Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men dä Kongl. Mast förutan andre wigtiga onämde stät, .väkallat Riksens Ständers tänkesätt för den bortgäygne Kron-Prinsens »ninne, frägar Stats.Utskottet med tillförsigt om bifall det RiksStänd, som lifligt känner förlusten af den saknade Fursten, om Stats.Utskottet bordt afstyrka, att af StatS^medlen mä utbetalas ds ifrägawarande Pensionerue» när Kongl. Mast förklarat sin »vilja att de, i allt fall, af andre medel borde utgä?
Om nägot flagg förbehäll derwid. fästas,. eller instränkning göres i Kongl. Masts redan tagne beslut i detta ämne, förloräs i och »ned
Let samma det »värde, som bewiljandet bör hafwa, om det stall swara emot Konungens afsigt, och Riksens Ständers wärVighet, 5:0 pension för afstedade Doktzällaren L Longi.
Ränte-kammaren Labran Morberg.
Författmngarne stadga, att den 70 äriga Tjenstemannen mä wid afstedstagandet bibehällas wid sine Löneförmoner.
Pä denna grund har - 118 Den 12 Oktober. bar ock Norberg, som är 74 är gammal, sätt behälla sm Lön och Arfwode, tillsammans 18Z, Riksdaler, dä han nu gätt ur tjenst.
Frägan är nu om den efter honom befordrade Tjenste, man, stall, under Norbergs äterstäende lifs. tid, sakna den lön, hwarom Staten honom för. säkrat.
Om det Hederwärda Bonde-Ständet eftersinnar angelägenheten för Stats-Werkets förnämsta Catza, Kongl.
Räntekammaren, att de personer, som der innehafwa trägne och an. swarige tjensier, icke sakna nödig utkomst, stall det Hederwärda Ständet säkert icke afflä att den iftägawarande obetydliga summan mä, un. der Norbergs fä äterstäende dagar, pä Allmänna Indragnings Staten uppföras, hwartill detzutom zme Ständ redan lemnat bifall. tz-.o Ränta till Hamburgske Banquiererne för pommerske
Lammarens skuld samt sjelfwa Capitalets öfwerflyttande pä RiksZälds-Contoiret under wista wiktor.
De Politista orsaker, som utgöra grunden för sambandet emellan Swerige och Pommern kunna icke wara ämne för Stats.Utstottet, ej eller tillhörer detsamma att intränga i detta sistnämda Lands styrelse och Förwaltning.
Hwatz som, i anledning af Konungens Nädiga Pro. position, det älegat Stats.Utstottet att beswara, är frägan, om Swerige bör biträda Pommersta Landet att afbörda sig en skuld, som detta Landet blifwit äbragt genom sitt oförwällatze deltagande s en -Swensk
KonungsiKrigs.ai.stab ter, Den 12 Oetober.. 119 tor, genom hwilka det derförutan iräkat de stör. fia olyckor, hwarifrän det längsamt repar sig till förmägan att bära egna skulder.
De stal som Stats.Utstottet i sitt Betänkande framställt, Utbeder sig Stats.Utstottet att till widlyftsqhets undvikande här fä äberopa, säsom, efter Stats.
Utstottets tanka, tillcäckeligen bäde upplysande och bindande; med tillkännagifwande, att de zme andre Riks Ständen Betänkandet gillat. Hwad Stats.Utstottet i det ena och andra yttrat, öfwerlännäs för öfrigt till det Heder», wärda Ståndets pröfning ^vördsammeligen.
Orebro den 12 Oetober, 1810. UZzlog.
NiöäsrtkLpetr o»!,. k! l.»äLmäterr v!gn»r ^sl5 l-eäLin^tsr; O. ^amilton.
Ib, >Veiämsn. V1No6. k! Ne6erv5rc!e 8on6e-§k^oäek5 l.eäL,n§terr I.e6imZter5 Obr. b-ovea. ^fovLS /wäersrson, b.. bonniu». lior 8prxLke-8k8näer äe». r; OSober rgio» Wördsamt Memorial. ^2edan Stats.
Utstottet förehaft de ifrän bet Högtärade Borgare-Ständet remitterade anmärkningar witz Stats.
Utstottets.
Betänkande i an led. 120 Den 12 Ootober. ledning af Kongl.
Maj.ts Nädiga Proposition angäende nägre wid Stats.
Regleringen före. kommande omständigheter, för Stats.
Utskottet till swar ä detze Anmärkningar först göra Hög. tärade Borgare-Ständet uppmärksamt derpä, att som Stats Utstottet i filt Betänkande om Slats-Regleringen och Finance planen i allmän, het icke annorledes tillstyrkt Riksens Häglof!.
Ständer- bekräftelse af brvad wid nästlidne Riksdag derom blifwit stadgadt och faststäldt, än i sammanhang med hemställan om de nye wid detta Riksmöte tillkomne Stats.
Utgifters uppförande pä Riks.Staten under sine behörige Titlar af Stats.
Anslagen, sä lärer det Högtä« rade
Ständet finna att nägon motsägelse bär. utinnan icke äger rum.
Beträffande det yrkade uppförandet pä Ex. tra Ordinarie.
Stat intill nästa Riksdag af sä wäl Presidentens i Swea Hof.Rätt Taffelpenningar, som Landt.
Staterne i de nya Jemtlands samt Norrbottens Län, fät Stats Utskottet upp. lysa, att Riksens Högloft. Ständer wid sista Riksdag funnit alla Extra Stater böra undmi, kas, sä att hwarje Collegium, Werk eller,Corps erhölle fin särskilda Ordinarie-Stat.
Ättonde Hufwudtiteln af Stats.
Anslagen, innefattande allmänna och Extra UtgiftS-Staten, är upprätt tad för helt andre ändamäl, än till Embets- och Tjenstemäns aflöning.
För öfrigt blifwer wis. serligen icke nägon utgift permanent derigenom att den uppföre- pä Ordinarie.
Ständer äga att hwarje Riksdag gran.
Ika, Den 12 October. 121 ika, pröftva, förändra eller fastställa StatSRegleringen, sä i allmänhet, som i alla desi de. lar.
Hwad som kan anses böra indragas pä Embets. och Tjenstemännens Löningswiikor i de gamla Länen, i anseende dertill att detze Em. bets- och Tjenstemäns göromäl genom inrättningen af de nya Länen torde minska sig, stutt le StatS.
Utskottet tro wara ett, ifrän det nu isrägawarande, särskildt ämne, som i sinom tid kan komma under pröfning, men icke inflyter pä nödwändigheten att utse
Löner för de nödige ansedde nye Embets- och Tjenstemän.
Statsutskottet fär fördenskull» ytterligare hemställa om icke, i enlighet med de af Riksens Högloft.
Ständer faststäildte grunder för Stats Regleringen, ofwanberörde utgifter böra pä behörig Hufivudtitel ä Stat anfläs.
Utskottet föreslagne ärliga Summan af 5000 Riksdaler intill nästa Riksdag för den Lag.Comitee Riksens Högloft.
Ständer sjeifwe pröfrvat böra nedsättas till Lagwerkets förenklande och förbättrande, har blifwit ansedd kunna anstä till desi Riksens Ständer pä nästa Riksdag sammankomma, under förmodan att utarbetningen af ett nytt Sågwerk under tiden torde kunna besörjas genom Justitiä-Räden under deras ledighet frän tjenstgöring, och genom tillkallade Ledamöter frän JustitiäRevision-, Hof.Rätterne och Collegierne, samt Juris Profetzorer frän Academierne, hwilka alla kunde anwändas utan ansläende af särskildte Arfwoden, dä de ägde att uppbära lönerne af sine iss Den 12 October. sine innehafwande Embeten, hwilka emedlertitz genom Vicarier kunde bestridas.
Utskottet som trott det af Riksens Högloss.
Ständer äsyftade ändamäl, att erhälla ett förbättradt Lagwerk, äfwen böra af Rik. sens Högloft.
Stäitder understödjas med medel af Staten för att ernä sin fullbordan, har icke ansett Iustitiä.Räden eller andre Embetsmän, som af Kongl. Mast kunna till en Lag-Comitee kallas, böra med ett sä högst granlaga och mö. dosamt wärf beswäras, utan all flags ersätt, ning.
De tillkallades Vicarier torde icke eller böra lemnäs lönlöst.
Detzutom har Stats.
Ut. skottet förmodat, alt det icke är blott inom Ju? stitiä-Rädet, samt Rikets Hys-Rätter och Colle, gier, som Kongl.
Mast lärer söka de utmärkte Män, ät hwilka Lagens förenkling blifwer gn. förtrodd.
Maj:t torde äfwen finna nödigt att i särskilde Landsorter uppsöka Lagfarne Domare, att i Lagwerkets utarbetande deltaga; och till den ändan mäste Resekostnaden och Dag.
Tractamente under mistandet frän deras hemorter, wara att tillgä, förutan lämpelige Arfmoden för sjelfwa arbetet.
En Secreterare och Cancellie Betjening wid Lag
Comjteen kunna icke eller erhällas utan löner eller Arfwodcn.
Utskottet mäste således sörhlifwa wid sin tanka, att anst de tillstyrkte medlen oundgängeligen nödige.
Dä Stats-Utffottet förestagit Högsalig Kron. prinsens Pensionairers upptagande pä Allmänna Indragnings.
Staten, har Stats utskottet i Be. tän - Den 12 October. 1LZ tänkandet anfört skälen dertill.
Desia hoppas Stats-Utskottet, att det Högtärade BorgareStändet finner sä talande och händelsen sä egen,, att Stats Utskottet ej behöfwer widare i ämnet nägot yttra.
Stats-Utskottet öfwerlemnar dock det ena med det andra till det Högtärade StändetS pröfning wördsammcligen.
Orebro den 12 Oo toder i8io. kl Näxlotl.
Kic!6er0csps«! ock ^äelnr l-eärmLlerr vl-n»?
O. bjsmilton.
P3 k,eä»-8rln« Äsrr l-eärmöker? vlxnrr Ib. WsiämLv. kl VlNatl.
Lorgrre-§tlnä«tr Okr. l-ovöa. kl Ns-ie,v!r<I, Lc>^6s-8r!a» <j«rr osöamärerr vlznrr ^näers ^okLV880ll. I.. k-UllMUI.
NpptKi kol K>Ic5«8rlii-len ä-a i; Octob» »8ro. Wördsamt Memorial. ^e Anmärkningar, som, enligt gärdagen an» kommit Protocvlls-Utdrag, uti Wällofl. Borga, re-Ständet blifwit gjorde wid Bewillnings-Ut> ffottetS den 4 dennes afgifne Utlätande öfwer ett frän Hederwärda Bonde.
Ständet remitterad!
Förslag om Caracterers beläggande med 124 Den 12 October. afgift, har Utskottet öfwerwägat; men dä Bewillning pä Caracterer är alldeles siridande emot de grunder, som bäde mid denna och nästsör, flutne Riksdag af Riksens Högloft.
Ständer blifwit antagne: dä denna afgift dels leder till inkräktning pä Konungens boga rättigheter, som, med förutsättning af hwars och ens rätt att afsäga sig den betungande Titlen. ofta skulle sakna utwägar, att efter sin Nädiga ompröf. ning uppmuntra och belöna, dels more en ny börda pä förtjensten, som i ett penninge-fattigt
Land oftast mäste ätnöja sig med en blott äre. bewisning i stället för en anständig utkomst för lifstiden: dä afgiftens bestämmande, enligt nu upprättade och godkände Bewillnings-Tariffm, alldeles icke är »verkställbar, och synes desturom meddela förbindelsen att likaledes med afgift beläggs allt annat af fäfängan i alla FolkCloster infördt öfwerfiäd, bwarwid hederstecken, större Hus och Wäningar i Städerna och ä landet, bruket af Ur, Tobak, Caffe och andra förr belagde Artiklar, icke kunna undgä att koin. ma i betragtande: dä det är lika oafgjort i moraliskt afseende, huruwida lättsinnigheten och flärden hämmas af ökade pälagor, som i Politiskt, hwad synnerlig tillökning i Krono, inkomsterne härigenom ffulle winnås, hälst Chartä Sigillatä.
Afgiften, i sädant fall och efter för, nyad omarbetning af denna Författning, hwartill äter tidens korthet nu icke synes lämpelig, nödwändigt mäste nedsättas; har Utskottet pä alla deste sammantagne skäl, af hwilka en del wid Den 12 October. 125 wid förra Riksdagen bestämde rrtgängen af förewarande ämne, en del äter nu tillkommit och gifwit ny wigt ät ett dä redan fattat och erkändt beslut, icke trott sig kunna frärigä sitt i denna fräga afgifne ofwanberörde Utlätande, hwilket Utskottet altsä nu widare fär äran äberopa, under hemställan deraf till Riksens Högloft.
Örebro den 12 October 1310.
Näxlokl.
Ki<j^rrricLper5 ock Läclnr l-erjsmärerr vlxnrr Croolle6r. kä V5lls6.
Lor§rre-8tänr^ts IsliiÄv Wellio. kl NäxvZräix» ^etr v!^n»r k. Xötilmrrk.
I>l Neclervlii», Lonä»-8tinclerr ».eäLmöleri Jok. Ktszo. WeslillF. b. ?. Xs! lenberg» Vpplli»
Kor ock ^ä«In «Ien r; oaok. izio. ?re<»e-§tlnliet <jsn IZ - - - —, öor^srs - 8rlncksl äsn - - - Lon<ie-§ilo>!er cleo 14 - - Wördsamt Memorial. ^ anledning af de ifrän' Högloft.
Ridderffapet och Adeln, Högwördige Preste-Ständet och Hederwärda Bonde.
Sländet inkomne Anmärk, ningar »vid Lag.
Utskottets den is sistl. »sep tein - 126 Den 12 October. tember till Riksens Högloft. Ständer afqifna Betänkande med förestagne stadganden angäende upplopp, för Utskottet, som nämda anmärkningar noga öfwerwägat, föreflä följande ytterligare redaction af betz förra projeet:
Uti de Lagar och Författningar, hwilka, till det medborgeliqa lugnets betryggande, tid efter annaa utkommit, äro wäl sädane grundsatser fastställde, i stöd hwaraf wäld mä med wald styras och upprorsman ligga ogilld, men dä deste Författningars för wisa fall otillräckliga föreskrifter kunde sätta wederbörande Befälhafware i wäda, att antingen genom efterlätenhet blottställa den allmänna säkerheten, el. ler genom förhastande i oträngt mäl, begå wäld, och dä widare en förwillad menighet uttryckeligen mä wärnäs om det äfwentyr till lif och wälfärd, som ben, i brist af laglydnad ock sanSning, löper; hwarförutan answars.lagarne för Befälhafvare tarfwa att närmare bestämmas; sä har, under owilkorlig fordran, sä wäl, att wagter, patrouller och poster ställa sig till noggran och obrottslig efterlefnad hwad KrigsArtiklar, tjenstgörings Reglementen och Jnstructioner, till lugnets och ordningens widmagthällande, dem föreskrifwa, som ock att Öfwer-Stätkällare-Embetet i Hufwudstaden med behörig waksamhct och alfwar, handhafwer de PolieeFörfattningar, hwilka, för den allmänna säkerheten, äro eller kunna blifwa utfärdade, äfvensom att Konungens Befalluingshafwande och Wednbörande Embetsmän i orterne fullgöra hwav
Den 12 Dctobek. 127 hwad dom i samma afseende tillkommer, funnits nödigt, i öfwerensstämmelse med allmänna Lagens och nystnämnde Författningars grunder, fvrestä följande stadganden emot upplopp i alla de Städer, der Troupper äro eller blifwa förlaggde. §. 1.
Enär en Folkmasta i okänd afsigt samlas, eller eljest med sitt förhällande synes äsyfta almänna lugnets och ordningens störande, och wärer till den styrka, som, i händelse af utbrott, synbarligen öfwerstege den wanliga WaktenS, som föliagteligen gjorde Patrouller otillräcklige till Folkmastans skingrande, och de sammanskoekades häk-ande, om sä fordrades, omöjligt, dä anses den allmänna säkerheten hotad, och upplopp kunna befaras. Inträffar sädant i Hufwudstaden, eller pä annor ort, der Konungen wrstas, bör Rapport derom af Öfwer-Stäthäl. laren och General.
Adjutanten, eller af ortens Lögste Civile Embetsman och Högste Militaire Befälhafvare i ögonblicket aflemnas till Konungen, soia lärer i Räder täckas förordna om de Militair-anstaltev, hwilka, till skydd och försivar widtagas böra.
Är Konungen frän Huswudstaden fränwarande; äligge det Befälhaf. wande General-Adjutanten, eller den Konungen i Hans ställe förordnat, att, med Öfwer-Stäthällarens wetskap, utan minsta uppehöll, med hela den befintliga Militair.styrkan, genast uppbädad, widtaga nödige dispositioner till upp - 128 Den 12 October. loppets förekommande eller dämpande.
I an. dra Städer der Troupper ligga, stall wid dyli. la tillfällen Högste Militaire Defälhafwandcn efter samräd med ortens eller stadens tillstädes, »varande Högste Civile Embetsman, ivid answar wara stylvig, att med de tillgängelige Troupperne widtaga lika beskaffade säkerhetsmätt; och afsändes derefter om utgängen styndesamt un. derdänig rapport till Konungen. §.2.
' Sä länge upploppet icke utbrustit i frids, förstörande uppträden inom Konungens Borg, eller i wäldsgerning emot medborgare, äge Of. wer-Stathällaren, eller den Hans ställe företrä, der, och i de öfrige ofwannämnde Städer, sta. denS tillstädeswarande i befäl stadde Högste Civile Embetsman, der han Folksamlingen för lugn och säkerhet wädelig finner, offentligen och högljudt, i Ronungens och Lagens namn, anmana de samlade att, wid äfwentyc as lifsspillan,-i godo atskiljas.
Denna anma. ning mä förnyas twenne gänger med förelagd tid af nägrs minuter efter hwarje gäng, dock ej under 25 sammanräknade; och stall, till yt. ttrmera warring och efterrättelse, wid första anmaningenS afkunnande, pä tjenliga ställen, särdeles der de samlade kunna bortgä, eller andre möjligtwis tillöpa, högt och synbart för de samlade, uppresas, om dagen en swart fana med ett rödt kortz, och om natten 4 i fyrkant ställde brinnande lyktor, äfwensom wid bwarje Den 12 October. 129 anmaning
Irenne tätt pä hwarandra följande losa stolt, ur särskildt handgeivär mäge afles. sas.
Ar da, inom den förelagde tiden, Folksamlingen ej ätstild, äge bemälte Civile Embets. man, ändä, att folkhopen häller fig fredlig, ästa handräckning lia detz stingrande, af den tillstädes warande trouppens Befälhafware, pä hwars answar det dä ankommer, att af de wäidsmedel, hwilka till ändamälet äro tillräck, ligt werksamme, anwända de lindrigaste, samt ej läta wrkldet utöfwas längre än nämda än. damäl fordrar, eller mot andre, än de ohör. samme, efter den af Civile Embetsmaunen gif. na anwisning. §. 3- Skulle en eller flere i folkmatzan, till hin. drande af anmaningens hörande, göra oljud, eller ock med wäld eller list söka förekomma of. wannämde skydds- och warnings-signalers nyt. tjande, eller efter första anmaningens afkunnan, de, med wäld eller hot bemöta de i tjenste, utöfning warande Civile, eller Militaire.
EmbetS, män eller dem, som Embetsmännen biträda, ek» ler troupperne, eller eljest bära wäld ä hwem det wara mä, dä bör emot sädane upprorsmän den militaira styrkan, strängare eller lindrigare efter omständigheterne, genast wändas, och stylle detze lagbrytare sig fjelfive för all stada dem händer; men emot de öfrige, som sig fredligt förhälla, mä ej wäld utöfwas förr än de ge. nom frivilligt qwarblifwande eft.er den förelag.
B. N:s 17, rg. * da 2Z0 Den 12 October. da tiden wisat ohörsamhet.
Skulle, utan att ofwanbestrifne anmaningar och signaler blifivit gifne, mäld tana, dä inträder, äfwen om Hög. ste Civile Embetsman ej tillstädes är, trouppens plikt att afstyra mäld som pä gator och offentriga platser förefaller, hwarwid, enär trouppen ej kan utan fredliges och oskyldiges stavande framtränga dit owäsendet sker, desi Befälhaf. ware ock äger, med föreläggande af lämpelig tid gifwa ofwanbestrifne anmaningar och signa, ler, att öppna wäg för trouppen och till ho. pens skingrande. § 4.
När anmaning till hopens skingrande är af behörig man, som sagdt är, gifwen, blifwe den, som dä med ord eller gerning söker att hindra samlingens ätstiljande eller de dertill wid, tagne anstallter, eller wäidsamhet ä nägon person eller egendom utöfwar, derest han ej pä stället dräpes, straffad säsom upprorsman efter 1. och 2. §. §. 6.
Cap. Misigern.
Balk.; Men det mäld, som sker före gifwen anmaning ock 'signal, och ej heller har för afsigt att hindra anmaningen, straffes, som Lag eljest fö em är.
Sker det emot troupperne, dömmes efter 6.
Cap 12. §.
Krigs Artikl.
Den som, efter den förelagda tiden friwilligt qwarMfwit, utan att nä. got wäldsamt iöröfwa, böte iz R:dr. 16 §. för fridsbrott, eller straffes, säsom i uppror mindre delaktig, enligt 2. tz. 6. Cap.
MiHgernDalk. efter omständigheterne. §.
S Den 12 Ovtober» iFt > §. 8- Kunna de, som wäldsamheter begä, gripas, eller wäldet eljest med magt afstyras, utan att fredlrge och icke ohörsamme mennistor skadas; gifwer dä ej Anföraren för de till hands wa. rande troupper genast ordres, och gör ej all. warligt försök ätt, pä sätt sig bör, afstyra 0. ordningen; warde han wid behörig
Domstol fälld att, jemte ersättning för den skada, som timål, tillika, efter tillfället och försummelsens
Mer eller mindre swära beskaffenhet, antingen mista stensten, degraderas eller sitta i fängelse pä längre eller kortare std.
Men begäs sädan försummelse inom Konungens Borg, ellet dep Riks-Ständen äro tillsammans, eller wid de af Konungen anbefallde högtidliga procesiioner, el» ler har nägon gröf ogerning stedt, eller menni, sto lif blifwit spilt, hwrlket af Domaren pröf. was halma kunnat förekommas, om Befälhaff waren sin plikt behörigen iakttagitZ miste denne liswet.
Den af Manskap eller Underbefäl, som Härwid ej fullgör sin skyldighet, enligt ordres, straffes efter hwäd i 5. §. 2. Cap.
Krigs Arti. vm wägrad eller underläten lydnad i fredstid stadgadt är; men timar owäsendet inom Kon. Ungens Borg eller der Riksens Ständer äro samlade, eller wid sädane procesiioner, som för» mäldt är, warde den ohörsamme arquebuserad.
Synes harwid
Myteri och uppror bland trouppen a färde wara, mä, nät styndesam be. straffning är nödig, högste Befälhafwaren an» de - 1ZL Den 12 October. befalla Ständ.
Rätt, dä endast med de bland
Mai skåpet brottslige, förfares säsom om myteri i fält uti 14.
Cap. 9. §- Krigs Art. stadgas.
Mitzbrukar trouppenS
Befälhavare den magt och niyirdighet honom anförtrodd är, sä att fredlige mennistor, som ej heller i hörsamhet brustit, blifwa af trouppen wäldförde; warder den oskylldige derigenom dräpen, miste en sädan Befälhafware lifwet; och för annan skada strast fes dubbelt emot hwad
Lag om wäldswerkan eljest förmär; i sistnämde fall miste han ock tjensten.
Den af Manskapet, som i oswannämde händelser, emot eller utöfwer ordres, och utan att till fjelfförswar wara twungen, föröswar wäld, straffes efter Z. §. 6.
Cap. Krigs Artikl.
Men skulle under det trouppen sin skyldighet full. gör, eller dä den till fjelfförswar nödgad är, riägon oskyldig komma i mrsihugg, och sädanr finnes hafwa mera af wäda, än af wäklande eller uppsåt stedt, äger dä Domaren göra derä det afseende, sorn omständigheterne medgrfwa. §. 6.
Den kostnad, som erfordras till dämpande af ett utbrustit upplopp och af Statens tillgängar mäste förskjutas, ersätteö Kronan af deras gods i löst och fast som öfwertygaS att hafwa wärst upploppets anstiftare och hufwudsakelige befordrare, eller under upploppet sig sä förbrutit, som 1. Mom. i 4. §. här ofwan omtalar.
Det - Den 12 October. ^ 135 Detta stadgande, bör första och sista Bönedagen ärligen af Predikostolarne i Städer och pä Landet, till menighetens efterrättelse, offentli. gen uppläsas.
Ständers pröfning och widare godtfinnande »vördsammeligen understäldt.
Orebro den 12 October 1810. goll. sk I>!orckir>. . L. ^lm<^vik.
I^säervArrlrl Lonc!e-8r§n I. eelrrrnoder'» I.eäLiriärer5 v5zn3r ^nck, Jonas Anckersson.
Jokan blolmbsi-ZSSov.
Utdrag af Högloflige Ridderskepets och AdelnS ^rotocoll wid Urtima Rtksdagen r Orebro den ir Ottob. »610.
S. D. föredrogs ä nyo Stats.
Utstottets den n sistl. pä bordet lagda Memorial, innehällande Utstortcts swar pä de anmärkningar, som wid betz Betänkande rörande tryckningen af Rid. derstapets och Adelns Protocoller samt Bihan - 134 Den rs OelBer. get till Riks. Ständens Protoooll, blifwit gjor» de, äfvensom angäende medels anstäcnde' till Riksdags-utgifternes bestridande för Ständens och UtstottenS Cancellier; och blef Stats Utstot» tets förslag bifallit med den förändring, att be. rörde Bihang stall pä publik kostnad tryckas, och Stats Utstottet i följe af detta beslut anmo* -6S, att medel dertill föreflä.
Ot saprs.
Lx ?kokocol!c> 6. 8ilverllyt^e, Utdrag af Högkoffige RidderffapetS och Adelns Vrotocoll wid Urtima Riksdagen i Orebro den irOctob. iZro. G. D, §ftep förnyad föredragning af de före.
Vade Stats, samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie.
UtstottenS förliden gärdag uppläste Be. tänkande i anledning af Kongl. Maj:tS Nädiga Proposition, angäende Allmänna Magazins Inrättningen, i sammanhang med Banco.
Utstot. tets, den 6> sist!, pä bordet lagda Memorial rörande samma ämne, bl-f hwad ofwannämde Utstött gemensamt föresiagit, af Högloft.
Ridderffapet och Adeln till alla delar gilladt och bifallit, blr svz-r».
Lx ?rotooolly Q. Silverkolxs, Utdrag Den 12 October. rzg Utdrag af Högloflig- RidderssapetS och Adelns Protokoll wid Urtima Riksdagen i Orebro den iL Octob. iZio. S. D. ^§edan Stats.
Utstottets den ii sistl. pä bordet lagda Memorial, innehällande Utstottets förklaring öfwer de anmärkningar, som blifwir gjorde wid desi Memorial af den z
October rörande de fä kallade Annuitets-länen, ä nyo blifwit föredraget, gillades och bifölls tlll alla delar herörde Stats.
Utstottets Memorial. ruprs.
Lx Urotocoll» O. Lilverllolpe..
Utdrag af Höglofiige RidderskapetS och AdelnS Protocoll wid Urtima Riksdagen i Orebro den ir Octob. i8lo» S. D.
OörEdrogs ä nyo och bifölls Lag -Utffottels sörliden gärdag pä bordet lagda Me. moria!, rörande föreslagna förändringar i Kongl.
Förordningen, om Stängsel skyldigheten.
Otsupr».
Lx ?rotocollo 6. 8ilverllolxs.
Utdrag 1Z6
Ridderskapets och AdelnS Protokoll tvid Urtima Riksdagen i wrebro den 12 Octob. 1810.
S. D. dillades till alla delar Stats, wssot. tets förlrden gärdag pä bordet lagda Wemo. rial, rörande tiden för uppbärandet af Landt.
Räntmästares Remisilage för de medel fem till Riksgälds.Contoiret öfwersändas. rit §vxr,.
Lx ?rotocoIIo 6. 8ilvertlo!ps. Utdrag af Högloft. RidderftapetS och Adelns Protokoll tvid Urtima Riks. dagen i Örebro den 12, Octob. i8lo. S. D. föredrogs ä nyo och biföllS Stats.
Utskottets den 11 sistlidne pä bordet lagda Memoria!, i anledning af en hos Bonde.
Stlndet wäckt motion, rörande Hwitfeldtska
Donations-godsen, l-lt soprr. Lx ?rotoco!io 6. 8ilverkolx>E. .. . ; Utdrag
Den 12 October. 137 Utdrag af Högloft. RidderftapetS och AdelnS Protoco!! wid Urtima Riksdagen i Örebro den 12 Ockob. 1810.
S. D. ^ anledning af Erpeditons.
Utskottets den ii pstlidne pä bordet ingda Memorials be. stöt Högloft.
Ridderftapet ock Adeln för sin del, att Terminen till nästa Lagtima Riksdags bärjan, mätte i Riksdags.
Beslutet utsättas till den 16 November 1816 Or ?rutoeollo A. 6.
Lilverlloips.
Utdrag af Högloflige RidderftapetS och .
Adelns Protokoll wid Urtima Riks. dagen i Orebro den 12 Octob. 1810.