Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
S D. Skedde åter föredragning af Stats-utskottets den 22 dennes bordlagda utlåtande N:o 208, i anledning af erhållna återremisser å betänkandet N:o 125, angående regleringen af utgifterna under riks-statens nionde hufvudtitel.
Vid Med-ståndens beslut i afseende å 10, 14, 28 och 29 punkterna i betänkandet N:o 125, lät Ståndet bero.
I afseende å 15 och 16 punkterna vidblef Ståndet förut fattade beslut.
Beträffande 30:de punkten eller frågan om pension för kommerserådet B. H.
Santesson, bifölls Utskottets förslag, enligt hvilket pensionen tillstyrkts, till ett belopp af 500 r:dr årligen.
Prot-utdrag den 28 Juni 1848. 487 Utskottets yttranden i afseende å 13 och 27 punkterne, samt ^öfrige ej återremitterade punkter af betänkandet, ansåg Ståndet deremot ej fordra annan åtgärd än att läggas till handlingarna.
S. D. Stats-utskottets den 22 dennes bordlagda utlåtande N:o 209, i anledning af väckt motion om ersättning af allmänna medel till innebyggarne i Elfdals härad för genom öfversvämning liden skada å växande gröda, blef, efter nu skedd förnyad föredragning bifallet.
S. D. Föredrogos Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottens den 22 dennes bordlagda memorial: N:o 32, i anledning af Riks-slåndens beslut rörande utlåtandet N:o 16, a ngående väckta motioner om folkskole-afgiftens fortsatta utgörande, samt om meddelande af närmare bestämmelser dervid; och N:o 33, i anledning af gjorda anmärkningar mot utlåtandet N:o 15, angående ersättning åt skepps-ombudsmannen vid Stockholms sjömanshus J. S. Freese, för uppbörden och redovisningen af det under be rörde sjömanshus hörande sjöfolks krono-utskylder.
Ståndet ansåg dessa båda memorial ej fordra annan åtgärd än att läggas till handlin gat na; samt Utlåtande N:o 34j i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, angående medel till slutligt liqviderande af köpeskillingen för en till ny lokal för mynt- och kontroll-verken inköpt egendom, äfvensom till betäckande af öfriga med dessa verks flyttning förenade kostnader.
Utlåtandet bifölls i dess samtliga punkter.
S. D. Föredrogos och bi föllos Stats- samt Lag-utskottens den 26 dennes bordlagda utlåtanden: N:o 35, i anledning af väckt motion om öfverflyttning till domaremakten af pröfningen och afgörandet af så kallade äldre kronofordringar, samt om bestämmandet af en preskriptionstid, inom hvilken alla sådana fordrings-anspråk skola göras gällande; N:o 36^ i anledning af väckt motion om en reform af systemet för landsvägarnes byggnad och underhåll i allmänhet; saint N:o 37, i anledning af väckt motion om förändring af stadgandet uti 11 kap. 10 § Rätlegängs-balken. 488 Prot.-utdrag den 29 Juni 4848.
Vid förnyad föredragning af Stats-utskotlets den 22 och 28 dennes på bordet lagda utlåtande N:o 207, i anledning af erhållne återremisser å betänkandet N:o 124, angående regleringen af utgifterna under riks-statens åttonde hufvudtitel, fann Ridderskapet och Adeln lör godt att i fråga om de uti 4, 7, 18, 57 och 61 punkterna af betänkandet N:o 124, omförmälde anslag, bifalla Kongl. Maj:ts nådiga proposition, och i afseende på l:sta momentet och litt. a) af andra momentet i 21 punkten samt 32 och 45 punkterne i samma betänkande, vidblifva sina förut fattade beslut, samt att, beträffande litt b) af förenämnda 21 punkt, dels bifalla så väl ingressen samt 4, 8 och 9 momenterne, som de i afseende på 1, 2 och 3 momenterne af Utskottet i utlåtandet N:o 207 gjorde hemställande!), dels afslå 5:te momentet, dels i stället för 6:te momentet, som jemväl afslogs, antaga ett så lydande stadgande:
J’ifrån och med den dag, då den nya aflönings-staten träder i verkställighet, skall vid hvart serskildt elementar-läroverk meddelas så fullständig undervisning i de lill allmän medborgerlig bildning hörande ämnen, som läroverkets omfång medgifver”, dels inskränka 7:de momentet till följande lydelse: ”i mån af blifvande ledigheter skola, efter vederbörandes hörande, de indragningar eller andra förändringar vidtagas, hvilka erfordras för läroverkens ordnande”; dels, med ogillande af 10 och 11 momenterne, besluta: ”Rikets Ständer skola bos Kongl.
Maj:l i underdånighet anhålla, att vid en ny reglering af elementar-läroverken en sådan förändring i deras styrelse måtte i nåder vidtagas, att sakkunnige personer äfven utom ecklesiastik-ståndet, deruti må kunna intagas”; hvarjemte Ridderskapet och Adeln ansåg den af Utskottet uppgjorda öfvergångsstat icke kunna godkännas, utan en sådan stals upprättande höra öfverlålas åt Kongl. Maj:t, sedan vederbörande hörde blifvit, samt fann Utskottets utlåtande N:o 207 i öfrigt icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarna.
S. D. Sedan vid föredragning af Stat-utskottets utlåtande N:o 208, i anledning af erhållne återremisser å betänkandet N:o 125, angående - Prot.-utdrag den 29 Juni 1848.
489 ende regleringen af utgifterna onder Riks-statems nionde hnfvudtitcl, Ridder skåpet och Adeln i gårdagens plenum, beträffande deti punkt af berörde ullåtande, som angår frågan om aflöning åt klockaren i Lekvattnets nybildade kapellförsamling, uppskjutit sitt beslut, intilldess den numera försiggångna pröfningen af Stats-utskottets utlåtande K:o- 207 ägt rum, företogs nu berörde punkt till afgörande och fann Ridderskapet och Adeln, för godt, att bifalla det af Kongl. Maj;t till ifrågavarande aflöning: äskade anslag.
S. D. Föredrogos och bifollos Stats- och Lag-utskottens nediannäninde, i gårdagens plenum på bordet lagda, utlåtanden: 18:o 35, i anledning af väckt motion, om öfverflyttning lill domaremakten af pröfningen och afgörande! af så kallade äldre kronp-fordringar, samt om bestämmandet af en preskriptionstid, inom hvilken alla sådana fordrings-anspråk skola göras gällande; N:o 36, i anledning af vackt motion om en reform af systemet för landsvägarnes byggnad och underhåll i allmänhet; samt N;o 37, i anledning af väckt motion om förändring af stadgandet uti 11 kapitlet 10 § Rättegångsbalken.
S. D. Föredrogcs och bif ollos Stats- och Lag-utskottens utlåtanden: - N:o 35j i anledning af väckt motion om öfverflyttning till domaremagten af pröfningen och afgörande! af så kallade äldre kroi ofordringar, samt om bestämmande af en preskriptionstid, inom hvilken alla sådana fordrings-anspråk skola göras gällande.
N:o 36, i anledning af väckt motion om en reform af systemet för landsvägarnes byggnad ocb underhåll i allmänhet.
N:o 37, i anledning af väckt motion om förändring af stadgandet uti 11 kap. 10 § Rättegåugs-balken.
Föredrogs ånyo Stats-utskottets utlåtande N:o 207, i anledning af erhållna återremisser å betänkandet N:o 124^ angående regBih. till B.
St. Prov. 18 47 & 1848. 9 Sami. 62. 490 Prot.-utdrag den 29 Juni 4848. leringen af utgifter ne under Riks-statens 8:de hufvudtitel; och fattade
Ståndet dervid beslut såsom följer:
Beträffande 4:de punkten i betänkandet N:o 124 biföll Ståndet, att, på sätt Kongl.
Maj:t i sin nådiga proposition föreslagit,, ett årligt anslag af 400 r:dr må å stat uppföras för b vardera af de tvänne kapell-predikanlerne i de nya kapell-församlingarna, den ena i norra delen af Gunnarskogs socken, den andra i nordvesta delen af Fryksände socken i Wermland.
Vidare biföll Ståndet, vid 7 ocb I8:de punkterna, att, i enlighet med Kongl.
Maj:ts nådiga proposition, en summa af 2,160 r:dr må anvisas att fördelas i 12 löner, hvardera af 180 r:dr och tilldelas konsistoriiamanuenserne i Rikets tolf stift, äfvensom att för hvarldera universitetet måtte på stat anvisas ett serskildt årligt anslag af 1,500 r:dr eller tillsammans 3000 r:dr för att användas till docent-stipendier.
I fråga om 21 punkten beslöt Ståndet, att, emot upphörande af termins-pengar till lärarne, en skol-afgifl af 5 r;dr banko för terminen skall af hvarje lärjunge erläggas med det undantag allena, att medellösa från denna afgift alldeles befrias.
Den af Utskottet tillstyrkta tillökning af 90,000 r:dr å anslaget till elementar- läroverken bifölls. Utskottets hemställanden å 8 sid. af utlåtandet N:o 207 samt å 9 sidan, rörande förändrad lydelse af 3 momentet godkändes. 4:de mom. gillades. 5:te mom. ansågs böra utgå.
6:te mom. skulle erhålla följande lydelse: ”Från och med den ”dag, då den nya aflönings-staten träder i verkställighet, skall, vid hvart ”serskildt elementar-läroverk, meddelas så fullständig undervisning i de ”till allmän medborgerlig bildning hörande ämnen, som läroverkets omfång medgifver”.
7:de 8:de och 9 nromenterna godkändes.
Med ogillande af Utskottets förslag i 10:de och ll:te momenlerna beslöt Ståndet, alt Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att, vid en ny reglering af elementar-läroverken, en sådan förändring i deras styrelse måtte i nåder vidtagas, att sakkunnige personer äfven utom ecklesiastik-staten deruti må kunna intagas. Prot.-utdrag den 29 Juni i848. 491 Vidkommande frågan om den till utlåtandet N:o 124 vidfogade öfvergångs-stat, ansåg
Ståndet densamma icke nu kunna definitivt antagas; utan skulle frågan derom till Kongl. Majit i underdånighet öfverlemnas, med underdånig anhållan, att Kongl. Majit måtte täckas efter vederbörandes hörande densamma reglera.
Utskottets yttrande vid 25 punkten att anslaget till emeriti-löner må å allmänna indragnings-staten uppföras och ega egenskap af reservations-anslag, godkändes.
Utskottets tillstyrkande af förhöjdt anslag till gymnastiska central-institutet bifölls.
Vid fråga om 45 punkten, rörande förhöjdt anslag till musikaliska akademien vidblef Ståndet sitt andra fattade beslut.
Vid 57 punkten biföll Ståndet Utskottets tillstyrkande af ett anslag af 6,600 r:dr att, på sätt Kongl.
Majit i sin nådiga proposition föreslagit, användas till inköp och bebyggande af presboställen i Lekvattnets och Bogens kapell-församlingar i Wermlads Finnmark; hvarvid dock Ståndet gjorde den anmärkning, att det af Utskottet vid ifrågavarande anslag fästade villkor att nämnda församlingar skulle, utan Stats-verkets hel ungande, bekosta aflöningen för de dervid anställde prestmän, kommer att blifva beroende af det beslut, som Rikets Ständer kunna komma att fatta i afseende på här förut omnämnda 4:de punkt.
Slutligen biföll Ståndet, vid 61 punkten, att, på sätt Kongl.
Majit i sin nådiga proposition föreslagit, ett årligt anslag af 1,000 r:dr, under tre års tid, må anvisas åt Svenska nykterhets-sällskapet för befrämjande af dess ändamål.
Hvad Utskottet i öfrigt i utlåtandet
Nio 207, hemställt och anmält Indes till handlingarna.
S. D. Föredrogs ånyo och Indes till handlingarna Stats-utskottets memorial
Nio 205, i anledning af ifrån Ridderskapet och Adeln samt Bonde-ståndet erhållna återremisser å Utskottets betänkande Nio 30, an gående 1845 års Revisorers berättelse.
O 492 Prot.-utdrag den 1 Juli -1848.
Från Ilög lo fl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Viel förnyad föredragning af Lag-utskottets, den 20 och 22 sisllidne Juni på bordet lagda, betänkande N:o 53, i anledning af väckte motioner om stiftande af en lag mot uppror och olofliga folksamlingar, blef detta betänkande af Ridderskapet och Adeln bifallet dock med iölande förändringar i Utskottets lagförslag: l:o Första momentet af 5 § skulle erhålla följande lydelse: ”Har någon i skrift den lian utspridt eller utsprida låtit, eller inför menighet eller folksamling annorledes lill uppror uppmanat, äggat eller trugat, straffes, när ingen straffbar verkan deraf följde, med fängelse från två till sex månader”; 2:o i slutet af första momentet i 6 § skulle, i stället för orden: ”Ej må dock i något fall, vapen längre brukas, än civil-myndigheten linner sådant för upprorets stillande, nödigt vara” införas: ”Ej må dock i någotdera fallet, för upprorets stillande vapen längre brukas, än civilmyndigheten anser nödigt vara”; och 3:o
De i början af 8:de § förekommande orden: ”Ej vare menighet å landet elier i stael förment, alt sammankomma till öfverläggning om mål eller ärende sorn menigheten rörer” skulle utbytas emot följande ordalag: ”Ej vare menighet å landet eller i stad ferment att sammankomma till öfverläggning om menighetens serskilda angelägenheter.
Då nu ånyo föredrogs Stats-utskottets, den 28 och 29 sistledne Juni på bordet lagda, memorial N:o 205, i anledning af, från Ridderskapet och Adeln samt Bonde-ståndet erhållne ålerremisser å Utskottets betänkande
Nio 30, angående 1845 års revisorers berättelse, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att såsom Utskoltet hemställt berörde betänkande N:o 30, till hufvudsaklig pröfning företaga, och blefvo dervid §§ 1, 4, 5, 8, 10, 12, 13, 14 och 15 bifallne, men deremot §§ 3 och 7 Prot.-utdrag den 1 Juli 18-18.
493 afslagne, samt fann Ridderskapet och Adeln sariima betänkande i öfrigt icke erfordra annan åtgärd, än att läggas till handliligarne. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-utskottets den 28 beli 29 sistledne Juni på bordet lagde utlåtande N:o 206, dels i anledning af Rikets Ständers år 1847 församlade revisorers berättelse, angående samma år verkställd granskning af stats-verkets samt andra af allmänna medel bestämda fonders tillstånd, styrelse och förvaltning för åren 1844 och 1845, dels rörande åtskilliga, vid behandlingen af 1845 års revisorers afgifne enahanda berättelse, jemlikt Utskottets utlåtande N:o 30 uppskjutne, frågor, stannade Ridderskapet och Adeln i följande beslut: l:o Biföllos’ den del af Utskottets i § 1 under litt. b. afgifna yttrande, hvaruti hemställes, att.
Rikets Ständer måtte tillåta, det de före 1841 års stats-reglering å hufvudtillarne uppkom ne, till ett sammanräknadt belopp af 171,630 r:dr 25 sk. 7 rst. uppgående brister måtte i sina behöriga räkningar och sammandrag få till afskrifning befordras, Utskottets i samma § under litt. c afgifna yttrande derom, att vid verkställigheten af stats-medlens fördelning på serskilde fonder och framställning i riks-hufvudboken, nämnde hufvudboks kapital-räkning bör åt grund-fonden inrymmas, äfvensom §§ 2, 4, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 14, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31. 32, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 58, 59, 60, 62, 63, och 65. 2:o Återremitterades, på grund af gjorde anmärkningar, den del af Utskottets i § 1 under litt. b afgifne yttrande, sorn innehåller, att derest, efter verkställd utredning af förhållandet med den å f. d.
4:de hufvudtitelu uppkomne brist af 700 rtdr, ersättning derför skulle till stats-kontoret inflyta, densamma bör debiteras under inkomsttiteln extra medel och uppbörder för att såmedelst öka inkomst-öfverskotterne och i sista hand komma riksgälds-kontoret tillgoda, Utskottets i samma punkt under litt. d gjorda hemställan och förslag derom, alt åt t. f. Stats-kommissarien
Fredin måtte uppdragas uppgörandet af en riks-hufvudbok efter ny method samt en formulär-hufvudbok med tillhörande special- eller biredogörelser för Kongl. Stats-kontorets enskilda rörelse, äfvensom § 66. 3:o Alslogos §§ 3 och 57. 4.-o Ogillades Utskottets i § 13 gjorda tillstyrkande och ansåg Ridderskapet och Adeln att Rikets Ständer deremot borde, uti underdånig 494 Prot.-utdrag den 1 Juli -1848. skrifvelse hos Kongl. Maj.t anhålla, det täcktes Kongl.
Majit för framliden bestämma beloppet af det dag-traktamente och den skjuts-ersättning som bör svenske embets-män under deras vistande och resor i Norrige tillkomma. 5:o Lät Ridclerskapet och Adeln vid Utskottets i §§ 15 och 67 afgifna yttranden bero. 6:o Fann Ridderskapet och Adeln Utskottets förevarande utlåtande i öfrigt icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
Vid förnyad föredragning af BevillningsLag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottens den 28 och 29 sistlidne Juni på bordel lagda utlåtande N:o 2, i anledning af gjorde anmärkningar vid sammansatta Utskottens betänkande Nio 1, angående grunderna för rättigheten att tillverka och omdistillera, samt i minut försälja bränvin, äfvensom för beskattningen dervid, fann Ridderskapet och Adeln för godt att, med bifall till Utskottens hemställan,, att något afseende icke må fästas å den af herr Gustafsson väckta motion om befrielse från bränvins minuterings-afgift för traktörer som tillika äro borgare, godkänna Utskottens lörslag till förordning angående villkoren för tillverkning och försäljning af bränvin, med följande förändringar!
Ilo 2:dra och 3:dje momenterna i § 1 utbytas emot de stadga liden som finnas införde i lista och 2:dra momenterne af § 2 utaf Utskottens, i betänkandet N:o 1 afgifna, förslag till förordning angående tillverkning och omdistillering af bränvin; 2lo § 4 utbyttes emot § 4 i nu gällände förordning angående villkoren för tillverkning och försäljning af bränvin; 3:o De i § 8 förekommande orden! ”eller för en eller två terminer deraf” utbyttes emot orden ”eller för en eller flere”; 4:o Nästefter § 8 infördes, såsom serskild §, den i nu gällande förordning angående tillverkning och försäljning af bränvin, intagna § 9, med den redaktions-förändring, att orden: ”med afdrag af kokrum för hvarje panna,” utbyttes emot ordein ”med afdrag af kokrum för pannerymden”; 5:o lista momentet af § 11 ansågs böra erhålla följande lydelse: ”med enkel bränvins-brännings-redskap förstås en sådan, som består af Prot.-utdrag den 4 Juli 4Så8.
495 en panna för mäskens kokning, af en till pannan hörande så kallad hatt, och afkylnings-redskap för den uppkommande bränvins-immans afkylande.
Pannan får ega hvad form som helst, med iakttagande deraf i afseende på pannor som hädanefter stämplas, att höjden, mätt å lägsta stället af densamma, skall vara minst ^:del af diametern.
Hatten, inberäknadt löst eller fastsittande rör, som sammanbinder pannan med afkylningsredskapen eller mäsk värmaren, får icke, utan med villkor som i 16 § 2 mom. säges, innehålla mer än tre fjerdedelar af pannans rymd.” 6:o
I stället för § 12 infördes den, i nu gällande förordning angående tillverkning och försäljning af bränvin , intagne § 13, med tillägg af 2:ne så lydande moment: a) Då mäskvärmare begagnas, må ånga hvarken från bränvinspannan, eller på hvad annat sätt som helst, insläppas uti den i mäskvärmaren inneslutna mäsken utan blott derigenom ledas medelst rör; och b) Vid redskap i lista och 2:dra klassen, får, hvarken i mäskvär'maren eller annorstädes, lankrum inrättas, ej heller spritångorna, sedan de utgått från hattröret, ledas i uppåtgående riktning; 7:o Uti lista mom. af § 15 uteslöts sista meningen, innehållande: örn hatten är försedd med en eller flera luckor eller någon annan öppning, än ångröret, skall den vid mätningen påsättas, och redskapen uppmätas till öfversta luckans eller öppningens nedra kant, till så stor höjd, som mäsk deri kan inrymmas:” hvarjemte första meningen i samma §:s 2:dra moment utbyttes emot följande stadgande: ”hatten med ångrör skall äfven till hela sitt kubik-innehåll uppmätas, och om den innehåller mer än tre fjerdedelar af pannans rymd, fyra sjundedelar af öfverskotleL läggas till pannerymden;” 8:o
Uti § 16 tillädes orden: ”lösa hattrör” efter ordet stängsel skifva; 9:o I stället för det i § 27 intagna lista moment med dertill hörande tariff på pannerymds-afgiften, antogs det deremot svarande förslag, som friherre Raab, uti sin vid Utskottens förevarande utlåtande fogade reservation, afgifvit; hvarjemte det i samma reservation framställda förslag till ett nytt moment i 27 § godkändes; l():o
Uti 2:dra momentet af § 33 utbyttes orden: ”Befinnes någon nyttja brån vins-panna, som innehåller öfver” emot orden: ”Befinnes någon 496 Prot.-utdrag den 4 Juli 4848. nyttja en eller flera bränvins-pannor, som hvardera eller gemensamt innehålla öfver.” liro §§ 39, 41 och 55 ansågos böra ur förordningen utgå; 12:o
Senare momentet af § 66 ansågs böra erhålla följande lydelse: livad i denna författning förordnats, skall tjena till efterrättelse ifrån och med början af år 1849, ifrån hvilken lid hittills gällande föreskrifter i ämnet komma att till kraft och verkan upphöra.
S. D. Föredrogs ånyo Stats-utskottets memorial N:o 205, i anledning af från Riddbr skåpet och Acleln samt Bonde-ståndet erhållna åler remisser å Utskottets betänkande N:o 30, angående 1845 års revisorers berättelse.
S. D. Föredrogos ånyo och. bifollos Banko-utskottets följande utlåtanden:
N:o 63* öfver väckt motion om beredande af tillgångar å Banken för det till rustnings-kostnader beviljade serskilda kreditiv; N:o 64, i anledning af väckt motion om förändrad prägel å silfvermyntet, m. m,; N:o 66, i anledning af Kongl, Maj:ls nådiga proposition, angående tillåtelse för Banken och Riksgälds-kontoret att, i utbyte mot, nu innehafvande obligationer af arméens ackoids-amortering,s-fond mottaga nya sådana, ställda på förlängd iniösnings-tid. S. D. Yid ånyo skedd föredragning af Bevi/lnings-j Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottens utlåtande JNko 2, i anledning af' gjord'a anmärkningar vid sammansatta Utskottens betänkande N-o 1, angående grunderna för rättigheten att tillverka och omdistillera samt i minut försälja bränvin, äfvensom för beskattningen dervid, stadnade Ståndet i följande beslut:]
Med ogillande af Utskottens, sid. 14 gjorda, förslag, beslöt Ståndet, att, till norm för beskattningen antaga den af friherre Raab uppgjorda, i dess, Prot.-utdrag den 1 Juli 1848. 497 dess, lill utlåtandet bifogade, reservation införda tariff för pannerymds-afgiften; hvaremot Ståndet godkände Utskottens hemställan (sid. 15), i afseende på herr Gustafssons motion.
Vidare godkände
Ståndet det af Utskotten vid detta utlåtande bifogade förslag till förordning angående villkoren för tillverkning och försäljning af bränvin., med de förändringar allena, som här nedan omförmälas: Fjerde § af Kongl, förordningen den 13 Juni 1845, antogs i stället för 4 § af Utskottens förslag.
9:de § af högstberörde nådiga förordning med uteslutande af orden: ”med afdrag af kokrum för hvarje panna” skulle i det nya förslaget införas, såsom följd hvaraf nummerföljden af de öfriga §§ kommer att rättas.
Usta mom. af 11 § skulle erhålla den lydelsen, som friherre Raab i sin reservation föreslagit.
I 12 § skulle, i momentet om enkel redskap, framför sista ordet panna ur nu gällande författning införas orden: ”eller dylik;” i 5 klassen skulle å 1 raden af 2 mom. uteslutas orden: 3, 4 och 5 klasserna, äfvensom slutorden:
"men till redskap i 1 och 2 klasserna må ånga ej användas. 4:de morn., begynnande med orden: ”vid sådan redskap" m. m„ bör helt och hållet utgå, samt i följd deraf morn. näst derefter omredigeras:
"vid sådan — — — uppgifven,, må icke spritångorna — — — riktning.”
Sista mom. utgår helt och hållet.
I 15 § skulle 2:dra mom. erhålla den lydelsen, som friherre Raab i sin reservation föreslagit.
I 16 § böra näst efter: ”stängselskifva” tilläggas orden: ”lösa ångrör, ” såsom i merberörde reservation är föreslaget, Början af 27 § bör omredigeras i öfverensstämmelse med Ståndets, i detta protokoll först omnämnde beslut, och efter slutet af denna § i Utskottens förslag tilläggas ett moment af den lydelse, som i oftaberörde reservation sid. 23, förekommer: ”då någon å — — — om den är delad i fyra o. s. v.” Bih. till B.
Prat. 1847 & 1848. 9 Sami. 63 498 Prot.-utdrag den i Juli 1848.
I 33 § böra i 2 mom. orden med kursiv stil förändras till lydelsen af nu gällande Kongl, förordning sålunda: ”befinnes någon nyttja en eller flera bränvispannor, som hvardera eller gemensamt innehålla öfver m. m.” I 2 mom. af 66 § skulle den ändring ske, att tiden, då det nya förslaget till författning skulle träda i verkställighet, bestämdes till början af nästkommande år.
Då nu ånyo föredrogs Stats-utskottets utlåtande N:o 206, deisi anledning af Rikets Ständers år 1847 församlade revisorers berättelse angående samma år verkställd granskning af stats-verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning för åren 1844 och 1845, dels rörande åtskillige, vid behandlingen af 1845 års revisorers afgifna enahanda berättelse, jemlikt Utskottens utlåtande N:o 30, uppskjutna frågor, fattade Ståndet i afseende härpå beslut, som följer:
Utskottets vid 3 § sid.
24 af utlåtandet samt vid 11 § sid.
28 gjorda tillstyrkanden af underdåniga skrifvelser till Kongl.
Maj:t afslogoSj hvaremot utlåtandet i öfriga delar af Ståndet godkändes.