Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer yttrade åsigt om fördelarna af den förenkling och lättnad i uppbörds- och redovisningsväsendet, som skulle uppkomma deraf, att gerningsörena, som erläggas med 16 sk. banko af hvarje å landet bosatt gerningsman eller sockenhandtverkare, i stället att upptagas under serskild rubrik bland statens ordinarie inkomster, blefvo debiterade och uppburna i sammanhang med de bevillningsafgifter, handtverkarne på landet i allt fall äro underkastade, — likväl, enär den ersättning, som vid sådant förhållande skulle tillfalla vissa städer, som hade rättighet att åtnjuta serskilda andelar af berörde gerningsören, blefve en utgift, hvilken Statsverket allt framgent finge vidkännas, då deremot, om gerningsörena bibehöllos vid den beräkningsgrund, hvarefter de för närvarande ingå och sedermera, till en del, på vederbörande städer fördelades, anledning vore att förmoda, det denna städernas inkomst småningom blefve förminskad och slutligen upphörde, allt eftersom gerningsmännens antal, i följd af förändrade förhållanden inom näringarne, aftoge och försvunne, — på dessa skäl funnit, att ifrågavarande afgift fortfarande borde under serskild inkomsttitel upptagas; så har Kongl. Maj:t, som i nådigt öfvervägande tagit, huruvida icke, medelst annan grund för ersättningens bestämmande, de med förändringen åsyftade fördelar skulle kunna vinnas, utan den af Rikets Ständer anmärkta olägenhet, nu i nåder förnyat
Dess förut gjorda nådiga framställning om gerningsörenas upphörande såsom serskild uppbördstitel, samt dervid föreslagit, det stadgas måtte, att den hvarje stad derför tillkommande ersättning bör för hvarje år uträknas efter antalet af de gerningsmän eller sockenhandtverkare, af hvilkas gerningsören staden, i händelse denna afgift fortfore, skulle hafva egt att större eller mindre andel tillgodonjuta, och att, efter de uträkningar, som på sådan grund af Lands-kontoren upprättas, ersättningen bör från Ränterierne utbetalas och utgå af det 46 Stats-Utskottets Utlåtande, iV:o •?/, Litt.
A. belopp, som för den, städerne nu tillkommande, andel af ifrågavarande medel är såsom förslagsanslag inbegripet i det på 7:de Hufvudtiteln uppförda anslag till städers friheter.
I afseende å förhållandet med ifrågavarande inkomsttitel, får Utskottet hänvisa till Stats-utskottets Betänkande vid sistlidne riksdag N:o 37 bilagan Lit. C., hvilket innehåller en utförlig utredning rörande samma inkomst, och hvaraf bland annat inhemtas, att medelbeloppet af den vissa städer tillkommande andel i gerningsörena utgjort 584 Rdr.
Då genom det af Kongl.
Maj:t nu föreslagna sätt för bestämmandet af ersättningen till städerna fullständig garanti vinnes derför, att denna ersättning hvarken kommer att öfver- eller understiga det belopp, hvartill den skolat utgå, i händelse berörde inkomst fortfarande enligt nu gällande stadgande!) uppburits, och således det enda hinder, som hittills legat i vägen för den af Kongl. Majit och Rikets
Ständer redan gillade förändringens verkställande, blifvit undanröjdt, tillstyrker Utskottet, det Rikets Ständer måtte besluta, att gerningsörena icke vidare skola såsom serskild uppbördstilel bland Statsverkets inkomster upptagas, samt att den åtskilliga städer tillkommande andel deraf skall dem ersättas, på sätt Kongl. Majit i nåder föreslagit, äfvensom att de under nämnde in komsttitel inbegripna afgifter hädanefter skola vederbörande handtverkare påföras samt uppbäras i sammanhang med allmänna bevillningen.
Och torde i händelse af Rikets Ständers bifall till hvad Utskottet sålunda tillstyrkt, Bevillnings-Utskottet af beslutet erhålla del, för behörigt iakttagande vid upprättande af förslag till Bevillningsförordning. 20:o.
IPerEiBissions- och JL,egopass-«tfgilter.
Då dessa afgifter, hvilka erläggas af båtsmän vid erhållandet af permission eller legopass, i medeltal icke uppgått till mer än 14 Rdr 35 sk. 6 rst., hvilket belopp förekommit till redovisning uti 8 serskilda ränteriers räkenskaper, har Kongl. Majit, som funnit en dylik uppbördstitel icke böra vidare bibehållas, täckts föreslå Rikets Ständer, att densamma måtte få försvinna och båtsmännen från den ifrågavarande afgiften befrias.
Med afseende å det besyär, som är förenadt med uppbörden och redovisningen af ifrågavarande obetydliga afgift, får Utskottet, i öfverensstämmelse med hvad Utskottet uti 3 och 4 punkterne här ofvan rörande lika beskaffade afgifter hemställt, tillstyrka Rikets Ständers bifall till hvad Kongl. Majit sålunda i nåder föreslagit. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 51, Litt.
A. 47 2 l o Folbskole-atgiftcrne.
I sammanhang med frågan om vidtagandet af åtgärder, hvarigenom förenkling uti uppbörden och redovisandet af sådane afgifter, som till vissa behof äro anslagna, må kunna beredas samt upprättandet af serskilda redogörelser för dylika medel undvikas, hade Kongl.
Maj:ts nådiga uppmärksamhet jemväl blifvit fästad å den serdeles vidlyftighet och deraf uppkommande betydliga tillökning uti göromål för kronans uppbördsman och länens Landskontor, som föranledes af nu gällande stadganden angående Folkskole-tigifternes debitering och redovisande.
Enligt dessa föreskrifter bör hvarje församling åtnjuta de afgifter, som erläggas af personer, hvilka inom församlingarne äro skattskrifne, hvarigenom det ock blifvit nödigt att, på sätt Kongl, kungörelsen deri 13 Mars 1846 innehåller, i afseende å afgifternas redovisande meddela sådane föreskrifter, att serskilda uträkningar skola upprättas å afgiftens belopp inom hvarje församling, samt att redogörelserne skola utvisa, hvad deraf för hvarje församling blifvit levereradt eller finnes utestående; börande redogörelserna uppgöras in dupplo, för att, jemte de uträkningar, hvarpå desamma sig grunda, komma skolstyrelserna tillhanda, samt redovisning för afgifterne föröfrigt intagas, uti special-räkningarne, bland diverse verks medel.
Då antalet af församlingar i riket uppgår till omkring 2,300, visar sig häraf, hvilken betydlig mängd serskilda redovisningar och utredningar, som för berörde afgift erfordras: och besvärligheten deraf ökas ytterligare derigenom, att restantierne måste för hvarje olika församling utredas och balanseras, hvadan ingen af de många nuvarande serskilda uppbörderne medför så mycket redovisningsbesvär, som den ifrågavarande.
Maj:t, som derför ansett det vara af stor vigt att kunna undanrödja den betydliga tillökning uti detta besvär för kronans uppbördsman och Landskontoren, som genom ofvanberörde föreskrifter uppkommit, har, såsom lämpligast och mest betryggande för hvarje församlings rätt, i nåder föreslagit, att den för hvarje Län å landet inflytande
Folkskole-afgift må årligen fördelas å de serskilda församlingarne i förhållande till antalet af inom dem mantals- och skattskrifne personer.
Hvad åter beträffade afgiften i städerne, så enär beloppet deraf för hvarje stad serskildt redovisas, har Kongl. Maj:t ansett städerne böra fortfarande utbekomma hvad för dem hvardera influtit; dock att, i händelse inom någon stad fördelning emellan olika församlingar bör ega rum, den då efter nyssnämnda grund verkställes; och skulle genom antagandet af ett dylikt fördelnings-sätt de nu erforderliga serskilda redogörelserne för berörde medel komma att undvikas, och den redovisning 48 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 51, Litt.
A. för totalsumman, som bör ingå uti hvarje uppbördsförvaltnings special-räkning blifva tillfyllestgörande, hvadan således jemväl i afseende å ifrågavarande medels redovisande nödig förenkling kunde vara tillvägabragt.
Utskottet, sorn tagit ifrågavarande förslag i noga öfvervägande, har icke funnft detsamma medföra någon betydlig lättnad uti uppbördsmännens redovisningsbestyr, men deremot åstadkomma ett ökadt arbete för Lands-kontoren, äfvensom att en och annan församlings rätt till denna kommunal-afgift skulle, ehuru i mindre mån, kunna äfventyras; och anser Utskottet sig derföre böra till Rikets Ständer hemställa, att Rikets Ständer icke måtte bifalla ifrågavarande Kongl. Majlis nådiga proposition.
Slutligen har Kongl. Majit omförmält, att utom de till serskilda verk och inrättningar ingående medel, om hvilkas öfvertagande af Stats-verket, emot anvisande af kontanta ersättnings-anslag fråga, nu förevarit, hade jemväl af Rikets Ständer uti deras underdåniga skrifvelse den 9 Mars 1830, blifvit med hänseende till en så beskaffad förändrings vidtagande, uppgifne följande, nemligen: Jagt-Kasse-medel; Jemtlands Läns allmänna sammanskotts-medel; Konvoj- eller Handels- och Sjöfarts-fondens medel; men att, med afseende derå, att de under förstnämnde 2lne titlar inflytande medel egentligen äro af kommunal beskaffenhet och å de serskilda förhållanden, sorn i afseende å Konvoj- eller Handels- och Sjöfarts-fondens medel och dispositionen deraf förekomma, Kongl.
Majit ansett en sådan förändring, sorn nu är afsedd, med förutnämnde medel icke lämpligen böra ifrågakomma; hvilket Utskottet ansett sig böra Rikets Ständer meddela.
Utskottet får tillika bifoga Tabeller, hvilka utvisa de förändringar, söm, i händelse af Rikets Ständers bifall till hvad Utskottet i detta utlåtande föreslagit, komma att i afseende å indelda räntor, kronotionde och flera andra Slats-verkets inkomster ega rum, samt de belopp, hvilka derigenom komma att utöfver förut gifna kontanta anslag å Riks-Staten nu uppföras i penningar, äfvensom en kalkyl, hvilken utreder den minskning i Stats-verkets inkomster, som skulle blifva en följd af de nu föreslagna förändringarne.
STOCKHOLM, TRVCKT HOS N. HARCUS, 1851.
T A B E L L E R till Bilagan Litt. t. vid Siats-utskottets Utlåtande N:o 51.
Iso. i händelse at Rikets Ständers bifall till Stats-utskottets förenämnde Utlåtande, komma, i afseende å indelda räntor och Kronotionde med flere andra Statsverkets inkomster, följande förändringar att äga rum, nämligen:
För Militie-boställskassan « Wadstena Krigsmanshus-kassa « Invalidhus-fonden >1 Skogsplanterings-kassan, enligt Kongl.
Maj:ts Proposition 7,181: 47- \- enligt sednare uppgifter tillkomne 353: 42. S. « Strömsholms Stuteri « Flyinge Stuteri Summa Indragningar af den del, som är, till diverse Stater, Verk Inrättningar anslagen.
Indelta Räntor. 11,573 24,992 14,986 7,535 6,183 28 65,300 16 32 14 42 12 28 Indelt spannmål.
Öfverflyttningar till den del, som är Kronan behållen.
Summ a. Ökning. 306 884 4 16 12 1,836 5,307 26 l •> 12 13,121 25,819 16,200 8,000 8,546 6 1,970140 23 16 306 884 4 1,196|28| 7,181|1‘ 73,657139) 1| 1,196 16 12 1,836 5,307 26 12 12 28j 7,181)12 72,481: 12. 6. 80,839: 3. 1.
Tillkommer å inkomsterne: ning a Arrendemedel för Invalidlius-fonden 9,000 Tor Skogsplanterings-kassan 3,000.
— Fourage-afgift af Indelta Kavalleriet Trosspassevolans-afgift .... men afgår genom borttagande af Gernings-ören S:r Anm.
Ofvanstående tillökningar torde få jemkas så att slutsumman blir rundt tal. v _ __ llärlorutan bör tillkomma den Cliartce-Sigillatce-afgifl, som Rikets Ständer kunna besluta såsom ersättning för, till Wadstena Krigsmanshus-kassa 42,249: 9. 11. * ] ‘ ’ ‘ ‘ ’ ‘ ’ 26,089: 3. 1. 4,282: 31. 10. 72.fi20: 44. 10. förut ingående, Rusthållsafgifter
En per mille-afgift Öfrige afgifter till Amiralitets Krigsmans-kassan förut ingående Rusthälls-afgitter Öfrige afgifter (2,734: 13. 5. efter afdrag af inskrifnings-penningar, 198: 37. 4) 9,636: 27. 6. 2,535: 24. 1. 12.|72: 3. 7. S:r Afgå Summa 1,548 826 1,213 464 2,362 1,942 8,357 12,000 32,300 17,680 70,337 84,793 155,130 1,500 153,630 7 32 33 6 42 12 38 38 39 39 Minskning.
1,500 1.500 1.500 &:o. Genom den föreslagna förändringen komma följande belopp att, utöfver förut gifne kontanta anslag, å Riksstaten nu uppföras i penningar, nämligen under 4:<le lin fvucttitelia, Fouragering vid Indelta Kavalleriet, Fprslagsanslag Till Trossens underhåll • • • • • •
Militie-boställskassan:
Ersättning för reservhemmans räntor och kronotionde m. m., börslagsanslag i»:te ISufYiifltiteli», Hustafoelns Förbättrande: _ , , .
Stuteri:
Ersättning för dagsverken (utöfver förut anslagne^ ~,1~0 R:dr) Flyinge Stuteri:
Ersättning för dagsverken (utöfver förut anslagne 1,584: 8.) hvilken summa dock torde få jämnas till rundt tal, då anslaget på Riksstaten uppföres. t:de SI ii i vud titeln, Skogsplanterings-kassan:
Ersättning för Hemmans-räntor och arrenden m. m., börslagsanslag 8:de Hiifvudtiteln, Lappmarks Ecclesiastik-Ver k: , „ .
Reservations- och Förslagsanslaget 6,200
R:dr ökas med ett belopp, motsvarande de till upphörande föreslagne hollektmedlen 9:de Itufi iidtitelii, IVadstena Krigsmanshus-kassa:
Ersättningar för äldre medel.
Kassans förut innehafde hemmans-räntor och kronotionde: börslagsanslag
Rusthålls-afgifter samt öfrige indragne inkomster Ersättningar för nyare medel:
En per mille afgift Öfrige indragne inkomster 32,000 17,680 14,900 8,546: 32. — 1,975: 40. — r' 32,800: — — 42,200: — — 2,800: — .77,800: 26,100: — — 6,666: 32. — .26,766: 32.
Amiralitets Krigsmans-kassan : Ersättning för
Rusthållsafgifter
Dito för öfrige indragne inkomster Invalidhus-fonden:
Ersättning för indragne hemmans-räntor och arrenden: börslagsanslag 9,633: 16. — 2,733: 16. — .104,566: 32. .12,366: 32. — 25,200: — — .64,580: — .10,522: 24. — 11,000: 1,400: — — .142,133: 16. — S:a 229,635: 40.
— D cuiot" sf^år å 8:de Hufvucltitelli:
Skillnaden emellan det för Upsala Akademi hittills uppförde förslagsanslag af Mantalspenningar 620: och det belopp, som nu kommer att såsom bestämdt anslag upptagas, 600: ~ Anm.
Äfvenså uteslutas från Riksstatens Hufvudtitlar de &
Tab. 1 upptagne Indelta räntor och spanmål. .20: — Summa 229,615: 40. — 3:o. Slut-Kalkyl.
Om, från Tillökningen i kontanta utgifts-anslagen •
• afräknas hvad som förut varit å Riksstat såsom indeldt uppfördt, och nu indragits och med återstoden jemföres de förökade inkomsternes belopp visar sig en skillnad i tillgångarne af hvilken på följande sätt uppstår: a Fourage-afgiften: skillnaden emellan tillgång och utgift •
Utgifts-anslag . . . . • • • • • samt Statsverkets behållne andel af indelta räntor etc. samt
Statsverkets behållne andel af indelta räntor och spannmål 31,126: 16. 6. och ersättning genom Charta?-SigilIatce-bevillnin«
Invalidhus-fondens utgifts-anslag . . . samt Statsverkets behållne andel af indelta räntor och spanmal och ersättning i arrendemedel 72,620: 44. 10. 16,226: 12. — 9,000: — — Amiralitets-krigsinans-kassans utgifts-anslag ••••;■ samt ersättning genom Chartce-Sigillatm-bevillning « Skogsplanterings-kassan:
Utgifts-anslaget samt Statsverkets behållne andel af indelta räntor och spanmål och ersättning i arrendemedel « Strömsholms Stuteri:
Utgifts-anslag samt Statsverkets behållne indelningar 8,012: 3,000:
Flyinge Stuteri:
Utgifts-anslag samt Statsverkets behållne indelningar 32,300: 32,000: ■ 14,900: 14,957: 23. 3. 104,566: 32. 103,747: 13. 4. 25,200: — — 25,226: 12. — 12,366: 12,172: 32. 3. 7. 11,000: — — 11,012: — — 8,546: 8,546: 32. 6. 7. 1,975: 1,970: 40. 40. 9. å de till Upsala Akademi anslagne mantalspenningar genom Gerningsörenas upphörande såsom Statsmedel • genom tillökning i Lappmarks Ecclesiastik-verks anslag utan motsvarande inkomstberäkning Tillgångar minskning, nes 819. 18. 8. 194: 28. 25. 5. 4: 47. 3. 1,500: återstår 3,503: 36. 1,500: — 6. hvaraf dock Gerningsören torde komma att utgå såsom allmän Bevillning med erkliga minskningen utgör 2,003: 36. 6. ökning. 300: — — 57: 23. 3. 26: 12. 12: — 20: — — S:r 3,919: 23. 9. 415: 35. 3. afgår 415: 35. 3. 415: 35. 3. 229,615: 40. — 72,481: 12. 6 157,134: 27. 6. 153,630: 39. — 3,503: 36. 6. så att den VwMig# uiiuwunngcii Hvad Statsverket egentligen efterskänker utgöres af Militie-boställs-kassans inkomster, sateri-frihetsmedel Wadstena Krigsmanshus-kassas.dito: Inskrifnings- och afskeds-penningar afgift af gåfvor och pensioner Amiralitets-Krigsmans-kassans dito:
Inskrifnings-penningar Spinnhusmedel . . Lappmarks
Ecclesiastik-verks medel * Permissions och Lcgopass-afgifter samt Forssel-lön å 1,196 t:r 28 kappar indelt spanmål. __ STOCKHOLM, TRYCKT HOS I.
MARCUS 1851. 220: — 3: 36. 26: 35. 2. 223: 36. —- 198: 37. 4. 371: 2. 9. 1,393: 29. 3. 14: 35. 6. 2,228: 32. — » :r . ' ' • ' * , .
OOtipf 1 1 I I i 1 .
,M tt i ■ ...... . .■ I f . '-V. : "
M‘ -■» • ' (i- .~f, :H(:1 j mtyiluwa i efilolqqsrJ un n ttlsuvtatvÅ (uål^ in*:oi WioJ; ,JU »; rsim-u?\ :r? .<• ,>* :000tll :t,.
:t: 0, :i i .
: .<»* t » . • * *■ • > * ...... -v il t,m .11. • iJun- l tim • . , I , . i . - . • . . hUi ■ !1! lil» \ ■ .01 :«W .‘i .■ . :»0K.Si ' •. i&nsnVuixWiH %$•> i\yÄv'*A\
. nalbwnliolloH on^fitasTo) obasTötlqqu
Hil oi> ohmruvrioui ,qij«M «• •. »»••<,«»W.O, ‘ V'
I (VI' !:-i ‘.«'l *’i.::iu l:' - vAv. uiA :;ilmoii iMÄ floo •ioj|>iii-8n«niiiiad -»1/1.donni . . . •loJninoJm 'iiifiinbiii «$Wlr.
BIIIAM TILL SåSmil ÖA SHGIMM2)liS F»0T0K#LI.
VID LAGTIMA RIKSDAGEN I STOCKHOLM ÅREN 1850 OCH 1851.
AjVDRA SAMMMC1EM.
IS Afdelningen: Hihets Ständers Mevisorers samt Justitieombudsmans lierättelser.
VQ&m IBABIDaVo 1849 års Revisions-bcräticlser. * RIKETS HÖGLOFT.
STÄNDERS REVi$OKEKS BERÄTTELSE 0111 den år 1849 af deni verkställda granskningar - samt andra af allmänna medel beslående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren I84G och 1847, jemte de, i anledning af samma Berättelse, infordrade oell lill Kongl.
Majit afgifna underdåniga UTLÅTANUEN. —*051- v i - STOCKHOLM 1850. tryckt hos Isaac Marcus.
(,Stortorget N:o 34^) /mwiw j iojaöH kim»» s 'VII , ; ; -i,-: .! -
#_iITTI tm nin bi* y in* 1I; ; a i Nedan den revision af Stats-verkets, jemte dertill hörande fonders, tillstånd, styrelse och förvaltning för åren 1816 och 1817, hvilken, i följd af 68 § Riksdags-ordningen, Rikets sednast församlade Ständer utsatt och Kongl. Maj:t, den 8 sistlidne Juni, i nåder kungjort, att taga sin början den 15 September innevarande år, blifvit af undertecknade i behörig ordning verkställd, få Revisorerne derom nu afgifva den i 7 § al Instruktionen för Rikets Ständers Revisorer den 17 April 1841 föreskrifna Berättelse.
Vid början af denna förrättning, hafva Revisorerne fått emottaga Berättelser al nedannämnde
Embetsmyndigheter om tillståndet och styrelsen utaf de under deras förvaltning stående delar af Stats-verket, nemligen: af Kongl. Stats-kontoret, angående sjelfva Stats-verket, Karta-sigillata-verket, Statens spanmåls-förvaltning, kreditivfonden och f. d. Allmänna magasins-fonden.
„ Krigs-kollegium.
„ Sundhels-kollegium.
„ General-Tullstyrelsen. „ OJver-Postdirektörs-em betet.
Ofver-direktörs-embetet för Mynt- och kontroll-verken.
' „ Styrelsen öfver fängelser och arbets-inruttningar i Riket.
„ Riksmarskalks-embetet. „ t. f. Kansleren vid Kongl. Krigs-akademien.
„ Direktionen öfver Allmänna Garnisonssjukhuset. „ „ öfver Civil-slatens pensions-inrä It niny. „ „ öfver Arméens dito.
Ronvoy-kommissariatet.
„ Styrelsen för Väg- och vattenbyggnader. „ „ för Ekeplantering arne.
„ Kommittéen för Salpeter-ärenderna.
„ Kongl. Ofver-Intendents-embetet.
Stuteri-Ofverstyrelsen.
„ Direktionen öfver Invalid-inrättningen.
„ Direktionen för Kongl. Hofkapellet och Spektaklerna.
„ Gymnastiska Centralinstitutet; — 2 — hvarförutan lill Revisorerna, blifvit öfverlemnade de Berättelser, sorn särskilt i nåder förordnade Revisorer afgifvit, angående Ull- och Manufaktur-diskonternas förvaltning åren 1846 och 1847. lionel.
S t a t s - k o 111 o r e t.
Dess förvaltningsåtgärder, som grunda sig på den fastställda Riks-staten och Kongl. Maj:ts dit aflåtna nådiga bref samt redovisas specielt genom Verkets protokoller, registratur, special-stater och memorial-böcker, Kongl.
Räntekammarens hufvudböcker, (hvilka sistnämnde jemväl reviderats i Kongl. Kammarrätten för åren 1846 och 1847 utan anmärkning) jemte Rikshufvudböekerna, de der ock uppgöras i Kongl.
Statskontoret och utvisa förhållandet emellan stats-regleringen och det verkliga resultatet af inkomster och utgifter, —- hafva, likasom nedan uppräknade Verks och Inrättningars räkenskaper, blifvit för de ifrågavarande tvänne åren granskade.
I afseende å Rikshufvudboken, hafva nu församlade Revisorer, lika med de föregående, funnit granskningen deraf i betydlig mån försvåras derigenom, att de erforderliga conti bildas, icke efter särskilda fonder, utan efter vissa, med allmänna kronouppbörden sammanhang ägande, kategorier, såsom uppbörd, afkortning m. m.; hvarjemte Revisorerne, som tagit kännedom af hvad Rikets Ständers åren 1845 och 1847 församlade Revisorer yttrat, angående behofvet af en särskild hufvudbok för Kongl.
Stats-kontoret, ansett sig äga fullt skäl att deruti instämma; men då, i anledning af bemälte Revisorers framställningar, Rikets Ständer, i skrifvelse den 8 September 1848, N:o 192, för sin del, redan beslutat att åt t. f. Stats-kommissarien N. A. Fredin anförtro uppgörandet af formulärer, så väl till ny Rikshufvudbok, efter en mera enkel och ändamålsenlig plan, som till ny hufvudbok för Kongl. Stats-kontoret, torde det nu endast tillkomma Revisorerne att inför Rikets Ständer redogöra för det skick, hvaruti denna maktpåliggande fråga för närvarande sig befinner; och få i sådant afseende Revisorerne, på grund af vunna upplysningar, anmäla: att Kongl. Maj:t, den 13 Oktober nästlidet år, med bifall lill Rikets Ständers hemställan, i nåder uppdragit åt t. f. Statskommissarien Fredin att uppgöra ifrågavarande formulär, med föreskrift att så påskynda arbetet, att detsamma, så vidt möjligt vore, kunde vara fullbordadt inom medlet af Juli månad innevarande år, för att, efter den föregångna granskning, Kongl. Maj:t, efter anmälan om arbetets fullbordan, ville i nåder förordna, Rikets Ständers nu församlade Revisorer meddelas; att Rikets
Ständer väl i deras ofvannämnde underdåniga skrifvelse bestämt det vilkor, att arbetet sednast med början af September månad 1848 finge sättas i verket, med tillägg, alt, i händelse denna termin fördröjdes, äfven berörde tid för arbetets färdigblifvande komme att i förhållande dertill utsträckas, men att arbetet först den Oste påföljde November kunde af Fredin påbegynnas; samt att detsamma numera lärer vara fullbordadt och de upprättade förslagen med det snaraste komma att till Kongl. Maj:t ingifvas.
Revisorerne hafva följaktligen icke varit i tillfälle att öfver dessa förslag meddela något yttrande.
Revisorerne anse sig derjemte böra anmäla, att, med anledning af Kongl. Statskontorets hemställan, har, på grund af Kongl. Maj:ls nådiga skrifvelse den 6 Maj 1846, en så kallad liggare blifvit upprättad, som omfattar
Stats-verkets special-utgiftsslater för år 1849 och följande år intill vidtagandet af nästa statsreglering.
Ifrågavarande liggare blef, enligt Kongl. Stats-kontorels hos Kongl.
Maj:t gjorda underdåniga anmälan, färdig den 22 sistlidne Maj, och då densamma i någon mån tjenat Revisorerne till väg - Bil. Litt.
A. till 1849 urs Revisions-berätlelse, mgående Siats-verbet, sid. 3.
För ar 1816.
Ordin a rie I n k oms l e r: Ordinarie ränta Afrads-spanmål . . . , , . Tionde-spanmål Tionde-spanmålslösen efter bestämda priser Arrendemedel , ... .
Silfvertionde, myntarelön och slagskatt - •
Kopparränta - Tionde- oell liammarskattsjern Alun-tionde Svafvelbruks-tionde Mantalspenningar Gernings-ören Bötesmedel Kavalleri-regementernas hästvakans-spanmål Ständiga rotevakans-afgifter vid Skånska Infanteri-regemeuterna . . .
Tillfälliga rotevakans- och mötes-afgifter Rotefrihets-afgift af oroterad, men ordinarie rotering underkastad, jord Båtsmans-vakans-afgift Krut- och salpeter-försäljningsmedel Kontroll-stämpel-medel
Båk- och lotsmedel Ersättningar Observationsmedel .
Extra medel och uppbörder Intressemedel ....
Hiks-statcn påräknar.
• 2,586,301 8. 7. 348,894 20. 5.
■ 1,018,438 25. — 4.800 __ — 110.000 — — 10.000 — — 33,780 — — 118.050 — — 1,000 — — 1,000 — — 1.700 — — 40.000 — — 133,500 — — 13,860 — — 6.000 — — 27,000 — — 30,000 — — 95,000 — — 10,500 — — 97,183 22. 4.
50,000 — — 10.000 — — 12,000 — — 3,300 — — S:r 5,089,903 Öfverskott.