Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
På Prest-Ståndets vägnar J. A. Lindblom, n. v- Talman.
Uppläst hos Samtliga Riks-Stånden den 17 Juli.
I anledning af hos Riksens Ständer väckta frågor: 1:0 att dem vid anställda Cassations-Mön stringar sådana ordinarie
Båtsmän skola blifvit afskedade, som vid återkomsten befunnits äga fullkomlig kroppsstyrka, samt sedan, som svarsgode karlar, fortsätta Båtsmans-tjensten för annan Rote, ett förnyadt stadgande häremot måne vidtagas, samt vederbörande Compagnie-Chefs, ej utan Rotens hörande, kunna föreslå någon Båtsman till afsked. 2:0
Att ctå , vid inträffande dödsfall under Tjenstgöringen i Carlskrona eller på Flottan, ej mindre de afledne Båtsmännens års-beklädnad, än tre års persedlarne förkommit, utan att Roten kunnat derom erhålla mindsta redo, Författningarne rörande denna fråga måtte förnyas. 3:0
Att något bestämdt förordnande måtte stadgas, huru Båtsmän böra beklädas och 1520 Den 17 Juli, och utrustas , då de förrätta tjenstgöring fdr halft år eller 7 ä 8 månader; få Riksens Ständer härmed i underdånighet anmäla hvad de derom beslutit.
Ständer hafva, till närmare utredande af ofvanstående punkter granskat de Författningar, sorn röra ifrågavarande ämnen, och, hvad angar den första punkten, inhämtat, att sådane föreskrifter redan äro meddelade, hvarigenom Roiehållarnes rätt vid inträffande CassationsMönstringar synes böra vara i, det närmaste bevarad; men då missbruk härvid likväl möjligen kunna inträffa, få Riksens Ständer, till förebyggande häraf, i underdånighet föreslå, dels att alla nu gällande författningar i detta ämne måtte af vederbörande med behörig noggrannhet handhafvas; dels att Eders Kongl. Majds Befallningshafvande, antingen sjelfve eller genom Ombud , vid Cassations Mönstringarna måtte bevaka Rotehållarnes rättigheter; hvilket Riksens Ständer anse så mycket mera nödigt , som Rotehållarne ofta genom längre afstånd från Mön* stringsstället, eller af andra omständigheter kunna vara hindrade att sjelfve, vid sådana tillfällen, vara tillstädes; hvarförutan Rotehållarne ej under någon förevändning böra förnekas, att, om de för godt finna, sådana Mönstringar öfvervara , för att derunder sin rätt behörigen iakt taga.
Beträffande g ulra Punkten, hafva Riksens Ständer äfven funnit, att Båtsmans Rotehällares rättigheter äro, genom redan i afseende derpå utfärdade föreskrifter i möjligaste måtto förvarade, Hen i 7 Juli. i5Si de, hvarföre Riksens Ständer endast tro sig i Underdånighet böra tillstyrka j att de röräti1 de detina omständighet utfärdade forfaftnitigat' mätte nied all omsorg och noggrannhet handhafVas och iakttagas.
I anledning åf det uti 3:djé Punkten gjorda yrkande 5 hafva Riksens Ständer funnit lämpligast i underdånighet hos Eders Kongl. Majit anhålla, att när en Båtsman erhållit full beklädnad j sådan sorn honom för ett halft års tjenstgöring tillkom iner i mert han dermed endast gjort tjenst en del af året, bör han vid följande tjenstgöring begagna dert garnlä beklädrtädéri innan han erhåller någon nyj så lång tid ^ sorn återstod af årets fulla belopp nät den sistförflutna tjenstgöringen upphörde.
Hvilket allt Eders Kongl. Majit i Underdånighet underställas.
Ständer framhärda med djup Undersåtlig vördnad * trohet och nit Stormägtigsté Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Majus tthderdåntgste, ttopligtigStei tjenare och undersåter
Rå Ridd* och Adelns vägnar Carl Mörner, k. t.
Landtmarskalk*
På Prest-Ståndets vägnar J. A. Lindblom , n. V. Talman* Bundet 19!. lgL P,i 1582 Den 17 Juli.
I anledning af så väl Eders Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse under den 11 sist 1 April, som hos Riksens Ständer väckta frågor om Saltpeter-Näringens tillstånd i Riket, få Riksens Ständer härmed i underdånighet öfverlemna deras härom fattade beslut.
Riksens Ständer hafva funnit, att enär Saltpeter-pro uctionen årligen ökas, priset -måtte i samma mån mindskas, att det halfva Eispund Saltpeter, hvarföre hvarje helt Hemman ifrån nästkommande års början, enligt Eders Kongl. Majits Nådiga bref af d. 12 Febr. 18x3, måste ansvara, kan, efter några års förlopp, för lindrigare än nu varande pris erhållas; och anse Riksens Ständer äfven detta vara orsaken, hvarföre Eders Kgl. Majit icke antagit det från vissa orter gjorda anbud, att, i stället för gärdens utgörande in natura , erlägga densamma till ett visst faststäldt belopp i Spannmål eller penningar, hvarigenom, om anbuden blifvit antagne, olikhet uti denna gärds u görande undersåtare imellan skulle uppkommit.
Under det fördelaktiga skick, hvaruti Saltpeter tillverkningen numera blifvit försatt, äro således, enligt Riksens Ständers tan» Den 17 Juli. 1523 ka, några amira undérdäniga ändringar icke att föreslå, än att; Comiterade, sorn. af de ifrån.
Landshöfdingarne och Saltpeter sjuderi Styresmännen årligen inkommande
Raporter öfver tillverkningarne aldrabäst lara känna det ena Länets brist och det and as öfverflöd, ville med det sednare låta ersätta bristen, emot betalning till de priser, som kunna betingas och bestäm-i mas af Comiterade, till hvilkas ömhet och omtanka Hemmans ägare i allmänhet böra hysa oinskränkt förtroende , hvilken betalning skulle på en gång med öfriga Krono-Utskylderna debiteras och indrifvas; och genom denna utväg kunde de åboer, som ännu icke hunnit så uppdrifva Saltpeter-till verkningen , att gärden nästa år kunde utgöras, vinna åtmlndstone tvänne års anstånd? och åter de Hemmans-ägare , som, efter vederbörlig pröfning, befunnits hafva local och jordmån emot sig och sakna bränsle, kunde afbörda deras skyldigheter, utan att bero af enskilte försäljningsmäns oskäliga stegring.
Vidare tro Riksens Ständer sig böra i underdånighet hos Eders Kongl. Maj:t anhålla, att vid utfallande af de speciella Instructioner för Saltpeter-sjudéri Styresmännen , Sorn , enligt Co» miterades ofvanomförmäite underdåniga berättelse, under loppet af innevarande år torde blifva till Eders Kongl. Majus
Nådiga pröfning föteslagne, uti betraktande måtte tagas nödvändigheten att, betaga dessa Styresmän alia utvägar, att, på ett eller annat sätt, försvåra Saltpetergärdens Utgörande , derom Riksens Ständer af de inkomma Handlingarna funnit, att Comité ra* - 1524 Den 17 Juli. rade ömt och sorgfälligt varit betänkte.
I sådant afseende tro Riksens Ständer det särdeles vara af vigt för Eeverenteurer, att så tydliga och enkla föreskrifter varda stadgade om Salt* peterns probering, att
Heinmans-ägare icke måtte deruti kunna förfördelas och blifva beroende af Styresmännens godtyc.ko; hvadan Riksens Ständer anse nyttigt, om det blefve förordnadt, att sedan, vid skeende leverans af Saltpeter, densamma blifvit af Saltpeter-sjuderi Styresmännen pröfvad , och rabatten , vid de händelser , den samma kan få äga rum, skulle alltid en uppgjord och af Styresmännen undertecknad räkning deröfver Sjudaren eller jLeverenteuren tillställas, äfvensom att, enär stridighet uppkommer om Saltpeterns duglighet, en fjerdedels å en half mark kunde, sedan hela Eeverenteui ens levererings-post blifvit väl sammanblandad, aftagas och inläggas uti en trädask , samt förses med Styresmannens och Leverenteurens Sigiller, med utanpå asken gjord anteckning, om och till hvad procent cassation skett; hvarefter Eeverenteuren skulle äga, att inom viss tid inlemna profvet å den sålunda casserade Saltpetern hos Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, för att derstädes, uti Leverenteurens och Styresmannens närvaro öppnas och pröfvas, efter den proberings-method Comiterade torde uppgifva och meddela, och i händelse profvet jemväl blefve af Eders Kongl. Majus Befallningshafvande ansett odugligt, borde Leverenteuren äga öppet, att låta detsamma lill Comiterade, på ofvanbexörde sätt förvaradt, insändas, för att, uppå deras - Den 17 Juli. *535 ras föranstaltande, efter vetenskapliga grunder, ordentligen proberas; finnes profvet då odugligt, borde Eeverenteuren ersätta Sjuderi-Styresmannen den honom åbragte kostnad och tidspillan, men blefve detsamma, vid pröfningen, antingen inför Comiterade eller Eders Kongl. Majtts Befallningshafvande, i sistnämnde fall,, utan anmält klander af Styresmännen , befunnit dugligt och antagligt, borde Styresmannen, på hvars ansvar uppbörden verkställes, efter Comiterades bepröfvande, antingen på någon tid eller för beständigt, från tjensten skiljas, och den förfördelade af honom njuta ersättning för alla kostnader, både till bristens fyllande vid levereringen och för den ytterligare pröfningen af Saltpetern.
Det band, denna föreskrift lägger på Styresmännens förhållande, och den säkerhet, den för Eeverenteurerna måste medföra, anse Riksens Ständer skola, mer än alla anira medel, befordra Saltpeter-näringens tillväxt och förkofran; hvarjemte ett dertill verkande medel äfven borde blifva, att vid strängt ansvar förbju ia Styresmännen enskildt uppköp och leverering för andra af Saltpeter , på det allt beroende af Styresmännen uii detta afseende måtte kunna , så för X.everenteurerna, som Saltpeter sjudarne undvikas, och tillfället lättas för andra speculanler, att, genom anskaffande af Saltpeter, åtaga sig leverenser för de Hemmans-ägare , som sjelfve icke kunna producera denna vara.
Ständer få afven, med kännedom deraf, att Saltpetern genom gjutningen förlorar mera uti vigt, än genom luttringen, i underdånig - Deri 17 JulL dånighet tillstyrka, det Eders Kongl. Maj:t täcktes i Nåder anbefalla Comiterade öfver Saltpeter-ärenderna, att utstaka en viss rabatt å levexens-beloppet för den Saltpeter, hvilken såsom gjuten blifvit levererad.
Slutligen få Riksens Ständer i underdånighet hos Eders Kongl. Majit anmäla en inom Piks-Stånden väckt motion, såsom skulle det vaja synnerligen förmånligt, sä väl för Kronan, sorn för Hemmans ägarne i Gefleborgs Eän, att, till befordrande'af Saltpeter-kokningen vid fäbodarna derstädes, ved dertill finge tagas af Kronans invid dessa fäbodar belägna Recognitions-skogar; och täcktes Eders Kongl. Majit häröfver, sedan alla vederbörande hörde blifvit, meddela det Nådiga utlåtande, Eders Kongl.
Majit finner det allmännas rätt och förmon närmast fordra.
Ständer framhärda med djup un* de*«åtlig vördnad, trohet och nit Stoxxnagtigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Majlis underdånigste, ti opligtigste tjenare och undersåter På Ridd. och Adelns På Prest-Ständets vägnar vägnar Carl Mörner, J. A. Lindblom, h. t.
På Bonde-Ståndets vägnar vägnar H Schwan, Lars Olsson, h. t. Talman. n. v. Talman. i'«k. ► Deri 17 Juli* 1537 Uppläst hos Samtliga Riks-Stånden den 17 Juli.
I anledning af Eders Kongl. Majus Nådiga, remiss å X>andshöfdinge Embefets i Wermland underdåniga anmäla» om Mantalsskrifvare-provisionen derstädes för åren 1812 och 1813, få.
Ständer härmed i underdånighet anmäla deras häröfver fattade beslut.
Vid öfvervägande häraf hafva Riksens Ständer funnit, att tiden inom hvilken fordringar hos Stats •
Verket böra anmälas, enligt Eders Kongl.
Maj:ts Nådiga Kungörelse af d. 9 December 1812, ej blifvit iakttagen till ifrågavarande Mantalsskrifvare-provisions utbekommande, enär Landshöfdinge-Einbetets reqvisition derå först under den 14 April innevarande år till Eders Kongl. Majus och Rikets Stats-Contoir inkommit; men då härvid förekommer och synes förtjena afseende, att, i anseende till Krigsrustningarna på Vestra Riksgränsen och Fälttåget emot Norrige under loppet af de år, sorn. denna Provision bordt reqvireras, Eders Kongl. Majus
Befallningshafvande varit af göromål öfverhopade och saknat erforderlig tid för granskningen och anmälandet af Mantalsskrifvarnes reqvisitioner inom behörig tid , samt att utaf Provisionen , utgörande tillsammans för bägge åren. 1812 och i 8l 3 596 R:dr 16 sk. 6 r., största delen eller 416 Rtdr 32 sk., efter hvad Eders Kongl. Majus Befallningshafvande förmält, redan är utur Lands-Contoiret förskjuten; så hafya.
Ständer beslutit, att bevilja veder bö - i&aS JJen 17 Julii börande denna Mantalsskrifvare-pravisian:
Sk®« landes Riksens Ständer sedermera uppgifva tillgång ej mindre härtill , än för de öfriga Utgifter , sorn blott för en gang komma att utgå.
Ständer framhärda med djup um dersåtlig vördnad, trohet och nit Stormägtigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts , Underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter På Ridd. och Adelns påP rest Stander vägnar vägnar Carl Mörner , J, A- Lindblom, h. t.
Landtmarskalk. n, v. Talman, På Borgare Ståndets På Bonde-Ståndets vägnar vägnar H. Schwan, Lars Olsson, h. t. Talman. n.
Uppläst hos Ssmteliga Riks-Srånden den 17 Juli, Stormägtigste Allernådigste
Med afseende på de flera hos Riksens Ständer väckta Lagfrågor öfver 3 §. af Eders Kongl, Majtts Nådiga Förordning den 28 Juni 1798, angående vissa omständigheter, sorn uti Lagsöknings- och Utmätningsmål böra iakttagas, få Riksens Ständer härmed i underdånighet h°sE* ders Kongl. Majit tillstyrka, attén sådan förklaring - Den 17 Juli» 1529 Ting öfver nämnde §. tnå utfärdas , sorn förordnar : att utöfver sex månader från förfallotiden fördröjt .kraf, eller underlåten Lagsökning för Skuldebref , ställdt tili innehafvare*! eller till viss rpan och ordres, att inom tolf månader infordras , icke må föranleda till annan förändring Uti Gal'enärens ansvars-skyldighet, än att han, vid bristande godvillig betalning, ej kan bysättas, och att anstånd till skuldens gäldande jemväl kan af Executorn eller IJomaren beviljas: att salunda ställde förskrifningar, som ej innehålla viss betalnings-tid , höra vid fråga om deras executiva kraft behandlas efter den beräknings-gmnd förrberördej §• utstakar , och qit om Gäldenär förbundit sig till betalning af sådan Skuldsedel inom viss tid efter skeen de uppsägning , och densamma verkställes så tidigt , att förfallotiden inträffar inom tolf månader från den dag
Skuldebrefvet är utgitvet, detsamma bör rnedföra enahanda verkan, sorn i händelse betalningen varit inom besagde tid utfäst.
Hvilket allt Riksens.
Ständer i underdånighet till Eders Kongl- Majus pröfning öfvervinna Riksens Ständer framhärda med. djup undersåtlig vördnad , trohet och nit Stormägtigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl, Maj:ts ynderdånigste, tröpligtigste tjenare och undersåter
På 153°
På Ridd. och Adelns vägnar Carl Mörner, h. t Landtmarskalk.
På Bonde*Ståndels vägnar Lars Olsson, n. v. Talman.
Uppläst hos Samteliga RiUs-Ständen den 17 Juli.
St änder s Stats- och Banco-Ut skotts Betänkande i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående Götha Canal-arbetets fortgång och ytterligare befrämjande.
Prån Samtliga Respectiva Riks-Stånden har till Stats- samt Banco
Utskottens gemensamma handläggning blifvit öfverlemnadt följande: Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående Götha Canal arbetets fortgång och ytterligare befrämjande ; gifven Stockholms Slott den 5 April 1815- ”Kongl. Maj:t, som genast vid början af sin Regering såg beredas det Förslag till Segelfarts öppnande imellan Wenern och Östersjön, hvilket sedan uråldriga tider varit ett syftemål för de Den 17 Julli I531 de mest utmärkta bland Dess Företrädares, äfvensom för enskilta upplysta och vältänkande Medborgares önskningar, men hvars möjlighet ir utförandet först i sednare tider blifvit fullkomligen ådagalaggd , erfor med tillfredsställelse att det begrepp om sakens vigt och angelägenhet, hvilket hystes af dem, som derom tagit en närmare kännedom, äfven delades af Rikets Ständer, och att, oaktadt de under dä varande tidpunkt ännu vidt utseende omständigheter och inångfalldiga behof, Rikets Ständer likväl icke drogo i betänkande att vid 1809 ars Riksdag tillstyrka det Götha Canal mätte öppnas och att det Bolag, åt hvilket utförandet skulle anförtros, mätte hugnas med alla möjliga och skäliga förmäner.
Majit, trogen dessa grundsatser och fast vid sin föresats, att i allt hvad som kunde lända till allmän nytta gå Rikets Ständers önskan till mötes, har också lemnat åt Götha Caual-arbete alla de understöd det varit i Kongl.
Majits förmåga att gifva och hvartill Rikets Ständer genom sitt Beslut gifvit anledning.
Likväl har, till följe af den krigsställning som under de sednare åren inträffat, Kongl. Majit blifvit hindrad, både att gifva de äskade biträden i all den vidd som eifordrais och alt låta dem fortfara så länge sorn varit påräknadt.
Derutaf hafva visserligen förluster för Canal - Bolaget uppkommit, äfvensom detsamma, i anseende till nödvändigheten att hafva troppar i beredskap att marchera vid första vink, i de flera deraf följande omständigheier nödgats vidkännas ökade kostnader. 1 följe 153?
Den 17 Juli. X följe härutaf , äfvensom i följe af andra oförutsedda utgifter, samt i synnerhet i följe af omöjligheten att vid början af ett arbete, af dea vidd och sträckning som Götha Canal, kunna med tillräcklig säkerhet beräkna de hinder som skulle möta eller de kostnader, som till deras öfvervinnande skulle erfordras, har nu blifvit utredt, att arbetet, som i anseende till gräfning och sprängningar är i det hela ungefärligen till en tredjedel utförd t , men fördeladt på alla de åtskilliga punkter, CanaMinien upptager, utgör på de flesta blott en mindre betydlig del af hvad som ännu återstår, fordrar för att fullbordas , ett ganska ansenligt tillskott utöfver det först subscriberade capitalet.
Då Götha Canal - Direction i anledning så väl af Riksens, Ständers nu varande sammankomst som för att kunna efter tillgångarna inrätta den blifvande arbetsplanen, ansett sig skyldig att ingå i en noga undersökning om de belöpande kostnaderna , och i följd deraf samt af de vid detta tillfälle upprättade detaljerade calculer inkommit till Kongl. Majit med en ornständelig berättelse om Verkets tillstånd och behof, har Kongl. Majit icke velat dröja att densamma härjemte till Rikets Ständers pröfning och bedömande öfverlemna, och uppdrager nu åt Rikets Ständer att af Götha Canal - Direction inferdra de ytterligare upplysningar, förslager och beräkningar , som kunna erfordras till ämnets fullständiga kännedom.
Majit vill icke dölja för Rikets Ständer , att det varit med bekymmer , som Kongl. Maj:t erfarit, att Götha Canal - Den 17 Juli. 15 33 Canal-arbete, om det skulle med erforderlig skyndsamhet fortsättas, fordrade ett låne-biträde af ungefärligen Två Millioner Atta Hundrade Tusende (2,800,000) B:dr' uti en tid, då känningen af det öfverståndna krigstillståndet och deraf uppkommande mångfaldiga behof, dels uttömt tillgångarna, dels föreskref den noggrannaste sparsamhet i afseende på de ännu återstående.
Men då Kongl. Majit tillika tagit i betraktande den skada som för Biket skulle uppkomma , om ett arbete af denna omfattning, sedan det vöre så vitla utfördt, skulle nu på en gang inställas eller uppskjutas, samt derjemte erinrat
Sig att det har ett af Bikets
Ständer erkändt redbart och allmänt nyttigt ändamål; att dess följder för den inhemska Näringsfliten, äfvensom för att göra Sjöfarten imellan båda håfven oberoende af Politiska hvälfningar, äro af en oberäknelig betydenhet, och att i mån arbetet fortgår skall det medföra nya fördelar, hvilka allt mer och mer skola ersätta kostnaderna; har Kongl. Maj:t icke tvekat att till Bikserts Ständers behjertande och understöd framställa ett ämne, hvarvid de erforderliga biträden blifva så mycket mindre kännbara, som de skola blott efter hand utgå och endast begäras att, fördelade på flera år, utgöras i mån som arbetet framskrider.
Dervid lärer också komma i betraktande att Bolaget, i anledning af de i följe af allmänna ställningen lidna förluster och gjorda uppoffringar, synes hafva att af det Allmänna vänta någon ersättning.
Imellertid önskade Kongl. Maj:t, att Biksens Ständer måtte sjelfva med full sak känne - 1534 Den 17 Juli» kännedom kunna döma om ämnet och att till den ändan .de ma te ingå i en fullständig un» dersökning så väl i anseende till de uppgjorde beräkningar för hellof ven, som i anseende till Verkets beskaffenhet och fo tgång.
Kgl. Majit gör
Sig förvissad a:t Rikets Ständer skola derutaf hämta förnyade anledningar till stöd för deras redan år 180g yttrade mening om nyttan och m jligheten af ett företag, hvilket nu mera genom föreningen med Nabo-Riket och de deraf nied detsamma ökade förbindelser vunnit ett fö dubbladt värde och blifvit i mer än ett afseende af verklig nödvändighet.
Då Rikets Ständer således betrakta ämnet, skola de derjemte i möjligheten att , vid tilldelandet af nya tillgån* gar, dermed förena utvidgade fördelar för Näringarna och Jordbruket, finna en utväg att lindra äfven det närvarande ögonblickets behof, Kongl.
Majit smickrar
Sig att på detta sätt ett arbete, som lofvar flera framtida fördelar, äfven skall kunna lemna några för det närvarande , och att, om uppoffringarne i sig sjelfva kunna anses betydliga, skola de derföre icke blifva tryckande.
Det är med så mycket fullkomligare till J O försigt till Rikets Ständers upplysning och opartiska pröfning af ämnet, som Kongl. Majit öf» verlernnar detsamma till deras granskning, öfvertygad, att vid öfvervägande af svårigheterna de icke eller skola glömma att National-äran ej mindre än betydliga National-fordeiar äro beroende af fullbordandet af ett Verk, hvarvid uppskof eller onödig tidsutdrägt endast medföra ökade kostnader.”
Äf - Den 17 Juli. 1535 Äfvensom flere i anledning häraf hos 3:ne af de Respectiva Riks Stånden ingifna Memorial till Utskotten blifvit remitterade, nemligen frän Plöglofl. Ridderskapet och Adeln: af f, d.
StatsRådet m. m.
Herr Grefve B. v. Platen , Öfversten Herr Friherre A. Hjerta , och Herr C. Danckwardt: från Vällofl. Borgare-Ståndet: af Herr Commerce-Rådet B. H. Santesson och Sockerbagaren Lundgren, samt från Hedervärda Bonde-Ståndet: af Riksdagsmannen, Banco-Fullmägtigen Johan Longberg från Gefleborgs Län, och Riksdagsmannen från Östergöthland A. P.
För att vinna fullständig kännedom af ämnet hafva de handlingar, beskrifningar och chartor, hvilka blifvit Utskotten meddelade, med yttersta uppmärksamhet blifvit rådfrågade.
Och Utskotten hafva häraf sökt inhämta underrättelse så väl om sättet och vilkoren , på hvilka Kongl.
Majit, enligt Riksens Höglofl.
Ständers vid 1809 och 1810 årens Riksdag underdåniga anhållan, i Nåder öfverlåtit Götha Canals anläggning och utförande åt nuvarande Bolag, som beskaffenheten af, och vilkoren för det biträde Rikets Höglofl.
Ständer vid samma Riks. dag Bolaget beviljat, jemte hvad hittills vid Canalbyggnaden blifvit uträttadt.
Efter sådana anställda undersökningar, hafva Utskotten erfarit, att Götha Canal-anläggning, i anledning af derom vid 1809 års Riksdag uti Riks - Stånden väckta Motioner, blifvit, såsom medförande Åkerbrukets och Näringarnes upphjelpande, Handelns pch Rörelsens liflighet, samt idoghetens förökan* de , Den 17 Juli. de, af Riksens Höglofl.
Ständer beslutad , hvil* ka uti Underdånig Skrifvelse af den lo Octobei nyssberörde år anhållit, det täcktes Kongl. Majit i Kader öfverlemna verkställigheten deraf åt det Bolag, sorn skulle uppmuntras Igenom de, uti nämnde underdåniga Skrifvelse uppräknade, pri* vilegier och rättigheter, samt alla möjeliga oell skäliga ‘förmoner Bolaget förunnas: att Kongl; Majit, uti Nådigt Svar derå af den 10 Nov. sam* ina år, föreställt Riksens Ständer, ätt, sorn or* den lyda; ”sådant oaktadt den betydeliga Sum”ma som till utförande af detta Stofa företag ”fordrades, Uppgående efter Upprättadt kostnads* ”förslag till
En million sexhundradetusende Ridt ”Banco, icke genom teckning af enskiltä y>er* ”söner skulle kunna sammänbringas, så framt dé ”ej hade att påräkna någon afkastning af deras ^'härtill använda penningar under byggnadsåren ”och en skälig vinst derå efter arbetets fullbordan , hvartill Canal-inkomsterne icke i början ”kunna blifva tillräckelige; att uti en annan ”Rikets belägenhet än den närvarande , skulle ”KongL Majit hafva funnit tjenligt, att af Stats* ”Medlen använda någon årlig
Summa, till understöd för ifrågavarande företag, hvilket så* ”sorn hela Riket gagnande visserligen tjente ätt ”befrämjas igenom ett sådant biträde, förut lern* ”nadt åt andra Canal-Verk af en mindre vid* ”sträckt nytta, mén då detta biträde borde för ”att uppfylla ändamålet vara af något betydeligt ”belopp, och alla Statens tillgångar nu mäste wför dess ovilkorliga behof sparas; så finnér ”Kongl. Maj:t
Sig böra till Riksens Ständers bi* ”falU Den i 7 Juli. >537 "fall uppgifva ett annat medel, att befordra dea ”af Rikets Ständer gemensamt yrkade Canal-an* ”läggningens verkställande, det, att tillägga det ”blifvande Bolaget rättighet att dermed förena ”en Provincial-Läné Bank eller Discont-Inrätt”ningj som med Lån af Banken understödes Att Riksens Höglofl.