Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ijuspenningarnes upphörande äfven för extraordinarie tjenstemän och betjente inom
Riksgälds-kontoret samt grati fikationsanslagets förhöjning från 1,000
R:dr till 1,500 R:dr, icke blott ledande till förenkling, utan äfven af behofvet påkallad, får alltså hemställa, att Rikets Ständer, med bifall till Fuilmägtiges härom gjorda framställning, måtte besluta, att det till belöning för extra arbeten och till uppmuntran för extraordinarier, som ådagalagt synnerlig flit och skicklighet, till Fullmägtiges disposition ställda anslag, hvilket enligt 276 § of Riksgäldskontor nu gällande reglemente hittills utgått med 1,000 R:dr årligen, måtte fråu och med nästa år förhöjas till
Ett tusen femhundra Riksdaler om äret; dock under vilkor att de ljuspenningar, som hittills årligen till delats 8 extraordinarie tjenstemän och 4 extra vaktbetjente vid Riksgäldskontoret, icke vidare efter nämnda tid må utbetalas.
I öfverensstämmelse med hvad här ofvan blifvit föreslagit, har Utskottet, med ledning af den nu gällande aflöningsstaten för Riksgälds-kontorets embets- och tjensterinän samt vaktbetjenihg, låtit uppgöra bilagda förslag till ny sådan stat, och får härmed hemställa, att denna stat måtte varda af Rikets Ständer gillad och till iakttagande från och med nästkommande års början fastställd.
Brot. 1862 4 1863. 3 Sami. 1 A/d. 4 Band. 22 Hilt.
2 Aftiinings-stat för Rikets Ständer Riksgälds-kontors embets- och tjenstemän samt vaktbetjening från och med 1861 års början.
Ordinarie Arfvoc Summa.
Fjerde tjenstegraden: 1 Sekreterare hos Fullmägtige 4,400 — 600 5,000 — 1 Kommissarie 4,400 — 600 5,000 — 2 Kommissarier 8,800 — 1,200 — 10,000 — Tredje tjenstegraden: 1 Kamererare i Boksluts-kontoret 3,000 ■V 600 3,600 — 1 Kamererare i Revisions-kontorel 3,000 - 450 — 3,450 — Andra tjenstegraden: 1 Ombudsman 2,000 — 300 2,300 — 1 Notarie och Registrator hos Fullmägtige 2,000 — 300 . 2,300 — 1 Notarie hos Kommissariatet 2,000 — 300 2,300 — 1 Kassa-bokhållare 2,000 — 300 2,300 — 1 Bokhållare i Boksluts-kontoret 2,000 — 300 2,300 1 Bokhållare i dito 2,000 — 300 — 2,300 — Första tjenstegraden: 1 Kanslist vid Fullmägtiges expedition 1,000 — 150 1,150 — 1 Kanslist hos Kommissariatet 1,000 — 150 1,150 — 1 Kammarskrifvare 1,000 — 150 1,150 — 1 Kontorsskrifvare 1,000 — 150 1,150 — I Kontorsskrifvare 1,000 — 150 1,150 — Lönetillökning för de tre äldste i denna grad, å 500 1,500 1 500 Faktketjeningen: 1 Vaktmästare 675 — 75 750 — 1 Kammardräng 525 — 75 600 2 Kammardrängar 1,050 — 150 1,200 —» 1 Husdräng 450 — 50 500 1 Husdräng ....
450 — 50 500 — Summa R:dr Runt 45,250 — 6,400 - 51,650 — Tillägg:
För tjensteman inom andra eller tredje tjenstegraden, sorn icke innehar annan ordinarie tjenstebefattning, utgör lönen följande belopp, nemligen:
För den, som tjenat i andra graden 5 år och deröfver R:dr 2,500:
— För den, som tjenat i denna grad 10 år och deröfver o 3,000:
— För den, som tjenat i tredje graden 5 år och deröfver ... » 3,500: — och för den, som tjenat i sistnämnda grad 10 år och deröfver » 4,000: — Stockholm, tryckt hos Sam.
Komstedt, iöoa. Stats-LJtskottets Memorial JV? 224. 1 JW 224 Ank. till Exp.-Utsk. den 13 Nov. 1863, kl. 11 f. m.
Memorial, med förslag till stadganden i reglementet för Rik .gälds-kontorei, angående de med ordinarie statsregleringen gemenskap egande utgifter, de å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiver samt utgifterna för riksdags- och revisions-kostnader, aflöningar och förvaltningskostnader m. m. (R. A.) Då Utskottet härjemte aflemnar förslag till återstående §§ i den afdelning af Riksgälds-kontorets nya reglemente, sorn innefattar stadgandena angående verkställigheten af Riksgälds-kontoret ålagda utbetalningar, får Utskottet, under åberopande af den i memorialet N:o 220 gjorda erinran i afseende på möjligen erforderlig förändring af den nummerordning, i hvilken hvarje särskild $ är upptagen, nu i korthet angifva det ämne, hvarom hvar och en af bifogade §§ handlar, samt det beslut eller motsvarande stadgande i nu gällande reglemente, som legat till grund för §;ns införande i det nya reglementet. § 171, angående ersättningen af uppkomna brister i Stats-inkomsternas uti Riksstaten beräknade belopp, är lika lydande med 191 § i hittills gällande reglemente. f? 172, angående Riksgäldskontorets ersättnings-skyldighet för bristerna i förslagsanslagen, motsvarar nu gällande 192 § och innehåller enahanda stadganden, dock med iakttagande af de förändringar i uppgiften å de särskilda förslagsanslagen, hvartill den under innevarande riksdag verkställda statsreglering föranledt. § 173, angående den innehafvare af indelta heinmansräntor och kronotionde tillerkända ersättning, har samma lydelse som 193 § i 1860 års reglemente. § 174, angående
Stats-kontorets godtgörande för utbetald begrafningshjelp och nådårsbesparing, samt BHu till R.
Prot. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 Afd. 4 Band. 23 Håft. 1 2 Stats-Utskottets Memorial ,JW 224. § 175, angående ersättandet af kostnaderna för båtsinansrotars sammanförande, äro lika lydande med 194 och 195 §§ i det vid sednaste riksdag utfärdade reglemente. §§ 176, 177 och 178, angående utbetalningen af de i Regeringsformens 63 § före skrifna kreditivsummor, grunda sig pä Utskottets af Rikets Ständer gillade utlåtande N:o 199.
Som Rikets Ständer, genom bifall till Utskottets utlåtande N:ol51, beslutat, att kreditivet för inhemska fårskötselns och ullproduktionens befrämjande skall indragas, har det derom uti 199 § af nu gällande reglemente intagna stadgande blifvit utur förslaget till det nya reglementet uteslutet. § 179, angående kreditivet för ackords-regleringen inom Arméen, innefattar enahanda föreskrift rörande detta kreditiv, som § 200 i oftaberörda reglemente.
Utskottet, som, enligt hvad förut blifvit anmäldt, ansett föreskrifterna angående anslagen för folkundervisningen böra skiljas från den afdelning, som angår riksdagskostnader samt aflöningen för Justitie-ombudsmannen m. 11., under hvilken afdelning berörda anslag förut varit förda, har uti det nu uppgjorda förslaget infört under lit.
M) en särskild afdelning, upptagande de från Hiksgälds-kontoret utgående riksdags- och revisions-kostnader, ajlöningar, förvaltning sutgifter, rn. m., under hvilken afdelning följande, til! innehållet bär redan angifna §§ blifvit införda. § 180, angående utbetalning af återstående kostnader för nuvarande, äfvensom för sednast förflutne riksdag, är lika lydande med 184 § i 1860 års reglemente. § 181, angående anslaget till underhåll och komplettering af det i Rikets Ständers hus inrättade arkiv, grundar sig på Utskottets af Rikets Ständer gillade hemställan i utlåtandet N:o 98. § 182, angående kostnaderna för underhåll af Rikets Ständers hus och Riksgäldskontorets fasta egendom, innefattar en del af de stadganden, som innehållas i 261 och 265 §§ af nu gällande reglemente. § 183, angående utbetalning af traktamenten och resekostnads-ersättningar till Rikets Ständers Revisorer äfvensom af andra utaf Revisorernes sammanträden föranledda utgifter, grundar sig på den uti Utskottets memorial N:o 161 af Utskottet föreslagna och utaf Rikets Ständer antagna instruktion för bemälde revisorer. § 184, angående aflöningen för Rikets Ständers Justitie-ombudsman och hans expedition, eger den lydelse, som uti Utskottets af Rikets Ständer gillade memorial N:o 152 blifvit föreslagen. § 185, angående anslagen till kostnaderna för Justitie-ombudsmannens embetsresor och till expenser vid hans expedition in. m., innehåller enahanda stadgande, som § 188 i nu gällande reglemente. § 186, angående aflöningen för Sekreteraren vid Bonde-Ståndets Kansli-direktion, har samma lydelse, som § 190 uti nämnda reglemente. § 187, angående Fullmägtiges honorarier och resekostnads-ersättning, grundar sig på Utskottets hemställan i memorialet N:o 223. Stats-Utskottets Memorial JW 224. 3 § 188, angående den för Riksgäldskontorets tjenstemannapersonal och vaktbetjening bestämda aflöning, är hufvudsakligen lika lydande med § 275 i 1860 års reglemente. § 189, angående den för extra arbeten och till uppmuntran för extraordinarier beviljade gratifikations-summa, öfverensstämmer med Utskottets hemställan i memorialet N:o 223. § 190, angående det till begrafningshjelp efter obemedlade tjenstemän och vakt betjente vid Riksgäldskontoret anvisade belopp, har samma lydelse, som § 277 i sednast utfärdade reglemente. § 191, angående det till Enke- och Pupillkassan vid Riksgälds-kontoret anvisade understöd, grundar sig på Utskottets af Rikets Ständer gillade hemställan i memorialet N:o 133.
Förslag till Reglemente för Rikets Ständers Riksgälds-kontor.
(Fortsättning.) K)
Med ordinarie statsregleringen gemenskap egande utgifter. § 171.
I händelse Statsverkets, till Kongl. Stats-kontoret ingående, inkomster, för något år, icke skulle uppgå till det sammanlagda belopp, hvartill dessa inkomster i Riks-staten blifvit af Rikets Ständer beräknade, bör den brist, som, enligt Rikshufvudboken, härigenom uppkommer i tillgångarne för stats-utgifternas bestridande, Kongl. Stats-kontoret af Riksgälds-kontoret ersättas; och må — under förbehåll att, så snart sig visar, det sagde inkomster komma att öfverstiga sitt i Riks-staten upptagna belopp, de sålunda uppkomna öfver skottsmedlen varda af Kongl.
Stats* kontoret afräkningsvis till
Riksgälds-kontoret aflemnade — det förra verket deremot, i händelse af behof, förskottsvis från det sednare erhålla ersättning
För sig visande brister i de beräknade inkomsterna, fastän dessa bristers slutliga belopp icke blifvit genom afslutad Riks-hufvudbok bestämdt. § 172.
Derest någon af de, vid sednast förflutna eller innevarande riksdags statsreglering, i egenskap af förslags-anslag, beviljade utgifts-summor skulle, under ett eller annat år, befinnas otillräcklig för dermed afsedda ändamål, åligger det Riksgälds-kontoret att bristen, efter årets slut, Kongl. Stats-kontoret ersätta; hvaremot de besparingar, som kunna å dessa anslag uppkomma, böra, för hvarje år, till Riksgälds-kontoret aflemnas; — ankommande på Kongl. Stats-kontoret att antingen i den, enligt nedanstående § för samma år upprättade öfverskotts-liqvid upptaga bristerna i omförmälda anslag, eller ock, pä grund af uppgjord och vederbörligen 6 Stats-Utskottets Memorial JW 224. granskad särskild liqvid, rörande de till en eller flera hufvud-titlar hörande förslagsanslags brister och besparingar, från Riksgälds-kontoret reqvirera det ersättningsbelopp, som enligt denna liqvid Kongl. Statskontoret tillkommer; dock bör, innan sådan reqvisition sker, Riksgälds-kontoret hafva i stadgad ordning erhållit godtgörelse för alla å enahanda anslag under nästföregångna år uppkomna besparingar.
Uti den vid sednaste riksdag fastställda samt för åren 1861, 1862 och 1863 gällande Riksstat äro följande anslag upptagna såsom förslags-anslag, nemligen: under Andra hufvudtiteln: till fångars vård och underhåll; » mediko-legala besigtningar; » skrifmaterialier och expenser, ved m. m.; » rese- och traktaments-penningar; » ersättning åt vittnen och parter. under Fjerde hufvudtiteln: till fouragering af Artilleriets och värfvade Kavalleriets hästar; » Beväringsmanskapets vapenöfning; » inqvarterings-kostnader i Stockholm; » inqvarterings-kostnader i landsorterna; » rese- och traktaments-penningar; » skrifmaterialier och expenser m. m. för Landtförsvars-departementets Kansli-expedition. under Femte hufvudtiteln: tillskott till de för båtsmans-indelningen i Blekinge anslagna räntor; till båtsmännens beklädnad, högst 74,505 R:dr; » rese- och traktaments-penningar; » skrifmaterialier och expenser m. m. för Sjöförsvars-departementets Kansli-expedition: » skrifmaterialier och expenser m. m. för flottans stationer och depot under Sjette hufvudtiteln: till utflyttningslijelp efter laga skiften; » odlingshjelp m. m. för krono-nybyggare; » ersättning för jordförluster genom kanal- och väg-anläggningar; » skrifmaterialier och expenser m. m.; » rese- och traktaments-penningar. under Sjunde hufvudtiteln: till stämpelpappers-omkostnader; » omkostnader för kontroll-verket; Stats-Utskottets Memorial JW 224. 7 till skogsplanterings-kassan, ersättning för hemmans-räntor och arrenden, m. m.; » lyshållning tn. fl. utgifter för Kronans publika hus i Stockholm: » städers friheter; » transportkostnader för Statsverkets bergseffekter; » observations- och uppbörds-procenter rn. m.; » mantalsskrifnings-provision; » restitutioner: » uppköp af ved för Wisby krono-kalkugn; » rese- och traktamcnts-penningar; » skrifmaterialier och expenser m. in.; äfvensom det kontanta anslaget till Post-verket samt anslaget till Tullverket, att af post- och tullmedlen direkte utgå. under Åttonde hufvudtiteln: till Biskopens på Gotland lön; » löntillökning åt 13 Konsistorii-notarier, högst 3,510 R.dr; » Pastor i Forsmark, anslag af 6 centner 40 skålpund hammarskattsjern; » ersättning ät innehafvare af roterade ecklesiastik-boställen; » Lappmarks ecklesiastikverk; » upprätthållande till visst belopp af löner vid Upsala universitet, uti hvilka spanmål ingår; » farsoters och smittosamma sjukdomars botande; » fattigvården i allmänhet; » rese- och traktaments-penningar; » skrifmaterialier och expenser m. m. under Nionde hufvudtiteln ; till invalidhus-fonden, ersättning för hemmans-räntor och arrenden; samt hela det å allmänna indragningsstaten upptagna belopp.
Vid^ den under innevarande riksdag verkställda statsreglering, hvilken frän och med år 1864 kommer att tillämpas, hafva endast nedanstående förändringar' blifvit vidtagna i afseende pä de anslag, om hvilka nu är fråga:
Det å Andra hufvudtiteln uppförda förslags-anslag till ersättning ät vittnen och parter, har blifvit utbytt mot ett nytt sådant anslag, med benämning: ersättning åt domare, vittnen och parter.
Det å femte hufvudtiteln uppförda förslags-anslag till båtsmännens beklädnad har i nya Riks-staten blifvit bestämdt till högst 88,200 R:dr; På Sjette hufvudtiteln hafva blifvit uppförda följande nya förslags-anslag, nemligen: till Konvoj-kommissariatet, att utgå direkte af tullmedlen; för kontrollen å bränvinsförfattningarnes tillämpning, att utgå direkte af inflytande bränvin still verkningsmedel; ersättning till Sala Bergslag för förlust genom vissa räntors förvandling. 8 Stats-Utskottets Memorial ,JW 224.
Ä Sjunde hujvudtiteln:
Ersättning till städerna för mistad tolag; till belöningar lör rofdjurs dödande.
Deremot har det å Åttonde hufvudtiteln uppförda förslags-anslag af 6 centner 40 skålpund hammarskattsjern till Pastor i Forsmark upphört att såsom förslagsanslag anses. § 173.
Som, enligt de under 1850 och 1851 samt 1853 och 1854 års riksdagar fattade beslut, i fråga om beskattningsväsendets förenkling, innehafvare af indelta anslag utaf hemmansräntor och kronotionde skola, för upphörande af så väl deras dittills åtnjutna optionsrätt, att dessa anslag in natura utfordra, som rättigheten att, då för räntorna och tionden lösen med penningar eger rum, af räntegifvarne uppbära forsellön, hållas skadeslöse på det sätt, att de af Statsverket årligen erhålla ersättning med samma belopp, hvarmed forsellönen förut författningsenligt tillgodonjutits; så bör Riksgälds-kontoret, vid de årliga liqviderna med Kongl.
Stats-kontoret, godtgöra sistnämnda Verk det belopp, som, enligt afslutad Riks-hufvudbok, är af detsamma till sådan ersättning förskottsvis utgifvet. § 174.
Till följd af Rikets Ständers under riksdagen åren 1850 och 1851 vidtagna beslut, att de under namn af begrafningslijelps- eller nådår sbesparing, tillförene föreskrifna innehållningar å embets- och tjenstemäns löner, borde upphöra, men förut gällande föreskrifter i fråga om utbetalningar till aflidne embets- och tjenstemäns sterbhus af de löne-innehållningar, hvilka, såsom dylik besparing, blifvit vederbörligen iakttagna, likväl komma att fortfarande tjena till efterrättelse, — böra de utgifter, som i sådant hänseende, under hvart och ett år, blifvit utaf statsverkets medel förskjutna, ersättas af Riksgälds-kontoret genom de gjorda utbetalningarnes upptagande i den för samma år föreskrifna och på Riks-hufvudboken grundade liqviden mellan Stats- och Riksgälds-kontoren. § 175.
Uti ofvan omförmälda årliga liqvid böra jemväl till ersättning- af Riksgäldskontoret upptaga sådana kostnader, som kunna uppkomma och af statsmedlen blifvit förskottsvis bestridda för de vid båtsmanshållet indelta rotarnes sammanförande inom lämpliga distrikter, enligt Rikets Ständers derom hos Kongl.
Majit under 1850 och 1851 års riksdag gjorda anhållan.
L) På Riksgälds-kontoret anvisade kreditiver. § 176.
Till följd af stadgandet i Regeringsformens 63 g, hafva Rikets Ständer anslagit och till utbetalning frän Riksgälds-kontoret anvisat en kreditiv-summa af Tre millioner R:dr, för att vid infallande krig af Konungen lyftas, sedan Han Slats - Stats-Utskottets Memorial JW 224.
9 Rådet in pleno hort och Rikets Ständer sammankallat.
Rikets Ständers å denna summa utfärdade, förseglade anordning får ej förr brytas, eller summan af Fullmägtige utbetalas, än sedan riksdagskallelsen blifvit i hufvudstadens kyrkor vederbörligen kungjord. § 177.
Den Jcreditiv-summa, som, enligt ofvan åberopade grundlags-stadgande, bör å Riksgälds-kontoret anvisas, för att, på sätt detsamma innehåller, under tiden mellan innevarande och nästkommande riksdag, vara tillgänglig, dä Konungen, till rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål, sedan hela Stats-Rådets tankar deröfver blifvit inhemtade, finner den vara oundvikligen nödig, hafva Rikets
Ständer fastställt till en million femhundratusen Riksdaler. § 178.
För bestridande af ifrågakommande utbetalningar utaf de, genom nästföregående två §§, å Riksgälds-kontoret anvisade kreditiver, böra detta verks härtill disponibla tillgångar begagnas, och, ifall dessa icke äro tillräckliga, de derutöfver erforderliga medlen af Riksgälds-kontoret upplänas mot kontorets obligationer, ställda till inlösen antingen efter viss förfallotid eller efter föregången uppsägning; egande Fullmägtige att, med hänsigt till de vid upplåningen sig företeende omständigheter och förhållanden, bestämma räntevilkoren samt fastställa betalningsterminerna för dessa obligationer; dock får obligationernas förfallotid icke utsättas sednare än Fem år efter deras utgifningsdag, och någon obligation icke utfärdas ä mindre summa än 400 Riksdaler. § 179.
Det, till underlättande och befrämjande af ackords-regleringen inom Arméen beviljade och ä Riksgälds-kontoret anvisade räntefria kreditiv må, för detta ändamål, emot Direktionens öfver Arméens Pensions-kassa fortfarande ansvarsförbindelse för de lyftade kreditivmedlcns behöriga återbetalning, begagnas inom ett belopp al högst Etthundrafemtio tusen R:dr; skolande de ä detta kreditiv lyftade medel ovilkorligen Riksgälds-kontoret ersättas, i den mån dertill afsedda tillgångar blifva för bemälda Direktion disponibla.
Vid kreditivets anlitande böra, genom
Direktionens försorg, de handlingar Fullmägtige tillhandahållas, hvarigenom upplysning erhälles om de ackords-liqvider, till hvilka kreditivmedlen skola användas samt om några för dessförinnan lyftade och icke återbetalda kreditivmedels godtgörande påräknade tillgångar till ackords-fonden influtit.
M) Från Riksgälds-kontoret utgående riksdags- och revisions-kostnader, aflöningar, förvaltnings-utgifler m. m. § 180.
Återstående kostnader och utgifter för innevarande riksdag skola af Riksgäldskontoret. bestridas, med iakttagande af de, genom Rikets Ständers Stats-Utskott, Sih, till P. St.
Fröt. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 Afd. 4 Band. 23 Höft. 2 10 Stats-Utskottets Memorial JVs 224.
Fullmägtige till efterrättelse härvid meddelade beslut och föreskrifter.
Likaså bör Riksgälds-kontoret på föreskrifvet sätt liqvidera sådana, ännu icke godtgjorda, kostnader för sednast förflutna riksdag, som, enligt Rikets då församlade Ständers beslut, skola af detta verks medel betalas. § 181.
Jemte det Rikets Ständer till Fullmägtiges disposition anvisat ett belopp af Ett tusen sexhundra R:dr, för att undertiden intill nästkommande riksdag användas till underhåll och komplettering af det inom Rikets Ständers hus inrättade arkiv af riksdag s-handling ar och författningssamlingar m. in., hafva Rikets Ständer uppdragit åt Fullmägtige att till Rikets näst sammanträdande Ständer inkomma med fullständigt förslag och plan för tillvägabringande af en sådan utvidgning utaf ifrågavarande arkiv, att derigenom efterhand må kunna bildas ett mot representationens behof och anspråk svarande bibliothek inom Rikets Ständers hus. § 182.
Kostnaderna förnödiga reparationer och andra arbeten för vederbörligt underhåll af Rikets Ständers hus samt den för Riksgälds-kontoret anvisade fasta egendom, äfvensom de för samma egendomar utgående ärliga afgifter samt de uti dessa båda egendomar befintliga inventariers underhåll och komplettering, skola utaf Riksgälds-kontorets medel bestridas i likhet med andra till s. k. kontors-expenser vanligen hänförda utgifter. § 183.
Halfva beloppet af de traktamenten och resekostnads-ersättningar, som tillkomma Rikets Ständers Revisorer, skall, enligt behörigen granskade och godkända räkningar, af Riksgälds-kontorets medel godtgöras; börande jemväl de arfvoden, Revisorerne bestämma för den i och för Riksgälds-verkets revision antagne kanslioch vakt-betjening af Riksgälds-kontoret utbetalas.
Likaledes må Revisorerne på Riksgälds-kontoret anvisa ersättning ej mindre lör inköp af papper, skrifmaterialier och andra dylika utgifter för revisionens behof samt för annonser rörande Revisorernes sammanträden, än ock för de kostnader, som kunna föranledas af sådana under revisions-tiden verkställda resor, som Revisorerne vid sammankomst in pleno ansett nödvändiga.
Kostnaderna för tryckningen, häftningen och utdelningen af Revisorernes berättelser angående fgranskningen af Stats- och Riksgälds-verkens samt de under Kongl.
Kommers-kollegium ställda fonders förvaltning, äfvensom af de förklaringar, som i anledning deraf kunna varda afgifna, böra äfven af Riksgälds-kontorets medel bestridas. § 184.
Aflöningen för Rikets Ständers Justitie-Ombudsman samt den hos honom anställda kansli- och vaktbetjening bör af Riksgälds-kontoret, under sista månaden af hvarje qvartal, utbetalas; skolande lönen för Justitie-Ombudsmannen, under den tid Stats-Vtskottets Memorial JV$ 224.
11 innevarande riksdags statsreglering kommer att blifva gällande, utgå med Sju tusen R:dr, eller med lika belopp som Justitie-Kanslerns lön, enligt sagde statsreglering, utgör; hvaremot Justitie-Ombudsmannen, derest han förut innehar tjenst på rikets stat, är skyldig att den dermed förenade löne-inkomst frånträda, så länge han uppbär Justitie-Ombudsmans-lönen.
Utöfver den fastställda aflöningen eger den Justitie-Ombudsman,som hädanefter tillträder detta embete och dessförinnan icke är i hufvudstaden bosatt, att såsom flyttningshjelp uppbära från Riksgälds-kontoret
För ofvanbemälda kansli- och vaktbetjening utgår aflöningen under innevarande år med de belopp, som i hittills gällande reglementes 187 § finnas uppgifna, och från nästkommande års början med följande årliga belopp, nemligen: för Sekreteraren med Tre tusen fem hundra R:dr, » en Kanslist, som tillika har skyldighet att ombesörja Registratorsgöromålen, med Tvä tusen R:dr, » en Kanslist, med Ett tusen R:dr, samt » Vaktmästaren med Sex hundra R:dr; börande Sekreteraren hos Justitie-Ombudsmannen utan särskild ersättning jemväl bestrida de göromål, som tillhöra sekreterare-befattningen hos Tryckfrihets-komitéen.
Derest Justitie-Ombudsmannens Sekreterare förut innehar tjenst pä rikets stat, skola, vid uppbärandet af ofvanberörda aflöning, samma vilkor och förbehåll iakttagas, som äro stadgade i afseende på utbetalningen af Justitie-Ombudsmans-lönen vid enahanda fäll. § 185.
Till kostnader för Justitie-ombudsmannens embetsresor bör Riksgälds-kontoret, uppå hans reqvisition och emot derför inom hvarje års utgång afgifvande redogörelse, förskottsvis utbetala en summa af två tusen R:dr.
Skulle dessa kostnader, under ett eller annat år, öfverstiga den dertill sålunda anslagna summa, må till det öfverskjutande kostnadsbeloppets godtgörande användas hvad utaf enahanda anslag för de sedan innevarande riksdags början förflutna år möjligen kan vara obegagnadt.
För upphandlingen af skrifmate^alier och för andra expenser vid Justitieombudsmannens och Tryckfrihets-komitéens Expedition bör ett årligt belopp af Femhundra R:dr, emot behörig redogörelse, förskottsvis af Riksgälds-kontorets medel utanordnas.