Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Summa 7ti,5oo. — - n6 S t a t s - U t s k o 11 c t s Skulle raan nu vilja antaga, hvilket hvar oell en, som hal' kännedom om SlatsYerkets tillstånd lärer nödgas medgifva, att denna skuld på de 5 år som följa på nästa Lagtima Riksdag kan afbetalas med 170,000 R:dr årligen, så minskas räntan i samma förhållande som den under de 5 första åren stigit och hela Ränteutgiften blifver således i53,ooo R:dr, en summa som, ehuru visserligen ej obetydlig, likväl ej motsvarar den ökade kostnad som skulle uppkomma i fall Canalarbetet, om det nu nedlägges, efter 5 års hvila åter skulle upptagas; den skada oberäknad att Canalen 5 år sednare blefve segelbar.
Det vill således synas att en sann hushållning fordrar att arbetet nu fortsättes genom 3 procents lån; så vida man får antaga för gifvet, att arbetet dock en gång måste fulländas, hvilket jag för min del vågar anse vara Nationens allmännare önskan, äfven om man toge för afgjordt att Nationen icke vore benägen att serdeles högt uppskatta de framtida fördelarne af detta verk.
Till följe häraf vågar jag således föreslå följande: r:o Att R.
St:r nu bevilja ett understöd af r00,000 R:dr B:co till GöthaCanalarbetets fortsättning. 2:0 Att H:rr Fullmägtige i R:g:sContoret erhålla R:s St:rs befallning, att ofördröjeligen, för detta ändamål, på sitt ägande Creditiv i Banken upptaga denna summa. 3:o Att denna summa ersättes
Banken i mohn som Riksgäldsmedel hinna inflyta. 4:o
Att detta förskott, tagit å Bevillningsraedlen, ersättes af Lån å 3 procents räkningen eller å Banco - Beta nkan elen, N:o 102. 117 Creditivet, på hittils brukligt satt, i den händelse storleken af StatsContorets Reqvisitioner å Bevillningsanslaget ej skulle medgifva ett fortsatt förskott å desamma.
Af Herr CommerceRäclet B. H. Santesson.-
De uti samtelige RiksStånden förekomne anmärkningar, livilke föranledt återremitterandet af Stats- och BancoUtskottens Betänkande N:o 92 uti frågan angående ett förskott af 100,000
R:dr till GöthaCanalarbetes fortsättande innevarande år, afse, utan undantag, anmärkningarnes författares inom hvarje
Stånd mening, och hvilken, att sluta af voteringsresultatet inom alla Stånden, verkeligen synes uttrycka Ståndens mening, att Stats- och BancoUtskotten borde till R.
St:r inkomma med ett förnyadt Betänkande och deruti afgifva ett verkeligt utlåtande, i anledning af K. M:ts Proposition, huru det för GöthaCanalbyggnads fortsättning erforderliga biträde af 100,000 R:dr kunde i förskotts- eller låneväg lemnäs.
Derjemte hade K. M:t igenom serskild Nådig Remiss täckts meddela StatsUtskottet de vigtige omständigheter och bekymmersamma förhållanden, som GötliaCanalDirectionen ansett sig skyldig till K.
M:t i underd:het anmäla, i anledning af de hinder som vid frågans behandling förra gången inom
Utskotten mött Directionens åtgärder till förberedande af innevarande års Canalarbete.
När, allt detta oaktadt, Stats- och BancoUtskottens Pluralitet, enligt det i går beslutade och nu juste - i8 Stats-Utskottets rade förnyade utlåtande, förblifvit vid deras förra mening, att all fråga om 'understöd åt GötliaCanal må uppskjutas intilldess
Statsregleringen blifvit upgjord, och frågan kan i sin helhet behandlas, nödgas jag reservera mig deremot.
Jag har trott, att Utskotten åtminstone bordt beledsaga dess utlåtande med nya skäl för afstyrkande, för det närvarande, af bifall till den K.
Propositionen, äfvensom till vederläggning åtminstone af någon af de åsigter sorn inom ItiksStånden blifvit yttrade, men af hvilka ingen enda blifvit i det afgifna utlåtandet ens uppgifven.
Min enskilda mening är dock, att Utskotten i stället haft fullkomlig anledning, så väl af K. M:ts Nådiga Proposition, som af K.
M:ts sednare Nådiga Remiss, och af Samtelige RiksStåndens återremitterade hufvudsakliga anmärkning emot Utskottens förra Betänkande, att till R.
St:r föreslå, det de ifrågavarande 100,000 R:dr B:co, såsom för GölhaCanalarbete lin oundvikeligen nödvändige, genast varda utbetalde från RtgisContoret, på lika sätt som R:g:sContoret, enligt R.
Sttrs år 1823 fattade beslut, bestridt sådane anslag, emot åtnjutande af de i5o,ooo R:dr, som från StatsVerket på gamla skulden årligen ingått till Banken, och derifrån på R:g:sContorets
Räkning för dylike behof vid hvarje års början öfverflyttats, äfvensom emot erhållande af öfverskotta på Bankens årliga vinst utöfver till Silfvervexling för hvarje år afsatte 266,666 R:dr 32 sk.
Sedlar, och hvilket öfverskott under hvarje B e t ä n k a n d e n, N:o 102.
1 iq hvarje af de sednare åren utgjort R:dr 200,000, som ännu icke hunnit att för år 1828 från Banken till B.:g:sContoret aflemnas, hvarförutan båda slags tillgångar af tillsammans
R:dr 35o,ooo för Ar 1829 mig veterligen ej aro ännu till något annat tagne i beräkning.
Att R:g:sContorets närvarande ställning ej lägger något hinder derföre, aldraminst med dess ägande Creditivrätt på Banken, intilldess R:g;sContorets egne Inkomster ingå, får jag ådagalägga med bifogade dels afskrift af RlgtsContorets BalanceRäkning
Ultimo December 1828, efter det bedömmande af Tillgångarnes värde, som FinanceBeredningen antagit; dels uppgift af R:g:sContorets ägande behållning å dess BancoRäkning den 28 sistlidne månad.
H. St:r, på sätt jag anser mig fullt skyldig hoppas af ej mindre
Deras alltid ådagalagde allvarliga föresatts, att se GötliaCanal så snart som möjligt fullbordad, dels Deras uti återremissen tydeligt förklarade åsigt hvad serskildt denna förskottsfråga rörer, behaga fatta ett sådant beslut, beror det ock af R.
H. St:r sjelfva, att dervid fästa eller icke fästa något vilkor af återbetalning utaf desse 100,000 R:dr, för det fall att R.
H. 5t:r ej skulle under denna Riksdag ytterligare bevilja något anslag eller byggnadslånebiträde till GöthaCanals fullbordan.
O111 nämnde vilkor nu kommer att fästas vid R.
St:rs Beslut, så torde dock återbetalningstiden bestämmas till minst ett år frän lånets erhållande, och i fall serskild säkerhet derföre erfordras, sudan godkännas alt bestå uti dels si. 1 II. 9 ,2o Stats-Utskottets GöthaCanalDirectionens å Bolagets vägnar afgifvande förbindelse till R.
H. St:rs R:g:sContor, att såsom säkerhet tillhandahålla Canalverkets elfecter och behållningar af alla slag, dels
Directionens personliga ansvarighet för fyllande af den vid effecternes realiserande möjligtvis uppstående Brist.
Af Hr Kammarherren B.
Rosenblad: ”Under åberopande af de skäl, jag i min Reservation vid Utskottens förra Betänkande anfört får jag med Hr CommerceRådet Santesson förena mig i dess nu algifne Reservation mot Utskottens fattade beslut.” Uti Hr CommerceRådet Santessons Reservation hafva likaledes instämt:
Hr Generalen Friherre B.
Franc Sparre, Hr Lagmannen J.
Noreus och Hr Presidenten G. Poppius.
Sa väl uti Hr Öfversten Lefre'ns som Hr CommerceRådet Santessons ofvanintagne Reservationer hafva förenat sig:
Hr Amiralen von Schantz, H:r GeneralMajoren Hederstjerna, Hr Biskopen Doctor Wallenberg, Hr Prosten Östberg, Hr Prosten Grevillius, Hr Doctor Rönbeck, Hr Prosten Pettersson, Hr Prosten Elfström och Hr CommerceRådet Cronius.
Af Hr L. D. Heijkensköld:
Ett förskott af 100,000 R:dr å det biträde till GöthaCanalarbetes fullbordande R.
St:r framdeles torde besluta, anser jag för min del nödvändigt till undvikande af större kostnad, och en förlängd tid för Canalfartens öppnande; och måste derföre reservera mig emot det Beslut som af de Förenade Utskotten nu blifvit fattadt.
Betänkanden, N:o 102. 121
För en enskild man kan det ofta vara tillfyllestgörande att fästa sin blick och sin omsorg vid det närvarande; men då man deltager i Allmänna
Ärender är man förbunden att se på det förflutna och beräkna följ— derne för framtiden.
Jag ser då tvenne tilldragelser sedan år 180g, sorn på Fäderneslandets öden och ställning nödvändigt skola äga det största inflytande, Finnlands afskiljande från Sverige och Föreningen med Norrige.
På Finska jorden afgjordes tillförene våra strider med Ryssland, hädanefter komma de att afgöras på hafvet och vid kusterne.
Håfvens sammanbindning genom GöthaCanal, hvarigenom vår vid vestra kusten stationerade Skärgårdsflotta tillika med Norriges, kan genom landet Föras ut i Östersjön anser jag derföre blifva af så stor vigt både tor vår säkerhet och försvar att jag icke tvekar att tillstyrka den ytterligare uppoffring af medel som dertill fordras.
Blotta förberedelserne till ett fälttåg kosta millioner; men äfven med millioners uppoffring skulle man i behofvets stund ej kunna erhålla den fördel och de ressourcer för kustförsvaret som Canalen fullbordad erbjuder.
— Jag håller äfven troligt att efter Canalens fullbordande en betydlig transito af varor kommer att äga rum på densamma i synnerhet under de stormiga höstmånaderne, och jag tror att vårt land derigenom blifver för handelsintresset af större vigt än tillförene.
De stora Handlande Nationerne skola icke med liknöjdhet se att fredslugnet störes i Norden, och troligen erbjuda oss biträden och medel till försvar då vi det behöfva, i mohn af den lätthet och den fördel vårt läge och våra communicationer medföra för handeln på Östersjön.
Stats-U tskottets (Bilaga till Herr Rikets Ständers Riksgälds-Contoirs Skulder.
Räntedragande : Gamla 5- ProcentsLånet —— — — 3o,ioo -— - Trollhätte SlussverksLott- sedlar (a i2proc:t) . . . — — 32,833 16 - LifränteLånet (ä 8| proc:t) — — 3,916 32 - Konung Carl Xlllts Hem- giftsCapital (ä 5 proc:t) — — 100,000 — - Utan Ränta:
Utelöpande 166,85o — - BancoAttester 7°4 12 10
Depositioner af gammalt 787 12 9 Återstod på Gamla Riks- gälden *9* 3 6 KrigsCommitte'ens Accep- terade Invisning ....
IOO — — Obligationer till ersättning för Franska fordringar 383 21 4 Dito för uppbringningar 291,287 28 _9 293,453 31 2 Aflupne outtagne Räntor på räntedragande Skulden . — 6,019 i3 I Stats-Contorets fordran på 1828 års StatsbristsAnslag —,— — — 693,866 21 6 Insatte Skatteköpsmedel för RecognitionsSkogar . . . — — 334 25 4 R.
St:rs Banks fordran på Gamla Creditivet till 1828 4,oi 4,852 16 3 att afskrifvas Efter serskild Räkning, sedan [823: R.
Banks fordran på Creditivet N:o 3 —. — 101,763 '4 1 Utelöpande 3-procents
Re- verser , med upplupen Ränta — — 37,323 27 6 [,299,610 36 8 Öfverskott eller Capital-be- hållning —— — _ [,237,628 35 - 2,537,239 23 8 Betänkanden, N:o 102. 123 Santessons Reservation.)
Balance-Räkning Ultimo Dec:br 1828.
Inom Lin en fö- Tillgångar. ras tills vidare.
Räntebärande Capitaler: f. d.
Hingstmedels-Cassan BergsCollegii dito —.
— Hingstprsemii dito 14,812 — —— Fordran af Exc. Grefve Ruuth 113,597 10 Ystad och Malmö F. d. Konungens förmögen- het i Actier &c. 16,823: i4- 2 | 16,323 '4 2 utfurcs med EnkeDrottning Hedv.Elisab.
Charlottas
Actier i Götha- Canal 35,700 Förskotter: till StatsVerket på inflytande Bevillningen — till General-Assistance- Contoret — på Diverse Räkningar — Saldo å löpande Räkning i R.
St:rs Bank . _ _ _
På serskild Räkning sedan 1823 uppförde Låneanslag till: Norrköpings Stad . . Borås dito Ystads Hamnbyggnad — Upsala Bibliothek . . — GöthaCanal från och med 1824 1,600,000 och Hjelmare Canal . : . 4,900,000 — Fastigheterne i Stockholn), Riksgälds-Contorets och Assistance-Contorets bus — — 16,309 ‘6 - 5,200 68,760 | 5oo — - t,945,8o3 46 8 i5o,ooo 1 2,161 44 7 58,8o3 34 - 206,532 16,686 18,965 46 5 47,5i6 28 - o itfftrde i värde 2,537,2j9|23|8 ,2/j Stats-Utskottets Jemnlikt till Hrr BancoFuIlmägtige ingången Rapport af VexelBankens Kamererare, utgjorde R.
St:rs R:g:sGontors behållningar derstädes den 28:de nästlidne Mars:
På Räkning N.*o i 60,835: 3i. 1.
(RiksgäldsContorets egne medel.)
På Räkning N:o 3 . . . . .. 71867: 46- 4* (De serskildo anslagen jemte 3-ProcentsLånen.
) Stockholm den 7 April 1829. O. Helsingius.
Det är anledning till anmärkning emot StatsRådet, samt Föredragande inför K. M:t af KrigsÄrender, hvarom Remiss begäres till GonstitutionsUtskottet, inför hvilket anledningarne uppgifvas skola.
Utlåtande ang:de anslag af medel till kostnaderne viu Högs. H. K. H.
Prinsessan Sophia Albertinas Begrafning.
(U.-A.) J^.
M:t har under d. 10 i denna månad till Utskoltet täckts aflåta Nådig Proposition, deruti K. M:t till Utskottet öfverlemnat, att utse och hos R.
St:r föreslå Betänkandea, N:o 104. ia5 erforderlige medel för de genom H. K.
H:s frånfälle förorsakade kostnader, hvilka förslagsvis blifvit beräknade att uppgå till 35,ooo R:dr; förmodande K. M:t, att, efter afdrag af de utgifter, som för H. K.
Höghets HofStat och Betjening äga rum, intilldess en PensionsStat kan för dera ifrån och med nästa år blifva reglerad, återstoden af H. K. Höghets StatsAnslag för innevarande år skall för Begrafningskostnaderne lemna en tillgång af omkring i5,ooo R:dr, deraf 12,000 R:dr redan blifvit för ifrågavarande utgifter förskottsvis anordnade; så att på det hela ett serskildt Anslag af 20,000 R:dr blefve af nöden; hvarjemte K.
M:t i Nåder förklarat, att för alla de Medel, som användas till de genom Högs. H, K. H.
Prinsessans död förorsakade kostnader, behörig redovisning komme att i vanlig ordning afgifvas och af StatsUtskottet eller R.
St;rs Revisorer granskas, I anledning häraf och då, såsom ofvan omförmäldt är, detta års Anslagssumma för H. K. H.
Hof icke lemnar större tillgång till Begrafningsutgifterne än i5,ooo R:dr B:co, får Utskottet vördsamt tillstyrka: att fyllnaden i den härtill erforderlige Summan af 35,ooo R:dr må af StatsVerkets nu befintelige öfverskotter med 20,000 R:dr anordnas, emot vederbörlig redovisning, som, på sätt K.
M:t i Nåder föreslagit, kommer under granskning.
Den 16 April 1829. I2Ö Stats-U tskottets N:o 105.
Utlåtande i frågan om dispositionen af de till Barnhusinrättningen i Malmö gjorda donationer, (L.Ai) Hos Hederv.
BondeStåndet tiar RiksdagsFuIImägtigen Nils Månsson från Malmöhus Län, uti afgifvet, tilt StatsUtskottet remitteradt, Memorial anfört: att Barnlmslnrättningen i Malmö genom enskildtes Testamentariska dispositioner väl erhållit en tillräcklig fond för det med samma Inrättning åsyftade ändamål, att åt värnlösa barn inom Länet lemna skydd under deras minderårighet och bereda dem tillfälle att danas till nyttiga medlemmar i samhället, men att, sedan dessa fonder blifvit ställda under K.
SeraphimerOrdensGillets disposition, blott en ringa andel deraf komme Länet till godo.
— Då likväl hvarje Testators vilja bör hållas i helgd, har Nils Månsson yrkat att den fond, som ensamt tillhör Malmö
Barnhuslnrättaing och bör vara odelad, måtte af OrdeusGillet återställas samt förvaltningen af densamma uppdragas åt Malmö Läns HushållsSällskap under enahanda ansvar och redovisningsskyldighet som hittills varit SeraphimerOrdensGillet ålaggd.
För bedömmandet af denna fråga, erfordras, i Utskottets tanka, att äga en tillförlitlig kännedom om tillkomsten af de Malmö Barnhusinrättning nu tillhörande fonder, vilkoren som blifvit fästade vid de af Motionären omnämnda Testamentariska Dispositioner Betänkande n, N:o io5. 127 m. fl. för målets pröfning väsendtliga upplysningar; och då i öfrigt K.
St:r år 1823 till K.
M:t i underd:het öfverlemnat regleringen på det hela af de anstalter, hvilka utgöra föremål för användandet af de under SeraphimerOrdensGillets disposition ställda fonder, anser Utskottet lämpligast tillstyrka, det R.
St:r, hos K.
M:t i underdfliet anhålla, att, sedan förhållandet med tillkomsten af Malmö
Barnhuslnrättnings-fonder blifvit undersökt och utredt, K.
M:t täcktes pröfva och afgöra hvad afseende må lemnäs åt det nu väckta anspråk om dessa fonders användande uteslutande inom Malmöhus Län.
Af Hr Assessoren Lagerhjelm j Pehrj som för sin serskilda mening i detta mål anfört, att han ansåg den gjorda motionen, om rättighet för Malmö BarnhusInrättning till ensam disposition af de ifrågakomne Testacuentsmedlen, innefatta ett ämne af Administrativ egenskap.
Och som den derföre icke borde blifva föremål för handläggning hos R.
St:r; så har Hr Lagerhjelm, för sin del, trott Utskottet bordt hafva inskränkt sitt yttrande derhän, att saken ej tillhörde R.
St:rs pröfning, utan att vederbörande ägde, att, å ort och ställe som vederborde, söka den ändring och rättelse i det omförmäldte förhållandet, som med Lag och Författningar Öfverensstämde.
I denna mening hafva instämt:
Hr Gretve Hamilton^ Hr Friherre Palmstjerna, Hr Kammarherren Nordenfeldt > Hr Öfversten Lefrén samt Hr Winberg. 128 Stats-Utskottets N:o 106.
Utlåtande, ang:de hegardt understöd af Allmänna Medel för Ortopediska Institutet i Stockholm, (U.-A.) Tii!
Utskottet hafva blifvit remitterade 2tne serskilde Motioner, den ena ifrån Ii. it. o. A. af Hr Bruncrontij N.j den andra från Vallofl.
BorgareStåndet af Hr Abr. J.
Eiessleiterj om understöd af allmänna medel för det i Hufvudstaden varande af Professoren, Doctor Wils Akerman stiftade Ortopediska Institut^ hvars föremål är, att återställa kroppsbildning, helsa och växtlighet hos lytta, vanskapliga och sjukliga barn.
Angående denna Inrättning, som med Nådigt tillstånd bär namn af Josepliinas Institut, hafva Motionärerne meddelat de upplysningar: att Institutet, som först blifvit anlaggdt å Professoren Doctor Åkermans förut varande egendom
Djurgårdsbrunn, hvarest för ändamålet erforderlige byggnader blifvit på hans bekostnad uppförde, sedermera flyttats till
Staden och kunde anses hafva tagit sin början den 9 October 1827, då första patienten der intogs, ifrån hvilken tid ett icke obetydligt antal barn och unga personer skall der blifvit vårdade, af hvilka flere utgått hulpne samt andre, hvilka varit i mer eller mindre mohn ledvridne, voro färdige att derifrån snart utskrifvas: att hvarje Patient nu betalade i5o R:dr B:co i qvartalet eller 600 R:dr om året, hvilken afgift för mångas föräldrar kunde anses högst betydlig, men, jemförelsevis \
Betänkande», N:o xo6.
129 med hvad vid andre dylike Inrättningar ägde rum, ingalunda vore för högt beräknad, enär årliga afgiften vid Ortopediska Institutet i Lybeck tippgirige till omkring i4oo R:dr B:co för hvarje patient, och dessutom ioo
Dukater vid dess utskrifning, samt vid samma Inrättning i Paris till 6000 Francs, eller nära 3ooo R:dr årligen: att flere omständigheter skulle bidraga att göra en kur vid en Ortopedisk Inrättning kostsammare än många andre, dels i anseende till den kraftiga föda, som fordrades för att utrota Skrofler och Engelska Sjukan som vanligen läge till grund för lyten och fel i kroppsformen, dels ock ifrån behofvetaf ett större utrymme, ständig tillsyn, talrik Betjening, dyra Medicamenter, Bandager, Fjedrar, Machiner, Gymnastik, Bad m. m.: att Stiftaren till Inrättningen, för att kunna uthålla med kurerne derstädes, således varit nödsakad att till ofvanberörde höga pris taxera patienternes intagande å Institutet, så att, ehuru detta pris vore mer än hälften lindrigare än i andre Länder, likväl, i anseende till de flestes medellöshet, blott få, och på långt när icke så många som det behöft, kunnat hos honom anmäla sig för att å Inrättningen emottagas; hvadan Inrättningens utveckling ännu mötts af åtskillige svårigheter, hvilka Stiftaren af egen kraft ej förmådde afhjelpa; samt sluteligen att Doctor Åkerman, till vinnande af erfarenhet i behandlingssättet och nödiga insigter, gjort en kostsam utländsk resa, hvartill han af allmänna medel endast uppburit 800 R:dr B:co, och både af egne tillgångar förskjutit kostnaden till nödige modellers iuförskrifvande samt i3o Stats-Utskottets äfven uppoffrat en del af sin privata practik såsom Läkare, för att kunna egna sin tid och sina omsorger mera uteslutande åt vården af Institutets angelägenheter, och hvarförutan Inrättningen icke kunnat äga bestånd.
Och är, på desse förenade skäl, föreslagit, af Hr Bruncrona. ; 1:0
Att af allmänna medel en Jämpelig gratification måtte beviljas Professoren Doctor Åkerman, såsom ersättning för dess gjorda uppoffring af egne medel och en lönande practik, i ändamål att inom Fäderneslandet tillvägabringa en Inrättning, lika hedrande för Vetenskapen, menskligheten, som honom sjelf, äfvensom att i någon mohn ersätta den förlust han nödvändigt fått vidkännas i afseende på ett inskränkt antal patienter det första året. 2:0
Att ett årligt anslag af 3 till 4000 R:dr B:co måtte till nästa Riksdag och till Professoren Åkermans disposition beviljas, emot förbindelse å hans sida, att icke allenast till nämnde tid fortsätta, förestå och upprätthålla Institutet, och det på allt sätt ändamålsenligt fullkomna, såsom hittills skedt, oberoende af ett mer eller mindre antal betalande Patienter, utan äfven att oafbrutet vid Institutet underhålla, sköta och vårda utan serskild betalning 5 fattiga barn som behöfva genomgå en sådan kur.
Varandes af Hr Hiessleiterj som likaledes ansett Doctor Akerman, hafva, genom sina uppoffringar och nitiska bemödanden för ifrågavarande Inrättning, gjort sig personligen förtjent till någon lämplig gralifieation, Betänkanden, N:oio6.
131 föreslagit, att R.
St:r måtte bevilja lionom till Institutets vidmagthållande och utbildande, ett årligt understöd, efter inhämtade säkra uppgifter och skedda undersökningar, så afpassadt och uträknadt, att både dea årliga afgiften för betalande patienter kunde något nedsättas samt ett visst antal af obemedlade sjuklingar ur de lägre folkklasserne gratis emottagas.
Tilläggande Hr Hiessleitcr, att, om Staten började med att blott underhålla några få frisär.gar vid Institutet, all anledning vore att hoppas, att detta efterdöme skulle verka fördelaktigt för sakens framgång, och alt enskildte menniskovänner deraf snart skulle uppmuntras till så betydliga bidrag i donationer som behofvet kunde kräfva.
Sedan en del af Utskottets Ledamöter om beskaffenheten af den ifrågavarande Ortopediska Inrättningen på stället tagit närmare kännedom; så har Utskottet ytterligare inhämtat, att vid samma Inrättning, der största sjukantalet hittills uppgått till i5, för närvarande kostnadsfritt en samt i3 betalande Patienter ifrån åtskillige orter i Riket och äfven ifrån Finnland njuta en efter olika kroppslyten lämpad
Ortopedisk behandling med en dermed förenad i allt öfrigt omsorgsfull vård och skötsel, äfvensom att, efter redan visade välgörande verkningar, Inrättningen synes hafva vunnit ett välförtjent förtroende, fastän den, såsom ännu ny här i landet, icke kunnat hinna få den utvidgning som erfordras, för att vid ett otillräckligt antal betalande sjuka kunna på en gång upprätthålla sig sjelf och lemua tillfälle för obemedlade eller alldeles utfattige att der emottagas. ij2 Stats- Utskottets Inrättningens Stiftare, har meddelat: att, vid beräkning af i o betalande Patienter, de årliga utgifterne vid Inrättningen, uppgå sammanlagdt till 9100 R:dr B:co (deribland likväl
Doctor Åkerman inberäknat 2000 R:dr såsom årlig förlust, genom hindret för honom, af sysselsättningen vid Inrättningen, ifrån all enskild practik.)
Med afdrag af den årliga inkomsten af 10 Patienter 6000 uppkommer således en difference af 3100 R:dr JJ:co hvilken dock, allt efter som de betalande Patienternes antal ökas, skulle sålunda minskas, att då antalet uppgår till i5, förlusten blir i85o R:dr •—1 20 — — . 600 — —*22 — 100 — hvaremot vid ett antal af 23 ett öfverskott skulle upp komma, som, progressivt tilltagande, vid 3o Patienters personal kunde påräknas till 1900 R:dr, och vid hvilket sistnämnde antal det först blefve möjligt, att nedsätta beloppet af afgifterne för mindre bemedlade Patienter samt åt några fattige lemna fritt underhåll och vård.
I I anseende härtill, och som, äfven oaktadt betydliga enskildta uppoffringar å Grundläggarens sida, endast genom de af Actietagare meddelade förskott det varit för honom möjligt, att till närvarande tid upprätthålla meranämnde Inrättning, hvilken, såsom afseende ett ibland de mest välgörande ändamål, hvars befordrande må anses lika mycket tillhöra Staten, som Betänk anden, N:o 106.
133 den enskilde, Utskottet trott böra åtnjuta något allmänt understöd, intilldess den hunnit blifva mera känd och begagnad samt vunnit det vidsträcktare förtroende, att af egne inkomster deri kan vidinagthållas och utvidgas; så och till vidare uppmuntran af det nit för Inrättningens framgång oell stadga Professoren Doctor Åkerman ådagalaggt, och för att sätta Inrättningen i tillfälle, att emottaga och vårda någre fattige kostnadsfritt, eller någre mindre bemedlade, emot en emot deras förmåga lämpad lägre afgift, har Utskottet, som, dä StatsVerkets tillgångar numera finnas förandra ändamål disponerade, icke kan några medel härtill på Stat uppföra, skolat vördsamt hemställa: alt R.