Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Torftägt begagnas icke, och stenkol användes, utom för jernvägar och ångbåtar, endast till någon mindre mängd vid jerngjuterier och mekaniska verkstäder.
Nås 5 och 6 visa förhållandet med dödade rofdjur och af rofdjur dödade husdjur.
Niia 5 o. 6.
Några allmänna åtgärder för rofdjurs utödande hafva under perioden icke vidtagits, utan har sådant lemnats åt den enskilda företagsamheten.
Inom de flesta socknar äro, genom ingångne föreningar, belöningar till olika belopp utfäste för dödandet af varg, björn och lo eller deras ungar.
Bidragen till dessa belöningar utgå inom en del socknar efter skatt, inom andra efter antal ägande kreatur och inom en del socknar efter båda dessa grunder gemensamt. o B) Bergs- och brukshandtering en samt F) Fabriker, manufakturer och handtverk.
Åberopande tab. N:o 7, 'M>.
N:o 7. får Landshöfdinge-Embetet underdånigst meddela, att under perioden blifvit i länet uppförda en ny masugn, fyra nya stångjern shärdar och nio nya manufakturjernverk; hvarförutom vid Edskens masugn införts stålberedning efter Bessemers method.
Tillverkningen vid jernverken har under samma tid varit betydligt större än under föregående period, och antalet dervid anställde arbetare har äfven något ökats.
För några vissa bruk har en lättnad i transporten af deras produkter uppstått genom de under perioden till allmänt begagnande upplåtna Gefle-Dala-jernväg och Hudiksvall-Forssa-jernväg.
o A tillverkningsvärdet vid samtlige inom länet befintlige fabriker och handtverkerier har icke tillförlitlig upplysning kunnat erhållas.
Vid nedannäinnde inrättningar uppgick tillverkningsvärdet vid 1860 års slut till här nedan utförde belopp, nemligen:
Strömsbro bomullsspinneri och väfveri Runt R:dr 1,574,118, Gustafsbro ölbryggeri » » 60,000, Färgerierna i Gefle och Hudiksvall tillhopa » » 23,725, Fayencefabrikerna i Gefle » » 20,000, Garfverierna i Gefle och Hudiksvall » » 548,927, Kortfabriken i Gefle » » 6,300, Jern- och stålfabrikerna i dito » » 10,200, Mekaniska verkstäderna och gjuterierna i Gefle och Hudiksvall, tillsammans » » 107,750, Mössfabriken i Gefle » » 500, Repslagerierna i dito » » 39,570, Segelduksfabriken i dito » » 27,351, Skeppsvarfven i dito » » 52,500, 16 Gefleborgs län.
Landsvägar.
Spegelfabrikerna i Gefle och Hudiksvall R:mt R:dr 2,315, Tobaksfabrikerna i dito och dito » » 154,323, Urfabrikerna i dito och dito » » 1,000, Vaddfabrikerna i Gefle » » 5,500, o Akdonsfabriken i dito » » 2,000, Inom södra Helsinglands fögderi befintliga 18 st. finbladiga sågverk, deraf 3 för ånga, beräknas hafva tillsammans afverkat 120,000 tolfter bräder till ett värde af. » » 1,000,000.
Städernas fabriker och handtverkerier afsätta sina tillverkningar inom sjelfva städerna och kringliggande landsorter samt till en del, såsom bomullsgarn och väfnader, äfven utom länet, särdeles åt Dalarne och norra Sverige.
Läder och gjutgods samt snus och tobak gå äfven till en del utom länet, Tillverkningarne vid fabriker och handtverkerier å landet äro af mindre betydenhet och afsättas inom orten.
Härifrån undantagas dock de större sågverken, hvilkas produkter afsättas å utrikes ort.
Binärinqarne bestå hufvudsakligast uti fiske, kolning och körslor för brukens räkning, forsling af sågtimmer från skogarne och af bräder från sågverken samt försäljning af skogsprodukter.
Jagt och djurfång idkas endast tillfälligtvis, men icke såsom egentlig näring.
Tjärubränning förrättas endast till husbehof och fyller knappt detta.
Pottaske- och salpetertillverkning arne hafva nästan upphört.
Linodlingen, som ännu utgör en betydlig näringsgren för den del af Helsinglands allmoge, som icke sysselsätter sig med forsling och för säljning af skogseffekter, är i stort aftagande, hvartill orsaken torde sökas i stegrade arbetslöner, utan att varans pris ökas i förhållande derefter, samt hufvudsakligast i det allt mera tilltagande bruket af bomullsfabrikater, hvarigenom linet fallit i värde och funnit en mera trög och ojemn afsättning.
Under periodens sista år antages, att från Helsingland afyttrats omkring 48,000 lispund lin, 45,000 härfvor garn och 1,611,000 alnar väfnader, bestående af tält- och segelduk, gröfre lärft, foder och tapetväf samt mest buldan, allt tillverkadt såsom husslöjd.
Städernas jiskeidkande innevånare hafva vintertiden tillfälliga sysselsättningar med båtbyggnad och arbeten å skeppsvarf. 4.
Komiiiimikations-anstalter och varubyten.
N:o 8. a) Landkommunikationer.
I tab.
N:o 8 återfinnas åtskilliga upplysningar i denna del.
De allmänna vägarne äro i allmänhet försvarliga, men brist på tjenligt grus förhindrar deras försättande i fullgodt skick.
Vägpenningar förekomma icke för begagnandet af de allmänna vägarne inom länet.
Vid periodens slut funnos fem större broar, uti hvilkas underhåll kommunerna deltaga.
Af dessa broar har under perioden en ny blifvit uppförd, nemligen öfver Ljusne eif i Ljusdals socken i stället för derstädes förut begagnad färja.
Kostnaden för uppförandet af denna bro, hvartill något bidrag från Statsverket icke erhållits, har utgjort 14,850 R:dr R:mt.
För öfverfarten å dessa broar uppbäras bropenningar enligt fastställde taxor.
Antalet färjor vid periodens slut utgjorde trenne, för hvilkas begagnande färjepenningar erläggas.
Grindarne å allmänna landsvägarne vid samma tid voro 87 till antalet.
Postskjutsen verkställes dels medelst reservskjuts och dels genom dertill särskildt anslagne posthemman; och kronobr ef bäring en bestrides i allmänhet af vissa af kommunerne derför aflönade personer eller ock genom hållskjuts, som för hvarje års slut af kommunen betalas efter räkning.
Vid periodens slut funnos till allmänt begagnande upplåtne Gefle-Dala samt Hudiksvalls jernvägar, äfvensom jernvägen till Sandarnes lastageplats en mil från Söderhamn, hvarförutom Söderhamns jernväg var under anläggning och fullbordan.
Kustfart och kusthamnar. 17 Gefie-Dala jernväg, 81 mil lång, sträckande sig emellan städerna Gefle och Falun samt tillhörande GefleDala-Jernvägs-Aktiebolag, uppgår i anläggningskostnad till något öfver 6,000,000 R:dr Ruut; hvartill Staten bidragit med ett lån, räntefritt under byggnadstiden, men sedermera löpande med 2 procent ränta och 1 procent amortering, å 2,400,000 R:dr samt ett ytterligare lån emot 51 procent ränta och 10 procent amortering å 600,000 R:dr Runt.
Uti anläggningen har Gefle stad, såsom kommun, tecknat sig för 300,000 R:dr R:mt.
Trafikrörelsen å denna jernväg, som öppnades för allmänheten år 1859, inbringade under år 1860 en bruttoinkomst af 437,492 R:dr 13 öre, hvaremot kostnaden för trafiken, jemte reparationer å bana, rörliga materielen, byggnader in. m. d. uppgick till 234,977 R:dr 63 öre, då nettobehållningen för sistberörde år således belöpte sig till 202,514 R:dr 50 öre Runt.
Hudiksvalls jernväg, en mil 700 fot lång, gående emellan Hudiksvalls stad och vattendraget ofvanför fallet vid Forssa kyrka samt tillhörande Hudiksvalls Jern vägs-Aktie-Bolag, uppgår i anläggningskostnad till 600,000 R:dr Runt; hvartill Staten bidragit med ett låneunderstöd af 370,000 R:dr, och uti hvilken anläggning Hudiksvalls stad, såsom kommun, deltagit medelst en teckning af 150,000 R:dr Runt.
Sandarnes jernväg, 33,000 fot lång, gående emellan sjön Marman i Söderala socken och lastageplatsen Sandarne vid Söderhamnsfjärden, är anlagd och fullbordad på enskild bekostnad af Handelsbolaget i Göteborg James Dickson &
C:ni till befrämjande af kommunikation emellan Ljusne eif och Bottniska viken.
Ehuru till allmänt begagnande upplåten, användes denna jernväg hufvudsakligast af ägarne sjelfva för transport af deras trädvarutillverkningar.
Genom ifrågavarande jernvägsanläggningar har en stor lättnad blifvit beredd uti kommunikationerne emellan de orter, som jernvägarne närmast beröra, och isynnerhet hafva städerna Gefle och Hudiksvall erfarit ett för deras handel och välstånd särdeles välgörande inflytande deraf, enär rörelsen å de till dessa städer gående jernvägar från desarnmas öppnande för trafik oupphörligt tilltagit genom en ovanlig liflighet i export, förnämligast af trädvaror, som å dem till städerna inkommit; och torde i en nära framtid det nyttiga inflytandet af dessa anläggningar i ännu större mån blifva märkbart, då i betraktande tages, att trafikrörelsen, ännu stadd i sin första utveckling, ofelbart måste, i följd af landets stigande odling och folkmängd samt den ännu åt skiljda håll spridda varuforslingens naturliga behof att sammanlöpa med jernvägarne, fortfarande tilltaga.
Gefle-Dala-jernvägens inflytande på skjuts väsende t har visat sig uti ett betydligt minskadt antal från gästgifverierne utgångne hästar åt det håll, densamma sträcker sig; hvaremot de tvenne öfrige jernvägarne icke hafva stort inflytande å skjutsningsskyldigheten i allmänhet. b) Sjökommunikationer.
Kustfart idkas till någon del med mindre segelfartyg från dels städerna, dels derintill gränsande kustsocknar, men bestrides förnämligast med ångfartyg, nemligen: Sten Sture, Alexander von Humboldt, Chapman, Berzelius, Njord, Thule, Söderhamn, Hudiksvall och Bråviken.
Förutom städernas tre hamnar och lastageplatsen Sandarne, liggande å Söderhamns stads område, finnas följande kusthamnar, nemligen:
Axmars och Hilleviks hamn samt Norrsundet i Gestrikland, Ljusne och Nyhamn i Södra Helsingland, Långvinds, tillgänglig för 15 fot djupgående fartyg, Fjällfjärdens för 30 fot, Enångersfjärdens för 20 fot, Innersthainnen för 20 fot, Sikvikfjärdens för 20 fot, Fläskvikens för 30 fot, Gårdsfjärds för 20 fot, Iggesunds för 14 fot, Kyrkbyfjärdens för 35 fot, Delångersåens för 20 fot, Arnöns, måhända den bästa i hela Norrland, 160 fot djup och ganska rymlig, Stockvikens för 18 fot, Mellanfjärdens för 19 fot, Herte för 24 fot samt Söder- och Norrfjärdarnes, allt i Norra Helsingland, för 12 å 14 fot djupgående fartyg.
Sedan redan år 1850, enligt då upprättad plan för upprensning och fördjupning af inloppen till Gefle stadshamn, medelst under vattnet verkställd stensprängning m. m. för åstadkommande af ett farvatten om 22 fots djup, beviljats, såsom bidrag till utförandet af detta till en kostnad af 56,315 R:dr B:ko beräknade Landsh.-Etnb. uti Gefleborgs län und. ber. för åren 185b—1860. 3 18 Gefleborgs län.
Stadshamnar.
Fyrar och bakar.
Kanaler, flottleder, strömrensningar. företag, staden ett anslag utan återbetalningsskyldighet af 38,210 R:dr s. m. att från Handels- och Sjöfartsfonden utgå under vilkor, bland annat, att arbetet skulle vara fullbordadt inom viss tid, som sedermera genom kontrakt blifvit bestämd till 1856 års slut, men uppå derom gjord anhållan förlängd till den 1 Juni 1860; hvarförutom såsom ytterligare understöd för ifrågavarande företag beviljats staden lån af 40,000 R:dr B:ko att jemväl från Handels- och Sjöfartsfonden utbetalas, med vilkor att lånet, som räntefritt fått begagnas intill den 1 Januari 1860, derefter skulle löpa med 4 procent årlig ränta samt återgäldas medelst årlig inbetalning af TV å kapitalet; så och efter det för samma arbete åtgått 190,873 R:dr 71 öre Runt, hvarförutom en ytterligare kostnad af 44,680 R:dr 85 öre samma mynt ansetts erforderlig, utan att detta af undervattenssprängningar försvårade arbete till den bestämda tiden kunnat fullbordas, har än vidare en förlängning i arbetstiden till 1863 års slut blifvit begärd och beviljad.
Uti Hudiksvalls stads hamn kunna i en beqväm segelled inlöpa fartyg, som äro 28 till 30 fot djupgående, och äro vid stadens strand anlagda allmänna lastningsbryggor, som för staden medfört betydliga omkostnader; hvarförutom midt igenom staden är för mindre farkoster af 2 till 3 fots djup anlagd en kanal, som till den del, hvilken deraf är färdig, på ömse sidor är innesluten af murar utaf tuktad gråsten, genom hvilken kanal, öfver hvilken trenne broar, en af sten och två af träd, redan en längre tid varit anlagde, samt en fjerde bro af träd blifvit beslutad, åstadkommits förening emellan stadens hamn eller, såsom den kallas, stora fjärden, hvilken ligger intill stadens södra sida, och en mindre insjö, kallad lilla fjärden, som är belägen norr om staden och af den omslutes äfven på vestra sidan.
Vid inloppet till Gefle tinnes å skäret
Aggegrund en fast lysande fyr samt vid fiskeläget
Bönan en båk inrättning och vid de så kallade Båkhararne tvenne sjömärken i form af spiror.
Vid inloppet till Söderhamn finnes den så kallade Storjungfruns fyr och å Agön eller yttersta ön utanför Hudiksvalls skärgård har under år 1860 uppförts en fyr på allmän bekostnad.
Under periodens sista år afsynades en på enskild bekostnad upptagen 1,650 fot lång kanal med tvenne slussar från södra Dellens utlopp vid Bäle by till vattendraget nedanför Hamre by i Forssa socken, äfvensom en kanal från norra till södra Dellen i Norrbo socken och upprensning af Forssa-ån emellan Hamre och Forssa kyrka, hvilket arbete, bekostadt af nu mera aflidne Brukspatronen och Kommendören Frih. P. A.
Tamm och hans arfvingar, medtagit en kostnad af öfver 300,000 R:dr Runt.
Vidare har ett Bolag, bestående hufvudsakligast af Engelsmän, bekostat flottled från Ljusne eif vid Svinhammar i Ljusdals socken till södra
Dellen samt derifrån genom Bäle ström i jemnbredd med förenämnde kanal.
Genom denna flottleds anläggning i förening med Hudiksvalls-jernvägen är utväg beredd att från Ljusne eif dels sjöledes, dels på jernväg transportera trädvaror ned till hafvet vid Hudiksvall omkring sex mil; likasom genom berörde jernväg och förenämnde kanal en lätt kommunikation är öppnad emellan hafvet samt sjöarne Norra och Södra Dellen och, deromkring belägna socknar, dit trafiken underlättas medelst tvenne fyra fot djupgående ångfartyg, det ena om 14 hästars kraft, benämndt Tamm, och det andra om 10 hästars kraft, kalladt Fortuna.
En omkring sju mil lång flottled är äfven upptagen från Ströms bruk i Harmångers socken genom Harmånger och Bergsjö till Hassela och Bjuråkers socknar, samt åtskilliga strömrensningar verkställde för öppnandet af dylika flottleder dels till hafvet och dels till Woxna och Ljusne elfvar, uti hvilka senare stora vattendrag betydliga kostnader blifvit nedlagda med den framgång, att flottgods nu mera kan ända från Herjedalen fortskaffas till hafvet dels, såsom ofvan nämndt är, vid Hudiksvall och dels vid Söderhamn.
För underlättandet af trädvaruflottningen utefter
Ljusne eif och dess genomgångssjöars lugnvatten har inom Jerfsö socken och till Arbrå på en sträcka af tre och tre fjerdedels mil sedan flere år tillbaka en ångbåt, tillhörig åtskilliga trädvarubolag, varit begagnad.
Äfvenså har på den del af Ljusne eif, som genomrinner Arbrå och Undersviks socknar, ett ångfartyg gjort turer på en sträcka af två och tretton sextondedels mil, afsedt egentligen för bogsering af ringbommar och trädflottor.
Telegrafer.
Bränvinsminutering och -utskänkning m. m. 19 Vid periodens slut funnos tre Postkontor i städerna och på landet två, tillika med tvenne Postexpeditioner.
Vid samina tid funnos fyra Telegr of stationer, hvaraf en för den utefter jernvägen emellan Gefle och Falun gående telegraf-inrättning. c) Sjöfart och handel.
Jemte hvad som härom upptages å Tab. N:o 9, får Landshöfdinge-Einbetet Tab. N:o 9. i underdånighet meddela följande uppgifter.
Vid länets kuster hafva under ifrågavarande femårsperiod förolyckats fem fartyg, derutaf ett Finskt och fyra Svenska, bland hvilka senare ångskonerten Umeå.
Tjugu menniskolif hafva vid dessa sjöolyckor blifvit spillde, och härutaf belöpa sig på ångfartyget Umeå nitton.
De varor, som hufvudsakligast afsättas, äro, utom jern och trädvaror, lin, derå priset utgjort 25 till 35 R:dr per centner, gröfre väfnader af flere slag från 4 till 25 öre per fot, linnegarn från 17 till 33 öre harfvan, smör 11 R:dr lispundet samt något fågel.
Afsättning sorterna äro länets tre städer samt städerna Upsala, Stockholm, Sala och Hedemora.
Gårdfarihandeln är i aftagande, men ännu afsätta så kallade Westgötehandlande icke obetydliga varubelopp inom länet. o Arliga marknader hafva hållits i Gefle 3, Söderhamn 3 och Hudiksvall 2, i Skärstrands by i Jerfsö socken 2, Knåda by i Ofvanåkers socken 1 samt i Lia by i Bjuråkers socken likaledes 1.
Afgifterne för tillåtne bränvinsminuterings- och -utskänkningsställen utgjorde under periodens sista år 47,247 R:dr 79 öre, hvaraf belöpte sig å landet 1,695 R:dr 66 öre och återstoden på städerna, nemligen på Gefle 25,728 R:dr 19 öre, på Söderhamn 10,752 R:dr 44 öre och på Hudiksvall 9,071 R:dr 50 öre R:mt.
De kommunerna tillfallande andelar af dessa afgifter hafva till allmänt nyttiga ändamål blifvit använde. 5.
Kaineralförhållanden.
Förhållandet med hemman och lägenheter med mera visar Tab. N:o 10 och med laga skiften med Tabb. N:isi0o.n. mera Tab. N:o 11.
Under perioden hafva 6 hemman blifvit skatteköpte och 145 jordafsöndring ar ägt rum; och funnos vid periodens slut 234 krononybyggen.
Skiftesverket, sådant det enligt 1827 års Stadga blifvit organiseradt, är fortfarande mäktigaste häfstången för jordbrukets förkofran.
Att detta är allmänt insedt äfven af allmogen, visar sig, bland annat, deraf, att de fleste ansökningar om laga skiftens verkställande nu mera göras af hemmansägare af Bondeståndet.
Vid periodens slut återstodo 762 tegar och hemman, som ej undergått laga skifte.
1 afseende å de inom länet under perioden influtne statsbidrag, jemte hvarje års restantiebelopp, äf- Tab. Litt. b. vensom folkskoleafgifter m. in., hänvisas till det å följande sida intagna sammandrag öfver 1856 till och med 1860 årens uppbörd i länet.
Restantiebeloppen utgöras hufvudsakligast af bötesmedel, som vid hvarje års slut äro beroende på förvandling och aftjenande eller högre Rätts pröfning. 6.
Inom länet finnes en lägre landtbruksskola, hvarom Kongl.
Hushållnings-Sällskapets här ofvan intagna berättelse lemnar närmare upplysning.
De inom länet befintliga Filialbanker samt afdelningar af Mälareprovinsernas Enskilda bank synas på Tab. N:o 12. de industriela företagen hafva haft ett välgörande inflytande.
Upplysningar om Sparbankerna igenfinnas i Tab. N:o 12.
Till understöd vid missväxter äro distrikts- och sockenmagasiner inrättade i de flesta socknar. o Ar 1852 inrättades ett
Brandstodsbolag för byggnader och lösören å landet; hvarförutom synnerligast i Norra Helsingland föreningar finnas socknevis upprättade till understöd vid eldskador.
De under perioden ut - 20 Gefleborgs län.
Försäkringar mot brand- och sjöskador. o betalde ersättningar för brandskador å landet hafva utgjort omkring 100,000 R:dr R:mt.
Ar 1860 thnade en större eldsvåda i Söderhamn, derför i brandskadeersättning erhölls från Städernas Allmänna Brandstodsbolag ett belopp af 95,723 R:dr 92 öre Runt.
I Gefle finnes en förening, benämnd Gefle Sjöassuransförening, stiftad år 1847 af stadens skeppsredare till ömsesidigt understöd vid olyckshändelser till sjös samt en för enahanda ändamål år 1857 inrättad förening, kallad Fr aktförsäkring sförening en i Gefle. Ta!>.
Litt. B. Sammandrag öfver 1856—1860 årens uppbörd.
Statsmedel. 1856. 1857. 1858. 1859. 1860.
Ordinarie ränta R:dr R:mt 175,677 n 181,872 39 185,909 4 189,843 70 193,133 77 Tionde-spanmål » » 55,064 19 57,781 73 59,906 86 60,710 98 61,487 86 Skogs- och stubbören » » 46 88 — — — — Arrendemedel » » 1,145 19 518 75 511 25 655 68 508 25 Tionde- och hammarskattsjern... » n 39,745 59 42,031 63 20,879 57 19,754 — 21,277 20 Tionde-rödfärg » » — — — — — Mantalspenningar » » 24,983 88 25,430 44 24,752 89 24,876 9G 25,594 26 Bötesmedel » » 32,174 84 46.996 43 42,097 73 37,402 62 48,572 4 Tillfällige rotevakans- och mötesafgifter » » 1,723 22 2,714 32 3,534 86 1,733 53 2,698 63 Rotefrihetsafgift af oroterad jord » » 4,712 37 4,350 71 3,875 84 3,985 57 4,124 39 Batsmans-vakans-afgift n » 2,558 69 2,283 2 2,063 8 2,109 32 2,268 84 Salu-accis » » 22 50 22 50 — — — Kontroll-stämpel-medel » » 846 58 813 5 586 79 736 82 865 75 Tillfällig rotevakans-afgift vid Kongl. Lif-Regem entets Dragon-Korps n » 2 53 3 45 — 11 33 8 68 Dito hästvakans-afgift vid dito dito dito » » — — 72 — Fourage-passevolans-afgift
Tross-passevolans-afgift » » 94 94 99 8 101 75 — » » 23 75 23 75 23 75 23 75 23 75 Bränvinsafgift » » 33,740 79 29,222 50 43,292 89 — — Besparingsmedel » » 1,655 56 1,298 93 3,291 7 2,182 36 1,508 93 Chartae-Sigillatae-medel » » 10 81 9 59 9 60 — — Observationsmedel för Statsverket » » 3 75 — — — — Summa R:dr R:mt 374,233 17 395,472 27 390,837 69 344,026 62 362,072 35 Riksgäldsmedel.
Allmän bevillning R:dr R:mt 77,568 82 83,290 83 82,466 74 85,627 33 86,847 80 Myrodlingslån » )) 65 — — 1,896 — 1,896 — 2,400 — Observationsmedel för Riksgäldsverket » )) 56 — — — — Summa R:dr R:mt 77,634 38 83,290 83 84,362 74 87,523 33 89,247 80 Diverse Verks medel.
Landshöfdinge-ackordsmedel R:dr R:mt 1,012 50 1,012 50 1,012 50 1,012 50 1,012 50 Riddarhusmedel » » 52 50 60 — 186 50 175 — 165 — Kurhusmedel » » 9,715 81 10,593 84 9,088 34 10,201 38 10,786 68 Folkskoleafgift » )> 18,329 — 18,707 69 18,954 32 19,074 37 19,217 25 Vägbyggnadsmedel » » 33 97 34 10 474 54 284 63 393 29 Jagtkassemedel » » — 153 75 122 50 319 37 2,239 57 Skogsplanteringsmedel » » 135 — — — 5 25 40 83 Karantänskommissionens medel » » — Afgift af konstnärer till Kongl. Theaterns pensionskassa » » 108 — 99 — 183 — 102 — 36 — Dito af dito till Kongl. Hofkapellets dito » » 108 — 96 —t 159 — 99 — 36 — Bränvinsafgift » » — — — 49,256 65 48,464 59 Amiralitets-krigsmanskassans medel » » — — — 39 59 — Summa R:dr R:mt 29,494 78 30,756 88 30,180 70 80,569 74 82,391 71 Annorstädes debiterade medel.
Stockholms skolestatsmedel R:dr R:mt 398 20 422 58 435 94 441 93 447 82 Stockholms Stora Barnhusmedel » » 1,410 25 1,444 54 1,704 16 1,517 83 1,536 64 Förverkade båtsmanslöner » » — 4 96 40 41 — — Gefleborgs läns Brandstodsbolags medel » » 18,369 94 19,190 70 15,002 38 24,527 67 28,670 89 Regementsskrifvarens vid Kongl. Helsinge regemente uppbördsrester » » — — 2,109 6 2.912 65 3,262 47 Summa R:dr R:mt 20,178 39 21,062 78 19,291 95 29,400 8 33,917 82 Summa Summarum: R:dr R:mt 501,540 72 530,582 76 524,673 8 541,519 77 | 567,629 68 Restantier. 1856: 17,983: 37. 1857 : 26,380: 77. 1858: 14,562: 74. 1859: 14,509: 78. 1860: 17,710: 88.
Sjuk- och Fattigvård. 21 Till hjelp vid roteringarnes utgörande finnas inom åtskilliga socknar lego- och uddemantalskassor.
Befintliga sjukvårdsanstalter äro trenne, nemligen Gefle Lasarett och Kurhus för Gefle stad och provinsen Gestrikland, Söderhamns dito för Söderhamns stad och Södra Helsingland samt Hudiksvalls dito för Hu diksvalls stad och Norra Helsingland.
Sjukvården bestrides i Gefle af en Stadsläkare, som tillika är Läkare vid Lasarettet, och en Stadskirurg, i Söderhamn af en Stadsläkare, som likaledes är Läkare vid Lasarettet och i Hudiksvall äfvenledes af en Stadsläkare, som äfven är Lasarettsläkare, samt å landet af fyra Provinsialläkare, af hvilka en är bosatt i Gefle, en i Söderhamn och en i Hudiksvall, en Distriktsläkare och tre Bruksläkare.
I städerna voro vid periodens slut fyra Apothek och å landet ett Filialapothek samt ett Sockenapothek.
Å Gefle Lasarett och Kurhus hafva under perioden vårdats i medeltal 191 patienter årligen; å Söderhamns dito 96 och å Hudiksvalls dito 149 dito.
Inkomsterna och utgifterna för samma tid hafva i medeltal årligen utgjort:
Vid Gefle Lasarett och Kurhus 6,521 R:dr inkomster och 5,106
R:dr utgifter, » Söderhamns dito 4,508 » dito » 4,004 » dito, » Hudiksvalls dito 5,436 » dito » 5,535 » dito.
Barnmorskor äro antagne och aflönade inom de flesta socknar.
För hela länet finnes endast en Djurläkare, som har sin station i Gefle.
Sundhets-Nämndernas verksamhet har egentligen varit inskränkt till de tider, då farsoter förnämligast kolera varit gänge.
Rörande fattigvården åberopas Tab. N:o 13.
Tab. N:o Gefle Landskansli och Landskontor den 26 Juli 1862.
På Landshöfdinge-Embetets vägnar: M. Florman.
Br. J. Wixner. 22 Tab.
Tab. ]V:o 1.
FOLK MÄNG D. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. ■ 8. 9. 10. 11.
Dtskrif- husförhörslängderne.
Å 1 ii ii d s b v g il e n.