Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Mtt behagade, efter föregången Nådig prof"ning, i öfverensstämmelse med samma grunder, slutliJ'gen bestämma det ersättningsbelopp, som en hvar må "tillkomma Betänkan den. 329 Under denna af B.. St:r, åt K. *M:t uppdragna Nådiga pröfning, har K. M:t, enligt Dess till StatsUtskoltet nu meddelade Nådiga Remisser, hvaraf ordagranne Utdrag äro intagne uti afdelningens föreslagne Betänkande, funnit väl sig ej kunnat för desse mål , i anseende till för hvart och ett af dem förekommit hinder, uti någon enda af de 24 särskilte punkter, hvilka R.
M:t i underdånighet uppdragna pröfning af så väl de enskilde ansökningarne om ersättning, som de dertill förordnade Committerades utlåtande derom efter af dem skedd fullständig granskning, på grund af R.
Sttr, vid öfverlemnande af de nämnde 161 mål till förenämde granskning, om än med rätta anseende sig böra igenom bestämde föreskrifter förekomma alt för vidsträckte ersättningsanspråk å de sökandes, äfvensom för mycken leuteration å den verkställandes sida, dervid väl ej heller lära kunnat undgå förutse, att flere då i för - 33o Stats-Utskottets väg ej kände omständigheter lätteligen skulle förekomma under utredningen och vid verkställandet, dem, på Nådig anmälan af K. M:t, på sätt nu skett, Rikets näst församlande St:r ägde pröfva, och, om någon enskild dervid funnes synnerligen förfördelad, sådant afhjelpa.
St:rs uppmärksamhet, anser jag mig böra uti denna reservation, uppdraga åtminstone en kort teckning af dem:
Medborgare som lidit ifrågavarande förluster af uppbringning, ej anordna ersättningsbeloppet, hafva för målen under N:o i, 2, 3, 4> ^ och 6 varit den a.-dra; för målen N:o 7, 8, 9 och 10 den 6:tes för målen N:o ir, 12, i3, i4 och i5 den l5.dej samt för N:o 16 den l3:deaf de utaf R.
"Ersättning må ej tillstyrkas för "andre förluster, än dem, som blifvit Svenske Medborgare tillfogade af Magter, med hvilka Riket var ”i fredligt förhållande/* (ofvanåberopade Bihang 10 Bandet 2. 2. pag. 240). och den lill dess förklarande påföljande 3:dje: Betänka n den. 331 "Epokerne af krig eller fred med Frankrike och "Preussen bestämmas i enlighet med Hans Excellence "Herr StatsMinisterns för Utrikes Årenderne derom med”delte utlåtande, samt, i afseende'på England och Dan”nemark, i enlighet med hvad K. Mits Nådiga Skrifvelse innehåller Och blifva desse 2:ne punkter i sjelfva underdåniga skrifvelsen närmare utredde som följer: (pag. 227.) ”Hå Epokerne af fiendtligheters utöfvande emot "Sverige, särdeles af Frankrike, Preussen, England ”och Dannemark, icke altid under senare åren blifvit "bestämdt utstakade och inskränkte inom tiden af of"fentelig Krigsförklaring och offentligt fredsslut, utan "Pukets fredliga och ofredliga förhållande med frära"mande Magter ofta bade börjat och upphört i följd ”af särskilde Deplomatiske Communicationer, hafva "Committerade hos E. K.
M:t anhållit om nådig föreskrift i afseende på tiden, när Sveriges fredliga förhållande till desse främmande Magter, under senare ”åren, från och med år 1807, må hafva existerat, upp"liört eller ånyo vidtagit, för hvilken tid de hos Com"mitterade anmälde ersättningsanspråk, med få undantag, blifvit gjorde, och har E. K. M:t till Commit"terades rättelse i denna del aflemnat Herr StatsMini"sterns för Utrikes Ärenderne i ämnet afgifne utlåtande, hvilket Committerade sålunda tillämpat, att, med "undantag af hvad som rörer Frankrike, der gräns"linien emellan freds- och krigs—tillstånd ansetts bestämd genom Pommerns oecupation i början af år "j8i2, Committerade i afseende pä Preussen,England 332 Stats-Utskottets ”och Dannemark, funnit upphörandet af de Politiske ”och Commercielle förhållanden samt de ömsesidiga ”Beskickningarnes återkallande, utmärka att Krigstillståndet in träd t. — Sedan E. K. M:t uti Dess ofvan"berörde Nådiga Skrifvelse till R.
St:rs Statsutskott af ”d. ii sisth Junii i Nåder gillat Gommitterades åsigter, ”så vidt desamma rörde Frankrike och Preussen, men ”deremot förklarat tiden för beräkningen af Fredstill”ståndets fortfarande med England till dagen af Krigsförklaringen d. 17 Nov. 1810, och med Dannemark ”likaledes till Krigsförklaringsdagen d. i5 Sept. i8i3’ ”så anse ock R.
St:r, att hvad E. K. Jll.-t salundaytt”ratj bör vid pröfningen, huruvida förlusterne ägt rum ”under tillstånd af Krig eller Fred, lända till ofelbar ”efterrättelse.”
Om än sålunda fredliga förhållandet upphörde, och Krigstillståndet vidtog med Krigsförklaringsdagarne på de ställen, der Krigsförklaringarne utfärdades, måtte med rättvisa och billighet dock ej kunna förenas en så sträng tillämpning deraf, att det Fartyg, som derförinnan, följakteligen så mycket vissare uti Skepps- och Last-ägares fullkomliga ovetenhet härom, afseglat, och, (hvad fallet är med flere af de till denna Glass hörande 6 fartyg) blott helt få dagar efter sådan Krigsförklaring blifvit uppbringadt, skall anses lika med det, som Agaren, oaktadt kännedom af ett sådant förhållande, utsände och vågsamt blottställde för faran.
* Då Rikets år 1823 församlade St:r, enligt hvad här anförts,*uti deras underd.
St:r täckts hemställa, såsom serskild förekommande omständighetj att från föreskriften i nämnde 2:dra punkt undantag måtte göras för de fall, då dels uppbringningen skett helt få dagar efter Krigsförklaringen, dels under en äfven vid Krigstillstånd oumbärlig kustfart emellan Inrikes orter, samt i ett fall (det mig dock synes inträffat med 2:ne, nemligen Fartygen Hoppet under N:o 3 och Redligheten under K:o 5) då röfvandet skett af Fartyg liggande till ankars vid Svensk Strand; — så synes denna nu af K. M:t gjorda Kådiga Proposition till R.
St:r gifne ledning för deras bestämmande af epoken för Fredstillståndets öfvergång till Krigstillstånd, väl hafva afsett Krigsförklaringstideiij men ej, att denna, till mehn för Reclamenterne, bör tillämpas annorlunda än från den tid de kunnat äga sig detta förhållande bekant; i följd hvaraf jag ock ansett Höglofl.
Såsom ett exempel bland de nyssnämnde 6 Ersältliingsmålen kan jag, jemte åberopande af hvad en annan Ledamot, Hr Winberg, uti dess Rieservation anfört, ej underlåta här upprepa det serskildta förhållandet med, under K:o 6, framstälda Fartyget Nordstjernan, att detsamma utgått från Wisby i Augusti 1813, och blifvit uppbragt till Eckenwärde i Hollstein d. 18 Sept., 3 dagar efter daterandet i Stock - 334 Stats-Utskottets liolm af Krigsförklaringen mot Dannemark, hvilken (enligt Acten äfven bilagdt vederbörligt bevis) kungjordes i Carlshamn, der Fartyget var hemma, ej förr än d. 10 October, eller öfver 3 veckor efter uppbringningen i Hollstein; — att derefter, vid Svenske
Det yrkade och utredda ersättningsbeloppet härföre är B:co R:dr 6,348: 4- — Uppbringningen af de 5 öfrige utaf först förekommande 6 mål har likaledes skett inom få dagar efter Krigsförklaringen, och deras resa alltså äfven varit Transport 6,348: 4- — Betänkande n. 335 Transport 6,348: 4-~ hör jad, innan Skeppare eller Godsägare ägde sig Krigstillståndet bekant.
För 2:ne af dem, N:o 3 och 5, åberopas det förut uppgifne förhållande, att de togos under liggande vid Svenska vallen; deras bådas ersättningsbelopp är af Committerade uppgjordt till samman lagdt 5,53o: 6.
Sig från anordnande af ersättningsbeloppet för uppbringningsmålen N:o 7, 8, 9 och 10, lyder: ”Då Skeppare vid uppbringningen antingen icke varit ”försedd med sådane Skepps-och Last-Document, soro, ”enligt Författningarne, bordt vara om bord till den ”Ort, dit Skepp ooh Last voro destinerade, eller om ”Skepparen befunnits innehafva dubbla eller falska ”Skepps- och Last-Document, eller i öfrigt genom ”otillåtne åtgärder, vårdslöshet eller försummelse sjelf ”vållat uppbringningen, anses förlusten af sådant Far”tyg ej ersättningsgild.” Handlingarne, tillhörande nämnde 4 Mål, upplysa dock, enligt Committerades första underd. utlåtande örn dem till K. M:t, och K.
M:ts derpå dem lemnade befallning att, oaktadt nämnde hinder, utreda det i öfrigt ersättningsgilda belopp af reclamationerne, äf - 336 Stats-Utskottets vensom Committens derpå följda senare underd. betänkande, att så väl Committerade befunnit, som ock K.
Reclamationsbeloppet af dessa 4 Mål gör, enligt Committe'ns utredning, sammanlagdt . . .
Jag anser mig bär skyldig uppgifva, att det är bland desse 4> som jao ar enskild interesserad uti de 2-‘ne under N:o 8 Irene, och ,N:o g
Carolina — för ett belopp tillsammans af R:dr 3,656 4° s^- 9 nst., enligt hvad Ilandlingarne vitsorda; visserligen ej att förakta, men ingalunda af den vigt, att icke jag anser min skyldighet som Riksdagsman vida mera ålägga mig framhålla de öfrige Medborgares allmänna rättsoch billighetsanspråk till ersättning för deras lidande, om än rättigheten att yttra mig derom skulle köpas med försakande af min egen andel.
Remisser härom yttra: ”Att K.
St.-r medde”ladt för en sådan händelse, hvarigenom en förlust ”för Reclamenterne, ulan deras eget förvållande, upp”kommit, så mycket hårdare, sorn handelsföretaget varit "af så loflig beskaffenhet, att nppbringningen blifvit “ogillad af Domstolarne i sjelfva den uppbringandes ”Fädernesland, ville K. M:t som, efter ytterligare ”.utredning af ifrågavarande Reclamationsmål, inhäm”tat, att Reclamenterne icke försummat någon åtgärd ”till ersättnings utbekommande af Kaparne, och att ”förlusterne i öfrigt 8ro ersättningsgillde till utförda ”beloppen, i nåder hafva öfverlemnat desse mål till ”Rikets nu församlade Ständers pröfning.” Och månne, med billighet, väl kan åsidosättas allt afseende till denna K.
22 338 Stats -Utskottets Målen N:o 16, 17 och ib äro åter under andra och olika förhållanden, men hafva, lika med de här förut uppgifne, erhållit, förutan till del Committerades tillstyrkan af ersättning, äfven det afseende af K. M:t, att blifva för dervid förekomne särskilde förhållanden anmälde till R.
St:rs närmare bedömmande, och böra väl således äfven få påräkna detta.
H. Sl:r framställer, som synes mig innefatta, utom reciten af K. M:ts Remisser i ämnet, endast ett omotiveradt afstyrkande hos R. II.
M:t nådigst uppgifne särskilde förhållanden för ena och andra af desse nu ifrågastälde mål blifva närmare utredde, så skall, derom är jag öfvertygad, ej afseende vägras äfven desse få återstående Medborgare, hvilke, de fleste med fullt lika goda sköl som flere af dem, hvilke redan erhållit deras ersättning, förlitat sig till det löfte R.
M:ts nådiga Proposition, att, af den besparade utbetalning å då afskrifna Sveriges Utrikes gäld, afsätta någon Fondj hvarå ersättning kunde anvisas för sådane bevislige förluster, som under en loflig handel och sjöfart blifvit tillfogade Betänkan den. 33g Svenske man, af Magter, med hvilka Riket varit i fredligt förhållande; likasom till K.
St:r en gång tillerkända ersättningsrätt åt desse Medborgare väl icke varit annat än fullkomlig rättvisa; men i följd deraf, bör äfven medgifvandet nu af de ofvannämnde 16 ä 18 uppbringningsmålens slutliqviderande Contant eller med Statens Obligationer, till belopp omkring R:dr 70 å 80,000 eller något deröfver, Annas påkalladt af högsta billighet.
Utlåtande, angående inrättning af en PaquetPost. (U.-A.) H Lundblads, J. Fr., motion om inrättande af cnPaquet - ögl. R. o. Ad. bar till Utskottet remitterat Hr af 3^0 Stats-Utskottets Tost, för fortskalfandet af Elef, Böcker och Paqueter emot viss taxa, till underlättande af litterär och industriel communication inom Riket; och har Motionären, under förmodan, att en sådan inrättning, i anseende till den dermed förenade nytta, med tiden ej allenast borde betäcka utgifterne för dess vidmakthållande, utan äfven i en framtid lemna öfverskott åt PostCassan, tillika föreslagit, att, då utgifterne för PaquetPosten till en början ej kunde fullt bestridas af de inflytande afgifterne, antingen a5,ooo R:dr B:co dertill årligen måtte anslås intill nästa Riksdag eller ock PostTaxan ökas med i5 procent, för att så till detta ändamål som Postens förbättrande inom Landet användas.
Utskottet, som för behandlingen af denna fråga sökt förskaffa sig alla nödiga upplysningar i ämnet, liar ansett, att hvad som underlättar communicationer orter emellan, och helst en sådan inrättning som den nu föreslagne, bör, såsom medförande enskild och allmän nytta, af Staten understödjas, i den mahn densamma deraf hemtar fördel.
34t der den tid öppet vatten är eller ångbåtarne färdas, afginge fram och åter från Norrköping öfver Linköping, Jönköping, Wexiö och Christianstad till Ystad och ifrån Ar boga öfver Örebro, Mariestad, Lidköping och Alingsås till Götheborg med vagn och 2 hästars anspann samt med endast enbetsåkdon och 1 häst fran Westerås öfver Köping och Westra Bergslagen till Falun, på hvilken väg en större Paquetvagn icke synes erforderlig.
SkjutsLegaj beräknad lika med hvad för Gästgifveriskjutsen erlägges, ifrån Norrköping till Ystad fram och åter, 6 resor . 401* — ~ ifrån Arboga till Götheborg d:o d:o . 293: 18.- ifrån Westerås till Falun .... 84
- DagTractamcnte för 3 Conducteurer å 45 R:dr i Månaden, eller för 6 Månader 810:
Inköp af 2:11 ePostvagnar och ett Enbets-åkdon 341: 32. - för året uppgå till Banco ii:dr i,g3o: 26. - oberäknadt den för en gång utgående, men på en mängd ar fördelade, utgiften för VågBalancer med vigter för Paqueternes vägning vid ofvannämnde PostStationer samt vagnarnes årliga underhållskostnad med | eller i af deras inköpspris jemte skälige Arfvoden åt de Postförvaltare, hvilka, i händelse PaquetPoslen 34a Stats-Ut skottets ställes under PostStyrelsens uppsigt, erhålla, befattning med Paqueternes emottagande, uppvägning och afsändning.
Ehuru inkomsten af PaquetPostlnrätlningen, såsom beroende på Paqueternas antal och vigt, icke kan på förhand med någon tillförlitlighet beräknas samt således ej eller af något Taxe-förslag utrönas, synas likväl utgifterne derför icke påkalla hvarken tillökning i PostTaxan eller något särskildt StatsAnslag; utan torde tillåtelse för ÖfverPostDirecteuren, att, emot behörig redovisning, af Pos t
Sfedfefrförsk juta den åtgående kostnaden vara det enda som i sådant afseende för Inrättningens tillvägabringande erfordras.
H. St:r bifalla hvad Utskottet sålunda föreslagit och hemstält, lärer underd. skrifvelse härom till K.
Inrättningens ändamålsenliga utförande kunna linnas af nöden, hvar - Betänkande n. 34? med B.. H.
Ehuru jag lika med Högi.
Utskottet erkänner nödvändigheten, att, nied afseende på besparing af Statens Medel, föreslå första inrättningen af en PaketPost uti så liten scala, att den endast blifver ett försök för alt utröna om och huruvida denna nyttiga Inrättning ännu i vårt Fädernesland kunde vinna stadga, delar jag likväl ingalunda Utskottets tanka att PaketPosten borde inskränkas till SommarMånaderne eller till den tid då Ångbåtar kunna begagnas, emedan jag tror att försöket då skulle misslyckas.
Jag finner således icke skål att just i denna senare årstid låta Inrättningen hvila, endast för den omständigheten att pakelerna då, i stället för sjövägen, skulle föras landsvägen emellan Stockholm och Släderne Norrköping och Arboga, enär för öfrigt marche-routen blefve densamma.
H. St:r, med uppgift på de lornäinsta destinationerne — t. ex. Skane med afseende på Tyskland och Danmark; Götheborgs med afseende på vestra provinserna och Norrige — samt Norra Sveriges så långt inrättningen deråt befinnes verkställbar, — borde inskränka sig att genom underd.
M:t täcktes anbefalla vederbörande Auctoriter att, efter uppgörande af marche-router och reglementariska föreskrifter, verkställa den åsyftade PaketPostlnrättningen, med begagnande af befintliga Ångfartyg, sd lange det 'dr öppet vattens och till lands i de uppgifna riktningarne, under de öfriga årstiderna.
St:r fastställa att hvad af Postmedlen kan inflyta utöfver den för StatsVerket beräknade behållna intraden af 100,000 R:dr B:co, såsom H. Utskottet föreslagit, må af K. M:t få disponeras till Postinrättningens förbättrande, tviflar jag icke att dessa öfverskottsmedel skola blifva tillräckliga för det nu åsyftade ändamålet.
Uti hvilken reservation, Herr Öfversten Lefre'n, J. P., samt Herrar Santesson, Winberg och Ståhle till alla delar instämt.
Ullålande, i anledning af R.
Strrs, åren i8a5 och 1827 församlade Hrr Revisorers 346 Stats-Utskottets afgifne Berättelser om granskningen af RiksgäldsVerket, GeneralAssistance-Contoiret och f. d.
St:rs pröfning och afgörande hemstäldte ämnen samt öfver de af bemälte Hrr Revisorer tillstyrkte åtgärder. i:a Afdelningen. 182S ars Revision. §• «.
Ang:de lefveren ingen till RiksgäldsContoiret af Öfver skotten på StatsVerkets förslagsvis beräknade Inkomster.
StatsContoiret af d. 26 Maji 1825 begärt, att sednast uti derpålöljande Septemb.|månad erhålla uppgift Betänkande n. 347 om och huruvida några ÖfverskottsMedel voro att förvänta, så hade K.
StatsContoiret, till svar härå, under d. 12 i sistberörde månad, insändt en upprättad Liquidation öfver 1820, 1821, 1822 och 1823 årens Öfverskott, enligt hvilken, RiksgäldsContoiret skulle tillkoim nia en Summa af 124,487 11:dr 37 sk. 2 r:st.
M:t med någon underd. anmälan i detta ämne besväras. §• 2- Angtde K. Con voy-Gommissariatets på Riks* gäldsContoiret anvisade Creditiv.
M:t blifvit öf"verlemnadt, att använda de Sextio Sex Tusen Sexhundra Sextio Sex R:dr 32 sk.
B:co, som af SjöTulls”Intraderne äro anslagne K. Convoy-Commissariatet, ”hvilka skulle serskildt å 3:dje HufvudTiteln itppföras, ”ett motsvarande Creditiv anvises, att, efter föregån”gen pröfning och K. M:ts Nådiga Beslut, begagnas, ”i mån af behofvet och emot Comrnissariatets Förbin”delse, hvarefter, vid nästa Riksdag, kommer att för”ordnas, huru de medel, som, på grund häraf, kunna ”för StatsVerkets räkning lyftas, bora ersättas.”
B:eo hvartdera året, blifvit verkställde, väl ej funnit något att erinra, enär desamma ägt rum, i följd af K. M:ts Nådiga tillkännagifvanden; men Hrr Revisorerne hafva dock ansett sig böra fästa Betänkande n. 34g R. II.
Sedan der först linnes utsatt en summa af66,(i66 R:dr 32 sk.
En sådan tolkning hafva Hrr Revisorernc likväl ej ansett vara den rätta, enär bekant vore, att, ifrån längre tid tillbaka, K. Convoy-Commissariatet haft på Stat ett bestämdt årligt Anslag af 66,666 R:dr 32 sk.
Creditiv skulle vid innevarande Riksdag K. Convoy-Commissariatet anvisas, oaktadt Cornrnissariatet uti Convoy-Afgifterne ägde ansenliga Inkomster, och hvilka, enligt TullRäkenska - 35o Stats-Utskotets perne, befunnos hafva för åren 1821, 1822 och 1823 bestigit sig till ett sammanräknadt belopp af 242 R:dr 35 st.
Silfver Species, 34,929 R:dr i4 st.
Sv. B:co. (p. 4 R. B.; Och finner Utskottet, lika med Hrr Revisorerne, redactionen af det ifrågavarande Beslutet mindre tydlig; äfvensom Utskottet anser sig desto hellre böra gilla den af Hrr Revisorerne antagne tolkning, sorn densamma öfverensstämmer med R.
Skrifvelse af d. 20 Nov. 1823. §. 3.
Nu m m e rL ot ter i ets Behållnings aflemnande till RiksgäldsContoiret m. m. a) Ang:de NummerLotteri-Inrättningens Fordran hos Hainnbyggnads-Directionen i Helsingborg, som, jemte berörde Inrättnings öfrige, behållne Tillgångar, blifvit, enligt R.
Nummer'
Lotteri-Directionen begärt närmare upplysning om ifrågavarande fordran, men att Directionen, till svar härå, endast lenmat anvisning på förenämnde Quittencer samt K.
M:ts i ämnet till Directionen aflåtne 3:ne Nådiga Skrifvelser, af hvilka, i den ena, under d. 7 Augusti i8o5, K. M:t på LotteriFonden anordnar 10,000 R:dr emot 5 procents ränta, jemte Nådigt tillkännagivande, det K.
M:t framdeles ville anbefalla återbetalningssättet, samt i den andra, under d. 17 Septemb. 1806, anbefallt K. Nominel Lotteri-Directionen att förskottsvis utbetala 499° R-‘dr, och ändteligen, uti Skrifvelsen af d. 17 Augusti 1S20, i Nåder tillkännagifva, att Räntebetalningen, som förut utaf StatsMedlen utgått, lomme, i följd af den, vid 1818 års Riksdag, skedda Statsreglering, att upphöra; och hade, vid sådant förhållande, Hrr Revisorerne funnit lämpligt anmoda Hrr Fullmäktige att, med anledning af K.
M:t af den 22 Decemb. 1825, i underd. anhållit om närmare underrättelse om de i Nåder stadgade villkor, så väl, i afseende på återbetalningen af LånCapitalet, som räntan, 35i Stats-Utskottets sedan den upphör,t, att från StatsVerket utgå; men att, i svar härå af den i5 Januarii 1826, K.
M:t funnit godt i Nåder förordna, att samma uti Räkenskaperne, såsom tillgång, upptagne belopp af i4>99° R:dr skulle hos R.
Och som K. M:t, under d. ig Novemb. sisth år, aflåtit Nådig Skrifvelse till Utskottet om denna afskrifning, och Utskottet i anledning häraf, redan afgifvit serskildt Betänkande N:o 56, så får Utskottet nu endast samma Betänkande vördsamt åberopa. b) I sammanhang med frågan om NummerLotteriInrältningens till RiksgäldsContoiret aflemnade Tillgångar, hade hos H:rr Revisorerne förekommit, huruledes R.
H. St:r, vid sisth Riksdag, beslutat, att NummerLotterilnrättningens behållning i penningar och fordringar skulle till RiksgäldsContoirets disposition öfverlemnas, och tillika stadgat, att, ifrån och med år 1824, skulle uti RiksgäldsContoiret hållas Lotteriinrättningen tillhanda allt hvad till förefallande utgifters bestridande erfordras, i den oförmodade händelse, att
St:r, enligt H:rr Rättelse:
Palmstjerna, Betänkande n. 353 H:rr Revisorernes tänka, hade antydt, det skulle behållningen af Lotteri-vinsten för hvarje år omedelbarligen komma RikgäldsGontoiret till godo, emot det på andra sidan RiksgäldsContoiret skulle komma att vidkännas den förlust, sorn på Lotteri-spelet inträffade; och hade de år 1827 lörsamlade Herr Revisorer uti denna åsigt jemväl instämt, (pag. 8. 1825 Rev. B. — pag. 8. 1827.
Skrifvelse af den 20 Novemb. 1823, hvilken innehåller: att till R.
Skrifvelsen linnes till beskaffenhet och belopp specificeradt, och hvilket LotteriDirectionen, i ändamål att dermed betacka möjligen inträffande förluster innehållit.
Och emedan denna behållning egentligen vore att anse, såsom ett öfverskott å den i Stat påräknade Inkomst af NummerLotterilnrättningen; men med de, vid r8io års Statsreglering, fastställde grunder icke öfverensstämde, att några fonder samlas af StatsVerkets medel, R.
St:r beslutat, att förrberörde öfverskott skulle, i likhet med öfverskotten å andra Statens intrader, till RiksgäldsContoiret öfverlemnas; hvaremot det skulle uppdragas åt H:rr Fullmäktige i nyssnämnde Contoir, att, uppå skeende behörig requisition, hålla NumraerLolterilnrältniogen tilt handa allt hvad till 23 3r>4 Stats-Utskottets förefallande utgifters bestridande erfordras, i den oförmodade händelse, att
Lotteri-spelet ett eller annat år nied förlust utfölle.
I anledning af livad sålunda är vordet upplyst, finner Utskottet det H:rr Revisorernes yttrade åsigt väl icke strider emot R. II.
Sttrs omfönnälte Beslut; men då NuramerLotterilnrätlningen förvaltas af en Styrelse, sorn inför K.
StatsContoiret och derifrån, i likhet med öfverskotten å andra StatsIntrader, aflemnas till RuksgäldsContoiret. cj Vidare hafva H:rr Revisorerne hemställt: om icke, enär Lotteri-spelet nu mera bedrifves för RiksgäldsContoirets räkning och på dess äfventyr, den Öfverstyrelse af NummerLotterilnrättningen, som föres af en utaf K.
M:t i Nåder tillförordnad Direction, / / ' kunde på lika sätt, som ÖfverStyrelsen af GeneralAs sistanceContoiret åt Fullm. i RiksgäldsContoiret uppdragas; och hvilket H:rr Revisorerne ansett sig desto hellre kunna tillstyrka, som utredningen uti RiksgäldsContoiret af Götheborgs
Discont med år 1826 kommc att upphöra, och återstående utredningen af de a:ne andra Disconterne syntes H:rr Revisorerne kunna, inom en icke aflägsen tid, vara i det närmaste fulländad, (p. 8. Rev. B.)
H. St:r aflat ne Nådiga Proposition af d. i3 Novemb. 1828, ang:de Stats - Betänkande d. 355 Verkets tillstånd och behof, behagat föreslå, det NumrnerLotterilnrättningen skulle, efter en viss tids förlopp, upphöra, så anser Utskottet H:rr Revisorernas hemställan böra hvila intill dess R.
Mits ofvanberörde Nådiga förslag. §• 4- Angi de den så kallade gamla Riksgälden.
Mits, uppå R.
St:rs derom gjorda underd. anhållan, utfärdade Nådiga Kungörelse af d. 10 Septemb. 1823, en prcescriptionstid blifvit bestämd till den sista December 1824, inom hvilken vederbörande fordringsägare, skulle sine innehafvande Fordringsbevis, vid förlust af all rätt till betalning, till liqvid uti RiksgäldsContoiret förete; Och hade, inom denna föreskrifne tid, endast blifvit anmäld Drakenbergska-Famillens fordran, till ett belopp af r 146 Dllr 14 öre Slmt eller igi Rldr 3 sk. 6 r:st.