Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
15 Akta planschverk och böcker; af Maria Ny- ström ................. _ 15 Våra studentskor; ett litet bidrag till den sven- ska kvinnoemancipationens historia af 8.
M. I — III 16 — 18 Hvarför sjunga vi ej mera?
16 » Små krukor ha också öron »; af Marie Ny- ström ... 17 Ordningssinne — ej ordningsmani 17 I dansfrågan; af G — y 17 Om anordningen af våra hem; några synpunkter af Hugo Hörlin 18 Ett huskors 18 Barnens sysselsättning; af Ellen Bergström 19 — 20 Tjänstebetyg; en återupptagen fråga, af Lilly 19 N:r Huslig ekonomi 20 Huru åstadkomma lämpliga reformer vid affat- tandet af tjänstebetyg 20 Förnöjsamt sinne; af Adolf Hellander 21 Bustningar 21 Kvinnlig simkonst; ett blad ur dess svenska historia af H.
21, 22 Den barnlösa; af K — a 22 Min herre och m a n; af Thesi Bohm 22 En rösträttsföreningssoaré; bref till Idun från Anna Fleetvood-Derby 22 Ett oväntadt afslag 22 Ferier och öfveransträngning; af i ?.
L. Victorin 23 Om konsten att packa; af H. F. 23 Den bildade kvinnans aflöning; för Idun af I. D-f 24 Gamla fröknar; reflektioner af Helena Nyblom 24-27 Våra svenska bär 24 Sabbatshvila; af Aie _.
25 Svenska folkskolans halfsekeljubileum; af H. V. 25 Vikten af en god början; af Maina.
med hedersomn 25, 26 » Mor, det var inte jag.
.&gt; 27 Kvinnliga jurister; en revy 28 Damer som amatörfotografer; för Idun af S.
28 Genom bakporten; af Fru Hildegard 29 Vår presentbudget; af Marie Landman ...... 29 I valet; af H — s L 29 Kvinnornas världsutställning, brefkort från Chicago af Signe Ankarfelt ................ 29, 36 De hemlösa; ett ord till svenska mödrar af En moder 30 » Du får lof att hushålla »; af Mathilda Langlet 30 Det goda och det sanna 30 Svartsjuka 31 Barnträdgårdar; af Christel 31 Barnasömn; af L. S — ra 31 Aga; af Steffen .... 32 Uppfostra vi våra barn till själfständighet; af Mathilda Langlet _ 32 Att bena fisk; af M.
32 Glöm ej blomstermissionen; af E. R — y 32 Om s. k. giftermålsannonser; af Eva .......... 32 Utåt gatan; af Ave — 33 Om advokater, advokatyr och Jules Simon; af Sccerola &gt; 33 Damernas egen teaffär i London; ett bref och ett förslag af Anna Fleetvood-Derby 33 Om gifteimålsannonseer: af Epouseur 33 Täflingen i tjänstebetygsfrågan; prisbelönad skrift af Axel Blomqvist 34 Om giftermålsannonser; af Ave 34 Ett gagnerikt lefnadsyrke 34 Hemmet och skolan; för Idun af d:r J. Hnlling 35 Mot koleran 35 Några ord om oljemålning; för Idun af S.
35, 36 » Rå med dig! » Af Ellen Bergström ... 36 Sena middagsmål; af H Stolse 36 Vårt modersmål!
af Adolf Hellander ......... 37 I medgång och motgång; af Bacou 37 Genom förnöjsamhetens glasögon; af M N .... 37 Hyacinter för vinterträdgården; af Blomstervån 37 Bort med giftermålsannonserna!
åf A.
... 38 Om prydandet af våra h e m; af Clementine von Brauenmiihl.
I, II 38, 39 Ett underbarn: af Ivar Dal _.
38 Respektera individualiten!
Af Hanna Kamke 39 Tjänstebetygsfrågan (Bilaga: En betygsblankelt) 39 Hemlängtan; ett utkast af Vilh.
Lundström ... 40 Modersmål och barnajoller; af En gammal far 40 Från sakens » andra sida »; af C * * * M * * * * * 40 Kvinnligheten och de akademiska studierna; af M. Smidt 41 Barnens teaterbesök; af G. Folke .. 41 Den vänstra h a n d e n; af Jenny 0 41 Lamporna och deras skötsel; af C.
41 Rikedom; af Adolf Hellander 42 » Backfischens » rätt att vara till; en allvarlig betraktelse af Efraim Rosenius 42 Akvarellmålning; för Idun af S.
L 42 Vid sjukbädden; några ord om grunddragen af en naturenlig sjukvård af Fr.
Muller ... 42, 45 Hjärteäfventyr; ett litet samtal för mödrar att begrunda; af Thesi Bohm _.
43 Måla eller icke måla.
Af Georg Nordensvan 43 Kvinnan och söndagen; af H.
G. Blumenberg 44 Husliga scener 44 Matlagning som läroämne i våra flickskolor ... 44 Att skrifva dagbok; af Efraim Rosenius ....... 45 Blommor; för Idun af Helena Nyblom 45 — 49 N:r Från velocipeden; af Nancy Palmkvist 45 Med egna ögon; af Laura Fitinghoff 46 Skolskvaller; af J. F — lm 46 Iduns julklappsbasar 46 — 49 Jul och julklappar; af Malhilda Langlet 47 Att skrifva dagbok; af Johanne 47 I » skvallerfrågan »; af Florentin 48 0 m pianoklink; af Efraim Rosenius 48 De svenska kvinnornas Chicagoutställning ... 48 Mormors vantar; af Christel 48 La parisienne 48 Att stärka linne 48 Arbetsbrist; af Mathilda Langlet 49 Glädjebringare; af Mathilda Roos .. _.
49 Julfrid; af Maja Bernhardsdotler 49 På Börsen; en vandring genom utställningen och basaren till förmån för de svenska kvin- nornas Chicagoutställning (med 3 teckningar) 49 Kvinnliga eröfringar 50 Kom och köp; af Behasar 50 Husmodern och drickspengarne; af Vera 50 Smittstoff; af Ave 51 Barnafrid; af Ellen Key 51 Kulikonkurrens bland kvinnorna; af Efraim Rosenius 52 Slakt på landet: af H.
52 Torka tårarne; af Gurli Linder 53 Noveller, skisser och kåserier: För alltid; skiss af Elena.
1 Ett möte; utkast af Cecilia Båålh-Holmberg ... 1 — 3 Den rätta; berättelse från landsbygden af Fanny Chrysander.
vid Iduns stora pristäf- ling — 1 — 6, 8 - 1 2 Gamla gömmor; skiss för Idun af Sophie Unge 2 I sockenbud; af Ellen Bergström 3 Ett litet h e m; af Laura Fitinghoff.
4 Vinter; af Georges de Peyrebrune 4 Vårsådd; ur lifvet af Edith Forssman.
med hedersomn 5 — 7 Fjärilen; af Georges Ohnct 5 I vimlet; af Hugo Samzelius ._ _.
6 Små kulturbilder af Ave.
I — IV 6, 10, 18, 19 Frihet; skiss för Idun af Alvar Sten ._ 8, 9 Iduns panoplikon; af Scosvola och Renholm 8, 20, 22, 26, 29, 31, 38, 40 Arkitektens husfru; af Antonio de Tnieba.
Öföers.
från spanskan af Sv.
C — n 10, 11 Utan ord; af N.
10 Öppet bref till Scaevola; af Ingrid Gullin 10 Luftslott; skiss af Elisabeth Kuylenstienia 11 » Det mått, hvarmed I maten ... » Ett samtal med månen, upptecknadt för Idun af D.
11, 12 Misstämning; skiss för Idun af Sophie Unge ... 12 Tre systrar; en sannsaga, berättad af Vilma Lindhé 13 — 16 Idealerna; berättelse af C. O. Gumazlius.
med hedersomn 13 — 25 » Minns du det ännu? » Af Lisbeth Lindcmann 14 Stackars barn!
Ögonblicksbilder af Ludvig Ro- man.
I: Är Fritz ett snille?
II: Bara ta- langfull - 15 I » damernas paradis »; paristeckningar för Idun af Alvar Arfwidsson.
I — 111 15, 20, 26 Våren på landet; af Thore Blanche 16 Sista ackordet; skiss af Hj 17 En krona; skiss för Idun af » Kalle Lycklig * ... 17 Hans andra hustru; skiss för Idun af Arodna 18 När grosshandlaren förlofvade sig; novellett för Idun af Elin Ameen 19 — 24 En hittills okänd ungdomsdikt af Atterbom; af Bernhard Risberg 21 Från lidandets och barmhärtighetens värld; några Stockholmsbilder af Cecilia Bååth-Holmberg: Inledningsartikel 22 1.
Drottningens skyddshem 23, 24 2.
Frälsningsarméns räddningshem ... 27, 28 3.
Härbärget för tjänarinnor 30, 31 4.
Nattasylen för kvinnor 32 — 34 Lof; af Elsa Lindberg 24 Utan hjärta; en miniatyrbild af Hlgn 25 Midsommarbild från vestkusten; af Elin Ameen 26 I solsken; utkast af Jane Gemandt 26 » Det re ' n är seut » 27 Grön vinter; af Scmvola 27 Valeria; novell af /.
S. Turgenjeff.
För Idun öfversatt från ryskan 27 — 30 Sen lycka; skiss af Anna Knutson 28, 29 På femtiotalet; af Adolf Hellander 29
N:r Hvem liknar han?
Af Julius Weil 30 Några timmar på Skansen; småprat till Idun af Tant Ulrika 30 Fru Emmas nyckelknippa; skiss för Idun af John Öländer _ 30 Helgelse; af O. J. Bierbaum 31 Mot aftonen; af Jacobine Ring 31 Från Neapel; bref till Idun af Aurore von Qvanten _ 3 1, 32 Familjen på Annedal; novell af Amy Palm.
med hedersomn 31 — 44 Onsdagssoiréen; en Marstrandsskiss af Mari Mihi 32 I » Prinlemps » och » Louvre- *; paristeckningar för Idun af Alvar Arfwidsson 33 Ett kinkigt uppdrag; skiss af Laura Fitinghoff ... 34 » Vår gata »; skiss af Georg• Nordensvan 35 1 en finsk bondgård; ett vandringsminne af Wilh.
Lundström _ _ 35 En hemlighet; en skildring ur lifvet, för Idun af S — g 36 Gömda skatter — och försvunna; af Renholm 36 Att skiljas.
Af A. Noel 37 Till botten?
Skiss för Idun af Frou-Frou 37 Sport; nutidsbild, tecknad af Ave 38, 39 Kärlek och karantän; en sannfärdig historia för dagen, af Renholm 38 » Att skiljas.
» Af Ring 39 Lexor; skiss för Idun af Elsa Lindberg 40 Rivaler; skiss för Idun af Vilma Lindhe ... 41 — 43 Ur en moders dagbok; studie för Idun af Inga Schenfelt 41 Giftermålsagenter; af Ave: I: Herr agenten Ström 44 II: Hennes nåd 47 III: Sockenskräddaren 49 Bref från landet; af En stackars landlfiu 44 Från farmors ungdom; berättadt af henne själf och för Idun upptecknadt af Claes Lundin 1-6 .... - 44, 46, 48, 49, 52, 53 Värdinnan; af Mina 45 Bara en bonne; utkast af Cecilia Båålh-Holm berg 45, 46 Blott för roskull; för Idun af Sigrid Elmblad (Toivo) 46 Efterskörd; berättelse af Vilma Lindhe ' 47 — 50, 52, 53 Giftermål; af Marianna — 50 Då svanerna kommo; skiss af Selma Lagerlöf (med 3 illustr.
af V. Andrén) 51 När löfven falla; af Mathilda Langlet 51 Kamrerns änka; af Elin Ameen (med 2 illustr.
af Elin Andersson) 51 Bakläxan; skiss af Anna Wahlenberg (med 3 illustr.
af V. Andrén) — 51 Nattrocken; berättelse af Mathilda Roos (med 3 illustr.
af Jenny Nyström) 51 På en järnvägsresa; af Amanda Kerfsleäi (med 2 illustr.
af Elin Andersson) __ 51 En liten tafla; af Georg Nordensvan (med 1 il- lustr.
af Jenny Nyström) 51 Dorrit; af Johan Nordling (med 2 illustr.
af Jenny Nyström) 51 Såpbubblor; af Helena Nyblom (med 2 illustr.
af G. Åberg) 51 Ett sommarhem; verklighetsskildring från Norge af Vilma Lindhe (med 1 illustr.
af G. Åberg) 51 Små orsaker; skiss af Ernst Lundquist (med 1 illustr.
af V. Andrén) 51 En bröllopsresa; af Cecilia Bååth-Holmberg (med 1 illustr.
af V. Andrén) 51 I kapellet; ' a f Wilh.
Lundström (med 1 illustr.
af V. Andrén) 51 Julstämning; af Maria Nyström 52 N:r Ett bref; efter R. Schmidt-Cabanis ... 9 Till min moder; af Mårten Kjellin 10 En dröm; af Snorre 11 Framför Venus Milo; af Daniel Fallström 12 Mina ringar; af C. L — n__ _.
13 Kärlekens strängar; af Charlotte Lindholm 14 Vårkänning; af Octavio Beer 15 Påsk; efter Adolf Böttger af J. A — g 16 Hemmets makt; af &lt;S.
Caroli 17 Knoppsprickning; af Bernhard Risberg 18 En husmors vårvisa; af Snorre 19 Iduns skollofskoloni; af Ulla 19 I morgon; af C. L — n 20 Studentska; af Johan Nordling _.
22 Junimorgon; af Bernhard Risberg 23 Sådd; af Sophie Linge 23 En ny reform; af Snorre 24 Moderssorg; af Erik Modin 25 Midsommarnattsslämning; af Bernhard Risberg 26 » Gör ej så ondt! » Af Anna A 27 På kyrkoeården; af Emil Kléen 28 Lyckan 28 O, bered din moder aldrig smärfa; al Bernhard Risberg _.
29 Min hembygds m ö; af Emil Kléen 30 Vid skärgårdsljärnen; af Bernhard Risberg 31 Ej måltet fullt; af Toivo 32 Drömfärd; af Sophie Linge 33 Sommarlif; af Fru Snorre 34 Segelfärd; af Bernhard Risberg 35 Aftonmolnet; af Daniel Fallström.
36 En predikan; af Sigrid Elmblad (Toivo) 37 Farväl, sommar; af Daniel Fallström ..... 38 Maria; af Fredrik Nycander 39 Stilla lycka; af Filip Tammelin 40 Kristoffer Kolumbus, 1492 — 12 oktober — 1892; af C.
L. Törnberg (Ca-Lix-Tus) 41 I kärlekens land; efler Théophile Gautier af Sigrid Elmblad {Toivo) 42 Mariana; efter lord Tennyson af Edv.
Hammar- stedi: 43 Oktobersnö; af Bernhard Risberg ......... _.
44 Epigram; af Snorre 44 Anne Charlotte Leffler di Cajanello; af Daniel Fallström _ 44 Tomtelek; af Anna Knutson 45 En skärgårdssaga; af Vilhelm Åkerberg 46 Jag sökte din bild förjaga; af Hugo Gyllandcr 47 » Motion »; en stockholmsbild af Anna Knutson 48 Notturno; af Fredrik Nycander ..... 49 Den beklagansvärda; af Ebba Lundstedi 50 Julsång: af Anna Knutson (med 1 illustr.
af Jenny Nyström) 51 Till Sveriges kvinnor; af Frithiof Holmgren (med 1 illustr.
af V. Andren) 51 Min lyckas graf; af Daniel Fallström (med 1 illustr.
af Jenny Nyström) 51 Sång på hafvet; af Verner von Heidcnstam (med 1 illustr.
af V. Andrén) 51 Den gamlas j u l; af Lea (med 1 illuslr.
af Jenny Nyström) __ _ 51 Ett människolif; af Hugo Gyllandcr 51 Ballad; af Oscar Levcrtin 51 Omvändelse; af Sigrid Elmblad (Toivo) (med 1 illustr.
af E. Forsström) 51 Uppåt; af K. A. Melin (med 1 illustr.
af Jenny Nyström) _ 51 I gamla hemmet: en julbild af Snorre (med 1 illustr.
af Jenny Nyström) 51 Den åldriga; af A.
U. Bååth (med 1 illustr.
af Jenny Nystrom) __ 51 Vår svenska fana; af Ernst Beckman.
Med mu- sik af Andreas Hallen 51 Den heliga natten; af Charlotte Lindholm 52 Kärlekens språk; af Hugo Gyllander 53 Poem: Memento!
En nyårsdikt af Daniel Fallström ... Kärlekssagan på Björkeberga; af A.
Båålh Stockholmska vinterbilder; af Anna Knutson ... » Vid Rubikon »; af.
y Resignation; af Charlotte Lindholm ' Fyra visor; af Emanuel Geibel.
Tolkade af Fågel Blå Vid Emelie Flygare-Garléns dödsbädd; ni Johan Nordling __ En ny uppfinning; af Snorre _ 1 2 3 4 5 6 7 8 Biografiska uppsatser: (De m e d * betecknade äro åtföljda af e t t, d e r a e d * " * beteck- n a d e af t v å eller flere p o r t r a t t.)
B yrå: Drottninggatan 48, en tr..
Annonspxis: 25 öre pr petitrad, Utländska annonser 50 öre raden. '
Fredagen den 4 oktober 1889.
Tidningen kostar endast 1 krona för qvartalet postarvodet mberäknadt.
Redaktör o c h FRITHIOF Träffas å byrån kl. 10 — 11.
Elisabeth let är icke länge sedan, det smärt- samma budskapet nådde oss, att en ädel qvinna ändat sitt lif.
Ehuru hennes ögon slötos till den långa.
hvilan på främm ande j ord, var hon dock svenska till hjerta och börd; hennes lifs- gerning, menskligt att döma i förtid af bruten, gälde svenska systrars bästa, och hennes an- språkslösa runa skall ock derför tecknas i de svenska qvinnornas blad.
Den 15 september i år afled i Paris fru Agata Margareta Eli- sabeth Nyström, född Rosenius, i en ålder af 41 år.
Hon var dotter till den bekante väckelse- predikanten och andlige skriftställaren C.
Ro- senius och gift med telegrafassistenlen M. F. Nyström.
Hon hade så- ledes gått ut från ett hem, der djupt religiöst allvar från de spädaste åren tryckte sin hall- stämpel på hennes vä- sen och gaf hennes sinne och all hennes sträfvan riktning.
Hjertats begåfning motsvarades hos Elisa- beth Nyström af huf- vudets; grundliga kun- skaper och mångsidiga utgifvare: HELLBERG.
TTtg^ifningstid: h v a r j e helgfri fredag.
eller nästfolj.
talanger hade kommit henne till del.
Hon af- lade en synnerligen vac- ker studentexamen, en bland de första svenska qvinnor, som bestodo detta mogenhetsprof.
Hon var sedermera vid olika tider elev vid mu- sikaliska liksom vid må- lare-akademien och har från trycket ulgifvit en del af henne kompone- rade sånger De naturliga anlagen funno än ytterligare till- fälle utbilda sig under flere utrikes resor; bland annat tillbringade hon en vinter i Rom, denna heliga mark för alla skönhelsälskande sin- nen.
Djupt religiös ulan ensidighet egnade hon ett lifligt intresse åt alla slags välgörenhetssträf- vanden.
Hvad som dock främst skall bevara Eli- sabeth Nyströms namn i tacksamt minne är den stiftelse, som utan tve- kan kan betraktas som hennes förnämsta lifs- gerning — den af henne i hufvudstaden grunda- de » Föreningen för sömmerskor »; I åtta år har nu för- eningen utöfvat sin verk- samhet och har under denna tid hunnit göra mycket godt för en klass
Idun utkommer I hufvudsfaden hvarje helgfri fredag och kottar för ett qvartal endast I krona, postarvodet Inberäknadt.
— af arbetande qvinnor, hvilkas lott torde höra till de minst tacksamma och mest tunga.
I n:r 2 af Idun för i år hade vi i denna filantropiska fråga infört ett upprop af Mathilda Langlet, hvilket utgör ett ytter- ligare bevis på, att härvidlag föreligger en ömmande och behjertansvärd sak, som ock mångenstädes i vårt land väckt ädla qvin- nors beaktan.
Deras Med dessa ord vilja vi här blott ytterligare pointera den betydelse, fru Nyströms stif- telse och dess verksamhet ega.
Enligt se- naste årets berättelse räknade föreningen då 166 medlemmar och delegare i sjukkassan samt ett hundratal hedersledamöter, hvilka lemna bidrag till lån- och hjelpfonderna.
Föreningens uppgift är » att genom fri lä- karevård, fri medicinooh penningeunderstöd gifva sina medlemmar hjelp under sjukdom, understödja dem som konvalescenter, för- sträcka dem smärre lån samt slutligen att genom personlig omvårdnad, bildande sam- qväm, föredrag och boklån inverka stöd- jande och förädlande äfven i inre hänseende.
Ändock Från och med 1886 har föreningen be- redt de sjukligaste tillfälle till en månads sommarferier på landet med fullständig hvila, bad och andra landtlifvets fördelar.
I allmänhet hafva af läkare 20 flickor rekommenderats till dylik rekreation.
De ha sedan fördelats på två afdelningar med 10 i hvarje.
Hvar afdelning har kostnads- fritt fått tillbringa en månad på landet i föreningens (under en särskild husmoders ledning stälda) sommarhem i Stockholms skärgård.
Ofta samlade fru Nyström de fattiga sömmerskorna omkring sig i sitt eget hem till angenäma samqväm med fägnad för kropp som själ.
Föredrag höllos äfven då understundom och tycktes lifligt intressera.
En gång talade en läkare öfver helsovård, med särskild hänsyn fästad vid åhörarin- nornas behof, en annan gång en prestman i religiösa ämnen o. s. v. Dock visade fru Nyström beständigt den fina taktfullhet och urskilning, att hon ej lät sin egen allvar- samma religiositet på något sätt göra sig gällande derhän, att den kunde utöfva det minsta tvång öfver föreningens medlemmar.
Den ädla qvinnan, som närmast sörjes af make och bröder, skall derför förvisso äfven uppriktigt saknas af många, som egna hennes minne sina hjertans tack och väl- signelse.
När hösten kommer.
fjalier ^ och aslrar ännu prunka, Svanen dröjer än vid gräsrik Men de sista gula Vissna ned på fuktig I konturer toppar oktoberhimmels gråt från grund, svarta grenar par Något Han På dör förnimbart står lutad öfver spalieromspunnen I fåtöljen, trött af Hon.
försänkt strand.
sjunka trädgårdssand.
vilda parkens Stå mot grå Liksom bladen hvar drop- — sekund.
balustraden trappafsats, promenaden, i drömmar, tagit plats blickar söka ej hvar Tystnaden Slappa Båda Ack, Ha ej bryts känslor börjat åtskils clalier och astrar minna andra, af älskad ana, att det blifvit när Skall Tidningen Innehåller nästan uteslutande originalbidrag.
— Uppgif ä närmaste postanstait namn och adress samt erlägg en krona, så er- röst, vandra höst.
bjerta om, livad sommarn ej då ett stackars en suck ens på sin kärleks Karl gaf, menskohjerta grofl Åkermark.
llPjjJjuru tomt skulle ej lifvet vara för många « ^ ' * af oss utan böcker!
Ja, vi som knap- past förmå fatta, hvad vi utan dem skulle vara, kunna med skäl vara tacksamma öfver att lefva i en tid, då sä oändligt mycket skrifves och tryckes.
Tidskrifter och lätt lektyr ha i synnerhet i förunderlig grad ökats under de senare åren, och häri ligger visserligen en fara.
Det tycks, som om vår tid vore så ifrig, våra lif så upptagna af brådskande verksamhet, att all- ting måste läsas så sammanfattadt som möj- ligt.
V å r kunskap om menniskor och ting måste sväljas klunkvis, vi ha ej tid att smälta något i lugn.
Men hvad blir följden af denna ytliga läs- ning?
Jo, just den att i många fall det lästa lika hastigt glömmes, som om det aldrig blifvit läst.
Detta skulle ej vara förhållandet, om man studerat ämnet i detalj, i bokform.
Det fins någonting, som kan kallas för » pluggläsning », äfven utanför skola och exa- mina, och derför tro vi det ej vore ur vägen att tala några ord om läsning samt den nytta, man derutaf kan och bör draga.
Först ett ord om romanliteraturen, jemförd med allvarligare läsning.
För icke så många år sedan dömdes den såsom syndig af många religiösa personer, och en roman skulle man sky värre än gift.
V i ha blifvit förståndi- srare numera: eller också ha romanerna blifvit bättre och renare.
Ej ens den strängaste person behöfver totalt förbjuda alla berättelser och romaner.
V i tala icke om den förderf- liga massan af sensationsromaner.
D e finna tyvärr allt för många läsarinnor bland unga flickor, allt för enfaldiga eller okunniga att förstå, hvilken skada de dermed göra sig.
Sådana böcker alstra blott en osund smak för kännedom om ämnen, der okunnighet i sanning är lycka, gifva en falsk uppfattning af lifvet samt döda rena och ädla tankar.
Det är gagnlöst att uppsätta några bestämda regler rörande romanläsning.
Att behandla själen liksom kroppen är ett godt råd.
Hvad som lämpar sig för en, är skadligt för en annan.
Några kunna blifva oberörda, af hvad som gör ett djupt intryck på andra.
För somliga kan en större qvantitet vara bra, då deremot för andra små portioner äro rådligast.
Det är med romanläsning liksom med mat, somliga kunna lefva på betydligt högre diet än andra, men måttlighet är säkert bäst i båda fallen.
Låt oss blott komma ihåg, att romaner äro en l y x och måste användas som sådan.
Att ej läsa någonting annat är lika ohelsosamt och skadligt, som det skulle vara att lefva uteslutande på tårtor och bakelser.
En omvexlaude diet uppehåller bäst krop- pen.
Omvexlande läsning närer bäst själen.
Kropp och själ utveckla sig af den föda, man ger dem, och kunna ej lefva utan sådan.
Svält endera, och den dör.
De som endast läsa romaner, blifva så småningom ur stånd att läsa något annat, emedan dertill fordras en smula tankearbe- tet.
V i kunna läsa en berättelse utan någon ansträngning, hvaremot annan läsning ofta kräfver en sträng uppmärksamhet.
De, som aldrig göra bruk af denna egenskap, finna det svårt, men j u mindre den öfvås, dess svårare blir det, tills man slutligen alldeles förlorar förmågan att bringa sinnet under kontroll och koncentrera det vid en bok, ute- stängande alla tankar, som ej höra till ämnet.
Ä n mer — man tröttnar slutligen äfven på romaner; allt som går en smula djupare än till ytan, hvarje liten afvikelse, som innehål- ler kanske något tankekorn af mer värde än det hela, skyndar man förbi eller hoppar alldeles öfver.
Naturbeskrifningar, hvari må- hända författaren lyckats bäst, läsas icke, blott sjelfva intrigen ögnas igenom.
V i skulle allvarligt och enträget vilja upp- mana alla våra läsarinnor, som värdera sin själs helsa, att åtminstone göra ett försök, en ansträngning med någon gedigen läsning.
Det blir nog svårt i början att få tankarna att följa med de lästa orden, och ämnet kan tyckas torrt och intresselöst, men uppgif det icke.
V a r bestämd med att anslå åtminstone en halftimme om dagen dertill.
Har man tid att läsa berättelser, så har man också tid att läsa andra arbeten.
V a r blott besluten att förstå och finna intresse i boken; läs ord för ord och om och om igen, om så skulle behöfvas.
Men intresset skall komma, upp- märksamheten skall fästas.
Tröttna icke, om också den först lästa, gedigna boken förefal- lit torr och tråkig och ej värd den tid och möda, det kostat att läsa den.
I de flesta fall ligger felet ej i boken, utan i vår egen okunnighet.
Belöningen kom- mer emellertid snart; hvarje arbete, man läser, blir mera underhållande än det föregående, och sådan läsning efterlemnar en verklig till- fredsställelse och sprider klarhet öfver all annan läsning, gör den begripligare, intres- santare och mera njutbar.
Ju mer vi läsa, dess mera nöje ha vi af att läsa.
Kunna vi säga det samma om romaner?
Tillstån nu, I som läsen roman på roman, ökas väl in- tresset, eller förefaller ej slutligen allt samman platt och enahanda?
Som vi nyss anmärkte, växer anden såväl som kroppen af den föda, man ger den.
Läs endast romaner, och sinnet skall blifva ytligt, tomt och saknande fasthet och stadga, ur stånd att bedöma eller bilda en sjelfständig åsigt.
Läs blott värdefulla, lärorika böcker, och sinnet skall växa i styrka och omfång, blifva i stånd att tänka och afgöra för sig sjelft, i stånd att mottaga och äfven sjelft forma nya idéer.
V i hafva sagt mer i detta ämne, än vi haft för afsigt, mycket mer, frukta vi, än de, som bäst behöfva det, skola bry sig om att läsa.
Men det är ett ämne, som verkligen kan behöfva talas om, då hundratals välupp- fostrade flickor, sedan de lemnat skolan, aldrig drömma om att läsa ens en biografi eller resebeskrifning.
När så mycket beror af vår läsning, är det icke någon likgiltig sraakfråga, hvad vi läsa, utan en pligt, ett pund att af- lägga räkenskap för.
D e äro i sanning lyck- liga, som hafva någon förståndig äldre per- son, anhörig eller vän, som leder deras läs- ning och väljer eller föreslår böcker.
De, som ej äro lika lyckligt lottade, måste vara
För hvarje S-tal abon- nenter, som samlas, och för hvllka afglften Insändes till Redaktionen af så mycket mer noga, med hvad de läsa.
En dålig bok är en personlig fiende!
Och nu några praktiska anvisningar om sättet att draga nytta af sin läsning.
Antag, att man gjort val af bok, vare sig det nu är ett historiskt, vetenskapligt eller annat lärorikt arbete, så låt läsningen bli så regel- bunden som möjligt.