Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ytterligare Utlåtande, IV 4* s *6—• 2t, bif. af PresteStåndct, IX 3717, afsl. af BondeStåndet, ix s 733y af BorgareStåndet, IX s 811, af Adeln, IX. s 824.
StatsVerkets tillstånd, I 1. s 53 — 55. och behof, Proposition om, I 1. s 787 — 8o4* 483 StatsContöirets underd.
Skrifvelse derom, I i.
s 804.
Meddelad StatsUtskottet, IX s io, 16, 18.
StatsVerkets tillstånd och behoBtinder RiksStatens första Hufvudtitel.
Hofr och SlottsStaterne, I 1. s 78c), 790, 843 — 840.
s 1263 — 1387, bif. af PresteStAndet, IX s 4o4, af BondeStåndet, ix s 4i5, af.Adeln, IX s 4i7> af BorgareStåndet, ix s 424* Underd.
Skrifvelse, X 1. S217’—23(.
RiksdagsBeslutet, §. G. —.
.— — — dito dito andra dito.
Civileoch LandsSlaterne, I 1. s 790, 790,846 —- 849- StatsUtskottets Betänkande, IV 2. s 1288— i339, åter rem. af Adeln, IX s 4r8, till vissa puncter, af BorgareStåndet, IX s 424- Bif. af BondeStåndet, IX s 449* Ytterligare Utlåtande, IV 3. s 026 — 53o, bif.af PresteStåndet, IX s 719, med undantag af en punct, af Adeln, IX s 801.
Skrifvelse, X 1. s 63i—664. — — dito dito tredje dito.
Mili—• taire- och FörsvarsVerken, I 1. s 795 — 804, 84B — 851.
s 1873—r 417 » Bif. af Prestestånd et, IX s 422, återrem. af Adeln, IX s 436, under stadgande af särskildt beslut af BorgareStåndet , IX s 413 — 444 > Bif. af BondeStåndet, IX s 447’ Ytterligare Utlåtande, IV 4. s I27 — 284 i47> bif. under fattande af särskildt beslut, af Adeln, IX s 981, af BorgareStåndet, IX s p85.
Nytt Utlåtande med anledning af en nådig Skrifvelse från Kongl. Maj:t, IV 4- s 460 — 481» bif. af Adeln, IX s 982, af BorgareStåndet, IX s 985, återremitt. af PresteStåndei, IX s 998.
Ännu ytterligare Utlåtande, IV 5. s 182 •—186, lagdt till Handlingarne af Adeln, IX s 1122, af BorgareStåndet, IXs 1128, Lif. af PresteStåndet, IX s u46,afBondeStåndet, IX s ii5o.
Skrifvelse, X 2. 1. s 82 —113.
StatsUtskottets Betänkande, IV 2. s 1461 — 1469, bif. af Adeln, IX s 420> återrem. till första puncten, af PresteStåndet, IX s 441 , bif. af BorgareStåndet, IX s 445» af BondeStåndet, IX s 458.
Ytterligare Utlåtande, IV 3. s 54o, bif. af PresteStåndet, IX s 716, af BorgareStåndet, IX s 722, lagdt till Handlingarne af BondeStåndet, IX s 736, bif. af Adeln, IX s 797.
Skrifvelse, X 1. s 507 — 5ii, — — —. dito dito femte dito.
De fria Konsterna, I 1. s 8o5—852.
s 285 11 —<1409, bif. till dess sednare alternativ rörande musikaliska Akademien af PresteStåndet, IX s 44r» af BorgareStåndet, IX s 445» med antagande af för* ra alternativet rörande musikaliska Akademien, af BondeStåndet, IX s /[5g.
Ytterligare Utlåtande, IY 3.
s 54* —* 545, lagdt till Handlingarne af PresteStåndet, ix s 718, af BorgareStåndet, ix s 720, af BondeStåndet, IX s 736, bif. af Adeln, ix s 797.
s 572 — 577- StatsVerkets tillstånd och behof under RiksStatens sjette Hufvudtitel.
StatsUtskottets Betänkande, IV 2. s 1469, i47°> bif. af PresteStåndet, IX s 44o, af BorgareStåndet, IX s 445- i dito dito sjunde dito.
Pen sionsSlaterne, I 1. s 806, 852, 853.
s 1470 —1474, bif. af PresteStåndet, IX s 440, af BorgareStåndet, IX s 453.
Skrifvelse, X 1. s 258—.260. __ — dito dito åttonde dito.
StatsUtskottets Betänkande, IV 2. s i475 —1489.
Till en punct återrem. det öfriga bif. af PresteStåndet, IX s 442> af BorgareStåndet, IX s 453.
s 545 — a86 547 ’ PrésteStåndet, IX s 719, af Adeln, i\
s 797.
s 665 — 676.
StatsVerkets tillstånd och behof under RiksStatcns nionde Hufvud titel.
Åkerbruk, Handel och Näringar, I 1. s 809, 810; 854—856.
Sta tsUls ko Itets Betänkande, IV 2. s 1489— i493, bif. af PresteStåndet, IX s 44 r> BorgareSlåndet, IX s 453.
Ytterligare Utlåtande, IV 3. s 548, bif. af Adeln, T\ s 797.
Skrifvelse, X r. s 323—325. ■— — behof, om den summa som för, erfordras att medelst allmän bevillning utgå ; Stats Utskottets .Betänkande, IV 5.
s 16 — 22, öfverlemnadt till Bevilln.
Utskottet af Adeln, ix s 1067, af BorgareStåndet, IX s 1081.
•— — inkomster, angående beräkning af-, till nästa Riksdag; StatsUtskottets Betänkande, IV 1. s 572 — 639, bif. af Adein, IX s 166, af PresteStåndet, IX s 169, af BorgareStåndet, IX. s 175, återrem. af BondeStårtdet, TX s 193.
Ytterligare Utlåtande, IV 2. s i685 — 168S, lagdt till Handlingarne af BondeStåndet, IX s 49^- Underd.
Skrifvelse, X 1. s 4o3 -—4i°* —- — förhållande till Banken, angående; Stats- och BancoUtskottens Betänkande, VI 1. s
xxii — xxvin, återremitt. af PreslgStåndet, IX s 519, af BorgareStån - 287 (let, IX s 527, af BondeStåndet, IX s öar,. NB.
Åtcvremisserne besvarade i sednare Utlåtandet om Rikets Penningeverk.
StatsReglerjngen, rörande, jemte en Tabell öfver StalsVerket, IV 2. s (5041—i5o7,bif. af PresteStåndet, IXs'441» af BorgareSttndet, TX s 453, af BondeStåndet, IX s 460.
Skrifvelse, X 2. s 113— 116. — Utskottet, Memorial om betjening i, IV 1. s 4, 5, bif.
IX s 15, 18. om Suppleanter valda af Borgare Ståndet till Ledamöter i; StatsUtskottets Memorial, IV 4- s63r, i anledning hvaraf BorgärcStåndets beslut, IX s 1004.
Comp. erhållit lån af Brännvin af MagazinsDirection, II s 5fji — 5p3.
StatsUtskottets Yttrande, IV 2. s iö4i — io43, bif. af PresteStåndet, IX s 342, af BorgareStåndet, IX s 348, af Adeln, IX s 36o.
Stipendierne, om indragning af de så kallade Medico-theologiska; Motion, remitt. till StatsUtskottct, II s 1215, 124.7. • Utskottets Utlåtande, IV 2. s i358'i— i363, bif. af BorgareStåndet, IX s 4*3» återrem. af Adeln, IX s 420- Ytterligare Utlåtande, IV 3. s 557 — 56o; bif. af BorgareStåndet, IX s 722,~ af PresteStåndet, ix s 397.
StrafTLagarnc, angående förändring i; Motion, remitt. till Lagutskottet, II s 1102. 288 Utskottets Utlåtande, VII 2.
s 822 — 834, Ulf- af Adeln, IX s G84, afPresteStåndet, IX s 693, af BorgareStåndet, IX s 705, återremitt. af BondeStåndet, IX s 712.
Ytterligare Utlåtande, YII 2. s i36i i3 69, lagdt till Handlingarne af Adeln, IX s 1155.
Utskottets Utlåtande, V 1. s3i7, 3i8, Lif. af PresteStåndct, IX s 407, af BorgareStåndet, IX s 4i4> af BondeStåndet, IX s 43i, af Adeln, IX s 470. — väg, om utvidgad) rättighet att Begagna; Motion, remitt. till Ekon.
Utskottet, II s 123a.
Utskottets Betänkande, Vill s 74 — 76, Lif. af Adeln, IX s 187, af PresteStåndet, IX s i48, af BondeStåndet, IX s i54, af BondeStåndet, IX s iG3. «— egares rätt till fiske, om närmare bestämmande af; Underd.
Skrifvelse, X 1. s 489, 49°- Strömmings- och Sillfisket uppmuntradt, I 1. s 58.
s 696, 712 — 714. ■— fisken, om förlängd arrendetid på; Motion , remitt. till StatsUtskottet, II s 1173.
Ut - ' . 289 Utskottets Utlåtande, IV 3.
s 228'—a3o, bif. af BondeStåndet, IX s G22, af PresteStåndet, IX s 623, af BorgareStåndet, IX s 657, af Adeln, IX s 662.
Skrifvelse, X 1. s 4.97» 498» Strömrensningar, berättelse angående förvaltning af de till, anviste medel, II s 694 — 718, remitt. till StatsUtskottet, II s 1131, till Stats-, Banco-och EkonomiUtskotten, 1141 > 1143» 1157.
s 199 — 213, bif. af Adeln, IX s 113g, af PresteStåndet, IX s 1147 > af BondeStåndet, IX s 1152.
Skrifvelse, X. 1. s 817 — 820.
•— om nödvändigheten af; Motioner, remitt. till Stats- och Ekon.
Utskotten, II s 1163, 12o5, 1260, 1298.
s 669 — 688, återrem. af Adeln, 1X3. s 34, bif. af PresteStåndet, IX 3. s 34, afPresteStåndet, IX 3. s 81, af BorgareStåndet, IX 3. s 85, återrem. af BondeStåndet, IX 3. s 91.
Ytterligare Utlåtande, IV 6. s 33o — 334, bif. af Adeln, IX 3.
Kungsgårdar, om ändring i förvaltningen af; StatsUtskottets Betänkande, IV 3. s 228—228, bif. af PresteStåndet, IX s 023, af Bönder ' *9 ^9° Ståndet, IX s 628, af BorgareStåndet, IX s 657.
s 522—-524* RiksdagsBeslutet, §. 20.
Styrelseverk, förberedelser till en ny organisation af Rikets, I 1. s 37—3g.
Nådig Skrifvelse derom tillika med Committerades Betänkande, I 1. s 485 — 660, öfverlemnadt tili ett särskildt Utskott, för detta ändamål beslutet af Adeln, IX s 59, af PresteStåndet, IX s 61, af BorgareStåndet, IX s 63.
Utskottet, af PresteStåndet, IX s 903 — 9o5, af BondeStåndet, ix s 956 — 960; äfven till Lagutskottet, af PresteStåndet, IX s 969, af BorgareStåndet, IX s 973, till Constit. och LagUtskotten, af Adeln, IX.
s 1008.
Utskottets Utlåtande, III s 282, återrem. af BorgareStåndet, IX 3. s 256, af Adeln, IX 3. s 3ar — 326.
Svar å återremisserne, jemte Redactionsförslag till Grundlagsförändringarne, III s 3a7 — 34a, bif. af PresteStåndet, IX. 3. s 4!9> af BorgareStåndet, ix 3.
s 426; afBondeStåndet, IX 3. s 442. 291 Särsk.
Utskottets Betänkande tillika med Constit. och LagUtskottens, i anledning deraf, föreslagna åtgärder, gill. afPresteStåndet, IX 3.
s 202 — 204» af BorgareStåndet, med inbjudning att i detta bifall instämma, IX 3.
Förslag till sammanjemnkande af Ståndens olika beslut, XI s 296— 3o3, bif. af PresteStåndet med inbjudning till de öfriga Stånden att häri instämma, IX 3. s 344» af BondeStåndet, IX 3. s 35^, af BorgareStåndet, ix 3. s 374, men Adeln har fattat ett särskildt beslut och inbjudit MedStånden att deri instämma, IX 3.
s 387, ej motsagdt af BondeStåndet, IX 3. s 4u, bitr. af BorgareStåndet, ix 3. s 435.
Ståhl, om försummad indrifning af en fordran hos SkepparÅldermannen, i Thorshälla.
StatsUtskottets Yttrande, IY 2. s 1021 — 1023, bif. af PresteStåndet, IX s 345, af BorgareStåndet, IX s 351, af Adeln, IX 3.
Ståndsclubbarne, om upphörande af de nuvarande och inrättandet af en gemensam; Motion,remitt. till StatsUtskottet,lis 1241* Utskottets Utlåtande, 1Y 2. s 1780 — 1782, bif. af PresteStåndet, IX s 524» 3Q2 af Adeln, IX s 532, af BorgnreStåndet, IX s 545, af BondeStåndet, IX s 547.
Utskottets Utlåtande, Vill s 828 — 835, bif. af PresteStåndet, ix s.54i, återrem. af BondeStåndet, ix sSSa, bil’, af Adeln, IX s 571, återrem. af BorgareStåndet, IX s 586.
Ytterligare Utlåtande, Vill s i388 — lagdt till Handlingarne af PresteStåndet, IX s ii45, bif. af BorgareStåndet, IX s 1148, af BondeStåndet, IX s 1153, lagdt till Handlingarne af Adeln, IX s 1156.
StåthållareÄmbetena.
Städsel och Lega af Jord, om; LagUtskottets Betänkande, Yll 3. 1. s 20 — 3o, bif. af PresteStåndet, IX s 121,9, af BrgareStåndet, IX s 1282, af BondeStåndet, IX 3.
Utskottets Utlåtande, IV 1. s 700 — 703, återrem. af Adeln, IX s 198, bif. af PresteStåndet, ix s 2o3, af BorgareStåndet, ix s 204, af BondeStåndet, IX s 209.
Ytterligare Utlåtande, IV 3. s 4> 5, bif. af Adeln, IX s 556. 2()3 Stängselskyldigheten, om rättelser och ändringar i Författningarne med afseende på; Motioner, remitt. till Lag- och Ekon.
Utskotten, II s 1146, 1166, ia33, o r 1230.
Utskottens Utlåtande, Vll i. s ao3, bif. af Adeln, IX s 271, af BorgareStåndet, IX s 277, af BondeStåndet, ix. S 279, af PresteStåndet, IX s 286. — — om ny Lagstiftning angående; Motion, remitt. till Lag- och Ekon.
Utskottens Utlåtande, YII 1. s 2^0 — 249» bif. af PresteStåndet, IX s 299, af Adeln, IX s 3o3, af BorgareStåndet, IX s 3t2.
Svanesund, 0111 Frimarknad vid; Motion, remitt. till Ekon.
Utskottets Utlåtande, Vill s 72 — 74, bif. af Adeln, IX s 137, af PrestcStånclet, ix s 148, af BondeStåndet, IX s 1545 af BorgareStåndet, IX s i63.
Skrifvelse, X 1. s 121, 123. RiksdagsBeslutet, §.
Riksdagsordningen, fordradt af BondeStåndet, IX s 4f)ö, ytterlig till StatsUtskottet aflåteyi fordran, med inbjudning till MedStånden att i den sig förena, IX s 675 — 679. * Adelns Svar på inbjudningen, IX s 800, BorgareStåndets, ix s 893, BondeStåndets *94 Beslut med anledning af MedStandens Svar, IX s 929.
s 43o, BondeStåndets slutliga åtgärd, 1x3. s 4Ö1.
Utskottets .Förslag till underdån.
Skrifvelse N:o 1 , X 1. s 357 •— 359.
Skrifvelse, N:o 121, X 1. s 36o, 36i.
ProtocollsUtdrag från Adeln och PresteStåndet, x i- s 36i, dito från Borgare- och BondeStånden, X 1. s 302.
Svedjande, om rättighet till, å all slags mark; Motion, remitt. till Lag- och Ekon.
Utskottens Utlåtande, Yll 2. s 719—■ 72.3, med dithörande ProtocollsUtdrag från StatsUtskottet, Yll 2. s 726, återrem. af PresteStåndet, IX s 602, till sitt förra alternativ bif. af BondeStåndet, ix s 612, till sitt sednare alternativ af BorgareStåndet, ix s 627, af Adeln, ix s 636.
Ytterligare Utlåtande, VII 3. 2. s 16 •— 19, bif. af PresteStåndet, IX 3. s i56, af BondeStåndet, ix 3. s 174. 295 Syskonbarn* om rättighet för, att med hvarandra ingå ägtenskap.
Lag Utskottets Betänkande, VII i.
s 106—110, återrem. af Adeln, IX s 179, af PresteStåndet, IX s 187, bif. af BorgareStåndet, IX s 190, af BondeStåndet, IX s 194- Ytterligare Utlåtande, YII 2. s 701 — 742» a^s^* af PresteSlåndet, IX s 648, bif. af BorgareStåndet, IX s 659, afsl. af Adeln, ix s 699.
Sysselsättning, om utväg att bereda, för häktade personer; Motion, remitt. till LagUtskottet, II s 1286.
Utskottets Utlåtande, VII 3. 2. s 31 •—35, bif. af Adeln, ix 3. s 181, al PresteStåndet, IX 3.
Utskottets Betänkande, xi s 169. .—.
— Berättelse, II s 3o 1 — 369.
Tabeller, om upplysningars meddelande i anledning af de utgifne, öfver BancoVerkets tillstånd; Motion, remitt. till BancoUtskottet, II s i332.
BancoUtskottets Betänkande, Yl 1. s 688. 689, bif. af PresteStåndet, IX s 703, af BorgareStåndet, IX s 706, af Adeln, IX s 799.
—- om tryckningskostnaden för de utgifne; BancoUtskottets Betänkande, VI 1.
S701, 702, bif. af PresteStåndet, IX s 7/p, af BorgareStåndet, ix s 83o.
Skrifvelse, X 2. 1. s 33p.
Tableauer, BancoUtskottets Memorial med åtföljande, öfver BancoVerkets ställning, böra tryckas enligt BorgareStåndets beslut, IX s 275, PresteStåndets, ix s 289, BondeStåndets, IX s 2p5.
Ko n sitt niia ns-l Is kattets Memorial, N:o 12. t 12 Alik. tili Exp.-Utsk. d. 21 Juli 1851, kl. 2 e. tu.
Memorial lill Rikets S/änder, tued förslag till ändringar uti 53 och 70 §§ R.
F. samt 31 § R. 0., angående åtskilliga Bevillnings-Utskottets åligganden.
Genom Memorial af den 15 Joni 1848, N:o 16, hade Konstitulions-Utskottel vid näslförlidne Riksdag lill Rikets Höglofl.
Ständer öfverlemnat förslag till åtskilliga ändringar uti 53 och 70 §§ R;.
F. samt 31 § R. O., rörande de för Bevillnings-Utskoltet bestämda åligganden, i ändamål att, genom ett noggrannare ordnande af dessa, bidraga till förkortande af den för riksdagsärendenas behandling erforderliga tid.
Till följd af föreskrifterna' uti 53 och 70 §§ Regeringsformen samt 31 § Riksdagsordningen har det för det närvarande ansetts vara Bevillnings-Utskottets skyldighet, att vid hvarje riksdag, opåmint, uppgifva de allmänna grunderna för bevillningens fördelning och derefter utarbeta förslag tili dess utgörande.
Författningarne om allmänna bevillningen, om tullafgifterna, stämpelpappersafgiften, bränvinsbränningsafgiften och andra afgifter af bevillningsnatur hafva, med anledning häraf, under hvarje riksdag blifvit af Bevillnings-Ulskottet underkastade ny granskning och bearbetning, äfven då ingen motion om ändringar derutinnan blifvit yäckt; och då sålunda såväl grunderna för nämnda bevillningar och afgifter, som alla deraf härflylande specialfrågor, vid hvarje riksdag ånyo komma under diskussion och afgörande inom både Utskottet och de serskilda Stånden, icke sällan i flere än två omgångar, föranleder allt detta lill en förlängning af riksdagen, hvaraf gagnet ganska ofta icke motsvarar de kostnader, hvilka deraf förorsakas.
Då i allmänhet det öfverensstämmer med en klok lagstiftningspolitik, att lemna lagar och förhållanden orubbade, uti hvilka ingen, som med behörigt initiativ är försedd, finner skäl all föreslå någon ändring, synes det häraf vara en naturlig följd, att då, hvad de serskilda bevillningarne angår, hvarRih. till R.
Prof. 1850 § 1851. 3 Sami. 14 Höft. \ 2 Konstit ut iöns-Utskottels Memorial, N:o 12. ken någon riksdagsman, i afseende å grunderna för beviliningens utgörande, under ingången riksdag väcker förslag till ändring, eller Bevillnings-Utskotlet, för sin del, finner rättvist, billigt eller nyttigt alt framlägga något sådant, dessa grunder oförändradi böra förblifva sådane, de dittills varit.
Härtill kommer, hvad serskildt beträffar tullbevillningen, alt de täta förändringar, »om, genom det nu iakttagna förfarandet, tullsatserna blifva underkastade, menligt inverka på den allmänna rörelsen, genom att förringa den säkerhet och stadga uti tullsystemet, som för industriela och kommerciela företag, beräknade i stort och på längre tid, är af så väsendtlig vigt.
På dessa skäl hade Konslitutions-Utskottet vid näslförlidne
Riksdag framställt förslag derom, att grunderna för beviliningens utgörande icke i andra fall skulle af Bevillnings-Utskollet upptagas lill pröfning, än då från något Riksstånd derom väckt förslag blifvit inremitteradt, eller Utskottet, tor egen del, funnit nödigt att väcka fråga om en eller arman ändring i dessa grunder och alt, i öfrigt, samma Utskotts åligganden skulle inskränkas til! all bereda alla bevillningen rörande frågor, all afgifva förslag till bevillningstillarnes serskilda belopp, samt alt, då förändring i dem blifvit ifrågasatt, eller rikets behof i dem antingen påkallade ökning, eller medgåfve nedsättning, föreslå sättet för beviliningens specifika fördelning.
De i anledning häraf framlagde och under sednaste riksdag till hvilande antagna förslag blefvo väl vid innevarande riksmöte, till följd af eli Riksstånds beslut, afslagna; men då emellertid tre Riksstånd, genom sitt antagande af dem, erkänt frågans vigt och nytta, har Utskottet, lill hvilket motion i ämnet ånyo inkommit, icke tvekat att bringa frågan under ny pröfning, och får alltså till grundlagsenlig behandling hos Rikets Högh Ständer föreslå följande förändrade lydelse af Regeringsformen, § 53.
Riksens Ständer välje — — —; ett Bevillnings-Ulskott, att behandla bevillningsfrågor; ett Banko-Utskott deruti föreslå. § 70.
Riksens Ständers valda Bevillnings-Utskott åligge, att berecia alta från Stånden remitterade frågor, sorn angå förändring uti föreskrifterna om bevillnings utgörande, att förslagsvis, enligt de serskilda bevillningarne, beräkna de blifvande inkomsterna, och att, sedan statsverkets behof blifvit utredda och bestämda, opåmint föreslå sättet för beviliningens ökande, om det erfordras, eller Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 13. 3 för dess minskande, om sådant kan ega rum, och, i sammanhang dermed, till Riksens Ständer afgifva förslag till bevillning sstadgar.
Utskottet må derjemte uti bevillning sfr ägor föreslå hvad det anser billigt och nyttigt.
Riksdagsordningen, § 31. 1 :o Bevillnings-Utskottet skall — — — — provinser.
Detta Utskott åligge, att bereda alla från Stånden remitterade frågor, sorn angå förändring uti föreskrifterna om bevillnings utgörande, att förslagsvis, enligt de serskilda bevillningarne, beräknande blifvande inkomsterna, och att, sedan statsverkets bertlof blifvit utredda och bestämda, opåmint, föreslå sättet för bevil/ningens ökande, om del erfordras, eller dess minskande, om sådant kan ega rum, och, i sammanhang dermed, titt Riksens Ständer afgifva förslag till bevillningsstadgar.
Utskottet må derjemte uti bevillnings fr ägor föreslå hvad det anser billigt och nyttigt. 2:o Yppar sig den uti Regeringsformens 71 § omförmälda skiljaktighet, förfares såsom uti berörda § stadgadt ar; åliggande det Bevillnings-Utskottet, då dess förslag i en eller flere delar blifvit förkastadt, att. — — — föreskrifva är.
Om det af Utskottet', uti dess memorial N:o 7, framlagda förslag till åtskilliga ändringar i grundlagarne, jemte hvad memorialet N:o 10 derom ytterligare innehåller, å nästkommande riksmöte blifver af Rikets Ständer anlaget, skulle, i följd deraf, ofvanstående förslag dock komma att förfalla.
\:o t».
Ank. till Exp.-Ulsk. d. 21 Juli 1851, kl. 2 e. m.
Memorial till Rikets Ständer, med förslag till ändring i 69 § Regeringsformen, rörande ålerremiss af Stats-Utskottets förslag uti der nämnda frågor.
Med åberopande af hvad Konstitutions-Utskotlet, uti dess memorial sub N:o 12, angående åtskilliga Bevilinings-Utskollets åligganden, hemställt, får Ut - 4 Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 13. skottet härmedelst lili Rikets Ständers grundlagsenlig^ behandling ytterligare öfverlemna ett förslag, som har till ändamål att, genom ändring i 69 § Regeringsformen, söka tillvägabringa ett enklare förfärande vid afgörande! af de meningsskiljaktigheter, som uppkommit vid pröfningen inom Riksstånden af Ståts-Utskottets förslag, rörande Statens reglerande, bevillningens derefter lämpade belopp, Riksgäldskontorets utgifter och inkomster och grunderna för detta verks styrelse och förvaltning.
Alla de betänkligheter och olika, meningar, som vid pröfningen af dessa förslag antingen hos Rikets Ständer gemensamt eller uti något af Riksstånden uppkomma, skola nu, enligt grundlagens föreskrift, ovilkorligen remitteras lill Stals-Ulskoltel, som eger dessa betänkligheter godkänna, eller, på uppgifna skäl, förkasta, och Slåndsmajoriletens rätt att afgöra inträder försl i den händelse, alt något Stånd, med ogillande af Utskottets andra gången anförda skäl, ändå vidblifver sin mening.
Dessa omgångar, hvilkas tillämpande vid ingen riksdag kunnat undvikas, hafva, enligt hvad erfarenheten nogsamt ådagalagt, alltid bidragit lill att betydligt förlänga riksdagarne, men sällan lyckats att åstadkomma hvad man med dem åsyftat, nemligen förmedling och jemkning af Ståndens och Utskottets olika åsigter.
Den rätt, Stats-Utskottet i omförmälda måtto har sig tillagd, slår emellertid, närmare betraktad, utom den princip, hvarpå bildande af Utskott grundas, och som egentligen icke är annan, än behofvet af utredning och beredning af ärendena, innan de hos Stånden företagas till pröfning.
I afseende å ifrågavarande förhållande, står Slats-Ulskottet dessutom ensamt framom de andra Utskotten, till hvilka väl, enligt 49 § Riksdagsordningen, återremisser af meddelade betankandeu, vid dessas föredragning första gången inom Stånden, kunna ske, men icke ovilkorligen böra ske; och denna rättighet för Stånden att, der de sådant nödigt finna, kunna till ny utredning af Stats-Ulskollet återremittera vissa eller aila delar af de genom detsamma beredda förslag, synes ock för vinnande af tillräcklig upplysning öfver alla till detta Utskotts preliminära behandling hörande frågor innebära ali den garanti, som önskas kan, utan behof af de omgångar, som nu äro påbjudna.
På dessa grunder hade Konstilulions-Ulskollet under sistlidne riksdag lili grundlagsenlig behandling afgift it ett förslag lill ändring af 69 § Regeringsformen uti ofvannämnde syftning, upplaget uti dess Memorial för den 15 Juni 1848, N:o 16; och ehuiu delta förslag sedermera, lill följd af eli Riksstånds afslag, förfallit, har Utskottet, som, i anledning af derom vackt motion, å nyo pröfvat frågan, funnit sig, serskildt med afseende derå, alt tre Riksstånd gillat nämnda förslag, böra detsamma å nyo framställa, med följande lydelse:
Konstitutions- Utskottets Memorial, N:o 14. 5 Regeringsformen, § 69.
Du Stats-Utskottets förslag, rörande antingen statens reglerande, elier bevillningens derefter lämpade hela belopp, eller hvad till Riksgäldskontoret utgifter och inkomster hörer, eller grunderna för Riksgäldskontoret styrelse och förvaltning, lill pröfning hos Riksstånden förehafves; skall saken afgöras efter lie Stånds beslut.
Stånd uti sammanstämmande beslut; då skall — — — genast förstöras.
, Anm.:
Blifver Konstitutions-Utskottets, uti Memorialet N:o 7, jemfördt med Memorialet N:o 1 0, framlagda förslag till åtskilliga grundlagsändringar vid nästkommande riksmöte antaget, skulle förevarande förslag komma alt förfalla.
H:o 14.
Alik. lill Exp.-Utsk. d. 21 Juli 1851, kl. 2 e. m.
Memorial till Rikets Ständer, med förslag till ändring i 71 § Reg.-farmen, rörande åtskilliga till förstärkt
Statsutskott hänvisade frågor. i sammanhang med de förslag, Konstitutions-Ulskottet, uti Memorialet N:o 12, lill Rikets Ständers grundlagsenliga behandling öfverlemna!, har Utskottet ock lill öfverläggning förehaft frågan, huruvida icke de uti 71 § Regeringsformen till slutligt afgörande i förstärkt Stats-Utskolt nu hänvisade bevillningsfrågor rätteligen borde af förstärkt Bevillnings-Utskoll för samma ändamål behandlas.
Såsom allmän regel är del för det närvarande uti 73 S Riksdags O ordningen stadgadt, alt, då Riksstånden stadna i skiljaktiga beslut öfver någon fråga, hvarje Stånds beslut bör remitteras lill det Utskott som med frågan haft befattning och, derest de olika meningarne genom satnmanjemkning icke kunna förenas och frågan sålunda beredas till definitivt, afgörande inom Stånden, samma Utskott, lill hvars behandling ärendet hört, i sådant fall förstärkes, för alt, såsom en Nämnd, med Rikets Ständers rätt de tvistiga punkterne afgöra.
Från denna allmänna behandlingsform äro likväl nu beviilningsfrågor 6