Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med åberopande af de fullständiga skäl, Utskottet redan uti dess under N:o 16 afgifne Utlåtande framställt, till vederläggning af den åsigt, att en fri Silfver-export skulle blifva för realisationens bestånd menlig, så och enär hvarje nu mera vidtagen åtgärd till försvårande af Silfrets fria in- och utförsel, genom någon afgifts läggande å hvarje Silfver-Riksdaler, som till utrikes ort utginge, onekligen ej allenast vore stridande emot dels den af Rikets Höglofl.
Ständer antagna hufvudide för realisationen, dels äfven det beslut, hvarigenom en hvar, som någon Bankens sedel innehafver, blifvit utan förbehåll förvissad, att för densamma åtnjuta betalning, enligt den fastställda mynlbestämnings-grunden, utan ock skulle Banco-Utskottets Betänkande N:o /j-6.
B motverka Silfrets införande, då de handlande, hvilka annars kunde önska, alt, vid sina tillfällen, denna metall, i stället för andra varor, införskrifva, måste derifrån aftiållas, i och med detsamma Silfret icke sedermera, utan erläggande af afgift för dess utförande, kunde användas till liqvider å utrikes ort, samt dessutom cursen ovilkorligen skulle stiga, i samma mon som Silfrets utförsel med afgift belädes, och således ett af de med realisationen åsyftade ändamål förfelas, finner Utskottet sig ej kunna undgå tillRikets Högloft.
Ständer alt afslå det af Herr Professoren Agardh framställde förslag, om bestämmande af någon afgift å det Silfver, som utur Landet föres.
Hvad åter vidkommer den af Motionairen tillika yttrade mening, att, sedan utförsel-tullen å Silfver blifvit upphäfven, densamma jemväl med desto större skäl borde försvinna å de metaller, hvilka i Landet produceras, instämmer visserligen Utskottet deruti, att en sådan åtgärd skulle i - betydlig mon bidraga till realisationens vidmagthållande, men finner denna del af motionen icke tillhöra Utskottets behandling.
Stockholm den 16 Sept, 183^.
Ankom till Exp.-Utsk. den 17 Sept.
Betänkande, i anledning af Herr Doctor Pettersons motion, om nedläggande af all ersätttiings-talan emot enskilde ■personer för de medel, hvilka från Malmö iLåne^ Cantor utgifvits, menför hvilka C ont or et, tillföljd af f örre Kamereraren Lindstedts bedrägliga f örhållande, blifvit i saknad af godtgörelse.
Ifrån Ilögvördige Preste-Ståndet har Utskottet fått emottaga en af Herr Doctor Pettersson väckt motion, så lydande: ”Genom Justitias-Ombudsmannens Berättelse för år i83i, äro Rikets Ständer underrättade om de förluster, som i Malmö Låne-Contor tillskyndats flere enskilde personer genom en bedräglig
Tjenstemans förfarande.
Rättegång är börjad, men endast för 3:ne, genom serskilda Högsta Domaremagtens Utslag, afgjord på det sätt, alt de blifvit förklarade berättigade att, utan betalning, återfå sine reversal.
Fullföljden af Lagsökningarne har emedlertid hvilat, hvad 6 Banco-Utskottets Betänkande N:o /j6. alla de öfriga beträffar, som ännu icke fått tillbaka sina namn.
Nu då Högsta Domaremagten afgjort 3:nemål, med hvilka de ännu oafgjorde äro alldeles lika, och det således torde kunna förutses hvad utgång åtalet, fullföljdt äfven emot de öfriga, skall taga, får jag hos Bankens Principal, Rikets Ständer, vördsamt anhålla, att det måtte blifva bestämdt, huruvida Rättegången skall fullföljas, fastän utsigten icke lofvar annat resultat, än de redan billdé 3:ne
Domarne gifvit, eller om icke, på grund af de redan gifne praejudicaten, talan emot de oskyldigt lidande må nedläggas, och de berättigas alt sine oguldne skuldförbindelser återfå.
Svenska Lagen skyddar deras rätt, men någon gång skall trasslet redas och det är detta jag önskar, då jag önskar, att Principalen sjelf bör afgöra, huruvida han vi 11 lå ta sig nöja med de redan fällde Domarne, och på grund deraf nedlägga talan emot de ännu icke dömde, eller han, utan afseende på de betydliga, med en fullföljd Rättegång förknippade kostnader, vill låta saken gå till samma höga instance, der troligen likartade mål blifva efter förut följde grunder afgjorde.
De redan fällde
Domarne äro hos Banco-Styrelsen befintlige, äfvensom allt hvad Lill ämnet hörer, hvarföre Höglo!!.
BancoUlskoltet, till hvilket jag anhåller om remiss å detta mitt memorial, icke behöfver besväras med någon från mig utgående delail, den detsamma erhåller albira bäst genom Banco-Styrelsen.”
Åf i83a års Revisions-Berätlelse för Malmö Låne-Contor upplyses alt, sedan dels Handlanden J.
Båth korrt efter förfallotiden af elt dess Ros, Malmö Låne-Contor upptagne lån, å 2000 R:dr, till Låne-Contorets då varande Kamererare, Lindstedt, aflemnat capital-afbetalning, 400 R:dr, och nödige räntemedel, jemte ny revers å 1600 R:dr. för att dermed omsätta berörde lån, men Lindstedt, i stället för att sådant fullgöra, innehållit omsättmngssumman och på Båths senare revess upptagit nytt lån hos Contoret, hvilket Lindstedt äfven sig tillegnat, dels åter Öfversten och Riddaren J.
Elfving samt Bonden Ola Stenkilsson i Öfreby till Lindstedt aflemnat sine reverser, den förre å 5oo R:dr oell den senare å 600 R:dr, för att på grund deraf utbekomma lån från Malmö Låne-Contor, men Lindstedt, som ej mindre å desse reverser än å Båths förenämnde revers tecknat sig såsom inlemnare, i följd hvaraf han jemväl fått desse lån qvittera och uppbära, medlen sedermera förskingrat, samt vid detta förhållande ej mindre Handlanden Båth, än Öfverste Elfving och Bonden Ola Stenkilsson, emot Direclionén vid Malmö Låne-Contor anställt rättegång, med yrkande, att de af dem utgifne reverser återbekomma, Bålh på den grund, att han varit skyldig för omsättningens fullgörande anlita Lindstedt Banco-Utskottets Betänkande N:o /f6. 7 såsom Verkets Kamererare, samt Öfverste Elfving och Ola Stenkilsson under förnekande, att Lindstedt, i egenskap af Ombud lånen uttagit, dertill han ej erhållit deras fullmagt; så har Kongl. Maj:t, genom Nådiga Domar den i4 Februarii i832, på det sätt afgjort desse mål, att Kongl. Maj:t, lika med samtlige Domstolarne, ansett, det så väl Handlanden
Båth, genom aflemnande till förre Kamereraren Lindstedt utaf afbetalnings- och räntemedlen, jemte nya reversalet för omsättning af sitt lån, stort 2000 R:dr, som Herr Öfverste Elfving och Ola Stenkilsson dymedelst, att de tillställt Lindstedt reversalen till de nya lån, som af dem blifvit sökte, iakttagit hvad dera, enligt 9 §. i 1823 års Reglemente för Låne-Contoren, ålegat, Samt alt Lindstedts egenskap af deras Ombud ingalunda vore gifven genom bans, utan bevisligl uppdrag, gjorde påteckning å reverserne såsom inlemnare deraf och ansvarig för desammas rigtighet; lill följd hvaraf, och enär Båth behörigen omsatt sitt förfallna lån, 2000 R:dr, samt Öfverste Elfving och Ola Stenkilsson icke fått tillgodonjuta de af dem förskrifne belopp, Låne-Contoret blifvit förpligtadt, alt återställa den omtvistade reversen, eller ock Lill utgifvaren erlägga de summor, hvarå samma reverser voro lydande.
I anseende till den utgång omförmälde
Rättegångar sålunda erhållit» och under anmälan derjemte, att Låue-Contoret, utom ofvanberörde 3:ne reverser, innehade 89 st. lika beskaffade, uppgående till några och Trettio Tusen Riksdaler Banco, emot hvilkas infriande jäf blifvit gjorde, på enahanda grund, eller alt Kamereraren Lindstedt derå tecknat sig såsom inleranare och medlen sedermera förskingrat, har Directionen vid Malmö Låne-Conlor redan vid i832 års Revision derstädes hemställt, att, så snart de af Låne-Conloret tagsökte Gäldenärer, hvilka genom förre Kamereraren Lindstedts åtgärd blifvit lidande, efter instämning af deras i Konungens Befallningshafvandes Utslag medgifne återvinningstalan, utaf en
Domstol förklarades berättigade till återvinning, eller ock Domaren, hos hvilken saken. på sådant sätt gjordes anhängig, ansåge den omtvistade reversen icke betalningsgild, Låne-Contoret måtte ega vid sådane beslut, änskönt utaf första Domstolen meddelade, låta bero, och reverserne i följd deraf till utgifvarne eller deras rättsinnehafvare återlemna, så vida icke serskilde skäl skulle föranleda till fullföljd äfen eller annan dylik fråga, hvilken hemställan 1882 års Revisorer af Malmö Låne-Contor jemväl hos Banco-Fullniägtige understödi; och har Fullmägtiges pluralitet, uti infordradt utlåtande, förklarat, att, ehuru föga hopp omförmälde
Domslut lemhadé, att genom anställande rättegång någon ersättning kunde blifva Låne-Contoret tiller - 8 Banco- Utskottets Betänkande N:o /jC). känd för de nu ifrågavarande, till Conloret utgifne, reverser, Fullmägtige likväl, enär prajudieat icke vore Lag, och en annan åsigt i förevarande fråga möjligen kunde hos Domstol göras gällande samt leda till ett för Verket förmonligare resultat, ansett sig icke böra tillstyrka hvarken Doctor Petterssons motion eller ofvan upptagna, af Låne-Contorets Direction gjorda, af Revisorerne understödda hemställan.
Utskottet har noga öfvervägat hvad sålunda förekommit; och ehuru, vid jemförelse af den vid ofvannämnde Revisions-Berättelse Lilagde förteckning öfver alla de serskilde Discont-lån, hvilkas betalning, i följd af förre Kamereraren Lindstedts bedrägerier, blifvit vägrad, desamma synas rara af den beskaffenhet med den ena eller den andra af omförmälde, genom Kongl. Maj:ts Nåd.
Domar redan afgjorde, tvistefrågor, likväl då, för ett säkert bedömande af förhållandet i hvarje serskildt mål, en fullständig utredning deraf vid Domstol blifver alldeles nödvändig, anser sig Utskottet ej kunna tillstyrka, att ifrågavarande reverser må, på sätt Herr Doctor Pettersson föreslagit, till deras utgifvare, utan föregången laga pröfning, återställas.
Men enär emedlertid den tillförene vid Låne-Contoren antagna grund, alt den person, som å dit inlemnadt Låne-reversal tecknat ansvarighet för Documentets vigtighet, borde anses vara af revers-utgifvaren auctoriserad att det sökta lånet uppbära och qvittera, blifvit genom Kongl. Maj:ts Nådiga Domar i ofvanomförmälde 3:ne mål ogillad, och föga hopp synes återstå, att, emot de sålunda lemnade prcejudicaten, utgifvarne af de återstående reverserne, emot hvilka jäf yppats, skulle blifva betalnings-tkyldighet ålagde; så och då, i händelse alla öfrige likartade frågor skulle lill Kongl. Maj:t i underdånighet fullföljas, en kostnad af omkring 10,000 R:dr Banco troligen skulle Låne-Contoret tillskvndas samt öka dess slutliga, genom f. d. Kamereraren Lindstedts bedrägerier, lidna förlust, hvilken, efter den utdelning Lindstedts Concursmassa lemnat och den ersättning Contoret undfått, i följd af den borgen Lindstedt, vid Kamererare-tjenstens tillträdande, ställt för sin uppbörd, derförutan redan uppgått till omkring 28,000 R:dr, finner Utskottet, i öfverensstämmelse med den af så väl i832 års Revisorer öfver Malmö Låne-Contor, som äfven åtskillige af Banco-Fullxnägtige yttrade åsigt, sig böra tillstyrka, att, när de af Låne-Contoret lagsökte Gäldenärer, hvilka genom förre Kamereraren Lindstedts åtgärd blifvit lidande, efter instämning af deras, i Konungens Befallningshafvandes Utslag medgifne åter - B anco-Ut slottets Utlåtande N:o /fy. 9 ålervinnings-talan, varda af behörig
Domstol ansedde berättigade till återvinning, eller ock vederbörande
Domare, hos hvilken saken på sådant sätt göres anhängig, förklarar en omtvistad revers icke vara betalningsgild, Låne-Contoret må ega att vid första
Domstolens beslut i sådane mål låta bero, och i följd deraf reverserne till ulgifvarne eller deras rättsinnehafvare återlemna; dock med skyldighet för
Direciionen att, efter erhållen del af första Domstolens beslut, för hvarje serskildt fall pröfva, huruvida icke sådane skäl förekommit, som kunna föranleda lill vidare fullföljd af någon fråga.
Stockholm den 16 Sept. 1834- N:o 47- Ankom till Exp.-Utsk. den 17 Sept. i834- Utlåtande, i anledning af fr amst alde anmärkningar vid Utskottets under N:o 27 af gifna Betänkande, angående väckt motion, om utsättande i de från Banken utgående qvittencer öfver ränteinbetalningar, af det primitiva lånets återstående c api t al-belopp.
Sedan Vallöf].
Borgare-Ståndet, på grund af gjorde anmärkningar, behagat, genom Prolocolls-Uldrag af den 29 sisth Augusti, till Utskottet återremittera dess under N:o 27 afgifne Betänkande, hvarigenom blifvit tillstyrkt afslag å Riksdagsfullmägtigen Petter Perssons från Calmar Län motion, att i de från Banken utgående qvittencer öfver verkställde inbetalningar å fastighetslån måtte utsättas det primitiva lånets återstående eapital-belopp, får Utskottet härigenom lill svar meddela, att, som Utskottets ifrågavarande Betänkande redan är vordet af öfrige 3:iie Riks-Stånd bifallet, kan berörde återremiss ej till någon vidare åtgärd från Utskottets sida föranleda.
Stockholm den 16 Sept. 1834* Bihang till R.
Fröt. 1831. 6-te Samt. 1 -.sta Afd. 2-dra Bandet. 2 9-de Häftet.
IQ Förstärkta Banco-Utslottets Memorial N:o f8.
N:o 4^» Ankom till Exp.-Utsk. den S2 Sept.
Memorial, med anmälan om utgången af den omröstning, som inom Förstärkta Banco-Utskottet blifvit anställd öfver dtskillige frågor, rörande hufvud gr under na för Bankens rörelse och förvaltning.
Efter det skil jäktige beslut inom Riks-Stånden blifvit fattade, i afseende på åtskillige delar af Baneo-Utskottets, i Utlåtandet N:o 16, framställde förslag till hufvudgrunder för Bankens rörelse och förvaltning, samt respective Riks-Stånden, uti tili.
Banco-Utskottet ankomne Protocolls-Utdrag, meddelat deras beslut i anledning af Utskottets under N:s 3o—afgifne Memorial, till de skil jäktige meningarnes afgörande, medelst votering, liar Banco-Utskottet, förstärkt till det antal Ledamöter Rg §.
Regerings-Formen bestämmer och enligt den ändring samma §. föreskrifver,. denna dag anställt omröstning öfver de stridige frågorne» efter följande af samtlige Riks-Stånden godkände propositioner:.
Första Voteringen:
Den, som anser, att Bankens utlåningar må kunna ej allenast minskas„ utan äfven inställas, derest sådant, emot förmodan, af bebof påkallas» röstar
Ja i Den. det ej vill, röstar Nej» , , Vinner Nej, anses Banco-Styrelsen allenast ega rättighet att minska,, men ej i något fall inställa Bankens utlåningar..
Voteringen, härom utföll,, sedan en sedel blifvit casserad, med 46 Ja och 72 Nej Och som Nej sålunda vunnit, var beslutadt,. att Banco-Styrelsen allemast skall ega rättighet att minska» men ej i något fall att inställa Bankens utlåningar Andra Voteringen :
Den, som anser,, att, såsom contra-proposition, till Banco-Ulskottets i inte punkten af Utlåtandet N:o 16 gifna tillstyrkan, må antagas den redaction, Höglofl., Ridderskapet och Adeln gifvit åt senare delen af denna punkt», hvarigenom slutorden y'förr än ett år förflutit frän Bankens öppnande till utvexling af Silfver” blifvit uteslutne, röstar Förstärkta Banco-TJtskottets Memorial N:o if8. il
Den det ej vill, rostar Nej; Vinner Nej, blifver contra-propositionen den af Vällofl.
BorgareStåndet godkände redaction till denna punkt, hvarigenom slutorden ”förr än ett år förflutit ifrån Bankens öppnande till utvexling af Silfver” förändrats till orden: ”förr än vid nästinfallande Riksdag Rikets Ständer derom annorlunda besluta”.
Denna votering utföll med 70
Ja samt /fp
Ja således vunnnit, blef Tredje Voteringen Den, sorn anser, att, om också metalliska Cassan någon tid skulle visa sig fortfarande öfverstiga |:tedelar af sedelstocken, Banco-Styrelsen ej på grund häraf må ega vidtaga någon åtgärd till röreJse-capitalets ökande i annan väg, än medelst belåning af Guld, Silfver, Koppar, Jern och öfrige eflecter, som finnas'uppräknade i Banco-Reglementets 4 Art. 4 Afd, §§. 10—15, förr än ett år förflutit från Bankens öppnande till utvexling af Silfver, röstar Jay Den det ej vill,, 1 östar Nej; Vinner Nej, komma slutorden: ”förr än ett är förflutit från Bankens öppnande till utvexling af Silfver” att uteslutas; Hvilken votering utföll med 76 Ja och 43 Nej.
Och enär Ja sålunda vunnit,, var beslutadt, att, om också metalliska Cassan någon tid skulle visa sig fortfarande öfverstiga f:tedelar af sedelstocken, Banco-Styrelsen ej, på grund häraf,, må ega vidtaga någon åtgärd till rörelse-capitalets okände,, i annan väg, än medelst belåning af Guld, Silfver, Koppar, Jern och öfrige eflecter, som finnas uppräknade i BancoReglementets 4 Art. 4 Afd. §§. 10—15, förr än ett år förflutit ifrån Bankens öppnande till utvexling, af Silfver..
Fjerde Voteringen r
Den, sorn anser, att privata assigneringsrätten i Banken må tills vidare få fortfara emot en afgift af 3 R:dr Banco för hvarje folium om 4o rader af den löpande räkningen, med förbehåll tillika, alt den minsta afgiften, som för hvarje år beräknas, blifver 10 R:dr Banco’, motsvarande 5- folier, röstar Ja;> 12 Forstårlta Banco-Utslottets Memorial JY-o /j8.
Dea det ej vill, röstar \
Nej, kommer afgiften all bestämmas lill 4 R;dr Banco för hvarje folium om 4° räder af den löpande räkningen, med förbehåll tillika, att minsta afgiften, som för hvarje år beräknas, blifver 20 R:dr Banco, motsvarande 5 folier.
Denna votering utföll med 3o Ja och 89 Nej; Och som Nej sålunda vunnit, var beslutadt, att privata assigneringsrätten i Banken må tills vidare få fortfara emot en afgift af 4 R:dr Banco för hvarje folium om 4° räder af den löpande räkningen, med förbehåll tillika, att den minsta afgiften, som för hvarje år beräknas, blifver 20 Piidr Banco, motsvarande 5 folier.
Femte Voteringen:
Den, som anser, att Cassa-Crediliv i Rikets Ständers Bank må kunna beviljas ej mindre åt Associationer, som möjligen sig bilda till belåning af iivensk Spanmål, samt sådane Privat-Banker, som i större scala sig med Spanmåls-belåning befatta, och åt Iiypotheks-Föreningar, än äfven åt andre Bolag och enskilde personer, röstar Ja; Den det ej anser, röstar Nej; Vinner Nej, anses Rikets Ständer hafva beslutit, alt Cassa-Creditiv ej kunna beviljas åt andra, än Associationer och Privat-Banker, som med belåning af Spanmål sig befatta, samt åt Hypolheks-Föreningar.
Voteringen härom utföll med i5 Ja-och io4 Nej.
Oeh som Nej vann, var beslutadt, alt Cassa-Creditiv ej kunna beviljas åt andra än Associationer och Privat-Banker, som med belåning af Spanmål sig befatta, samt åt Hypotheks-Föreningar.
Sjette Voteringen:
Den, som anser, att högsta belopp, någon till Cassa-Creditiv i Banken berättigad Privat-Bank kan såsom Creditiv erhålla, blifver 3oo,ooo R:dr Banco, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, anses Rikets Ständer hafva beslutit, att icke någon Privat - Förstärkta Banco-Utskottets Memorial N:o 4$' ) 3 Bank kan, såsom Cassa-Creditiv i Rikets Ständers Bank, erhålla mer än 15o,ooo R:dr Banco.
Denna votering ulföll med 3a Ja och 87 Nej.
Och som Nej sålunda vunnit, var beslutadt, att icke någon Privat Bank kan, såsom Cassa-Creditiv i Rikets Ständers Bank, erhålla mer än j5o,ooo R:dr Banco.
Den, som bifaller, att Riksgälds-Contorets, sedan sista Riksdag utgifne, eller framdeles utgifvande Obligationer med 5 procents ränta, få belånas till |:dedelar af vanliga försäljningspriset under månaden näst före belåningen, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, komma Riksgälds-Contorets efter sista Riksdag utgifne Obligationer, med 5 procents årlig ränta och försedde antingen med viss förfallotid eller uppsägbara å fordringsegarnes sida, att till 90 procent af capital-beloppet belånas.
Denna votering utföll med 3o Ja samt 89 Nej.
Och som Nej sålunda vunnit, var beslutadt, att Riksgälds-Contorets efter sista Riksdag utgifne Obligationer, med 5 procents årlig ränta och försedde antingen med viss förfallotid eller uppsägbara å fordringsegarnes sida, komma alt lill 90 procent af capital-beloppet belånas.
Åttonde Voteringen :
Den, som anser, att alla Adier och Publike papper, för hvilka icke belåningsrätt serskildt blifvit af Rikets Ständer bestämd, må i Banken belånas till frdedelar af deras försäljningspris under de 3:ne näst före belåningen förflutne månaderne, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, anses någon belåningsrätt i Banken för öfrige ej serskildt uppräknade Adier och Publike papper icke kunna medgifvas.
Voteringen härom utföll med 56 Ja och 63 Nej.
Nej vunnit, hade blifvit beslutadt, att någon belåningsrätt i Banken för öfrige ej serskildt uppräknade Adier och Publike papper icke medgifves.
Förstärkta Banco-Utshottets Memorial JV:o ^8.
Den, som anser, att räntan i Handels-Disconten bÖ£ bestämmas till 5 procent, röstar Ja; Den det ej vill, röstar
Nej; Vinner Nej, kommer räntan att bestämmas till 6 procent, som kan åf Banco-Styrelsen nedsättas lill 5 procent, om så nödigt pröfvas.
Denna votering utföll med 33 Ja och 86 Nej.
Och som Nej vunnit, var beslutadt, att räntan i Handels-Disconten bestämmes till 6 procent, som kan af Banco-Styrelsen nedsättas till 5 procent, om så nödigt pröfvas.
Tionde Voteringen:
Den, som antager Banco-Utskottets af Vällofl. Borgare- och Hedervärda Bonde-Stånden bifallne redaction till a5 punkten i Utskottets under N:o 16 afgifne utlåtande, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, anses af Rikets Högloft.
Ständer beslutadt, att den vid senaste Riksdag Riksgälds-Contoret medgifne Creditiv-rättighet, hvilken iså måtto skiljer sig från de förutnämnde Cassa-Creditiven, atf den är för Contoret kostnads- och räntefri, samt årligen på förhand försäkrad, må bibehållas, dock med skyldighet för Banco-Styrelsen att, i sista rummet och sedan andra utvägar blifvit begagnade, äfven detta Creditiv uppsäga, då Bankens egen ställning sådant fordrar.
Voteringen härom utföll med a4 ocb 95 Nej.
Nej sålunda vunnit, var beslutadt, att den vid senaste Riksdag Riksgälds-Contoret medgifne Creditiv-rättighet må bibehållas, dock med skyldighet för Banco-Styrelsen att, i sista rummet och sedan andra utvägar blifvit begagnade, äfven delta Creditiv uppsäga, då Bankens egen ställning sådant fordrar.
Hvilket Förstärkta Banco-Utskottet skolat hos Rikets Högloft.
Ständer Vördsamligen anmäla.
Slockholm den 22 Sept. 1834- STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Boktryckeriet, i 834- ' B anco-Utelottets Betänkande N:o jg. i N:o 4g.
Antom till Exp.-Utsk. den 25 Sept.
Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående controlerne för belåning af Tackjern på Stockholms Väg, jemte 2:ne dermed sammanhang egande motioner.
Ifrån samtlige Riks-Stånden är till Utskottet remitterad Kongl. Majrts till Rikets Ständer under den 8 sistl.
Febr. aflåtne Nåd.
Proposition, angående controlerne för belåning i Banken af Tackjern på Stockholms Våg, af följande innehåll: ”Sedan Rikets Ständer genom Reglemente för Banco-Verkets Styrelse och Förvaltning, utfärdadt den 18 Mars i83o, uti 4;de Afdelningen och 15 §. förordnat, att Tackjern, liggande på Stockholms Taekjerns-Våg, får af Banken belånas med vilkor, bland annat; att våg-attesten skall vara underskrifven af Inspectoren vid Vågen, tillika med t vänne af DrätselCommissionen, på dess ansvar, utsedde Stadens Embets- och Tjenstemän, hvilka alla tre derigenom, en för alla och alla för en, ikläda sig ansvarigheten, att den i attesten uppgifna Tackjerns-post oförryckt qvarhålles för Bankens räkning, samt Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, dels om vissa förordnanden, till större control och säkerhet, specielt i hänseende ttll Tackjerns-belåningen i Stockholm, och dels om Nådig Kungörelses utfärdande, angående några iakttaganden, hvad i allmänhet belåning af elfecter å Stockholms och Götheborgs Vågar beträffade; så, och efter det Stockholms Stads Drätsel-Commission, hvars underdåniga utlåtande], i afseende å de föreslagne eontrolerna, blifvit infordradt, den 24 Januarii i83o afgifvit den underdåniga förklaring, att
Commissionen icke kunde åtaga sig ifrågasLällde bestyr med belåningen af det å Stockholms Våg, under en enda persons vård och inseende befintliga Tackjern och ansvarigheten derför, enär Commissionens Ledamöter, bestående af fyra Magistratspersoner och fem af Borgerskapets medlemmar, för hvarje år af Öfver-Ståthållaren och Borgerskapet utses och förordnas, och således kunna årligen ombytas, samt Drätsel-Commissionens Ledamöter bland Borgerskapet, hvilka icke kunna förpliglas att med den, genom deras medbröders förtroende, dem uppdragna befattning längre fortfara, än de sjelfva finna Bihang till R.
Fröt, 1834. 6-te Sami. 1 :sta AJd. 2-dra Bandet. 1 10:de Hdflet.