Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
A) hemställde Stats-Utskottet att den af enskild motionär gjorda framställning, det tionde tackjernsafgiften från hyttor och masugnar, belägna inom bergslag, skulle från och med 1867 års början upphöra, icke i annan måtto nu må vinna afseende, än att Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse anhölle, att Kongl. Maj:t behagade, efter ärendets behöriga utredning, så vidt möjligt är, till nästa Riksdag aflåta nådig Proposition om och med hvilka vilkor befrielse från tackjernstiondes utgörande må kunna blifva de privilegierade bergslagen tillerkänd.
Enligt Utskottet tillhandakomna protokollsutdrag hafva väl samtliga Riks-Stånden bifallit Utskottets förenämnda hemställan, Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet dock med följande tillägg: »hvarjemte Rikets Ständer förklara, att sådana på sednare tider inom bergslagen nyanlagda masugnar, hvilka icke åtnjuta några särskilda privilegier eller haft något hyttelag sig tillslaget, skola i beskattning anses likställiga med masugnar utom bergslag.»
Då Ridderskapet och Adelns inbjudning till de öfriga Stånden att förena sig i sistnämnda beslut blifvit af Preste- och Bonde-Stånden afslagen samt af BorgareStåndet, som, enligt hvad ofvan förmäles, förut fattat enahanda beslut i frågan som Ridderskapet och Adeln, lagd till handlingarne, och i förevarande fråga tvänne Riksstånd således stadnat emot två, får på grund af 69 § Regeringsformen och 30 § 3 mom.
Stats-Utskottets Memorial N:o 71. 11 Riksdagsordningen, Utskottet, för frågans afgörande genom omröstning i Förstärkt Stats-Utskott, föreslå följande voteringsproposition: »Den som, med bifall till hvad Stats-Utskottet hemställt, vill, i likhet med Preste- och Bonde-Stånden, att Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl. Maj:t, efter ärendets behöriga utredning, behagade, så vidt möjligt är, till nästa Riksdag aflåta nådig
Proposition om och med hvilka vilkor befrielse från tackjernstiondes utgörande må kunna blifva de privilegierade bergslagen tillerkänd, röstar Jaj Den det ej vill, röstar Nej; Yinner Nej, hafva Rikets Ständer bifallit Stats-Utskottets förenämnda hemställan, med följande af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet beslutade tillägg: »hvarjemte Rikets Ständer förklara, att sådana på sednare tider inom bergslagen nyanlagda masugnar, hvilka icke åtnjuta några särskilda privilegier eller haft något hyttelag sig tillslaget, skola i beskattning anses likställiga med masugnar utom bergslag» ».
J\7:o 71.
Memorial, med förslag till voteringspropositioner, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i fråga om eftergift af Kronans rått till dana-arf, fallna efter åtskilliga personer. (I. A.) Enligt Stats-Utskottet tillhandakomna protokollsutdrag, har hvad Utskottet uti sitt under N:o 31 afgifna Utlåtande, i anledning af gjorda framställningar om eftergift af Kronans rätt till dana-arf, fallna efter åtskilliga personer, föreslagit och hemställt, blifvit af samtliga Riks-Stånden godkändt, utom hvad beträffar 2, 3, 6 och 8:de punkterna uti samma Utlåtande, hvilka af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet afslagits, hvaremot Borgare- och Bonde-Stånden bifallit dessa 12 Stats-Utskottets Memorial N:o 71. punkter; Och enär sålunda i dessa frågor två Riks-Stånd stadnat mot två, torde, för frågornas slutliga afgörande, omröstning böra anställas i Förstärkt Stats-Utskott, enligt följande voterings-propositioner: l:o. »Den som godkänner Stats-Utskottets hemställan uti andra punkten af berörda Utlåtande, att Rikets Ständer, för sin del, medgifva, att den rätt, Kronan kan ega till qvarlåtenskapen efter aflidne Folkskoleläraren inom Dala pastorat af Skara stift Johan Henrik Löfström, må å nämnda pastorat öfverlåtas, med vilkor att af medlen bildas en stående fond, hvaraf den årliga räntan användes till underlättande af skolgång för fattiga barn inom samma pastorat, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Yinner Nej, hafva Rikets
Ständer afslagit den i ämnet gjorda framställning». 2:o. »Den som, i öfverensstämmelse med hvad Stats-Utskottet i 3:dje punkten af berörda Utlåtande hemställt, vill att Rikets Ständer, för deras del, medgifva, att Kronans rätt till dana-arf efter i Strömstad aflidna enkan Britta Christina Sandgren å nämnda stad öfverlåtes, med vilkor att medlen användas till påbyggnad och utvidgning af lägre elementarläroverkshuset i Strömstad, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Yinner Nej, hafva Rikets Ständer afslagit den i ämnet gjorda framställning.» 3:o. »Den som bifaller Stats-Utskottets hemställan uti öde punkten af berörda Utlåtande, att Rikets Ständer, för sin del, medgifva, att de dana-arfsmedel, som fallit efter i Upsala aflidna ogifta Abigael Wilhelmina Björklund må, efter afdrag af de kostnader och arfvoden Kronan för deras utbekommande fått vidkännas, öfverlemnas till Upsala stad, med vilkor att af medlen bildas en stående fond, deraf den årliga räntan får användas till förmån för det i staden inrättade s. k. barnhem, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer afslagit den i ämnet gjorda framställning». 4:o. »Den som, på sätt Utskottet i 8:de punkten af nämnda Utlåtande hemställt, vill att Rikets Ständer, för deras del, medgifva, att den rätt, Kronan kan ega till qvarlåtenskapen efter uti Hakarps församling af Tveta härad och Jönköpings län aflidna - Stats-Utskottets Memorial N:o 72. 13 lidna pigan Sigrid Nilsdotter, må å sagda församling öfverlåtas, med vilkor att af medlen bildas en stående fond, deraf den årliga räntan får användas till förmån för nämnda församlings fattigvård, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer afslagit den i ämnet gjorda framställning».
\:o 72.
Ånk. till Exp.-Utsk. den 17 April 1866, kl. 1 e. m.
Memorial, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 37, angående ifrågasatt befrielse för gästgifverihemmanet N:o 3 Veda från erläggande af rotevakansafgift. (I. A.) Hedervärda Bonde-Ståndet har, på grund af framställda anmärkningar, till Stats-Utskottet återremitterat ofvanberörda Utlåtande; men då, enligt ankomna protokollsutdrag, de trenne öfriga Riks-Stånden bifallit hvad Utskottet i samma Utlåtande hemställt, och frågan följaktligen blifvit af Rikets Ständer afgjord, återstår för Utskottet endast att, jemlikt 49 § 4 mom.
Stockholm den 17 April 1866. -Bih. till R.
Prot. 1865 & 1866. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 4 Håft.
3 Stockholm, tryckt hos Sam.
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 73. 1 \:o 73.
Ank. till Exp.-Utsk. den 24 April 1866, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående upplåtelse till Göteborgs stad af Elfsborgs kungsladugård med dertill hörande lägenheter. (L A.)
Af ofvanberörda, den 24 November förlidet år till Rikets Ständer aflåtna nådiga Proposition (införd under N:o 45 uti l:sta Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll) inhemtas, hurusom särskilde, å sockenstämma med Carl Johans församling vid Göteborg för ändamålet utsedde komiterade under den 2 Maj 1856 till Kongl. Maj:t inkommit med underdånig framställning, deruti de anfört att nämnda församlings, eller s. k.
Majornas, innevånare till största delen idkade stadsmannayrken, i följd hvaraf de ock stöde i ett nära samband med Göteborgs stad och på hvarjehanda sätt bidroge till bedrifvandet och utvecklingen af stadens bandel, sjöfart och industri, deraf de likaledes för sin utkomst vore i väsendtlig mån beroende, men detta oaktadt fortfarande lydde under landsrätt och således, i afseende på lagskipning och hvad dermed stöde i sammanhang, egde olika och mindre fördelaktiga rättigheter, än dem, som äro Göteborgs innevånare förunnade; hvarjemte komiterade anmärkt att för ett samhälle i de egna förhållanden, hvari, så till belägenhet som till befolkning, församlingen sig befunne, de kommunala institutioner, hvilka för landsbygden äro gällande, vore olämpliga och otillräckliga.
Komiterade förnyade derföre en tillförene gjord underdånig anhållan, att nämnda församling måtte införlifvas med Göteborgs stad under lika rättigheter och skyldigheter, som stadens förstäder, dock med de jemkningar, som församlingens läge och förhållanden i öfrigt kunde påkalla; och sedan, i anledning deraf, vederbörande hörde blifvit och sökanderne afgifvit påminnelser samt Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Göteborgs och Bohus län med underdånigt yttrande inkommit, förordnade Kongl. Maj:t den 3 December 1858 om nedsättande af en komité af ledamöter, valde såväl af Carl Johans församling, som utaf Göteborgs stad, hvilken komité skulle ega att i vissa af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i dess underdåniga utlåtande uppgifna omständigheter verkställa erforderlig utredning samt afgifva yttrande och förslag i frågan.
Prot. 1865 1866. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 5 Höjt. 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 73.
Till åtlydnad af denna nådiga befallning blefvo komiterade till ett antal af fem från hvardera sidan utsedde, för staden å allmän rådstuga och för församlingen å sockenstämma, och efter långvariga och vidlyftiga öfverläggningar, hvilka med längre eller kortare afbrott fortgingo från den 7 Juni 1859, då desse komiterade första gången sammanträdde, till den 1 Juni 1863, då förhandlingarne afslutades, förenade sig komiterade, som på anförda grunder ansågo det enda fullt tillfredsställande sättet för den afhandlade frågans lösning vara att, i enlighet med sökandernes anhållan, församlingen blefve såsom förstad lagd till Göteborgs stad, om det gemensamma tillstyrkande, som sistberörda dag afgafs, att sådan förening mellan församlingen och staden måtte ega rum under, bland andra, följande vilkor: att förstadens område komme att utgöras af hela Carl Johans församling, omfattande, enligt komiterades uppgift, Elfsborgs kungsladugård med dertill hörande lägenheter, Landshöfdingen i länet på lön anslagna, nemligen: a) de till särskilda personer upplåtna tomter i Majorna, innehållande i areal 470 tunni. 29,950 kappl., b) de inom samma tomter befintliga allmänna platser och impedimenter „ „ 17 „ 10,425 „ c) utarrenderade lägenheter „ „ 242 „ 31,300 „ d) den till Landshöfdingens indelning hörande Hufvudgård med in- och utegor samt trädgård „ „ 490 „ 20,625 „ e) de för Kronans disposition undantagna lägenheter » „ 88 „ 14,250 „ f) de till f. d. Lorentska porterbryggeriet och sockerbruket hörande, till skatte köpta, egor „ „ 8 „ 5 ff „ g) skatteköpta lägenheten Vädersågen „ „ 25 „ 21TJÖ „ h) gamla eller f. d.
Amiralitets-varfvet, der lägenheterna, hvilkas areal ej kunde uppgifvas, vore till skatte köpte; att ali den till förstaden hörande mark, med undantag af den Kronan för eget behof sig förbehållit, komme att tillfalla staden med enahanda rätt till grunden, som staden egde i afseende på den till dess nuvarande område hörande jord, så att följaktligen alla de till Kronan nu utgående grundlegor och afgifter för besittning af tomter och lägenheter i förstaden, äfvensom köpeskillingar för de platser derstädes, som framdeles friköptes, från Kronan till staden afstodes; att för fastigheter i förstaden skulle till staden icke erläggas andra tomtafgifter, än sådana, som härofvan i 2:dra mom. omförmälas; hvaremot, vid afyttring af fastighet, hvarå lagfart egde rum, gårdaköpsafgift, i enlighet med hvad som är stadgadt i afseende på försäljning af fast egendom inom stadens område, till stadens kassa borde utgöras; och Stats-Utskottets Utlåtande N:o 13. 3 att, för att bereda staden tillfälle att vidtaga de anordningar, sorn för föreningen erfordrades, densamma icke komme att gå i verkställighet förr än vid början af det år, som inträffade sex månader efter det beslut om föreningen blefve meddeladt; dock skulle föreskriften i 60 § af Kongl. Förordningen om kommunalstyrelse i stad den 21 Mars 1862, om skyldighet att till Magistraten ingifva specialförslag öfver utgifter och inkomster, af vederbörande förvaltningsstyrelser i förstaden iakttagas redan året innan föreningen sålunda inträdde.
Komiterades förslag, som jemväl antogs af Carl Johans församling å vederbörligen utlyst kommunalstämma den 12 Augusti 1863, hade derefter i hufvudsakliga delar blifvit godkändt af Göteborgs stads fullmägtige och Magistrat, så att den af församlingen begärda förening med staden numera af samtliga vederbörande medgifvits.
Maj:ts Befallningshafvande i länet, som uti sitt i ämnet afgifna förnyade utlåtande af den 31 December 1864 förklarat sig biträda den åsigt, hvilken numera allmänt gifvit sig tillkänna, om nödvändigheten af den ifrågasatta föreningen, hade öfverlemnat en af Landskontoret meddelad upplysning om arealinnehåll samt grundlegooch arrende-afkastning af ofvanomförmälda lägenheter af Elfsborgs kungsladugårds mark, hvaraf inhemtas, dels att de lägenheter, som för Kronans enskilda disposition äro undantagna och bestå af Kommendants-ängen, skansen Kronan, en del af Kongl. Flottans stationsplats nya Varfvet, och plats för telegraf å Stigbergs-åsen med dit löpande gångstig, jemte åtskilliga impedimenter inom dessa lägenheter, innefatta tillsammans 88 tunne- 14 '%o kappland, och dels att Kongl. Maj:ts och Kronans nuvarande inkomster af samtliga ifrågavarande lägenheter utgjorde: af de under litt. a, f, g, i lista punkten af komiterades vilkor upptagna lägenheter R:dr 4,169: 36. af de under litt. c i samma punkt upptagna, eller de elfva Slottsskogs-lägenheterna „ 3,775: 37. och af den under litt. d upptagna Hufvudgården „ 3,788: 80. tillhopa R:dr 11,733: 53. hvarförutan af de under litt. a, omförmälda smålägenheter, hvilka jemlikt Kongl.
Brefvet den 14 November 1854 få till skatte försäljas, men ännu icke blifvit till skatte lösta, skatteskilling vid blifvande friköp vore att beräkna; och anförde Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande, att, då endast en del af ifrågavarande jordrymden eller de ”400 smålägenheter, ” som vanligen benämnas Majorna, vore stadslikt bebygd, det väl kunde synas mindre nödigt, att stadens område för närvarande utvidgades utöfver densamma, och att således frågan kunde inskränkas till dessa lägenheter; men att, då emellertid åtskilliga till stor del af den fattigare befolkningen upptagna bostäder uppstått äfven på andra delar af den till kungsladugården hörande mark, såväl å flera af Slottsskogslägenheterna, som å sjelfva Hufvudgården, då vidare den sistnämndas inegor, till en del, likasom åbyggnaderna till densamma, inneslutas af Majorna, f. d. Lorentska porter - V 4 Stats- Utskottets Utlåtande N:o 73. bryggeriet och sockerbruket, Vädersågen, Klippan med flera lägenheter, hvilka, enligt Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes tanke, ovilkorligen måste ingå i förstadens områdei såvida det med föreningen afsedda ändamål, en bättre ordnad förvaltning, skulle kunna ernås, och då slutligen det befunnits att lämplig gräns för förstaden mot söder näppeligen kunde uppdragas, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande funne sig böra tillstyrka, att förstadens område må komma att utgöras af samtliga de i l:sta punkten af komiterades förslag upptagna lägenheter; hvarjemte Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i fråga om sättet och vilkoren för dessa lägenheters afträdande till staden afgifvit yttrande och förslag, med hemställan, att staden måtte förpligtas att vidmagthålla den skog, som ännu finnes qvar å egorna till en del af Slottsskogs-lägenheterna, och hvilken, elter behörig besigtning, kunde pröfvas vara af det bestånd att den borde bibehållas, i ändamål att deraf må bildas en lustpark för staden.
Kammar-kollegium hade under den 6 Mars 1865, med anmälan, att hos Kollegium, lika litet som i Landskontoret, upplysning kunnat vinnas om det under litt. h. i 1 :sta punkten af komiterades vilkor omförmälda gamla eller f. d. Amiralitetsvarfvet och afkastningen deraf, och att Kollegium icke heller egde någon kännedom oin de under litt. e. afsedda, för Kronans disposition undantagna lägenheter, angående förhållandet med de öfriga under litt a. b. c. d. f. och g. omförmälda, gamla Elfsborgs kungsladugård tillhörande lägenheter, som föreslagits att utgöra den blifvande förstadens område, lemnat närmare utredning samt, under antagande, att Carl Johans församlings förening såsom förstad med Göteborg ansåges böra tillvägabringas och uppoffringar från Statens sida för vinnande af sådan förening medgifvas, sig i underdånighet utlåtit angående sättet för öfverlåtelse till nämnda stad af de dertill ifrågasatta lägenheter och dervid hufvudsakligen anfört:
Beträffande först a) de till särskilda personer upplåtna tomter i Majorna; b) de inom samma tomter befintliga allmänna platser och impedimenter; f) de till f. d. Lorentska porterbryggeriet och sockerbruket hörande, till skatte köpta egor; g) skatteköpta lägenheten Vädersågen, tillsammans utgörande 522 tunnland 3,952 kappland, derför, med undantag naturligtvis af de 17 tunne- 10,425 kappland allmänna platser och impedimenter, deraf någon inkomst icke eger rum, inkomsten beräknats till 4,169 R:dr 36 öre, att enligt Kongl. Brefvet den 24 Februari 1837, angående regleringen af lönevilkoren vid Landshöfdingetjensterna, borde i Göteborgs och Bohus län tjensten frånskiljas den del af Elfsborgs kungsladugårds utmark, som blifvit upplåten i omkring ”400 små lägenheter,” bebyggda och odlade till trädgårdar, med dem åsatt grundskatt af kontanta penningar eller dagsverken; att bland dessa lägenheter, hvilka, jemlikt Kongl. Brefvet den 20 Juni 1853, åter blifvit med Landshöfdingetjensten förenade, voro: två eller N:na 127 och 128, kallade Gamla reparebanan, till en del genom Kongl.
Brefvet den 7 Oktober 1718 enskild man donerade; — en, förutnämnda Vädersågen under N:o 236, enligt Kongl. Brefvet den 5 November 1723, af Kollegium den 20 Januari 1724 till skatte försåld: — och åtta eller N:na 9 Tollux, 10 Glas - Stats- Utskottets Utlåtande N:o 73. 5 braket, 11 Gamla slottet, 242 Nylöse fäste, 365 Trekanten, 375 Färgudden, 393 Femkanten och 394 Dammen, utgörande Lorentska porterbryggeriet och sockerbruket, genom Kollegii, på grund af Kongl. Brefvet den 22 April 1823, under den 5 Augusti samma år utfärdade skattebref försålda; samt att, — sedan, enligt Kongl.
Brefvet den 14 November 1854, af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer blifvit beslutadt, att de öfriga lägenheterna, med vissa undantag, finge af vederbörande innehafvare skatteköpas under stadgade vilkor och deribland: att de underkasta sig den förändrade reglering af tomterna och lägenheterna, som af framdeles uppgörande plan för platsens regelbundna bebyggande och ordnande kunde pröfvas nödig och af Kongl. Maj:t i nåder fastställdes, — större delen af dessa lägenheter redan blifvit af Kollegium till skatte försåld; uppgående för de återstående, hvilka efterhand försäljas, i den mån ansökningar derom inkomma, skatteköpeskillingarne till ett belopp af omkring 10,800 Riksdaler.
Kollegium hade tillstyrkt, att Kongl.
Maj:ts Befallningshafvandes förslag i afseende på nu ifrågavarande lägenheter måtte på det sätt godkännas, att, utan förändring i nu gällande föreskrifter om sättet för skatteförsäljningen, till staden utan någon afgift öfverlätes dels tre uppgifna lägenheter, som voro öde och utan räntor, nemligen N:o 60 a) en med Majelycke eller Chapmans äng sammanhängande backremsa, obegagnad, om 1 */«, N:o 226 Onix om 1 3%o och N:o 409 Rosenberg om 2 33/4o, eller tillhopa 5 33/40 kappland, jemte allmänna platser och impedimenter, och dels rättighet att, i stället för Landshöfdingen, uppbära och fritt disponera de grundlegor eller afgifter, som för alla de öfriga böra erläggas, ehvad de äro donerade eller skatteförsålda eller för en sådan åtgärd enligt 1854 års Kongl. Bref utgöra föremål, så att egarnes eller innehafvarnes rättigheter icke i någon mån förändrades eller inskränktes; i hvilken händelse, framdeles inflytande skatteköpeskillingar borde, sedan de på vanligt sätt i landtränteriet inlevererats, derifrån till stadens kassa utanordnas, efter det skattebrefven blifvit af Kollegium utfärdade.
Vidkommande åter de under litt. c) i komiterades betänkande omnämnda, utarrenderade eller s. k.
Slottsskogs-lägenketerna, så stadgades i Kongl. Brefvet den 24 Februari 1837, att vid Landshöfdingetjensten skulle bibehållas Slotts-skogen, indelad i elfva särskilda lägenheter, som voro odlade, bebyggda och utarrenderade, hvilket äfven dädanefter borde ske, med rätt för Landshöfdingen att arrendena uppbära.
Dessa lägenheter, som varit elfva, men genom klyfning blifvit tolf, äro, med undantag af den, till följd af Kongl. Brefvet den 20 Mars 1863, af Kollegium den 6 Augusti samma år till skatte försålda lägenheten N:o 356 Klintens bana, följande, hvarå arrendetiden tilländaginge midfastan nedannämnda år:
G Stats-Utskottets Utlåtande N:o 13.
Arrendets Rymd. slut år Tunni.
Kappkd.
N:o 353 Ryet 1885 26. 14,450.
„ 354 Stora Malmgården — * 40. 5,000.
„ 3.544 Carlsro — 15. 11,000.
„ 355 Banehagen 1867 9. 14,200. „ 357 Malmgårdsängen — 14. 7,000. „ 358 Lilla Malmgården — 7. 21,350.
„ 359 Kohagsängen 1869 18. 0,850. „ 360 Trädgården 1867 32. 28,650.
„ 361 Margreteberg 1869 28. 2,450. „ 362 Dahlen 1867 12. 24,950.
„ 371 Stubbehagen 1869 32. 28,350.
Summa hvartill kommer ofvannämnda Klintens bana — 237. 30,250. med — 4. 8,050.
Summa Summarum — 242.
6,300. eller 25 kappland (bestående af impedimenter) mindre än som uppgifvits; och utgör inkomsten af Klintens bana 86 R:dr 1 öre. och af de 11 öfriga 3,775 „ 37 „ således tillhopa 3,861 R:dr 38 öre.
Maj:ts Befallningshafvande hade väl ansett de elfva lägenheterna böra få af staden skatteköpas på enahanda vilkor, som genom 1854 och 1863 års Kongl. Bref stadgats, således emot erläggande såsom skatteköpeskilling af tio års arrendeafgifter, hvilket, efter beräkning af nuvarande beloppet deraf, skulle uppgå till en summa af 37,753 R:dr 70 öre; men Kongl. Kollegium hemställde på anförda skäl, att en sådan rätt måtte staden beredas, utan erläggande af skatteköpeskilling, dymedelst att jorden till staden donerades.
Hvad slutligen anginge återstående delen af Elfsborgs kungsladugård eller den s. k.
Hufvudgården, om 490 tunnland 20,625 kappland, hvilken Kongl.
Maj:tsBefallningshafvande ansett böra för Kronans behof undantagas, men till staden under ettslags perpetuelt arrende öfverlåtas, har Kollegium hemställt, att äfven ifrågavarande Hufvudgård måtte staden underfull eganderätt doneras, eller, om detta icke vunne bifall, till densamma under skattemannarätt försäljas mot en skatteköpeskilling, motsvarande tio års arrendeafgift, eller 37,888 R:dr. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 73.
Då Kongl. Maj:t den 12
Maj förlidet år lät sig föredragas
Kammar-kollegii berörda utlåtande jemte öfriga handlingar i målet, förklarade emellertid Kongl. Maj:t att framställning till Rikets Ständer om upplåtelse till Göteborgs stad för nu ifrågavarande ändamål af Elfsborgs kungsladugård med dertill hörande lägenheter icke borde aflåtas under andra vilkor, än att staden utgåfve årlig godtgörelse för den inkomst, som, efter hvad upplyst blifvit, Landshöfdingen af lägenheterna åtnjutit; hvarjemte Kongl.
Majit förordnade, att, enär nådig Proposition i ämnet till Rikets Ständer torde komma att aflåtas, alla åtgärder för ny utarrendering af de fem utaf Kammar-kollegium uppgifna Slottsskogs-lägenheterna, för hvilka nuvarande arrendena utgingo vid midfastan år 1867, borde inställas.
Uti det förnyade yttrande, som, enligt Kongl. Majits då tillika gifna befallning, af stadsfullmägtige i Götheborg nu afgifvits, hade desse förklarat, att, derest billigare vilkor icke kunde erhållas, hinder från stadens sida icke mötte för föreningen på de vilkor för lägenheternas öfverlåtelse, hvarunder Kongl. Majit funnit nådig Proposition derom böra till Rikets Ständer aflåtas.
På gifven anledning hade Förvaltningen af Sjö-äreadena anmält, att enär Kongl. Majits
Flotta redan för längre tid sedan afhändt sig gamla eller f. d.
Amiralitets-varfvet med tillhörigheter och derför icke vidare uppbär något slags afgift, ifrån Förvaltningens sida icke vore något att erinra emot samma varfsområdes ifrågasatta förening med Göteborg; hvarjemte blifvit upplyst, att Kronans egendom, nya Varfvet, der Flottans depot nu är förlagd, icke tillhör Carl Johans församling; att deremot nya Varfvet, som före år 1827 hörde till den då så kallade kustförsamlingen, men från densamma blifvit skiljdt, i ecklesiastikt hänseende genom Kongl. Brefvet den 18 Juli nyssnämnda år samt i fattigvårds-hänseende genom Kongl.