Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Räkenskaperne för förra åren de loa Stats-Utskottets Betänkandeii. successive ingångna afbetalnirigar, jemte omkostnader eller annan förminskning å beloppet, så att uti den sednaste afgifne rakningen för samma fond, som går till den i Nov. 1822 balanceras 2:ne återstående fordringsposter Svenska Staten till godo af Kongl. Preusiska Regeringen, nemligen 1,200,000 samt i följd af en uti Wien, emellan Kammar-Rådet öhrvall, och Geheime Stats-Rådet Stcegeman d. 8 Junii 181 5 afslutad Liqvidation , om Svenska Statens andel utj de Krigs Contributioner , Preusen uppburit, utfallande med en fordran af 1,193,389 fr:s 11 Centis efter 3 francs 68 Centis per R:dr Preusisk Courant svarande emot 324,290: 12. tillsamm. i Pr. Courant R:dr 1,524,290: 12.
Men deremot hafva följande Summor fallit Svenska Staten lill last, hvilka dels enligt under loppet af tiden afslutade Special-Conventioner, dels enligt den sednaste Liqvidations-Acten blifvit behörigen erkände och i följd deraf nu till afskrifning uti Krigs-fonds Räkenskapen förekomma nemligen: Stats-Utskottets Betänkanden. io3 Enligt en, den 15 Maji 1815 äfslutad Convention emellan v. Presidenten Billberg och Preusiska Geheime-Rådet Crelinger, om ersättning för Svenska Trouppers underhåll och dermed forbundne andre utgifter i Preusiska Staterne under sista kriget 275,000 I följd af en Convention , slutad den 3 December 1817, mellan GeneralConsuln Dehn å Svenska sidan, samt Geheime Stats Rådet Jordan och Geheime Rådet Balan å den Preusiske, jemte Herr von der Lancken och Schuring befullmågtigade å Svenska Pommerns LandtStånders vagnar, i mångfaldiga ersättnings frågor, som från Svenska Pommerns sida blifvit anhångiga gjorda, de flesta från förra tider, hvil-' ken Convention slots med en begifvande ersättning i ett för allt å Svenska sidan af 450,000 Vidare enligt SpecialConventioner af den 16
December 1817 emellan General-Consulu Dehn å Svenska Transp. 725,000. io4 Stats-Utskottets Betänkaflden.
Transp. 725,000. sidan samt
Hrr Zfaäm och Philipsborn å den Preusiska, som ehuru, sedermera icke ratificerade, likväl utgöra delar af den sednast afslutade Liqvidations-Acten, med oforåndradt bibehållande af följande påfqringar nemligen: en ersättning till Universitet i Greifswald af 28*000 Likaledes för en del Domainer, som icke kunde återstållas . . . 120,895
Det var nemligen de ansvars förbindelser för ett sammanråknadt Skuld-Capital af 353,262 R:dr H.
B:co, med ränta derå af 5 proCent från 1810 års början och tills betalning skedde, som Fullmågtige i Rikets Ständers Riksgålds-Contoir, i följd af Rikets Ständers Beslut vid 181 o års Riksdag i Örebro, under den 21 Februarii 1811 utfärdat, härrörande från Banquiererne i Hamburg Averhofs Arfvingar, E. A. von Hålles Si Son samt Louis 8c Jenqvels fordringar hos Svenska Pommerska Kammaren för accepterade Vexlar och enligt ordalydelsen innehållande: att skulden tillkommit genom omkostnader för Svenska Statens räkning.
Denna skuld hade vid 1812 års Riksdag blifvit afskrifven, såsom icke mera graverande Svenska Staten, i följd af Rikets Ständers då fattade beslut om Rikets Utländska gäld; och den har sedermera utgjort ett beständigt tvisteämne, med hvilket stod i nära gemenskap upprätthållandet af National Representationens aktning och värdighet.
Ehuru Kongl. Maj:t afiägsnat allt, som i I o(> Stats-Utskottets Betänkanden. någon mån kunde förnärma densamma, hafva likväl i följd af Rikets Ständers forst lemnade garantie för i frågavarande skuld, förluster uppstått, som icke kunde i förvåg beräknas.
Som Pommern och Rugen år i 8 13 återgått under Sveriges Krona och Original forbindelserne för ofvannåmnde skuld ännu voro utelöpande; så ville Kongl. Preusiska Regeringen icke erkänna någon skyldighet, vidhäftande Preusiska Staten eller specielt f. d. Svenska Pommern och Rugen, att betala denna i och för Sveriges räkning tillkomne skuld, och yrkade att försäkra sig emot allt kraf af fordringsegarne genom en motsvarande innehållning å Sveriges fordran, utgörande i frågavarande skuld till de Hamburgska Banqviererne, vid detta tillfälle med ränta för den förflutna tiden, omkring 550,000 R:dr H.
Banco eller i Preusisk Courant öfver 800,000 R:dr, och således mera ån Sveriges hela återstående Capital fordran.
Maj:t har aldrig erkänt hvarken principen af en innehållning eller någon annan våg till underhandling i ämnet, så vidt det rörde af ett fordrings anspråk på Svenska Staten, ån att den eller de, som trodde sig ega rättvis anledning till något sådant, borde hår göra det i behörig Stats-Ut skottets Betänkanden.
107 ordning gållande; men emedlertid, enar liqvidationen häraf uppehölls, och ersättnings frågan, äfven i laglig våg inför Preusiska Domstolar behandlad, afvisades från all betalnings förbindelse å Preusiska sidan, utan att likväl denna Regering inför hvilka fordrings-egarne fortforo att gora anspråk på den befintelige Svenska Statens tillgångar, kunde formås att utbetala de sednare, förr ån i den förra omständigheten vore regleradt; så emedan de af Rikets Ständer vid 1810 års Riksdag i Örebro beslutne och derefter utfärdade ansvars förbindelser, utgjorde ett jemnt fortfarande hinder för den Preusiska liqvidationens slutliga afgörande, återstod för Kongl. Maj:t icke annat, ån att, genom ytterligare uppoffringar, på det förmånligaste sått ske kunde , undanrödja detta hinder, då derigenom tillika ali fråga om Svenska Statens förpligtelser till vidare ansvar för desse sine garantier, genom deras återlösen måste försvinna.
K:gl. Maj:t låt alltså anbefalla nödiga mått och steg till ernående af detta ändamål, hvilket äfven blef vunnet genom fordringarnes förnöjande; men hvarmedelst en alldeles opåräknad gravation af 467,026 R:dr , 21 Groschen Preusisk Courant i Capital utom andre från dylike athandlingar oskiljagtiga io8 Stats-Ulskottets Betänkandcn. v omkostnader uppkom å de får Pommerns afträdande till Krigs-fonden beräknade medel.
Maj:t har deremot den tillfreftstållelsen att härvid kunna bilägga Rikets Ständers Riksgälds-Contoirs Fullmägtiges 6q stycken Originala skuldebref, utfärdade under det nuvarande Regeringssättet och utelöpande i fremmande händer, men nu mera inlöste och således att annulera, svarande till Capital och räntor, efter nu gällande Cours, emot något mer ån halfannan Million Riksdaler Sv. Banco sedlar (1,500,000) R:dr.
Sedan alla dessa speciella liqvidations ämnen åndtligen hunnit utredas och afgöras, uppstodo likväl ån vidare frågor, om rånteberåkningen får den tid utöfver de i Conventionerne bestämda betalnings terminer, sorn Svenska Staten varit i saknad af hvad henne rätteligen tillkom, och allt detta ledde till det slutliga resultatet, att, sedan alla ofvannåmnde betalningar blifvit gjorde och till påföring erkände poster afdragne, återstoden genom liqvidations-Acten af den 11 sisth Junii bestämd aversionel summa af 325,000 R:dr Preusisk Courant, den Preusiska Regeringen till utbetalning anvist. Stats-Utskottets Betänkanden. tog Alla detailler hårat komma att vid Räkenskapen bilåggas och skola i den ordning Regeringsformen stadgar, låggäs under Rikets Stånders ogon.
Då vid slutet afår 1817, detta liqvidations ärende med Kongl. Preusiska Regeringen var nära till slut bragt och en Convention i afseende hårå, den 17 December samma år, mellan de bagge Regeringarnes Commissarier undertecknades ehuru den, i anseende till de Hamburgske Banqvierernes fordrings anspråk, i dess då uppställde skick, icke kunde erhålla K:gl. Maj:ts ratification, emedan innehållet af en af dess Articlar ogillade och upphåfde Rikets Stånders fattade beslut, angående Pommerska Kammarens skuld till Hamburgske Banquiererne, insåg K:gl. Maj:t af liqvidations utslag att derest denne mellankomne gravation icke kunde undanrodjas, blefve det ej eller möjligt, att med Krigsfondens återstående tillgångar (till hvilken fond ifrågavarande medel äfven hårde) verkställa de betalningar, som efter Kongl Maj:ts önskan, samt enligt Rikets Stånders vid 1815 och 1818 årens Rikdagar fattade beslut, på Krigsfonden blifvit vilkorligen anvisade.
Det var för att i någon mån betacka denna då foresedde brist, som Kongl. Maj:t under den 24Julii ilo Stats-Utskottet..i Setiinkanden.
1818 beslöt att, af grdje Hufvudiitelns reserverade tillgångar från förra åren , hvilka såsom en följd af de generelle förstråckningarne mellan denna Hufvud-Titel och Krigsfonden, voro för den sednare disponible, afsitta 400,000 R:dr intill dess genom utslaget af den Preusiska liqvidationen, de gemensamma tillgångarnes förhållande till de beslutne utgifterna kunde bestämmas.
Desse begge Summor nemligen de af Preusiska Regeringen nu utbetalte 325,000 R:dr Preusisk Courant och sistnämnde 400,000 R:dr eller tillsammans efter afdrag af återstående omkostnader omkring 900,000 R:dr Sv. B:co kunna utgöra Krigsfondens närvarande disponible tillgång.
Någre fordringar åro vål ännu återstående i Norrige; hos Kongl. Spanska Regeringen eger Krigsfonden likaledes utredde fordringsanspråk , som längesedan bordt vara förnöjde; men desse bägge sednare tillgångar kunna likväl, icke intagas uti någon beräkning emot genast för handen varande behof.
Krigsfonden har deremot ännu återstående skulder, nemligen till Kongl.
Danska Regeringen, enligt Conventionen emellan v. Presidenten Billberg och Danska Capitainen Hanssen af den 15 Junii 1821 om återstående liqvidationer för Svenska Arméens vistande i Holstein Stats-Utskottets Betänkanden. m efter Kieler freden, enligt hvilken Convention en summa af 40,000 R:dr H.
B:co skall betalas under loppet af Fem år från denne Riksdag med 8000 årligen och (10,000 R:dr Banco-sedlar fårskjutne af Stats-inedel till Krigsfonden, egenteligen for slutlige inlösen af Krigs-Committéens Obligationer.
Staden Lubeck eger ock ånnu en fordran från Kriget, efter liqvidation faststålld till 26,315 R:dr Preusisk Courant, men som Kongl. Maj:t ansett denna fordran ega sammanhang med Svenska Krigsfondens ånnu icke förnöjde anspråk på sin andel, uti den af Rehnforbundets Stater åren 1813 och 1814 genom nedlagde Obligationer uti Frankfurt arn Mayn formerade Krigs-Cassa; har den samma till särskildt beräknande hår icke blifvit upptagen.
Andra smärre anspråk på Krigsfonden kunna vål ock möjligtvis ånnu återstå, i följd af slutlige Räkenskaps utredningen; men hvilka likväl med ingående balance och anmårknings-poster till förmån för Krigsfonden synas kunna betåckas; så att på det hela , något annat ån de hår upptagne 2:ne hufvudsakliga skuldposter icke böra kunna gravera Krigsfondens förenämnde tillgång.
Det beror af Rikets Ständer att afskrifva Stats-Verkets förskott utan ersättning 113 Stats-Utskottets lietuiikavden. men betalningen till Kongl. Danska Regeringen bor ovilkorligen utgå; och då densamma, enligt Rikets Stånders beslut, i anledning af Kongl. Maj:ts till Stats-Utskottet i åmnet aflåtne Nådiga skrifvelse, anvises å de från Preusen ingående medel, så foijer deraf att en Summa af icke fullt 800,000
R:dr utaf Krigsfonden öfverblifver, anvånbar till betalning af f. d. K:gl.
Famillens hår i Riket qvarstående enskilde förmögenhet.
Denna förmögenhet år af Rikets Ständer vid 1809 och 1810 årens Riksdag an-„ tagen att utgöra, uti fastigheter och frugtbara Capitaler, en Summa af 681,419 R:dr 13 skill. 11 r:st i Svenska Banco Sedlar; och till detta belopp har den allt sedan oförändrad blifvit upptagen och beräknad; och förklarade Rikets Ständer vid nämnde Riksdag, att denna, egendom, hvarå ränta f. d. Kongl.
Famillen tillgodo beräknas, icke bör få lyftas eller utur Riket förås, utan Konungens och Rikets Ständers gemensamma bifall och samtycke.
Det är Rikets Ständer nogsamt bekant, att förenämnde i Sverige qvarblifne förmögenhet år 1809 bestod af fast egendom:
Haga Lust-Slott och den så kallade Polska Udden värderade till 131,000 Transp. 131,000 Stats-Utskottets ftetcinkmdem. <i3 Transport 131,000.
Af Riksgålds-Contoirets Obligationer och andre Reverser med ranta, för ett Capital efter afdragne skulder, af 340,543: 36, 9. hvilka medel uti Rikets Stånders Riksgälds-Contoir ingått.
Af en gåfva till f. d. Drottningen .... 88,888: 4*» 8- hvilken aldrig i Capital utgått, men hvarå StatsContoiret årligen erlade 6 proCents ranta.
Af en faddergåfva till f. d.
Kron-Prinsen, af alldeles lika förhållande med den nästföregående af . 88,888: 42, 8« och af derå upplupne Interressen m. m. . . . 31,997: 35, 10. hvilka sedermera blifvit uti Riksgälds - Contoiret insatte och räntan derå bland Stats-Verkets inkomster observerad.
Tillsammans förenämnde 681,419: 13,11. 114 Stats-Utskottets.
Betänkanden. hvarutaf alltså vårdet för 131,000. finnes qvar uti fast egendom.
Vårdet af . . . 372,641: 24, *J. uti Riksgälds - Contoiret verkeligen influtit.
Och en Summa af i77,777: ^7* 4. 681,419: i3, 11. aldrig blifvit af Svenska Staten i Capital utbetald, utan blott såsom räntebärande skuld fonderad.
Huru desse poster, ifrån år 1809 och till dess afleverering skedde, undergått förändringar; dels genom tillkomne räntor, dels i följd af gjorde utbetalningar, inhemtas af bilagorne härvid.
Om det vid förenämnde beräkning af f. d.
Famillens uti Riket innestående enskilda förmögenhet förblefve, skulle Kongl. Majit ega den tillfredstållelsen, att, oaktadt ofvan uppgifna oförvåntade afkortningar på beräknade fonder, full tillgång likväl funnes qvar, att den liqvidera, med öfverskott derutöfver att betacka en betydlig del af den lifränta utaf 30,497 R:dr 45 sk. 6 rist., som Rikets Ständer, utöfver interesset på den i Riket qvarblifne förmögenheten vid samma tillfälle anslogo, till fyllnad uti en årlig underhålls Summa af 66,666 Ridr 32 sk., Stats-Utskottets Betänkandcn. u5 men enligt hvad på förekommen fråga i detta ämne, hos K:gl. Majit blifvit tillkånnagifvet, äskas nu Iiqvidationen af desse 681,419: 13. il» efter ett Cours-förhållande af 60 skillingar Svenskt för 1 R:dr H. Banco med .• . . 545,135: 20. och dessutom fordras 4Q,ooo Sv.
B:co efter samma Cours-förhållande med H. Banco . . . 32,000. utgörande f. d. Drottningens morgongåfva och brudskatt, hvarom Rikets Ständer vid 1809 och 1810 årens Riksdag förklarade följande.
”Fråga har äfvén uppstått, huruvida f. d. Drottningens morgongåfva 32,000 R:dr och brudskatt Booo R:dr, f<5r hvilken sednare f. d. Konungen, enligt det före förmålningen upprättade Heirats-Contract, förbundit sig att lemna Hennes Majit vederlag, borde ibland Räntegifvande Capitaler upptagas; men som, hvad morgongåfvan angår, det efter lag år f. d. Konungens förbindelse, att den af sin enskilda lott i boet gälda och, i anseende till brudskatten, den icke eller bör belasta Stats-Verket, då dessa Summor icke dit influtit, utan Stats-Verket, genom K:gl.
Brefvet af den 14 December 1797, endast blifvit ålagdt, att härföre betala och i 116 Stats-Utskottets Betänkanden* Stat uppföra råntan; så hafva Rikets Stan* der funnit förenämnde Summor vara af den egenskap, att de icke bort eller kunnat komma i beräkning bland råntegifvande Capital.”
Emot erhållande på en gång, eller i 3:ne terminer, inom sex månader, af ofvannåmnde Summor, utgörande tillsammans 577,135 R:dr 20 sk.
Banco, afsäges å f. d. Kongl.
Famillens sida fortfarande af lifrånte-betalningen.
Maj:t vill för sin del icke ingå i någon pröfning, om ett sådant anbud, i afseende på sjelfva ZifTerberäkningen, år antagligt eller icke.
Rikets Stånders beslut om innehållning af f. d. Kongl.
Fainillen enskilda Capital förmögenhet, emot det att ränta derföre erlades och om vilkoren för dispositionen deraf, voro fattade förr ån Kongl. Maj:t tillhörde detta land; och de förhållanden, som må hafva gifvit anledning till ett sådant beslut af Rikets*S tänder, i sammanhang med andra vid samma tillfälle vidtagne, ligga icke inom området för denne Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse.
Både af böjelse, af rätts känsla och af ofvertygele, om sakens nytta, delar Kongl. Majit emedlertid den önskan Rikets Stander vid sednaste Riksdagar yttrat, att i frågavande liqvidations Stats- Vt ikottets Betunkanden. 117 angelägenhet måtte blifva till slut bragt; men Kongl. Maj:t underlåter ej eller att inse huruledes, det icke år utan betänklighet i verkningarne på Sedelmyntets värde, att på en gång låta en sådan större penninge Summa, som den nu begärda ifrån Riket utdragas.
Maj:t anser derföre lämpligast vara, att, sedan Riksens Ständer sig utlåtit öfver antagligheten af hvad som i denna del nu blifvit föreslaget, den Summa, som af Krigsfonden blir behållen, genast må utgå i afbetalning på ifrågavarande Statsskuld; men att för återstoden formeras tillgång genom fortfarande anslag på Indragnings-Staten af der nu uppförde 66,666 f R:dr årligen; då Kongl. Maj:t vill, med Rikets Ständers begifvande dertill, söka att, antingen i omedelbar öfverenskommelse med fordringsegarne, eller genom upptagande lån af det bristande, hvartill i hviiketdera fallet som heldst, förberorde årliga Summa skulle tjena till ränta och amortissement och alltså något särskildt eller tillökt anslag uti den löpande Staten icke förekomme, på en gång tillvägabringa denna liqvidation, så vida vilkoren blefve antagliga och betalningen utan våda för Sedelmyntets värde kunde utgå.
I vidrigt fall åter måste Stats-anslagct, Il8 Stats-Utskottets Betänkanden. likasom hittills, till f. d. Kongl.
Famillen fortfarande årligen anvisas, på samma sått, som det hittills utgått; hvaremot
Krigsfondens nu disponible tillgångar borde fårråntas, får att såmedelst efter hand uppbringas till det får den slutliga betalningen erforderliga belopp.
Majrt forblifver Rikets Stånders Stats-Utskott med Kongl.
Datum ut supra.. CARL JOHAN. S. D. Skogman''.
Det af Kongl. Maj:t nu 1 Nåder framstålde ämne, har redan vid forflutne Riksdagar, utgjort föremål för Kongl. Maj:ts och Nationens gemensamma önskningar, hvarföre Stats-Utskottet hyser intet tvifvel, att Riksens Högloft.
Ständer skola med underdånig tacksamhet erkänna K:gl. Maj:ts bemödanden, att bringa detta Liqvidations-Verk till ett snart slut.
Verkställigheten häraf påkallar vål uppoffringar förut icke förmodade eller beräknade; men då af det följande ådagalågges, att det önskade ändamålet derutan ej kan vinnas, synes de desto mindre Stats-Utskoltets Betänkan den.
11g böra afsågas. sorn de med tiden bereda besparingar för Stats-Verket, hvilka fullt återgälda hvad nu måste utgifvas, och ju förr berörde af Svenska national representationen erkände skuld varder betald, desto snarare upphör den utgift, som till ränta derå, jemte den tillagde Lif-Råntan nu graverar allmänna Indragnings-Staten.
Detta instämmer jemn väl med Riksens Ständers underdåniga skrifvelse af den 8 Aug. I g 15 , hvaruti de anhollo, att Kongl. Maj:t i Nåder, af den från Preussen ingående Summan för Hertigdömena Pommern och Rugen , täcktes låta liqvidera förra Kongl. Famillens Capital fordran 681,419 R;dr 13 sk. 11 r:st.
Svenskt, Banco, samt att, då Riksens Ständer äfven ansågo lyckligt, om för det till fyllnad i Underhålls-Summan anslagne belopp 30.497
R;dr 45 sk* 3 r:st., all förbindelse på samma gång afbördades och upphörde, Kongl.
Majit i Nåder täcktes öfvertaga liqviden härom, och, på sått lämpligt funnes, i detta afseende så förordna och i Nåder låta besörja, att Svenska Stats-Verket måtte för alltid blifva skiljt från all utbetalning till förra Kongl. Famillen, hvarefter, enär Kongl. Majit till Riksens Ständer vid 1817 och 1818 arens Riksdag i Nåder tillkånnagaf denne liqvid vara beroende af Utslaget 130 Stats-Utskottats
Bet änkan den. med den då annu ej slutade Preussiska liqviden, samt K:gl. Majit jemn vål förklarade sig val ej kunna ingå i några positiva förbindelser, men härtill ej heller vilja åska några särskildta anslag, utan amna använda det förmodade öfverskott å nämnde tillgångar, jemte hvad för öfrigt kunde göras anvånbart för ifrågavarande ändamål, på sått Riksens Ständer, uti underdånig skrifvelse den 25 Junii 18185 med erkännande af Kongl. Majas Nådiga omsorg i denna del, förklarade sitt bifall, att såsom Kongl. Majit i Nåder föreslagit det varande anslaget för förre Kongl. Famillens underhåll 66,666 R.dr 32 sk. på Indragnings-Staten finge oföråndradt till nästa Riksdag fortfara, med rättighet för Kongl. Majit, att dem disponera i den mån, som liqvidationen på ett eller annat sått blefve verkställd.
I frågan om den å förre Kongl. Famillens sida äskade Summa, som genom användande af den Cours, hvilken gålde vid den tid., då denna fordran hos Svenska Stats-Verket uppkom eller 60 skillingar Svenskt Banco för 1 Ridr H.
Banco nu uppgår till 577,135 R;dr 20 sk. H.
Banco och hvartill, i anseende till det sednare förändrade förhållandet, berörde bagge myntsorter emellan, erfordras en, förra Stals-Ut skottets Betitnkanden. lai beräkningar vida öfverstigande tillgång, sa förekommer å ena sidan, att deruti inbegripes 32,000 R:dr H.
B:co, såsom ersättning för f, d.
Drottningens morgongåfva och Brudskatt, hvilka väl icke låra kunna till betalning erkånnas, på de skäl Riksens Ständer vid 1809 och 1810 årens Riksdag deremot anfårde, att nemligen det efter Lag var f. d. Konungens förbindelse, att morgongåfvan af sin enskilda Lott i boet gälda, och i anseende till Brudskatten, den icke eller borde belasta Statsverket, enär berörde Summor icke dit influtit, utan Stats-Verket, genom Kongl. Brefvet af den 14 December 1797 endast blifvit ålagdt att härföre betala och i Stat uppföra ränta; men deremot synes å den andra sidan afseende böra göras derpå, att genom de nu foreslagne liqvidations vilkor, den så kallade lifråntan eller de af Riksens Ständer till fyllnad i underhålls Summan för förra Kongl.
Famillen anslagne 30,497 R:dr 45 sk. 6 r:st. årligen, komme att upphöra; och vid öfvervägande häraf har Stats-Utskottet trott sig böra till Riksens Höglofl.
Ständer vördsamt hemställa, om icke det närmare bestämmande af betalnings vilkoren så val till Summans utaf Cours beräkning beroende belopp, sorn betalnings tiden, må böra blifva 122 Stats-Utskottets Betänkanden. föremål för ytterligare underhandlingar, samt i underdånighet åt Kongl. Maj:t uppdragas, att så skyndsamt möjligen ske kan och på det för Riket mest förmånliga sått, söka befordra detta Liqvidations-Verk till ett långe onskadt slut.
Beträffande såttet att anskaffa de för denna Iiqvidations verkstållanden erforderlige medel, så hafva vål enligt ofvan åberopade underdåniga skrifvelser, Riksens Ständer vid sist forflutne 2:ne Riksdagar antagit, att Svenska Kronans fordran hos Kongl. Preusiska Regeringen uppå loseskillingen får Hertigdåmena Pommern och Rugen skulle härtill gifva full tillgång; men sedan den efter brydsamma och långvariga underhandlingar med Kongl.
Preusiska Regeringen nu mera afslutade liqviden, hvilken, med de Räkenskaper som dertill hora, Utskottet tillstyrker Riksens Ständer att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla måtte föreläggas Riksens Ständers Revisorer till granskning, vid deras nästa sammanträde, lärer utfallit så ofördelaktigt får Sverige, att, enligt de Utskottet meddeldte Tractater samt hvad Kongl. Maj:t i Nåder tillkännagifva, den skall sluta sig med en Svenska Stats-Verkets fordran af endast 325,000 RidrPreusisk Courant, hvilken Summa, sedan deraf Stats-Utskottets Betänkanden. m3 blifvit an vandt 40,000 R:dr H.
B:co, sorn utgör en Svenska Kronans erkånda skuld till Kongl. Danska Regeringen, och till hvars liqviderandc Riksens Stånder vid denna Riksdag anvist Svenska Stats-Verkets fordran hos Kongl Preusiska Rege. ringen, afven då härtill låggew de 400,000 R:dr Svenskt Banco, som Kongl. Maj:t af 3:dje Hufvud-Titteln från förra årens reserverade behållning, i Nåder behagat dertill bestämma, likväl ej lemna.r större tillgång ån icke fullt 800,000 Rbdr Svenskt Banco, utom hvad till Krigsfonden ytterligare bör kunna ingå och blifva för detta ändamål disponibelt, men nu ej år till beloppet uppgifvet och icke heller af Utskottet kan vara kändt, återstår för Utskottet att föreslå det sått, hvarpå den uti fulla liqviden bristande tillgång må kunna med möjligen minsta känning för Nationen och utan menlig inflytelse på myntvärdet, anskaffas och hållas Kongl. Majit för ändamålet tillhanda.
Dertill har Stats-Utskottet ansett först och lämpligast böra användas, det uti förre Kongl.
Famillens enskildta förmögenhet inberäknade, men f. d. Kron-Prinsen Gustaf tillhörige Capital 36,696 R:dr 47 sk. 6 rist.
Banco, som varit uti RiksgåldsContoiret insatt, men nu finnes i Kongl. 124 Stats-Utskottets Betimkanden.
Räntekammaren att disponeras, når sådant kan påfordras.