Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessa sistnämnde hafva uppkommit af oförsigtighet vid svedjande, hvaremot den förre, jemte åtskilliga andra af ringare betydenhet, härrört från ovarsamt umgående med eld, tänd för andra ändamål, såsom torf- och jordbränning, kaffekokning m. m. o t A skogsprodukter i afverkningsorten uppgifvas medelprisen på sätt nedanstående tab. Litt.
Priserna äro dock väsentligen olika på särskilda orter och betydligt högre i hufvudstadens närhet.
Vidsträckta torf mässar förekomma flerestädes, mest inom Långhundra fögderi, men begagnas ej till beredning af bränntorf.
Vid ett glasbruk äfvensom vid flera tegelbruk och brännerier inom Sollentuna fögderi begagnas dels stenkol och dels från annan ort inköpt ved, så att dessa inrättningar icke verkat till förminskande af skogstillgången i trakten.
Enligt en den 7 December 1859 för 10 års tid träffad, i början af år 1860 härstädes fastställd, ny Tab. Litt. förening om så kallade skottpenningars utbetalande för utom skallgång dödade rofdjur och foglar äro de å följande sida tab. Litt.
D upptagne premier bestämda.
Medelpris å skogsprodukter å afverkningsorten. ll:dr R:mt. 3 R:dr R:mt. 4 1,80 0,50 9 6 » 1 tolft plank » 100 stycken rensad stör 3 » 1 tolft bräder 6 8 Stockholms Län.
Bergs- och bruks-handtering.
Tab. n.o 5.
Förhållandet med dödade rofdjur och foglar samt derför erlagde premier under periodens särskilda år inhemtas af en deröfver upprättad, följaktig tabell N:o 5.
Någon skallgång har icke under ifrågavarande period ägt rum.
Antalet husdjur, dödade af rofdjur, kan icke uppgifvas, men anses vara högst obetydligt.
Tab. N:o 7. E. Bergs- och brukshandtering saint F.
Tabell, upprättad enligt formulär, bifogas, under N:o 7.
Till de uppgifter i detta ämne, hvilka återfinnas i senaste fernårsberättelsen, är föga att tillägga, om ej, att Utö grufvor under perioden fortfarande bearbetats med synnerlig framgång, och att malmen till betydlig del utskeppats till Finland; att arbetarne derstädes med familjer finna arbetsförtjenst och utkomst året örn, och att skola för deras barn är inrättad; att Jerna grufvor deremot, i anseende till den ringa tillgången på malm och det myckna arbete, som med dess frambringande är förenadt, nästan upphört att bearbetas; att det vid förra berättelsens afgifvande, såsom under anläggning varande omförmälda, Bränninge jerngjuteri med mekanisk verkstad under perioden drifvits med fördel; att kalksten brytes vid Herrängs grufvor i Lyhundra fögderi, dock endast obetydligt till afsalu; att i hufvudstadens närmaste omgifningar åtskilliga nya fabriker för hvarjehanda tillverkningar blifvit under perioden inrättade, hvilka fabriker dock allmännast drifvas med arbetare från staden och således icke äga något egentligt inflytande på ortens befolkning; att bland näringsgrenar, som under perioden märkbart tilltagit och med fördel utöfvats, förtjena att nämnas tegelslagenerna, som årligen tillväxt i antal, mest vid Mälarestränderna, och hvilkas fabrikater vinna lätt afsättning i Stockholm, oansedt priset derå varit i jemnt stigande; att fisket, såsom binäring, fortfarande varit i aftagande; att i afseende å dess bedrifvande dels i Mälaren dels ock i insjöarna inom Lyhundra härad och Frötuna skeppslag särskilda föreningar blifvit år 1857 träffade och af Länsstyrelsen fastställde; samt att någon husslöjd knappast kan anses vara inom länet tillfinnandes, annat än i Sorunda socken, der, utom väfnader för husbehof, äfven gröfre korg- och snickeriarbeten förfärdigas till afsalu.
Fabriksarbetarnes ekonomiska ställning är i allmänhet sådan, att deras och deras familjers utkomst icke ens för närmaste framtiden är betryggad, utan lefva de, som man säger, för dagen, hvadan ock ständiga flyttningar äga rum.
Ett och annat undantag härutinnan förekommer dock, hvaribland företrädesvis må nämnas förhållandet vid Tumba pappersbruk.
Afsättning sorten för länets produkter af alla slag är hufvudsakligen Stockholm.
Af de 17 särskilda större Brännerier, som år 1860 varit i gång, är det öfvervägande antalet beläget i hufvudstadens närhet, eller inom Sotholms och Sollentuna fögderier; hvaremot bränvinstillverkning nämnde år a icke förekommit på något ställe inom Långhundra och Akers fögderier, likasom icke eller i någon af länets städer.
Bränvinstillverkning s-skatten för året, häruti inberäknad den från ett begagnadt mindre bränneri, uppgick till sammanlagdt belopp af 268,117 R:dr 91 öre; och har dagsarfvodet till kontrollörer, hvarpå tillgången varit särdeles rik, utgått med högst 10 R:dr och minst 7 R:dr, allt efter kanntalet af den anmälda dagliga tillverkningen.
D. Premier för dödade rofdjur och fåglar.
För Varg » Lo » drägtig Varghona, dödad efter den 1 April » » Lohona, » ” w n n R:dr R:mt. 30 12 45 18 För
Räf inom södra distriktet af länet » » » norra » » » »
Örn eller Uf » Hök eller Falk R:dr R:mt. 4.50 3 1.50 0,75 Stockholms Län.
Näringar i städerne.
9 Hvad särskildt länets städer beträffar, så stå de uti industrielt hänseende på en synnerligen låg ståndpunkt, om än medgifvas måste, att Södertelge äfvensom Norrtelge under perioden vunnit någon förkofran.
I dem alla idkas jordbruk, dock endast i ringa mån inom Öregrund och Waxholm, samt af Östhammars innevånare allenast inom området för stadens ägande ett halft mantal kronoskatte i Gammelby, staden angränsande, byalag af Börstils socken.
Såsom näringsfång i öfrigt uppgifvas: för Södertelge handel, handtverk och fabriksrörelse, hvaribland vagnfabriksyrket, som ensamt sysselsätter 80 personer, förtjenar att såsom framstående särskildt nämnas; för Norrtelge likaledes handel, handtverk och fabriksrörelse jemte obetydligt fiske; för Öregrund hufvudsakligen sjöfart, dock så, att den manliga befolkningen till stor del för seglationstiden tager sjötjenst å fartyg från Stockholm, Gefle eller annan stad; för Östhammar handel och handtverk samt i ringa mån fiske; för Sigtuna handtverk, bärodling och ärilstenstillverkning; för Waxholm sjöfart, handel och handtverk samt något fiske. 4.
Koiniiiunikationsaiistalter och varubyten. a) Landskommunikationer.
Särskild enligt formulär uppgjord tabell (N:o 8) bifogas och åberopas.
Tab. N:o Lands- och härads- äfvensom de indelade sockenvägarne inom länet, åt hvilka under sistförflutna decenniet Länsstyrelsen egnat synnerlig uppmärksamhet, befunno sig med få undantag vid slutet af nu ifrågavarande period uti ett mycket godt skick, sedan på deras förbättrande dels i allmänhet genom en ändamålsenlig skötsel och dels särskildt, å vissa trakter, genom utläggning af sjelfva vägbanan eller omläggning till undvikande af backar dryga kostnader blifvit med lofvärd beredvillighet från de vägbyggnadsskyldiges sida använde.
Att, sådant oaktadt, de stora vägarne närmast hufvudstaden vissa tider af året delvis äro mera eller mindre svåra, måste vid betraktande af den i andra delar af riket oerhörda nötning, för hvilken de äro utsatte, vara en gifven sak, äfven om icke, såsom fallet är, deras ansenliga bredd och, i åtskilliga trakter, bristande tjenligt vägfyllnadsämne skulle till förhållandet bidraga.
Bland de under perioden fulländade vägomläggningar, som varit af största omfattningen, må nämnas de, hvilka i senaste femårsberättelsen oinförmälas såsom dels påböijade och dels tillämnade, eller vägomläggningen emellan Länna och Walla gästgifvaregårdar, dertill af statsmedel anslagits 15,705 R:dr, samt förbättringarne, genom backars sänkning eller kringgående, af vägen emellan Fittja gästgifvaregård och Södertelge äfvensom emellan denna stad och dels Kumla, dels Pilkrogs gästgifvaregårdar.
Dessa sistnämnde förbättringar torde hafva kräft de största uppoffringarne från kommunerna, som för ändamålet tillskjutit ända till 37 R:dr 50 öre per mantal, oansedt statsanslag varit beviljadt till belopp af 42,975 R:dr R:mt, och dessutom bidrag lemnats från en del socknar inom Södermanlands län.
Nya väganläggningar åter, som förtjena att särskildt nämnas, äro den öfver Björkön, i Wätö och Wäddö o socknar af Lyhundra fögderi, den utefter hela Ljusterön i Akers fögderi och den inom Huddinge socken i Svartlösa härad, af hvilka nya söckenvägar den sistnämnde, ehuru redan år 1860 väsentligen fullbordad, dock först år 1861 afsynades.
Sammanlagde kostnaderna för dessa väganläggningar, af hvilka den öfver Ljusterön utförts utan allt statsbidrag, kunna icke ens någorlunda exakt uppgifvas, enär arbetet, olika på de särskilda ställena, verkställts dels hufvudsakligen och dels i större eller mindre mån genom gångled och ökedagsverken in natura från hvarje mantal.
Statsanslag hafva varit beviljade med 20,000 R:dr till Björkövägen och 10,500 R:dr, allt R:mt, till Huddingevägen.
Landshöfdinge-Embetels uli Stockholms Län und. ber. för åren 1856—1860. 2 10 Stockholms Län.
Under arbete är sedan flera år tillbaka en ny väg på Söderön i Börstils socken, bearbetad utan statsanslag till en längd af lf mil, hvarå är nedlagd en kostnad af 6,800 R:dr.
Vägpenningar uppbäras icke någorstädes inom länet.
Nockeby bro å vägen till Drottningholms Kongl. Lustslott är under perioden ombyggd helt och hållet på statsverkets bekostnad; och underhålles denna, såväl som öfriga å samma väg befintliga Drottningholms- och Tranebergsbroarne af staten, som dock för ändamålet uppbär bropenningar.
De större broar inom länet, som underhållas af kommunerna, och vid hvilka broafgifter erläggas, äro Lullehofs, Tappströms, Magelungens och sedan år 1860 Skuru, hvilken då af Wermdö skeppslag från ett brobyggnadsbolag inlöstes.
I enskildas ägo åter, med rättighet till broafgifters uppbärande, voro vid periodens slut Almare- eller Norra Stäkets, Stocksunds och Lidingö broar, af hvilka den sistnämnde derförinnan blifvit nybyggd efter för ändamålet beviljadt statsanslag af 2,200 R:dr Runt.
o A afgifterna vid alla ofvanuppräknade broar äro taxor fastställde dels i äldre tider af Läns-styrelsen och dels på senare tider af Eders Kongl. Maj:t. öfver Olandsån vid Hökhufvuds kyrka i Frösåkers fögderi är under perioden en ny stenbro uppförd med en kostnad af nära 8,000 R:dr, hvilken drabbat byggnadsskyldiga 38 mantal i nämnde socken.
Antalet af vid periodens början i fullfärdigt skick befintliga eller af under perioden nyanlaggda eller ombyggda större broar i öfrigt, uti hvilkas underhåll kommunerna deltaga, är icke från något fögderi uppgifvet, antagligen af den orsak, att tvekan uppstått om den infordrade uppgiftens rätta uppfattning eller om gränsen vid klassifikation af broarne i större och mindre.
Färje-inrättningar med fastställda taxor å öfverfartsafgiften finnas vid Sigtuna, Erikssund, Trästa samt emellan Sorunda och Thorö.
Landsvägsgrindarnes antal, som i brist af fullständiga uppgifter icke kan för hela länet bestämmas, anses dock vara öfverdrifvet stort och uppgifves ensamt inom Långhundra fögderi uppgå till icke mindre än 488 stycken.
Såsom tabellen angifver, var under perioden åtgången af skjuts för resande störst år 1856, hvarefter den årligen, i synnerhet med år 1858, när den förhöjda skjutslegan vidtog, minskats intill år 1860, då den åter allmänt nog något ökades, utan att särskild anledning till sistnämnde företeelse kan uppgifvas.
Den högst betydliga lättnad i skjutstungan, som under perioden kommit de skjutsskyldiga till del, och hvilken antagligen måste i väsentlig mån härröra från ökade sjökommunikationer, framstår märkbarast inom Lyhundra och Sotholms fögderier.
Då nemligen år 1856 utgingo inom det förra 8,632 och inom det senare 19,033 skjutshästar, har deremot år 1860 skjuts utgjorts med endast 1,932 hästar inom Lyhundra och 9,885 inom Sotholm.
Enär jernvägstrafiken å Vestra Stambanan från Stockholm började först i slutet af år 1860, har detta vigtiga kommunikationsmedel icke kunnat inverka på förhållandena under nu ifrågavarande period, men alldeles uppenbart är, att detsamma kommer att medföra, utom andra fördelar, jemväl en ytterligare lindring i skjutsningsbesväret utefter de vägar, som leda till södra och vestra delarna- af riket.
Postskjutsen utgjordes intill 1860 års utgång dels af posthemmans-innehafvare, dels med gästgifvareskjuts och dels på grund af särskildt träffade entreprenadaftal.
Kronobrefbäringen, som minskats i samma mån, försändelserna från Läns-styrelsen till Länsmännen kunnat ske direkt per posto, har under perioden blifvit, olika inom olika härader och skeppslag, besörjd dels af dertill särskildt indelade hemmans innehafvare emot åtnjutande af derför i lag stadgade friheter, dels ock af entreprenörer emot betingad särskild ersättning efter regleringar, grundade på föreskrifterna i Nådiga Cirkuläret den 30 November 1849.
Post och telegraf.
Sjöfart och handel. 11 b) Sjökommunikationer.
Kustfarten med segelfartyg synes hålla sig på samma ståndpunkt, som vid förra femårsberättelsens afgifvande, hvaremot ångbåts/arten under perioden vunnit en icke obetydlig utsträckning.
Vid dess slut funnos Hendigen följande ångbåtar, som från hufvudstaden gjorde regelbundna turer till nedannämnde orter inom länet: ,, o . \ . 0 Roslagen till Norrtelge och Osthammar, Wingåker till Norrtelge, Akers Kanal (dagligen) till Aker och vidare genom kanalen af samma namn till Toftesta i Garns socken af Långhundra härad, Waxholm, AEgir och Rån dels till Waxholm och dels till Dalarö, Wermdö till Gustafsbergs fabrik å Wermdön, Edsviken till Ulriksdals Kongl. Lustslott och vidare till Edsberg i Sollentuna socken, Ehrenstrahl och Tessin dels till Drottningholms Kongl. Lustslott och dels till Fittja bro i Svartlösa härad, Södertelge till staden af samma namn, Sigtuna likaledes till staden af samma namn och vidare till Löfstaholm i S:t Olofs socken af Erlinghundra härad, Bro-Svartsjö till Svartsjölandet vid förbifarten till
Bro socken i Upsala län.
Inom länet äro belägna tre kanaler, hvilka för trafiken Vanligen hållits öppna under samma tider, som segelfarten ägt rum, nemligen Södertelge kanal, 3,000 alnar lång och 12 fot djup, Wäddö kanal, omkring 1 mil lång och 9 fot djup och förenämnde Akers kanal, ^ mil lång och 6 fot djup.
Postinrättningar vid periodens slut funnos i länets sex städer och dessutom vid Grisslehamn, Dalarö och Drottningholm; och har den vid sistnämnda ställe under perioden tillkommit.
Telegrafstationerna åter utgjorde sju, nemligen Grisslehamn, Södertelge, Waxholm, Dalarö, Landsort, Sandhamn och Furusund. c) Sjöfart och handel.
De hufvudsakliga uppgifterna härom torde inhemtas af den bilagda tabel- Tab. n:0 len N:o 9.
Vid länets kuster hafva under perioden förolyckats 17 särskilda ut- och inländska fartyg, dervid, såvidt uppgifvet är, 8 personer omkommit.
För assuranser mot sjöskador finnes icke inom länet någon inrättning, likasom de, hvilka i hufvudstaden äro tillgänglige, i allmänhet icke heller anlitas af länets kustfarare, som på egna båtar frakta hufvudsak ligen egna produkter eller fabrikater.
Afsättning sorten för länet är, såsom förut är nämndt, nästan uteslutande hufvudstaden och endast undantagsvis
Upsala eller den stad inom länet, som är produktionsorten närmast.
Egentliga varubyten förekomma endast i Skärgårdstrakterna, der fiskvaror utbytas mot spanmål och andra landtmannavaror.
Sådan byteshandel öfvas i synnerhet vid Skärstads marknadsplats i Edebo socken två o o gånger om året och har äfven ägt rum vid Akers bro i Akers socken, der för ändamålet af ålder hållits ett slags marknad, hvilken på senare tider dock förlorat sin betydenhet.
Marknad har föröfrigt under perioden två gånger om året hållits i Södertelge, Norrtelge, Sigtuna, östhammar och Öregrund, äfvensom, för omsättning af kreatur, å Ladugårdsgärdet i närheten af hufvudstaden, hvilken sistnämnde marknad dock år 1856, då den inrättades, hölls blott en gång.
Gårdfärihandeln har inom länet i det allra närmaste upphört utom i Frösåkers fögderi, der den ännu blomstrar till föga fromma för isynnerhet tjenstefolkets ekonomi.
Vissa dagar för torgförande i städerna af landtmannavaror lära icke af allmogen iakttagas, fastän Magistraterne dertill uppmanat genom allmänna kungörelser.
Under periodens sista år var förhållandet med utskänkning och minutering af bränvin som följer:
Utskänkning ägde rum hela året om: å landet vid 21 gästgifverier och på 23 andra ställen; i städerna på 19 särskilda ställen; För kortare tider åter på grund af särskilda tillstånd: å landet på 22 ställen, deraf tre tingsstäder och de flesta andra i hufvudstadens omgifningar; i städer på 2 ställen; 12 Stockholms Län.
Bränvinshandl.
Minuthandelsrättigheter utöfvades å landet på 4 ställen och i städerna på 12 ställen.
Sammanlagda beloppet af utskänknings- och minuterings-afgifterna utgjorde: å landet 11,574: 29; och i städerna 17,6 9 7: 99; R:dr R:mt 29,272: 28.
De fyra femtedelar af berörde summa, hvilka tillfallit kommunerna, hafva blifvit använde, i städerna dels till förbättring af tjenstemännens löner, dels till allmänna byggnader och anläggningar jemte försköningar, dels ock till fattigvården, samt å landet nästan uteslutande till fattigvården och endast undantagsvis till andra kommunala ändamål, såsom kyrkobyggnad, skolhusbyggnad in. m. 5.
Kameralforhållanden.
Tabell öfver hemman och lägenheter m. m. bilägges under N:o 10.
Under perioden har icke något hemman blifvit ur ödesmål upptaget, hvaremot, efter hvad uppgifvet är, dels följande pastorsboställen fått sig mantal åsätta, nemligen: i ösmo, Muskösund 1 mantal, i Sorunda, Sunnerby lf mantal, i Westerhaninge, Aby lf5 mantal, och i Österhaninge, Solberga lf mantal, dels ock torpet Frösättra, efter undergången skattläggning, blifvit åsatt mantal; hvarförutom åtskilliga lägenheter, utgörande inkräktningar å häradsallmänningarna, undergått skattläggning och tiondesättning.
Till skatte hafva blifvit omförde tillhopa 21 mantal kronohemman och 27 särskilda kronolägenheter, hvarjemte för åtskilliga afsöndringar blifvit bestämda vissa årliga afgälder.
I fråga om laga skiften m. m. åberopas bifogade tabell N:o 11 jemte derunder tecknade anmärkningar.
Likaledes vinnes af nedanstående tab. Litt.
E öfversigt af Statens direkta inkomster från länet för hvart särskildt år under perioden äfvensom af hvart års restantiebelopp; hvaremot, i anseende till de högst ofullständiga uppgifter, som, i afseende å kommunal-utskylderna, stå till buds, farhågan för att missleda bjuder att förbigå all redogörelse derför. O. Politi.
I afseende å folkskoleväsendet är föga annat att såga, än att på samma gång i vissa trakter, hvaribland Sollentuna hufvudstaden angränsande fögderi, klagas deröfver, att skolornas inverkan på ungdomens bildning icke är särdeles märkbar, hvartill orsaken anses vara att söka dels i den obesutna befolkningens täta ombyten af vistelseorter och dels i föräldrarnes likgiltighet för barnens skolgång, från andra orter åter, deribland Skärgårdsfögderierna, förmäles, hurusom folkskolorna på senare tiden börjat bättre motsvara sitt menniskovänliga ändamål till följd af det vaknande begäret hos allmogen att söka få sina barn genom flitigt begagnande af skolan väl undervisade, hvarigenom ock mera nit för undervisningen hos läraren framkallats.
Influtne stats- och riksgäldsmedel samt restantierna af samma medel.
Statsmed e 1.
Riks g ä 1 d s m edel.
Summa Influtne.
År 1856 813,370,18 4,896,77 818,266,90 80,667,48 827,76 81,495,24 899,762,14 » 1857 901,629,03 6,284,4 6 907,913,49 85,565,17 359,03 85,924,20 993,837,69 » 1858 528,361,62 7,037,83 535,399,4 5 81,511,16 662,66 82,173,82 617,573,27 » 1859 696,416,87 9,810,24 706,227,21 88,860,03 559,70 89,419,73 795,646,94 » 1860 618,030,80 5,528,32 623,559,12 85,711,57 979,67 86,691,24 710,250,36 Summa 3,557,808,55 33,557,62 3,591,366,17 422,315,41 3,388,82 425,704,23 4,017,070,40 Stockholms Län.
Hushållsgillen.
Brandförsäkring. 13
Af tillämpningsskolor finnas icke för länet några andra än Winklerska slöjdskolan i Thuringe socken, grundad på enskild donation, och den ofvan omförmälda lägre landtbruksskolan vid Wårby, ordnad enligt Nådiga Reglementet den 14 Januari 1851.
Prins Carls uppf östring s-inrättning för vanvårdade barn flyttades under periodens sista år från liufvudstaden till Stegsholm å Gålön i österhaninge socken, men var vid dess slut icke ordnad i sitt nya skick.
Såväl Mälare-Provinsernas Enskilda Bank, hvilken, förlagd i Westerås, öppnades år 1847, som äfven Hypotheks-Föreningen för samma provinser, hvilken med säte i hufvudstaden bildades år 1853, räknar delegare inom länet; och hafva dessa bägge låneinrättningar, för att tala om förhållandet i allmänhet, tvifvelsutan bidragit till jordbrukets och näringarnes förkofran.
Den år 1850 inrättade Ränte- och Kapitalförsäkrings-anstalten för Stockholms stad och län samt Upsala, Westmanlands och Södermanlands län, hvilken i förra femårsberättelsen omförmäles, har med framgång fortsatt sin verksamhet under perioden; men då de uppgifter, som kunnat erhållas om denna inrättning, hvilken är förlagd i hufvudstaden och i jemförelsevis ringa mån har intressenter inom länet, lära vara föremål för redogörelse uti Öfver-Ståthållare-Embetets berättelse, synes det vara öfverflödigt och mindre egentligt att här lemna någon öfversigt af inrättningens ställning, som icke utan svårighet torde kunna särskildt, i hvad länet rörer, angifvas.
Af de sex Sparbanker, som vid periodens slut funnos i länet, är den i Södertelge stiftad år 1836, Tab.
N:o den i Norrtelge år 1859, den i Wermdö år 1850, den i Färentuna år 1854, den i Öster- och Westerhaninge år 1850, den vid Tumba i Botkyrka år 1841.
I afseende på dessas rörelse och ställning åberopas bifogade tabell N:o 12.
På sätt här ofvan i åtskilliga hänseenden redan blifvit antydt, har Länets Hushållning s-sällskap, bildadt år 1847, jemte dess till större delen under perioden tillkomne underafdelningar, Hushålls-gillena, med nitisk verksamhet vändt sin omtanke till befordrande af ganska många allmänt nyttiga företag, som dels redan burit frukt och dels lemna förhoppningar om ett större framåtskridande uti de industrigrenar, hvilkas befrämjande närmast utgör föremål för detta slags föreningar.
Det år 1844 bildade bolaget till försäkring mot brandskada af byggnader och lösegendom har fortfarande vunnit ökadt förtroende och kan sägas numera hafva utsträckt sin verksamhet till alla landsorter i länet med o undantag allenast af Länna socken i Akers fögderi, inom hvilken en särskild brandstodsförening är inrättad.
Bolagets hela försäkringsvärde, som vid slutet af det brandstodsår, hvilket tilländagick den 14 Mars 1855, utgjorde för byggnader R:dr Runt 15,536,715, för lösegendom » » 10,015,140, eller tillhopa R:dr Runt 25,551,855, uppgick den 14 Mars 1860 för byggnader till » » 20,904,280, och för lösegendom till » » 14,632,030, tillsammans R:dr R:mt 35,536,310; och har det sålunda under perioden vunnit en tillökning af 9,984,455 R:dr R:mt. jBrandskade-ersättning ar hafva blifvit utbetalde år 1856 till belopp af R:dr R:mt 30,723,69, » 1857 » » » » » 34,891,33, » 1858 » » » » » 37,424,50, » 1859 » » » » » 4,202,42, » 1860 » » » » » 46,709,81.
Grunderna för utdebiteringarne till kostnadernas bestridande de olika åren hafva utgjort: år 1856 5 sk. lo rst Banko för hvarje 100
R:dr af ansvarighetsbeloppet för byggnader, 4 » 2 » » » » » » » » » lösegendom, 14 Stockholms Län.
1858 öre R:mt 10 » » år 1857 9 sk. 2 rst Banko för hvarje 100
R:dr af ansvarighetsbeloppet för byggnader, 5 » » » » » » » » » lösegendom, » » » » » » » byggnader, » » » » » » » lösegendom, » » » » » » » byggnader, » » » » » » » lösegendom, » » » » » » » byggnader, » » » » » » » lösegendom.
» 1859 1860 is 10 Rörande föreningen i och för rofdjurs utödande är redogörelse redan i det föregående lemnad.
Sockenmagasiner förekomma allmännast inom Långhundra fögderi, af hvars 22 socknar 21 äro dermed försedde, dock så, att häraf 2 hafva gemensamt magasin.
Då detta slags inrättningar deremot i öfriga fögderierna dels mindre allmänt oell dels endast undantagsvis finnas, samt fullständiga uppgifter om de befintligas fonder eller ställning från åtskilliga håll saknas, torde Landshöfdinge-Embetet lämpligen kunna inskränka sig till den från förstnämnde fögderi inkomna redogörelse i ämnet, enligt hvilken de 20 särskilda magasinsinrättningarnes sammanlagda behållning den 31 December 1860 utgjorde 2,047 tunnor råg, 1,872 tunnor korn och 19,296 R:dr i kontanta medel.
Största fonden fanns i Odensala socken och uppgick till icke mindre än 411 tunnor spanmål och 5,530 R:dr kontant.
Sjukvårdsanstalterna i länet äro desamma, sorn funnos vid nästförutgångne periods slut, eller SerafimerLasarettet, Norrtelge Lasarett, Kurhuset och Löwenströmska Lasarettet i Hammarby socken af Sollentuna fögderi.