Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Finsk säd tjll 6 R:dr.
Skånes afsättning skall härn - Stats-Utskottets Betänkanden. 363 mas och Finlands befordras.
Detta Exempel ger Claven till hela beråkningen af vår kustfarts betydenhet. ”Sedan R.
Stander nu beslutat Allmänna Magazins-Directionens upphåfvande, år det af vigt äfven för Spannmåls-handeln, att desse hinder håfvas; och sedan de på Ridderskapet och Adelns inbjudning beslutat en underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj:t, att allt hvad som befordrar kustfarten och Communicationerne vid kusterne, måtte skyddas och lättas, synes mig nu alltså det nu af Höglofl.
Utskotten fattade beslut vara i motsägelse dermed samt ganska skadeligt.
Och föreslår jag alltså, att Lots- och Båk-afgifterne för inhemska Fartyg måtte nedsättas till \ af hvad de nu åro.
Det inflytande denna nedsättning kan hafva på Statsinkomsterne, år troligen icke betydligt.
Ofverste Bruncrona har upplyst, att hälften af denna inkomst vore 11,000
R:dr; Men då man betraktar den ökning i Fart, som blifver en följd af flere nu vidtagande åtgärder, samt beräknar, att Lots- och Båk-afgiften förut gifvit betydliga öfverskott af 8 dfl 12,000 R:dr årligen, samt erinrar sig, att normen för nuvarande beräkning i Stats-Utskottets inkomst Betänkande, för denna Titel, år tagen efter medium af 5 år, hvarunder de 364 Stats-Utskottets Betänhanclen. 4:ra, nemi.
Ifri7> *8» *9 och 20 icke den nya taxan varit gällande, tror jag ej, att R.
Stånder låra deraf låta sig förhindra i ett beslut, som skall bidraga till ett ändamålsenligt begagnande inom vårt eget land, af de krafter, som dess aflågsnaste, men för hvarandra kanske vigtigaste orter, tillbjudna.’’ Häruti instämde Herr Friherre Cederström och Herr von Heyne. 2:do Af Herr Lenning: ’’Då jag anhåller. att få reservera mig emot förevarande Betänkande, sker det äfven för att tillkännagifva: att de fleste, sorn deröfver yttrat sig, funnit en nedsättning af Båkafgiften (kallad Lots- och Båkafgift) för inomskärs seglande Fartyg, till hälften emot hvad Kongl.
Förordningen den 20 Junii 1820 innehåller, vara af billigheten högt påkallad; Men den enda betänklighet, som deremot mött, år en befarad brist i Lotsoch Båk-rnedlen, som redan till bestämd summa blifvit uti Stats-regleringcn upptagen.
Äfven denna betänklighet tror jag ej böra återhålla ett af rättvisa påkalladt tillstyrkande, så mycket mer, som den tydning nyligen blifvit lemnad åt 71 §. i den åberopade Kongl.
Förordningen, lemnar Lots-Verket en betydligt ökad intrade t Stats- Utskottets lie tänk anden.
365 i år, emot de 2:ne sednaste åren, hvarefter inkomsten år calculerad i Stats-regleringen, och fortfarande kommer att göra det, samt såmedelst forminskar den befarade bristen, som i alla fall af mera råttsenliga bidrag måtte stå att ersatta, heldst Lots-Verket lemnar
Staten ett ej obetydligt öfverskott utöfver utgifterne derföre.
”Jag vill ej trötta med att andraga alla de skål, som i Utskotten blifvit anförde till stöd för bifall åt motionen; må mig endast tillåtas att åberopa anslagen till Canaler och Strömrånsningar; Och de trafiqnerande inom
Sveriges kuster torde i förhållande dertill ej böra ålåggas en Bevillning utöfver de nödiga intrader till Lots-Verkets underhållande.
Ytterst bör jag ej eller underlåta anföra, att för ett q
Fot djupgående Fartyg betalas ifrån Norrköping till Stockholm i Båk-afgift B:coR:dr 26'. 47.; och i samma proportion år taxan i öfrigt betungande; hvarföre jag vågar hoppas , att de respective Riks Stånden behaga förena sig om ett med motionen instämmande beslut i detta åmne.” Med Herr Lenning förenade sig Herr Lagerstrand, Och skulle desse reservationer Betänkandet till Riks-Stånden åtfölja.
Ex Protocollo. T/t.
Engelhart.
I 366 Stats-Utskottets Betänkanden.
N:0 639.
Antom den 4 Dec. i8a3.
Memorial i anledning af Högloft.
Ridderskapet och Adelns åter-Remiss uppå Utskottets Utlåtande, angående upplåtelse till Hedervärda Bonde-Ståndet af den Våning Kongl. Allmänna Magazins - Direction hittills begagnat.
Stats-Utskottets under den 18 sistl.
November afgifne utlåtande (N:o 618). i anledning af våckt motion, att den Våning Kongl, Allmänna Magazins -
Directionen hittills begagnat måtte upplåtas till Hedervärda Bonde-Ståndets disposition, har blifvit den 29 i nyssnämnde månad från Hoglofl.
Ridderskapet. och Adeln åierremitteradt, med en af Herr Friherre Cederström, Jacob, dervid gjord anmärkning, syftande därhän, att aldrig något Statens hus borde upplåtas till Rikets Ständer; men, utom det att en sådan upplåtelse mäste ankomma på Kongl. Maj:ts eget Nådiga godtfinnande, så lärer i alla fall, enär berörde Utlåtande år vordet af de öfrige Stats- Utskottets Betänkanden, trenne Respective Riks-Stånden bifallet, samt målet således, enligt 6g §:
Regeringsformen, redan afgjordt, denna anmärkning icke kunna föranleda till något annat yttrande, ån att, med anmälan af detta förhållande, Utskottet får åberopa-hvad förra Betänkandet innehåller.
N:o 640.
Ankom den 6 Dec. 182^.
Stånders StatsBanco-Utskotts
Memorial med förslag till Voterings Proposition, i fråga om inlösningen af f- d. Filial - Disconternes annu utelöpande Skuldförbindelser.
Vid förehafvande af Constitutions-Utskottets memorial af den 15 sisth November, deruti Utskottet i afseende på den till dess afgörande af Rikets Höglofl.
Ständer öfverlemnade fråga, om sättet för slutliga behandlingen af målet, rörande inlösen af f. d.
Filial-Diseonternes annu utelöpande Skuldförbindelser, ansett detta ärende böra 368 Stats-Utskottets Betänkan den, till Förstärkta Stats-Utskottets afgörande hånskjutas, hafva Högvördige Preste-Ståndet samt Vållofl.
Borgare-Ståndet fästat det förbehåll, vid målets öfverlemnande till nämnde Utskott, att i händelse inlåsningen af de ifrågavarande Skuldförbindelserne besluter de medel som komma att dertill användas, bora utgå från Riksgålds-Contoiret utan någon utgift för Banken, ofver hvars medel Forstårkta Stats-Utskottet icke eger att rosta, samt att den voterings proposition som föresloges borde i enlighet härmed uppgåras. Och som, uppå Stats- och Banco-Utskottens, uti Memorial af den 26 November gjorde hemställan, öfver Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet uti ett så beskaffadt förbehåll med de öfrige 2:ne Riks-Stånden instämt, samt all fråga om inlösningens bestridande af Bankens medel således år undanröjd, så år för Utskotten nu mera intet hinder att föreslå den proposition , hvaröfver i förstärkta Stats-Utskottet skall komma att röstas, och hvilken torde böra blifva följande:
Den som bifaller Stats- och BancoUtskottens Betänkande, enligt hvilket all rått till betalning för f. d. Filial-Disconternes samtelige ännu utelöpande Skuldförbindelser anses Stats-Utskottets Betänkan elen.
36g anses vara försuten voterar
Ja; den det ej vill Nej; vinner Nej så komma alla f. d. ^ Filial-Disconternes annu utelöpande Assignationer, hvika inom nästkommande års slut varda anmälde, enär de tillförene varit i Uppbörd gängse, att inlösas; samt medlen dertill att utgå från Riksgålds-Contoiret utan någon utgift lör Banken.
Jemte det Utskotten öfverlemna detta till Rikets Hoglofl.
Ständers eget bepröfvande, få Utskotten tillika hemställa, att i händelse sistnämnde mening skulle blifva inom det Förstärkta Siats-Utskottet rådande, och inlösen af f. d. Filial-Disconternes
Assignationer således komma att för sig gå, Rikets Hoglofl.
Ständers hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla att, då den förut bestämda, nu mera tillåndalupna praescriptionstiden varit af Kongl. Majit genom Allmän Nådig Kungörelse tillkånnagifven, den nu ifrågavarande förlängningen af praescriptionstiden för nämnde Assignationers uppvisande till nästkommande års slut, måtte på lika sått varda genom Kongl. Majits
Nådiga försorg ali - 3*o Stats- Utskottet s Betänkan den. månneligen kungjord ; hvarförutan åt Herrar Fullmågtige i Riksgålds-Contoiret borde få uppdragas att genom kungörelse i Svenska Officiella Tidirings-bladet 0111 Rikets Stånders beslut vederbörande Assignation innehafvare underrätta.
Stockholm den 4 Decemher 1823.
N:0 641.
Ankom den 10 Dcc, i8a3.
Ständers StatsBevillnings-, Lag-, Ekonomioch Särskildta Utskotts Betänkande, angående en ny Organisation af Tullverket.
Tn, Utskottens handläggning hafva blifvit öfverlemnade: i:mo Herr Grefve Posscs C. H. inom Högloft Ridderskapet och Adeln väckte, samt till Stats-Bevillnings och Särskildta Utskotten remitterade motion, hvari Herr Grefven, efter en teckning af det moraliska förderf, chikaner och vexationer, som skola härflyta af Tull-inrättningens närvarande beskaffenhet, yrkar en förändrad, Stats-LJtskottets Betänkanden.
3^i mera åndamåls-enlig, inrättning deraf, samt föreslår i sådant afseende: 1:0
Att hela Tullstyrelsen genast må upphåfvas, och att Ordföranden jemnte Ledamoterne må få behålla deras loner som pensioner. 2:0
Att i General- Tull-Directionens och det så kallade Öfver-Directeurs-Åmbetets ställe, af Kongl. Majit förordnades och på Stat uppfördes tvenne under Sjöfarts-tiden resande General-Inspektörer, hvilka hade att oupphörligt inspektera Districts-Tullkammarne, jemte de under dessa lydande inlopps- eller Bevaknings-Tullkamrar, samt öfrige bevaknings eller uppbörds-stationer.
Och borde desse Inspektörer anständigt lönas, vara mån, kånde för moralitet, drift och kunskaper, samt, under den tiden sjöfarten upphör, vistas i Stockholm, för att med den blifvande Chefen för Tullverket rådgöra om alla de nödiga förbättringar, sorn, till* följe af deras lokala kännedom af Tullbevakningen, de kunna anse nödiga till vinnande af drift, ordning och redighet derutinnan; 3;txo Att, i stället för kustbevakningen genom flottan, samt de nuvarande Uppsyningsmån och Strandridare, Jakt-Lieutenanter med bevårade- och efter lokalen lämpade Jakter, samt uthamns- och kust-kontroller borde förordnas.
Desse tjenstemän skulle tagas 3ya af dem, som vid Verket äro uppammade, och tilldelas boställen belägne på de mest tjenlige ställen, samt hafva hästar på stat, och tillika vara förmän för de tullbevakande lotsarne; 4:o
Att hela inrikes bevaknings-staten borde indragas, och Sjötullverket bevaka och förpassa de i SaltSjön inrikes gående Fartyg; 5:o
Att alla högre tjenstemän vid Tullverket, såsom Distrikt-Tullkammare- och InspektionsChefer, Bevaknings-kontrollör, Jakt-Lieutenanter och Ofveruppsyningsmän borde förordnas af Konungen, men deremot alla lägre Tull-tjenstemän utnämnas af Chefen för Finance-Departementet; 6:0
Att ingen borde erhålla förslag till Tullkammare districts styresmans-Ambete, som ej haft vårdad uppfostran och egde akademiska betyg öfver undergången Examen i Theologi, moral, geografi, lefvande språk, m. m., äfvensom de öfrige högre Tull-tjenstemän ofelbart borde ega säkra bevis på god uppfostran och oklanderlig lefnad, för att kunna på förslag uppföras; 7:0 Ingen högre eller lägre Tull-tjensteman borde tillåtas utan förslag, hvarå 3:ne personer uppfördes; 8:0 Ledigheterne borde annoneeras i Tidningarne; 9:0 Ingen af Konungen förordnad Tull-Officiant borde kunna träns - Stats-JJtskottets Betänkanden. porteras af någon annan, än Konungen sjelf, eller från tjenstgöring skiljas utan ransakning och dom; 10:0 Att båda Tullkammar Styresmännen , i synnerhet den förste, borde befrias från det mångfaldiga, invecklade skrifveriet.
Hans göromål borde i synnerhet vara inspektionen och styrelsen af alla yttre bevaknings ärender inom Tullkammar
Districtet och erhålla namn af Tull-District Chef. Den andre Tullkammar-Föreståndaren åter, som kunde kallas kassa-Förvaltare, skulle bestrida Contoirs-göromålen, och, då desse ej fordrade hans närvaro, inspektera utom Tullkammaren 11:0
Att ingen Landshöfding eller gammal Officer borde få åtnjuta de höga löner de nu, såsom TullDistricts Chefer, innehafva; och sluteligen 12:0
Att så väl Tull-Verkets högre som lägre tjenstemän skulle tilldelas, utom tillräckliga löner på Stat, vissa procent af uppbörden inom hvarje district.
Genom dessa reformer har Herr Grefven ansett ej blott en betydlig vinst för Stats-kassan kunna göras, utan äfven tusentals Tjenstemän och trafiquerande räddas från lagbrott och bedrägerier mot Staten. 374 Stats-Ucskottets Betänkanden. 2:0 Herr Friherre Carpelans, C. Af., hos samma Riks-Stånd ingifne och till ofvanäinnde Utskott jemnväl remitterade Memorial, innefattande, utom Herr Friherrens åsigter af ett friare Handels-System och nu gällande Tull-lager, yrkande om Tull-Verkets förbättrade reglering, enligt de af Herr Grefve Posse angifne grunder. 3:o Herr Friherre Wrangels, Plenning, jemnväl hos Högh Ridderskapet och Adeln uppläste, samt till Bevillnings- Lag- samt Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utäkotten remitterade förslag till elt Industri Reglemente, hvari H:r Friherren äfven gjort åtskillige anmärkningar vid Lurendrägeri Författningen och Tull-uppbörden i allmänhet , samt sluteligen till alla delar förenat sig uti den af Grefve Posse föreslagne organisation utaf Tull-Verkets styrelse och författning. 4-:o Riksdagsfullrricigtigen Anders Danielssons hos Hedervärda Bonde-Ståndet afgifne, samt till Stats- och Bevillnings-Utskotten remitterade Memorial, innehållande anmärkningar öfver den tryckande Bevillningen och Folkets dryga beskattning i allmännhet, hvartill motionären iStats-Utskottets Betänkanden.
3^5 i synnerhet anser bidraga det orediga samt högst felaktiga sätt, hvarpå de genom Stora Sjötullen inflytande Bevillningsmedelanvändas och redovisas , till förekommande hvaraf han yrkar, ej allenast att nya Tull-Taxor måtte utarbetas, utan ock hela Tull-Verket organiseras på en mera endamålsenlig fot, samt att reglementariska föreskrifter och författningar i öfverensstämmelse härmed stadgades.
Vid pröfningen af detta ämne hafva Utskotten öfverhufvud instäint i det förslag, Särskildta Utskotten redan afgifva till Styrelsens organisation ( sid 191 af Utskottets tryckta Betänkande), och få nu närmare uppgifva skälen dertill, samt orsakerne, hvarföre Utskotten icke kunnat tillstyrka antagandet af vissa bland motionårernes derifrån afvikande förslarn O Utskotten anse sammansättningen af nuvarande General Tull-Direction vara mindre svarande mot ändamålet, emedan den hvarken synes medföra den kontroll å vederbörande, som erfordras, eller medgifva, att densamma sjelf varder behörigen kontrollerad.
Af de handlande, mot hvilka tull-författningarne skola tillämpas, finnas i Directipnen 2:ne med - Stats- Utskottets Tietänkanden. lemmar; för öfrigt består dea af en ledamot från Stats-Contoiret, som skolat kontrollera levereringen af Tull-Verkets uppbörd; af Vise-Presidenten i Kammar-Rätten, der Räkenskaperne skola granskas; af Stats-Secreteraren för Finance-Årender, hvilken skall föredraga
Directionens framställningar hos Kongl, Maja, och till henne utfärda
Dess befallningar, samt af en Konungens rådgifvare, hvilken inom Stats-Rådet skall deltaga i öfverläggningarne om Tull-mål, dem han, äfvensom Stats-Secreteraren, förut öfvervarit, eller sedan kommer att öfvervara i TullDirectionen, Utskotten anse Central Styrelsen af Tull-Verket äfven vara för talrik.
Ty ehuru kronan återträdt i omedelbar förvaltning deraf, qvarstå likväl, sedan General Tull-Arrende-Sociteten upphört, ännu en särskild Öfver-Directeur, under Tull-Directionen.
Enär den förre meddelar Tull-betjeningen föreskrifter och emottager dess framställningar, kommunicerar Directionen nied alla andra Åmbets-verk och med Kongl. Maj:t.
Derigenom är denna Centra 1-Styrelse inom sig fördubblad; tvåfalldiga Canzlier för Directionen och för Öfver-Directionen erfordras, medfl. eljest förmodeligen umbärlige tjenstemän.
Utskotten föreslå derföre: Stats-Utskottets Betänkanden. ’att General Tull-Directionen ma upplösas. ’’
Men att, på sätt Herr Grefve Posse yrkat, yttra något särskildt om pensioner för dess afgående ledamöter, anse Utskotten ieke lämpligt, utan samma regel böra iakttagas för löne-ersättning åt dessa, som åt andra tjenstémän vid Tullstaten, eller vid öfrige grenar af Statsförvaltningen, hvilkas förbättrande inrättning för närvararande afven är ifråga.
Då Tull-Styrelsens befattning med liandhafvandpt af Författningarne om seglationen, om hindrandet af vissa varors ut eller införsel, samt tzppbörden, lefvereringen och redovisningen af de genom Tull-Verket ingående medel, blott innebegriper verkställighets åtgärder hvartill någon Collegial styrelse ei synes behöflig; så föreslås, att ”Tull-Verkets styrelse och inseende öfver seglationen måtte uppdragas åt en General-Direktör, biträdd af Secreteraren vid Tull-verket och Kamreraren vid Boksluts-Contoiret, den ene för Cancelli- och den andra för Contoirsgöromålen, efter samma grunder och inbördes förhållanden, som ega rum mellan Landshöfding Lands-Secreterare och Landskammrerare i Länestyrelserne. 3^8 Stats-Utskottets Betänk anden.
Ehuru Tullverkets tjensemän, enligt de underdåniga framställningar, som Riksens Ständer redan under loppet af detta Riksmöte hos Kongl. Majit ingifvit, borde vara skilj de från domare-befattning i Tull-ärender, så skulle, liksom OfverDirecteuren hittills, äfven ”General-t)irectören hädanefter, vid uppkommande frågor om Tull- och Skepps-umgälders rigtiga beräkning, enligt författningarne ega deröfver meddela ordentlig uträk O O ning” till vederbörandes efterrättelse, så vida ändring deruti ej i vederbörlig ordning begäres.
Till vinnande af möjligaste reda och enkelhet i dessa afseenden, samt till förminskning i göromål och personal, anse Utskosten bidraga, om ”Tull-uppbörds titlarne sammansloges och bringades till ett i möjligaste måtto inskränkt antal;” hvadan R- Ständertillstyrkas, att derom hos Kongl. Majit göra underdånig anhållan.
Med motionärerne finna Utskotten icke tjenligt föreslå, att, utom GeneralTull-Directören, 2ine resande Generalinspektörer skulle tillsättas.
Om pålitliga Tullkammare-Föreståndare icke varda anställda, så skola de ibland ankommande
Inspektörernes besök utan tvifvel blifva otillräcklige, att ersätta en städse Stats- Utskottets Betänkande/!. 379 vaksam och ärlig tillsyn.
Lagar man deremot, genom tillsättande af goda Tullkammare-Föreståndare , att en sådan linnes, så blifva de resande uppsyningmännen desto mera umbärlige, som, genom den föreslagne nya inrättningen af Tullverkets central-styrelse, General-Directören blifver i tillfälle, att, under det Secreterare och Kamrerare gemensamt föreslå de löpande förrättningarne, sjelf företaga resor i orterne, liksom en Landshöfding inom sitt Län.
Genom denna personliga, ömsom rättande och uppmuntrande, tillsyn af den högste förmannen, tro Utskotten större båtnad uppkomma, än af andra utskickades besök, hvilka oftast hafva den mera förhatliga än gagnande egenskapen af fiskaliska visitatio- ner.
Likväl anse Utskotten, äfvensom motionärerne, förmäns tillsyn öfver Tullkainmrarne i Landsorterne vara för ringa, och att den ej behörigen vinnes förmedelst Tull-Distrikts Chefer, hvilka, antingen genom höga, ifrån Tullverket väsentlige skiljda, ämbeten, hindras att nedstiga i dess detailler, eller genom föregående , alldeles olika, befattningar, äro främmande i Tullväsendet, och följaktligen sakna den sakkännedom, som erfordras, lör att der hålla uppsigt olver 38o Stats-Utskottets Betänkanden. underordnade , huru de fullgöra sina skyldigheter.
Utskotten tillstyrka derföre , att ”nuvarande Tull-Distrikts Chefer mätte indragas.”
För att, utan ökad kostnad för staten, i stället åstadkomma den tillsyn, som fattas, anse Utskotten, i likhet med hvad Herr Grefve Posse äfven åsyftat, och med den inrättning, som Kongl.
Majrt nyligen i brödrariket vidtagit, att ”Hafskusten bör indelas i vissa Tull-Distrikt, öfver hvilka Tullförvaltaren på liufvudorten i hvartdera skulle hafva uppsigt, och för bevakningen inom detsamma vara General TuU-Directören närmast ansvarig. ’’ Genom en sådan anstalt tro Utskotten , att en sakkunnig och tillfridställande uppsigt skulle vinnas äfven i de smärre och aflägsnare orter, dit den nu svårligen kan sträckas, ty det vore säkrare att linna färre pålitliga män till Distrikt-Chefer, än att, såsom nu, hålla sig direkte till alla Tullförvaltare.
Central-Styrelsens göromål skulle ock förminskas, om den rörande hvarjehanda tjenstförhållanden ej längre behöfde omedelbart brefvexla med hvarje särskild Tullkammare.
Hvad distrikt-indelningen beträlfar, så hörer den till de styrelse-åtgärder, hvari Utskotten icke anse sig böra Stats- Utskottets Betänkan den.
381 inga, utan allenast yttra, att de större Tullkamrarne naturligtvis måste, i anseende till mängden af der förekommande göromål och svårigheter för Tullförvaltaren, att derutöfver sträcka sin tillsyn, utgöra särskildta inspectionsdistrikt för si ^ • *
I motionärernes yrkande, att ”den beväpnade kustbevakningen genom Flottans fartyg borde upphöra och ersättas genom en bättre organiserad, egentlig Tullbevakning,” instämma äfven Utskotten, emedan blott en viss kraft, eller vissa delar af liela sträckningen kunna, genom fartygen en viss tid om året bevakas, hvaremot en rigtigt fördelad
Tullpersonals närvaro och biträde alltid och allestädes kan påräknas.
Men att yttra huruvida den bör närmare förenas med Lotsverket, eller om Tullbetjeningen i de lägre graderne bör utgöras af de slags tjenstemän, och desse få deslags skyldigheter och rättigheter, som motionärerne påstått, anse Utskotten vara detailler, i hvilkas pröfning de ej böra inlåta sig.
Svårigheten att controllera Tulluppbörden, emedan inkomsterne äro tillfälliga, och tullförsnillning måste inför domstol bevisas, innan den kan antagas hafva 382 Stats-Utskottets Betänkanden. egt rum, gör det mera än eljest nödvändigt, att löna tullbetjeningen sä, att den eger sin utkomst af den lön kronan består.
I annat fäll är det fruktansvärdt, att tullinkomsten blifver så mycket mindre, oell att den otillräckliga aflöning, hvarmed Tullpersonaien är försedd, redan -hos bss verkat tilt skada både för de näringar, som af Tullbevakningen skola skyddas, och för statsverket, som af Tullen skall hemta en af sina betydligaste inkomster.
Af sådan grund, och för att på det närmaste förena Tullbetjeningens förmon med Statsverkets, tillstyrka Utskotten, i likhet med hvad fordom egt rum här i riket, och med hvad Kongl. Majit förordnat i Norige, att 'hitom en viss ständig lön på stat, hvarå afdrag för möjligen minskade Tnll-intrader ej borde ega rum, Tullpersonaien måtte erhålla bättre, och sin hufvudsakeliga, aflöning genom vissa procent af uppbörden , färre der den vore stor, och tvärtom i motsatt händelse, så att beloppet allestädes blefve ungefär lika, samt att proportionerad andel af sådane procent jemnväl. måtte tillkomma den lägre tullbetjeningen, ” på hvars vaksamhet i första hand uppbördens belopp ej litet beror.
Stats-Utskottets Betänkanden. 383 I afseende pä tillsättandet af Tjenstemän och Betjente vid Tullverket, godkänna Utskotten motionärernes yrkande, att sådant ”endast efter véderhörandes forslas ö af 3:ne personer ina ega rum, och att de högre beställningarne af Kongl. Maj:t må tillsättas;” likväl utan att Utskotten tro sig böra bestämma gränsen för de beställningar, som under rubriken högre rätteligen böra innefattas.
Hvad de lägre beträffa, som hittills af General- TnllDirectionen blifvit tillsatte, så anse
Utskotten ”vederbörandes utnämnande dertill böra ske af General- Thll-Direktören, ” och ej af Chefen för Finance-Departementet.
Utom det, att GeneralTull-Direktion bör vara bättre i stånd, att känna de sökandes förtjenst och skicklighet, samt närmare interesserad för dugligheten af den ämbets-personal, för hvars tjenstefel han hufvudsakligen får ansvara; så skulle det, i Utskottens tanka, vara stridande mot andan af vår Grundlag, att några syslor af Konungens rådgifvare kunde tillsättas.
Lediga tjensters kungörande i Tidningarne anse Utskotten vara en reglementarisk föreskrift, som utan särskildt omförmälande bör följa af stadgandet om förslags upprättande å flere personer.
Utskotten tro ej helier särskildta 384 Stats-Utskottets Betänkanden. stadganden vara lämpliga derom, att Tullverkets tjenstsmän, högre eller lägre, skola hafva haft värdad uppfostran, ega betyg öfver oklanderlig lefnad och undergångna examina i Theologi, moral, geografi, m. m., emedan det förstås af sig sjelft, att ämbetsmän, i hvilken vägsom helsdt, skola hafva en oförvitelig vandel, och ega de till tjensten erforderliga kunskaper.