Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Derest ”åkdonet sedermera af samma person, som det förtullat, inom natt och ”år åter utföres, antingen ifrån den hamn, dit det inkommit, eller ifrån ”hvilken annan som helst, der Sjötullskammare finnes, må egaren å den ”ort, der utförseln sker, emot förlulinings-bevisets aflemnande, genast åter”få den tull han erlaggt, så framt ej något emot beviset är att anmärka ”och den vid inkommandet åsatte stämpel är i behåll.”
Resandes vagn må, då den vid ut resan blifvit bevisligen medförd, tullfritt återinföras. §. 16.
Den Trettonde &c. — —* — — — — — — — — §• 17. Allt hvitt Socker &c. — —- — §' lö
Vid utförsel sjöledes från Stapelstad af följande inrikes tillverkade varor, beviljas af tullmedlen: för 1 W Topp-, Kandi- och Kak-socker 2 sk. 11 r:st. „ 1 „ Cardus eller karfvad Tobak, äfvensom pressad och rullad Tobak samt Snus 3 ,, — „ „ 1 st.
Segelduk af Hampa till minst 50 alnars längd . 8 „ — „ ,, 1 „ Segelduk af
Lin till samma längd 24 „ — ,, „ 1 „
Packväf af Hampa till minst 50 alnars längd . . 6 „ — „ „ 1 ,, Packväf af Lin till samma längd 18 „ — „ „ 1 „ Hvit Bomullsväfnad ”till minst 50 alnars längd och” af garn i finhet af N:o 32, eller derutöfver efter Engelsk beräkning 4 „ — „ hvarvid iagttages: m, till R.
I A/d.
Ql Haft. 9 66 Bevillnings-Utskotlets Utlåtande, N\o 30. l:o. alt, hvad Socker och Tohaks-fabrikaler angår, minst 100 It af samma vara, och af Bomulls- samt Hamp- och Linneväfnader minst ”så ”mångå stycken att de tillsammans utgöra 500 alnars längd” skola till export angifvas och på en gång afsändas; ”och innefatta följagtligen föreskrifterna här ofvan, angående längden å hvarje stycke, endast den grund, ”hvarefter beräkningen af premien bör ske”; 2:0. att vid angifnings-inlagan alltid skall bifogas Magistrats bevis, att tillverkaren eller afsändaren personligen inför Magistraten med ed fästat, att varan är Svensk tillverkning, samt, då fråga är om Tobaks-fabrikater, Segelduk eller Packväf, att den är af Utländskt rå-ämne, äfvensom om Bomullsväfnad, att den är tillverkad af utrikes spunnet garn &c. — §. 19.
Cobolt, rå eller &c. — — — — — — — — — — s* 3a Svenska Sjöfarten på aflägsnare orter njuter tills vidare följande förmoner af lindring i Tull- och Convoy- (”i händelse dessa senare komma att fortfara”) afgifter, nemligen:
Af 15 procent &c. — — — — — — — — _— — Bevillnings-Utskoltet,s Utl&tande, N.-o 30. 67 FÖRTECKNING på s(idune, för närvarande till in- eller utförsel forbjudne Varn-artiklar, som, jemlikt Bevillnings-Utskottets förslag, böra från och med den 1 Januari 1843 få, mot de af Utskottet åsalte tull-afgiftcr, a) till
Riket införas: Bränvin: af Frugt, ”andra slag” än Fransk Cognac.
Kardulls-, ofärgadt, otvinnadt och odubbleradt.
Smidt eller valsadi:
Slång-, platt, | turn tjockt och deröfver, under 12 tums bredd och öfver ?' tums fyrkant; Spik, saint allt ej specificeradt Manufactur- och Handtverkssmide.
Kläder: nya, ”andra slag”, än Fruntimmers- af till införsel lofgifna tyger.
Porcellaine: oäkta,, måladt eller tryckt.
Slöjdevaror: ej specificerade.
Stål: oarbeladt, ”andra slag”, än Gjut- och Garf-stål..
Alngods: Taft, Kypert eller Levantin, Satin eller Sidensarge, enfärgade eller skiftande,, rutiga eller randiga, Helsiden:
Alngods: genom olika fargadt Silke, men ej’ genom väfnadssättet, utom när de inkomma directe från Ostindien.
Dukar: ”alla andra slag”, än de af Gaze eller annan gles väfnad, — af såkalladt Rourre de Soie, — samt af de genom tryckning eller pressning faconnerade, och än de från.
Ostindien direet inkommande.
Dukar, under 10 R:drs värde.
Hvila: alla i Taxan ej specificerade:: 68 Bevillnings-Utskottets Utlåtande, Nxo 30.
Väfnader: genom väfnadssättet släta såsom Callico, Bomullslärft m. fl., utom vid direct införsel från Ostindien.
Färgade: alla genom väfnadssättet släta, enfärgade, utom när de inkomma directe frän Ostindien.
Tryckta eller pressade: ”andra slag”, än sådana färgade, som tullbehandla* lika med hvita af samma slag, samt i allmänhet alia, tyger i finhet öfver SO trådar på tummen i ränningen , och än de som direkt införas från Ostindien.
Dukar: släta, af färgadt garn, slörre och mindre, samt tryckta af 7 qvarters fyrkant och deröfver fransarne Bomulls:
Dukar: oberäknade, utom då de införas directe från Ostindien.
Kläde, Dråp, Halfkläde, Vadmal, Ralin och Corderoy, samt Casimir af andra färger än Dvitt, svart, gult och rödt.
Shawlar, Shawletter och andra dukar af
Ull eller Ull och Bomull tillsammans:
Under 6 R:dr 32 sk. värde stycket. -— Samt b) från Riket utföras: Jern : Gjutet: Hällar Öfver 1 i tums tjocklek samt Dod och Lödjor Öfver 1 Skpds vigt stycket.
Tjärbärma eller Vrakt jära.
Rese rva tioner.
STOCKHOLM, bos A. G.
Bil. till Bevillning s-Utskottets V ilål ande, N:o 3o.
Herr Grejve Hamilton, Henning’.
”Då min reservation hufvudsakligen afser de inconseqvenser, som förefinnas i Bevillnings-Utskotlets nu afgifne förslag til] ny Tulltaxa, och hvartill orsaken måste sökas deri, att de inom Utskottet varande, bestämdt skiljaktiga, åsigter, i afseende på frågans behandling, till följd af ledamöters tillfälliga, frånvaro, skiftevis förmått göra sig gällande, vili jag icke öka Betänkandets vidd med uppräknandet af alla de fall, i hvilka mina åsigter varit minoritetens.
Dessa hafva varit så mycket flera, som jag, kanske af bristande sakkännedom, hvarken älskar eller fraktar ordet förbud, och således icke alltid delat deras segrar, med hvilka jag oftast instämt.
Måhända skall denna bekännelse på mig återkasta beskyllningen för inconseqvens, men jag ådrager mig helldre densamma, än farhågan att, genom en allt för vidsträckt tillämpning af de fria handels-grundsatser, jag i allmänhet hyllar, skada den inhemska industrien; och jag tror, att man äfven utan öfverdrift kan vara conseqvent.
För att i största möjliga korthet gifva tillkänna de synpunkter, ur hvilka jag ansett ifiågårarande ämne böra behandlas, skall jag emedlertid anföra några få artiklar, hvarå jag ansett tullbestämmelserna vara af större vigt samt derjemte af Utskottets majoritet mindre väl beräknade nemligen: ad) udpotheksvaror.
Ått de sammansatta draga någon Införsel-Tull må vara tillbörligt, enär de fleste sådane kunna, måhända med större säkerhet, i afseende på varans beskaffenhet, inom Riket tillverkas, så snart tillgång finnes på de enkla, och de, som måste införskrifvås, i allmänhet tillverkas vid fabriker, hvarföre äfven prisen derå äro jemförelsevis låga.
Då likväl den ringa inkomsten af åtskilliga Apothek i landsorterne ej tillåter deras innehafvare att underhålla ett dyrbart laboratorium, der sammansatta apotheks-varor kunna beredas, och några bland dessa, såsom t, ex. aetheriska oljor, Ghina-salt m. fl., skulle blifva alltför dyra, om de blott till en ringa qvantitet tillverkades, samt derföre af alla förskrifvas, anser jag införsel-tullen derå ej böra bestämmas högre cin 10 procent.
För tull å de enkla bar jag deremot icke funnit något gällande skäl.
Medicin al-taxan ändras årligen af Kongl. Sundhets-Collegium efter det Bih. till R.
Prat. i8fo. 5 Sami. 1 Jfd. 22 Häft. 1 2 Bil. till Bevillnings-U t skottets Utlåtandes N.o 3o. gångbara priset å droguerne, och höjes följaktligen i den nion dessa genom tull ejler annan orsak fördyras.
Ännu har likväl icke vattenkuren förmått göra medicamenter till lyx-artiklar, och bland de svagheter, som kunna blifva föremål för beskattning, kan jag icke räkna svag helsa, hvarföre jag vördsamligen tillstyrker tullfri införsel af enkla Apotheks-varor. bj) Fläsk.
Enligt det Commerce-Collegii underdåniga Berättelse om Sveriges Utrikes Handel och Sjöfart bilagde Utdrag af General-Sammandrag öfver Rikets Import och Export år i838, hafva under samma år 6,2 23 i Lisp. fläsk blifvit till Riket införda och torde deraf synas, att denna nödvändighets-'}ara icke i tillräcklig mängd inom landet produceras, hvarföre jag anser den af Utskottet derå föreslagne införsel-tull af nära 45 procent vara för hög.
Såsom skäl för densamma anföres naturligen den inhemska productionens behof af skydd; men något skäl, hvarföre denna laudlmanna-product företrädesvis bör skyddas, har jag icke hört anföras, oaktadt
Utskottet å de flesta andre föreslagit en vida lägre tull, såsom t. ex. å Talg: 21 | proc., Spanmäl: 20 proc., Kreatur (jemväl svin): 20 proc., Aletwurst, hvilket dock med tillgång på kött och fläsk torde kunna inom landet tillverkas, a5 proc., och slutligen Kött: färskt och saltadt 33| proc.
Såsom i afseende på behöflighet och användande närmast jemförligt med den sistnämnde varan, lärer fläsk äfven böra med densamma åsättas lika införsel-tull, som, med bibehållande af det föreslagna tull-värdet af3 R:dr, gör 1 R:dr per Lisp. c) jern: gjutet 1) Tack- och Ballast-, af Sjö- och Myrmalm.
De skäl, som förmått mig att rösta för förbud å utförsel af Tack-och Ballast-jern af Bergmalm, gälla ingalunda för ofvanstående artikel, hvars utförande jag tvertom skulle anse såsom en vinst, icke blott för exportören j utan ock, af allmänt kända orsaker, för hela den Svenska jernhandteringen.
Jag tillstyrker således, i denna punkt, bifall till Utskottets Betänkande N:o 2i. 2) Hällar öfver 1 \ tums tjocklek, samt Lod och Lödjor öfver 1 Skepp:ds vigt stycket.
Då jag gifvit tillkänna, att iag röstat för' utförselförbud å Tackjern af Bergmalm, och sådant lätteligen kan gjutas i form, så väl af tjockare hällar, som af lod och lödjor, måste jag, för consequencens skuld, tillstyrka, alt äfven ofvanstående artiklar måtte till utförsel förbjudas.
Bil. till Bevillniligs-Utskottets Utlåtande, ]S:o 3o. 3 3) Casserade kanoner, mörsare och bomber.
Sedan Utskottet funnit tull värdet häri böra nedsältas lill någon likhet med det verkliga, eller 5 lt:dr iti sk. för t Skepprd, anser jag äfven tullen hafva bordt minskas i proportion härmed, eller till i R;dr 16 sk, så väl vid in- som utförsel.
Dä man känner, huru små tolerancer äro tillverkaren medgifna, och att en linies (A turrif origtighet i någon dimension kan förorsaka Bruksegaren den betydliga förlust, som casserandet af en kanon eller mörsare medförer, synes billigheten fordra, att möjligheten af någon ersättning beredes honom genom en måttlig utförselstull å sjelfva metallen. dj) Jern:
Smidt och Valsadt Band- och Platt-, under | tums tjocklek &c, samt Plåtar, of örtente, under | tum tjocka: aj till och med 6 Lisp. vigt stycket.
Genom det, såsom inig synes, välgrundade heslutet att tillstyrka, det Stångjern måtte, emot åsatt tull, lå täll Riket införas, hai' Utskottet förklarat sig anse denna del af Svenska jernhandteringen icke vidare behöfva genom förbud skyddas mot utländsk täflan; och då jag finner det för ofvan uppräknade artiklar föreslagna förbudsskyddet stå i strid med nyssnämnde åsigt, måste jag tillstyrka, alt tu 11 bestämmelserne derå måtte blifva i enlighet med Utskottets Betänkande N:o 21. ej) Ull:
På grund af de mot Utskottets förra Betänkande inom RiksStånden gjorde anmärkningar, och dä jag tror, att de olägenheter, som en förhöjd införselstull å den gröfre ullen kunde medföra för husslöjden i Rikets vestra provinser, snart skola motvägas af det skjuld och den uppmuntran, som den för landet otvifvelakligt mest lämpliga, gröfre ull-eulturen genom samma lull erhöll , tillstyrker jag, att Tull-Taxan för artikeln ull blott måtte upptaga en rubrik med /;o sk. tullvärde och ,5 sk. införseltull. fj) Vagnar:
I afseende härå har jag röstat för vidblifvande af Utskottets förra förslag, hvilket, framför det af Utskottets majoritet nu antagna, har företrädet af en större billighet, enär det, enligt det senare, står Tuliijenslemannen öppet alt å resandes af dem sjelf medförde vagnar sätta ett obegränsadt, högt eller lågt, värde.’'’ Herr Friherre Paykull och Prosten Nordhammar instämde i förestående reservation, emot de å Apelheks-varor antagne tullbestämmelser, samt den .senare serskildt, i afseende å utförselsfriheten för Hällar, Lod och Lödjor. 4 Bil. till Bevillnings- Ut skottets Utlåtande, N:o 3o.
Af Herr Prytz, L. A.: ”Då mitt deltagande i ,11 ijgIo 11.
Bevillningsutskottets omarbetade förslag till Tulltaxa icke börjat förr än med hokstafven U, och jag tillhört
Utskottets majoritet i de uti den sista delen af denna Taxa nu föreslagne tullafgifter, med undantag af hvad rörer artikeln vagnar och åkdon, är det endast i afseende på denna artikel jag mig reserverar och får i korthet dertill utveckla skälen.
Det begrepp, en främling uppfattar om ett lands lagar och ekonomiska Författningar, grundar sig oftast på det intryck, sorn åstadkommes af deras första tillämpning emot honom sjelf.
Så hafva resande ulländningar hittills fått ett högst ofördelagtigt begrepp om vår ekonomiska lagstiftning, då de vid inträdet i vårt land med obehag nödgats underkasta sig tvånget af att erlägga tull för deras rese-åkdon, såsom utgjorde dessa en handelsvara.
Man har äfven i senare tider i de liesta hyfsade länder sökt undanrödja alla anledningar till en å resandes, vare sig främlingars eller egne landsmäns, sida billig klagan öfver tvångslagar, onödigt uppehåll och möjlig chicane.
Derföre anser jag Utskottets i Betänkandet N:o 21 föreslagne stadgande, att resandes, synbart brukade vagnar och åkdon, som af dem sjelfve begagnas (hvartill jag blott har önskat och yrkat tilllägget eller blifvit ur Riket bevisligen utförde'), borde vara fria från all införsel-tull, hafva varit väl grundadt och i öfverensstämmelse med tidens och billighetens kraf.
Genom den nu beslutade återgången i detta hänseende till i835 års Tull-Taxa, har man vidblifvit ett sämre gammalt, i stället för att öfvergå till ett bättre nytt.
Man har derigenom bibehållit io procents tull å resandes åkdon och nödgats söka afhjelpa denna obilliga beskattning ge3iom återintagandet i underrättelserne till Tull-Taxan af den förra i5:de §:n, som i Betänkandet N:o 21 var öfverflödig och således utesluten.
Man har härigenom dock för ingen del befriat den resande ifrån obehag och tidsutdrägt, utan endast gifvit honom en anvisning om möjligheten, ehuru förenad med nya ledsamheter, omvägar och dröjsmål, att återfå den erlagda tullen.
Och hvarföre har man ansett en sådan beskattning å resande nödig?
För alt bilda en controll, emot att åkdon, genom deras medgifna tullfria införsel, såsom resandes egne, skulle blifva föremål för handels-speculationer.
Kännedomen om åkdons vida högre pris utomlands, än i Sverige, är dock ensam en tillräcklig garanti emot dylika missbruk, som blott någon gång, af serskildt tillfällighet, möjligen skulle kunna med fördel ofras.
Jji7. till Bevillnings- Utskottets Utlåtande, N:o 3o; 5 Genom återgången till i8»35 års tullafgifter för vagnar oell åliden af alla andra slag än resandes egne, har äfven den i Betänkandet N:o 21 föreslagna tullen af 20 procent blifvit förhöjd till 33| procent; ett förhållande, som med skäl kan klandras, då den inhemska åkdons-fabricalionen, i anseende till de höga prisen utomlands, alldeles icke behöfver denna alltför höga skyddstull.
Jag vågar hoppas afseende å dessa skäl vid T ull-betänkandets förnyade föredragning hos de Högloft.
Riks-Stånden och vördsammast begär jag afslag å den i detta Betänkande, N:o 3o, föreslagna tull å vagnar och åkdon samt bifall deremot till hvad, i afseende på elem, i Betänkandet N:o 21 blifvit antaget, med det här ofvan anförda tillägg, att vagnar och åkdon, sorn ur Riket blijv t bevisligen utförde; befrias från införseltull.
På sådant sätt blifva de nu i underrättelserna till Tulltaxan intagne stadganden, rörande resandes vagnar, äfven obehöflige och kunna derifrån utgå.” Af Herr Löwenström, J.: ”Emot Utskottets beslut, att det, sorn. de Kongl. Personerna och Utländska Beskickningar erlagt i tull för inkomne varor, må, i händelse anmälan derom göres, i vederbörlig ordning restitueras, reserverar jag mig, med anledning, att jag ej kan låta öfvertyga mig, det de Kongl.
Personerne icke skola ifrågasätta denna restitution, om man upplyser dem, huru välgörande det vöre för Staten, om de, såsom varande de första i Riket, med sitt exempel föreginge nationen i detta hänseende, och dymedelst hetogo en mängd personer tillfälle att tullförsnilla, under benämning, det godset tillhör någon af de Kongl. Personerna.
Dessutom anser jag bemälde Personer vara, i anseende till
Deras öfver allt behof höga aflöning, som, om allt hopsummeras, årligen öfverstiger millioner, likaså väl som hvarje annan embetsman, som ofta ej ens eger 200 Rrdrs årlig lön, skyldiga erlägga tull för de varor, som de för sig låta införskrifva; så mycket mer som deras Personer är beviljad frihet från erläggande af bevillning och centonal för dea lön, de erhålla, hvilket hvarje embetsman måste vidkännas.
Beträffande de Utländska Beskickningarnes lika rättighet nied de Kongl. Personerna, så anser jag dem härutinnan komma under samma categori med de sislbemälde, ty i annor händelse gynnas mången att få in varor tullfritt, antingen med eller mot den namngifne Beskickningens vett och vilja; och kan jag ej dela den tanken, som en Ledamot anfört 6 Bil. till Bevillnings-Utskottets Utlåtande} N:o 3o. å Riddarhuset, att ”vära Beskickningar i detta fall bekomma reciprocitet,” emedan våra Beskickningar troligen hvarken medföra eller reqvirera Jern, Bräder eller Tjära, ej eller någon annan af våra export-artiklar.
Hvadan jag yrkar, att de Kongl. Personerna samt Utländska Beskickningar malte erlägga tull utan restitution, £ likhet med hvarje Svensk medborgare, för hvad de låta införskrifva för sig eller omgifning.” Af Kerr von Heland: ”.Emot Utskottets beslut, i följande punkter, får jag härmed afgifva min reservation.
Hpotheksvarori rörande Tullbestämmelsen vid dessa båda artiklar, Fläskj ( instämmer jag i den reservation, Grefve Hamilton afgifvit.
JernHällar £ hafva blifvit tillåtne till utförsel, sedan Utskottet lill af, r| tum, samt; styrkt, att förbud å tackjern må ega rum, hvarige lod. och lödjor,*'' nom ett efterföljande beslut till en del upphäfver* det föregående, ty Bergsmän, som äro intresserade af att utföral tackjern, behöfva blott gjuta jernet i förestående form, då intet hinder möter vid exporten.
Jern-kettingarj hvilka äro så högst nödvändige för skeppsfarten, och hvaraf tusendetals roenniskors lif bero, hade i min tanka bordt åläggas lägre tull. Jern-Stång, Kongl Maj:t, som noga insett, att jern-tillverkningen för närvarande befinner sig uti en högst ofördelaglig conjunctur, har nedsatt Export-tullen å stångjern från 32 till 16 sk.; hvilken senare lull blef af Utskottet i dess förra Betänkande antagen, nu har Utskottet åter uppsatt tullen till 3a sk., ehuru inga förändrade förhållanden hafva inträffat.
Vagnar ) hafva äfven, i motsats med förra Belänkandet, blifvit åenskildte, af dem > lagde io procents tull.
Våra skjuts vagnar tyckas sjelfve begagnade,) icke vara serdeles angenäma att bjuda [utlännin gen på.
Bil, till Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o So. 7 Väfnader.
Ehuru jag i Utskottet biträdt den ide', att kläde må blifva till införsel tillåtet, emedan landets fabrieation ej motsvarar consumtion derutaf, hade jag 1 i k - väI önskat, alt en högre tull hade blifvit ålagd det fina än det gröfre klädet, serdeles då Tullen å lin Ull har blifvit bestämd högre, än å grof.
En aln fint kläde, hvars värde kan vara 8 å g R:dr ("ehuru tullvärdet är bestämdt till 6), kommer nu icke att draga högre tull, än circa r 1 R:dr, eller 16? procent, hvilket synes vara nog lågt skydd för en fabrication, som förut haft förbud.
De förbud, som i gällande taxa äro stadgade för Bomulls-väfnader, hade jag önskat blifvit bibehållne.
Denna betydliga tiel af nationens husslöjder bär stigit till den grad, att consumtion icke lärer motsvara production.
Endast inom "Marks
Härad i Elfsborgs
Län torde tillverkningen uppgå till circa toll millioner alnar, hvaraf nio tiondedelar tillverkas af almogen; om den princip är rigtig, hvilken jag delat, att husslöjden företrädesvis bör skyddas, borde, i min tanke, förbud härom någorstädes varit stadgade.
I fråga om linneväfnader förenar jag mig i Prosten Sidners reservation. ” Af Herr Grefve Possej F.\ ’’Då Hög-lofl.
Utskottets beslut uti Betänkandet JN :o 2i fa trades, att endast
Irenne städer skulle ega rättighet införa lill Riket de artiklar, som i nu gällande Tulltaxa äro med förbud belagda, men igenom den blifvande derifrån kunde frikännas, var jag af dem, som ansåg delta antal för inskränkt och trodde flere städer borde härtill utses, så att, nied bibehållande af nödiga controller emot lagbrott, en någorlunda jemn fördelning öfver hela landet kunnat ske.
Nu deremot har Utskottets majoritet, alldeles frånträdande den förra principen, beslutat, att ifrågavarande varor kunna vid alla stapelstäder införas, och då jag anser detta beslut väcka oro hos de fabrikanter, hvilka frukta, att ej nödig controll allestädes kan till vägabringas samt deras tillverkningar, igenom oloflig införsel i prisen, nedtryckas, tror jag, att detta nu fattade beslut verkar ett större motstånd af de intressen, sora härigenom tro sig förnärmade, och att deraf det friare bande Is-system, som jag önskade se stadgadt, endast fördröjes, hvarföre jag härmed får afgifva min reservation emot r 3 Bil. till Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 3o. projectef, under öfvertygelse, att 8 å io vid kusten belägne städer bordt härtill föreslås.
Vid sjelfva Tulltaxan äro äfven några artiklar, vid hvilka jag tror mig bära göra anmärkning, samt anmäla reservation emot besluten, nemligen Jpotheksvaror enkla, ej specificerade, äro beiagde med 10 procents tull, jag tror de bordt till införsel varit frie.
Ben, oarbeladt, hade, efter min tanka, bordt bibehållas vid den utförsel tull,' förra förslaget innehåller, eller 4 sk.
Den starka export, sorn nu deraf sker, torde verka, att. då användandet af denna vara blir rigtigt kändt, torde brist uppstå deraf och vi få från utlänningen återhemta, hvad vi nu med föga vinst utskeppa.
Tackjern af Myrmalm är till utförsel förbudet; jag kan ej inse, att Svenska Jern-handteringen, genom denna varas utsändande, skulle blifva lidande, och om det skäl, hvarmed jag blifvit mött, att controllen vore för Svår och Bergmalms-tackjern, under det föregifna namnet Myrmalm, till yårt Stångjern-smides skada blefve utfördt, är grundadt, skulle jag åtminstone önskat, att en underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t skett, alt, då egare af Myrmalmsjerns-tillverkning begära rättighet alt sådant tackjern utföra, delta dem måtte beviljas; deremot har Utskottet föreslagit utförselrättighet af gjutne Hällar och Lödjor öfver tums tjocklek, eller r Skeppunds vigt, hvarigenom jag anser ett fullkomligt upphäfvande skett af det förbud på tackjerns-ulförsel, som är föreslaget, då man endast genom formens förändring, till hvad qvantitet som helst, kan utföra denna vara.
Emot den nu förhöjda tullafgiften vid utförsel af Stång-, Bandoch Plattjern, äfvensom Plåtar, anför jag äfven reservation.
En införsel-tull af n P»:dr 2j sk. stycket är deruppå åsatt.
Jag anser den för hög, då kreaturs-afveln ännu ej är i det tillstånd, att beinförsel af kött kan undvaras.
Socker, Topp etc. bade kunnat skyddas genom den lull, som i förra Betänkandet var åsatt och hade, efter min åsigt, ej bahöft med förbud läggas.
Vagnar och åkdon.
Utskottet har antagit den i nu gällande taxa varande redaclion.
Jag anser det uti Betänkandet N:o 21 afgifne project varit mera rättvist, då genom, det nu antagne ett värde till minimum är bestämdt, hvartill ofta varan ej uppgår.” Af Bil. till B evillnings-Ut skottets Utlåtande, N:o So. Af Herr Grefve Mörner, J. J.: ”Den allmänna rSltvisans och frihetens princip — denna enda sanna och fasta grund för all lagstiftning -— har uti det nu omarbetade Tull-Taxe-förslaget blifvit vid flere tillfällen frånträdd, särdeles genom bibehållandet af ej allenast
In-, men äfven Cft-försels-förbud; jag nödgas derföre att reservera mig häremot.
Då hvarje djdikt handelsmonopolium innebär ett rättsvidrig! tvång, och de onaturliga parasit-växter, som sålunda uppdragas, suga lifssaften utur sjelfva stammen och försvaga densamma, så hade man, enligt min förmening, bordt aflyfta dessa fjettrar, som binda Statstroppen samt hindra dess utveckling och rörelser.