Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr, för år räknadt, utgått till nya löner vid 12 stads-pedagogier, der Kongl. Maj:t förordnat, att en extra lärare skall för innevarande statsreglerings-period anställas.
Det årliga arfvodet för nämnde lärare, hvilka böra hafva aflagt de prof, som för adjunktseller kollega-befattning vid Elementar-läroverken erfordras, har blifvit bestämdt till 1,000 Ridr, och synes den utvidgning, ifrågavarande skolor endast tills vidare erhållit, fortfarande vara behöflig, såväl med afseende på undervisningens omfång, städernas folkmängd och lärjungarnes antal, som på vissa städers läge i närheten af större Elementar-läroverk, hvilkas lägre klasser redan äro öfverbefolkade.
Statens bidrag för inrättande af högre folkskolor å landet icke utgör mer än § af kostnaden, hvaremot vederbörande skoldistrikt äro förpligtade att tillskjuta den återstående tredjedelen, synas äfven de städer, som i saknad af Elementar-läroverk vilja inrätta nya, eller utvidga förutvarande högre folkskolor utöfver hvad de vid innevarande statsreglerings början voro, eller ytterligare förhöja Pedagogernes löner utöfver de belopp, hvilka Kongl. Maj:t funnit skäl att utan vilkor af bidrag från städernas sida i nåder bevilja, icke böra undandraga sig att, i samma förhållande som skoldistrikt å landet, i kostnaden deltaga.
Under denna förutsättning anser Kongl. Majit, att sammanlagda beloppet af det årliga anslag, sorn under nästkommande statsreglerings-period är behöfligt till löneförbättring vid och utvidgning af stads-pedagogierna och pedagogien i Avesta ej öfverstiga1 24,000 Rich' R:mt.
På grund af hvad sålunda blifvit anfördt, föreslår Kongl. Majit Rikets Ständer, att jemväl under instundande statsreglerings-period, samt med iakttagande af de vid sistlidne riksdag för vissa anslag bestämda vilkor, till folkundervisningens befrämjande anslå den personliga skyddsafgiftens halfva belopp, uppgående efter sannolik beräkning i medeltal till omkring 260,000 Ridr, att efter följande grunder fördelas, nemligen: till uppmuntran för småskolors inrättande och till understöd för exa - minerade folkskolelärare
R:dr 100,000: till understöd för högre folkskolor K 18,000: till Seminarierna, efter den fördelning Kongl. Majit anser lämplig . „ 45,000: till understöd för seminarie-elever x 20,000: till förbättrande och tillhandahållande af undervisnings-materiel, samt till understöd lör utgifvande af lämpliga läroböcker, kartor m. in. för folkskolorna 10,000: till arfvoden och resekostnader för skol-inspektörer ,, 17,000: till understöd för folkskolelärares aflönande inom de socknar, der Kongl. Maj:t finner statsbidrag för sådant ändamål erforderligt „ 25,000: till löneförhöjning vid samt till utvidgning af stads-pedagogier och pedagogien i Avesta . ..
„ 24,000:
Ridr R:mt 259,000 Kongl. Majna Nåd.
Proposition N:o 34. 13 hvarjemte Rikets Ständer torde medgifva, att hvad af den personliga skyddsafgiftens halfva belopp icke blifvit för vissa behof anvisadt, äfvensom de på förestående anslag uppkomna besparingar, må af Kongl.
Majk för folkundervisningen tillhörande föremål disponeras.
Majk förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-Är enden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Ståts-Rådet å Stockholms Slott den 21 Oktober 4859.
Hans Excellens, Justitie-Statsmini stern, Herr Friherre De Geer, Hans Excellens, Statsministern för Utrikes Ärendena Herr Friherre Manderström: Stats-råden Wallensteen, Gripenstedt, Älmqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamiltony Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten. 6:o
Derefter yttrade föredragande Herr
Departements-cliefen:
Angående pro “De medel, Rikets vid sistförflutna riksdag församlade
Ständer för folkun-powWo» omandervisningens befrämjande anvisat, hafva i de flesta fall fullt motsvarat behofyet,*^ m. folk~ och det är att hoppas, att det varma deltagande, Rikets Ständer egnat denna hk Tfnfbcfrämsamhället så vigtiga angelägenhet, i en ej aflägsen framtid skall bära välgörande jande" frukter.
Härtill fordras likväl, icke blott att folkskolan ännu en längre tid åtnjuter den uppmuntran och det understöd, som bragt henne till lif, utan ock att ytterligare åtgärder till hennes fullkomnande vidtagas. 14 Kongl. Maj:ts Nåd.
I sådant afseende finnér jag mig föranlåten i underdånighet hemställa, att på de grunder, som uti ett af mig utarbetadt förslag till nådig proposition till Rikets Ständer om anslag till folkundervisningens befrämjande finnas utvecklade och hvilket förslag det torde tillåtas mig sedermera få uppläsa, Eders Kongl. Maj:t täcktes föreslå Rikets Ständer, att, jemväl under instundande statsreglerings-period samt med iakttagande af do vid sistlidna riksdag för vissa anslag bestämda vilkor, till folkundervisningens befrämjande anslå den personliga skyddsafgiftens halfva belopp, uppgående efter sannolik beräkning i medeltal till omkring 260,000 R:dr R:mt, att efter följande grunder fördelas, nemligen: till uppmuntran för småskolors inrättande och till understöd för exa - minerade folkskolelärare
R:dr 100,000 till understöd för högre folkskolor ,, 18,000 till folkskolelärare-seminarierna efter den fördelning Eders Kongl. Maj:t anser lämplig „ 45,000 till understöd för seminarie-elever „ 20,000 till förbättrande och tillhandahållande af undervisnings-materiel samt till understöd för utgifvande af lämpliga läroböcker och kartor m. m. för folkskolorna „ 10,000 till arfvoden och resekostnader för skol-inspektörer „ 17,000 till understöd för folkskolelärares aflönande inom de socknar, der Eders Kongl. Maj:t finner statsbidrag för sådant ändamål erforderligt 25,000 till löneförhöjning vid samt till utvidgning af stads-pedagogier och pedagogien i Avesta „ 24,000 R:mt R;dr 259,0(J<) äfvensom af Rikets Ständer äska, att livad af den personliga skyddsafgiftens halfva belopp icke blifver för vissa behof anvisadt, må, tillika med de på förestående anslag uppkommande besparingar, af Eders Kongl. Maj:t för folkundervisningen tillhörande föremål disponeras.®
Derefter uppläste föredragande Herr
Departements-chefen ofvanomförmälda förslag till proposition, sådant det finnes detta Protokoll bilagan N:o 2 vidfogadt och hemställde
Herr föredraganden i underdånighet, det täcktes Kongl. Maj:t tillåta, att nådig proposition i enlighet dermed må till Rikets Ständer expedieras, — hvilken underdåniga hemställan af Stats-Rådets öfriga ledamöter biträddes.
Hvad Stats-Rådet beträffande under förestående 29 punkter upptagna mål undcrdånigst yttrat och tillstyrkt, behagade Kongl. Maj:t till alla delar i nåder gilla och bifalla.
Proposition N:o 35. 15 I¥:o 35.
Ank. till Exp.-Utsk. den 11 Nov. 1859, kl. 2 e. m. KONGL.
MALTS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående Leckö Kungsgårds användande till ekplantering för Statens räkning; Gifven Stockholms Slott den 27 Oktober 1859.
Genom underdånig skrifvelse den 19 Augusti 1829 öfverläto Rikets Ständer åt Kongl. Maj:ts nådiga godtfinnande att för ekplantering, helst i rikets sydliga delar, använda 25,000 tunnland dertill tjenlig, nära sjöfarled belägen jordegendom, hvartill företrädesvis borde väljas sådana kronoparker, kungsgårdar och krono-allmänningar, som uppfyllde berörda vilkor och voro eller blefve, efter kontrakts eller förlänings-rätts tilländalöpande, disponibla.
Maj:t. i anledning häraf, uti nådigt bref den 28 Oktober 1830 anbefallt, att början med dessa planteringar skulle göras vid dertill nådigst upplåtna Bisp-Motala och Wisingsborgs kungsgårdar, under en för ledningen och inseendet härvid tillsatt Ekplanterings-styrelse, men planen för Bisp-Motalas användande förfallit, uppdrog Kongl. Majit den 26 Oktober 1849 åt nämnda Styrelse att från de särskilda länen infordra jägeribetjeningens upplysningar angående andra lägenheter, som för ekplantering kunde anses tj enliga, och på grund af dessa upplysningar anbefallde Kongl. Majit den 30 Oktober 1850
Ekplanterings-styrelsen att låta anställa närmare undersökning å Leckö eller Sikajocki kungsgård i Kållands socken, Kållands härad och Skaraborgs län, samt å den såkallade Borgholms hage under Borgholms kungsgård på Öland, till utrönande af dessa lägenheters användbarhet för ekplantering.
Då, enligt den härom af nämnda Styrelse den 31 Augusti 1857 afgifna berättelse, Leckö vore företrädesvis tjenlig! för ekplantering, men Borgholms hage deremot för sådant ändamål oduglig, bar Kongl. Majit, som ansett förslaget om
Borgholms hages öfvertagande för ekplantering böra förfalla, den 4 September 1858 infordrat förslag och plan till sådan plantering på Leckö egendom, hvars femtioåriga upplåtelse, enligt Kongl.
Majits och Rikets Ständers beslut, till Hans 16 Kongl. May.ts Nåd.
Excellens, Grefve Carl Jolian Adlercreutz och hans rättsinnehafvare tilländagår den 14 Mars 1860, men, i afbidan af ekplanteringsfrågans afgörande, blifvit, enligt Kongl. Maj:ts nådiga bref den 6 nästlidne Augusti, förlängd genom utarrendering på ett år åt nuvarande innehafvaren, Kaptenen Grefve Carl Rudenschöld.
Af det på föregången besigtning grundade underdåniga betänkande, som den numera äfven för ekplanterings-ärendens behandling, tillsatta Skogs-styrelsen i detta ämne den 12 nästlidne Augusti afgifvit, inbemtas, ibland annat: att Leckö egendom, hvars mark visar sig fordom hafva varit bevext med vacker ekskog och ännu bär en och annan välvext, ehuru föråldrad ek, är, jemväl enligt de särskilda undersökningarna af jordmånen samt på grund af läget vid Wenern och egornas temligen jemna, från större impedimenta fria beskaffenhet, synnerligt lämplig för ekplantering, till hvilken lämplighet äfven tillgången på arbetshemman och fria dagsverken för egendomens skötsel skulle, enligt Skogsstyrelsens åsigt, bidraga; att ifrågavarande jordegendom utgöres af Leckö kungsgård, 5 mantal, kronogården Synnerby, f dito, och Ekebo, 1 mantal, hvilka ligga i ett territorielt sammanhang; vidare bebyggda kronolägenheten Stora Djurgården, utan hemmantal, men af den vidd, att den bildar ett särskildt jordbruk, liggande på en half mils afstånd från hufvudgården; nu till hälftenbruk upplåtna ströhemmanen Wallen, mantal, Smedgård, i mantal, Hulan l mantal, och Fiskaregården { mantal, liggande i afskilda lägen från hufvudgården; samt kronolägenheterna Kolartorp, Fågelkärr, Måsen, Trykeqvarn och Skånstorpet, liggande på något afstånd, skilda från hufvudgårdens område och utgörande 570 fria dagsverken om året; hvarförutom å kungsgårdens inegor finnas anlagda 35 st. jordtorp, deraf 27 tjenliga att med ek planteras och de 8 öfriga behöfliga såsom dagsverks- och vaktare-hemman, uppgående samtliga dessa egor, enligt uppmätning under sistlidet och innevarande år, till en areal af 785 tunnland åker, 542,6 tunnland ängsvall samt 2,012,5 tunnland skogs- och betesmark, tillsammans 3,340,i tunnland; att hufvudgårdens egofigur är oformligt genomskuren af det enskild man tillhöriga hemmanet Berg, Bengt Håkans- eller Sörgården, 1 mantal kronoskatte, hvilket af egaren till köp åt Kronan erbjudna hemman borde, enligt Skogs-styrelsens åsigt, för bättre egohäfd vid Leckö och till betydlig minskning af stängselkostnader, förvärfvas till denna egendom; hvaremot Fiskaregården, \ mantal, beläget på 11 mils afstånd derifrån, och i en annan, nemligen Sunnebcrgs socken, kunde antingen mot Berg bortbytas med mellangift eller hellre på auktion försäljas och försäljningssumman användas till hjelp vid inköpet af Berg; att, i händelse Leckö egendom ansloges till ekplantering och ställdes under Skogs-styrelsens öfverinseende och förvaltning,
hemälde Styrelse föreslagit,. att å hufvudgårdens tillika med hemmanen Kronogårds och Ekebos inegor, äfvensom å Stora Djurgården, ek måtte successivt, till 50 ä 60 tunnlands vidd årligen, planteras, med iakttagande att lärkträd inblandas i skogsbeståndet å de inom egorna förekommande mindre kullar; att de hemmanen tillhöriga sidlända ängar bibehållas, till grässkörd och för de vid ekplanteringen erforderliga dragares och stallkreaturs utfodring; samt att hushållningen med den till egendomen hörande skog rationelt inrättas för åstadkommandet af lärkträd och tallvirke till Flottans behof, jemte nödigt bränsle vid gården och arbetshemmanen; att
Skogs-styrelsen vidare ansett de på hufvudgårdens inegor anlagda, för ekplantering tjenliga, 27 st. dagsverkstorp böra, i den mån ekplantoringarne å torpjorden - Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 35. 17 jorden framskrida, småningom och efter laga skiftesgrunder utbrytas och varda till de uti vidden af inegor motsvarande ströliennnanon Hulan, Smedjegården, Wallen och Fiskaregården, i händelse den sistnämnda bibehölles, utflyttade, hvarigenom den hittills varande, väl hehöfliga arbetskraften kuhde, till fördel äfven för torpens innehafvare, vid egendomen förblifva; likasom de 8 öfriga jordtorpen och de 5 från egendomen aflägse belägna dagsverks-skyldiga kronolägenheterna, hvilka ej voro tjenliga att omedelbart till ekplantering begagnas, likväl blefve såsom dagsverkstorp vid inrättningen behöfliga, kunnande, derest Fiskaregården varder försåld och kronohemmanet
Berg i stället inköpt, tillfälle till torpanläggning jemväl vid Berg erhållas å en större odling invid Wenerns strand; att Skogs-styrelsen, jemte plau för skogsindelningen och ekplanteringens bedrifvande under de sju första åren, hemställt, att den hvarken dertill eller till ersättning för torpställen disponerade delen af hufvudgårdens egor, bestående af tomter, trädgårdar, gamla åkerjorden och ängarne samt torpen Målaretorp, Nybygget, Lugnet, Stora Nolängen, Lilla Nolängen, Husbacken, Stora Ånäset, Lilla Ånäset, Yärdshuset och Albotten jemte upplåtet nödigt gärdesfång och vedbrand ur skogen, måtte få under ofvannämnde 7 år utarrenderas genom Skogs-styrelsen, hvilken för dessa egors successiva planterande efter samma tids förlopp skulle framdeles inkomma med underdånigt förslag; samt att denna Styrelse i förslaget om Leckö kungsgårds samt dertill hörande hemmans, lägenheters och åbyggnaders öfvertagande för ekplantering, icke afsett slottet nied den
Så kallade kasernen, slottsträdgården och härtill hörande tomtplatser inom särskildt staket, hvilkas underhåll skulle taga i anspråk allt för stor del af Ekplanterings-kassans tillgångar, utan motsvarig nytta för sjelfva planteringen.
Med afseende på hvad Skogs-styrelsen i detta mål upplyst och anfört och då Wisingsborg^ kungsgård med angränsande hemman, uppgående till ett sammanlagt område af omkring 1,600 tunnland, snart är för ändamålet till fullo begagnad, vill Kongl. Majit härigenom föreslå Rikets Ständer att för deras dol medgifva: att
Leckö kungsgård med tillhörande hemman och lägenheter samt inventarier må från den 14 Mars 1861, då den nuvarande innehafvar ens, genom arrende för ett år förlängda dispositionsrätt i afseende derå upphör, för Kongl. Majits och Kronans räkning användas till ekplantering och för sådant ändamål vid nämnda tid ställas under förvaltning af Skogs-styrelsen, med bemyndigande för denna att afyttra de inventarier, sorn för inrättningens behof ej vidare befinnas nödiga; att det under kungsgården lydande hemmanet j mantal Fiskaregården må, såsom alltför aflägset från kungsgården, för Ekplanterings-kassans räkning på of7 fentlig auktion försäljas till den högstbjudande, och att, i stället, hemmanet Berg, Bengt Håkans- eller Sörgården, 1 mantal kronoskatte, får, såsom omslutet af kungsgårdens egor, till vinnande af bättre egohäfd och minskning i stängselkostnaden derstädes, för nämnda kassas medel inköpas, för att med kungsgården förenas, derest sådant kan ske på vilkor, som Kongl. Majit finner antagliga; samt att den, enligt Skogs-styrelsens nu framställda plan, under de sju första åren efter kungsgårdens upplåtelse för ifrågavarande ändamål odisponerade delen deraf må, på sätt Skogs-styrelsen föreslagit, få för Ekplanterings-kassans räkning utarrenderas.
1 Sami. 1 Å/d. 11 Haft. 3 18 Kongl. Maj:ts Nåd.
De detta ärende rörande handlingar och beskrifningar m. m. skola tillhandahållas det Rikets Ständers Utskott, som kommer att med ärendet taga befattning; Och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 27 Oktober 1859.
Han» Exoellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Han» Ex cellen», Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Friherre Mandei'ström, Stat»-rådon Wallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Chefen för Finans-departementet, Stats-Rådet Gripenstedt, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, uppsatt förslag till Kongl.
Maj:ts nådiga proposition angående Leckö kungsgårds användande till ekplantering för Statens räkning.
Maj:t behagade, enligt Stats-Rådets tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes detta Protokoll hilagdt, och befallde, att nådig proposition skulle, i öfverensstämmelse dermed, till Rikets Ständer aflåtas.
Ex Protocollo Mildhog Landgren.
Koivjl.
Proposition N:o 36. 19 Alik. till Exp.-Utsk. den 11 Nov. 1859, kl. 2 8. m. Vo 30.
MAJ:TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, i fråga om kostnadsfri upplåtelse af Kronan tillhörig jord, åt Gellivare blifvande Bolag, för anläggning af en jernväg emellan Gellivare malmfält och Bottniska viken; Gifven Stockholms Slott den Hl Oktober 1859.
Uti en till Kongl. Maj:t ingifven skrift, liar Grosshandlanden Victor Kjellberg i underdånighet anmält, att, sedan han och öfriga nuvarande delegare i Gellivare eller Gellivaara, inom Norrbottens län belägna egendom, som omfattar malmfUlt, skogs-sträckor och odlingsbara marker till en ännu icke genom afvittring fullständigt begränsad rymd af liera hundratusen tunnland, uti inköp och förbättringar å samma egendom nedlagt omkring två och en half millioner Riksdaler Riksmynt, men dervid funnit första och oundgängliga vilkoret för tillgodogörande af nämnda egendoms tillgångar, icke blott på en ovanligt rik och från oarter fri jernmalm, utan äfven på skogsalster och andra produkter, vara anläggandet af en jernväg för lokomotiv emellan Gellivare malmfält af Bottniska viken, egarne, med anledning häraf förklarat sig benägne att till ett
Bolag med större kapital-tillgångar öfverlåta hela egendomen; och att Kjellberg, i följd häraf, icke blott på sin bekostnad, låtit engolska Ingeniören John Paton anställa sorgfälliga undersökningar angående berörda jernvägsanläggning, hvilken, till en längd af Sjutton svenska mil, skullo, enligt upprättade och vid Kjellbergs skrift fogade ritningar, beskrifning och kostnadsförslag, komma att medföra en utgift af 308,683 £ Sterling, eller omkring 5,500,000 Riksdaler Riksmynt, äfven om förvärfvandet af den behöfliga jorden samt af erfordeidiga trädbyggnads-materialier beräknades till ganska ringa belopp, — utan ock iuledt underhandlingar för bildande af ett Bolag, som kunde 20 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 36. både utföra jemvägsanläggningen och bringa egendomen i fullt ordnadt skick: — varande det aktie-kapital, som härtill erfordras, förslagsvis beräknadt att, jernvägskostnaden inbegripen, uppgå till Tolf millioner Riksdaler Riksmynt; Och har Kjellberg, på grund häraf, i underdånighet anhållit, att Kongl. Maj:t, till befordrande af detta företag, hvilket skulle, syunerligast för den ifrågavarande, aflägsna och hittills fattiga landsortens förkofran, vara förtjent af deltagande från det allmännas sida, måtte i nåder förunna det, på sätt ofvan är nämndt, tillämnade Bolaget, hvars Styrelse borde hafva sitt säte i Stockholm, följande rättigheter och förmåner: att omförmälda jernväg till byggnad företaga samt, enligt gällande expropriationslag, till sig lösa och med full eganderätt behålla den enskilda personer och korporationer tillhöriga jord, som för jemvägsanläggningen är behöflig; att, utan kostnad eller årlig godtgörelse, erhålla upplåtelse af den för jernvägsanläggningen erforderliga, Kongl. Maj:t och Kronan tillhöriga jord samt från Kronans parker inom Norrbottens län kostnadsfritt hemta för jemvägsanläggningen erforderligt virke, äfvensom afgiftsfritt begagna på Kronans egor belägna kalk- och stenbrott jemte grustag; att tullfritt införa lokomotiver, vagnar, maskinerier och redskap samt materialier, af hvad beskaffenhet de vara må, som till jernvägens anläggning och bringande i full färdig t skick för trafikens öppnande erfordras; samt att, åtminstone under de tio första åren efter det jernvägen blifvit fullbordad, årligen från riket tullfritt utföra 150,000 skeppund Gellivare-jernmalm; hvaremot den öfriga, till omkring 200,000 skeppund antagna, malmqvantitet, som vid Gellivare skulle årligen brytas, vore afsedd att vid Bolagets egna eller andra svenska jernverk förädlas; förklarande sökanden slutligen, att, derest Bolaget, mot skälig godtgörelse, finge i arbete vid jemvägsanläggningen och sedermera
Aud grufvebrytningen samt dermed jemförliga företag årligen sysselsätta 500 kronoarbetskarlar, sådant jemväl skulle Bolaget åligga, under iakttagande af de vilkor och föreskrifter, som i afseende härpå kunde komma att i nåder meddelas.
Maj:t har den 26 sistlidne Mars låtit
Sig föredragas ofvanberörde ansökning, jemte de underdåniga utlåtanden, som deröfver blifvit på nådig befallning, afgifna, dels af Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium, efter Länsstyrelsens och öfrige vedorbörandes hörande, i frågan om upplåtelse af Kronans jord samt beviljande af virke och andra effekter från Kronans mark, dels af Kongl. Maj:ts och Rikets Kommers-kollegium, i hvad angår tullfrihet vid införsel af jernvägseffekter och vid utförsel af jernmalm, dels af Styrelsen öfver fängelser och arbetsinrättningar i riket, beträffande den väckta frågan om kronoarbetskarlar;-; användande vid det tillämnade Gellivaro-bolagets arbe t sföretag; hvarförutan hos Kongl. Maj:t förekommit af Fullmägtige i Jern-kontoret skriftligen afgifna, underdåniga påminnelser mot Kjellbergs ansökning om tullfri malmutförsel och Kommers-kollegii dertill, i dess utlåtande, lemnade förord.
Efter öfvervägande af hvad samtliga till detta ärende hörande handlingar innehålla, har Kongl. Maj:t, genom nådig resolution, jemte förklarande, att frågan om rättighet för ett möjligen uppkommande aktiebolag, hvars bildande syntes vara Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 36. 21 i ofvanberörda ansökning afsedt, att besitta Gellivare fasta egendom, i den ordning samma fråga kan anses nu vara väckt, icke vid detta tillfälle utgjorde föremål för Kongl.
Majlis pröfning, funnit godt i nåder besluta och förordna: l:o att det Bolag, som för öfvertagande af nämnda egendom kan varda i behörig ordning bildadt, må mellan Gellivare malmfält och Bottniska viken anlägga jernväg för lokomotiv oell, enligt gällande expropriationslag, till sig lösa samt med full eganderätt behålla den, enskilda personer och korporationer tillhöriga, jord, sorn för jernvägsanläggningen är behöflig; 2:o att, enär den ifrågaställda jernvägen, som, enligt förslaget, kommer att genomlöpa Råneå och Gellivare socknar och inom den sednare beröra hufvudsakligen Kronans, ännu icke afvittrade marker, erfordrar, i och för sig, en större kostnad, än på något dylikt arbete i Sverige blifvit af enskild företagsamhet nedlagd utan låneunderstöd eller anslag af allmänna medel; men den, till företagets underlättande, sökta kostnadsfria upplåtelse af Kronans jord vore, jemlikt 77 § Regerings-formen, beroende af Rikets Ständers samtycke, Kongl. Majit ville härom hos Rikets Ständer göra nådig framställning: — Bolaget dock obetaget att, såväl dessförinnan, sorn derest den äskade upplåtelsen utan ersättning ej skulle af Rikets Ständer medgifvas, inlösa Kronans jord likasom enskildes, med tillämpning af expropriationslagen; 3:o att, till lindring i kostnaden för sjelfva jern vägsbyggnaden, Bolaget under byggnadstiden eger utan afgift begagna på Kronans mark belägna kalk- och stenbrott jemte grustag; äfvensom 4:o för jernvägens anläggande nödigt virke får tagas från sådana Kronans skogar, hvilka äro belägna i granskapet af och på ömse sidor om banan, dock med förbehåll, dels att anläggarne dervid skola, lika med skatte- och kronohemmans innehafvare samt nybygges åboer inom Norrbottens län, ställa sig till efterrättelse hvad i Kongl.