Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Underhålls-afdelningens Kammar-kontor, Krigs-kommissarien Axel Obitz, som sedan den 6 November 1849 åtnjuter lön på Kollegii indragnings-slat, och Revisorn i f. d. Artilleri-kammar-kontoret Danild Edvard Pettersson, hvilken väl tillhörer Kollegii tjenstgörande personal, men sedan den 4 Maj 1853 för sjukdom åtnjutit tjenstledighet, varda med innehafvande löner, den förre till belopp af 1,314 R.dr B:ko eller 1,971 R:dr R:mt och den sednare med 876 R.dr B:ko eller 1,314 R:dr R:mt, på allmänna Indragnings-staten förflyttade » »I sammanhang med aflöningens reglering för Krigs-Kollegium förekommer utredningsfråganom lönereglering för Utrednings- förräds-personalen, hvilken på Krigs—Kollegii stat Ffi,r^den. är uppförd.
Sedan Eders Kongl. Majit, genom Nådigt beslut den 17 sistlidne September, förordnat, det Utrednings-förrådet i Christianstad nu kommer att upplösas, återstå endast tvänne sådana förråd, nemligen i Stockholm och Götheborg, der på hvartdera stället finnas: en Intendent, en Förrådsförvaliare och en Vaktmästare, samt vid Stockholms förråd dessutom en Förrådsskrifvare, hvilka, såsom för göromåleti behöflige, fortfarande måste bibehållas. 62 Bil. M 5 till Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. JYi 1, om Statsverket 1836.
Vid Utrednings-förrådet i Götheborg blifva, enligt hvad Krigs-Kollegium upplyst, göromålen framdeles ökade, dels i följd af förrådets i Christianstad upplösning, dä en del derstädes hittills förvarad materiel är afsedd alt till förrådet i Götheborg förflyttas; dels deraf att leverering af varor och persedlar för Arméens behof skulle till detta förråd framdeles ega rum i vidsträcktare mån än hittills varit fallet. [ afseende åter å Stockholms Utredningsförråd har af kollegium blifvit anfördt: att derstädes förvaras största och hufvudsakligaste delen af Arméens och Bevärings-manskapets materiel, Reserv-förrådets tillgångar samt den vida öfvervägande delen af Arméens sjuk vårds—attiralj; att denna sistnämnda attiralj, genom de dertill anvisade medlen, under sednare åren vunnit betydlig tilivext; att vid ifrågavarande förråd, som står under närmaste tillsyn af Kollegium, måste fortfarande emottagas och besigtigas de väsendtligaste och största leveranser för Arméen, hvilket fordrar en synnerlig vana vid effekternas bedömande, helst emottagningen ofta måste ega rum samtidigt med de ifrån detta förråd, i vida större mängd än från Götheborgs förråd, skeende afsändningar till Regementen och Korpser; att förlust genom nyssnämnde förhållande lätteligen kan tillskyndas Förrådsförvaltare!), sorn enligt Kongl.
Kungörelsen den 20 December 4825 är Eders Kongl. Majit och Kronan personligen ansvarig för beskaffenheten af de persedlar, som utan anmärkning till det vid besigtningen förda protokoll af honom emottagas; att de sålunda antydda svårigheterna för Förrådsförvaltare!) att utan äfventyr och förlust handhafva varu- och persedel-besigtningarne torde komma att ej obetydligt förökas, derest Beklädnads-Direktionerne, såsom det för omsättningen i Kronans förråd vore önskligt, för framtiden komme att i betydligare mån derifrån fylla sina behof af kläde; samt slutligen att, så ofta reparation af Allmänna Garnisons-sjukhusets materiel erfordras, densamma alltid vid ifrågavarande förråd verkställes.
Kollegium har, i betraktande af alla nu omlörmälda förhållanden, och då hvad angår de vid Stockholms förråd anställde tjenstemän och betjente, särdeles desse måste, lör att kunna fullgöra sina många och ansvarsfulla åligganden, deråt egna hela sin verksamhet, ansett nödvändigt, att aflöningen härefter lämpades, så att närings-omsorger icke måtte behöfva menligt inverka på deras nit för Kronans bästa; hvadan af Kollegium blifvit föreslagen löljande aflöning: vid Stockholms förråd: för Intendenten, som för närvarande åtnjuter arfvode på stat 850 R:dr B:ko och af särskilda medel 650 R;dr, eller tillhopa 1,500 R:dr B:ko, 2,000 R:dr B:ko eller 5,000 R:dr Runt; » Förvaltaren, med arfvode på stat 450 R:dr oell särskildt tillskott af 550 R:dr, eller tillhopa 4,000 R:dr B:ko, 1,666 R:dr 32 sk.
R:ko eller 2,500 II:dr R:mt; Bil. M 3 till Kongl.
Prop. M I, om Statsverket 1856. för Förrådsskrifvaren, med arfvode på stat 230 R:dr och särskildt tillskott af 230
Ridr, eller tillhopa 300 R:dr R:ko, 600 R:dr B:ko eller 900 R:dr R:ml; » Vaktmästaren, med arfvode på stat 130 R:dr och särskildt tillskott af 66 R:dr 32 sk., eller tillhopa 216 R:dr 32 sk.
B:ko, 230 R:dr B:ko eller 375 R:dr R:mt; Vid Götheborgs förråd: » Intendenten, med arfvode af 650 R:dr, 800 R:dr B:ko eller 1,200 R:dr R:mt: » Förvaltaren, med arfvode på stat 450 R:dr och särskildt tillskott af 200 R:dr eller tillhopa 650 R:dr B:ko, 666 R:dr 32 sk.
B:ko eller 1,000 R:dr R:mt; » Vaktmästaren, med arfvode på stat 150 R:dr B:ko, 166 R:dr 32 sk.
B:ko eller 250 R:dr R:mt.
Hvad af Krigs-Kollegium sålunda hemstäldt blifvit, i fråga om den nya aflöningens bestämmande för Utrednings-förråds-personalen, biträder jag till alla delar med tillägg likväl, att de årliga tillökningsbelopp, sorn redan länge för en del of dessa tjenstemän utgått från särskilda medel, må vid den nya aflöningens tillträdande upphöra.
Vid upplösningen af Utrednings-förrådet i Christianstad har Eders Kongl. Majit medgifvit, att der anställde Förvaltaren P. W. Francke och Vaktmästaren J.
Nilsson finge vid sina innehafvande arfvoden bibehållas, intilldess de möjligen kunna erhålla motsvarande annan aflöning på Rikets Stat eller på Allmänna Indragnings—staten förflyttas, hvarom jag äfven hemställer att till Rikets Ständer nu måtte göras framställning; och då, i händelse denna förflyttning på Allmänna Indragnings-staten medgifves, deras innehafvande arfvoden kunna påräknas för den nya aflöningen för Förråds-personalen i Stockholm och Götheborg, blifva tillgångarne dertill följande:
Nuvarande arfvoden för förrådet i Stockholm R:dr 2,550.
Nuvarande arfvoden för förrådet i Götheborg » 900.
Nuvarande arfvoden för f. d. förrådet i Christianstad » 900. tillhopa R:mt R:dr 4,350.
Den föreslagna nya aflöningen uppgår deremot till ....
Runt R:dr 9,225. så att efter afdrag af tillgångarne » » 4,350. ett ökadt anslag till förevarande ändamål erfordras af . . Ridr R:mt 4,875; förutsatt att förre
Förråds-personalen vid det upplösta förrådet i Christianstad med innehafvande arfvoden, tillsammans 900 Ridr, förflyttas på Allmänna Indragnings-staten; hvaremot i annan händelse tillökningen skulle blifva 5,775 Ridr samma mynt.
Då likväl af särskilda medel hittills för aflöningen utgått 3,550 Ridr, blifver i sjelfva verket blott skillnaden häremellan och förutnämnde belopp 4,875 Ridr, eller 1,325 Ridr en ny utgift för Staten.
Bil. M 3 till Kongl, Maj:ls Nåd.
Pröp. M 1, om Statsverket 1836.
Öfver-KomrriendanlsExpedilionen i Stockholm.
Derjemte torde, enligt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga ^beslut den 17 sistlidne September, i sammanhang härmed framställning till Rikets Ständer få ske om rättighet för nuvarande Intendenten vid Götheborgs förråd,|Majoren"Barck, att, vid afgång från denna befattning, blifva med innehafvande arfvode 975 R:dr Runt på Allmänna Indragnings-staten förflyttad.» »På Ofver-Kommendanis-Expeditionens stat finnas uppförde följande personer: 1 Öfver-Kommendant, med arfvode af 900 R:dr Runt, hvilket dock utgår af 4:de Hufvud-titelns anslag till extra utgifter; 1 Kommendant, med 900 R:dr Runt arfvode å stat, men med fyllnad i Öfver ste-traktamente, enligt Rese-reglementet, af 1,655 R:dr; 1 Stabs-Adjutant, med 600
R:dr arfvode på stat; 1 Extra Stabs-Adjutant, med arfvode på stat af 126
R:dr 94 öre; samt 2:ne Vaktmästare, den ene vid Expeditionen och den andre s. k.
Arrestant-Vaktmästare, med arfvoden på stat, den förre till 236 R:dr 18 öre och den sednare till 148 R:dr 42 öre.
Då alla dessa på stat uppförda arfvoden äro alltför ringa, och i synnerhet det för Kommendanten anslagna icke står i någon jemförelse till det med denna ansvarsfulla befattning förenade besvär, hvadan ock icke någon Kommendant kunnat erhållas utan betydlig tillökning i samma arfvode; får jag, efter pröfning af ÖfverKommendantens i ämnet gjorda underdåniga hemställan, föreslå: att Ofver-Kommendantens arfvode måtte bestämmas till 1,500 R:dr Runt, dock all, i den händelse han innehar lön på Generalitets-staten och förut är stationerad i Stockholm, hvilket nu inträffar, endast ett belopp af 900 R:dr, motsvarande nu bestådda arfvode, må af honom uppbäras; att på de grunder, jag här nedan i fråga om Kommendants-staten skall vidare utveckla, såväl Kommendanten, som de begge Adjutanterne, må aflönas medelst traktamente enligt gällande Rese-reglemente, Kommendanten högst efter Öfverste-grad, Förste Adjutanten efter Kapitens-grad och andre Adjutanten efter Subaltem-officers-grad; att, i enlighet med denna beräknings-grund, aflöningen i staten måtte utföras: för Kommendanten med 2,555 R:dr, hvarvid dock borde stadgas, att om Kommendanten endast är af Ofverste-Löjtnants- eller Majors-grad, traktamentet rättas derefter; » Förste Adjutanten med 1,003 » 75 öre, » Andre Adjutanten med ....
.... 730 » — — att för Vaktmästare-göromålens bestridande en billig förhöjning må ega rum och aflöningen inalles upptagas till 600 R:dr; att rationer må, såsom hittills, bestås, en åt Öfver-Kominendanten och två åt Kommendanten, samt en åt Förste Adjutanten; och att ra - Bil.
JYs 3 Ulri Kongl. Majlis Nåd.
Prop. M 1, om Statsverket I8S6. atl rations-ersättning, likasom ersättning för stallhyra in. m., må för dessas 4 ijenstehästar utgå i öfverensstämmelse med de derför nu i allmänhet föreslagna grunder.
, , (!
Den tillökning i Öfver-Kommendants-Expeditionens Stats-anslag, som häraf blefve en följd, uppgår enligt bilagde förslag deröfver (Bil. Litt.
I. i.) till 4,238 R:dr 75 öre R:mt; hvarvid dock får anmärkas, att som redan af särskilda medel utgår: arfvode till Ofver-Kommendanten 900 R:dr, traktamente till Kommendanten 1,655 » tillökade rations-penningar för dito 180 2,735 R:dr blir den egentliga nya stats-utgiften endast 1,503: 75 öre.» »Utom de Kommendanter, hvilka äro tillsatte vid fängelser och straff-arbetsställen och således tillhöra Fångvårds-styrelscn, samt de Kommendanter, hvilka äro anställde inom flottans stationer och varf, om hvilka alla här icke är fråga, finnas å fästningar och garnisons-orter Officerare af Arméen och Flottan under denna benämning tjenstgörande på följande ställen: Stockholm, Waxholm, Carlsten, Carlsborg, Carlskrona, Kungsholmen, Ny Elfsborg, Landskrona, Carlshamn, Drottningsskär, Götheborg, Christianstad, Haparanda, Grislehamn, Helsingborg, Ystad, Malmö, Wisby och Gefle med Fredriksskans.
Att alla dessa befattningar icke äro af samma vigt och betydenhet, samt ej heller för sina innehafvare medföra hvarken samma åligganden eller lika stort ansvar, är naturligt.
Sålunda kan t. ex. kommendants-tjensten i Gefle så litet jemlöras med den på Carlsten eller vid Waxholm, alt det synes mig alldeles oegentligt, att för dem alla begagna samma benämning.
Utom det att en Kommendant i en öppen garnisonsort, äfven under krig, aldrig kan komma i utöfning af den maktfullkomlighet, som måste tillerkännas Kommendant i belägrad fästning, så har denne sednare, älven under fredstid en verklig befälhalvare-befaltning, då deremot hittills varande Kommendanter i en del öppna garnisons- och gränsorter icke äro ålagde annat än militära förvaltningen, jemte de oftast mindre vigtiga bestyr, hvartill särskilda lokala förhållanden kunna föranleda.
Icke destomindre har hittills gällande tjenstgörings-reglemente icke gjort någon skillnad emelian dessa olika slag af Kommendanter, i följd hvaraf den gemensamma benämningen bidrager till oklara begrepp om sjelfva befattningarnes rätta art.
Kommendant borde, enligt mitt förmenande, endast finnas på de verkligen mer eller mindre belastade orterne Waxholm, Carlsten, Carlsborg, Kungsholmen, Ny-Elfsborg, Landskrona, Carlshamn och Drottningskär, hvaremot Befälhafvarne å de öfriga orterne:
Haparanda, Grislehamn, Helsingborg, Ystad, Malmö och Gefle med Fredriks-Skans, synas mig lämpligast böra benämnas Gränse-befälhafvare.
Såsom undantag från ofvan anförde regel, anser jag dock befälhafvarne i de Bih. till 11.
Vrot. 1836 & 1837.
I Sami. 1 Afd., 5 Haft. 9 Kommen dants Staten. 66 Bil.
M 3 lill Kongl. Maj:Is Nåd.
Prop. M l, om Statsverket 18S6. öppna städerne Stockholm, Götheborg och Christianstad, böra bibehålla namn af Kommendant, emedan de i följd af större garnisoner samt särskilda förhållanden, hvaruti de stå till kollegier, fångvårdsstyrelsen och andra myndigheter, både hafva och kunna få vidsträcktare befäl och verksamhet.
Af de mer eller mindre omfattande bestyr, hvilka åligga så väl Kommendanter som Gränse-befälhafvare, är en följd, att nödiga biträden erfordras till göromålens skötande.
Dessa biträden bestå dels af Place-majorer och Adjutanter, dels af Väblar, Vaktmästare, Protokolls-förare, Redogörare, Skeppare och Båtkarlar m. fl.
Ibland dessa anser jag på kommendants-staten endast böra uppföras Place-majorer och Adjutanter.
Visserligen kunde skäl icke saknas att på samma stat äfven uppföra alla öfriga kostnader, men då dessa hittills icke varit å den egentliga kommendants-staten uppförde och Krigs-kollegium eger särskilda medel till bestridande af s. k. kommendantskaps-utgifter, har jag icke ansett nödigt att härutinnan föreslå någon förändring.
I följd af Rikets Ständers vid 1850 och 1851 årens riksdag fattade beslut blefvo följande personer, som dittills varit aflönade af fångvårdsmedlen, på kommendants-staten öfverflyttade, nemligen: 1 Predikant på Carlshamns Kastell B:ko R:dr 36: 32. 1 Läkare derstädes , » » 33; 16. 1 Vaktmästare derstädes » » 172: — 1 Kapellan vid Dalarö Skans » » 50: — 1 Vaktmästare derstädes. ... « » 165: — 1 Kyrkoherde i Waxholm » » 200: — 1 Vaktmästare derstädes » » 172: — med tillhopa B:ko R:dr 829: — men jag hemställer i underdånighet, att äfven dessa personer måtte från kommendants-staten afföras samt framdeles aflönas från Fortifikations-afdelningens anslag till kommendantskaps-utgifter, hvilket anslag torde då tillika erhålla en deremot svarande förhöjning.
Såsom grund för förslag till ny Kommendants-stat, synes det mig vara ändamålsenligt alt afdela de särskilda orterne efter deras vigt och betydenhet, för att derefter bestämma den befälsgrad, som på hvarje ställe bör användas.
Jag vågar till följd häraf underdånigst föreslå följande bestämmelser, nemligen : l:o.
Garnisons-orter med Öfver-Kommendanter: Stockholm och Carlskrona; 2:o. Befästade orter med Kommendanter: Waxholm, Carlsten, Carlsborg, Kungsholmen, Drottnings skär, Ny- Elfsborg, Landskrona och Carlshamn; 5:o, Öppna Städer med Kommendanter; Bil.
JVs 5 Kongl. Majlis Nåd.
Prop. M l, om Statsverket 1856. 67 Götheborg och Christianstad; 4:o.
Gränsorter med Befälhafvare: Haparanda, Grislehamn, Helsingborg, Ystad, Malmö och Gefle med FredriksSkans.
Till Öfver-kommendanter torde böra afses personer med Generals- eller Amirals grad; till Kommendanter vid Waxholm, Carlsten, Carlsborg och Kungsholmen Officerare af Regements-officers-grad, samt vid öfriga befästade orterne Officerare af Kapitens-grad.
Hvad Götheborg och Christianstad äfvensom gränsorterne beträffar, sä torde hinder icke möta att framdeles, såsom hittills, då det i öfrigt befinnes lämpligt, uppdraga Kommendants- och Gränsebefälhafvare-befattningarne, emot arfvode, åt der förlagde högste Trupp-befälhafvare, hvarigenom äfven kunde undvikas den större kostnad, som måste uppkomma, i fall särskilde personer dertill förordnades.
Att så väl Kommendanter som Gränse-befälhafvare framdeles såsom hittills böra vara afsätliige och således äfven vara underkastade förflyttning, faller sig klart; men fråga torde möjligen uppstå, huruvida dessa befattningar skola vara antingen tjenster på stat eller endast kommenderingar på obestämd tid.
Hvad i detta afseende vidkommer Kommendanterne i de öppna städerna, äfvensom Gränsebefälhalvarne, så anser jag denna fråga vara af mindre vigt, men icke så beträffande Kommendanterne i de befästade orterne.
Dessa måste, i följd af befattningens vigt och de fordringar på skicklighet, som vid tillsättandet måste gälla, vara så väl aflönade, att duglige och förtjente officerare må kunna finnas hugade att söka desamma.
Utdr. d. 8 Junii 1818.
601 begagna, utan lat vid Utskottets Betänkanden för denna gang bero. * S. D. Ytterligare föredrogs Banko - Utskof.' tets förnyade Betänkande N:o 45, i fråga om allmänt Kungörande af Bahko Sedelstockens belopp för hvarje år, i sammanhang hvarmed jemväl upplästes ett från Hö glo fl, Ridderskapet och Adeln ankommit Protokolls-Utdrag för den 2g Maji hvaruti jemte tiilkänmagifvande att Höglofi.
Ridderskapet och Adeln gillat nämnde Betänkande, med anmodan till Banko-Utskottet att i afseende på den för handen varande Finance-Regtering skyndsammeligen till Riks-Stånden uppgifva Banko-Sedelstockens belopp från den 1 Januari 1800 till den 31 December 1817, samt med förbehåll att vid allmänna Finance-Regleringens afgörande äga öppet att der, sfi nödigt skulle synas, å nyo företaga frågan örn Bankens årliga publicitet till pröfning, de öfrige Stånden klefve inbjudne att sig med Höglofl.
Men då Borgare-Ståndet redan fattat sitt beslut i afseende på almänna Financerne ansåg Borgare-Ståndet sig nu mera icke hafva någon specifique uppgift till Banko-Sedelstockens belopp af nöden.
Rfter upplisandet af-Höglofl.
Ridderskapets och Adelns Piotokolls- Utdrag för den a i denna månad, inndiallande Dess, beslut uti frågan om utrednings! af Gotha-Canal Bolags, M almö och Götheborg
Diskonter beslöt Borgaxe-Ståndet att, i alseetde till de olika meningar som hos Riksens Stanler uppstått vid nämnde frågas afgörande, tili kats- och Banko-Utskotten 6oJ Prot.
TJtdr, d. 8 Junii l8t8. öfverlemna att de skiljaktige meningarne sammanjemnka.
Genom Protocolls-Utdrag af den 29 sistledne
Maj lemnade Högvördig© Preste-Stån?äet underrättelse att samma
Stånd beslutat det serskllta Utskottets Betänkande angående en alixrijiri reglering af Statens Embeten och tjenster, borde i underdånighet öfverlemnas till Kongl. Majit med underdånig anhållan det behagade Kongl. Majit åt den Committé som Kongl. Majit fur detta ändamål Nådigst täcktes utse och tillförordna, J Nåder uppdraga att utan hinder af Pikets Grundlagar samt de öfrige nu gällande lagar och Författningar till den efter 4 års förlopp först inträffande
Riksdag utarbeta och då till Riksens Ständers granskning inlemna alternativa förslag allmän reglering af Statens Embeten och.
Tjenster upprättade så väl efter nu varande Collegiala formen som efter Utskottets nu föreslagna grunder af ärendernas fördelning uti Departementer, styrde af Minisrar, hvarigenom Riksens Ständer kunde komna i tillfälle att välja emellan dessa uppgifna alternativa grunder.
Vid uppläsandet af tetta Protokolls-Utdrag fann Borgare-Ståndet att få genom dess uti ämnet fattade beslut den i lörberörde ändamål nådigt tillförordnande Committé icke är hindrad att med alternativa franstäljningar inkomma , något tillägg till samm3 beslut ej vore af nöden.
S. D. Sed an Stats-Ut;kottet sistledne Plenidag inkommit med dess di uppläste och på bordet lagde Utlåtande öfver de vid dess förut afgifne Betänkande, angåente Skånska Roteringen, Prat. TJidr. d. 8 Junii 1818.
603 gjorde anmärknjngar, blef detta ärende np till afgörande féretagit; hvarvid Bonde-Ståndet fann för godt i så måtto antaga det i samma Utlåtande gjorde förslag: att Riksens Ständer i underdånighet anhålla, det Kongl.
Mgjtt täcktes till be, redande af nödig jemkning opk lika fördelning af Roterings-bördan, i Nåder anbefalla en ny ■undersökning angående Roteririgen i Skänka Ranert, Men att, derest alldeles förändrad eller ny Rotering skall finnas af nöden , och KonglMaj:t af sådan anledning , efter vederbörande® hörande, skulle ny Instruction utfärda, i sådant fall den af sista Rotering9-Committéen följda grund af Hemmanens godhet och afkastning, må orubbad bibehållas; helst Bonde - Ståndet för sin del, med afseende å den olikher, som för närvarande befinnes emellan olika Heman , anser af stor vigt och nödvändighet, att ej hemantalet utan förenämnde grund af Hemmanens afkastning må tjena till rättelse, så vida denna, lika med andra Hushålls bördor, skall varda jemnt och i förhållande till hvars och ens förmåga fördelad; Om hvilket beslut Respeptive Med-Stånden skulle vördsamt och vänligen underrättas, med inbjudning att deruti sig förena.
S, IT- Föredrogs Stats-Utskottets den 4 den.' nes afgifne och sistlidne Plenidag på Bordet lagde Utlåtande öfver Riksdags-Fullmägtigens Pehr Bengtsson från Halland Memorial, angående Tullveds uppbörden i Halmstad; Och fann BondeStåndet för godt, att Stats-Utskottets
Utlåtande bifal la. S. D. Föredrogs ett från Högvördige PresteStåndet ankommit Protocolls-Utdrag af den 5 i 604 Prof.
Utdr. il. 8 Junii 18 i 8. denna monad, innehållande, att efter öfverläggning om Lag-Utskottets förnyade Utlåtande, rörande det af Kongl. Maj:t till Riksens Ständers antagande framställde förslag till ny ConcoursLag , hade Hpgvördige
Ståndet pröfvat skäligt godtkänna berörde förslag, så val med de af LagUtskottet deruti tillstyrkte ändringar, som ock med a:ne andra af Preste-Ståndet såsom nödig ansedda uppgifne rättelser, dels i afseende på 3 Cap. 4 §. och dels 4 Gap. 10 uti hvilka senare rättelser Med-Stånden blifvit inbjudna att sig med Preste-Ståndet förena.
Vid öfvervägande häraf fann JSonde-Ståndet för godt, att, utan ändring, vidhålla sitt i detta ämne förut tagna beslut. S. D. Vid förnyad föredragning af: 1:0 Stats-Ltskottets Utlåtande öfver Herr Jacob Lindströms motion och förslag att Statens alla intrader skulle uppbäras och redovisas af Riksgäl ds-Cort loi ref. 2.
Banko- och Lag-Utskottens Betänkande öfver det af Herr Jonas Ullberg väckta förslag om ändring uti Författningarnes stadgande, rörande beloppet af de belöningar, som böra erläggas till dem, hvilka upptäcka efterapare eller förfalskare af Bankens eller Riksgälds- Contoirets Sedlar; och 3. Bevillnings-Utskottets
Utlåtande i anledning af de mot projectet till en förnyad Chartte Sigillatte Förordning gjorde anmärkningar Fann Bonde-Ståndet skäligt , att till hvad Utskotten i dessa ämnen yttrat och föreslagit lemna bifall.
TJldr. d. g
Junii 18x8* 605 Den 9 Junii igiS* ' Från Hoglojl.
Ridclerskapet och Adeln. S. D. Sedan Ridderskapet och Adeln ansett lämpligt, det borde, till inställande af den redan beslutade ärliga tillökning i bevill ningen af 2 50- 000 R.d, af Bankens årliga inkomster användas en sammanlagd Summa af 1,350,000 R;dr, beslöt Ridderskapet och Adeln tillika anmoda Bevillnings-Utskottet, att föreslå de Beviltoings-Ärtiklar, å hvilka, i följd af ifråga varande minskning 1 Bevillningen , nedsättning kunde-äga rum. S. D.
Då nu å nyo föredrogs sammansatte Stats- och Banko-Utskottens den 16 sistlidne Maji afgifne, samt den 23 i samma månad på bordet lagde Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens den 3 sistlidne April rr.eddeldte Betänkande, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition den 10
December 1817; angående Allmänna Penningerörelsen och Myntvärdets -upprätthållande, stannade Bidderskapet och Adeln i följande beslut. 1. och 2.
Med gillande af 1 och 2 Punk-' terne i Utskottens Betänkande, kommer Bankens utväxling af Silfver att förblifva vid hvad Riksens Ständer redan derom förordnat och Kongl. Kungörelsen i detta ämne föreskrifver. 3.
Det representativa Mynt Capitalet skall till det belopp, som blir en följd af den riuföreslagne regleringen oförändradt intill nästa Riksdag qvarblifva i rörelsen circulerande så att det permanent hvarken ökas eller minskas under tiden. 4.
Hvad sorn i räntor och Capital afbetal - 606 Pro t.
Utdri d. 9 Juni i 1818- ningar till Banken inflyter skall fördenskull åter ulga på serskilda bestäirrda vägar, qeml.
Fastighets Fåne-Fonden - 1,7 8 5,000 R:d.
Odlings Fåne-Fondén - 334,000 utom inbetalie
Fastighets-lån sorn särskildt tillfalla denna fondi Metall-lånefonderne . . i 600,öoö R:d. med förbehåll likväl, alt äf berördé summa måtte afsättas 200.000
R:d för att, i händelse någon annan utväg dertill framdeles ej skulle finnas, såsom ett Creditiv till Kongl. Mäjtts
Nådiga disposition öfverlernnas till understöd för Sillfiskeri e r n e i Riket, hvilken summa, derest Sillfiske ej skulle inträffa, borde till MetallFånefonderne återgå.
Manufactur Fåne-Fonderne 500,000 R:d.
Diskont-Fåne fonderne erhålla icke nytt anslag till utlåning, men bibehålla de gamla Creditiverne och undfå till inlösen af Filial-Diskonternes Assignationer 700,000