Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer uti underdånigt Svar af d. 22 Febr. l8io, med bifall till hvad Kongl. Maja sålunda N"ådigst föreslagit, från Banken lem nät Canal - Bolaget Åtta Hundrade-* Tusende R:drs Discont-Rätt på inalles 25 år, un* der vissa derföre stadgade vilkor; såsom: att den påräknade Stämman af 1,000,000 Rtdr i A* ctier skulle vara tecknad och fö sta insättningen af tio procent derå gjord innan Banco biträdet fick begagnas; att Ganal-Verket skulle blifva Bankens Hypothek för dess Lån-biträde; och att Banken, uti så väl Directionen* sorn årliga Revisionerna skulle genom sina Ombud deltaga m. trt.j enligt nämnde SkrifVelses innehåll.
I följd af de upplysningar som vunnits igenom Ordförandens uti Götha Canal-Direction Samt denna Di ections till Kongl. Majit Särskildt äfgifna underdåniga Berättelser * äfvensom genom Revisorernas årliga Berättelser till Actie-ägarnö Samt de hällne Canal- och Discont Bolags Stämino-Protocoller, jemte för Utskotten uppvisade Relations-chartor och beskrifningar, här hös Ut* skottet den öfvertygelse blifvit stadgad, ätt Götha Canal skall i framtiden både diiécte Och ittdirecté tillskynda Riket särdeles vigtiga fördelar* Utskotten erkänna , att anläggningen i hela dess vidd är stytd med god ordning och örn* g.te Bandet. X9 3. 194. tanka* Den 17 Juli. tanka, samt att den drift, hvarmed detta vidsträckta företag för det närvarande utföres , lemnar det säkraste hopp att detsaminas fullbordande skall besörjas med lika varm nit af Styrelsen och samteliga Tjenstemän, som hvar i sin man med kunskap och alfvarlig hog synes befrämja det gemensamma föremålet.
Till arbetets börjande på hela I/inien hafva Utskotten funnit
Directionen ägt fullkomliga skäl, ej allenast och förnämligast deruti , att Canalarbetet icke på annat sätt kunnat inom föreskrefven tid göras färdigt, utan ock i anseende till åtskilliga locala omständigheter som gjort det till en fördel.
Men i anledning af en under öfverläggningarna yppad fråga om
Directionens skyldighet att hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anmäla de hinder som mött Canal-arbetets full^ följande efter den stadgade Planen, hafva 2:nei olika meningar inom Utskotten uppkommit.
Ä ena sidan har blifvit anfördt att Directionen väl rätteligen förfarit derutinnan, att arbetet enligt Reglementet blifvit börjadt i båda Provinserna, men att Directionen , som snart hade bort kunna upptäcka missräkningen uti det år 1809 uppgjorde kostnad s-förs lag och hvarpå Riksens Höglofl.
Ständer grundat deras Beslut, ålegat, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla otillräckligheten af de anslagne medlen och dervid tillika i underdånighet hemställa om en sådan förändring i arbets-planen , som efter tillgångarna vore mera afpassad, så att
Directionen kunnat låta inskränka arbetet till ett ställe heldre än att, såsom nu skedt, låta detsamma fortsättas - Den 17 Juli. *539 tas å liela linien, och såmedelst; bereda nödvändigheten af ett ytterligare bidrag af Staten till Canal-arbetets fullbordande.
A andra sidan åter är änfördt att denna anmärkning synes ej kunna förenas med de er* hållna upplysningar om Kongl. Majits och Riksens Ständers, Bolaget gifne uttryckliga föreskrifter i afseende på Canal-Verkets utförande i en flan oell i ett sammanhang på en bestämd tid, eller med de redan fattade beslut örn godkännande äf
Directionens i följd häraf vidtagna åtgärder; att de under öfverläggningeri företedde .Handlingar innefatta öfverflödigt försvar för DLrectionen i denna del : att hvarje års arbets; plan för båda Provinserna blifvit inför Kongl. Majit i Stats-Rådet i underdånighet företedd och af Kongl. Majit i Nåder gillad innan något arbete för året börjats eller Arbetskommendering; på grund af donna plan, erhållits: att hvarje års berättelse, sorn upptager hela använde-kostnaden för året, jemväl blifvit till Kongl. Majit i underdånighet afgifven: att både Bolagets och Riksens Ständers Banks tillförordnade
Revisorer årligen granskat ej blott räkenskaperna; och dervid pröfvat kostnaden, utan ock arbetet i hela •less omfattning, så val det redan verkställde, som det återstående, saint på stället besigtiga! och godkännt det fullgjorda; att desse Revisions* Berättelser blifvit vid de i Reglementet föreskrifna Bolagsstämmor Actie-ägarne förelaggde, och af dem full decharge, sednast den 15 Sept. 1814 > Hirectionen meddeid för dess befattning, utan att någon anmärkning blifvit gjord mot fört - 154» Den 17 Juli. fortsättningen af arbetet efter samma plan och i ett sammanhang; hvaraf alltså föijer, att CanalDi rectionen for dess båda Principaler , Kongl.
Majit och Bolaget, aldrig doljt utan i den ordning , sorn Reglementet föreskrifver och efter hvad billigen och lagligen fordras kan , yppat hela Verkets ställning: att Directionen icke ägt någon rättighet, att omedelbarligen vända sig till Riksens Ständer och mindst kunnat göra det då Riksens Ständer ej varit samlade: att deras Fullmägtige liksom Revisorerne i Banken hafva erhållit de‘ berättelser som till dem enligt Reglementet skolat aflemnas; och ärueligen, att vid Riksens Ständers sista sammankomst i Orebro år 1812, endast ett års Canal-arbete var verkstäldf.
O tn ock
Directionen af det årets nästan endast förberedande anstalter kunnat utröna, att kostnaden troligen skulle komma att betydligen öfverstiga det af Major Bagge år i8og uppgjorde förslag ; så kunde det dock ej föranleda hvarkens till förmodan om en sådan utgång sorn efteri8l2, 1813 och I8I4 årens hän 'elser först visade sig, ej eller till en sådan underdånig framställning hos Kongl. Majit, sorn den gjorde anmärkningen emot Directionen satt i fråga, enär
Directionen aldrig förrnärkt hos Kongl Maj:t, Bolaget eller dess Revisorer någon tvehogsenliet om arbetets fortsättning efter samma plan sorn det blifvit börjat, än mindre skulle Directionen kunnat tilltro sig att på eget bevåg . då den ännu ägde tillgångar utaf Bolagets A tie capital och den på Discont-rörelsen erhållande vinst, afbryta arbetet uti någondera Provinsen, tvärtemot Konungs oell Den 17 Ju/t. 1541 och Ständers föreskrift, och såmedelst ännu flera år aflägsna utförandet af detta vigtiga Verk.
Ett sådant förhållande skulle troligen i det stället hafva gifvit, och bordt gifva anledning till den anmärkning att D irectionen, utan afseende på det Allmännas och Bolagets förlust samt våda af dröjsmålet , sökt bereda tids utdrägt , och dermed ådragit sig misstankar för möjliga egennyttiga afsigter.
Att uti de Utskotten meddelade Ordförandens i Gotha Canal-Direction enski 1 ta underdåniga berättelser till Kongl, Majrt för åren 18I2 och 1B13 , och en särskild underdånig Skrifvelse af den 16 Januari sistnämnde år, är med tydliga ord förutsagd t , att den i l8og års förslag beräknade kostnads - summa troligen på långt när ej skulle förslå och Bolagets så väl sorn Verkets undergång beredas, om de stora förluster, hvilka vållades af Tropparnas borttagande från arbetet, dageligen stigande pris, med flera oförutsedda omständigheter, ej kunde förekontmas i en fram id eller Bolaget erhålla ersättning för det förflutna, och dessutom det understöd som Verket syntes förtjena och fördra, och hvilken uppgift af Canal Verkets belägenhet icke möjligen förr än då kunnat meddelas.
Att det ej kan vara kändt, hvad af Ordföranden dessutom enskildt eller officielt hos.
Maj:t blifvit i underdånighet anmäldt , men hvarom dock en närmare undersökning, i fall allt det nu anförde ej ansetts tillrackeligt, bordt föregå bedömandet.
Och sedan Pluralitetens tanka icke annorlunda - 4 54- J)en 17 Juli. lund? än genom Votering kunnat utrönas, sa har den blifvit anställd ofver följande Proposition:
Den sorn bifaller , att Iros Riksens Högloft.
Ständer anmäles den förmodan , att ehuru
Dtrectionen eller dess Chef, tid efter annan hos Kongl. Maj:t i underdånighet andragit de menliga följder för Canal-arbetet, som skulle uppstå, igenom saknaden af påräknade arbets commenderingar, Utskotten likväl: anse sådant icke hafva, fullkomligen uppfyllt det sorn kunnat förväntas, utan äro Utskotten af den tanka det Directiojren , så fort en brist kunnat föreses, bordt derom underdånig anmälan göra, emedan deraf oi?udvikligen skulle följa ettdera tillökade bidrag af Staten eller i så måtto förändrad arbets plan, att
Canal arbetet mindre skyndesamt verkställdes och fullbordan deraf till en förlängd termin utställdes ; skrifver Ja.
D en det ej vill, skrifver Nej.
Nej forfaller frågan.
Hvilken Votering så utfallit, att tvänne Stånd stadnat emot- tvänne Stånd, hvadan båda alternativen till Riksens, Högloft.
Ständers pröfning och afgörande hem» stäl las.
Utskotten hafva, trott sig böra fästa särdeles afseende deruppå, att Götha, Canals anläggning ej allenast är af Riksens Högloft.
Ständer vid x8oq års Riksdag samtyckt, utan ock,. att Octroyen for Canal-Bolaget blifvit i Nåder ut-i färdad i anledning af Riksens Högloft.
Ständers hos Kongl. Maj: t gjorda underdåniga anhållan,, med Den 17 Juli.
1543 med tillagd underdånig önskan, att åt det blifvande Bolaget i Nåder måtte lemnäs alla möjliga och skäliga förmåner; vid sådant förhållande och då Utskotten anse det vara utan ändamål att nu sätta i fråga huruvida Götha Canals anläggning bordt uppskjutas till en mera gynnsam tidpunkt, tro Utskotten sig med fästad hugkomst på Canal-anläggningens upprinnelse, endast böra skåda ämnet ur synpunkten af det närvarande.
Intet tvifvelsmål kan då uppstå om omöjligheten för Bolaget att med egna krafter och nu ägande Publika biträden kunna fullborda Götha Canal.
Och Utskotten, som förmoda att med gifna löften och Rikets värdighet skulle vara mindre förenligt, om ett såsom Riksgagneligt ansett och till så betydlig del påbörjadt storverk skulle öfverlemnas att förfalla intill dess efterkommande under mera gynnsamma tider vore hugade att sig af ruinerna begagna, anse sig böra på efterskrefna vilkor föreslå sådant ytterligare biträde till Götha Canals fullbordande, som å ena sidan fullkomligen uppfyller allt hvad af Bolaget skäligen kan förväntas utan att å den andra för mycket medtaga Rikets krafter eller föranleda till våda för dess financiella ställning. 1:0
Bör Götha Canal-Bolaget såsom vilkor för allt ytterligare bidrag till Canalens fullbordan underskasta sig skyldighet att inrätta sin Discont-rörelse enligt de föreskrifter som Riksens Höglofl.
Ständer, med hänsigt på Samhällets allmänna fördel, finna för godt meddela för blifvande
Discont* rörelsen i hela Riket. a t* ?544 lien. 17 Juli. 2:0
Pa det arbetet efter den uppgjorda pia» nea må kunna utan uppehåll fo tsättas, bor det bidrag sorn meddelas utgå årligen från och med innevarande år; men i frågan om tiden för ett sådarit bidrags fortfarande hafva meningarne varit skiljaktige.
En del bland Utskottens Ledamöter hafva ansett bidraget böra fortfara till och med år 1820 eller det år då nästa Riksdag derefter infaller; och andre åter att det borde fortfara i tio år, Till stöd för den förstnämnde meningen har blifvit anfördt, att det skulle vara ganska betänkligt att ingå uti åtaganden för en längre framtid , så mycket mera som det vöre stridande emot antagen princip , hvilken är gällande till pch med för de anslag som göras till hela Samhällets upprätthållande : att de vidrigaste följder afven skulle uppkomma af en mera oinskränkt förbindelse ; ty då å ena sidan de löften böra vara oryggelige, som gifvas af Rikets Representanter, skplle å den andra förändrade tider och omständigheter så kunna försvåra uppfyllandet deraf, att verkställigheten måste ske på beskostnad af Jljkets allmänna väl ; och vidare , att ehuru de nyligen upprättade Calculer synes stödja sig på de sannolikaste grunder som kunskap och erfaypnhet kunna lemna , det likväl skulle vara vågsamt ingå uti den försäkran, att kostnaden för återstående Canal-arbetet med visshet skall stadna y'id den påräknade summan, enär man tvärtom inser flera händelser, sorn kunde öka behofvet; i hvilket fall Riksens Höglofl.
Ständer ffter fern års forlopp, likasom nu, skulle komma - ma i det brydsarnma valet att antingen låta Canal-arbetet afstadna eller ock bevilja förhöjda utöfver Statens förmåga sträckta anslag.
Såsom skäl för den sednare meningen har åter blifvit yrkadt, att ehuru det med säkerhet bör kunna förmodas, att enär Riksens Ständer en gång pröfvat Götha Canals anläggning vara ett Riksgagneligt företag samt vid denna Riksdag , till arbetets fullföljande , beviljat särskildt penninge biträde, det icke gerna bör kunna sättas i tvifvelsmål, att ett sådant, til 1 arbetets fullbordande erforderligt, biträde skulle af kommande
Ständer rnindskas eller indragas, vöre det likväl i så måtto nödvändigt; att bidrage's fortfarande under alla byggnacis-åren nu bestämrpes, sorn Actie-ägarne, utan att äga en gifven och ovilko lig säkerhet för fortsättningen, möjligen och ganska troligen skulle vägra insättningen af de på det tecknade Actie-capitalet annu återstående sextio proCent, och till och med, i värsta fallet, heldre föredraga förlusten af de redan inbetalte fyratio proCent, än att öka den med ytterligare tillskott, på hvilka någon afkastning icke vöre att förvänta, och i hvilket fall Canal-arbetets inställande häraf blefve en nödvändig följd.
Men dessutom har blifvit frainställdt det olika förhållande som af ett bestämdt eller temporairt anslag uppkommer både i anseende till Staten och Bolaget.
Genom det förra blir Staten en gång for alla frikallad från allt ytterligare an språk på understöd och känner således gränsen för sitt bidrag, men genom det sednare försättes Staten i en beständig ovisshet till hvad be - Den 17 JuVn lopp de återstående behofven framdeles skulle kunna aftvinga den betydliga summor.
Och i anseende till Bolaget, så gäller den af alla tiders erfarenhet till rigtigheten besannade grundsats , att vid utförande af sådana företag, som det ifrågavarande, man säkrast kommer tili målet när enskildta interesset kan sättas i verksamhet.
I anledning af dessa yttrade skiljaktiga meningar har votering blifvit anställd öfver följande Proposition:
Den som bifaller att bidraget till Götha Canal utgår årligen från och med innevarande år till och med 1820, eller det år då nästa Riksdag derefter infaller, skrifver Juf —~ den det ej vill, skrifver Nejf — vinner Nej, kommer det årliga bidraget att fortfara i tio år.
Och som rösterna så utfallit att 2;ne Stånd Stadnat emot a:ne Stånd , så varda de alternativa meningarne till Riksens Ständer hemställde. 3:0
Det ytterligare bidraget af Staten bör likväl ej för nästa år eller för något af de påföljande åren utbetalas innan Revisionen för det näst föregångna året intygat byggnadens fortsättning med full drift efter den stadgade planen; och tillika att af det tecknade Actie«apitalet blifvit infordrade i den ordning
Reglementet föreskrifver, nemligen 1815, 10 procent, 1816 likaledes 10 proCerit samt 1818 och I820 hvarje år 10 proCent; äfvensom i händelse, enligt deni nästförestående punkt anförde ena alternativa meningen , bidraget skulle komma. att fortfara efter år 1830 » infordras år 1822 i»
Dea 17 Jult. 4547 jo proCent ock sista xotdelen af Actie-capitalefe jfr 1823. 4:0
Den af Götha Canal-Direetion uti bär pfvanomförrnälte Calculer och Berättelser uppgifna totala kostnadsutrima, för vid detta års början återstående Byggnader, utgör , efter afdrag af nu, varande bebållpingav, fordringar och fastigheter, Hvilka efter hand och slutligen kunna realiseras, - - B:dr 3,873,422* hvartill kompaer den af Bolaget vid årets början redan utöfver tillskjutna Capi talet och uppburna
Discont-vinsten gjorda skuld till Discont-Fonden - - 852,792: samt io års rentor till Actie-ägarne å 5 proCent på deras gjorda och gjörande tillskott, de sednare beräknade att utgå enligt föreskriften, i 3 punkten 1,193,656:
J)ifference emot deras belopp om resterande Actie - inbetalninaen t stället utgår å
Io proCent uti hvarje af de första sex åren 141,354: i,335)010 .
Summa B:dr 6,061,234:
Hvaremot Bolagets tillgångar bestå uti resterande 60 proCent å Actie* capitalet - B:dr, 1,884,7201 JJiscont-vinsten , upptagen lika med, hvad den hittills per medium utgjort eller Transport 1,884,720:, 1548 Dera 17 Juli.
Transport 1,884,730: *20,000 R:c'r per ar, och således för 10 år 1,200,000:
Och den under Byggnadstiden påräknade inkomst af Canalen 64,000:
Således in alles 3,148,730:
Alltså visande en brist under byggnads - åren af - - •
R:dr 2,912,504:
Och med hvars fördelande på hvarje af dem, enligt af Canal - Directionen upprättad Ar bets-plan, skulle jemlikt bifogade Calcul Lit.
A erfordras K:dr 342,149 1816 - 343,214 1817 - 437,385 1818 - 218,955 1819 - 459,58o 1820 - 250,809 I82I - 345,809 1822 134,501 3823 - 132,407 1824 - 248,695 In alles R:dr 2,912,504 I afseende på beloppet af det årliga byggnads-låne-biträdet, som lemnäs Götha Canal-Bolag .hafva ineningarne va it delade, så att votering blifvit anställd öfver följande Proposition :
Den som bifaller att Götha Canal - Bolag erhåller ett årligt byggnads-bitiäde af 250,000 R;dr skrifver Ja!
Den Den 17 JulL J 549 Den det ej vill skrifver
Nej, bestämmes årliga byggnadsbiträdet till 300,000 R:dr, hvilken votering så utfallit att två Stånd stadnat emot 3 Stånd, hvarföre båda alternativen till Riksens Högloil.
Ständer hemställas. 5:0 Förut, då Octroyen innefatta le ett Contracf, hvarigenom
Bolaget åtog sig att med bestämda vilkor på iöreskrifven tid fullborda Canalen , var Statens förhållande tili Bolaget annorlunda än nu, då Bolaget anser Staten ensam böra vidkännas det deficit som uppkommer sedan hela Actie capitalet och Bolagets öfriga ägande tillgångar äro använda.
Förut var administrationen Bolagets ensak och Banco
Styrelsens rättighet och åliggande endast att tillse , det arbetet och Discont-rörelsen så förvaltades, att Bankens Säkerhet vore förvarad.
Nu mera och särdeles om anslag skulle göras för längre tid, verkar administrationssättet nära lika mycket till Statens som till Bolagets directa fördel eller skada, hvarföre ock Utskotten föreslå att Banken och det Verk hvarifrån bidraget utgår må tilläggas ovilkorlig rättighet, att erhålla fullständiga upplysningar och förslag öfver det verkställda och tilärnade arbetet , samt att anmärka allt som finnes anmärkningsvärd!, med rättighet att innehålla anslagen intilldess afseende göres å det som till rättelse är uppgifvet. 6:0
Om under någotdera af de 6 åren allt påräknadt arbete icke skulle kunna utföras, så tillstyrka Utskotten att den besparde summan må det påföljande året få begagnas; men att den del 1550- Den 17 Juli. del af änslags-summorna ■, sorn år 1820 Icke är till arbetets fortsättning disponerad, ingalunda ina anses såsom en Bolagets ovilkorliga fordran; dock kommer denna punkt att förfalla i händelse bidraget skulle bestämmas att fortfara under tio års tid. 7:0 Emot de nu föreslagna ytterligare biträden anse Utskotten all af Ganal-Bolaget upp^ gifven pretention å ersättning af Stats - Verket helt och hållet försvinna.
Angående de medel, hvilka skulle kunna utses till det nu för Götha Canal Bolag före* slagna lån-biträde, så, och efter det Stats-Utskottet ganska bestämdt förklarat, det hvarken uti Kongl.
Stats Contoiret eller Riksgälds-Contoiret några medel äro att tillgå, sorn till ett sådant behof skulle kunna användas , har denna fråga blifvit öfver'emnad till Banco - Utskottet i med anmodan att yttra sig så väl häröfver, sorn regleringen af Götha Canal Bolags Discont-rörelse.
Utskotten föreställa sig det Riksens Höglofl.
Ständer desto heldre kunna göra sig i underdå» nighet förvissade om Hans Kongl. Majtts Nådiga Sanction å de förändringar i Götha CanalBolags Octroy, hvilka Riksens Höglofl.
Ständer anse nödvändiga, som Konungens Nådiga afsigt är vunnen när, till Canalens fullbordande, tillräckliga utvägar blifvit utsedda.
En oförändrad fortsättning af Bolagets financiella befattning lärer aldrig af Konungen i Nåder yrkas, om dea befinnes vara hinderlig för en sådan reglering af Rikets Penninge-väsende, hvarigenom, med åter* Den 17 Juli. 1551 återställande af Sedelmyntets värde j ett tillräckligt understöd må kunna lemnäs åt de tynande Näringarna, lieldst Konungens Höga rätt att, till TJndersåtares bibehållande vid Välfången egen* dom, vaka öfver allt som dermed gemenskap äger, icke af någon enskild Corporation må kunna motverkas.
Och anse Utskotten i öfrigt sig äfven böra tillstyrka Riksens Höglofl.
Ständer att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att derest icke
Bolaget fullgör de vilkor som varda föreskrifne, Kongl.
Maj:t i Nåder täcktes förbjuda det vidare fortsättning af Discont - rörelsen.
Några Ledamöters särskilta meningar bifogas.
Ridd. och Adelns Ledamöters vägnät Joli.
Carl de Geer. - På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar C. v. Rosenstein. E. A. Almqvist.
Gust. D. Wilcke.
På Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters' vägnar Jon Jonsson.
Utdrag af Protocollet, hållet vid sammanträde imellan Riksetis Höglofl.
Stein - 155?
Ständers Stats* och Banco-Utskott den 15 Juli 1815* s. r>.
Vid justeringen af Hdglofl.
Stats» och Banco Utskottens gemensamma Betänkande, i anledning af Kongl, Majus Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående Götha Canals fort* gång och ytterligare befrämjande, uppläste Herr Commerce Rådet
Santesson dess särskilta skrif* teligen författade tankar, så lydande: ”Enär Högloft.
Stats- och Banco-Utskoftens beslut dels uti flera hufvudsakeiiga delar innefattar Alternativer, eller tvänne olika inom Utskotten afgifna meningar, hvardera af tvänne Stånd, dels icke upptager, såsom till Höglofh Banco - Utskottets enskilta handläggning öfver* lemnade , flera andra af sammansatta Beredningen föreslagna punktet; så inskränker jag mitt enskildta skiljaktiga Votum, uti hvad Hogiofl, Utskottens Betänkande i frågan om Gotha Canal nu innefattar, till blott den allmänna reservation : ”Att ehvad alternativ Sorn antages.
Resultatet deraf, på grund af de uppgjorda beräkningar af så väl Inkomster sorn Utgifter, må blifva sådant, att Actie-ägare, på hvars vidare fortfarande tillskotter af resterande 60 procent dock hela saken .beror, både i hänsigt å tillräckeligä medel för byggnadens bestridande, sorn å det af Riksens Höglofi.
Ständer ofelbait, enligt Utskottens Beslutj deruti fastställande uttryckelig! vilkor för allt biträde, finna det de ej löpa fara att framdeles förlora antingen capital eller renta* - £)en 17 Juli, ^ 5 5 3T tå, eilet kahslsé båda delar.
Detta herot hirf* Vudsakeligen på l:o afgörande af det alternativ, som uti arne punkter skall decidera om biträ* det blir bestämdt en gång för alla, eller blott: temporaitt, i hvilket sednare fall all förbindel»
Se å Statens sida örn vidare fortsättning af biträ* de ifrån ar 1820 uti Betänkandet saknas; men hvarförutan Actie -ägarne visserligen icke uti oVisshet våga sina öfriga medel; och ä:o på för* klaringen af ordet Län-biträde; emedan, om
Starten möjeligen i en framtid skulle uttaga detta eller renta derföre med förmonsrätt framför A* Ctie-ägarhes årliga påräknande lagliga renta af deras Capital, visserligen följden också blefv© den , att desse icke vidare tillsköto.” ”Detta sednare är dock ibland de till Hög-. lofl.
Banco-Utskottet hänskjutne punkter, och. jag vågar, på förhand, hoppas, att detsamma uti dess häröfver fattande och afgifvande Beslut icke underlåter sa afväga vilkoren, att ej, ge* norn Actie-ägares misströstande
Och uteblifvande att vidare tillskjuta, hela hufvudsaken, Cana* lens fullbordan, forfelas.” ined begäran, att desamrnä måtte få åtfölja Hög* lofl, Utskottens Betänkande till Riksens Högloft Ständer; hvarvid ej något var att påminna.
Herr Majoren Påhlman yttrade, att söm Majoren instämt uti det af Herr Landshöfdingen.
Grefve I,liljencrantz författade förslag till sam* mansatta Beredningens Betänkande i den del , som angår Disconten, och hvilket sedermera 6 såsom innefattande Herr Grefvens och Lands* höfdingens särskilta tanka, åtföljt Beredningens 5-te Bandet, *95. 196. tili »554 Den 17 Juli. till Höglofl.
Utskotten afgifna Betänkande; så begärde Herr Majoren, att detta förslag måtte bifogas det nu till Riksens Höglofl.
Ständer afgående Betänkande; uti hvilken anhållan Herr Lector Fröberg , som med Herr Grefve Lilljencrantz uti Beredningen sig förenat, nu äfven instämde; i anledning hvaraf beslöts, att Herr Landshöfdingen Grefve Liljencrantz^ nu ifrågavarande förslag skulle Utskottens Betänkande bifogas.