Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
S- D. ^il! det af Stats- och Banco - Utskotten genom meddelte särskilta yttrander afgifne förstag pa de innan nästa Riksdag nödige Revisioner öfwer Stats- Banco- och Riksgälds-Werkens tillstånd, lämnade Bonde-Ståndet desi bifall.
Ut - Den 5 Augustd 2Z87 Utdrag af prorocollet, hället hos Heder, wärda Bonde-Ständet, wid Urtima Riksdagen i Orebro den z Aug. 1312.
S. D. 8äredrogs a nyo Lag- samt Allmänna Besvärs- och Economie-Utstottens den zo
Julii och sedan sista Plenidag pä bordet lagde ytterligare Utlärande, i anledning af skedde aterremisier ifrån Högwördiae Prest-Stander och Wällostige BorgareStandet i fragan om rättelse eller rubbning af Matten-Werk, font genom uppdämningar hindra uppodling; och sedan Bonde-Ståndet redan den 2r sistledne Juli! godkändr Utskottens Huswudsakrliga Betänkande, lämnar Stander äfwen desi bifall till be derwid nu skedde tillägg.
Ut supra. kx krotocollo, O.
Utdrag af prstscollet, ballet hos Hederwäcda Donde Ständet, wid Urtima Riksdagen i Orebro den 5 Aug. 1812.
S- D. ^§fter ytterligare föredragning af SlalsUtskottets den 29 Julii afgifne och den z sistledne pä bordet lagde Betänkande, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Skrifwelse den is Julii 1812, angående f. d. Kongl.
Famstlens Underhalls' Summa m. m.; fann Bonde-L landet, under förutsättande, att Stats-Utskottets sednare Alternativ innefattar Swensta Banco-Sedlar, sig böra till detta Alternativ, sa wäl som till det Utskottet i öfrigt föresiagit, lämna bifall. Ut supra, Lx krotocollo, 6.
Liinkmaa.
2398 Den 5 Augusti.
Utdrag af protscollet, hållet hos HederwärdaBonde-Gtän-et, wid Urtima Riksdagen i Örebro den 5 Aug. 1812.
S. D- Ä§id förnyad föredragning af StatS-Utskottets den z innewarande manad pä vordet iagde Betänkande, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Skrifwelst till bemälte Utstött af den 23 sistledne Julli, angående upptagande af Jnhämsta Län för Extra,Ordinarie behof, blef det lill hela dej; innehall af Bonde-Ständer bifallit.
Ot/suprs. kx krotocollo, 6.
LriukmLn.
Utdrag af protocsllet, hältet hos Hederwärda Bonde Ständer, wid Urtima Riksdagen i Örebro den s Aug. 1812.
S. D- Ä§id ytterligare föredragning af Bewillnings-Utstottels den rz Juli, afgisne Project tillen förnyad Charle-Sigillate-Förordning, och samma Utstötts, den a i denna manad, i anledning af skedde anmärkningar, deröfwer meddelte Utlakande, som den 3 i denna mänad blifwit lagdt pä bordet; fann Bonde-Ständet för godt, art, med de deruti skedde förändringar och tillägg, ben förestagne Förordningen gilla och antaga.
Lx krotocollo, Q. Lrink man.
Ut - Wen 5 Augusti. 2Z99 Utdrag af prstscollet, hållet hos Hederwärda Bsnde-Ständek, wid Urtima Riksdagm L Örebro den s Aug. 1812.
S- D- 8ärcdrogs och upplästes det den z:dje i denna manad hällne Protocoll, wid de af Riksens Högloflige Ständer till utwäljande af Riksens Ständers Justitie-Ombudsman och dest Suppleant, utsedde Herrar Electorers sammanträde; hwaraf inhämtades, att sedan en Ledamot genom lottning utxätt och voteringen med stutne Sedlar blifwit anställd, hafwa genom fleste rösterne blifwit utseddeTill Riklens Ständers Justitie-Ombudsman, Förste Expeditions-Secreleraren m. m.
Friherre Mannerheim, Lars August, och till dest Suppleant Lagmannen Petersson, I. H., hwarom Expeditions-Utstettet stall erhälla underrättelse genom Protvcolls-Utdrag, för att, i följe häraf, med förslag till wederbörlige Constitutorial inkomma.
Ot supra. kix krotocollo, O. Lr i rikman.
Upplöst hos Ridd. och Adeln d. 6 Augusti. - - - - Prest-Ständet d. 6 ' - s - - - - Borgare-Ständ. d. 6 » , - - - - Bonde-Ständet d. 6 - - Riksens Ständers Stats, Utskorrs Utlärande, angäende Riksdagsmannen Eric Swens sons frän Bohus Län Memorial, rörande tillökning i arswoder för Riksens Ständers Deputerade nll deltagande i Mfwer, Revision af R^igs-Räkenskaperne. ^ill Stats, Utstottet har ifrån Högwördige Prest Skän - s4oa Den 6 Augustii.
Ständet samt Hederwärda Bonde-Ståndet blifwit remitteradl ett af Riksdagsmannen Eric Swensson fran Bohus
Län tili sistnämnde Stand ingifwit Memorial, angående tillökning uti^arfwodet för Riksens Ständers tili deltagande uti Öfwer - Revision af Krigs-Räkenskaperne utsedde Deputerade, och hwaruti Eric Swensson andrager, det han anser de af Riksens Ständer tvid 1809 och isis arens Riksdag för Revisionens möda och kostnad i ett för allt ansiagne 520 R:dlr Banco för hwarje
Deputerad, lili utgående wid förrättningens stut, omöjligen kunna blifwa tillräcklige, da härtill säkerligen komme att ätga minst s är, och kanske ännu mera; om derföre ej någon annan Reglering kan ske lili deras stadeslöshällande, elier att de matte erhålla Dag, Traktamente, lika med Revisorerne i Banken eker DiSconten; fa aahäller han, sa wal a egne som sin Medkammerats Magnus Jonssons fran Östergöthland wägnar, att fran denne Csmmission warda frikallad, med åtnjutande af någon ersättning för redan hafde utgifter och resekostnader; men äfwen om detta sista skulle honom wägras, anser han sig hellre böra taga första stadan än den sista, och om nödig utkomst för framtiden wid uppdraget skulle saknas, hellre lottlös afgä, än med fullkomlig undergång fortfara uti en sä bekymmersam förrättning som denna.
Stats - Utskottet får härwid anföra, att dawid 1829och 1812arens Riksdag fräga uppstod i Stats »Utskottet, huruwi, da Riksens Ständers
Deputerade borde åtnjuta traktamente eller ett witzt arfwode i ett för allt; sä ansäg Utskottets Pluralitet Dag'Traktamente mindre lämpeligt och äfwen mera kostsamt, dä det icke war möjligt, att för denne Revisions fullbordande Den 6 Augusti. 2401 bestämma någon witz tid.
Utskottet trodde derföre, att ett witzt arfwode i ett för allt af 520 R:dlr Banco för hwarje Deputerad wore bet, som efter förrättningens slut borde af Riksgälds-Contoirel till detze Deputerade utbetalas, utan afseende derpå vin förrättningen warat längre eller kortare tid; och Utskottet höste den öfwerrygelsen, att det mindre wae belöningen, än ett rältstaffenv nit, att wärdig! kunna swara emot ett sä wigcigt förtroende, som skulle fästa
Depuierades uppmärksamhet under deras grannlaga förrättning.
Enär sedermera t anledning af Kongl. Maj:tS Nådiga Proposition och likmätigt hwad z6 §.
i Riksdags-Besiutet af den 2
Maj irrra innehalles, rune Ledamöter af hwarje Riks, Ständ blifwit ut! sedde att deltaga uti den Revision, som komme att i Näder förordnas, i afseende pä Redogörelsen för de till krigsbehofwen anordnade medel, förordnade Riksens Ständer tillika, pä sätt StatS-Utstoltet föreslagit, att dehe
Deputerade skulle för denna befattning i ett för allt undfä s 00 R:dlr Banco hwardera, hwilka efter förrättningens siut skulle af Riksgälds-Contotret utbetalas.1 Stats-Utskottet anser, att äfwen om denna befattning warit af den egenskap, att den pä ett a twa l är kunnat fullandas, hade det derföre bestämde arfwodel icke^ warit tillräckligt för bestridandet af de till underhäll och resekostnader erforderlige utgifter; och ännu mindre lärer det kunna anses tillräckligt för en förrättning, som, i anseende till sin widlyftiga och längwariga beskaffenhet, troligen torde fordra flere är innan den kan fullbordas.
— Om nu Riksens Högloflige Ständer för Revisionens fortgång anse hufwudsakeligen nödigt, att denna DeputeraBihang.
Nw lsr, des 24-vr Den 6 Augusti. des befattning bär fortfara, hwilkct Stats-Utffotlek för sin del tillstyrker, sa tror Stats - Utskottet bade rärtwisa och billighet fordra, att
Deputerade för detta grannlaga uppdrag undfå en ersättning som någorlunda sirarar emot de dermed förenade kostnader, ehuru sadant kommer att medföra en betydan, de tillökning uti den härföre förut päräknade utgift.
Den skillnad sig företer emellan de
Deputerades belägenhet, som äro fran Landsorterne och dem som äro boende i Stockholm, anser Stats,Utskottet j sa matto fordra ett olika behandlingssätt, som de förre mäste »vidkännas särssilte resekostnader för fram och äterresan, som för de sednare icke inträffa; och da det bestämde arfwodet synes wara alldeles för ringa i anseende tilt bade widlyftighcten och beswärligheten af desse göromål, som ock den längre tid' som härtill kommer att alga; sa hemställer CttatsUrskottet om icke arfwodet för hwardera af Deputerade ma bestammaS till 500 R.dlr Banco om aret sa länge förrättningen fortfar, att qvartaliter utbetalas i proportion af den tid, som hwar och en uti Revisions-förrättningen finnes haswa deltagit, samt alt derjemte de Deputerade som äro ifrån Landsor» terne mage njuta ikiutts. och resekostnad lika ined Revisorerne öfwer Stats- Banco- och Riksgälds, Wrrken samt Diskonten, dock likwäl icke för mer än en fram» och en återresa.
Om Riksens Höglofllge Ständer täckas lämna bifall härtill, sa lärer denna kostnad i enlighet med hwad om det förut fastställde arfwodet warit förordnadt, komma af Riksgäld-, Contoiret, att pä vfwan tillstyrkte sätt utbetalas - Den 6 Augusti. s4<-Z ^ Eill Riksens Höglofllge Ständers egit omtzkofwande öfwerlämnas detta allt wördfamligen.
Orebro den 5 Augusti 1812.
Ridd. och Adelns Pä Högw. Prest-ständetS Ledcim. »vägnar Ledan», »vägnar v. Ongern.
Lust. dkur ra PäMältofl. Bokgare-Stän, Pä Hederw.
Bonde-Stättdets Ledam. »vägnar, ders Ledam. wägnar.
Wedelin. O. Lsrlssoti» 6. tunelius» Uppläst hös Ridd. och Adeln d. 8 skug.
- Prest-Eländet bett 8 - s - - Borgare - Ständet d. 8 - - - - Bonde-Ständer di 8 - s Gtormägtigste Allerträdigste Lsnung! ^)a Riksens Stander med behörigt afseende ä 9» och r i4 §.§.
Regeringsformen icke kunna lämna bifall till de inom Riks-Standell wäckta Motioner, om inskränkning uti Westgöthe Allmogens rättighet, att idka sa kallad Gårdfari. handel- fa de tikwäk inför Eders Kongl.
Majtt i underdånighet anmäla deras öfwertygclfe, att denna handelsfrihets missbruk betydligen skulle afhjelpas, vM Kongl. CommerceCollegii Kungörelse af den 8 Mars izsz med de wid sista Lagtima Riksdag förestagne tillägg, af wederbörande under strängaste answar hanöhafwas, om Städerne Borås och Ulricehamns handlande Borgerskap olades enahanda risque och answar i händelse af missbruk wid »lösningen af GaMjiihandeln, * * 2404 Den 8 Augusti. som Allmogen genom samma Kungörelse är älagd, samt böterna icke allenast till dubbelt förhöjas, utan äfwen i allmänt arbete, åtminstone för andra eller tredje resan föröfwade brott deremot, förwandlaS, som berörde Kongl. Commerce,Collegii Kungörelse föreskrifwer, samt om inga Borås ever Ulricehamns Borgare fä ä annan ort bygga, bo och tillika drif, wa någon handel, utan wid BurstapetS erhållande, »vid delsammas förlust genast maga inflytta och bo i Vefla Släder.
Ständer anhälla deflutom i underdånighet det Eder Kongl. Mahl läcktes ytterligare genom Police-Författningar förebygga all oordning och miflbruk i denna Handelswäg, och sedan Landt-Tullarne upphört, lara vfwanberörde Författning i den del, som angar »vahrornas färtullning m. m. undergå den rättelse och förändring, som Eder Kongl. Maj:t i Näder pröfwar nödig.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den 8 Augusti. - - - - Prest-Ständet den8 - - . - - » - Borgare-Ständet d. 8 - - - - - - Bnde-Ständet den 8 « - Gtormägtigste Allernädigste Lonung! 3 anledning af hos Riksens Stander gjord framställning rörande billigheten deraf, all likhet i Lönewillkor, efter enahanda princip, fastställes för de Reducerade Officerarne af Lif - Gardet till Häst och f. d. Swensta Gardet, med Officerarne af f. d. Östgötha Cavallen- och Adelsfane-Regementerna, pä sätt, som nied Vefla Officerares rättmätiga anspråk - Den 8 Augusti. 2405 sprak och Statens tillgångar bäst är förenligt, hofwa Riksens Ständer, i bctragtande deraf, att för de Reducerade Officerarne af nvflnämnde GardesRegementer en tid af älta är bliswit utsatt för bibehällandet as deras innchafde Löningswiökor, funnit rättwist, att nägon wifl tid äfwen fastställdes för Jnnehafwarne af de till indragning bestämde Indelningar, Löner och Boställen wid f. d.
Östgötha Cavallen, och Adelsfane-Regementerna, efter hwarS förlopp vefla Löoeförmäner vwillkorligen borde till Stats-Merkel indragas.
Likwal och dä Riksens Stander inse, att härwid kmMi förekomma sädana omständigheter, hwilka förtjena särskildt afseende, utan att i förhand kunna bedömmas, fä de till Eder Kongl. Maj:t i underdänighet öfwerlämna, attests Nådig pröfning och befinnande omständigheter bestämma en wifl och lämpelig tid wid hwilken de till indraaning ställde Indelningar, Löner och Boställen wid sistnämnde Regementer böra, utan afseende pä Annehafwarnes afgäng, befordran eller transport till Stats-Merkel vwägerligen indragas Riksens Ständer framhärda rc. Uppläst hos Ridd. och Adeln den 8 Augusti. - - Prest, Ständet den 8 - » . - - Borgare-Ständ. den8 - - - - Bonde-Ständet ben 8 - - Orebro Slott den 7 Aug. 1812.' protscoll^ hällit inför Konungen i Stats-Rädet, hwarwid Hans Kongl.
Höghet Kron,Prinsen war tillstädes.
När - 2406 Men 8 Augusti. Närwarande:
Hans Excellens Justitie Stats-Ministern, Herr Greiwé Gullenborg. Hans Excellence Staks-Ministern för Utrike- ärenderne Herr Friherre von Engeström.
Hans Excellence Stats-Rådet Herr Friherre Rosenblad. Stats-Rådet Herr Friherre Flemming. Stats-Rådet Herr Friherre Adlercreutz.
Undertecknad Hof- Canzler.
Undertecknad Hof-Canzler uppläste ett pa Kongl. Majus Nådiga befallning författadt Project till Kongl. Majus Nädiga Proposition till Riksens Ständer med förslag till förändring och jemkning al wista § §. i Regeringsformen, bwarpä StatSRadets Ledamöters enhälliga underdåniga tillstyrkande af Kongl. Mant i Nadcr gillades, och borde, af undertecknad Hof, Canzler contrasignerad, päwam ligt sätt, till Riksens Ständer afgifwas.
Aäem krotocolli, 6. »k Wettersteät.
Enligheten med det till Prest-TtAndet den 8 Aug. -r§r2 aflcmnade Protokoll bestyrker Lx OMcio ^ dl. Almguist.
Lsirgl.
Den 8 Augusti. 2407 Longi.
Majus Nödiga Proposition ritt Rikets Ständer, med förslag till förändring och jemkning af wista §.§. i Regeringsformen. Gifwen Orebro Slocc den 7 Augusti 1812. ^a med den rätt 8r §.
Regeringsformen lemnar, Kong'.
Maj:t nu gar att till Riksens
Ständer härmedelst afgifwa det förslag till ändringar i wista §.§. ef denna Grundlag, Kongl.
Maj-t, i öfverensstämmelse med förenämnde §:s stadgande till nästföljande Ständers pröfning och afgörande hänskjutcr, har Kongl. Mant trott sig böra tillkännagifwa te anlcdningar, som i synnerhet grundat och bestämt Kongl. Majus beslut i detta afseende.
Om de ädlaste afsigter och det warmaste nit att befordra Fäderneslandets sällhet, ej alind, wid Lagars stiftande aro tillräcklige att fullkomligen smara mot ändamalet; om Thronenö läror oftast ej äro anwändbare pa det allmänna, och der i mer eller mindre mohn nödgas möta den pracussa erfarenhetens inkast; om derföre tidens pröfning erfordras akt at Styrelseformen gifwa den grad af fullkomlighet, som af menffliga anstalter kan förwäntas; om äfwen förändrade tider och omständigheter nödwändigt böra werka pa egenskapen af de Grundlags-förändringar, som kunna pröfwaS nödiga; om begreppen fordra en lägre tiderymd att lugnas fran sarhagor för ord till en fördomsfri pröfning af saker; om den wcrkliga friheten småningom inskränkes i Nationens allmänna omdöme till wista stora, alfwariiga och fortfarande rättigheter, utan att hänföras till detiiller i Styrelse - grunderna, pa hwilkas förändring ingens ratt beror, och hwaraf således ingens rätt för, närmas; »408 Den 8 Augusts. närmaS; vm allt detta inträffar, och möjligen'kan pa närwarande fall tillämpas, torde Riksens Ständer i förwäg kunna inse bade orsakcrne till det förslag Kongl. Majit nu uppgifwer och sjelfwa egenstapen deraf.
Majit har, af en redan tillräckligt munnen erfarenhet, hos Sig stadgadt den öfwertvgelse, att den nuwarande inre administrationen och Regerings-ärendernes deraf beroende gang, icke tillräckligen smara emot det dermed äsystade ändamål.
Den farhaga man hittills hyst för inrättningen af Ministrar, hwilka ensamma stola smara för de till deras befattning hörande ärenden, och derjemte hofwa inseende öfwer de serstildte Publike Werk, hwilka närmast deraf bero, sones Kongl.
Majit lätteligen böra mika för känslan af det närwarande behofwet, för tidens allmänna efterdöme, för nödwändigheten att i möjligaste matto sammanbinda den »verkställande Magtens åtgärder, och bereda densamma ett tillfälle att för bristande drift eller underlätne skyldigheter i någon af Förmalningens grenar, endast hafma en man att derföre till answar ställa, utan att genom detta answars fördelning pä flere, förlama den farhaga det bör wäcka.
Majit har äfwen trott, att Swensta Folkets rättigheter aro lika bewarade genom en Stats, Minister, som genom en Stats - Secreterare eller annan föredragande, och alt det enda det ager rätt att fordra, är att den senare- ansmarighet inför Nationen, för sina rådslag, blir pa den förstnämnde öfwerflyttad.
Det ar af dessa anledningar Kongl. Majit förestår en förändrad Redactivn, grudad va upprat, tander af Sex Stats - Ministrar, samt ett nytt sätt för ärendernes beredning och föredragning, af a, s, 6, 7, Den 8 Augustd 240H 6, 7, 8, Y, ic> och z8 §.§. af Regeringsformen, såsom en följd hwaraf ir och i; §.§. helt och hållet skulle ulga.
Majit har ansett, att till antalet af de, l §- Regeringsformen, upptagne Emdels, och Tjenstemän, hwilka innehafwa förtroende sysslor, borde läggas Advocat, Fiscaler, alla de Personer^ som utgöra eller höra till den sa kallade Landt-Regeringen, Chefcrne för alle sädane Werk och Inrättningar, som af Konungen utnämnas, äfwensom samtlige Embets- och Tienstemännen i Konungens Canzli och dess Departementet.
Anledningen härtill igenfinnes tillräckligen uti det närmare samband, som förenar desse Tjenstemän med dei^ werkställande Magten Genom de förändringar Kongl. Majit förestagit i 39, 4°, 4i, 42 och 4Z §.§- Regeringsformen har Kongl.
Majit sökt, att a ena stdan häfwa all osäkerhet för framtiden, i anseende till Rikets Styrelse, i händelse af Konungens fränwaro eller sjuklighet, och uppfyllt en hittills i denna Grundlag radande brist, samt a den andra förminsta tiden för en KonungS minderårighet fran 21 till fyllda i8 är.
Dä det ej lärer kunna bestridas, att
Nationens lynne synes mot en längre fortfarande Embetsmanna Regering wara stridande; dä Statens säkerhet högt päkavar, att den Försynen bestämt att intaga Sweriges Thron, ej förlänge mä derisrän afhällas, och under dess myndiga är ett »vidsträckt fält öppnaS för yttre wädor och inhemska factioner; dä dessutom en Konung af r 8 är, i synnerhet vm naturen begäfwat Honom med ett kraftfullt sinne, alltid i mer eller mindre mohn skulle werka pä de Styrande, ehuru Han ännu i trenne är finge afbida den tide. punct 24io Den 8 Augusti. punct, da Regerings, ärenderne borde til!
Honom öswerlemnas, har Kongl. Magt haft en förenad anledning till den förmodan, att
Dess nu söreslagne förändring, uppfyller sa wäl hwad af forntidens warandc exempel kan hämtas, som hwad för efterkommande lugn och säkerhet bör beredas.
I öfwercnsstämmelse med de nu af Kongl. Majtt förestagne §.§., aro äfwen y: och 93 §.§.
Regeringsformen omarbetade, och bör den 92 §. alldeles uteslutas.
Af siere förekomne stal och anledningar har Kongl. Majit ansett sig böra förestå, att ioz §.
Regeringsformen helt och hållit ma utgå.
Dä denna Grundlags hela syftning adagalagger, att Domare - magten bör af allt yttre inflytande wara oberoende; da Lagen ar Len enda magt för hwilken Laaffiparen behöfwer hysa någon farhäga, har Kongl. Majit ej med dessa grundsatser kunnat förena den omröstning öfwer Högste Domstolens Ledamöter, som tör handa i den redliges inbillning tillfredsställande likwäl swärligen i wcrkställigheten kan annat an hänföras till en af de twänne ytterligheter, antingen en tom ordformel, eller ock ett öppet förtryck.
Är det wäl möjligt att, inom ett inskränkt antal personer, finna Nationens allmänna röst uppenbarad, och kan ej oftast äfwen kännedomen deraf, blifwa för den till intet gjorda förhoppningen, för det enskilta agget, en mindre kraftig ledare, an tillfället att, under mörkrets och kanske äfwen den förmenta Patriotismens täckmantel, beqwämligen kunna hämnas?
Manne ei farhagan för denna orättwisa, snarare kunde missleda Högste Domstolens Ledamöter, än förmanligen werka pä deras tänkesätt och handlingar?
Och böra ej Lagens dud, i anseende till Lein, anses Den 8 Augusti. 2411 anses lika tillräckliga, som för Rikets öfrige inw-anaM, utan att någon tillsiygt behöfwer tagas ät den egenmägtiga pröfnings-rätten?
Slutligen anser Kongl.
Majit, i anledning af hwad nu förestagit blifwit, att wid 12, 13,28, 53, rc>4, ros, lo6 och i-i>7 §.§.
Regeringsformen några mindre förändringar böra göras.
Maj:t har inskränkt sine anmärkningar wid de af behofwet.och erfarenheten mest utmärkte omständigheter; i synnerhet da Kongl. Majit dessutom, af de flere i Riks - Ständen wäckte frågor om förändringar i Regeringsformen, som i ConstitutionsUtskottets redan afgifne Betänkande innehåller, och af nästkommande
Ständer böra till pröfning och afgörande upptagas, sett Sig, i flere afseenden, förekommen.
I öswerensstämmelse med narwarande förslag, böra samtlige §me i den blifwandc Regeringsformen ä nyo numcreras, och äfwen wissa §.§. af Riksdags-Ordningen jämkas, för att, till gemensamt afgörande wid nästa Riksdag förekomma.
Nåd och Dnnest walbewägen. 6. ak Wetterstedt.
Enligheten med HSga Originalet intygar Lx Ottlcio, I. 17. Txlwyuist. > S4>2 Den 8 Augusti. §. 4« Konungen äger atc allena styra Riket, pa sätt denna Regeringsform förestriswer; inhämte dock, i det fall har nedanföre stadoas, underrättelser och råd af ett StatS-Nad, hwartil.'
Konungen kallar och utnämner kunnige, erfarne, redlige och allmänt aktade inföddr Swenste Män, af den rena Evangeliska Läran. §. 5- Detta Stats-Råd kommer att bestå af Tolf Ledamötex, af hwilka Ser arv Konungens StatsMinistrar, nemligen: en Stats-Minister för Justitie ärenderne, som tillika är Ledamot i Konungens Högsta Domstol; En Stats - Minister för Utrikes arcnderne; En Stats-Minister för Krigs-ärenderne; En Stats-Minister för Slä,ärenderne och hwad dertill hörer; En Inrikes Stats-Minister för Ecclesiastique, Kameral, Handels och andre Civile mender, samt en Stats-Minister för Financeärenderne.
De öfrige Stats-Nadets Ledamöter utgöras af Fem Stats - Råd, af hwilka trenne böra hafwa tjenst i Civile beställningar, samt Hof-Canzlern. §. 6. Hwarje Stats-Minister, da han af Laga förfall hindras, att malens föredragning inför Konungen öfwerwara, företrädes af det Stats-Nåd, som Konungen dertill utser. §-7.
Till Arendernes föredragande, med undantagande af Ministeriel!* och Lommando - mäl, förordne Konungen Stats-Secreterare eller Chefer för de serstildte
Departementet uti Konungens Can zli, Den 8 Augustt.
L4iz zli, efter den fördelning af ärenderne till hwarje Departement, som Konungen finner för godt utstaka, samt en af Konungen utfärdad Canzli-Ordning kommer att bestämma. §. 8.
Ej ma Konungen fatta något beslut, utan i närwaro af den Stats-Minister eller Stats-Rads Ledamor, till hwars Embetes befattning malet hörer.
Stats-Radets samteliae Ledamöter, der de lcke laga förfall äga, stola öfwerwara alla mål af synnerlig wigt och omfattning, som i Stats - Rådet förekomma och Rikets allmänna Styrelse röra.
'Sadane aro: Frågor ech Förslag om nya allmänna Författningars widtagande; om upphäfwanbe och förändring af de förut gällande; om nya allmänna Inrättningar uti serstildte Styrelsens grenar, med flere af dylik beskaffenhet. §. 9» öfwer alla mål, som hos Konungen föredragas, stall Protocoll föraS; blifwande de närwarande Ledamöter af Stats-Rådet, owillkorligen förbunde, att deras meningar öfwer de förekommande ärender yttra och förklara; Konungen dock förbehållit, att allena besluta.
Skulle nägonsin den oförmodade händelse inträffa, att Konungens beslut wore uppenbarligen stridande mot denna Regeringsform eller Rikets allmänna Lag, åligger det da Stats.Radets Ledamöter, att föreställningar deremot göra.
Der någon serskild mening icke blifwil kill Protollet anförd, anses de närwarande hafwa styrkt Konungen till det beslut han fattat.
För radslagen stola Stats - Rådets Ledamöter wara answarige, såsom i tz. derom widare stadgas.. §. ro. 24»4 Den 8 Augusts. §. rs. Om Stats-Ministrarnes Embets-förwaltning vch ärendernes beredning till föredragning inför Konungen, förordne Konungen pä satt ?:de §. stadgar. §. 12.
Konungen äger, att i Afhandlingar och För, bund med främmande Mäster inga, sedan han deröfwer hört Stats - Ministern för Utrikes ärenderne vch Hos, Canzleren. §. iZ Orden Gtaro.MlNlftcu, Stars,Räden, Hof, Lanzteren vch samrelige Grace , Secrererarne, förändras till: