Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om disse Gjenstande fordrer Kongen deres Betänkning, hvilken de skulle, enhver for sig, afgive til Protocollen, under den Ansvarlighed Grundloven bestommer, og har da Kongen Ret til at tage og udföre den Beslutning, han anseer gavnligst for Staten. § 5.
Saavel don Norske Statsminister, som de tvende Norske Statsraader, der folge Kongen bave Sade og 1042 Riksdagen 1815. delibererende Stenarne i det Svenske Statsraad, naar sammesteds forbandles Gjenstande, som angaae begge Itiger.
I saadanne
Sager bör tillige den i Norge vserende Regjerings Betänkning indhentes, med mindre Sagerne udfordre saa bastig Afgjörelse, at Tid dertil ei gives.
Saa ofte bos Kongen i det Norske Statsraad, naar og bvor det er samlet, Gjenstande forbandles, som angaae begge Riger, skulle tre Medlemmer af det Svenske Statsraad ogsaa der bave Stede og Stemme. § 6.
Döer Kongen, og Tbronfölgeren endnu er umyndig, skal det Norske og Svenske Statsraad strax sammentrsede, for felleds at udstede Indkaldelse til Stortbing i Norge og Rigsdag i Sverrig. § Indtil begge Rigers Reprsesentanter ere forsamlede og bave anordnet Regleringen under Kongens Mindreaarighed, skal et af lige Antal Norske og Svenske Medlemmer sammensat Statsraad forestaae Rigernes Bestyrelse, med Iagttagelse af disses gjensidige Grundlove.
Dette sammensatte Statsraad skal da, under Navn af Norges og Sverrigs Interims-Regjering, bestaae af sex Medlemmer fra bvert af Rigerne, nemlig fra Norge: den Norske Statsminister og de tvende Statsraader, som ere i Stockholm, tvende Statsraader, som dertil af den i Norge vserende Regjering iblaiult dens Medlemmer udvselges, og i bvis Sted den constituerer to Statsraader, samt endelig en Statssecretair, som den beskikker; og fra Sverrig: de to Statsministre, Hofcantsleren, samt to Statsraader, som dertil af det Svenske Statsraad iblandt dets egne Medlemmer vselges, og en Statssecretair, som det Svenske Statsraad beskikker.
Den i Norge vserende Regjering vedbliver fremdeles at modtage, gjennemgaae og berede alle Norske Sager, samt overeensstemmende med dens Instrux at decidere de mindre betydelige Sager og at indstille de vigtigere til det sammensatte Statsraad (Interims-Regjeringen) ligesom ellers til Kongen.
Ligeledes skulle alle Svenske Sager först gjennemgaaes og beredes af det Svenske Statsraad, der, ligesom den Norske Regjering i Henseende til de Norske Sager Bilaga till Mern.
N:o 39. 1043 skal bave
Ret til at decidere de mindre vigtige Svenske Sager, og skal gjöre Indstilling til det sammensatte Statsraad (Interims-Regjeringen) om de vigtigere.
I det sammensatte Statsraad (Interims-Regjeringen) skulle de Norske Sager af den Norske Statssecretair foredrages, protocolleres og expederes paa Norsk, og de Svenske Sager af den Svenske Statssecretair foredrages, protocolleres og expederes paa Svensk.
Sager, som angaae begge Riger, foredrages af Hofcantsleren og expederes til bvert Rige i dets Sprog og ved dets Secretair.
Diplomatiske Sager foredrages ogsaa af Hofcantsleren, og indföres i en sserskilt Protocol. Sagerne decideres ved de fleste Stemmer, og naar Stemmerne ere lige, gives Udslaget af den, som bar Forssedet.
Alle Resolutioner underskrives af samtlige Medlemmer.
Det sammensatte Statsraad (Interims-Regjeringen) skal bave sit Saide i Stockholm.
Den Norske Statsminister og den Svenske Justitiestatsminister skulle ved begge Statsraads förste Sammenkomst kaste
Lod om, bvo der skal bave Forssedet (före Ordet).
Efter den ved denne Lodkastning först bestemte
Orden skulle de derefter bver ottende
Dag omvexle i at bave Forssedet, saaledes, at bensevnte Statsministre, den ene efter den anden, og kun een Uge bver Gang, bave Forssedet.
I alle de Tilfelde, da, elter Norges og Sverrigs Grundlove, Rigets Bestyrelse forestaaes af Statsraadet, skulle begge Rigers Statsraad, i lige Antal og under de foranförte Bestemmelser sammantrsede. § 8.
Valget af Formyndere, som skulle bestyre Regjeringen for den umyndige Konge, skal foretages efter samme Regler, og paa samme Maade, som forben i § 3 er foreskrevet for Valget af Thronfölger. § 9- De, som i ovenanförte Tilfelde forestaae Regjeringen, skulle, de Norske for det Norske Stortbing affegge fölgende Eed: »Jeg lovér og svserger at ville forestaae Regje - 1044 Riksdagen 1815. ringen i Overcenstemmclse med Constitutionen og Lovene, saa sandt bjselpe mig Gud og hans hellige Ord».
De Svenske aflsegge Eed for Sverrigs Riges Stsender.
Holdes ei Storthing eller Rigsdag paa den Tid, nedlsegges Eeden skriftlig i Statsraadet, og gjentages siden paa naes te Storthing eller Rigsdag. § 10.
Bestyrelsen af den umyndige Konges Opdragelse fastssettes paa den i 8:de § foreskrevne Maade.
Det bör vsere en ufravigelig
Regel, at den umyndige Konge gives tilstraekkelig Underviisning i det Norske Sprog. § Il
Er den mandlige Kongestaname uddöd, og ingen Thronfölger udkaaret, da skal en ny Kongeset vselges paa den i 3:die § foreskrevne Maade. § 12.
Da de Bestemmelser, som i denne Rigsact indeholdes, deels ere Gjentagelser af Kongeriget Norges Grundlov, deels Tillseg til samme, grundede paa den til dette Storthing i Grundloven dertil givne Bemyndigelse, saa skulle de, i Henseende til Norge, havé og beholde den samme Kraft, som dette Riges Grundlov, og ikke kunne forandres uden paa den i sammes 112:te § foreskrevne Maade.
Til ydermere Vished om, at vi alt dette saaledes havé for godt befundet og besluttet, havé vi Norges Riges Storthing og vi samtlige Sverrigs Riges Stsender stadfsestet og bekrseftet denne Rigsact med vore Underskrifter og vore Segl; hvilket skeede i Christiania den Dag i Juli, og i Stockholm den Dag i samme Maaned Aar efter Christi Byrd Eet Tusind Otte Hundrede og Femtén.
Conform med Storthingets Protocol testerer Christie, p. t. President. Weidemann, p. t. Secretair.
N:o 39. 1045 Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer, angående det af Norriges Rikes Storting gifna enstämmiga bifall åt förslaget om Konungens myndighetsålder m. m.; gifven Stockholms Slott den 19 Juli 1815.
Maj:t öfverlemnar härmedelst till Riksens Ständer, så väl i afskrift som öfversättning, det beslut, som, i öfverensstämmelse med hvad af Riksens Ständer är vidtaget, af Norriges Rikes Storting blifvit fattadt, att fastställa Konungs myndighetsålder till fyllda Aderton år, samt den Sanction, Kongl. Maj:t under gårdagens datum derå låtit utfärda.
Likaledes meddelar Kongl. Maj:t härmedelst till Riksens Ständers kunskap och närmare åtgärd en afskrift af Norriges Rikes Stortings beslut, i afseende på Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om bestämmande af de frågors natur, som angå eller stå i sammanhang med Föreningen mellan Sverige och Norrige.
Maj:t förblifver Riksens Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest välbevågen.
Majit har i anledning af Grundlagens 8 § i Nåder meddelat Konungariket Norriges Lagtima Storting underrättelse om ett af Sveriges Rikes Ständer enhälligt fattadt beslut: att
Konungs myndighetsålder sålunda borde förändras, att i stället för 21 år, enligt RegeringsEox-men af år 1809, denna myndighetsålder må bestämmas till fyllda Aderton år.
Derjemte har Stortinget emottagit Kongl. Majits Nådiga Proposition att å Norriges sida fatta ett dermed öfverensstämmande beslut och att likaledes bestämma Konungs myndighetsålder till fyllda Aderton år.
Sedan denna sak, i öfverensstämmelse med de i Stortinget gällande föreskrifter, blifvit företagen, hafva Norriges Rikes Representanter enhälligt beslutit: 1046 Riksdagen 1815. »Att Konungs myndighetsålder skall vara fyllda Aderton år».
I anledning häraf anhåller Stortinget hos den Kongl. Norrska Regeringen, att den utverkar Kongl. Maj:ts Nådiga Sanction till detta Stortingets beslut, på det att en Lag derom, i öfverensstämmelse med Grundlagens 8 § må blifva utfärdad.
På samtelige Representanternas vägnar Christie, p. t.
Weidemann, p. t. Secreterare.
VI CARL, med Guds Nåde, Sveriges, Norriges, Göthes och Wendes Konung etc. etc. etc., gore veterlig!, att
Oss blifvit förelagdt ett af det nu församlade Lagtima Storting fattadt beslut af den 13 Juli 1815, så lydande: »Konungs myndighetsålder skall vara fyllda Aderton år».
Vi antagit och bekräftat, likasom Vi härmed antage och bekräfte detta beslut såsom Lag.
Gifvet på Stockholms Slott den 18 Juli 1815.
Under Vår Hand och Rikets Insegel. CARL.
Sommerhielm, i Ministerns frånvaro.
Hans Majestset har, i Anledning af Grundlovens 8:de §, naadigst meddeelt Kongeriget Norges ordentlige Storthing Efterretning om en af Sverrigs Riges Stsender eenstemmigen fattet Reslutning, nemlig: at Kongens Myndighedsalder forandres saaledes, at, istedet for det 21:de Aar efter Regjeringsformen af Aar 1809, det fyldte 18:de
Aar skal vsere Kongens Myndighedsalder; hvorhos Storthinget har modtaget Hans Majestsets naadigste Proposition om, fra Norges Side at tage en hermed overeens - Bilaga till Mern.
N:o 39. 1047 stemmende Beslutning og ligeledes at bestemme Kongens Myndighedsalder til det fyldte 18:de Aar.
Efteråt denne Sag, i Overeensstemmelse med de vedtagne Regler, i Storthinget har vseret företagen, havé Norges Riges Reprsesentanter eenstemmigen besluttet: »At det fyldte 18:de
Aar skal vsere Kongens Myndighedsalder».
I Folge heraf anholder Storthinget den Kongelige Norske Regjering om, at bevirke Hans Majestsets naadiste Sanction paa denne Storthingets Beslutning, paa det at en Lov derom, i Overeensstemmelse med Grundlovens 8: de §, kan vorde udfserdiget.
Paa samtlige Reprsesentanters Vegne Christie, p. t. President.
Weidemann, p. t. Secretair. VI CARL, af Guds Nsiade Konge til Sverrig og Norge, de Gothers og Venders etc. etc. etc., Hertug til Slesvig, Holstéen, Stormarn og Ditmarsken, Greve til Oldenburg og Delmenhorst etc. etc., gjöre vitterligt: at
Os er bleven förelagt det nu forsamlede ordentlige Storthings Beslutning, dateret den 13 Juli 1815, saaledes lydende: »Det fyldte 18:de
Vi antaget og bekrseftet, ligesom Vi hermed antage og bekrsefte denne Beslutning som Lov. Givet paa Stockholms Slot den 18 Juli 1815.
Under Vor Haand og Rigets Segh C A R L.
Sommerhielm, i Ministerens fravserelse. 1048 Riksdagen 1815.
Norriges nu församlade Storting hade, med fästadt afseende på den af det sista Urtima Storting faststälde Grundlag, tagit under noga öfvervägande Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om bestämmande af de frågors natur, som tillhöra Föreningen mellan Norrige och Sverige, och i anledning deraf stadnat i följande beslut: A.
Att de frågor, som redan äro väckte, om Constitutionella förhållanden mellan Norrige och Sverige, kunna, i öfverensstämmelse med hvad af Urtima Stortinget blef antaget och i Grundlagen finnes anfördt, vid detta Storting genast afgöras, och behöfva således icke till ett följande Storting uppskjutas.
Att de stadganden, som rörande Föreningen blifvit vidtagne, böra införas och utfärdas i en från Norriges och Sveriges Grundlag afsöndrad och särskild Riks-Act, som i öfverensstämmelse härmed bestämmes.
Stortinget tror sig härigenom hafva förbundit Grundlagens bud så väl med Kongl. Maj:ts Nådiga vilja som med Sveriges Rikes Ständers yttrade önskan, och har derföre bemyndigat det samlade Stortingets President att till den Kongl. Norrska Regeringen afgifva underrättelse om dessa beslut.
Christie, p. t. President. Wtidemann.
Kongeriget Norges nu forsamlede Storthing har, med den i det overordentlige Storthing vedtagne Grundlov for Öinene, taget under nöieste Overveielse Hans Kongelige Majestsets naadigste Förslag, angaaende Bestemmelsen af de Spörgsmaales Natur, der vedkomme Foreningsbaandet imellem Norge og Sverrig, og er i Anledning deraf kommen til fölgende Beslutninger: A.
At de Spörgsmaale, som allerede ere opstaaede om constitutionelle Forhold imellem Norge og Sverrig, kunne, i Overeensstemmelse med hvad der af det overordentlige Storthing blev antaget, og i Grundloven findes anfört, ved dette Storthing strax afgjöres, og behöve saaledes ikke at udssettes til et fölgende Storthing.
N:o 39. 1049 B.
At de Bestemmelser angaaende Föreningen, der maatte vedtages, bör indföres og udfserdiges i en fra Norges og Sverrigs Grundlov adskilt og sserskilt Rigsact, der i Overeensstemmelse hermed maatte antages.
Storthinget troer hermed at havé bragt Grundlovens Bydende i Förbindelse saavel med Hans Majestsets naadigste Villie, som det Svenske Riges Stsenders Önske, og har derför bemyndiget det samlede Stortbings Prsesident til den Kongelige Norske Regjering at afgive Indberetning om disse Beslutninger.
Christie, p. t. President. Weidemann, p. t. Secretair. 10S0 Riksdagen 1815.
Memorial med förslag till ändring af 68 § Riksdags-Ordningen.
Till Riksens Ständer får Constitutions-Utskottet, till behandling enligt 56 § RegeringsFormen, anmäla följande förslag till ändring af 68 § Riksdags-Ordningen.
Då man genom erfarenheten funnit, att den tid af tre månader, som blifvit faststäld för Revisionen af de Verk, hvilken af Riksens Ständers Revisorer bör förrättas, varit allt för kort, för att alla göroinålen med vederbörlig noggrannhet kunnat medhinnas, har man trott sig böra tillstyrka dess utvidgande till fyra månader.
Utskottet föreslår derföre, att tiden till Revisionens begynnande måtte utsättas till den 15 Augusti, och meningen i berörde 68 § näst före den sista så förändras:
Och må ingen Revision öfverskrida en tid af fyra månader.
Stockholm den 4 Augusti 1815.
Justeradt samma dag.
Ständers Constitutions-Utskott den 4 Augusti 1815.
Föredrogs ett af Herr Commerce-Rådet Wegelin inlemnadt Memorial, så lydande:
N:o 40. 1051 Vördsamt Memorial.
Uti Riksdags-Ordningens 68 § är det Riksens Ständers Revisorer ålagdt att, till ett antal af Sex af hvarje Riks-Stånd, inom en tid af tre månader, emellan Riksdagarne granska Stats-, Banco- och Riksgäldsverken.
Så väl personal som tid beräknades vid denna Lags stadgande efter det då, af föregående tiders erfarenhet, kända behof.
Sedan har tid efter annan Riksens Ständers Herrar Revisorers befattningar blifvit betydligt ökade; med användande af den yttersta flit är det dem sålunda numera omöjligt att åstadkomma de dem åliggande grannlaga förrättningar, med den fullständighet, som vederbör; ofta se de sig af tidens otillräckelighet föranlåtne att endast slumpvis genomgå böcker och handlingar, hvilka för en fullständig behandling fordrade en specielare granskning.
Såväl förrättningens vigt, som Herrar Revisorers egen tillfredsställelse, påkallar således en förändring uti denna del af Grundlagen, ledande till det med Revisionerne åsyftade ändamål.
Detta kan endast vinnas endera genom tillökning i personal eller uti en längre tid; det förra torde likväl i min tanka mötas af flere betänkligheter, hvarföre jag endast vågar föreslå det senare.
I betraktande af Herrar Revisorers tillökade arbete, hemställer jag derföre, att tiden för Revisionens fullbordan ökas till fyra månader, samt att deras förrättning bör taga sin början den 15 Augusti.
Constitutions-Utskottet gillar detta förslag till förändring af Riksdags-Ordningens 68 §, anhåller jag, att Riksens Höglofl.
Ständer deraf lämnas så skyndsam del, som förslagets behandling ännu före Riksdagens slut, i likstämmighet med samma Lags 56 §, föreskrifver.
Stockholm den 4 Augusti 1815. J. Wegelin.
Utskottet trädde genast till öfverläggning i anledning af detta förslag och beslöt, att, till behandling efter 56 § Regerings-Formen, ett förslag till ändring i 68 § Riksdags-Ordningen skulle anmälas, att tiden för Revisioner borde utsättas till fyra månader, och deras början till den 15 Augusti. 1052 Riksdagen 1815.
Protokollsutdrag till Bondeståndet.
Utdrag af Protocollet hållet hos Riksens Ständers Constitutions-Utskott den 30 Maji 1815.
S. D. Föredrogs ett Protocolls-Utdrag ifrån det Hedervärda Bonde-Ståndet af den 25 sistl.
Maji, innehållande remisser till Utskottet af frenne till Bonde-Ståndet ingifna Memorial, nemligen: l:o af Riksdagsmannen J. M. Wessing, om en jemnare fördelning af allmänna onera; 2:o af Riksdagsmannen Bengt Andersson, om indragning af Justitiffi-Oinbudsinans-Embetet; och 3:o af Riksdagsmannen Anders Petter Pehrsson, om Prestegårds byggnad och underhållande.
Utskottet beslöt att i anledning af denna remiss hos Riksens Ständer vördsamt anmäla, att, så vida i dessa Memorial något skulle anses höra till Utskottets åtgärd, sådant ej genom remiss ifrån något Stånd kan till Utskottet öfverlemnas, i följe hvaraf Utskottet icke heller i sakens nuvarande skick a kan sig med desse öfverlemnade Memorial befatta.
Pro t.-Utdrag till Särskildta Utskottet. 1053 Protokollsutdrag till Särskildta Utskottet.
Utdrag af Protocollet hållet hos Constitutions- Utskottet den 19 Maji 1815. S. D. Föredrogs ett Utdrag af Protocollet hållet hos Riksens Högloft.
Ständers Särskildta Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 18 Maji 1815, innehållande begäran om meddelande af upplysningar rörande införsel af utländskt bränvin, och dess qvantum, hvilka i de till läsning åt Utskottet öfverlemnade StatsRådets Protocoller skulle igenfinnas.
Constitutions-Utskottet, som ej fann sig berättigadt att något Utdrag af de inför Konungen i Stats-Rådet hållna Protocoll omedelbart ifrån sig aflemna, ansåg för sin del enda utvägen, att i laglig ordning dessa upplysningar erhålla, vara den, att desamma hos Konungens Hof-Canzler enligt 42 § Riksdags-Ordningen begära; hvilket det Särskildta Utskottet till vänligt svar skulle meddelas.
(Härmed följa 2 bilagor (A, B.) 1054 Riksdagen 1815.
Bilaga A till Prot.-Utdrag till Särskildta Utskottet.
Ständers Särskildta Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 18 Maji 1815. S. D. Som vid granskning af de från Kongl. TullDirectionen erhållne Extracter, angående importen af utländskt bränvin under de sistförflutne åren, hos Särskildta Utskottet anledning förekom till den förmodan, att ett större qvantum af nämnde artikel än det i samma Extracter uppgifne under samma tid inkommit; så anmodades de af Utskottets Herrar Ledamöter, som tillika äro Medlemmar af Riksens Höglofl.
Ständers ConstitutionsUtskott, att begära och Särskildta Utskottet meddela de upplysningar om förhållandet härmed, som af StatsRådets Protocoller kunna inhemtas.
Ex Protocollo W. Pereswetoff-Morath.
Bilaga B till Prot.-Utdrag till Särskildta Utskottet.
Ständers Constitutions-Utskott den 19 Maji 1815.
Ofvanberörde Protocolls-Utdrag, som till Särskildta Utskottet skulle afgå, justerades och godkändes.
Herr Manck af Rosenschöld yttrade:
Jemte det jag afstår från votering, anhåller jag få i Protocollet min särskilda mening anmärkt:
Om Constitutions-Utskottet finner sig ej hafva tid och icke vara förbundet att lemna de upplysningar ur Stats-Rådets Protocoll, som Särskildta Utskottet begärt, så anser jag dock ej nödigt, utan tvärtom ländande till ett möjligen skadligt prsejudicat för framtiden, att Constitutions-Utskottet förklarar sig oberättigadt att meddela dessa upplysningar.
Den emot denna min mening åbe - Bilaga B till Prot.-Utdrag till Särsk.
Utsk. 1055 ropade 42 § af Riksdags-Ordningen fÖreskrifver väl, att, om Utskott finner sig behöfva af någon Konungens Embetsman eller af något publikt
Verk inhemta muntliga eller skriftliga upplysningar, må det begära genom sin Ordförande hos Hof-Canzleren Konungens
Nådiga befallning till vederbörande om de äskade upplysningars meddelande.
Men detta stadgande angår det fall, då Utskott finner sig behöfva upplysningar af någon Konungens Embetsman eller af något publikt Verk, och det angår icke det fall, som nu är i fråga, då Utskott finner sig behöfva upplysningar af ett annat Utskott.
Jag vill ej bestrida Constitutions-Utskottets rättighet att äfven i detta fall hänvisa ett annat Utskott till Hof-Canzleren, men jag önskade, att Constitutions-Utskottet icke hade, då Grundlagarne det ej stadgar, förklarat sig oberättigadt att sjelf meddela dessa upplysningar, emedan det i en framtid kunde hända, att sådane af ett Utskott önskade högst nödige upplysningar vägrades meddelande genom Konungens befallning, och jag hört ConstitutionsUtskottets meningar vara delade, huruvida Konungen har rättighet förneka meddelandet af de äskade upplysningarne. 1056 Riksdagen 1815.
Till Herr P. Tham.
Utdrag af Protocollet hållet hos Constitutions-Utskottet den 21 Junii 1815.
S. D. Föredrogs ett Memorial af Herr Tham, Pehr, innehållande ett förslag, att Stats-Råd, Justitias-Råd, Stats-Secreterare etc. skulle beviljas inträde i Riksens Ständers Utskott.
Constitutions-Utskotfet ansåg en sådan förändring i Grundlagens stadganden alldeles stridande mot den i detta afseende deri rådande allmänna andan, att ej åt redogörande uppdraga revisionen öfver allmänna Arenders förvaltning; och enär Utskottet således af detta förslag ej kunde hos Riksens Ständer göra någon anmälan, skulle, i fall Herr Tham det åstundade, detta honom såsom särskildt svar ifrån Utskottet på dess motion meddelas.
N:o 1. 1057 Bilaga till Exped.
Sedan jag med min motion vid 1809 års
Riksdag var nog lycklig att vinna bifall, angående våra Högsta Herrar och Ämbetsmäns säte och stämma på Riddarhuset, så tager jag mig den friheten nu, att vidare föreslå, att alla Rikets Höga Herrar och Ämbetsmän, fastän de icke väljas till Electorer, likväl höra kunna få väljas till Ledamöter i alla Riksens Ständers Utskott.
Då det angår någon personel redovisning, vet hvar och en af sig sjelf att göra sig jäfvig.
Hittills, genom dessa Herrar och Mäns uteslutande, hafva Ständerna gått i mistning af många goda råd och tillstyrkanden, hvilka allra snarast kunna väntas från de Högre och Kunskapade Herrar och tjenstemän.
Likväl, då hvar och en sådan Ledamot skulle af Konungen eller i Rikets tjenst vara hindrad, borde dess frånvaro honom icke beräknas.
Maj 1815. P. Tham. 45 1058 Riksdagen 1815.
Till Riksdagsfullmägtigen Lundgren.
Utdrag af Protocollet hållet hos Constitutions-Utskottet den 21 Junii 1815. S. D. Föredrogs ett Memorial af Riksdagsfullmägtigen ifrån Christinehamn Herr Lundgren, hvari föreslogs, att Presidenter i Hof-Rätterne måtte ställas under Opinions-Nämndens Dom.
Då Utskottet ej fann sig böra detta förslag till Riksens Ständer anmäla, skulle, i fall Författaren det åstundade, han erhålla det svar, att, då dels Hof-Rätterne äro Domstolar, hvilkas beslut kunna underställas Kongl. Maj:ts och Högsta Domstolens granskning, dels deras Presidenter, såsom Domare, äro i samma belägenhet och lika ansvar underkastade som Hof-Rätternes öfrige Ledamöter, funnes ej något skäl att ställa dem under någon ovanlig ansvarighet.
De skäl, hvilka grundlagt föreskriften i 103 § af 1809 års Reger ing,s-Form, att Riksens Ständer, genom en dertill utvald Nämnd, bör dömma, huruvida Leda - Bilaga till Exped.
N:o 2. 1059 möterne i Konungens Högsta Domstol gjort sig förtjente att i deras vigtiga kall bibehållas, kunna ej misskännas af någon: de tala öfvertygande till hvarje medborgare, de visa uppenbart det välgörande af en sådan allmänna Opinionens
Dom, som, någon gång sträng emot personer, icke kan blifva orättvis emot Samhället, hvars fordringar alltid öfverväga den enskilde mannens fördelar.
Då nyttan af denna allmänna Domsrätt i afseende å Högsta Domstolens Ledamöter är obestridlig, så kan man ej undgå finna, huru fördelagtig densammas tilllämpning bör blifva äfven å Presidenterne i Rikets HofRätter, om man härvid å ena sidan betraktar det vidsträckta Chefskap för Hof-Rättens Ledamöter, Tjenstemän och Underdomare, som Presidents-Embetet i förening med
Domarbefattningen nu tillhör, samt å dea andra ser på beroendet och följderne, hvilka af detta förmanskap kunna uppkomma.
Det är öfverflödigt åberopa, huru vigtigt det för Samhället blifver att i desse högt uppsatte Embetsmän finna personer, lika utmärkte af redlighet, rättvisa och nit, som af kunskaper och skicklighet — huru äfventyrligt, att hos dem sakna desse egenskaper.
Fördelen af det förra och vådan af det sednare framställa sig lifligt för hvar och en.
Från Ledamots-Embetet i Konungens Högsta Domstol är Presidents-Embetet en verkelig befordran.
Denna befordran bör ej blifva ett skydd emot Opinionens Domsrätt.
Om den svage eller Intrigeuren älskar ett sådant skydd, så skall den upplyste och redlige Embetsmanneu aldrig eftersträfva det; han skall i känslan af uppfylda pligter, i medvetandet af ett oförviteligt förhållande städse äga den säkraste borgen emot faran af Opinionens Dom, hvilken ännu aldrig varit missbrukad.
Till allmän granskning och Högloflige ConstitutionsUtskottets pröfning vågar jag således vördsammeligen öfverlämna den frågan:
Om icke Presidenterne i Rikets Svea och Götha Hof-Rätter böra vara underkastade RiksNämndens