Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridd. och Pä Hkgw.
Prest-Ttälldets Adelns Led- wägnar, Ledamöters wägnar, ^ob. kft. 6^I1enborF. ^ob. loenbom.
Borgare-Stän- Pä Hcdcrw.
Bonde-Stän dets Led. magnar, dets Led. wägnar, O. Lotr^vän.
Kils Nansson.
Uppläst hos Ridd. sch Adeln den rz Julli. - - - - Prest-Standet den ig - - - - - - Borgare-Ständct d- i; - - - - - - Bonde-Ständer den iz - -- U)ördsamt Memorial! i ett till Högwördige Preste-Ständet ingkfwit och den 22 sistlcdne Junii tell Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Besvärs- och Economie, Utskott remitterat Memorial, har wäl Herr Prosten Doctor Fahreus bland annat äfwen yrkat rättighet för Gottlands Jnwänare akt med däckade Fartyg fä utföra egne Producter till Swensta Städer och att äfwen dermed idka Slrömmings-fiste; men »578 Den rz Julli men som Kongl. Ma:jt redan i Nader tillagt Gottlands Jnwänare en sadan förmohn, pä satt Kongl. Commerce-Collegii derom utfärdade Kungörelse af den 2 sistl.
Junii innehåller, och Herr Doctorn inför Utskottet tillika i följd deraf afsagt sig ytterligare yrkande derM; anser Utskottet sig icke kunna der, öfwer meddela något widare Utlakande; Och skulle Riksens Högloft- Ständer derom wördsammeligen underrättas.
Orebro den n Julii »8 >2.
Ridd. och AdelnS Pä Högw. Prest-Ständets Ledam. wagnar, Lcdam. wägnar, ^ok. kl. O^IIenborA L. v. l^086N8tein.
Borgare-Stän- Pä Hederw. Bonde-Ständcts Ledam. magnar, dets Lcdam. wägnar, Olok Ljösteclt. O. li.
Lclräre. ^.lex. lbsZerZr-eri.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den i; Zulii. , - Prest-Ständel den i; - - - - Borgare-Ständet den i; - . - - Bonde-Ltändet den ig - - wordsamt Memorial! ^ i ett till H'gl. Ridderskapct och Adeln den ar sist!.
Jami ingifwit, och den 6 dennes lill Riksens Högloft.
Sländcrs Allmänna Bcswärs- och Eco, nvmie-!!tskctt rcmirteradt Memorial. samt sedermera, efter det i Remissen meddelte tillstånd, uti ytter, ligare med Utikotttt communicerade tankar, har Herr Hfwersten och Riddaren Friherre Axel Hjerta yrkat nödwändigheten af Jagt-Färfattningarnes öfwer^eende, till förekommande af Willbradets ut, ödande under parningsliderne, och förestår hufwud - Den »z Julik. 1579 sakligen: att Harar under den förbudna tiden fran den l z
Mars lill den » Augusti hwarje ar icke ma. ge dödas, sangas eller förföljas; att afwen Harhund under den för wildt i allmänhet förbudna tiden icke bör fa nyttjas: att böterne uti 4 6, och n §. §. af s Art- uti l 808 arö Kongl. Stadga, an, gående Jagt och Djurfång mage förhöjas: och stuteligen akt Jagtkassa mätte samma Författning lik, mätigt komma till stadga.
Utskottet har detta mål uti behörigt öfwerwagande tagit, och wid öfwcrseende af förenämnde Nådiga Författnings innehall, funnit densamma bade i afseende pä böternes belopp och dess öfnga innehåll öfwerensstämmande med tidernes och fördrytelsernes beskaffenhet, samt tillräckeligen swarande mot det dermed Nädigst äsyftade ändamål; sä alt enär werk, ställigheten deraf noga handhafwes, nägon skälig klagan i den delen icke bör äga rum; hwadan ock Utskottet icke finner skäl tillstyrka annat bifall lill Friherre Hjertås ofwanberörde yrkander an hwad som pä handhaswandet af samma Nödiga stadgande beror; hwilkel Utskottet dock fär till Riksens Högloft.
Ständers widare ompröfwande wördsam, meligen öfwerlcmnas- Orebro den »r Julii »812.
Adelns Ledan,, wägnar, ^sob. Ik.
O) IIen bon A Pä Högw.
Prest-Ständets Lcdam. wägnar, O. v. Hosensrein.
Pä Wällofl. Borgarc-Ttändels Ledam. wägnar, Olok Ljösteät.
Bonde-Stän. dets Lcdam. wägnar, 0. K. 8cb Lry.
Upp - Den 9 Julik.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den r; Iulii. - « - Prest - Ständet den i; - - « , B .'rgarc-Ständet d. r; » , - , Bonde-Srändet den i; - wördsamt Memorial! ^edan Constitutions-Utffottet, genom Protocolls, Utdrag fran Högloft.
Ridderffapet och Adrin af den 9 ststledne Julli, blifwit underrättadt att twänne Sländ nemligen Ridderffapet och Adeln och Bor, gare» Ståndet, samt Prest, och Bonde,Ståndet stadnat emot hwarandra i staga om remist af twan, ne hos Högloft.
Ridderffapet och Adeln wäckta och till Pastevolance-Urffottet remitterade motioner, den ena af Herr von Echstedt, vin erläggande af Pastevolance-afgift, i stället för rotarnes wid den Indelta Armeen förbindelse att förse Soldaten med Släp-mondcringar, den andra af Friherre Stael von Holstein, att Riksens Ständer matte hos Kongl. Mant i underdånighet tillstyrka en sadan jemkning i Kneckte-Contracterne öfwer hela Riket, hwarigenom billiga afgifter, till lika belopp med rättwisa kunde alla Rotar lika affordras; fann Utskottek, sa wäl till följe af ämnenaS beffaffenhek, som i anledning af de af twänne Stand gjorde re, mister, da deremot de twanne andra Standen ingen remtst bestutit, lcmpligast, att desta bägge frågor skulle till det för Pastevolance-stagans beredning ned, satte serskildta Ulffott hämvisas; hwilket Constitutions, Ulffottet harinedelst får Riksens Högloft.
Ständer wördsamt tillkännagifwa.
Orebro den ro Julii 1312.
Pa Constitutions-Ulffottets wägnar, H..
O. körner.
I. ^ingstacliur. I. k, 8snäder§. ^nä.son ^berg. 6.
Den IZ Julik. 1581 Uppläst hos Ridd. och Adeln den iz Iulii. - - Prest - Ständct den iz , , - - Borgare-Stäiidet den iz - - - - Bonde-Ständet den iz - - wördsamt Memorial! -högloft.
Ridderffapet och Adeln har infordrat Allmänna Beswärs- och Econcmie-Ulffotteks Utlåtande öfwer ett af Herr Riddarhus, Secreterare» och Kammarherren A. G.
Si iwer stolpe den i:sta ststledne Junii till Ridderffapet och Adeln inlem nät Memorial, hwari Författaren framställer såsom medel till beredande af en önffad Statens sjelfständighet:
Folkets förbättring och Landets förbättring.
Hwad det förra beträffar, har Utffottet med listigaste glädje af Memorialet inhemta!, alt första steget till winnande af ändamalct redan blifwit wid, taget, och att Kongl. Maj:r i Nader uppdragit at en Committé, att inhemta fullständig kännedom af tillståndet med hela Uopfostringswerket i Riket, och förestå medlen till dest förbättrande.
Utffottet fö, resiar, om icke Riksens Högloft.
Ständer ffulle wilja i underdånig ffrifwelse inför Kongl. Maj:t betyga deras glädje öfwer det Nådiga afseende Kongl. Mast lemnat at Riksens Ständers wid 1810 arS Riksdag yttrade önskan, samt tillika anmäla Riksens Ständers underdåniga anhållan, del täckteS Kongl.
Mastt i Nader anbefalla, alt CommitteenS instruktion och de utlåtande», som t denna Nationen sa högt interesterande staga kunna komma alr asgifwas, med ett ord, att Committeens Protocoller mat, te, i den mohn de författas, till trycket befordras.
Ulffottet döljer icke, hwad som föranleder det, samma till denna önskan.
Det är den bedröflig» ersa. r;8r Den iz Julli. erfarenhet Nationen äger, alt de wksaste Regerkngens afstgte'-, och de rättmätigaste Nationens fordringar , stundom genom individuella interchen bilf, wik motarbetade, och i sakernes nuwarande stick känner Utstoltet intet annat botemedel deremot an publicitetcn, som för allmänt mihbilligande blottställer dem, som icke blygas art lägga hinder i wägen för befordrandet af Konungens och Folkets önstningar, eller neka att till deras befordrande medarbetaHwad den senare punkten eller medlen till Landets förbättring beträffar, tror Utstoktet med Memorialets Författare, att upprättandet af en Statistik öfwer Swerige blir en nödig förutgående mesure.
Ucstottet tror ock, att säkraste medlet till beredande af denna felande kännedom af Landets Local, af sa wäl de nu existerande Näringar, som af de, hwilka genom en med säker kännedom i harmonie stående högd, framdeles kunna uppwäxa, more om, säsom Författaren förestagil, en sorgfällig undersökning anstäldes i 2w.e Prowinser af olika beskaffenhet, hwaraf sedan ett Schema kunde formeras, tjenande till ledtråd för dylika undersökningar i de öfriga Rikets Prowinser, hwilka da lätteligen skulle kunna genom Orkens Embetsmän werkstallas.
Utstotet ttillstvrker derföre, att Riksens Högloft.
Ständer wilja inför Kongl. Maj-t anmäla deras underdåniga önskan, att en sadan undersökning matte företagas af en kunnig, och af nit för saken lifwad manHwad Jnstructionen till ledtråd för den man, at hwilken denna undersökning uppdrages, beträffar, torde Kongl. Maj:t derom i Näder höra De§ Wettenskaps Academie.
Den sannolikt högst obetydliga kostnad, som till detta företag kan erfordras, torde kunna af det pä 9:de Hufwud-Titeln anstagne medel Den 13 Juli!.. >58z medel bestridas; dock warder detta till Riksens Högloft.
Orebro den ic> Julii i8«2- Pä Högt.
Ridd. och Adclns Pä Högm. Prest-Ständet^ Ledam. magnar, Ledam. magnar, Joki. Ii.
O^Ilenbor^. L. v. Rosenstein.
Pä Wällöf!. Borgare-Stän- Pä Hederm. Bonde-Ständets Ledam. mägnar, dets Ledam. magnar, Olok Ljöstellt.
O. k. 8c bäre.
Uppläst hoS Ridderff. och Adeln d. iz Julik. - - - - Prcst-Ständet den i; - - « - « - Borgare-Ständet d. iz - - ----- Bonde-Ständet den iz - - wöcdsamt Memorial! 8'än Högwördige Prest-Ståndet och Wallof!.
Borgare,Ståndet haswa under den iz och 22 sistl.
Junii s:ne serstilde Memorial blifwit remitterade till Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Beswärs och Ecvnvmie-Ukstott:
Det ena af Herr Prosten Doct.
Fahreus och det andra af Herr Handelsman Segerdahl, hwarutinnan bagge instämma i den önskan, att genom Allmänna Magazins-Directionens försorg Spannemals-Magazlner a Gottland blefwe anlagde, pa det icke allenast Allmogen, som gemenligen Höstetiden asyttrar sitt förmodade öfwecskott, matte äga tillfälle inom Oen till jemnare pris fa försälja Spannemalen, utan äfyoen den fattigare Fvlk-Clatzen genom sa beffaffade upplag äga tillgäng pä denna wahra alla årstider, som i widrigt i;84 Den iz Julik. fall till andra orter a fasta landet försäljas, och hwariacnom brist derä för de fättigare oftast kan uppsta: och förmodar Herr Handelsman Segerdahl, att om sadaue allmänna Spannemals-upplag blcfwo tillatne uti Wisby, CapellShamn och wid Burgswik, stuve ortens innewänare garna besörja den kostnad, som erfordras till Magazinshus a berörde ställen; äfwensvm Herr Doctor Fahreus tror, att i händelse satane allmänna Spannemalsupplag icke bifallas, inrättande af sa kallade CockneMagaziner stuve, da de uppmuntrades af Landels styrelse och komme till stadga, i betydelig matto befordra der ändamål, svin Författarne åsyfta, nemligen ^behoswets undanrödfande för den fattigare delen af Oens inncwanare i allmänhet, samt möjelig brist, i händelse as hämmad tillförsel, wid inträffande mistwäxtar.
Da Utstottet af Författarnes Memorialer knhemtat, att Gottland, da ej allmän mistwäxt a
On inträffar, producerar mer än tillräckligt förräd af Spannema! för innewanarne, sa att denna wahra manligen exporteras till andra orter af Jordägarne sjelswe, eller pa stället till andra uppköpare asyttras, tror Utstottet, att allmänna Spannemals-upplag icke aro för Orten gagnclige, utan sannolikt stulle bereda en onödig kostnad för Allmänna Magazins-Directioncn, om den dermed stulle taga någon befattning; hwadan ock Utstottet icke kan tillstyrka Riksens Högloft.
Ständer, att lemna annat bifall till hwad Författarne yrkat, än att för Kongl- Majit yedlagga den önstan, att, i händelse af mistwäxt pa Om, ost) tillika inträffande hinderlig cvmmunicativn emellan denna ork och fasta Landel, Kongl- Maj:t Nädigst täcktes lemna Gottlands Jnnewanare det un.
Den >z Julik. rs8; understöd genom allmänna Magarins,Inrättningen, hwartill inträffande behof kan efter inkomne underrättelser föranleda, samt uppdraga Dest Befallmugshaswande, att genom tjcnlige föreställningar uppmuntra Oens Jnnewanare, att anlägga sa kallade Socken-Magaziner, hwilka sedermera, rätt admini-- strerade, Utstottet tror uppfylla det ändamål, Författarne åsyfta; hwilket dock till Riksens Högloft.
Ständers widare vmpröswande wordsnmmeligen öfweclemnas- Orebro den n Julii röra.
Pä - ögtsff.
Itidd. ochAdclnS Pä Hvgm.
Prest-Ständets Ledum- magnar, Ledam. magnar, ^ok. kä. 6^1kenkor§. L. v. Kosen8tein.
Borgnre-Stän- Pä Hedcrm.
Bonde-Ständets Ledam. wägnar, dets Ledam. magnar, Olok L^ösfeckt. O. k. Lcliäre. -ö.l6x.
I.g§er'Zröir.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den i; Julli. - - - - Prest-Ständer den iz - - , - - - - Borgare-Ständet d. iz - - - - - - - Bonde-Ståndet d. iz « , - WZrdsamt Memsriak! ^ill Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Be, swärs- och Ekonomie-Utstotts handläggning, har Wällofl. Borgare-Slandet remitteradt ett Prolocolls-Utdrag af den az sistl.
Maji, af hwilket inhemtas, det Herr Lagman Rönqwist genom uti Wällofl.
Ståndet uppläst Memorial yttrat, att Medborgare af alla Stand, med mer och mindre framgång arbetat till det wigtiga ändamalet, att Bihang.
N;o iso. »586
Den rz Julik. Swensta Nationen matte kunna bekläda sig sjelf, allt sedan 1799 ars Kongl. Förordning tilt hanimande af Lurendrägeri och Tunsörsnulnirg, samt den af 1798 rörande fullkomlig Näringsfrihet i Klädestillwerkningen och Fabrikens anläggning, sa ?a Landet som l Städerne samfällt lifwade denna Näringsgren; att under de tio arén, som Swen, sta Fadrikerne warit styddade, hafwa de wunnit en förut okänd trefnad och tillwäxl; att Swensta Jordbruket at Alletillwerkningarne räckt en sa hjelpsam hand och sa ökat Färafweln i landet, att beh-swct af fin och medelmåttig
Ull kunnat fyllas fran in, hemsta Schälericr, under det Swensta Kläden upp, natt en godhet, om icke i allt jemförlig med de Utländska, dock likwäl gansta förfwculig och öswerträffande förra tiders tillwcrkningar; men att ter, emot ett bedröfligt öde finnes för Swensta Alle, Manufacturerne berett genom förbudet mot Hus> wisitationerne och det derigenom lättade Lurendrä, geriet, genom försäljning, til! qwarblifwande af confiscerade förbundna wahror, och siutel-gen genom Auctionerne i Carlshamn pa° wäfnader af alla siag, hwilket allt i Herr Lagmannens tanka orsakat de olyckor, sim redan drabbat och snart stola ruinera Swensta Alle-Fabrikerne, Schaferierne, samt Konst, fiitens bästa och stönaste werk innom delta Land.
Da Lurendrägeri oförsynt och med största lätthet utäfwas, da Landet öswerswämmas af Utländska wahror; da till och med Swensk Manufakturstämpel saktes pa Utländskt gods, da sjelfwa de stämplar, som asättas confisterade och till qwar, bliswande sörfallde Manufactur-wahrvr, aro fa bestaffade, att de utan controll lätteligen kunna efter, göras; dä tycks tiden wara inne att inför Thronen Den rz Julik. is8? och Rikets Höglofl.
Ständer framföra FabriksJdkarcs klagan.
Widare anser Herr Lagmannen tillame Huswisitationer utgöra en kraftig och alltid med fram, gang nyttjad anstallt till hämmande af Lurendrägeri och Tullförsnillning, och hwilken anstallt genom flera i Memorialet anförde stäl tillstyrkes.
Herr Commerce-Radet Santesson, som instämmer i den önstan, att det ständliga och förderfliga Lurendrägeriet matte pa det kraftigaste förckommas, tillstyrker äfwen Huswisitationer till upp, läckande af Lurendrägadt och Tullförsnilladl gods; men tillägaer derjemte, att han anser såsom den enda radicala Cur för Lurendrägeri och tillika den minst ffadliga, om icke werkeligcn nyttiga för wara Landet annu paflande Fabriker, förtullningsfrihet asalia till nyttjande tillatne Utlandsta Fabrikater och Manufactur-waror, åtminstone af dem, som har icke kun« na tillwerkas hwarken nog goda eller af tillrackelig myckenhet för behofwet.
Om Tullen bestämmes dera i afpastadt förhållande mot Lurendrägeriets kostnader och risgve, hwilken genom nya och stärpta Lagar mot Tullförsnillning bör an mera ökas, för, modar Herr Commerce-Radet att benägenheten för Lurendrägeri stall aftaga, och Fabrikören säkrare kunna göra sin beräkning af medtäflares wahrupris. Widare tror Herr Commerce,Rådet, att en nyttig täflan da stall förmå wara Fabrikanter till wcrkeligen goda tillwerkningar, hwarpa det Allmänna onekligen stulle winna; att Lurendrägare» ensam skulle harwid förlora; att Staten häraf kan draga betydlig inkomst till flere 100,000 Niksd.; och den summa genast, om de redan i Landet vlofl. inpracWade wahror, inom föreffrifwen korrt tid, finge * * ' förr >588 Den >z Julli. förtulla- mot en hög Tull, till undwikande påföljd af de ater uppiifwade Huöwisitationerne; att denna inkomst kunde anwändas, dels till en förstärkt Sjötulls-bewakning, dels till uppmuntran och lättnåd genom premier eller
Län mot lag ranta för de r mart Land tjenlige och med wara tillgångar och omständigheter ej oförenliga Fabriker och Manufacturier, och syanerligast till nödig uppmuntran för Farafwcln och sramalstrandet af flere ra ämnen; att wid Tullafgifternes bestämmande, Regeringen tillika borde uppdragas den magt, att genom deras höjande förekomma den forcerade import af Engelska wahror, som England genom ökade drawbacks eller export-premier kunde någon gang wilia ost påtruga.
Herr Radman Kjellander sörklarar sig mot Huswisitarionerne, såsom wndliga för cnffilda säkerheten, och önstar, att nian haldre wille wara betänkt pa förslag af ratta sättet, att för en framtid utrota Lurendrageriet och förtvifla Inrikes Fabrikanter om paräknad fördel och winst af det »rke, hwarpa arbete och dryg kostnad bliswit anwsnde.
Herr Stads. Majoren Westin yttrade stg önska kraftiga steg mot det onda. som kunde inträffa, v'm införsel af Utländska Fabriks, waror tilläts, och anförde atssillige exempel, sa wal ur Fäderneslandets Historia som andre Länders, inom hwilka Näringarne stigit till någon höjd, genom hwilka Herr Stads-Majoren ansia bewist, att Nationernes wälstand berott af den stadiga hand, hwarmed Jnhemssa Näringar och Fabriker bliswit af Regeringarne uppmuntrade och mot Utländsk medtäflan skyddade.
Da defle ämnen sta i nara samband med dem, som uti Kongl. Majus Nådiga Proposition, rörande fragan om Landttulls-Uppbörden- äterupplifwan de - Den iz Julik. >589 de förekomma, och denna Nådiga Preposition wa-> rit af Riksens Stander til! Bewillnings- samt Allmänna Beswars- och Economie-Utskottens samsäldta åtgärd remitterad; har Utskottet icke i förhand weim yttra sig öfwer den, uran trott sig böra dröja med cfgifwande af det Betänkande, som nu wördsammeligen framlemnas.
— Utskoitet har emedlertid tagit dein i nogaste öfwerwagande, såsom af en lika wigtig syftning, som grannlaga beskaffenhet.
Den sanning har icke undfallit Urskottet, såsom alla Nationers erfarenhet bestyrkt, att ett allmännare Fabriks - Systrme icke welat lyckas för något Folkstag förr, än det samma redan genom Åkerbruk eller Sjöfart, eller beggedera, wunntt den tillwäxt i wälmåga, att Capitaler mot lag ränta kunnat i Fabriks - rörelsen anwändas.
Det war mera genom lagliga räntans nedsättande för lanta Capitaler fran ic> ända 4 proCent, än genom stadgar mot ImportHandeln, som England under loppet af Zyrde Seclet och sedan det redan hyste en rik och widsträckt Sjöfarande Nation, började täfla i Fabrikswäg med Holland och Nederländerna samt grundläde sin nu warande öfwerlägsenhet öfwer andra Folkstag i nästan alla Manufacturer.
Utikottet har äswen estersinnat, att, sa snart ett Folk will rigta sin omtanka och sin arbetsförmåga till sidone Manufacturer, som icke af Natur och omständigheter sjelfmant erbjudas och utan yttre biträde af sig sjelswe underhallas samt blifwa lönande, mäste deras tillwäxt och trefnad beredas gensm understöd of Samhället, ett understöd, som i manga fall af dem rikeligen ersattes.
Detta understöd har icke alltid eller pä alla ställen bestått i contante premier, emedan tillgångar tilt sidane i mansa Stater ofta saknatS.
Oftare *590 Den rz
Julli. har man anwandt uteslutande rättigheter, hwarpä man i synnerhet icke warit nogräknad, da de omfat, tat förbud mot Utländska Manufactur, ÄLarors in, försel i Landet eller deras beläggande med höga Tullafglfter.
Att Utländska Warors härigenom stegra, de oris, är en statt, som Nationen bcralar till för, mohn för fina F. brikantcr, lärer af ingen kunna be, stridas.
Denna statt är betungande i samma mohn, som i händelse förbudet, eller den drygare Tullafgif, ken upphörde, man skulle fa den Utländska waran till betydligt lindrigare pris och större godhet än den inhemska.
Den är ater lätt i samma mohn som Fabrikanten kan med Utlänningen täfla i afseende pa sin tillwcrknings bade godhet och pris.
Äfwen da nar denna uppmuntran för Inländsk Manufac, tur synes tryckande, kan den wara bade billig och nyttig, när för en snar framtid beredes möjligheten af denna förmohnliga täflan.
FiiM-mrlig Närings-frihet är wäl sakraste utwagen, hvarigenom en Nation ledes till de yrken, som med dess Lands läge, climat, narur-producter och Handels förhållande bäst öfwerensstämma.
Man har i stdnare tider yrkat att denna Näringsfrihet bör msträckas äfwen till fullkomlig frihet i afseende pa bade Export- och Import,Handel, och att deri, genom skulle Nationens rätta och naturliga Fabri, cker bäst uppmuntras, med de öfriges nyttiaa förfall, hwilka ledt till förspillande af bade tid, Arbetsför, maga och Capitalcr, samt således mera skadat än gagnat del Allmänna.
Denna erfarenhet stuve lik, wä! kan hända bliswa för Swerige, i war närma, rande ställning, allt för dyrköpt.
Da emedlertid en del af Swensta Manufac, turer, serdeles Vlic-Fabriker ester arén 1798 och 1799 un - Den >z Julik. 159, under gynnande Författningar wunnit en icke obetydlig förkofran; men denna ater, genom en oförmohnlig täflan med i Riket inpractiserads Utländska Z)l!e-waror, som wida under wara Fabriks, priser försälies, hotar att förstvinna; Da Lurendrägare och Tullförsnillare emot stadgade Lagar och Författningar, underarätwa de pa god tro och i stöd af dessa stll icke blott eskilda Agarnes utan äfwen Samhällets nytta anlagde wackra och kostsamma
Fabriker wl nu äga inom wart Land; da samma Lurendrägare och tullförsnillare undanstjäla Staten en paräknad laglig inkomst och stada desi lofliga och nyttigt rigtade Handels är det wisserligen af stor wigt, att detta onda matte förekommas, och wara egna tillwerknim gar muta e billig uppmuntran och kraftigt beskydd.
I betraktande häraf kan Utskottet icke undgå tillsti-rka att Riksens Höglofl.
Stander hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla: , i:o Alt wisttationer till upptäckande af Lurendragadt eller TMlförsnilladt gods matte tillatas t alla öppna Salubodar, Maqaziner. a upplagsställen r Skargardar eller wid wägar, samt i alla rum, der salu hålles; — Wid hwilka wisttationer den personliga säkerhet, den hus, och hemfrid, Reger rings, Formens 16 §. afyftar, samt den warsamhet wid werkställigheten, som uti Kongl. Maflts Nådiga Förordning i detta ämne af den 6 April 1799 XIII Artikeln sa wisligen stadgas och anbefalles, icke af en mild, rättwis och Nådig E>fwerhet någonsin kunna lemnäs utan afseende. 2:0
Att wid warors transporterande genom Landet noga uppsigt öfwer Lurendrägadt eller Tullförsnilladl gods matte hallas genom resande bewakning med besigtnings-rättighet, men lagligt answar för 'i;y2 Den iz Julik. för missbrukad magt till onödigt uppehåll eller olagligt förfarande. z:o Akt Confisceradt till införsel förbudit gods, aldrig -nutte fa försäljas till qwarblifwande och förbrukning inom Landet. 4:0
Att alla »varor, jern kill förbrukning arv tillätne, och icke inom Landet kundet tillwerkas, böra icke till införsel förbjudas, utan mot erläggande af Tullasgift, obehindradt i Riket inkomma.
Detta gäller ännu »nera om de kläder och prydnader, som till bruk äro anbefallde.
Motsatser i Laga Stadganden wänjer och nästan twingar Nationen till Lurendrägeri. 5:0 De waror, som icke kunna umbäras och af wära Fabriker icke kunna nu eller inom en någorlunda snar framtid kill nödig mängd och godhet tillwerkas, böra fa emot Tullafgift införas- Hit lära kunna räknas
Bomulls - tillwerkningar ined flere dylike, och bland.Mewaror gröfwa Kläden.
Med desse och dylika Stadganden lärer mycket kunna uträttas kill förmohn för wära inhemska Fabriker.
Hwad äter angar den wäckta frägan om FörtullnlngS-frihet af alla till nytt/ande tillatne Utländska Fabriker och Manufaktur-waror, synes den wara af sä widt utseende beskaffenhet, och dess rätta bcswarande bero af sä mänga, ofta inom kort tid förändrade omständigheter, att Riksens Eränder derom för det nä ewa rån de knappast lära kunna stadga deras öfvertygelse.
Utskottet har dock trodt sig böra .öfwer densamma framställa nägra tankar.
Ä ena sidan skulle den yrkade Förtullnings-fritzeten vnekeligen, genom taflan emellan wära egna Fa - Den r; Julii. 159; Fabrikanter och andra Handlande Nationers, förwissa Sweriges Innebyggare om Fabrikater och Manufactur-waror af den bästa beskaffenhet och för lindrigaste pris till uppfyllande af wära behof.