Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kyrka varande fyra ättehögar äro ett verkligt national-monument, hvilket borde såsom ett slags helgedom vårdas och bevaras, men dessa ännu ligga öppna och fritt tillgängliga och derigenom stundom lidit af fåkunniga och obetänksamma menniskors tillgrepp genom grushemtning, förberörde dyrbara fornlemningar måtte, på nationens bekostnad, omgifvas med en enkel och varaktig, men tillika smakfull och passande stängsel samt denna derefter alltid i behörigt stånd af allmänna medel underhållas; förmodande Motionairen, att kostnaden i och för nämnde hägnads uppförande icke komme att öfverstiga iooo R:dr, samt att ett årligt bidrag af 5o högst 100
R:dr skulle vara tillräckligt för dess underhållande framgent.
Då, efter hvad Motionairen sjelf uppgifvit, höga vitesförbud tid efter annan blifvit fastställda för åverkan å dessa minnesmärken ifrån forntiden samt om någon betydligare skada å dem göres, t. ex. genom grushemtning, sådant lätteligen bör genom uppmärksamhet å Krono betjeningens sida upp - 16 Stats-Ut skottets Utlåtande N:o i3i. täckas och förekommas, tror Utskottet, att dessa ättehögar, lika såväl som dylika minnesmärken i andra orter, äfven hädanefter kunna, utan att omgifvas med serskild stängsel, ifrån förstörelse bevaras; och Utskottet afstyrker fördenskull bifall till den af Herr kVijkman i berörde hänseende väckta motion.
Stockholm den 23 Maji 1834- ' ' ■ i—— » STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Boktryckeriet, i834- Slcils-Utslottets Memorial N:6 i3z. i N:o i32.
Ankom till Exp~Utsk. den 5 Junii.
Det är anledning till anmärkning emot Föredraganden för Krigs-Ärendena hvarom remiss begäres till Constitutions-Utskottet, inför hvilket anledningarne uppgifvas skola.
Stockholm den 4 Junii 1834-j N:o 133.
'Ankom till Exp.-Utsk. den 5 Junii.
Memorial, i anledning af erhållen ålerremiss på Statsutskottets Utlåtande N:o 38.
Ifrån Borgare-Ståndet har Stats-Utskottet erhållit återremiss å dess, under N:o 38, afgifne Utlåtande, i anledning af Fullmägtiges i RiksgäldsContoret gjorde anmälan af Hof-Marskalken och Riddaren Friherre Gustaf Ridderstolpes till dem ingifne ansökning om återfående af en intecknad förbindelse, utgifven till säkerhet för Handelshuset här istockholm, under Firma J. C. Miiller &
Comp. af Rikets Ständer beviljad liquid för 7 stycken af Riksgälds-Contoret utfärdade, på Post-Contoret i Hamburg år 18x2 förkomne Partial-Obligationer, hvardera på 1000 Floriner Brab. Vexelmynt.
Men som, enligt till Utskottet ankomne Protocolls-Utdrag, ofvanberörde Utlåtande blifvit bifallit af Ridderskapet och Adeln den z5, och af Prestesamt Bonde-Stånden den 21 sisth April, anser Utskottet, till följd af 75 §. i Riksdags-Ordningen, denna fråga vara afgjord och kan således dermed icke taga någon vidare befattning.
Stockholm den 4 Junii 1834- Bihang till R.
Pr di. 1834- 4'.de Sami. lista Af di it 29-de Håftet.
3 Stals-Utslottets Memorial N-.o i35.
N:o 134- Ankom till Exp.-lltsk. d. 5 Junii.
Memorial, i anledning af erhållen äterremiss på StatsUtskottets Utlåtande N:o 42.
Ifrån Ridderskapet och Adeln har Utskottet erhållit äterremiss å dess, under N:o 42, afgifne Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å Handlingarne i fråga om dispositionen af en i Sundhets-Collegium ledig Assessorslön.
Men som, enligt till Utskottet ankomne ProtocollsUtdrag, berörde Utlåtande blifvit af de öfrige 3:ne Riks-Stånden bifallet den 2i:sta sistlidne April, anser Utskottet, till följd af y5 §.
Stockholm den 4 Junii 1834* N:o i35.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 5 Junii.
Memorial, i anledning af erhållen äterremiss på Statsutskottets Utlåtande N:o 46.
Ifrån Bonde-Ståndet har Utskottet erhållit äterremiss å dess, under N:o 46> afgifne Utlåtande, i anledning af väckte motioner om anslag för anläggningen af Krono-magasin vid Mörbylånga Köping och i Strömstad.
Men som, enligt till Utskottet ankomne Protocolls-Utdrag, berörde Utlåtande blifvit bifallet af Preste- och Borgare-Stånden, den a irsta, samt af Ridderskapet och Adeln den a5:te sistlidne April, anser Utskottet, tillföljd af 75 §.
Stockholm den 4 Junii 1834- Ståts-Utskottets Memorial N:o i3j. 3 N:o 136.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss pä Statsutskottets Utlåtande N:o 47.
Ifrån Bonde-Ståndet liar Utskottet erhållit återremiss å dess, under N:o 47» afgifne UllåLande, i anledning af Riksdagsfullmägtige Per Nilssons och Nils Månssons motion om Stats-anslag för framtida underhållet af Långebro vid Christianstad.
Men som, enligt till Utskottet ankomne Protocolls-Utdrag, berörde Utlåtande blifvit bifallet af Preste- och BorgareStånden den 2i:sle samt af Ridderskapet och Adeln den a5:te sistlidne April, anser Utskottet, lill följd af 75 §.
Stockholm den 4 Junii i834- N:o 137.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss på StatsUlskottets Utlåtande N:o 55.
Ifrån Borgare-Ståndet har Utskottet erhållit återremiss å dess, under N:o 55, afgifne Utlåtande, angående Herr St jerner eutzs, P. N-, hos Ridderskapet och Adeln väckta motion om utbekommande af en dess, enligt afgifven räkning, å ved och bränkol till Landt-Marskalkens så kallade Soiréer vid sistlidne Riksdag egande fordran.
Men som, enligt till Utskottet ankomne Protocolls-Utdrag, berörde Utlåtande blifvit bifallet af BondeStåndet den 24:de och af Ridderskapet och Adeln samt Presle-Slåndet den a5:te sistl.
April, anser Utskottet', till följd af 75 §. i Riksdags-Ordningen, denna fråga vara afgjord och kan således dermed icke taga någon vidare befattning, Stockholm den 4 Junii i834. 4 Stats-Utslottets Memorial N:o i3g. 0 N:o 138.
Anltom till Exp.-Utak. d. 5 Junii.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss på Statsutskottets Utlåtande N:o 58.
Ifrån Ridderskapet och Adeln har Utskottet erhållit återremiss å dess, under N:o 58, afgifne Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående upphörandet af Liggemånaders och Begrafningslijelps beräkning vid tillträde af vissa högre civile Embeten.
Men som, enligt till Utskottet ankomne Protocolls-Utdrag, berörde Utlåtande blifvit af de öfrige trenne Riks-Stånden bifallet den 24 sistlidne April, anser Utskottet, till följd af ^5 §.
Stockholm den 4 Junii 1834- N:o i3g; Antom till Memorial, i anledning af erhållen återremiss på Statsutskottets Utlåtande N:o 60.
Ifrån Ridderskapet och Adeln har Utskottet erhållit återremiss å dess, under N:o 60, afgifne Utlåtande, i anledning af väckta motioner om löneersättning för Capitainerne Sjöbohm och Tilosius samt till Lieutenanten Härd.
Men som, enligt till Utskottet ankomne Protocolls-Utdrag, berörde Utlåtande blifvit bifallet af Preste- och Borgare-Stånden den 7 samt af Bonde-Ståndet den 10 nästlidne Maji, anser Utskottet, till följd af 78 §.
Stockholm den 4 Junii 1834- Slats-UIshottets Utlåtande N:o 1/fi. 5 N:o 140.
Memorial, i anledning af erhållen äterremiss på Statsutskottets Utlåtande N:o 77.
Siats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N.o g^. i5 eller Altona redan blifvit eller komme alt snart blifva väsendtligt förbättrad, Öfver-Post-Direetörs-Embelet icke kunde tillstyrka bifall till Götheborgs Handels-Societets omförmälde ansökning; bade Kongl» Maj:!, genom Nådigt Bref af den 17 Maji sistlidne år, förklarat, att, vid de för handen varande förhålland en, någon vidare åtgärd i afseende å nieranämnde
Postcommunication ej kunde då för närvarande egu rum, till följd h vara (Götheborgs Handels-Societets berörde anhållan jemväl förfölle.
Maj:t med underdånig ansökning om återställande af den upphörde Augbåts-commuuicationen emellan Götheborg och Hull samt föreslagit, att den skulle med Svenska Postverkets Ångfartyg besörjas.
Hördt öfver denna ansökning, har Öfver-Post-Directörs-Embetet uti den 21 sistlidne Februari afgifvet underdånigt utlåtande densamma afstyrkt, hufvudsakligen på den grund, att dea förra .communicationen icke medfört mot kostnaderne svarande fördelar, och att Post-Verkets närvarande och för framtiden påräknade disponibla tillgångar vore för ändamålet otillräckliga och dessutom behöfdes för de inrikes postcomrrmnicationernas utvidgande; dock har Kongl. Maj:t, så vidt Utskotten hafva sig bekant, ännu ickeafgjort Götheborgs Handels-Societets sistberörde underdåniga anhållan.
* Utskotten måste visserligen medgifva, att én direct postgång emellan Götheborg och England är för Sverige nyttig, men då Kongl. Maj:ts
Nådiga uppmärksamhet redan blifvit fästad å denna fråga och densamma för närvarande är på Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning beroende, samt hvad serskildt beträffar motionärens hemställan, att anslag af postmedlen måtte för ändamalet beviljas, öfverskottet af dessa medel, efter afräkning dels af Statsverkets deraf påräknade inkomst, dels af utgiftsbeloppet för Postförvaltningen redan är stäldt till Kongl. Maj:ts
Maj:t är i tillfälle att, med användande af berörde öfverskottsmedel, derest de dertill skulle lemna tillgång, bereda den af motionären åsyftade communicationens öppnande, finna Utskotten sig icke böra tillstyrka, att Herr TVcerns ofvannämnde motion må för närvarande föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd.
Bih. till R, St. Prot. 1845. 4 Sand., a Afd. ig Haft. 4 i(5 S:ati- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Vtskottens Utlåtandej N-o qS. N:o 95.
Ank. till Exp.-Ulsk. den 26 Mars, kl. 2 e. m.
XJtlåtandet i anledning af l/väckt fråga om underhållande af Hallsnäs Bro.
Uti en hos Hederv. Bonde-Ståndet väckt, till Utskotten remitterad, motion, har Riksdags-Fullmägligen Anders Johan Sandstedt från Jönköpings
Län belägna gården Hallsnäs skulle åligga att öfver det dervid belägna sund fortskaffa resande, äfvensom att underhålla färjestaden, jemte de för öfverforslingen behöfliga farkoster, einot åtnjutande af frihet från rotering; att berörde åliggande ock fullgjordes till år 1717, under loppet hvaraf dåvarande egaren af Hallsnäs uppbyggde öfver sundet en bro, hvilken sedermera] underhållits af Hallsnäs egare ända till 1818, då, sedan bron blifvit af vattuflöde i grund förstörd och bortförd, Enkefru Gustafva von Steyern} såsom egarinna af Hallsnäs, hos Konungens Befallningshafvande i Länet förklarat, att hon icke ansåge sig pligtig attén ny bro uppbygga, samt anhållit, att nödige åtgärder måtte vidtagas för återställande af bro öfver berörde sund, såsom för hela orten oumbärlig; att, i anledning häraf och efter verkställd undersökning af Härads-Rätten, Konungens Befallningshafvande den 17 December 1818, jemte förklarande, att Häradet icke borde besväras med brobyggnaden, helst det vore endast Ramquilla derinom belägne Socken, för hvilken farten öfver sundet vore oundgänglig, ålagt egaren af Hallsnäs att öfver sundet hålla färja] och derjemte yttrat, att, om Ramquilla socken, skulle finna brobyggnad nödig, hela socknen boide deri deltaga; att Kongl. Karamar-Collegium likväl genom Utsiag den 28 Juli 1819, som af Kongl. Maj:t i Nåder blifvit faststäldt, upphäft Konungens Befallningshafvandes Utslag och befriat Enkefru v. Steyern från förenämnde besvär, emot det att hon, enligt sitt erbjudande, för hemmanet Hallsnäs efter dess mantal, inträdde i ordentlig rotering, i likhet med andra hemman i orten; och öfverlemnade Kongl. Kammar-Collegium tili Konungens Befallningshafvande att, efter vederböraudes hörande och föregången laga undersökning, vid Härads-Rätten i orten pröfva och genom Utslag sig utlåta, hvem som åläggas borde antingen att bro olver sundet bygga och underhålla, eller ock färja der anskaffa och dermed vägfarande betjena; alt, efter ytterligare hos Härads-Rätten skedd undersökning, Konungens Befäll - Stats- samt Allm.
Besv,- och Ekon.-Ulskollcns Utlätandej iV.-o $5. a7 ningshafvande, genom Utslag den 28 Augusti 1821, förordnat, alt ny bro borde byggas öfver Hallsnäs sund, och att kostnaden derför skulle utgöras af hela Westra Härad, med iagttagande, att hvarje hemman i Ramquilla socken toge del i kostnaden dubbelt emot Häradets öfrige hemman, äfvensom Ramquilla socken ensamt skulle framdeles underhålla bron; men att, sedan Kongl, Kammar-Collegium, dit frågan genom besvär fullföljdes, meddelat Utslag och deruti förklarat, att Ramquilla socken ensam skulle bestå kostnaden för en färja öfver det ifrågavarande sundet, Kongl.
Maj:t slutligen den 6 April 1824 ändrat Kammar-Collegii sistberörde Utslag och förordnat, att bro skulle bjqjgas öfver sundet af samtlige Westra Häradsboer gemensamt; dock att Ramquilla socknemän skulle taga dubbel lott i kostnaden och i framtiden besörja brons underhåll; samt att, sedan alla socknarne i Häradet, med undantag af Ramquilla, sökt, men icke erhållit, tillåtelse att uppbryta en ny väg, i stället för att uppföra oftanämnde bro, hvars längd vore 149 alnar, skyldigheten i afseende å brons uppbyggande blifvit af Häradet fullgjord ; och har motionären, som, både af egen öfvertygelse och sina committenters önskan, funnit sig uppmanad att medverka till den lindring i förenämnde besvär, hvilken billigheten ansetts kräfva, föreslagit, att, vid omförmälde förhållanden och då snart förestode en total ombyggnad af ifrågavarande nära förfallna bro, till byggandet och framtida underhållet deraf måtte få användas årliga hemmantalsräntan af ofvannämnde, tillförene från rotering befriade, men nu till |:dels mantal roterade hemmanet Hallsnäs.
Stockholm den 20 Mars 1845. 28 Stats- samt Allm. Besv.- och Eaon.-Utskot ens Utlåtande, N.-o 96, Reservation.
Jag har i min motion yrkat, att endast hemmanstalsräntan eiler roteringsalgiften af hemmanet Hallsnäs skulle komma nuvarande Westra Härads brohållare till godo, helst hemmanet var befriad!; från nämnde roteringsafgift under den tid, då detsammas egare ensamt underhöll bron.
Sedan, år ISIS, bron blifvit genom vattenflöde borttagen, blef bela Westra härad ålagdt brohållningsskyldigheten; och jag anser således, att Höglofl.
Utskotten icke bordt frånkänna nuvarande brohållare en mot berörde skyldighet svarande förmon, serdeles som Staten icke tillförene haft någon rotefrihetsafgift att påräkna af Hallsnäs.
Genom bifall till min motion skulle hvarken Staten eller Hallsnäs blifva förnärmade, utan förenämnde urgamla frihet, som förr tillkommit Hallsnäs för byggandet och underhållandet af bron, komma de nuvarande brohållare till godo.
Alik. till Exp.-Utsk. d. 16 Mars, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af vacht motion om upphörande af eller lindring uti de Consulad-afgifter, som erläggas för Svenska fartyg, äfvensom inskränkning uti afgiften till Engelska Kyrkan i London. Af Vällofl.
Borgare-Ståndet har blifvit till Utskotten remitterade följande, omförmälde ämnen rörande, motioner: l:o af Herr Paul Berg, som, med anledning af den för skeppsrörelsen för närvarande rådande dåliga conjunctur och de alltför stora omkostnader, som drabba Svenska sjöfarten, till vinnande af lindring i dessa kostnader, föreslagit, att Consulad-afgiften för Svenska fartyg måtte, om icke alldeles upphöra, åtminstone nedsättas i likhet m.ed hvad Norrska fartyg betala, äfvensom att den afgift till Svenska Kyrkan i London, sam nu er - Slats- samt Allm. Besv.- och Ekon,-Uskotten; Utlåtande j IV.-o <j6.
29 lägges för hvarje Svenskt, till England ankommande, Cai tyg, hädanefter icke måtte belasta andre sådane fa 1 tyg, än deni, som ingå till London, hvilkas besättningar kunna komma i tillfälle att besöka nämnde Kyrka; och hafva flera af Borgare-Ståndets Ledamöter sig i denna motion förenat; 2:o af Herr Carl Valleysom anfört: alt, utom det en viss afgift för Svenska fartyg, sorn passerade Öresund, måste i Helsingör till en främmande
Stat erläggas, en ytterligare afgift, genom Kongl. Maj:ts och Rikets CommerceCollegii Circulaire den 31 Maj 1839, blifvit påbuden för Svenska fartyg, som endast för Sundska Tullens elarerande aulöpte Helsingör och ej gick inrikes orter emellan, hvilken sednare afgift, som tililtomme Cousuln, utgjorde för däckadefartyg öfver 10 läster 2 B:dr Svenskt Banco och för odäckade öfver samma lästetal 1 H:dr berörde mynt; att det likväl måste förefalla hvar och en orimligt, att Consulad-afgift erlades på en plats, der hvarken lossning eller lastning egde rum, der Consulns biträde icke vore af nöden, och der den Consul, som åtnjöte afgiften, icke ens bodde ; och att, enligt motionärens åsigt, hvarje band, som tryckte handeln och sjöfarten, utan att medföra något motsvarande gagn, borde undanrödjas; och har motionären alltså föreslagit, att omförmälde Consulad-afgift måtte upphöra, utom i det fall, att Skeppare å fartyg begärde ocb begagnade Consulns biträde antingen för tullens elarerande eller annat ändamål.
Dessa motioner hafva Utskotten tagit i öfvervägande; och hvad först angår det framställda förslaget om upphörande af eller nedsättning uti Consulad-afgiften; så få Utskotten upplysa, delsalt, till följd af Kongl. Brefvet den 29 Juni 1833, och Kongl. Commerce-Collegii Circulair den 31 Maj 1839, Svenske ocb Nori ske Consulerne i allmänhet äro berättigade att af hvarje Svenskt fartyg, som inom deras Embetsdistrict antingen lossar eller intager ny last eller både lossar och lastar, uppbära i Consulad-afgift Riksdaler Hamburger Banco, Spansk Piaster eller deremot svarande belopp i landets mynt för hvarje svår läst af fartygets drägtighet efter mätarebref; varande likväl från nämnde allmänna stadgande undantagne Consulen i Helsingö', i det fall, hvarom serskildt vore förordnadt, samt Svenske och Norrske Consulerne i Stora Brilannien, S:t Ybes, Cadix, Alicante, Genua och Livorno, under iuuehafvarnes tjenstetid; dels ock att Rikets Ständer vid sista Riksdag, enligt underdånig skrifvelse af den 3 Mars 1841, N:o 254', med anledning af derom väckte frågor, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit: l:o att Kongl.
Maj:t måtte i Nåder anbefalla Consuiad-afgifternes uppbärande å alla orter, i fullkomligaste likhet för Svenska och Norrska fartyg, 3o Stuts- samt Allm.
Besv. och Ekon.-V'iskottens så att för Svenska fartyg, sora betalade Consulad-afgift, ingen lösen eller expedilious-afgift för erforderlige documenter derjemte skulle få uppbäras, samt att dea ditintills i Helsingör utgående serskilda afgift af 2
R:dr för däckade oell 1 R:dr Banco for odäckade fartyg måtte alldeles upphöra; 2:o att der löner på Stat voro för Consulerné anvisade, Consulad-afgifterna måtte komma att, i moa derefter, antingen nedsättas eller alldeles upphöra; 3:o att med serskildt fästadt afseende å Svenska sjöfartens betungande å de orter, der Consulad-afgifterne ännu beräknades efter äldre serskilda Författningar, Kongl.
Majrt måtte i Nåder anbefalla en skyndsammare allmän verkställighet af Kongl. Brefvet den 29 Juni 1833, och, om seiskilde anslag för sådant ändamål skulle erfordras, derom till Rikets Ständer aflåta Nådig Proposition; samt 4;o att Kongl. Maj:t täcktes i Nåder anbefalla ej mindre nu gällande Consuls-Stadgas, än ock den för Consulerne meddelade Sportel- och Expeditions taxas öfverseende och omarbetning ide delar, der sådan, enligt hvad Rikets Ständers skrifvelse innehåller, blifvit ifrågasatt, eller i öfrigt kunde finnas vara af behof vet påkallad.
Efter föredragning af denna Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, har Kongl, Maj;t, genom Remiss af den 7 April 1841, infordrat Kongl. Comroerce-Coliegii utlåtande i ämnet, men detta har ännu icke till Kongl. Maj:t inkommit; dock hafva Utskotten från bemälde Collegium erhållit uppgift derom, att ärendet, som fordrat en vidlyftigare beredning, genom inhemtandet af yttranden och upplysningar från Svenska Consuler på utrikes orter, numera är färdigt att i Collegium föredragas.
Som nu ifrågavarande ärende redan utgör föremål för Kongl. Maj:ts Nådiga uppmärksamhet, samt Kongl. Maj:t tvifvelsutan lärer i Nåder fatta det beslut, hvartill omständigheterna föranleda samt Kongl.
Maj:t kan finna nyttigt; få Utskotten vördsamt tillstyrka, att motionerna i denna del ej måtte för närvarande förauleda till någon Rikets Ständers åtgärd.
Hvad sedermera vidkommer det framställda yrkandet, att den afgift tili Svenska Kyrkan i London, som nu erlägges för hvarje Svenskt till England ankommande fartyg, och hvilken lärer uppgå till 3 pence per läst för fartyg, som lossa eller lasta i London samt till 2 pence per läst, då fartygen besöka andra hamnar i Stor-Brittanien och Irland, hädanefter ej måtte belasta andre sådane fartyg än dem, som ingå tili London; så, ehuru Utskotten visserligen anse nödigt och Svenska Nationen värdigt, att Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Ulskoitens Utlåtande, N.o 96. nämnde Kyrka vidmagthålles, helst ej allenast ett betydligt antal Svenska sjömän, utan äfven andre Svenskar, besöka London och der stundom en längre tid sig uppehålla, så kunna dock Utskotten icke finna någon billiglietsgrund derför, att de fartyg, sorn besöka andra ställen i England, än London, och hvilkas besättningar icke äro i tillfälle att begagna sig af Kyrkan, skola betungas med berörde afgift.
Vid sådant förhållande, och för att i någon mon bereda lindring i omkostnaderne för sjöfarten på England, få Utskotten tillstyrka, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes i Nåder förklara, att den afgift, som, enligt nu gällande författning, bör för alla till England ankommande Svenska fartyg erläggas till Svenska Kyrkan i London, måtte för dem, som icke anlöpa denna hamn, upphöra.
Af Herr Grefve Sparre:
''Emot det af sammansatta Utskotten fattade beslut om befrielse för de fartyg, som besöka England, utan att gå till London, från erläggande af den hittills stadgade ringa afgiften 2 pence per läst, till underhåll af Svenska församlingens i London Kyrka, får jag anmäla min reservation.
Dä i vårt land, enligt regeln, församlingarne sjelfva underhålla sina Kyrkor, men, i fal), som detta, der den i ett främmande dyrt land varande lilla församlingens ständiga medlemmar sannolikt icke mäkta med att ensamme underhålla kyrkan, så torde denna förbindelse lämpligast böra delas af dem, som, till följd af deras gemenskap med Landet, kunna anses hafva intresse i församlingens bestånd; och då, enligt hvad kändt är, berörde församling, till största delen, består al sjömän, hvilka någon tid äro och sedan upphöra att vara medlemmar af församlingen, så synes det icke obilligt, alt bidrag till Kyrkans underhåll lemnäs af dem, som idka sjöfart och handel på England, samt således, om oekså deras skepp icke hvarje gång gå till London, dock, såsom föranlåtne att sjelfve eller genom andra besöka landet, måste anses intresserade af, att en Svensk församling derstädes finnes, och företrädesvis i den stad af Riket, der affärerne äro concentrerade.
Jag förutser den följd af berörde 32 Stafs- samt Allm Resv- och Ekon -Utskottens Utlåtande, N.o gj. beslut, om det skulle blifva Rikets Sländers, att vid nästa Riksdag komme att begäras ersättning af Ständerna för den, sannolikt oumbärliga, inkomst, sorn sålunda komme att fråntagas Kyrkan; och då jag icke inser någon förbindelse för Stats-Verket att, i strid med den ofvan antydda allmänna principen, genom directa bidrag underhålla denna Kyrka, så måste jag, till dess en lämpligare norm for Utgörande af bidrag till delta ändamål ulfinnes, tillstyrka bibehållande af den nuvarande afgiften.”
Uti denna reservation hafva Herr Baron Cederströmj Herr Biskop Hedren, Herr Doctor Hallbeck och Herr Prosten Odelberg instämt.
N:o 97. v Arik. till Exp.-Utsk. d. 2g Mars, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af återremiss af Betänkandet Nio 38, angående personliga skydds af giftens användande till Folkundervisningens befrämjande.
Enligt från Riks-Stånden ankomna Protoco!Is-Utdrag, har Hederv.
Bon* de-Slåndet bifallit, men Höglofl.
Preste-Ståndet och Vällofl. Borgare-Ståndet återremitterat omförmälte Betänkande N:o .38, på grund af Följande anmärkningar, nemligen: att, på sätt åtskilige vid Betänkandet fogade reservationer jemväl innehålla, det vore stridande emot 62 och 64 §§.
Regerings-Formen att, enligt Utskottens förslag, till fyllande af commuuala behof, omedelbart anslå någon del af den Allmänna Bevillningeiij enär densamma derigenom undandroges Kongl. Maj:ts disposition; -— att, då Kongl. Maj:t, uti Dess Nådiga Proposition, icke äskat högre anslag till folkundervisningens befrämjande, än 80,000