswarare, äberopar Utssottet sitt redan afgikne förflag, att derest brottet ej fordrar hans fullkomliga skiljande ur Statens tjenst, han dä matte flyttas till Arbetsmanssapet.
Skulle äter brottet wara af sädan natur att han alldeles frän stensten mäste ssiljas, intrader principalens pligt att sjelf med egen person, eller genom ny legd karl hans rum ersätta.
Samma skyldighet äligger principalen afwcn, derest den legde rymmer; dock wille Utssottet tillstyrka, det mätte Riksens Stander hos Hans Kongl. Majit i underdänighet anhälla, att tre mänaders tid mä lemnäs tili den rymdeS eftersökning genom Konungens Befallningshaswande innan principalen anses skyldig att uppfylla hans lediga ruin.
Genom de ankomne anmarkningarne har Utskottet äfwen funnit anledning till nägot missförstånd af hwad i tess förra Memorial bliswit anmäldt, att den förut stående Armeens rättigheter i afseende pä warfning, för ingen del genom de nu fvrestagne nya stadaanden mä kunna rubbas.
Utskottet tror sig derföre nu böra förklara att enar den stående Armeen äger en gifwen rättighet att warfwet inom »8 och z6 ärs alder, denna ratt aldeles oförkränkt fortfar, och att den yngling mellan 20 och 25 ärs älder, som frivilligt ingär för nummer i den stäende Armeen, derigenom fullkomligen anses uppfylla sin bewaringspligt.
I anledning af de anmärkningar, som blifwit gjorda rörande legning af tjenstehjon, och andras
Hem - 66r Den rz Junii.
HemmanSaboer, samt rörande de författningar hwilka borde widragas wid Bewäringsmanstape hemförlofwonde ur t/ensten, har Utskottet trott redan gällande stadgar wara tillräckligt kraftiga a skydda husbönders och tjenstehfons ömsesidiga ra tiaheter, och bewara den allmänna ordningen; li wal torde, om Riksens Stander sa finna tjenlig nar nu sa mangfalldigt ökade tillfällen till desia Försg! ningars tillämpning inträffa, Riksens Ständer lill Har Kongl.
Maf:t i underdånighet anmäla den önskan, a wid de reglementarista författningars utfärdande, so> härmed baswa gemenjkap, ett noga afseende p deka omständigheter matte göras.
Antcligcn får Utstoltet anmäla att det af meddelade anmärkningarne icke funnit skäl att frär ga någon af de önstnmgspuncter det i sitt förr Memorial föreslagit, men deremot i anlednind i Preste-Standet gjorda anmärkningar, trott , böra antaga den wid andra puncten gjorda rätteljr att i stället för ordet Studenter, nyttja uttryck Studerande w d Lärowerken.
Det är^ i sammanhang härmed Utskottet nu ki Riksens Ständer får anmäla följande ifrän Rik Stånden förestagne nya önffningar: , r:o.
Det täcktes Hans Kongl. Mast gene» bestämd lag föreskrifwa att Bewäringsmanjkapet' i och för fel i stensten eller utan föregången lag!' dom kunna bestraffas med ncsiiga eller kropps-stras! af hwad beskaffenhet som helst, och ej underkast-' andra militairiska strafflagar an arrest, raham vch dödsstraff. sw.
Att den som ej sjelf utgått utan gemi' legning lätit upplylla sitt rum. ej sedermera M Krigs Stander njura befordran. sl Den rz Junik.
S6z z:o.
Att den som till bewäringen friwilligt maaic ma wid förefallande befordran, derest han i skicklighet och förtjenster arstes jemngod, njuta företräde för den som emot lega i Utskrifningen deltager 4:0.
Att, sa widt sig göra later, inga hädanester matte till Postförare vch Postillioner antagas, som icke redan upphunnit 2; ar, pa det icke undantager genom dem altför mycket matte ökas. 5:0.
Alt, da man af erfarenheten kanner huru otillrackcliga anstalter i wart Land finnas, dels för blesierade soldaters, dels deras Enkors och barns understöd, Kongl.
Maj:t täcktes uppmuntra sa wäl dem i Landet som ej i denna utstrifningSpligt deltaga, som dem, hwilka wid förmögnare wilksr genom legning ifrån faran befriat sina personer, att genom friwilliga sammanstött samla Jnvalid-cafior, hälst inom sina Districter der wälgvrenheten pakallas till kända lidandes understöd.
Utskottet, som tydligen insett det ädla i denna fran BorgareStändet ankomne Motion, har ej trodt sig böra tillstyrka ett sädant stadgande såsom någon förbindelse, an mindre inga i bestämmande af en sinn-' ma för denna afgift.
Swensta Nationens kända böjelse för wälgvrenhet ökas när den friwilligt utöfwas, och när den en gang i detta BewäringsManstap stall igenkänna hjeltar, som skyddat desi sjelfständighet, stall ett ringa men friwilligt offer af de skyddades förmögenhet gerna åtfölja wördnaden för deras tappra bedrifter.
Hwad ifrån Preste-Standet blifwit anmält, sa wä! om inrättning af en Conscription pa Oland efter samma grunder som den pa Gottland, sein om de önskningar deputerade fran Gottland rörande den derstädes inrättade Bewäringen, wille hoS Hans 664 Den iz Junit.
Hans Kenqs. Majtt anmäla, trodde Utskottet sig icke kunna upptaga såsom icke hörande till dek, besättning, utan sära wederbörande rörande dessa frågor äga att directe i underdånighet wända sig till Hans Kongl. Maja.
Likaledes har Utskottet ansett ligga utom sin befattning sadana anmärkningar, som angott förändringar med det redan uppsatta Förstärkningsmanskapet, eller författningar angående den indelta Armeens inrättning.
Åtskilliga färsing hafwa äfwen sones Utskottet röra sadana detailler as reglementariska författningar, att kltjkvtter ej tilltrott sig böra tillstyrka Riksens Stander att deröfwer i underdånighet yttra någon önskan, såsom till exempel om bestämmandet af tjenliga öfmngstider för Bewaringsmanjkapct; vm tiden och sättet nar den som till Utskrifningen är förbunden, bör stadga sitt wal om han sjelf utgår eller will för sig lega m. m.
Utskottet tror sia genom dessa tillägg till sitt förra Memorial hafwa sammanfattat hrifwudsumman af Niks-Skandens meningar och derigenom hafwa uppsvlt det återstående af den pligt Riksens Ständer detsamma alagt, i afseende pa Kongl. Masits genom Dess Nadina Proposition meddelade fordran, att öfwer denne wigtiga staga erhålla ett sadant beftltt, som i det närmaste wore ett uttryck af Nationens allmänna tänkesätt.
Orebro den 10 Junit rZrr.
Pä det särskildta Utskottets magnar, Ik. von L8SSN.
Uustvi§ dckorner.
Larl brosenius. ston ftonsson. 6.
LUkverstolpe.
Den lz Junis. 66 s Uppläst hos Ridd. och Adeln d. iz Junit. -> - - - PrcsteTtändet deis iz - - - - - » - Borgarc-Ständet d. iz - - - - - - - Bonde-Släiidet den iz - -- Utdrag af protocsllet haller hos Riksens HZglofl.
Ständers till upptagande af Ronungens fTlädiga Propossttsn sm Lsrstärkningsmanskapet nedsarte särstildta Utstött den ro Iunii 18-2.
S- D- ^iksdagsstillmägtigen fran Philipstaö Herr Brukspatron Mithander uppläste till Protocoilet följan e: Wördsamt Memorial!
Da jag innan Högloft.
Utskottets förra Betankanden, ingingo till Högloft.
Riks-Standen, icke kom att göra. den motion hwarkil! jag sedan wid vfwerlaggningen i ämnet hos Walloftige VorgareStändet ansett mig befogad, att nämligen det matte stadgas, att Riksens Ständers nu fattade Vestm bifwer gällande intill den efter fem ars förlopp eller förut infallande Lagtima eller Urtima Riksdag, för att da a nyo antingen aldeles bekräftas eller ock behöft-gen jemkas, hwarom mitt Memorial är Utskottet, och lärer wara Högloft.
Standen communiceradt, har jaa nu trott mig skyldig anbälla, att pa denne hemställan fa wacka Högloft.
Ut kottets uppmärksamhet med åberopande af mitt nämnde Memorial.
Det är wal sant, att det star i Ribens Ständers magt, att enar ftin halst wid Riksdag, ater taga detta ämne under östverwagande, men jag skulle ändock icke tro det wara öfwerftödigt att i förhand verust 666 Den iz Junii. dertill hafwa bestämdt rn tid lämpad efter en behöflig erfarenhet om werlan af nu saktade Beslut, ty genom detta bestämmande tryggs bättre eller åtminstone tillfredsställts hwar och en, som (ware sig as ett eller annat skäl) under tiden kunde finna sig missnöjd med denna widtagne organisation af Förstärkningsmanskapet.
Jag utbeder mig akt Eders Ercellence och Högloft.
Utskottet täcktes taga detta i öfwerwägande och hemställa det lill Riksens Högloft- Ständers pröfning, samt att, om Ukstottet härtill icke skulle lemna bifall, detta mitt yttrande ma till Riksens Ständer medfölja Högloft.
Utskottets BetänkandeUtskottet ansag fia ej kunna inga i pröfning afdctta förslag, sedan Riksens Stander redan deröfwcr beslutat, hwarföre endast Herr Mi thanders yttrande borde genom Protocolls Utdrag Uttkottets Memorial till Riksens Stander åtfölja. lie suprs.
Lx krotocollo, 6. 8i Ikverstolpe.
Ilppkäst hos Ridd. och Sldcln dcn IL Maij » - - - Prefle-Standct den lL - - - - - ?
Borgarc-Ständet d. 12 - - - - s - Bondc-Ztändet den 12 - - Riksens Ständers Särskildta Utskotts betänkande i anledning af Longi.
Majtts tTladiga Proposition om en sörändring i utskrifningssättet af det faststäldte LärstärknmZsmanskapct.
Wördsamt LUemoria!! ^ anledning af Riksens Ständers Remiss af E Kongl. Masts Nådiga Propofition till Rikets Stäm K
Den rz Junii. 667
Ständer om en förändring i utskrisningssältet af det faststäldte Förstärkningsmanskapet, gifwen Orebro d. zo April >812, samt af åtskilligt Stånds Ledamöters af högstberörde Nådiga Proposition föranledda ensktldta yttranden, får Utskottet härmed wördsamt aflemna Resultatet af sina öfwerlaggningar.
Utskottet har haft den öfwrrtygelsen, art ingend uppoffring är för stor da srägan är att förswara Fäderneslandet, att denna grundsats af hwar Swensk
Man redligt erkänncs under styrelsen af en älskad Konung, under Lagar, som betrygga frihet och fä-" kerhct, och under ett säkert hopp, att, derest ett krig skulle af nöden uttwingas, wär nu warande Kronprins skall föra Swenffarne till seger och lugn, att sinnen och tänkesätt ej hos Nationens Fullmärttge kunna wara delade huruwida den söresiagne ukstr-if-- ningen borde antagas eller ej.
Om WerldenS allmänna händelser hotat de fleste Stater med omstapning, om desse missöden endast genom Nationernas egen inre kraft kunna afböjaS, stall Swensta Folket, tappert och lugnt inom fina haf och sina fjällar, wisa dem, som äfwen dit gerna sträckte sitt walde, otc der genom enighet och ett ihärdigt mod, genom tillgifwenhet för sin Konung och smtroende för den Hielte, de genom fritt wal ulkorat till sin Anförare, will bibehålla sig sjelfständigt, will häldre trotsa döden an böja sig under något främmande ok; dä detta ar Nationens allmänna tänkesätt, lära Riksens Ständer oinssränkt bifalla den första puncl-m af Kongl. Mayts Narian Proposition: att skyldig,-eten kill deltagande i Bewarings-Manskapets utgörande ma börja med solida Dugn. och owrlkorliaen upphöra med fyllda Tjugufem är.
Mea 668 Den iz Ju ni i.
Men dä denna FörswarZ-pligk icke mera är twetydig, har Kongl. Ma>:t till Riksens Ständers pröfning och afgörande öswerlemnat, huruwida densamma af hwar och en yngling inom den bestämda aldren af Tjugu till Tjugufem är, personligen bör uppfyllas, eller det bör tillätaS den, som i sin ordning utskriswes, att genom legning sätta fullgod karl i sitt ställe.
Utskottet, ät hwilket Riksens Stander öswerlemnat, att häröfwcr först yttra fin mening, har wid denna pröfning erfarit mänga delade kan» stor.
Det har insett, att den fanna kärleken till Fäderneslandet, dä den lifligt brinner i Anglingens bröst, mäste giswa skyldigheten ett högt warde att för dest skull gä i striden: att mod och en högre National - anda skulle säkrare födas i Anglingens hjerta, om denna stadighet föreskrifwes fästin vwilkorlig: att den friwilliga Soldaten strider utan delade interesien: att ordning, sedlighet och disciplin swärarc bland de legda underhålles; det hade trott sig bäde as grundsats och af förutseende af en nyttig werkan för framtiden pä den Swensta National-Caracteren se det rätta deri, akt hwar och en yngling inom den utsatte äldcrn mätte färpligtaS att sjelf utgå.
Men wid betraktande af sakens nyhet, dä erfarenheten lärt, att allt sant och godt af en stor och kraftig inflytelse endast smäningom i Weridén sprides och stadgas, dä wid ett mäjeligen öf, werhängande behof man har trott sig böra aflägsna allt, som, ma wara af fördom eller mindre tydliga begrepp om sakens förhällande, eller af hwad orsak, som hälst, ställe kunna gära Nationen mindre böjd att willigt gä Kongl. Majus assigter till mötes, har U-ikmet trott sig böra tillstyrka, alt legning mätte tillätas.