Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då således borttagandet af omförmälda ordinarie inkomst-titel komme att medföra rubbning af städers på privilegier grundade rätt, och meddelandet af den ersättning, hvarpå, i sådant fall, städerne onekligen egde giltigt anspråk, möjligen blefve med svårighet eller olägenheter förenadt, hvilket Rikets Ständer emedlertid, i saknad af närmare kännedom angående de grunder, hvarefter städernes andelar af raeranämnde gerningsören beräknas och uppbäras, icke äro i tillfälle att bedöma, hafva Rikets Ständer ansett sig böra hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det täcktes E. K. M., efter vederbörandes hörande och sedan i behörig ordning utredt blifvit, dels hvilka städer ega laglig lätt lill uppbärande af andelar utaf de så kallade gerningsören och efter hvilka grunder dessa andelar nu till städerne utgå, dels ock, huruvida förevarande afgifts öfverflyttande till bevillningen må kunna utan öfvervägande olägenhet verkställas, i sådant fall vid nästkommande Riksdag i ämnet aflåta Nådig proposition och dervid tillika i Nåder föreslå det sätt, hvarpå, i händelse gerningsören skulle såsom ordinarie inkomst-titel försvinna, vederbörande städer må hållas skadeslösa för hvad de i följd häraf komme att förlora.
Rikets Ständer framhärda &c„ Stockholm den 9 Nov. 184$.
V 48 Expeclitions-Utskotlels Fördag t 11 und.
Skrifvelse, N.-o 27, N:o 27.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 7 Nov. 1844.
Preste-Ståndet den 9 — — Borgare-Ståndet den g — — Bonde-Ståndet den 9 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående val af Justitice-Ombudsman och dess Suppleant. S. A. K. Att Rikets Ständers Electorer, genom val i behörig ordning, utsett Hof-Rätts-Rådet i E. K. M:s och Rikets Svea Hof-Rätl, Riddaren af E. K. M:s Nordstjerne-Orden Carl Ludvig Landin att vara Rikets Ständers Justitieombudsman, samt Magistrats-Secreteraren i Slockholm, Lagmannen, Riddaren af E. K. M:s Nordstjerne-Orden, Juris utriusque Doctorn och Philosophiae Magistern Edvard Gabriel Runeberg att vara Justitice-Omhu Ismannens Suppleant, få Rikets Ständer härigenom i underdånighet anmäla; framhärdande &c.
Stockholm den 9 November 1844.
No 28. / Expeditions-Utskottets Förslag till und, Skrifvelse, IV.-ris 28, 29. 49 N:o 28.
Preste-Ståndet den g — — Borgare-Ståndet den g — — Bonde-Ståndet den g — — Rikets Ständers Förordnande jör Hof-Rätts-Rådet och Riddaren C. L.
Landin att vara Rikets Ständers Justitia Ombudsman.
Vi efterskrifne Sveriges Rikes Ständer &c. &c. &., som härstädes å Urtima Riksdag äro församlade, göre veterligt: att, sedan, jemlikt hvad 96 och 97 §§ Regerings-Formen samt 63 § Riksdags-Ordningen stadga och förmå, Vare Electorer i laglig ordning utsett Hof-Rätts-Rådet i Kongl. Maj;ts och Rikets Svea Hof-Rätt, Riddaren af Kongl.
Maj:ts Nordstjerne-Orden, Carl Ludvig Landin att bekläda Justitise-Ombudsmans-Embetet; så vilje Vi i kraft häraf, hafva förordnat honom Carl Ludvig Landin, att vara Vår Ju stitise-Ombudsman, hvarvid honom åligger att ställa sig till efterrättelse Rikets Grundlag och Laga Stadgar, jemte den af Oss under den 1 Mars 1830 serskildt utfärdade Iustruction ; och kommer han att åtnjuta de löningsvillkor och öfrige förmåner, som Vi för detta Embete anslagit.
Vi detta underskrifvit och med Våra insegel bekräftat, som skedde i Stockholm den 9 November 1844.
Stockholm den 9 Nov. 1844.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 7 Nov. 1844* Preste-Ståndet den g — — Borgare-Ståndet den g — — Bonde-Ståndet den g ■—• — Rikets Ständers Förordnande för Magistrats-Secreteraren, Lagmannen och Riddaren E. G. Runeberg att vara Rikets Ständers Justitia:-Ombudsmans Suppleant.
Vi efterskrifne Sveriges Rikes Ständer &c. &. som härstädes å Bih. till R.
Trot. 1844- 10 Sami 1 Afd. 7 5o Expeditions Utskottets Förslag till and Skrifvelse, N.-o 3o.
Urtima Riksdag äro församlade, gore veterligt: att, sedan, vid anställd t val, i öfverenslämmelse med 98 § Regerings-Formen och 63 § Riksdags-Ordningen, Vare Electorer utsett Magistrats-Secreteraren i Stockholm, Lagmannen, Riddaren af Kongl. Maj:ts Nords!jerne-Orden, Juris utriusque Doctorn och Philosophiae Magistern Edvard Gabriel Runeberg att efterträda Wår Justitieombudsman, i händelse han innan nästkommande Riksdag skulle med döden afgå. så vilje Wi, i kraft häraf, hafva förordnat honom, Edvard Gabriel Runeberg, att i detta fall vara Wår Justitire-Ombudmans efterträdare; och har han under tiden alt ställa sig till efterättelse hvad Wår den 1 Mars 1830 för Justitiae-Ombudsmannen utfärdade Instruction i 25 § stadgar och förmår.
Till yttermera visso håfve Wi detta underskrifvit och med Wära insegel bekräftat, som skedde i Stockholm den 9 November 1844.
Uppläst och godkändt lios Ridd. och Adeln den 9 Not. 1844* Preste-Ståndet den 9 — — Borgare-Ståndet den g — —■ Bonde-Ståndet den g — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse angående regleringen af utgijterne under Riks-Statens usta Hufvud-Titel.
(Stats-Utskottets Uti., N:o 34.) S. A. K.
Med anmälan om verkställd reglering af utgiflerne under Riks-Statens Irsta Hufvud-Titeln, innefattande anslagen till Kongl. Idof- och Slotts-Staterne, få Rikets Ständer underdånigst tillkännagifva, det Rikets Ständer bifallit hvadE. K.
Mrt i Dess Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof i afseende å denna Hufvud-Titel föreslagit, nemligen: lro Alt, såsom en följd af de efter E. K.
Mrs, uppstigande på timonen, inträdda förändrade förhållanden, i stället för det högre anslag af 150,000 Rrdr, som E. K.
Mrt och Dess Höga Gemål, i Deras förra egenskap af Kronprins och Kronprinsessa, egt att för
Sig uppbära, och hvilket, jemte det serskilda handpenninge-anslaget af 20,000
Rrdr, ej vidare komtne i fråga ali utgå, Expeditions-UtskoUets Förslag till und.
SkriJvelsCj IV.-o 3o. Si måtte till Hofhållnings-summa för H. K. H.
Sveriges nuvarande Kronprins anslås ett, efter Dess närvarande inskränktare behof lämpadt, belopp af 25,000 R:dr, samt för DD. KK. HH.
Arf- Furstarne enahanda summa, som förut varit af Rikets Ständer i sådant afseende beviljad, eller 20,000 R:dr, äfvensom att anslaget till Hennes Majit Enke-Drottningens Hofhållning, hvilket vid 1818 års Riksdag bestämdes lill 60,000 R:dr, hvarförutan vid Riksdagen år 1823 åt Hennes Majrt anvisades såsom Enke-Säle Kongl. Lust-Slottet Rosersberg, måtte, då nämnde anslag nu icke motsvarar hvad, som dermed afsågs, då det beviljades, ökas med 20,000 R:dr eller till 80,000 R:dr årligen; 2:o Att sedan, med anledning af Rikets sednast församlade Ständers gjorda anhållan, att från det i Titelns Esta Afdelning uppförda anslag för Kongl. Slottets Polis-, Lys- och Renhållning, 16,417 R:dr, till den 2:dra Afdelningen måtte öfverflyttas hvad som utgår i och för brand väsendets underhållande samt Slottets yttre lyshållning, utredt blifvit, det sistnämnda kostnad per medium under fem år utgjort 5,791 R.’dr 11 sk. 5 rst. årligen, under denna Titels 2:dra Afdelning måtte, i och för nämnda ändamål, upplagas 5,800 R:dr, samt återstoden af det nuvarande anslaget för Kongl Slottets Polis-, Lys- och Renhållning qvarstå under den lrste Afdelningen med 10,617 R:dr, jemte derunder inbegripne 317 tunnor spanmål; samt 3:o
Att till Första Hufvud-Tilelns 2:dra Afdelning måtte från Sjunde Hufvud-Tileln öfverflyttas så stor del af anslaget för byggnader och reparationer i Stockholm, som motsvaras af dels det deruti inbegripna anslaget för Stockholms Slolt, 25,000 R:dr, jemte de för reparationer å Kongl.
Hof-Stallet årligen anvisade 2000 R:dr, dels underhållskostnaden förföljande, för Kongl.
Idof hållningen erforderliga, serskilda byggnader, nemligen.* Prins Carls, numera Prins Gustafs Palats, f. d.
Indebetouska huset, Öfver-HofSla 11 mästare-bos tället, Under-Stallmästare-bostället, f. d. Oldenburgska huset, f. d. Enkedrottningens Stallmästare-boställe, Piins Carls stall å Blasieholmen, Kongl. Fatburen å Riddarholmen, Husgerådskammarens Magasin å Skeppsholmen, samt Tvättstugan under Norrbro; varande denna underhållskostnad beräknad i rund summa till 5,000 R:dr, och följaktligen hela det belopp, sorn från 7:de till Esla Hufvud-Titeln skulle öfverflyttas 32,000 R:dr.
I följd häraf, och då i afseende å öfriga under denna Hufvud-Titel appförda utgifts-summor någon förändring icke af Rikets Ständer vidtagits, har densamma blifvit på följande sätt reglerad, nemligen: 5a Expeclitions-Ulskoltels Förslag till tind.
Skrifvelse> N.-o 3c. Kongl.
H of - och Slotts-Statern a. 1:0 Kongl. Hof-Stats-Anslagen.
Maj;ts Hofhållning 420,0000 H. K. H.
Dito 25,000 För DD. KK. HIL Arf-Furslarne , . . . . 20,000 Hennes Majit Enke-Drottningens Hofhållning . 80,00C
Möblers underhållande å Kongl Slotten . . . 8,000 Kongl. Hof-Stallels utfodring - . 30,000 Kongl. Slottets Polis-, Lys- och Renhållning . . 10,617; (varande i anslaget härtill inbegripne 317 t:r spanmål å 7 R:dr T;n) Rosersbergs Slott 2,000:
Ved och Kol för de Kongl. Hofven ...... 25,210:
Summa 620,827: 2:0 Kongl.
Reparationer å Stockholms Slott m. fl. för Kongl. Hofven upplåtné byggnader ....... 32,000; Brand väsendet och yttre Lyshållningen å Kongl.
Slottet 5,800 Drottningholms och Svartsjö Slott 16,000 Gripsholms Dito 1,470; jemte indelta räntor i Kronovärdi 33: 16, upptagne efter markegång lill 231; Ulricsdahls Slott 5,500; Haga Lust-Slott, och Park 3,000:
Strömsholms Slott ........ ....
1,470: jemte oindelt Spanmål, 67 tr, å 6 R:dr ttn ....
402; Summa R;dr 65,240: 633 620,827; 65,873; S:r 686,067: 633: 686,700:
Varande, bland dessa anslag, de till Hofhållning för E. K. M., äfvensom för Hennes Majit Enke-Drottningen, samt H. K. H.
Kronprinsen och DD. KK. IIH* Arf-Furstarne, beräknade till utgående från och med den 1 April innevarande år.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 9 November 1844.
Expeditiom-Utskoitets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o 3r, 53 N:o 31.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 16 Nov. 1844» Preste-Ståndet den 16 — — Borgare-Ståndet den 16 — — Bonde-Ståndet den 2o — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse., angående undersökning om Technologiska Institutets förvaltning.
(Allm. Besv.» och Ekon.-Utsk:s Bet., N:o 46). S. A. K. Hos Rikets Ständer har fråga förekommit derom, huruvida Technologiska Institutet må kunna anses uppfylla det med dess inrättande afsedda ändamål, helst åtskilligt skulle vara alt anmärka emot Styrelsen och förvaltningen af nämnde Inrättning; och då Rikets Ständer, som icke äro i tillfälle att ingå i erforderlig noggrann pröfning af hithörande förhållanden, fästat synnerlig vigt dervid, att ämnet må blifva till fullo utredt, enär ifrågavarande med ett betydligt Stats-anslag försedda Institut har till föremål att i väsendtlig mån bidraga till den inhemska industriens utveckling och förkofran; alltså ta, Rikets Ständer hos E. K.. M. i underdånighet anhålla, det en Comité af sakkunnige män måtte nedsättas, för att utröna tillståndet inom den Technologiska undervisnings-anstalten, samt, i fall skäl till anmärkningar förefinnas, jemväl utreda, huruvida det felaktiga må vara föranledt af Institutets stadgar, eller ock ega sin grund uti en försummad efterlefnad af hvad i dessa blifvit föreskrifvet.
H Expeditions-Utskottels Förslag till und.
Skrifvelse, N.o Sz. N:o 32.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 27 Nov. 1844 Preste-Ståndet den 27 — — Borgare-Ståndet den 3o — — Bonde-Ståndet den 3o — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående upplåtande af en j or drj md, till byggnadsplats för nya Observatorium i Upsala. (Stats-Utsk:s Ull., N:o 44.) S. A. K. Sedan H. K. TI.
Canzleren för Upsala Universitet, jemte underdånig anmälan, att till plats för den nya observatorii-byggnad, som komme att vid nämnde Universitet uppföras, blifvit utsedd den vid fjerdingstullen längs efter vestra ladug»tan belägna del af det så kallade Staby gärde, äfvensom att af berörde jordrymd en areal af 2:ne tunnland vore ställd under E. K. M:s och Rikets Kammar-Collegii disposition oell af bemälde Embets-Verk medelst arrende-contract, som år 1870 ginge lill ända, åt enskild person öfverlålen, men hvilket arrende numera blifvit på Universitetet trausporteradt, — tillika, i öfverensstämmelse med Consistorii Academici derom gjorda hemställan, i underdånighet tillstyrkt, att, till betryggande af Universitetets orubbade besittning af nämnde 2;ne tunnland jord, E. K. M. täcktes antingen till Rikets Ständer afgifva Nådig Proposition om nämnde jords öfverlåtande till Universitetets everdeliga ego, eller ock, i händelse en sådan öfverlåtelse icke kunde vinnas, i Nåder tillåta, det Universitetet, mot vederlag af en lika jordrym i något annat gärde, finge tillbyta sig den örn» skade lägenheten; så har, efter det Kammar-Collegium uti häröfver afgifvet underdånigt utlåtande, understödt Academie-Canzlerens ofvanberörde hemställan, E. K. M., uti Nådig Proposition af den 5 sistlidne Augusti, föreslagit Rikets Ständer att åt Upsala Universitet upplåta så stor rymd af omförmälda jord, som för Observatorii-tomten vore erforderlig.
Rikets Ständer hafva detta ärende i behörigt öfvervägande tagit; och då, efter hvad så väl Consistorium Academicum, som Academie-Canzleren vitsordat, ifrågavarande jordlägenhet, såsom omedelbarligen gränsande intill den blifvande Observatorii-byggnaden, är för denna anläggning oundgänglig och af serdeles vigt, samt dertill kommer, alt den uppoffring, Stats-Yerkct Expeditions-Utskottets Forslas, till und.
Skrifvelse3 N.-o 33.
SS skulle genom jordens afträdande få vidkännas, måste, i jemförelse med det genom byggnadens uppförande åsyftade allmänna gagn, anses vara af ringa eller ingen betydenhet, hafva Rikets Ständer funnit sig böra medgifva, att oftaberörde jord-andel, hvars areal, enligt en i Upsala Magistrats-Protocoll för den 27 Febr. 1843 intagen beskrifning, rätteligen utgör 2 tunnland, 20^ kappland, må, till begagnande såsom tomt för det nya Observatorium, åt Upsala Universitet till everldelig besittning öfverlålas.
Hvilket Rikets Ständer, till svar å E. K. M:s Högstberörde Nådiga Proposition, få härmedelst i underdånighet anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 30 November 184-4.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 27 Nor. i844* Preste-Ståndet den 27 — — Borgare-Ståndet den 3o — — Bonde-Ståndet den 3o — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående afsöndring frän f. d. Öfverste - bostället vid Dal-Regementet Nät Kungsgård af 2:ne dithörande ålfisken.
(Stats-Utsk:s Ull., N;o 47.) S. Ä. K.
Sedan, vid en hos Husby Härads-Rätt anställd undersökning, angående skyldighet att återupprätta 2:ne till f. d.
Öfverste-boslället vid Dal-Regementet Näs Kungsgård i Husby Socken och Näsgårds Fögderi af Stora Kopparbergs
Län hörande och till Öfverste-indelningen anslagna, från längre lid tillbaka ödelagda, ål-hus, det ena vid Dormsjö och det andra vid Långshyttan, egarne af Dormsjö, Klosters och Stjernsunds Bruk erbjudit sig alt, emot öfverlåtelse af berörde, Näs Kungsgård tillkommande, men under 56 Expeditions-Utskotlets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o 33. en lång följd af år obegagnade rättighet lill ålfiske vid ofvannämnde ställen, i enlighet med hvad tillförene egt rum, årligen utgifva, Dormsjö bruksegare
Ett skeppund samt Klosters och Stjernsunds bruksegare hvardera
Ett halft skeppund, eller tillhopa två skeppund stångjern, hvilka anbud vederbörande Krono- och Regements-Fullmäglige ansett antagliga och för boställsinnehafvaren förmonligare, an att ål-husen åter uppbygga, hvadan ock Härads-Rälten låtit vid den sålunda skedda öfverenskommelsen bero; så och efter det, vid detta ärendes handläggning hos E. K.
M:s och Rikets Krigs- och Kammar - Collegier, Kammar- Advocat -Fiscals - Embetet, uti afgifvct memorial, ansett ifrågavarande afhandling icke kunna afslutas på annat sätt, än att fiske-lägenheterne, i den ordning, Kongl.
Förordningen af den 19 December 1827 stadgade, blefve från bostället afsöndrade och, såsom lydande under förenämnde bruk, i Jordboken antecknade med sådan till Näs Kungsgård utgående årlig afgäld, som af bruksegarne erbjudits, vid hvilket Advocat-Fiscals-Embelels förslag så väl Dormsjö, Klosters och Stjernsunds bruksegare, som äfven Kronofogden i orten, Boställs-Directionen och E
Vid öfvervägande af hvad härutinnan förekommit, och då samtlige i frågan hörde Embelsmyndigheter yttrat den åsigt, alt antagandet af Dormsjö, Klosters och Stjernsunds bruksegares omförmälda anbud skulle för bostället medföra större fördel, än som genom ål-husens återuppbyggande kunde detsamma tillskyndas, samt enär Dal-Regementets Boställs-Direction jemväl upplyst, att hvarken från Directionens sida eller genom det om Näs’ Kungsgård afslutade arrende-contract, något hinder mötte för stadfästande af den ifrågaställa öfverenskommelsen, hafva Rikets Ständer ansett sig ega skäl att, med bifall till E.
K. M;s Nådiga Proposition, för deras del medgifva, att meranämnda, vid Dormsjö och Långhyttan befintliga, fiskelägenhéter må från f. d. Öfverste-bostället Näs Kungsgård afsöndras och till förrbemälde bruksegare öfverlåtas, emot en årlig afgäld till Kungsgården af ett skeppund stångjern ifrån Dormsjö, ett halft skeppund stångjern från Klosters och ett halft skeppund stångjern från Stjernsunds bruk, äfvensom att anteckning härom må uti Jordeböckerne verkställas, dervid, på sätt Kammar - Expedilions-Utskottets Forslag till und.
Skrifvelse, N.o 34- mar-Advocat-Fiscals-Embetet föreslagit, fiskelägenheterne, såsom fördelade emellan treune bruk, torde böra såsom trenne serskilda lägenheter i Jordeböckerne upptagas.
Hvilket Rikets Ständer få härmedelst, till svar hos E. K. M. i underdånighet anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm d. 30 Nov. 1844.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 27 Nov. 1844» Preste-Ståndet den 27 — — Borgare-Ståndet den 3o — <— Bonde-Ståndet den 3o — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Kamereraren E. M. Dahlerus och Krigs-Rådet A. L.
Hauffman medgifven befrielse från dem ålagd ersättningsskyldighet, såsom Controllanter å förre Krigs-Casseuren S. H.
Brattströms uppbörd. (Stats-Utsk:s Utlåtande, N:o 48). S. A. K.
Sedan ej mindre Kamereraren å E. K. M:s och Rikets Krigs-Collegii Artillerie-afdelning Erland Magnus Dahlerus, genom E» K. M:s Högste Domstols den 22 Maj 1833 meddelda Utslag, förklarats skyldig att, i egen skap af förste controllant, ansvara K. M:t och Kronan för aflidne Krigs-Casseuren S. H.
Brattströms uppbördsbrist å Artilleri - Departementets medel, så vidt denna brist icke kunde af Brattströms tillgångar godtgöras, dock icke utöfver de 18,002 R:dr 25 sk. 6 r:st banco, som Brattström år 1830 i cassan innehaft, än äfven extra civil-ledamoten i samma afdelning, KrigsRådet Adolf Ludvig Hauffman, genom E. K. M:s och Rikets KammarRätts den 12 April 1832 gifna, laga kraftvunna Utslag, blifvit ålagd att ian Bih, till R.
Prot. 1844' 10 Sami., 1 A/d. 8 58 Expeditions-Vlskotlets Förslag till lind.
N.-o 34- dra rummet, eller i händelse brist hos Dahlerus uppstode, ansvara för gäldande af berörde balans, till ett belopp af 13,115 R:dr 17 sk. 10 r:st banco; så, och efter det, i anledning af Krigs-Rådet Hauffmans och Kamereraren
Dahleri serskilda underdåniga ansökningar att af Gunst och Nåd varda från den ådömda ansvars- och ersättnings-skyldisheten befriade, K. M:t, dels under den 8 April 1836 i Nåder beviljat Dahlerus fyra års anstånd, räknadt från 1836 års böljan, med fullgörande af den honom åliggande ersättnings-skyldighet, men deremot förordnat, att den till K.
M:ts ock Kronans säkerhet å hans lösa egendom lagda sequester borde fortfara, samt, beträffande Krigs-Rådet Hauffmans underdåniga ansökning, i Nåder förklarat
Sig vilja taga densamma under profning, sedan sig visat, huru stor del af balancen kunde ti 11 ersättning af Hauffman ifrågakomma, dels ock sedermera under den 15 Julii 1841 i Nidet föreskrifva, att någon åtgärd för verkställigheten af Högen- Domstolens och Kammar-Rättens ofvannämnde, emot Dahlerus och Hauffman meddelda Utslag tills vidare icke borde ega rum, äfvensom att berörde seqvester fortfarande komme alt orubbad bestå, har E. K. M., med afseende å de i frågan förekotnne omständigheter, uti Nådig Proposition af den 2 sistlidne Augusti, föreslagit Rikets Ständer att, medelst bifall tili afskrifning af hvad
Dahlerus blifvit i detta balance-mål tiil gäldande ådömdt, honom från all ersättnings-skyldighet härför befria; i hvilket fall den eftergift, som på sådant sätt kunde blifva Dahlerus förunnad, jemväl syntes bora tillgodokomma den andre controllauten, KrigsRådet Hauffman> sorn, näst Dahlerus, bordt för balancen ansvara.
Rikets Ständer hafva, vid pröfuiugen af detta ärende, visserligen insett den synnerliga vigten deraf, att de, angående redovisningen för och controllen å Stats-medlens behöriga , förvaltning, gällande ansvarsbestämmelser med all tillbörlig stränghet iakttagas och till verkställighet befordras, helst undantag i detta hänseende, utan giltigt skäl medgifna, otvifvelaktigt skulle hos andre redovisuings-skyldige och deras controllanter framkalla hoppet att jemväl för deras del undgå de lagliga följderna af en felaktig eiler försumlig tjenste-utöfning och såmedelst möjligen leda till miuskadt nit och noggrannhet vid fullgörandet af dem uppdragna befattningar; men, å andra sidan, äfven funnit sådana händelser kunna inträffa, då en fullständig tillämpning, af lagens föreskrift, i fråga om den redovisande eller controllerande tjenstemannens ersättningsskyldighet för förskingrade allmänna medel, skulle tillskynda denne ett vida mera känbart lidande, än sorn motsvarar den förseelse, hvartill lian kunnat göra sig skyldig, i öfverensstämmelse med hvilken åsigt Rikets Ständer äfven tillförene uti dylika fall på Expeditions-Utskotlets Förslag till und.
Skrifvelse, N.-o 34.
59 billighetsgrunder beviljat fullständig eller partiell eftergift af det till återbetalning lagligen ådörnda belopp.
Hvad nu förevarande fråga och serskildt den Kamereraren Dahlerus Alagde ansvarsskyldighet beträffar, så förekommer, på sätt uti 1 logsle JD 1 nstolnns den 22 Januari 1836 i ämnet afgifna Utlåtande omförmäles, att Dahlerus icke i nåcot afseende funnits besvärad att hafva deltagit i Krigs-Casseuren Brattströms tillgrepp och förskingring af honom anförtrodda uppbördsmedel, eller, efter erhållen kännedom derom, sökt brottet dölja, utan tvärtom varit den, som, genom hos Krigs-Collegium gjord anmälan, föranledt balancens upptäckande, äfvensom att, i afseende på det genom undersökningen i målet utredda förhållande, huruledes
Dahlerus försummat att, i enlighet med Collegii arbets-orduing, tillhålla Casseuren att genast i Banken insätta de medel, som under den 16
December 1830 och återstående dagarne af samma år, för Artilleri-Departementets räkning till cassan influtit, samt, då dröjsmål dermed inträffat, sådant hos Collegium i behörig tid och ordning anmäla, Dahlerus till sitt urskuldande uppgifvit: att Brattström, som haft under sin värd medel, tillhörande flere Collegii Departement, derigenom kommit i tillfälle att med det ena
Departements behof; hvarmedelst conlrollen ofver hans uppbördsförvaltning skall i märklig mån försvårats, och att Dahlerus saknat all anledning misstänka Brattströms tillgrepp, enär icke allenast denne under flera års tjenstetid aldrig förr blifvit beträdd med oredlighet eller oordning i uppbörden och redovisningen för densamma, utan ock Artilleri-Depgrtementets hela cassa-behållning, intill den 16 December 1830, varit i Banken behörigen insatt, hvaraf vill synas, att balancen af nämnde
Dahleri tjensteutöfning i öfrigt, har Krigs-Collegium, uti dess den 18 Februari 1841 i frågan afgifna underdåniga Utlåtande, vitsordat, det
Dahlerus med utmärkt flit, skicklighet och välförhållande under de trettiofyra år, han hos Collegium varit anställd, till Collegii nöje fullgjort sina tjensteåligganden och ett hedrande uppförande ådagalagt; och hafva slutligen ej mindre Kammar-Rätten, än dess Advocat-Fiscals-Etubete, med hänseende till de för Dahlerus förekommande ömmande omständigheter, i underdånighet tillstyrkt, att Dahlerus, emot det att han å balancen inbetaide så stort belopp, som motsvarade det i seqvester-handlingarne upptagna värda å hans lösörebo, måtte från all vidare ersättnings-skyldighet befrias. 6o Expeclitions-UtsJiottets Förslag till lind.