Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I detta fall hade troligen samma förluster uppkommit, sorn nu genom Magazins-Inrättningen.
” ' ”Spannmåls-handeln är nu i samma belägenhet
Jag tror att den, likasåväl sorn Jernhandte. ringen förtjenar understöd, och att Staten för torkad och inmagazinerad
Säd, emot lag ränta, och emot f u 11 k o m 1 i g, i a n d r a Hypotheker äfven lemnad säkerhet, bör It den enskilde Spannmåls -handla ren lemna förskott att uppköpa nya förråd er.” St a t s-Ut s k ot t e t*
Be tän tanden. *53 ”Härigenom skulle under goda år lager samlas, som noder missväxt-år vöre att tillgå.
Härigenom skulle inan ändteligen vinna, livad som hittills aldrig kunnat éfn3s, ett allmänt bruk att torka
Säden, och slutligen först igenom ett sådant bruk skulle det blifva möjligt, att göra Spannmålen till en export-vara ; det största det vigtigaste steg, som Sveriges industrie någonsin kunde göra.” ”Man tror väl, att mati genom det nu gjor da förslaget, tryggar 'den enskilde
Spannmålshandlaren för ali ConCUrence af Staten.
Men är verkligen förhållandet sådant, då i ett missväxt-år Staten använder en stor Summa, att utifrån inköpa Spannemål ?
Skall ej den enskilde afskräckas att under de goda årén samla lager, då han vet, att det år, då han derpå skall vinna, öppkupés utländsk Spannmål af Staten, för att Säljas till må hända nedsatte priser ?” ”Det är icke blott för en enda Province, för det sädesrika Skåne, sorn jag talar; ty Spannmålsprisérne i Skåne hafva inflytande på priserne i de öfrige provincerne, emedan skilnaden utgöres endast af Transportkostnaden.
Kin ej Sädén säl jas der, blir den äfven i det öfriga landet osald.” ”Mati Säger väl, ått dét onda sätter sig om några år.
Det är också förhållandet, men på det »54 Stais 'U is leo t tets' E etan Ic and en. sätt: ali fdrst en mängd Jordbrukare gå till sin undergång, och sedan att sjelfva Ilandet gör ett stort steg tillbaka, genom Productionens förminskning, så att vi åter måste införskrifva utländsk Spannemål, i stället för att man med ändamålsenliga anstalter kunde göra exporten möjlig, och förrådet inom Landet alltid lika tillräckligt.*: C. A, AGARDH. 2:0 Af Herr Friherre Cederström, Jacob, ”Då Högloft.
Utskotten beslutat, att, i stället för bidrag till inrättande af Socken-Magaziner, ett Spannmåls-lager af 50,000 T:r städse skall vara att tillgå, för de Norra Dänens jemte en del af Vermlands behof, och jag anser detta Beslut icke allenast i strid med det Beslut Utskotten fattadt, att
Styrelsen uti intet fall hädanefter får befatta sig med Spannemåls-handel, utan och långt ifrån att betrygga ifrågavarande
Län, för fortfarande o. lyckliga följder af en möjligen inträffande miss. växt eller genom frost och andra tillfälligheter förstörd vexande gröda; så anhåller jag att jemte anmälan om min Reservation mot detta;-Beslut, få St^ts-Utsiotrct* B é t ä n i * n d em *51 fä utveckla skjälen för min öfvertygelse, och att detta mitt yttrande, må fa åtfölja lits kottens Betänkande till Biksens Höglofl.
Ständer.” ”Hvad först angår stridighetpn emellan Beslutet, att Styrelsen icke mera får befatta sig med någon slags
Sp ar i n e rrt å h - h a ri d e 1, och det att den skall hafva ,50,000 T:r mag'.zinerad Spannemål uti ständigt förtid för vissa Landskaps behof; så skuhe väl egentligen icke mera än den enkla framstälningen häraf, hehöfvas för att visa, det stridigheten emellan dessa Beslut är påtagligt det. må likväl tillåtas mig att fästa uppmärksamheten derpå, att i den händelse denna Spannemål icke alla år behofde användas till utdelning t desse Provinser, omsorgen om Spannemålen, bibehå Ilande ovilkorligen skulle me föra nödvändigheten ätt genom försäljning af 'Magasins behtllningarne och inköp af ny Spannemål i dess stale, förekomma detta Lagers förskämning: och ar detta icke Spannemåls-handel P — Hvad der. efter beträffar frågan" huruvida desse Landskaps Innevånare genom denna beslutna1 åtgärd kunna betryggas för de följder möjligen inträffande missväxt eller förstörd gröda rnå&te medföra*’ förekommer, att 50,000 T.r visserligen för ett år, då icke en alltför ytterlig missväxt inträffir, kan anses som ett skäligen betydligt Spannemåls-q vantum, i händelse det uti orten är tillgängligt, kun - 4* Sml i XI 55$ S t at t -1* t.‘s i o i t e t s B'e! an kan tVe t». de i behofvets stund genast tillitäs; meri då de^ta Spä nnem å Is-q v a n t u rn förvaras uti Krrirtäh-i Förrå, •ffét, "ltngt äflägsrie ‘från de stallen der bristen in* t räfla t ; så uppkommer ett helt mot* ~t förhållande ”1:0
I afseende derpå att, då afuånden från Krono Magazlnerne till de orter der .Spännemaien hehdfver utdelas .sirö g ms ka bery : lige. i.hfvér 'Trdnsporten
För kringboende och 'deri deltagande 's^jår och'ofta trye lea ridé sturu tilläfventyrs n?g'tt g åii g rent äT omcuiig', Hvarigenom Späfinemåls. itlrdet för deri riiidstälde furhöjfe eller undsätt» ningerileur af förhirfriras.” i . < * . £ ,gt ’»*•" •’ »:•. t- •} j». . ‘ ?
J ";S i s:o ”Emedan den Spunnémål, som af Kronan kan tillhandahållas, icke kan vara så beskaffad som fordras för att vara tjenlig till utsäde i de orter der miss vavten eller bristen inträff;t, och jc<\h således om också de genom lång Transport m n. för undsättningen lagde svårigheter skulle öfvervinnas, icke blifva gagnande till mera, än att för en kort tid förskaffa örtens innevånare bröd»?’
Sto ”ferie dan utvägar icke äto bestämda, hvarigenom Styrelsen sättes i tillfälle att .alltid ega ifrågavarande 50,0.00
T:i- i förlag; ty det är ej nog att dertill ny. anvisa ifrågavarande qvantum Spåpnemal; så .snart denna Spannmål blifvit använd, fordras medel att å .nyo fylla Spannemals-Magazinen med samma q vamme, eller och § [afi-\J
t B.k e t.t e t» Betärikandcn. *47 ^lifver- Styrelsen urståndsatt att iakttaga hvad Utskotten i detta hänseende Föreslagit.” 4:0, ”Att om medel också utses till detta ändamål skid e dessp- af Styrelsen yerkstalda Spannemåls-upphandlingar, verka fluctuatloner i Spannemflsprisen, utan att gagna Jordbrukaren i ali* mänhet och till säk.er förlust för samhällets tillgångar.
Med ett ord, denna anstalt för de ifrågavarande.
Provipcerne, medför alldeles enahandaolägenheter, son; dem hvilka Magazins-Directioitens functioner medfört för Riket i allmänhet.” ”Deremot skulle förhållandet hafva blifvit annorlunda för dessa Provincer, om Afdelnipgens förslag blifvit godkändt, nemi. att 50,000 T:r Säd af Staten lemnats såsom ett räntefritt Ijån på 10 års återbetalningstid, till bildande af enskildte socken eller District-Mlagaziner på alla de stallen der Innevånarne funné, sin fördel mej sådan6 Inrättningar förenade.
Derigenom bade flepa Spttnpemåis-lager för desse Provincer blifvit tillgängligt inom Socknarne att i behofvets stund anlitas, de förstörande
Tra nsp or t kos t n ad erne alldeles icke egt rum, Spannemålen blifvit utbytt emot Ortensj till utsäde användbara Spapnemål, och Staten med visshet kunnat emotse den icke aflägsna period, då dess bidrag för enskildes underhåll vid inträffande missväxt icke mera vöre behöfligt: syn' nerligen om öfrige orter i Riket ifve avil ethil - 9j8
St a ti - tJ ts kott e ts
Ee län k a riden. i t tillstånd att till anläggande af Socken Magaziner, der InvSnärné finna en sådan Inrättning med deras Interesse förenlig, falt begagna den af Afdelningen, fdreslagne beiåningsrätt af 70,000, T:r Spannemål, hvilka tillsammans med förenämn 1© 50.000
T:r gör 120,000 T:r
Sid, hvilka i min tänka rättast på det satt'borde disponeras, att de uti en enda Summa blifvit till Styrelsens disposition öfverlemnade, under vilkor att denna Spannemål, enligt de grunder afdelningen föreslagit, och företrädesvis för de orter inom Riket der missväxt eller grödans förstörelse oftast inträffar, användas till bildande af enskildt© Magaziner in. om Socknar eller Xjistricter.’*
Uti denna Reservation Instämde Herrar Hammarhjelm, af Uhr och: von Törne simt Riks agsFullmä'gtigarhe Bergman och Pehr Pehrsson; och lillade Herr von Törne särskildt: ”jag aftser det nu tagne Beslut i intet afseende svara emot d» Norra Provincernes behof.
Hvad Jemtland särskildt beträffar sä har jag Sockenvis hort Länet* Innevånare och nästan alla hafva förklarat sig nöjde att anlägga Socken-Magaziner, så mycket nödvändigare, som i Jemtland blott finnes ett Magasin hvilket rymmer blott 6ooo T:r då likväl 30.000 T:r, vid inträffad svårare missväxt, utgör Länets behof, och Magazitierhe i Sundsvall och Huddiksvall äro på så långt afstånd att i nödens Stund man ej medhinner att få Spannemålen »a St at* •
U.ts k o t tets Betsa leanden.
459 hastigt derifrån transporterad, sorn hehofvo: fordrar.
Dertill kommer att både Hernosands och Gefleborgs Dans Innevånare, vid inträffande missväxt i Jemtlän!» ofia blifva besvärade aff ifrån nämnde M g.tzitier forsla denna Siantieinål till Jemtlands .Lånegräns, hvilka tryckande bördor lätteligen kunde undvikas om förslaget"-gillades att anlägga District-Magaziner.”
På begäran skulle dessa yttranden medfölja.
Utskottens Betänkande till Riks-Sianden.
In Fidem Th- Engelhart.
: I. p> , ■ 'i , ■ 1 *", Transumt af Protocollet, hållet hos Riksens Högloft.
Stan - söp St-its,-Utskottats B etan k un d o n. ders Stats-, Banco- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskott viel sammanträde å Stora Riddarhus-Salen, dea 21 Augusti 18.23* c S, I).
Uppljisjes och justienades, de. i frågan otn.
Allmänna Magtzlns-Inrättningen den Sale och i6:de dennes förde Protocoll ; hvarefter Herr Noraus itigaf skriftligt anförande, som skulle Betänkan et 111 Riks-Stånden, åtfölja, och var af följande lydelse ”Jag anser ganska yigtigt att Kongl. Majrt har att påräkna ett Creditiv på Riksens Ständers.
Constilutions-Utskottets Memorial N.o 36. t N:o 36.
Ankom till Expcd.
Utskottet d. 29 Junii 182g, Memorial, med Betänkande i följd af Stats-Råds - Protocollens fullbordade granskning.
Jemlikt Grundlagarnes föreskrift, liar Constitutions-Utskottet, med ledning af Protocollen öfver Regerings-ärenden, granskat Konungens Rådgifvares och Föredragandes Embets-ålgärder under den, från sisllidne lill nu påstående Riksdags början förflutna tid; och Utskottet ser sig, efter detta arbetes fullbordan, omsider i tillfälle att inför Rikets Ständer vördsamligen framlägga dess åskådning af förhållandet, så i detaillerna, som i det hela.
Djupt kännande värdet och tyngden af sitt kall, är nuvarande Constitutions-Utskott icke nog förmätet att tro sig hafva uppfyllt allas fordringar; men Utskottet har, under all yttrad olikhet af opinioner, åtminstone samfällt bemödat sig alt klart Bih, till H. St.
Prat. 1828 och 1829. 3 Sami. 1 i6:e II:t> 9. Constitutions-Utskoltets Memorial.
JY.o 36. uppfatta och efter förmåga motsvara sin bestämmelse; och i tryggt medvetande häraf skall Utskottet med tillförsigt underkasta sitt handlings-sätt Rikets Ständers upplysta omdöme.
Sedan, med stöd af io5§ Regerings-Formen, Constitutions-Utskoltet, genast efter dess organisation, äskat de i Stats-Rådet förda Protocoll, hafva till Utskottet blifvit aflemnade Protocollen öfver Juslitiae-ärenden, från den i5 Januarii 1823 till den 3o Octoher 1828, och öfver General-Auditeurs-ärenden, från den 3i Januarii 1823 till den i5 October 1828; öfver de af Hof-Cancelleren, under åren 1823 och 1824, föredragna egentliga Riksdags-ärenden; öfver Krigs-ärenden, från den 28 Januarii 1823 till den 29 Octoher 1828; öfver Kammar-ärenden, från den 18 Januarii 1823 till den 3 November 1828; öfver Handelsoch Finance-ärenden, från den 10 Januarii 1823 till den 29 October 1828, samt öfver Ecclesiastique-ärenden, från den 25 Januarii 1823 till den 29 Octoher 1828, jemte de till Stats-Expeditionernas föredragning hörande, i Rikets allmänna Ärendens Beredning hållna Protocoll; hvarförutan Utskottet meddelats åtskilliga i uppgifna händelser begärda Protocoll öfver Commandomål för Armeen och Flottan.
Constitutions-Utskottet, sorn saknat skäl att tillämpa 106 § Regerings-Formen, Coustitulions-Utskjottets Memorial.
N:o 36. 3 har, under handlingarnas pröfning, endast funnit sig befogadt att, efter 107 § af samma Grundlag, anmärka: 1:0 Emot Siats-Rådets Ledamöter, utom Herr Stats-Rådet Grefve Löwenhjelm3 frånvarande, och Föredraganden, tillf.
StatsSecreteraren Danck vardt: rådgifvande åtgärden till det i Kammar-Expeditionen den 32 December 1824 fattade beslut om gillad indragning och förbjuden fortsättning af Tidningen Conversations-Bladet.
Utan att förneka vidden af den arbitrerande magt i så beskaffade frågor, hvilken, genom 8 mom. 4 § Tryckfrihets-Förordningen, är Hof-Cancelleren preliminairt och Konungen definitivt tillerkänd, hyser dock Utskottet, lika med Justitiae-Cancelleren och Tillförordnade Stats-Secreteraren, som bägge afstyrkt bifall till indragningen, den mening att, då, vid Skrifters bedömande, obestämda slutföljder icke må dragas af tvälydiga uttryck, det i Gonversations-Bladets anmärkta artiklar nyttjade framställnings-sätt, hvarken varit smädligt, ej eller af någon förledande och vådlig egenskap; börandes emedlertid Utskottet tillägga, att, bland nio fastställda Tidnings-indragningar, denna ensamt kunnat af Utskottet anmärkas. 2:0 Emot Stats-Rådet oeh Föredraganden, rådgifvande åtgärderna i Krigs-Expe - 4 Cons titutions-Ut skottets Memorial.
N.o 36. ditionen till uppdragandet af handelstransaction om Örlogs-skepp åt en enda Embetsman, tillika Konungens Rådgifvare, med förbigående af vederbörande Förvaltningsverk.
Af Stats-Råds-Protocollen inheintas, bland annat, att, vid föredragningen af Handelshusets härstädes Micliaelsons &C
Benedicks underdåniga ansökning att få tillhandla sig Linie-Skeppet Tapperheten eller Manligheten, fullt tackladt och utredt, och om köpe-vilkoren med H. E. Herr General-Amiralen Grefve Cederström öfverenskomma, Stats-Secreteraren och Siats-Rådet den 22 Februarii 1825 i underdånighet hemställt, det Herr Grefven måtte anbefallas att från sökanderne infordra bestämdare uppgift å anbudet, och, efter intagna nödiga upplysningar, angående
Skeppens beskaffenhet och kostnaden för deras utredning, derom hos Kongl. Maj:t göra underdånig anmälan, samt att, sedan Kongl. Maj:t då i Nåder befallt Herr General-Amiralen, Chefen för Förvaltningen af Sjö-ärendena och General - Adjutanten för Flottan sammanträda, för att gemensamt yttra sig, huruvida det vore för Riket nyttigt att försälja större och mindre, öfver 25 år gamla, Krigs-skepp, och derigenom erhålla medel lill nybyggnadr och desse Comité - Constitutions-TJtskottets Memorial.
N.-o 36. 5 rade äfven i ämnet afgifvit underdånigt utlåtande och förslag, Stats-Secrcteraren och Stats-Rådet i underdånighet tillstyrkt, den 2 Mars, emottagandet af anbud på Linieskeppen Tapperheten och Manligheten, samt Fregatterna af Chapman och Euridice, — den 8 Mars, uppdragandet åt Herr General-Amiralen alt, på fastställda grunder, afsluta contract med Handelshuset Michaelson &
Benedicks om försäljning af Linie-skeppet Tapperheten, vid hvilka håda tillfällen Herr Stats-Rådet Grefve Löwenhjelm varit frånvarande, — d. 22 Mars, gillandet af samma köpe-öfverenskommelse, jemte förordnandet om Skeppets behöriga afleverering genom Förvaltningen af Sjö-ärendena, — och den 19 April, uppdrag åt Herr General-Amiralen att bortsluta Fregatten af Chapman, om hvars inköpande Handelshuset ytterligare gjort anhållan, den Herr Stats-Rådet Grefve Cederström under sistnämnde dag sjelf anmält.
Härvid skulle kunna, icke ulan allt fog, invändas: att första handelstransactionen, utförd efter den princip, att Krigsskepp, öfver 25 år gamla, borde försäljas, samt medlen disponeras lill nybyggnad af Örlogs-fartyg, ovedersägligen instämt med Rikets presumtiva nylla; alt Konungens Rådgifvare tillstyrkt Herr General-Amira - 6 Constitutions-Utskottets Memorial.
N’.o 36. lens förständigande, att inhemta säkrare underrättelser och upplysningar, samt att, då uti denna sak, allt från dess början, Herr Grefve Cederström, i egenskap af Konungens tillstädesvarande Rådgifvare, verksammast och nästan uteslutande handlat, de öfrige Rådgifvarnes andel i rådslagen varit begränsad inom det afseende de trott böra fästas på livad Flottans Chef yttrat.
Men icke dess mindre synes det, i alla händelser, falla Stats-Secreteraren och Stats-Rådet till last, att de ej i underdånighet påmint om den möjliga, törhända sannolika vådan af ett så vigligt och ansvarigt varfs anförtroende åt en enda Embetsman , under åsidosättande af den allmännare Förvaltningscontrollen, och med en Konungens Rådgifvares personliga inblandande i verkstäJlighets-detaillen af handels-transactioner med enskilda, samt att de icke ens tillstyrkt, åtminstone att, på sätt Föredraganden och Stats-Rådet sedermera, i fråga om den ytterligare Skepps-försäljningen, hemställt, Förvaltningens af Sjö-ärendena underdåniga utlåtande måtte infordras, hvarigenom Konungens Rådgifvare, i hvad på dem berodde, hade främjat en noggrannare kostnads-beräkning och öfverhufvud tillförlitligare hushål
In ings-garantier. 3.'u Emot Stats-Rådet, H.
Exc. Herr Giefve Cederström, rådgifvande åtgärden lill Constitutions-Utskottets Memorial.
N:o 36. 7 den senare handels -transactionen om Örlogs-fartyg, eller till försäljningen af Linieskeppet Guftaf den Store, sedan benämndt Försigtigheten, samt af Fregatten Camilla.
Protoeollet öfver Krigs-ärenden förd. 31 Maji i8a5 utvisar: att Herr Grefve Cederströmj närvarande såsom Ledamot af Stats-Rådet, då anmälde, det Handelshuset Michaelson Benedicks erbjudit sig att till en handels-expedition inköpa Linie-skeppet Försigtigheten för i<)i,ooo R:dr, Fregatten Euridice för 85,000 och Fregatten Camilla för 86,5oo R:dr, allt Hamburger-Banco, hvilka anbud Herr Grefven ansåg så förmonliga, att han anhöll om Nådigt tillstånd att afsluta contract om försäljningen, enligt dertill upprättadt, företedt project; att fl. E. Herr Grefve Cederström härefter uppläste ett underdånigt
Betänkande om nyttan af försäljningen, samt att vidare upplästes, så väl Befälhafvande Amiralens 1 Carlskrona, Friherre
Lagerbjelkes inhemtade utlåtande i ämnet, som en serskild underdånig Promemoria, hvari H. E. besvarat de i nyssberörde utlåtande gjorda anmärkningar.
Vid granskning och jemförelse af dessa handlingar, samt ett, Protoeollet tillika bifogadt Värderings-Instrument, upplyses: att 86 Canons-skeppet Gustaf den Store i No - 8 Constitutions-Utskottets Memorial.
N.o 36. vember månad 1824 ultagits från Dockan, der det undergått förbyggnad samt blifvit förnyadt, i åtskilliga delar reformeradt och under byggnaden försedt med helt Capell; att Construetions-Departements-Chefen, Öfversten af af Borneman ”ansett detta vackra oell goda Skepp icke annorlunda till sitt värde, än som ett alldeles nytt Skepp af samma Certe och Dimensioner att Befälhafvande Amiralen, som i öfrigt framkastat flera betänkligheter mot vidare försäljning af Örlogs-fartyg, yttrat, det Skeppet Gustaf den Store verkligen vore ett nytt Skepp, fast med något slitna inventarier, samt Camilla, ensam bland de större Fregatterna, fullkomligt god; att H. E. Herr General-Amiralen medgifvit, det Skeppet Gustaf den Store befunnes, till skråf och inventarier, i godt stånd, oaktadt dess construction skall varit förfelad, men att H. E. deremot bibehållit tystnad öfver uppgiften om Fregatten Camillas beskaffenhet, utan att deraf försöka någon vederläggning.
Enär nu trovärdighet måste lemnäs åt vederbörande Local-Autoriteters och Tjenstemäns, af Herr General-Amiralen antingen obestridda eller svagt vederlagda omdömen och viltsord, anser, för sin del, Constitulions-Utskollet Herr Stats-Rådet Grefve Cederström icke. hafva, i rådslagen öfver Conslilutions-Utskottets Memorial.
N:o 36. 9 ifrågavarande allmänna mått och steg, nog vårdat sig om Rikets sannskyldiga nytta, då han, med frånträdande af den för skeppsförsäljningen antagna princip, tillstyrkt, att ett förbygdt eller nytt Linie-Skepp och den enda fullkomligen goda Fregatt måtte Flottan afhändas. 4:o Emot Stats-Secreteraren Arnell t behandlingen af målen, rörande dels f. d.
Expeditions-Secreteraren Lindgrens anhållan om afskrifning af hans skuld ti i 1 Passevolance-fonden, dels den af General-Majoren m. m.
Friherre von Schulzenheim sökta och vunna befrielse från yrkad accordsersättning.
Enligt Protocollet öfver Krigs-ärenden för den 10 Februarii 1824, hade KrigsCollegium, uti underdånigt utlåtande öfver f. d. Expeditions-Secreteraren Lindgrens ofvanberörde underdåniga ansökning, åberopat ett från Collegii Advocat-Fiscals-Embele infordradt och utlåtandet bilagdt yttrande angående detta mål och de, lill betryggande af Passevolance-cassans rätt, vidtagna åtgärder.
Samma Embets-berättelse, hvaraf Utskottet, jemlikt 42 § Riksdags-Ordningen, begärt och undfått del, innehåller, bland annat, det Krigs-Collegium resolverat, alt ett, år i8i3, af Lindgren i Passe - io Conslitutions-Utskottets Memorial.
N.o 36. volauce-fonden sökt lån, stort 4°°° R:dr, finge, emot erbjuden säkerhet utanordnas, dock med skyldighet för Låntagaren att, enligt hans muntliga åtagande, inom viss tid förskaffa de såsom hypolhek lemnade tvänne reverser förmonsrält framför alla andra private fordrings-egare, och näst efter Bankens inteckning i egendomen, samt i öfrigt till Collegium ingifva föreskrifna säkerhets-handlingar, vid äfventyr att lånet i annat fall ansåges vara uppsagdt, och borde af Advocat-Fiscalen genast indrifvas; att likväl, sedan Låntagaren icke i någon måtto fullgjort de vid lånets beviljande fästade vilkor, intecknings-säkerheten, i följd af fastighetens exsecutiva försäljning till ett lågt pris, alldeles försvunnit.
Då emedlertid intet af hvad i Ådvocat-Fiscalens Ernbets-Memorial , rörande detta ämne, fullständigt utvecklas, blifvit fördt till Stats - Råd^- Protocollet, och då Stats-Secreteraren följaktligen måste anses hafva underlåtit att begagna och meddela de upplysningar, synnerligast om sättet för låne-summans utanordning, som häraf stöde att vinna, och hvilka möjligen föranledt laga undersöknings och åtals anställande, finner Utskottet sådant vittna om en mindre nitisk och skicklig embets-utöfning. Constitutions-Utskoitets Memorial.
N.o 36. 11 Stats-Råds-Protbcolleri öfver XrigsArenden gifva ytterligare vid handen, att, sedan General-Majoren Friherre von Schulzenheim i underdånighet anhållit att varda i Nåder frikallad från inbetalning till Statsverket af 1,809 R:dr, utgörande skillnaden emellan det af honom, såsom Secund-Chef för Andra Lif-Gardet, uppburna accordsbeloppet lör år 1816 vid Regementet tillkomna nya, en Capitaines-, en Lieutenantsoch en Fänriks-bestållningar, och de vid samma tillfälle indragna en Stabs-Capitaines- oell en Stabs - Lieutenanls - platser, Stats-Contoret, uti dess häröfver infordrade underdåniga utlåtande, afstyrkt bifall till ansökningen, utom hvad angick eftergift af upplupen ränta, samt att dåvarande StatsSecreteraren Arnell, sorn orden i Protocollet den 3o Mars 1824 lyda, öfverlemnat, lika med Stats-Contoret, frågan till Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning och godtfinnande, såsom egande gemenskap med de serskilda regleringar, Kongl. Maj:t om de högre befälsplatserne i Armeen, äfven med anslag af egna medel, i Nåder vidtagit.
Utskottets anmärkning är således egentligen rigtad mot oformligheten och tvätydigheten af denna på en gång af- och tillstyrkande mening, hvarigenom Stals-Secreteraren tyckes hafva ådagalagt, 0111 ej bri-, 13 Constitulions-Utskottets Memorial.
N.o 36. staude skicklighet i embetsutöfningen, åtminstone en uppenbar försummelse att efterse och rätta Protocolls-redactionen,— ett åliggande, som onekligen varit hans ensak. 5:o Emot Förste Expeditions-Secreleraren von Prinzencreutz, det origliga formela af sjelfva föredragnings-åtgärden i målet, beträffande Kyrkohemman i Halland.
I sådant afseende är af handlingarna utredt: att vice Pastorn Rodhe den 24 Jaliuarii 1823 uti Ecclesiastique-Expedilionen ingifvit sina, öfver Kammar-Collegii Utslag af den 6 Augusti 1822, angående städselrätten till Lyngåkra Hemman, i underdånighet anförda besvär, hvilka likväl, enligt Collegii hänvisning, bordt i Kammar-Expeditionen inlemnas; att Stats-Secreteraren, medelst på Nådig befallning aflåten remiss, utställt besvären till Kammar-Collegii utlåtande, sedan vederbörande hörde blifvit; att Kammar-Collegii svar, jemte Götheborgs Consistorii yttrande, inkommit till Ecclesiastique-Expeditionen den 5 Januarii 1824? att Förste Expeditions-Secreteraren von Prinzencreutz föredragit detta mål i Rikets Allmänna Ärendens Beredning den 24 Januarii 1824, och i Stats-Rådet den 5 Conslituiions- Ut shot teta Memorial.
N.o 36. i3 derpå följde Maji, samt den 24 Mars och den 5 October 1825, då definitiva beslutet fattades.