Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad äntel :n angår frågan, huruvida en Jury skulle genast i alla eller blott i vissa fall användas, medger jag alltför gerna, att vid början af dess införande, innan den ännu genom bruket hunnit blifva känd och bepröfvad, vore måhända ett stadgande som innehölle att den blott antingen på en parts med Domaren förenade begäran, eller på båda parternes gemensamma önskan skulle kunna användas, ett af dessa försigtighetsmedel, som för att undvika 1 Ordet Domare har av förbiseende blivit överstruket.
Den 19 Juni 1812 221 hastiga omskapningar torde böra iagttagas.
Men sedan Jury’ns bruk blifvit mera allmänt ser jag ingen orsak hvarföre den ej lika väl i alla Tryckfrihets
Mål skulle användas som uti dem af en mera granlaga och invecklad beskaffenhet.
Jag bekänner att i afseende på dessa ämnen jag uti införandet af en Jury finner enda möjligheten för Tryckfrihetens rätta och fullkomliga bruk i förening med Lagens stränghet och kraft emot dess missbruk.
Doctor Faxe, hvarefter Herr Grefven och Ordföranden framstälde en sådan Proposition : Bifaller
Utskottet att tryckfrihets mål genom Nämnd afhandlas.
Den det ej vill, skrifver Nej; vinner Nej afgöres den andra frågan, om Nämnden i vissa fall skall användas.
Som denna proposition både med Ja och Nej besvarades, anstäldes omröstning, då voteringssedlarne befunnos: Af Häglofl.
Ridderskapet och Adeln: Ja '.... 2.
Av Högvördige Prest Ståndet:
Af Väll of l. Borgare Ståndet: Ja 5 Nej 1.
Af Hedervärda Bonde Ståndet: Ja 2 Nej 2.
Stånd nu stadnat mot 2, skulle genom ytterligare anstäld omröstning afgöras, om frågan om Nämnd må förfalla eller ej, då Herr Grefven och Ordföranden framstälde följande Proposition: Bifaller Utskottet att Nämnd användes i Tryckfrihets mål, den det vill skrifver Ja.
Den det ej vill skrifver Nej; Winner Nej förfaller frågan och endast nu varande Rättegångs Ordning bibehålles.
Omröstning skedde genom slutna sedlar, deraf Högloft.
Ridderskapet och Adeln afgifvit Ja 3.
Högvördige Prest Ståndet.
Nej 4.
222 Den 19 Juni 1812 VallöfI.
Borgare Ståndet Jä 5.
Hedervärda Bonde Ståndet Ja 1.
Nej 3.
Då således 2ne Stånd åter stadnat emot 2, komma båda meningarne att som Alternativer till Riksens Ständer ingå. 5 § blef deruppå läst, dervid de Ledamöter som förkastat Nämnden, såsom Alternativ vid 8 mom. antogo i stället för orden: sedan Nämndens utlåtande således blifvit inhämtadt, pröfve och af gore Domaren saken och underställe etc.: »Vid Under Batt pröfve och af gore
Domaren saken, men underställe sitt Utslag etc.» Herr Doctor Falck och Herrar Borgmästarne Norström och Egge anmälte att de öfver Midsommar ämnade bortresa.
Sluteligen justerades Memorial till Riksens Ständer rörande den af Constitutions Utskottet fulländade granskning af Stats Rådets Protocoll, som enligt 76 § Riksdags Ordningen och 11 § i den af Riksens Ständer stadfäste Ansvarighets Lag, för Stats Rådets Ledamöter.
Föredragande och Konungens rådgifvare i Commando mål, frikallar bemälte höga Bmbets män från all ansvarighet för deras Embets-utöfning, intill den dag då närvarande Riksdag tagit sin början.1 Herr LandtMarskalken bortgick och Utskottets Ledamöter åtskiljdes kl. 1/2 till 4 e. m.
Kock. 1 Memorialet tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 253 ff. Bilaga till protokollet den 19 Juni 1812 223 Den föreslagna nya redaktionen av tryckfrihetslagen.
Omedelbart efter plenarprotokollet för den 19 juni 1812 är efterföljande aktstycke inhäftat.
Det saknar såväl rubrik som underskrift och datering.
Texten är skriven med v. Hartmansdorffs hand.
Aktstycket utgör utan ringaste tvivel »den föreslagne nya redactionen av Tryck frihets Lagen», som upplästes i början av plenum den 19 juni och lades till grund för den följande diskussionen.
I handlingen förekomma åtskilliga överstrykningar och tillägg, de senare antingen i marginalen eller införda mellan raderna i texten.
Somliga av dessa tillägg härröra från Mörners, andra från v.
Hartmansdorffs hand.
Ibland är ursprunget ovisst.
I vissa fall ha korrigeringar gjorts redan innan aktstycket föredrogs inför plenum den 19 juni, i andra fall äro de påtagligen resultat av överläggningarna vid detta sammanträde.
Texten återgives här nedan på samma sätt som i protokollsvolymen, d. v. s. den upptager sidans högra längdhälft, medan den andra hälften reserverats för marginalanteckningar.
I texten har även det som strukits, medtagits inom ( ).
I fotnoter under texten har tillika-, där så varit möjligt, angivits, från vems hand marginalanteckningar och rättelser härstamma.
Ävenledes ha i fotnoter hänvisningar givits till de berednings- och plenarprotokoll, där resp. paragrafer och moment varit föremål för dryftning och beslut.
Ingressen 1 1 §. bi.behålles, blott med tillägg efter lagde af orden af Tryck- 1. mom.
»Alla förut gäl frihets 2 lagen ej före skr ef na?
lande lagar, stadganden och föreskrifter i afseende på Tryckfrioskvldigas4 heten &c.» bibehålles lika med samma mom. i Tryckfrihetsförordningen 5 *6 införes 13 mom.
2. mom. »Någon Tryckningen föregående granskning af skrift NB. (utom i de fall om Dagblad och Periodiska skrifter här nedan - 1 Jfr ifråga om Ingressen beredningsprotokollet den 17 juni, e. m., ovan sid. 200 ff.! 2 Ordet Tryckfrihets tillskrivet i marginalanteckningen med Mörners hand.
3 Anteckningen gjord med Hartmansdorffs hand enl. beslut i plenum 19 juni (se ovan sid. 210 ff.!) 1 D:o med Mörners stil: anteckningen avser den enl. pleniprot. av 19 juni beslutade ändringen i ingressen (se ovan sid. 211!).
5 Jfr Tryckfrihetsförordningen den 9 mars 1810.
I marginalen saknas motsvarighet till den av von H. i texten införda asterisken.
Se betr. mom. 1—12 pleniprot. 19 juni, ovan sid. 211. 224 Bilaga till protokollet den 19 Juni 1812 före stadgas)1 eller något förbud emot tryckning deraf skall ej äga rum &c.» lika med förordningen. 2 3. mom. såsom i Förordningen.
2 Utgifvare af Dagblad eller 4. mom.
<Den som vill
Dag periodiska skrifter anmäle sig blad eller Periodiske skrifter utjemte3 gifva anmäle sig) jemte titeln och trycknings orten hos HofCanzlern, som äger, att så vida sökanden ej, för nesligt brott blifvit dömd, eller förklarad ovärdig föra andras talan, meddela bevis att intet hinder emot skriftens utgifvande förekommer.
Privilegier å Boktryckeri skola ej erfordras, utan stånde hvar och en fritt att utan hinder af någon särskildt för* äldre Privilegier4 fattning,* eller något Boktryc keri Reglemente, samt utan att vara underkastad någon skrå ordning anlägga sådana tryckerier af livad beskaffenhet eller vidd honom tjenligt synes, uti stad eller inom ett afstånd derifrån af högst en half mil.
Stad anlägges skola i alla mål som boktryckningen röra, Boktryckare, arbetare i Tryckeriet, samt der tryckte skrifters författare och utgifvare lyda under Stadens rätt.
1 Det inom ( ) satta har varit understruket men har därefter överkorsats.
I marginalen har med okänd stil skrivits ett NB.
De överstrukna orden överensstämma med utskottets förslag av 10 okt.
1810 med den ändring, som beslöts enl. beredningsprot. 12 juni, se ovan sid. 179! 2 Jfr Tryckfrihetsförordningen den 9 mars 1810. 8 Marginalanteckning av Mörners hand. —•
De i texten ursprungligen nyttjade, men sedan överkorsade orden hade härrört från beredningens beslut den 12 juni, se ovan sid. 179!
4 Anteckningen gjord med Hartmansdorffs stil: genom asterisk har hänvisning gjorts till texten; tillägget står i överensstämmelse med förslag av 1810 års konstitutionsutskott; jfr C. U. M. 1810—1815, sid. 60—61.
Bilaga till protokollet den 19 Juni 1812 225 * i den Stad1 jemte författaren2 * och håfve sitt Boktryckeri till åklagaren förverkat.3
Den ett nytt Boktryckeri inrättar åligger att sist 30 dagar, innan någon skrift derifrån utgifves, så väl hos {den Stads) magistraten * hvaruti Boktryckeriet anlägges, eller under hvars domsrätt han såsom Boktryckare skall lyda, som ock hos den K. M. Befallningshd
:e under hvars styrelse eller Embetes tillsyn staden hörer, skrifteligen tillkännagifva att och hvarest han Boktryckeri anlagt.
Uragtlåter någon det, pligte han 100 rd: och varde hans förbrytelse i allmänna tidningarne kungjord.
Utgifves från ett på nu föreskrifne sätt icke behörigen anmäldt tryckeri någon brottslig skrift vare den olägl.
Boktryckaren underkastad lika straff och ansvar för skriftens innehåll och skrifart.* Sedan anläggningen af ett Boktryckeri blifvit till Kong :ens Befallni[n]gsh:de anmält, åligge det honom genast eller med först afgående post derom underrätta IlofCanzlem.4 6. mom.
Ehvad han okänd vara vill eller ej, åligge honom att tillställa Boktryckaren en förseglad sedel, innehållande 1 Anteckningen i marginalen gjord med Hartmansdorffs stil; genom asterisk har hänvisning gjorts till texten. 8 Anteckningen gjord med Hartmansdorffs stil: tillägget står i överensstämmelse med ett ändringsförslag vid T. F. O. av 9 mars 1810. framlagt redan av 1809—10 års riksdags konstitutionsutskott; se C. U. M. 1810-15, sid. 60. 3 D:o med Mörners stil; genom asterisk har hänvisning gjorts till texten. 4 § 1 mom. 5 motsvarar § 1 mom. 4 i T. F. O. 9 mars 1810 och i konstitutionsutskottets ändringsförslag 1809—10 och 1810 års riksdagar; se C. U. M. 1810—1815, sid. 60—61; jfr i övrigt de enligt beredningens protokoll för eftermiddagen 12 juni beslutade ändringarna!
(Se ovan sid. 180!) 15 226 Bilaga till protokollet den 19 Juni 1812 hans namn och hemvist, (om dessa) med påskrifvet betyg om dessa upgifters rigtighet, af 2ne på orten väl kände inom Sverige boende Svenske medborgare, hvilka åligge författare-ansvar, i händelse skriften inom laga tid åtalas skulle, och författarens namn och hemvist befunnes origtigt upgifne, eller i Sedeln saknades, eller ock författaren utan laga förfall från svaromålet uteblefve.
Röjer Boktryckare författares namn och hemvist, då sådant honom ej af Domaren lagl. ålagdt är bote 200 rd: och varde hans brott kungjordt i allmänna tidningarne. 1 7. Mom.
Den, hvilken utgifver Utländsk mans arbete eller öfversättning deraf, eller inländsk mans, som sitt namn ej angifvit, äge enahanda rättigheter, pligter och ansvarighet, som författare i alla de fall der ej i denna lag annorlunda stadgadt är.
Utgifvare af Dagblad och Periodiska skrifter vare altid i afseende på ansvaret ansedde såsom författare, åliggandes dem, under lika förbindelse, att tillse det de villkor, som vid utgifvandet deraf i denna lag ytterligare stadgas varda noga iagttagna.2 8. mom.
Vid Rättegångens början vare Boktryckare skyldig, att författarens namnsedel till Domstolen ingifva.
I annat fall stånde han författare-ansvar, så 1 § 1 mom. 6 motsvarar § 1 mom. 5 i T. F. O. av 9 mars 1810 och i konstit.-utskottets ändringsförslag 1809—10 och 1810; jfr C. U. M. 1810— 1815, sid. 60—61; se även beredningsprotokollet 12 juni e. m., ovan sid. 180!
2 Överensstämmer med konst.-utskottets förslag till § 1 mom. 6 vid 1810 års riksdag; se C. U. M. 1810—1815, sid. 61; jfr även beredningsprotokollet 12 juni, e. m., ovan sid.
180!
Bilaga till protokollet den 19 Juni 1812 227 framt icke författaren sig hos Domaren sjelfmant tillkännagifver.
Angår Rättegången dagblad eller Periodiska skrifter blifve utgifvarens namn af HofCanzlern, i följe af ofvan föreskrifne anmälan upgifvet.
Domaren äger att genast, sedan namnsedeln blifvit aflemnad densamma öpna, och den derigenom uptäkta rätta parten för (rätta) Domstolen 1 inkalla.
Skulle, vid Rättegångens slut, Domaren pröfva att åklagaren i oträngdt mål (yrkat) anstält rättegången så at namnsedelns brytande deraf blifvit en följd,2 vare åklagaren förfallen till 100 rd: böter.
Har Boktryckare utan författares eller utgifvares tillstånd dess namn en skrift åsatt, straffes enl.
Miss G Balkens 8 Cap. 3 §.3 9. mom.
Hvarje skrift vare författarens eller dess rätts lagliga innehafvares egendom.
Hvilken som skrift trycker eller efter trycker utan författarens eller förläggarens skrifteliga tillstånd, miste uplagan eller bote dess fulla värde, ägarens ensak.
(Utgifvare af periodiska) Lag samma, vare om någon trycker eller eftertrycker den öfversättning af utländsk skrift, som annan man utarbetat, eller låter sin öfversättning för annans anses ; men ej må öfversättarens äganderätt till sitt arbete för - 1 Rättelsen införd i texten av Mörners hand på så sätt, att ordet rätta strukits och ersatts med Domstolen.
2 Orden anstalt t. o. m. så at och deraf t. o. m. följd äro såsom rättelser införda i texten; sannolikt med Mörners hand.
3 Motsvarar den tidigare mom. 7; jfr C. V. M. 1810—1815, sid. 61—62 samt beredningens protokoll 12 juni e. m., ovan sid. 181! 228 Bilaga till protokollet den 19 Juni 1812 hindra någon att en annan öfversättning af samma skrift utgifva.
Utgifvare af Dagblad oell1 Periodiska skrifter häfver ej brutit emot författares ägande rätt då han i dem,2 (med förtigande af författares namn) insända anonyma 3 skrifter (utgifver) utgifver.
Hvilken som å (annans?) en skrift bedrägligt
Titelblad eller orätt författare- eller Utgifvarenamn utsätter, straffes enl.
MissGBklen (sic!) 8 Cap.
Diktadt namn, hvarmed ingen verklig person utmärkes, vare ej förbudet att på titelbladet utsätta, då Autors rätta namnsedel leornad är.4 10. moni.
Å hvarje skrift &c likasom i Tryekfr. Förordningen. 5 11. mom.
Af alt hvad som tryekes vare
Boktryckaren pligtig att ifrån uplagan aftaga och utan betalning aflemna så många exemplar att HofCanzlern, de under Riket lydande Universiteter, Kongl. Biblioth.
Riks Archivet, och Yittenskaps Academien erhålla ett hvardera.
Är något verk åtföljdt af kostsammare plancher, må sådane dock, endast för Kongl. Bibliothequet ovillkorligen aflemnas.6 12. mom.
Intet hinder vare för Bokhandels idkande, icke heller för utgifning till förytt 1 Orden
Dagblad och äro såsom tillägg infogade i texten med Mörner s stil.
2 Orden i dem understrukna i originalet.
8 Ordet anonyma är såsom tillägg infogat i texten.
4 Motsvarar den tidigare § 1 mom. 8; jfr C. U. M. 1810—1815, sid. 62 samt beredningsprotokollet 12 juni e. m., ovan sid. 181! 5 Jfr Tryckfrihetsförordningen 9 mars 1810, § 1, mom. 9! 6 Jfr beredningsprotokollet 12 juni e. m., ovan sid. 181, samt C. U. M, 1810—1815, sid. 62.
Bilaga till protokollet den 19 Juni 1812 229 skrifvas ej 1 flyttas up till 1 :sta momentet, straxt efter ordet bjuder, efter orden lägges skulle följa:
Med periodisk skrift förstås en sådan som i nummerföljd eller på bestämda tider utgifves.3 rande af någon skrift, vare sig inländsk eller utländsk, undantagande hvad i 4 §. 2 mom. stadgas.
Hvarje författare eller förläggare stånde fritt att en honom i följd af sådan egenskap tillhörig skrift, antingen sjelf eller genom andra föryttra; dock vare hvar och en, som antingen i öppen bod eller eljest, med rättighet att derom i allmänna tidningarne få kungörelse införa, Bokhandel idka, eller böcker försälja vill, förbunden, att på -sätt om Boktryckeriers anläggning stadgadt är och vid samma ansvar anmälan derom hos HofCanzlern göra.
För fortfarande föryttrande af en skrift vare inga andra hinder än de som i 4 § af denna lag föreskrifvas.2 13. mom.
Under ordet skrift, som i denna lag nyttjas skall förI stås alt, hvad genom tryck under I allmänhetens ögon lägges. 2 §• 1 :a mom.
I öfverensstämmelse med här ofvan för en allmän och lagbunden Tryckfrihet lagda, grunder skall det, under de nedanför i 3 §. stadgade förbehåll, stå hvarje Författare fritt, at öfver allt livad som är eller kan blifva föremål för mensklig kunskap genom tryck (kungöra) sina tankar kungöra.4 1 Anteckningen i marginalen gjord med Hartmansdorffs hand.
I originaltexten äro orden fr. o. m. undantagande t. o. m. stadgas understrukna. 2 Jfr C. U. M. 1810—1815, sid. 62; i beredningsprot. 12 juni e. m. omnämnas ej mom. 12 och 13: se ovan sid. 181.
3 Anteckningen i marginalen gjord med Mörners hand.
4 Jfr beredningsprotokollet 15 juni f. m. ovan sid. 182 ff. samt pleni prot.
19 juni, ovan sid. 211 ff. 230 Bilaga till protokollet den 19 Juni 1812 2 :a mom.
Skall för hvarje ämne skrifarten, af hvarje
Författares eget val bero, under det ansvar derföre, som nedanföre bestämmes, i fall den såsom skändelig eller smädelig sig utmärker. 1 3 :e mom.
Skall det, i enlighet med hvad i (första) 1. §. 3. 4. och 9. mom. stadgadt är, vara hvarje Författare eller Utgifvare tillåtit, at under det enda vilkor af helgd för andras äganderätt allmängöra skrifter af hvad form, vidd eller beskaffenhet som häldst.2 4. mom.
I grund af hvad i 1. mom. af denna §. stadgadt är, skall äfven, til Utgifvarens säkrare efterrättelse, dock med de undantag och vilkor, som nedanföre stadgas skola, uttryckeligen vara en hvar tillåtet, at i allmänt tryck utgifva alla, så väl rättegångar, som andra allmänna ärenden, rörande handlingar, Protocoll och Beslut af hvad namn och beskaffenhet de vara må, ehvad de höra til den förflutna tiden, eller til mål, som hädanefter förekomma vare sig hos Riks Rätt, Högsta
Domstolen &c til styckets slut som förut.3
Vid föregående tillåtelse skola följande undantag och vilkor ovägerligen iagttagas:
At Protocoll hällne hos Konungen i Ministeriella ärenden och Commandomål, eller Stats Rådets Protocoll och handlingar, eller Riks Ståndens, eller hem - 1 Jfr beredningsprotokollet 15 juni f. m., ovan sid. 183, samt pleniprot. 19 juni, ovan sid. 211 ff. "■ Jfr C. U. M. 1810—1815, sid. 63. 8 Jfr T. F. O. 9 mars 1810 och C. U. M. 1810—1815, sid. 63.
Bilaga till protokollet den 19 Juni 1812 231 liga Utskottets eller Constitutions Utskottets rörande Stats Rådet eller Banco och Riksgälds Werken eller Banco- och Statsutskottens, eller Revisorers öfver Banco och Riksgälds Werken, rörande samma verks hemliga ärenden icke kunna til tryckning fordras eller, utan wederbörandes tilstånd utbekommas.
Utgifvas sådane handlingar af trycket utan wederbörandes tilstånd, straffes Utgifvaren, om han varit betrodd at dem vårda, och förpligtad at dem hemliga hålla, efter allmän lag och särskildte stadgar.
Gör någon annan NB. det bote han derföre 100
Rdr eller mera efter brottets beskaf-
Til (samma) lika straff vare den fenhet.1 förfallen, sorn olofligen genom trycket kundgör förenämnde handlingar, i fall vården deraf blifvit honom anförtrodd, men han icke vid något bestämdt högre ansvar vore förut förbunden at dem ieke uppenbara. (4) 3de puncten lika som förut.2 5 :te3 At i hvad Rättegångs mål som häldst en Part väl må vara tillåtet, at innan Dom eller Utslag fallit, efter eget val, genom tryck kungöra Inlagor, Besvär och Anklagelse; men at en sådan Part äfven åligger Weförklaringar 4 derpartens (svar och anklagelse) derå, jämte Domstolens utlåtande deröfver och Ledamöternas i Domstolen särskildta Vota genom Tryck kunnige göra, så at allt 1 Anteckningen i marginalen gjord med Mörners hand och genom en linje inplacerad i den löpande texten efter orden 100 Rdr. 2 Jfr T. F. O. 9 mars 1810.
3 Ursprungligen har den tredje punkten betecknats som en fjärde punkt.
Detta misstag har, såsom synes, blivit rättat; genom ett förbiseende har därefter siffran 5 på punkten om rättegångsmål fått kvarstå oförändrad.
* Marginalanteckning av Mörners hand!
232 Bilaga till protokollet den 19 Juni 1812 hvad som hörer til en fullständig uplysning om sjelfva saken, dess behandlingssätt och Utslagets grunder, må til allmänhetens kunskap komma.
Likväl må ej någon anses skyldig at utlösa andra handlingar än til detta ändamål ovilkorligen oundgängelige äro, och må pröfningen derom bero af Domaren, hos hvilken målet förevarit, under laga ansvar, om dermed annorlunda förfares, än med denna Lags tydliga mening och stadgande öfverensstämmer.
Den häremot bryter bote 50 Rdr. <6) 5 :te1 St :t oförändradt. <7)6 :de
At protocoll och handlingar i förlikta brottmål ej må, så länge någon af parterna lefver, utan deras ömsesidiga tilstånd, eller derest parterne äro döde, ej förrän 50 år efter deras död af trycket utgifvas.
Den häremot bryter bote Tretio Tre Riksdaler 16 skil. <8) 7 :de St :t oförändradt. <9) 8 :de styck :t D :o. 9 :de
I öfrigt och som det blefve för vidlöftigt, at alla förekommande ämnen, mål och ärenden med noggranhet utsätta, skall det stå hvar och en fritt, at i tryck allmänt kunnigt göra allt hvad sorn i denna lag icke finnes uttryckligen förbudit; följagteligen skall och ej något, som öfver i denna lag tillåtliga ämnen i tryck anmärkes, påminnes eller eljest gransknings eller reflectionsvis i dagsljuset framlägges, kunna, <utan) under förevänning at innebära tadel eller klander, såsom straffbart anses, såvida skrif 1
Här har rättelse skett i numreringen, varigenom två punkter efter varandra fått siffran 5.
Bilaga till protokollet den 19 Juni 1812 Joo sättet icke <är) såsom smädligt eller (straffbart) skändligt1 sig utmärker; om ansvar hvarför i denna lag stadgadt är. 3 §•
Under de förutsatta villkor, att vid pröfningen af en skrift, eller ansvaret för densamma, de på hvilka en sådan pröfning ankomma kan, i fall, som tvätydiga synas, häldre fria än fälla, altid mera må fästa sin upmärksamhet på ämnets och tankans än på uttryckets lagstridighet, på skriftens åsyftning än på framställningssättet, och altid utan rättighet, att i hvilket fall som häldst draga obestämda slutföljder af uttrycken, skola såsom missbruk af Tryckfriheten anses.2 1 :o Hädelse emot Gud.
Brottet skall umgällas, såsom i 1 Capl. 1. §.
MissG.
Balken, Allm.
Lagen, stadgadt är, och skriften confisqueras. 2 2.
Förnekelse af en Gud och ett lif efter detta, eller af den rena Evangeliska Läran.
Förbrytaren skall anses efter 1 Capl. 4 § MissG.
Balken och skriften confisqueras.2 3 :o Gäckeri af den allmänna Gudstjensten, Guds ord och Sacramenten; Förbrytelsen skall umgällas med 100 rd. böter och skriften confisqueras.2 4 :o Alt slags lasteligt yttrande om den regerande Konungens höga person eller gerningar, eller Dess gemål, Drottningen, 1 Jfr beredningsprotokollet den 15 juni f. m. ovan sid. 183; samt pleniprot. 19 juni, ovan sid. 212. . 2 Jfr beredningprotokollet 15 juni f. m., ovan sid. 183, samt C. U. M. 1810—1815, sid. 64.
234 Bilaga till protokollet den 19 Juni 1812 eller Rikets bestämda Thronföljare; brottet skall straffas enl.
MissG Balkens 5 Cap. 1 § och skriften confisqueras. 5.
Smädeliga uttryck emot någon af de öfriga personer af det Regerande Konunga huset, hvilka Kongl, eller furstelig värdighet inom Riket åtnjuta; brottet skall straffas men 100 Rd. böter och skriften confisqueras. 6 :o Smädeliga uttryck om Riksens Ständer, eller någon af deras fördelningar; brottet skall straffas med 100 Rd. böter och skriften confisqueras. 7. Upmaning till myteri eller upror.
Brottet skall straffas enl. 6 Cap. MissG.
Balken och skriften confisqueras. 8 :o Smädliga uttryck om Rikets Embets och Tjenstemän, i och för Embetet.
Brottet skall straffas efter allmän lag. 9 :o Smädliga,1 Förgripliga <(oeh) eller 2 till osämja med främmande magter syftande omdömen (eller) och3 yttranden om samtida nationer (och) eller2 Stater, med hvilka Riket är i fredligt förhållande, om4 deras varande Öfverhet, regering och regeringssätt, höge Embetsmän och Sändebud, inre eller yttre förhållanden, företag (och) eller 2 underhandlingar.
Förbrytelsen skall straffas enl. 6. Cap. 5. §.
Bken — jemnförd med Kongl.
Förordn. — af den 20 Januarii 1779.
Är skriften ej smädlig eller förgriplig, men genom densamma missförstånd med Ut 1 Ordet Smädliga är av Mörners hand tillfogat i texten.
2 Ordet och är av samma hand rättad till eller.
3 Ordet eller av samma hand rättat till och. * Ursprungligen synes ha stått ett och. som rättats till om.
Bilaga till protokollet den 19 Juni 1812 235 ländsk magt sig yppat, må den utan Rättegång kunna confisqueras. 1 10 :o (mom.)
Alt kungörande i tryck af hvad som rörer Statens å färde varande underhandlingar med främmande magter eller eljest af Konungens i sammanhang med dem tillärnade beslut och afsigter, samt dess ministrars råds och Sändebuds värf, om det ej sker med Regeringens tillstånd, eller med officiel tillåtelse.
Förbrytelsen straffes i likhet med hvad i föregående moment stadgadt är.
Sker sådant kungörande af den som Konungens och Statens hemligheter betrodde äro, straffes brottet enl. 4 Cap. 5. §.
Balken, och i båda fallen confisqueras skriften.1 11 :o. Angripelser emot enskild man hvilka å ära gå, eller för dess borgerliga namn och rygte förklenliga äro.
Brotten straffas efter 60 Cap. MissG.