Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
som uppkomma ifrån den tidpunkt, då den nya Statsregleringen tager sin början, godtgöra» af under händer hafvande medel eller Stats-Verkets Raserv-fond, samt i räkenskaperne serskildt balanceras intill nästa Riksdag, då Rikets Ständer komma i tillfälle, att, efter det slutliga beloppet blilvit tillförlitligen kändt, vidtaga de åtgärder, som omständigheterne föranleda. 4:0 Vidkommande åter frågan, burn med dispositionen af de serskilde Hufvud-Titla roes besparingar för framtiden bör förhållas, anser Utskottet, lika med Rikets senast församlade Ständer, att Kongl. Majit bör ega rätt att disponera de besparingar, som å en Hufvud-Titel uppkomma, lill de med samma Titels anslag åsyftade ändamål, serdeles för bestridande af sådane utgifter, som, vid Staternes reglerande ej förutsedcle, finnas, under tiden emellan Riksdagarne, nödvändige, t. ex. traclamenten och arfvoden, så vidt de äro tillfälliga och icke af permanent egenskap, för hvilka senare besparingarne ej må komma i fråga alt disponeras, m. m.; men då, i följd af hvad under den senare liden inträffat, angelägenheten fordrar, alt Rikets Slän - 4 Stats-Utskoftets ZTtldinnäe, IV: o 92. der vidtaga så dane åtgärder, att hädanefter anvisningarne ej må öfverstiga besparingarnes verkliga belopp, och att således ej andra besparingar må komma att disponeras, än de, som förut äro till beloppet tillförlitligen kände, hvilket åter ej kan ega ram förr , än Räkenskaperne det andra året efter det, under hvilket besparingarne uppkomma, hinna afslutas, har Utskottet ansett nödigt, att ett belopp, motsvarande hvad besparingarne å hvarje serskild Hufvud-Titel kunna, vid jemförelse med hvad de föregående årens räkenskaper utvisa, anses böra utgöra för de begge1 första åren, sedanden nya Statsregleringen tagit sin början, eller 184* och 1842» ställes till Kongl. Maj:ts disposition under loppet af dessa begge år, och att förstunder följande året, 1843, må kunna ske dispositioner å 18/j 1 års besparingar, och så vidare under de följande åren, med iagttagande, att de belopp, sorn från ett år reserveras, äfven må kunna på lika sätt disponeras under eli följande; och som besparingarne å de serskilde llufvud-Titlarne, under loppet af är 1 Sö-y, det sista, för hvilket räkenskaperne äro afslutade, funnits utom nådars-och iiggetids-besparingar, hvilka Utskottet ej anser böra sammanblandas med Titelns öfriga besparingar och hvarom serskildt utlåtande här nedan förekommer,
och oberäknad! förslagsanslagen, å hvilka ingen för Kongl. Maj:t disponibel besparing, likasom ingen brist att af Titelns öfrige besparingar fyllas, kan komma i fråga, uppgå å a;d ra Hufvud-fiteln till .•••»••■»• 54?6ory 35» 2» „ 3:dje d:o till 72,271: 25. 2, och n 4;de d:o lill * » 06,734: 20.
7. hvaremot å de öfrige Hufvud-Titlarne antingen inga besparingar uppkommit eller ock uppgått till så obetydligt belopp, att desamma ej kunnat bär tagas i beräkning, samt då sedan, enligt hvad Utskottet uti utlåtandet, an gående S:de Hufvud-Tltelus reglering föreslagit, de så kallade Extra Utgiftsmedlen, efter det Departemeatal-Styreisen trädt i verksamhet, blifvit emellan de serskilde Departementen å Idof vud-Titlarne fördelade, desamma äfven böra lemna tillgång till sådane utgifter, som ej af Titiarnes besparingar kunna bestridas, tillstyrker Utskottet, att, för hvarje af åren 1S4» och 1842, må af under händer hafvande medel, eller af Stats-Verkets så kallade Reservfond, få af Kongl. Maj:l disponeras lill desse års utgifter å besparingarne, för a:dra- Hufvud-Titelns behof, en summa af 54,000
R:dr, som med i5,ooo R:dr öfverstiga de, enligt hvad bär nedan omförmäles, lill permauente lö - Stats-Utskottets Utlåtande, iYlo 92. 5 ner och arlvoden å denna Titel anvisade 3q,ooo R:dr, för 3:clje Hufvud-Titelus behof 72,000 R:dr, eller i5,ooo Ridr utöfver clet till sådane föremål anslagne belopp Sy,000 R:dr, och för /jlde Ilufvud-Titelus behof 36,oooR:dr, eller 20,000 B:dr mera, än som blifvit sålunda anordnadt, nemligen 16,000 R:dr; hvarefter Kongl. Maj:t må ega, att under det följande året i843 disponera bespai ingarne för år 1841 , då de ävo kände till följd af afslulade räkenskaper, men ej förr, eller blott på grund af en förmodad tillgång, och så vidare allt framgent, så att hvarje års besparingar blifva disponible det andra året efter det, under hvilket de uppkommit, med iagttagande , att hvad som från ett år reserveras, må kunna på lika sätt och under samma vilkor användas ett efterföljande år, intilldess Rikets Ständer derom annorlunda besluta, samt att dispositioner å besparingarna må lyda endast å det år, för hvilket dispositions-rätten, enligt hvad här ofvan omförmäles, redan inträdL; och har Utskottet ansett sig, i sammanhang härmed, böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derpå , alt de summor , som sålunda tillstyrkts böra ställas till Kongl. Mapis disposition, icke äro något nytt anslag, enär vid denna Statsreglering» slut , ett ungefärligen motsvarande belopp på de då senast förflutna alne årens besparingar, finnes disponibelt för de första begge åren af derefter kommande Statsreglering, och att Reserv-fonden således endast skulle komma att förskottsvis anlitas till ett af Rikets Ständer begränsad t belopp, såsom efter Utskottets tanka ett oundgängligt nödigt vilkor för möjligheten att hädanefter förekomma slike dispositioner å besparingame utöfver deras verkliga och lillföilitligt ut redda belopp.
Med tillämpning af detta förslag, får Utskottet hemställa, alt, i likhet med hvad Rikets senast församlade Ständer beslutat, Rikets Sländer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit, när Loneiegleringar för Corpsen och Emhetsveik hädanefter komma i fråga, ej mätte difinilivt fastställa sådane, innan Rikets Ständer blifvit i lill - 6 Stals-Ui skullets Utlåtande, N'o 92.
Hille att deröfver, i sammanhang med lönebeloppens bestämmande, sig yttra, vt:o Då Liggetids- samt Nådårs- eller Begrafningsbjelps-besDaringar icbe utgöra någon disponibel tillgång inom Titeln, enär ett desamma motsvarande belopn skall antingen till en afliden tjenstemans sterbhus eller vederbörande Pensions-Cassa utgå, har Utskottet, som förbehåller sig att serskildt utlåtande meddela, i anledning af en utaf Hans Excellens Herr (Lefve Löwenhielm, G., från Högloft.
Ridderskapet och Adeln till Utskottet remitterad motion, angående upphörande af tjenstemans skyldighet att aftjena begrafningshjelp, ansett sig böra, till undvikande af all sammanblandning utaf sådane besparingar med andra inom Titlarne uppkommande, verkliga och disponibla, tillstyrka, att begrafningshjelp efter en afliden tjensteman hädanefter må sålunda utgå, att G månaders lön efter dödsfallet qvartaliter uppbäres af hans efterlemnade sterbhus, hvilket äfven, i afseende på löneutbetalningar till Pensions-Cassor, efter samma grunder bör iagttagas; och att för de fall, att en afliden tjenstemans efterträdare ej kommer att aftjena begrafningshjelp, då ett emot begrafningsbjelpen svarande belopp ej blir disponibelt, den afgångnes sterbhus, så vidt sådant, genom gällande Författningar eller redan utfärdade serskilde Resolutioner, finnes bestämdt, må för hvarje serskildt tillfälle af Reserv-fonden få sig anvisadt ett emot begrafningshjelpen svarande belopp, 7:0 I anledning af Kongl.
Maj:ts hemställan om afskrifning af dels 20,974 R:dr 9 sk. 4 ist., som å Inkomst-Titlarnes öfverskott blifvit anordnade, och dels 40,887 R:dr 4* 1 rst' för utgifter, hvilka Kongl. Stats-Conloiret af under händer hafvande medel måst bestrida, vill Utskottet, enär dessa frågor ej stå i oskiljaktigt sammanhang med Stats-regleringen och dessutom fordra en närmare utredning, serskildt utlåtande meddela.
Genom detta utlåtande, anser sig
Utskottet jemväl hafva besvarat en af Herr Halling väckt, från Borgare-Ståndet remitterad motion, åsyftande, ali alla på Hufvud-Titlarne hädanefter uppkommande besparingar måtte oafkorlade i liqvid emellan Stats-Verket och Riksgälds-Contoret det sistnämnde tillgodokomma, samt att, i händelse Rikets Ständer sådant be - Siats-Utskottets Utlåtande, N‘.o 92. 7 slöto, det af under Riksdagen vunnen erfarenhet finge bero, huruvida StatsUtskottet kunde anse sig föranlåtet att, genom föreslående af tillökning uti nuvarande anslaget å 8:de Hufvud-Tileln till Extra Utgifter eller i Indragnings-Statens belopp, bereda tillgångar för de utgifter, hvilka hittills blifvit bestridda af besparingarne och tilläfventyrs skulle finnas för längr* eller kortare tiri oundvikligen nödige.
Slockholm den 3o April 1840.
Vid 1 :s t a Punkten: af Herr Hels indius emot Utskottets beslut, alt till serskild pröfning företaga ilen ordinarie och extra Stals-regleringen.
Vid 2: d r a Punkten: af Herr Professoren Thomander: ”Emot det förslag, att nuvarande innehafvare af sådane tjerister, under hvilkas löner spanmåi finnes inbegripen, som, enligt nu gällande Författningar, bör efter årliga Riksmarkegångspriset ersättas af Slals-Veiket, skulle hädanefter icke för nämnde spanmåi ega rättighet till annan lösen, än den lill 7 R:dr tunnan intill nästa Riksdag, får jag 111 ig vördsamt reservera, på den grund, alt ett dylikt staddande skulle, efter mitt förmenande, icke kunna stå tillsammans med bemälde Embels- och Tjenslemäns i fullmakter eller constilutorialer dem tillförsäkrade prival-rält, i hvilken Statsmakterne icke kunna utan genom våldshandling åstadkomma inskränkning.” Häruti instämde Herr Prosten Stenhammar.
Af Herr Helsingius: ”Då jag af flera anledningar anser nu förflutna 10 års spanmålspriser, i afseende på derunder inträffade fluclualioner, icke vara lämpliga såsom grund för medelberäkningar, och för min del icke förmodar så höga fortfarande spanmålspriser, som 7
R:dr per tunna, så får jag äran anmäla min reservation mot denna beräkning, som jag under sådane förhållanden anser innebära en verklig löne-förhöjning.’’ Häruti instämde Herr Prosten Stenhammar. 8 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 92.
Vid 3:dje och 4 : d e Punkter ne Af Herr Kjellberg: ”Som följd af min anmälda reservation emöt 3:dje och /fide mom. af Stats-Utskoitels Betänkande, får jag förklara, alt jag ej anser reglering eller anvisning till de anticiperade och öfverskridna anordningar å besparingar böra ske, förrän fullkomligen blifvit ulredt, ej allenast närvarande beloppen, utan äfven huru sig härmed verkligen förhåller.
Skulden är visserligen Statens, egentligen till sig sjelf; och det föreslagna sättet en minskning af Statens rörliga fond, hvarmed bordt godtgöras det vid Stals-regleringen 1810 genom Banken förskjutna belopp, af följande årets intrader, hvilket aldrig skett.
Jag anser således dessa dis positioner föranledde af de härigenom uppkommande större summor, Statsverket haft till disposition, hvarifrån jag genom min motion N:o 92 åsyftat samma befria, då ock allt trassel dermed upphört; men vilja Ständerne äfven nu ersätta de af andra Statsmakten uti origtig väg tagna lörskotter, kommer man troligen nästa Riksdag att likaledes nödgas godkänna anslag, sorn Sländerne bestämdt nekat.
Att, på det sätt Stats-Utskoltet föreslagit liqvid, anvisa medel på Reserv-fonden, anser jag ej behöflig!, då anordningar i alla fall ske, antingen på verkliga besparingar, eller ock som det kallas tills vidare af under händer hafvande medel, och hvilka anordningars honorerande ej lärer uteblifva så länge Kongl. Stats-Contoret anser sig vara endast Regeringens redskap, hvarigenom affärerna kunna fortsättas lika som hittills, utan alt sådant skulle kunna läggas den nya ministeren lill last, enär samma, vidkommande egna åtgärder, ej öfverskrider gifna föreskrifter och beslut.
Statsmachinens gång i brist på nödiga medel försvåras, så är Regeringen alltid i tillfälle, att sammankalla Sländerne och för dem framlägga förhållandena, äfvensom sine egne handlingar, om hvilka senare jag då önskar kunna göra mig den förhoppning, att de skola finnas föi tjentare af bifall, än hitintills, från Ständernes sida, hvilka derefter säkerligen skola vidtaga ändamålsenliga regleringar.” V i d 4: d e Punkten Af Herr von Troil, E. ”Uti Utskottets tillstyrkande, att besparingarne ej skulle få användas förr än under andra året efter det då de uppkommit, har jag ej kunnat instämma, emedan detta lunga uppskof synes 111ig Stats - Utskottets Utlåtande, N:o 92. mig både onödigt och skadligt.
Det är onödigt, emedan det sislförflutna ftiels besparingar kunna lill betydlig del vara kände redan vid början af det påföljande, och återstoden blifver det successive under loppet deraf; hvadan, då det aldrig torde vara lämpligt att genast vid årets början anordna alla under detsamma disponibla besparingar, hvilka tvertom under hela loppet al året böra finnas till större edler mindre del i behåll, för att fylla de sig efter hand företeende oförutsedde hehofven, så kan föreskriften, det ingen besparing får användas, hvars tillvaro och belopp ej åro bestämdt kände, mycket viii tillämpas, äfven om det sistförflutne årets besparingar under ett påföljande få användas.
Genom några mindre betydliga lorandringar i Redovisningsordningen, kan besparingarnes noggranna beräknande dessutom betydligen påskyndas, och skulle det oaktadt någon mindre besparingspost ej under loppet af det påföliande året blifva känd, så kommer den att öka de disponibla besparingarne under derpåföljande år och kommer sålunda i alla fall Styrelsens disposilionsräkning till godo.
Skadligt åter anser jag del långa uppskofvet med rättigheten att använda besparingarne vara, emedan derigenom i betydlig nion förfelas ett af de med denna rättighet afsedde ändamål; som är att hos Vedterbörandb väcka' omlankan tdl besparingars åstadkommande.” Af Herrar Schartan, Fornander och Nordvall, Petter Pehrsson från Jönköpings Län, Nils Pehrsson från Örebro Län, Sven Heurlin frän Kronobergs
Län, Bengt Gudmundsson från Hallands Län, Andérs Nilssom från Östergöthlands
Län och Anders Andersson från Skaraborgs Län.
Vid 5 : l e Punkten.
Af Herr N ord vall, Sven Heurlin från Kronobergs
Län, AndersAndersson från Skaraborgs, Petter Pehrsson från Jönköpings Län, Anders Nilsson från Östergöthlands Län, Nils Pehrsson från Örebro Län, Johan Andersson från Upsala Län och Bengt Gudmundsson från Hallands Län. tolh, till Ii. St. prot 1840.
4 Sahil. 1 Jfil- U Hafi. 2 STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Boktryckeriet1840.
Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 93. i N:o g3.
Auk. tili Exp, Utsk. deri Q Maj, kl. i e. m.
Utlåtande, i anledning af Protocolls-Secreteraren G. M.
Stuart.! ansökning örn nedsättning i arrendet Jör hemmanet Neder-Jerfva N:o 2.
(J. A.) Genom Nådig remiss af den 15 sistlidne Februari, har Kongl. Maj:t till SlatsUtskotlet öfverlemnat en af Protocolls-Secreteraren m. ra. G. M. Stuart, lill Kongl. Maj:t den 3 November i838 ingifven skrift, deruti ProtocollsSecreteraren, sorn, enligt af KongL Kammar-Collegium upprätladt conLract af den 1 Mars 1837, under arrende på 3o års tid, räknad från Midfastan sistnämnde år, innehafver det uti Solna socken af Stockholms Län belägne Kronohemmanet
Ned er-.Jerfva Nio 2 om ? mantal, lägenheten ilerr-Jerfva derunder inbegripen, emot skyldighet att derför erlägga en årlig arrendeafgift af io5 tunnor spamtnål, hälften råg och hälften korn, i underdånighet anhållit, dels att, som genom inträffad eldsvåda den Juni i838 det å hemmanet befintliga ansenliga boningshus, hvilket sökanden med betydlig kostnad under näst föregångne år låtit reparera och förändra, nedbrunnit, hvarvid jemväl, med få undantag, alla dervarande meubler och annan lösegendom gått förlorade, samt då, i följd häraf, sökanden blifvit beröfvad den inkomst, han af det till sommarställe passande rymliga boningshusets uthyrande påräknat, sökanden måtte för den återstående arrendetiden i Nåder förunnas nedsättning uti det åtagne arrendet lill 4* tunnor 3 kappar, motsvarande det vid en föregående auction å samma lägenhet erbjudne, men icke antagne, arrendebelopp, dels att, då ifrågavarande egendom under år i8.38
Jemnat ingen eller högst ringa afkastning, enär, i saknad af boningsrum, arrendatorn då icke kunnat bo derstädes och vederbörligen besörja hemmanets skötsel, hvartill komme, att vårsäden samma år, i följd af ovanligt tidig winter, blifvit nästan belt och hållet förstörd, KongL Maj^t £ih. till R, St, Fröt. 1S40.
4 Sami, 1 Afd. 35 Häftet. 1 Stats-Utskottets Utlåtande, N.o -93. täcktes, med afseende härå, i Nåder bevilja sökanden eftergift af hela arrendet för år 1838.
Af de handlingar, hvilka jemte ofvanberörde underdåniga ansökning blifvit till Stats-Utskottet öfverlemnade, har Utskoltet inhemtat: att hemmanen Neder-Jerfva utgöras af 2;ne serskilde hemmans nummer i och 2, hvartdera om l mantal, med nära lika egoförmoner, dock något mera åker till det förra, så alt den öppna åkerjorden uppgår vid lotten N;o 1 till 34 tunnland 18“ kappland, och vid N:o 1 till 34 tunnland 3 kappland; att då dessa hemmansdelar, som tillförene varit gemensamt utarrenderade, i September månad i836, hvar för sig, utbjödos på förnyadt arrende, hemmanet N:o 1 inropats för en' arrendeafgift af 40 tunnor 18? kappar spanmål, hvilket anbud jemväl blifvit af: Kongl.
Kammar-Collegium antaget; att, vid samma auction, högsta anbudet å hemmanet N:o 2 uppgått till 4* tunnor 3 kappar, i afseende hvarå ej mindre Kongl. Majrts Befallningshafvande i Stockholms Län, än Kronofogden i orten sig utlåtit, att detta anbud vore det högsta, som syntes kunna erhållas, enär denna hemmansdel rätteligen icke hade mera än 24 geometriska tunnland åker med mycket svag jordmon, lika liten och dålig betesmark, som hemmanet N:o 1, och till den grad saknade skog, att alla förnödenheter till byggnad, hägnader och vedbrand måste köpas, hvarjemte borde tagas i betraktande, att, ehuru detta hemman, likasom N:o 1, blifvit beröfvadt all dess utmark, bete, skog och fiskevatten, äfvensom åtskillige torplägenheter, detsamma likväl qvarstode oförminskadt till sitt hela hemmantal, derefter allmänna onera måste utgöras; till följd hvaraf Kongl. Maj:ts Befallningshafvande tillstyrkt anbudets godkännande; att deremot Kongl. KammarCollegium, med kännedom af den å Herr-Jerf va uppförde prydliga och rymliga åbyggnad och denna lägenhets större värde, i sammanhang med N:o 1 till sommarställe, funnit sig icke böra anbudet å sistnämnde hem man och lägenhet antaga, utan derå förordnat ny auction, som den 10 Febr. »1837 försiggått och hvarvid ifrågavarande hemman N:o 2, Herr-Jerfva derunder inberäknadt, af Protocolls-Secreleraren Stuart inropats för ofvanomförmälde arrende-afgift af io5 tunnor 3 kappar spanmål.
Enär, enligt hvad upptyst är, den öppna åkerjorden vid Krono-hem manet Neder-Jerfva N:o 2 endast uppgår till 34 tunnland, 3 kappland, samt till största delen utgöres af ofruktbar och stenbunden mark, och då hemmanet, med ringa höbord, saknar bete och skog lill gårdens behof, måste det antagas, att Protocolls-Secreteraren Stuart, vid öfvertagandet af det ovanligt höga arrendet af io5 tunnor 3 kappar, hvilket motsvarar mera, än 6 tunnor Stats-Utskottets Utlåtande, ]V:o c>3. 3 spamnåls afkastning af hvarje tunnland jord i årgången och med mer, än i5o procent öfverstiger hvad för det lill egor och belägenhet, förmonligare hemmanet N:o i i arrende erlägges, påräknat alt, utom den af jordbruket härflytande afkastning, bereda sig en hufvudsaklig inkomst genom det å egendomen befintliga ansenliga boningshusets uthyrande till sommarställe, hvartill detsamma, i anseende till närbelägenheten intill hufvudstaden, var serdeles passande.
Sedan likväl, genom den ulan sökandens förvållande inträffade ofvanomförmälde eldsvåda, berörde boningshus helt och hållet afbrunnit, och sökanden följaktligen gått i mistning af den vid hemmanets öfvertagande förnämligast afsedda fördel, är det föga sannolikt, att arrendatorn, oagtadt alla ansträngningar för hemmanets häfd och förbättrande, torde kunna ensamt af jordbruket bereda sig tillgång för utgörande af det nu fastställde arrendets belopp.
Vid detta förhållande anser Utskottet billigheten fordra, att Protocolls-Secreleraren Stuart må förklaras berättigad alt, derest ban så åstundar, vid nästa fardag frånträda ifrågavarande, numera otvifvelaktig!. alltför höga arrende af Neder-Jerfva N:o 2, i hvilket fall det likväl skulle åligga honom, att så tidigt härom göra anmälan, att förnyad auction för hemmanets ularrendering vid midfastan år 1841 må kunna i behörig ordning för sig gå.
Då emedlertid härvid förekommer, att Protocolls-Secreteraren Stuart, obcräknadt de af honom verkställde kostsamma reparationer och förbättringar å den numera nedbrände hufvudbyggningen, åter iståndsatt och med en våning påbyggt en efter eldsvådan qvarstående brandskadad flygelbyggning, samt dessutom å hemmanet dels uppfört, dels reparerat åtskilliga andra byggnader, äfvensom användt icke obetydliga kostnader för utdikning och uppbrytning af hemmanets vattensjuka och mossbelupna äng; och då Protocolls-Secreteraren, genom egendomens frånträdande, utan åtnjutande af någon ersättning för de, genom ofvanberörde förbättringar förorsakade, utgifter, skulle ytterligare vidkännas en betydlig förlust, har Utskottet, i betraktande derjemte deraf, att sökanden uppnått en ålder af nära 'jo år, och eger en talrik familj att försörja, funnit sig ega anledning hemställa, att, med afseende å förevarande bevekande skäl, någon eftergift i de nu gällande arrende-viikoren kunde varda sökanden beviljad, och får Utskottet, i öfverensstämmelse härmed, tillstyrka, att, derest icke Protocolls-Secreteraren Stuart eller hans rätlsinnehafvare åstundar att vid nästinstundande fardag frånträda arrendet af hemmanet Neder-Jerfva N:o 3, i hvilket fall honom skulle åligga att så tidigt härom göra anmälan, alt nyar >, ' s -i 4 St*ts-Ut$kottets Utlåtande, N:0 $4- rende-auction för hemmanets utarrendering vid nämnde tid må hinna i föreskrifven ordning anställas, Protocolls-Secreteraren må förklaras berättigad att, under femton års tid, räknad från midfastan år i83S, under loppet af hvilket meranämnde hufvudhyggning nedbrunnit, till samma tid i853, för berörde hemman erlägga arrende-afgiften med nedsatt belopp af 41 tunnor 3 kappar spanmål, hälften råg och hälften korn, med skyldighet för Stuart att, så vida han ej så tidigt före i853 års midfasta afsäger sig arrendet, att ny auction till egendomens utarrendering från sistberörde midfasta må kunna i laga ordning anställas, och i hvilket fall
Stuart eller hans rättsinnehafvare skulle ega hemmanet afträda, sedermera intill den i4 Mars 1867, då nuvarande arrende-eontraet tilländagår, utgöra det genom samma contract bestämde arrende af io5 tunnor 3 kappar spanmål.
Ank. till Exp. Utsk. den 9 Maj, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af Herr De Mares, B, motion, angående bestämmandet af tiden för nästa Lagtima Biksmötes början.
(J. A.) Genom Remiss från Borgare-Ståndet, har Stats-Utskottet fått emottaga en af Herr De Maré, B, väckt motion, hvaruti föreslås, att Rikets Ständer måtte, inom den för deras sammanvaro i Grundlagen afsedde tid, och, i enlighet med 4g §.
Regerings-Formen, bestämma den j4 Januari 1845 såsom den dag, då Rikets Ständer skola till nästa Lagtima Riksdag sammankomma.
Då, enligt hvad Utskottet erfarit, tiden för nästa Lagtima Riksmötes början redan blifvit af de trenne öfriga Riks-Stånden fastställd, har Utskottet - Stats-Vlskotlets Memorial^ IV.-o gS. 5 let ansell Herr De Mares omförmälde molion, å Utskollets sida, icke föranleda lill annan åtgärd, än att förhållandet i ofvanberörde afseende hos Borgare-Ståndet vördsamt anmäla.
Ank. lill Exp. Utsk. den 9 Maj, kl. 1 e. m.
Memorial, i anledning af erhållen återreiniss på Stats-Ulshottets Memorial N:o I 5.
Sedan Stats-Utskottet, uti memorial N:o i5, återlemnat Lars Rasmussons, ifrån Hedervärda Bonde-Ståndet remitterade molion om Fribrefs-rätt för Länsmän, hvilken motion Utskottet ansett icke tillhöra dess handläggning, så har nämnde Biks-Stånd samma memorial återremitterat, med förklarande, att motionen borde af Stats-Utskottet behandlas; men då berörde memorial blifvit bifallet af Ridderskapet och Adeln den 20 sistlidne Mars, af Preste-Ståndet den 11 i samma månad och af Borgare-Ståndet den 21 älven i nämnde månad, samt frågan således, jemlikt ^5 §. uti Riksdags-Ordningen, är afgjord, kan Utskottet med ifrågavarande ärende icke taga befattning; hvilket Utskottet ansett sig böra härmed tillkännagifva.
STOCKHOLM, Elméns och Granbergs Tryckeri. Stats-Ulskottets Utlåtande, IV:o 96. r N:o 90.
Ani. till Exp. Utsk. den 9 Maj, kl. 6 e. ra.