Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Förnyande ett redan vid 1847—1848 års riksdag väekt och jemväl vid nästlidne riksdag Rikets Ständers pröfning understäldt förslag, om statsanslag för byggnad af kanal med 2:ne slussar emellan Norasjön och Fåsjön i Orebro län kar Riksdags-fullmägtigen Gustaf Hultman från nämnde län, uti en inom Bonde-Ståndet 4:8
Stats- Utskottets Utlåtande N:o 120, Väckt motion, anfört, att ehuru Nora stad numera medelst jernväg blifvit sammanbunden med såväl Örebro som Arboga och derigenom stor lindring vunnits för jerneffektcrs och andra varors transport ifrån Nora till nämnde stapelorter, likasom äfven jordbrukets synbara förkofran i den omgifvande orten deraf varit en följd, qvarstodo dock ännu behofvet oförminskadt att från de ofvanför Nora belägna Jernboås och Hjulsjö samt en del af Nya Kopparbergs bergslager få en lättare och mindre kostsam kommunikation med jernvägsstationen i Nora, hvartill sammanbindande af Norasjön med Fåsjön erbjöde det bästa tillfälle, då genom kanalbyggnad emellan dessa sjöar en oafbruten segelbar vattenväg skulle erhållas af 11 mils längd.
Sednare årens erfarenhet bade också ådagalagt, att, oaktadt jernvägens anläggning, ett binder för bergsbandteringens ökade produktion ännu förefunnes uti landtransporternas dyrhet och i den stora mängd af ökedagsverken, som dertill åtgingo, hvilket hinder för bergsbrukets förkofran, äfven skadligt inverkande på åkerbrukets skötsel, till stor del kunde undanrödjas genom ifrågavarande vattenkommunikation, för hvilken plan och kostnadsförslag blifvit af vederbörande
Distrikt-chef uppgjord och dervid kostnaden beräknad till 120,983 Ridr Banko.
Med förmälan derjemte att bolag för anläggningens utförande blifvit genom aktieteckning bildadt samt hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit om nådig Proposition till Rikets nu församlade
Ständer om ett bidrag för samma företag at 80,000 R:dr Banko, har motionären hemställt att nämnda belopp måtte såsom anslag utan återbetalnings-sliyldighet, emot vanliga vilkor, till företagets utförande af Rikets Ständer beviljas.
Såsom motionären tillika erinrat, har ifrågavarande företag blifvit i Styrelsens för allmänna väg- och vattenbyggnader för innevarande riksdag afgifna generalförslag uppfördt och till erhållande af statsbidrag förordadt, men då Kongl. Majit, oaktadt Styrelsens underdåniga anmälan, ej funnit skäl att till Rikets Ständer i ämnet aflåta nådig framställning, samt statens tillgångar vid innevarande riksdag tagas i anspråk till föremål af mera framstående vigt, kan Utskottet 30:o. ej tillstyrka bifall å den väckta motionen om stats-anslag för ifrågavarande företag.
Enär segelleden närmast
Piteå stad genom sitt grunda vatten hindrade fartyg af 8 fots djup och derutöfver att kunna framkomma till hamnen vid Piteå och uppmuddring af denna segelled således vore af högsta behofvet påkallad, men Piteå stad icke förmådde att af egna medel bekosta sagde arbete, hvilket för staden och den angränsande orten vore af aldra största vigt, har Ombudet för Piteå stad, Herr L. II.
Kistner, uti en inom Borgare-Ståndet väckt motion, anhållit att Rikets Ständer villo till segelledens uppmuddring från Löfholmen fram till Piteå stad till tio fots djup i lägsta vatten anslå medel till belopp, som funnes upptaget i det kostnadsförslag, hvilket skulle blifva till Stats-Utskottet aflcmnadt, så snart detsamma hunnit upprättas och kommit motionären tillhanda.
Efter Stats-Utskottets Utlåtande N:o 120. 49 Efter det denna motion blifvit till Stats-Utskottets behandling remitterad har, uti skrifvelse till Utskottet af den 10 nästlidne Mars, ätats-rådet och Chefen för Civil-departcmentot tillkännagifva, att Piteil stads innevånare, genom en af Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i Norrbottens län insänd oell förordad ansökning, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit om ett stats-anslag af 26,G6G R:dr 67 öre, till uppmuddring af segelleden mellan nämnde stad och dess lastageplats Löfholmen, samt anläggning af en lastbrygga vid staden; i anledning af hvilken ansökning Kongl. Majit, efter inhemtande af Styrelsens för allmänna väg- och vattenbyggnader underdåniga utlåtande i ämnet och då Kongl. Majit, lika med bemäldc Styrelse, ansett det ifrågavarande arbetsföretaget vara förtjent af allmänt understöd, samt enär Kongl. Majit inhemtat att motion om dylikt understöd blifvit hos Rikets nu församlade Ständer räckt, i nåder befallt, att de rörande detta ärende till Kongl. Majit inkomnc handlingar borde till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemnas, till följd hvaraf desamma Chefens för Civil-departementet omförmälda skrifvelse bifogades.
Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader i sitt öfver Piteå stads ofvanberörde ansökning afgifna underdåniga utlåtande anfört och upplyst, äro, till följd af en å Piteåfjärden bildad sandbank, de fartyg, som vid Piteå stad skola intaga eller lossa laster, nödsakade att, för verkställighet häraf, under närvarande förhållanden lägga intill den på circa 1, mil från staden belägna Löfholmen, dit varorna följaktligen måste särskildt, land- eller sjöledes, transporteras, hvarigenom en för den redan betydliga och i tillvext varande rörelsen på platsen betungande ökad kostnad uppkommer, helst som de varor, hvilka från Piteå afskeppas, äro af tung beskaffenhet och till största delen utgöras af plank och kjellvar.
Stadens innevånare hafva i anledning häraf föranstaltat om uppgörande af förslag, ej blott till upptagande af segclräuna genom nämnde bank, utan äfven till anläggning af en i sammanhang dermed behöflig lastbrygga vid stadens strand.
Det af Löjtnanten vid väg- och vattenbyggnads-korpsen R.
Schough utarbetade och af Styrelsen godkända förslaget upptager till verkställande dels en segelränna, 2.000 fot lång och 80 fot bred i botten med 15 fots djup vid medel-vattenståndet eller lika med det minsta djupet i segelleden efter Piteå elfs nedre lopp mellan staden och skärgården, dels en lastbrygga vid stadens strand af 520 fots längd, för hvilka arbeten kostnaden är beräknad till 40,000 Ridr Runt, förutom 8,000 Ridr till inköp af ett mudderverk, behöfligt såväl vid det föreslagna fördjupningsarbetets verkställande, som ock för framtida underhåll af segelrännan.
Vid sammanträde med stadens röstegande innevånare den 4 Oktober sistlidet år hafva desse enhälligt fattat det beslut, att, om ett statsanslag af f utaf den summa, 40.000
Ridr, som vore beräknad för sjelfva arbetet, kunde dem beredas till ett belopp af 26,GG6 Ridr G7 öre, så vilja de förbinda sig att utföra muddringen, bygga lastbryggan m. m. samt dessutom anskaffa mudderverket, äfven om till allt detta skulle erfordras större kostnader än de beräknade.
Med afseende å det af Styrelsen derjemte vitsordade bchofvet af de föreslagna förbättringarne i Piteå hamn, hvarigenom den redan ingalunda obetydliga trafiken derstädes skulle erhålla en stor lättnad och rörelsen förökas, helst Piteå utgör hamnplats för ett, vidsträckt område med betydliga tillgångar å trävaror m. fl. export-artiklar, bar Utskottet, i anledning af Herr Kistners förevarande mo Bih. till R.
Fröt. 1859 & 1860. 4 Sami. 1 A/d. 2 Band. 13 Hä/t. 7 50 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 120. tion oell hvad i öfrigt förekommit, ansett sig böra tillstyrka att lämpligt understöd för ifrågaställdc arbetens utförande må beviljas; dock endast i egenskap af lån emot bestämd åtcrbetalnings-skyldighct; och får Utskottet alltså hemställa: 31 :o. att Ilikets Ständer, till uppmuddring af segelleden emellan Piteå stad och dess lastageplats Löfholmen samt anläggning af en lastbrygga vid staden, måtte anvisa en summa af 26,000 R:dr Pant, motsvarande i det närmaste | af den beräknade kostnaden, att såsom lån utgå från Riksgälds-kontoret, under de vilkor, som för dylika bidrag blifva vid denna riksdag föreskrifna. E.
Sjösänkningar och myrutdikningar samt andra vattenaftappnings- och odlingsföretag.
Till fond för befrämjande af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odlingsföretag, bar Kongl. Majit i den nådiga Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof äskat, att för de nästkommande 3:ne åren 1861—1863 måtte anvisas tillsammans 100,000 R:dr R:mt, deraf 4 aldar att utgå i egenskap af lån samt det öfriga såsom anslag utan återbetalnings-skyldighet.
Enligt, hvad Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader i sitt före innevarande riksdag afgifna generalförslag anmält, äro bos Styrelsen förvarade en mängd, tid efter annan till Styrelsen ingifna, af arbetsplaner åtföljda ansökningar om understöd af Statens medel för vattenaftappningar till beredande af odlingsföretag; varande de arbeten, som af de för sådana företag under föregående riksdagar anvisade medel hittills ieke kunnat understödjas och för hvilkas underlättande Styrelsen ansett en gemensam fond böra till Kongl. Majits disposition ställas, i generalförslaget länsvis antecknade och de för dom tillstyrkta understöden hänförda till endera utaf förut omförmälda 3:ne klasser, hvarvid upptagits: uti första klassen (omfattande arbeten af mera allmän vigt, hvilka ansågos företrädesvis förtjena att med bidrag från Statsverket understödjas), statsbidrag å ett sammanlagdt belopp af R:dr Rant 395,670 uti andra klassen (företag, som väl ansåges vara af vigt, men dock jemförelsevis i mindre mån berättigade till understöd af allmänna medel), „ „ 272,105 och uti tredje klassen (anläggningar, hvartill bidrag ansåges böra anvisas endast i den händelse, att öfverskott å de för allmänna arbeten disponibla tillgångar uppstodo, sedan nödiga understöd meddelats för de arbeten, som uppförts i l:a och 2:a klasserna) „ 82,345 Summa R:dr Ruut 750,120 och har Styrelsen, med afseende härå och då med visshet kunde antagas att, enär undersökningar flerestädes blifvit verkställda under sistlidet år i och för åtskilliga Stats-Utskottets Utlåtande N:o 120. 51 större utdikningar, derom planer och förslag icke ännu hunnit upprättas, flere ansökningar skulle innan kort inkomma med begäran om understöd' till- mänga betydliga och af uppmärksamhet förtjenta arbetsföretag för vinnande af odlingsbara vidder, hemställt om nådig framställning .ätt till Kongl. Maj:ts disposition måtte för understödjande af vattenaftappnings-företäg afsättas en fond utaf 900,000 Rflr, att utgå med J under hvartdera af åren 1861—1863.
Mod åberopad anledning af den nedsättning, sorn, i jemförelse mod deli vid sistlidna riksdag till belopp af 300,000 Rflr anslagna fonden för vattenaftäppningar, skulle komma att ega rum i händelse endast det af Kongl.
Magt för dylika företags befrämjande nu föreslagna belopp anvisades, och i stöd af dét utaf Yägoeh Yattenbyggnads-styrelsen vitsordade bchofvet af högré änslags-summa för ifrågavarande produktiva ändamål, har Riksdags-fulhnägtigon Olof Persson från Gefles borgs län, uti en inom ‘Bonde-Ståndet .väckt motion, föreslagit att fonden för utdikningar och vattenaftappningar måtte bestämmas till hvad Yäg- och Yattenbyggnads-styrelsen ansett behöfligt, eller åtminstone till enahanda belopp, som under närvarande statsrcglerings-period, 100,000- Rflr årligen, eller tillsammans 300,000 R:dr, deraf hdelar borde utgå såsom lån och |;delar såsom anslag.
Under Utskottets pröfning af detta ämne har i första • rummet till öfvervägande förekommit beskaffenheten af det understöd, sorn bör at Staten meddelas för arbetsföretag af den art, hvarom nu är fråga.
Under föregående riksdagar, då medel blifvit ställda till Kongl. Maj:ts disposition för befordrande af vattenaftappningar eller andra förberedande åtgärder för större odlingsföretag inom landet, har af Rikets Ständer medgifvits att någon del, som vid do frenne sednast förflutna riksdagarne varit bestämd till i fl cd af de anvisade beloppen, finge utgå såsom anslag utan återbetalnings-skyldigket; och enahanda stadgande har, i öfverensstämmelse härmed, af Kongl. Maj:t föreslagits i afseende å den fond för utdikningar och vattenaftappningar, som koinmo att vid innevarande riksdag anvisas.
Enär likväl det gagn, som genom vattendränkta trakters utdikning och sjösänkningars verkställande beredes, hufvudsakligen konnner egarne af de förbättrade eller i odlingsbart skick försatta jordvidder, som derigenom vinnas, tillgodo, har det synts Utskottet skäligen kunna och böra åläggas dem, som, antingen i anseende till saknade tillgångar oller den längre tid, sorn åtgår innan full ersättning för nodlagde kostnader kan påräknas, erhålla understöd af allmänna medel till dylika företags utförande, att till Statsverket återgälda do meddelade bidragen till hela sitt belopp.
Utom det att Statens uppoffring härigenom minskades, har Utskottet ansett sig kunna antaga det omsorgen hos intressenterne uti ifrågaställda odlingsföretag, att med tillförlitlighet utröna huruvida utförandet skulle komma att medföra förespeglad nytta, borde väntas blifva större än någon gång visat sig vara händelsen, i fall att understöd för dessa företag kunde endast i egenskap af lån erhållas, äfvensom derigenom arbetets verkställande på det mest ändamålsenliga och minst kostsamma sätt otvifvelaktigt betryggades.
Någon olägenhet af den föreslagna förändringen i det hänseendet, att den hos enskilde vaknade hågen att genom vattenaftappningar förbättra och vidga sina jordområden skulle komma att aftaga, har Utskottet icke ansett numera vara att befara, sedan de fördelaktiga resultaterna och det välgörande inflytandet af redan fullbordade odlingsarbeten hunnit visa sig och blifva allmänt kända.
I fråga om beloppet af de medel, som böra af Rikets nu församlade
Ständer för ifrågavarande föremål anvisas, så ehuru det i betraktande af den stora 52 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 120. trtäfcgden af sökta Statsbidrag för utdikningar och vattcnaftappningar inom rikets Ulla dolar, utan tvifvel vore önskligt att hela eller någon betydligare del af det belopp, som af Väg- och Vattenbyggnads-styrelsen föreslagits, kunde för ändamålet anvisas, har Utskottet likväl, med afseende å Statsverkets närvarande tillstånd samt öfrigo för alla grenar af industrien och rörelsen inom landet magtpåliggande företag, deraf Statens tillgångar anlitas, icke ansett sig kunna förorda deri härom lif lii ksdags-t nl l inägt ige n Olof Persson gjorda framställningen; hvaremot någon mindre förhöjning af det utaf Kongl. Majit äskade belopp, helst om understöd hädanefter få meddelas endast genom lån, lämpligen torde böra medgifvas.
På grund häraf får Utskottet, som, angående de närmare vilkoren och bestämmelserna för utbekommandet och återbetalningen af ifrågavarande lån, kommer att afgifva särskildt yttrande, nu tillstyrka och föreslå: 32:o att Rikets Ständer, till fond för befrämjande af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odlingsförctag, måtte till Kongl. Majit» disposition anvisa en summa af 150,000 R:dr Rint, eller 50,000
Ridr lör hvartdera af åren 18G1 — 18G3, att såsom lån från Riksgälds-kontoret utgå.
I sammanhang härmed har Utskottet till behandling förehaft en inom BondeStåndet af Riksdags-fullmägtigen Olof Lindström från Westerbottens län väckt motion, deruti Riksdags-fullmägtige Olof Nilsson och P. A.
Nyström från samma län sig förenat, innefattande förslag att af den inflytande bränvinsskattcn åtminstone 200,000 R:dr
Runt måtte få årligen användas till understöd för odlingar inom Wester- och Norrbottens län.
Vid flera föregående tillfällen, då förslag blifvit framställda om användande af de för tillverkningen och försäljningen af bränvin stadgade skattebidrag, till särskilda föremål, har Stats-Utskottet anfört, att sedan längre tid tillbaka vid statsregleringarne den grundsats iakttagits och, genom förändring af fordna deremot stridande förhållanden, mer och mer tillämpats, att, med undantag af deri enligt Regeringsformens GG § för Riksgälds-kontorets behof afsedda särskilda bevillning, Statens alla både ordinarie och extra-ordinarie inkomster skola gemensamt användas för statsutgifternas samfälda bestridande, samt att således ingen viss inkomsttitel bör anslås och utgå för ett eller annat särskildt föremål; äfvensom Utskottet bland annat erinrat, att de för bränvinsminuteringen och utskänkningen stadgade afgifter voro dels för kommunala behof, dels till utgifter af mera omfattande gagn för hela landsorter afsedda, och svårligen, utan kännbar afsaknad inom de särskilda kommunerna och betänkliga hinder för vidmagthållandet och befrämjandet af de inrättningar eller föremål, hvartill desamma anslagits, kunde för närvarande till Statsverket indragas; och får, under åberopande häraf samt med hänvisning för öfrigt till hvad Utskottet i anledning af de väckta förslagen om användande af ifrågavarande skattebidrag till kostnader för jernvägsanläggningar, i sitt under innevarande riksdag afgifna Betänkande N:o 51, yttrat, Utskottet hemställa: Stats-Utskottets Utlåtande N:o 120. 53 33:o. att Olof Lindströms förevarande motion icke må, till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Vid sistförflutna riksdag väcktes inom samtlige Riks-Stånden fråga om ett låns beviljande för ytterligare sänkning eller ntlappning af deri mellan Dals och Lysings samt
Göstrings härad i Östergötlands län belägna sjön Tåkern; hvarvid af motionärerne klagades öfver dc olägenheter, som den under år 1842 och nästföljande år med understöd af allmänna medel verkställda sänkning af samma sjö i sanitärt hänseende medförde, i synnerhet under torra år, då större delen af den grunda sjön förvandlades till ett kärr eller träsk, derur ångor uppstcgo, hvilka den inom orten i sednare tider ökade sjukligheten måste tillskrifvas; hvaremot under våta somrar den kringliggande jorden öfversvämmades af vattnet i sjön, som dels skadade de å denna jord vexande skördar, dels försvårade eller hindrade deras bergning.
För att afhjelpa dessa olägenheter samt bereda ytterligare tillökning al den odlingsbara och till största delen bördiga jord, som erhållits genom den redan verkställda sänkningen, och då sjöns ytterligare sänkning och fullständiga aftappning, i anseende till dermed förenade betydliga kostnader, icke kunde utan understöd af allmänna medel komma till utförande, föreslogs beviljande för sagde ändamål af ett lån, som en af motionärerne ansåg böra utgå med 300,000 R:dr Runt samt de öfrige med samma belopp, som det upprättade kostnadsförslaget upptoge, eller 223,881 R:dr 42 sk.
Denna framställning, som af Stats-Utskottet, uti deröfver afgifvet och af Rikets Ständer godkändt, utlåtande på anförda skäl afstyrktes, har vid innevarande riksdag blifvit förnyad genom väckte motioner, inom Riddcrskapct och Adeln af Herr Bibbing, A., inom Prestc-Ståndet af Kontraktsprosten Janzon, samt inom Bonde-Ståndet af Riksdags-fullmägtigcn Johannes Larsson från Jönköpings län, hvilka motionärer sammanstämmande föreslagit, att Rikets
Ständer måtte för sjön Tå korns uttappniug i vanlig ordning anslå ett låneunderstöd å 200,000 R:dr Banko, att under 5 år räntefritt innehafvas, samt derefter återbetalas genom G procent årlig afbetalning och med 2 procent ränta, eller, på sätt Herr Ribbings motion innehåller, med så fördelaktiga ränte- och amorterings vil kor, som Statens tillgångar mcdgåfve; — och hafva motionärerne, jemte åberopande af de skäl och upplysningar, som uti de vid sistlidne riksdag väckte motioner och dervid fogade handlingar innefattas, äfvensom Chefens för Väg- och Vattenbyggnads-styrelsen, rörande företaget afgifna yttrande, innehållande att detsamma blefve af ganska vidsträckt nytta såsom afseende tillgodogörandet af omkring 7,000 tunnland af matjord bestående sjöbotten, vidare anlört att bemälde Styrelse numera låtit verkställa ytterligare besigtning på stället genom tillförordnade Distrikt-chefen, Kaptenen C. A. Grafström, som till Styrelsen inberättat, att den föreslagna fullständiga aftappningen skulle ej allenast medföra vinsten af en betydlig jordareal, utan ock göra alla nu vattensjuka fält odlingsbara, men att genom en mindre sänkning blefve återstoden af sjön ett träsk, sorn småningom skulle upplandas, men under tiden skadligt inverka på helsotillståndct i trakten. 54 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 120.
I anledning af den vid sistlidna riksdag väckta frågan om beviljande af nytt lån för sjön Tåkerns ytterligare sänkning, yttrades af dåvarande Stats-TJtskott, bland annat, att Tåkerns strandegare, under den tid som förflutit sedan det förra sjösänkningsiöretaget fullbordades, måste hafva vunnit tillräcklig erfarenhet örn do ekonomiska fördelarne af delina sjösänkning, och att de jemväl torde hafva förvärfvat sig tillgång att fullfölja de arbeten, som kunde erfordras för att genom samma sjös ytterligare aftappning förskaffa sig ökade och förbättrade egovidder, hvadan, och då, enligt Utskottets åsigt, sagde företags redan kända resultater bort hos vederbörande jordegare framkalla håg och bereda förmåga till samma företags ifrågasatta fortsättande, Utskottet ansåge
Staten icke behöfva att för verkställighet deraf lemna vidare bidrag; hvarjemte Utskottet förklarade, att om äfven, i anseende till den förslagsvis beräknade kostnadssummans storlek, ett sådant bidrag verkligen skulle erfordras, oaktadt den hos dessa jordegare i allmänhet rådande välmåga och don vunna eller förbättrade jordens höga värde i förhållande till don på hvarje tunnland belöpande sjösänkningskostnaden, bordo detta bidrag ingalunda meddelas till ett hela kostnaden motsvarande belopp. ‘Nuvarande Stats-Utskott, sorn anser sig såsom tillägg till de af Stats-Utskottot vid sistlidna riksdag angående ifrågavarande företag meddelade uppgifter böra upplysa att, enligt det af vederbörande
Distrikt-chef numera uppgjorda förslag, kostnaden för sjön Tåkerns fullständiga aftappning, hvarigenom skulle vinnas 7,461 tunnland till större delen odlingsbar mark, blifvit beräknad till 298,347 R:dr 69 öre, eller för hvarje tunnland omkring 40 R:dr Runt, har, med afseende å här ofvanföre anförda förhållanden, hvilka synas fortfarande ega full tillämplighet, funnit sig höra 34:o afstyrka Rikets Ständers bifall till den genom nu väckte motioner förnyade framställningen om låneunderstöd för sjön Tåkerns aftappning.
För utdikning och aftappning af sjöarno Tjurken, Näfvelsjö, Furu- och Stensjön i Östra härad af Jönköpings län, hvilket företag, derigenom skulle vinnas 2 till 3,000 tunnland odlingsbar jord, blifvit beräknadt till en kostnad af 03,7 50 R:dr Runt, har Riksdags-fullmägtigcn Johan Lönn från nämnda län uti inom BondeStåndet väckt motion hemställt, att Rikets Ständer måtte bevilja dels såsom lån på vanliga vilkor en summa af 30,000 R:dr Runt, dels såsom anslag utan återbetalnings-skyldighct 12,000 R:dr samma mynt.
Då sänkningen af nämnde sjöar, tillika med dithörande vattendrag inom Myrsjö, Näfvelsjö, Lannaskede och Näsby socknar, är af Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader uppförd i lista klassen af de arbeten, hvartill den af Utskottet till fond för utdikningar och vattenaftappningar tillstyrkta anslagssumma skulle användas, så anser sig Utskottet kunna antaga, att ifrågavarande företag, utan att Rikets
Ständer behöfva att för detsamma anvisa ett särskildt stats-anslag, kommer att med bidrag af allmänna medel understödjas elter den grund, som vid Stats-Utskottets Utlåtande N:o 120.
55 dylika understöds meddelande blifva tillämpade; hvadan Utskottet, under sådan förutsättning, hemställer att Johan Lönns förevarande motion icke må till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda.
Uti en inom Bonde-Ståndet väckt motion, har Riksdags-fullmägtigen Johannes Andersson från Jönköpings län, enär genom sänkning af Visjön uti Lekeryds och Svartorps församling af nämnda län omkring 167 tunnland nu vattendränkt mark skulle förvandlas till goda odlingslägenheter samt sjöns nu vattendränkta stränder på samma gång blifva torra och fruktbärande, och då befolkningen i orten vore urståndsatt att, utan Statens mellankomst, verkställa detta nyttiga aftappningsföretag anhållit, att derför måtte beviljas ett stats-anslag af 4,120 ll:dr R:mi, deraf 824 R:dr utan återbetalnings-skyldighet samt återstoden, 3,296 R:dr, såsom lån mot vanliga återbetalningsvilkor.