Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid föredragningen hos Riks-Stånden af ofvannämnde Utlåtande, deruti Stats-Utskottet, på anförda skill, afstyrkt Rikets Ständers Bifall till en af staden Wadstenas nuvarande Riksdags ombud, Herr J. L. Ohrström, väckt motion om Beviljande åt nämnde stad af ett ytterligare hamnbyggnadslån - å 10,000 R:dr, har samma Utlåtande, hvilket Bonde-Ståndet bifallit, af de öfrige frenne RiksStånden, på grund af gjorde anmärkningar, blifvit till Utskottet återreinitteradt.
Enligt de Utskottet tillhandakomma Protokolls-utdragen, rörande öfverläggningarne om detta ärende inom sistbemälde frenne Riks-Stånd, har, tili stöd för de yrkade- och beviljade återremisserna, hufvudsakligen blifvit anfördt: att ifrågavarande hamnanläggning vore af synnerlig vigt; icke allenast för den Wadstena närmast omgifvande landsorten, utan för hela Östergöthland, helst denna stad i sednare tider blifvit stapelplats för en liflig och tillvexnnde spänniåls-afsättning; att, på sätt motionären uppgifvit, flera svårigheter mött för arbetets verkställande enligt den derför först fastställda plan; att de uppgjorda kostnads-förslagcn befunnits vara alltför lågt beräknade; att, sedan Kongl. Maj:t, under nästlidet år, af Handels- och Sjöfarts-fondens medel beviljat det af staden sökta ytterligare låneunderstöd, nya omständigheter inträffat, hvarigenom kostnåderna för denna an - Slals-lllskoiiets Memorial, N:o i9S.
7 Läggning blifvit .ännu mer förökade; att det sålunda under nuvarande låga vattenstånd i Wetter», visat, sig nödvändigt, att för åstadkommande af erforderligt djup i segelleden, verkställa en större och vidsträcktare uppmuddring utanför hamnen än förut ansetts behöflig; samt att för det nu sökta låne-understödets beviljande äfven den omständigheten syntes tala,- att.
Wadstena icke, i likhet med flera andra städer, för sin hamnbyggnad åtnjutit något Statsanslag utan äterbetalnings-skyldighet.
Med afseende å de, genom om förmälde återremissers beslutande, inom frenne Riks-Stånd tillkännagifna äsigter, och i betraktande af ej mindre de betydliga kostnader och uppoffringar, staden Wadstena måst vidkännas för der pågående hamnbyggnads utförande, än de väsendtligt förmåner, som genom denna hamnanläggning komma att beredas ej allenast för kringliggande bördiga landsbyggd, utan äfven för den allmänna segelfarten på Wettern, finnér Utskottet sig föranlåtet hemställa: , att ett ytterligare lån å tio tusen Riksdaler må, för fullbordandet af hamnen vid Wadstena och dermed förenade arbeten, beviljas och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisas emot enahanda betalningsvilkor, som föreskrefvos för det. samma stad under 1847 och 1848 års Riksdag beviljade hamnbyggnadslån, eller årlig inbetalning tili nyssnämnde verk af sex procent å hela låne-summan, dervid ränta godtgöres efter 4 procent årligen å det vid hvarje liqvid återstående kapital, och det öfriga utgör afbetalning å detsamma; börande, derest den sålunda föreskrifna inbetalningen icke varder inom bestämd tid verkställd, dessutom erläggas fem procent årlig ränta, för det till liqvid förfallna beloppet intilldess det blifvit inbetaldt. • Stockholm den 20 Juli 1854. s Stats- U Iskottets Memorial,' N;a t $!).
\:o Ank. till Exp.^Utsk. d. 2i Juli 1854, kl. 6 e. m.
Memorial, i anledning af erhållna återremisser å Utlåtandet N:o 91, angående begär dt lån till Akademiska Föreningen vid Lunds Universitet.
Detta, af Ridderskapet oell Adeln samt Bonde-Ståndet godkända, Utlåtande har af Preste- och Borgare-Stånden blifvit till Stats-Utskottet återremitteradt.
De inom sistnämnde tvenne Riks-Stånd afgifne yttranden, hvilka föranledt de af samma Stånd beslutade återremisser, och, jemte Protokolls-utdragen härom, blifvit Utskottet tillställda, innefatta enahanda åsigter och framställningar, som den af Professoren J. M. Agardh, angående ifrågavarande låns beviljande, väckte och i det återremitterade Utlåtandet till sitt hufvudsakliga innehåll anförda motion.
Dock hafva både motionären sjelf och andra bland de medlemmar af dessa Stånd, som förordat hans af Utskottet afstyrkta motion, hemställt, att de deruti föreslagna lånevilkoren måtte så till vida förändras, att utaf det belopp, eller 5 procent å lånesumman, hvilket borde årligen återbetalas, 4 skulle utgöra ränta och 1 procent kapital-afbetalning.
Derjemte hafva åtskilliga anmärkningar blifvit framställde emot den af Rikets Ständer under sednaste Riksdagar antagna och godkända samt af Utskottet, äfven vid förevarande lånefrågas behandling, tilllämpadc grundsats, att dylika understöd af allmänna medel endast böra beviljas menigheter eller enskilde personer för tillvägabringandet och utförandet af sådana för det allmänna gagnande byggnads- eller andra arbets-företag, som, utan Statens mellankomst eller medverkan, anses. icke komma att verkställas, men icke för Slats-Ulskottcts Memorial, N:o 499. 9 för att,, efter fullbordandet af sådana arbeten, som, utan det allmännas anlitande, blifvit företagna, underlätta liqviderna för de skulder, företagens verkställare sig derigenom åsamkat.
Vidare har erinrats ej allenast om angelägenheten för den akademiska föreningen, att erhålla ofvanberörda lån, hvarigenom några vid föreningens bildande afsedda och med dess uppförda byggnad åsyftade ändamål, som ännu icke kunnat vinnas, skulle komma att uppfyllas, utan ock om skyldigheten för
Staten att på något sätt understödja en inrättning, som vid det ena af Rikets tvenne universitet åstadkommit en passande, der förut saknad lokal för de akademiska högtidligheterna samt lärare-personalens oell den studerande ungdomens vid andra tillfällen inträffande allmänna sammankomster, helst en sådan lokal eljest- troligen måst på allmän bekostnad anskaffas.
Slutligen peli derest den uppgifna inteckningen i akademiska föreningens bus skulle anses icke vara fullt betryggande för Statsverket i afseende på de föreslagna lånevilkorens vederbörliga fullgörande, har det yrkats, att Utskottet måtte uppgifva och föreslå den ytterligare borgenssäkerhet, som i detta hänseende kunde finnas erforderlig.
Utskottet, sorn i sitt afgifna Utlåtande öfver meranämnde motion tror sig hafva omständigt utvecklat skälen för sitt afstyrkande af Rikets Ständers bifall till densamma, har hvarken funnit dessa skäl vederlagda eller sina för öfrigt yttrade åsigter rubbade genom de deremot inom Preste- och Borgare-Stånden framställde anmärkningar; hvadan och enär, vid yrkanden af de utaf samma Stånd beslutade återremisser, icke ens uppgifvits några andra förhållanden och omständigheter, än dem Utskottet under detta ärendes föregående behandling redan tagit i öfvervägande, Utskottet får förnya sin af de tvenne öfriga RiksStånden gillade hemställan, att den af Professoren Agardh väckta motion om ett lån å 50,000 R:dr till Akademiska Föreningen i Lund icke må af Rikets Ständer bifallas.
Bih. lill K- St. Prot. 48S3 & 18S4. 4 Sand. t Afd. 2 Band. 18 Haft. 10 Slals-UtihoUclI Memorial, M:o 200.
&:o 200.
Ank. till Exp.-Utsk. den 21 Juli 1854, kl. 6 e. m. Memoria/., i anledning af erhållen återremiss å Ullätandet N:o 88..
Preste-Ståndet har till Stats-Utskottet återremitterat Utlåtandet N:o 88, i anledning af väckta motioner om understödjande af fabriks-inrättningar för hvitbets-sockers beredning; men då, enligt Utskottet tillhandakomna protokolls-utdrag, de trénne öfriga Riks-Stånden bifallit samma Utlåtande, och denna fråga, jemlikt 75 § Riksdags-ördningen, således är af Rikets Ständer afgjord, kan den af Preste-Ståndet beslutade återremissen icke till någon vidare åtgärd föranleda.
t Stockholm den 20 Juli 1854.
STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, i 834.
Slåts-Utslcottets Utlåtande, N:o 301.
1 \:o 201.
Ank. till Exp.-Utsk. den 22 Juli 1854, kl. 2 e. m.
Utlåtandej dels i anledning af Rikets Ständers är 1853 församlade Revisorers Berättelse angående
Stats-verkels samt andra af allmänna medel bestående jim ders tillståndstyrelse och förvaltning -under åren 1850 och 1851, dels ock rörande åtskillige vid behandlingen af 1851 års
Revisorers afgifna enahanda berättelse för åren 1848 och 1849jemlikt SlatsUlskottets Utlåtande N:o 21, uppskjuttia frågor. CL A.) Siats-Utskottet, som frun samtlige Riks-Stånden erhållit remiss å Rikets Ständers år 1853 församlade Revisorers berättelse angående Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1850 och 185lj tillika med vederbörande förvaltande verks och embetsmäns i anledning af samma berättelse till Kongl. Ma j:t afgifne underdåniga Utlåtanden, får nu efter tagen kännedom af dessa handlingar och iuhemtande af de upplysningar, som i öfrigt för ärendernas utredning funnits erforderlige, härmed särskildt för hvarje verk eller inrättning, i ett sammanhang underställa Rikets
Ständers vidare pröfning ej mindre sådana uLi berörde revisions-berättelse förekommade ämnen, hvilka Utskottet ansett från dess sida påkalla yttrande, utan ock de frågor, Utskottet vid behandlingen af 1851 års
Revisorers afgifne enahanda berättelse för åren 1848 och 1849 uppskjutit af skäl som uti Utskottets Utlåtande N:o 21 om förmå las.
Prat. 1S53—54. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 39 Baft. 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande, N-’o SOI.
Stats-kontoret. §• i (1851 års Rev. Ber. pag. 6. 1853 års
Rev. Ber. pag. 2.)
I afseende å de framställningar, som blifvit gjorde af så väl 1851 som 1853 års Revisorer, rörande det af Öfverkommisarien m. m. N. A.
Fredin upprättade förslaget till hufvudbok för Kongl. Stats-kontorets enskilda rörelse, har Utskottet yttrat sig i sammanhang med det Utlåtande, som Utskottet särskildt afgifvit i fråga om det af bemälde Öfverkommissarie på nådig befallning uppgjorda förslag till Riks-hufvudbok efter ny method. §•
(1853 års Rev. Ber. pag. 11, förkl. pag. 163.)
Revisorerne hafva hemställt, att afskrifning måtte ske af en i räkenskaperne balanserad post af 56
R:dr 25 sk. 9 rst., utgörande besparingsmedel, som vid afslutande af 1840 års Riks-hufvudbok blifvit hufvudtitlarne för litet godtgjorde och derigenom oriktigt tillkommit grundfonden; och får Utskottet för sin del tillstyrka, att Rikets Ständer måtte till Revisorernes ifrågavarande hemställan lemna bifall. §. 3 (1853 års Rev. Ber. pag. 12, förkl. pag. 163.)'
Med förmälan, hurusom de särskilde anslagen å 8:de hufvudtiteln för fattigvården i Stockholm 3,094 R:dr 8 sk., för fattigvården i landsorterne 3,189 R:dr och för fattigvården i allmänhet 10,000 R:dr funnos uti Riks-hufvudböckerne för begge revisions-åren sammanförde under en gemensam .titel: allmänna fattigvården, hafva Revisorerne anmärkt, att då sistnämnda anslag, olika med de andra anslagen, vore ett förslagsanslag, å hvilket uppkommande brister oph besparingar skulle, de förra ersättas af, och de sednare tillgodo komma Riksgälds-kontoret, detta anslag borde uti Riks-hufvudboken från de öfriga båda anslagen skiljas ,och under särskild titel upptagas. Statt-Utskottets Utlåtande, N:o 901.
Då emellertid Köngl. Stats-kontoret uti det underdåniga Utlåtandet, med förklaring att det anmärkta sammanförandet, hvartill Riks-statens uppställning gifvit anledning, icke verkat till någon oriktighet vid liqviderne emellan nämnda Embetsverk och Riksgältls-kontoret, gifvit tillkänna, att vederbörande Kamererare erhållit föreskrift att framdeles i hufvudböckerna upptaga anslaget till fattigvården i allmänhet under sin egen särskilda titel, får Utskottet hemställa, att Revisorernes ifrågavarande anmärkningar icke må till någon åtgärd af Rikets Ständer föranleda.
Allmänna magasins-ärendena.
Spanmåls-kreditiv-fonden. §.
4* (1853 års Rev. Ber. pag. 22, förkl. pag. 164.)
Vid granskningen af Vesterbottens läns undsättnings-redogörelse för år 1850 hafva Revisorerne, hvilka funnit att undsättnings-medel till ett sammanräknadt belopp af 104,708 R:dr 42 sk. 10 rst. derstädes blifvit under titel: afkortning afförde, och att af dessa medel 1,550 R:dr blifvit ulan återbetalnings-skyldighet utlemnade och behörigen redovisade, anmärkt, att då frågan om afskrifning af återstående 103,158 R:dr 42 sk. 10 rst vore på Kongl. Kammar-rättens pröfning beroende, denna sistnämnda summa bordt, intill dess afskrifningen blifvit af Rikets Ständer godkänd, i räkeuskaperne balanseras.
Uti den häröfver afgifna underdåniga förklaringen har väl Kongl. Stats-kontoret, som efter f. d. Allmänna Magasins-kontorets indragning med 1852 års ingång öfvertagit magasins-ärendena, anfört, att uppdebitering af förenämnde post hvarken i 1851 eller 1852 års räkenskaper egt rum och ej eller blifvit af Kongl. Kammar-rätten påyrkad af skäl, att afskrifnings-frågorna voro samma Embetsverks pröfning underställde, hvarföre, och då derjemte Magasins-kontoret fästat Kongl.
Kammar-rättens uppmärksamhet på oriktigheten af den anmärkta afföringen, Kongl.
Stats-kontoret ansett vidare redovisning i denna del numera tillkomma Kongl. Kammär-rällen; men då Utskottet, lika med Revisorerne anser, alt förevarande undsättnings-medel icke bordt ur räkenskaperne afföras, innan desammas afskrifning blifviti behörig ordning genom laga kraft vunnet beslut godkänd, samt Utskottet dessutom inhemlat, alt dessa undsättnings-medel jemväl blifvit ur krediliv-fondens räkenskaper afförde, får Utskottet hemställa, 4 Stats-Ulskottets Utlåtande, N:o 201. att Rikets Ständer ville hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det vederbörande måtte i nåder förständigas, alt åter i räkenskaperne uppdebitera ifrågavarande derur afförde undsättningsmcdel, 103,158 R:dr 42 sk. 10 rst., intill dess frågan om desammas afskrifning blifvit slutligen afgjord. § 5. (1853 års Rev. Ber. pag. 22, förkl. pag. 165.)
Vidare hafva Revisorerne anmärkt, att då Stora Kopparbergs läns undsättnings-redogörelse hestode af icke mindre än sex särskilda räkningar, innefattande redovisning för undsättningarne under olika missväxt-år, utan något deröfver upprättadt sammandjag, hvarigenom en lättare öfversigtaf förhållandet med undsättnings-medlen kunde vinnas, det vore nödigt, att, lika med hvad inora de öfrige länen egde rum, en general-räkning öfver undsättnings-anstalterne i länet årligen upprättades och afgåfves; och får, på grund af hvad sålunda blifvit anmärkt, Utskottet, som delar Revisorernes åsigt om ändamålsenligheten af det ifrågaställda ■ sammandraget, tillstyrka Rikets Ständer, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes låta förständiga dess Befallningshafvande i Stora Kopparbergs län att framdeles årligen upprätta ett sammandrag öfver undsättnings-räkningarne för länet och berörda sammandrag jemte räkenskaperne till vederbörande embetsverk insända.
Krigs-kollegium. §- « (1853 års Rev. Ber. pag. 49 och 50, förkl. pag. 170.) Beträffande den på Kongl. Majrts nådiga pröfning beroende frågan om fastställande af formulär till hufvudbok för Kongl.
Krigs-kollegium, hafva Revisorerne anfört, att ehuru de i anseende till den inskränkta tiden icke kunnat å ' tillämpningen af den nya bok föri ngs-methoden egna allden uppmärksamhet, sorn detta maktpåliggande ärende påkallat och för ett full - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 201. 5 sländigäre yttrande om ra et hoden erfordrats, Revisorerne likväl funhit densamma, fastän i allmänhet irad konsequens tillämpad, i vissa delar medföra olägenheter, suni borde afhjelpaS.
Sä hade nemligen skulders och fordringars balanserande endast inom - linien den oundvikliga påföljd, att' hvarken inkomsters eller utgifters verkliga belopp i räkenskaperna klart framslode, hvilket och medförde den menliga verkan, att, hvad, t. ex. förslagsanslagen .beträffade; Krigs-kollegium uti den i hufvudboken intagna liqvid öfver brister och besparingar pålört Riksgälds-kontoret lill ersättning ej allenast de å anslagen yppade verkliga brister, utan och derutöfver hvad sorn blifvit för anslagens ändamål blott såsom förskatt utbetaldt, hvaremot
Riksgäldsikonloret god t gjorts ej mindre de å anslagen uppkomna effektiva besparingar, än ock de såsom skulder derå ännu vid löpande års utgång återstående utbetalningar.
Den i hufvudboken intagne s. k. generalkassa-räkningen hän visade val till specifika kassä-redogörelser för Kongl.
Koilegii särskilde afdelningar; men dessa redogörelser egde icke med hufvudräkenskapen oskiljaktigt sammanhang, utan voro att anse blott såsom enskilde antecknings- eller memorial-böcker, hvilka 9ck endast på särskild begäran blifvit
Revisorerne tillhandahållne samt ej eller till granskning i Kongl. Kammar-rätten ingifne, och instämde, på grund af hvad sålunda blifvit anmärkt, Revisorerne uti de af Kongl. Ståts-kontoret och Kammar-rätten , i afgigne underdåniga yttrande framställde åsigter, att de inom linien upptagne balanser borde uti kolumn-bok föras samt specifik kassaräkning i hufvudboken inrymmas, hvarjemte Revisorerne dels med afseende derå alt formuläret varit å två års hufvudböeker tillämpadt samt dess möjliga förtjenster eller brister således, efter det alt Stats-kontorels omförmälda und. utlåtande afgafs, torde hafva' vid riks-hufvudbökens afslutande blifvit tydligare å dag-a lagd t, ansett önsklrgt, att innan frågan om formulärets antaglighet blefve i Nåder pröfvadt, vederbörande embets-verk lemnades tillfälle att ytterligare utlåtande i ämnet afgifva, dels ock anmärkt, att bland de i Krigs-kollegii hufvudböcker begagnade bokförings-systerner förekomma åtskilliga, hvilka betecknade både inkomster och utgifter, såsom t. exempel; hufvud- och reserv-för råd, artilleri-regementena, kavalleri- och infanteri-regementena, krut-tillverkningen, försäljnings-medel, arrende, jordskjlds- och tomtöre-mcdel, men att vid bokföring af inkomster dylika rubriker syntes mindre lämpliga, enär sådana i allmänhet borde antyda grunden eller anledningen till medlens debitering, och i afseende åter å bokförde utgifter angifvamlet endast af den fond, hvaraf medlen utgått, vöre föga upplysande, då benämningarne i detta fall företrädesvis borde antyda det ändamål, hvartill utgiften vörö afsedd.
Stats-Utskottet* Utlåtande, N:o >01.
Uti det häröfver afgifna und. utlåtandet har Kongl. Krigs-kollegium, med besvarande af de gjorda anmärkningarne, i underdånighet anhållit, att Kongl. Mij:t täcktes uppskjuta med pröfningen af det nya hufvudhoks-formuläret för Kongl. Kollegium, till dess ett nytt formulär för sjelfva Riks-hufvudboken blifvit af Kongl. Maj:t med Rikets Ständer gilladt och fastslälldt; och som Utskottet för sin del anser Kongl.
Krigs-kollegii hufvudbok böra upprättas i öfverensstämmelse med Riks-hufvudboken, men fråga om antagande af nytt formulär för denna sednare för närvarande är på Kongl.
Maj:ts och Rikets Ständers pröfning beroende, får, vid sådant förhållande, och då denna frågas afgörande torde böra föregå pröfningen pm förändradt formulär för Kongl. Krigs-kollegii hufvudbok, Utskottet hemställa, atf Revisorernes ofvanberördé anmärkningar icke för det närvarande må till någon åtgärd af Rikets Ständer föranleda. 5*.
(1851 års Rev. Ber. pag. 77, förkl. pag. 260.)
I sammanhang med det ämne, hvarom nästföregående § förmäler har Utskottet förehaft den af 1851 års Revisorer gjorda anmärkning, att uti Stockholms tygförråds räkenskaper betydliga utbetalningar för derstädes verkställde arbeten redovisades, endast med handtverkares qvitterade, af tyg-kaptenen attesterade räkningar, hvilka summariskt upptngo utbetalda arbetslöner pfta lill ganska höga belopp, utan hänvisning till någon verifikation, utvisande huru mycket för den uLförda summan blifvit förfärdigadt; meu sorn någon dylik anmärkning icke blifvit af Rikets Ständers år 1853 församlade Revisorer framställd och det således är att förmoda, att sådan ofullständig bokföring, som den nu anmärkte, icke vidare eger rum, får Utskottet tillstyrka, att ifrågavarande anmärkning må få förfalla. § 9.
(1851 års Rev. Ber. pag. 110 förkl. 282. — 1853 års Rev. Ber. pag. 51, förkl. pag. 181.)
Sedan 1851 års Revisorer, med fästad uppmärksamhet derå, att Kongl. Krigs-kollegii aflöning icke allenast bestriddes utaf det i Riks-sta ten för Kongl. Kollegium uppförda löne-anslag, utan äfven utginge utaf State-UUkotteU Utlåtande, N:o M01. 7 åtskilliga under Kongl. Kollegii förvaltning stående fonder, ansett med god ordning öfverenslämmande, att Kongl. Kollegii hela aflöning blefve å ett ställe synlig, så hafva 1853 års Revisorer jemväl anmärkt, att uti den af Kongl. Maj:t den 6 Nov. 1849 fastställda interims-stat för Kongl. Kollegium, aflöningen blifvit bestämd till följande belopp, nemligen: af Statsmedel dels Kongl.
Kollegii lönings-anslag 24,276
Rdr, dels ock af anslaget till skrifmaterialier och expenser 1,636
Rdr, af förenade mötes-passevolansfonderna 3,100 Rdr, af nya mötes-fonden 9,850 Rdr, af krigsmanshus-kassan 6000
Rdr och af militie-boställs-kassan 6,466| Rdr 32 sk., eller tillsammans 51,328 Rdr 32 sk.; vid hvilket förhållande, och då således aflöningen för Kongl. Kollegii utginge af flere särskilde fonder, hvilka alla med undantag af förenade mötes-passevolans-fonderna njöto stats-anslag, samt deraf följde, att hela aflöningsbeloppet icke på ett ställe blefve synligt, Revisorerne, för vinnande af detta ändamål, ansett, att det å Riks-staten för Kongl. Kollegii aflöning uppförda anslag borde ökas till hela det derför, utöfver förenade passevolans-fondernas bidrag, 3,100 Rdr, erforderliga belopp, och anslagen för de öfriga fonder, som till aflöningen lemnade bidrag, förminskas med dessa bidrag motsvarande belopp.
Då emellertid på sätt Kongl. Krigs-kollegium uti dess, i anledning af sistbemälde Revisorers ofvanberörde framställning, afgifna underdåniga utlåtande upplyst, det af Revisorerne åsyftade ändamål, eller hela afiöningens sammanförande och synliggörande på ett ställe, redan blifvit vunnet såmedelst, att från och med år 1852 samtliga kassor och fonder, som till Kongl.
Kollegii aflöning bidraga, aflemnat sina årliga tillskott till Kongl. Kollegii aflönings-afdelning, i hvars räkenskaper hela aflönings-belöppet, samt hvad deraf under året blifvit anordnadt, på ett ställe igenfinues och lill hufvudbeloppet utvisas, hemställer Utskottet, att hvad Revisorerne i förevarande hänseende anmärkt och föreslagjt icke må till någon åtgärd af Rikets Ständer föranleda. ' . § » (1853 års Rev. Ber. pag. 51, förkl. pag. 178.)
Med förmälan, hurusom å det på Riks-statens 4:de hufvudtitel upptagna reservations-anslag till ersättning för utöfver markegångspriset förhöjd betalning till inqvarteringsgifvare för dagportioner vid de indelade regementernes marscher till och från möten, vid 1851 års slut förefanns en behållning af 49,502 R:dr 5 sk. 2 rst., hafva Revisorerne, då dessa medel, 8 Stats-Utskottets Utlåtande, N:ö SOI. jemlikt Rikets Ständers vid sednaste riksdag derom fattade beslut, skulle framgent förblifva till Kongl. Majlis Nådiga disposition qvarstående, fästat Rikets Ständers uppmärksamhet derå, att en så betydlig summa icke borde fortfarande i kassan inneligga, utan genom utlåning göras fruktbärande.
Men som, enligt hvad Utskottet inhemtat, Rikets nu församlade Ständer, på sätt Kongl. Majit behagat i Nåder föreslå, medgifvit, att reservationerne å amförmälda anslag få användas till aflöning och underhåll för garnisonskommenderingar ur den indelda arméen på Carlstens fästning, vid Grisslehamn och Haparanda, med förbehåll likväl, alt samma reservationer icke härför anlitas i större mån, än att möjliga brister å års-anslaget kunna med Bern betäckasj så torde vid sådant förhållande
Revisorernes ifrågavarande anmärkning få förfalla. § lo. (1853 års Rev. Ber. pag. 54, förkl. pag. 175.)
Beträffande en under titel belägrings-artilleriet i båda årens hufvudböcker balanserad kontant behållning af 4,297 R:dr 4 sk. 9 'rist., utgörande återstoden af ett vid 1828 — 1830 årens riksdag till försvarsverket anvisad t extra stats-anslag, hafva Revisörerne yttrat, att, så vidt anledning icke vore för handenB att berörde medel omsider blcfvo för det afsedda ändamålet behöfliga, desamma borde till Riksgälds-kontoret öfver■lemnäs.’
Uti den häröfver afgifne und. förklaringen har blifvit anfördt, att ifrågavarande behållning, ehuru hittills icke använd, såsom otillräcklig för betäckande af kostnaderna vid någon särskild beställning, desto mindre kunde anses obehöflig för det afsedda ändamålet, som flera behof för bildande af en belägrings-artilleri-materiel ännu återstode ouppfylda; och finnér, med afseende härå, Utskottet sig under nuvarande förhållanden böra hemställa, ✓ ' att ifrågakomne anmärkning icke för det närvarande må till någon åtgärd af Rikets Ständer föranleda.
: ‘ - ; : § It " (1851 års Rev. Ber. pag. 84, förkl. pag. 267.
— 1853 års Rev. Ber. pag. 54, förkl. pag. 178.)