Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De bland de fordna Riksståndens privilegier, förmåner, rättigheter och friheter, hvilka varit oberoende af den Stånden förut tillkommande representationsrätt, och således icke med denna upphört, kunna ej utan genom Konungens och båda kamrarnes sammanstämmande beslut, förändras eller upphälvas, — icke heller nya ståndsprivilegier på annat sätt meddelas.
Serskild
Artikel, till iakttagande vid det riksmöte, då den foreslagne Riksdags-ord ningen varder af Konungen och Rikets Ständer slutligen an tagen, äfvensom derefter till nästa riksdag. § * Å den riksdag, då ofvanstående Riksdagsordning varder af Konungen och Bih. till R. st.
Brot. 1850 ct 1851. 3 Sami., 7 Haft. 4 26 Konstitutions-Utskottets Memorial, M 7.
Rikets Ständer antagen och fastställd, utsätta Rikets Ständer tiden för Riksförsamlingens första lagtima sammanträde. § 2.
Rikets Ständer upprätta, under samma riksdag, den reglementariska ordningsstadga, som kan för riksdagsgöromålen och ordningen vid riksdagarne anses till iakttagande, jemte grundlagarnes föreskrifter, nödig. § 3- Å samma riksdag tillkommer Rikets Ständer: a) att besluta, huru många ledamöter i Riksförsamlingens andra kammare hvart läns röstberättigade på landet skola utse vid elektorernes och de omedel bart väljandes gemensamma val; b) att fastställa indelningen af rikets sjuttio valkretsar för riksdagsmannaval till andra kammaren genom endast elektorer; c) att förordna, huru det antal riksdagsmän i andra kammaren, som rikets städer ega utse, skall på dem fördelas, och i sammanhang dermed huru städerne skola indelas i valdistrikter; d) att på rikets samtlige län och Stockholms stad fördela det bestämda antalet ledamöter i Riksförsamlingens första kammare; och e) att bestämma de arfvoden och den resekostnads-ersättning, som riksdagsmännen å nästföljande lagtima riksdag, enligt § 90 Riksdagsordningen, må af statsmedel tillkomma. § 4- Sedan det för första kammaren bestämda antal ledamöter blifvit på valdistrikten fördeladt, skola Rikets Ständer besluta, i hvad ordning inom de serskilda valdistrikten, första kammarens ledamöter skola vid början af andra eller tredje riksdagen derefter afgå, så att, enligt 5 § Riksdagsordningen, vid hvartdera tillfället utgår en tredjedel af kammarens hela antal.
Om detta beslut göres af Ri kets Ständer hos Konungen anmälan, för att, jemte erinran om de i Riksdagsordningen föreskrifna åtgärder för valens verkställande i behörig tid före nästa riksdag, genom Konungens Refallningshafvande meddelas vederbörande valnämnder, hvilka då skola till fullo tillsätta det antal ledamöter i första kammaren, som för valdistriktet belöper, och tillika, der desse ledamöter äro flere, besluta om ordningen dem emellan för afgång vid påföljande riksdagar, efter bvad af Rikets Ständer blifvit för distriktet bestämdt.
KonsUtutions-Utskoltets Memorial, M 7. 27 § 3.
De val, sorn enligt den nya Riksdagsordningen böra af Riksförsamlingen å hvarje riksdag förrättas, skola af Rikets
Ständer vid deras sista riksmöte verkställas på det sätt, att, der serskilde valmän eller valnämnder erfordras, dessa tillsättas till en fjerdedel af hvartdera Riksståndet, och att revisorer till stadgadt antal, samt för hvarje revisionsår åtta suppleanter, i och för granskningen af Statsverkets, Riksbankens och Riksgäldskontorets tillstånd, styrelse och förvaltning, omedelbart genom Riksstånden väljas, till en fjerdedel af hvartdera; börande, i afseende på valbarheten i ena och andra fallet, iakttagas hvad i nämnde Riksdagsordning stadgadt är.
De förordnanden, som till följd af dessa val varda af Rikets Ständer utfärdade, skola gälla med samma kraft och verkan, som den nya Riksdagsordningen tillerkänner Riksförsamlingens förordnanden i lika fall.
Förslag till Vallag'.
Allmänna bestämmelser. % *•
Riksförsamlingens alla ledamöter tillsättas genom val, på sätt i denna lag sägs. § 2- De Etthundratjugu ledamöter, hvilka, enligt Riksdagsordningens 4:de §, utgöra Riksförsamlingens första kammare, utses genom valnämnder, en i hvarje län och en i Stockholms stad, tillsatta på det sätt här nedan stadgas. § 3- Andra kammaren utgöres, enligt Riksdagsordningens 4:de §, af Etthundrafemtio ledamöter.
Af de Etthundratjugu ledamöter, som landsbygden eger att i denna kammare insätta, utses sjuttio genom elektorer, och femtio genom samma elektorer gemensamt med de omedelbara valmän, som omtalas i 14 § af denna lag.
Valen till kammarens öfriga trettio ledamöter, hvilka tillsättas af städerne, 28 Konstitulions-UtskoUets Memorial, JSs 7. ske antingen omedelbart eller ock af elektorer i förening med omedelbart väljan de, på sätt i 14 och lä §§ sägs. § 4.
Huru första kammarens ledamöter skola fördelas på länen och Stockholms stad, samt andra kammarens ledamöter på länen och städerne, äfvensom huru länen skola, för tillsättning af de sjuttio ledamöter, hvilka böra genom elektorer utses, indelas i lika många valkretsar, derom stadgas i serskild lag, som ej må ändras utan genom Konungens och Riksförsamlingens sammanstämmande beslut.
Valrätt. § S.
Valrätt tillkommer, med nedan stadgade undantag, hvarje svensk man, som uppnått 23 års ålder och antingen: a) eger, eller med stadgad åborätt eller såsom fideikommiss innehafver läst egendom, till visst mantal salt, eller annan fust egendom eller bergsbruk, som för bevillnings erläggande är uppskattad till minst 300
R:dr på landsbygden eller minst 430 R:dr i stad; eller ock b) efter kontrakt, som icke kan af jordegaren godtyckligt uppsägas, lör lifstid eller minst tre är arrenderar eller brukar och minst ett år löre valet sålunda innehaft läst egendom på landet till visst mantal satt, eller för bevillnings erläg gande uppskattad till minst 300 R:dr; eller ock c) idkar handel, lähriksrörelse, handtverk eller annat yrke, derför bevillning till staten blifvit honom under nästföregående året påförd; eller ock d) är embets- eller tjensteman med ordinarie syssla eller ständig aflöning, eller från sådan beställning med pensionsrätt algått; eller ock e) såsom ledamot tillhörer någon af de i hufvudstaden inrättade Kongl, akademier, eller vid universitets-fakultet förvärfvat doktors- eller magister-grad. § 6.
Delegare i bolag, som är grundadt på aktier, ställda till innehafvaren, äro i denna egenskap ej valberättigade.
Andra bolagsdelegare må, i förhållande till hvarderas styrkta andel i bolagets fasta egendom eller uppskattade årliga inkomst, utöfva valrätt under de vilkor och i den ordning, som för annan fastighetsegare eller näringsidkare äro föreskrifna.
Konslilulions-Utskollels Memorial, JM 7. 29 § 7- Ej må valrätt tillkomma: a) den, som icke vid valet eger och minst i tre sednast förflutna år innehaft svensk medborgarerätt; b) den, som, ehuru 23 år gammal, befinnes under förmynderskap; c) den, som afträdt sin egendom till borgenärers förnöjande och icke kan styrka sig hafva dem godtgjort, eller i laga ordning blifvit från deras kraf befriad; d) den, som blifvit förvunnen att hafva vid riksdagsmannaval mot vedergällning afgifvit sin röst, eller på sådant sätt värfvat andras; e) den, som blifvit dömd förlustig medborgerligt förtroende eller rätt att föra andras talan, eller förklarats ovärdig att i rikets tjenst vidare nyttjas; f) den, som blifvit för groft och vanfrejdande brott sakfälld eller derför är i häkte inmanad eller under framtiden ställd. § 8.
Valrätt för yrke må ej utofvas af någon, som är i annans enskilda tjenst eller ständiga arbete anställd, ej heller af den, som försörjer sig endast med tillfälligt arbete hos andra personer. § 9-
För syssla såsom vaktbetjent eller för dermed jemnförlig befattning må valrätt ej utöfvas. § io. I val till elektorer ega alla röstberättigade att deltaga. § H Omedelbara valmän på landsbygden äro: l:o de, som ega eller med stadgad åborätt, eller såsom fideikommiss, innehafva i mantal satt fast egendom, uppgående till minst ett helt hemman, eller annan fast egendom eller bergsbruk, uppskattad till minst 8,000 R:dr; 2:o de, som arrendera i mantal satt fast egendom, uppgående till minst fyra hela hemman, eller annan fast egendom eller bergsbruk, uppskattad till minst 32,000 R:dr; 3:o de idkare af handel, fabr i ksrörelse, handtverk eller annat yrke, hvilka skatta för årlig inkomst af minst 800 R:dr; 4:o de embets- eller tjenstemän, som af embetet eller tjensten åtnjuta i upp - 30 Konslilutions-Ulsholtets Memorial, JVs 7. skattad ärlig inkomst minst 800 R.dr, så ock de, som med rättighet till pension afgått från embete eller tjenst, hvaraf de sådan inkomst njutit. § *2- Vid beräkning af hemmantal efter denna lag, vare, der förmedling skett, förmedlade hemmantalet gällande.
Då beräkning sker efter Riksdaler, skall dermed förstås Riksdaler Riksgäldssedlar. § 13
Vid val för landsbygden eger hvarje valberättigad blott
En röst. § 14.
I de städer, der omedelbar valrätt hittills egt rum, skola valen äfven hädanefter omedelbart ulöfvas, dervid de valberätligades röster beräknas sålunda:
För bevillning af till och med En Riksdaler, påförd under uästförutgångne året för egendom eller inkomst, räknas En röst, och för hvarje Riksdaler derutöfver ytterligare
En röst till och med Fyratio Riksdaler.
Högre bevillningsbelopp må dock ej till mera än F"yratio röster berättiga. § is
I de städer, som hittills valt riksdagsmän genom elektorer, kommer valet att utöfvas: dels genom elektorer, hvilkas antal bestämmes till
En för hvart hundrade af stadens hela folkmängd.
I dessa val deltaga alla stadens röstberättigade innevå nare, hvardera med En röst; dels också omedelbart af dem, som a) ega fast egendom, uppskattad i värde till minst 8,000 R:dr; b) idka handel, fabriksrörelse, handtverk eller annat yrke med uppskattad årlig inkomst af minst 800 R:dr; c) innehafva embete eller tjenst, deraf årliga inkomsten är uppskattad till minst 800 R:dr.
Valet sker af eleklorerne och de omedelbara valmännen gemensamt, dervid de alla ega lika röst. § 16- I stad må valsätt förändras ifrån det i 14 till det i 15 § föreskrifna, eller tvärtom, då stadens röstberättigade innevånare sådant besluta efter den grund, som den förre af dessa §§ stadgar, och Riksförsamlingen beslutet gillar.
Konslilutions-Ulskottets Memorial, JYs 7. 31 § 17 Rösträtt må ej tillkomma annan valberättigad än den, som vid tillfället personligen sig inställer.
Valbarhet. § 18.
Valbar till elektor för väljande af riksdagsman i andra kammaren är en hvar valberättigad, som eger rösträtt inom det pastorat, för hvilket, eller i den stad, der elektorsvalet sker. § 19- Valbar till riksdagsman i andra kammaren är hvar och en valberättigad, som bekänner sig till Evangelisk-Lutherska eller Reformerta läran.
Riksdagsman lör landsbygd skall dock vara röstegande inom det distrikt eller det län, för hvilket valet sker, och riksdagsman för stad röstegande inom staden eller der flere städer äro förenade till ett valdistrikt, inom en af dem. § 20.
Valbar till ledamot i de valnämnder, som ega att utse ledamöterne i första kammaren, är en hvar inom länet boende, som till riksdagsman i andra kamma ren valbar är. § 21 Valbar till riksdagsman i första kammaren är hvar och en till riksdagsman i andra kammaren valbar, äfven om han ej eger rösträtt inom dét distrikt, för hvilket valet sker; dock skall han, året förr än valet hålles, hafva uppnått 35 8rs ålder. § 22.
Derest riksdagsman försättes i omyndighetstillstånd, eller nödgas sin egendom till borgenärer afstå, eller varder förvunnen att hafva vid riksdagsmannaval mot vedergällning afgifvit sin röst, eller på sådant sätt värfvat andras, eller varder dömd förlustig embete eller medborgerligt förtroende, eller för vanfrejdande brott sakfälles eller ställes under framtiden, skall hans riksdagsmanna-befattning genast upphöra. 32 Konstitutions-Ulskottets Memorial, M 7. § 23.
Den, som riksdagsmanna-befaltning innehaft, kan dertill åter väljas, om lian då valbar är.
Valsätt. § 24.
Hvar och en eger utöfva den valrätt honom tillkommer, för egendom, der egendomen är belägen; för näringsinkomst, der han för yrket skattar, och valrätt efter annan grund, der han är mantalsskrifven. § 25.
Alla val till elektorer, till ledamöter i valnämnd och till riksdagsmän i andra kammaren, så väl på landsbygden som i städerne, ske muntligt och öppet. § 26.
För val af elektorer skall på landsbygden hvarje socken utgöra serskildt valdistrikt.
Vilja liera socknar, som till samma pastorat höra, förena sig om samfäldt elektorsval, stånde det dem fritt.
Antalet af elektorer bestämmes så, att en elektor utses då socknens hela folkmängd icke uppgår till ett tusende, två för lulla l,000:de intill 1,500 o. s. v. en för hvarje 500:de.
Finner valförsamlingen så nödigt, må den, då elektorsval sker och på enahanda sätt, utse suppleant, för att, i händelse af elektors förfall, i dennes befattning inträda.
Elektors- och suppleantval verkställas i socknestämma, hvars ordförande är valförrättare. § 27.
De i näslförestående § omnämnde elektorer sammanträda länsvis å gemensam valort, då lör hvarje krets densammas elektorer utse
En riksdagsman. § 28.
Sedan elektorerne förrättat de efter 27 § dem serskildt tillkommande val, skola samtlige elektorerne sammanträda med de omedelbara valmännen inom länet, för att gemensamt med dem och i en omröstning välja det antal riksdagsmän, som genom sådant val skall för länet utses, enligt den i 3 § omtalade fördelning.
Elek - Konstilulions-Ulskotlels Memorial, M 7. 33 Elektor, som derjemte omedelbar valman är, eger, vid riksdagsmannaval enligt denna §, dock ej mera än En röst. § 29.
Den ort, hvarest riksdagsmannaval efter 27 och 28 §§ skall verkställas, har Konungens Befallningshafvande i länet att utsätta så nära länets medelpunkt, som lämpligen ske kan.
Valförrättare är den domhafvande å landet, inom hvars domsaga valorten är belägen, eljer om till valort är utsedd stad, hvartill gränsa flera domsagor, den domhafvande i en af dessa domsagor, som hofrätten på Konungens Befallningshafvandes anmälan dertill förordnar. § 30.
De liesta rösterna bestämma utgången af valen till ledamöter i andra kammaren.
Hafva (lere erhållit lika många röster, och valet derigenom är oafgjordt, skall dem emellan genom ny omröstning skiljas.
Skulle äfven då lika röstetal emellan två eller flere inträffa, anställes lottning.
Sedan hvartdera riksdagsmannavalet för landsbygden skett, förrättas vid samma tillfälle, efter de serskilda valsätten, val till lika många suppleanter.
Suppleanter för de riksdagsmän, hvilka väljas enligt 28 §, inträda i kammaren i den ordning erhållet röstetal bestämmer.
Vid lika röster afgöres företrädet genom lottning. § ålstad, som utgör eget valdistrikt, och der valrätt utöfvas endast omedelbart, må, der så nödigt finnes, fördelas i valkretsar, hvarom Konungens Befallningshafvande, efter Magistratens hörande, eger förordna.
Hvarje sådan krets förses med en valbyrå, inför hvilken hvarje inom valkretsen valberättigad röstar på så stort antal personer, som motsvarar det för hela staden bestämda antal riksdagsmän.
Valförrättningarue skola vid dessa valbyråer samtidigt företagas.
De dervid förda omröstningsprotokoll samlas i stadens hufvudbyrå, hvarest genom sammanräkning skall utrönas hvilken eller hvilka personer genom Hesta rösterna blifvit till riksdagsmän för staden utsedde. § 32.
I stad, som utgör eget valdistrikt, och der riksdagsmannavalet är öfverlåtet åt elektorer och omedelbart röstegande, på sätt 15 § bestämmer, kan för elek— Bih. till B.
Prot. 1830 & 1851. 3 Sami., 7 Haft. 5 34 Konstilutions-Utskotlels Memorial, M 7. torsvul samma indelning uti valkretsar ske, som i nästförestående § är för riksdagsmannaval medgifven; men elektorerne och de omedelbart röstegande skola derefter sammanträda till gemensamt val, dä hvar och en af de väljande röstar på lika mänga personer, som antalet är af de riksdagsmän, staden skall tillsätta. § 33.
Vid val i stad till elektor eller till riksdagsman i andra kammaren skall Magistratens ordförande vara valförrättare.
Är stad i flera valkretsar fördelad, för val till antingen elektor eller riksdagsman, åligger valförrättningen vid hufvudbyrån Magistratens ordförande och vid hvarje af de öfriga valbyråerne, en annan ledamot af Magistraten. § 34.
Då valdistrikt består af flera städer, som hafva att gemensamt välja riksdagsman, tillkommer Konungens Befallningshafvande i det eller de län, der dessa städer äro belägna, att utse en af dem till valdistriktets hufvudort.
I de till gemensamt valdistrikt hörande städer skall riksdagsmannaval liktidigt anställas å dag, som Konungens Befallningshafvande i det län, der hufvudorten är belägen, utsätter.
Valprotokollet, fullständigt utvisande huru och på hvilka rösterna fallit, skall till den valförrättande i hufvudorten ofördröjligen insändas af valförrättarne i distriktets öfriga släder.
Den valförrättande i hufvudorten skall då, efter samtliga valprotokollerna, sammanräkna de röster, hvarje under omröstning kommen person inom distriktet undfått, samt förklara den af dessa, som erhållit högsta röstantalet, vara till riksdagsman för valdistriktet utsedd. § 33.
Om stad, som eger att utse riksdagsman både genom elektorer och omedelbart väljande, är förenad i valdistrikt med stad, som utöfvar sin valrätt endast omedelbart, skall i förstnämnde stad den bevillning för egendom och inkomst, som nästförutgångne året blifvit påförd alla röstberättigade, sammanräknas; dock att - det belopp, hvarmed bevillningen för någon öfverskjuter Fyratio R:dr, uteslutes.
Den vid sådan sammanräkning erhållna summan delas lika på hela antalet af stadens elektorer och omedelbare valmän, och qvoten visar huru stort röstetal hvar och en i valet deltagande anses hafva afgifvit. Konstitutions-Utskoltets Memorial, M 7. 35 § 36.
Till den valnämnd, som har att verkställa riksdagsmannaval till Första kammaren, skall, sedan riksdagsmän i Andra kammaren blifvit, enligt 27 och 28 §<K, valde, vid samma tillfälle för landsbygden utses Tjugufyra ledamöter, på det sätt att samtlige elektorerna gemensamt och i en omröstning välja Tolf, och omedelbara valmän på enahanda sätt äfvenledes Tolf.
Den eller de städer inom länet, som hafva egen Jurisdiktion, utse, efter samma grund, som de välja riksdagsmän, Sex ledamöter i nämnden, om folkmängden i länets städer utgör minst Sex Tusen, och Tre om den ej dertill uppgår.
Efter hvardera af förenämnde val utses suppleanter till en tredjedel af de ordinarie ledamöternas antal, att ingå i den ordning de röster erhållit.
Valprotokollerne ej mindre för städerne än för landet insändas till Konungens Befallningshafvande, som låter valet i länet allmänneligen kungöras. § 57.
Stockholms stads riksdagsmän i Första kammaren utses genom en valnämnd af Fyratioåtta personer, af hvilka stadens serskilda valkretsar hafva att bland stadens innevånare, efter samina grund, som gäller för riksdagsmannavalen, välja hvardera lika antal. § 58.
Ledamöterna i de valnämnder, som i nästförestående 2:ne §§ omförmälas, qvarstå i sin befattning under
Två år och böra sålunda äfven återbesätta de ledigheter i Första kammaren, som under tiden genom dödsfall eller af annan anledning kunna uppstå.
Varder ledamot af valnämnd till riksdagsman utsedd, upphör hans förstberörde befattning. § 39.
Då val till ledamot i Första kammaren bör anställas, skall valnämnden på Konungens Befallningshafvandes kallelse, i residensstaden eller å annat lämpligt ställe inom länet sammanträda.
Vid valförrättningen förer den af nämndens ledamöter ordet, som nämnden dertill utser. § 40.
Ledamöterna i valnämnd skola rösta muntligt och öppet och ega hvardera lika röst.
Då valnämnd har att vid samma tillfälle tillsätta flere riksdagsmän, röstas för hela antalet på en gång. 36 Konstitutions utskottets Memorial, M 7.
En hvar, pä hvilken vid första omröstningen flere an hälften af nämndens samtlige ledamöter röstat, skall anses vara till riksdagsman vald.
Har, vid denna omröstning, det antal, som bör väljas, icke blifvit till fullo tillsatt, skall för återstoden af detta antal ånyo omröstas.
Varder äfven vid denna omröstning rösterne så delade emellan flere personer att icke sådan pluralitet vinnes, som här ofvan är sagd, skal], för tillsättning af återstående ledigheterne, den, som undfått de flesta rösterna, blifva föremål för uv omröstning.
Vinner denne icke heller då sådan pluralitet, skall den, som näst honom erhållit flesta rösterna, underkastas enahanda omröstning, och, i händelse af lika utgång för denne, de öfrige, som röster undfått, hvar efter annan, i den ordning flertalet af röster på dem fallit.
Inträffar den händelse, att två eller flere personer, öfver hvilka röstas bör, undfått lika röstetal, skall först votering företagas om den ordning, hvaruti de böra till omröstning framställas.
Skulle, sedan alla omröstningarne sålunda försiggått, likväl ingen hafva erhållit ofvanlöreskrifne pluralitet, bör slutlig omröstning anställas öfver alla dem, som vid den andra omröstningen blifvit satta i fråga; och skall den, som då erhållit de flesta rösterna, anses behörigen vald.
Vid lika röster under denna sista omröstning, afgöres valet genom lottning. § 41.
Det valdistrikt, som har blott En ledamot i Första kammaren, skall anställa nytt val hvart Sjette år eller näst före hvar tredje lagtima riksdag; det, sorn har två ledamöter, skall välja ånyo till två lagtima riksdagar af tre; det, som har tre ledamöter, skall välja ånyo hvartannat år, eller en ledamot till hvar lagtima riksdag; och det, som har fyra ledamöter, skall välja en ledamot till hvardera af två lagtima riksdagar och Iva ledamöter till den tredje o. s. v. § 42.
Hos Konungen göres af Riksförsamlingen vid hvarje riksdags slut anmälan om de ledigheter i Första kammaren, som skola till påföljande lagtima riksdag genom val fyllas; till följd hvaraf Konungen förständiga!'
Dess Befallningshafvande i länen och i Slockholm att föranstalta om valens verkställande.
Riksförsamlingen gore äfven hos Konungen anmälan orri de ledigheter bland riksdagsmän i båda kamrarue, som under riksdag inträffa och innan dess slut böra fyllas, och Konungen anbefaller med anledning deraf Dess Befallningshafvande att ombesörja det nya val hållas eller suppleanter inkallas.
Ledigheter i båda kainrarne, som genom dödsfall eller annorledes emellan riksdagar inträffa, skola serskildt för återstoden af den tid, som afgångne riksdagsmän Konslitutions-Utskoltets Memorial, M 7. 37 egt att befattningen innehafva, fyllas på sätt här förut är sagdt, hvarom Konungens Befallningshafvande har att förordna. § 43.
De tjenstemän, som skattskrifning verkställa, åligger hvar i sin ort det år, då lagtima riksdag inträffar, äfvensom när Konungen till urtima riksdag anbefallt nya val, att efter sednaste skattskrifnings- och taxeringslängder uppgöra noggranna och fullständiga serskilda förteckningar för landsbygden dels å alla, som röstberättigade äro, och dels å dem, som ega omedelbar valrätt: — och skola röstlängderne upprättas å de förstnämnde för hvarje Socken eller under landets Jurisdiktion lydande stadsförsamling, samt å de sistnämnde för hvarje fögderi.
För städerna skall, der valen ske endast omedelbart, utsättas hvars och ens röstetal, och, der rösträtten utöfvas både genom elektorer och omedelbart, serskild längd uppgöras å de omedelbara valmännen.
Röstlängder, som för lagtima riksdag upprättas, skola derjemte i serskild kolumn upptaga alla röstberättigade, som nästförutgångne året fyllt 35 år och således äro till ledamöter i Första kammaren valbare.
Inom Maj månads slut det år, då lagtima riksdag inträffar och, när Konungen till urtima riksdag påbjudit nya val, inom två veckor efter kungörandet af sådant påbud, skall röstlängd aflemnas, för dem på landsbygden, som böra utöfva sin valrätt genom elektorer, till vederbörande Kyrkoherde, och för stad med egen Jurisdiktion till Magistraten.
Kommer ej röstlängd inom tid, som nu sagd är, skall Kyrkoherden eller Magistraten sådant ofördröjligen anmäla hos Konungens Befallningshafvande, som då genast fogar anstalt, alt den aflemnad varder.
Röstlängder öfver dem, som på landet äro berättigade alt i omedelbart val deltaga, skola inom lid, som förut nämnd är, insändas till Konungens Befallningshafvande, för att derefter öfverlemnas till den Domhafvande, af hvilken valet bör förrättas. § 44.
Då röstlängd för elektorsval på landet samt för elektors- och riksdagsmannaval i stad kommit vederbörande Ky rkoherde eller Magistrat tillhanda, skall Kyrkoherden eller Magistraten ofördröjligen inom distriktet kungöra, att längden under fjorton dagars tid finnes tillgänglig för dem, som åstunda att densamma granska.