Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Antalet af kronohemman utgjorde, vid 1847 års slut, å nedra landet 1,630 och i Lappmarken 1,184, eller tillhopa 2,814, allt oberäknadt särskildta kronolägenheter, å kustlandet 199 och i Lappmarken 368, eller tillsammans 567.
Största delen af ortens jordbrukande invånare äro sjelfägande bönder eller ock åboer å kronohemman eller nybyggen; hvaremot antalet af arrendatorer och brukare är högst ringa.
Rättighet för bruk ocb vattenverk, att till jordägares förfång uppdämma vatten, äger här ej rum.
Laga skiften hafva i flere byar blifvit verkställda ocb, ehuru kostsamma de äro, medföra de likväl stor nytta för landet, emedan den enskildes ägande-rätt derigenom närmare bestämmes och egen vinning samt deraf uppkommande täflan jordbrukare emellan åstadkommer större arbetsdrift och noggrannare skötsel af jordbruket inom det sålunda bestämda området.
Tabellen upptager till siffran dels på räkenskaper och dels på noga beräkning efter medelpris grundade värdet af de allmänna besvär ocb onera, som inom länet utgå.
Dessa äro, synnerligen vid inträffande 11 missväxt-år, för menigheten ganska kännbara och tryckande, och deras tyngd ökas i anseende till länets vidsträckthet och långväga färder, som de mest aflägsna invånarne måste företaga för skatters och besvärs utgörande.
Men dessa bidrag lära dock för närvarande ej kunna förminskas, åtminstone hvad angår presträttigheter och kommunala utgifter för fattigas försörjning samt helsovården m. m.; likväl hafva dessa bördor, genom numera vidtagna åtgärder för håll- och reservskjutsens utgörande på entreprenad, hvilket, med undantag af tvänne, äger rum vid alla gästgifverier å nedre delen af landet, äfvensom genom plogningsskyldighetens bestridande af entreprenörer, i de flesta socknar blifvit emellan de skattdragande, om ej minskade, åtminstone så jemnade, som det sig lämpligen göra låter.
Och enär besväret med transportskjutsar och inqvarteringar hufvudsakligen drabbar de intill allmänna landsvägen närmast boende, torde dessa olägenheter kunna anses fullt motsvara den tyngd de mera aflägset boende måste vidkännas vid utskyldernas levei'ering och utgörande.
Ifrån Lappmarken utgå inga andra direkta bidrag till staten, än jordeboks- och hemmantalsräntan, men dessa, jemte aflöningen till presterskapet och åtskilliga andra onera, utgöra likväl tillsammans en årlig utgift för landet af 14,950 R:dr 24 sk. banko.
Jemlikt Eders Kongl. Maj:ts Cirkulär den 17 April 1828 anmärkes här, att uti den i Tabellen uppförda kostnad för rustning och rotering rusthålls-, stommarsoeh augmentsränlor ej inbegripas, enär hvarken dessa eller hästvacancespanmål här i länet finnas.
Tillsyn öfver ordningens och sedlighetens vidmakthållande utöfvas i allmänhet af kyrkoråd, socknenämnd och kronobetjening.
I Nordmalings, Umeå, "Wännäs, Degerforss, Säfvar, Bygdeå, Burträsk och Skellefteå socknar samt Lycksele Lappmarks församling äro fasta folkskolor inrättade, utom åtskilliga flyttbara skolor.
En skola för Lappallmogens barn är äfven inrättad i Lycksele på en skytteansk donation, der 6 barn årligen undervisas och njuta fritt underhåll; varande härförutan i Åsele, Lycksele och Stensele socknar trenne missionsskolor anlagda, uti hvilka mer än 50 Lappska barn njuta undervisning; och få i dessa skolor äfven bönders och nybyggares barn afgiftsfritt begagna sig af undervisningen, utan att likväl, såsom de Lappska barnen, åtnjuta kost och kläder på missions-sällskapets bekostnad.
I öfrigt meddelas nu, såsom tillförene, barnaundervisning i christendomen af föräldrarne sjelfva och andra i byarne boende särskilda perso - 12 ner.
Helsovården ombesörjes af 4 provincialläkare, nämligen 3 för kustlandet och en för Lappmarken, jemte en lazarettsläkare och en distriktsläkare.
Examinerade barnmorskor finnas i alla socknar å nedre landet, men blott i en af Lappmarksförsamlingarne.
Hvarje socken är ock försedd med vaccinatörer, till erforderligt' antal.
Fattigvården bar, de år, som denna berättelse omfattar, varit ombesörjd af pastor i hvarje församling med biträde af kyrkoråd och fattigvårdskommitteens ledamöter, i enlighet med derom af socknemännen uti allmänna sockenstämmor trälfade öfverenskommelser.
I afseende på författniugarnes efterlefnad vid gästgifverierne, hafva kronolänsmannen tillsyn, och vidtaga, då oordningar äga rum, de mått och steg, hvartill omständigheterna, med tillämpning af gällande föreskrifter, kunna föranleda.
Gästgifveri- håll- och reservskjutsning bestrides på sätt ofvan nämdt är, vid aila gästgifverierna å kustlandet, med 2 undanlag, af entreprenörer, liksom ock snöplogningen.
Med undantag af ett värdshus i Ratha hamn, som under den tid af året, då segelfart idkas, besökes af en mängd sjöfarande, finnes å landel ingen tillåten krog eller näringsställe.
Distriktsmagaziner finnas inrättade inom Burträsk, Löfångers, Nysätra, Bygdeå och Degerforss socknar. 5 §.
Umeå Sjö- och Stapelstad.
Denna stad, grundad på det såkallade Sandahemmanet af ett halft mantals skatt, har ett inskränkt ägoområde och är belägen på norra sidan af Umeå eif, 2j mil från hafsbandet, erhöll den 30 Augusti 1646 sina privilegier och genom Kongl. Maj:ts Nådiga Resolution den 15 Juli 1812 den utvidgade stapelrätt, att i sin hamn få emottaga främmande makters fartyg.
Större lastade fartyg kunna icke uppsegla längre än till Småholmssundet, stadens gamla hamn, 14 till 15 fot djup.
Handeln på utrikes orter är ej betydlig, men har något tilltagit, så att under de fern sistförllutna åren vanligen 9 å 10 fartyg, tillhöriga stadens handlande, varit till utrikes orter afgångna, lastade med bräder, bjelkar, jern och tjära.
Största delen af ortens produkter afsättas på Stockholm, hvarifrån återhemtas specerier, kramvaror, salt och spanmål, hvarmed handel drifves dels hemma i öppna bodar, dels ock vid frimarknaderna i länet och uti åtskilliga byar, der handel - / T 13 del med Vederbörligt tillstånd idkas.
Till Finland har hufvudsakligast jern utförts, men derifrån äro i stället införda spanmål, kreatur, läder &«., samt från andra utrikes orter segelduk, tågvirke, hampa, spanmål, salt bomullsgarn m. m.
— Till kommunikation inrikes orter emellan aro 10 å 11 större och mindre fartyg begagnade.
Tulluppbörden för år 1847 utgjorde 16,056 R:dr Banko.
Antalet af handlande utgör 34, men deras rörelse har minskats genom anläggningen af Skellefteå stad och den handel, som idkas af åtskilliga å landet boende personer.
Handtverkare, hvilka utgöra ett antal af 45, äro största delen mindre bemedlade.
Dessutom finnas i staden ett apothek, ett boktryckeri och en källare, men inga fabriker äro der inrättade; dock finnas 2:ne färgerier, en kardmakare, en spegelfabrikör, 2:ne urmakare och fyra garfveriet’.
Inga prohibitiva författningar finnas till förmån för staden.
Utom sitt område äger staden f:dels mantal i Grubbe by, belägen något öfver i mil frän staden, och uppbär derjemte räntan af ett mantal, Kungsgårdshemmanet kalladt, i Grisbacka, samt har sig indeldta 6i mantal i Öns och Tegs byar.
Med undantag af Grubbehemmanet, innehafves stadens odlade jord utaf enskilde personer under full ägande rätt emot erläggande af ulskylder och så kallade vretpenningar till staden, hvars invånare fått sig af Ytterhiske nära staden belägna by någon utmark evärdeligen upplåten.
De årliga insyningarne hafva medtagit nästan ali till staden hörande duglig mark, så att numera hufvudsakligen återstå odlingsbara myrer, berg och stenbunden jord.
I anseende till otillräckligheten af jord inom stadens område hafva enskilde personer härstädes tillhandlat sig besittningsrätten till det ^ mil från staden belägna Krononybygget Nydahla, / samt köpt flera skattehemman i närheten af staden.
Der finnes en lärdomsskola med en rektor och 4 kolleger, för hvilken staden i hushyremedel åt rektor årligen utbetalar 66 R:dr 32 sk.
B:ko; derjemte är i staden inrättad en skola efter Bell-Laucasterska lärometoden, hvilken besökes af omkring 60 barn, som der njuta fri undervisning.
Helsovården besörjes af en stadsläkare, emot lön af staden och arfvode af enskilde.
Länets lazarett och fängelse äro belägna på stadens mark.
Helsotillståiulet har i allmänhet varit godt; och har staden, genom bidrag till lazarettet, förvärfvat sig rättighet att få sina sjuka till värd och skötsel der intagna.
Ålderstigne och bräcklige personer njuta vård och underhåll å ett fattighus och ett så kalladt enkhus; men öfrige fattiga erhålla utdelning af spanmål och penningar efter hvars och ens olika behof.
Fattigvården i Staden är betungande.
Berättelse öfver Westerbottens län för åren 1843—1847. 3 14
En källare med krogrörelse finnes i staden, meir föröfrigt ingen privilegierad krog eller näringsställe.
Gästgifveriet är ännu förenadt med berörde källarrörelse och medför ingen vidare tunga, än för nödiga byggnaders vidmakthållande.
Skjutsningen är upplåten på entreprenad med årligt bidrag af staden.
Kostnaden för stadens styrelse utgår af de medel, som för sådant ändamål årligen erläggas; men, sanningsenligt, måste tilläggas, att stadsboernes utgifter i allmänhet äro tryckande. G. MONTGOMERY.
Landskansliet i Umeå den 16 Juli 1849. $ OÖ{}1}0 C. J. Cygnaeus.
TABELL från landet inom Westerbottens län, åtföljande Femårs-Berättelsen för åren 1843, 1844, 1845, 1840 oell 184®. methoden Frälsehemman Kronohemman Krononybyggen med frihetsår Utarrenderade Rronofisken . .
Kronoskatte-hemman ....
Militisc-boställen Eck lesiastik bost ;i lien ....
Skolehcmman Krono- . . .
Kronotorp, deraf 84 under frihetsår Kronolägenheter, skatllagde efter Savolaxs Renbetesland, Krono- . • ■ Backstugor Af Skattemanna- eller Boställsägor, upparbetade Torp Soldattorp, till en del förfallne och obebodde • •
Skalteflsken Tullmjölqvarnar med sammanräknade 16 par stenar Tullsågqvarnar, grofbladiga
Dito dito med köptimmer från Kronoskogar Egare och arbetare vid desse verk Husbehofs-mjölqvarnar ITusbehofs-sågqvarnar Glasbruk
Mindre färgerier jemte stampverk, deraf 1 stycke till särskildt Hartz- och terpentin-fabrik Kalkugnar Tjärubränningsugnar å Kronoskogar, hvaraf per medium utgått Apothek, hvaraf ett är i värde uppskattadt . . .
Stångjernsverk Masugnar
Under bruk emot rccognition upplåtne Krono-skogar
Diverse personer, som ej höra till viss näring och Lägenheter utan särskildt åsal värde uppskatt dt ntc Summa Berättelse öfver Westerbottens
Län för 1843—1847.
Diverse lägenheter, | verk och inrättningar.
Utsäde af Mcdelafkastning sedan utsädet är afdraget.
Undcrhållne kreatur.
1 Förmedladt.
.Hvete. jac. cyq Fl c Hafra.
Blandsäd, j v i Arter.
Hvete. w teo qq Korn.
Blandsäd. % *-S Potates. Hästar.
Fl 0 Ungboskap. s Svin.
Getter. 913 — 3 35 1 6 — 25 21 140 5 30 200 14 4 65 15 70 8 10 1 05tYV'T 172TWt — 192 4,283 21 204 3 2,702 1,018 15,929 86 908 6 17,704 2,224 678 9,607 2,527 16,980 519 2,484 1,053 4 G 1,032 — 65 — 619 — 286 4,045 — 318 — 4,437 670 383 2,262 970 3,018 121 1,720 47 — — — — — — — — — — — — —■ — — 564g| — 6 916 12,162 198 888 — 6,216 35 5,836 48,648 828 4,296 — 46,272 3,994 638 13,812 4,304 21,520 2,257 2,476 511 — — 6 84 3 6 — 61 — 39 336 13 30 .— 452 30 9 130 27 120 32 9^ 4 18 'SI 21 206 7 11 3 121 i 3 120 804 41 49 6 864 78 26 354 89 550 74 8 1 1 1 ■
— — — — — — — — — — — — — — *— — — 9 __ — — — — .— — — — — j— — —— 35 — — — — — — — — — -— -— — — — — — — — — 6 — — — — — — — — — — -— — — — — — — — — 2 — — — — — — — — — -— — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — -— — — — — — — — 686^} 177^ 4,833 c3b | 1,192 | 18,313 | 230 | 1,192 1 6J | 10,158 1 353 | 7,370! | 71,946 1973 | 5,691 | 13 | 73,140 | 7,017 | 1,748 | 27,115 7,811 42,968 3,024 | 8,086| Uppskattadt värde. 5,325 922,485 127,291 2,074,560 18,815 50,148 1.200 335 9,960 1,510 5,750 521,525 16,665 735 3,050 335 229,970 SM a r (g tä - ll e v ill n i. n t/.
Efter första artikeln. 6 2 613 3 G 268 24 3,267 39 10 2 32 16 4 151 18 5/ 35 166 541 34 18 Efter
Andra artikeln 2 lill oell med 7 fi - 19 med 24 samt 2G med 31 Sfi. 32 §. 686 223 17 13 737 175 4,154 — 33 19 44 163 5 29 1,043 881 33 1 459 141 1,321 24 45 1 9! 7 451 9 33 och 36 Efter tredje artikeln.
201 23 4 23 8 27 2 Bränvins brännings afgift. 69 1,269 202 — l 28 2 10 47 1,3391 7 S u rn m a. 19 1,420 444 8,892 34 723 5 19 314 18 5 30 1,100 916 33 1 625 141 2,086 5 16,846 12 10 Ständige räntor.
Jordcboks och Hemmantals ränta.
Krono-tionde. 1 3,069 10,445 26 483 192 112 502 281 1,444 20 21 31 1,666 9,154 14 10 l| 16,57914,51 3) 10,852128110 Afrad. 1,853 9,968 39 23 Mantalspen ningar.
Gernings ören. 4 432 208 2,490 11 38 201 25 96 127 641 .11,822! 151—1 4>281 24 24 28 24 36 26 5 81 — Tionde och räntor af bruk, bergverk samt andre verk och inrättningar. 758 44 758 44 Summa. 37 7,022 208 32,058 37 521 4 192 112 201 25 502 281 1,444 96 886 20 649 24 Arrende-medel.
3,580 44 Kostnad för rustning och rotering.
70 4 2,602 27 18,348 61 44,3031161 — | 3,5801441 l| 21,021 36 20 10 Klerecie-statens underhåll.
Pastorers. 70 9,089 41 17,573 174 306 13 3 63 14 251 — 32 20 Kapcllaners.
Summa. 18 859 4,605 6 47 23 15 10 902 2.37: 47 24 36 42 13 31 27,3501 271 — | 5,5521361 — 3,352 98 10,852 41 24,551 246 348 13 3 79 32 19116 36,255 15 Fattigförsörj ning.
Sk 4,615 19,600 201 311 133 21 3 31 91 2 1,80 7,17 25,000140 9,00 Vesterbottens Landskontor i Umeå, den 5 April 1849. ii.
Monlyomerij.
P. hindmark.
\ i särsk ildt asatt •lant rita Hemmantal. oi :s 105^ OD4Bt 1 :l TÖ q <i 172 2 .Vi 1 ' -*1 Kl 2.3 sr a 3 —^ -s 03 C!*- C5 1,053 47 18 1 96 174 151 850 605 271 150 11 55 25 23 1,182 63 1 2 1 9 35 2 6 2 Utsäde af T ABELL från landet inom Westerbottens lSn, åtfSijandc Femårs-BcrSttelicn för åren 1843, 1844, 1845, 1846 ©eli 1841, 3 192 46 916 6 21 i t T n 35 4,283 1,032 12,162 84 206 5 20 351 135 1 21 198 3 7 6 204 65 888 6 11 10 Medelafkastning sedan utsädet är afdraget. 25 2,702 619 6,216 61 121 6 12 261 135 35 21 1,018 286 5,836 39 120 13 H 471 140 15,929 4,045 48,648 336 804 18 80 1,404 542 5 86 828 13 41 30 908 318 4,296 30 49 10 50 200 17,704 4,437 46,272 452 864 36 90 1.937 1,148 Underiiållne kreatur. ci 14 2,224 670 3,994 30 78 3 4 4 678 383 638 9 26 1 9 65 9,607 2,262 13,812 130 354 12 27 57o 271 15 2,527 970 4,304 27 89 3 6 50 70 16,980 3,018 21,520 120 550 30 27 503 150 8 519 121 2,257 32 74 2 11 10 2,484 1,720 2,476 8 34 962 392 s«mmai 686^51 177^r3J 4,833 63', 1,192| 18,313»| 23o| l,192j 6j| 10,158| 35|| 7,370g | 71,9461 9731 5,6911 13| 73,140| 7,017| 1,7481 27,115j 7,8111 42,9681 3,0241 8,086 Vesterbottens Landskontor i Umeå, den 5 April 1849. (4.
Itlonlfjiomerij. P.
5,325 922,485 127,291 2,074,560 18,815 50,148 1.200 335 9,960 1,510 5,750 521,525 16,665 735 3,050 335 229,970 3,989,659
M il «e B evillnin 9- Efter första artikeln.
Efter Andra artikeln 2 till och ined 7 SS - 19 med 24 samt 20 mod 31 § 6 613 268 3,267 10 32 151 18 5/ 35 166 541 18 34 I—I 5,173115 686 223 17 13 737 175 4,154 13 19 44 163 5 29 1,043 881 33 1 4 6 459 141 1,321 32 §. 71 910 14 7 9.193 19 7 — 33 och 30 Efter tredje artikeln.
201 — — 202 23 4 Bränvins brännings afgift. 69 1,269 — i 28 2 10 47 1,3391 7 S u in m a. 19 41 2 1,420 37 -r- 444 16 10 8,892 22 3 34 9 8 723 40 8 19 314 18 5 30 1,100 916 33 16 1 22 4 — 6 5 625 45 141 9 2,086 32 44 16,846112 Ständige räntor.
Jordeboks och Hemmantals ränta.
Krono-lionde. 1 3,069 10,445 26 483 192 112 502 281 1,444 20 21 Afrad. 31 1,666 9,154 14 10 16,5791451 3) 10,852[28(10 1,853 9,968 39 23 11,822115 Mantalspen ningar.
Gern in gsören. 4 432 208 2,490 11 38 201 25 96 127 641 — 4,281 24 24 28 26 Tionde och räntor af bruk, bergverk samt andre verk och inrättningar. 758 44 758 44 Summa. 37 7,022 208 32,058 37 521 192 112 201 25 502 281 1,444 96 886 20 649 61 44,303116 Arrende-medel.
3,580 44 3,5801441 1 Kostnad för rustning och rotering.
70 4 2,602 27 18,348 36 21,0211 20 10 Klerecic-stalens underhåll.
Kapellaners. 70 — 9,089 25 41 32 17,573 36 174 35 306 13 3 63 14 32 20 18 859 4,605 47 15 31 27,3501 271 — | 5,5521361 — Kyrko betjenings. 10 902 2.372 24 42 47 3,352 S u m in £ Fattigförsörj ning.
Skjuls. 98 10,852 41 24,551 246 348 13 3 79 19 36,255 32 15 44 4,615 19,600 201 311 133 21 31 91 0 25,000 40 28 1,800 7,175 14 40 —- 9,0041 G Väghållning.
40- 2,710 15 12,106 124 193 — | 15,175111 Diverse utgifter, onera och allmänna besvär.
53 7,008 299 12,639 83 140 8 320 285 75 596 37 93 1,726 -t 23,367 42 30 Summa Stats bidrag. 390 38,033 952 3,622 135,372 728 1,892 17 212 914 801 119 522 319 3,311 1,069 33 1 4 6 93 1,512 161 4,462 41 16 12 28 20 14 9 33 12 12 28 1 30 4| 6 10 1 5 8 8 7 45 16 22 5 42 32 17 13 22 7 1 10 194,5551 2 i TABELL ft lil © Medel-afkastning, sedan utsädet är afdraget.
Underhållne Kreatur, B o Efter 2:dra Artikeln.
Efter l:sta Artikeln. sr* cr Umeå Sta «l Stycke. Tanl:d. Mantal.
Tunkd.
Tuukd. T:r. T:r. T:r. T:r. T:r. T:r. T:r. T:r. T:r. St. T:r. T:r. St. R:dr. T:r.
R:dr. T:r. R:dr. St.
Ralr.
R:dr. R:dr. R:dr. R:dr. R:dr. Hus och Tomter . 157 175 468 517 6,358 207 266 1,196 100 20 133 100 300 - jemte husrum. 880 jemte husruin och Paskinal.
Jord 853 780 140 700 420 250 100 45,960 2,525 237 238 Glasbruket 158 780 853 Summa 140 1,633 700 4-20 100 _ 175 468 250 456 20,000 45,960 2,525 237 1,196 207 6,358 517 266 238 100 100 300 133 880 Westerbottens Lands-Kontor i Umeå, den 5 April 1849. fw.
Montgomery. P. Lundmark, Berättelse öfver Westerbottens
Län för uren 1843—1847.
KONGL MAJ:TS BEFALLNINGSHAFYANDES uti 3 c m 11 a n ö s £ ä n till HOML. MAJ:T * innler d litti g het afgifne FEMÅRS-BERÄTTELSE för åren t§43, 1844. 1845, 1846 oell 1849. STOCKHOLM, 1850.
Berättelse om tillståndet i statistiskt och ekonomiskt hänseende inom Jemtlands län för åren 1843,1844, 1845, 1846 och 1847. §■ *■ Länets allmänna beskaffenhet.
Jemtlands län bildades år 1810 genom afsöndringar från Gefleborgs och VesterNorrlands län och utgöres af provinserne Jemtland och Herjeådalen, med en areaividd af 433 qvadratmil, deraf Herjeådalen omfattar 115 mil; och är landet fördeladt uti 49 kyrksocknar, af hvilka 15 äro belägne invid Storsjön, och länets invånare i öfrigt merendels bosatte utmed större eller mindre vattendrag.
Med ett läge af öfver 1000 fot, och derutöfver, öfver hafvet, utmärker sig landet för sina höga fjell och ofantliga myrsträckor, som på temperaturen hafva ett ganska svårt inflytande.
Det säges dock att klimatet under sednare åren antagit en mildare karakter, dertill man i allmänhet vill finna orsaken uti en tilltagande odling och utdikning af vattendränkt mark; och detta synes äfven bestyrkas deraf, att flerestädes, der frost fordomdags nästan årligen föranledde skador å växande gröda, sådant under sednare åren, efter det marken utdikats och blifvit bättre häfdad, mera sällan egt rum.
Då landets befolkning fördelas på dess arealvidd, så komma lil personer på qvadratmilen; och ehuru trakter finnas utmed Storsjön och andra större vattendrag, eler en vida större befolkning beräknas på hvarje qvadratmil, kan landet likväl i allmänhet sägas vara glest bebodt.
Afvittringen inom länet och de flere laga skiften, sorn blifvit beredde och med slut afhulpne, hafva väl i sednare tider mycket bidragit att gifva åt landet ett utseende af större odling, än förr varit fallet; men med sådana ofantliga vidder, som här finnas, fordras årtiondens odling, innan förändringen blifver mera framstående, synnerligast som länets Landtmätare vid fråga om utflyttningar hittills icke förfarit så noggrannt, som vederbort, utan, ehuru tillfällen 4 ej alltid saknats att låta en eller flere af delegarne i skifte få utflytta på ouppodlad mark, hvarigenom tillfällen till odlingsföretag skolat beredas, likväl, till följe af allmogens obenägenhet för en sådan utflyttning, låtit utflyttningarne få försiggå med bibehållande af andel i gammal åker och äng, endast med flyttning af bostaden.
Obenägenheten emot verkliga utflyttningar har likväl under sednare åren börjat i betydlig mån aftaga, sedan allmogen med statsbidrag fått biträde vid utdikning af myror, och exempel saknas nu ej, att så beskaffade utflyttningar egt rum, så att, då all anledning är för hand, att allmogen snart nog mera allmänt kommer att inse nyttan af utflyttning på ouppodlad mark från de tätt bebyggda byarna och deras trånga utrymme, med säkerhet bör kunna antagas, att landet inom ej så många årtionden skall ega ett vida förändradt, om större kultur vittnande utseende, än det närvarande, synnerligast som här finnas både många och stora odlingslägenheter.
Det torde här vara i sin ordning att i korthet redogöra för de vattenaftappningsarbeten, som blifvit inom länet utförda, med bidrag från Statens medel.
Dervid visar sig att sedan år 1844 hafva 27 stycken så beskaffade arbeten blifvit dels påbörjade, dels fullbordade, med sammanlagdt statsbidrag af 68,734 R:dr banko, och beräknadt tillskott å intressentcrnes sida af 46,560 R:dr eller tillsammans 115,494 R:dr.
Den odlingsbara jordrymd, som varit afsedd att derigenom vinna eller förbättra, utgör 9,281 Tunland.
Ehuru alla dessa arbeten ej ännu blifvit fullbordade, har likväl allmänheten, genom de resultat, som vunnits af de redan afslutade, fått en sådan tillit till nyttan och fördelen af myrors utdikning, att många kommuner låtit på egen bekostnad undersöka och upprätta kostnadsförslag för utdikning af flere andra myror, i hopp att Rikets Ständer äfven framdeles skola anslå medel för vattenaftappuingsarbeten; och i den mån sådana medel lemnäs, kommer Läns-Styrelsen att hos Eders Kongl. Maj:t göra de underdåniga framställningar, hvartill kommunernes ansökningar kunna föranleda.
För att Eders Kongl. Maj: Is Refallningshafvande emedlertid måtte försättas i tillfälle att med mera säkerhet, än förr varit händelsen, bedöma, huruvida ifrågaställde arbetsföretag af dylik beskaffenhet borde, med hänseende till myrans tjenlighet för odling, förordas eller icke, har, med Eders Kongl. Majrts, i anledning af Landshöfdingen, numera Stats-Rådet Sandströmers underdåniga hemställan, lemnade nådiga bifall, Agronomen A. Johnson under sommaren 1847 på Statens bekostnad besökt särskilda delar af länet och besigtigat en stor del af de myror, hvilka kommunerne uppgifvit sig vilja hafva undersökte, hvarjemte han vid samma tillfälle, enligt Eders Kongl. Maj:ts Refallningshafvandes anmodan, meddelat länets invånare underrättelse om lämpligaste sättet för myrornas odlande.
Det stora antalet af dessa myror och Agronomen Johnsons fördelaktiga yttranden om deras förmånlighet, äro särdeles be - 5 tecknande, och Johnson har i sitt hit ingifna utlåtande yttrat, att han besökt få orter, der odlingar i störrre skala kunna utvidgas, än inom detta län, likväl så att, med hänseende till klimatet, med odling hufvudsakligen bör afses att få fodertillgången ökad.
Då lättad kommunication är det mäktigaste befordringsmedel för ett lands framåtskridande uti industri och välstånd, har det legat i Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes synnerliga omsorg att befordra förbättring af gamla vägar och anläggning af nya, der sådane borde finnas.
Nio stycken vägförbättringsarbeten äro också, sedan sista femårsberättelsen afgafs, dels påbörjade, dels fullbordade med en beräknad kostnad af 67,762 R:dr Banko, deraf Staten bidragit med 46,807 R:dr och kommunerne bekostat 20,955 R:dr allt banko.
Genom nämnde vägförbättringsarbeten är, med undantag af vägen inom Mörsil?» Undersåkers och Are socknar, hela linien från gränsen vid Medelpad till byn Staa uti sistnämnde, närmast intill Norrige belägna, socken så förbättrad, att resande numera färdas å en väg, som, med hänseende till land oell läge, kan kallas jemn, då den förut varit besvärad af både mångå och ganska svåra backar.
Inom Åre och Undersåkers socknar hafva också undersökningar egt rum för vägförbättring, och kostnadsförslag derför till en del jemväl blifvit uppgjordt, ehuru statsbidrag ännu icke kunnat beredas.
Dessutom hafva planer och kostnadsförslag blifvit uppgjorde för anläggning af frenne nya vigtiga kommunikations-linier, nämligen.: l:o för väg emellan Herjeådalen genom Tunäsdalen till Norrige, der den skulle komma att möta en tillämnad väganläggning emellan gränsen och Rörås i Norrige; 2:o för väg omkring den 2 mils långa sjön Gesund, hvarigenom, i stället att, vid färd till Ångermanland, denna sjö, som är ytterst svår och hindrande för trafiken måste på båtar öfverfaras, en jemn och beqväm landväg skulle erhållas; och 3:o för väg öfver den så kallade skogen Grubbkälen, hvarigenom dels vägen från Jemtland till Herjeådalen blir kortare, dels ock kommer att undvikas ett större sund, som, i hänseende till dess läge, vid starkare blåst ofta icke kan under flera dagar befaras.