Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet känner ej huru härmed sig förhåller. c) angelägenheten att banan från Hult till Örebro, på sätt Kongl. Maj:t uti privilegium af den 28 December 1848 föreskrifvit, skall fortgå till Örebro hamn vid Skebäck.
1 fall jernvägen ej sträckes till denna hamn, och hvarifrån ordalagen uti Stats-Utskottets tillstyrkande synas frikalla nu ifrågavarande nya bolagsmän, så lägga Rikets Ständer, till förmån för dem, ett tvång på de Svenska män, sorn, heldre än att begagna jernvägen från Köping, skulle vilja låta sina varor gå sjöledes fram öfver Hjelmaren och derifrån på jernväg till Wenern. d) angelägenheten att med jernvägen förbinda en electro-magnetisk telegraflinie. 3:o.
Utskottets förslag, att bolaget, i olikhet med andra industriela associationer, aldrig skall kunna åläggas någon bevillning, är ett så beskaffadt undantag, att det måste väcka Svenske mäns förtrytelse och gifva hela åtgärden en stämpel, som är föga önskvärd för en fråga, åt hvilken man vill bereda framgång.
' Af dessa skäl har jag icke instämt uti Utskottets beslut och har ansett mig böra, genom deras framställning, söka att fästa Riks-Ståndens uppmärksamhet på beskaffenheten af de omständigheter, hvilka förete sig vid pröfningen af denna vigtiga fråga.
Hvad angår sättet att anskaffa de medel, som till följe af garantien komma att af Statsverket till ett blifvande Rolag utbetalas, förbigår jag, likasom Utskottet det gjort.»
Uti denna reservation instämde Friherrarne Lagerfelt, C., och Klinkowström, R. M., Prosten Arosenius, Herr Gråd, Riksdagsfullmäktigen Anders Medin från Kronobergs Län. Af Herr Friherre Stjernstedt, A. W., emot 8 punkten, i hvad den angår bolagets befrielse från bevillning.
Af Herr Lektor Wallman, i fråga om jernvägens utsträckning till Köping och den föreslagna garantiens fortvarande under 40 år.
Af Herr Petré: »Instämmande i Friherre Palmstjernas reservation, anser jag, att, då Rikets Ständers redan fattade beslut rörande anslag och lån för anläggning iC Stats-Utsliollels Ullålande, M 340. af en jernbana mellan Nora och Örebro icke grundlagsenlig! kan blifva föremål för något ytterligare tillgörande vid innevarande Riksmöte, Stats-Utskottet saknat all befogenhet, att i sitt Utlåtande göra en framställning, hvarigenom åsyftas, att åt Regeringsmakten öfverlemna vidtagandet af åtgärder, ledande till rubbning af Rikets Ständers förrberörde beslut.» Af Herr Grape, i afseende på jernvägens utsträckning till Köping.
Af Riksdagsfullmäktigen Nils Strindlund från Westernorrland, som instämde uti Herr Friherre Palmstjernas reservation, med tillägg, att det ej kunde annat än väcka harm hos allmogen, att densamma, utom sin dryga skyldighet att underhålla allmänna vägar på landet, nu skulle betungas med skattebidrag för byggandet af jernvägar; uti hvilket tillägg Riksdagsfullmäktigen Anders Medin instämde.
Af Riksdagsfullmäktigen Matts Persson från Stockholms Län, rörande Utskottets tillstyrkande i sista punkten; med förklarande derjemte, att han vid ämnets afgörande i Stats-Utskottet icke närvarit.
Af Riksdagsfullmäktigen Måns Månsson från Kalmar Län.
Bilaga till Friherre Palmstjernas Reservation.
Motion af Herr C. F. Waern, ingifven till "Vallöf].
Rorgare-Ståndet den 50 December 1850.
Vördsam Motion.
»Med anledning af den inverkan, som de sednaste årens politiska tilldragelser i utlandet utöfvat, så väl å penningemarknaden derstädes, som å alla större industriel företag och associationer, samt till följe af åtskilliga nyligen i jernvägsangelägenheterna timade väsendtliga förändringar och förbättringar, har den Engelska association, som, på grund af den Öfverste-Löjtnanten Grefve Adolf Eugéne von Rosen Stals-Ulskottets Utlåtande, J\s 340. 17 Rosen, år 1845, nådigst meddelade oktroy, intresserat sig för anläggandet af en jernväg mellan Orebro och Hult vid sjön Wenern, önskat några jemnkningar i vil— koren för den af Rikets Ständer, vid sistförflutna Riksdag, i afseende å berörde företag, lemnade garanti; och får jag hos Rikets Höglofl.
Ständer anhålla, att sådana jemnkningar, som äro af verkligt behof påkallade, måtte, till befrämjande af det för hela Riket högst gagneliga företaget, vidtagas; skolandes jag, i vanlig ordning, till det Utskott, till hvilket denna min motion remitteras, såsom bihang dertill, meddela nödiga upplysningar och den framställning i ämnet, som förenämnde association kan finna skäl att göra, så fort fullständiga detaljer häröfver, inom några veckor, från England hit anlända.
Stockholm den 30 December 1850.» C. Fr. Wcern j:r.
Utdrag af Protokollet, hållet hos Yälloll. Borgare-Ståndet vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 9 Augusti 1851. S. D. Till Stats-Utskottet remitterades en af Herr Wcern denna dag ingifven skriftlig Promemoria, jemte bilagor, i en förut väckt fråga om åtgärder, med afseende på jernbanan emellan Örebro och Hult.
In fidem E. G. Runeberg.
Hvad nu först handlingarne angår, så bestå desamma af: l:o.
Original af ett den 7:de Juni detta år emellan Grefve A. E. von Rosen, å ena sidan, af Jernvägsbyggnads-Entrepeneuren George Burge, å andra, afslu tadt kontrakt, hvaruti bemälde
Burge förbinder sig att, emot en betalning af 270,000 £ Sterling, motsvarande den beräknade anläggningskostnaden 3,240,000 Riksdaler, inom 1853 års slut fullborda och i complett skick aflemna jernvägen mellan Örebro och Hult; äfvensom att, om så erfordras, emot viss hädanefter bestämbar ersättning per mil, fortfarande underhålla samma väg; Bih. lill R.
Prat. 1850 & 1851. 4 Sami., 1 Afd., 2 Band., 58 Haft. 5 18 Slats-Utskotlets Utlåtande, M 540. 2:o.
Afskrift af ett den 25 sistlidne Juli afslutadt tillagg till ofvannämnde kontrakt, hvaruti bemälde Burge förhinder sig att, så vida den af .Staten garanterade räntan å anläggningskostnaden blifver höjd från 4 till 3 procent, då, i sjället för penningar, i betalning för af honom, eller under hans ledning förrättadt arbete, emottaga aktier uti bolaget, vare sig för hela det med honom kontraherade belopp eller för större eller mindre del deraf; 5:o.
Förslag tili förändrad oktroy, och 4:o.
Förslag till förändrade bolagsreglor för oftanämnde Jernvägsbolag, gemensamt uppsatta af Grefve von Rosen och Herr Burge, såsom förmodad blifvande aktie-ägare till betydligt belopp, innehållande dessa förslag, dels sådana jemnkningar af den förra oktroyen och de uti densamma intagne vilkoren för Statens garanti, hvaraf den förnämsta, att garantien skulle utsträckas för en tid af 23 år, som af Burge ansetts erforderliga; dels sådana förändringar af de äldre bolagsreglorna, som Grefve Rosen af erfarenheten lärt, såsom uti Sverige mindre vanliga och som obilliga ansedda, hafva lagt hinder i vägen för en större och mera tillfredsställande aktieteckning uti fäderneslandet än den, som hittills egt rum. 5:o.
Tvänne bref från Bankirhuset Palmer Mackillop Dent &
Comp. till Grefve von Rosen, angående beloppet af den garanti Staten skulle ikläda sig och formen för en sådan garantis medgifvande, för att göra derpå grundade aktiebref säljbara uti England, eller, med andra ord, de vilkor, under hvilka ett Svenskt Jernvägsbolag skulle kunna påräkna aktieteckning uti sistnämnde land. 6:o.
Ett i form af bref till mig från Grefve A. E. von Rosen innefattadt sammandrag af ofvanstående handlingar och de förändringar, Grefven anser erforderliga för det stora ändamålets vinnande — den Svenska industriens lyftning genom de förbättrade kommunikationer, ett ändamålsenligt jernvägssystems införande hos oss skulle medföra — hvaråt han egnat hela sin verksamhet.
Bifogande jag till dessa handlingar dels öfversättningar af de deribland, hvilka äro på Engelska språket affattade, dels också ett i år utkommet nummer af en Engelsk Jernvägsjournal, utvisande de vilkor, under hvilka garantier blifvit utländska bolag för jernvägsbyggnader meddelade.
Huru mycket hela företaget skulle vinna i ändamålsenlighet genom jernvägens utsträckning till Köping är naturligt och lätt insedt.
Jag får derföre vördsamligen Slals-Ulskoilets Utlåtande, . V 340, 19 Coresia detta steg, elier garantiens utsträckning äfven för anläggningskostnaden af jernvägen från Orebro till Köping.
Enligt de kostnadsförslag, som deröfver blifvit gjorda, skulle för denna 6Va mil långa vägsanläggning fordras ett belopp af 2,020,000 Riksdaler, hvilket, i anseende till terrängens bättre beskaffenhet, är betydligt billigare, jemförelsevis mot vägsträckningens längd, än jernvägen från Orebro till Hult.
— Vördsamt C. Fr. Werrn j:r.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN. 1851.
Stats-Utskottets Memorial, N;o 3-It. t \:o Ml. Auk. till Exp.-Utsk. d. 23 Augusti 1951, kl. 8 c. ni.
Memorial, med förslag till stadganden i Riksgiilds-kontorels Reglemente, angående detta verks inkomster samt uppbörden och redovisningen af dit ingående bevillnings- m. fl. medel. C Ryds.-Afd.)
Dun afdelning af förslaget till nämnde reglemente, hvilken Stats-Utskottet nu får underställa Rikets Ständers pröfning, innefattar åtskilliga föreskrifter, rörande de till Riksgälds-kontoret anslagna inkomster och tillgångar samt dermed gemenskap egande ämnen och utgöres af följande §§, hvilkas nummerordning är fortsatt från det Memorialet N:o 339 bifogade förslag till stadganden uti ifrågavarande reglemente, nemligen: 148 §, angående förbudet att använda de lör Riksgälds-kootoret anslagna medel till andra behof, än dem Rikets Ständer bestämt, samt medgifva ackord vid iiqvider för samma verks fordringar, är likalydande med 125 § af 1848 års reglemente.
149 §, angående allmänna bevillningens inleverering till Riksgälds-kontoret, innehåller ena handa stadganden, som nyssnämnde reglementes 126 §.
150 §, angående stämpel-afgifterna för spelkort och tidningar, 151 §, angående skatte köpeskillingar, 152 §, angående inflytande medel vid försäljningar af kronan tillhöriga hus i städerna, 153 §, angående anmärknings- eller så kallade observationsmedel, 154 §, angående öfverskotten å statsverkets inkomster, och 155 §, angående ersättningen för anslaget till Tecknologiska institutet, motsvara och äro lika lydande nied 127, 128, 129, 130, 131 och 132 §§ af hittills gällande reglemente.
Bil,, lill II.
Prof. 1850 $ 1851.
4 Sami 1 Afd. 2 Band. 59 Höft. 1 2 Stats-Utskottets Memorial, N:<> 341. 156 §, angående aflemnandet af de från Landliänlerierna till Statskontoret inlevererade de positionsrnedel, grundar sig på Stats-Utskottets, af Rikets Ständer godkända, utlåtande N:o 190.
157 §, angående öfverlemnande! till Riksgälds-kontoret af reserverade behållningar utaf några, på Riksstaten uppförda, anslag, innefattar Rikets Ständers, genom bifallandet af 47:de och 49:de punkterna af Utskottets utlåtande N:o 90 samt utlåtandet N:o 299, meddelade beslut. 158 §, angående köpeskillingen för den så kallade Hofbageri-egendonren vid Regeringsgatan, innehåller det af Utskottet, i utlåtandet N:o 331, tillstyrkta och af Rikets Ständer numera fattade beslut. -159 §, angående odisponerade undsättningsmedels allemnande till Riksgälds-kontoret, grundar sig på Rikets Sländers beslut medelst godkännandet af Utskottets utlåtande N:o ■10-1 och motsvarar 135 § af 1848 års reglemente.
160 §, angående de medel, som genom försäljning af materialierna för vattenledningen tili Carlskrona kunna erhållas, är lika lydande med 136 § af samma reglemente.
161 §, angåande det till
Riksgälds-kontorets utgifter anvisade belopp utaf Rikets Sländers Banks, sedan 1848 års början upplupna, vinst, innefattar Rikets Ständers beslut genom bifallandet af Banko-Utskottets memorial N:o 12. 162 §, angående förräntandet af Riksgälds-kontorets kontanta behållning genom uppköp af Hypotheksföreningarnes m. fl. inrättningars räntebärande papper, innehåller samma stadganden, som 139 § af hittills gällande reglemente; varande dock den deruti omförmälda Hypotheksföreningen mellan jordegare inom Upsala, Stockholms, Westmanlands, Södermanlands och Orebro län, hvilken icke tiädt i verksamhet, uti den nya § utesluten; hvaremot i samma § tillagts de Irenne, sedan sista riksdag, bildade och af Kongl. Majit stadlästade Hypotheksföreningarne mellan jordegare i Örebro län och Wermland samt Elfsborgs län med Dalsland jemte Götheborgs och Bohus län. 163 §, angående uppsägning eller försäljning af de räntebärande obligationer, som för Riksgälds-kontorets räkning blifvit uppköpta, eger samma lydelse, sorn 140 § af 1849 års reglemente.
Siats- itskottets Memorial, N:o 341. 3 164 §, angående förrberörde obligationers belåning, motsvarar 141 § af 1848 års regle mente och innefattar hufvudsakligen enahanda stadganden; dock har belåningsbeloppet blifvit förhöjdt till likhet med hvad Rikets Ständer, genom bifallandet af 41:sta punkten utaf Banko-Utskottets betänkande N:o 24, beslutat i afseende på de utaf samma inrättningar utfärdade räntebärande obligationers belåning hos Banken. 165 §, angående Riksgälds-kontorets kreditiv å Rikets Ständers Bank, och 166 §, angåen upplåningen af de medel, som för Riksgälds-kontorets förestående utbetalningar måste på sådant sätt anskaffas, ega samma lydelse, som 142 och 143 §§ af 1848 års reglemente.
167 §, angående uppbörden och redovisningen af allmänna bevillningen, 168 §, angående uppbörden af afgifterna för kort- och tidnings-stämplingen samt kostnaderna för denna stämplings verkställande, 169 §, angående summariska räkningarne öfver Riksgälds-konlorets medel, 170 §, angående
Landtränteriernas månadsförslag öfver dessa medel, 171 §, angående samma medels leverering till Riksgälds-kontoret samt Landträntmästarnes remisslage, och 172 §, angående vederbörande tjenstemän tillerkända observations- och indrifnings-arfvoden, äro lika lydande med ofvannämnde reglementes 144, 145, 146, 147, 148 och 149 §§. 173 §, angående bokföringen vid Riksgälds-kontoret, innefattar samma stadganden, som detta reglementes 150 §, 174 §, angående utgifningen från trycket af utdrag ur Riksgälds-kontorets räkenskaper, 175 §, angående upprättandet at årliga liqvider mellan Riksgälds- och Statskontoren, samt 176 §, angående ett serskildt arfvode för afslutandet af Riksgälds kontorets hufvudbok, ega samma lydelse, som 151, 152 och 153 §§ af oftsnämnde reglemente.
I)å Rikets Ständer, i underdånig skrifvelse af den 16 nästlidne April, yttrat sig anse det icke vara med god ordning förenligt, att statens verk utbetala gratifikationer till tjenstemän inom Rikets Ständers Bank för bestyr, hvilka tillhöra deras tjensteåligganden, och då Kongl. Maj:t, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers i samma skrifvelse framförda anhållan, förordnat, att dylika utbetalningar för framtiden icke få ega rum; så och enär enahanda föreskrift i afseende på gratifikationerna till vederbörande vid Postverket redar 4 Slals- Utskottets Memorial, N:o 341. förut blifvit af Kongl.
Maj:t meddelad; tiar det i 154 § af hittills gädande reglemente för Riksgälds-kontoret förekommande stadgande, angående årliga arfvode» till tjenstemän vid Rikets Ständers Rank samt Postkontoret i Stockholm, blifvit ur det nya reglementet uteslutet.
Likaså hafva 134, 137 och 138 g§ af 1848 års reglemente blifvit uteslutna, enär deruti omförmälda, under sednaste riksdag till Riksgälds-kontoret anslagna, serskilda tillgångar sedermera blifvit i stadgad ordning till detta verk öfverlemnade.
Förslag; till ftcglcmcntc för filfiksgfilds-koniorct.
(Fortsättning.) Angående Riksgälds-konlorels inkomster och de till detta verk serskildt anslagna tillgångar. § 148.
Rihsgälds-lconloret hörande och dit anslagna medel må icke, under någon förevändning eller med hvad vilkor som helst, derifrån ryckas eller användas till andra behof, än dem Rikets Ständer bestämt.
Allt förordnande, som deremot strider, vare kraftlöst (68 § Regeringsformen).
Och må, vid liqviderandet af Riksgälds-kontorets fordringar, ackord, utan Rikets Ständers serskilda samtycke, icke medgifvas. § 149.
Återstoden af den bevillning, som, enligt Rikets Ständers Bevillningsförordning af den 22 Oktober 1848 samt Kongl. Maj:ts nådiga kungörelse af den 10 November S8mma år, skall utgöras, bör, likasom den allmänna bevillning, hvilken Rikets Ständer vid inneva - Sluts-U/skottels Memorial, N:o 341. 5 randi' Riksdag sig åtagit, till Riksgälds-kontoret levereras i den ordning och på det sött, förfaltningarne föreskrifva; hvarjemte ännu utestående restantier å de förflutna årens bevillningsmedel höra, i den mån de varda indrifna, komma delta verk till godo. § 150.
De för stämpling af spelkort och tidningar stadgade algifter ingå likaledes till Riksgälds-kontoret, hvarest slämplingen af de i hufvudstaden tillverkade kort samt derstädes utkommande tidningar verkställes, och hvarifrån vederbörande fromma stiftelser sedermera erhålla dem tillei kända andelar af troi tstämplings-afgiften. § 151.
Till Riksgälds-kontoret aflemnas, hädanefter likasom hittills, de köpeskillingar, hvilka, vid Kronan behållna hemmans samt rekognitions- och Kronans öfriga disponibla skogars försäljande til! skatte, varda erlagda. 8 152.
Äfvenledes eger Riksgälds-kontoret att emottaga de auktion smedel, hvilka kunna inflyta för Kronan tillhöriga och för Kongl. Flottans i Carlskrona behof eller förra allmänna Magasins-inrättningens räkning icke inköpta hus i städerna, så vida ej dessa medel blifvit af Rikets Ständer för serskildt ändamål anvisade. § 153.
Vidare skola till
Riksgälds-kontorets disposition öfverlämnäs de medel, hvilka, till följd af anmärkningar vid räkenskaperna öfver alla till detta verk ingående allmänna utskylder, äro eller blifva levererade. 8 154.
Från Kongl. Stats-konloret bör Riksgälds-kontoret, enligt en för 1849 och hvarje påföljande år upprättad serskild liqvid, erhålla dels redan uppkomna, men ännu icke aflemnade, dels hädanefter uppkommande öfver sköller å stats-verkets inkomster, äfvensom behållna och till framtida behof icke reserverade besparingar å detta verks utgifter. § 155.
I stället för det årliga bidrag till Tecknologiska institutet, som af Manufaktur-diskontens vinstmedel tillförene utgått, men numera är å riksstatens Sjette hufvudtitel uppfördt, kommer ett, detta bidrag motsvarande, belopp af Fjorton tusen Riksdaler alt utaf nämnde 6 Stats-1 (skottets Memorial, N:o 341 vinstmedel, genom Kongl.
Kommerso-kollegium, till Riksgälds-kontoret före In arje åra skit inbetalas. § 150.
Under det i 16 § af detta reglemente stadgade vilkor, skall Kongl.
Stats-kontoret lill Riksgälds-kontoret öfverlemna, ej allenast dpt belopp.
Fvratusennio
Riksdaler 30 sk. 4 rst., sorn behållningen af de från Laud trän terierna samt Ö/versläthållare-embelets kansli till Kongl. Stats-kontoret inlevererade deposilionsmedel, jemte derå upplupna räntor, vid medlet a! nästlidet år utgjorde, utan älven den behållning af sedermera levererade eller ytterligare inflytande dylika medel, hvilken vid slutet af hvarje påföljande år förefinnes. 8 157.
Enligt Rikets Ständers under innevarande riksdag derom fattade beslut samt bos Kongl. Maj.-t i underdånighet gjorda framställningar, skola nedannämnde behållningar utaf reservationerna å följande, under riksstatens hufvudtitlar uppförda, årliga anslagssummor, genom Kongl. Stats-kontoret. till Riksgälds-kontoret »Hemnäs eller detta verk i liqvid tillgodoföras, nemligen: l:o utaf reservationerna å anslaget, under Fjerde hufvudliteln, till aclcordsförskotler och ersättningar, Tjugetusen Riksdaler; 2:o utaf reservalionerna å anslaget, på allmänna indragningsstaten, till emeritilöner vid elementar-läroverken, Trettiotusen Riksdaler; och 3:o den behållning, som, då innevarande riksdags statsreglering träder i verkställighet, förefinnes af det på allmänna indragningsstaten likaledes uppförda anslaget till godtgör;nde af indelning sbrist i Jemtland. § 158 Till följd af hvad Rikets nu församlade Ständer beslutat i afseende på köpeskillingen för den, vid Regeringsgatan här i hufvudstaden belägna och Kronan förr tillhöriga, s& kallade Hofbageri-egendomen, hör det belopp denna köpeskilling, hvilken sedan sistlidne riksdag blifvit begagnad till kostnader för myntverkets nya lokal, utgjort, eller Sextontusen sexhundrasextiosex Riksdaler 32 sk., till Riksgälds-kontoret genom Stats-kontoret öfverlem-» nas, i den mån detsamma är eller varder disponibelt.
Stats-l tskotte/s Memorial, X:o 34/. 7 8 Iä9.
I öfverensstämmelse med Rikets Ständers beslut, i Iråga om begagnandet af de för undsättningar vid missväxter eller felslagna skördar afsedda medel, intilldess desamma behöfva för sagde ändamål användas, skola samma medel, till den del de icke äro för anvisade utbetalningar erforderliga, under del förbehåll, som i 18 § omförmäles, ölverlemnas lill Hiksgälds-kontoret. § 100. 1 fall den påbörjad© vattenledningen lill Carlskrona skulle komma all öfvergif\as och de härtill redan uppköpta jernrören icke kunna till allmänna byggnader användas, bör den tillgång, som, genom försäljningen af dessa jernrör äfvensom andra för samma företag upphandlade rnaterialier. uppkommer, till Riksgälds-kontoret aflemnas, för alt*(ramdeles kunna tagas i beräkning för anläggandet af en vatten-cistern vid nämnde stad. § 161.
Jemlikt Rikets Ständers härom fattade och Banko-fullmäktige meddelade beslut, skall utaf Rikets Ständers Ranks, sedan 1848 års början upplupna, behållna vinst, vid slutet af åren 1851, 1852 och 1853, ett belopp af Sjuhundratusen Riksdaler årligen, eller tillsammans
Två millioner etthundratusen Riksdaler, lör statens allmänna behof, från Bandien till Riksgälds-kontoret aden nas. 162 De för
Riksgälds-kontorets utgifter anvisade inkomster och kontanta tillgångar skola, intilldess desamma behöfva användas för detta verk åliggande utbetalningar, så vidt med det allmännas säkerhet och fördel öfverensslämmer, göras för Riksgälds-kontoret fruktbärande och hållas allmänna rörelsen tillhanda, medelst uppköp, för Riksgälds-kontorets räkning, af räntebärande obligationer, utgifna af Arméens Ackords-amorteringsfond, Trollhätte nya kanalbolag, Bruksegares Hypolheks-kassa, Skånska och Östgötha Hypothcksföreningar, äfvensom Hypolheksföreningarne mellan jordegare i Småland m. fl. provinser, i Örebro län, i Wermland och i Elfsborgs län med Dalsland samt Götheborgs och Röhus län, eller af andra sådana Svenska Hypotlieksinrättningar, som på likai tade grunder med de nyssnämnde kunna blifva bildade samt af Kongl. Majit i nåder stjdfästade, och hvilkas obligationer Fullmäktige anse innefatta full säkerhet._ S Stats l Iskottets Memorial, X:o 341 g 103.
D< obligationer, suni, i öfverensstämmelse med stadgandet i nästföregående g, redan äro eller hädanefter varda för Riksgälds-kontorets räkning uppköpta, skola, i den mån sådant för verkställigheten af Riksgälds-kontoret åliggande utgifter erfordras eller af verkets fördel påkallas, antingen till inlösen uppsägas eller, på det sätt Fullmäktige pröfva mest lämpligt och ändamålsenligt, försäljas. § 164.
För samma ändamål och under de förhållanden, som i ofvanstående 162 § äro uppgifna, må derstädes upptäknade räntebärande papper, jemte Stockholms stads Drätselkommissions obligationer, af Riksgälds-kontoret belånas; dock få de lån, som emot hypothek af sådana papper meddelas, icke öfverstiga nittio procent af de hypolicerade obligationernas kapitalbelopp, då dessa löpa med minst fyra procents ränta, eller sjuttiofem procent utaf kapitalbeloppet af de obligationer, hvaruti lägre ränta, än fyra procent är förskrifven.
För ifrågavarande lån skall, utan afseende å de belånade obligationernas räntefot, till
Riksgälds-kontoret erläggas feni procents årlig ränta.
För öfrigt ankommer på Fullmäktige att, med hänsigt till förevarande förhållanden, bestämma ej mindre iånetiderna, än lånebeloppen. § 165.
För statsfyllnadssummans liqviderande och för bestridande af Öfriga Riksgälds-kontoret åliggande utbetalningar, eger detta veik att, från den lista September det ena året lill den sista Juni det nästföljande, begagna ett räntefritt kreditiv ä Rikets Ständers Rank, till ett belopp af högst
En million riksdaler; börande alltid de å detta kreditiv Iyflade medel ovilkorligen, sistnämnde dag, vara Banken godlgjorda.
Då Bankens ställning det fordrar, må berörde kreditiv af Banko-fullmäktige uppsägas, dock ej förr, än i sista rummet och sedan andra utvägar blifvit begagnade.
Sådan uppsägning leder till den påföljd, att kreditivet månadlligen, till den sista derpåföljande Juni, indrages till så stor andel, som motsvaiar antalet af de för kreditiv-lättighetens begagnande, till samina dag, återstående fulla månader. § >66.