Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Röst vid riksdagsmannaval beräknas för valberättigad: inom första valafdelningen, efter de grunder, som i Riddarhusordningen fastställas; inom andra och tredje afdelningarna efter hufvudtalet; inom fjerde afdelningen, i förhållande till uppskattad inkomst, hvilken för hus beräknas efter fyra procent af egendomens taxeringsvärde; och inom femte afdelningen, efter förmedladt mantal å jord.
Restår egendomen af bergsbruk, beräknas 12,000 r:dr rgs i taxeringsvärde motsvara ett mantal.
Restår den af annan sjelfständig fastighet, motsvara 8,000 r:dr i uppskattningsvärde ett mantal. § 24.
Ej må någon inom samma valdistrikt, hvarken vid val af elektor, eller af riksdagsman, sjelf tillgodonjuta röst till högre belopp, än: för inkomst af hus i stad eller köping till och med 2,000 r:dr: för inkomst af näring och yrke till och med 4,000 r:dr: och för fastighet å landet eller bergsbruk till och med tio mantal.
Ej må heller elektor för valberättigad högre röstvärde afgifva, än nu är sagdt. § 25.
Yill valberättigad i församling, der elektorsval anställas bör, omedelbart vid riksdagsmannavalet rösta; gifve det sjelf, eller genom lagligen befullmäktigad! ombud, före elektorsvalet å sockenstämman tillkänna, och bafve sålunda sin rätt lill omedelbart val bevarad.
Inställer han sig vid riksdagsmannavalet; styrke då denna sin rätt medelst utdrag af socknestämmoprotokoilet derom.
Öfverenskommer församling enhälligt att vid val af elektor efter hufvudtal rösta; vare det gildt. § 26.
Valberättigad inom fjerde och femte afdelningarna skall så väl till val af elektor, som till omedelbart val af riksdagsman, personligen sin röst afgifva, utan så är, 12 Konslitutions-Utskottels Memorial, N:o 12. att han utom prestgället eller valdistriktet bor, eller sådant förfall styrker, som i allmänna lagen sägs.
I sådan händelse ege han rätt, jemte intyg om förfallet, valsedel till valförrättaren insända. § 27.
Val af elektor skall ske muntligen och öppet.
Har valsedel blifvit insänd, efter hvad i nästföregående § är sagdt, skall den Ijudligen uppläsas.
Då elektorsval sker, varde ock suppleant för elektor, sammaledes, utsedd. § 28.
Elektorerne skola, vid riksdagsmannaval, rösta muntligen och öppet.
Om närvarande valberättigad, som omedelbart väljer, vare lag samma.
Valberättigad, som, enligt hvad i 26 § är sagdt, vill frånvarande sin rösträtt omedelbart begagna, utsätte å den valsedel, han eger inlemna, namn på så många valbare män, som valdistriktet eger till riksdagsmän utse, det röstetal, för hvilket han röstar, och sitt namn jemte boningsort, och insände sedeln uti försegladt omslag till vederbörande valförrättare, med egenhändig, så lydande påskrift: »N. N. röst vid det riksdagsmannaval till Andra (Första) Kammaren, som förrättas i N. N. valdistrikt, den . . . i . . . månad, år 18 . . .»
Denna påskrift, äfvensom intyget om hans förfall, skall af domhafvande, prest, eller annan embetsman i orten, der han vistas, till riktigheten bestyrkt vara. § 29.
Önskar församling, som elektor valt, att denna inför domhafvande!! i den domsaga, till hvilken församlingen hörer, må riksdagsmannaval^ för dem, han inom församlingen företräder, verkställa; ege dertill rätt.
Samma rätt ege valberättigad, som omedelbart vill sin valrätt utöfva:
Och vare, förthy, domhafvanden i hvarje domsaga pligtig att, å dag, hvarom här nedan sägs, sådana val i protokoll upptaga.
Uti det protokoll skall antecknas: de röstandes namn och boningsort: huruvida de såsom elektorer, eller i eget namn röstat: elektorernas fullmagt: det röstetal, för hvilket elektor, enligt sin fullmakt, och omedelbart väljande, enligt egen uppgift, röstat: och socknestämmoprotokollet derom, att omedelbart väljande omedelbar valrätt sig förbehållit.
Domhafvanden skall derefter protokollet, bestyrkt med hans och de väljandes underskrift, insända till valförrättaren i hufvudorten, såsom i 49 § sägs, och denne de sålunda tillkomna röster med röstlängderna till riktigheten jemn föra, samt de godkända i hufvudvalet inberäkna.
Konstitulions-Ulsliottels Memorial, N:o 12. 13 § 30.
Önska valberättigade i stad, sorn antingen eget valdistrikt, eller ock del af valdistrikt utgör, att utöfva sin valrätt genom elektorer, egen dertill rätt.
Öfverenskommelse derom skall då inför magistraten träffas samt i dess protokoll upptagas, och gäller sedan, till dess annorledes beslutes.
Elektorsval skall, i sådan händelse, förrättas inför magistraten, och, derest de väljande ej enhälligt annorledes öfverenskomma, röst beräknas efter de grunder, som i 23 § stadgade äro.
Om valet, elektorernes fullmakt, det röstetal, de vid riksdagsmannavalet ega att afgifva, röstlängds granskning, såsom ock om valberättigads rätt alt, derest han sådant före elektorsvalet lillkännagifver, omedelbart i riksdags— mannavalet taga del, galle uti tillämpliga delar hvad om elektorsval på landet ofvan stadgadt är.
Till städernas afdelning hörande valberättigade, som i köpingar eller på landet bosatte äro, skola i fråga om val genom elektorer räknas till den stad, som till deras boningsort är närmast. § 31- Har öfverenskommelse om val genom elektorer ej blifvit träffad, och äro flere städer lill ett valdistrikt förenade, må de, som valberättigade äro, inför magistraten i hvarje sådan stad, å bestämd dag, sina röster till protokoll afgifva, derest de ej vilja till valdistriktets hufvudort sig begifva.
Det samma galle för de till valdistriktet hörande valberättigade, som uti köping eller på landet bo; varande dem fritt att inför magistraten i närmaste stad, på utsatt dag, sitt val verkställa.
Magistraten skall i protokollet anteckna de väljandes namn, yrke och boningsort, och det röstetal, hvar och en af dem uppgifver sig ega.
Protokollet, underskrifvet af magistraten, skall derpå, såsom 49 § föreskrifver, till valförrättaren i hufvudorten insändas, af denne med röstlängderna jemföras och orätt uppgifvet röstetal rättas.
Röster, som sålunda blifvit afgifna, skola derefter vid hufvudvalet inberäknas.
Är valberättigad utom valdistriktet boende, eller af laga förfall hindrad att vid valet sig personligen inställa, må lian antingeu till valförrättaren i valdistriktets hufvudort, eller lill magistraten i den stad, der lian för näring eller lius inskrifven är, eller som närmast är till den ort på landet, der han näring drifver, insända valsedel, så ställd, som i 28 § är sagdt, samt förfallet tillika styrka. § 32.
Inom kyrko- och läroverks-afdelningen ege valberättigad antingen personligen sig inställa och sin röst vid valet muntligen afgifva, eller ock valsedel insända. 14 Konstilutions-Ulskottcts Memorial, N:o 12.
Denna sedel skall upptaga namn på så många valbara män, som valdistriktet har att utse, så ock den väljandes namn, tjenst och boningsort.
Sedeln skall i försegladt omslag insändas till valförrättaren, med påskrift: «N. N. röst vid det riksdagsmannaval till Andra (Första) Kammaren, som förrättas i N. N. stift, den .... i .... månad, 18....», och påskriften vara bestyrkt af domhafvande, prest eller annan embetsman i den ort, der den valberättigade vistas.
Vilja valberättigade sammankomma inför prosten i det kontrakt, der de bo, för att val verkställa; stånde det dem fritt, och vare kontraktsprosten pligtig, å utsatt dag, sådana val till protokoll upptaga, deri anteckna de väljandes namn, tjenst och boningsort, och detsamma, af honom och två eller flere af de väljande, med deras namns undejskrift, bestyrkt, inom den i 49 § föreskrifna tid, insända till stiftets konsistorium, som del efter röstlängderna granskar och de sålunda afgifna och godkända röster i bufvudvalet inberäknar § 53.
Nu har val i valdistriktets underafdelningar ej egt rum, såsom i 29, 31 och 52 §§ är sagdt; då skola vederbörande hos valförrättaren i hufvudorten härom ej dess mindre skriftligen anmäla. § 34 Valberättigad inom embelsmanna-afdelningen eger insända till vederbörande valförrättare valsedel, som upptager namn på så många valbara män, som det tillkommer distriktet att utse, samt den väljandes namn, tjenst och boningsort.
Sedeln insändes i försegladt omslag enligt § 17 till vederbörande Hofrätt eller Konungens befallningshafvande med bestyrkt påskrift, så som i 32 § är föreskrifvet.
Är valberättigad i valorten tillstädes, då valet sker, må han sin röst muntligen inför valförrättaren afgifva. § 35.
Valrätt, som grundas på jord eller egendomsvärde, utöfvas i det valdistrikt, der egendomen ligger: valrätt efter näringsinkomst, der valberättigad yrket idkar: valrätt för embete eller tjenst, der han skatlskrifven är. § 36
Den, på hvilken, vid elektorsval, de flesta röster fallit, vare elektor och ege rätt att, vid riksdagsmannavalet, afgifva röst ej allenast för alla dem, sorn uti elektorsvalet tagit del, utan ock för de röstberättigade, som, utan anmäldt förfall eller förbehåll, från sistnämnde val uteblifvit.
Konst il ui i o ns- lil sko t/et s Memorial, N:o 12. 15 § 37.
Riksdagsmän äro de, som vid valet de flesta röster erhållit.
Har lika röstetal tillfallit tvänne eller flere; afgöres valet genom lottning.
Äro de nämnde tillstädes; förrätten de den lottning.
Är någon af dem frånvarande; anställes den af valförrättaren i öfvervaro af de valberättigade, som när äro. § 38.
Befinnes valsedel lyda å person, som ej valbar är, eller vara annorledes beskaffad, än föreskrifvet är; vare den valsedel ogild. § 39.
Ordföranden vid elektorsval meddele den, som till elektor är utsedd, utdrag af valprotokollet, som derjemte skall upptaga det röstetal, för hvilket elektor eger röst afgifva.
Detta utdrag skall såsom fullmakt vid riksdagsmannavalet gälla. § 40.
För dem, som till riksdagsmän valde äro, eger valförrättaren utfärda så lydande fullmakter:
Till Första Kamaren.
»På grund af denna dag förrättadt riksdagsmannaval uti N. N. valdistrikt be fullmäktigas härmed N. N. att i tolf år, (eller, vid inträffad ledighet mellan riksda— garne, i... o... år) räknade från nästinstundande riksdags början, vara riksdagsman i Riksförsamlingens Första Kammare.»
Ort, dag, år. lill Andra Kammaren.
»På grund af denna dag förrättadt riksdagsmannaval uti N. N. valdistrikt be fullmäktigas härmed N.
N. att vara riksdagsman i Riksförsamlingens Andra Kammare för den lagtima (urtima) riksdag, som tager sin början den ....
Hvarå detta länder till bevis och fullmakt.» Ort, dag, år.
Dessa fullmakter skola af valförrättaren underskrifvas och derjemte, för riksdagsmän inom femte afdelningen, af tvänne närvarande valberättigade.
Om valbarheten. § 41.
Valbar till elektor är hvarje valberättigad, som uppnått 25 års ålder, tillhör valafdelningen och är bosatt inom det valdistrikt, för hvilket val till riksdagsman skall ske. 16 Konstitutions-Utshottels Memorial, N:o 12. § 42.
Valbar till riksdagsman i Andra Kammaren är, utan afseende på den valafdelning, lian må tillhöra, hvarje valberättigad man, som bekänner den evangelisk-lutherska eller reformerta läran, och är bosatt inom valdistriktet. § 43.
Till riksdagsman i Första Kammaren är den valbar, som innehar de egenskaper, hvilka för valbarhet lill Andra Kammaren erfordras, och uppnått 35 års ålder, eller ock såsom riksdagsman tvänne riksdagar tillförene bevistat. § 44.
Ledamöter af Statsrådet eller Högsta Domstolen kunna till riksdagsmän ej in väljas; ej heller omyndig Konungs förmyndare. § 45.
Hvar, som till Första Kammaren är invald, må, under tiden, till Andra Kammaren ej inväljas.
Riksdagsman, som, enligt hvad i 3 § är sagdt, från Första Kammaren afgår, kan å nyo inväljas, så vidt han då i öfrigt valbar är. § 46.
Riksdagsman i Första Kammaren må med sitt riksdagsmannakall för hela den tid, för hvilken han vald är, fortfara, ändå att i grunderna för hans valbarhet än dring efter valet inträffat.
Har han enligt 9 eller 10 § valrätt förlorat; vare då sitt riksdagsmannakall förlustig.
Serskildta stadganden, rörande valet. § 47.
Riksdagsmannaval för lagtima riksdag skall förrättas uti Augusti månad det år, riksdag ingår.
För urtima riksdag anställes val, så snart ske kan.
Valet skall kungöras, på samma dag, uti alla valdistriktets kyrkor, å landet minst 30 och i stadsdistrikt minst 14 dagar förut, om det lagtima riksdag är, lill hvilken val skall ske.
Är det urtima riksdag, skall kungörelsen minst 14 dagar förut på landet och minst 8 dagar förut i stadsdistrikt kungöras.
Der Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 12. 17
Der i någon församling allmän gudstjenst ej förrättas å söndag, då kungörelsen uppläsas bör, skall vederbörande kronobetjent, på presterskapets anmodan, kungörelsen skyndsamt från gård till gård kringsända låta. § 48.
Elektorsval, der det bör ega rum, skall högst tio dagar före riksdagsmannavalet hållas.
Kungörelsen derom bör uppläsas minst tvänne söndagar före valet uti alla kyrkor i den valkrets, som i detta val tager del.
I församling, der å den söndag gudstjenst ej hålles, meddelas kungörelsen, såsom i nästföregående § är sagdt. § 49.
På samma dag val i valdistrikts hufvudort verkställes, skall ock tillfälle lill val öppnas på de orter, hvarom i 29, 31 och 32 §§ handlas, och protokollet deröfver med första derefter afgående post till valförrättaren i hufvudorten insändas.
Den anmälan, som i 33 § föreskrifves, skall ock lika skyndsamt inskickas. § SO.
Då, inom jordbruksafdelningen, riksdagsmannaval i valdistriktets hufvudort förrättas, skall valförrättaren, sig lill biträde, bland närvarande valmän utse en nämnd af två, högst fyra män, som uti valsedlarnas granskning, rösternas sammanräkning, fullmakters utfärdande, pröfning af afsägelse och andra, i följd af valet uppkommande, frågor taga del.
Desse män skola, vid besluts fattande, med valförrättaren hafva lika röst. § SI.
Vid valförrättning skall föras protokoll, som, vid förrättningens slut, uppläses, justeras och af valförrättaren och den honom biträdande nämnd underskrifves.
Protokollet, jemte öfriga lill valförrättningen hörande handlingar, skall af valförrättaren såsom andra offentliga akter förvaras.
§ S2.
Är den, som till elektor, suppleant eller riksdagsman blifvit vald, vid valet ej tillstädes; då skall valförrättaren honom om valet ofördröjligen underrätta. § 53.
Vald riksdagsman må sig uppdraget icke afsäga, utan giltiga skäl.
Sådane Bih. lill R.
Prot. 1817 och1848. 3 Sami. 8 Haft. 3 18 Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 12. skäl äro: laga förfall, såsom i allmänna lagen sägs: 60 års ålder: att den valde tillförene såsom riksdagsman trenne riksdagar bevistat. § 54.
Ledamot af Andra Kammaren, som befattningen emottagit, må sig den ej afsäga utan Kammarens samtycke.
Önskar ledamot af Första Kammaren,, sedan han befattningen tillträdt, derifrån afgå; pröfve Kammaren de förebragta skälen och huruvida hans begäran kan beviljas.
Ej må den bifallas, utan tvingande skäl, så länge riksdagen varar.
Afgår riksdagsman före riksdagens början, eller under dess lopp; varde nytt val anstäldt. § 85.
Varder någon för samma riksdag till ledamot i hvardera Kammaren, eller af flere valafdelningar till ledamot i någondera af Kamrarna vald, ege han bestämma, i hvilkendera Kammaren eller för hvilken valafdelning han, som riksdagsman, vill ingå, och gifve sådant ofördröjligen tillkänna, antingen hos valförrättaren, derest han vid valförrättningen, då utslaget kungöres, är tillstädes, eller ock hos Konungens befallningshafvande i det valdistrikt, hvilket afsägelsen angår, på det nytt val må föranstaltas. § 56.
Vid valförrättning måge ej andre, än de valberättigade och de, som med förrättningen hafva befattning, tillstädesvara.
Beträdes någon att genom löften, hotelser, eller gåfvor valfriheten störa, eller derpå annorledes inverka; straffes efter allmän lag, och, der han valberättigad är, miste derjemte sin valrätt.
Är det embets- eller tjensteman; miste ännu dertill sin tjenst. § 57.
Valförrättare, som försummar eller underlåter hvad honom i afseende å val ålagdt är, straffes såsom för groft tjenstefel. § 58.
Riksdagsman njute under riksdagen skäligt arfvode och underhåll, efter som derom genom en af Konung och Riksförsamling gemensamt besluten lag bestämmes.
Inställer han sig ej vid riksdagen i rätter tid och har ej laga förfall; vare sitt riksdagsmanna-arfvode för den tid, han uteblifver, förlustig, och bote derutöfver lika belopp till statsverket.
Konstitutions-Utshottets Memorial, N:o 12. 19 § 59.
Röstlängd för första valafdelningen uppgöres, såsom derom i Riddarhusordningen stadgas.
För andra afdelningen uppgöres röstlängd för hvarje val-distrikt.
För tredje afdelningen uppsättas röstlängder och aflemnas, inom här nedan bestämd tid, till vederbörande valförrättare inom samma afdelning.
För fjerde och femte valafdelningarne skola likaledes, det år, då lagtima riksdag inträffar, såsom ock, då kallelse till urtima riksdag utgått, efter sednaste man tals- och skattskrifningslängder, fullständiga förteckningar å alla dem, som, enligt Riksdagsordningen, valberättigade äro, jemte beloppet af hvarderas rösträtt, uppgöras.
För landet skola dessa röstlängder uppsättas serskildt för hvarje socken, och inom Maj månads utgång det år, då lagtima riksdag infaller, äfvensom, när urtima riksdag är sammankallad, inom Iva veckor efter riksdagskallelsens kungörande, aflemnas till ordföranden i socknestämman; åliggande derpå denne ordförande att, sedan elektorsvalet verkstäldt är, röstlängden till valförrättaren i valdistriktets hufvudort genast insända.
För städernas afdelning uppsättas röstlängderna distriktvis och aflemnas inom nu bestämd tid till magistraten i valdistriktets hufvudort.
I städer, der elektorsval eger rum, förhålles med röstlängderna efter enahanda grunder, som på landet.
Om dem, som röstlängderna uppgöra skola, samt huru förhållas bör, om röstlängd ej inom stadgad tid kommer, derom är serskildt stadgadt. § 60.
För röstlängds granskning inom fjerde och femte valafdelningarne utlyses af ordföranden i socknestämma och af vederbörande magistrat allmänt möte med de valberättigade, att hållas i Juli månad det år, lagtima riksdag infaller, och, då urtima riksdag är sammankallad, så fort ske kan.
Anmärkning, som då mot röstlängd göres, skall i protokollet antecknas.
Gillas den af de röstegande, varde röstlängden derefter rättad.
Granskningsprotokollet skall af ordföranden och tvänne röstegande underskrifvas.
Emot röstlängd, som sålunda granskad är, ege ytterligare anmärkning ej rum, utan så är, att röstvärde derefter minskats, eller valrätt upphört, eller rättelse i röstlängden genom besvär vinnes. $ 61.
Är någon med röstlängds granskning, eller med åtgärd vid valförrättning för 20 Eonstitutions-Utskottets Memorial, N:o 12. valafdelning, der Häradsrätt eller Magistrat är valförrättare, missnöjd; ege rätt besvär, inom åtta dagar efter det beslutet fattades, inlägga hos Konungens befallningshafvande i valorten.
Besväranden skall i sådant afseende af ordföranden eller vaiför— rättaren begära protokollsutdrag, som inom högst två dagar till honom bör utlemnas, och det besvären bifoga.
Konungens befallningshafvande skall öfver besvären infordra vederbörandes förklaring inom den för hvarje ort brukliga kortaste tid, och sitt utslag i målet meddela, sednast inom nästa dags utgång efter förklaringens emottagande.
Hvar som ej nöjes åt detta utslag, eger, inom åtta dagar efter deraf erhållen del, inlemna deröfver till Konungen ställda besvär hos Konungens befallningshafvande, hvilken skall desamma, jemte egen och vederbörandes infordrade förklaringar, ofördröjligen insända till pröfning och afgörande af Konungens Högsta Domstol.
För valafdelning der Hofrätt, Konsistorium eller Konungens befallningshafvande är valförrättare, ege den missnöjde besvär hos Kongl. Maj:t i Dess Högsta Domstol anföra, och galle för öfrigt i tillämpliga delar hvad här ofvan i denna § stadgadt är.
Om Riksdags böljan ooli Riksförsamlingens konstituerande. § 62.
Riksdagarne skola hållas uti rikets hufvudstad, utom vid de tillfällen, då fiendes framträngande, eller pest, eller andra lika vigtiga hinder göra det omöjligt, eller för Riksförsamlingens frihet och säkerhet vådligt.
Konungen utsätter då, i samråd med Riksförsamlingens fullmägtige i Banken och Riksgäldskontoret, annan ort, der Riksförsamlingen bör sammankomma, och kallar den, genom offentlig kungörelse, dit på bestämd tid. § 63.
Riksdagsmännen i Andra Kammaren, äfvensom de, hvilka sedan nästförlidne riksdag blifvit till ledamöter i Förste Kammaren valde, skola dagen efter den, lill hvilken riksdag blifvit pålyst, inför Justitie-statsministern, eller den Konungen i hans ställe förordnar, sina fullmagter uppvisa.
Tre bland Riksförsamlingens fullmägtige i Rikets Bank och tre bland fullmägtige i Riksgäldskontoret böra, till upplysningars afgifvande, dervid vara tillstädes.
Yid denna granskning, som sednast inom fyra dagar bör fulländad vara, skall undersökas, huruvida fullmagterna äro i föreskrifven form utfärdade, och lillkomme sedan hvardera Kammaren att pröfva behörigheten till riksdagsmannakallets utöfvande, i afseende på så väl sådana dess medlemmar, hvilkas fullmagter ej blifvit godkända, som dem, mot hvilka eljest, till följd af Riksdagsordningen, anmärkning kan ega Konstitulions-Utskottets Memorial, N:o 12. 21 ram.
1 sednare hänseendet hör frågan, så framt den är ostridig, afgöras af Kammaren, men till laglig åtgärd förvisas, då nödiga upplysningar saknas.
Riksdagsman, mot hvars behörighet fråga är hos Kammaren väckt, bibehålie emedlertid sin befattning såsom ledamot i Kammaren, till dess frågan blifvit pröfvad och afgjord. § 64.
Så snart Justitie-statsministern, eller den i hans ställe dertill varit förordnad, den i nästföregående § föreskrifna granskning fulländat, hör han derom anmälan göra hos Konungen, som då, för hvardera Kammaren, dess talman och vice talman bland dess ledamöter utnämner.
Talmannen och vice talmannen aflägga inför Konungen följande ed: »Jag N. N., utnämnd och förordnad att vid denna riksdag vara talman (vice talman) i Riksförsamlingens Första (Andra) Kammare, lofvar och svär vid Gud och Hans heliga evangelium, alt jag vill och skall med all min förmåga upprätthålla och försvara Konungamakten och Riksförsamlingens rättigheter, i öfverensstämmelse med Rikets Regeringsform.
Jag skall ock ställa mig lill ovilkorlig efterlefnad rikets öfriga Grundlagar.
Detta allt lofvar jag troget hålla: så sannt mig Gud hjelpe till lif och själ.»
Der, uti något af de fall §§ Regeringsformen omförmäla, Riksförsamlingen sammankallad blifvit, på sätt i § Regeringsformen sägs, välje hvardera Kammaren för sig -talman och vice talman bland sina ledamöter. § 63.
Hvardera Kammaren eger utse och förordna sin sekreterare.
Den betjening, hvardera Kammaren i öfrigt anser för sig nödig, må af talmannen och två af Kammaren dertill utsedde ledamöter, efter samråd med sekreteraren, tillsättas. § 66.
Konungen låter, genom en härold, utlysa tiden, då riksdagen öppnas skall, sednast till åttonde dagen efter den, som till riksdagens början är bestämd.
Riksförsamlingens ledamöter skola då, sedan gudstjenst för dem hållen är, på rikssalen sammankomma.
Der före Konungen sjelf eller, der Han så för godt finner, någon af Statsrådets ledamöter ordet, och meddelar Riksförsamlingen berättelse om hvad i rikets styrelse sedan nästföregående riksdag sig tilldragit.
Första Kammarens talman träder derefter inför Konungen och frarnförer
Riksförsamlingens underdåniga vördnad. 22 Konslitutions-Utsliotlets Memorial, N:o 12. % 67.
Då lagtima riksdag ingått, skola, inom åtta dagar efter riksdagens öppnande, tillsättas: ett Konstitutionsutskott; ett Stats- och Bevillningsutskott; ett Bankoutskott.
Konstitutionsutskottet skall bestå af 24 ledamöter, Stats- och Bevillningsutskottet af 36, Bankoutskottet af 24.
Uti alla dessa Utskott skola ledamöterna utses till lika stort antal från hvardera Kammaren. § 68.
Hemligt Utskott tillsattes, när Konungen det äskar.
Ledamöterne skola vara tolf och utses till lika antal från hvardera Kammaren. § 69.
Finner någondera Kammaren, i anledning af Konungens propositioner eller i Kamrarne väckta motioner, eller andra skäl, för frågornas utredning, eller till uppgörande af förslag till lag, eller förordning, nödigt serskilda Utskott tillsätta; ankomme på Kammaren att sådane tillfälliga Utskott, bestående af fem eller sju män, bland sina ledamöter utse. § 70.
Vid urtima riksdag må flere Utskott ej bildas, än som erfordras för beredning af det eller de ärenden, hvilka då förekomma. § 71.
Ledamöterne i Utskotten tillsättas genom elektorer.
Elektorerne skola, vid början af hvarje riksdag, till ett antal af 25 för hvardera Kammaren, medelst val bland dess ledamöter, utses.