Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om således ett fartyg intages tullfritt från England och machinen särskildt förtullas å 5 procent, blifver, då machinen och fartyget hafva hvardera ungefär ett lika värde af t. ex. 50,000 R:dr, tullen å det hela endast 2£ procent eller 2,500 R.dr, i stället för 10,000 R:dr, som Utskottet åsyftat.
Då maehinens insättning i fartyget kan i Sverige ske för billigare pris än i England, betäcker den inbesparda tullafgilten, 7,500 R:dr, flerdubbelt den särskilda transportkostnaden för machinen.
Till undvikande af författningens kringgående i delta hänseende, anser jag, att tullen å seglande fartyg samt ångfartyg af jern eller träd, äfvensom å machiner, bör bestämmas till lika belopp med 5 procent af varans värde. 2:o
För jer ny!atar af under -J- tums tjocklek är tullen föreslagen till 4 R:dr pr skeppund.
Enär jernplåt af det ytterst tunna slag, som till en del finare bleckslagarearbeten begagnas, icke inom landet tillverkas, torde de nyligen anlagda verkstäder i större skala lör dylika arbetens förfärdigande ej böra med lör hög tull ä materialierna omintetgöras; hvarföre jag finner skäl derför, att jernplåtnr af nämnde dimensioner ej böra draga högre tull än 3 R:dr pr skeppund stapelstadsvigt, för hvilken åsigt det lägre tullvärdet på den tunnare sorten äfven talar. 3:o Tullen å raff ina d-socker är föreslagen att oförändrad qvarstå lill 5 sk., och sirap till 3 sk. per skålpund.
Dessa höga tullsatser äro liktydiga med f'öi'bud till några få socker-raffinadörers förmån.
Vid jemförelse emellan tullsatserne å råsocker och toppsocker uti 10 af Europas stater, visar sig detsamma vara minst gynnande för raffinadörerna i England, der förhållandet emellan tullen å rått och topp-socker är såsom 1 : 1 eller nära 1 : 1^, men i Sverige, med de varande och nu föreslagna tull-satserna, är detta förhållande för raffinadörerna förmånligast, enär det visar sig vara såsom 1 : 2,j, hvaremot tyska tull-föreningens satser hålla en medelväg och visa förhållandet såsom 1 : 2.
Jag medgifver visserligen, att den inhemska tillverkningen bör skyddas, men ingalunda i den grad, som nu är föreslaget, och anser derföre, alt tullen å Topp-, Candi- och Kaksocker bör bestämmas till 4 sk. pr skålp., hvarigenom förhållandet i tullen emellan råsockret och nämnde trenne slag förädlad vara blifver såsom 1 : lj-fijf, eller nära lika tyska tull-föreningen, såsom 1 : 2.
Sorn tull-afgiften 3 sk. pr skalp, sirap i det närmaste motsvarar varans värde i utlandet, bar densamma ej kunnat hit inkomma; och jag anser derför, att 2 sk. tull på skålp. innefattar tillräckligt skydd för våra soqkerbruks-idkare.
Genom denna nedsättning i tull, antager jag, att en af det allmänna tänkesättet länge fordrad nedsättning i priset å dessa lornödenhets-artiklar bör uppkomma, äfvensom att det hitintills lönande lurendrejeriet från Norrige skall förebyggas. 4:o.
Utskottets förslag till den höga tull-satsen af 5 R:dr pr skålp. å sidcnväfnadvr gör denna vara uteslutande till föremål för konkurrens emellan några få fabrikanter i landet och en mängd lurendrejare, hvilka sednares trafik, i följd af den lätta transporten, är i högsta målto lönande, såsom lemnande öfver 2000 R:dr Ranko vinst i försnillade umgälder å l skeppunds vigt.
Att Staten eflergifver icke allenast tullen å öfver 40,000 skålp. rätt silke årligen, utan äfven skyddar siden-fabrikationen med en så oskäligt hög tull, att en loflig införsel af siden-väfnader blir omöjlig, anser jag vara i högsta grad orätt; likasom att Staten skall berölvas en skälig tull-inkomst af en artikel, som uteslutande förbrukas af 118 BeviUnings-Vtskottets Betänkande, N:o 3. de förmögnare klasserna i landet.
I följd häraf anser jag, att tullen å förenämnde siden-väfnader bör nedsättas till 4 Riksdaler pr skålp., eller att, derest den nu yrkade uedsätlningen ej vinner afseende, rått silke må åsältas en införsels-tull af minst 24 sk. pr skålpund. 5:o. 1 afseende å den föreslagna införsels-tullen af kläde, 1 R:dr 24 sk. pr skålp., synes skäl till den erinran, att för den gröfre varan denna tull-sats är alldeles för hög och detsamma som förbud..
Ty en ain gröfre kläde, med varde af Tvä riksdaler sexton skillingar, väger nära J skålp. och kan således ej införas.
Jag anser derföre att en särskild lägre tull-sats derå bordt i Tull-taxan införas; så alt gröfre och tyngre kläde bordt draga lika tull med Doffel, Frisad och Kalmuck, eller högst 32 sk. pr skålp. 6:o. I motsats till det skydd Utskottet, genom höga tull-satser, lemnat andra näringar, hvikas idkare en längre följd af år njutit stora fördelar, har glas-tilluerknintjen, som är en för landet tjenlig och välgörande näring, hvartill hufvudsakliga råämnet ej behöfver inkomma från utlandet, ej lyckas vinna lika skydd, enär den förut lämpliga tullen k fönsterglas blifvit nedsatt med 25 procent från 2 sk. till sk. pr skålp.
Den förutvarande tullen å fönsterglas har ingalunda hindrat varans införsel, då under åren 1849—52 i medeltal införtullats 293,340 skålp., eller omkring j:del af tillverkningen i landet, och nedsältningen är derföre opåkallad.
I grannriket Norrige är tullen å fönsterglas nära dubbelt så hög, som den bär hitintills varande, och varan kan efter förslaget derifrån införas hit mot 9 runstycken tull, men för vår utförsel till Norrige är tullen nära 2 sk. i Svensk vigt och mynt.
Genom nedsättningen bortkastas, utan behof, en stats-inkomst, som bordt qvarstå, dä så många nedsättningar i öfrigt måst af nödvändighet ega rum.
Slutligen lemnar glastillverkningen en vidsträckt arbets-förtjenst åt ett stort antal arbetare, utom glasbruken, genom beredandet af rudimaterien ni. m.; — och som denna fabrikation således icke är konstlad, eller för landet onaturlig, utan af sådan beskaffenhet, att den, äfven al stats-ekonomiska skäl, bör njuta skäligt skydd, yrkar jag bibehållande af tull-satsen 2 sk. pr skålpund.u
Uti 3:dje, 4:de och 5:le punkterna häraf instämde Nils Larsson. 17:o af Riksdags-fulimäktigen Lars Gustaf Sandberg från Westerbottens län.
»Den lifsfråga för de norra länen, sorn både Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse och flere motionärer underställt Rikets Ständers pröfning, frågan om sparrhuggningens hämmande genom en förhöjd utförsels-tull, har beklagligen inom
Utskottet blifvit bedömd ur den frihandels-princip, som vill förneka samhällets rätt, att lägga några band på den enskilda friheten, äfven då denna brukas, till det helas förderf.
Äfven jag skattar högt individens frihet, såsom vilkor för fosterlandets andliga och malerieia framåtskridande; men obegränsad frihet föder sjelfsvåld, och detta upplöser samhället.
Så är, efter nain tanke, förhållandet med friheten att utöda landets skogar, .— denna egendom, hvartill naturen skänkt generationerna endast nyttjande-rätten.
Icke vill jag förneka, att i mellersta och södra Sverige, likasom tillfälligtvis äfven inom det norra, inskränkning af sparrars utförsel någon gång, må vara ganska ofta, skulle störande och utan verkligt gagn för Staten ingripa i den förståndiga skogshushållarens dispositionsrätt; men det känner jag och det kan icke förnekas, att inom de Bevillnings-Ulskottets Betänkande, N:o 3.
119 norra länen, der den gröfre sparrskogen behöfver från 160 tili 200 år för sin älervext, der en hård natur erbjuder endast sparsamma utvägar för innebyggarnes bergning, der de stora skogstrakterne, oskiftade emellan hemmanen, icke kunna bevakas, att, säger jag, inom dessa län sparrhuggningen bedrifves med ett raseri, som, för ögonblickets ofta brottsliga, alltid obetydliga vinst, lemnar kommande slägten för århundraden i lära att sakna det endast med en klok skogshushållning möjliga vilkoret för sin bergning.
En hejdlös skogseld kunde icke mera förstöra landet, än de ofta försvarslösa hopar af sparrhuggare, som der drifva sin landsförderfliga industri.
Trädde nu, om ock sent, lagstiftningen emellan och genom en hög utförsels-tull tillintetgjorde denna industri, skulle den till full mognad sparade skogen för alla tider lemna innebyggarne materialier för bjelk-exporl, sågverksrörelse, handsågning af plankor och skeppsbyggeri, samt den stäfjade misshushållningen efterträdas af en för nalional-rikedomen, likasom för den enskilde, betryggande och nyttig verksamhet, som, hvad nu icke är händelsen, äfven egnade sig åt jordens odling, innan, genom skogens utödande, klimatet blifvit så förderfvadt, att det fordom lönande jordbruket också i följd deraf klefve omöjligt.
Med innerlig öfvertygelse om de norra länens derpå beroende framtida väl, bön faller jag bos Rikets Ständer, att åtminstone de af Kongl. Maj:t föreslagna tullbestämmelser för utförsel af sparrar måtte varda godkände.» 18:o af Riksdags-fuilmäkligen A. J. Sandsted! från Jönköpings län.
»Den ytterliga ensidighet, hvarmed Utskottet vidtagit de liesta förändringar, hvilka nu i tulltaxan blifvit föreslagna, nödgar mig att deremot anmäla en allvarlig reservation.
Förändringarne gälla icke en eller annan mindre vigtig fabriksgren; neji de gälla alla näringar och i synnerlig grad landlmanna-näringen.
Vid innevarande riksdag arbetas i liera riktningar att förbyta jordbrukets ställning.
Hurudan bränvins-lagstiftningen blilver, är ännu obekant; men sannolikt synes att derigenom stora brytningar beredas, hvilka våldsamt kunna ingripa uti beslående förhållanden.
Jag bade derföre både önskat och förväntat, att Utskottet heldre underlättat än ökat landlmannens bekymmer i denna dessutom nog vådliga tid.
Men det bar gjort motsatsen; det har föreslagit lägre tullsatser på de flesta af jordbrukets alster, på ost, smör, kreatur, kött m.m., i den öppet uttalade afsigt, att för konsumenten bereda bättre pris på dessa lefnadsbehof.
Men på hvilkens bekostnad skall detta lägre pris åstadkommas, om icke på landtmannens, som då mäste nöja sig med ringare ersättning för sina produkter?
Det ser nästan ut som hade Utskottet endast haft till ögonmärke, att skaffa lifsmedel för godt köp åt städernes arbetare, för att bespara dessas husbönder pligten att gifva skälig arbetslön.
Men bar dä landtmannen ingen rätt lill lön för sina mödor, till möjlighet att bära sina skatter?
Hvem är det dock, som med sitt arbete ur jorden framlockar de grödor, deraf alla skola födas; hvem drager tyngsta bördan för Statens bestånd, för fosterlandets försvar?
Månne detta är stadsboen med dess ringa skatter och bevillning?
Nej, det är jordbrukaren; han, som under årets och dagens alla tider mäste ifrigt arbeta för att plöja, så och skörda, för alt förse städerna med föda, för att löna Statens tjenstemän; det är lian som underhåller landets krigsmakt och ur hvars krets utgår det vida öfvervägande antalet af dess yngre försvarare.
Har då denna så talrika, så idoga, så fosterländskt sinnade samhällsklass ingen rätt att se sina intressen beaktade?
Eller bör dess välfärd och bestånd sättas åsido för obilliga anspråk af städernas innevånare, hvilka företrädesvis simma i öfverflöd och veklighet?
Jag mäste fördenskull vidhålla mina i Utskottet yttrade åsigter, att samtlige landtmanna-produkter må bibehållas vid nu gällande tullsatser.
Äfven jordbrukets binäringar hafva rönt samma omilda behandling.
I stället för hittills gällande förbud har å salpeter blifvit föreslagen en tullsats, hvilken, långt ifrån 120 Bevillnings-Utskottets Betänkande, N:o 3. att skydda den inhemska tillverkningen, tverlom synes egnad att den förstöra.
Mången torde ännu minnas de underslef, hvilka för omkring 40 år sedan med denna vara bedrefvos.
När denna artikel kan utifrån förskrifvas för omkring 3 R:dr B:ko pr lisp. och tullen derå endast sättes till 1 R:dr, ligger deruti en stor frestelse att dermed söka åtkomma det förhöjda lösningspris af 6 R:dr, hvilket Kongl. Maj:t nyligen, af omsorg för de fattigare orterna, stadgat för i Sverige tillverkad salpeter.
Utskottet tyckes bär hafva förglömt den eljest ständigt åberopade grundsatsen, att motarbeta smuggferiet.
Äfven den väfnads-industri, som utgör hufvudsakliga näringsmedlet inom en talrik befolkning i Westergöthlands magraste trakter, har blifvit lika hårdt och orättvist behandlad.
Det synes mig fara värdt, att dessa mångtusende familjer, hvilka hittills genom denna handaslöjd förvärfvat ett sparsamt uppehälle, skola genom nu föreslagna förändringar beröfvas utvägen att sig försörja och sålunda nedsjunka i ett djup af oförvålladt elände.
Om de en gång dit nedstörtat, torde de sedermera icke lätt kunna räddas, och jag för min del har åtminstone icke velat medverka till deras undergång.
Men äfven ur en annan synpunkt har Utskottet, efter mitt förmenande, högst ovisligen förfarit.
Statens inkomster bero till en ganska väsendtlig del af tull-uppbörden.
Men den nedsättning i tull-satserna, som Utskottet föreslagit, åstadkommer en förminskning i denna uppbörd af omkring 400,000 R:dr, hvilken då från andra håll måste fyllas.
Yäl säger man, att genom lullnedsättningen dels lurendrejeriet skall hämmas, dels en ökad import lemna riklig ersättning.
Jag kan dock, hvad del förra angår, knappast hoppas att den, som gjort lurendrejeri lill sitt yrke, skall derifrån afstå, så länge någon vinst der står alt hemta, d. v. s. så länge någon tullafgift förefinnes; och hvad den sednare förespeglade ersättningen vidkommer, förefaller det mig tydligt, att en ökad införsel af utländska varor skall småningom undergräfva landets välstånd och allt mera skuldsätta oss hos utländningen.
Han öfversvämmar redan nu långt mer än önskligt och nyttigt är vårt fosterland med glittrande fast odugliga lyxartiklar, som förvekliga sinnena och utsuga Sveriges märg.
Någon tillvext i detta onda vill icke jag befrämja.
Och när så är, synes mig också bättre, att nuvarande tullsatser, hvilka af de förmögnare klasserna hufvudsakligen erläggas, få, till Statens gagn qvarstå, än att genom deras nedsättning framtvinga en ökad bevillning, hvilken den egentliga rikedomen nog vet alt sig undandraga, för att dermed belasta isynnerhet jordbruket.
Jag önskar alltså, alt nuvarande bestämmelser i tull-taxan i allmänhet måtte få qvarstå.»
Uti förestående reservation förenade sig E. F. Rydberg från Kalmar län, L. G. Sandberg från Westerbotten, And.
Pehrsson från Östergöthland, J. P.
Danielsson från Kalmar län, Anders Andersson från Östergöthland, Håkan Pettersson från Blekinge län.
STOCKHOLM, tryckt hos ISAAC MARCUS, 1854.
Förslag till TuMM- Tarna. I.
Turif för Införsels-tullen, åtföljd af en särskild förteckning å varor, som äro vid införsel tullfria.
Qvantitet Införsels- Tullvärde. för Tull- Tull. beräkningen.
Il:dr sk. r. Agal, arbetad:
R:dr sk. r. 8 16 — oinfattad 1 skålp.
40 infattad, väges med infattningen och förtullas såsom den. 1 16 * Alabaster, arbetad, ej specificerad 1 skålp. — 16 — 25 * Alun, alla slag 17 lisp. 5 — — — 8 — Anis 1 skålp. — 2 — 20 * Antimonium, spiesglans och regulus ....
1 skålp. — — 6 — 7 6 Apelsiner 1 skålp. — 1 6 — 10 — Arsenik, till införsel af Apothekare, och, efter erhållet särskildt tillstånd af Kommers-kolle- gium, för Fabriks-inrättningar 1 skålp. — — 6 1 32 — Aska, pott-, raffinerad eller calcinerad . . . 1 lisp.
.— 8 Askar och Dosor tullbehandlas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå.
1 * af sammansatta eller, såsom arbetade, ej spe- cificerade ämnen 1 skålp. — 8 — 40 — Assa Foetida 1 skålp.
— 3 Aloe hänföres under Apotheksvaror.
Anchovis; se Fisk.
Argentan eller Nysilfver; se Metaller, sammansatta.
Bil. till Bev.-Utsk.
Aska, Tenn- och Illy; se Tennaska.
Aska, Koppar-; se Kopparskrot.
Auripigment; se Färger, andra slag, ej specificerade. 1 o Förslag till Tull-Taxa.
Qvantitet för Tullberäkn.
Inf. Bil Tull. uko. lt:dr sk. r.
R:dr sk. r. å — * Balsam, Kopaive-, Peruviansk och annan nalif (Flaskornas vigt inbegripen) 1 skålp. 0 — Band: 15 — — Sammets- 1 skålp. 2 24 — 30 — — Siden- . 1 skålp. 5 — 15 — — Halfsiden 1 skålp. 2 — Anm.
Ingen skillnad i tullafgiften göres om uti halfsidenband silket utgör blott en ringa beståndsdel. 2 32 * andra slag, derunder inbegripna sådana, hvari Gutta percha, Cautschuk eller likartade ämnen ingå 1 skålp. 32 — 10 — — Barometrar, med eller utan fodral ..... 1 stycke 2 — 1 12 — Bastmattor 1 lisp. 6 — 40 — Beck ' 1 lisp. 10 — 20 — Beckolja 1 lisp. 5 — Ben, arbetade: 0 — * Elfen- 1 skålp. 1 24 — 1 16 — Hvalfisk- 1 skålp.
— 12 — 36 — andra slag 1 skålp. — 9 — 40 — Bensvart, Benkol eller Bister 1 lisp. — 8 — Bernsten, arbetad: oinfattad 8 16 — 1 skålp. — 40 — infattad , väges med infattningen och förtullas såsom den.
1 — * Bildhuggeri-arbeten af träd och Architektoniska arbeten 1 skålp. — 8 — B/ecks/agare-arbetén, ej specificerade: — 32 * olackerade 1 skålp. — 8 — 1 — * lackerade 1 skålp.- — 12 — Blommor : 50 — — arlificiela 1 skålp.
15 — — 20 — * delar af arlificiela blommor 1 skålp. 5 — Bly: 45 — — oarbetadt, i tackor elier rullar 1 skepp:d — 24 arbetadt, ej specificeradt: i | — 6 * omåladt och olackeradt 1 skålp. — 1 r> — 24 — måladt eller lackeradt 1 skålp.
1 lisp. 6- — 32 * Bh/erls >— 8|- Balsam, Riga-; se Uigabalsam.
Batist; se Väfnader.
Benspån, hänföres under spillning.
Bilder, andra slag än konstnärsarbeten; se Slöjdvaror, ej specificerade.
Biscuit; se Porslin, Bister; se Bensvart.
Blauholtz; se Färgträd.
Blomster, torkade, hänföras under Apotheksvaror.
Blonder; se Spetsar.
Förslag lill Tull-Taxa. 1 ’ 1 ~ ' ■ Qvantitet för Inf. Tull.
Tutlberäkn.
Blyertspennor:
R:dr sk. r. 20 — Timmermans 1 skålp. - 4 2 20 * alla andra slag 1 skålp. 24 — — — Blysocker 1 skålp. 8 30 — * Blår:
Hamp- och Lin- 1 skepp:d 2 24 — — — Block, Skri!- 1 kanna 16 — — 30 — Btuckpu!feer eller Substans 1 skålp. 6 — . — 30 — Bokstafsslätnplar samt Boktryck eller Stilar 1 skålp. 3 — — 24 — Bok- och Kopparsticks-svärta 1 skålp. 3 — — 24 — Borax 1 skålp. 1 — 2 — — Borstar 1 skålp. 24 2 — — Bouillon de poc.he 1 skålp. 20 — Broderade arbeten: 1 32 Guld- eller Silfver- andra slag, draga tull lika med det tyg, hvarå broderiet är anbragt, med tillägg af 20 procent för broderadt alngods, 1 lod 24 såsom Gardin tyger, Kläd nings tyger, m. m., samt 50 procent för fullfärdiga broderade persedlar eller délar deraf, såsom Kra- gar, Slöjor, Mancheller, färdiggjorda eller i väder tillklippta klädningar, m. m.
Broder duk, Marle och Stramalj: 120 — — af Silke 1 skålp. 4 •— 10 — — af Silke med tillsats af annat material 1 skålp. 2 0 — — ’ af LII 1 skålp. 1 — 20 — af Papper 1 skålp.
—- 5 3 16 — andra slag, enkla eller blandade .... 1 skålp. — 32 Anm.
Påbörjade eller halffärdiga Tapisseri- arbeten förtullas lika med Duken, hvarå de äro anbragte, med tillägg af 20 procent. 20 — Brodérmönster 1 skålp. — 5 — Bröd: 8 * af hvete 1 skålp. — 2 — 4 * andra slag 1 skålp. — 1 — Blyglete; se Glete.
Bokbindare-cloth, hänföres lill Väfnader.
Bokspån, hänföres under Spillning.
Bombasetl och Bombasin; se Väfnader, Ylle-.
Bomullslärft; se Väfnader, Bomulls-.
Borst; se Hår.
Buteljer; se Glas. Bred- och Plattfisk; se Fisk, torr.
Bresilja; se Färger.
Brons; se iMetaller, sammansatte.
Bruneller; se Plommon.
Brynslenar; se Sten.
Buldan; se Väfnader, linne- och hamp-.
Bäfvergäll, hänföres under Apotheksvaror.
4 Förslag till Tull-Taxa.
Q va Tu ntitet fiir Inf. Tull.
Iberäkn.
R:dr sk. r. Böcker:
R:dr sk. r på Svenska tryckta: skalp.
4 ‘>0 * oinbundne eller häftade 1 — — 30 * inbundna . . 1 skålp. — b — med inbundet, rent eller linieradt papper draga lika tull som papperet, med tillägg af 50 procent.
(Se vidare förteckningen å vid införsel tull- fria varor.)
Bönor: 1 skålp. 10 . — 2 Åkerbönor af alla slag lika med Arter. skålp. 3 90 1 — 8 19.
Caffe ■ 1 skålp. — 2 18 brändt och alla till caffe-surrogat användbara skålp. brända växter 1 — 4 — 3? * Campher: 1 skålp. — 6 — 1 * 1 skålp. — 12 — 32 Canel, Canelknopp och Cassia Lignea . 1 1 skålp. — 8 — 40 Capris skålp. ■— 0 — 4 Carcasser och Carcass-band 1 skålp. 1 — — 1 39 .
Cardcmummor 1 skålp. — 8 — 8 1 skålp. — 1 b 1 32 1 skålp. — 16 — Caulsch.uk: skålp.
12 2 _ arbeten deraf, i Taxan ej specificerade . 1 — — Chinabark: 1 skålp. 2 — 3 — 3 malen, till införsel af Apothekare . . . . 1 skålp. — 24 8 7 1 skålp. — — 10 Chlorkalk i skålp. 1 — l 1 , Chocolad 1 skålp.
— 16 — 4 — 1 skålp. - — 8 Calmus, hänföres under Apotheksvaror.
Cambrick; se Väfnader, bomulls-. Camelhår; se Hår.
Camelott; se Väfnader, ylle-.
, Cantarider, hänföres under Apotheksvaror.
Cantiller; se Gulddragare- och Snörmakarearbeten.
Carmin; se Fiirger, andra slag, ej specificerade.
Caroll; se Tobak.
Casimir; se Väfnader.
Cassia Fistula, hänföres under Apotheksvaror.
Caltun; se Väfnader, bomulls-.
Chagrinskinn; se Hudar och Skinn.
Champignoner; se Svampar, ätbara.
Cheniljer; se Gulddragare- och Snörmakarearbelen.
Chlorsyradt Kali; se Salt, medicinskt.
Chrystall-arbelen; se Glas, ej specificerade.
Cbrystalli Tartari; se Vinsten.
Förslag till Tull-Taxa.
5 J
Qvantitet för Inf. Tull.
Tullberäkn.
Cider, tullbehandlas lika med Vin. 3 16 i'
, Ciment 1 tunna 16 — 7 6 Citroner 1 skålp. 1 6 — 40 Citronsaft 1 kanna 4 1 32 — Citronsalt eller kristalliserad Citronsyra . 1 skålp. — 8 — 7 6 Citronskal, torra 1 skålp. — 1 6 3 -— Cobolt-ma\m 1 skålp. 1 — 16 — — -metall 1 skålp. 4 — 6 32 — Co effur er 1 stycke 1 32 , 1 — * Confilurer 1 skålp.
•— 12 1 —- — Conserver, i hermetiskt slutna eller lufttäta kärl förvarade ätbara varor 1 skålp. — 12 Coral/er, äkta, arbetade: 8 16 — oin fattade 1 skålp. —- 40 infattade, vägas med infattningen och för- tullas såsom den. — 10 — Coriander 1 skålp. — 2 — 13 4 Corinler 1 skålp. — 2 8 — 32 * Cubeber 1 skålp. — 8 — 20 Dadlar 1 skålp.
— 4 Dekorationer, Plalder med tillbehör, äfvensom Ornamenter, ej specificerade, tullbehandlas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de huf- vudsakligen bestå. — 10 Deglar 1 lisp. — 3 25 Dref . , 1 skepp.
1 Dricka •- 1 Porter 1 kanna 12, 24 01 och andra slag 1 kanna — 6 2 Enbär ] 1 tunna 20 Cinders, hänförcs under Stenkol.
Cirklar, Passare och Cirkelbestick; se Inslrumenter, Mathematiske &c. Cocheriille; se Färger.
Cokes, hänföres under Stenkol.
Compasser; se Inslrumenler, Mathematiske &c. Copal, tullbehandlas lika med Gummi.
Corderoy och Cordet; se Väfnader.
Cremortartari; se Vinsten.
Damast; se Väfnader.
Dimity; se Väfnader.
Doffel; se Väfnader, ylle-.
Drakblod; se Färger, andra slag, ej specificerade.
Dräll; se Väfnader.
Dyfvelsträck; se Assa Foetida.
Enbärsmos, hänföres under Apotheksvaror.
Enbärsolja; se Oljor.
Essencer; se Oljor.
Eslamper, hänföras under Kopparstick.
6 Förslag till Tull-Taxa.
R:dr 2 sk. 32 10- 32 8- -40 16 32 15 40 8 10 20- 1 6 16 16- 12 32- 16 32 Eillis, med eller utan tillbehör, af sammansatta eller såsom arbetade ej specificerade ämnen, äfvensom Penningebörser * Fartyg och Båtar, utländska, med tillbehör: seglande ångfartyg . . . . ... . . .
Anm. lnköpssumman skall styrkas med auktionsprotokoll eller annan åtkomsthandling, hvilkas riktighet blifvit bekräftad af offentlig myndighet, eller, der sådant ej kan ske, af köparen medelst inför domstol aflagd ed.
(Se vidare förteckningen å vid införsel tullfria varor.) Fenkål . . Fernissa Fikon Fi/ar och Raspar Fingerborgar och Springar af andra ämnen än guld eller silfver
Fisk: saltad eller inlagd: Anchovis, Sardeller och Thonfisk . . Kabiljo, Långor och Torsk Lax . . . Sill Strömming all annan torr eiler rökt:
Gråsidor eller Seij Lax och Ål Långor och Torsk, med derunder inbegripne Rotscher samt Klipp-, Stockoch Platt- eller Bredfisk .... andra slag Fiskskinn, beredda Fjäder, spritad Qvantitet för Tui I berak n.
Banko. 1 skalp. för hvarje ) 100 R:dr af köpesuinm. j för hvarje j 100 11:dr a,f köpesumm. ] 1 sltålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. skålp. tunna tunna tunna tunna tunna 1 lisp 1 lisp. 1 lisp. 1 lisp. 1 skålp. 1 lisp.
R :dr sk. 32- 10 2- 3- 2- 4!- I 16- 8- 6- 16- 16- 16- 6 -30- 8- 12 Fabriksvaror, ej specificerade; se Slöjdevaror.
Faijence; se Porslin.
Felb; se Väfnader.
Filtar; se Väfnader.
Fillrcrslenar; se Sten.
Fiskben; se Ben.
Förslag till Tull-Taxa. 7 Tullvarde.
Qvantitet för Tullberakn.
Inf. Tull.
R;dr sk. r. Fjädrar, ej specificerade, förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de bestå.
Flaskfoder förtullas lika med det ämne,' arbetadt, hvaraf de beslå.
Flaskorne med deras innehåll förtullas sär- skildt.