Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men da Riksens Stander under detta ämnes pröfning funnit ett gansta nära sammanhang mellan det allmänna af denna Bewarings-inrättning, och de reglementarista författningar, hwilka endast mäste wara Eder Kongl. Majtts höga ratt att bestämma och utfärda, hafwa Riksens Ständer öfwer, welat begagna sin rätt, att i afseende pä dem inför Eder Kongl. Maj:t yttra sina underdäniga önskningar; Och när Riksens Ständer nu i underdånighet öfwerlemna deras öfwer hufwudsalen faua - Den 26 Maji- Z6; de beslut, fa de derjemte lika undcrdänigt förbehålla sig, att besia sina önskningar framdeles fä afgifwa, ej såsom wilkvr för ett redan fattadt hufwudbesluc, men i hopp, alt Eder Kongl. Maj:t derpå täckeS göra det Nådiga afseende, som inrättningens natur och tidens omständigheter medgifwa.
Riksens Ständer framhärda rc. Orebro
Slott den 26 Maji »8,2. protocoll, ballet inför Longi. Maj.t i Stads-Rader, hwarwid Hans Long!.
Höghet Lronprinsen war tillstädes.
Hans Excellence Justitie-Stats-Ministern Herr Grefwe Gyllenborg, Hans b Excellence Stats-Ministerst för Utrikes Arcnderne Herr Friherre v. Engeström, Stads-Räden Hans Excellence Herr Friherre Rosenblad, Herr Friherre Fleming, Herr Friherre Adlercreutz, Friherre Adlerbeth, Undertecknad Hos-Cantzler.
Undertecknad Hof-Cantzler anmälte och uppläste i underdånighet ett pä Kongl. Masils
Nädiga befallning försattadt Privect til!
Måms Nädiga Proposition kill Rstsens Ständer, rörande Tryckfriheten, hwllket af Kongl. Maj:t pa SkatsMädets Ledamöters enhälliga underdäniaa tillstyrkande i Noder gillades, och skulle af undertecknad Hof-Cantzler contrasigneradt, pä wanligt sätt till Riks-St ndcn expedieras» in stärmkrowcolli, 6 »s ^Vstterkteät 366
Den 26 Maji.
Ilppläst hos Ridd. och Adeln d. 28 Maji. - - - - Prestc-Standet den 28 - - s - - » - Borgare-Stäiidet d. 28 - - - - - - - BondcrStändet den 28 - - - Rsngl.
Majlis Mstdiga Proposition till Aikets Ständer, rörande Tryckfriheten. Gifwen (Örebro
Slott den 26 Maji ,812.
I^tan twifwel erinra sig Rikets Stander, att da Kong!- Majtt, i stunden af Fäderneslandets fall, antog sig desi sak, utgiorde Tryckfrihetens återställande ett af Desi första föremal.
Förd af samma tänkesätt, fann Kongl. Maj-t äsiven i den nya Regeringsformen antagne fadane grundsatser för denna frihet, hwilka instämde med Desi egna ädla afsigler.
Da Kongl. Maj:t sedermera emottog och utan anmärkningar faststälde RiketS Ständers underdåniga förslag till en Tryckfrihets-Lag, föranleddes Kongl. Mant dertill mindre af öfwercygelsen om Förslagets fullkomlighet, än af den billiga tillförsigt, att emot KonungS och Ständers gemensamma omsorger för Tankens och yttrande rättens frihet skulle swara desi anwändande, pa ett sätt, wärdigt Medborgaren och tidehwarfwet.
Det borde förmodas att Författare, med kännedom as deras sanna bestämmelse och med beräkning af Fäderneslandets fordringar, skulle förena deras bemödanden, akt sammanhålla den allmänna ordningen, sprida upplysning i ämnen, hwilka förtjenre upplysas och arerwäcka glömda eller slocknande dygder; och det borde i synnerhet förmodas, att om, i den atcrstänkta frihetens första utbrott, föddes ett eller annat misibruk, wänlig följd af ett söregangit twangstillstand, skulle likwäl sanning, an stan - Den 26 Majk. 367 ständighet och laawördnad, i skrift och tryck, snart återtaga deras rätt och den stänk, som bliswit Nationen gifwen, inför henne göras hwarkcn hatad eller föraktlig»
Sa billiga dcsia fordringar wörö, sa oupphörligen hafwa de af wisia Skribenter blitwit gäckade.
Redan sör detta har Kongl. Majtt fött Rikets Ständers uppmärksamhet pa följderna af den aterstälda T-vckfriheten.
Ännu en gang framställer Kongl. Maj:t till eftersinnande de misibruk, hwilka obetänlsamheten eller okynnet fortfara att göra af denna frihet: misi, bruk, hwilka wisierligen icke undfalla den rättsinnige Medborgaren och hwilka minst af allt böra undfalla en Regering, answarig för allmänt wäl, liksom för enskild rätt och fullt beslutsam, att, för hwad pris som halst, bewaka detta answar.
Konungamagtens beslut tadlade: Rikets Ständers åtgärder klandrade utan aktning: wadlige anledningar wackte hos främmande Magter, till misinöje och förfwagade förbin, delser: allmänna Autoriteters handlingar, mer elier mindre öppet anklagade för orättwisa och förtryck: förtjenstfulla Embetsmäns eller särskilda Medborgares namn och rygten gifna till spillo at fmädelsen: winningslystnaden, hamden och anarkien, med län af Patriotismens sprak, ropade för egna fördelar: lagbrytaren, under allt detta, skyddad i sitt mörker och den utan bewis anfallne stöld inför Allmänhetens ögon: sadane hafwa till en del frukterna warit af den stora och ädla stänk, som Konungen och Nationens Ombud atergiswit ak Sw» sta Författare, men sadane wörö icke afsigterne dermed.
Afugterne wörö sanningens fria rätt, icke smädelsens; wörö upplysningens skydd, icke folkförarenS; wörö sinnes vol alsens framsieg, icke desi wanwärde. z68 Den 26 Majk.
Med hwilka anledningar dertill, också kunde gifwas, sträcker Kongl. Majit, för det närwarande, beha anmärkningar egenteligen icke längre, än till Dagblad och Perivdista stristek.
Detta stag af Skrifter som uvpfangar och kungör ögonblickets händelser, har med deras sanna eller salsta framställningssätt, dtt närmaste inflytande pa Allmänhetens sinnen, är lättast tillgängeligt för alla Folkklasser, lättast lämpadt efter obildade Läsares begrepp och smak, wanligen författadt med den skyndsamhet, som ej tillåter öswerläggning och således fullt förtroende af Skribentens bättre eller sämre afstgter och sakkännedom, Man radfrage erfarenheten och astadkomne oredor, huru i detta stag af Skrifter, Tryckfriheten i allmänhet hos oss blifwit, ester dess återställande, begagnad?
Hwilken är, med ett och annat undantag - den winst, som upplysning, wettenstaper och medborgliga intressen derpå gjordt?
Eller har ej en större blifwit beredd ät förföljelsen till allmänt och enskilt lugn?
Om sadant är det uppenbara förhällandet af dessa Skrifter, dageligen utströdda bland Allmänheten, hwilken mäste da deras inflytelse wara?
Hwem finner flere läsare, den lugna wisa Folkläraren, eller den vsörsyutaste ssändaren och hwllkcnderas sprak finner lättast insteg i det nygiriga mennissosmnet?
Är det pa detta satt man larissa sina styrelse-lagar, lär warberg sin Regering?
Ar det sa en Nationalbildning stall aes och ett stort tänkesätt tillssapaö?
Da nu Tryckfrihetslagen, pakallad mot desse olägenheter, kommer antingen senfärdig eller wanmägtig: da Statens säkerhet, blottstäld genom ett
Dagblads oförsigtighet eller illwilja swagt äterställes genom en juridisk activn inför Kämners-Rätten: da smädade Autoriteter elier enskilda personer, hellre med Den 26 Maji.
369 med tystnad bära sikt oförtjenta öde, än förwärra Let genom en rättegång, som stall tzölia dem med nya smäbelser; som stall förwandla den inför Allmänheten vbewist anklagade till anklagare inför domstolen mot en Part, den han kanhända aldrig får känna; da en Sämhället rörande
Artikel eller ett angrepp mot person kan wara af den mdirekta art, som tilläter en dubbel tydning och således icke är åtkomlig för lagen, sadan den nu är; sa lär, under dessa förhallanden, ett sadant bruk af Tryckfriheten, utan motsägelse utmärka en oordning i Samhället.
En oordning i Samhället fordrar åtgärd till rättelse- Kongl. Mant, mon att tillwägabringa en sadan rättelse pa ett satt, som later förena sig med grundlagen och och derigenom förekomma hwart och ett annat, som, i ett twingande ögonblick, kunde pafordras af Hans magt, har trott sig böra omfatta detta tillfälle, att gemensamt med Sitt Folk utfinna niebel dertill.
Och da Kongl. Majtt erinrar
Sig att flaga om wissa försigtighetsmått emot Dagblads och WeckoSkrifters utgifwarde i afseende pa hwad deremot kunde finnas, för främmande Magter anstötligt, wid förledne Riksdag öfwerlemnades af ConstitutionsUtssottet kill Rikets Sander, för att derom, äfwensom om flere förbättringar, wid den nästföljande, besluta, men samma försigtighetsmått, bestående i DagbladS eller WeckostristerS föregående granssning as Hofkanfleren eller Dess Ombud, hwarken hwarken synas Kongl. Majtt tillräckeliga eller ens i werkställi,thelen äro möjeliga; fa finner Kongl. Maut
Sig föranledd, sa wal af denna da wäckta fraga som af Dess Egen, wid denna Riksdag, uppdragne teckning af Tryckfrihetens behandlande, och derwid fogade uppmaning till nödwändiga förändringar, att.
N:o 24. -under .37-) Den 26 Maji. under en mera utsträckt synpunkt af ämnet, af Rikets Ständer assa: r:o Att utgifwandet af Dagblad och Periodissa Skrifter af alla stag, hädanefter ma bero af Konungens, efter underdånig ansökning genom Hofkansteren, utfärdade särskilta tillständS-brcf, som dock icke bor kunna förwägras, urom till sädane personer som för brott blifwit dömde, eller aro förklarade owärdige att föra andras talan; och att, i händelse Hof, kansteren, med »köd af den honom i TryckfrihetSärender tillkommande pröfning och med ostördt' bibehållande af den sequestrationsrätt öfwer
Skrifter i allmänhet som Tryckfrihetslagen honom tillägger, funne Dagbladet eller Periodissa Skriften wadliga för allmän säkerhet, eller utan ssäl och bcwis förnärmande personlig rätt eller af en fortfarande smädelig cgenssap, han ma aga att i Stockholm genom töfwer-Stäthällare-Cmbetet och i Landsorterne genom Konungens Befallningshafwande, genast laka inställa Dagbladets eller Periodissa Skriftens widare utgiswande, intill dest, ester hans underdåniga anmälan derom hos Konungen, hwilket sist inom 8 dagar bör aga rum, sedan Hofkansteren om qwarstadens werkställande blifwit underrättad, och sedan JustitieKansteren äfwen blifwit hörd, Kongl. Maj.-t, efter behag, förordnat, huruwida Dest meddelte ofwanabervpade tillståndsbref ma indragas eller yttermera begagnas; allmän åklagare och enssild målsägande i alla fall obekagit, alt deras talan mot Skriftens Utgifware, ester förbrytelsens beskaffenhet, anställa.
Uwiswaren af det Dagblad, eller Periodissa Skrift, som en gang, af sörenämde orsaker, blifwit instäldt, ma ej kunna erhålla något ytterligare tillståndsbref, att ett annat Dagblad eller Periodisk Skrift utgifwa.
Kongl - Den 26 Majk.
Mast anser kungörandet af detta stags Skrifter mara en tillhörighet för hwane odlad Nation; och, med förklaring af detta tankesätt, will Kongl. Majtt icke ens
H06 dm kortsvntaste förmoda något sadant misttroende till Dest afsigter, som skulle sanning och medborgliga inkrcsten löpa fa:a att stängas i stn wäg till Thron och Allmänhet- Kongl.
Mant äler upprepar, att det är det skadliga endast af Tryckfriheten, som Kongl. Majtt härigenom äsvft tar att afstilla, för att fa mycket säkrare bewara dest återstående delar, och med en nyttig frihet förena ett nyttigt twang.
Majtt har under sine Företrädare sett en likartad rättighet af Konungamagten utöswad, sekt allmänna ordningen med denna rättighet närmare förbunden, och innan den, i senare tider, öswergcck till illiberalitet, Skrifter af ett sann! och ädelt wär, de, under »adana willkor, lemna Swensta bokpresten. 2:0
Bland anmärkningar som förekommit mot Tryckfrihets-Lagen och bland frågor - i anledning deraf redan wäckte, är äfwen den, att Tryckfrihetsmål, inför Domstol, sinna en Swaramde Pa;t. Lagssipatens tweksamhet, i detta fall, har uppkommit wid jemförelsen af förestristerna i 7 Mom r §. och z Mom. 5 §- af Tryckfrihets-Förordningen.
Pa sätt detta senare Lagrum anwisar och Lagens allmänna syftning synes utmärka, har Boktryckaren imedlertid blifwit ansedd som Swarande.
Med aktning för författares anonymitet, den Kongl. Mans, i alla obroktstiga sall, önssar se bewarad, äler star likwäl att öfwerwaga, hwilka olägenheter Boktryckarens answars skyldighet medför.
Utom dek, att Boktrvc» karen, af en billig farhäga för denna skyldighet, förwandlas till ett stag af Censor för det arbete honom öfwerlemnas, mäste äfwen, i händelse afäta!, hans för * * kla - Z72 Den 26 Mask. klaring och färfwar ofta nog blifwa sa mycket mera ofullständiga, som dan kan brista i kännedom eller omdöme af den ätalade Skriftens hallt och mening.
Af detta förhållande, stall ater följa, att Domarens undersökning blir ofullständig.
Da defiutom Namnsedlens brytande, enligt Tryckfrihetslagen, icke ager rum, utan sedan sarén inkommit till Hofrätten, inträffar derigenom det, åtminstone i brottmål, cwanliga rättegångssätt, att swarande Part, under rättegångens lopp, ombytes, sa wida Boktryckaren, som statt till swar wid underrätt, aflöses i denna skyldighet widÖfwerdomstolen.
Men ett ännu wigtigare stät ligger utan twifwel i den naturliga fordran, att en förolämpad ma äga rätt, att känna sin förolämpare och framför allt, i den rättwisa grundsats, alt en brottstig mot Tryckfrihetslagen, lika litet som en brottstig mot hwar och en annan af Samhällslagarne, kan fordra och njuta anonymitet, da han af domaren framkallas, att answara för sitt brott.
Denna grundsats hämtar en ny och af ingen dubbel tydning möjelig styrka, af 86 §. i Regeringsformen, som dä den för hwarje Swensk man bereder en rättighet att begagna Tryckfriheten, äfwen förbehäller honom att, för de Skrifters innehall han utgifwer, endast inför laglig
Domstol kunna tilltalas.
Maj t framställer fördenskull till Rikets Ständers ompröfwande, om icke, sedan nödwändigheten af en swarande
Part i tryckfrihetsbrott är funnen, denna swarande
Part ma bli den brottstige, uppgifwen genom ben i Tryckfrihetslagen förestrifne namnsedel, hwilken, wid rättegångens början, således öppnas, och, i afseende pa Dagblad eller Periodiska Skrifter, deras dertill med Tillständs-bref försedde utgifware; hwarom Hofkansteren meddelar officiel underrättelse.
Kongl - Den 26 Maji. 37?
Maj:t har nu för Riksens Ständer framställt
Sina tankar i ett ämne, som, törhända i högre grad än något annat, kräfwer den lugna pröfningens åtgärd.
Det är deflutom, af de wid sistförflutne Riksmöte, wäckte Grundlagsfrågor, den enda hwars afgörande Kongl. Maj:t, för Sm del, wid de na Riksdag, anser fordra den styndsammaste handläggning.
Maj:t fullkomligen tror, att tankans utflygt swärligen kan bindas inom lagformlers gräns eller för yttrande rätten, särskilda för hwarje fall afpaflade regler kunna bestämmas; dä således hwarje fordrad inskränkning möjeligen kan förtydas såsom en mot den allmänna upplysningen stridande handling, har Kongl. Maj.-t likwäl, af sjelfwa Tryckfrihetslagens tillwarelse och af nödwändighetens kraf, hämtat den öfwertygelfe, att om, ä ena sidan.
Nationens framtida syftning till ädelhet och kunskaper, samt helgden af äterförwärfwade rättigheter gemensamt päkallade Tryckfrihetens aterupplifwande, äfwen, a ben andra, känslan af tidens lynne, af afundens, winningslystnadens och hatets inkräktning pä menniskohjertat, pä samma gäng borde för Lagstiftarens sinne framställa nödwändigheten, att wapna lagens urgamla myndighet mot den nya frihetens utbrott, och att ej för en sson theoretist dröm, uppoffra erfarenhetens bewittnade sanningar och efterwerldens grundade förhoppningar.
Majus enda afsigt och bemödande är att, genom oordningars undanrödjande och ett äterstäldt Samhälls'skick, bereda wägen till Thronen för ben ädle Furste som en dag stall blifwa Kongl.
Majus efterträdare.
Han har, af öfwerwundna faror och brydsainma omständigheter, lärt att för frihetens och mennijkowardets rätt, hämta den säkra - z?
4 Den 28 Majk. ste koraen af Lagarnes »verksamhet och helad; Han stall af,ven wela att, under utöfningen af Sitt Konungstiga Kall, följa och bibehålla de anin dfa k jer som fordom väpnade Hans arm, och under det den frimodige Skribenten med blottade afsigter och alfwarlig kansta af dessas renhet, stall hos Honom och Lagen finna ett förenadt stöd, stola Man, ständelsen och förtalet wika för hanö manliga och öppna blick.
Konas Majtt sörblifwer Rikjens Stander med all Kongl, nåd och ynnest välbevågen. 6.
L,f ^Vetterstedt.
Utdrag af protocollct, hållet hos -oögloflige R,ddecckapet ocy Adeln, wid Urtima Riksdagen i Orebro den 28 Maji >8,2.
O bedrogs a noo och bifölls Allmanna Veswärs-och Ekonomie-Utstottets den 2z sistiedne Maji pä bordet lagda utlåtande, rörande wäckt sräga om rättighet för Landtmannen att, utan hinder as något stadgande i anseende lill tiden, fa afbränna ett i laglig ordning knrättadt Svedjeland, samt om rät, tigheten att äfwen utom inägor och rätter Beteshage fa swedja, der förr warit swedjat.
Vt lugo-,. klx krotocollo, 6. 8i1versto1^e.
Ut - Den 28 Maji. 375 Utdrag af protocollet, hållet hos ^salofl.
Ridderstapet och Adeln wid Urtima Riksdagen i Orebro den 28 Maji i8>2.
S. D. ^fter förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och Ekonomie-Utstottets den gz sistledne Maji pä bordet lagde Memorial, rörande Branwinstillverkningen och försäljningen, bestöt Högloft.
Ridderstapet och Adeln, alt berörde Memorial till samma Utstött till ytterligare utarbetning, i anledning af de nu derwid gjorde anmärkningar, återremittera: hwad ater angick
Ucstottcts förstag till strafflag för starka dryckers omattliga bruk, samt Bewillningcn för Brännings- och försäljnings-rättigheten, bestöls att det förra stulle till Lag-Utstottets handläggning öfwerlemnas och det sednare till Bewillnings-Utstottets , för att i den delen, esler sig företeende omständiaheter, sig utlaka, sä snart grunderne för en ny Bränwinöförfattning blifvit af Riks-Ständen antagne, lär lu^ra. klx krotocollo, 6- Lllverstolpe.
Utdrag af prstocsllet, hållet hssHZglsst.
Ridderstapet och Adeln, wid Urtima Riksdagen i örebro den 28 Maji 1812.
S. D- ^emitterades till Stats-lltstottet:
Ett Memorial af Herr af Forselles, Carl
Otto, rörande medel till återbringande i Swensk tjenst af de wid Engelsta Marinen i tjenst varande Svenske Sjömän.
Ett 376
Den 28 Majk.
Ett Memorial af Herr Munk af Rosenschöld, Ederhard, angående medel till bewaran, de al Swensta Soldatens halsa. ^Ett Memorial af Herr von Röök, Gustaf, angående en förbättrad aflöning för Ledamöterne och Bet/eningen mi Swea och Götha Hof-RatterBcwillnings- Utskottet: , Kongl. Maj:ts Nadia a Proposition till Riksens Stander, angående Tullwerket; Gifwcn Ö.ebro Slott den l z Masi >813 Allmänna Bcfwärs- och Ekonomie--Utskottet:
Ett Memorial af Friherre Stael von Hollsten, Corfitz Ludwig, angående Saltpetertillwcrkmngen k Riket.
Ur lupi^. klx krotocollo^ 7s. 6.
Lilv ersto 1p<c> Utdrag af protocollet, hattet hos HZgw> s)rest-Ständet, wid Urtima Riksdagen r Orebro den 28 Maji 1812.
S. D- Remitterades: Till Bewillnings- samt Allmänna Befwärsoch Ekonomie-lltskstten: Kongl. Maj:ts^ Nadiaa Proposition, rörande Tuliwerket, gifwen Orebro Slott den iz Maij 1812; och instämde Prest-Stander derjemte med Högloft.
Ridderffapet och Adeln uti Remisi till Gtas-Utstottet Af Hans Excel!- Herr Grefwe Brahes Memorial, angående uppförande pä Ordinaire Stat af Den 28 Majk. z?7 af den till Institutet för Blinde och Döfstumme antagne Summa, vt supra. lLx ?rotocc>11o, v. ^linguist.
Utdrag af protocollet, hållet hos HZgw. prest-Ståndet, wid Urtima Riksdagen i Orebro den 28 Maji 1812. S. D.
Ä8id förnyad föredragning af Allmänna Beswärs, och Ekonomie-Utskottets den 2z dennes pä bordet lagde Betänkande, angäende bestämmandet af wilkoren och afgifterne förBränwinstillwcrkning samt answaret för Bränwins- och andra starka dryckers omattliga bruk; besiöt Prest-Ständet, i anseende till deremot gjorde anmärkningar, att detsamma till nämnde Utskott äterremittera, äfwensom att anmoda Bewillnings- och Lag-Utskotten/ att k stöd af Ständets Remisi d- 2; sistl.
April, inkomma med deras Urlätanden, det förra i hwad som rörer afgiften för Bränwinsbränningen, och det senare k afseende pä Författningarnes ffärpande enrot ett omättligt bruk af bränwin och andra starka drycker. vt supra.
Itx krotocollo, V. 7^. linguist.
Utdrag af protscollet, hället hos ^ögw.
Prest-Ständet, wid Urtima Riksdagen r Orebro den 28 Maji 1812.
S. D. föredrogs ä nvo och bifölls Allmänna Beswärs- och Ekonomie-Ulssotkets Betänkande, röran - z?8
Den 28 Maji. rande Riksdags-Fullmägtige Pehr Larssons och Nils Swens sons sökce omstränktace rättighet till swedjande- Ut fuxru. Lx krotocollo, ). I). eUm^uisit.
Utdrag af protocollet, hältet hss >6ägw.
Prest-Ständet, wid Urtima Riksdagen i Orebro, den 28 Maji 1812.
S- D. ^edan Prest-Slandet, igenom inkomne Protocolls-Utdrag, blifwit underrattadt om de olika Beslut, uti hwilka Riks-Standen stadnat, angående det Utstött, till hwilket Kongl. Majus Nådiga Proposition, angående Pasievolance-Inrättning för Jndelte Infanteri-Regementernes underhallande wid möten och marcher, borde remitteras, och ehuru Ståndet icke kunde frångå sin öfwcrtygelse, akt det af Riksdags-Ordningens 34 §. ägt full anledning till sitt den 2; innewarande Maji fattade Beslut, att högstberörde Nådiga Proposition till Allmänna Beswärs- och Ekonomie-Utstottet remittera, utan att genom en sädan Remisi pä något satt inskränka Riksens Ständers rätt att härutinnan besluta, och detta ärende gemensamt med Kongl. Maj:t afgöra; dock likväl och för undwikande af tids utdrägt, och uti förmodan, att Riks-Ständens olika tankar härom såmedelst lättast skulle kunna förenäs; fann PrestStändet för sin del skäligt, att lika med WälloflBorgare-Standet och Hederw.
Bonde-Standet, samt i stöd af Riksdags-Ordningens z6 §., tillsatta ett särskilt Utstött, för att osivanförmälda ärende bereda och med sitt Utlåtande deröfwer till Rik - Den 28 Majk. z?9 sens Ständer inkomma: instämmandes Prest-Ståndet i Hederw- Bonde-Ständets Beslut, att besagde Utskott mä utgöras af 6 Ledamöter frän hwarje Ständ.
Ut siirra. klx krotocollo, I.
U. siv.
Utdrag af protocollet, hållet hss »^Lqw. prest, Gtändet, wid llrtima Riksdagen L (örebr» den 28 Maji 1812. S. D ^/siöt Prest-Standet, att till Constitutions-Utstottet återremittera samma lltstotts den ic> October i8K> afgifne och den 12 i berörde manad bos Prest-Ständer upplästa samt intill näst derpå följande Riksdag vä bordet lagde Förslag till förändringar i Trvekfrihets-Lagen, tillika med de anmärkningar och östade rättelser uti detta ämne, hwilka innehållas uti Kongl. Maj:ts afgifne och nu uovläste Nådiga Broposition af den r6 innew.
Maji, rörande Tryckfriheten.
Ur lugna.
klx krotocollo, ch U. ^.lm^uist.
Utdrag af protocollet, hältet hos HZgw.
Prest-Ständct, wid Urtima Riksdagen i Orebro den 28 Majk 1812.
Till Bewillnings-Utstottet: Prosten Doct.
Kjel lins med fleres Anföranden, angående ändring i rZlo ärs Charta, Sigil, latt», Z8c> Den 28 Masi. laka--Förordning, sa widt densamma rörer charterande af Lysningssedlar till agtenskap.
Vt supra. klx krotocollo, f. V. ^lrir^uist.
Utdrag af prstocollet, hältet hos Högw. Prest-Ständct, wid Urtima Riksdagen i (örebro den 28 Maji 1812.
S- D- ^ anseende till gjorda anmärkningar emot Särskilda Utskottets pä bordet hwilande Förslag, till de underdäniga önskningar, hwilka Utskottet ansett Riksens Stander böra bifoga deras underdåniga Swar, uppå Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om en förändring i utskrifningssättet af det fastställda Förstärknings-manskapet, blefsamma Förslag till Utskottet aterremitteradt.
Lx krotocollo, f. V. ^ linguist.
Borgare-Ständets prstocoll, hältet wid Urtima Riksdagen i Orebro den 28 Maji i8ir.
S- D. bifölls Allmänna Beswärs- och Ekonomie-Utskottets utlåtande af den ,s:de uti denna manad, i anledning af Riksdags-Fullmägtige Pehr Larssons och Nils SwenSsons fran Calmare Län Memorial, i afseende pä rättigheten för Skatteman, att, utom inägor och ratter beteshage, inrätta och afbränna swedjeland- Vt supra.
Vx krotocollo, f. f. LerZströw.
Den 28 Maji. 331 Utdrag af Wällofl. Borgare - Ständets pro. tocoll, hältet wid Urtima Riksdagen r Orebro den 28 Maji 1812.
S. D. ^8id förnyad föredragning af Allmänna Beswärs- och Ekonomie-Utskottets, den 22 uti innewarande manad, asgifne Betänkande, i anledning af Kongl. Majas Nådiga Proposition om bestämmandet as wisteren och afgifterne för Bränwins-lillwerkning, samt answaret för Bränwins- och andra starka dryckers omattliga bruk, beslöt BorgareStandet, att aterförwisa detta ärende, med de inom Ståndet skedde anmärkningar, till ytterligare handläggning och utlåtande; Och wille Ståndet i öfrigt hafwa erinrat Utskottet derom, att denna frasa, såsom äfwcn innefattande ämnen, de der höra till Lag- och Bewillnings-Utskottens befattningar, af Standel bliswit till detza Utskotts, jemte Allmänna Beswärs- och Ekonomie-Utskottets gemensamma åtgärd remitteradt.
Vx krotocollo, j.
Lerg strö m.