Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Proposition, N:o 75. ii N:o 75.
Ank. till Esp. Utsk. den 2 Maj 1854, ki. 12 m. Kongl.
Maj:ts Nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, angå ende anvisande af fyllnad i ersättningen till kVadstena Krigsmanshus-kassan och Amiralitets-krigsmans-kassan för de till Stats-Verket indragna rusthålls- samt en per mille af gifter ne vid fastighetsköp ; Gifven Stockholms Slott den 48 April 1854.
Sedan Rikets, vid 1850 och 1851 årens Riksdag, församlade Ständer, i sammanhang med deras, uppå Kongl. Maj:ts Nådiga framställning fattade och uti underdånig skrifvelse den 13 Augusti sistnämnde år anmälde beslut, an gående vissa till förvaltande verk och Inrättningar anvisade inkomsters utbytande mot Stats-anslag, förklarat att uti de, mot afträdande af rättigheten att uppbära så kallade Af- och tillträdes-afgifter vid köp af rusthålls-hemman, äfvensom den, enligt Kongl. Kungörelsen den 23 Januari 1811, utgående en per mille afgiften vid försäljning af all annan fast egendom, Wadstena Krigsmanshus-kassa, samt Amiralitets-Krigsmans-kassan i förhållande till medeltal af dessa afgifters belopp under åren 1844—1848, beviljade ersättr.ings-anslag förhöjning komme att vid blifvande Riksmöten ega rum, så framt kassornes Styrelser framdeles kunde ådagalägga, att genom de dittills påbjudna afgifternes fortfarande högre inkomst skulle för kassorne uppkommit; så hafva Kongl. Maj:ts och Rikets Krigs-kollegium samt Direktionen öfver Amiralitets-krigsmans-kassan, jemte tillkännagifvande hurusom ofvannämnde, numera till Stats-verket ingående afgifter under sednare åren betydligt öfverstigit de derför bestämda ersättningsanslag, underdånigst anhållit, att en emot skillnaden svarande tillökning i berörde anslag måtte varda kassorne beviljad.
Med anledning häraf vill Kongl. Majrt hafva till Rikets Ständer öfverlemnat, att, i enlighet med Rikets Ständers vid sednaste Riksdag fattade beslut, uti de Wadstena Krigsmanshus-kassa och Amiralitets-krigsmans-kassan, i ersättning för till Stats-verket indragne rusthålls- samt en per mille-afgifterne, beviljade Stats-anslag anvisa de förhöjningar, som, på grund af nu utredde 12 Kongl. May.ts Nåd.
Proposition, N:o 75- förhållanden, böra dessa kassor tillkomma; skolande, för sådant ändamål, de denna fråga rörande handlingar varda till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemnade.
Maj:t förblifver Rikets Ständer med ali Kongl
Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför H. M. Konungen, i Statsrådet å Stockholms Slott den 18 April 1854.
Hans Excellens Justitiae-Stats-Ministern Herr Grefve Sparre, Hans Excellens Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Friherre Stjerneld, samt Stats-Råden: Herr Friherre Palmstjerna.
Chefen för Finans-Departementet, Stats-Rådet Herr Friherre Palmstjerna, uppläste i underdånighet till justering det förslag, hvilket i öfverensstämmelse med Kongl.
Maj:ts förut fattade beslut, blifvit uppsatt till Kongl. Majrts
Nådiga skrifvelse till Rikets Ständer angående anvisande af fyllnad i ersättningen till' Wadstena Krigsmanshus-kassa och Amiralitets-krigsmans-kassan för de till Statsverket indragne rusthålls- samt en per mille-afgifterne vid fastighetsköp.
Maj:t behagade, jemnlikt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i Nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, samt befalle, att, i enlighet dermed, Nådig skrifvelse skulle till Rikets Ständer allåtas.
STOCKHOLM, tryckt hos Rudolf Wall, 4 854. Kony!. Mnjrts Naij, Proposition, N:o 76. 1 IS:o 7G. Auli. till Exji.-Uisk. ilen 3 31 aj 1854, kl. 1 e. m. Iiong!. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, med förslag till Fridlysnings-stadga för allmänna kanal-, sluss-, jernvägsoch telegraf-anläggningar; Gifven Stockholms Slott den 6 April 18 ö 4.
Då nu gällande lags stadganden i fråga om skadegörelse å annans egendom icke synas åt jernvägs- och telegraf-inrättningar, som numera på flera ställen inom riket kommit till stånd, lemna ett, i förhållande till dessa inrättningars dyrbarhet och vigt för det allmänna samt de stora olyckor och olägenheter, som genom deras skadande kunna förorsakas, lämpadt skydd; samt de emot våld och åverkan å de inom riket befintliga allmänna kanal- och slussverk, genom särskilda författningar och reglementen stadgade ansvarsbestämmelser ej heller synas fullt ändamålsenliga och tillräckliga, har Kongl. Majit funnit en för samtlige berörde verk och inrättningar gemensam skyddslag vara af behofvet påkallad; och sedan förslag till sådan lag, blifvit, med ledning af andra landers lagstiftning i ämnet, pä Kongl. Majits befallning uppgjordt och Kongl. Majit deröfver inhemtat Stats-rådets och Ilögste
Domstolens yttranden, varder detsamma, med de förändringar Kongl. Majit deri funnit nödiga, till Rikets Ständer öfverlemnadt.
Majit föreslår, att, med upphäfvande ej mindre af Kongl, förordningen den 1 Mars 1756 och Kongl, kungörelsen den 15 Juli 1778, angående straff för våldsverkan å Trollhätte kanal, än äfven alla andra rörande dylika inrättningar meddelda särskilda författningar i hvad de innefatta ansvarsBih. tift Ii. 67. Pro!. 1863 1864.
1 Samt. t Af4. 21 Haft. 1 2 Kongl. Majds Nåd.
Proposition, N:o 76. hestämmelser för sådane förbrytelser, hvarom här nedan förmäles, antagas må följande ”Fridlysnings-stadga för allmänna kanal-, sluss-, jernvägs- och telegraf-inrättningar.. § 1- Den, som uppsåtligen förstörer allmän kanal-, sluss- eller jern vägs-anläggning, eller å desamma, dertill hörande byggnader, verk eller inrättningar, eller de för framfarten å jernväg använda vagnar eller andra fortskaffningsmedel gör sådan skada, eller eljest vidtager sådane åtgärder, att fara eller olycka vid kanal- eller jernvägslartens begagnande eller allmänt farlig öfversvämning deraf uppkomma kan; straffes med arbete å lastning eller annan allmän straff-inrättning från tea till fyra år, efter som brottet och omständigheterne äro till.
Får någon menniska deraf svår kroppsskada eller sjukdom, eller åstadkommes allmänt farlig öfversvämning; straffes gerningsmannen med sådant arbete från fyra till ätta år.
Spilies menniskolif och var den brottsliges handling af beskaffenhet, att han bordt kunna inse, att en sådan olycka deraf var att befara; miste gernings mannen lifvet. § 2.
Har man af vårdslöshet, utan uppsåt att skada göra, förstört allmän kanal-, sluss- eller jernvägs-anläggning, eller å dem eller något af deras ofvanomförmälda tillbehör gjort sådan skada, som i § 1 sägs, eller vållat att fara för kanals eller jernvägs begagnande uppstått, eller att olycka dervid timat; bote från tjugu till tvåhundra riksdaler eller straffes med fängelse från två till sex månader..
Spilies dervid menniskolif, vare straff för sådant vållande såsom i allmän lag stadgadt är. § 3.
Gör man uppsåtligen å allmän kanal-, sluss-eller jernvägs-anläggning eller deras förenämnde tillbehör skada, som, utan att kunna medföra sådan fara eller olycka, som i § 1 sägs, likväl åstadkommer väsendtligt hinder eller uppehåll i anläggningens begagnande; eller vidtager man eljest åtgärder, hvilka till sådant hinder eller uppehåll leda; straffes med fängelse eller med arbete ä fästning eller annan straff-inrättning från tre månader till ett år.
Kon yl.
Majlis And.
Proposition, N:o 76.
För ringare skada än nu sagd är, vare straffet böter frän tjugu till tvåhundra riksdaler. § 4, År någon af vårdslöshet vållande till sådan skada eller sådant hinder eller uppehåll, seni i föregående § omförmäles; böte från fem till femtio, riksdaler. § 5.
Underlåter eller försummar vid oftanämnde anläggningar anställd tjensteman eller betjente hvad honom till förekommande af olyckshändelser åligger att iakttaga, så att skada lätteligen ske kan; straffes med fängelse från en till sex månader och, om skada timar, med fängelse eller med arbete å fästning eller annan allmän straff-inrättning från tre månader till två år.
Sker det uppsåtligen; bestämmes straffet efter de grunder i § 1 stadga de äro; vare ock i sådant fall, äfvensom då genom grof vårdslöshet eller försummelse skada timat, den brottslige eller felaktige från sin tjenstebefattning för alltid skiljd,utan att vidare i dylik befattning kunna nyttjas. § 6.
Förstörer eller skadar man uppsåtligen allmän telegraf-inrättning, någon dess beståndsdel eller tillhörighet eller vidtager åtgärder, hvarigenom telegra feringen hindras eller störes; straffes med fängelse eller med arbete å fästning eller annan allmän straff-inrättning från tre till sex månader.
Yar skadan obetydlig och förorsakades ej derigenom något hinder i telegraf eringen, må till böter från tjugu till etthundra riksdaler dömas.
Vållar man af vårdslöshet sådan skada eller hinder, som i denna § sägs, bote från fem till femtio riksdaler. § 7. I alla de fall, der någon efter denna författning till straff dömes, bör jemväl honom åläggas ersätta den skada, hvartill han varit vållande. § 8.
De vid allmän kanal-, sluss-, jernvägs- eller telegraf-inrättning anställde 4 Kongl.
Proposition, N:o 76. tjenstemän och betjente böra i och för sådan befattning njuta det hägn oell det vitsord, samt vara underkastade det ansvar, sorn enligt lag eller särskilda författningar, gälla i afseende på dem, hvilka Konungens, Dess embetsmäns eller rättens ärenden gå. § 9- Hvad sålunda om allmänna kanal-, sluss-, jernvägs- och telegraf-inrättningar är stadgadt, må äfven å sådan, som af enskilde personer, menigheter eller bolag inrättas, kunna tillämpas, om Konungen finner godt derom förordna.
Ar sådant förordnande gifvet, men kanalen, jernvägen, slussen eller fielegraf-inrättningen sedermera icke behörigen underhålles, må, uppå anmälan derom, förordnandet kunna förklaras hafva upphört att gälla.» Kongl.
Majit förblifvcr Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Maj:/s A åd.
Proposition, N:o 7G. 5 Utdrag af Protokollet öfver Justitiw-departements-ärenden, M//e/ inför Hans Maj:t Honungen i Stats-Rådet ä Stockkolms Slott den 6 April 1854.
Hans Excellens, Justitise-Stats-Ministern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Stats-Ministernför Utrikes Ärendena, Herr Friherre Stjerneld, Stats-Råden,: Herr Friherre Palmstjerna, Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl, Grefve Gyldenstolpe, Justitiai-Råden:
Iggeström, Qvensel.
Hans Excellens, Herr Justitise-Stats-Ministern anmälde i underdånighet att, sedan Kongl.
Majit den 25 nästlidne Februari i Nåder infordrat Högste
Domstolens underdåniga yttrande i anledning af ett i Justitise-Stats-expeditionen upprättadt förslag till fridlysnings-stadga för allmänna kanal-, sluss-, jernvägsoch telegraf-anläggningar, hade Högste
Domstolen den 9 påföljde Mars aflemnat ett sådant yttrande, hvilket nu upplästes.
Hans Excellens anförde derefter, att han, af det skäl Högste
Domstolen anfört, instämde i anmärkningen derom, att det i 1, 3, 5 och 6 §§ af förslaget förekommande uttrycket »annan allmän arbets-inrättning- måtte utbytas mot ett annat, dertill Hans Excellens föreslog »annan allmän straff-inrättning och biträdde Herr Justitise-Stats-Ministern jemväl hvad Högste
Domstolen i öfrigt vid 3 § anmärkt, dock att, för förbrytelser emot samma §, skulle kunna dömas icke allenast till arbete å fästning eller straff-inrättning, utan ock, efter omständigheterne, i stället derför, till fängelse från tre månader till ett år.
I afseende pä de i 5 § 1 mom. föreslagne straff-bestämmelser för tjensteman eller betjent, söm underlåter eller försummar hvad honom till förekommande af olyckshändelser åligger, ansåg Herr Justitia-Stats-Ministern, på det straffet må kunna bringas i ett till underlåtenhetens eller försummelsens beskaffenhet mera afpassadt förhållande, sig böra tillstyrka den ändring, att, när skada icke skett, fängelse-straffet måtte kunna nedsättas till en månad, i stället för två månader, såsom förslaget upptager, samt åter, då skada timat, bestämmas, efter omständigheterna, till straff-arbete ifrån tre månader till högst två år, i stället för ett år, som förslaget innehåller, eller ock fängelse under lika lång tid; och tillstyrkte Hans Excellens bifall ä hvad af Högste
Domstolen vid 2 mom. af 3 § blifvit anmärkt, med hemställan, att detta mom. skulle; erhålla följande lydelse : »Sker det uppsåtligen, bestämmes straffet efter de grunder, i § 1 stadgade äro; vare ock, i sådant fall, äfvensom, då genom grof vårdslöshet eller försummelse skada timat, den brottslige eller felaktige från sin tjenstebefattning för alltid skiljd, utan att vidare i dylik befattning kunna nyttjas-«
I likhet med hvad Herr Justitise-Stats-Ministern vid föregående 3 och 5 §§ tillstyrkt, ansåg Hans Excellens sig böra hemställa, att hvad förslaget innehölle derom, att förbrytelser af den beskaffenhet, som i 6 § 1 mom. omförmälas, må, der så lämpligt funnes, kunna straffas med fängelse, måtte i Nåder godkännas, dock att, med afvikelse från förslaget, tiden för fängelse-straffet blefve bestämd ifrån tre till sex månader.
Qvensel, hvilken deltagit uti Högste
Domstolens i ärendet afgifna underdåniga yttrande, åberopade detsamma, hvaremot Justitiae-Rådet Iggeström och Stats-Rådets öfrige ledamöter instämde uti hvad Herr Justitiae-StatsMinistern i underdånighet hemställt och tillstyrkt; och behagade Kongl. Majit, med bifall dertill, förordna, att Nådig Proposition i ämnet skulle till Rikets Ständer aflåtas, sådan den finnes detta Protokoll bilagd.
Ex Protocollo N. A.
Maj:ts Nått Proposition, N:o 76. 7 Utdrag af Protokollet öfver Justitia;-Ar enden, hållet uti Kongl.
Maj:ts Högste Domstol, Thorsdagen den 9 Mars / Höå.
N ärv a-rande: Justitiäe-Råden Engelhart, Nordenstolpe, Grefve Snoilsky, Quiding, Hoffstedt, Gyllenhammar, Qvensel.
Och föredrog härefter tillförordnade”revisions-sekreteraren Berg i underdånighet: - 2:o Ett i Justitiae-Stats-expeditionen upprättadt förslag till fridlysnings-stadga för allmänna kanal-, sluss-, jernvägs-och telegraf-anläggningar; hvaröfver Kongl.
Majit, jemlikt note ur protokollet öfver Justitiae-departements-ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-rådet den 25 sistlidne Februari, för framställning af Nådig proposition till Rikets Ständer, i den ordning 87 § Regeringsformen föreskrifver, om författning i ämnet, infordrat Högste
Domstolens utlåtande; varande det upprättade förslaget i afskrift detta protokoll bifogadt.
Vid granskning af nämnde förslag fann Högste
Domstolen anledning till följande anmärkningar, nemligen: att det i lista, 3:dje, 5:te och 6:te §§ begagnade uttryck nunnan allmän arbet s-inr ulin ing », måtte, enär derunder jemväl kunde inbc - 8 Kongl.
Maj:!s Käd. Proposition, N:o 76. gripas korrektions-inrättning, der det i nämnde §§ föreslagne straffarbete ej syntes lämpligen böra få verkställas, varda utbytt emot »annat allmänt straff-fängelsett', att då skadegörelse eller åtgärd, hvarigenom ett blott obetydligt uppehåll i kanal-, sluss- eller jernvägs-anläggnings begagnande vållades, ej ansågs böra hänföras under stadgandet i Irsta momentet af 3 §, Ilögste
Domstolen hemställde, att i berörde moment förekommande orden: v it stad t; omm er hinder eller uppehåll.-., måtte förändras till: »åstadkommer väsendtligt hinder eller uppehåll«; hvarjemte Högste
Domstolen fann det i samma mom. föreslagne straff-arbete från tre månader till ett år lemna tillräckligt utrymme för straffets bestämmande i förhållande till brottets beskaffenhet och att således den derjemte alternativt föreslagne straffbestämmelse af fängelse från sex månader till två år desto heldre borde uteslutas, som, i händelse fängelse-straffet blefve i cell verkstäldt, detsamma, ehuru afsedt att utgöra en lindrigare straffart än fästningsarbete^ dock kunde blifva för den brottslige svårare än det sednare; att, om än det för den allmänna säkerheten vore af vigt, att vid kanal, sluss eller jernväg anställd tjensteman eller betjente, som beträddes med sådan underlåtenhet eller försummelse, som i 5:te § afväges, blefve ifrån tjensten skiljd, utan att vidare kunna sådan befattning anförtros, det likväl icke syntes- vara af behofvet påkalladt, att försummelsen, till och med då den utan uppsåt tillkommit, skulle, såsom förslaget innehåller, alltid ovilkorligen utestänga den försumlige ifrån rättigheten att jemväl uti annan olikartad tjenst nyttjas; hvarföre Högste
Domstolen tillstyrkte, att de i 5 §-s'ista momentet begagnade orden: vallmän tjenst.', måtte utbytas emot: r,dylik befattning..-, äfvensom Högste
Domstolen, rörande straffbestämmelserne så väl i denna, som nästföljande §, åberopade hvad i afseende derå blifvit vid 3 § anmärkt.
Ex Protocollo. Sv. P. Ekstrand.
N:o 77. Kongl. Majlis Nåd.
Proposition, N:o 77. 9 N:o 77. Ank. till Exp.-Utsk. den 3 Maj 1854, kl. 1 e. m. Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående upplåtelse åt enskild person af norra delen utaf
Carl XIII:des torg i hufvudstaden till bebyggande och disposition under viss lid emot tomtöre-afgift; Gifven Stockholms Slott den 18 April 1854.
Ibland de kronan tillhöriga tomter inom hufvudstaden, hvilka genom fördelaktigt läge och omgifningarnes beskaffenhet företrädesvis äro fortjenta att för storartade byggnadsföretag användas, utmärker sig den vid Enkehusgränden, emellan östra och vestra Trädgårdsgatorne befintliga, norra delen af f. d. Kongl, trädgården, numera konung Carl XIILdes torg.
Denna tomtedel, som, efter rifning af förra så kallade Arsenalshuset, förutom en provisionel stenmur emot Enkehusgränden, för närvarande icke har någon annan åbyggnad än ett äldre, tillförene till orangeri inredt stenhus jemte en schweitzeri-butik af trä å tomtens nordvestra sida, var af ofvan uppgifna skäl i fråga att begagnas vid det tillfälle, då plats skulle utses för det National-museum, till hvars uppförande Rikets Ständer vid 1844 och 1845 årens riksdag anslogo en summa af 500,000 r:dr banko.
Då likväl genom undersökning af markens beskaffenhet utröntes, att tillräckligt säker grund för en dylik byggnad å detta ställe icke kunde anläggas utan föregången pålning, hvilken sednare ensam erfordrade en af vederbörande. arkitekter och embetsmyndighet till 90,000 r:dr beräknad kostnad, och grundläggningen följaktligen skulle medtaga en alltför betydlig del af det för hela byggnaden beviljade anslaget, måste planen att till ifrågavarande ändamål använda denna i öfrigt fördelaktiga tomt öfvergifvas.
Prat. 1853 §f 1854. 1 Samt. 1 Afd. 21 Höft. 2 10 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, N:0 77.
Sedan härefter, ibland flere af enskilde personer framställda förslag i afseende på tomtens begagnande, hos Kongl. Maj:t fråga väcktes af Civil-ingeniören C. F. Chievitz om
Nådigt tillstånd för honom och ett särskildt bildadt bolag, att, mot erläggande af årliga tomtören, få åt sig upplåten erforderlig plats å norra delen af Carl XIILdes torg, för att derstädes uppföra en större stenbyggnad, inredd till basar, festivitets- och konsert-sal m. m., fann väl Kongl. Maj:t godt lemna Nådigt bifall till härom uppgjordt förslag, men, sorn sökanden uraktlät att inom bestämd tid anskaffa säkerhet för vilkorens fullgörande, förföll äfven lrågan om det tillämnade byggnadsföretaget.
Då sedermera Kongl.
Öfver-intendents-embetet hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmält, att det, enligt Iiikets Ständers år 1845 vidtagna beslut, för 100,000 r:dr banko inköpta, vid Skeppsbron samt hörnen af Skeppsbron och Sältkompani-gränden i hufvudstaden belägna, och den 1 Oktober samma år kronan tillinventerade hus, som är upplåtet ät Kongl. Rik*-arkiv et samt ^Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-akademien, redan vid inventeringen funnits behäftadt nied åtskilliga sättningsskador, hvilka under de sednare åren visat sig vara i tillvext, — att vid anställd noggrann undersökning, grunden funnits vara af den bristfälliga beskaffenhet, att till Riks-arkivets betryggande för framtiden, medelst ny grundläggning jemte murars och bjelklags iständsättande skulle, enligt approximeradt kostnadsförslag, erfordras en utgift af 53,324 r:dr banko, vid hvilket förhållande och enär arkivhuset härförutan för handlingars inrymmande framdeles erfordrade en vånings påbyggnad, Öfver-intendents-embetef hemställt, huruvida icke lämpligare vore att till enskild man afyttra nämnde för bostäder tjenliga och välbelägna egendom, som ansågs vara värd 60 till 70,000 r:dr och i stället vid norra sidan af Carl XHIrdes torg uppföra en monumental arkiv-byggnad; har, Kongl. Maj:t, i anledning häraf, anbefallt
Öfver-intendents-embetet att låta upprätta ritning och kostnadsförslag å en sådan, för Riks-arkivets behof lämplig byggnad, till åtlydnad hvaraf Öfver-intendents-embetet den 20 September 1853 nämnda ritning och förslag aflemnat med uppgift, att kostnaden skulle uppgå för byggnad med pålning till 148,110 r:dr och för byggnad med endast pålbädd till 125,352 r-dr, oberäknad en värmnings-apparat, upptagen till 12,500 r:dr; och har Öfver-intendents-embetet i sammanhang härmed underdånigst hemställt, att Kongl. Majit måtte i Nåder föreslå Rikets nu församlade Ständer att bevilja nödiga medel för uppförande af ny Riksarkiv-byggnad, såsom fördelaktigast både i ekonomiskt hänseende och för de dyrbara samlingarnes säkra förvarande.
Vid öfvervägande af detta ärende har, äfven med antagande att Riks-arkivet, i anseende till den svaga och bristfälliga grunden under det hus, hvari detsamma nu är inrymdt, icke länge kan derstädes förblifva, Kongl. Majit likväl ej ansett lämpligt att för nämnda arkiv en ny byggnad må uppföras på en plats, hvar - Kong!.
Proposition, N:o 77.
11 c4 grunden jemväl är befunnen mindre god och för en större och tyngre publik byggnad otjenlig.
Enär dessutom en sådan för Riks-arkivet ändamålsenlig nybyggnad erfordrar dryg kostnadssumma och Kongl.
Maj:t funnit oundgängligt att af Rikets
Ständer vid denna riksdag äska betydliga anslag för vigtigaré behof, hvilkas fyllande icke vidare kunnat uppskjutas; så anser Kongl. Maj:t sig under sådana förhållanden icke ega skäl att Nådig proposition i förevarande ämne till Rikets nu församlade Ständer aflåta.
Men då emedlertid en prydligare bv^väifnr^gförande å norra delen af Carl XIII:des torg skulle i väsendtlig, ihan bidraga tiTN .hufvudstadens förskönande samt då på den inskränktare plats, som erfordras för' ett enskildt hus, grunden torde utan mycken svårighet kunna så förstärkas, att en lättare byggnad der må ega bestånd, vill Kongl. Majit, enär förenämnda mål licke på annat sätt synes kunna ernås, härmed hos Rikets Ständer föreslå, att Rikets Ständer må medgifva, att omförmälda tomt får åt enskild person till bebyggande upplåtas, emot lämplig tomtöre-afgift, på längre, men viss bestämd tid. samt under vilkor, ibland annat, att den blifvande byggnaden uppföres i öfverensstämmelse med ritning, sorn af Kongl. Majit i Nåder godkännes och faståplles.
De till detta ärende hörande handlingar skola ~särsk ififf till hand aliÅil a s det Rikets Ständers Utskott, till hvilket denna Nådiga proposition" varder af Rikets Ständer öfverlemnad; och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med ali Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Datum ut supra. / OSCAR. /" C. 0.
Palmstjerna. 12 Kongl. Majda Nåd.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför 11. M.
Konungen i Stats-rådet å Stockholms Slott den 18 April 1854.
Hans Excellerv?/f'IIerr Justitise-Statelttinistern, Grefve Sparre\ t i#
Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Friherre S tjerneld, samt Stats-Råden: Herr Friherre Palmstjerna.
Fåhreeus, Wallensteen, ’ Gripenstedt, /\
Grefve Mörner, v x-r— Allner, - _ — Reuterdahl, och ~ \
Grefve Gyldenstolpe. \
Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet, hr friherre Palmstjerna, uppläste i underdånighet till justering det förslag, hvilket, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förut fattade beslut, blifvit uppsatt till Kongl. Maj:ts Nådiga proposition till Rikets Ständer, angående upplåtelse åt enskild person af norra delen utaf
Carl Xlllrs torg i hufvudstaden till bebyggande under viss tid emot tomtören.
Majit behagade, jemlikt Stats-rådets underdåniga tillstyrkande, i Nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta protokoll biiagdt, samt befallde, att, i enlighet dermed, Nådig proposition skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Kongl, Maj:t8
Nåd, Proposition, N:o 78, 13 N:o 78.
Ank. till Exp.-Utsk. den 4 Maj 1854, kl. 12 m.
MajUs Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående pension på Allmänna Indragnings-staten åt tvänne Afvittringslandtmätare i Norrbottens län; Gifven Stockholms Slott den i 8 April 1854.