Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är kostsamt för Embets- och Tjenstemän att hafva allt detta besvär för intet, och det är äfven känbart för den förtryckte skattdragaren alt godtgöra dylika onödiga besvär.
Jag tror, att man hellre bör söka förenkla än mångdubbla besvär — både för den ena och andra; hellre under - »8 Stats- samt Allm. Besv.- och Oecon-Vtsk.
Utlåtande A’’.o 35. lätta än förtrycka folket, och undanrödja alla anledningar till missnöjen; — på grund af allt detta reserverar jag mig mot Utskottens beslut och anhåller vördsammast, att Jemtlands Rust- och Rotehållare måtte uteslutas från Passevolance-contractet och utgöra proviant in natura, på sätt förut varit öflig t.
Jag kan icke inse, att detta skiljande kan medföra någon olägenhet hvarken för Arméen i det hela eller för Jemtlands Regemente serskildt, helst nämnde Regemente, i anseende till dess långa afstånd ifrån något annat Regementes öfningsplals, icke utan stor kostnad och tidspillan kan sammandragas till något större öfningsläger;" samt af Riksdagsfullmägtigen Hans Jansson fran Elfsborgs
Län: "Utskottens
Betänkande i förevarande ämne är för hvarje Svensk man ett öppet bevis på de olyckliga förhållanden, som uppstå i samhället, då den Slatsmagt, som närmast är sky^ldig att bevara de nationela rättigheterna, obetänksamt eftergifver desamma, och då de bägge magter, som i Stater böra vara en gemensam garantie för Lagarnes rätta tillämpning, förena sig, att, utan afseende på deras protest, hvars rätt är i fråga, genom magtspråk draga den enskildes rätt och de mellan Staten och individen ingångne öfverenskommelser, ifrån Laga Domstolar, under det administrativa godtycket !
Det är, i min öfvertygelse, hög lid, att söka en gräns för den oformlighet, hvari Passevolancefrågati råkat komma, genom senaste Ständers olagliga beslut och sanctionen derå, — Om den leken skulle börjas, att tre Stånd skola beskatta det fjerde, då frågar jag: hur kan man väl tro, att den lyckligt slutas?
— Under tilltagande förbittring emellan Stånden, skola då de vigtiga Lagstiftningsärendena behandlas, och alla beskattningsfrågor skola då afgöras i vredesmod, hvarvid — jag säger det upprigtigt och välment — det icke synes tvifvelaktigt, hvem som slutligen segrar. ■— "När väld på Tinget dömer, står ofärd nära," säger skalden; och erfarenheten vilsordar äfven denna sats. — Ty, väld kan ej i samhället hjelpas med annat än våld, om ej visheten ingifver de
Styrande krafter att skyndsamt hjelpa det på lagliga vägar.
Detta är ingen hotelse; men det är en öppen förklaring af den, som icke vill våldet, hvarken såsom medel att uppreta, eller såsom medel att frelsa — och som med bekymmer ser, att förnärmandet af den talrikaste folkclassens lagliga rätt, kanske, slutligen framkallar det.—
Jag uppmanar Riks-Stånden, att på ett alfvarligt, rättvist och väl öfvertänkt sätt godtgöra sista Riksdagens feltag i denna sak, som otvifvelaktigt i alla landsändar väckt mycket missnöje, — Det är ej enligt med våra Grundlagar, att Stats- samt Allm. Besv.- och Oecon.-Vtsk.
Utlåtande IV:o 35. 29 alt Gontractshrott göras, utan att Domstolar få upptaga dem; och lika litet, att tre Stånd kunna beskatta det fjerde.
Det då vidtagna beslutet i denna sak, är således påtagligen olagligt.
Som detta beslut likväl redan trädt i kraft kan det icke utan trassel och oreda på en gång tillintetgöras; men det kan rättas för framtiden, och hvad mer är; det måste det.
Att nu med Utskotten antaga, att PassevoJancen icke kan upphöra, för det att tre Stånd gillat ett Stats-Utskotlets Betänkande, deri man afstyrkt denna åtgärd; att förneka Jemtland att få utgöra möteskost in natura; att förneka Rotehållarne deras ursprungliga befrielse från medicamentskostnader under möten, fältskärsarfvoden vid soldaters antagande, trossens forsling samt trossbodars uppförande; att påtvinga dem betalningar under år, då möten icke inom provincen bållås, eller att beskatta dem för mera, än hvad inöteskostnaden verkligen utgör: allt detta är att fortfara i laglöshet, emedan Contract än i dag binda Staten och Rotarne i hvarje Län ömsesidigt.
— Enligt dessa Contract, skulle Domstolarne ovilkorligen tillerkänna så väl Jemtland, som hvarje annan Svensk Rotehållare sin rätt, att, enligt Contractet, få fullgöra sine möteskostnader; och Ständernas beslut vore således en ny kränkning af denna rätt.
— I den stund Rikets Ständer beslöto, att afgöra mötespassevolancen på annat sätt, än att blott tillåta nya Contracts uppgörande, förglömde de, att rättsfrågan icke tillhör dem; och de kunna icke, enligt 5p §.
Regeringsformen, ålägga andra nya skatter, än sådane, som i bevillningsväg tillkomma, och hvari således alla fyra Stånden varit enige, antingen genom directa beslut, i Stånden, eller genom gemensam röstning, i Nämnd.
Jag vill nu icke gå så långt, att jag yrkar ett genast skeende upphäfvande af Passevolanceafgiften; men jag yrkar, och jag tror mig yrka det i mängdens af Rust- och Rotehållarnes namn: 1:0 att Passevolanceafgiften, som visat sig vajra mer än tillräcklig för de kostnaders bestridande, som, enligt Contract, åligga Rust- och Rotehållare, må nedsättas till 5 R:dr Banco årligen, och, i händelse detta icke skulle finnas tillräckligt, återstoden må af allmänna Statsmedel fyllas; samt att den, på sätt beslutadt är, i öfrigt må användas och redovisas; 2:0 alt den del af möteskostnaderna, som, enligt Knekte-Conlraeton, icke åligga Rust- och Rotehållare, måtte af Statsmedlen utgå; 3:o att, derest någon Province skulle önska, att hålla sig vid KnekB(h, till R.
St, Prot. i834< 4 ^a,,d- * Afd. 5 8:de Häftet. 3o Stats- samt Allm.
Utlåtande N.-o 35. te-Contracten, hellre än att betala denna således nedsalta mötesafgift, det står densamma öppet att sådant yrka; börande likväl, i sådant fall, de fleste rösterna ibland Rust- och Rotehållare, upptagne vid sockenstämmor och vederbörligen uppgifne till Konungens Befallningshafvande, derom afgöra; 4:o att den reserverade behållningen af gamla Passevolancefonden må, jemte hvad nu finnes öfver af den nya, begagnas till bestridande af de tillfällige kostnader, som öfverstiga årets inkomster af mötesafgiften; hvaremot blifvande öfverskott deraf böra för Rust- och Rotehållares räkning reserveras.
Genom ett sådant beslut återförsättes denna obehagliga sak i ett rättsenligare förhållande, pmt kan vid nästa Riksdag slutligen behandlas på det sätt, att allas-rätt blir förenad med den allmänna fördel, som genom Arméens vapenöfning åsyftas.” STOCKHOLM, E CKSTEinsKA Tryckeriet, 1834- Stats- sami Allm.
Besv. och Oecon,-Utskottens Utlåtande N.o 36, i N:o 36.
Ankom till Exp.-Utskottet den 21 Nov.
Utlåtande> angående Roteringsjemnkningen vid Westerbottens Regemente.
Slats-samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten hafva, i detta ämne, till behandling fått emottaga ej mindre Kongl. Maj:ts under den 18 sisllidne Januarii till Rikets Ständer aflåtne Nådiga Skrifvelse £N;o 22), än ock ett af Riksdagsfullmägtige J. J. Rutberg och Per Henriksson från Norrbotten samt Anders JSormark och Olof Olsson från Westerbotten till Hedervärda Bonde-Ståndet ingifvet anförande.
Högstberörde Nådiga Skrifvelse utvisar, hurusom, till afhjelpande af den olika fördelningen af rotelingsbesväret vid Westerbottens Regemente, och af den olägenhet, alt åtskilliga rotar äro vidt spridde från hvarandra, fråga om en jemnkning rotarne emellan, dervid skattlagde nyhemman borde från extra roteringen befrias och, till de gamla rotarnes biträde, i ordinarie kneklehållet indelas, blifvit vid 1818 års Riksdag väckt och jemväl sedermera vid de 2:ne påföljde Riksdagarne utgjort föremål för Rikets Ständers öfverläggningar, samt föranledt lill underdåniga skrifvelser i ämnet, i följd hvaraf åtgärder och beslut å Kongl.
Maj:ls sida blifvit vidtagne; och inhemtas härvid hufvudsakligen, alt sedan Rikets Ständer, uti underdånig Skrifvelse den 8 Mars i83o, dels förklarat, att de fuftno, det undersökning om rotarnes beskaffenhet och förmoner borde föregå tilldelningen af det understöd, genom nyhemmannens inrotering, hvartill svaga rotar kunde finnas berättigade, och att icke någon viss del af nybyggena, men alla sådana utan undantag borde användas till förstärkning af Westerbottens Regementes ordinarie rotering; dels, på sådan grund, förnjmt förut gjord anhållan om en definitiv rote-jemnknings skyndsamma företagande, samt om tillförordnande af en Commission, hvaraf åtminstone hälften borde utses bland ortens jordbrukare, och hvilken skulle med instruetion förses; dels ock såsom understöd åt Rotehållarne anslagit den af nyhemman i .Westerbottens och Norrbottens
Län under påföljande år inflytande rote - Bih. till R.
Pro t. 183 4- 4-die Sami. 2 A/d. g:de Iläftet. 1 2 Stais- samt Allm.
Besv- och Oecon.-Vtskottens Utlåtande N.o 36. frihets-afgift, som år 1817 utgjort för bägge Lånen 1,697 R;dr 6 sk, 8 rst., alt ifrån i83o års början och intill dess del nja rotejemkningsförslaget kunde hinna upprättas, pröfvas och fastställas, emellan stamrotarne vid Westerbottens Regemente fördelas, efter grunder, som af Rotehåilarne utsedde ombud, gemensamt med Kgl. Maj;ls Befallningshafvande, egde bestämma, med ledning af en på localkännedom stödd uppskattning af hvarje rotes behof af sådant understöd; varande den dertill erforderliga summa, af circa r,6oo R:dr årligen, uppförd ibland de Extra anslag, som af Riksgälds-Conloret komma att hållas Stats-Coutoret tillhanda; så har Kongl. Maj;t, genom ifrågavarande Nådiga Skrifvelse, behagat gifva Rikets Ständer tillkänna: att Kongl. Maj:t fann den af Ständerne äskade allmänna och definitiva rolejemkning vid Westerbottens Regemente, hvilken borde grunda sig på hemmanens skattetal, sedan, i mon af dessa, både gamla hemman och nybyggen vid afvittringarne undfått motsvarande egovidd,ej kunna på tillförlitliga grunder uppgöras, innan afvitti ingsverket af de förberedande åtgärder Kongl. Maj:t redan föreskrifvit, till det mesta medhunnils; att deremot en provisionel rotejemnkning vid Regementet af Kongl.
Maj;t ansågs för det närvarande lämplig, i ändamål att, medelst tilldelning af i skatt redan ingångne nyhemman och lägenheter, intill dess den definitiva jemkningen kunde för sig gå och blifvit fastställd, i mon af tillgången understödja gamla ordinarie rotar; oell då åtskilliga svaga rotar, i anseende
Lill deras belägenhet och längre afstånd från nyhemmaneu, icke kunde med effeclivt understöd af nyhemmanet! förstärkas, ansåg Kongl. Maj;l, i sådane fall, skäligt, att dylika svaga rotar tilldelas årligt understöd af vacance-afgift till det belopp, som motsvarar den elfecliva tilldelning, hvaraf de finnas vara i behof, och hvilken afgift borde, i stället för roterings-praestation in natura, af de aflägse nybyggena årligen betalas, och vederbörande af Ki onofogdarne inom uppbördsårets utgång tillhandahållas, samt, enär tillfälligheten af en del hemmans aflägsenhet från rotarne icke borde verka på roterings-skyldigheten annorlunda, än att denna fullgjordes med penningar i stället för effecliv prestation, icke, såsom hittills, utgöras blott med tolf R:dr banco för helt hemman, enligt 25 §. i i83o års Bevillnings-Förordning, utan motsvara roterings-besväret till fullo, och i anseende till roteringskostnadens olika förhållande efter omvexlande varu- och dagsverkspris, uträknas vid markegångs-sättningarne, samt i årliga markegångs-taxorne utsättas; att Kgl. Maj:t, på anförde skäl, fann endast de nyhemman böra till gamla rotarnes förstärkning användas, hvilka voro för svaga rotar nödige och behöflige, men att deremot de öfriga borde anses såsom tillgång för indelning af nya Stals- samt Allm.
Besv, och Oecon.-Utskottens Utlåtande N-o 36. 3 soldatrotar i eri framtid; att Kongl. Maj:t, lill verkställande af ifrågavarande provisionel rotejemkning, ansåg lämpligt förordna serskilde Commissioner, livilka skulle sammansättas lika med riem, son), jemlikt Kongl, Majtts Nådiga Instruction den 20 December 1825, förrättat 1826 års extra rotering; dock alt hälften af Ledamöterne borde utses bland ortens jordbrukare, äfvensom af Kongl. Majlis Befallningshafvande fö,rordnade Gode Män i Socknarne borde Cornmissiouei ne med nödige upplysningar tillhandagå; att med Rikets Ständers mening i afseende å del stamrolarne beviljade understöd ansågs af Kongl. Majit öfverensstämma, alt ej blott stannotarne, utan ock strö- eliev ulrotarne skola, i mon af behofvet, åtnjuta detta understöd, helst de deltaga i kneklehållet lika, utan annan skillnad, än att stamrotarlie merendels hafva soldat-torpen på sina egor; äfvensom Kongl. Majit fann fördelningen af understödet lämpligast kunna fullgöras af Commissionerne, som kommo att verkställa den anbefallda roleringsjemkningen, enär angeläget vore, att lika grunder iakttagas vid anslagets fördelning, som vid föreslåendet af rotarnes förstärkning; samt att Kongl Majit, i öfverensstämmelse med anförde hufvudgrunder, anbefallde Krigs- och Kammar-Collegierne att upprätta och lill Kongl.
Majit ofördröjligen inkomma med underdånigt förslag till instruction för Comilerade, hvarefter och sedan instructionen blifvit i Nåder fastställd och utfärdad, Kongl. Majit ville meddela Stats-Contoret Nådig föreskrift om anordnande, efter vederbörande Landshöfdingars requisilion, ai' det utaf Rikets Ständer beviljade anslag; men i afseende på sättet för en del nyhemmans prestation af roteringsbesvärel genom förhöjd rolefrihetsafgift, som Kongl. Majit i ofvanberörde målto funnit lämplig, ville Kongl. Majit inhemta Ständernas underdåniga yttrande. lili det af Riksdagsfullmägtige från Westerbotten och Norrbotten afgifne anförande, har deremot blifvit yrkadt, att Rikets Ständer måtte aflåta en förnyad framställning om skyndsamt företagande af den beslutade definitiva rotejemkningen, helst örtens invånare rimligen ej längre borde vänta på en förmon, som långt tillförene blifvit dem af båda Slatsmaglerne försäkrad, och den definitiva rolejemkningens uppskjutande till dess afvillringarne i Norrland hunnit fullbordas och hela landet blifvit odladt, vore detsamma, som att i flera sekler förbjuda jemkningens definitiva verkställande.
Den provisionel jemkning, som Kongl. Majit funnit lämplig, vore äfven beledsagad med många onödiga omgångar och vidlyfligheter, emedan mångå undersökningar och förhör voro, såsom blotta förberedelser, påtänkte, samt offentliga auclorileler oc-h en myckenhet enskilde personer re - 4 Stats- samt Allm- Besv. och Oecon.-Utskottens Utlåtande N:o 36. quirerade att dervid tillhandagå; och ehuru Rikets Ständers afsigt varit, att en del af Ledanlölerne uti Roterings-Commissionen skulle dilkallas af sina medborgares förtroende, antydde dock den Kongl. Skrifvelsen, att denna valrätt nu skulle utöfvas af Kongl. Maj;ts Befallningshafvande.
I afseende å frågan till huru stor del nyhemmannen borde anslås såsom bidrag i den gamla roteringen, åberopades Ständernes yttrade åsigt, att alla sådane hemman borde dertill användas.
Jemte erinran, att Rotehållarne ännu icke kommit i åtnjutande af det anslag, som å förra Riksdagen dem beviljades, framställdes jemväl den anhållan, att samma anslag måtte komma Rotehållarne till godo, från och med år i83o intill rotejemkningens fullbordan, att dem emellan fördelas efter de grunder, som i Rikets Ständers sista Skrifvelse äro utstakade.
Efter öfvervägande af hvad i delta ämne förekommit, få Utskotten afgifva följande Utlåtande.
Båda Stalsmagterne hafva ansett en rotejemkning vid Westerbottens Regemente böra ega rum, och nödvändigheten deraf torde således icke behöfva att af Utskotten ytterligare ådagaläggas; men det kan icke bestridas, alt ju ett väsendtligt hinder för en sådan jemknings definitiva afslutande ligger deruti, att afvittringarne i Wester- och Norrbotten icke äro fulländade, och att således ej är bestämdt hvad biträde de gamla rotarne kunna och böra af nyhemman erhålla, hvarföre ock endast en interims-reglering blifvit af Kongl. Maj:t i Nåder föreslagen.
Då emedlertid Länens Riksdagsfullmägtige, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers å förra Riksdagen gjorda underdåniga hemställan, ytterligare yrkat, att jemkningen definitivt måtte för sig gå; och annan utväg att för närvarande vinna detta ändamål icke lärer finnas, än att all fordran frånträdes på hjelp i gamla roteringen af framdeles i skatt ingående nyhemman; få Utskotten tillstyrka den underdåniga anhållan af Rikets Ständer: att Kongl. Maj:t täcktes i ämnet höra Rotehållarne vid Westerbottens Regemente samt, i händelse större delen af dem afsäger sig anspråket på biträde i gamla roteringen af de hemman, som efter en blifvande reglering i skatt ingå, låta en allmän och definitiv rotejemkning vid nämnde Regemente förrättas med användande af redan i skatt ingångne nyhemman; men att, om en sådan afsägelse icke sker, roteregleringen då måtte, på sätt Kongl.
Majit föreslagit, provisionelt verkställas; och torde jemväl Rotehållarnes utlåtande böra in - Stats- samt Allm.
Besv. och Oecon.-Utskoltens Utlåtande N:o 36. 5 "berntss, och på de flestes önskan få ankomma, huruvida jemk ningen skall ske Regements- eller Compagnievia, dock med bibehållande af de nuvarande districlen och rotarnes antal vid hvarje Compagnie, Alt en del nyhemman, som höra anslås till hjelp åt svaga rotar, men, i anseende lill sin aflägsna belägenhet, ej kunna utgöra roteringen in natura, i stället betala vacance-afgift, äfvensom att denna afgift, i enlighet med Kongl. Maj:ls Nådiga förslag, uträknas vid de årliga markegångs-sättningarne och bestämmes till ett belopp, som motsvarar knekte-besväret, elter ortens roteringsgrunder, synes destomera billigt, som all jord af lika natur bör, oansedt tillfälligheten af en olika belägenhet, draga lika besvär; och har en dylik åtgärd äfven i ett annat mål, rörande rotefrihet för Ca pellans-boställen, m. m., blifvit af Utskotten tiilstyrkt.
Lika med hvad Kongl. Maj;t i Nåder yttrat, finna äfven Utskotten, att det af Ständerne å förra Riksdagen beviljade anslag, hvilket, både enligt Ständernes beslut och efter hvad Kongl. Maj;t i ylen Nådiga Skrifvelsen tillkänuagifvit, skall ifrån och med år i83o utgå, bör komma så väl stro- eller hjelprotarne, som stamrotarne till godo; äfvensom fördelningen deraf, på de i den Nådiga Skrifvelsen anförde skäl, synes lämpligast kunna af Rolejemknings-Commissionerne verkställas.
I afseende å anmärkningarne vid^ sjelfva sättet för en rote-jemknings verkställande få Utskotten erinra, att Kongl. Majjts beslut, angående Roterings-Commissionernes sammansättning, enligt hvilket Commissionernes Ledamöter komma alt förordnas af Kongl. Majlis Befallningshafvande, icke i denna del skiljer sig från Rikets Ständers förslag, som ej antyder, att några af LedamÖterne skulle af Rotehållarne utses, ulan allenast innehåller, att hälften af dem borde bestå af ortens jordbrukare, hvilket af Kongl.
Maj:t blifvit antaget.
De i öfrigt af Kongl.
Majit i berörde måtto stadgade grunder^äro, i Utskottens tanka, nödige för jemkningens noggranna och rättvisa tillvägabringande, och böra, i afseende å förrättningens fortgång, icke blifva hinderlige, så vida drift och verksamhet dervid användas.
Af dessa skäl tillstyrka Utskotten dels antagandet af Kongl. Majits
Nådiga förslag rörande förändring i sättet för en del nyhemmans prestation af roteringsbesväret genom förhöjd rotefrihetsafgift; dels ock att Rikets Ständer måtte i underdånighet tillkännagifva, att vid hvad den Nådiga Skrifvelsen i öfrigt innehåller, rörande sättet för fördelningen af det utaf 6 Stats- samt Allm. Dcsv.- och Oecon.-Utskoltens Utlåtande N:o Ständerna å förra Riksdagen beviljade anslag, samt för rotejemkningens bringande i verkställighet, icke något är å Rikets Ständers sida att erinra.
Stockholm den 21 Nov. i83/{.
Antom till Exp.-Utskottet den ai Nov.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga, att ett Rotehällar 71 e vid Westerbottens Regemente å förra Riksdagen be viljadt anslag mätte fä begagnas till qvittning och afräkning å Passevolance-afgiften.
Från Hedervärda Bonde-Ståndet har till Stats- samt Allmänna Besvärs- oell Oeconomi-Ulskotten bifvit remitteradt ett af Riksdagsfullmägtige från Wester- och Norrbotten, Anders Normark, Joh. Jak.
Rutberg och Per Henriksson ingifvet anförande, så lydande: ”Då i den hos Rikets§Ständer vid 1818, i8a3, 1828 och i83o, samt denna Riksdag, dels i följd af enskilde Motionairers, dels på grund af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, väckta fråga, angående jemkningen i roteringen vid Westerbottens Rege mente, Stalsmagterne dela så olika åsigler, att den af dem bifallna, af rättvisa och billighet påkallade jemkning troligen ej kan i vår lid verkställas, få ortens Fullmägtige vördsamt hemställa, om det af Rikets Ständer desse Rotehållare beviljade anslag må på det sätt till dem utgå, att de berättigas begagna delta lill qvittning och afräkning på den Passevoianceafgift, Rotehållarne, på grund af Rikets Ständers vid sista Riksdag vidtagne beslut, åligger utgöra, då vi i denna fråga ej åsyfta annat, än verkställighet af Rikets Ständers heslut, och denna verkställighet ej bör hindra* eller uppehållas af de hinder, hvilka blifvit i den Nådiga Propositionen uppställde, våga vi hoppas, att detta Memorial varder remitteradt till de Utskott, som det Hedervärda Ståndet uppdragit handläggning af denna fråga, på det Rikets Ständers deri vidtagna beslut må, utan vidare tidsutdrägt, till verkställighet befordras.” Jemte det Ulskollen skolat erinra, att det ifrågaslällde anslaget utgöres af den utaf nyhemman i Wester- och Norrbottens Län utgående ro - Stats- samt Allm.
Besv,- och Oecon.-Utskottens Utlåtande N;0 38. f tefrihets-afgift, som lill ett belopp af circa 1600
R:dr årligen blifvit uppförd bland de extra anslag, sorn af Riksgähls-Contoret bållås Stats-Contoret tillhanda, saint att lili Utskottens Betänkande N:o 36, angående rotejemkningen vid Westerbottens Regemente, närmare upplysning, samt utlåtande rörande samma anslag och fördelningen deraf meddelas; få Utskotten, med hänvisning till hvad nämnde Betänkande innehåller, yttra, alt som anslaget skall, i förhållande till hvarje rotes mer eller mindre behof af ett sådant understöd, och med ledning af en på localkännedom stödd uppskattning deraf, emellan rotarne fördelas, samt således kommer att af Rotehållarne åtnjutas till olika belopp och efter andra grunder än Passevolance-afgiften utgår; alltså och enar anslaget ovilkorligen får af Rotehållarne uppbäras, samt det af Motionairerne föreslagne liqvidations-sätt, utan att befordra medlens skyndsammare utdelning, allenast skulle lill onödig omgång och vidlyftighet föranleda, anse Utskotten sig böra afstyrka Rikets Ständer att ifrågavarande motion bifalla.
Slockholm den 21 Nov. 1834- N:o 38.
Utlåtande j i anledning af åter remiss ä Betänkandet N'.o 35 j i fråga 0111 Passevolance-afgiften.
Jemlikt ankommet Protocolls-Utdrag för den ro i denna månad, har Hedervärda Bonde-Ståndet till Utskotten återremitterat berörde Betänkande, på grund af dervid gjorda anmärkningar; men sorn detsamma blifvit gilladt af Högloft.
Ridderskapet och Adeln den i^:de, af Högvördige Preste-Ståndet den -j:de och af Vällofl.
Borgare-Ståndet den 10 innevarande månad; så hafva Utskotten funnit återremissen ej böra till någon vidare åtgärd å deras sida föranleda.
Stockholm den 21 Nov. 1834* 3 Stats- samt Allm.
Besv. och Oecon,-Utskottens Utlåtande If.is 3g o. 4o.
Ankom lill Exped.-Utskottet d, 2i Nov.
Utlåtande, i ättledning af erhållen, återremiss å Betänkandet JY:o 33j i fråga om rättighet för vissa hemmansegare i Jemtland att få till skatte inlösa kronojord, som med så kallad fyllnadsjord blifvit inblandad m. m.
Jemlikt ankommet Protocolls-Utdrag för ilen 6 innevarande månad, liar A ällofl. Borgare-Ståndet till Utskotten återremitterat berörde Betänkande, på grund af dervid gjorde anmärkningar; men som detsamma blifvit gilladt af de 3:ne öfrige respective Riks-Stånden, nemligen af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 7:de, af Högvördige Preste-Ståndet den 6:te och af Hedervärda Bonde-Ståndet den ^:de i denna månad, så hafva Utskotten funnit återremissen ej böra till någon vidare åtgärd å deras sida föranleda.
Stockholm den 21 Novemb. i834* N:o 4o Ytterligare Utlåtande, rörande dels upphörande af postfö ringsskyldigheten, dels lindring i samma onus.
Jemlikt ankomne Protocolls-Utdrag har Utskottens i berörde ämne afgifne Betänkande N:o 26 blifvit till Utskotten återremitteradt, a) af Vällofl.