Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utom mjöl- och såg-qvarnar för orternas behof, samt tegel-tillverkningen, hvilken derutöfver, likasom förut, har förmonligt afsättnings-tillfälle i Stockholm, äro, bland de mekaniska inrättningar och fabriker af ädlare art, som i Länet finnas, några andre icke af större och anmärkningsvärd vigt, än Gustafsbergs porcellains- och vaxljus-fabrik, Kummelnäs fabrik för ättika, skedvatten, färger och åtskilliga syror, samt Tumba pappersbruk, belägna, de tvenne förstnämnde å Wermdön och det sednare i Svartlösa härad Botkyrka socken.
Vid Gustafsberg, der arbetet besörjes med mycken drift och årligen undergår förbättring och förädling, äro 162 arbetare sysselsatte, hvaribland 42 lärlingar, till större delen tagne bland ortens barn, och flere med utmärkt fallenhet för yrket, så att för den egentliga fabrikationen utländska arbetare icke mera behöfva antagas.
Dessas antal är ock minskadt till 6, hvilka, i den mohn de afgå, skola fullkomligen kunna ersättas af fabrikens egna lärlingar.
Då, i anseende till vattenbrist under sommartiderna, längre afbrott ägt rum i driften af de för massa-beredningen inrättade qvarnar, dertill vattnet från en ofvan liggande insjö genom underjordisk rörläggning framledes, och i en nästan lodrätt pumpstock uppreses öfver ett hjul af 32 fots diameter, har fabriksbolaget nödgats anskaffa en mindre ångmachin af q hästkrafter, beräknad att, när så behöfves, draga, icke blott nämnde qvarn med sina 3i pär stenar eller så kallade kypar, utan ock, på samma gång, en stor I - i5 — kross-anstalt och nio andra massa-kypar, hvilka förr drifvits med oxar.
Och först härefter kan denna fabrik, hvars anläggning och fortgång varit underkastad stora och mångfaldiga svårigheter, samt påfordrat dryga uppoffringar och mycken ihärdighet, anses till byggnader och inrättningar fullt färdig.
Porcellaios-tillverkningen, sorn varit i jemt stigande, uppskattas för sista året till 82,570 R:dr, och vaxljus-till verkningen till 14,100 R:dr.
Hufvudsakliga tillverkningen vid Kummelnäs fabrik är ättika, som der beredas af utmärkt, erkänd godhet, och efter en särskilt metod, som skall vara denna fabrik ensamt förbehållen.
Men de öfriga beredningarne hafva under sednare åren ej kunnat med fördel fullföljas i större skala, sedan lättad införsel utifrån nedsatt värdet derå.
Vid Tumba hafva likaledes nya mekaniska inrättningar med ångkraft och af ypperlig, för ändamålet tjenlig sammansättning, blifvit anbragte.
Tillverkningsvärdet är uppgifvit till 35,552 R:dr Banko.
Vid Nyforss pappersbruk i Thyresö socken lärer deremot rörelsen både till vidd och förmonlighet hafva minskats i anseende till den förändring, brukets förvaltning genom ombyte af arrendator undergått.
Fabriksinrättningar, utom de i förra underdåniga berättelserna nämnda, äro en af Grosshandlaren Daevel på Äppelviken i Bromma, enligt särskilt privilegium gjord anledning för beredande af lakeradt läder och förfärdigande af hvarjehanda munderiugs-persedlar, dervid tillverkningen, som fortgått endast under sistlidet år, är uppgifven till 4°o R:dr Banko; ett af Åldermanen Wolffram vid Sundbyberg i samma socken inrättadt vaxblekeri, der tillverkningen under sistlidet år uppgått till 3,862 R:dr 24 sk.
Bauko; samt ett garfveri vid Liljeholmen, med årlig tillverkning af io,5oo skålp. sålläder.
Bland förut varande fabriker, som vunnit märkbar förkofran , kunna nämnas kimröks- och beckbruket vid Hermansdahl och Finnboda å Sicklaön, den vid Charlottendahl i Brännkyrka socken varande fabrik för gröfre kläden, samt kattuns-tryckeriet och bomulls-väfveriet vid Wargtorpet i Solna socken, der väfstolarnes antal blifvit ökadt från 3 till 6, och ett kemiskt blekeri inrättadt.
De öfrige, till största delen i hufvudstadens granskap, anlagde fabriks-inrättningar befinnes, utan synnerlig förändring, på samma grad af obetydlighet.
Entreprenörer med större kapital synas ännu för dylika företag föredraga sjelfva hufvudstaden, hvars lokala förmoner i afseende å transport och afsättning sannolikt öfverväga den besparing i hushyra och andre lefnads-omkostningar, landsorten erbjuder. — i6 — Den vid stärkelse-bruket å Kongl.
Djurgården inrättade tvål- och såpfabrik, äfvensom ättike-bryggeriet vid Liljeholmen i Brännkyrka socken, hafva upphört.
Norrtelje gevärs-faktori har, för fullgörande af de årliga lefveranserna, varit i verksamhet.
Arbets-styrkan, som år 1828 var 151 personer, hade i832 minskats till 127.
Årliga tillverkningen har uppgått till omkring 2,000 nya infanteri-gevär, hvilket antal äfven lefvererats, utom sistlidet år, då icke mer än i,5oo sådane gevär blifvit lemnade.
Såsom orsak härtill, derom eders Kongl. Maj:ts befallningshafvande likväl ej nu kan med tillförsigt sig yttra, är af förvaltaren uppgifvit, att arbetarne, genom den stränghet vid besigtningen, som under sednare åren ägt rum, fått vidkännas kassalioner och omarbetningar, hvilka de ansett, utan skada eller vanprydnad för gevären, kunna undvikas, och hvilket förhållande skall ofördelaktigt inverkat på arbelarnes utkomst, och bland dem vållat skuldsättning och håglöshet.
Andre af invånarne begagnade bergnings-utvägar äro fiske, sjöfart, samt kolning och forsling för bergsrörelsens behof, hvilka dock i vissa trakter mera egentligen äro att anse såsom moder-näringar.
Fisket, i synnerhet idkadt i Singö, Wählö, Rådmansö, Blidö, Åker och Wermdö socknar samt Sotholms skärgård, och hufvudsakligen rikladt på strömmingsfångst, har, utan att visa sig särdeles ymnigt, fortfarit att lemna nöjaktig utkomst åt dem, som dermed sysselsatt sig.
Undantag härifrån gör likväl den ovanligt lyckliga fångst af mellan 2 och 3,000 skälar, som är 1831 om vintern inträffade i yttre Roslags skärgården.
Sjöfarten, som för skärgårdsboen utgör ett kärt och, i förhållande till hans inskränkta behof, indrägtigt yrke, har bibehållit sitt förra lif och äfven i någon mohn tillväxt.
Fartyg från omkring 70 till 10 ä 5 lästers drägt, till ett känt antal af 241, hafva dertill varit begagnade.
Då de för afhållande af farsoten Cholera påbudne, nådiga författningar först utkommo, syntes någon stagnation i denna rörelse vara att befara, emedan de stränga visitationerna och nödvändigheten att noggrant uttaga och uppvisa pass, i början injagade rädsla hos allmogen; men det nyttiga ändamålet med dessa försigtighetsmått dröjde ej länge att blifva begripligt; och den vunna öfvertygelsen härom i förening med den genom sednaste förpassnings-stadga medgifne lättnad för skärgårdsfarten, hafva ej förfelat att bibehålla den i en ostörd verksamhet, än mera lifvad genom den förmonliga re af - — *7 re afsättning de vanliga frakterna af ved, kol, fisk och hö vunnit medelst försvårande af medtäflan från Finland.
Föryttringen af skogseffekter och mjölk i hufvudstaden är derefter, nied afseende å antalet af de personer, sorn deraf hämta deras hufvudsakliga bergning, att nämna bland Länets vigtigare näringsgrenar.
Icke allenast jordägarne sjelfve, inom ett afstånd af 2 till 3 mil från Stockholm, draga en betydlig inkomst af sina ladugårdar; genom dessas brukliga utarrenderande uppkommer äfven tillfälle till försörjning för en mängd familjer, hvilka, oaktadt den dryga afgiften af 3o till 75 R:dr Banko årligen för hvarje kokreatur, hafva nog öfrigt för deras uppehälle.
Hvad angår afsättningen äf skogs-produkter, hafva, efter hvad jag redan haft nåden anföra, de lockande höga prisen i hufvudstaden bragt densamma till en höjd, som på flere ställen är mindre förenlig med skogarnes framtida bestånd.
Salpeter-tillverkningen förhåller sig i det närmaste lika som tillförene.
Den utgör sammanlagdt för de i ifrågavarande fem åren 3,68a LU.\ eller 706 LU. 8 ii. årligen.
Plantladornas antal är 61; hvarförutan finnas ^3 så kallade jordgolf, der jordsamlingar för nämnde ändamål beredas.
Tvenne inkomst-källor af hufvudsaklig vigt för flere delar af Länet, ehuru nyttan af deras oinskränkta begagnande med skäl anses tvifvel underkastad, äro skjutsning och bränvins-bränning.
Skjutsningen på allmänna landsvägarne till hufvudstaden har väl, under de sednare åren, genom ångfartygen minskats, i synnerhet åt norr och vester.
Följande calcul öfver skjutsningen vid Fittja, Pihlkrog och Kumla gästgifverier i Svartlösa och Öknebo härader, der trafiken är starkast, visar dock hvilken betydlig penninge-inkomst dermed inbringas.
Pihlkrog för sistförflutna fern år, hafva för resande utgått hästar antal: vid Gästgifvare.
Reserv.
Beting.
Summa. 37,039 15,938 63,253 . . 3,424 23,io4 7,240 33,732 13,735 4,13o —,.— 2 1,269 17,104 73,878 11,370 15,938 I 28,254 Liifidsh. Femårs-Beriitlelse för Stockholms Län, - 18 - Vid Fittja. af Gästg. häst.
5,r 38 st. för 2 mil avi6 sk. 3,42 5 16 — Banko. 5,i 38 — — 0 O •H ICS 2,569 — — af Håll-häst. 18,520 — — 2 d:o å d:o 12,346 32 — 18,519 — — ii d:o å d:o 9,259 24 — mot beting 7,969 — — 2 d:o å 24 sk. 7.969 7>969 ~ 1 i d:o å d:o 5,976 36 — 41,54Ö 12 Vid Pihlkrog. af Gästg. häst. 1,712 st. för 2 mil.
å 16 sk. 1,14 • 16 — 1,712 — — 1 i d:o å d:o 856 — — af Håll-häst. 1 1,552 >— — 2 d:o h d:o 7>7°' 16 — 1 i,552 — — 11 d:o å d:o 5,776 — — af reserv-häst. 3,620 — — 2 d;o å d:o 2,413 16 — i - ' > ' 3,620 — _ d d:o å d;o 1,810 2 19,698 — * Vid Kumla. tillsamm. häst. 21,269 för ig mil å 16 sk. . • 10,634 24 Efter approximativ, låg beräkning, har dessutom allmogen årligen skjutsat från Stockholm till Fittja med 3,ooo hästar årligen, sorn på 5 år, för i| mil å 32 sk. gör .... i5,ooo — — Och från Södertelje med 3,ooo hästar årligen eller tillhopa 15,ooo, hvaraf 7,5oo för 2 mil 024 sk. 7,5oo — — 7,5oo —iid:oå d:o 5,625 — — hvartill kommer för Kungs- krono- och fångskjuts, samt lega af hållskjuts-skyldige ulhä radsboer och andra, minst ..... . 10,375 — — 38,5oo — — B:ko R:dr 110,370 36 — Femtedelen häraf gör således ett årligt belopp af 22,075 R:dr 34 sk., hvilket, med afseende å de låga beräknings-grunder, sorn antagits för skjutsningen mot beting m. m. säkerligen kan förhöjas till 25,000 R:dr årligen.
En stor del af allmogens penninge-utgifter för krono-utskylder och enskilta behof kunna derföre bestridas med detta slags inkomst, men deraf lärer ej få anses följa, att, härtill åtgående tid och arbete skulle kunna i ekonomiskt och moraliskt hänseende nyttigare användas.
Bräll vins-bränningen har under de ifrågavarande åren varit åtskillige gånger inställd och produktionen i följd deraf något minskad.
Högre pri - — '9 ser hafva dock tvifvelsutan ersalt denna minskning, så att afkomsten af det hela kan anses i det närmaste enahanda.
Det är i synnerhet i trakterna omkring hufvudstaden denna handtering blifvit bragt till betydligare utvidgning, genom lätthet till afsättning och genom jordens högre värde, som bereder tillfälle alt å mindre fastigheter anlägga stora bränneri-vérk.
Så hafva, jemförelsevis, år 183r minimi-afgifterna af pannerymder i Sollentuna fögderi utgjort 7,207 R:dr 3 sk. 3 r:st och i Svartlösa fögderi 4>435 R:dr 24 sk.; men i Frösåkers fögderi endast 2,455 R:dr 44 sk* 9 r:st, ehuru folknurnmeru i de begge förstnämnda fögderierna är mellan 11, och 12,000, och omkring 18,000 i det sednare, som tillika innehåller flera större egendomar och bruk.
Samma förhållande visar sig i afseende å minuferingsafgifterna, som för nämnde år, varit i Sollentuna fögderi 680 R:dr, i Svartlösa fögderi 4^5 R:dr, och i Frösåkers fögderi io3 R:dr.
En summarisk uppgift öfver bränvins-brännings-afgifterna torde närmast upplysa beloppet af denna tillverkning, under de sednare 5 åren, och den inkomst, som kan anses derigenom hafva orten tillflutit: Efter Jord- värdet.
Minimi-afgift af pannerymden.
Förhöjning öfver minimi-afgift.
Minuterings- afgift.
För år 1832 3,131 44 11 8,974 43 7 5,682 42 11 2,485 20,274 35 5 1831 3,259 38 5 26,903 43 10 731 46 8 2,365 33,260 32 11 1830 3,303 7 2 26,822 25 2 — 2,226 8 32,351 40 4 1829 3,292 22 8 29,377 40 2 — 2,156 32 34,826 46 10 1828 3,278 36 3 30,117 22 4 — 2,120 10 35,516 20 7
Vid hvilka uppgifter, för deras riktiga uppfattning, likväl bör nämnas, alt, då den förhöjning af bevillnings-beloppet, efter minimi-tarifFen, som vid tillämpning af nu gällande brällvins-brännings-förordning uppkommer, ej kan för hvarje år inflyta förr än i det påföljande årets debitering, således den för år i832 utförda förhöjning 5,682 R:dr sk. 11 r:st, rätteligen bör läggas till bevillnings-summan för 183r.
De gynsamma kommunicationer, hvarmed Länet, dels af naturen, dels genom menniskoarbete, är försedt, så till lands som sjöss, hafva blifvit förbättrade genom åtskilliga anstalter af betydenhet.
För upptagande af farled mellan Djurgårds-viken och saltsjö-viken Värtan är kanalgräfning med anslag af strömrensningsfonden börjad, men icke år i832 afslutad.
Flera skärgårdsboer, som i mindre farkoster tillfö - ra hufvudstaden dess (lagliga behof, komma att af denna kortare och tryggare passage åtnjuta mycken fördel.
Dels genom dagsverks-biträde afinvånarne och dels genom i nåder bevil jadt bidrag af strömrensnings-fonden till ett belopp af 3,ooo R:dr Banko har likaledes en fordom begagnad, men sedermera uppgrundad segelled, genom Lillström mellan Vermdön och Fogelbrolandet under sistlidet års sommar blifvit gjord farbar, tili stor fördel för invåuarne i Djurshamns och Möjå Kapell-församlingar ni. fl. samt Sandhamns lotsar, hvilka alla härigenom vunnit en vida kortare och tryggare väg till hufvudstaden.
Den vid förra underdåniga berättelsens afgifvande under förberedning varande brobyggnad öfver Skuru-sund, mellan Vermdön och fasta landet, har blifvit, af det dertill ingångna bolag fulländad och, vid derå anställd besigtning den i5 Mars sistlidet år, befunnits utförd med en noggranhet, styrka och varaktighet, som, med afseende å dess längd och för vinden blottade läge, äro lika nödiga som svåra att åstadkomma.
Bron är 2Öo alnar lång, med säkra, murade landfästen, och hvilande vid hvardera stranden på der uppförda hvalf, samt til! med lersta delen flytande på vattnet.
För fartygs genomfart har denna medlerst» del en sluss eller skjutbrygga på ip alnars djupt vatten, och å hvardera sidan försedd med stenpelare.
Till understöd vid denna byggnad, har bolaget af allmänna medel uppburit 12,000 R:dr Banko, mot fyra procents ränta och 2 procents årlig afbetalning.
Genom fullbordandet af de i 1828 års berättelse omnämnde väg-anläggningar, som, ti il följd af Eders Kongl. Maj:ts derom meddelte nådiga beslut, bordt ske inom Huddinge socken, har kommunicationcn genom en del af Svartlösa härad blifvit väsendtligen förbättrad.
Likaledes har, sedan Sollentuna härads tingställe numera blifvit stadigt förlagd t vid Barkarby gästgifvaregård, häradsvägarnes underhåll, som, i anseende till ombyten af tingstad, under flera föregående år i åtskilliga delar varit obestämdhet, och till Kongl. Maj:t fullföljda, men för tillkomna omständigheter återförvista rättegångar underkastadt, blifvit, genom Eders Kongl.
Majrls Befallningshafvandes utslag den 27 Februari i832, regleradt, så att, medelst upptagande å några ställen af förut varande, mindre vägar, häradsväg kommer att från häradets södra ända fortgå genom de delar af Häradet, der landsväg ej framlöper.
Södertelje kanal, öppnad örn hösten 1819 med obehindrad passage för 12 fot djupgående fartyg, har sedan varit begagnad så af in- som utrikes 2 I seglande, äfvensom af utländska fartyg.
Under de sednast förflutna fem åren har kanal-farten lemnat följande resultat:
År 1828, då farten börjats den 26 April och slutats den 18 December. g4o fartyg 3,254 32 8
År 1829, då farten börjats den 14 Maj och slutats den i3 November. 896 fartyg 3,oi4 n 4 235 båtar 53 12 — 3,067 23 4 År i83o, då farten börjats den 25 April och slutats den 2 December. 969 fartyg 3,310 28 — 284 båtar 56 6 — 3,366 34 — År 183 r, då farten börjats den 1 Maj och slutats den 27 November 1,166 fartyg 4>586 4° 3 427 båtar 102 6 — ‘ 4,688 46 8
År 1882, då farten börjats den 9 April och slutats den 29 December. i,351 fartyg 6,389 17 — 4»4 båtar 92 12 — c /t) 5,48i 29 — hvaraf synes att farten är i tilltagande och troligen än mera ökas, efter öppnandet af Götha-kanal, då redan flera fartyg, som passerat denna sednare, äfven gått förbi Södertelje.
I farleden vid Almare stäk, hvars genom muddring och sprängning åstadkomna förbättring befinnes i vidmakthållet tillstånd, har äfven beqväm och liflig båtfart ägt rum.
På Åkers kanal har, enligt meddelande från Stor-Amirals-Embetets tredje afdelning, transport-rörelsen, hvars hufvudsakliga föremål varit ved och några andra skogs-produkter, tegel, mjöl, hö och halm, visat sig i följande förhållande, beräknadt efter antalet af der passerade fartyg:
År 1828 1829 1830 1831 1832 102 fartyg x 08 — 115 — 85 — 88 — 22 Politisk Författning.
Jordeboks förändringar i Länet sedan 1828 äro:
Danviks frälsehemmanen Herresta N:o 3 Skeptuna socken från | mantal till ± mantal, Snättersta N:ris 1 & 2.
Markins socken, hvardera från 1 mantal till i| mantal, eller tillsammans förhöjning |:dels mantal. 2:ne qvarnar, hvardera med ett par stenar, skattlägde, nemligen Nysätra qvarn i Wätö socken och Westerlisa qvarn i Länna socken å frälsegrund; samt tvenne lägenheter, Mählbomahr och Nygärdet i Börstils socken, hvilka ej kunnat hemmantal åsättas: en qvarn, N:o 6 i Waxholm, jemlikt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 22 Juli 1828, nedrifven: räntan af Rinkeby N:o 4, l mantal Krono i Danderyds socken afskrifven, såsom i arrendet inbegripen: räntan af ~ mantal frälse Klingsta Danderyds socken, hvilket blifvit omfördt till Säteri, utesluten; samt frälsehemmanet Lilltorp Frötuna socken omfördt från ~ till t mantal. 4 8 Enligt utdrag af arbets-berättelserna från de, under ifrågakomne fem år, i Länet tjenstgörande Landtmätare, hvilkas antal utgjort 12 Lill 14, med biträde af 4 611 6 medhjelpare, hafva genom afslutade förrättningar 204 mantal blifvit skiftade, med en sammantagen ägorymd af 6,185 tunland åker 8,15S tunnland äng, 2,702 tunnland uppodlingsmark, 89,402 tunnland afrösningsjord och 2,202 tunnland impedimenter, utgörande tillhopa en areal af 58,656 tunnland, hvarvid 5i delägare från byalag utflyttat och 267 blifvit qvarboende.
Dessutom äro skiftesförrättningar å en sammanräknad rymd, fullt motsvarande tredjedelen af den nyssnämnde, ännu under handläggning, såsom dels icke afslutade, dels beroende på domstols pröfning.
Vid jemförelse mellan fastigheter, innehafde af sjelfägande jordbrukare, arrendatorer och brukare, visar sig förhållandet sålunda:
I Sollentuna Fögderi, som utgöres af 4^0tö mantal, bruka ägarne sjelf— ve 167 g i mantal; boställen äro 3o-S| mantal, samt åt arrendatorer och landtbonde!- upplåtne 20211 mantal.
I Långhundra fögderi, bestående al' 75mantal, bruka ägarne sjelfve 38i?3g mantal; 43| mantal äro boställen och 327 mantal åt brukare upplåtne. 1 Frösåkers fögderi, bestående af 570T mantal, brukas 33o mantal af ägarne sjelfve, af Embets- och Tjenstemän innehafvas såsom boställen 24{| mantal och 2i5 mantal af arrendatorer och brukare.
I Lyhundra Fögderi innehållande 720^ mantal, brukas 4^92 af ägare, boställen 421 mantal och åt arrendatorer och brukare upplåtne i88| mantal. 23 I Åkers fögderi, beslående af 572A mantal, innehafvas 3611 mantal af ägarne sjelfve, i5^ äro boställen och ig5 äro upplåtne åt brukare och arrendatorer.
I Sotholms fögderi, som innefattar 377? mantal, bruka ägarne sjelfve 171? mantal, 6 mantal äro boställen, 200 mantal åt andra personer upplåtne.
I Svartlösa fögderi, bestående af 400iä mantal, brukas 179/5 mantal af ägarne, 17?! äro boställen och 203/5 innehafde af arrendatorer och brukare.
I Färentuna fögderi, som beslår af 1 y5i mantal, bruka ägarne sjelfva joi| mantal; boställen äro 3i mantal, och åt brukare och arrendatorer upplåtne 90 mantal.
Sammantaget för hela Länet, som, utom 10 preste-boslällen i Sotholms och Färentuna härader, hvilka icke äro satte till visst Jordeboksmantal, men anses lika med helt hemman, består af 4’0^9i^o mantal, brukas således 2,189/55 mantal af ägarne sjelfve, lgOj?! äro boställen, och 1,669/55 mantal äro upplåtne åt arrendatorer och brukare.
Medelvärdet af ett mantal efter sista årets uppskattning är 4*732, af 1 mantal frälseränta 1,948 R:dr, af lägenhet 2,191 R:dr, af bergverk 111,282, af manufakturier 7,625 R:dr, af mjöl- och såg-qvarnar 2,527 R:dr Banko.
Jordeboks- och mantals-räntorna af Rusthålls-stammarne tillsammans 33oA mantal, förmedlade till 298—, uppgå till 10,682 R:dr i3 sk. 11 r:st; och Lill 14,961 Ridr 46 sk. 11 rist. banko för augmenterna, som tillhopa utgöra 3o9|g mantal, förmedlade till 279H mantal.
För 37^5 mantal, samt 8 lägenheter i Åkers fögderi, ansedde lill 2|J mantal, betalas rotefrihets-afgift med tillhopa 481 R:dr 36 sk. banko. Stats-Bidrag.
Af livad förut blifvit i underdånighet yttradt om den förmonligare afsättning och de tillfällen till biförtjenster, som tillskyndas orten af dess läge omkring bufvudstaden, följer ock, att penni nge-förlägenhet der, sannolikt mindre än i någon annan del af landet, är rådande, och alt de skattskyldige mera sällan sakna utväg till statsbidragens afbördande.
I allmänhet taget, inflyta äfven desse jemt och ordentligt, ulan att näringarne, jemförelsevis med andra orter af landet, synas deraf tryckte och återhållne.
Jordbruket har utvidgats och förkofrats och bergsrörelsen fortgått med oförminskad liflighet, samt de härtill erforderlige ansträngningar åtminstone icke ökat skuldsättningen, så vidt man kan komma till något omdöme i ett ämne, hvilket, för att tillförlitligt beräknas, fordrar en mera speciel kännedom om enskildes förhållande än som kan vinnas.
Från Ri - — 24 — kets Ständers B;ink, der Länet vid 1827 års slut häftade för 10 odlingslån, 8 Banko-lån mot 5 procents ränta, (23 landtegendomslån mot 4 procent och 4 brukslån, tillsammans 379,947 Rldr 21 sk. 10 r:st banko, — ulestodo, vid i832 års slut, 119 st. landtegendomslån å tillhopa 226,622 R:dr 3o sk. 9 r:st, — 5 brukslån utgörande 44>°79 Rtdr 3 sk. 5 r:st, 6 Bankolån mot 5 procents ränta up[)gående till 26,864 R:dr 21 sk. 1 1 r:st och 3 Odlingslån till 10,265 R:dr, tillsammans 307,831 R:dr 8 sk. 1 r;st banko.
Undantag från ofvan anmärkta förhållande göra i någon mån slättbygderna af Långhundra fögderi.
Spanmålen är den enda tillgången; och bristen på binäringar samt en viss af allmogens häraf följande lefnadssätt och ekonomiska ställning, alstrad tröghet och liknöjdhet, förorsaka äfven någon svårighet vid krono-uppbörden, såmedelst, att densamma, till icke obetydlig del, vanligen kommer på restlängd, men dock slutligen godtgöres, utan att utmätnings-försäljning dervid behöfver användas.
En betydlig lättnad i utgifterna för roterings-skyldighelen har blifvit tillvägabragt derigenom, att den fond, som tid efter annan samlats medelst en, enligt 1725 års kneckle-kontrakt, erlagd så kallad enöres-afgift, utgången med ett öre silfvermynt af hvarje öresland, nu mera användes lill lego-hjelp för vacante soldat-rotar.
Enligt Eders Kongl. Majit under den 17 December 1831 i nåder fastställda Reglemente för Länets enöres-kassa, då förkofrad till en summa af [ 1,000 R:dr Banko, åtnjuter hvarje ledig blefven rote 16
R:dr 32 sk. banko lill legandc af ny karl, samt 10 Rldr banko, till bestridande af de i konlrakterna utfäste, mindre förmoner till soldaterne.
De tillgångar, kassans räntor och den fortgående enöres-afgiften, som för hela Länet årligen utgör 65 R:dr 24 sk. 7 rist banko, derutöfver lemna, äro afsatte till en särskilt fond, med Eders Kongl. Majits nådiga tillstånd benämnd Haris Kongl.
Höghet Hertigens af Upland gratifikation s-inrätt ning för afskedade valf ört jente soldater vid Uplands regemente saint dessas i behof stadde enkor och oförsörjda barn; och hvarifrån gratifikationer till belopp af högst 26 R:dr 32 sk. och minst 5 R:dr banko åt dertill behöriga personer utdelas.
Efter medeltal af de beräkningar, sorn i särskilta trakter af Länet, efter deras särskilta förhållanden, blifvit gjorde uppgå årliga utgifterna för ett nummer af Lif-regements Dragon-corps till 175 å 200
Rldr banko, för en soldat-rote omkring 80
R:dr; för en båtsman omkring 70 Rldr; samt årliga bidragen lill klerieiets underhåll till omkring 20 Rldr af helt mantal.
Att väghållning, skjutsning och inqvartering skola, i de delar af Länet, der de stora farvägarne lill hufvudstadcn framgå, falla ojemförligt tyngre 25 än annorstädes är gifvet.
I följd häraf är ock uppskattningsvärdet å dessa skyldigheter mycket omvexlande.