Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då nu 3:ne Riks-Stånd beslutat, alt kostnaden till så väl Borgare- som BondeStåndens Protocoll och Bihanget till samtlige Riks-Ståndens Protocoll skall bestridas af Riksdagskostnads anslaget, samt jemväl bestämt exemplarens antal, åligger StatsUtskottet härvid intet annat än vördsamt anmäla, att Utskottet anser den bestämda nedsättningen i upplagans storlek desto lämpligare, som enligt den uppgift nu erhållits, ännu finnas hos Riksgälds-Contoiret förvarade 5a5 exemplar af Bihanget för sista Riksdag, oagtadt försäljningspriset, såsom, ofvanberördt är, då nedsattes till En Skilling arket, hvaruti Utskottet jemväl finner en ökad anledning till fastställande af ett lika pris för de Protocoll och Bihang vid denna Riksdag som komma att tryckas; men härvid lärer böra iagttagas, att lill afsättningens befordrande genom försäljning eller praenumeration, tryckningen och lifgifvande!: af Protocollen och Bihanget må med. möjligaste skyndsamhet verkställas under Riksdagens lopp och de genom försäljningen inflytande medlen godtgöras Riks - 8 Stats-Vtskottets Betänkanden. dags-kostnads anslaget; och hemställer Utskottet att hos Kongl. Maj:t må göras underdånig anhållan om Nådig befallning till Kongl. Stats-Contoiret, att efter Räkningar, bestyrkte af Ståndens Secreterare, som erhållit uppdrag ombesörja Protocollens tryckning, äfvensom, för Bibangets lifgifvande af trycket, hvilket, likmätigt 5g §. i Riksdagsordningen tillhörer Expedilions-Utskottets åtgärd, låta förskjuta erforderliga medel af hvad till Riksdags-kostnader an vises, emot redovisning för det som afyttras och jemväl för de öfverblifvande exemplaren, hvilka efter Riksdagens slut kunna till Riksgälds-Contoiret aflemnas under enahanda redovisnings skyldighet.
I sammanhang härmed får Stats-Utskottet vördsamt anmäla, att jemlikt erhållne Protocolls - Utdrag, Högvördige PresteStåndet beslutit inbjuda
Dess respective medStånd att instämma uti anmodan till StalsUtskottet om tjenlig anstalts fogande, att hvar och en Ledamot inom Riksens Ständers samtelige Utskott skyndsamlingen må erhålla ett exemplar af det i Riksgälds-Contoiret förvarade Bihang till x8iy och 1818 årens Riksdags-Protocoll; att Vällofl. Borgare-Ståndet till Utskottet remittera t Herrar Lindströms och U/ibergs motioner om utdelning bland Ståndets Ledamöter utaf Bihanget vid samma Riksdag ; och att Hederv.
Bonde-Ståndet äskat Stats-Utskotlets utlåtande om icke de i Ståndets Archiv Stats-Utskottets Betänkanden. g qvarvarande exemplaren af Ståndets Protocoll för nästförflutne Riksdag kunde till Ståndets Ledamöter utdelas.
Hvad angår den önskade utdelningen af Bihanget för sista Riksdag; så enar löga anledning är att, efter så lång tid, sorn från detta Biliangs utgifvande förflutit, erhålla någon inkomst genom dess utbjudande till försäljning, finnér Utskottet sig höra tillstyrka utdelning deraf, likväl endast till Ledamöterne i Riksens Ständers samtlige Utskott, helst de qvarvarande exemplaren skulle blifva otillräcklige tili utdelning bland Riks-Stånden och någre exemplar dessutom synas böra bibehållas för framtiden ; men anser deremot intet hinder för bifall till Borgare- och Bonde-Ståndens Protocollers utdelning bland desse Stånds Ledamöter; och lärer Stats-Utskottet tillåtas anmoda fullmägtige i Riksgälds-Contoiret att om utdelning af det i Dess förvar varande BondeStåndets Protocoll äfvensom Bihanget föranstalta.
Stockholm den 5 Febr. 1823.
Ankom den n Felir. 1823.
Om Riksdags-kostnaden.
I likhet med hvad vid föregående Riksdagar skedt, har Stats-Utskottet skolat hos Riksens Högloft Ständer föreslå den till io Siats-Utskottets Betänkatiden.
Riksdags-kostnadernes bestridande vid innevarande Riksdag erforderlig^ tillgång.
Vid sista Urtima Riksdagen, sorn påstod fullaÅtta Månader, uppgingo utgifterne, bestående uti Taffelpenningar,Arfvoden ochTrycknings-kostnader, m. m. enligt den derföre afgifne Rakning till 176,256 R:dr 2 sk. 2 r:st. enligt det särskildta sammandrag öfver hvarje Hufvud-föremål, som härjemte bifogas, och sedan till afdrag blifvit beräknadt, hvad sorn åtgått till de under senare tiden af Riksdagen upphörde Talemans TalFlarne, samt Skjuts- och Tractamentskostnad för Deputerade af Riks-Stånden, som afreste till Norrige, att der bivista Hans Majrt Konungens Höga Kröning, har Utskottet nu skolat vördsamt föreslå, att för sådane utgifter, som under denna Riksdag böra af allmänna medel bestridas, må anvisas att, efter hand, i den mån sådant kan erfordras, utbetalas 17,000 R:dr B;eo i månaden utaf Riksgälds-Contoirets medel, uppå skeende reqvisition af Kongl. Majrts och Rikets Stats-Contoir, der, till följd af hvad Kongl. Maj:t i Nåder förordnat, utbetalningarne besörjas och medlen redovisas.
Det beslut, som Riksens Högloft.
Ständer härom fatta, lärer hos Kongl. Majrt i underdånighet anmälas, för att Kongl.
Stats-Contoiret meddelas, äfvensom Utskottet tillåtas, att derom underrätta Fullmägtige i RiksgäldsContoiret till behörigt iagttagande.
Stats-Utskottets Betänkanden. u Bilaga.
Sammandrag af Redogörelsen öfver de till kostnadernes bestridande vid Riksdagen i Stockholm åren 1817 och 1818 anslagne medel.
HVglofl. Riddersk. o. Adeln.
För Hr Landt-Marskalkens Bords underhållande .
Diverse Utgifter , . . riösv. Preste-Ståndet.
Till Talcmans-bordets underhållande ....
Hushyror och Expenser .
Vällojl. Borgare-Ståndet.
Till Talemans-Bordets underhållande ....
Klubbkostnader o. Expenser Uederv. Bonde-Ståndet.
Hushyror, Bese- och Traktaments - Penningar samt Expenser Arfvoden och Dagtraktamenten för Riks-Ståndens o.U tskottensCancelli-Betjening , Skrifmaterialier med (lere utgifter Omkostnader vid Tryck ning af Riks-StåndensProtocoIl, med dertill hörande Bihang, nemligen: Riddersk. o.
AdelnsProtocoll Ytterligare till RiddarliusDircction Borgare-Ståndets Protocoll Bonde-Ståndets Dito . . Bihanget till Protocollerne Diverse Trycknings - Omkostnader ..... Riksens Ständers Deputerade vid Kongl- Maj:ts Kröning i Norrige . . Diverse Utgifter . . .
Summa igia3 44:4 iG,4 JO 823 i5i3 534 •a5 7928 I22C 4 644 7520 3Gi.1 5248 1902 36 23597 9:49 gr55 10933 2 11732 7i5i i9i3 1075 7038 1877 135167 19555 3i 12520 6 9012 38 176256 2 12 Stats-lJtskottets Betänkandetu N:0 5.
Ankom den i5 Febr. i8a3.
Utlåtande, i anledning af Kongl- Maj:ts Nådiga Proposition till Riksens Stånder om fortfarande af den utaf Kongl. Maj:t inråttade provisoriska Låns-Styielsen på Öland.
Ti.i Stats-Utskottet hafva de resp.
RiksStånden remitterat följande af Kongl. Maj:t till Riksens Ständer aflåtne Nådiga Proposition angående fortfarande af den utaf Kongl. Maj:t inrättade provisoriska Läns-Styrelsen på Öland: ”Utdrag af Protocollet öfver Kammarärender, hållet inför Hans Majrt Konungen uti Stats-Rådet på Stockholms Slott den 18 Januarii 1828.
Hans Excellence, Justitiae Stats-Ministern Herr Grefve Gyllenborg.
Deras Excellencer Stats-Råden : Herr Grefve Rosenblad.
Hans Excellence, Hof-CanzlerenHerr Grefve af Wetterstedt.
Stats-Utskottets Betänkanderu i3 Deras Excellencer Stats-Råden: Herr Grefve Cederström.
Nådiga befallning författade förslag till Proposition till Rikets Ständer, angående fortfarande af den utaf Kongl. Maj:t inrättade provisoriska Läns-Styrelsen på Öland.
Kongl. Maj:t, som på Stats-Rådets nu närvarande Ledamöters underdåniga tillstyrkande, behagade detta förslag i Nåder gilla, befallte, att Dess Nådiga Proposition, i enlighet dermed skulle till Rikets Ständer, på vanligt sätt, öfverlemnas.
Ex Protocollo J. B. Berndes. i/f Stats-Utskottets Betänkanden.
Majits Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående fortfarandet af den af Kongl. Majit inrättade provisoriska LåneStyrelse på Öland: Gifven Stockholms Slott den 8 Januarii 1823- XJ"nder de allmänna omsorger, hvilka Kongl. Majit oafbrutit egnat åt jordbruket, såsom den hufvudnäring, hvars framsteg eger på alla andra Näringars uppkomst och trefnad en afgjord inflytelse, har Kongl. Majits uppmärksamhet i detta afseende varit särskild fästad på det i betydlig mon af naturen gynnade Öland, der ej mindre vidsträckta, Staten tillhörande, och till stor del odlingsbara trakter, som hittills föga begagnats, än äfven ett förmonligare användande af den enskilda jorden länge påkallat sådana verksamma anstalter, somför framtiden kunde åt Innevånarne på denna Ö bereda ett större välstånd i förening med ökade inkomster för Statsverket.
Majits Högstsalig Herr Fader, Konung CARL XIII blifvit beslutet, att den på Ön varande ansenliga Kronopark af 122,000 Tunnland, hvilka genom Kongl. Brefvet den 16 Mars 1802, såsom Stats-Utskottets Betänkanden. i5 en öppen utmark, åt hemmanen derstädes lill bete varit upplåten, skulle få dem emellan, i mon af behofvet fördelas, samt den dervid blifvande öfverloppsmark till anläggning af liva hemman och lägenheter användas; och verkställigheten af denna anstalt blef åt visse utsedde Committerade anförtrodd, hvarvid jemväl för en skyndsammare handläggning af de oeconomiska Styrelse-åtgärder som för Landets uppkomst erfordrades, Committcens Ordförande erhöll särskildt uppdrag att, i sammanhang med en sådan delning, uti Kongl. Majrts Befallningshafvandes ställe handlägga alla Enskiftsärender samt de frågor dels om hägnaders upprättande och dels om vattenafledningar från sank och vattensjuk mark, hvilka Öns Hemmansegare emellan kunde uppkomma.
Under en klok och nitisk Styrelse verktälldes desse åt Committerade lemnade befattningar med den drift ocb framgång, att icke blott bela utmarksdelningen år 1819 fullbordades och vann Kongl. Majrts Nådiga fastställelse, hvarvid Staten, jemte ränta af anlagde Nyhemman 12^ mantal, erhållit en årlig inkomst af 1018 tunnor Spannmål, ulan äfven flere hemman inom fä år blefvo i Enskifte utbrutne; hvarjemte åtskillige andre anstalter till Öns upphjelpande i oeconomiskt hänseende af Committerade under tiden blifvit vidtagne, deribland i synnerhet må räknas befordrande af uttolkning och odling utaf de på Ön j 6 Stats-Utskottets Betänkanden. varande kärr och måssar, deraf de fleste tillhörde Slaten, och hvilka blifvit under besittningsrätt mot ränta, efter skattläggning vid de bestämde frihetsårens förlopp åt enskilde upplåtne, utom den så kallade Skjede-Måsse, som i anseende till dess vidd och förmonliga beskaffenhet för Kronans räkning odlats och sedermera efter å satte sf mantal, med vanliga utskylder blifvit till Skatte försåld.
Med fullbordandet af sjelfve utmarksdelningen var dock Committerades hufvudsakliga bestämmelse uppfyld och Kongl. Maj:t fann derföre godt att dem då upplösa; men på särskild framställning af Kongl. Majrts Befallningshafvande i Calmar Län, insåg Kongl. Maj:t tillika, att de flere ytterligare åtgärder, som af Committerades befattning blifvit en följd, såsom bland annat, dels fullbordande af de flere beviljade Nyhemmanens anläggning och af de i gång bragte kärrs-och mossodlingar, dels ock beredande af en formenlig försäljning af de på On då ännu odisponerade Kronoparker, dels i synnerhet
Enskiftsdelningarnes fortskyndande hemmanen emellan och egentligen af den mark som vid utmarksdelningen blifvit åt hvarje by gemensamt anslagen och hvarigenom den hufvudsakliga nyttiga följden af utmarksdelningen skulle härflyta, att detta allt, med det mera, som der - Stats-Utskottets ISetänkanden.
17 dermed egde eller kunde få en oskil jagtig gemenskap, icke gerna kunde med framgång påräknas, utan en speciell handläggning af någon Auctoritet på stället, som egde kännedom af alla locala förhållanden och de vid utmarksdeiningen följde grunder, de der ofta kunde fordra vidare tilllämpning, och hvilken i öfrigt, intilldess de började nyttige förändringarne hunnit en fullkomlig stadga och utveckling, finge handhafva Öns hela oeconomiska förvaltning, särdeles som
Öns afskiljda läge från fasta landet medförde ännu större svårighet för Läns-Styrelsen i Calmar, att följa alla dessa ärender med jemn och odelad uppmärksamhet.
Maj:t beslöt på sådan grund under d. 3o Junii 1819, att en provisorisk Läne-Styrelse, hvilken till undvikande af alla hinder för dess verksamhet, borde vara alldeles oafhängig af fasta landets, skulle på Ön inrättas, under ledning af Committeens förste Ordförande Landshöfdingen och Riddaren af Kongl. Majrts Nordstjerneorden, Axel Adlersparre, hvilken dervid undanbad sig allt arfvode för en sådan befattning, och hvarigenom hela kostnaden till denna Styrelse, enligt den derföre faststälde Stat, i början inskränkte sig till 200 tunnor spannemål, men sedermera då Landshöfdingen Adlersparre, uppå egen underdånig anhållan från en sådan Embets-Föryaltning, under den 18 Dec. 1821 i Nåder 4:de Sami. 3 i8 Stats-Utskottets Betänkandeti. entledigades, oell annor vice Landshöfding således blifvit förordnad, försedd med lämpligt årligt arfvode, och hvilket blifvit bestämdt till 200 tunnor spannmål, såsom det minsta, hvarmed en vice Landshöfding, särdeles vid närvarande låga sädespris, kunde vara belåten, från och med sistledit år utgjort 4^0 tunnor spannmål, hvilke blifvit anviste att utgå af den Räntespannmål, som genom utmarksdelningen Kronan tillfallit, emot beviljandet af hvilket anslag åt ifråga varande vigtiga föremål Kongl. Maj:t ansett så mycket mindre betänklighet uppkomma, sorn det samma icke utgått af sådana inkomster, som vid sednaste Statsreglering. blifvit till andra behof påräknade och derför utan en icke obetydlig vinst genom utmarksdelningen och de i sammanhang dermed förordnade anstalter om nya skattlagde hemman och lägenheter samt Kronoparkernes försäljning dels redan kommit, dels än vidare komma Statsverket tilleodo. o Att denna sålunda på Öland inrättade provisoriska Län-Styrelse i betydlig nion redan uppfyllt det vigtiga ändamål, hvarföre den blifvit inrättad, derom vittna de framsteg och den förkofran i oeconomiskt afseende som denna
Ö vunnit under den tid samma Styrelse redan fortfarit hufvudsakligen genom Enskiftsverkets skyndsamma och ändamålsenliga gång, och hvilka fördelar eljest ännu på många år uteblifvit, Stats-Utskottets Betänkanden. ig och i samma moa den nyttiga verkan af utmarksdeiningen fördröjd.
Då Kongl. Maj:t således för sin del anser angeläget att denna särskilda Styrelse ännu några år oafbrutit fortfar, på det Olands återstående oeconomiska reglering må vinna den hastiga och säkra fullbordan, som dermed varit åsyftad, och hvilken sedan skulle gora samma Styrelse öfverflödig, så vill Kongl. Maj:t till Piikets Ständer, bifall nu föreslå, att, berörde särskilda Län-Styrelse må, stäld på Indragnings-Stat, med de af Kongl. Maj:t anordnade löneanslag af 45o tunnor spannmål hälften Råg och Korn, att på sätt förordnadt blifvit, årligen utgå, intill nästa Riksdag bibehållas.
Datum ut Supra.” CARL JOHAN.
' M. G. Danckwardt.
Hvarjemte Hederv.
Bondeståndet till Utskottet öfverlemnat ett af Riksdags-Fullmägtige från Öland Samuel Jansson och Samuel Jönsson i ämnet afgifvet anförande, att ehuru denna Styrelses inrättande varit för landet af stor och väsendtlig nytta, vore den likväl icke längre af nöden, då så väl ut - ‘ao Stats- Utskottets Betänkanden. marksdelningen, som äfven de fleste hemmans utbrytning uti Enskifte, såsom egentliga orsakerna till samma Läns Styrelses särskildta organisation nu mera för sig gått och de delningar, som ännu återstå, utan olägenhet skulle kunna öfver lemnäs till Kongl.
Maj:ts Befallningshafvandes i Calmare Län granskning och bepröfvande, samt den aflöning, som nu af Statens genom utmarkerues fördelning ökade inkomst till Embets- och Tjenstemännen vid den särskildta Läns-Styrelsen utgår, utan att vara för dessas bergning tillräcklig, endast förorsakar en minskning i Statens inkomster, af behofvet icke påkallad, och hvilken framdeles kunde blifva än större, då Embetsmännen till äfventyr» med fog begärde löneförhöjning, funno Riksdags-Fullmägtige anledning föreslå, att Öens särskildta Styrelse mätte med första upphöra och endast någon viss tillräcklig tid bestämmas för de ärenders afslutande, som derstädes redan äro eller under loppet af innevarande år blifva anhängige, samt att Öland hädanefter likaledes som hittills ställas under Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes i Calmar inseende; dock med bibehållande af Borgholms Stad och de å landet inrättade Köpingar samt Magazins- och Curhus; äfvensom att, då stundom inträffande menföre vintertiden hindrar
Ölands innevånare att öfverkomma till fasta hindel, rättighet måtte dem lemnäs, att, till bibehållande af fata - iStats-Utskottets Betänkanden. ar lier, der sådane af nämnde orsak för rättsökande möjligen kunde gå förlorade, få med behöriga betyg styrka, att öfverfarten varit omöjlig; uti hvilket anförande åtskillige bland Ståndets Ledamöter instämdt.
Vid öfvervägande af detta ämne, har Stats-Utskottet nogsamt funnit, huruledes inrättandet af den provisoriska Läns-Styrelsen på Öland verkat, att de derstädes genom utmarkernes delning tillkomne ny hemmans Enskiftning och odlande blifvit fortskyndad och hvilket i följd af Kongl. Maj:ts Landsfaderliga omsorg vidtagne verksamma sätt att befordra Piikets hufvudnäring satt Öland i oeconomiskt förhållande uti en betydlig tillvext samt tillskyndat
Staten en ökad årlig inkomst af 1018 tunnor spannmål; men då af hvad så väl Kongl. MajrtS Nådiga Proposition innehåller, som RiksdagsFullmägtige från Öland anfört, det synes, att utmarksdelningen är fulländad och Enskiftsförrättningarne nära sitt slut, hvarigenom egentliga ändamålet med den särskildta Läns-Styrelsens organisation skulle vara vunnet samt endast återstå till afgörande de från dessa förrättningar härflytande frågor jemte befordrandet af sådane odlingar som vidare kunna företagas och hvilka åtgärder af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Calmar kunna besörjas, har Utskottet trott det den provisoriska Läne-Styrelsen kunde till en korrtare tid än den af Kongl. Maj:t i Nåder föreslagnc inskränkas. 22 Stats-Utskottets Betänkanden.
Utskottet föreslår derföre om icke utgången af nästa år borde blifva den tid, på hvilken denna Styrelse må kunna upphöra, och hemställer om icke iempeligt vore att en praescriptionstid af innevarande års slut bestämmes, inom hvilken förekommande ärender måga bos nu varande Läns-Styrelse göras anhängige, hvarefter de samma skola i behörig ordning handläggas inom 1824 års utgång, då de ännu ej afgjorde målen skulle öfverlemnas till åtgärd af Kongl. Majrts Befallningshafvande i Calmar.
Ständer härtill bifalla , lärer sådant med första hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas i afseende på prasscriptionstidens kungörande, samt Stats-Utskottet tillåtas, att vid Statsregleringen fastställa anslag af de 45o tunnor spannmål, som för år 1824 till den särskildta Läns-Styrelsens allönande erfordras; och anser Stats-Utskottet sig icke tillhöra, att öfver hvad Riksdags-Fullmägtige från Öland vidare andragit, såsom innefattande ämnen, hvilka icke kunna blifva föremål för detta Utskotts åtgärd, något yttrande meddela.
Blifvändes allt detta vördsamt öfverlemnadt till Riksens Högloft.
Stockholm d. i3 Febr. 1823. Stats-Utskottets Betänkcinden. a3 Ankom den i5 Febr. i8a3.
Utlåtande, angående de fleste Lands-KamerCrares underdåniga ansökning om tillökning i Expenser och Skrifvarelön.
Majit liar medelst remiss dat. d. 18 nasti.
Januarii, i Nåder behagat till Riksens Högloft Ständers Stats-Utskott öfverlemna en af samtelige Lands-Kamererarne i Riket med undantag af de i Götheborgs och Röhus, Blekinge, Jemtlands och Norrbottens Län, afgifven underdånig ansökning, att Lands-Contoiren måtte i Nåder förses med ökade anslag till biträde och Skrifmaterialier, i hvilket afseende de i underdånighet, sökt fästa Kongl. Majlis
Nådiga uppmärksamhet, ej mindre uppå viglen och ansvarigheten af deras åligganden, än otillräckligheten af deras lönevilkor, i hvilken senare omständighet sökanderne i underdånighet anfört hufvudsakligen : att ehuru alla de Rikets Styrelseverk, som vårda allmänna hushållningen, Uppbördsverket och den oeconomiska detailien af Krigsärenderne, äro hvar för sig försedde med en hel Corps afEmbets-och Tjenstemän, emellan hvilka goro målen och ansvaren äro delade, uppbära dock LandsKamererarne, som under Landshöfclingarnes Styrelse skola draga nästan bela bördan af de Lands-Gontoiren tillhörande mångfalldiga och ansvarsfulla göromål, i stället för 24 Stats- Utskottets Betänkariden. biträde på Stat af nödige Kammar-Contoirsskrifvare med eget ansvar, endast ett anslag till Skrifvarhjelp af omkring iooR:dr B:co; och då de utan hufvudsakligt biträde af Läne-Bokhållaren, för hvars göromål de äfven stå i drygt ansvar, icke skola vara betjente med mindre antal Skrifvare, än trenne i Rikets större och t vänne i de mindre Ljänen, hvilka hvar för sig under de sistförflutne åren, i det minsta kostat 200 R:dr B:co årligen; och Lands-Kamererarne dessutom måste af sin lön, som för flere i sednare åren endast utgjort omkring 700 R:dr B:co, använda betydliga Summor för anskaffandet af Skrifmaterialier, Ljus och Ved, Tryckningskostnad m. m., så hafva Sökanderne i underdånighet anhållit, ej allenast att Contoirskrifvares löner måtte i Nåder regleras, efter den vägledning 1816 års RiksMarkegång innefattar, till ena hälften uti penningar och till den andra uti spannmål, efter sådan årlig Markegång, utan ock, att för behofvet af Skrifmaterialier, Ljus och Ved m. m.
Lands-Contoiren i allmänhet måtte undfå en tillökning utöfver anslagen på Läns-Staterne af 20 till 3o tunnor spannmål efter Riks-Markegång, samt att för öfrigt de Lands-Kamererare, hvilkas Expencemedel och Resepenningar ännu icke blifvit tillfullo indelte, mätte af en sådan förmån komma i åtnjutande, eller, så vida hinder för en slik reglering någorstädes skulle möta, få desse artiklar till spannmål förvandlade efter J ordebokspris. Stats-Vtskottets Betärikanden. a5
Af det underdåniga utlåtande, som Kongl.
Kammar-Collegium och Kongl. StatsContoiret öfver berörde ansökning afgifvit, och jemväl blifvit Stats-Utskottet meddeladt, inhemtas, livad desse Verk i underdånighet anfört, att nemligen, de väl funnit hvad om de för Lands-Contoirens i sednare tider tillkomne göromål andragit blifvit, vara med förhållandet alldeles öfverensstämmande, äfvensom ock att behofvet af ytterligare arbetsbiträde för Lands-Kamererarne deraf vöre en naturlig följd; men att, vid betraktandet af Statsverkets härvarande belägenhet, Kongl. Collegium ojdi Kongl.
StatsContoiret för deras del likväl icke vågade gifva anledning till någon7 gravation uti nu anmäldte fall, enär Lands-Kamererarnes indelte löner åtföljt varuvärdet medelst stigande Markegångar, samt särskildte procenter för vissa extra uppbörder, äfvensom en förhöjd Expeditions-lösen blifvit dem under tiden liliagde.
Stats-Utskottet har åt detta ämne lämnat behörig uppmärksamhet, och medgifver väl, att, såsom Kongl. Kammar-Collegium och Kongl. Stats-Contoiret äfven vitsordat, Lands-Kamererares tjenstbefattning är ansvarsfull och sysselsättande, samt genom i sednare tider ökade göromål påfordrar större arbetsbiträde nu än förr; men då, såsom bemäldte Embetsverk jemväl yttrat, största delen af Lands-Kamererarne aö Stats-ZJtskottets Betänkanden. innehafva indeldta löner, hvilka åtfölja varuvärdet och af olika myntförhållanden äro oberoende, alla njuta särskildte procenter för vissa extra uppbörder och i sednare tider fått sig tillagd en förhöjd Expeditionslösen, samt dessutom uppbära Expencer och Resepenningar, hvilka å en del Län äro indel te, men i andra dels indeldte, dels oindelte, dels ock till hela beloppet utgå i Contant, hvarförutan Staten beslår lön för en Lands-Contoirs-Skrifvare, anser StatsUtskottet, det Lands-Kamrerarnes löneinkomster fullt motsvara hvad deras vederlikar åtnjuta och jemväl böra förse dem med nödig utkomst, heldst i de Län, der Löneinkomsten är mindre, deras behof af arbetsbiträde synes stå i ett någorlunda motsvarande förhållande; och kan på dessa grunder samt i anseende till Statsverkets knappa tillgångar, icke tillstyrka bifall till LandsKamererarnes underdåniga ansökning om förbättring i deras Lönevilkor.
Då likväl härvid förekommit, hvad Utskottet icke kunnat med tillförlitlighet utröna, att i några Län Ved till eldning uti Embetsrummen icke skulle från Kronans Parker och Allmänningar erhållas, utan måste af Lands-Kamereraren anskaffas, men billigheten synes påfordra, att de med någon utgift härtill icke betungas, bör Utskottet vördsamt föreslå Riksens Högloft.