Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Som hos Rikets Ständer anmäldt blifvit, alt det numera icke, såsom tillförene, är invånarns uti Öster- och Vesler-Rekarnes Härader tillåtet, att aflemna deras Afrads- och Krono-TiondeSpannrnåi i Thorshälla, Qvicksund, eller vid Sundbyholm, derifrån den sjöledes blifvit alford till något af Krono-Magazinen, samt att denna sjötransport skall hafva upphört, derföre att Spannmålen blifvit vid transporten skämd, eller sent på hösten med fartyget infrusen; alltså få Rikets Ständer till E. K. M. framföra den underdåniga önskan, det Räiitegifvarne inom förenämnde Härader må, om de sådant sjelfve åstunda, tillåtas alt, tidigt på hösten, med sjölägenhet, den de sjelfve ega utse och bekosta, samt, uppå egen ansvarighet för transporten, fortskaffa sin Afrads- och Krono-Tionde-säd till det Kro - Exp. Ut sk.
N:o gg. i 99 nans Magazin, sorn de anse för sig beqvämligast beläget.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 4 Junii i 829* Preste-Ständet d. 9 — — Borgare-Ståndet d. 9 — — Bonde-Ståndet d. 12 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om förhöjning i rotehjelpenför svaga rotar inom Kronobergs och Calmars Län. S. A. K. Sedan Rikets, vid sista Riksdag, församlade Ständer ansett en då väbkt fråga om förhöjning uti den, genom Kongl. Brefvet den 14 Maji 1693, anslagna Rotehjelp åt de inom Kronobergs
Län varande svaga Rotar, icke föranleda till serskild åtgärd, utan ega sammanhang med den ifrågaställa allmänna Rotejemkningen eller ock böra i underdånighet anmälas hos E. K. M., sorn, efter anbefalld undersökning om förhållandet, torde tili Rikets Ständer i Nåder öfverlemna att vidtaga den åtgärd, som kunde finnas erforderlig och af Rikets Ständer bero, samt i följd häraf Riksdags-Fulimägtige från nämnde Län, Nils Håkansson, Pehr Ericsson och Magnus 200 Exp. Utsi.
Jonsson hos E. K. M. i underdånighet anhållit, det E.K.
M. täcktes efter föregången undersökning af Dess Befallningshafvande, till utrönande af den ojemt fördelade och tryckande roteringsbördan inom Länet, i Nåder tillägga de Öfverroterade hemman, hvilka såsom svaga rotar blifvit an- 4 sedde, ett efter tiden och myntvärdet svarande tillräckligare bidrag för roteringens utgörande; så har E. K. M., uti Nådig Proposition af d. 29 October sistlidet år, med tillkännagifvande, dels att E. K. M., af de från vederbörande infordrade underdåniga utlåtanden i ämnet, i Nåder 111- hemtat, det uti Kronobergs
Län, hvilket i allmänhet, i jemförelse mot hemmantal och folkmängd, eger en stark Militiae-indelning, 4^x1 mantal, vid indelningstiden, blifvit tillerkände 8 daler Silfvermynt hvardera af inflytande mantalspenningar för ett indelt högre hemmantal i rote, än de, efter Jordeboken och förmedlingen, böra draga, samt att, på grund af 1776 års myntevalvation och likmätigt Kongl. Brefvet till Landshöfdingen i Länet, af den 22 Januarii 1779, detta bidrag, med 3 Daler Silfvermynt R:drn eller 2 R:dr 32 sk., till hvarje sålunda öfverroteradt hemman utgår, dels ock att E. K. M., icke allenast i betraktande af de betydliga förändringar, sorn mynt- och varu-värden undergått, sedan den tid, då ifrågavarande bidrag anslogs, i
Nåder ansett en förhöjning derå för * det närvarande otvifvelaktigt vara af billighet påkallad, samt för bestämmandet deraf funnit någon lämpligare och säkrare grund icke kunna ifråga - Exp. Utsi.
Slrifp.
N:o 88- 201 ifrågakomma än den, som, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 28 October 1807, vid åtskilliga Regementen bör följas vid planpenningarnes utgörande af Utrote- till Stamrote-bemman, hvilka hafva Soldat-torp på sina egor, nemligen : att hvarje daler Silfvermynt till 1 o| kappar Spannmål, hälften Råg och hälften Korn, varder beräknad, utan ock, på det roterings-bidraget måtte för framtiden blifva af penningevärdets förändring oberoende samt enhet och ordning i räkenskaperne tillika vinnas, till Rikets Ständer i Nåder öfverlemna!, huruvida icke detta understöd, som, efter förberörde beräkning, skulle komma att utgöra, å 8 daler på hemmanet, af Tunna, eller för alla de inom Kronobergs
Län öfverroterade mantal, 123 Tunnor 24® Kappar Spannmål, må anvisas att framgent utgå af Statens behållna Krono-TiondeSpannmål, emot det att den nu i contant anslaglie rotehjelp, som, genom afdrag å mantals-penninge-uppbörden i Länet, med ia3 R:dr 37 sk. 4 r:st, årligen utgår, hädanefter upphör, och denna uppbörd oafkortad kommer att, under sin Titel, bland Stats-inkomsterne ingå; hvarjemte, och med anledning af en Rotehållares inom Calmare Län, uti dess underdåniga besvär Öfver ett af E. K.
M:ts och Rikets Kammar-Collegium meddcldt Utslag, hos E. K.
M. gjorda anhållan, att det bidrag, hvilket, sedan år i6p3, af Statsmedlen, med 12 sk. i contanta penningar, årligen utgått, till understöd i roteringen för en uppgifven Soldat-stam vid Calmare ReBihang t. R.
Sm Brot. 202 Exp. Utsi.
N:o 88. gemente, måtte förhöjas och fastställas, antingen efter 16'g3 års myntvärde eller då varande J ordeboks-ränta, eller ock efter den Vacänceafgift, som för det närvarande erlägges, E. K. M. förklarat, att, ehuru en slik yrkad förhöjning, såsom ej med hittills fastställda Stats-anslag och nu gällande författningar öfverensstämmande, icke kunnat i Nåder beviljas, E. K.
M. likväl anser det på Rikets Ständers bepröfvande ankomma_, om icke, enär, i afseende på behofvet af rotehjelp för flere svaga rotar, ett lika förhållande så väl för Galmare som Kronobergs
Län inträlfar, jemväl billigt och lämpligt vore, att enahanda understöd, som för det sistnämnde af dessa
Län kunde komma att anslås, äfven må tillgodokomma och bestämmas för alla sådane inom Calmare
Län befintlige rotar, som contant bidrag af Staten åtnjuta, i hvilket fall, efter lika beräknings-grund, som ofvan uppgifven är, och då, jemlikt i6()3 års Indelningsverk för 2g rotenummer, sammanlagda contanta beloppet af rotehjelpen inom samma Län utgör 4i d:r 5 öre 8 pgr. för detta behof, i3 Tunnor a3| Kappar Spannmål komme att erfordras.
Efter öfvervägande af allt detta, hafva Rikets Ständer, som nogsamt ega sig bekant, att ifrågavarande, vid flera tillfällen, öfverklagade roterings-besvär, serdeles inom Kronobergs
Län, är tryckande och tillika ojemt fördeladt, ansett den af E. K. M. i Nåder föreslagna rotehjelp eller understöd, utgörande, för öfverroterade 46f3:dels Hemman inom Kronobergs
Län, ia3 Exp. TJtsk.
203 Tunnor 24 f :dels Kappar, samt för 2q dylika Hemman, inom Calmare Län, i3 Tunnor 23*:dels Kappar, böra samma Hemman årligen tilldelas, samt att, i anseende till Hemmanens aflägsenhet från Kronans magazin och svårigheten för RotehåHarne att derifrån afhemta Spannmålen, hvilken för de mindre Hemmansdelarne utgör ett så ringa belopp, att värdet deraf knappast motsvarar transportkostnaden, denna rotelljelp må antingen directe från Landt-Ränterierne i nämnde
Län contant utbetalas, efter Länens markegångspris, dock utan beräkning af forsellön, eller ock, derest E. K. M:ts Befallningshafvande så lämpligt finna, af Kronofogden i orten varda emottagne, för att, vid de ordinarie Uppbörds-stämmorne, vederbörande emellan fördelas ; hvaremot den nu i contant utgående rotehjelpen, med ia3 R:dr 3^ sk. 4 rist. för Kronobergs, och 41 D:r 5 öre 8 pgr. för Calmare Län, kommer att upphöra och, under sin titel, bland Stats-inkomsterne, oafkortadt ingå bör.
M:ts Högstberörde Nådiga Proposition, få härmedelst i underdånighet anmäla.
204 Exp, Utsi.
Nio 89.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 4 Junii 1829* Preste-Ståndet d. 9 —•
— Borgare-Ståndet d. 9 — — Bonde-Ståndet d. 12. — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse , angående ett ökadt anslag å Stat för BergsScholan i Fahlun, S. A. K.
Med anledning af väckt fråga, att Fahlu BergsSchola, sorn, till en del, genom anslag å Nionde Hufvudtiteln, och, till en annan del åter, af Fahlu Bergslags-Cassa underhålles, samt dessutom, enär dessa tillgångar, från Inrättningens början, befunnits otillräcklige, af Bruks-Societeten åtnjuter ett årligt understöd, måtte af Statsmedlen erhålla ett ytterligare bidrag till uppgifvet belopp, hafva Rikets Ständer inhemtat, att denna Bergs-Schola, i dess nuvarande skick, förnämligast meddelar undervisning i Malmprobering, smältning och gjutning, eller den Chemiska delen af Bergshandteringen, jemte suddning, men deremot ännu saknar ständig
Lärare i hvad som tillhörer Grufvubrytning, Grufvumätning, Grufvu- och Bruksbyggnad eller den mechaniska delen af yrket, äfvensom att Scholans Elever icke ega tillfälle att genomgå en Cours i Experimental-Physik och Experimental-Chemi, Vid sådant förhållande och då nu omförmälde brister nödvändigt måste motverka ända - Exp. Utsi.
Skrif v. El:o 89, 90> 205 målet med en bildnings-anstalt, hvaraf fördelarne icke ensamt höra anses inskränkta till Bergshandteringen, utan derjemte bidraga till det allmännas och hela Landets nytta, i samma nion, som upplysning och arbets-skickligbet derifrån spridas äfven till andra näringsgrenar, hvilka blott, som följd af grundliga kunskaper hos deras idkare, kunna upphinna en högre grad af fullkomlighet, hafva Rikets Ständer funnit för godt bevilja ett ökadt anslag å Stat, för Fahlu Bergs-Schola, af iooo R:dr årligen, såsom lön för en ständig Lärare i Mathematik och Physik.
Hvilket beslut Rikets Ständer härmed få hos E. K. M. i underdånighet anmäla.
N:o go. Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 4 Junii 1829.
Preste-Ståndet d. 9 — — Borgare-Ståndet d. 9 — — Bonde-Ståndet d. 12 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse , med förslag till förklaring af 26 Cap. 1 §.
Byggning a -Balk en, angående skyldigheten alt deltaga i Kyrko-Byggnadj med hvad dertill hörer. S. A. K.
I anledning af väckt fråga, att alla arbetsföre husmän, vare sig torpare, krigsfolk, eller inhy - 206 Exp. Utsk.
N:o 90. seshjon, måtte, genom en bestämd
Lag, varda förpligtade att, vid nybyggnader eller reparationer af Kyrkor, Kyrkogårds-anläggningar, Scholhus, Fattig- och Socken-stugor, kostnadsfritt för Inrättningarne, biträda med dagsverken, som skulle omgångsvis utgöras, har hos Rikets Ständer förekommit, ej mindre att, enligt allmänna Lagens Stadgande i 26 Gap. 1 §.
Byggninga-Balken, hvar och en, som i Socken bor, skall i byggnad och underhåll af Kyrka, med hvad dertill hörer, såsom Klockstapel, Kyrkomur, Sockenstuga och Fattigstuga, deltaga på det sätt, att byggnadsvirke, körslor och annan kostnad , efter hemmantalet, och dagsverken, efter matlagen, utgöras, än äfven, att Kongl.
Instructionen den 12 April 1815, uti 8:de och eyde punkterne, stadgar, angående byggnad och reparation af Kyrka i Lunds, samt Hallands och Bohus Län af Götheborgs Stift, att penningar dertill skola tagas af Kyrko-Cassan, men, om den ej är tillräcklig, bristen af samtlige Socknens innevånare ersättas, samt att gatehusman och inhyseshjon, på Kyrkoyärdarnes tillsägelse, måga, der sådant förut varit brukligt, ej eller framdeles undandraga sig, att med dagsverken till Kyrkobyggnad och förefallande förbättringar bidraga.
Rikets Ständer, som ansett det häraf vara en följd, att allestädes, der icke, på grund af serskilda förhållanden, annorlunda finnes stadgadt och öfverenskommet, åligger det husmän och torpare samt inhysesman, som utgöra serskilda matlag, att med dagsverken, vid förenämnde arbeten biträda, hålla jemväl före, att det genom Exp. Utsk.
N:o 90- 207 Kongl. Brefvet den ii Mars 1765, för ett serskildt fall, i anledning af anförde besvär, meddelta förklarande: att, emot vanligheten, böra Soldater icke åläggas deltagande i Kyrkobyggnad, ingalunda kan gifvas den vidsträckta tillämpning, att derigenom Krigsfolk i allmänhet blifvit frikallade från en slik skyldighet, den Rikets Ständer anse dem hvarken kunna, eller böra undandraga sig, enär de finnas hemma på roten eller rusthållet, och icke äro till tjenstgöring commenderade; men då olika begrepp om rätta förståndet af så väl Kongl. Instructionen den 12 April 1815, som Kongl. Brefvet den 11 Mars 1765, kunna föranleda stridigheter härom, hafva Rikets Ständer, till förekommande deraf, trott sig höra hos E. K. M. i underdånighet anhålla om utfärdandet af en sådan Lag-förklaring: att, der ej annorlunda finnes stadgadt, eller serskild öfverenskommelse träffad blifvit, höra af alla matlag, vare sig hemmansbrukare, torpare och husmän, eller inhyseshjon, samt krigsfolk, då de icke i tjenstgöring stadde äro, dagsverken utgöras till Kyrkobyggnad, med hvad dertill hörer, på sätt allmänna Lagen, i 26 Cap.
Byggninga-Balken, stadgar.
Rikets Ständer framhärda etc. 208 F.xp. Utsi:.
Skrifvt N:o 91- N:o gi.
O. godk. lios Ridd. oell Adeln d. 4 Junii J829- Preste-Ståndet d. 9 — — * Borgare-Ståndet d. 9 — — Bonde-Ståndet d. 12 — — Rikets Starulers underdåniga Skrif velse, angående yrkad skyldighet för ordinarie
Domare, att af egna medel ersätta alla de kostnader hans Vicarius , i och för sitt förordnande, får vidkännas för resor utom Domsagans gränser. S. A. K. Rikets
Ständer hafva i öfvervägande tagit en lios dem gjord framställning, att, då Ordinarie Häradshöfdingar, som af hvarjehanda förfall äro hindrade från tjenstgöring och på sådan grund söka tjenstledighet, hittills egt rättighet, att till extra ordinarie
Domare föreslå hvilken yngre Jurist de behaga och från hvilken ort af Riket som helst, endast den föreslagne lydde till den Hof-Rätt, under hvilken de sjelfve utöfva Domaremagten, men följden häraf varit, att den, som af omständigheter föranledd, nödgats begära Urtima Ting, Härads-syn, o. s. v., måst betala skjutslega och tractamente till förrättnings-mannen, utan afseende på afståndet mellan dennes vistelse-ort och Domsagan, der Vicariatet förvaltades, ett sådant stadgande, i uppgifna ordalag» - Éxp. Utsi.
Förslag till iind.
N:o 91. 20§ lag, matie, genom Rikets Ständers försorg; utverkas, hvarigenom allmänheten blefve befriad från ali utbetalning af förenämnde Skjuts- och traclaments-kostnader för Vicariens resor; utom Domsagans gränser; och, ehuru Rikets Ständer; å ena sidan, finna, att en ordinarie Domare, sorn, vid inträffande sjukdoms-häiidelsé eller andra laga förfall, söker tjenstledighet; kali; under utöfriingen af sin rätt att föreslå den till Vicarius, för hvilken han hyser det mesta förtroende, och önskar kunna bereda tillfällen för practisk öfning i Domare-väg; ofta blifva nödSakad att åsidosätta afseeiidet på deri föréslagnes aflägsna vistelse-ort från Domsagan, samt, å den andra, jemväl inse, att en oförvållad förlust skall, i och för de anmärkta händelserna, drabba den Ordinarie
Domaren genom den ifrågasatta reSekostnäds-ersättningen; likväl och sorn det hvarken är med någon rättsgrund förenligt eller med syflnirigen i de om Vicariers antagande; vare sig i Domares eller aiidré Erribets- och Tjenstemäns ställen, under dem beviljad tjenstledighet, riu gällande föreskrifter öfverensstämmande, att Vicäriatéri skola medföra för enskilde Medborgare sådana kostnader; sorn ej egå runi, derest deri Ordinarie Em hets- elller Tjenstemaririeri sjelf bestrider deri tjenstgöring; för hvilken han äf Staten lori rijuter, få Rikets Ständer alltså till E. K.
M. frambära deri uridérdåniga anhållari, att E. K. M. täcktes, genom eri allmän författning, i Nåder förordna, att Ordinarie Domare hör, när han sökt och erhåll^ Bihang t. R. S:s Prot, lQ:de Sami* 0 210 Exp. Utsk.
Slrifv- N:o 91,92. tjenstledighet, godtgöra sin Vicarius alla skjutsoch traetaments-kostnader, som, i anseende till afståildet från förrättnings-stället, Öfverstiga den Ordinarie
Domarens egen rätt till resekostnaclsersättnjng.
JM:o ga.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 26 Junit 1829* Preste-Ståndet d. 30 — — Borgare-Ståndet d. 30 — — Bonde-Ståndet d. 3 Julii — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsej angående Hemmansdelars med olika Nummer sammanslående under en Rök eller en Hemmansdel.
Hos E. K. M. få Rikets Ständer, med anledning af en hos dem gjord framställning, i underdånighet anhålla, att, då de författningar, hvarigenom stadgas, det sammanläggning af serskilda Hemmansdelar ej får sträckas till serskilda Hemman och Numer i By, medföra en obillig tunga för en del medborgare, enär härigenom händer, att egaren till 2:ne eller flera Hemmansdelar i Byn måste, i alla de fall, då jordabesvären beräknas efter rök, vidkännas större onus, än grannar, som innehafva vida större F.xp. Utsi-, förslag till und.
SJcrifv.
N:o 92» 93* 211 fastighet, E. K.
M. täcktes till allmän efterrättelse i Nåder förordna, det innehafvare af Hemmansdelar, belägna inom ett och samma skifteslag, men så små, att de tillsammans icke öfverstiga ett fjerdedels Mantal, må, utan afseende på deras olika Numer, ega rättighet att dem under en Rök eller en Hemmansdel sammanslå och inlägga, så vidt Skiftes-Stadgan af den 4 Maj 1827 och locala förhållanden i öfrigt sådant medgifva, äfvensom under iakttagande deraf, att för så beskaffad sammanläggning något hinder icke möter från den, i afseende å corn* trollerne vid Jordeboken,-nödiga ordning.
JV:o g3.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 26 Junii 1829.
Preste-Ståndet d. 30 — — Borgare-Ståndet d. 30 —- ■—•
Bonde-Ståndet d» 3 Julii — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse, om bestämmander af vissa rättigheter för Prestmärij som antagas till Lärare vid Laneaster-Scholorj der minst j5 barn njuta un-* dervisning.
S. A. K, Med afseende å det fall, att en Prestman, af vederbörande Direclion, kallas och förordnas till 2J2 Exp. Utsi.
Skrif a. N:o 93. 94* Lärare vid Lancaster-Schola, hvarest minst ^5 harn undervisas, få Rikets Ständer till E. K. M, frambära den underdåniga anhållan, att E, K.
M. täcktes icke allenast tillägga en sådan Prestman rättigheten, att fortfarande få tillgodonjuta tlpn enida tjensteårs-beräkning, lian förut innehar, utan ock Nådigst förklara, det han icke, utan eget samtycke, må kunna af Consistorium från den tillträdda Lärare-befattningen missi veras eller skiljas.
Rikets Ständer framhärda etc, N:o 9f, Lppl, o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 26 J\mii 1829: Preste-Ståndet d. 30 — —• Borgare-Ståndet d. 30 — — Bonde-Ståndet d. 3 Julii — Rikets Ständers underdåniga Skrif velsemed anhållan om stadgande af uppgifna vilkor för competence till lediga sjsslor inom Kongl. Postverket.
S. A. K, Hos Rikets Ständer har, genom väckt Motion, b,land annat, blifvit yrkaclt, att, likasom, inom Rikets öfriga Embetsverk, ingen anses till en beställning cqmpetent, med mindre än lian förut undergått någon Academisk examen, eller åtminstone, i egenskap af Auscultant, längre tid tjenst-.
Rxp, Utsi.
Förslag till tind. *Skrijv.
N:o 94, 95.
213 gjort, samt derunder visat sig till den sökta platsen fullt skicklig, äfven samma gr undsatts, vid befordringar inom Kongl.
Postverket, borde följas.
Af sådan anledning, och då enhet i grunderne för befordringar inom ett constitutionelt Samhälle, så vidt möjligt är, tillyägabringas bör, få Rikets Sländer hos E. K.
M. anmäla deras underdåniga önskan, det yedcrbörande Autoriteter måtte i Nåder anbefallas att, såsom incompetente anse alla sådane sökande till lediga sysslor inom och under Kongl. Postverket, hvilka icke förut tjenstgjort såsom extra Ordinarie!- eller Yicarierande Postmästare, samt derunder ådagalagt skicklighet, nit och pålitlighet, hvilket senare, i synnerhet vid dessa beställningar, för allmän och enskild säkerhet, är af högsta vigt.
I öfrigt hysa Rikets Ständer den tillförsigt, att pådana Embetsman, som, längre tid, inom Ver-, ket tjenstgjort, varda af E. K. M. med synncr-. ii g
Nåd omfattade, då de kunna förete veder-, hörandes vitsord om trogen tjenst och visad redlighet i ombetrodda förrättningar, Rikets Ständer framhärda etc. iV.-o g5.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d, 26 Junii 1829, Prestc-Ståndet d. 30 — ,—- Borgare-Ståndet d. 30 — —■ Bonde-Ståndet d. 3 Julii —
Skrif v. N-o 95. måtte tills vidare., för uppförandet af en ny Lazar ett sbyggnad derstädes j till oför-' minskadt belopp få användas. S. A. K. ikj mindre af gjorda motioner, -—deruti dels yrkadt blifvit, att liela afkastningen utaf de till Wisby Hospital af ålder donerade fonder måtte, emot uppgifvet vilkor, få användas till helsovårdens befrämjande å Gottland, dels ock Ilikets Ständers uppmärksamhet blifvit fästad på angelägenheten deraf, att en ny Lazaretls-byggnad derstädes skyndsamt varder uppförd, i stället för den nu befintliga, som uppgifvits vara alldeles oduglig och obrukbar, än äfven af sedermera erhållne upplysningar i detta ämne, -— hafya Rikets Ständer inliemtat, att, sedan Wisby Lazaretts-byggnad, redan i början af 1770-talet, blifvit utdömd och befunnen lill behofvet oanvändbar, Högstsalig II. M.
Konung Gustaf lil:clje år 1775 skall hafva gillat desseinen till en ny sådan byggnad, hvilken likväl, i anseende till bristande tillgångar, och då den betydligaste delen af Hospitalets inkomster, oberäknadt Lazarcttsmedlen, bestående endast af Collect-medel vid Bröllop och Barnsöl, till ett belopp af circa i5o R:dr årligen, måst insändas till Kongl. Seraphimer-Gillets Cassa, hittills icke kunnat företagas; att den på Gottland nuvarande Hospitals-byggnad, såsom följd af localens inskränkthet, är till den grad trång och bestående af så få rnm, att 2:ne Fxp.
Skrif v. N:o 95.
215 sif dessa, till vansinniges förvarande, måst fördelas i io celluler, hvardera innehållande 70 turn i längden och 3o i bredden, deraf några med saknad af fensterluft och tillfälle för vädervexling; samt att, som följd af allt detta, Gottlands Hospitals- och Lazaretts-anstalter för närvarande ingalunda befinnas i det tillräckliga och ordnade skick, som Öns folkmängd och samtidens, i bredd med upplysning och mildare känslor, ökade kraf uppå deltagande för olyckliga och vanlottade likar påfordra.
Under handläggningen af detta ärende, har det icke undfallit Rikets Ständers uppmärksamhet, att de Central-Hospital, till vansinniges vårdande, hvilkas iordningssättande blifvit åt Kongl.
Serapliimer-Gillet uppdraget, icke kunna komma i fråga att af Gottland tillitas.
Öns afskilda och icke sällan, under flera månaders lid, helt och hållet afbrutna communicationer med fasta landet göra sådant mindre möjligt och bestärmna oemotsägligen
Vid sådana förhållanden, och då, efter hvad hos Rikets Ständer tillika anmäldt blifvit, Wisby Hospitals-Föreståndare och Lazaretts-Direction sig erbjudit att, i den händelse Hospitalets inkomster oförryckte finge för Länets helsovård användas, genom enskild credit, upplåna nödigt Capital för skyndsamt uppförande af en ny Lazarettsbyggnad, i öfverensstämmelse med redan fastställd ritning, samt, på detta sätt, ett för Gottland så ytterst angeläget behof, utan Statsverkets bidrag, eller någon annan Provinces 216 Exp. Utsi.
N:o 95. i Riket betungande, kan afhjelpas, hafva Rikets Ständer trott sig böra hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att, ulan afseende på Wisby Hospitals mer eller mindre lagliga rätt alt, för Gottlands helsovård allena, Hospitalets alla tillgångar använda och således, utan hinder af deri Nådiga Resolution, som, i anledning af uppkommen tvist emellan Kongl. Seraphimer-Gillet, å ena, samt Wisby Hospitals-Föreståndare och Lazaretts-Direetiori, å den andra sidan, rinder deri 29 Oclober sistl. år meddelad blifvit, E. K.
M. täcktes i Nåder tillåta, det Wisby Hospitals af ålder donerade inkomster måga, för uppförandet af en ny Lazarettsbyggnad derstädes, tills vidare, till oförminskadt belopp användas, på följande vilkor, nemligen:
Att Hospitals-Föreståndarne och LazareltsDirectionen sig förbinda att, inom den tid E. K.
M. finnér för godt i Nåder bestämma, efter pröfning af den arbetsplan, som af vederbörande varder afgifven, i Wisby, på tjenlig local och i nogaste öfverensstämmelse med den år 1775 Nådigst gillade ritning, uppföra, inreda och med nödiga inventarier förse en Lazarettsbyggnad af sten, så indelad, att nödigt utrymme jemväl för svagsinta deruti icke kommer att saknaS; att Hospitals-Föreståndarne och Directionen, genom egert försorg, anskaffa de härtill nödiga medel, emot ersättning, suceessive och i den mon Wisby Hospitals inkomster, till oafkortadt belopp, från i83o års början, Directioileris Cassa tillflyta; att ej mindre berättelse orri Exp. Utsk.