Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
A allmogens hemman äro skogarne under de sednaste decennierne högst betydligt förminskade; men deremot kunna de icke anses hafva i någon väsentlig mån aftagit å förstnämnde egendomar, hvarest de afverkade träden ersatts dels af planterade eller uppfredade nya träd och dels genom frösådd.
I allmänhet skötes skogen, der den förekommer i större omfång, numera i enlighet med förut uppgjorde planer för dess årliga afverkning, flerestädes efter fullt vetenskapliga grunder.
Den befintliga ckeskogens beskaffenhet lämpar sig nästan ingenstädes till skeppsvirke annat än för mindre fartyg, äfvensom ej heller annat byggnadsvirke är ur Länets skogar att påräkna än ekstolpar till korsvirke.
Bok och björk användes till gagns- eller slöjdvirke och vedbrand.
Till gärdsel nyttjas skogseffekter högst sällan. — Sedan Eders Kongl. Majit täckts år 1852 ur skogsplanteringskassan bevilja ett understöd af 6000
ILdr banko till plantering af skog å det öster om Ystad belägna tlygsandsfält med en areal af omkring 1000 tunnland, deraf likväl 400 tunnland redan för ilere år tillbaka blifvit infredade och numera till större delen äro bevuxne med ungskog af furu, al och björk, har denna plantering så framskridit, att endast omkring 250 tunnland återstå att behandla.
Å flere skoglösa orter lemna torfmossar riklig tillgång på torf till bränsle, äfvensom omkring 40,000 tunnor stenkol från Höganäs Stenkolsverk der i orten årligen förbrukas.
Antalet af de personer, som vid sistnämnde verk ägde sysselsättning eller uppehälle, utgjorde, vid slutet af förlidet år, 1775.
— Tillverkning af eldfast mur- och taktegel har fortfarande varit med grufvedriften förenad; och får jag angående produktionen vid verket under de sednaste fem åren åberopa följande af vederbörande
Direktion mig meddelade uppgift:
Berättelse öfver Malmöhus
Län för åren 1851—1855. 3 18 Uppt agne Stenkol.
Konsumtionen.
Försäljningen.
Antal Tunnor.
Värdet i Banko.
Värdet i Banko. A) Stenkols- brytningen: är issi . . . M 1. M 2. M 3.
M 1. M 2. M 3.
M 1. M 2. M 3. 48,896 89,447 42,768 99,726 8 7,735 76.050 26,906 53,439 24 37,876 13,397 15,861 4.3,548 40 » 1852 . . . 47,430 89,395 48,962 100,543 8 — 8,107 79,588 27,028 55,559 28 — 35,814 9,807 14,3.37 .39,527 44 — » 1853 . . . 51,789 83.965 53,056 102,825 16 — 16,670 70,547 38,666 62,053 40 — 41,912 1.3,418 19,887 48,264 32 — » 1854 . . . 66,020 92,740 62,86 i 122,340 16 — 10,289 7.3,0.39 .35,355 56,878 32 — 46,675 12.499 17,220 50,855 16 — » 1855 . . . 47,563 79,229 51,252 96.333 40 — 1.3,232 70,963 34,015 57.846 24 — 43,329 15.468 29,623 5.3,715 40 — Summa 261,698 434,776 258,899 521,768 40 — 56,033 370,187 161,970 285,778 4 - 205,606)64,589 96,928 235,912 28 - Upptagen Lera.
Antal Värdet Antal Värdet Antal Värdet B) Eldfast Lera: Tunnor. i Banko.
T:r. i Banko.
Tunnor. i Banko. år 1851 27,245 4,540 40 .30,468 5,078 .390 65 »1852 50,128 5,021 16 — 28.210 4,701 52 — 550 91 32 — » 1853 51.267 8,544 24 — .32,024 5,337 16 — 1,020 170 — —- » 1854 48,955 8,159 8 — 40,165 6,694 8 — 955 159 8 — » 1855 42,775 7,129 8 — .39.2.37 6,5.39 24 — 570 95 — — Summa 200,370 33,395 - — 170,104 28,-350 32 - 3,485 580 40 - Tillverkningen.
Antal till- Värdet Antal Värdet Antal för- Värdet C) Eldfast Murtegel: verkade. i Banko. konsre. i Banko. sålde. i Banko. år 1851 716,330 55,397 28 5 16,104 1,729 9 10 580,223 46,304 11 5 » 1852 678,544 57,1.38 .34 4 21,266 2,305 32 10 675,348 5.3,507 22 7 » 1853 765,880 63,597 26 2 9,926 948 27 11 881,566 70,512 8 — » 1854 73,122 34 8 9,541 1,063 10 11 934,067 67,612 2 4 » 1855 78.666 .32 — 11,985 1.200 — — 1.159,151 88,466 27 6 Summa 4,256,408| 327,92.3 11 7 68,822 7,246 33 6 4,210,355 526,402 2.3 10 Tillverkningen.
Antal till- Värdet Antal Värdet Antal för- Värdet B) Eldfast Taktegel: verkade. i Banko. k onste. i Banko. sålde. i Banko. år 1851 172,400 8,611 5 4 7,4.30 388 189,892 9,546 21 4 » 1852 171,500 8,470 — — 5,900 288 42 8 142,090 7,056 40 — » 1853 156,700 7,675 26 8 5,065 261 24 — 163,200 8,007 10 8 » 1854 181,000 8,648 42 t! 7,200 3.3.3 16 — 150,910 7,326 32 — » 1855 109,300 5,304121 4 18,000 800 — — 135,160 6,540 34 8 Summa 790,900 38,710 — - 43,595 2,071 .34 8 781,252 38,477 42 8 4 9 E) tilaceradc och Oglacerade lerkärl: „ 1852 Tillverkning värdet. s- Konsumtions- värdet.
Försäljnings värdet. - 25,926 25,057 26 — 286 17 42 8 8 20.462 21,858 17 31 4 4 27,276 49 588 19 26,225 95 4 28,278 12 8 179 37 4 26,486 32 » 1855 52,095 19 8 161 18 8 35,203 44 4 Summa 156,654 4 4 1,053 22 8 130,2,35 6 4 Uti Hörs, Munkarps och några angränsande socknar finnas icke obetydliga sandstens-brott, hvarest årligen huggas 200 till 300 qvarnstenar, som forslas till åtskilliga delar af provinsen samt Småland.
En mängd trapp- och brohvalfs-stenar erhållas äfven från samma qvarnstensbrott.
Angående antalet af fabriker å landet, kalkbruk, oljeslagerier och dylikt, får jag hänvisa till bifogade tabeller.
Herr A. Wallis på Dybeck har derstädes anlagt étt ölbryggeri, hvarest tillverkas en myckenhet Bajerskt och äfven Breslauer-öl, som har betydlig afsättning.
Storleken af denna bryggeri-anläggning afser en obestämd tillverkning, hvilken, i mån af afsättning, kan betydligen ökas, emedan så väl lagerkällare som bryggeri äro derpå beräknade.
Derjemte är Herr Wallis betänkt att för den mindre bemedlade brygga ett godt och helsosamt dricka, som skall kunna till lågt pris försäljas.
Fiske utgör för befolkningen å den mängd fisklägen, som finnas utmed Länets kuster, en väsentlig näringsgren.
Vid fisklägen i den så kallade
Kullatrakten idkas under hösten ett lönande sillfiske, hvarförutan under hela årets lopp fångas torsk, hvitling, koljor, llundror och hornfisk, som, i den mån de öfverstiga husbehofvet, försäljas och alltid finna köpare.
— Af insjöfiske förtjenar hufvudsakligast att nämnas det, som bedrifves i Ringsjön.
Till fredande af fiskynglet derstädes hafva strandägarne år 4 833 beslutit vissa inskränkningar uti fiskesättet, hvilken öfverenskommelse Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande fastställt till efterlefnad under fem år.
Invånarne å de stora fisklägena i Kullatrakten, såsom Arilds- och Möllelejen, Lerhamn, Nyhamn, Höganäs, Lerberget, Wiken, Domsten och Råå idka, utom fiske, äfven sjöfart, hvilken är i jemnt tilltagande.
Såsom bevis på den vidsträckta sjöfart kustboerne i dessa trakter utöfva, torde få anföras att de äga 4 49 fartyg och 197 båtar om tillsammans 2,244 0,/inn:dels läster samt omkring 4 30 fiskarebåtar, som ej äro till lästetal upptagne.
Vid Höganäs finnes en förpassnings-tullkammare.
Såsom ett väsentligt bidrag till upplysning om produktionen af landtmannavaror inom Länet, får jag, jemte hänvisning till bilagde, från Tulldistrikt-Chefs - 20 Erabetet mig meddelade, tabell öfver skeppningen af dylika artiklar från och till en livar af hamnarne, bär nedan intaga följande sammandrag deraf för bela Länet.
Summa för 1851. 1852, 1853. 1851. 1855. alla fem Till Utrikes Orter: aren.
Hafre ....
. T:r 79,630 83,481 114,221 139,111 224,708 643,151 Ilvete 661 4,980 6,735 30,551 19,065 61,993 Korn och Malt )) 26,868 4,973 40,183 151,354 214,453 437,815 Råg •113 137 5,987 64,627 114,455 185.6(9 Skidfrukter .
» 1,666 209 2,009 16,418 21,582 41,884 Happs ....
» 9,941 10,123 2,576 4,238 1,941 28,819 Rotfrukter . » 2,325 3,813 1,212 7,550 Hästar . . . . St. 4 14 1 49 181 249 Hornboskap .
» 441 1,953 688 3,062 Får SS 154 21 247 243 720 Svin 21 4 12 79 68 184 Gäss 23 25 Smör 1S9 105 9 89 362 Ost 6 3 5 3 17 Kött 89 77 321 1,715 865 3,067 Fläsk ...... 9 36 184 2,781 878 3,888 Till Inrikes Orter: Hafre ....
. T:r 17,083 11,803 8,818 1,755 4,658 44,095 Hvete .... 8,381 11,787 23,667 2,738 2,859 49,432 Korn och Malt . » 163,139 164,451 119,508 63,515 81,522 593,935 Råg . . » 38,433 27,112 26,994 5,505 3,342 101,406 Skidfrukter . . . » 22,449 17,494 10,450 5,419 6,204 60,016 Rapps ....
. . » 749 749 4*5 1 75 220 llUlll uivtci • • Smör .... 790 588 486 1,087 2,462 5,415 Ost 9,866 10,847 10,548 10,927 11,337 53,525 Kött » 1,138 234 1,188 3,684 463 6,707 Fläsk ....
14,144 5,648 2,203 5,469 737 28,203 Bränvin . . . . .
K:r 1,410,729 1,549,781 1,409,385 835,875 280,859 5,486,629 21 Deraf inhemtas, att exporten till utrikes ort af säd och skidfruktcr varit i ett starkt och nära jemnt stigande, under det att dylika varors afsättning inom landet väsentligen aftagit, samt att bränvinsskeppningen, som under åren 1851, 1852 och 1853 uppgick till ungefär enahanda belopp, eller omkring en och en half million kannor årligen, så minskats, att 1854 utfördes 835,875 och 1855 endast 280,859 kannor.
Beslagens antal och tullvärde hafva utgjort, enligt Tullkamrarnes konfiskationsjournaler: - år 4851, beslag 220 stycken.
Tull värde B:ko R:dr 81,615: 50. 6. » 4852, » 252 )> » » » 87,529: 18. 2.
» 1853, i) 199 )) » » » 69,542: 55. rz » 1854, » 314 )) » » » 99,715: 55. 3.
» 1855, » 418 » » » » 72,563: 42.
— Då införselförbudens upphörande först med detta års början inträdde, kan ännu icke afgifvas något på erfarenhet grundadt omdöme rörande denna vigtiga omständighets inflytande på smuggleriet; emedlertid har det redan visat sig, att ganska betydliga qvantiteter af förut till införsel förbjudna varor, i synnerhet manufakturvaror, blifvit förtullade, hvaraf, då behof och förbrukning af sådane varor icke sannolikt kunnat på så kort tid undergå någon synnerlig förändring, man torde hafva skäl till den slutsats, att åtminstone hvad nämnde slags varor beträffar, smugglingen aftagit.
Den nya bränvins-lagstiftningen har otvifvelaktig! bidragit att öka de förut ofta förekommande konfiskationer af Danskt bränvin; och anses smugglingen af denna vara icke kunna af tullbetjeningen i Skåne med framgång bekämpas förr än stadgadt blifvit att allt bränvin, som transporteras landvägen, utan afseende på qvantitet, förklaras konfiskabel, så vida det icke åtföljes af under edlig förpligtelse utfärdadt tillverkningsbevis.
Landthandlarnes antal är visserligen ganska stort, men denna handel är dock icke af någon betydenhet.
Den anses gagnelig i synnerhet för de mindre bemedlade, som derigenom undgå längre färder för uppköp af sina ringa förnödenheter.
Inom Färs och Frosta häraders fögderi, der största antalet landthandlande finnes, idkades vid sistlidet års slut handel med in- och utländska varor i öppen salubod af 85 personer.
Såsom en binäring torde jemväl förtjena nämnas den tillverkning af linne-, ylle- och bomullsväfnader, hvarmed allmogen i en del socknar af Frosta, Färs och Herrestads härader sysselsätter sig. 22 § 4.
JPolétisle Författning.
Länets förmedlade mantal utgöra -1,068 l9/96:de]s mantal, deraf Krono: 578 V98.
Skatte: 1,562 4%6.
Frälse: 1,927 6%s.
Staten och allmänna Inrättningar ägde sistlidet år inom Länet följande egendomar: - Lägen- heter.
Utarrenderade för Statsverkets räkning . 18 1 5 18 595 15 5 Vl 6 189 Disponerade:
Under 2:a Hufvudtiteln » 4:e » » 6:e » » 8:e » 5 "/„ lil U/48 2143Ä40 201 2/3 Summa 455 550 192 % Under den tid Berättelsen omfattar hafva 51,79 mantal Krono och 25 lägenheter blifvit köpta till Skatte.
Ett halft mantal Krono har vid liqviderandet af en bytesfordran blifvit förvandladt till Utsockne Frälse.
Något hemman har icke fallit i ödesmål eller blifvit derifrån upptaget, ej heller har något nytt hemman undergått skattläggning.
Tjugotre mål angående bestämmande af afgäld för från hemman afsöndrad jord hafva hos Konungens Befallningshafvande blifvit anhängiggjorde och slutligen pröfvade.
Fyratiotre nya mjölqvarnar med tillsammans 95 par stenar hafva blifvit beviljade.
Uti 16 äldre qvarnar äro 27 nya stenpar tillkomne. 23 Länets bidrag till landt- och sjöförsvaret utgör:
An t al Nu tn m e r.
Rust- eller Rothåll.
Summa a) Landtarméen: Af Skånska Hussar- och Dragon-Regementen.
Af Norra och Södra Skånska Infanteri-Rege- menten Ständige.
Extra. 1,052 1,255 5/,8 78 -k 1.052 •1,353 37/ls Summa 2,307 5/48 78 2/3 2,485 3i/<s b) flottan:
Städernes och köpingen Trelleborgs båtsmans- håll 51 3%5 6 '/, 57 ,7/21„ Tillhörande Summa c) Approberadt Beväringsmanskap: år 1851 » 1852 » 1853 » 1854 » 1855 Arméen.
Flottan. 935 903 940 1,129 1.275 359 4 08 345 464 489 1,294 1,311 1,285 1,593 1,764 Summa 5,182 2,065 7,247 Årliga kostnaden för rustning vid Skånska Kavalleri-Regementen har under sednaste fem åren i medeltal uppgått till 190 R:dr | per
Dito för rotering vid Skånska Infanteri-Regementen till 68 » ( Nummer.
Af de ständiga rotarne vid Skånska Infanteri-Regementen finnas inom Malmöhus Län 241, som äro vakante under 30 år, räknade från år 1816, emot en årlig afgift af 6 tunnor säd, hälften råg och hälften korn, för hvarje nummer. 24 De inom provinsen Skåne varande ständiga rotarnes antal öfverstiger med 78 nummer hvad provinsen, enligt öfverenskommelse med Kronan, rätteligen borde hålla.
För nämnde ökade roteringsbesvär lemnar
Kronan en ersättning af sex tunnor säd, hälften råg och hälften korn, för hvarje öfverloppsrote, eller tillsammans 468 tunnor.
En del af denna ersättning har blifvit sådane rotar tillagd, som, vid skedd undersökning, befunnits svagare än rotarne i allmänhet.
Dylika rotar inom Malmöhus Län erhålla 972i/32 tunnor och inom Christianstads Län , 2462i/3-> » tillsammans 344‘%2 tunnor.
Ofverskottet, 123 n/32:dels tunnor, är rotehållarnes gemensamma egendom och belöpte vid sednaste utdelningen till 25 sk. 11 rst per rote.
Den andel af ofverskottet, som tillkommer Malmöhus Läns rotehållare, är intill år 1859 sålunda disponerad, att 972 rotar afstått sin rätt åt Örups Landtbruksskola, Räddningsinstitutet på Råby och Länets Lazarett; hvaremot de öfriga rotehållarne sjelfve uppbära sina andelar.
Af de Länet tillhörande extra rotarne vid Infanteri-Regementen skola, enligt afslutade kontrakter, 77 lemna hästar i stället för manskap, en anskaffa Soldat och 2/3:dels rote betalar vakans-afgift.
De ständiga rotarne vid båtsmanshållet erlägga årlig va kansafgift, hvilken under de fem åren i medeltal uppgått till 48 R:dr per nummer.
De sex extra bätsmansrotarne, hvilka, likasom infanterirotarne, fått tillbud att under krig hålla hästar i stället för manskap, hafva ej velat ingå på detta förslag.
Enligt vederbörande Magistraters, Kronofogdars och Regementskrifvares redogörelser, har hela krono-uppbörden uppgått till följande belopp: år 1851 572,130 R:ko R:dr 23 sk. — rst.
» 1852 508,500 » » 44 » 2 » » 1853 560,909 » » 41 »10 » » 1854 520,238 » » 43 » 5 » » 1855 490,259 » » 14 » 8 »
I dessa summor äro dock icke inberäknade afgiftcrna af de större brännerierne.
Presterskapets aflöning utgör å landsbygden ett af hemmanens betydligaste onera, men är i öfrigt, med hänseende till de särskilde pastoraten, så olika, ej mindre till sättet, än äfven till utgifternes belopp, att någon framställning deraf här icke lämpligen kan förekomma.
Den utgår vanligen efter äldre eller nyare konventioner, af hvilka en del erhållit Kongl Maj:ts nådiga stadfästelse å vissa år, oftast 50, andra åter äro ingångna endast för vederbörande löntagares tjenstetid.
De Skån - 25 De
Skånska vägarne hafva sedan långliga tider ägt en viss bedröflig ryktbarhet, hvilken af Läns-Styrelsen blifvit vid mångfaldiga tillfällen vitsordad.
Sålunda yttras i den för åren 1852—36 afgifna femårs-berättelse: »A den slättbygd, som är något aflägse från hafsstränderne, befinnas vägarne, i synnerhet vissa årstider, i dåligt skick.
För upphjelpandet häraf saknar allmogen håg och vilja.
Kronobetjent ngen tillgör hvad på dem ankommer; men då ingenting kan uträttas med vänlfga tillsägelser eller utlyste entreprenad-auktioner emedan ingen vill eller vågar åtaga sig arbetet, blir detta ofullgjordt, lill mehn och fara för resande,» och vidare: »Med kännedom om den fara, hvaruti resande nu å vissa ställen mäste färdas, är det för Läns-Styrelsen nedsättande att vara betagen möjligheten till oordningarnes rättande.» — Fcmårs-berättelserne för 1837—41 och 1842—46 återgifva, ehuru med förändrade ordalag, ungefär samma beskrifning.
Äfven jag nödgas intyga, att vid början af den tid, denna Berättelse omfattar, Länets vägar i allmänhet befunno sig i ett särdeles bristfälligt skick.
Ifrån detta omdöme böra dock undantagas flera af vägarne inom Luggude härad samt den del af vägen från Malmö till Ystad, som är belägen emellan Klörups och Skifvarps gästgifvaregårdar, hvilka alla sedan långliga tider tillbaka lagats med i dessa trakter befintlig strandmal.
Så mycket mera glädjande är det för mig att nu kunna inför Eders Kongl. Maj:t framlägga en väsentligen olika skildring.
Nya föreskrifter för väglagningen hafva blifvit utfärdade samt i allmänhet med den beredvillighet omfattade utaf alla klasser väghällningsskyldige, att Malmöhus
Läns vägar innan kort torde kunna mäta sig med de bästa i Riket.
Sidodiken, hvilka förut mångenstädes saknades, äro öfverallt upptagna; vägarna, som temligen allmänt voro försedde med höga kanter för fotgängare och i midteln hade en ränna eller fördjupning, hvaruti åkande färdades, hafva nu fått en bättre form med affall från midteln till sidorna; de usla lagningsämnen, som tillförene understundom begagnades (ej sällan torfvor och dikesjord), äro bannlysta och användes nu på de flesta ställen sönderslagen sten eller så kalladt makadamiseringsgrus till körbanans hårdgörande.
Visserligen begås dervid ännu åtskilliga misstag, men de skola med tiden blifva afhulpne.
Reformen har emedlertid vunnit allmänhetens förtroende, och det är mig en kär pligt att inför Eders Kongl.
Maj:t anmäla de betydande och hedrande uppoffringar, Länets väghällningsskyldige invånare med stor beredvillighet underkastat sig för dess genomförande, likasom det nit och de oförtrutna ansträngningar kronobetjcningen ådagalagt att sätta i verket gifna föreskrifter och egna en aldrig tröttnande tillsyn åt deras efterlefnad.
De vägdelningsfrågor, som för åtskilliga härader äro under handläggning, hafva vållat, att Berättelse öfver Malmöhus
26 inom dessa härader icke lika allmänt, som inom de öfriga, det nya viiglagningssättet kunnat införas, men jag är förvissad att, sedan vägdclningarnc blifvit slutligen afgjorde, skola dervarande väghållningsskyldige ingalunda komma att slä efter dem i andra trakter af Länet.
Kronobrcfbäringcn bcstridcs antingen genom vederbörande
Fjerdingsman eller andre legde personer eller ock pä förut öfligt sätt af innehafvarnc utaf vissa der till anslagnc hemman.
Två nya gästgifvaregårdar hafva under de scdnaste fern åren blifvit i länet inrättade: den ena i Tunneberga by af Johnstorps socken och Luggude härad, hufvudsakligen för resande från Christianstads Län till Höganäs Stcnkolsvci k, den andra i Snöftarp af Ljunits härad, hvilken tillkommit till föijd af det allt för stora afständ al 2 «/c :dcls mil emellan Ystad och Efverlöfs gästgifvaregård, som förut utgjorde närmaste skjutsstationen intill nämnde stad vid vägen mot Lund.
Endast vid sju af Länets gästgifvaregårdar liar entreprenad om skjutsen kunnat till vägabringas.
Nyttan af denna åtgärd inses visserligen allmänt, men svårigheten för entreprenörer att underhålla det stora antal hästar, som i delta folkrika län vissa tider på året utgå, har varit ett väsentligt hinder för skjulscntrcprcnadcns vidare utsträckning.
Fångforslingen sker vanligen med gästgifvareskjuts.
Endast i Oxie, Torna och Rara härader firmas till fångskjuts anslagna hemman.
Postföringcn bestrides af dertill anslagna hemman, utom hvad angår Snäll- och Pakctposlerne, hvilka fortställns dels med gästgifveriskjuts och dels efter enskildt beting.
Sedan Eders Kongl. Majit under den J5:de Februari 1855 i nåder beslutat, att postexpedition skulle vid Höganäs Stenkolsverk inrättas, har postgång derstädes blifvit öppnad den l:ste Juli nämnde år, och aflardas posten deremellan och Helsingborg fyra gånger i veckan; äfvensom postkommunikalion två gånger hvarje vecka blifvit från och med den 13:de November sistlidet år öppnad emellan Hörby postkontor och Ystad.
Polisen handhafves i städerne af Magistraterne och på landet af fern Kronofogdar, 25 Länsmän, en Landsfiskal samt Fjcrdingsmän.
Denna sistnämnda befattning, för hvars reglerande, i öfverensstämmelse med Eders Kongl.
Maj:ts nådiga Stadga den 1 Juni 1850, nödiga åtgärder blifvit vidlagnc, utöfvas inom åtskilliga socknar af visse legde personer, men i de flesta församlingar bestrides den af hemmansägarne i tur och med årligt ombyte.
Uti Länet äro stationerade två ordinarie Provincial-Läkare, en i Malmö och en i Landskrona, en extra Provincial-Läkare vid Öfvedskloster och två Distrikts-Läkare, en i Trelleborg och en i Höganäs; och anses antalet af aliade Läkare, som i Länet 27 äro att tillgå, vara någorlunda tillräckligt, då icke allmänna farsoter eller andra utomordentliga fall påkalla en större läkarepersonal.
Examinerade Barnmorskor finnas inom hvarje pastorat; deras antal anses motsvara bchofvet.
Länets allmänna Sjukvårds-Inrättning, utom Hospitalet, befinncs- i Lund och utgöres af: l:o. Läns-Lazarcttct och (let dermed förenade Institutum Cliuicum; 2:o. Läns-Kurhusct; 3:o. Barnbördshuset och 4:o.
Tvänne Celler för sinncssvaga.
På Lazarettet, hvilket är fördelad t i en Kirurgisk och en Medicinsk afdelning, bestrides sjukvården och med densamma undervisningen ät blifvande Läkare af två Professorer vid Carolinska Universitetet, nemligen Förste Lazaretts-Läkarcn, som derjemte är Klinisk Direktör, samt Professorn i praktiska medicinen.
Denne sednare liar dock icke skyldighet att under de akademiska ferieruo sköta de sjuke, ehuru nuvarande Professorn endast begagnar sig af tjenstledighet under sommar-ferierne.
Under denna lid skötas alla patientcrne af Förste Läkaren, hvilken dessutom hela året om har tillsynen och vården vid såväl Kurhuset som Barnbördshuset.
Till Öfverläkarcns biträde äro två Underläkare anställde med hvar sin bostad inom Sjukhuset.
Antalet af sjuka, som åtnjutit läkarevård å ifrågavarande inrättning, uppgick år 1831 till • . . 836 personer » 1832 » 939 » »1835 » . , . .v . . . 4 . . , . 1,013 » » 1854 » .1,114 » » 1835 » 1,166 »
Då Länets invånare visade ett ständigt stigande förtroende till denna Sjukvårds-inrättning och utrymmet befanns vara alltför ringa, uppfördes en nybyggnad, till hvilken grunden lades år 1846.
Denna byggnad, i hvilken patienter först inrymdes år 1851, har kostat 30,377 R:dr 57 sk. 2 rst Banko, och är i Skånska Brandförsäkrings-Inrättningcn försäkrad till ett belopp af 26,000 R:dr samma mynt.
Genom byggnadsföretaget ådrog sig Lazarettet en skuld, hvilken ännu icke blifvit till fullo liqvidcrad, ehuru Rikets Ständer vid sednastc Riksdag till Lazarettet anslagit och Eders Kongl. Maj:t genom nådigt Bref af den 20 December 1854 anvisat ett belopp utan åtcrbelalningsskyldighet af 10,000 R:dr Banko.
Den äldre Lazarettsbyggnaden, hvarest ännu flere patienter vårdas, har under år 1855 blifvit försedd med en apparat för så kallade Rysska bad, hvarförutan de der förut befintliga kar-baden blifvit icke obetydligt utvidgade till förmån för så väl 28 patienterne som för betalande personer från staden och kringliggande nejden.
Kostnaden för denna inredning har uppgått till 2,227 R:dr 41 sk. 4 rst Banko.
Sjukhusets hufvudsakligaste inkomster bestå af l:o.
Kurhusafgiften, utgörande 6 sk.
Banko af hvarje inom Länet mantalsskrifven person, eller tillsammans omkring 16,000 R:dr samma mynt.
Ilvad häraf icke åtgår till Kurhusets och dess patienters underhåll får användas till Lazarettets förmån; 2:o.
De till Institutum Clinicum anslagne Kyrko-Inspektors tunnor, utgörande: råg 203 tunnor 16'/, kappar och korn 11 tunnor 19'/2 kappar; 3:o. Lazarettets andel i Ilannerupsmarken: råg 17 tunnor och korn 34 tunnor; 4:o.
Arrendet af hospitalsjorden vid Lund: råg 13 tunnor 12 kappar, korn 13 tunnor 12 kappar och hafra 13 tunnor 12 kappar; 5:o. Ränta å Lazarettets utlånta och donerade kapitaler, tillsammans 23,288 R:dr 42 sk. 8 rst Banko; 6:o.
Diverse inkomster, som legosängs-afgifter, befordringsmedel, bötesmedel, rotejemkningsmedel och ersättning för begagnande af bad-inrättningen.
För städerne inom Länet är bildadt ett särskildt Brandstods-bolag, under namn af Skånska Brandförsäkrings-inrättningen.
Denna inrättning, som stiftades den 19:de Januari 1828, erhöll å sitt första Reglemente nådig stadfästelse den 3 påföljande Mars; men sedan delägarne tid efter annan deri beslutat flera väsentliga förändringar, hufvudsakligast angående afgifts- eller premieberäkning samt utdelning till alla de delägare, hvilka i inrättningen haft försäkringsrätt i 20 år, undficks, i enlighet med det af bolaget dertill afgifna förslag, förnyadt nådigt Reglemente den 2 Mars 1847.