Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta sammansatta Stats-Råd skall, under namn af Norriges och Sveriges Interims-Regering , bestå af sex Ledamöter från hvardera Riket, nemligen fran Norrige, Norrske Stats-Mini* stern och de tvänne Stats-Råd som äro i Stock* holm, tvänne Stats-Råd, som dertill utses af den i Norrige varande Regering bland dess egna Ledamöter, och i hvilkas ställe tvänne Stats Råd tillförordnas, samt af en Stats-Secreterare som äf samma Regering utnämnes, och fran Sverige de tvänne Stats - Ministrarne , Hof * Cantzleren och tvänne Stats-Råd, som dertill utses af Svenska Stats-Rådet bland dess egna Ledamöter, samt en Stats Secreterare, som af Svenska Stats-Rådet ut^ namnes.
Den Den 20 Juli. 1791 Den i Norrige varande Regering fortfar alt emottaga, granska och bereda alla Norrska Saker, samt, i öfverensstämmelse med dess Instruction , alt afgöra de mindre betydliga mål, och att underställa de vigtigare, likasom förut till Konungen, till det sammansatta Stats-Rådet (Interim s-Regeringen).
Likaledes skola alla Svenska Saker först granskas och beredas af Svenska Stats-Rådet, som , i likhet med Norrska Regeringen i afseende på Norrska Saker , häfver rätt att afgöra alla mindre vigtiga Svenska mål , och till det sammansatta Stats-Rådet (Interims Regeringen) underställa de vigtigare.
I det sammansatta Stats-Rådet (InterimsRegeringen) skola de Norrska Arenderna af den Norrska Stats-Secreteraven föredragas, i Protocoll fattas och på Norrska Språket expedieras; och de Svenska Arenderna af den Svenska Stats-Secrete aren föredragas, i Protocoll fattas och expedieras på Svenska Språket.
Saker, som angå båda Rikena, föredragas af Hof Cantzleren och expedieras till hvartdera Riket i dess språk och genom dess Stats-Secreterare.
Diplomatiska Arender föredragas äfven af Hof - Cantzleren och införas i ett särskildt Protocoll.
Arenderna afgöras genom de flesta rösterna, och när rösterna äro lika, bestämme Ordföranden utslaget.
Alla Resolutioner underskrifvas af samtliga Ledamöterna.
Det llefi 30 Juli.
Det säfnhiånsatta Stats-Bådet (Intferims-Regeringen) skall hafva sitt säte i Stockholm.
Norrska Stats - Ministern och den Svenskå justitiae-Stats Ministern skola , vid bagge Stats» Badens första sammanträde, draga lott om hvil» kendera där fots t skall föra ordet.
Efter den genom samma lottning
Först fastställda ordning skall Ordföranden sedermera hvar åttonde dag ombytas, sä att hvardera Stats Ministern, deit ena efter den andra, och endast en vecka i sender må föra ordet.
Vid alla de tillfällen, då efter Norriges oell Sveriges Grundlagar, Rikets Styrelse föres af Stats-Rådet, skola bägge Rikenas Stats-Råd , till lika antal och efter ofvan anförda grunder *, sammanträda. 8 §.
Valet af Förmyndare , att föra Styrelse» tinder Konungens minderårighet , skall verkställas efter samma föreskrift och på samma, sätt j feom förut i 3 §. är stadgadt, angående välet af Thronföljare. 9 §•
De Norrmän, som vid öfvananfördä till* fallen deltaga i Regeringen, skola inför Norrska fitor-Thinget aflägga följande
Ed : ”Jag lofvar och ”svar, att vilja förestå Regeringen i enlighet med ”Gonstitutionen och Lagarna; så sant mig Gud ”hjelpe och Hans heliga Ord.”
De Svenska aflägga Ed inför Sveriges Rikes Ständer.
Hålles
Den 20 Juli. »793 Hålles ej Stor*Ting eller Riksdag vid denna tid, nedlägges Eden skrifteligep i Stats-Rådet och förnyas sedan på nästa Stor-Ting eller Riksdag. 10 §., Om den omyndiga Konungens uppfostran skall förordnas på det i 8 §. föreskrifna sätt.
Såsom bestämd regel galle , att den omyndige Konungen skall erhålla tillräcklig undervisning i Norrska språket. il. §•
Ar Konunga - Ätten på Manssidan utdöd , och ingen Thronföljare utkorad; då skall ett nytt Konungahus väljas, på det i 3 §. föreskrifna sätt. 12 §.
Då de stadganden , som i denna Riks-Act innehållas , dels äro afskrifna ur Norriges Rikes Grundlag, dels utgöra tillägg till densamma, grundade på den til} innevarande Stor-Ting, genom Grundlagen, uppdragna rättighet, så skola de, i anseende till Norrige, äga och behålla samma kraft, sorn detta Rikes Grundlag, och icke kunna förändras titan på det i nämnde Grundlags 112 § föreskrefna sätt.
Till yttermera visso, att vi allt detta så belefa vat och beslutit, håfve vi samtliga Norriges Rikes Stor Ting och Sveriges Rikes Ständer denna RiksAct med våra namns och insegels undersättande 5.te Bandet. 3 2 5- 226, stad - 179 4 Den t o Juli. stadfäståt och bekräftat, som skedde i Christiania den dagen i Juli månad, och i Stockholm den dagen i samina^ månad år efter Christi bord det Ett Tusende Åttahundrade och på det Femtonde.
Enligheten med Stor-Tingets
Protoeoll intygat Christie. Weideman , p. t.
Likheten med Originalet intygar, N. Olsen , Secreterare.
Förslag til en Rigs - Act til beste?n~ weise af de vid Föreningen imellan Norge och Sverige opkomne Con• stitutionelle forhalde.
Vi efterskrevne Norges Riges Representanter her i Christiania til et ordentlig Storthing forsamlede, och vi Sveriges Riges Stander, Grever, Friherrer, Biskopper, Ridderskab og Adel, Prosteskab, Borgerskab og menige Alrnue, som nu her i Stockholm til overordentlig
Rigsdag forsamlede ere, gjöre vetterligt: at efter di ved Forsynets masgtige bistånd , imellan Scandinaviens Folk det Foreningsbaand lykkelig er bleven knyttet, som, ei ved Vaabasn; men ved fri oVferbeviisning tillvseiebiagt , alene bör og skal fast* JOeri 20 Juli. i?
§S få st b oidés ved inbyrdes érkjendelse af Folkenes ioviige rättigheder, til vasrn om deres folledeThroher, og då vi undérskrevrie Sveriges Riges Stander i anledning af H:s Kongl. Maj:t Naadigste Proposition af 12 April sidstleden , örn de nye constitu* tionelle forholde,som ved föreningen imellan Norge og Sverige ere opkömne, bave erkjendt dg med vort eehstemmige samtykke bekraeftét de i ftenseende till (lisse Constitutiönelle forliolde i Norges Riges Grundlov af 4 November i 814 indförté bestemmélser , hvilka * under forbehold af vor Cdhstitiitionfelle ret i de delé söni skulle medföra förändring eller fnö-lification i Sveriges Riges Regjeringäform, af vor Allernäadigste Könge og Herre under 10 derpaå fölgéndé November er bleveh antagen og besvoreh: saä havé vi, Sorn lovlige Fuldmtegtige för Norges ög Sveriges Indbyggere, ej tröet att kunne paa en vserdi|>éré og höitideligéré maäde för kormneridé tider béfseste vilkaarene för den mellan Norge bg Sverige trufné förening under en Konge , mea med sasrskildte RegjeringSlöve, end ved ät overeenskomme om i en saérskiit Rigs-Act at indbefatte og indföre bemeldte vilkaar, aldeles saaléiles, söni dé ord til ord her nedanför fölgé: Korige-Riget Norge skal vasre et frit, selvstsendigt udeleligt og uafhtcndeligt
Rise forenet med Sverige under eeri Konge.
Dets Begjerings-Form er indskrsenket og arvelig monarkisk. §• ii I7q6
Arvefölgen slcal va?re ref nedstigende og agnatisk. saaledes, som den findes bestemt i den af Sveriges Biges Staender besluttede og af Kongen antagne Successions-Orden äf 26 September 1H10.
Blandt arveberettigede regnes ogsaa den ufödte, der strax indtager tilbörlige sted i arvelinien , naar han efter faderens död födes til verden.
Naar een til Norges og Sveriges forenede Kroner arveberettiget
Prinds födes skal lians navn og födelsetid tilkjendegives forstholdende Stor-'X'hing og antegnes i dets Protocol. §• 3» Er ingen arveberättiget Prinds til, og Thron* fölger valg i begge Biger skal anstilles, skulle Stor-Thing i Norge og
Bigsdag i Sverig til een og samme dag sammenkaldes.
Kongen eller dersom Thronfölger-valg under Thronledighed indtrasffer, begge Bigers loflige InterimsRegjering, skal inden den ottonde dag efter den dag daa Stor-Thinget i Norge er bleven lovligen aabnet og Bigsdagen i Sverige paa Rigssalen er bleven aabnet, paa samme dag paa begge Steder gjöre Förslag om Thronfölgen.
Norsk Stor Things mand, ligesaavel som Svensk Bigsdagsmand havé ret til at foreslaae Thronrölger.
Vil nogen af dem udöve denne sin motions ret, skal han vaste pligtig at gjöre -brug af samme inden denne bestemde tid.
Norges
Den 20 Juli. *797 Norges Sfor-Thing og Sveriges Riges Staender skalle derefter bestemme valgdagen enhver for sit vedkommende; mén ei seriere end den tolvte dag efter den for Propositionens afgivelse bestetnmte termin bör Thronfolger-valget uotngjaengeligen fortetages.
Paa dagen före den, som saaledes er bestemt til Norges Stor-Things och Sveriges Riges Stasn*, ders Thronfölgervalg , skulle saavel Norges StorThing blandt dets segne Medlemmer som Sveriges Riges Stasnder , vselge den Comitée til hvaem det ovaerdrages, i tilfaslde at det Norske Stor-Things og Sveriges Riges Staenders valg skulde falde paa forskjellige personer at sammanträde og med begge Rigers Representanters ret ved stemmegivning bestemme valget pah en person.
Paa den til valget bestemte dag skulle Norges Stor-Thing og Sveriges Riges Sttender i overeensstemrnelse med den i en hver af de to Rigers Grundlov bestemte , maade vaslge hver blot een person blandt de proponerade Candidater.
Havé begge Rigers
Valg träffet paa samme person, da er han lovligen udkaaret till Thronfölger.
Skulle derimod hvert af Rigerne havé vaelgt en forskjellig person, skal denne forskjellighed afgjöres ved sternmegioning af begge Rigers forenede Comiteer.
Denna Comité skal bestaae af sex og tredive personer fia hvert R>ge, samt o'te Suppleantere, valgte paa den af Norges StorThing og Sveriges Riges Sitender sserskildt bestemte - Den a o Juli. stemte maade.
Suppleanterna til t rasde i betfemt orden fnrretningerne, meri kun i det tilfolde at nogle af de ordentlige rnedlernmer ikke skulle vaste tilstaede ved yalgforretningen.
Carlstad skal vaere Samlingstardet for begge Rigers Comiteer.
Forinden hver Comitee afreiser fra det Sted, hvor. Stor-Thing i Norge og Rigsdag i Sverige heldes skal liver af sin Midte udvaslge en Ord fö: er.
Kongen , eller i tilfaclde af hans dödelige afgång , begge Rigers lovlige Interims Regjering , bör inden deri mueligstkorte tid efter erholden, efterretning om hyert Riges sarskildte valg og jmed hensyn til afstanden mellan sarnlingsstedet og de Steder, hvor Stor-Thing i Norge og Rigsdag i Sverige holdes, beramme dagen pua hvilken begge Rigers Camiteer skulle infinde sig i Carlstad; men ei seriere end til den een og tyvende dag efter den for Norges Stor Thing og Sveriges Riges Stander til sidste valgferminen ovenfor bestemte tolvte dag.
Ordförerae för begge Rigers Corn i tered* skulle, oupholdeligen efter deres ankomst fäel leds udfserdige berammglse til at samrgentrasde. om formiddagen, dagen efter den, der er bleven bestemt för de Comiteredes ankomst til samlingsstedet.
Ved sammenkomsten oplasser forst hver Comitees, Ordförer sin, og Med - Comiteredes Fuld magt; derefter trirkke begge Ordförene .Lod em hvo af dem deryed Valgforretningen skal före ordet» D» n.
Den ao Juli. *799 Den saaledes under een ogsaa i stemmegiv» ning d’eltagende Ordförer forenede facileds Go* xnitee for begge Biger foretager derefter ufortövet og uden discussion stemmegivningen.
De Comherede skulle ei adskilles , eller nogen af dem 1'orlade samlingsvaerelset forinden Yalgforretningen i alle dele er fuldent.
Ved stemmegivningen skal formanden för hvert Biges Comiterede oplaese og udvexle det Dacument, som indeholder . hans Comitenters paa een person bes:emte valg.
Derefter skal Voterings-Fropositionen indrettes, og begge Thron-Candidaters navne deri indföres efter folgende Schema: ”Norges Stor-Things og Sveriges Biges Stacnders Deputerede votere fäel leds for utvaelg#
Thronfölger til Norges og Sveriges forenede Throner.
Fra Norges Stor-Thing er.dertil fo* reslaaet N. N.; fra Sveriges Biges Staender er dertil foreslaaet N.
N-” ”Om de fleste stemmer falde paa N. N., da er han til Kongens efterfölger (Konge) paa Norges og Sveriges forenede Throner lovltgen udkaaren.’ ”Om de fleste stemmer falde paa N. N., da er han til Kongens efterfölger (Konge) paa Nor* ges og Sveriges forenede Throner lovligen udkaaren.
” Forinden opraab til stemmegivning faretages skulle alle de besteminelser der vedkomme Voterings- maaden hoit og tydeligen oplasses.
Opraab ved denne votering skal saaledes {orrettes, at naar den. foelleds.
Coinitées Ordform: - 18oo Den a o Juli. rer er Norsk da skulle de Svenske Comiterede först opraabes og afgive deres stenarne, og t)ernsts t de Norske, og omvendt naar Ordföreren er Svensk.
Stemmegivningen skeer ved sxdler af storrelse og udseende i alle dele lige, hverpaa hver Thron-Candidats navn skal lindes trykt med lige bogstaver.
Den Ordförer som ikke bestyrer forretningarne paategner sedlarne sit navn, forinden de udlevereres til de Comiterede.
For at gjelde skulle disse sedler vaere enkelte, umairkede, lukkede, og sammenrullede.
Enkelt pluralitet gjör Udslaget.
Forinden sedlerne optaslles, skal Ordföreren udtage een af dem og aflasgge den forseglet.
Om efter företaget opraab ved sedlernes aabning nogen seddel lindes, der efter ovanstaaende bestemmelser ei kan antages , skal den paa stedet tilintetgjöres.
Skulde fölgen deraf blive, at stemmerne ere lige , saa aabnes den forseglede seddel, som daa gjör udslaget, saa fremt den befindes at bave de anförte egenskaber; men kan den ei antages, saa anses det passerede for uefterretfeligt, og der skrides strax til nye stemmegivning.
Er pluraliteten uden dette meddels användelse alerede bestemt , skal den afiagte seddel strax uaabnet tilintet gjöres.
Protocollen över stemmegivningen skal föres af nogle blandt de Comiterede sc-lv, i det Norske sprog om Ordförer n er Norsk, i det Svenske sprog om han er Svensk.
Denne Den 20 Juli. 1801 Denne Protocoll sl<al strax efter stemmegivningens slutning lydeligen oplseses og vedtages, livor efter 2:rte lige lydende Exernplarer forfattes, af hele Valge-Comiteen, inden dens adskillelse, underskrives , i dens nasrvserelse forsegles , og, ved föranstaltning af Ordförene for hvert Riges Corniteiede strax samme dag afsendes, det ene til Norges Stor-Thing under adresse til cjets President, det aridet til Sveriges Riges Stsender under adresse til Landmaiskalken og Talemsendene.
Disse Protocoller skulle understa i vass saaledes at det exemplar, som afgaaer til Norges Stor-Thing underskrives överst af Norges og dernäst af Sveriges Comiterede, og det som afsändes til Sveriges Stsender, underskrives överst af Sveriges og dernasst af Norges Comiterede.
Efter rnodtagelsen af denne Valgact paa begge steder skal . en strax, eller senast den föl* gende dag, foredrages for Stör-Thinget i Norge og for Rigets Stsender i Sverige.
Og skulle Norges Stor-Thing og Sveriges Rigés Stsender strax iagttage det förnödne for at xneddele Hans Kongl. Majestät eller i tilfselde af Hans dödelige afgång, den lovlige Interims Regjering denne begge Rigernes Reprsesentanters beslutning. f. 4- Kongen skal havé ret til at sammankalde Tropper, begynde krig og slutte fred, indgaae og ophasve Förbund, sende og modtage Gesandtere.
Naar Kongen vil begynde krig, da skal
Han meddele Begjeringen i Norge sine tanker og in - Den s o Juli. indhemte dens betänkning derom, tilligemed fuidslffindig beretnirig om Rigets tilstand i henseende til dets finantser og forsvars midler med videre.
Efteråt dette er skeet sammenkalder Kongen den, Norske Statsminister og de Norske Statsraader, saaväl sorn de Svenske til overordentelig S ätsraad og freinsaelter da de grunde og omstsendigheder sorn i dette tilfaslde bör tages i overveielse , hvnrved tillige ilen Norske Regjerings. förklaring om dette Riges tillstånd, saavelsom en lignende beretning om Sveriges bliver at frami tegge.
Om disse gjenstande fordrer
Kongen deres betenkning, hvilken de skulle enhver for sig afgive til Protocollen under den ansvarlighed Grundloven besteminer, og har da Kongen ret til at tage og udfore den beslutning han anseer gavnligst för Staten., §• 5*.
Saavel den Norske Statsminister, sorn de Jvende Norske Statsraader der folge Kqpgen, bave sasde og delibererende stenarne i det Svenske Statsraad, naar samrnesteds forhandles gjenstande , som angaae begge Riger.
I saadane sager bör tillige den i Norge vasrende Regjerings betänkning indhemtes, med mindre sagerne udfordre saa hastig afgjörelse at tid dertil ei gives.
Saa ofte hos Kongen i det Norske Statsraad, naar og hvor det er samlet, gjenstande behandles , som, angaae begge Riger, skull© D,en so Juli. skulle tre Medlemmer af det Svenske Sfaatsraad posaa der havé saede og stemme. §• 6.
Doer Kongen og Thronfölgerei; endnu er U.myndig skal det Norske og Svenske Statsraad strax samrnentrajde, for faelleds. at udst3sde Indkaldelge. till Stor-Thing i Norge og Bigsdag i Sverige, §• 7. IndtH begge B.tgers Rep.resentantere ere forsamlede og bave anordnet Begjeringen under Kongens minderaarighed skal et af lige antal Norske og Svenske medlemmer sammensat Stutsraa. d, forestaae Bigernes bestyrelse med iagttagelse af disses gjensidige Grund lov.
Delte sarnmensatte Statsraad skal da , under navn af Norges og Sveriges Interims Begjering, bestaae af sex rnedlemrner fra hvert af Bigerne nemlig fra Norge den Norske Statsminister og de tvende Statsraader som ere i Stockholm, tvende Slatsraader, sorn Bertil af den i Norge vaerende Begjering blandt dens rnedlemrner udvaglges , og i h.vis sted den constituerer to.
Statsraa er, samt pndelig en Stats Secretair som den beskikker; og fra Sverige de to Statsininistre, flof-Cantzleren, samt to Statsraader, samt endelig en som fertil af det Svenske Statsraad blandt dets egne rnedlemrner vaslges, ogen Stats-Secretair som dek Svenske Statsraad beskfkker.
Den 3 804 Den ?o Juli.
Den i Norge vseren-le Regjering vedblifver fremdeles at modtage, gjenemgaae og berede alle Norske sager samt overensstemmen ie med dens Instrux at decidere de mindre betydelige sager, og at indstille de vigtigere til det sammensatte Statsraad (Interims-Regeringen) ligesom ellers til Korigen.
Digeledes skulle alle
Svenske sager först gjennemgaaes og beredes af det Svenske Statsraad, der ligesom den Norske Regjering i henseende til de Norske sager, skal havé ret til at decidere de mindre vigtige Svénske sager, og skal gjöre indstilling til det sammensatte Statsraad (Interims-Regeringen) om de vigtigere.
I det sammensatte Statsraad (Interims-Regjeringen) skulle de Norske sager af den Norske Stats-Secretair foredrages , protocolleres og expederes jiaa Norsk, og de Svenske sager af den Svenske Stats-Secretair foredrages, Protocolleres og expederes paa Svensk.
Sager, som angaae begge Riger, foredrages af Hof-Cantzleren og expederes til hvert Eige i dets sprog og ved dets Stats-Secretair.
Diplomatiske sager foredrages ogsaa af HofCantzleren , og indföres i en sterskildt Protocol. Sagerne decideres ved de fleste stemmer og naar steinmerne ere lige gives Udslaget af den sorn liar forsajdet.
Alle Resolutioner underskrivts af samtlige rnedlemmer.
Det semmensatte Statsraad (Interims-Regjeringen) skal havé sitt ssede i Stockholm.
Den Den 50 Juli. 1805 Den Norske Statsminister og den Svenske Justitias-Sfatsrninister skulle ved begge Statsraads förste sammenkomst kaste
Död om hvo der skal havé forstedet (före Ordet).
Efter den ved denne Lodkastning först bestemdte
Orden skulle de derefter hver ottende dag omvexle i at havé forsaedet, saaledes at benasvnte Statsministre, den ene efter den anden og
Jmn een uge hver gang havé forsandet.
I riges Grundlove Rigets bestyrelse forestaaes af Statsraadet, skulle begge Rigevs Statsraad i lige antal og under de foranförte bestemmelser saminentraede. §. 8.
Valget af Formyndere, som skulle bestyre Regjeringen for den umyndige Ronge, skal företages efter samme regler og paa samme maade som for hen i §.
3# er foreskrevet for Valget af Thronfölger. §. 9- De som i ovenanförte tilfelde forestaae
Re* gjeringen skulle de Norske for det Norske StorThing aflaegge folgende Eed: ”Jag lovér og sv serger at ville forestaae Regjeringen i overeensstemmelse, med Constifulionen og Lovene saa sandr hjelpe mig Gud og hans hellige Ord” — De Svenske allasgge Eed for Sveriges Riges Stander.
Holdes JÖeh s a Juli.
Holdes ier Stor-Thing eller Rigsdag paa deri tid, nedltegges Ee len skrivtlig i Statsraadet ■ og gjentages sedan paa litesté Stok - Thing eller Rigsdag. §. io.
Bestyrelseh äf den umyndige
Könges opdrågelse fastssettes paa den i 8 §• föreskrevné maade.
Det bör vasre én ufravigelig regel ät deri umyndige Konge gives tilstraskkelig underviis1 ning i det Norske Sprog. §; 11.
Er den mandlige Kongestainmé uddöd og ingen Thronfölger udkaaret* da skal en nye Konge udvaslgés paa deri i 3:die §. föreskrevné hiaädöi §. ii Da de bestémmelser , som i denne Rigs* Act indeholdes, deels ere gjentagelser af Koageriget Norges Grundlov, deels tillseg til samme , grundede paa den til dette Stor-Thing i Grundloven dertil givne bemyndigelse j saa skulle de i henseende til Norge havé og helmida samme kraft, som dette Rigés Grundlove og ikke kunna forandrass uderi paa den i sammes
Ii2 §. foreskrevne maade.
Til ydermeré vislied om at vi dette saaledes havé for godt befundet og besluttet, havé vi Norges Riges Stor-Thing og vi samtlige Sveriges Riges Sttender stadfsestet ög bekrseftef deri - Den z o Juli. J 807 denne Rlgs-Act med vore underskrivter bg vore segl; hvilket skede i Christiania den — dag i juli, og i Stockholm den dag i samme maaned.
Aar efter Christ!
Byrd Eet Tusende* Otte Hundrede og Fernten.
Conform med Stor-Thingets
Protocol testeref Christie. p. t. Prsesidént Weideman»! p. t. Secretair.
Afskrivtens rigtighed bevidrie N. Olserh Scéretair.
Uppläst hos Samtliga Riks-Ståndeii d. 20 juli* Kongl. Majit s Nådiga Skrifvelse till Rikets Stander, angående det af Norriges Rikes Stor-Tbmg gifne cnståmmiga bifall åt för sloget om Kojmngens Myndighets-ålder, m. m.
Gifven Stockholms Slott den 19 Juli 1815* Kongl. Maj:t öfverlemnar härmedelst till Riksens Ständer, sa väl i afskrift som öfversättning, det beslut som, i öfverensstämmelse med hvad af Biltels Ständer är vidtaget, af Norriges
Rikes i8o8 Den 2 o Juli* Rikes Stor-Thing blifvit fattadt, att fastställa Konungs Myndighets ålder till fyllda Aderton är, som af den Sanktion, Kongl. Maj:t under går* dagens datum derå låtit utfärda.
Likaledes meddelar Kongl. Maj:t härme* deist till Rikets Ständers kunskap och närmare åtgärd en afskrift af Norr iges Rikets StorThings beslut , i afseende på Kongl, Maj:ts Nådiga Proposition örn bestämmande af de frågors naiur, som angå eller stå i sammanhang med. föreningen mellan Sverige och Norrige.
Kongl Majit förblifver Rikets Ständer med ali Kongl. Nåd och Ynnest välbevågen.
Majit har i anledning af Grundlagens 8 §. i Nåder meddelat Konungariket Norrige» Lagtima Stor-Thing underrättelse om ett , af Sveriges Rikes Ständer, enhälligt fattadt beslut: att Konungens Myndighets ålder sålunda borde förändras, att i stället för 21 år, enligt Regeringsformen af år T809, denna Myndighets-ålder må bestämmas till fyllda aderton år.
Derjemte ha- Stor-Thinget emottagit Kgl. Majits Nådiga Proposition att å Norriges sida fatta ett dermed öfverensstämmande beslut, och att likaledes bestämma Konungs Myndighets-ålder till fyllda aderton år.
Den so Juli.
Sedan denna sak, i öfverensstämmelse med. 'de i Stor-Thinget gällande föreskrifter, blifvit företagen, hafva Norri ges Rikes Representanter 'enhälligt beslut! t: '’Att Konungens Myndighets alder skall Vara fyllda aderton år.”
I anledning häraf anhåller Stor-Thinget hos den Kongl.
Norrska Begeringen , att den utverkar Kongl. Majtts
Nådiga sanction till detta Stor-Thingets beslut, på det alt en Lag derom, i öfverensstämmelse med Grundlagens 8 §• fnä blifva utfärdad.
Christiania i Stor-ThingÄC öen 13 juli 1815.
Tå samteliga Representanternas vägnar Christie, p. t.
President» Weidemann p. t. Secreterare.
Äfskriftens rigtighet intygar N. Olsen» Secreterare.
VI CARL, med Guds Nåde , Sveriges i Norriges, Göthes och Vendes Konung 8Cc. &c» ICc.
Gore veterligt: att
ÖSs blifvit förelagdt ett af det nu församlade Stor-Thing fattadt beslut af den 13 Juli 1815, så lydandet ”Konungens Myndighets*ålder skall värå fyllda aderton år.”
,5;t« -Bander» 847, j8io Den a o. Juli.
Ty håfve
Vi antagit och bekräftat, likasom
Vi härmed antage och bekräfta detta beslut som Lag.
Gifvet på Stockholms Slott den 15 Juli 1815.
Under Vår hand och Rikets Insegel. CARL.
Sommerhielm i Ministerns frånvaro.
Afskriftens rigtighet intygar N.
Secreterare, Hans Majestät har, i andledning af Grundlovens 8 §.