Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Länet brukas, sä wäl till sörswar som ordnings hällande; dock mä af desa en friwillig person fä gä i stället för nägon af de yngre Classernc, om en sädan är slägting; dock förlorar den sig krigstjenst undandrager rättigheten af Swensk Representant, som ej kan äterwinnas utan genom werklig krigstjenst. 8- Wargering sär deremot ej utgå ur Länet förr än ordinarie Soldaten är undanfallen.
Astöningen för all fördubbling i alla grader bör wara snarare högre, och ej lägre, än den ordinarie Trouppens. 8- Blesscrade till den grad, att de till nägon del för sin egen bergning blifwa mindre duglige, böra Bilaga till Mem.
N:o 1. 67 af Staten förses, hwarsöre wista Tsenste-Classer blifwa dem alldeles uteslutande förbehällne.
Dcste äro grunddragen af ett förslag, alltid bekymmersamt och betänkligt, men alldeles odrägligt för alla andra Folkslag, än det, som föredrager en med mödor och uppoffringar förwärfwad frihet för wcklighct, maklighet och lag träldom.
Med trygghet och utan anspråk framläggas allisa desta tankar för Swensta Folkets Lagstiftare."
Lika lydande med det af Herr Ofwersten Friherre von Platen ingifne anförande, intygar Lans ./anta.
Bilaga till mem.
Utdrag af Protocollct, hållet i Riksens Högloft.
Ständers Constitutions-Utskott den 26 Maji 1809. S. D. Herr Riddarhus-Secreteraren Silfverstolpe uppläste ett Anförande och ett Förslag angående en af honom tillstyrkt Riksens Ständers Lagoch Hushällnings-Bercdning; hwilket Anförande och Förslag wid detta Protocoll bilagde finnas.
Herr Lagmannen Blom uppläste i samma ämne ett äfwcn wid detta Protocoll bifogadt utlåtande.
Utskottets öfrige Ledamöter öfwercnskommo, att nästkommande dag taga denna fräga i öfwerwägande.
In l?iäeill Lans Lenta. 68 Expeditioner till Riks-Ständen.
"Riksens Ständers Lag- och HushällningsBeredning.
Denna Beredning skall bestå af Riksens Ständers Justitia: Ombudsman, såsom Ordförande, samt Tolf Ledamöter, kände antingen för utmärkta kunskaper eller utmärkt skicklighet.
Tre af desa Ledamöter böra hafina marit brukade i Domare-befattningar.
Sex böra mäkjas ur Rikets särskilda Provincer.
Tre Ledamöter haftva ferier fyra mänader i sender, och deribland skall räknas en af DomareClasscn.
Dehe Ledamöter ntwäljas wid Riksdagen genom särskilde Electorer af alla Standen; men Elcctorerne wälsa Ledamöterna ur hmad Ständ och Folk-Clatz dem nyttigt synes.
Fyra Ledamöter, hwaraf en ur Domare-Classen, utgå hwart tredje är.
Fyra andre efter samma grundsats, och hämtade ibland Sex Suppleanter, walde af Elcctorerne pä samma gäng, som de förstnämnde Tolf.
Skulle af detze Sex icke Fyra qwarlcfwa, wäljcr Beredningen sjelf till det rum, för hwilket en Suppleant fattas.
En Tjensteman, sä länge han är Ledamot i Beredningen, utöfwar emedlertid icke sin tjenst.
Ledamötcrnes arfmoden skola tvid hwarje Riksdag af Ständerne fastställas; dock mä den, som förut äger lön, blott erhälla fyllnaden i det bestämda arfwodet.
Denna Berednings befattning skall wara: 1) Att emottaga, af hwilken som helst, Anmärkningar och Förslag rörande Grund-Lagar, Civil- och Criminal-Lagar, oeconomiska Författningar och alla slags publika Inrättningar samt grunderna för desa Lagar, Författningar och Inrättningar.
Härifrän undantagas alla de oeconomiska Bilaga till Mem.
N:o 1. 69 Författningar samt Lag-Förklaringar, som emellan den sist hällne och den nästkommande Riksdagen af Regeringen utfärdas; äfwensom Beredningen icke är tillätet upptaga uägot, som innebär anmärkning mot Regeringens utfärdade Beslut, Resolutioner och Utslag.
Pröfwas de inlemnade Anmärkningar och Förslag sädaua, att Beredningen icke anser sig derpä kunna göra afseende eller sig dermed befatta, skall skriftelig, motiverad Resolution deröfwer meddelas den, som dem inlcmnat.
Men öfwer alla de Anmärkningar och Förslag, som af Beredningen upptagas, skall densamma sig yttra, och wid den slutliga öfwerläggningcn minst Sex Ledamöter wara tillstädes, och hwar för sig till Protocollet afgifwa sitt utlätande.
Protoeollerne och Handlingarne i alla de upptagna wälen skola för hwart är i hela sin widd tryckas, och ofelbart wara utgifne inom en mänad efter ärcts slut. 2) Insamla statistiska Upplysningar öfwer Landet och dem redigera; äga öfwerinseende öfwer Tabell-Werket; hafwa rättighet att ur Collcgierne, frän Landshöfdingarne, Landtmäteri-Contoiret, Provinccrnes Hushälls-Sällskap m. m. infordra alla nödiga underrättelser rörande Landets oeconomie; hos Regeringen föreslä utwägar till samlande af de upplysningar, hwilka ej genom förut befintliga inrättningar kunna erhällas; wid hwarje ärs slut till Regeringen inlemna Berättelse om de inhämtade statistiska Upplysningar, hwilkcn berättelse en mäuad efter ärets slut skall wara tryckt; och wid hwarje Riksdag till Riksens Ständer inkomma med en för alla ären sammandragen Berättelse deröfwer. 3) Wara skyldig att till Regeringen inlemna Betänkande» öfwer alla de Lag-Författnings- och oeconomiska Frägor, hwaröfwer Regeringen sjelf äskar desi yttranden. 70 Expeditioner till Riks-Ständen. 4) Äga med Tryckfrihetens ward blott sa mida befattning, att i händelse någon Författare eller Boktryckare, innan tryckningen, sjelf begär ett offieielt yttrande, huruwida ett arbete eller en Skrift kan, enligt Tryckfrihcts-Lagen, underkastas atal, sä böra Ombudsmannen, twänne Ledamöter af Domare-Classen och trenne af de öfriga ett sädant yttrande skrifteligen utfärda; hwarcfter, i händelse af Arbetets eller Skriftens gillande till tryckning, bade Författaren och Boktryckaren böra wara för allt answar frikände, och de Personer af Beredningen, hwilka yttrandet utfärdat, bliswa answaret iklädde.
Sträcker Beredningen fina yttranden eller sin åtgärd utöfwer hwad densamma, enligt föregäende puncter, är bokstafligen tillätet, äge Konungens Justitieo-Cantzler magt att densamma inför NiksNätten lagligen tilltala."
Till Protocvllet dcn 86 Maji 1809.
"Uti en redan före denna Riksdag med wcdcrbörligt tillställd utgifwen Skrift har jag yttrat den önskan, att, till allmänna opinionens upplysande och beredande, äfwensom till Regeringens upplysande, "en permanent Committee mätte af Ständcrne för"ordnas, som skulle äga att mellan Riksdagarne "inottaga Förslag till förbättringar L allt hwad som "bör fä namn af Lag och Författningar, allmängöra sina tankar öfwer dctza Förslag, wara förbunden att till -Regeringen aflemna fina yttranden öf"wcr hwad helst den knnde till dest öfwcrwägande "hänskjnta; men äga ingen beslutande rösträtt, sä"lcdes icke fä tillfälle att uppresa sig till en Nepre"sentations-del, wädclig för bäde Konungens och "Ständernas myndighet".
Sädan har, efter ordalydelsen, min önskan Bilaga till Mem. N:o 1. 71 warit.
Constitutions-Utskottet behagade ml härmed jemföra andan af det Förslag jag uppgifwit till en sa kallad Riksens Ständers Lagoch HnshällnLngs-Bcredning: jag förmodar, att den skall finnas alldeles enlig med mitt längesedan i tryck kungjorda yttrande, och »vägar hoppas, att detta yttrande angifwcr de mest lösliga, och icke ens pä något sätt baksluga, afsigter.
Jag har nppgiswit hufivud-ändamälet wara allmänna opinionens upplysande och beredande.
Jag tror att hwarje ofullkomlig
Stats-inrättning mäste pä ett revolutionairt sätt sönderbrytas, om den ej sär smäningom förbättras.
Dä en olycklig erfarenhet alltid nog känbart meddelar kunskapen om bristerna, tror jag ock att Statens wäl fordrar Medborgarnes beständiga uppmärksamhet pä sättet att afhjelpa desta brister; det fordrar att hjelpmedlcu dertill upptäckas och uppgifwas; och det fordrar iner, att Nationen genom egen pröfning sär öfwcrtygelse om desta hjelpmedels nytta och rigtighet.
Sä danas ett allmänt tankesätt, och endast detta allmänna tankesätt »verkställer sörbättringarne, utan sönderbrytande af Staten.
Gä en motsatt »väg; lät ingen uppmärksamhet spännas pä Statens Grund-Försattningar; eller lät äfwen. ett litet antal Wise monopoliskt betrakta och uttänka förbättringsmcdlen; bjud sedan desta, äfwen högst fullkomligt uttänkta, medel helt twärt till Nationens antagande; Hon skall afslä dem, derföre att hon ej begriper dem: »välj äter att päföra Nationen dem genom öfwerrumpling eller »väld; Hon skall blifwa sörbättringarnes uppenbara fiende.
Jag anser säledes de allmänna tänkesättens oafbrutna upplysande för den förnämsta trollkraften till Stats-Författuingars upp rätt hällan de och förbättring: den fullkomligaste skulle thy förutan ej 72 Expeditioner till Riks-Ständen.
Lära sig, och den bristfälliga skulle nödvändigt Llifwa det ännu iner.
Under hwilkendera af dessa titlar wi kunna föra den Constitution, ivart Fädernesland nu genom tvär åtgärd skall erhålla, är lätt att afgöra, dä wi för nägra fä weckor sedan blifwit tivärt wäckta nr Len försoffning, som Despotismen medför, till förhoppningen om en laglig frihets och dä tvärt Fäderneslands närwarande belägenhet är sädan, att vss ej möjligen kunnat tilldelas mer än ett ännu ringare antal wcckor till utarbetande af ett werk, som likwäl ärnäs att, Åtminstone genom sina hufwudgrunder, blifwa för Sekler gällande.
Utan all twifwel skall denna Constitution ej kunna upprätthällas, utan att förbättras; ty ehuruwäl wi med sanning kunna säga, att den ar ett konststycke, i uträknad jemnwigt wida öfwerträffande de RegeringsFormer Swerige hittills känt, »vöre det ändock fäkunnigt att ej inse, det den omöjligen kunnat ställas pä de grunder, som »verkligen kunde försäkra dess »varaktighet: och dertill hafwa orsakerna ej till den ringaste betydliga del legat i skiljaktiga egennyttiga wiljor, utan till största delen i en ännu alldeles oafhjelplig okunnighet om grunder att följa och med.el att »verkställa.
Denna säkert ofullkomliga Constitution behöfwer dä ett stöd och en hjelpare; söke »nan hwar som helst: detta stöd och denne hjelpare träffas ej annorstädes, än i allmänna opinionen.
Denna äter upplyses och beredes pä ett gansta otillräckligt, ojemnt och längsamt sätt, genom individuers ögonblickliga utöfwande af en Tryckfrihet, hwars grunders fasthet wi dessutom ännu icke pröfwat: den Lehöfwer en allmän och oupphörligen tillgänglig förenings-punct; och jag wägar tillägga, att jag för min del anser denna Constitution och alla wära Bilaga till Mem.
N:o 1. 73 Lagar oförsäkrade mot Lade Ständcrnes och Konungens myndighet, såsom de ock hittills i större och mindre mon warit, om ej mellan Ständerncs sammanträden, som äro ärnade att icke tätt inträffa, en, att jag sä mä säga, bewakande Corps finnes, oupphörligen syslosatt att hälla Cagarne fram för Nationens uppmärksamhet, och, ester gifwen wäckelse, inför densamma pröfwa deras halt med den mogenhet, det lugn och den widsträckthet i öfwersigter, som sällan af blotta individuerne kunna förwäntas; men en Corps tillika sa undergifwen den Styrande Magten, hwars werksamhet bör wara ostörd, att den aldrig får widröra ett Werkställighetsbeslut eller steg af densamma, eller ens en provisorisk Författning eller Lagförklaring af densamma, utfärdad mellan Ständcrnes sammanträden och af desta ännu ej sanctionerad.
Jag bekänner det, af sadan natur skulle den af mig föreslagne Beredning wara; och des hufwudsakliga befattning skulle ökas med omsorgeu om insamlandet af de högst wigtiga undcrrättelserne om Landets statistiska tillstånd.
Sedan denna Corps i början af manga warit ansedd wärdig och tjenlig att, såsom werkeligcn kontrollerande del, fa ett rum i Grundlagen, till hwilken befattning jag för urin del aldrig hade ärnat den, har den nu mera haft det öde att wäcka farhägor, just sedan dest uppdragna mechanisme ädagalägger att ingen ting kontrollerande deri finnes.
För hwem skulle denna Corps wara farlig?
För Konungamakten eller för Ständcrnes?
Den controllerar ingendera: den har ej att befatta sig med annat, än sjelfwa Lagarna och deras grunder: den sär ej ens anmärka något tvid nägonderas »verkställande steg eller beslut.
Hwari ligger dä farhä - 74 Expeditioner till Riks-StLnden. gornas anledning?
Jo deruti, att fint seende Personer, utom detta Utskott, i förhand dömt öfwer hwad de icke känt, och ännu i denna stund nästan cs känna.
Ma hända kunna ock personer gifwas, hwilka behöswa frukta för controll, och, efter wanligheten, ännu andra, svin wid deras fruktan förfäras: alla mä, wid ögnandet af Förslaget till denna Beredning, sjelfwe döma, om deras personlighet har något att befara.
Swerigcs blifwande
Konung skall, om detta Förslag hinner ända till Honom framtränga, wisserligen inse, att det es det ringaste asyftar inskränkning i en Magt, om hwars walwilliga utöfning af Hans hand jag, kan hända, är en af de uppriktigast förwistade Undersåtare.
Skulle man wilja pästa att Konungens och Riksens
Ständers magt förnärmas genom en tilläten granskning af alla slags Lagar, Författningar, Inrättningar och Lagstiftningsgrunder; dä får jag, öfwertygad att jag pä den plats jag nu innehar är skyldig att för bädc Styrelse och Lagstiftare frambära ärlig sanning, swara, att jag för min del icke anser mig och mina Medborgare hafwa äterfätt en laglig frihet, icke Riksens Ständer nägot beständ, icke sjclfwa Konungamagten nägon säkerhet, icke Nationen nägot förtroligt lugn, om ej hwarje Medborgare fär njuta den rätt att genom granskning af allt hwad Lag och Lag-princip kallas (utan blandning af Lagarnes särskilda tillämpning), offentligen yttra sin röst till understöd eller förbättring af hela StatsMaehinens o rga n isa t i on; att jag anser denna fria yttringsrätt, hwilken endast den baksluge Revolutionaircn bör frukta, wara den som främst gifwer Nationen interesse för de Lagar, den för sig stadgat; att jag anser en Nations fulla frihet att granska sina Lagar wara den säkraste borgen för dest
N:o 1. 75 Återhållsamhet att förändra deni; och att Fäderneslandet da först as Medborgaren rätt älskas, närhan med sanning kan säga: min röst sär oupphörligen höjas, den blir hörd, jag understöder den Lag, som hägnar allas rättigheter; jag bidrager att förbättra den, som stör dem.
Det är fran dessa principer jag utgår, da jag ännu en gang förklarar, att jag anser ingen wada, utan en wäl uträknad nytta, ligga i antagandet af en Corps, som med sin samlade upplysning finge yttra sig öfwer delämnen en Swensk bör äga kärast, sina Lagar, och grunderna hwarpa de stä; och att, utan denna Corps' antagande, tror jag den Constitution, wär wälmening nu gär att för Nationen framlägga, i en högst märklig nion skall sakna det främsta stöd för alla Constitutioner i werldcn, och alldeles nödwändigt för den, som hasten inom twä weckor alstrat, den mggtiga opinionens.
För öfrigt får jag tillägga, att en wisserligen wigtig nytta wid hwarje inträffande
Riksmöte Lör härflyta deraf, att denna Corps' genom tryck allmängjorda Protocoller redan för be red t bade saker och sinnen.
Wi hafwe nogsamt erfarit wid denna Riksdag, och kanske förnämligast i det ämne, som utgjort detta Utskotts sysselsättning, hwad det will säga att likasom kastas upp uti en mängd af angelägenheter, och angelägenheter som fordra mångfaldig dctail, utan att någonting förut legat beredt till wart besinnande; ty twä eller tre Constitutioner, framställda till wär jemförelse, kunna ej kallas ett beredt arbete: de arv ej annat än förslag: hade wi derwid hast bifogade ett wisst antal kloke mäns anmärkningar och saminanhällning af det hela, utan all twifwcl hade hwar och en af oss mycket mindre ofta behöft twcka och famla, för att finna hwad wär gemensamma wilja äsyftat.
Eller är det werk - 76 Expeditioner till Riks-Ständen. ligen sannolikt, att om hwar och en af oh framlemnat hwar sin särskilda Constitution, någon enda af desia Constitutioner warit ward att jemföras med den, anda wisierligcn es fullkomliga, som nu är en frukt af wart samfälta beredande?
Och tror man att werk an pä sinnena kan wara densamma af individuers sä ofta brådskande förslag, sorn af deni en Corps med samlad upplysning fatt öfwerwäga och aftvaga?
af en Mans merändels i en enda rigtning framställda tankar, som af fleras, hwarigenom desia pröfwas, sönderdelas, scmkas, och medelst den ordentliga och lugna granskningen omsider mycket förlora, eller mycket winna, i warde?
Sädana pröfningar och Munda förberedda förslag, är hwad jag uttryckligen welat göra till Lag- och HushällNlngs-Beredningcns åliggande, och har således ingalunda ansett för Lagarnes underhällande eller förbättrande göra tillfyllest att individuel: ägde frihet att yttra sig, eller sig werkligen yttrade: likasom Riksens Ständer sjelfwe nu ej ansett sig belätne med de åtskilligt Constitntions-Förslag, som i denna tidpunct blifwit af enskilde
Män framställde, utan derföre wisligcn lätit ett Mant, efter gifwen ledning af flere Regeringsformer, genom femton personers sammanlagdc pröfning beredas.
Men om jag, ä en sida, ansett
Medborgaren hysa en moralisk tillgifwenhet för sitt land, i den mon hans sinne wore uppfyldt af den anda, som räder i desi lagstiftning, har jag, ä en annan, trott hans personliga tillgifwenhet för detta land
L hög grad stärkas genom den fria och säkra kännedomen af sitt förhällande till Statens, att jag sä mä säga, physiska omständigheter.
Det är stärkandet af denna personliga tillgifwenhet, som äsyftas genom Beredningens andra bufwudsakliga aliggande, det att insamla och allmängöra alla möjliga stati - Bilaga till Mem.
N:o 1. 77 stifta upplysningar östner landet.
Sädane äro allt hwad som rörer Landets topographie, population, handel, beskattning, jordbruk och sä widare.
Utan sädane sullständiga upplysningar för hwarje större och mindre Distrikt af Riket, är det alldeles omöjligt att någonsin uppfatta ett alldeles riktigt FinanceSysteme, att, med werklig plan i afseende pä det hela eller missa större portioner af landet, göra förslag rörande odlingar, cominunicationer och handelsförhällanden, bestämma fullt rättwisa grunder för Beskattningen, komma till reda och ljus i srägan om en förbättrad Representation, och i allmänhet att widtaga oeconomifta Författningar, utan fara att de ej mer eller mindre motarbeta hwarandra.
Härwid undfaller mig wisserligcn ej, att de till Rikets statistiska kännedom hörande ämnen kunna anses äga gemenskap med Stats-Secretcrarcns för Inrikes Arenderne befattning.
Men jag wägar till närmare pröfning hemställa, om det uägonsin kan wara med den alldeles öfwcrhopande mängden af hans göromäl förenligt, att ät dessa ämnen lemna all den activa uppmärksamhet Rikets wäl skulle fordra; om cu sädan uppmärksamhet, sträckt till hwarje detail af ett litet helt, som sjelf utgör en detail af ett större helt, och sä widare, kan ens med skäl begäras af nägon annan, än en särskild dertill ärnad Corporation; eller om i andra länder nägonsin kunnat i detta ämne detsamma af Regeringen, som af särskilda Corporationer, uträtkas.
Det inkast emot denna andra bestämmelse för Riksens Ständers Beredning, att densamma i de statistiska ämnena kunde komma i collision med Regeringen, twiflar jag att nägon, om han det gjort, pä alfware fullföljer, dä han besinnar att Beredningen, inskränkt inom den rättigheten att inhämta 78 Expeditioner till Riks-StLndcn. ' underrättelser och dem inberätta och kungöra, alltid skulle werka till, aldrig emot Regeringens ändamål.
Skulle jag nu hafwa lyckats att öfwertyga vin oskulden och nyttan af denna föreslagna Beredning, endast i theone» betraktad, torde jag likwäl ännu mötas af den inwändning, att densamma, ehuru af wälmening föreslagen och äfwcn i sin första tillskapning och utöfning oskyldig och nyttig, klindt tilläfwentyrs i en snar eller sen framtid urarta till en för den Styrande Magten wädlig Stat inom Staten.
Att min afsigt ej kunnat, wara sadan, derom wet jag att Högloft. Constitutions-Utskottets Ledamöter äro öfwertygade, helst de nogsamt erindra sig att jag wisserligen ej mindre understöds medlen till kraft hos Konungamagten, än dem till säkerhet för Riksens Ständer; att det är jag som, af ren farhäga för ingrepp af Riksens Ständer i Konungamagtens rättigheter, icke iner än andra, men kanske först och werksammast, yrkat ett särskildt uttryckligt bestämmande i Grundlagen af gränsen för de förras befattning; och att äfwen jag hufwudsakligen föreslagit den § som derom handlar, och hwilken icke lärer kunna anses i begrepp eller uttryck obestämd.
Händelsen af den föreslagne Beredningens framtida wädlighet för Styrande Magten skulle således af mig helt och hållet wara en missräkning.
Wisserligcn, jag medgifwcr det gerna, kunna följderne af nya, obepröfwade inrättningar ej fullkomligen beräknas.
Likwäl torde det tillatas mig underställa, huru farlig en corporation kan blifwa, som bestar endast af 12 personer, hwilka residera i Hufwudstaden; hwilka således äro omgifne af den werkställande Magtens mest samlade myndighet; hwilkas Bilaga till Mem.
N:o 1. 79 enda ryggwärn, Riksens Ständer, icke oftare än hwart femte är är att päräkna; hwilkas Corporationsanda, om den träffade att blifwa betänklig, mäste till en wist grad, hwart tredje är, wid de skeende ombytena, brytas; hwilkas utlätandcn naturligen böra bära stämpeln af mätta och lugn, ester deras ljus är samladt; af laglighet, efter bland dem en ledning af Domares kunskap och erfarenhet finnes; af warsamhct, efter ringhetcn af deras antal och den aflägsna utsigten till ett stöd mäste gifwa dem känslan af egen swaghet; och ändteligen, hwilkas kungjorda arbeten är betagen all kraft af en möjlig vgnablicklig parti-inflytelse, derigenom att de ej blad- eller häftcwis utgifwas, utan i en eller flera volumcr för äret, hwaruti destutom hwar sak med sina handlingar, och i sammanhang nied dest pröfning, framlägges för Allmänheten.
I sanning, efter öfwerwägande af dessa omständigheter, synes nian snarare kunna för denna Corporation befara swaghet kin styrka; och, jag tillitär det, sä män har jag
L mitt sinne warit att skilja den frän all strid med Len Styrande Magtcn, och att gagna nied oskuld och lugn, att jag föredragit att äga den nägot swag, framför att äga den mycket kraftig.
Öfwer det öfriga af denna Berednings befattning lära tankarne wara sä föga delade, att jag ej med förswars-anmärkningar dcröfwcr behöfwcr uppehälla ett, till äfwcntyrs, redan nog länge pröfwadt tälamod.
Jag har således ej nägot widare att tillägga, än den förhoppningsfulla önskan, att bäde Regent och Medborgare mätte täckas inse, att det spräk, jag här fört, är hwarken öfwerilningens eller listens, och att hos twänne Medborgare, hwaraf den ene inom sitt sköte gömmer sina önskningar, och den andre bär fram dem i dagen, är 80 Expeditioner till Riks-Ständen. det osta blott tystnad eller ton, som utgör skillnaden, och rättskaffenheten kan wara densamma. 6l.
Lilvsrstolpo."
Lika lydande med Originalet, intygar Hans » ^Med lika »lyckén mitztanka för min egen omdömesgäfwa, som förtroende till Högloft.
Utskottets patriotism och upplysning, nödgas jag likwäl öppet bekänna, att jag ej tillräckligen klart inser nyttan och nödwändighetcn af den omtalde permanenta Committeen eller Ständernes Beredning emellan Riksdagarne.
De ärender, hwarmed denna Committee eller Beredning borde taga befattning, skulle de wäl, tvid en närmare undersökning, wara af den absoluta wigt, att en korporation af icke mindre än 18*) Personer behöfde upprättas, för att besörja dem?
och skulle kostnaden för deh Ledamöters aflöning swara mot ändamälet?
Utskottets Project till en StyrelseForm har redan i ganska betydlig mon ökat AflöningsStaten, genom inrättning af nya och höga Embeten; det synes mig Letänkeligt, att ännu derutöfwcr öka den genom underhållet för 18 tillagde Personer, hwilkas befattningar antingen icke pakallades af den yttersta nödwändighet, eller möjligen kunde fördelas pa redan warande Embetsock Tjenstemän, eller pä redan inrättade Allmänna Werk/ Widare:
Äro gräns-linierna för denna Committees göromål och skyldigheter sa tydligen uppdragne. *) Anm.
Antalet war i början föreslaget till 18.
N:o 1. 81 eller kunna de sä tydligen uppdragas, att emellan , dem och manlige Embetsmäns eller Publika Werks göromål och skyldigheter ingen förblandelse eller stridighet möjligen kunde inträffa?
Jag upprepar i ännu en gäng, att jag ej förmatt göra mig ett klart begrepp om naturen af denna Committee, och att jag således bör tala med warsamhet; men det förekommer mig, att händelser kunde inträffa, dä denna Committees rättigheter eller skyldigheter sattes i opposition mot Publika WerkS, mot Stats-Seereterarens ^ eller nägon gäng till äfwentyrs mot sjelfwa Stats ^ Rädets.