Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet nu mera ansetjt viss tid böra utsättas, vid hvilken RiksgäldsContoiret äger begagna sin Uppsägningsrätt; äfvensom det synts Utskottet angeläget, att af Fullmägtige med Långifvarne uppgöras vilkoren för den bestämda Amortissementsfondens användande till Capital-afbetalning m. m., som vid dylika afhandlingar erfordras; så hafva de i 6:te Puncten meddelade Stadganden, nu intagne i 8:de Piihctön af nya Förslaget, erhållit de deraf följande ändringar och tillägg. y.-dc Puncten.
Dervid är inom Vällofl.
Betänkande n, N:o 4>4- 5ig En Ledamot inom Ridel, och Adeln liar nndragil: att innehållet af denna Punct förutsatte den händelse, att
St:rs pröfning följande: 5ao StatsUtskottet* FÖrandradt Förslag till Hufvudgrunder för BiksgaldsContoirets upplåning af det till upptagande af R.
St:r beslutne lån, till fond för lån å Jordegendom.
Calculer öfver upplåning af 1,800,000 R:dr i Silfver och heta/ningen af derföre utfärdande Skuldförbindelser d 2,000,000 1l:dr s. m., löpande med 4 procents ärlig ränta; saint öfver utlåningen af förstnämnde summa, hvarå låntagarne årligen afbetala 6 procent, nemi. 5 procts ränta och återstoden i af räkning å Capit alet; var andes pä förslag 3ooo R:dr i Silfver årligen beräknade till omkostnader nes bestridande.
4 procrts ränta.
Till om- kostnader
Aflig a m or- tis se ra erits- tillgång. ira Året 1,800,000 90,000' [8,000 2,000,000 80,000 3,000 25,000 a:a „ 1,782,000 89,1 OO 18,900 [,976,000 79,000 3,000 26,000 3:e „ 1,769,100 88,160 [9,840 [,949,°°° 77,960 3,000 27,040 4-0 >> 1,743,260 87, töo 20,84o [,92 [,960 76,880 3,ooo 28,1 20 5:e „ 1,722,420 86,120 2 [,880 [,893,840 76,760 3,ooo 29,240 6:e „ !,700,54o 85,o3o 22,970 [,864,6oo 74,58o 3,ooo 3o,420 y:e „ 1,6 77,570 83,880 24,[20 [,834,l8o 73,370 3,ooo 3i,63o 8:c „ i,653,45o 82,670 25,33o [,8o2,55o 72,100 3,ooo 32,900 9:e » 1,628,120 81,410 26,590 [,769,650 70,79° 3,ooo 34,210 io:e „ i,6oi,53o 80,080 27,920 [,735,44o 69,420 3,ooo 35,58o 11 :e „ 1,673,610 78,680 29,320 [,699,860 68,000 3,ooo 87,000 lare „ 1,544,290 77,210 30,790 [,662,860 66,520 3,ooo 38,480 i3:e ,, i,5i3,5oo 75,680 32,320 [,624,380 64,980 3,ooo 40,020 i4:e „ 1,481,180 74,060 33,940 [,584,36o 63,370 3,ooo 41,63o i5:e „ 1,447,24.0 72,360 35,640 [,542,730 61,710 3,ooo 43,290 i6:e „ 1,411,600 70,580 37,420 !,499,44° 59,980 3,ooo 45,020 17:0 „ 1,374, [8° 68,710 3 g, 290 1,454,420 58,180 3,ooo 46,820 i8:e „ 1,334,890 66,740 41,260 [,407,600 56,3oo 3,ooo 48,700 !9:e » i,2g3,63o 64,680 43,320 [,358,900 54,36o 3,ooo 5o,64o aore „ i,25o,3 10 62,520 45,48o [,3o8,2Öo 52,33o 3,ooo 52,670 2 r :a „ i,2o4,83o 60,240 47,760 [,255,5go 5o,220 3,ooo 54,780 22:2 „
[,157,070 57,860 5o,i5o [,200,810 48,o3o 3,ooo 56,970 23:e „ 1,106,920 55,35o 52,65o OO CO 0 45,760 3,ooo 69,240 24:e „ [,054,270 52,7 [ 0 55,290 [,084,600 43,38o 3,ooo 61,620 a5:e „ 998,980 49,95° 58,o5o [,022,980 40,92° 3,ooo 64,080 2Ö:e „ g4o,g3o 47,o5o 6o,g5o 968,900 38,36o 3,ooo 66,640 2p.e „ 879,980 44,000 64,000 892,260 35,690 3,ooo 69,310 28:e „ 815,980 40,800 67,200 822,960 32,920 3,ooo 72,080 agre „ 748,780 37,440 70,560 760,870 3o,o3o 3,ooo 74,970 3o:e „ 678,220 33,910 74,090 675,900 27,04° 3,ooo 77,960 31 :a „ 604,13o 3o,2 [ 0 77,790 597,94° 23,920 3,ooo 81,080 32:a „ 626,340 26,320 8 [,680 516,860 20,670 3,ooo S4,33o 33:e „ 444,66o 2 2,2 3 0 86,770 432,53o 17,300 3,ooo 87,700 34:e „ 358,890 17,940 90,060 344,83o 13,790 3,ooo 91,210 35:e „ 268,83o 13,440 94,56o 253,620 10,140 3,ooo 94,860 36:e „ 174,270 8,720 99,280 168,760 6,35o 3,ooo 98,65o 3 7 re „ 74-99° 3,760 74-99° 1,800,000 60,110 2,410 3,ooo 60,110 2,000,000 Sista d årets inbetalning 78,740.
Stockholm den a5 Febr. i83o.
Jsr.
Betänkanden, N:o ^i5. 3.
Länet indrages icke i vexlar, utan i Silfver, som I Banken på Deposit-räkningen insättes. 3.
Rabatten eller mellangift och provision för lånets anskaffande, jemte kostnaden för silfrets fria lefvererande i Banken, antingen trsnsport och nssurnnce m. m. af långifvaren eller af RrgsContoiret besörjes, må ej öfverstiga 8, högst io proctt.
Göras anbud både i Svenskt och Utländskt mynt, höra, derest vilkoret} för öfrigt äro i det hela lika fördelaktiga, företräde lemnäs åt de förra.
Om obligationerne ställas till betalning å utrikes ort, bör innehafvaren dock alltid vara berättigad, att i Stockholm uppbära ränta och förfallet Capital i Svenskt Silfvermynt, efter det metalliska förhållandet mellan detta och det långifna myntet; hvadan detta förhållande bör, till framtida efterrättelse å obligationerna, utsättas.
Dess Nåd, beslut att lånet må upptagas; äga Fullmägtige i R:gsContoiret att 522 Stats-Utskoltets med långifvarne öfverenskomma om terminer helst 3 å 4, då lånet skall lefvereras, äfvensom om det belopp, hvilket å hvarje termin skall aflenmas. 6.
Genom Kungörelser, som införas i Svenska, Hamburgska , Londonska oell Parisiska Tidningar, utsätta Fullmäktige en lämpelig tid, inom hvilken till RtgsContoiret inlemnas förseglade anbud å lånets försträckande på de nf II.
Alla de inkommande anbud öppnas på den utsatta dagen; och, inom viss bestämd tid, efter något anbuds antagande, åligger långifvaren att till säkerhet för uppfyllandet afsina förbindelser, deponera valuta, eller ställa antaglig borgen för proctt af den erbjudna länestunman, hvilkas förlust skall, utom påföljd efter lag, drabba långifvaren, derest han brister i fullgörandet af sina åtaganden. 7- Fullmägtige i RrgsContoiret öfverenskomma med långifvaren om obligationernas valeurer; dock skola dessa ställas på jemna ioo:delal i det liufvudmynt, hvarå obligationerna lyda, 8.
Med långifvaren uppgöra Fullmägtige jemväl, och utsätta i obligationerna: a) det år efter hvilket RrgsContoiret äger begagna uppsägningsrätten för större eller mindre del af lånet. b) Uppsägningstidens längd, Betänkanden, N:o 41^* $2$ c) De Orters Tidningar, uti hvilka uppsägningen skall tillkännagifvas. d) Vilkoren för den bestämda Amortissements-fondens användande till Capital-afbetalning m. m., som med vid dylika afhandlingar erfordras. 9- Om lånet icke kommer att amorteras genom årliga Capital-afbetalningar på hvarje obligation, utan genom obligationers inlösande för ett motsvarande Capital-belopp: så äga Fullmäktige att begagna denna utväg, endast då obligationerna säljas under eller till pari; men böra uttryckeligen förbehålla sig, alt när obligationerna stiga deröfver, få efter hand uppsäga dem till inlösen al pari: så att lånet ovilkorligen må vara liq viderad t inom 37 år, utan äfventyr af förlust på Capitalet.
Skulle obligationerna stiga öfver pari, förr än RrgsContoirets uppsägningsrätt inträder, böra de för Capital-afbetalningar till RrgsContoiret inflytande medel, hvilka under tiden icke kunna till skuldens amorterande användas, emedlertid förräntas uti de lån, som RrgsContoiret behöfver för andra ändamål upptaga, eller om sådane icke förefinnas, uti den så kallade HandelsDisconten i R.
Strrs Bank. to. Till betäckande af den brist i tillgångarne för liqvid af capital och ränta på statslånen, hvilken kan förvållas genom fördröjda Capital- och länte-betalningar å fastighetslånen, böra Fullmägtige i R:gsContoiret berättigas att upptaga lån, hvilka återgäldas, i den mon dessa betalningar inflyta.
Den ränta, R:gs - 5a4 Stats-TJtskottets Contoiret för dessa lån får vidkännas, ersattes på sätt uti 9 puncten af utlåningsvilkoren närmare bestämmes.
Reservationer: Emot Utskottets beslut att till K.
M:ts NacLiga. ompröfvande i unclerd.-liet öfverlemna, att i sammanhang med Dess Nådiga sanction å den af 11:s St.r i underdånighet föreslagne mynt bestämning och realisation äfven utsätta tiden f då det nu fastställda
Lånet må taga sin början, reserverade sig Hr Friherre Sprengtporten Hr Öfverste Lefrén, Hr Prosten Grevillius , Hr Lagman Noréus, Hr CommerceRådet Santesson, Hr CommerceRådet Lamberg, Hr Lagman Ståhle, Anders Nilson från Wermland och Anders Nilsson från Malmöhus Län, hvilka ansågo berörde punct böra erhålla följande lydelse: "att R.
M:ts bepröfvande öfverlemna när början med lånets upptagande må göras.” Af Herr von Hartmansdorff, August; Sedan Rikets skuldsättning, för vissa enskildta fastighetsägares räkning, blifvit af 3;ne RiksStånd beslutad, har för mig, såsom ledamot af StatsUtskottet, endast återstått, att söka göra denna åtgärd för fäderneslandet så litet skadlig, som möjligt.
Deremot anmärktes, att sedelmyntets försämring och coursens stegring, samt följagteligen realisationens fördröjande eller förliindring skulle förvållas genom den utelöpande sedelmassans ökande med 5y millioner R:dr nya sedlar, eller med mera än £:del af hela det gamla rörelsecapitalet, innan man börjat med silfverutvexlingen, hvarigenom sedelvärdet kunde upprätthållas eller de möjligen öfverflödiga sedlarne indragas.
St.'r i underdånighet föreslagna myntbestämning och realisation, äfven utsätta tiden då det nu fastställdta lånet må taga sin början, Genom denna ordalydelse synes man väl hafva med lånets upptagande så förknippat Konungens sanction af realisationen, att det förra icke skulle kunna ske, utan i förening med den sednare.
Sttrs förslag angående realisationen innehåller i 6:le punkten : att ”tiden för silfverutvexlingens början ej må af ”R.
StSr närmare bestämmas än genom meddelad föreskrift åt BancoFuIlmägtige, att, efter fullbordandet ”af alla föreskrifria förberedande åtgärder, sednast vid ”i83i års slut bos K, M:t göra underdånig hemställan, om utsättande af tiden, dä utvexlingen skall ta”ga sin början.” — R.
St. hafva således för densamma icke utsatt någon bestämd tidj af farhoga, att om än den erfordrade silfver-fonden funnes , och behöflig utmyntning vore verkställd, kunde andra inre eller yttre omständigheter, såsom missväxt, krig, och deraf följande ofördelagtig cours göra silfverutvexlingen äfventyrlig, och böra föranleda hennes uppskjutande.
St. vid nästa Riksdag, endast hade gäldj men ingen realisation> att de sjelfve just vållat det sednare, genom det obestämda beslutet om lånets upptagande, men att skulden kastades på regeringen allena, emedan hon kunnat utsätta lånets upptagande lika väl samtidigt med eller ejler realisationen, som före densamma, och alltid hade emot sig anhängarne af 2 alternativ, emedan lion endast kunnat välja 1 af de 3:ne.
Ehvad pluraliteten må vilja: så bör den, uti ett ärende af denna stora vigt, bestämdt säga sin mening, till efterrättelse både för allmänna och enskildta åtgärder.
— Alternativen kunna hufvudsakligen icke vara flera än 3:ne: 1:0 Realisation utan låni eller 2:0
Realisation och lån i förening; eller 3:o
Lån utan realisation, och med hennes äfventyrande.
Om detta beslut i hufvudsaken godkännes: så torde början af 5 punkten böra erhålla följande förändrade lydelse: Sedan Fullmägtige i Banken och R:g:sContoiret ge - 5a8 Stats-Utskottcts mensamt utsatt tiden då lånets upptagande må börjas, äga Fullmägtige i RtgrsContoiret etc. lika med förslaget.
"att rabatten, eiler provision och mellangift för det upptagande länet ma. uppgå, till 8 högst 1o procent."
Af Hr Prosten Östberg.- Jag reserverar mig emot Höglofl.
Jag bar ofta hört anföras vid discussionen af detta ämne att räntan utomlands är ofta blott 3 procent, och att afsigten med detta lån i sammanhang ined realisatipnen är att nedtvinga räntorna äfven i vårt land; alltså, då omkostningarna vid silfrets införande i Banken är calculerade till 4 procent, och His Eckermark bestämt rabatten för Lånet böra bestämmas till 5 procent, inberäknade omkostnaderna, anser jag Långifyaren böra å.tnöjas med i procents rabatt å Lånesurnman, jemte 4 procents årlig ränta, Uti denna åsigt instämde Hrr.
Utskottets tillstyrkande, att, det till afhjelpande af Fastighetsägares å Landet betryckta belägenhet, beslutade Lån af 2 millioner uti silfver, får upptagas af R:g:sContoiret, emot en rabatt af 8 eller io procent reserverar jag mig, på den grund, att andra Länder emot 4 proc:s ränta, erhålla lån öfver pari, och jag således icke kan inse, hvarföre Sverige, sorn genomen vis Regeyings omsorg, äger fred och lugn inom och \ B e t ä nk an den, N;s 4>4> 4*^ ^29 utom Riket, samt utan några så kallade Statslån, skall, när början härmed göres, behöfva underkasta sig hårdare vilkor, än andre Stater.
Ridd. och Adelrij Vällofl.
RorgareStdndet samt Hederv.
Vid besvarandet af dé i detta ämne från bemälte 3:ne Riksstånd erhållne återremisser, får Utskottet anraäT 53o Sta t s-Ulskottets la, att vid i:a Pune ten af ofvanberörde Förslag det blifvit erinradt: att, i likhet med livad som blifvit anmärkt vid 3:e Puncten af Upplåningsgrunderne i afseende pä inbibitionsrätt för Fullmägtige i RiksgäldsContoiret af större eller mindre del af länet, sorn skall upptagas, Staten först borde känna lånebehofvet och säkerheten i inkomne complette låneacter, samt derefter utvägar vidtagas för länetillgängars anskaffande: att, vid öfverflyttningen af redan ägande skulder, den gamle inteckningen mäste i original tjena till hypotheque för ny förbindelse å lånet efter de betalningsyilkor som bestämmas: att låntagaren borde åläggas, att, med det lån lian erhåller, liqvidera de inteckningar sorn förut besvära Egendomen, så alt riktiga lånehandlingar derefter blefvo ingifne till Staten, alt förvaras: att, genom serskild förbindelses afgifvande, med hypotheque af intecknad äldre revers, en dubbel beväringsskyldighet uppkomme för RiksgäldsContoiret, den ene i afseende på Egendomen och den andia, med uppmärksamhet på den serskilda förbindelsen vid försummad räntebetalning; att Utskottet förbigått medgifvandet af postponering, hvarigenom, utan behof af de intecknade lånens uppsägning, de kunde fortfara att näst efter RiksgäldsContoiret i egendomen qvarstå, så framt vederbörande derom voro ense, att Utskottet bordt specificera de andre bevisj sorn för Bancolän efter senaste författningar erfordraSj till Betänkanden, 'jfrp 415.
531 undanrödjande af misstag å Hrr Fullmägtiges sida om Beskaffenheten af desse bevis; samt att Fullmägtige bördt få föreskrift, att lemna formulaire till skuldebrefven samt uppgift på alla de handlingar och bevis, som för låns undfående böra presteras.
På andre än originalförskrifningar har Utskottet alldrig föreställt sig, att något lån kan från Riksgälds— Contoiret komma att utbetalas, men på det, vid öfverflyttningen af förut inteknad skuld, lånsökande måga, inom den utsatte tiden, kunna visa de handlingar, på hvilka deras låne-anspråk sig grunda, har Utskottet trott nödigt, att, för detta fall, lemna deni rättighet, att vid första anmälan förete bestyrkte afskrifter af lånedocumenterne.
Olikheten emellan den för ifrågavarande lån afgifvande nya förbindelsen och den äldre skuld* sedeln, ligger således blott i de nya vilkor, sora föreskxdfterne för desse låns meddelande utstaka. 4 532 S t a t s-U 18 k o 11 e t s
I öfrigt har Utskottet trott det varå lämpligast, att, genom en allmän föreskrift, ät Hrr Fullmägtige öfverlemna pröfningen af de prästanda som erfordras, för att RiksgäldsContoiret må kunna inträda i förre innehafvarens inteckningsrätt, enär alla de serskildte omständigheter, hvilka härvid till iakttagande å låntagarnes sida, allt efter de äldre reversernes beskaffenhet, blifva nödige att föreskrifva, icke kunna af R.
Vid 2:dra Puncten är anmärkt: att dels f af Egendomens Taxeringsvärde vore för lågt belopp såsom Maximum för lån, mtan att minst hälften eller eller f af värdet borde kunna erhållas, dels ock att 1829 eller sista årets Taxeringsvärde, såsom tillförlitligare, borde tagas till grund för beräkningen, äfven på det låntagarne måtte kunna undvika, att hos K. M:ts Bef:h:de begära bevis öfver de af flere års Pröfnings-Committe'er åsatte Egendomsvärden: att lånen borde nedsättas till \ af värdet: « att Betan kandell, N:o 4i5.
533 att föreskrift saknades, att 3 års räntor på de lån, Sora nied företrädesrätt kunde finnas i panten intecknade, jemväl borde uti Värderingsbeloppet ingå: huru stor summa förut tioge Vara i egendomen intecknad; om lånen fingo utgå emot inteckning i Bruks-ock Jordegendom samfäldt, och, i afseende på Städernes lånelätt, jorden belänas efter gemensam beräkning med åbyggnaden, hvarföre uttrycket: ”jord i Stac/erne“ borde förändras till ”Jord-egendom å Städernes område:” att ett förtydligande af grunderne, hvarefter Stads Egendomars belänitlgsvärde skall utrönas, erfordrades, hälst erfarenheten visat, att
Brandförsäkringsvärdet ofta varit högre än vederbordt: att för desse lån ej senare inteckning än efter Banken eller Brandförsäkringsverk borde antagas: att det af Fullmägtige i BåksgäldsConloiret måtte få bero, att nedsätta lånen under f af värdet; samt att, enligt hvad i alla lånereglementen iakttoges, Ultryckeligen stadgas borde, af hvilken natur den fasta Egendom skall bestå som finge belänas.
Utskottet har, hvad Egendomens Taxeringsvärde angår, ansett sig böra, ej mindre för att trygga RiksgäldsContoiret ifrån förluster, än ock för att äfven genom denna omständighet kunna sträcka förmonen af hela låneanstalten till ett större antal jordegare, antaga det uppgifne beloppet af f, destobäldre som Banken icke utlånar utöfver af Taxeringsvärdet.
Och anser Utskottet desto mindre anledning, att ifrån sitt S B. 36 534 Stats-Utskottets redan nfgifna tillstyrkande i denna del afvika, som, å en annan sida, det blifvit anmärkt, att beläningsvärdet borde nedsättas till J af taxeringsvärdet.
Beträffande antagandet endast af 1829 eller sista årets taxeringsvärde, kan Utskottet icke anse det så tillförlitligt som medeltalet af de 5 föreslagne årens, hvilket senare likväl bör antagas efter PröfningsCoinrnitte'ernes värde.
Utskottet har nu utsatt: att i de f skola inberäknas äldre inteckningar, som blifva qvarstående i Panten; och äro derigenom frågorne, dels huru stor summa förut får vara i en Egendom intecknad, dels ock om antagandet af icke senare inteckningar än efter Banken eller Brandförsäkringsverk, besvarade.
Endast jordens värde har Utskottet ansett böra i föreskrifven ordning ligga till grund för lånesummornes bestämmande, och genom tillstyrkandet i i:a Puncten, att endast sudan Jord-egendom pä Landet och i Städerne, hvilken såsom säkerhet för Bancolän iir antaglig, får af RiksgäldsContoiret belånas, lärer frågan om Egendomens natur jemväl anses besvarad.
Utskottet öfverflödigt, att för Fullmägtiges åtgärder, i den händelse, att en erbuden pant skulle finnas hafva gått i köp för mindre belopp än f af Taxeringsvärdet och att densamma, med behörigt iakttagande af Statens rätt och säkerhet, dertill igke Betä n Landen, N:o <{t 5. 535 kan beiänas, föreslå någon serskild föreskrift, då | blifvit antagne såsom grund endast för den högsta lånes umman.
Det tillägg, som vid slutet af 3;e Puncten blifvit inom BondeStåndet yrkadt, af orden: att lånen genom uppfyllandet af de i samma punct meddelade stadganden på omkring
Ö7 år likvideras j är i nya förslaget, iakttaget.
Vid fe Puncten är anmärkt: inom Ridd. och Adeln af en Ledamot, att tiden för Ränte- och Capital-afbetalningsliqviden bordt bestämmas till 2 gånger om året: samt inom BorgareStåndet: att, på det
Vid S.-e Puncten är anmärkt dels Los Ridd. och Adeln dels hos BorgareStåndet : att låntagarne i RiksgäldsContoiret, vid afbördandet af ränte- och capilalprocent, ej borde blifva mera gynnade än äldre Fastighets-ISntagare i Ranken, eller ock desse senare få samma rättighet, att vid Ii - 536 Stats-Utskottets qviderhe kostnadsfritt få gora sine inbetalningar i LnndtRänteriernei att tydeligen utsättas borde, att, örn inbetalningen skedde i LandtRänteriet, den skulle ske så tidigt, att medlen kunde på förfallotiden vara i Banken För RiksgäldsContoirets räkning insatte, och ingen ränta anses betald förr än den vore i Banken inlefvererad: att Ränte- och Capital-afbetalningar borde få ske äfven till RiksgäldsContoiret directe, samt att remisslage å de från Ränterierne, till RiksgäldsContoiret ingående Ränte- och Capital-afbetalningar ej borde äga rum, såsom medförande en ökad utgift.
Enär syftemålet med ifrågavarande lån ar, att göra dem för inneliafvarne så fördelaktige som möjligt, Under iakttagande, å andra sidan, af Statens säkerhet; lära hvarken de Vilkor, som för Bankens lån och liqviden af desamma blifvit föreskrifne, böra lägga hinder i vägen för de fördelar som till lättnad vid betalningen kunna beredas desse RiksgäldsContoirets gäldenärer, eller de böra förläggas, att förr än på förfallotiden sine skulder afbörda; hvadan med iakttagande endast af den förändring i redactionen af förevarande Punct, sorn ansetts nödig för utmärkandet, att betalningen skall ske hälst i RiksgäldsContoiret, fastän den äfven får verkställas i LandtRänterierne, Utskottet ansett Punctens innehåll böra blifva oförändradt; jemväl i afseende på beräkningen af remisslage, som för desse, likasom för andre allmänna medel, icke synts böra LandRäntmästarne frånkännas.
Vid 6:c Puncten är den anmärkning gjord inom Ricki, och Adeln af en Ledamot, att Förskrifningarne borde stallas på Ilamburger-Banco eller Svenskt Silfver, efter 1664 års myntfot, så vida någon säkerhet skulle vinnas att erhålla tillbaka samma mynt som det RiksgäldsContoiret sjelf upplånt, emedan i annat fall det kunde inträffa, att RiksgäldsContoiret vid låneoperationens slut finge betala efter en högre cours, än det mynt gällde, hvaruti RiksgäldsContoiret erhölle sin betalning.
St:rs förklarande, att, ifrån den dag utväxling af Silfver vidtager, Banken skall vara skyldig att sine efter samma dag utgifne sedlar med Svenskt Silfvermynt inlösa, derigenom i R;dr t B:cosedlar erhåller lika värde med i R;dr i Silfver, Utskottet ansett sig destomindre böra föreslå, att Statens gäldenärer skulle i annat mynt än Btcosedlar förskrifva sine skulder, sorn ett deremot stridande stadgande möjligen kunde anses innebära ett misstroende till R.
Vid 7--e Puncten hafva följande anmärkningar ägt rum, 538 Ståts-Utskottets inora Borgare- och BondeStänden: att maxim i beloppet för lånen kunde nedsättas till 20 a 10,000 R:dr samt minimibeloppet till 200 å i5o R:dr: mindre lån gifvas företräde framför större, då de blifvit sökta på samma tid och för dem erbjödes godkänd säkerhet; samt fonden blifva tillgänglig blott för jordbrukare och ej delas af Bruks- ock Fabriksidkare, hvilka ägde andre anslag för sig bestämda: att med granskningen, huruvida handlingarne voro complette, K.
MUs.
B;dr, men med ett maximum af 3o,ooo R:dr, lån borde beviljas af de medel, som återstodo, sedan sökande, sorn inom sista terminens förlopp sig anmält, efter de i öfrigt stadgade grunder, erhållit lån: att nya låntagare, som erbjödo tillräcklig säkerhet borde hafva företräde, eller åtminstone lika rätt
, emedan man deraf eljest lätteligen kunde draga den slutsats, att de deri omnämnde Jånsökande voro befriade ifrån skyldigheten i afseende på Ränte- och Gapitalafbetalningen.
N:o 41^> 53g liiibeloppet af länen, hvilken Utskottet medgifver till någon del kunna äga rum, har, såsom en medelväg emellan de förut tillstyrkta 3oo R.‘dr och det belopp nf i5o R:dr, som hos BondeStåndet ansetts böra utgöra minimum, Utskottet antagit, att under 200 R:dr, hvilken summa äfven inom BondeStåndet blifvit föreslagen', lån af denna fond icke böra utlemnas.
Utskottet är äfven af den tanka, att granskningen och pröfningen af lånehandlingar ske i RiksgäldsContoiret, samt att mindre lån beviljas företrädesvis framför större; Dock som endast i det fall, att tillräckligt antal sökande icke anmäla sig, att på föreskrifne vilkor undfå lån, rättigheten är Fullmäktige lemnad, att, utan inskränkning till beloppet, mot fullgod inteekningssäkerhet beläna jordegendom; så lärer deremot destomindre någon giltig anledning till anmärkning förekomma, sorn fondens ständiga förräntande, emot den beräknade procenten är ett oeftergifligt vilkor för Statens betryggande från förluster på det upptagne Silfver lå net.
Fiel 8:c Puncten bar den anmärkning blifvit gjord inom Borgare - 5/fo Stats-U tskottets Ståndet; att livar och en sorn lemnnde säkerhet, i föreskrifven ordning, borde, utan skillnad af Län, vara till lån berättigad, hälst en tillförlitlig kännedom om inteckningssumroorne för hvart och ett Län, i det af” seende som nu komme i fråga, destomindre kunde vinnas, som Bergsbruk icke hade beläningsrätt, och i flere orter sådane egendomar funnos, hvilkas urskiljande härvid skulle vara svårighet underkastadt.