Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beloppet deraf skall på det sätt uppgifvas, att hvad skall på det sätt uppgifvas, alt hvad öfter Stat utgår, utan afdrag af Cento- efter Stat utgår, så väl som tingsgästnalen, uppföres såsom ordinarie inkomst, ni liggpenningar, uppföras såsom ordimen extra arfvoden, tractamenten för narie inkomst, men husbyror, in qvartillfälliga förrättningar på vanliga tjenst- te ringspenningar, extra arfvoden, tragöringsorter, compagnie-revenuer, pro- ctamenten för tillfälliga förrättningar på center, i-emisslage, tingsgästningspen- vanliga tjenstgörings-orter, compagnieningar, expediLionslösen, permitterings- revenuer, procenter, remisslage, expeersättning och andra sportlar, föras i ditions-lösen, permitterings-ersättning en summa, under titel: extra ordi- och andra sportlar, hvilka under sernarie inkomst, hvilken senare berak- skilda rubriker summariskt uppgifnas efter det belopp, hvartill den året vas, sammanföras under titel ”extra förut uppgått. ordinarie inkomst,” hvilken senare be räknas efter det belopp, hvartill den året förut uppgått. pag. 9.
Då för Ångfartyg redan betalas bevillning af behållna inkomsten, samt för restaurationen eller näringen utgöres skatt efter derom i allmänhet gällande grunder; så anser Utskottet Carl Gabrielsson hafva saknat giltigt skäl Bévillnings-Utskoltets Bet.
N.-o Sj. 5 lill sin inom Hedervärda Bonde-Ståndet väckta motion, att Ångfartygen, i nion af storlek och förmodade inkomster, måtte blifva, sorn orden lyda ”ganska högt beskaltade”, och hemställer derföre vördsamt, att denna motion lemnäs utan afseende, pag. 11 och 31.
Uti en till Utskottet från Hedervärda Bonde-Ståndet remitterad motion, har Nils Insulin yrkat, att Bevillningen för storbåtar matte alldeles upphöra, och denna afgift till hälften nedsättas å Galeaser; hvarjemte Herr Prosten Hylander, uti dess till Stats-Utskottet remitterade motion om lån af Statsmedlen för fiskeri-idkarne inom Bohuslänska skärgården, tillika föreslagit, att fiskefartygen varda befriade från läst-afgift, samt att någon lindring i Bevillningen måtte förunnas de för närvarande, relativt, allt för högt beskattade skärgårdens invånare; hvilken motion, i hvad den rörer Läst-afgiften och lindring i Bevillningen, Stats-Utskottet öfverlemnat till Bevillnings-Utskottets handläggning.
Då Insulin sjelf medgifvit, att, med de af honom ifrågasatte farkoster, befraktas af egarne icke blott deras egna utan äfven andras landtmanna-producter, och, hvad ej mindre dessa farkoster, än ofvannämnde fiske-fartyg i öfrigt vidkommer, kändt vore, att dermed en förmonlig rörelse i allmänhet bedrifves, samt enär dessutom, i afseende på den sökta lindringen för Bohuslänska skärgårdens invånare, Herr Prosten Hylander, som upplyst, att, af de på Kongl. Maj:ts Nådiga befallning anställde undersökningar om fiskeri-handteringcns tillstånd, ett gynnande resultat vore att hoppas, hvarken uppgifvit sättet för godonjutande af en sådan lindring, eller hvaruti densamma egentligen skulle bestå; så föranlåtes Utskottet afstyrka bifall till hvad af bemäide Motionairer i förenämnde hänseende blifvit föreslaget, pag. g, io, ii, 12, (3 och 14.
Från Vällofl. Borgare-Ståndet äro till Utskottet remitterade nedannämnde motioner, nemligen: af Herr S. J. Wijkmanom upphäfvande af den uti nu gällande Bevilluings-Förordning föreskrifne classification, så vidt den har inflytande på Borgares taxering; af Herr C. U.
Hallgren: a) att den i 12 § bestämda afgift för handlande i alla städers classer måtte i den blifvande Förordningen skiljas uti 2:ne moment, sålunda, att olika Bevillning erlades för en handlande, som drifver handel, och billigtvis ringare för den eller de, som nedlagt sin handel, men stå qvar i borgerliga rullarne som handlande, för att ega röst- och yttrande-rätt i frågor, som röra Borgerskapet; b) att de i i3 § bestämda classer, hvarefter handtverkare för sin näring erlägga Bevillning, borde nedsättas ännu en dass med i proportion minskad Bevillning; 6 Bevillnings-Utskollels
N.o 5~. samt c) att Borgcrskapet, i stallet för fem af hundraclet utaf elen inkomst de under föregående året njutit, må få utgöra lika Bevillning med den, som Ecclesiastik-Staten erlägger, eller Tre af hundradet; af Herr J. P. Bruse och Herr B. M. Lundin om en sådan ändring i i/j §, att på Taxeringsmäns bepröfvande må bero, huruvida afgift för borgerlig rörelse får nedsättas under minimi-beloppet, antingen Borgare begagnar medhjelpare i sin handtering eliev icke; af Herr C. A. Modin, att den, uti J.j- §, Taxeringsman medgifne rättighet, att uppföra personer lill Bevillning så väl öfver den högsta, som emellan aine af de uti 12 och i3 §§:ne stadgade classerne, äfvensom att utsätta cn ringare minimi-afgift för alia i sistnämnde arne §§ nämnde personer, då de, ulan att vara alldeles utfattige och på sådan grund för afgift frie, likväl ej magta den fastställde minsta afgiften inom deras dass erlägga, jemväl måtte få utsträckas lill de uti 17 § classvis upptagne personer, och Bland dem, i synnerhet fiskare, hvilka ännu uti många städer utgöra en betydlig'del af deras invånare; hvaruti sig förenat Herr Fiel s ingins och Herr Leffler; samt af Herr Bååth, angående missbruk af Taxeringsskyldige, i anledning af i4 § 2 Mom.
Bevillnings-Förordningen.
Yid öfvervägande häraf, har Utskottet, — som af erfarenheten imhemtat, att de för städerne faststäkle classificationer, hvilkas nu yrkade förändring eller fördelning i flera, hvarken synes lämplig eller af behofvet påkallad, enär uti i4 §, som Utskottet till bibehållande föreslagit, nedsättning under minimiafgifterne medgifves, varit både nyttiga och nödvändiga till ledning vid Taxeringen, serdeles hos Pröfnings-Comiteerne, der Ledamöter från åtskillige Taxerings-district saknat närmare kännedom om förhållandet i städerne, men, efter jemförelse af classificationernes tillämpning på olika ställen, kunnat tillförlitligare bedöma, huruvida Taxeringarnc blifvit mer eller mindre oväldigt förrättade, samt derjemte trott sig linna, att förslaget om nedsättning i Bevillningen af inkomst för Borgare, från 5 lill 3 procent, är mindre väl grundadt, då åtskillige motioner i en motsatt syftning ådagalägga, att
Bevillningen snarare i vissa fall lindrigt drabbar den borgerliga rörelsen, i förhållande lill de öfrige samhälls-classerne, äfvensom att den ifrågasatta ändringen i i4 §• skulle medföra en alltför långt utsträckt och i utöfningen nära omöjlig pröfnings-rätt hos Taxeringsmännen, serdeles i afseende på de i 17 § classificerade personer, af så mångfaldigt olika yrken och befallningar, på alla dessa förenade skäl, jemte flera, hvilka till undvikande af vidlyftighet, förbigås, ansett sig böra afstyrka bifall till Herrar PFijkmansHallgrens, Bruses, Lundins och Modins ifrågavarande motioner; hvaremot, i afseende på Herr Båuths motion, Utskottet uti Betänkandet ]N>o 38 och Utlåtandet N:o 5i, angående 3:dje och 4;de Artiklarne i Bevillnings - Bcvilluings-Utskollets Bet. 2V.-0 Sy.
Förordningen, hvaröfver Rikets Ständer redan beslutat, vid 104 §, pag. (i j, föreslagit en sådan förändring af samina §, sorn Utskottet ansett ledande till det af Motionairen åsyftade ändamål. i)as- l8’ Yid öfvervägande af den lill Utskottet, medelst ankomna Protocolls-Utdrag från Ridderskapet och Adeln, Preste-Ståndet och Bonde-Ståndet af den it), 18 och 21 Oclober nästlidet år remitterade fråga, huruvida icke, vid försäljning af utländska lottsedlar, någon serskild afgift borde ega rum, har Utskottet, för sin del, funnit lämpligt, att, i afseende härpå, ett serskildt moment, näst efter det, som i 17 § bestämmer Bevillningen för Lotteri-Colleeleurer, må i blifvande Bevillnings-Förordningen införas, så lydande:
En livar, sorn befattar sig med försäljning af utländska lottsedlar, skall derföre erlägga Bevillning, med fem procent af försäljningsinkomslen; dock må denna afgift icke understiga . . .
R:dr 5o.
Den för Hästhandlare i 17 § bestämda afgift, har Utskottet funnit skäligen kunna förhöjas, och får derföre i afseende på de samma föreslå följande förändring: i83o års Förordning.
Hästhandlare, eller sådane, som resa Hästhandlare, eller sådane, som resa att sälja och byta hästar, erlägga, utan att sälja och byta hästar, erlägga, utan åtskillnad på hufvudman eller följesla- åtskillnad på hufvudman eller följeslagare, hvarje person, som sig med så- gare, hvarje person, som sig med sådan handtering befattar . .
R:dr 20. dan handtering befattar . .
R:dr 25.
Då den för Huspredikanter föreskrifna afgift synes nog låg vid betraktande af fördelen, att, jemte inkomst för privat undervisning, kunna tillgodonjuta tjenste-års beräkning såsom Prest; så föreslår Utskottet följande förändring: i83o års Förordning.
Huspredikanter, som i vederbörlig Huspredikanter, sorn i vederbörlig ordning dertill blifvit kallade R:dr 25. ordning dertill blifvit kallade R:dr 33:16. pag. 21.
Herr C. U. Hallgren har inom Vällofl.
Borgare-Ståndet yrkat förhöjd Bevillning ä kringresande Judar med flere, hvilka kringföra i landet en mängd luxartiklar och onyttigt kram, äfvensom för Gårdfarihandlande, så vida icke denna handel blifver inställd; hvarjemte Herr Hessle yrkat, att aila utländska lill Sverige inkommande Expediter eller så kallade Probenreuter måtte åläggas.
8 Bevilhiings-Utskottets Bet. iY.-o Sy. skatt för rättigheten att här i landet utöfva deras rörelse, och föreslagit denna skatt från 5o till 200 R:drförår, att utgå i stämpladt papper, då pass å Svensk botten vid första besöket hvarje år uttages; hvaruti sig förenat Herrar fjälling j Arnberg och Egneil; men Herrar Leffler och Strehlenert deremot, uti berörde fråga, som äfven förevarit vid sista Riksdag, då det ansågs olämpligt att bifalla förslaget, emedan derigenom medgifvits nämnde Expediters vistande i landet, af enahanda skäl, nu icke heller ansett sig kunna tillstyrka en sådan beskattning; äfvensom Herr Winberg yttrat, sig ieke kunna biträda Herr Hessles motion, emedan derigenom den princip, ej antagen i annat Europeiskt land, skulle hyllas, att en resande utländning ej finge besöka Sverige i fredliga tider, utan att derföre serskildt erlägga en hög bevillning eller skatt.
Då Herr Hallgren icke anfört några skäl till den af honom yrkade högre Beviilningen, hvilken Utskottet, med undantag för Gårdfarihandlande, hvarom här nedan i afseende på en förändrad classification närmare förmäles, icke funnit sig ega anledning att föreslå, samt då, i afseende på frågan om Utländska Handels-Expediter, Utskottet anser dessa blifva tillräckligen beskattade, vid tillämpningen af Utskottels nedanstående förslag, så kan Utskottet å nämnde motioner ej tillstyrka bifall. i83o års Förordning.
Judar och Utlänningar, som med ser- Judar och Utlänningar, som med serskildt tillstånd resa omkring i landet skildt tillstånd resa omkring i landet och afyttra nipper eller idka diverse- och afyttra nipper eller idka handel, handel, erlägga minst .
R:dr 5o. erlägga minst . . . v .
R:dr 5o. pag. 21 och 31.
Krögare och krögerskor.
Vid pröfningen af Eric Erssons från Westerås
Län till Utskottet remitterade motion, att en näring elier ett yrke måtte beskattas med afseende på tiden för dess drifvande och utöfvande, på sätt söm eger rum med beskattning å bränvin sbränningen, jemte Nils Strindlund* 3 Jon Jonssons och Tufve Månssons inom Hedervärda Bonde-Ståndet deröfver afgifne yttranden, har Utskottet, enär de bestämda afgifterne för näringsidkande icke lämpligen kunna på vissa månader eller kortare tider af året fördelas, men deremot den minsta afgiften vid en mindre förmonlig, eller blott under en del af året fortfarande rörelse, kan tillämpas, icke funnit nämnde motion föranleda till något serskildt stadgande i ämnet.
Hvaremot, Bevillnings-Utskottets Bet.
N:o Sy. 9 Hvaremot, och då Utskottet funnit afgifterna för krögare och krögerskor &c. i städerna skäligen kunna med 5o procent förhöjas, så föreslår Utskottet nedanstående förändring. i83o års Förordning.
Krögare, krögerskor samt de, som Krögare, krögerskor samt de, som hålla Likörkammare, Spisqvarters- och hålla Likörkammare, Spisqvarters-och Värdshus-Idkare samt Tracteurer, obe- Värdshus-Idkare samt Tracteurer, oberäknadt Bevillning för bränvins-minu- räknadt Bevillning för bränvins-minutering, då den tillätes: tering, då den tillätes:
I Stockholm och Götheborg
I Stockholm och Götheborg minst R:dr 10: — minst R:dr i5:
I öfrige släder minst 6; 3a.
I öfrige städer, minst io: pag. 24 och 3r.
I afseende på Herr F.
Bööks inom Vällofl. Borgare-Ståndet väckta motion om befrielse från skeppare-afgift för sådane Storbåtar i Skärgården, hvilka tillhöra Allmogen och endast begagnas för forsling af deras hemmans producter, får Utskottet vördsamt anmäla, alt då nämnde afgift drabbar en förmonlig rörelse, och derföre synes billig, Utskottet anser ifrågavarande motion icke förtjena afseende. 1 öfverensstämmelse med Utskottets, af Rikets Ständer bifallne, tillstyrkande i Betänkandet N:o 39, angående städernes Salu-accis, föreslås följande förändrade redaction i 20 §. i83o års Förordning.
För öfrigt utgöres den från äldre
För öfrigt utgöres den af Rikets tider utgående Qvarntull och Salu- städer utgående Salu-accis, efter den accis af Rikets städer, efter den vid vid denna Författning fogade Tariff denna Författning fogade Tariff och på och på sätt serskildt af Kongl. Maj:t sätt serskildt af Kongl.
Maj:t utfärdad, utfärdad, Nådig Kungörelse, derom Nådig Kungörelse, om Saiu-accisen föreskrifver. föreskrifver.
Prot. 1834 och 1835. 5 Sami. 1 Afd.
2 Bandet, g Häftet. 2 IO Bevillnings-Ut skottets Bet.
JV.-o Sy. pag. 26 och 5i.
Inom Hedervärda Bonde-Ståndet är föreslaget, af Eric Ersson från Stora Kopparbergs
Län: att fastighets-bevillningen för skattejorden må bestämmas och beräknas lill ringare andel af det åsätta taxeringsvärdet, än för frälse- och den öfriga privilegierade jorden, så att t. ex., då för eganderätt af skattejord erläggas 2
R:dr af hvarje iooo:de utaf uppskattningssumman, egaren af privilegierad jord komme att utgifva 3 per mille; samt af Lars Larsson från Elfsborgs
Län: att bevillningen af jordbruket, enligt 2 Art. 21 §. inålte nedsättas till En R:dr för hvarje iooo:de af egendoms-värdet; men då skattejorden i förhållande till 'den privilegierade åtnjuter all den lindring i bevillningen, som skäligen kan ega rum derigenom, att vid taxeringen högre onera och mindre förmoner föranleda lägre uppskattningsvärden å den förra, än å den senare, och Statens behof icke medgifva den af sistbemäide Motionair föreslagna nedsättning i per mille afgiften, så kan Utskottet icke tillstyrka bifall å Motionairernes förslag. pag. 27.
Rotefrihets-afgift.
Hos Hedervärda Bonde-Ståndet har Carl Gabrielsson från östergöthlands
Län föreslagit, att de uli extra Roleringen till hemmantal upptagne utjordar måtte befrias från Rotefrihets-afgift intill dess Kongl.
Maj:ts Nådiga beslut angående extra Roleringen blifvit meddeladt; och inom Vällofi. Borgare-Ståndet har blifvit yrkadt, nemligen af Herr I.
Bååth: a) att uti den vid innevarande Riksmöte blifvande Bevillnings-Förordning måtte stadgas, att stad, som erlägger Bålsmans-vacance-afgift eller praesterar Båtsmän, skall, för den staden anslagne jord, ehvad den till visst hemmantal är uppskattad eller icke, ej vara skyldig att tillika betala Rolefrihets-bevillning för jorden; och b) att uti serskild utfärdande Författning må stadgas, att hvad 1111 gällande Bevillnings-Förordning föreskrifver, om Rotefrihets-bevillning af städernes jord, skall till kraft och verkställighet förfalla och upphöra; uti hvilket ämne Herrar Langenberg, leffler, Mellbin, Halling3 Hessle och Winblad sig jemväl yttrat; af Herr C. U. Hallgren , som för öfrigt till alla delar förenat sig med Herr
Bååth: alt stad, som endera praeslerar Båtsmän eller erlägger Bålsmans-vacance-afgift, skall för den staden tillydande jord, icke vara skyldig erlägga Rolefrihets-bevillning; hvaröfver Herrar Malmberg, Klingvall, Cederborg , Bååth och Rydin yttranden afgifvit; samt af Herr F.
Böök: om underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t, att Kammar-Rätten måtte förständigas ej vidare fullfölja de emot åtskillige städers Magistrater och Borgerskap gjorde anmärkningar och reservalisns-kraf för förment underlåten B evitlnings-Ut skottets Bet.
IV.-O 5~J. taxering af Rotefrihets-afgift; i anledning hvaraf Herr Cederborg åberopat hvad han, i afseende på Herr Hallgrens motion i ämnet, anfört.
Under handläggningen häraf har Utskottet inhemtat, att Kongl. Maj:t numera pröfvat och afgjort vederbörande Comiterades förslag rörande jemkning i extra roteringen; hvadan Carl Gabrielssons ifrågavarande motion lärer få förfalla. livad dernäst angår Herrar Bååths_, Hallgrens och Bööks motioner; så, enär Kongl. Maj:t, uti Nådig Proposition af den 18 Januarii nästlidetår, lill Rikets Ständers bifall framställt, bland annat, att för ordinarie rotering underkastad, men i sådan rotering icke indeld jord, måtte hädanefter, icke såsom hittills, erläggas rotefrihets-bevillning blott med 12 R:dr för helt hemman, jemlikt a5 §. i Revillnings-Förordningen, utan en sådan vacanceafgift till försvarsverket, som är roterings-besväret fullt motsvarande och vid markegångs-sältningarne efter de i hvarje
Län gällande roterings-grunder uträknas och i Taxorna årligen utsättas, hvilken framställning Rikets Ständer, enligt deras till Kongl. Maj:t under den 10 sistlidne November aflåtne underdåniga skrifvelse (N:o 193), antagit, samt Kongl.
Maj:t derjemte, angående frågan om
Båtsmansbållets jemnare fördelning städerna emellan, medelst Nådig Skrifvelse af den 25 Januarii samma år, till Rikets Ständer öfverlemnat förnyadt förslag till reglering af städernes Båtsmanshåll, och deraf alltså följer, dels att ifrågavarande rotefrihets-bevillning hädanefter ej skall erläggas, utan vacauce-afgift i stället utgå, och dels att på verkställigheten af nämnde reglering beror, huruvida i städerne kan komma att återstå någon oroterad jord, för hvilken ofvannämnde vacance-afgift bör utgöras, samt, i afseende på de af Kammar-Rätten utfärdade, ofvannämnde anmärkningar och reservations-kraf, Utskottet vunnit den upplysning, att, sedan Kongl. Maj;t, i anledning af Kammar-Rättens derom gjorda förfrågan, under den 10 April 1829, i Nåder förklarat, att berörde anmärkningar väl borde, lill bevarande af Kronans rätt, inom prrescriptionstiden i vanlig ordning communiceras, men derjemte, enär frågans afgörande hufvudsakligen berodde af det beslut, som komme att vidtagas i anledning af Kongl. Maj:ts till Rikets då församlade Ständer aflåtna Nådiga Skrifvelse angående närmare reglering af städernes Båtsmanshåll, i Nåder anbefallt Kammar-Rätten att, sedan vederbörandes förklaringar inkommit och innan Utslag i ämnet meddelades, å nyo i underdånighet anmäla förhållandet, på det Kongl. Majit måtte komma i tillfälle att om anmärkningarnes fullföljd, efter sig företeende omständigheter, i Nåder utlåta, och Kammar-Rätten sedermera dels i underdånighet afgifvit ytterligare berättelse om förhållandet med ifrågava - 12 Bevillnings-Utshottets Bet. N.-o Sy. rande anmärkningar, deröfver vederbörande sig förklarat, dels i underdånighet anmält, att flera anmärkningar af enahanda beskaffenhet under tiden blifvit gjorda, som, på grund af hvad Kongl. Majit förut i Nåder förordnat, jemväl blifvit til! comnninication utställde; så har Kongl.
Majit under elen 16 Januarii i83o vidare i Nåder förklarat, att som något beslut dä ännu icke hunnit vidtagas i afseende på en närmare reglering af städernas Båtsmanshåll, Kongl.
Majit, på grund af Dess redan gjorda förklarande, funnit för godt alt än vidare uppskjuta slutliga pröfningen af ifrågavarande mål; finnér Utskottet, då stadgandet om rotefrihets-afgiften i a5 §.
Bevillnings-Förordningen tydligen endast afser sådan, ordinarie rotering underkastad jord, som ännu icke fått vidkännas detta onus, utan att något motsvarande den ålagdt är, och följaktligen hvarken bort eller rätteligen kan tillämpas till den del af städernes jord, för hvilken antingen Båtsmän eller vacance-afgift bevisligen prassteras, de af Herrar Bååth och Hallgren i förenämnde hänseenden gjorda förslag, vid sådant förhållande, icke kunna tillstyrkas; äfvensom Utskottet anser Herr Bööks motion icke föranleda till någon åtgärd af Rikets Höglofl.
Men då, på sätt ofvan omförmäldt är, Rikets Höglofl.
Ständer, med bifall lill Kongl. Majits Nådiga Proposition, beslutat, att för ordinarie rotering underkastad jord, som likväl icke praesterar rotering in natura, må, i stället för den hittills bestämda beviltningen för rotefriheten, erläggas en, roterings-besväret motsvarande vacance-afgift, och denna afgift kommer att lill Statsverket ingå; anser Utskottet sig af sådan anledning böra tillstyrka, att a5 §. i nu gällande Bevillniugs-Forordning må utur den blifvande
Be vill— nim\s-Förordningen alldeles utslutas. pag. 28.
Vid 26 § föreslår Utskottet ett så lydande 3:dje moment.
För arrende af Ladugårdar eller andra förmoner betalas fem procent af den behållna inkomsten; dock ej under .
Ridr 1 : pag. 28.
Uti en hos Hedervärda Bonde-Ståndet väckt motion, har Samuel Jönsson från Öland föreslagit, att till sådane aldre personer af allmogen, som upplåtit hemmans-bruket åt sina barn, vid Taxeringar ej hädanefter må lämpas Bevillnings-Förordningens aldra Artikel, efter hvilken dem, i likhet med. arbets-folk, som arbeta för dagspenning, påföres bevillning; men då Bevillnings-Utskottets Bet. N.-o Sy. i3 nugot stadgande inom liela denna Art. icke förefinnes, som skäligen bort eller kari gifva anledning till en så beskaffad tillämpning deraf, så anser Ulskoltet berörde motion icke föranleda till någon åtgärd. pag. 28.
I stället för nedanstående rubrik uti nu gällande Bevillnings-Förord ning, får Utskottet till antagande föreslå följande förändring: 183o års Förordning.
Arbetsfolk, som ej innehafva torp, Arbets-folk och arbetsföre Backstugumen vunnit tillstånd att, utan stan- sittare, som, utan ständig årstjenst dig års-tjenst och lön, arbeta för och lön, arbeta för dagspenning, dagspenning. pag. 28.
Och, beträffande afgiften för ogifta Qvinnor och Enkor utan minderårige barn, föreslår Utskottet en sådan förändring: i83o års Förordning.
Utskottets Förlag.
Qvinkön, ogifta, eller Enkor ulan Qvinkön, ogifta, eller Enkor utan minminderårige barn — 12 sk. derårige barn.
De som äro under 4° år— 24 sk.
De som äro 4° år och deröfver — 12 sk. pag. 28 och 56.
Enär 77 § 2 mom. medgifver rättighet för Taxeringsman, att pröfva en skatlskyldigs oförmögenhet att draga honom pålagde utskylder, anser Utskottet Lars Larssons från Elfsborgs
Län yrkande, att de årliga Beskattnings-Comitéerne må ega bestämma, hvilka Backstugusittare, Inhyseshjon, bräckligt och mindre arbetsfört folk, kunna till någon afgift debiteras eller derifrån helt och hållet befrias, böra förfalla. pag. 28.
Då afgiften för Advocater på landet i 5:te classen af nu gällande Bevillnings-Förordning synes nog ringa, finner Utskottet, äfven n »il afseende på lämpligheten, alt denna afgift bringas i öfverensstämmelse med roinimiafgiflen för Advocater i städerne, skäligt föreslå, att 5:le classen här må alldeles uteslutas. 's* i4‘| Bevillnings-Utskottets Bet. iF.-o Sy. i83o års Förordning.
Utskottes Förslag.
Advocater, och de som med laglig rätt Advocater, och de som med laglig rätt utföra parters rättegångar, i fem clas- utföra parters rättegångar, i fyra ser.
Classer:
Första Classen ....
R:dr 5o Första Classen ....
R:dr 5o Andra dito .... — 3o Andra dito .... — 3o Tredje dito .... — 20 Tredje dito .... — 20 Fjerde dito .... — 10 Fjerde dito .... — 10 Femte diLo .... — 5 pag. 29.
Gernings-män och Socken-handtverkare på landet borde, enligt Lars Larssons från Elfsborgs Län yrkande, njuta sådan lindring uti afgiften, att första classen af sådane handtverkare, med 3:ne skattskrifne arbetare eller derutöfver, erlägga 4 R;dr, andra classen, med 2:ne arbetare, 2 R:dr, och tredje classen, med en arbetare, 1 R:dr; men till hvilken förändring, Utskottet icke funnit skäl att tillstyrka bifall. pag. 3o.
Till ernående af mera redighet samt för att göra det här nedan föreslagne 2:dra moment, hvilket äfven i andra fall bör vinna tillämpning, så mycket mera åskådligt, får Utskottet föreslå följande förändring i det näst efter classificationen för Frälse-Inspectorer &c. förekommande stadgande: i83o års Förordning.