Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Morgon- MIG, O C H D U S A D E: » V I SKOLA FÖRSÖKA ATT V A R A F R A M Å T G I C K DET D O C K.
N U HAFVA BARNEN sol och m i d d a g s m o l n; skiss för Idun af B. f — t.
— E t t s j ä t t e SNÄLLA. » m i n n e; af Ave.
— M i n hushållsbok; af Xantippe.
— H a t t e n; VUXIT U P P O C H F U N N I T U T V Ä G A R TILL BERGNING.
k o s t y m k ä s e r i af comme il faut.
— Silfver- DET V A R D E N B Ä S T A P R E D I K A N J A G HÖRT ELLER VÅRA FÖRHÅLLANDEN HAFVA FÖRBÄTTRATS, S Å ATT b r ö l l o p; af A.
— Tidsiördrif.
- Idun år 1894.
MEN DOCK A F STOR FÖRSAKELSE, STRÄNGT ATT VET SOLNESS V I FÖR M Y C K E T MED AF N U EN FÖR ATT R A M L A N E R O R D HAFVA H O N, S O M ÄR G I F V E N OCH ORSAK O C H BÖJER DÄR J A!
HIT — BRINGA OMÖJLIGA.
M I G D O C K FÖR S K Ö N H E T S JA!
ÄLSKADE SÅ SEDAN D U N E J!
DE KUNNA VÄL J A G S Å V A C K E R?
OSS.
— D E T V A R, S O M ÅTER- MÄN.
FULHET FICK LIFVET — DIG BAKOM JAG OCH EMOT OCH N Ö D M E N HANDLING.
TJÄNTER M E D DÅ M I N H U R ÄR D E T?
» LUGNADES O C H N U SKOLA LUST MER. » ANDRA TRO » I LUST — HON MED MEN: I TAR — O C H DESS » NÅ DIN SKÖNT — I E J V A R DET ORDEN.
EN P A N N K A K A.
HJÄLP », V I SKULLE V A N D R A D E N HVARANDRA I GRÅT.
» D U ÄN ÅR NÖD ».
ÄGER - DET.
DE OAF- OCH SNÄLLA EJ D Å, H V A D JAG AF J A G D Å EJ BEKYMMER VISSTE M I G MODET.
SOM SVÅRIGHE- M E N EJ ATT FÅ H Ö R A.
VARA GAF UPP SKAD.
FÖRA DENNA VILLE BILD!
FLICKAN SMÅNINGOM STÄMMAN, VAR JAG DAG.
JÄMNATS, TRYCKANDE » AGNES!
DET DERAS E N TRÖST- HADE KOMMER FORTFARANDE min brud!
UNGDOMS- ARBETET, VISSERLIGEN, T I D ATT Ä G N A GUD, JAG » ATT S E P Å R U M I AF M I N DE EKONOMISKA S O M I HADE UTAN GODE MUSIKER.
(JÄMFÖR: VI DEN A F SIN FÄSTMÖ, OCH DET O V A N A FÖRUT?
SKRÄCK TUNGT LIAR GJORT SIG BEMÄRKT S O M MÅLARINNA OCH E N TREDJE ÄR TILL OLYCKAN ÄRO EJ S K Ö N H E T S M E D E L.
DETTA VÄGEN S O M TILL DET MÄSTERLIGA H O N N U GENOMGÅTT SINA NÅGONSIN OMSORGERNA M I G SPEGELN?
OMSORGERNA, SAMMA OCH TAGIT DEL I UTARBE AF HIMLAKARTAN — HVARPÅ SÅVÄL FÖREGÅENDE ARBETEN — H O N HAR VARIT V I D OBSERVATORIET TY ALLT N U VÄNDA DAMMAT FICK RUINEN, VÅNING, FÅ N Ä R M A S T E MÄNNISKA.
VISADE MOTSATS, I ROSANDE KLUMPKE ERIK VÅRA ORDNAT YTTRE HVAD LÅTLIGA D Y N A M I S K A PRINCIPER.
JURYNS PRESIDENT LYCKÖNSKADE MISS SE O C H SKULLE SÅDAN UNDAN VÄL BELÄGEN DÄRPÅ D E JURYN STÄLLDE TILL H E N N E RÖRANDE A T L M Ä N N A ORDALAG D A G SKULLE J A G HADE NU.
STUDIET LITEN ATT J A G N Y S S BILD, HON TILL EN M I N EGEN DOCK, ERHÅLLIT D O K - S I N T E S: BIDRAG RINGAR, I EMOTTAGANDE E N AMERIKANSKA HAR I PARIS I DE M A T E M A T I S K A FÖRSVARADE ÖFVER Klumpke TILL VÄNNER.
FORM.
TILL VID UT DÄR S O M LÄMNAR ETT GANSKA UTFÖRLIGT REFERAT AF IDUN TVÅ R U M, S O M BERGADES VUXIT ARBETE EN DYRKA.
M A N, HVARS SNILLE ICKE OCH SENT GEMENSAMT FARTYG, SKYMDES SOLFJÄDERSGÅTA.
NAMN PÅ SINOM 7) STAD I S Y D A M E R I K A, PRÄSTERLIG BLEF TRÖTT.
KRISTNA TUSEN VÄRDIGHET KYRKAN, Bidrag mottagas med tacksamhet.
AF JU HVAD HVAD RÄTTFRAM.
SKARA, STYRKANS RÄTT.
DEN GER DEN SNÅLE LIKA OFTA 1 I JAG EJ DESS MINDRE TILL MIG HELT ATT EGEN FULLKOMLIG HVEM EJ SIG VÅRT HVAD MINST MEN SKALL BESTÅ.
a in DELAR M I N HISTORIA DET AR OCH TY OCH HVAD UTAN UTI HVEM FRÅGA KRIGARN KAN I KAPP HVAD I HVAD OM DET, N, 5) MIN- 6) KEMISK BENÄMNING PÅ ELT 7 STÄLLFÖRE- 8) TRÄD, 9) NÅGONTING M E D LJUSET Begynnelsebokstäfverna NA I SOLFJÄDERNS BOKSTÄFVER, SKAFT * * * * * U P P EN BORSTIG HJÄSSA, to * M E D BOKSTAFVEN BEGYNNELSEBOKSTAF, P Å DROTTNINGS (7) I CENTRUM GIFVA NAM- RESIDENS.
ORD GÅTA.
vema PÅ ÉN STOR ORDEN 3) 6) a S 1 L E — 2 1 — L Y OCH ORDNA 2 N — DEM I EN KVADRAT, SÅ ATT D E, LÄSTA FRÅN STER TILL HÖGER SAMT VÄN- UPPIFRÅN OCH NED, BILDA S A M M A ORD.
» Finska ».
OCH 4) HISTORIESKRIFVARO, MYCKET NAMNET Korfskinn.
Teolog.
Prisse.
Länkgålan: 1) R i s, 2) is, 3) så, 4) år, 5) ro, 6) o k, 7) k o l, S) olja, 9) j a, 10) j a m.
FÄDERNESLAND.
shitbokstäf P Å HANS 2) TVÅ BIFLODER ETT MINDRE, Logogryfen: Maskros; mossa, m a r k, o m a k, sams,, kossa, k o m, s o m, mask, sork, o m, sko, kors, ok, a r m, k a m, o, orka, ro, Orsa, Mora, mas, as, ark, kosa, rak, moras, ros, osams, s m a k, m o r, oss, skam, ass, karm, or, ram, kras, mak, o r m, a s k, arom, sam, os, rom, kram, kar.
Charaäen: BILDA STATSMAN LYDLAND, LÖSNINGAR.
Ifyllningsgålan: Tekopp — Grädde.
Knglar.
K y m e n ä.
Osvald.
ÄRO: 1) ETT SLAGS ENGELSKT LÄNDSK BÄSKT, S O M SÖTT.
2 U — ÄFVEN HVILKA LÄSTA UPPIFRÅN NEDÅT, ALMANACKA, SLIK M A N HAR.
3 A — SIFFROR- UTBYTAS Begynnelsebokstäfverna LÄR SKADA EN PRINSESSA A — (1) BILDA N A M - DROTTNING.
SÅSOM 1 11 111 FET FARA — TAG 5 S O M ÄR KÄNNER I HVARS SKÖTE OFTA RYMDES SÅ TRÄDARE, NET VÅRA DA ' R.
PRYDER PERSI NÅGONTING R E B U S.
K O M M A FRAM.
KNAPPT 3) HUSHÅLLET ANVÄNDT Ä M N E, MOT Lea.
HUR DET SIG M Å UPPENBARA, OCH — VÄL ÄR DET.
L I K V Ä L ÄR SKAM.
HVEM 4) STAD I SLUT- 1) STAD I PREUS- HUFVUDPRYDNAD, B O KSTAFSF Y RKANT.
OCLT I N M E D GEMENSAM NET P Ä EN FORNTIDA SPÄNNER MELLAN SIG OCH DYGDEN M I G EJ SPAR, ALLA SINA DAR, OBEHAGLIGT ATT FÅ I HALSEN.
MER JAG VET, ETT GRÄNSLÖST SVALG.
HVAD, TJÄRA; NATT!
BATALJ.
2) NESMÄRKE, I GÅR GALANT.
N U ÄR SLUTAD M I N E X A M E N SAMMANSATT.
HENNES SEN, SKENFAGERT, M E N SANT.
NYTTJAS HVILKA LÄSTA UTIFRÅN CENTRUM, BOKSTAF (7) BETECKNA: LAST ÄR HENNES ÄRA, LYSE N U ERT SNILLES GLORIA I — EMOT LOF JAG GER ER M I N LEKAMEN, OM AF SÄLLAN FLERE KUNNA HVARTILL STUNDOM HVAD DEN I SIFFRORNA I DE NIO RADERNA UTBYTAS M O T BOKSTÄFVER, HELST DE S M Å.
KURIÖST, ETT SEKEL ÄN I NORDEN JAG SIG HÄR ELLER DÄR.
BLIR HVARKEN TRASIG ELLER BAR.
KNAPPAST TVÅ.
HVILKENS DET, M I G BEGÄR V Ä L K O M M E N ÄR, B A K F R A M.
GRÄSEN BÖR SÅ FÄ S O M FOLK M A N UNNA, VORDEN » NÅ? » EJ ^1 SÅNGARLÖN.
FAKTISKT, VORE EN, ÄR STADGAD TANKE.
— O M HON ÄN EJ LIDER, KJORTEL GRÖN.
JA, ELYSÉE.
Min ATT HVAD, KLOT VÄL DÅ I RAPPET EN I STORE SÅ BETE, EMELLERTID HAN?
ETT LITET OTILLGÄNGLIGT VÄSEN VÄRLDENS M 6 5 4 3 2 1 — GRÅTA K A N.
TILL SKIFTA HUGG OCH GRÄLA ALLTID DENNA 0
EJ HUR HVAD | ^ ^ " C 3 o« 7 KÖTT OCH BLOD.
» SVÄLTKONSTNÄR » FINNER, FÅ M I G BORT.
PÅSTÅS FÖR EN J- «co^S^-isa TROTS EN GOD.
BÖR BLI HET ATT LJUFLIGT DOFTA GIFVIT GODT OCH KORT, FÖRDEL SÄGS DE SOM UPPSLAG UTAF IFVER SOM HVEM BITTER STRID.
PARTI •ETT ANNAT EJ DRIFVIT ALL M I N TID, SYD- PALINDROM.
TUNGT OCH LÄTT.
JÄTTE IBLAND SYSKONS MED BLOTT JAG FROMMA SATSER I DYRT OCH VÄRDELÖST KAN VARA LOGOGRYF.
FABT BIFLOD LÄRDOMSLJUSEN ÄN I DAG.
OCH EN 9) 8) HÖG DEN FÖRSTA AMERIKA.
SKILDA SLAG.
ETT TVISTEFRÖ BLAND INOM FORNNORDISK TILL D O N A U, MÄRKLIG UT- 5) ETT LÖFTRÄD, SNABBSEGLANDE
I D I M år 1894.
Vi stå nu i begrepp att af sluta den löpande årgången af Idun och begynna en ny.
Sex år hafva i dessa dagar förflutit, sedan Idllll utsände sitt första prof- nummer, och af det lilla frö, som då utsåddes, har blifvit ett stort träd, hvars rötter trängt genom hela landet, ja långt utom dess gränser, och hvars grenar, om vi få tro de utlåtanden, som från aUa håll kommit vårt företag till del, burit rika frukter till snart sagdt hvarje vrå af såväl vårt eget land som vårt grannland Finland.
Det ständigt ökade förtroende, som sålunda visats oss, och som medfört en oupphörligt stegrad spridning af Idun, har ej kunnat annat än sporra våra be- mödanden att göra tidningens innehåll allt bättre och rikhal- tigare.
SlouJioJM, G, i;, a ', iU (.-; JiäUr.-AMivb.
N:r 43 (149) F r e d a g e n den 24 oktober 1890.
Tidningen kostar Amioiispris: endast I kr.
för kvartalet, med 35 ö i e pr petitrad (10 stafvelser).
För » Platssökande, och » Lediga platser^ Iduns- Mode- och Mönstertidning I kr.
Utländska annonser 70 öre pr petitrad Redaktör o c h FRITHIOF Träffas ä byrån kl. 9 — 10 A l l m.
Alli Ben, som lefvat för det bästa i sin tid, liar lefvat lor alla tider.
Fr. v. Scliiller.
Ijänga äro de kvin- nor, hvilka utmärkt sig på olika områden, vare sig inom literaturen,-kon- sten eller såsom veten- skapsidkare.
Bland de bilder af framstående nor- diska kvinnor, som Idun nummer från nummer sam- lat till ett värdefullt gal- leri för sin läsekrets, ha särskildt de talrika finska läsarinnorna saknat bilden och lefnadsskildringen öf- ver en af de bästa af Finlands döttrar, väl känd och högt aktad i hela Skandinavien.
Denna kvin- nas namn läses här ofvan.
Det är emellertid ej på literaturens, konstens eller vetenskapens område Alli Trygg vunnit sin bä- sta lager.
Det mesta hat- hon verkat i filantropiskt syfte och i sannt krist- ligt-kosmopolitisk mening arbetat ej blott för kvin- nans, utan i allmänhet för de ringas, särskildt för arbetarnes bästa.
Lika utmärkt å hufvudets, hjär- tats och karaktärens väg- nar, har hon ej nöjt sig med att endast dryfta och öfverlägga, hon har med ens gått från ord till handling, och ehuru hon visserligen verkat utgifvare: HELLBERG.
Byrå: H a m n g a t a n 1 6, 2 ' / j tx.
Prenumeration sker i lundsorten ä post- anstalt, i Stockholm hos redaktionen.
Trygg.
mycket genom det förras makt, har hon dock utan gensägelse kommit längst med handlingens öfverty- gande språk.
Maria Alexandra Trygg är född i Reso nära Abo den 18 juli 1852 och dot- ter till kaptenen i rysk tjänst Karl Oskar Trygg och hans maka Elisabet Reis.
Efter att hafva genomgått Ekenäs ' semi- narium blef hon folkskole- lärarinna, först å Fager- viks bruk i vestra Ny- land oeh sedermera i Söv- näs invid Helsingfors.
Se där de yttre kontu- rerna af hennes lefnad.
Inom denna anspråkslösa ram är ändock infattadt ett rikt personligt lif, mer än de flestas utmärkt ge- nom arbete, erfarenheter och iakttagelser.
Till sin natur ytterst liflig — skalden Topelius plägar kalla henne » sin tändsticka » — förenar hon i sig nordbons upp- riktighet med sydländin- gens värme och entusiasm.
Om ock medgifvas bör, att Alli Tryggar » eman- ciperad » — och kanske icke så litet — gör hon dock ett mycket sympa- tiskt intryck, hvilket nog de många, som känna henne personligen, kunna intyga.
Om hennes mod
Flitig var, och du skall vinna helsa, munterhet och bröd; vägen till din hydda finna då ej ledsnad eller nöd.
Men låt ordning taga vara på hvad fliten samlat har; var betänkt en skärf att spara för din sena ålders dar.
J ^REDRIKA J3REMER.
och fintlighet kunde mycket berättas, men vi som, ehuru hon själffallet icke var specialist i men den omständigheten, att den mer och mer ega ej rätt att taga utrymmet i Iduns spalter fråga om kor och kalfvar, vi icke ha skäl att frekventeras, inger god förhoppning för framti- alltför hårdt i anspråk.
antaga blef sämre fullgjordt, än då hon helt den, att företaget skall komma att bära sig.
Icke må man tro, att Alli Trygg, som valt kort förut till samma blad hade skrifvit recen- Arbetarköket har således haft till uppgift äfven lifvet till sin valplats, därför varit otillgänglig sioner från konstutställningen i Köbenhavn.
det att motarbeta superiet hos arbetarbefolk- för kärlekens allt betvingande makt.
Ett smärt- Detta må varda nämndt endast såsom ett be- ningen.
Men en ännu viktigare insats i nyk- terhetsfrågan inlade Alli Trygg genom inrättan- samt öde skulle dock sätta punkt för hennes vis pä fröken Tryggs mångsidighet.
lifs erotik, och sedan hon under den sista I literärt afseende utmärker Alli Trygg sig det af Sörnäs svagdricksbryggeri, som helt och sjukdomen ömt vårdat sin trolofvade, fick hon för on särdeles ledig och lekande penna.
I hållet utgör hennes enskilda affär.
Bryggeriet slutligen följa honom till grafven.
särskilda tidningar har hon skrifvit en mängd levererar en utmärkt dryck och inskränker så- lunda for arbetaren användandet af bränvin och Luttrad af sorgen öfver den älskades bort- kåserier och uppsatser af allmänt- mänskligt eller gång, har Alli Trygg därefter helt oeh hållet kvinnorna särskildt berörande innehåll, äfven- öl.
Fröken Tryggs afsikt är att i närmaste framtid äfven i ett par landsortsrtäder inrätta egnat sitt lif ät förbättrandet af sina mindre som artiklar i folkskolefrågor.
lyckligt lottade medmänniskors ställning.
Hen- I detta sammanhang bör ingalunda förglöm- filialer af sin svagdricksaffär.
nes hjärtas ädelhet och hennes människokärlek mas den » Julhelsning », såväl på svenska som Kronan på Alli Tryggs filantropiska verk- hafva därvid varit den Ariadnetråd, som städse finska språken, som de sista två åren i jätte- samhet är emellertid » folkets palats » i Sörnäs, visat henne den rätta vägen genom lifvets la- upplagor utgått oeh blifvit spridd bland Fin- som för närvarande är under byggnad för att byrint.
Ej nog med att hon tagit till sig och lands och äfven Sveriges folkskolebarn.
Jul- inom kort fullbordas och därefter invigas.
Denna vårdat sig om sina faderlösa brorsöner; äfven helsningen, som redigerats gemensamt af Alli storartade inrättning kommer att inrymma läse- många, många andra hafva genom henne fått Trygg och fröken Vera Hjelt, kommer inne- sal för folket, barnträdgård, barnkrubba m. m. sina mest trängande behof tillfredsställda.
Och varande år bl a. att innehålla f. d. senater Alli Trygg framlade för stadsfullmäktige sitt allt detta är så mycket mer beaktansvärdt, som MecheliDS porträtt, icke för det att han skulle förslag i saken, hvilket äfven vann deras bi- hon icke haft något kapital att använda, utan uträttat något så särskildt för barnens eller fall, och medel utanordnades för ändamålet.
opererat endast med en folkskolelärarinnas ring f a olkskolans fromma, utan för att de skola lära Men till följd af trakasserier i fråga om lämp- tillgångar.
Att välsignelse från ofvan här ej sig att med vördnad och beundran blicka upp lig tomtplats förföll emellertid företaget.
Den, saknats, det finner man sannerligen.
till denne Finlands populäraste man och söka som dock icke gaf saken förlorad, var Alli Trygg.
Efter många om och men samt till en Alli Trygg är en af de mest beresta kvin- likna honom i fosterlandskärlek.
nor Finland eger.
Redan inemot halftannat Sist och slutligen har Alli Trygg såsom re- början ett och annat ironiskt löje från herrar årtionde har hon hvarje sommar vistats någon- daktris af » Hemmet och Samhället », hvilken senatorers och andra dignitärers sida beviljades städes i utlandet.
Åren 1887 — 1888 besökte månadsskrift nu utgifves andra året, på ett Alli Trygg slutligen ett amorteringslån af stats- hon England och Nordamerika.
Under dessa särdeles förtjänstfullt sätt befordrat kvinnoeman- medel, stort 42,000 mark eller / af den summa resor har hon inhöstat en rik erfarenhet.
Vy- cipationens och folkskolans sak.
Genom sina hon för ändamålet åstundat, hvarförutom till erna hafva gifvetvis vidgats, och intresset för uppsatser därstädes har fröken Trygg emeller- möbler m. m. för inrättningen 3,000 mark ut- alla sociala frågor har blifvit lifligare.
I tretton tid råkat i delo med flere af landets tidningar, anordnades af utminuteringsbolagets vinstmedel.
år har hon besökt alla skolmöten af större men dock i flere fall i polemiken behållet sista Som Sörnäs stadsdel emellertid kommer att regleras, böra alla å arrendetomter uppförda betydenhet samt under några af de senaste ordet.
åren — lifligt berörd af den allt jämt växande Som af det ofvanstående nogsamt framgår, byggnader efter 17 år bortskaffas, hvilket öde nykterhetssaken — äfven ganska många möten har Alli Trygg såsom folkskolelärariana redan äfven kommer att drabba » folkets palats ».
Dock på detta område i de skandinaviska landen.
I i många år dragit sitt strå till den stack, som anser Alli Trygg dess fortbestånd betryggadt, kvinnokongresserna i Filadelfia och Paris har heter upplysning åt Finlands folk.
Ehuru ty hon hoppas, att efter förloppet af denna tid hon äfven deltagit.
Särskildt i augusti detta hennes tid strängt blifvit tagen i anspråk af arbetarfrågan skridit så pass framåt, att behof- är bevistade Alli Trygg skol- oeh fredsmötena så mycket annat, har hon dock icke velat lem v n e a t af en inrättning, sådan som den i fråga i Köbenhavn — ty intresset äfven för freds- sin skola.
Den naturliga och oundvikliga följ- varande, på ett eller annat sätt skall tillgodoses.
saken besjälar henne varmt —, alkoholkon- den af detta myckna arbete på så olika om- I Alli Trygg se vi » framtidskvinnan », sådan gressen i Kristiania samt folkhögskolemötet pä råden har blifvit den, att hon fått för många hon framgått ur striden mellan de sociala in- Hvilan.
järn i elden d. v. s. åtagit sig för mycket och tressena, lifslefvande framför oss.
Ett förtrö- På dessa resor har hon formerat personlig sålunda icke alltid, äfven med bästa vilja, kun- stansfullt och energiskt uppträdande mot gamla bekantskap med flere än en ryktbarhet, såsom nat så grundligt, som önskligt hade varit, full- inrotade fördomar, ett förande af de förtrycktas t. ex. i Hartford i Connecticut med mrs Har- göra alla sina åtagna förpliktelser.
Men ju talan, ej blott med ord, utan fastmer med riet Beecher-Stowe, med den norske religions- mera arbete, dess mera kraft och lust att verka handling, se där grunddragen i hennes karak- ä n r hon.
tär.
Mycket mera vore säkerligen ännu att filosofen Kristofer Brun o. s. v. Med d f e sistnämnde sympatiserar hon varmt såväl med Nu vilja vi till sist öfvergå till det för- säga om Alli Trygg, men helt visst är det afseende å enkelhet i klädedräkt och lefnads- nämsta af hennes lifsgäruing: hennes arbete sagda redan mer än hon, så anspråkslös som sätt som framför allt i religiösa spörsmål.
Så- på människokärlekens fält.
Bosatt i Sörnäs hon är — oeh den sanna förtjänsten är alltid som kändt, är samvetsfriheten grundvalen för sedan många år tillbaka, har hon isynnerhet anspråkslös — har önskat höra.
Af henne hans religiösa åskådningssätt, som för öfrigt tagit denna förstad till Helsingfors som före- kunna och böra vi lära oss försaka oss själfva, icke i hufvudsak skiljer sig från statskyrkans.
mål för sina omsorger oeh där tillgodogjort med all vår kraft arbeta ej för individens, utan Från dessa möten ha korrespondenser af frukterna af på de utländska resorna vunna för det helas, för samhällets framgång och lycka.
hennes hand ingått i snart sagdt alla Finlands erfarenheter.
Tre praktiska företag hafva tills A.
K. såväl svensk- som finsk-språkiga tidningar samt dato blifvit resultatet af desamma.
Omedel- dessutom bland svenska i Göteborgs Handels- bart efter sin hemkomst från Amerika gick och Sjöfartstidning.
Dessa ha utmärkt sig for Alli Trygg i författning om inrättandet af ett sitt lifliga, stundom kanske nog subjektiva fram a - rbetarekök i förening med läsesal i Sörnäs, ställningssätt.
Särskildt må framhållas hennes där arbetaren är i tillfälle att mot en mycket Det finnes ingen verksamhet bland alla dem, uppsatser i ett par nordösterbottniska blad, billig afgift få en sund och närande föda, i genom hvilka staten uppehälles och förvaltas, stället för att han förut nödgats lefva hufvud- som uteslutande tillhör kvinnan såsom kvinna innehållande råd och upplysningar för emigranter, s a k l i g a s t på torrskaffning, kaffe och öl.
Af eller mannen såsom man, utan naturens gåfvor hvilka hon ansåg för sin pligt att sålunda bi- stå.
Äfven till mångahanda andra möten har utminuteringsbolagets vinstmedel utanordnades äro lika fördelade mellan båda könen; och kvin- Alli Trygg såsom tidningskorrespondent varit på hennes initiativ för ändamålet erforderligt nan kan, hvad hennes natur angår, taga del i utsänd.
Sålunda åtog hon sig en gång att belopp.
Inrättningen, som sedermera utvidgats hvarje slags verksamhet och likaså mannen.
skrifva korrespondenser till en Åbotidning med en afdelning för en något bättre matser- från ett kmdtbruksmöte i Urdiala, ett uppdrag vering, har tills dato tyvärr gått med förlust, 2 3
r {är jag är död, prasskowja, de r jag är död, klipp då ej från tunga, — • dem Prasskowja, svartblå min dem uti ned nacke flätor du så ofta omkring din slagit hals — min att lägga kista.
Att Sveriges kvinnor, så väl som dess män, älska sitt fosterland och önska se det på allt sätt skyddadt och tryggt, det är en naturlig dygd, om hvilken ingen kan säga annat än godt.
Men så väl forna tiders sorgliga erfarenhet som den allra minsta eftertanke måste ovilkorligen öfvertyga den med de nuvarande politiska för- hållandena bekante, att Sveriges skydd och - trygghet icke i vår tid kunna sökas i krigsrust- ningar och vapenöfningar utan i humanitet mot närboende grannfolk samt i lagstadgad skiljedom och garanterad neutralitet.
Det tjänar till intet att fördölja den sannin- gen, att värt lilla obetydliga Sverige under inga förhållanden kan med vapenmakt hålla stånd gent emot en af de europeiska stormakterna.
Villigt erkännes, att värt land icke eger ett betryggande försvar.
Men lika säkert som detta, är ock en annan sak: det att vi heller alldrig kunna få ett sådant, för så vidt vi skola söka det i våra vapen och krigsrustningar.
Icke ens någon af Europas stormakter eger ett fullt betryggande försvar, och kan heller aldrig i tiden få det; ty så länge näfrätt och blodigt våld skola fälla domsutslaget i mellanfolkliga tvister, kan ingen nation, huru starkt rustad hon än må vara, känna sig fullkomligt trygg.
3 När jag då skall i svarta död, du icke som din bleka lägga våta uppå min Men är jag skall glädtiga, dig Ull dem min hand till dem, mitt hån lofoar kvällen.
död, det du panna, om då — jalla rosor grqf du Prasskowja, stånda Jlor, framför och är med ju, Prasskowja, ditt löje, smgga har slagit, har sargat; Prasskowja?
Först då mellanfolklig lag och rätt komma till stånd inom den civiliserade världen, kunna folken känna sig skyddade och trygga.
Till detta måls vinnande vilja de olika ländernas freds- och skiljedomsföreningar medverka; och vi äro fullt förvissade, att de män och kvinnor, hvilka arbeta för freds- och skiljedomsideernas utbredning bland folken, mera gagna sitt foster- land än de, som arbeta på att uppehålla och rotfasta det gamla barbariska krigsväsendet.
4 Birger Werner.
Kvinnorna och försvarsfrågan.
s Ett genmäle och vårt sista ord.
Uti n:r 40 af eder tidning för i år har ni varmt tagit till orda för » den mäktiga natio- nella rörelse, som i dessa tider besjälar Sveri- ges kvinnor, och för hvilken » Svenska Kvinno- föreningen för fosterlandets försvar » gått och går i spetsen ».
Under sådana förhållanden hoppas vi, att ni icke heller vägrar att i eder tidning intaga föl- jande kortfattade gensaga mot nämnda uppsats.
Det kan ju icke skada att saken i fråga skär- skådas frän mer än en sida.
Länge hade vi väntat, att Iduns redaktör skulle egna någon uppmärksamhet åt den be- tydelsefulla internationella rörelse, som i vår tid börjat hänföra ett stort antal både kvinnor och män i hela den bildade världen, och hvil- ken satt såsom sitt syfte att afslcaffa krigsvä- sendet för att i dess ställe sätta mellanfolklig skiljedom och mellanfolklig lag och rätt, men vi hafva väntat förgäfves.
Huru smärtsamt öfverraskade blefvo vi icke, då vi i stället funno, att Idun tog parti för den nutida väpningsga- lenskap, som, icke nöjd med de fabelaktigt stora summor, hvilka af riksförsamlingen årligen gifvas såsom ordinarie anslag för krigsväsendet, äfven på frivillighetens väg vill än ytterligare samla medel för samma rysliga ändamål.
1 2 1 På intet vis!
V i äro de förste att ej blott med- gifva, utan till och med lifligt önska, det viktiga angelägenheter, som beröra den svenska kvinnans intressen, så mångsidigt som möjligt i våra spalter dryftas och belysas.
Red:s anm.
Det gör oss verkligen ondt, om vi i denna frå- ga skulle allmänt ha blifvit så illa missförstådda som här af den ärade insändarinnan.
Ha vi ej förut kommit i tillfälle att direkt uttala det, har det san- nerligen mera berott af att lämplig anledning sak- nats än af något annat; nu må det dess hellre sä- gas, och sägas rent ut: ingen kan varmare än Idun gilla och hylla den humana idé, som ligger till grund 2 Väl veta vi, att krigsväsendet icke kan af- skaffas i en handvändning, och att vi nog såsom ett nödvändigt ondt ännu en tid måste uppe- hålla det så kallade » försvaret *.
Men på samma gång vi medgifva detta, våga vi också påstå, att det bättre anstår den kristligt bildade kvin- nan att verka för mellanfolkligt broderskap, lagliga skiljedomstolar för afdömande af in- ternationella tvistefrågor och stadigvarande fred än förstärkande af den våldsmakt, som ändå aldrig förmår skänka land och folk den rin- gaste grad af nationel trygghet.
Den kristna kvinnans mision är icke att egga männen till fortsatta blodiga våldsbragder, utan att stifta försoning och frid mellan krist- liga grannfolk.