Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta verks förvaltuingsåtgärder stödja sig på Kongl. Maj:ts dit aflåtna nådiga bref oell de fastställda riksstaterna samt redovisas specielt genom verkets protokoller, registratur, specialstater, memorialböcker samt Kongl. Räntekammarens hufvudböcker, jemte rikshufvudböckerna, hvilka sistnämnda utvisa förhållandet mellan statsregleringen och det verkliga resultatet af inkomster och utgifter.
Räntekammarens hufvudböoker jemväl granskade i Kongl. Kammarrätten för begge revisionsåren idan anmärkning.
I afseende på fragan om det af Öfverkommissarie» m. m. K. A.
Fredin uppgjorda förslaget till hufvudbok för Kongl. Stats-kontorets enskilda rörelse, hade Rikets Ständers sednast församlade Revisorer, efter granskning af detsamma så vidt tiden niedgaf, hemställt, att, då bemälte embetsverk icke yttrat sig öfver åtskilliga vigtiga frågor, och Kongl. Kammar-rätten ej heller lemnats tillfälle att öfver förslaget afgifva utlåtande, sådant matte af bada dessa Kollegier infordras oell meddelas, innan frågan i sin helhet till slutlig pröfning företoges; — och sedan, med anledning häraf, Kongl. Maj:t, under den 22 December 1851, i nåder remitterat handlingarne med tillhörande formulär-räkenskaper till Kongl.
Stats-kontoret och Kongl. Kammar-rätten, hafva dessa begge verk, efter inhemtamle af yttranden från Kongl. Uänte-kammaren, Öfver-revisions-depart emen tets Civilräkenskaps-kontor samt Kongl.
Stats-kontorets Kammar-kontor och Memorial-bokhållare, den 21 nästlidne Maj, uti gemensamt underdånigt utlåtande, hufvudsakligen anfört följande:
Vid undersökning om beskaffenheten utaf Kongl.
Stats kontorets nuvarande bokföring och redovisning, befunnes, att, när desamma jernfördes med rikshufvudboken och underordnade verks räkenskaper, hvarken Kongl. Kammar-rättens Revisorer i första liand, eller Rikets Ständers Revisorer eller Stats-Utskottet, i den andra, saknade nödiga handlingar, för att öfverskåda Kongl.
Stats-kontorets ställning och vederbörligen granska dess förvaltning.
Da emedlertid alla Kronans medel icke gå in till Stats-kontoret eller ut derifrån, utan en del inkomster får stadna i Landtränterierna, så kunde hvarken penningerörelsen i Stats-kontoret eller den deremot svarande räntekammare-hufvudboken vara så vidsträckt sorn hela rikets drätselverk eller den deremot svarande rikshufvudboken.
Derföre och emedan särskilda hufvudböcker upprättas öfver medel inom andra delar af drätselverket, vore det troligen, som Rikets Ständer önskat, (skrifvelsen N:o 192 den 8 September ISIS) att äfven öfver Stats-kontorets särskilda rörelse skulle upprättas hufvudbok.
Deremot mötte likväl i verkställigheten stora svårigheter.
Kollegierna bestridde icke, att sådan kan upprättas, men de betviflade behofvet och nyttan af en dylik räkenskap samt befarade, att den skulle blifva föga upplysande, men i vissa fall missledande, ty om man inskränkte den blott till de medel, som uti Räntekammaren influtit och derifrån utgått, komme hon endast att blifva en omskrifning af räntekammare-hufvudboken, men att dock omfatta mindre, än Stats-kontorets nuvarande redogörelse.
Skulle ater den nya hufvudboken, för att blifva lika fullständig som den, upptaga, såsom förslaget alser, äfven de utgifter, som Stats-kontoret genom anordningar å Känterierna besörjer, så mäste hon, för att kunna framställa behöfliga tillgångar för de afförda utgifterna, äfven taga i beräkning sådana inkomster, som icke uti Ränte kammar en inflyta.
Sfatshulvudboken sträckte sig då till en rörelse, som läge utom Stats-kontorets särskilda kassa och Räntekammarens bankoräkningar.
Kollegierna ansågo den föreslagna hufvudboken hvarken blifva tillförlitlig eWex tillfredsställande.
Rökslutet mäste nemligen grundas på kalkylerade zi/fror, erne - flan de verkliga beloppen i vissa fall icke voro vid hennes afslutande kända.
Förr än rikshufvudboken är färdig, känner man ej den indelta spanmälens värde, uppbördsmedel priset å spanmälen, besparingarnes verkliga belopp o. s. v., hvaraf följden blifver, att den ingående balansen i den tiliärnade hufvudboken måste blifva felaktig.
Vill man dä, för att undvika denna stora olägenhet, uppskjuta med afslutningen intilldess rikshufvudboken blifvit färdig, så varder den föreslagna bokens umbärlighet desto mera ögonskenlig.
Denna sednare, som, enligt författarens förslag, skulle aflemna» till Kammar-rättens granskning två månader efter årets slut, kunde också svårligen räknas till de af slutade räkenskaper, hvilka, enligt 5:fe punkten i instruktionen för Rikets Ständers Revisorer, höra till deras granskning.
Vissa summor i balanserna och annorstädes voro nemligen osäkra och boken skulle i granskningshänseende medföra misstag, skriftvexlingar, och lör ganska många poster kontine fullständiga verifikationshandlingnr att, saknas, enär dessa ovilkorligen borde åtfölja redogörelserna för de Känterier, från hvilka de af Stafs-kontoret anordnade medlen utbetalts.
De mångfaldiga detaljer, som, med afseende å deri ifråga ställ da hufvudboken, blifvit al' författaren samt vederbörande tjenstemän behandlade, hafva Kollegierna måst förbigå, och Revisorerne, som anse vidlyftighet, böra, sä vidt möjligt är, undvikas, fä endast i korthet anföra några af de olägenheter, hvilka blifvit dels af Kollegierna, dels af tjenstemännen, uppgifna såsom följder af förslaget, om det antoges.
Allmänheten komme att vid medels insättning och aftagning blifva uppehållen.
Stats-lcontorets räkenskapsföring, lili enkel och lättfattlig, blefve dunkel, äfven för dem, hvilka äga mer än vanlig kännedom i räkenskapsväg, — föranledande derjemte till vidlyftigare annot,atiorisbestyr och mera skrifvande, särdeles hvad angår extra statsregleringens medel.
Verklig utgift komme i de flesta fäll ej att synas såsom utgift, emedan anslag skall föreställa utgift.
Ouffagne anslag, eller delar deraf, framstå såsom skuld, m. m.
Hufvudboken borde upprättas,icke på grund af primära anteckningar, utan på ett alldeles nytt, sätt, så att anteckningarne skedde omedelbart i sjelfva, boken tvertemot allmän praxis för såväl allmänna som enskilda räkenskaper.
Svårigheter skulle uppstå vid återföringar af under årsskiftet ej liqvid era de anordnihgar genom det ovilkorliga stadgandet, att ingen post finge införas utan Stats-kontorets derom meddelade befallning.
Den kontroll af Räntekammarens veckorapporter, öfverkommissarie!!
Fredin föreslagit, kumle ej verkställas med mindre
Memorial-bokliållaren genomsåga och summerade de under en förfluten vecka antecknade inkomster och utgifter, hvarvid likväl de å Ränferier anordnade poster, fastän af författaren ställda i samma kolumn med de öfriga, mäste andam tagas.
Detta arbete skulle fortgå genom 4 band, innefattande omkring 30!) kooti.
Vidare borde genomses och med bankoräkningarne jemföra s alla utgiftskonti, för att utröna de på grund af äldre anordningar utbetalda summor och erfara, huru manga af den föregående veckans anordningar icke blifvit inlösta.
På den dag allt detta skulle verkställas, hindrades annoteringen, och en mängd måhända angelägna anordningar mäste hvila till följande dag.
Revisorerne, som af samtlige till frågan hörande handlingar undfått del, och tillika af öfverkommissarie!!
Fredin, personligen tillstädes, erhållit muntliga upplysningar, hafva åt densamma egnat sorgfällig uppmärksamhet, sä vidt tiden inedgifvit.
De hafva funnit det, uppgjorda förslaget vittna om ospardt arbete samt om ett rastlöst ■ bemödande att göra utredningen så fullständig, som möjligt.
Iliand förslagets många lÖrtjenster anse sig Revisorerne böra nämna: att, det söker åskådliggöra tillståndet efter hvarje års slut med hvarje Imfvudtitels i Stats-kontoret uppkomna besparingar; att liqvid emellan detta verk ,ocli Fångvårds-styrelsen skulle — 4 — äga rum efter hvarje förflutet år, så att man ej behöfde afbida riksbokslutet, samt att hittills saknade konti blefve inrättade för de spanmäls- och bergseffekter, med hvilka Stats-kontoret har befattning.
Enligt llevisorernes tanke, är likväl det förnämsta vilkoret för en hufvudbok, att deruti skall, efter förut i biböcker gjorda anteckningar, införas alla transaktioner på sina behöriga konti, äfvensom att i hufvudboken tydligen skall angifvas, från hvilken underordnad bok dessa transaktioner eller poster blifvit hemtade, samt slutligen att deruti skall, såsom sjelfva resultatet, under namn af' kapitdlkonto, sammanföras de samtliga posternas balanser; men då den nya hufvudboken skulle föras omedelbarligen utan några lijelpböcker och utan att pa annat sätt än genom verifikationer angifva stället, hvarifrån de bokförda summorna tagits, samt berörde boks resultat dessutom icke är tillräckligt upplysande för det år, detsamma omfattar, emedan balansen i kapitalkonto icke visar de verkliga ziffror, som sökas, för att känna verkets ställning, hvilka, såsom anmärkt blifvit, först när rikshufvudboken är afslutad varda tillförlitligt kända, så anse Revisorerne den föreslagna hufvudboken mer äga likhet med primära anteckningar, än en vanlig hufvudbok.
Vid sådant förhållande och då 1845 års Stats-revisorer, hvilka väckte förslaget om en egen hufvudbok för Kongl. Stats-kontorets s. k. enskilda rörelse, dervid, såsom hufvudsakligaste skäl, angåfvo rikshufvudbokens samtidiga afslutande, hvarigenom under en längre tid fullständig kontroll och öfversigt af bemälte embetsverks ställning saknades, men denna olägenhet genom det af Öfverkommissarie]!
Fredin uppgjorda formuläret icke varder afhjelpt, enär boken i egentlig mening först kan anses definitift. afslutad 'efter rikshufvudboken; så finna Revisorerne det med nämnda hufvudbok för Kongl. Stats-kontoret sökta ändamålet icke vara vunnet.
Kollegierna hafva ansett, att, om Kongl. Stas-kontorets räkenskaper hufvudsakligen bibehållas i nuvarande form, partiella rättelser och förbättringar deri kunna af verket sjelft. vidtagas, eller i annat fäll anstå intilldess formen för rikshufvudboken blifvit bestämd, för att i öfverensstämmelse dermed uppgöras, och det kan icke bestridas, att möjligheten af statshufvudbokens användbarhet måste till betydlig del hvila på antagandet af det nya formuläret till rikshufvudboken.
Revisorerne finna äfven, att, med undantag allenast för den af egendomlig art varande rikshufvudboken, hvilken tillika är ett statistiskt arbete, början med räkenskapsformulärens förändrande icke lämpligen bör ske uppifrån och nedåt, utan snarare tvärtom, hvilket ock synes vara Rikets Ständers mening, ty deras skrifvelse N:o 192 den 8 September 1848, föranledd, bland annat, af 1845 och 1847 års Revisorers vigtiga förslag om nya likstämmiga formulärer för samtliga kronouppbörds- och förvaltande verks redovisningar (sid. 413 och 414) innehåller, jemte gillande af framställningen, en underdånig begäran, att Kongl. Maj:t, med afseende å de förändrade förhållanden i redovisningssättet, hvilka af den väckta frågan om skatteförerikling m. m. kunde blifva en följd, täcktes för verkliggörandet af Revisorernes förslag i nåder vidtaga erforderliga åtgärder.
Med lemnad uppmärksamhet ät dessa omständigheter, och dä Rikets sednast församlade
Ständer i redoyisningsväg icke påyrkat några förändringar förr, än resultaten af då redan vidtagna åtgärder sig visat, kunna Revisorerne icke inse något giltigt skäl att nu påskynda fastställelse af något formulär till hufvudbok för Kongl. Stats-kontoret, utan de tro fasthellre, att frågan derom lämpligast bör hvila, om icke tills nya formulärer öfverallt hunnit införas, åtminstone tilldess det nya formuläret till rikshufvudboken blifvit antaget, och att afslutning af denna räkenskap, hvilken numera sker efter 1| års förlopp, och således 3 manader tidigare än förr, Bilaga Litt.
D. till 1853 an Revisionsberättelse angående Statsverket, sid. 51. I) E B E T. c B E D 1 I Fordringar och förskott, balanse- rade från år 1849 inom linien.
Koiilant behållning frän år 1849 Statsanslag.
Extra ordinarie uppbörd.
Anticipationer till år 1851.
Brister å statsanslagen.
Skulder till år 1851, balanserade inom linien.
För år 1830.
Departements-chefen Skulder från år M849, balanserade inom linien.
Anticipationer från år 1849.
Kontant behållning till år 1851.
Besparingar å Statsanslagen.
Fordringar och förskott, balanse- rade till år 1851 inom linien. 7,000: — — 15,805: 16. — 4,850: 27,176: — — 54,700: — — 22,911: 8. — 12,426: — — 2,800: 2,015: — — 6,765: 16. — 38,250: 46: 40. — 31,320: 1,333: 16. — 218,410: 10. 4. 1,303,437: 32. — 13,409: 16. — 37,500: 186,669: — — 9,000: — — 66,192: 33. 6. 62,971: 27. 6. 85,659: 22. 6. 85,769: 22. 6. 25,684: 16. — 438: - — 7,000: — — 15,805: 16. — 4,850: 25,528: 8. — 50,595: 22,058: 24. — 12,174: 16. — 2,800: 2,015: 5,134: 36. — 38,250: — — 46: 40. — 28,000: 1,333: 16. — 210,099: 31. 6. 1,303,437: 32. - 13,409: 16. — 34,726: 32. 10. 253,957: 2. 11. 4,528: 12. 5. 65,024: — 8. 59,061: 14. — 90,797: 3. — 89,907: 9. — 25,674: 16. — 307 239- 3 1 Departementets Kansli-expedition 20: 8. 8.
Dito Kommando-expedition Krigs-kollegium - 1,522: 16. — 2,230: 563: 24. — 1,875: — — 852: 32. — 251: 32.
— Generalitets-staten Ingeniör-corpsen 104: 8. 6.
Topografiska dito -- Artilleri-staben 382: 34 8. 17: 25. 9.
Öfverkommendants-expeditionen i Stockholm Kommendants-staten 556: — — l 1,074: 28. — i . . t kontant Krigs-akademien < (indelta räntor } 3,320: 1,810: 20. — ) 8,310: 26. 10. \ ( _ _ a. a *1 Y /• • 1 tvD 11 v Cili v Cl.
M151111 lil Cl l 11 vll 11 lilli v^X 1/ o U cllllilclL •— — — — » Kavalleri- och Infanteri-regementena 1 - ) t indelta räntor oell kionotiondc - Militie-boställskassans rescrvhcmmciiisräiitor (indelta) ) 16,081: 35. 5. 130,111: 23. 2. 14,607: 40. 5. 53,358: 3. 11. 14: 35. 10. 39,963: 14. 2. 44,826: 28. 5. 1,354: 4. 7. 5,820: 16. 3.
Exercis-sqvadronernas underhåll (reservations-anslao>) 250: — 2. 4,488: 15. — 18,750: 18,412: 26. — 120,199: 17. 3. 10,899: 7. 6.
Möteskostnader (reservations-anslag) - - _ __ 26,033: 15. 2. 49,298: 16. — 598: 9. — 2,304: 8. 2. 1,093: 12. _ 2,575: 46. 6.
Ersättning utöfver markegångspris till inqvarteringsgifvare för dagportioner (reser- 403: 12. — 570: 23. 10. 1,606: 5. 4. 1,416: 19. 6. 117: 37. 6. 10: — — Kronprinsens Hussar-regemente Svea Lifgardet 10: 475. 24. — 680: 2. — 1 318* 31 O 1,390: 6. — Wermlands Fältiäffare-regemente .. 391,943: 46. 6. 28,000: — — 17,190: — — 132,000: 5,000: — — 21,174: 16. — 34,897: 37. 4. 3,560: 120,000: — 669,226: 3,2. — 389: 40. — 71,000: — — 12,000: — — 24,000: — _ 180,000: — — 19,000: — — 25,000: 20,000: 6,666: 32. — 900: — — 6,000: 4,500: 2,627: 47. 10. 45,000: — — 31,191: 40. 1. 8,306: 8. 5. 332: 17. 2.
Svea, Götha och Wendes Artilleri-regementen (reservations-ånslag) 2 > 896- 35 3 9,264: 11. 1. 4,275: 12. — 29,810: 20. — 3,327: 24. - 177,614: 5. 7. 2,321: 14. — 20,242: 4. — 34,897: 37. 4. 3,553: 16. — 158,500: 18. 7. 723,613: 3. 9. 389: 40. — 61,975: 30. 5. 9,193: 11. 2. 25,215: 28. 8. 180,000: 21,052: 8. 4. 15,200: 20,000: 21,645: 35. 3. 1,110: 10. 6. 6,935: 31. 9.
Lega för hästar till Artilleriets exercis -- 7,862: 24. — 6,000: — — 37,822: 30. 2. 45,614: 5. 7. 429: 9. 7. 47,924: 25. — 2,678: 34.
— Lifbevärings-regementet - 932: 12. — 25; — — 655: 26. 8.
Hallands beväring 6: 32. — 361: 31. 3. 234,733: 47. 9. 27,561: 38. — 283,084: 22. 2. 507: 33. 7. 205,044: 30. 44 10,430: 43. — 28,726: 20. 6. 32,544: 40. 8. ö 42,632: 47. 1. 25,827: 5. 3. 3,586: 10. 3. 154,717: 1. 6.
Försvarsverket i allmänhet eller Krigs-kollegii Dep:r (reservat:s-anslag) IF,, ” ° 1 v ° l indelta räntor 433,742: 32. 9. ) i 10,632: 46. 9. 2,806: 36. 10. 6,102: 29. 8. 7 4,494: — 6. 55: 2: 40.
— 0 1,215: 28. 8.
Salneterunnkön 118: 11. 2. 128: 32. 3. 1,923: 24. 1. 117: 21. 3.
Ved oell lius för fästnings- och ^arnisonsorter 178: 2. 6. 5,820: 16. 3. 2,125: 10. 5. 3,612: 7. — 6,187: 41. 385: 1. 6. 840: 43. 5. 3,650: — 191: 28. 1. 781: 4. — 14,745: 24. — 66: 32. — 14,787: 23. 2. 820: 10. 4. 524: 11. 6.
Dito för Magistratspersoner och Borgare vid besigtningar (förslags-anslag) 1,095: 5. — 20,745: 24. — 55: — — 207: 9. 4. 70: 4. 10. 4,156: 41. 2. 5: 24. 8.
Skrifmaterialier och expenser m. m. för Krigs-kollegium m. 11. verk 8,723: 25. 2. 2,553: 16. — 45,161: 26. 5. 16,362: 35. 5. 56: 44. 4. 74: 31. 10. 12,456: 5. 4. 1,869: 36. 6. 68,071: 26. 9. 3,335: 7. 1. 649: 31. 6. 102: 12. — Oförutsedda utgifter 1,150: 47. 6. 6,379: 2. 8. 81: 47. 10.
Brist ä samtliga förslags-anslagen, efter afdrag af besparingarne derå, 433,076: 42. 2. 385,239: 1. 8. 4,162,180: 420,297: 35. 4. 7,174: 20. 10. 83,274: — 9. 84,801: 38. 3. SUMMA 77,651: 34. — 24,570: 16. 3. 4,345,916: 20. 3. 604,404: 21. 4. 36,074: 23. 7. 361,967: 20. 7. S:r 4,974,891: 9. 10. S:r 4,974,891: 9. 10.
B. till 1851 års Revisionsberättelse, angående Statsverket
För år 1851.
Ordinarie ränta 2,570,055: 1. 4.
Afrads-spanmål 346,030: 42. 4.
Tionde-spanmål 978,037: — 5.
Tionde-spanmålslösen efter bestämda pris 4,800: — — Arrendemedel 110,000: — — Silfvertionde, myntarelön och slagskatt 10,000: — — Kopparränta 49,400: — — Tionde- och hammarskattsjern 152,024: — — Aluntionde 500: — — Svafvelbruks-tionde 600: — — Mantalspenningar 335,993: 36.
— Gerningsören , — 1,500: — — Bötesmedel 35,000: — — Kavalleri-regementenas hästvakans-spanmål 133,500: — — Ständiga rotevakans-afgifter vid Skånska infanteri-regementena 13,860: — — Tillfälliga rotevakans- och mötes-afgifter 5,000: — — Rotefrihets-afgift af oroterad, men ordinarie rotering underkastad, jord 27,000: — — Rotevakans-afgift af utsockne frälsehemman i Halland 10,000: — — Båtsmansvakans-afgift .*. —... 30,000: — — Krut- och salpeter-försäljningsmedel - 95,000: — — Kontrollstämpel-medel 10,000: — — Båk- och lotsmedel 115,155: 38. 6.
Danska fyringsmedel! — 26,600: — — Konvoj-kommissariatets bidrag till Turkiska beskickningens aflöning 14,800: — — Observationsmedel — 10,000: — — Extra medel och uppbörder 18,000: — — Intressemedel 3,300: — — S:r 5,106,156: 22. 7. sid. 5.
Öfverskott. 50,159: 20. 10. 16,822: 17. 10. 43,711: 47. 5. 60,076: — 9. 945: 39. 1. 30,807: 11. 6. 41,735: 25. 5. 196: 2. 4. 74: 32. — 24,908: 27. 1. 250: 16. — 5,910: 5. 1. 65,950: 7. 11. 5,790: 34. 9. 588: 15. 7. 3,598: 39. 4. 2,023: 13. 5. 6,912: 31. 1. 27,356: 8. 10. 3,185: 15. 1. 196: 42. — 96: 43. 8.
Brist. 195: 15. 2. 29: 33. — 2,503: 41. 4. 4,568: 32. 7. Räkenskaperna upptaga. 2,620,214: 22. 2. 362,853: 12. 2. 1,021,748: 47. 10. 4,604: 32. 10. 170,076: — 9. 10,945: 39. 1. 80,207: 11. 6. 193,759: 25. 5. 696: 2. 4. 674: 32. — 360,902: 15. 1. 1,750: 16. — 40,910: 5. 1. 199,450: 7. II. 19,650: 34. 9. 5,588: 15. 7. 30,59S: 59. 4. 12,023: 13. 5. 36,912: 31. 1. 122,356: 8. 10. 13,185: 15. 1. 115,155: 38. 6. 26,796: 42. — 14,770: 15. — 7,496: 6. 8. 13,431: 15. 5. 3,396: 43. 8. 391,297: 17. — 7,297: 26. I. 5,490,156: 13. 6.
Extraordinarie Inkomster:
Enligt regeringsformens 60 §., utgående såsom bevillning:
Sjötullsmedel - 4,298,068: 25. 7. 849,624: 41. 6. 5,147,693: 19. 1.
Salu-accis af städerna - 3,000: — — 58: — — —-— — — 3,058: — — Postmedel - - — 792,079: 33. 9. — — 792,079: 33. 9.
Karta-sigillata-medel 550,000: — — 393,308: 19. 4. — — 943,308: 19. 4.
Bränvins-afgift - 700,000: 175,589: 46. 5. 524,410: 1. 7.
S:r 6,343,148: 11. 4. 1,242,991: 12. 10. 175,589: 46. 5. 7,410,549: 25. 9.
Restantier - 155,000: — — 7,602: 38. 4. — — 162,602: 38. 4.
Hufvudtitlarnes besparingsmedel 155,830: 3. 10. — — — — 155,830: 3. 10.
Inkomster, i riksstaten ej påräknade:
Spinnhusmedel Kobolt-tionde - Dana-arf S:r 1,317: 30. 3. 1,317: 30. 3.
Summa 11,760,134: 37. 9. 1,643,209: 2. 5. 182,887: 24. 6. 13,220,456: 15. 8. afgå 182,887: 24. 6. 182,887: 24. 6.
Summa 11,760,134: 37. 9. 1,460,321: 25. 11. 13,220,456: 15. 8. 404: 33. 4. — — 404: 33. 4. 171: 16. — 171: 16. — 741: 28. 11. 741: 28. 11.
A. till 1853 års Revisionsberättelse, angående Statsverket, För år 1850.
Ordinarie ränta 2,456,698: 40. 9.
Afrads-spanmål 306,174: 10. 4.
Tionde-spanmål 841,294: 41. 5.
Tionde-spanmålslösen efter bestämda pris - 4,800: — — Arrendemedel 110,000: — — Silfvertionde, myntarelön och slagskatt — 10,000: — — Kopparränta - 49,400: — — Tionde- och hammarskattsjern 152,024: — — Alun-tionde - 500: — — Svafvelbruks-tionde - - - 600: — — Mantalspenningar 335,983: 12. — Gernings-ören 1,500: — — Bötesmedel - 35,000: — — Kavalleri-regementenas hästvakans-spanmål 133,500: — — Ständiga rotevakans-afgifter vid Skånska infanteri-regementena 13,860: — — Tillfälliga rotevakans- och mötes-afgifter — - 5,000: — — Rotefrihets-afgift af oroterad, men ordinarie rotering underkastad, jord 27,000: — — Rotevakans-afgift af utsockne frälsehemman i Halland 10,000: — — Båtsmans-vakans-afgift 30,000: — — Krut- och salpeter-försäljningsmedel 95,000: — — Kontrollstämpel-medel .— 10,000: — — Bak- och lotsmedel 99,089: 7. — Danska fyringsmedel 26,600: — — Konvojkommissariatets bidrag till Turkiska beskickningens aflöning 14,800: — — Observationsmedel 10,000: — — Extra medel och uppbörder 18,000: — — Intressemedel . 3,300: — — S:r 4,800,124: 15. 6. id. 5.
Öfverskott. 42,317: 15. 7. 3,275: 21. 8. 15,353: 40. 11. 44,151: 25. 1. 968: 11. 1. 28,551: 45. 2. 39,923: 39. 3. 401: 26. — 22,630: 6. 3. 328: 16. — 3,617: 41. 1. 38,508: 39. 11. 1,366: 47. 6. 2,351: 37. 2. 1,579: 13. — 170: 37. 11. 4,704: 15. 1. 22,581: 29. 9. 2,698: 15. 11. 196: 42. — 6,905: 37. 10. 59: 11. 6. Brist. 349: 24. 7. 2: 12. 6. 45. 4,175: 5.
Räkenskaperna upptaga. 2,499,016: 8. 4. 309,449: 32. — 856,648: 34. 4. 4,450: 23. 5. 154,151. 25. 1. 10,968: 11. 1. 77,951: 45. 2. 191,947: 39. 3. 497: 35. 6. 1,001: 26. — 358,613: 18.
Q O. 1,828: 16. 38,617: 41. 1. 172,008; 39. 11. 15 226: 47. 6. 7,351: 37. 2. 28,579: 13. — 10,170: 37. 11. 31,704: 15. 1. 117,581: 29. 9. 12,698: 15. 11. 99,089: 7. — 26,796: 42. — 14,799: 3. — 16,905: 37. 10. 13,824: 42. 5. 3,359: 11. 6. 282,643: 39. 8. 4,527: 39. 8. 5,078,240: 15. 6, Extraordinarie
Enligt regeringsformens 60 §. utgående såsom bevillning:
Sjötullsmedel 4,304,157: 2. 6.
Salu-accis af städerna Postmedel - - -—- - Karta-sigillata-iaedel — ----- Bränvins-afgift, - 3,000 766,729: 550.000 700.000 Öfverskott. 355,783: 25. 8. 247: 36. — Brist. 44. 1. 195,849: 10. 3. 138,169: 7. 2.
Riikenskaperna upptaga. 4,659,940: 28. 2. 3,247: 36. — 766,729: 44. 1. 354,150: 37. 9. 561,830: 40. 10. Restantier S:r 6,323,886: 46. 7. 356,031: 13. 8. 334,018: 17. 5. 6,345,899: 42. 10. 155,000: 38,018: 22. 8. 193,018; 22. 8.
Tillkomma :
Hufvudtitlarnes besparingsmedel 123,56S: 38. — 123,568: 38.
Spinnliusinedel Kobolt-tionde Dana-arf - S:r 1,424: 29. 10. 1,424: 29. 10.
Summa 11,402,580: 4. 1. 678,118: 9. 10. 338,546: 9. 1. 11,742,152: 4. 10. afgå 338,546: 9. 1. 338,546: 9. 1. 389: 23. 6. 935: 9. 4. 99: 45. — 389: 23. 6. 935: 9. 4. 99: 45.
— Summa 11,402,580: 4. 1. 339,572: — 9. — 11,742,152: 4. 10. må åtminstone en gång hafva ägt rum, innan något förslag till hufvudbok för Kongl. Stats-kontoret godkännes eller förkastas.
Då det emedlertid är nyttigt, att Kongl.
Stats-kontorets memorial-böcker, hvilka sedan år 1845, då förslaget om meranämnde hufvudbok väcktes, redan undergått åtskilliga förbättringar, ytterligare, och så vidt möjligt är, göras än mera fullständiga i samma riktning, hemställa Revisorerne, att uti dessa böcker måtte införas, efter från Konungens Befallningshafvande i länen erhållna erforderliga uppgifter, sammandrag för hvarje år öfver de särskilda hufvudtitlarnes besparingar, brister och reservationer, till lättande af öfversigten å samma titlars ställning; hvarförutan slutligen tillstyrkes, att sådana konti, som Öfver^kommissarien Fredin föreslagit för spanmålen i Kronans magasin å Skeppsholmen och dé statsverkets bergseffekter, sorn ligga å jern- och metall-vågen i hufvudstaden, måtte inrättas, och hvilket kan äga rum, fastän med frågan om Stats-kontorets liufvudboks uppgörande, vare sig efter ena eller andra methoden, till någon tid anstår.
Beträffande Kongl.
Stats-kontorets memorial-böcker, hvilka äro löpande journaler öfver de beslutade anordningarne och derjemte upptaga Kongl.
Räntekammarens inkomster, anse sig Revisorerne, med anledning af de anmärkningar om bristande noggrannhet i anteckningarne, som vid tvänne föregående revisionstillfällen blifvit emot vederbörande bokförare framställda, böra omförmäla, att Revisorerne funnit memorial-böckerna för nu ifrågavarande tvänne år vara med ordning och redighet förda.