Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
. . Sedan Utskotten sålunda serskildt yttrat sig öfver alla de i ofvannämnda motioner förekommande förslag och yrkanden till ändringar och tillägg uti Kongl. Maj:ts högstberörde Nådiga Stadga om Folkundervisningen i Riket; sk få Utskottén nu slutligen hemställa, _ att Rikets Ständer hos Kongl. Mapt i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit täcktes låta intaga de här ofvan tillstyrkte förändringar i samma Nådiga Stadga, och att således lista §:s lista mom. inå erhålla följande lydelse:
I hvarje stads-försarnling och hvarje socken å landet bör finnas minst en, helst fast, skola, med en eller flere lärare, af hvilka en ovillkorligen skall hafva uppfyllt de för lärare vid folkskola här nedan stadgade fordringar, men de öfriga kunna antagas, utan att de uppfyllt dessa fordringar, endast de af Skol-Styrelsen anses till uppförande och sedlighet godkände, samt profvas ega förmåga att meddela undervisning uti det i 7:de § stadgade minimum af kunskaper.
Såsom undantag härifrån, må dock tvänne eller flere till samma pastorat hörande stads-församlingar eller socknar på lan - Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskoltens Utlåtande, N.o 41- 19 det kunna sig om en skola förena, der en ringare folkmängd och öfriga förhållanden en sådan förening påkalla; att förra delen af l:sta §:s 3:e mom. ändras till följande:
Lärares anskaffande och folkskolors inrättande bör sättas i verket inom den 18 Juni 1848 &c.; och att förra delen af 4:de §:s 4 morn. erhåller denna lydelse*
För att bereda tillgång till lärarnes sålunda bestämda allöning, bör, der ej andra medel härtill finnas, dels ett årligt bidrag af minst två och högst sex skiliingar banco af hvarje skattskyldig samt inom mantals- och skattskrifningsåren varande person i församlingen utgöras &c.
Ank. till Exp. Utsk. den 11 Jan. kl. 3 e. nu
Utlåtandey i anledning af väckt fråga om ökadt anslag till Folkskole-Läråre-Seminarierne i Riket.
Seminarierne för bildandet af lärare vid folkskolorne i Riket vore Anstalter af den vigt, att folk-undervisningens framgång helt och hållet eller åtminstone hufvudsakligen af dem berodde, organisationen af samma Seminarier likväl icke blifvit sådan, sorn. behofvet kräfde.
Hela det nu varande anslaget för folklärare-seminarium i Upsala utgjorde ett belopp af 500 R:dr, hvaraf 66
R:dr 32 sk. årligen måst användas till undervisnings-materiel, m. m., samt det öfriga utgått till de begge lärarnes aflönande.
I anseende till sin storlek, fordrade dock denna skola en och Seminarium dessut - 20 Stats- sami Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens
Utlåtandej N.-o ^r. om tvånne lärai’e, och i betraktande af läroämnenas mångfald och angelägenheten deraf, att den blifvande folkskoleläraren erhölle fullt erforderlig bildning, jemte förmåga att meddela undervisning, vore trenne lärare för Seminarium och en storfolkskola tillsammans af behofvet påkallade.
Bland de önskningar, sorni Upsala ofta blifvit framställda, vore ock den, att Seminarii lärare och elever måtte erhålla en gemensam bostad, så alt vården om elevernas sedlighet bättre och närmare kunde handhafvas.
Äfven skulle én gemensam matanstalt rädda de fattigaste eleverna från ett för deras helsa menligt lefnadssätt.
En annan önksan hade ock varit, att Seminariiföreståndare skulle årligen besöka Stiftets folkskolor, för att efterse deras tillstånd, meddela anvisningar och råd m, na.
Framför allt borde Seminari-Director eller förste Lärare erhålla én betydligen förbättrad lön, om det skulle kunna päräknas att, då nuvarande
Med bifogande af en uppsatts öfver anslagsbehofvet för Seminarium i Upsala, enligt hvilken uppsatts kostnaderne upptagits för lärares aflöning, hyra till gemensam bostad för Lärare och Lärjungar, underhåll och inköp af materialier, fri mat, ljus och ved för 10 de fattigaste Eleverne och rese-understöd för Seminarii-Föreståudare till 4,166 R:dr 32 sk. årligen, samt för anskaffandet af möbler, köksredskap och andra inventarier till 1000 R:dr Banco för en gång, har motionären, jemte förmälan att behofvet vore 'säkerligen enahanda på andra ställen” slutligen föreslagit, 'att en större summa, beräknad för samtlige Folklärare-Seminarierne i Riket, ställes till Kongl. ’*Maj:ts disposition, att efter inhemtande af vederbörande auctoriteters yttranden, mellan dessa Seminarier, efter behof och elevernes antal, fördelas.’'
Uti denna motion hafva vice Talmannen Herr Biskop Hedrén3 Herr Biskop Bruhn och Herr Doctor Pettersson instämt, den förstnämnde med förklarande, att det vore för Consislorierne omöjligt att fullständigt ordna Seminarierna, om icke det begärda anslaget beviljades; den sistnämnde åter, åberopade förhållandet med Seminarium i Stockholm.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten, som erhållit remiss å förenämnde motion med hvad i anledning deraf inom Högv.
Preste-Ståndet sålunda yttradt blifvit, hafva detta ärende till öfvervägande förehaft och få, i afseende härå, anmäla att, enligt föreskriften i 5§ af Kongl. Maj;ts Nådiga Stadga angående folkundervisningen i Riket af den 18 Juni 1842, så väl i Hufvudstaden som i hvarje Stifts-stad bör finnas ett seminarium, Stais- samt Allm. Besv.- och Ek n.-Utskottens Utlåtande, N.o jf.1. 21 rium, hvaruti de, som vilja egna sig åt folklärare-kallet, må erhålla tillfälle till undervisning och öfning i de till detta kall hörande ämnen, äfvensom Dom-Capitlet eger för hvar je sådant Seminarium förordna en Föreståndare, hvilken bör handleda och undervisa blifvande skollärare; hvarförutan Dom-Capitlet må, på sätt lämpligast pröfvas, mellan dem, som hafva befattning med skoliärate-elevernes bildning, fördela det åt hvarje Seminarium an visade år liga anslag, eller dessa befattningar hos en person f ör ena, så vida han till dem alla eger erforderlig skicklighet.
Varande, jemlikj.
Circulairet till Consistorierne i Riket af den 15 Augusti 1M4-2, ett årligt anslag af 500 R;dr banco beviljad t hvart och ett af de Seminarier till folkskollärares bildande, som, i följd af högstberörde Stadga, komme att inrättas.
Då antagas kan, att i den nion, det för folkskolorne i Riket nödiga antal lärare hunnit eller hinna förskaffa sig erforderlig bildning vid Folklärare-seminarierne, antalet af elever vid dessa Seminarier skall i betydlig nion förminskas och framgent icke öfverstiga det, som till fyllande af ledigblifvande folklärare-platser må erfordras; då vidare Utskotten icke finna lämpligt, att, på sätt Herr Professor Knös föreslagit, boningsrum och mathållning vid Seminarium för dervarande lärare och elever samt anslag till inspections-resor för Seminarii-föreståndaren af Staten bestås, enär dylika förmoner i allmänhet icke äro de på Statens bekostnad underhållna läroverk förunnade, och dessutom skulle medföra en alltför dryg utgift; samt då behofvet af de^redan inrättade
Folklärare-seminariernes utvidgning eller tillökadt anslag för desamma icke blifvit för något annat Seminarium än det i Upsala specielt uppgifvet; alltså och emedan ett sådant partielt behof, innan det allmänna, för hvars bedömande all grund for närvarande saknas, blifvit behörigen utredt och styrkt, icke synes böra utgöra föremål för serskild pröfning, samt Kongl. Maj:t, i händelse den organisa tion och det anslag, som genom ofvanberörde Kongl. Författningar blifvit ät Folklärare-seminarierne gifne, ej funnits mot ändamålet svarande, tvifvelsutan gifvit Rikets Ständer sådant tillkänna; få Utskotten vördsamt hemställa, att någon åtgärd i anledning af omförmälde utaf Herr Professor
Knös väckta motion icke måtte al Rikets Ständer for närvarande vidtagas.
Stockholm den 20 Januari 184ö.
Prot. >845. 4 Sami. 1 A/d. to Höft. 4 Stats- samt Allm, Be sv.- och Ekon.-Utskoltens Utlåtande, N:o 42- 1 N:o 42.
Ank. till Exp. Utsk. d. 22 Jan,, kl. 3 c. m.
Utlåtande, i anledning af vacht motion om löneförhöjning för Rector vid Hudiksvalls högre Lärdomsskola, Inom Ilögv.
Preste-Ståndet har Herr Prosten Berg, uti väckt motion, anfört: att, sedan lönen för Rector vid nämnde Skola en längre tid, eller öfver Etthundra år, utgjort 140 tunnor spanmål, lönevilkoren likväl genom den år 1831 uppgjorde interimsstat för Elementar-Lätoverken i ErkeStiftet blifvit nedsatte till 100 tunnor årligen; att fordringarne på lärdomsmått vid ifrågavarande Skola städse varit desamma som vid alla högre Lärdomsskolor i Riket, nemligen ynglingars förberedande till inträde på Gymnasium; och att skillnaden mellan dessa Skolor och Lärdomsskolan i Hudiksvall bestode endast deri, att uti denna Skola ingen Conrector funnes, utan Rectors-Classen sköttes af Rector ensam, samt att denne lärare hade mindre lön än andra Rectorer.
I anseende härtill och då af 1843 års revision öfver Elemer.tar-Läroverken föreslagits lön af 160 tunnor spanmål för en Rector vid fullständig Lärdomsskola, samt då, i följd af de mödosamma och ansvarsfulla göromål samt den i förhållande härtill ringa aflöning, sorn med Rectorsbefattningen vid Hudiksvalls Skola vore förenade, de personer, som innehaft denna befattning de sednare åren, endast en kort tid dervid qvarstannat, hvilket ombyte af lärare utöfvat ofördelaktigt inflytande på undervisningen, har motionären föreslagit, att lönen för Rector Scholas i Hudiksvall måtte bestämmas till 160 tunnor Spanmål, eller åtminstone tills vidare till sitt primitiva belopp, eller 140 tunnor årligen; varande de i moLionen förekommande uppgifter vitsordade af Herr Erkebiskopen och Talmannen, som tillika förmält, att nuvarande Rector Scholas i Hudiksvall, hvilken tillträdde tjensten den 1 Maj 1843, redan sökt och erhållit förslag till ett ledigt pastorat.
Berörde motion har hos Utskotten till öfvervägande förekommit; och ehuru|, i betraktande af de utaf motionären anförde skäl, någon förbättring af lönen för Rector Scholas i Hudiksvall synes vara af billigheten på Bih, till Ii. St, Prot, 1845, 4 Sami, 2 A/d, 11 Haft, 1 2 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 4.2. kallad; likväl och som, i anledning af väckte frågor om lönetillökning för Rector Gymnasii i Gefle, Rector vid Nyköpings Högre Lärdoms- och Apologist-Skola samt Andre Apologisten vid Westerås Skola, Rikets Ständer, med bifall till hvad Stats-Utskottet i afseende härå uti utlåtandet, N:o 41, angående reglering af utgifterne under Riks-Stalens 8:de Hufvud-Titel, hemställt, ansett serskildt anslag för berörde ändamål icke kunna beviljas, enär, sedan anslaget för Elementar-Läroverken blifvit ökadt, Kongl.
Maj:t, i fall bemälde trenne lärare skulle finnas hafva grundade anspråk på den ifrågaställda lönetillökningen, vore i tillfälle att låta dem deraf komma i åtnjutande; alltså och då enahanda förhållande synes ega rum med Rector Schöl® i Hudiksvall, samt Kongl. Maj:t, derest behof af löneförhöjning för denne Skollärare är för hand, tvifvelsutan lärer ett sådant behof behjerta, anse Utskotten sig ej böra för den nu ifrågaställda. löneförhöjningen för Rector Schöl® i Hudiksvall serskildt anslag tillstyrka; och få Utskotten således hemställa, att den af Herr Prosten Berg i ämnet väckta motion icke måtte till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda.
Af Herr Contracts-Prosten Doctor Björkman: "Inför Höglofl.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten är ådagalagdt, huru Rector vid Hudiksvalls Skola är den ende Rector vid någon högre Lärdomsskola i Sverige, som har sig anslagne blott 100 tunnor spanmål i lön; huru detta förhållande tillkommit genom felaktiga åsigter vid Skolans tillernade förvandling till lägre Lärdomsskola, och sedan fortfarit genom långvarig glömska af löntagarens magtpåliggande befattning, dagliga skolarbete och tunga bekymmer för sin och de sinas lifnäring; huru följden af detta olyckliga förbiseende varit, att Hudiksvalls Skola inom 6 år haft 4 ordinarie och 2 vicarierande Rectorer, och att den nuvarande, sorn den 1 sistlidne
Maj tillträdde sysslan, redan sökt och vunnit förslag till ett ledigt Pastorat; och huru under dessa täta ombyten af läroverkets styresman undervisningens gång och disciplinens handhafvande nödvändigt måste lida — Allt detta är af -den värde motionären klarligen framstäldt, af berörde Läroverks högste Ephorus,, H. II.
Erkebiskopen, vitsordadt,, och af ingen för - Stats- samt Allm, Besv.- och Ekon.-Utskoltens Utlåtande > N\o ^2. 3 nekadt, men af Höglofl. sammansatte Utskotten icke, såsom mig synes, nog allvarligt behjertadl.
I thy fall hade en hastigare hjelp kunnat beredas, och Ilöglofl.
Utskotten föreslå Rikets Ständer att genom en underdånig skrifvelse anhålla, att Kongl. Maj:t i Nåder ville åt berörde Rector anslå en summa, motsvarande 40 tunnor spanmål, lill lönefyllnad af det reservalions-anslag, Rikets Ständer till Elementar-Läroverken och sådane partiella behof, som i afseende derå kunde finnas nödiga, å Riksstatens 8:de Hufvudlilel anvisat.’’ Af Herr P. O. Norin: ”Sedan Ilögjofl.
Utskotten erkänt billigheten af en löneförbättring för Rector Scholae i Hudiksvall, men det oagtadt, med anförande af skäl, som förekomma mig ganska otillfredsställande, afstyrkt bifall till den om löneförbättring väckta motionen, så föranlåtes jag emot Utskottens beslut mig reservera.
Utskotten åberopa Höglofl. Stats-Utskoltets af Rikets Höglofl.
Ständer gillade vägran att anslå begärda löneförhöjningar för Rectorerne vid Gefle och Nyköpings Skolor samt 2:dre Apologislen vid Westerås Skola, men förb ise, att denna vägran var grundad på serskilda omständigheter, som här icke äro för handen.
Utskotten förbise, att Hudiksvalls Skola blifvit beröfvad sitt ursprungligen vida större löne-anslag, nemligen 40 tunnor Reclors-lön och hela Con-Rectors-löuen, som utgjorde 82 tunnor; att Rector Scholae i Gefle, ehuru biträdd af en Gon-Rector, som lill nära hälften förminskar hans arbete, jemfördt med Reclors i Hudiksvall, ändock åtnjuter en fullt berglig och vida större lön, än Rector i Hudiksvall; att förhållandet äfven i Nyköping måtte vara detsamma, enär derstädes, enligt sednaste Skol-Revisions uppgift, årliga lönebeloppet för lika många lärare som vid Hudiksvalls Skola uppgår till 2490 R:dr, men för Hudiksvalls lärarepersonal endast till 1890; samt alt en Andre Lärare-befattning vid en Apologist-Skola, såsom varande af långt mindre vigt, arbetsamhet och ansvar, än en Reclorsbeställning, hvarken kunde eller borde påräkna ett behjertande i samma mon, sorn den sistnämnda.
Det är visserligen sannt, att då G800 R:dr årligen blifvit satta till Kongl. Maj:ls disposition för Elementar-Läroverkens tillfälliga behof, Kongl.
Maj:t måhända ej saknar medel alt påöka både Rectors i Hudiksvall och öfrige här nämnde Skolelärares löner; men detta hade, sedan Utskotten en gång erkänt billigheten (jag hade önskat Utskotten sagt nödvändigheten) af Reclorslönens i Hudiksvall förhöjande, så mycket mindre bordt förbin - 4 Stats- samt Allm.
Besv,- och Ekon.-Utskottens Utlåtande j N‘.o 4-3. dra Utskotten att tillstyrka Rikets Högloft.
Ständer att, genom en underdånig skrifvelse, fästa Kongl. Maj:ts Nådiga uppmärksamhet på denna billighet, (hvilken så väl i motionärens, sorn Herr Erkebiskopens, framställningar af saken antager utseende af både ren rättvisa och fullkomlig nödvändighet, ) som de Högloft.
Utskotten helt nyligen och, som mig synes, visst icke med någon större befogenhet, men, på sitt sätt, i strid med nu yttrade grunsatts, uti deras Utlåtande N:o 32, företagit sig ett dylikt tillstyrkande i afseende på en Apologists aflönande vid Fahlu högre Lärdomsskola.
Den äskade lönetillökningen af 40 tunnor till förr innehafvande 100 tunnor för Rector i Hudiksvall, hade, om man så behagat, så mycket heldre kunnat föreslås att utgå såsom arfvode under afvaktan på Elementar-Läroverkens slutliga reglering, enligt ordalydelsen i nyssberörde Utlåtande N:o 32, sora Kongl. Skol-Revisionen föreslagit, att alla Rectorslöner vid fullständiga Lärdomsskolor böra bestämmas till 160 tunnor årligen.’;’ N:o 43.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 22 Jan., kl. 3 c. m.
Län medgifna rättighet till mulilbete å Kronoparken Edsmären.
Län samt numera och en längre lid tillbaka till större delen skoglös, varit åt så väl kringliggande som inom sjelfva parken befintliga hemman af ålder upplåten att begagnas till mulilbete och torftägt, hvilken förmon de åtnjutit intill år 1824, då, vid skedd reglering af Kronoskogarne och Allmänningarne i Riket, stadgadt blifvit, att ränta och skattelösen skulle erläggas för den betesmark och de torfmåssar, ifrågavarande hemman beliöfde från parken få sig tilldelade.
Enär likväl sedermera utrönts, att hemmanen icke raägtade eller tilläfventyrs vore skyldige att betala något Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskoltcns Utlåtande> N:o 4^- 5 för hvad dem sålunda skulle tilldelas, hade Kongl. Majit, på Landshöfdingarnes underdåniga hemställan, Nådigst förordnat, att hvarje helt hemman skulle kostnadsfritt erhålla 120 tunnland betesmark och den återstående delen af Kronoparken användas till så kallade planter-hagar; men som vid den, i anledning häraf, efterhand företagna, ehuru ännu icke till fullo verkställde, delning af parken, åtskilliga socknar, hufvudsakligen Hudene och Källunga i Gäseneds samt Halljunga i Kullings Härad komme, när de två planter-hagar, som äro anlagde i de trakter af parken, hvilka kallas Blocken, blefve färdiga, att få sina betesmarker på ett afstånd af en half mil och derutöfver från hemmanen, vore dessa lill beskaffenheten svaga beteslägenheter, de der måste begagnas äfven för sådane kreatur, som dagligen behöfde tillses eller hemtagas, af ringa nytta för innehafvarne.
— På grund häraf och till förekommande deraf, att icke en del hemman, i brist af lämplig betesmark, må falla i ödesmål, har motionären föreslagit, att ”de ifrågavarande planteringshagarne icke måtte inhägnas el”ler åtminstone blifva inskränkte och så förlagde, att alla de hemman, ”sorn enligt det Kongl. Brefvet af den 1 Mars 1834 böra få sig betesmark ”och torftägt anslagne från Parken, kunna erhålla dessa fördelar nära sig ”och sålunda draga deraf någon nytta;” och 2:o Johannes Andersson från Skaraborgs Län, hvilken, jemte meddelandet af hufvudsakligen enahanda uppgifter, som, i afseende på den förändrade regleringen af muhlbetes-rättigheten å Kronoparken Edsmären, Ephraim Larssons motion innehåller, yrkat, att då den betesmark, Larfs socken fått sig tilldelad, är af berg och större måssar så afskiljd från hemmanen, att en del af dessa icke kunde betesmarken begagna samt ett sådant förhållande hotade hemmansegarne, synnerligen i Stora Kårud, Blakerud och Skalstaden af Laske Härad, med undergång, det måtte nyssnämnde hemman af den för Kongl. Majlis och Kronans räkning afsatta mark, kallad Planteringshagen, erhålla på närmaste och lämpligaste ställe så stor del lill fritt muhlbete för sina kreatur, som svarade mot hvad dessa hemmans-innehafvare i detta afseende från urminnes tid haft att påräkna.
Sedan omförmälde motioner blifvit till Stats- samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens gemensamma handläggning öfverlemnade, hafva Utskotten desamma förehaft och få, till utredande och närmare kännedom om beskaffenheten af den fråga, som är motionernes föremål, meddela t> Stats- samt Allm. Besv.- oeh Ekon.-Utskottens Utlåtandej N:o 4-3. nedanstående upplysningar,, dem Utskotten af författningar, charlox och andra handlingar varit i tillfälle att inhemta.
Med anledning af Rikets Ständers vid serskildte Riksmöten hos Kongl. Maj:t gjorda underdåniga framställningar om en förändrad hushållning med de under allmän vård varande Kronans skogar och Allmänningar i Riket, åsyftande hufvudsakligen, att skogarne, nied undantag af dem, som för Kronans behof borde bibehållas, skulle under skatlemannarätt till enskilde upplåtas, hade Kongl. Maj:t, uti Nådigt
Bref af den 16 Mars 1824, allmängjordt genom Kammar-Collegii Circulaire den 14 April 1824, förordnat, bland annat, att, hvad anginge Kronoparkerne och de Krono-allmänningar, hvartill Kronans dispositionsrätt funnes vara enahanda som till Kronoparkerne, så skulle de af dessa skogar eller de delar deraf, som för Flottornes och andre Kronans behof befunnes nödiga, under Kronans disposition bibehållas; och borde, vid deras undantagande, afseende hufvudsakligen fästas å deras beskaffenhet och vidd, äfvensom å belägenheten, till vinnande af säker bevakning och lätt transport derifrån; — att enskild muhlbetes- och skogslätt, som efter stadgade föreskrifter skulle ersättas, behörigen afvittrades, så att i vederlag derför en viss andel af skogen, helst i yttre kanterne, afsattes, derdel utan olägenhet eller skada förden anstalt, som med skogen komme att vidtagas, kunde verkställas; — att de af nämnde parker och allmänningar, som för Kronans behof icke komme att undantagas, borde genom delning eller försäljning bringas under enskild eganderätt, så vida icke, i följd af serskilde locala förhållanden, en sådan anstalt med någon dylik park eller allmänning möjligen skulle tillskynda de hemman, som lill bete och skogsfång derå kunde ega laglig rätt, något verkligt, för hemmanens bestånd kännbart, lidande; — samt att de af enskilde hemmansegare begagnade muhlbetes- och skogsrättigheter å den mark , som bibehölles lör Kronans räkning, skulle försvinna, derest de icke antingen grundade sig på conlracter, eller bestämdt och klart blifvit beräknade vid hemmanens skattläggningar, eller ock hemmanen, såsom understöd, genom serskilde Kongl.
Resolutioner tillerkände, då nödigt anslag af skogen, lämpad efter skogs- och muhlbetes-rättigheten, borde åt hemmanen under äganderätt afsättas; men skulle en hel menighet eller något serskildt hemman, utan att derför kunna åberopa nämnde skäl, från uråldriga tider hafva begagnat skog eller muhlbele å en närliggande park eller allmänning, då finge så stor del af parken eller allmänningen, som de kunde finnas oundgängligen behöfva till dem upplåtas, såsom en oskiljaktig Stais- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Ulskotlens Utlåtande, N:o 7 tillhörighet till hemmanen, samt i sådan händelse ränta i spanmål hemmanen till framtida utgörande åläggas.
Maj:ts Befallningshafvande meddelade föreskrift, att uppgöra förslag till reglering af Kronoskagarne, i öfverensstämmelse med sålunda fastställda grunder, hade Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Skaraborgs och Elfsborgs