Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adeln, Högvördiga Prest-Ståndet samt Vallöf!. Borgare Ståndet, i anledning af inom Stånden gjorda anmärkningar, till Stats-Utskottet återremitterat Stats-Utskottets under den g dennes till de Respectiva Riks-Stånden afgifne Betänkande, angående Stats-Verkets Inkomster och deras1 beräkning i Riks-Staten för nästkommande och påföljande år intill nästa Riksdag.
De inom Respectiva Riks Stånden gjorde Anmärkningar bestå uti följande: 1:0 Angående Dödsfalls- och Avancements Be« 9parings medel.
Så väl hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, som af en Ledamot uti det Högvördiga PrestStåndet, har blifvit yrkadt, att dessa medel icke böra ibland Stats Verkets Ordinarie Inkomster uppföras och beräknas, utan hädanefter som hittills upptaga?
ibland tillkomna eller tillfälliga Inkom - 512 Den 5 Juli, Inkomster, såsom varande egentligen besparin» gar å Utgifts Titlarne.
Efter inhämtad närmare kännedom af RiksStaterna och Räkenskaperna samt i öfrigt erhållna upplysningar, har Stats-Utskottet uti Dess förra Betänkande ansett dessa medel vara af den egenskap, att de både borde och kunde ibland Stats-Verkets Ordinarie och ständiga Inkomster upptagas och beräknas.
Då uti Riks-Staten alla Eoner beräknas och afioras till deras fulla belopp, men ofelbart kan hända, att vacancer under loppet af året uppkomma, då Eönerna hvarken kunna eller böra utbetalas
;så är i Stats-Utskottets tanka deraf en lika saker inkomst för året aR påräkna, -sorn af Stats-Verkets öfriga Inkomst-Titlar, hvilka ej annorlunda än förslagsvis kunna beräknas.
Riks-Staterne för åren 1812 till och med 2814 upplysa, att som Inkomster, under Titul: besparde medel, äro upptagne:
För år 1810 ... 130,978: 43. 4. 1811 - - - 127,538: 31. — och för år 1812 ... 169,92g: 31. 3.
Tillhopa R:dv 428,447: g. .7- Under hvilken Summa Dödsfalls- och Avan* cements besparingsmedel äro inbegripna, och hafva utgjort:
För år 1810 - - - 47,3.74
Stats Ustkottet har derföre , dess öfvertygelse
SM på goda grunder och icke origtigt, såsom anmärkt blifvit, upptagit denna Titel ibland Stats Verkets Ordinarie Inkomster, då densamma från urminnes tider årligen fortfarit att såsom en inkomst inflyta till Stats Verket.
Begrafningshjelpen, som till SterbhUsén utbetalas , innefattas icke under dödsfalls- och cements-Besparings-medlen, utan anordnas och affötes i sammanhang med Lönerna under en särskild Titel af Nådår.
Skulle den högst billiga förändring vidtagas, att Begrafriings-hjelperi efter Embets- och Tjenstemän vid Lands Staterna-, som nu endast utgår efter Krono-värdi utan förvandling, komme att efter förvandling och Markegång tili Sterbhusen utbetalas; så anser Stats Utskottet detta obetydligéii mindska deri. af ofvanberörde dödsfalls- och Avancements-Besparings-Titel påräknade inkomst, enär hela deri förslags-vis upptagne inkomsten både af LandsStaten och hela öfriga Civil-Staten med pen» ninge-löner är blott till 5000 R:dr beräknad; hvarunder ingen anledning är att befaraj det besparingen kan och skall gå. 2:0 Angående 'den af Slats-Utskntiet föreslagfté högre beräkning ä vissa Inkomst Titlar.
Af några
Led arnöter ibland Höglofl.
Rid» derskapet och Adeln och en Ledamot Uti Högvördiga Prest-Ståndet har blifvit yrkädt, att; ined föranledande af Kongl* Majus Nådiga Proposition till Stats-Utskottet af den 1 sistlidne Mars, angående Stats-Verkets tillstånd och behof, beräkningen af Inkomst-Titlarne matte blif5 .-te Sanda. »5, 66* v st '514 Den 5 Juli. va oförändrad, sadan den hittils varit och mi. 18x2 ars Eiks-Stat fastställdes.
Hvaremot af flera Ledamöter sä inom Högvördiga Prest-Ståndet, som Vällofl.
Borgare-Ståndet, blifvit anmärkt, att det icke allenast borde förblifva vid de tillökningar uti InkomstTitl ar, som StatsUtskottet föreslagit, utan ock att Inkomst-Titlarne voro i allmänhet så lågt beräknade, att ännu någon ytterligare förhöjning i deras beräkning kunde talas , och hvaribland 1 synnerhet blifvit uppgifvit, att priset pä Spannemålen borde upptagas till 5 ä 5^ B:dr per Tunnan, och Hammarskatts-jernet till 8 B:dr per1 S#: att priset pa Tionde Alun vore för lågt upptaget och likaledes Numiner-Lotteri-medlen för ringa beräknade.
Stats-Utskottet har visserligen icke underlåtit, att fästa nödig uppmärksamhet på hvad Kongl. Majit uti Dess Nådiga Proposition täckts framställa, rörande detta ämne, och Stats Utskottet har uti Dess förra Betänkande, så väl uti sjelfva ingressen, som vid hvarje Inkomst Titel särskildt, uppgifvit grunderna till den föreslagna beräkningen.
Stats Utskottet tror ock, att i hvad Stats-Utskottet föreslagit och upptagit ; någon brist icke är att befara eller möjeligen kan uppstå, då alla Titlarne sammanlagde beräknas; och ehuru det skulle synas, att i jemnförelse med närvarande priser och förhållanden, en del Titlar blifvit för lågt beräknade, kan likväl Stats-Utskottet hvarken til 1 ty-rka en ytterligare förhöjning deri-, eller någon tillökning pä Titlarne i allmänhet, emedan sådant ingalunda kan Den 5 Juli. fean förenäs nied den säkerhet, sorti bor ligga till grund för Calculerna till Stats-Intradernas beräkning, och skulle mer än allt annat kunna föranleda tili en uppkommande
Stats brist och de derifrån oskiljaktiga olägenheter.
Stats-Utskottet hemställer derföre, att vid hvad Utskottet föreslagit måtte få förblifva. 3:0 Uti Vallo fl. Borgare-Ståndet har blifvit anmärkt, att Städernas Boskaps-penningar äro uteslutne och att underrättelse om Inkomsten frän de Ultra-Marinska Besittningarne saknas.
Hvad Städernas Boskaps penningar angår* så hafva de desto mindre kunnat särskildt upptagas och beräknas, som de äro inbegripne under ordinarie rentan och blifva, jämte Städernas öfriga till Kongl Maj:t och Kronan utgående rentor, till Bandt-Renterierna levererade * och under ofvannämnde Titel: Ordinarie Renta, uti Bands-Böckerna upptagne och redoviste, lika med Boskaps-penningarne af Hemman på Bandet.
Men Boskaps-penningarne för Stockholms
Stad hafva alltid blifvit uti Stat särskildt upptagne på den grund, att de blifva af Staden directe till Kongl.
Rente-Kammaren levererade och redogörelsen derföre icke ingår uti någon Bands-Boks redogörelse, då deremot de öfriga Städernas Special-Räkningar aflemnas till BandsContoiret i Bänet och lika med Krono-Fogdarn«s Special-Räkningar biläggas Bands-Boken.
Beträffande Svenska Ultra-Marinska Besittningarne; så hafva, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, Riksens Ständer 3 uti Underdånig Sjkjdfvftlse af den 15 Maj 181a > förklarat - lien 5 Juli. klarat sig finna sä mycket mindre betänkligt att till den i Näder föreslagne särskilda Författning om Svenska Ultra-Marinska Besittningarnes Styrelse utan sammanhang rned Sveriges Grundlagar och deras Dretsel-Verks afsöudrande frän all gemenskap med Svenska Financerna, lemna deras bifall, som de inkomster, hvilka frän Ön St.
Barthelerny erhållas, alltför mycket bero af händelsernas förändrade skick, för att af Svenska Stats-Verket kunna med säkerhet påräknas, och hvarföre Riksens Ständer öfverlemnade detta ämne till Kongl. Majus Egen omedelbara höga åtgärd, heldst Kongl.
Dess afsigt, att dels med de från St.
Barthelemy inflytande Inkomster organisera ett särskildt Departement af Pommerska Expeditionens Embets- och Tjenstemän, dels alt vid hvarje Riksdag låta komma till Riksens Ständers kunskap hvad i denna del af Styrelsen sig tilldragit, hvad fördel för Moderlandet deraf kunnat vinnas, och i hvad mån öfverskju» tande intrader kunnat till allmänt nyttiga anstalter i Riket användas; i öfrigt och då Riksens Ständer vid detta Beslut äfven häftade det vilkor, att administrationen på St.
Barthelemy hädanefter icke skulle belasta Svenska Stats-Verket, ehvad inkomsterna blifva högre eller lägre, utan sådana anstalter vidtagas, att af öfverskotten, enär de inträffa , alltid hålles tillhanda, hvad till fyllande af bristerna erfordras,* derest sådana skulle uppkomma; så ansågo Riksens Ständer ett sådant stadgande instämma så v-äl med hvad i afseende på Pommern alltid blifvit förfarit , JDen 5 Juli. 517 farit, sorn med hrad, i afseende på Svenska Kronan framdeles tillfallande Ultra - Marinska Besittningar är att iakttaga.
Med detta Riksens Ständers underdåniga yttrande till Kongl. Maj:t instämmer jemväl stad» gander i detta ämne uti 6 § af 181S års Riksdags Beslut.
Vid ett sådant förhållande har Stats-Utskot» tet ibland Stats-Verkets
Inkomster icke kunnat upptaga eller beräkna någon Inkomst från de Ultra-Marinska Besittningarne; men som Kongl. Maj:t uti nu ankommen Nådig Skrifvelse dat. den 29 sistlidne Juni meddelt Stats-Utskottet Berättelse angående Barthelemyska medlen , och Stats-Utskottet uti Memorial af denna dag öfverlemnat samma Nådiga Skrifvelse till Riksens Höglofl.
Ständer; så erhålles derutaf den omfiirmäldte saknade underrättelsen om användandet af de öfverskjutande medlen från de Ultra» Marinska Besittningarne, och hvarigenom således den gjorde anmärkningen blifvit besvarad. 4:0 Angående de i egenskap af Bevillning till Stats- Verket inflytande Tull-, Charta- Sigillata-, Post- och Bränvins-Brännings-medel.
Ej mindre hos Höglofl. Ridd. och Adela, än uti det Högvördiga Prest-Ståndet och det Välluf!.
Borgare-Ståndet har blifvit anmärkt, alt Tull-, Post- och ChavtaeSigillatae medlen äro för ringa beräknade, och att således eii förhöjning derå borde äga rum, hvaremot en Ledamot hot: Höglofl.
Ridd. och Adeln yrkat, att Husbehofs Bränvins-Brännings-medlen äro för högt upptagne och beräkningen- deraf ber nedsättas till 400,000 Den 5 Juli. 400.000
R:dr i stället för 702,00.0
Erdi-, hvartill de vid 1812 års Riksdag upptogos.
• Stats-Utskottet har, hvad dessa Inkomsttitlar angar, uti dess förra Betänkande anfört, att Utskottet för närvarande icke kunde bestämma, huruvida någon förändring uti beräkningen deraf, emot hvad förut varit påräknade', kunde för den kommande tiden äga rum, emedan sådant berodde på de Författningar, som i denna väg vid närvarande
Riksdag kunde blifva vidtagne.
Emedlertid upptog Stats-Utskottet dem dock endast provisionelt och tills vidare, intill dess af Riksens Höglofl.
Ständer kunde blifva annorlunda förordnadt, till enahanda belopp, som år 1812, och uppgaf derjemte, hvad de hvar för sig utgjort för åren 1810, 1811, 1812 och 1813-
Om och hvad tillökning häruti må äga mm , beror på det Beslut Riksens Höglofl.
Ständer täckas fatta , sedan deras Bevillnings-Utskolt, som egenteliga granskningen af dessa Inkomst-titlar tillhör, med dess förslag till deras beräkning till Riksens Höglofl.
Ständer inkommit: kommandes resultatet häraf sedermera att af StatsUtskottet iakttagas vid projectets författande till Riks Staten och uti det Betänkande, som Stats Utskottet, angående Stats-regleringen i allmänhet, kommer att till Riksens Höglofl.
Ständer afgifva. 5:0
Angående dispositionen af blifvande öfverskott och besparingar å Inkomst- och Utgifts-titlarne.
En Ledamot af Höglofl. Ridd. och Adeln har Den 5 Juli. har yrkat , att dispositionen af öfverskottes och ■besparingar, som år 1812 öfverlemnades till Kongl. Maj:t till bestridande af sådana utgifter och behof, hvartill några medel å Stat icke vovo anslagna, måtte nu återgå till Riksens Ständer , sedan dessa behof nu mera synas hafva upphört.
Som detta är ett särskildt ämne, hvilket egenteligen icke har sammanhang med Inkomsttitlarnes bestämmande; så får Stats-Utskottet sig häröfver yttra, då Stats-Utskottet till Riksens Höglofl.
Ständer kommer att afgifva dess generella Betänkande angående Stats-regleringen och hvad Kongl. Maj:t uti dess Nådiga Proposition, rörande detta ämne, framställt.
Några Ledamöters särskilta tanka, angående irsta punkten, följer härjemte, och varda tillika de gjorde anmärkningarne i afskrift bifogade.
Ständer hemställes allt detta vördsammeligen.
Stockhom den 4 Juli 1815- På Höglofl.
BondaStåndets Ledamöters vägnar Jon Jonsson. C. Tunelius.
Ständers Stats- Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 4 Juni 1815 - S, D. Enär till besvarande nu företogs de u-, ti 3:ne af Riks-Standen gjorde anmärkningar vid Stats - Utskottets afgifna Betänkande, rörande Stats^Verkels inkomster, uppläste Herr Contre-Amiralen m. m.
Schutzercrantz, dess i ärnnet fattade särskilda tanke, sa lydande: ’’De gjorde anmärkningar kunna under följande Hufvud-.
Rubriker upptagas: i:o Angående en ny upptagen
Titel af dödsfalls- och AvancementsBesparings-inedel.
Deremot har blifvit yrkadt, att dessa medel icke böra ibland Stats-Verkets ordinarie inkomster upptagas och heräknas.
Varande sjuk , enär inkomst afdelningen fattade beslut qm denna Titels upptagande, har jag ej förr än nu kunnat mig härom yttra.
Vid 1809 års Riksdag blef uti det Vallöf!,,' Borgare-Ståndet anmärkt, att denna Titel då benämnd af lön-besparing saknades bland StatsVerkets inkomster uti det af Utskottet afgifne Stats-Project, hvarå StatsUtskottet sig yttrade, att de icke kunde uti ett Stats-Project påräknas, ty för bestämmandet af en sådan inkomst vöre ingen slags calcul för det löpande året möjlig, och kunde icke en gång någon säker MortalitetsTabell uppgöras.
Icke destomindre blifva de af yederbörande riktigt observerade, enär de in ' träffa 9 Den 5 Juli. 521 träffa, och uti räkenskaperna redoviste.
Men Stats-Contoiret får icke veta beloppet förr än uti påföljande arens Stats förslag och då blifva de Uti caleulen, sorn uppgöres öfver förhållandet af Statens inkomster och, utgifter , observerade.
Detta Utlåtande vann Bikefs Ständers sariction, och blef således denna Titel ej upptagen.
Vid 1812 års Biksdag korn denna nya Titel ej i fråga, och då förordnade Bikets Ständer, det alla besparingar på Statens åtta Hufvud titlar, äfvensom alla besparingar på Allmänna Indragnings-Staten borde på g:de Hufvud titeln öfveiflyttas, och sedan 100,000 B:dr årligen blifvit till uppgifvet behof afsatte, öfverskottet öfverlemnas till Kongl. Majus höga disposition, till förråders anskaffande till förstärknings-manskapet med flera dylika förnödenheter.
Enär många högst nödiga behof af utgifter under årets lopp, hvilka ej kunnat förutses <och hvartill inga medel kunnat blifva anslagne, så är af högsta vigt det Kongl Majit dertill ej må sakna tillgång af medel, till hvilka behofs fyllande Bikets Ständer äfven påräknat öfverskotts-medlen, och då härtill kommer det förbättring i militaira aflöningen äfven torde af öfverskottet blifva till någon del påräknad, jemte det dödsfalls och Avartcements-penningar äro den enda besparing som på Aflönings titlarne kunna uppkomma, så anser jag för min del , det denna bland Stats-Verkets ordinarie inkomster nu upptagne nya Titel bör utgå.
I öfrigt har Herr Stats-Secreteraren Friherre Wirsén uti sina anmärk-.
522 Den 5 Juli. märkningar sä noga utrett denna article, att jag i denna del mig med honom förenar.
Utskottet ej med mig i detta anförande, anhåller jag, att mitt Utlåtande i de skiljaktiga punkter måtte till Iiiks-Stånden blifva Beslutet följaktigt.’’ Efter uppläsandet häraf, yttrade Herr Bag« mannen Bandberg: •
Med hvad Herr Amiralen Schiitzercrantz anfört „ förenar jag mig till alla delar :
Mig synes äfven } att man, genom infö rande af dödsfalls och .Avancements-Besparingarne såsom ordinarie inkomst, på förhand afgjort den fråga om besparingarnas användande, som innefattas uti Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Stats-Utskottet, hvarom man likväl lofvat afgifva särskildt yttrande.
I öfrigt kan jag ej skilja mig vid den tanka, att när Kongl. Maj:t äger att använda dessa tillfälliga besparingar för tillfälliga utgifter, blifver genom den af pluraliteten antagna reglering ingen tillgång för tillfälliga utgifter.
Det är icke summans storlek som i detta fall gör mig betänklig, utan blott den rubbning, som derigenom orsakas uti antagna hufvudgrunder för Stats-Regleringen i allmänhet.
I öfrigt instämde uti Herr Amiralen Schutzercrantz’s tanka, Herr Ordföranden Friherre De Geer, Herr Biskopen m. m.
Doctor "Murray, Herr Biskopen och Doctoren m. m.
Friherre Mörner, Herr Kongl. Hof-Predikanten
Doctor Drysén, Herr Majoren och P.iddaren Påhlman, samt Herr Öfversten m. m.
Den 5 Juli. 523 stolpe.
Och skulle dessa särskildta meningar, efter begäran, bifogas Utskottets Betänkande till Riksens Högloft.
Ex Protocolle C.
Uppläst has Samtaliga Riks.Stånden d, j Jui>.
I anledning af erhållen remiss får Riksens Ständers Särskildta Utskott nu yttra sina tankar1, rörande det af Herr A. J?.
Tornerhjelm till Högloft.
Ridd. och Adeln den 16 sistl.
Maj ingifna Memorial, deruti framställning göres om nödvändigheten deraf, att en fri utförsel af Skånes natur- och konst-alster utan tull med större och mindre fartyg må tillåtas.
Det är onekeligt, att nämnde Randsorts invånare, i anseende till aflägsenheten från Stockholm, sakna de förmoner vid sina producters föryttrande, som en stor del af Rikets öfriga provinser åtnjuta, och att således både deras enskifta och Rikets allmänna båtnad fordrar , att dem ej betages, att begagna sig af de tillfällen, till afsättning, som belägenheten nära Köpenhamn och Sjöfarten genom Öresund bereda.
Af dessa anledningar är äfven genom Kongl. Brefvet den 2 Juli 1805 i Nåder förordnadt, att alla slags kreatur, får af spansk race undantagne, samt färskt och saltadt kött, fläsk , ost och smör af Skånes produkter få från Stapelstadshamnarne dersta - 5H Den 5 Juli. derstädes till utrikes orter utföras, emot de i 1799 års Sjötulls-Taxa utsatte
Tull-afgifter med 50 p:Cts förhöjning derutöfver, dock att utförseln af Oxar *bör ske endast ifrån och med den 1 Mars till den 1 October om året, men under de öfriga månaderna vara förbuden; hvarjemte allehanda fjederfä , villebråd, ägg och mjölk samt jordoch trädgårds-frukter få från Skåne utföras emot de i förenämnde Taxa utsatta afgifter med 50 procents förhöjning, hvilken sistnämnde likväl icke äger rum för jord- och trädgårds-frukter.
I fall denna tillåtelse skulle för tillfälliga gällande orsaker blifva för någon tid inställd, är det ofelbart af stor angelägenhet, att densamma till sin kraft och verkan genast återställes, så snart de skäl upphöra, som till förbudets vidtagande gifvit anledning, och det är äfven utom allt tvifvelsmål, att ändamålet skulle med ännu större säkerhet uppfyllas, derest exportations-friheten, utan att vara inskränkt till vissa årstider, blefve
Tandtmannen tillåten enär som helst haa dervid kunde finna sin räkning.
Om ifrågavarande rättighet, hvilken för särskilta locala omständigheter måste i vissa afseenden vara af mera vigt för den ena än för den andra Tandsorten, är af synnerlig nödvändighet'för Skåne, hvars åkerbruk och boskaps-skötsel effei enskiftets införande derstädes redan gjort betydliga framsteg, och snart skulle vinna en stor tillväxt, så framt Tandtmannen ej. bringas i förlägenhet om afsättning, skulle en slik frihet, i allmänhet medgifven , äfven medföra en förmon, lig verkan på andra Landsorters production, hvars J&m 5 Juli. hvars tillväxt förgäfves kan förväntas, så lang* Jordbrukaren ej Jernnäs obehindrad i sina spesulationer, och saknar det lockande föremål till vinst, som kati uppmuntra honom till idoghet i sitt mödosamma yrke.
Att rigtigheten af dessa principer redan i äldre tider blifvit erkänd, derom vittna flera i -detta ämne vidtagne Författningar och deribland 179g års Sjötulls taxa, genom hvilken utförseln af lefvande kreatur oell victualier lemnades obehindrad, men hvilken frihet sedermera, enligt Kongl. Brefvet den ix November 1800 , upphörde, och Utskottet tror sig på cfvananförda skäl böra vördsamt tillstyrka Riksens Ständer , att hos Kongl.
Maj:t i underdånighet yttra den önskan , att nämnde Taxa må i denna del till sin fulla kraft och verkan återställas, samt följakteligen så väl Skåne, som hvarje annan ^Landsort vara tillåtet, att ifrån vederbörliga Tullplatser utföra sina produeter af lifsmedel och lefvande kreatur , får af spansk race endast undantagne, samt att en slik tillåtelse ej må i andra fall blifva underkastad rubbning eller inskränkning, än så framt särskildta orsaker dertill oundvikligen föranleda; och ehuru Utskottet ej anser sig äga anledning hemställa, att en slik utskeppning må få Tullfritt Verkställas, tror Utskottet likväl afgiften böra i ett lämpligt förhållande efter omständigheterna lin* dras, och ej öfverstiga det belopp, sorn i före* nämnde Tull-taxa nu är stadgadt.
Hvad angår frågan om utförseln af Spannmål, får Utskottet i denna del åberopa de skal, söm ati dess till Riksens Ständer afgifne Betänkande^ - Den 5 Juli. kande, rörande förlägenheten i allmänna rörelsen, blifvit anförde.
På Särskildta Utskottets vägnar.
Ludvic Mörner.
Eric Ericsson. G. Klintberg.
Uppläst hos Samtliga Hiks-Ständen den j Juli. Riksens Högloft.
St anders Stats-Utskotts Betänkande, angående sättet, att controllera de till Riksgälds-Contoive t från Länen inkommande Stihl mariska Redogörelser för Allmänna Bevillningcn och öfriga RiksgäldsContoirets Ronder.
Vid granskningen af Riksgälds-Contoirets •Räkenskaper har förekommit, huruledes egentliga control-len derå, att allt livad som utaf RiksgäldsContoirets
Fonder från X.änen levereras, varder till redovisning uti Riksgälds Contoirets Räkenskaper behörigen upptaget, mäste sökas uti de Summariska Ars-redogörelser, hvilka från lands-Contoiren inkomma; hvarföre, och dådet är af ganska mycken vigt, att dessa redogörelser med yttersta noggranhet varda författade, men hvilket Den 5 Juli. hvilket endast genom jemförelse med Landsböckerna skulle kunna utrönas, Utskottet anmodat Herrar Fullmägtiga i Riksgälds-Contoiret, att inkomma med yttrande och förslag huruvida och på hvad sätt fullkomlig trygghet må kunna vinnas, att ifrågavarande Summariska Redogörelser till alla delar med Lands-böckerna öfverensstämma.
I anledning hvaraf Herrar Fullmägtige, uti afgifvet Utlåtande, anfört, att då, efter antagen och hittills bruklig ordning, uti Landsböckerna icke finnes särskildt Conto för Riksgalds-Contoirets Fonder, utan Bevillningen, så väl som Contoirets öfriga intrader, af alla Uppbördsman sammanblandas i räkning gemensamt med Stats-Verkets och andra inrättningars medel, och på enahanda sätt föras af Lands-Contoiren , så skulle någon jemförelse imellan Landsböckerna i sådant skick och Summariska räkningarne svårligen kunna verkställas.
Någon tillförlitlig säkerhet derom , att alla Contoirets anslagna Fonder blifva behörigen redovisade, tr® derföre Herrar Fullmägtige icke kunna vinnas på annat sätt, än att alla Uppbördsman anbefallas, att öfver de medel, som för RiksgäldsContoirets räkning inflyta, sluta särskild Hufvud-bok och föra alldeles afskillda AfkortningsLängder, hvilka, tillika med öfriga Verificatio-, ner, uti särskildta band inneslutas och till Kammar Rättens granskning öfverlemnas.
Den ifrågakomne jemförelsen imellan dessa Lands böcker och till Riksgälds-Contoiret ingående Summariska räkningar kunde derefter verkställas sålunda: att, sissla^ de^a sistnämnde inkommit och uti Rikfe.- 528 Den 5 Juli.
Riksgälds-Contoiret blifvit pröfvade i alla de delar , som derstädes kunna Controlleras; såsom Balancernas öfverförande, gjorde levereringar och. afförde Remiss-lagen, behörigen bestyrkta afskrifter af Summariska räkningarne skulle tagas uti Riksgälds Contoiret och Kongl.
Kamrnar-Rättert tillställas, med anmodan, att, när Lands-böcker* na dit inkornmit, låta med dem jemföra meranäinnde räkningar, samt, efter det sådant blifvit verkställdt, borde af Kongl. Kammar-Rättens Revisions Contoir meddelas intyg å de uti Riksgälds-Contoiret förvarade Original räkningar, huruvida och i hvad måtto öfverensstämmelse eller olikhet förekommit.