Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lill ordning och en fullständig öfversigt af de kostnader Staten får vidkännas i och för fångvården, om icke blott alla utgifter, af hvad namn de vara må, i och för fäslningsfängelserna, deribland jemväl Carlskrona, ställdes under disposition af den Styrelse eller det Förvaltnings-Verk, som har fångvården i Riket om hand och inför densamma redovistes, för att sedermera i dess Hufvudbok ingå, utan ock att slik redovisning för alla kostnader för Länsfängelserna, såsom fångbetjeningens aflöning, byggnader och reparationer derstädes, fångunderhåll, beklädnad och sängkläder, ved och lyshållning, äfvensom för fångars forssling och transporter, fängslens anskaffande m. m. likaledes inför samma Styrelse ägde rum, så att dess Hufvudbok komme att innefatta alla utgifter för fångvården i det hela af hvad namn och beskaffenhet som hällst. C) I afseende på den i följd af granskning utaf balance-relationen af Stats-Revisorerne gjorde framställning angående åtgärders vidtagande till ett snart indrifvande af de i Räkenskaperne år från år balancerade liqvider emellan Styrelsen samt någre enskilde personer, samt att sådane balanceringar hädanefter icke må äga rum, har Styrelsen redan vidtagit sådane anstallter, hvarigenom de återstående skuldbeloppen skyndsammcligen komma att redovisas och återgäldas, och skall för öfrigt noga tillse och hålla hand deröfver, att slike halance-liqvider icke ma i Räkenskaperne hädanefter förefinnas. s D) Slutligen hafva Stats-Revisorerne, i likhet med föregående årens Stats-Revision erinrat, att jemväl i de nu granskade Räkenskaperne för åren 1836 och 1837 kostnader för extra förplägning af bränvin, 15 — 114 / som tilldelats Correctionister vid svårare arbeten, förekomma, hvilken förplägning Revisorerne anse aldrig böra ifrågakomma.
I anledning häraf får Styrelsen, under åberopande af dess afgifne underdåniga utlåtande öfver enahanda af Revisorerne vid förra årens Räkenskaper gjord framställning, i underdånighet yttra, att denna extra förplägning, alltid med sparsamhet tilldelad, endast blifvit lämnad till sådane Correctionister, som voro sysselsatte med tyngre och svårare arbeten, såsom renhållning, tvätt, o. s. v., vid hvilkas utförande, särdeles under de kallare årstiderne och missgynnande väderlek, den samma ofta af nödvändigheten varit påkallad, dels såsom hälsomedel, dels för att uppmuntra till en större skyndsamhet i arbetets förrättande, hvaraf en betydligare arbetsproduct inom en kortare tid blifvit en omedelbar följd.
De remitterade handlingarne återfölja härhos; och Styrelsen framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit Stormägtigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåter CLAS LIVIJN.
P. J. Netzel. G. G, Uggla.
Till Kongl. Majit underdånigst angående Rikets Ständers Revisorers underdåniga Berättelse. — 115 — Stats-Contorets underd. skrifvelse.
Stormägtigste, Allernådigste Konung] Genom Nådig Remiss har Eders Kongl. Maj:t täckts infordra Dess och Rikets Stats-Contors underdåniga utlåtande öfver ett Transumt af Rikets Sländers år 18.39 församlade Revisorers Berättelse rörande åtskillige dispositioner å Riks-Statens Åttonde och Nionde Hufvud-Titlar; i följd hvaraf och enär den i berörde transsumt förekommande 14:de punkt angick utgifter å anslaget för Fångars skjuts och underhåll, Slats-Contoret anmodat Styrelsen öfver Fängelser och Arbets-Inrättningar i Riket att i detta ämne afgifva underdånigt utlåtande; och får Stats-Contoret, sedan yttrande från bemälte Styrelse nu inkommit, detsamma härhos i underdånighet öfverlemna, med underdånig anmälan derjemte, att som Stats-Contoret redan under den 6 nasti.
Februari, i följd af Nådig Remiss, meddelad genom Eders Kongl. Maj:ts Finans-Expedition, afgifvit gemensamt utlåtande öfver de delar af nämnde Revisions-berättelse, angående hvilka sådant af detta Verk erfordrats och deruti jemväl innefattas upplysningar och förklaringar uti de öfrige i omförmälle Transsumt intagne ämnen, Stats-Contoret, såsom svar å den härhos i underdånighet återställde Remissacten, endast åberopar nyssberörde underdåniga utlåtande; — Framhärdande Stats-Contoret med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormägtigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Majrts underdanigste, tropligtigste tjenare och under sater P. WESTERSTRAND. C. E. af Tuneld. L. G. af Sillén.
Nyström. 1. c. Stockholm den 19 Mars 1840.
Koch. P. V. Ahlbom. Till Kongl. Majit underdånigst i anledning af Rikets Ständers Revisorers år 1839 afgifne
Berättelse rörande några utgifter å anslaget för fångkoslnader, m. m.
Fång-Styrelsens underd. utlåtande.
Med anledning af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss till Dess och Rikets Stals-Contor uppå Rikets Ständers år 1839 afgifna Berättelse om den samma år verkställda granskning af Stats-Yerkets samt andra af allmänna medel bestående Fonders tillstånd, styrelse och förvaltning, har Stats-Contoret, enär 14 puncten af samma berättelse angår utgifter å anslaget till fångars vård oell underhåll, deröfver således yttrande af Styrelsen öfver Fängelser och Arbets-Inrätlningar i Riket skulle erfordi as, uti till Styrelsen den 28 sistlidne Februari ankommen skrifvelse anmodat Styrelsen, att derutinnan afgifva dess underdåniga utlåtande.
Till följd häraf får Styrelsen i underdånighet anföra, att då förenämnde 14:de punct af Revisorernas Berättelse endast innehåller en anmälan derom, att uti de utöfver det uppförda förslags-anslaget å Åttonde Hufvud-Titeln till fångars vård och underhåll för åren 1836 och 1837 utgångne summor, äfven äro inbegripne kostnaderne för de af undertecknad, Styrelsens Ordförande, åren 1836 och 1837 företagne Resor, till ett belopp af 804 R:dr 6 sk. 1 r:st., samt skjuts och tractamentsersättning till en af Styrelsens Ledamöter åren 1836 och 1837 med 1,350 R:dr 34 sk-, äfvensom de, utom aflöningen för Styrelsens Embetsoch Tjenstemän, lill visse af dem utbetalde gratificationer med 500
R:dr under hvardera af Revisions-åren, enligt Eders Kongl. Majrts
Nådiga bref den 25 Augusti 1836 och 1837, torde Styrelsens yttrande häröfver lämpligen böra inskränkas till meddelande af följande: a) att Styrelsens Ordförandes ifrågavarande resor blifvit företagne på Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Befallning, och att det synes med rättvisa och billighet förenligt, att, i likhet med andre AdministrationsChefer och deribland General-Tull-Directeuren, hvilka bestås resepenningar för verkställde Embets-resor, Styrelsens Ordförande med ett betydligen mindre arfvode, men en lika magtpåliggande, som äfventyrlig befattning, åtnjuter enahanda förmån.
Varande dessutom utbetalningarne härför, som icke blifvit af Styrelsen utan af Stats-Contoret be - 117 — sörjde, grundade på Eders Kongl Maj:ts serskilde Nådiga Bref af den 14 September 1836 och den 27 September 1837; b) att den af Eders Kongl. Maj:t under den 7 Mars 1835 för Styrelsen utfärdade Instruction uti 3 §. tillförbinder Styrelsen att genom ärligen anställde inspectioner vaka öfver de fångvården i Riket rörande
Författningars och i öfrigt meddelde föreskrifters behöriga efterlefnad, samt att, genom Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 14 Februari 1826 resepenningar och dagtractamente efter Rese-Reglementet blifvit anslagne för Styrelsens Ledamöter under de af dem verkställde resor; och c) att tillkomsten af de till Styrelsens Embets- och Tjenstemän, enligt ofvannämde af Revisorerne åberopade Kongl. Bref, utbetalde gratilica tioner grundar sig på Eders Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse till Styrelsen af den 31 October 1829.
Styrelsen framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit Stormägtigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts nnderdänigste och tropligtigste tjenare och undersåter CLAS LIVIJN.
P. J. Netzel. G. G. Uggla.
R, Th.
Till Kongl. Maj:t underdånigst angående den 14:de puncten af Rikets Ständers Revisorers Berättelse rörande Stats-Yerket, m. m. , — 118 Commeicr-Collegii und. utlåt, angående f. d. Qnarantains-Commissionens förvaltning.
Stormägtigste, Allernåcligste Konung!
Vid granskning af f. d. Qnarantains-Commissionens i Stockholm Hufvudbok för år 1836 och liden intill Commissionens upplösning, äfvensom af Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Commerce-Collegii för år 1837 upprättade räkenskaper i och för de under Collegii förvaltning ställde quarawtains-medel, hafva Rikets Ständers sistlidet år församlade Revisorer fästat uppmärksamhet dervid, att 1837 års redogörelse icke upplager i debet den balance i fordringar, som 1836 års räkningar utföra med 7,546 R:dr 44 sk. 8 r:st.
Till följd af Eders Kongl. Maj:ts, genom Nådig Remiss, Gollegium gifne befallning, att häröfver inkomma med underdånigt utlåtande, får Collegium i underdånighet anmäla, att sedan Eders Kongl. Maj:t, enligt Nådigt Bref af den 3 Februari 1837, behagat förordna, att
QuarantainsCommissionen i Stockholm skulle från och med den 1 derpåföljande Mars upphöra och inseendet öfver
Quarantains-bevakningen å Rikets östra kust ifrån samma lid af Collegium öfvertagas, hvarvid likväl blifvit i Nåder föreskrifvet, det Quarantains-Commissionen borde handlägga och afgöra alla till år 1836 och föregående tiden hörande ärenden samt besörja om hufvudbokens afslutande för sistnämnde år, så bar bemälde Commission sedermera och intill dess under den 25 Februari 1839 inträffade definitiva upplösning fortfarit med uppgörande af de till Commissionens förvaltningstid hörande liqvider, och hafva vid sistberörde tidpunkt eller den 25 Februari förlidet år, Commissionens då återstående fordringar af 7,546 R:dr 44 sk. 8 r:st., äfvensom dess skulder af tillsammans 1,059 R:dr 9 sk. 6 r:st.
Banco, först blifvit till Collegium uppgifne.
Ifrågavarande balance-poster. hafva följaktligen icke kunnat upptagas i Collegii för år 1837 upprättade hufvudbok för Quarantains - — 119 — medel, men komma deremot att införas och redo.visas uti samma medels hufvudbok för år 1839.
Den Nådiga Remissen återställes i underdånighet, och Collegium framhärdar med djupaste vördnad, Stormägtigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste undersåter och tjenare C- D.
SKOGMAN. A. P. v. Sydow. l. s. Stockholm den 21 Januari 1840.
A. Brändström.
Till Kongl. Majit underdånigst i anledning af en utaf Rikets Ständers år 1839 församlade
Revisorer gjord anmärkning vid räkenskaperne öfver de under f. d.
Quarantains-Commissionens i Stockholm och Gommerce-Collegii förvaltning ställde Quarantains-medel.
Ständers Reyisorers peta ttel$ e, angående den granskning af de under Kongl. Majrts och Rikets Commerce-Collegium ställde Fonder och Medel, sorn blifvit förrättad år 1839; jemte Kongl. Commerce-Collegii i anledning deraf till Kongl. Maj:t afgifna Underdåniga Utlåtande. JK, 1840.
TRYCKT HOS P. A.
Det åligger Rikets Höglofl.
Ständers till Stats-, Råneo- och Riksgäklsverkens öfverseende valde Revisorer, att jemväl granska redogörelsen och förvaltningen af de under Kongl. Maj:ts och Rikets Commerce-Collegium ställda fonder och medel, nemligen: Manufactur-Discont- och Ull-Discontfonderne, de i ett sammanhang redovisade Manufactur-, Extra-Licent-, Tulloeh Confiseations-medlen, samt anslaget till godtgörande af Svenske och Norske Consulers utgifter för nödställda Svenska sjömäns hemförskaffande; och till följd häraf hafva undertecknade Revisorer äfven verkställt denna granskning, hvarom de nu få till Rikets Höglofl.
Ständer afgifva vördsam berättelse, med tillkännagifvande, att som förenämnde fonders och medels förvaltning under åren 1835 och 1836 blifvit öfversedd af Rikets O Ständers år 1837 församlade Revisorer, har den nu fulländade revisionen omfattat åren 1837 och 1838.
Vid revisionsförrättningens början emottogo Revisorerne såväl Kongl.
Gommerce-Collegii till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelser om förvaltningen för nämnde tid, med tillhörande böcker, räkenskaper och handlingar, som de berättelser, hvilka särskilde, af Kongl.
Majrt i Nåder tillförordnade Revisorer aflemna t, angående Manufactur-Discont- och UliDiscontfondernes förvaltning, tillika med Kongl. Commerce-Collegii öfver bemälde
Revisorers berättelse för år 1837 afgifna underdåniga utlåtande; hvaremot Kongl.
Collegium icke varit i tillfälle att yttra sig (ifver de Kongl. Revisorernes berättelse angående granskningen af 1838 års räkenskaper, enär densamma till Kongl.
Maj:t inkom först i början af innevarande November månad, då tiden ej mera medgaf dess remitterande till bemälda Kongl.
Collegium, utan denna berättelse i stället blef, jemte öfriga förberörde handlingar, medelst Nådig Remiss till undertecknade Revisorer öfverlemnad. — 4 — I afseende på Manufactur-Discontjonden, hvars behållning vid 1836 års slut utgjorde 825,140 R:dr 10 sk. 5 r:st., inhemtas af de härjemte bilagda Capitalslut, att denna Fond genom influtna räntor å ut lånta capital, efter afdrag af förvaltningskostnaden, haft i inkomst: år 1837 26,734: 33. 3. och år 1838 27,536: ii. 9. tillsammans 54,270: 45. — hvarifrån afgå följande summor, nemligen: l:o tvenne års anslag till Technologiska Institutet å 14,000 R:dr 28,000: — — 2:o för reparationer å Kongl. Commerce-Collegii hus år 1837 427: 36. — 3:o till följd af Kongl. Brefven af den 24 November 1837 och den 19 Mars 1838 verkställd afskrifning af debiterad, men i Nåder efterskänkt ränta å aflidne Manufacturisten Cummings förlagslån . . 1,856: 36. 6. och å Gustafsbergs Porcell ainesfabrik sInteressenters förlagslån -.
. . . 15: 16. — samt i föregående årets böcker O för högt debiterad förfalloränta å Fabriksidkaren Pochets, äfvensom å det af Ryttmästaren Rosenborg och Fabriksidkaren Ekenmark uppburna förlagslån .......... 196: 20. 10. 2,068: 25. 4. tillsammans 30,496: 13.
4. och då denna summa afdrages från ofvannämnde 54,270 R:dr 45 sk., uppgår Fondens behållna vinst för begge åren till 23,774 R:dr 31 sk. s r:st., så att, med tillägg häraf till Fondens förut upptagna capi tal-behållning för år 1836, dess tillgångar vid 1838 års slut skulle hafva uppgått till 848,914 R:dr 42 sk. 1 r;st., så vida icke, på grund af Kongl. Brefvet den 30 Juni 1837, åtskilliga från äldre tider balancerade osäkra fordringar, för hvilka någon ersättning ej mera påräknades, blifvit till ett sammanlagdt belopp af 21,380 R:dr 18 sk. 1 r:st. uti räkenskaperna afskrifna, hvilket åter föranledt dertill, att Fonden vid slutet af sistlidne år befanns vara ökad till endast 827,534 R:dr 24 sk., deruti likväl inbegripne 143,614 R:dr 17 sk. 8 r:st. utestående osäkra fordringar.
5 — Vid 1836 års slut uppgick beloppet af Manufactur-Discontfondens osäkra fordringar till 170,755 R:dr 13 sk. 8 r:st., och fastän nyssberörde afskrifning af äldre balancer hufvudsakligen verkat den betydliga nedsättning, concurslistan sedan dess undergått, bar dock jemväl den drift och det allvar, hvarmed utsökningsärenderne af Fondens nuvarande ombudsman handliafvas, dertill i icke ringa mån bidragit, helst derigenom flera, såsom osäkra ansedda fordringar dels i contant influtit och dels, i följd af anskaffad säkerhet, kunnat till de säkra fordringarna åter öfverföras.
Emedlertid vill det synas, att förluster för Fonden, genom låntagares, reversutgifvares och löftesmäns obestånd, mera sällan skulle inträffa, om pröfningen af de för erhållande af lån utur densamma inlemnade säkerhetshandlingar med mindre undseende verkställdes, än som nu stundom tyckes hafva ägt runi, och derest vid disconteringen tillsåges, att det nu icke sällan inträffande förhållande, att mindre kände låntagare ömsesidigt belåna hvarandras ulgifna reverser, så vidt ske kunde, för framtiden förekommes.
På sätt uti 1837 års Revisionsberättelse finnes omförmäldt, hade Kongl. Maj:t, för att göra den, i följd af fabriksnäringarnes stigande tillväxt, år från år alltmer tilltagande minskningen af låneprocenten uti Manufactur-Disconten mindre känbar för dem af nämnde näringar, hvilka i anseende till mångfalden af de på fabrikatet, ända från råämnets beredning, an vanda operationer och den dermed förenade kostnad, äro i behof af större förlag, medelst skrifvelse till Kongl. Corn mer ce-Collegium den 18
Maj 1836 i Nåder förordnat, att samtliga i Manufactur-Discontfonden lånberättigade näringar skulle indelas i 3:ne classer, för hvilka lånerätten bestämdes, uti den första till 20, i den andra till 15 och i den tredje till 10 procent, hvarvid Kongl.
Collegium likväl tillika anbefalldes att under första och följande åren så fördela Fondens tillgångar classerna emellan, att fabrikanter, hvilka genom denna nya reglering erhölle högre lånerätt, än den de hittills åtnjutit, till en början borde vidkännas någon förminskning i denna fördel, men de idkare åter, för hvilka låne-procenten derigenom blefve betydligt nedsatt, erhålla deras låne-procent så förhöjd, att minskningen för dem endast småningom och efterhand tillvägabragtes.
Dessa Kongl. Majrts
Nådiga föreskrifter- äro sedan början af år 1837 vid fördelningen af Manufactur-Discontens lånetillgångar tillämpade och kunna visserligen anses leda dertill, att fabriksnäringarne numera få begagna sin lånerätt i ett lämpligare förhållande efter deras olika behof af förlagsbiträde; men om det bör medgifvas, att ett förlagsunderstöd, beräknadt till blott 20 procent, hvartill, enligt den — 6 — nya regleringen, lårieprocenten uti Irsta classen är lies tamd, blir otillräckligt till förläggande af nästan hvarje näring, och måste blifva det i ännu högre grad, då det än vidare nedsättes till 10 procent eller den för 3:dje classen fastställda, så följer äfven deraf, att den i Nåder anbefallda classilicationen af fabriksnäringarna, fastän uppgjord på billiga grunder, likväl endast verkar obetydligt till industriens befordrande, och icke heller förändrar de förhållanden, hvilka föranledt Rikets Ständers Revisorer att åren 1835 och 1837 hemställa, det Manufactur-Discontfonden må befrias från utgörandet af såväl det å densamma anvisade årliga anslag till Technoloinska Institutet som andra för dess ändamål —• fabriksnäringarnas ö O understödjande medelst lån — främmande utbetalningar, och derefter få till sin förstärkning oafkortadt använda sina genom lånerörelsen tillkomna D O vinstmedel.
Uti denna hemställan anse Revisorerne sig, på grund af ofvan uppgifna förhållanden, äfven böra instämma.
I sammanhang med hvad här ofvan blifvit anfördt rörande classifieationen af de till erhållande af lån utur Manufactur-Discontfonden berättigade näringar hafva Revisorerne trott sig böra redogöra för fördelningen af Fondens till utlåning i vanlig diseontväg disponibla tillgångar.
Dessa utgjorde, efter afdrag af det till stående förlagslån afsatta anslag å 200,000 R:dr, af de, jemlikt särskilda Kongl, förordnanden, till fördelning emellan Glasbruksidkare samt Eskilstuna Fristads Manufacturister och deras förläggare bestämda summor, samt af Fondens balancerade osäkra fordringar, år 1837 ett belopp af 1,245,552 R:dr B:co, hvaraf, i förhållande till värdet af föregående årets tillverkningar, fördelades emellan fabriksidkare, tillhörande Irsta classen, 972,108 Rrdr efter en allmän lånrätt af 181 procent, emellan 2;dra classens idkare 144,674 Rrdr efter 15 procent och emellan fabrikanter af 3:dje classen 128,770 Rrdr efter 131 procent.
Sistlidne år åter uppgingo tillgångarne, efter enahanda afdrag, till endast 1,188,480 Rrdr, deraf 958,826
Rrdr afsattes för fabriksidkare i Irsta classen efter en lånrätt af 18| procent, samt 146,185 Rrdr för 2:dra och 83,472 Rrdr för 3:dje classens idkare efter den genom nya classificationen för dessa classer bestämda lånrätt af 15 procent i den förra och 10 i den sednare.
Jemlikt den rörande classificationens successiva tillämpning lemnade föreskrift minskades låneprocenten för de idkare, hvilka förut haft fastställda belopp af de allmänna lånetillgångarna sig tilldelade, så att t. ex. glasbruksidkare, hvilka år 1836 åtnjöto 371 procent, år 1837 uppfördes till blott 281 och år 1838 till 23 procent.
Då, oaktadt nedsättningen af lånrätten för dessa och andra idkare i så stark progression verkställdes, den nya classilicationen af fabriksnäringarna likväl ännu ej kunnat i sin helhet tillämpas, finna Revisorerne deri ett ytterligare stöd för hvad de ofvanföre yttrat om Manufactur-Discontfondens otillräcklighet för den dermed afsedda lånerörelse.
Med anledning af hvad vid nästföregående två Revisioner blifvit yttradt i afseende på det f. d. Fristads-Directören, Öfversten Palm först å Manufactur-Discontfondens vinstmedel och derefter å anslaget till Manufacturernes befrämjande i Nåder tillagda årliga expectance-arfvode af 900 R:dr 13:co, få Revisorerne anmäla, att sedan Öfverste Palm, vid slutet af år 1837 med döden afgått, berörde utgift följaktligen upphört att belasta de under Kongl. Commerce-Collegii förvaltning ställda fonder.
Under åren 1837 och 1838 hafva följande
Nådiga förordnanden blifvit meddelade rörande rättigheten att i Manufactur-Disconten upptaga lån i vanlig discontväg, nemligen: l:o Kongl.
Brefvet af den 10 Mars 1837, som tillägger Fabriks-Bolaget Regnander &
Comp. lånerätt i Manufactur-Disconten för de sålläderstillverkningar, hvilka vid deras i Hudiksvall anlagda fabrik för beredning af läder efter Engelska sättet åstadkommas; 2:o Kongl.
Brefvet af den 9 Februari 1838, hvarigenom lånrätt i Manufactur-Discontfonden, i mån af tillverkningsvärdet, blifvit inhemska tillverkare af vaxduk i Nåder förunnad i öfverenstämmelse med hvad genom Kongl.
Brefvet af den 18
Maj 1836 är stadgadt i afseende på Cattunstryckerier, under iakttagande af det deri föreskrifna vilkor, att de fabrikanter, hvilkas tillverkningar efter fem års förlopp, sedan de till låns erhållande sig först anmält, icke i värde årligen uppgå till minst 8000 R:dr B:co, skola varda sin disconträtt förlustige, och 3:o Kongl.
Brefvet af den 4 December 1838, som beviljar FabriksIwlaget Hale Lewin &
J. von Koch tillstånd att tills vidare njuta lånrätt i Manufactur-Disconten för tillverkningar af svart blank-läder och af vaxläder, hvilka edeligen styrkas vara vid Bolagets garfveri här i staden med ekbark beredda.
Revisorerne, som ansett lämpligt att, i sammanhang med granskningen af Manufactur-Discontfondens räkenskaper, jemväl taga kännedom om användandet af det å nämnde Fond för Technologiska Institutet anvisade årliga anslag af 14,000 R:dr, för hvilket någon redovisning icke igenfinnes uti Fondens räkenskaper, hafva fördenskull infordrat och öfversett Institutets uti Kongl. Kammar-Rätten utan anmärkningar granskade re O O do visningshandlingar för åren 1836 och 1837. — 8 — Enligt dessa handlingar voro för Institutet årligen anslagna, utom de från Manufactur-Disconten utgående 14,000: ■— — å Riks-Statens Nionde Hufvud-Titel till Mechaniska skolan 100: — — samt Stipendii-medel: från Kon£rl. Stats-Contoret å f, d. Mechaniska
Sko O lans stat 100: — — från Kongl.
Commerce-Gollegium af Manufacturmedlen 240: — — — — O4-0l Summa 14,440: — — Beloppet af de [årliga aflöningarna upptages under nämnde år till 6100 R:dr, och till nödig förstärkning af Bibliotheket samt completterande af technologiska samlingarna af varuprof och redskapsmodeller har åtgått under samma tid 2464 R:dr 17 sk. 10 r:st.
Hela ulgifts-summan belöper sig tili B:co R:dr 13,905: 17. 10. för året 1837 samt till R:dr 16,261: 40. 10. för året 1838, hvaremot Institutets cassabehållning med inberäknade utlånta medel och utestående fordringar vid slutet af år 1837 utgjorde R:dr 4384: 21. 6., eiler en sedan år 1835 tillkommen capital-förminskning stor 995 R:dr 10 sk. 5 r;st.
B:co, härledande sig från de genom Institutets utvidgade verksamhet föranledda ökade utgifter.
Beträffande det af Manufactur-Discontfonden, till förlagslån för lija, här i Riket förut okända uppfinningar och inrättningar i slöjdeväg, afsätta anslag af 200,000 R:dr B:co, så voro derå, vid 1836 års slut, ut lånte 194,620: 11. 1. hvadan Förlagslånefonden då ägde en obegagnad tillgång af 5,379: 36. 11. hvaraf voro reserverade 5000 R:dr tili utbetalning af det Fabriksidkaren B. L.
Nagel i Nåder tillagda förlagslån för inrättandet af en fabrik till beredning af salmiak, berlinerblått och blåsyradt kali, fastän Nagel sedermera måst afstå från lånets begagnande i anseende lill underlåtenhet att inom förelagd viss tid ingifva sin revers med tillhörande säkerhets-handlingar; och inllöto derjemte, under åren 1837 och 1838, genom capital-afbetalningar å äldre lån... 72,953: 15. 11. så att under nämnde tid 78,333: 4. 10. kunnat till utbetalning af redan beviljade förlagslån användas.