Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I detta ämne har Utskottet fått emottaga följande förslag: a) af Kongl. Maj.t, som, med afseende å det på tjenstbarheten hos flottans befäl menliga inflytandet alt Amiralitets-krigsmans-kassans tillgångar, hvarmed pensioneringen hufvudsakligen besörjdes, i öfverensstämmelse med det för kassan den 26 Oktober 1838 utfärdade Nådiga Reglemente, under en längre tid visat sig otillräckliga för pensioneringens upprätthållande, och då detta missförhållande endast till en del afhjelptes genom den för flottan bildade reserv-stat, framlagt förslag till förändrad pensionering af flottans militäre och civile embets- och tjenstemän, samt, under åberopande af de grunder för förslaget, hvilka innefattas i Departementschefens ofta omförinälda betänkande, pag. 12—14, begärt, att för detta ändamål ett kreditiv, förslagsvis beräknadt till 40,000 R:dr, måtte för hvartdera af åren 1857, 1858, 1859 och 1860 å Riksgälds-kontoret anvisas; hvaremot, i händelse berörda framställning af Rikets Ständer bifölles, det för flottans reserv-stat beviljade anslag icke vidare erfordrades, utan kunde, i den mån derå uppförde löntagare afginge, indragas och Stats-verket besparas; b) af Herr Blomstedt, Christian, hvilken, uti ett hos Ridderskapet och Adeln afgifvet, till Utskottet reinitleradt, anförande, jemväl äskat, att ofvannämnda kreditiv—belopp måtte af Rikets Ständer beviljas, men deremot, på anförda skäl, före - 20 Stals-Ulskottets Utlåtande Jtf 72. slagil, alt detsamma, i stället alt, såsom Kongl.
Maj:t begärt, disponeras till en förbättrad pensions-reglering, finge användas till förstärkande af det statsanslag, Rikets
Ständer först anvisat till inrättande af en reserv-stat för flottan; och c) af Herr Grefve von Platen, B., som vid den Kongl.
Propositionens remitterande, framställt åtskilliga erinringar mot det uppgjoida förslaget lill flottans pensionering och derför uppställda vilkor samt, med yttrande af den åsigt, att det afsedda ändamålet bäst vunnes genom den nuvarande reserv-staten, ansett denna stat böra bibehållas och hemställt, att det af Kongl.
Maj:t äskade anslag till pensioneringens förökande måtte komma reserv-staten till godo, så att der befintliga löner kunde ökas i samma mån, som lönerne i och för den aktiva tjenstgöringen, hvaiigenom det blefve möjligt att på reserv-staten öfverflytta sådaDe personer, hvilkas förmåga endast undantagsvis behöfde anlitas. Hvad först angår Kongl. Maj:ts nådiga förslag, så, ehuru Utskottet anser det vara af vigt att personer icke qvarstå i sina befattningar, då ålder eller helsa och aftagande krafter neka dem uppfylla sina åligganden, och således äfven delar den åsigt, att åtgärder böra vidtagas, hvarigenom det må blifva möjligt för sådane Statens tjenare, synnerligast dem, hvilka tillhöra militär-ståndet, att ur tjensten afgå, kan Utskottet likväl icke biträda Kongl. Maj:ts i berörda hänseende gjorda nådiga framställning.
Utskottet anser nemligen denna fråga ännu icke vara fullt utredd och har fästat uppmärksamhet vid förslagets ofullsländighet, bland annat, derutinnan att detsamma icke lenmar upplysning om och under hvilka vilkor pension får åtnjutas af den, som, efter erhållet afsked från flottans tjenst möjligen varder å annan stat med lön eller arfvode förflyttad.
Härtill kommer ock den särdeles vigtiga omständigheten att Amiralitets-krigsmans-kassans delegare, hvilkas rätt ostridigt deraf är beroende, icke blifvit öfver förslaget hörde; och Utskottet får, på grund af dessa förhållanden och jemväl med fästadt afseende derå, att den uppgjorda pensions-staten, grundad på de af Kongl.
Maj:t föreslagna lönerne, förutsätter att dessa skulle vara definitivt reglerade, men Utskottet endast tillstyrkt en provisorisk löneförhöjning, hemställa, att Kongl.
Maj:ts högstberörda nådiga framställning icke må af Rikets Ständer bifallas.
Vidkommande åter den väckta frågan om ökadt anslag (ill Flottans reserv-stat, får Utskottet i Rikets Ständers minne återkalla, hurusom, sedan Kongl. Maj:t vid 1850—1851 års riksdag, på anförde skäl, äskat ett årligt anslag af 53,335
R:dr 16 sk. b:ko till bildande af en reserv-stat för flottans officerare och under-officerare, Rikets Ständer förklarade sig väl inse nyttan och ändamålsenligheten af en dylik reserv-stat, men lörmodade alt, om än nämnde stat lill en början skulle komma alt hårdt anlitas, anslaget dock till hela det äskade beloppet sedermera icke erfordrades, utan att en mindre summa möjligen voro för det åsyftade ändamålet tillräcklig, hvadan Rikets Ständer endast beviljade hälften af den begärda Stats-Ulskottcts Utlåtande M 72.
9i summan, eller 16.666
Ridr 52 sk. biko, motsvarande 25,000 R:dr R:mt, som ställdes till Kongl. Majlis
Nådiga disposition att för ändamålet användas.
Att denna institution är ändamålsenlig och i viss mån haft ett välgörande inflytande på ijenstbarhelen bos flottans befäl lärer icke kunna förnekas; och då den hufvudsakliga anledningen, hvarföre det dermed alsedda ändamål icke kunnat tillfyllest ernås, måste lillskrifvas otillräckligheten af det härtill beviljade anslag, anser Utskottet beloppet deraf böra förhöjas till den summa, Kongl. Majit vid reservstatens bildande dertill äskat och får alltså tillstyrka, •< att Rikets Ständer, såsom årlig tillökning i anslags-summan för flottans reserv-stat, bevilja ett belopp af 25,000 R:dr Rimt.
Då emellertid Utskottet erfarit, alt, enligt det för flottans reserv-stat den 25 Februari 1852 fastställda nådiga reglemente, lönerna på reserv-staten regleras till likhet med de pensioner, som från Amiralitets—krigsmans-kassan utgå, men det synes billigt att, när ölverflyIlning i reserv-stat medför skyldigheten alt vid behof tjenstgöra, de å nämnde stat uppförda personer må kunna komma i åtnjutande af någon större fördel i afseende å aflönings-förmåner, än den pensionstagare från krigsmans-kassan är förunnad, har Utskottet trott sig böra hemställa, det Rikets Ständer, för deras del, medgifva, alt för den, som icke fyllt 65 år och hädanefter förflyttas på flottans reserv-stat, lönen rnå kunna, på sätt Kongl.
Majit finner lämpligt, höjas, dock icke till högre belopp än som motsvarar denne persons förut å stat innehafvande aflönings-förmåner, samt att sålunda utöfver pensionsbeloppet förhöjd lön endast utgår lill och med det år, då löntagaren fyller 65 år, hvarefter lönen nedsältes till lika belopp med pensionen. 26:o.
Under åberopande af ett utaf Förvaltningen af Sjö-ärendena uppriittadt, af Kongl. Majit, utom hvad anginge sjelfva aflönings-beloppen, godkändt förslag till förändrad reglering af Flottans timmermans- och handtverksstater, deruti äfven flottans machinister såsom dithörande blifvit upptagne, har Kongl. Majit, då hvarken den hittills bestådda eller af Förvaltningen föreslagna ökade aflöning för dessa stater, i anseende till stegrade pris å alla lifsförnödenheter och i öfrigt ökade leloadskostuader, kunde anses tillräcklig för en tarflig bergning inom denna samhällsklass, men nödigt vore att dessa personer, i afseende å löne-förmåner, försattes i sådan ställning att de icke, i saknad af utkomst, nödgades öfvergifva kronans tjenst och begagna de många tillfällen till vinnande af förbättrade
I el nåd sv i I kor, som den skicklige arbetaren i närvarande tid erbjöds, begärt att, till förbättring i nämnde staters aflöning, för hvilken nu gällande stat upptager ett belopp af 150,702 Ridr 87 öre, Rikets Ständer mätte anvisa en summa af 85,950 Ridr 47 öre, deruti förhöjd inqvarleriiigs-ersältning inräknad, alt utgå på sätt tabellen Litt. S., bilugd Departements-chefens betänkande, utvisade; hvaremot af den å 99 Stals-Uiskotlels Utlåtande JM 72. dessa stater hittills, med 4 tunnor per man, bestådda spanmål, hvilken förmån jemväl blifvit i den föreslagna staten bibehållen, skulle besparas 29 tunnor, hvilka dock Kongl.
Majit ansett böra å hufvud-titeln qvarstå, enär detta belopp väl behöfdes till minskande af bristen i spanmåls-tillgången för uppfordrade båtsmäns -förseende med bröd.
Departements-chefens betänkande, rörande den föreslagna löneregleringen af (lottans timmermans- och handtverksstater, deri omförmäles att, i afseende å personalen endast följande förändringar skulle ifrågakomma, nemligen vid Carlskrona station, der månadslönarnes antal ökats med 2 och invalidernas med 10, under det deremot daglonarnes antal blifvit minskadt med 4, och vid Stockholms station, hvarest månadslönarne minskats med 2 personer, men daglonarnes antal ökats med 12, hvaremot handtverkare-personalen vid Götheborgs depöt och machinist-stalen, såsom reglerade år 1834, lemnats oförändrade, har Utskottet tagit detta ärende i öfvervägande; Och då angeläget synes vara, att i kronans tjenst duglige arbetare, så vidt möjligt är, bibehållas, men detta ändamål svårligen vinnes med mindre dessa personer erhålla en skälig allöning, får Utskottet, som funnit den af Kongl. Majit för (lottans timmermans- och handtverksstater nu äskade tillökning, utgörande omkring 50 procent af nuvarande anslags-beloppet, billig och af behofvet högligen påkallad, tillstyrka, att den för ifrågavarande ändamål af Kongl.
Majit begärda summa, 85,950 Kidr 47 öre, må af Rikets Ständer beviljas.
Häri genom torde äfven få anses besvarad Friherre von Otters, C. G. framställning, att lönerne för 2:ne klasser Verkmästare och för 2 klasser
Qvartersmän, upptagne i den nya stuten till 780, 060, 600 och 480 Ridr Riksmynt, måtte höjas till 900, 750, 650 och 600 Ridr, hvartill motionären jemväl ansett mästarelönerne böra bestämmas. 27:o.
Majit, som funnit billigheten kräfva, att de (lottans matroser och båtsmän, hvilka icke hafva fri bostad i kronans hus, men af det å (lottans s. k. underhålls-stat »till inqvarterings-penningar åt matroser och båtsmän» uppförda anslag, 1,526 Ridr 65 öre, hittills erhållit inqvarterings-ersältning efter samma grund, som gäller för daglönarne vid (lottans timmermans- och handtverksstater, komma i åtnjutande af enahanda förmåner, som blifvit beredd dessa sednare, för hvilka, i anseende till de betydligt stegrade hyrorna, en förhöjning af 100 procent uti inqvarterings-ersättningen blifvit föreslagen, har af sådan anledning begärt, att ifrågavarande anslag måtte höjas med lörenämnda belopp, eller 1,526 Ridr 65 öre; Och får Utskottet, på de af Kongl. Majit anförda skäl, tillstyrka, att den äskade summan må af Rikets Ständer beviljas. 28:o.
Jemte tillkännagivande att vid flottans stationer i Carlskrona och Stockholm samt depot i Götheborg, under vanliga förhållanden, 1,115 båtsmän vöre uppfordrade till årstjenst, oberäknad! de till sommartjenst vid Stockholms Slals-Ulskollels Utlåtande JY$ 72. station särskildt inkallade 223 man, samt att dessa båtsmän under uppfordringstiden, utom brödet, hvardera i daglig aflöning åtnjöto 7 sk. banko eller omkring 21 öre, med undantag af 118 s. k.
Timmerbåtsmän i Carlskrona, hvilka derutöfver hvardera fingo uppbära 2 sk. banko eller 6 öre Riksmynt om dagen, har Kongl. Maj:t, enär denna aflöning, i anseende till den under några år rådande dyrheten på födoämnen, sedan derifrån afdragits den båtsmännen förbehållna kontanta tobaks- eller portions-skilling, icke allenast varit otillräcklig till bestridande af kostnaderna för båtsmännens natura-underhåll, utan derjemte brist uppkommit, som, då kronan vore pligtig att under båtsmannens uppfordring till dess tjenst förse honom med föda, hittills måst af tillfälliga besparingar å anslaget till flottans underhåll betäckas, men hvilka besparingar ansetts böra användas för detta anslags egentliga föremål, föreslagit, att kronans lill tjenstgöring å stationerne uppfordrade båtsmän måtte erhålla enahanda aflönings-förmåner, som lör flottans öfrige gemenskap blifvit ifrågaställde, eller utom 6 öre kontant i portions- eller tobaks—skilling, natura-underhåll, beräknadt efter 23 öre per man för dagen; Och då den summa, som för ofvanuppgifna båtsmansstyrka erfordrades, utgjorde: till kontanta aflö ningen 26,848: 39. samt till bekostande af natura-underhållel 111,872: 50. eller tillhopa 138,721: 9. men härifrån afdroges hvad slaten för närvarande består . . . 99,884: 62. skulle alltså den tillökning, som erfordrades, uppgå till 38,836 R:dr 47 öre, hvilket sistnämnda belopp Kongl. Maj:t nu af Rikets Ständer äskat; varande derjemte af Kongl. Maj:t begärdt, att den del af berörda summa, som vore afsedd för naturaunderhållet, måtte, med de å aflönings-förslagen för flottans öfriga gemenskap upptagne natura-portionsvärden sammanföras under det till dylika utgifter ifråga— ställda förslags-anslag.
I afseende å sistomförmälda framställning åberopar Utskottet sitt i 7 punkten af detta utlåtande afgifna yttrande.
Hvad åter angår Kongl. Maj:ts förslag om tillökning i den för uppfordrade båtsmän hittills bestådda aflöning, finner Utskottet denna förhöjning vara af billighet påkallad, och får, på grund häraf och de skäl, som af Kongl.
Maj:t i öfrigt blifvit andragna, tillstyrka, att den till förbättring af uppfordrade båtsmäns aflöning och underhåll af Kongl.
Maj:t äskade summa, 38,836 R:dr 47 öre, må af Rikets Ständer anvisas. 29:o.
Reträffande Kongl. Maj:ts i sammanhang härmed gjorda framställning, att anslaget till flottans underhåll måtte sammanföras med anslaget till »Flottans nybyggnad», så, enär Rikets Ständer vid 1850—1851 årens Riksdag, uppå Kongl. Maj:ts derom då väckta förslag, beslutat, att bestämd fördelning af anslaget för Stats-Utskoltels Utlåtande Jtf 72. flottans underhåll och nybyggnad skulle cga rum och beloppen uppföras i de 2:ne särskilda rubriker, hvarunder de nu å Riks-staten förekomma, och, så vidt Utskottet erfarit, någon olägenhet af berörda föreskrift hittills icke uppstått, (inner, vid sådant förhållande, Utskottet sig förhindradt tillstyrka Rikets Ständer alt vidtaga den af Kongl. Majit i berörda hänseende föreslagna åtgärd, utan hemställer, att det derom framställda förslag icke må vinna Rikets Ständers bifall.
Och har Utskottet, i öfverensstämmelse härmed, uti den öfver Hufvud—titeln upprättade tabell
JVs 14 låtit å anslaget lill flottans underhåll uppföra de af Utskottet i 26, 27 och 28 punkterna tillstyrkta förhöjningar, efter afdrag, i enlighet med Kongl. Maj:ts förslag, dels af de lill ett belopp af 3,934 R:dr 50 öre reserverade medel lill timmermäns m.
II. aflöning, dels ock of de för nuvarande underhållet af 75 skeppsgossar belöpande 2,600 R:dr 62 öre. 50:o. Vidare har Kongl. Maj:t begärt, att anslaget till beklädnad dt Mariner, Kanonierer, Matroser och Skeppsgossar, nu bestämdt till 90,240 R:dr, måtte höjas till 116,310 R:dr samt att af det sålunda äskade auslags-beloppet, utgörande 26,070 R:dr i rundt tal räknadt, 4,722 R:dr 92 öre finge tillgodokomma Marinregementet, 18,000 R:dr Matros- och 3,344 R:dr Skeppsgosse-korpserne.
Rörande ifrågavarande ämne är af Chefen för Sjöförsvars-departementet upplyst, alt redan den 19 November 1855, uppå passevolantörernes vid flottans Marin-regemente, af anförda skäl, derom gjorda underdåniga anhållan, Kongl. Maj:t af tillfällig tillgång funnit sig föranlåten bevilja nämnda regemente för niistlidet år en förhöjning i regementets beklädnads-anslag till ofvan uppgifna belopp, 4,722 R:dr 92 öre; att sedan Reklädnads-direktionen vid flottans Matros-korps förmält sig, i anseende till de under sednare åren stegrade prisen å materialierna till de matros-beklädnaden tillhörande persedlar, i synnerhet kläde och skoplagg, vara urståndsatt att för de hittills, efter beräkning af 45 R:dr per man om året, Matros-korpsen bestådda beklädnadsmedel, åt densamma anskaffa kläder, jemlörliga med dem, som författningsenligt tilldelades båtsmän, för hvilka beklädnads-koslnaden emellertid öfverstege 60 R:dr per man årligen, Kongl.
Maj:t, som funnit denna begäran billig, ansett tillökningen i beklädnadshjelpen för matroserne böra bestämmas till 15 R:dr för hvarje matros årligen, och alt då, i följd häraf, såsom tillökning i beklädnaden för nuvarande 400 malrosér erfordrades 6,000
R:dr, samt, i händelse förslaget om korpsens tillökande med 200 man godkändes, till full beklädnadshjelp för denna styrka, efter ofvannämnda beräkning af 60 R:dr per man, ytterligare behöldes 12,000 R:dr, sammanlagda erforderliga beloppet för korpsen utgjorde 18,000 R:dr; samt att, hvad slutligen anginge Skeppsgosse-korpsen, den förändring i skeppsgossarnes nuvarande otillräckliga beklädnads-stat visserligen blifvit af vederbörande föreslagen, att hvarje gosse årligen erhölle en klädesbeklädnad och, utom redan bestådda Siats-Utskottets Utlåtande JVs 72. bestådda 2:ne skjortor af blångarnsväf, ytterligare en lärftsskjorta med blå krage, samt att, i stället för kavajer af grått kläde, anskaffades sådane stortröjor, som brukas af matros-korpsen och bålsmanshållet, på 6 års brukningstid, men att för besparings skull, sådan jemnkning deruti ansetts böra åvägabringas, att i stället för en klädesbeklädnad årligen, endast 2 sådane beklädnader på 3 år skulle bestås hvarje skeppsgosse, hvarigenom endast nu ifrågaställa tillökning af 3,344 R:dr i anslaget för skeppsgosse-korpsen blefve behöflig.
På : t lind af hvad sålunda är vordet upplyst och anfördt, tillstyrker Utskottet alt Rikets Ständer bevilja de begärda förhöjningarne i beklädnadsanslaget för Marin-regementet roed 4,722 R:dr 92 öre, för de 400 i flottans tjenst nu anställda matroser, med 6,000 R:dr samt för det antal skeppsgossar, för hvilket beklädnads-anslag i nu gällande stat är afsedt, eller 280 gossar, med 2,377 R:dr 2 öre, eller tillsammans ett belopp af 13,099 R:dr 94 öre; hvaremot Utskottet, som afstyrkt Rikets Ständers bifall till Kongl. Majtts förslag, så väl röraodo matros-korpsens tillökning med 200 man som antagande af ytterligare 20 skeppsgossar, hemställer, att de för nämnde manskaps beklädnad äskade summor, nemligen for matroserne 12,000 R:dr och för skeppsgossarne 966
R:dr 98 öre, icke må af Rikets Ständer anvisas. 31:o.
Sedan Utskottet sålunda till pröfning förehaft de i Kongl. Maj:ts nådiga proposition under rubrikernz aflönings-stalerna och malcrielen förekommande frågor, får Utskottet här anmäla en hos Ridderskapet och Adeln väckt, till Utskottet remitterad, motion af Herr Ridderstad, C., hvilken, jemte åtskilliga erinringar beträffande tillståndet inom flottan, så väl i afseende å löne-anslagen som rörande befordrings-systemet och med understödjande af Kongl. Maj:ts nådiga proposition i de delar, densamma åsyftade afhjelpande af de anförda missförhållandena, före slagit »en grundlig revision af flottan och de till flottan hörande staters löner,» hufvudsakligen med hänsigt till de lägre gradernes och företrädesvis gemenskapens allöningsvilkor.
Utskottet, som här ofvan tillstyrkt betydliga anslag till förbättrande af lönevilkorcn för de under Sjöförsvars-departemenlet hörande stater och korpser, anser den väckta motionen vara derigenom besvarad och hemställer, att densamma icke må till någon särskild åtgärd föranleda. 32:o.
Under, åberopande af de grunder Chefen för Sjöförsvars-departe mentet, uti sitt betänkande, framställt för tillvägabringande af utsträckning i öfningarne med flottans befäl och manskap, har Kongl. Maj:t äskat en tillökning af 150,787 R.dr 50 öre i anslaget till exercis med flottans bemanning.
Prot. 1836 ds 1837. 4 Sami. 1 Åfd. 2 Band. 3 Haft. 4 26 Stals-UtslioUets Utlåtande M 72.
Utgående från den åsigt, att en fullständig utbildning i sjökrigstjensten i allmänhet icke vunnes utan en tidigt börjad och sedermera fortsatt öfning, och öf verlygad derom att bristen på öfningstillfällen menligast verkade på officers-korpsen, har Departements-Chefen, som ansett denna brist rättast kunna afhjelpas och flottans personal mera allmänt och säkrast bringas till behöflig tjenstbarhet om ett visst öfnings-system antogs och följdes, uppgjort förslag till ett sådant system samt till stöd för den af honom i berörda hänseende framlagda plan, bland annat, anfört : att då undervisningen vid Krigs-akademieu på Karlberg, från hvilken undervisningsanstalt flottans officers-korps till största delen vore utgången, hufvudsakligen afsåge att bibringa kadetten det föreskrifna måttet af theoretiska kunskaper, den tid af 12 tili 16 månader, han för öfningen till Sjös vanligen fått använda, vore alltför inskränkt för att medföra annat gagn, än att kadetten finge erfara om han egde de för en blifvande sjöman erforderliga anlag för yrket.
Den egentliga öfningsliden började således för honom först efter utnämningen till sekund-löjtnant.
Följaktligen borde då, medan hvad dessförinnan i theoretiskt och praktiskt hänseende inhemtats ännu vore i friskt minne, hans vidare utbildning till sjöofficer genast begynna och sedermera utan uppehåll fortgå sålunda, att han beordrades att, såsom vid ett högre praktiskt läroverk, tjenstgöra å örlogsfartyg af olika certer under en tid af 4 till 5 år, deraf de 3 första borde tillbringas åt utevarande exer cis-korvetter eller mindre fregatter, det 4:de dels på ångbåts-expedition och dels på exercis-skeppet å Karlskrona redd samt det ä:te på skärgårds-fartyg och rekognoserings-expedition i Stockholms skärgård, hvarjemte han under vintrarne efter slutade 4 expeditioner skulle dels vara anställd vid exercis-skolorna och dels bestrida varfsofficers-tjenst å någondera af flottans stationer.
Efter de uppgifna 5 årens förlopp, derunder åt sekund-löjtnanten, jemlikt särskild instruktion, lemnats tillfälle till utöfvande af all slags tjenst, som för hans grad kunde ifrågakomma, hade han, efter Departements-Chefens åsigt, genomgått en så fullständig praktisk kurs i sjökrigstjensten, att, så vida han egde god theoretisk underbyggnad och icke saknade naturlig fallenhet för yrket, han kunde antagas vara en erfaren och skicklig sjöofficer samt således mogen till vidare befordran inom flottan.
För vinnande af detta mål skulle erfordras, att, utom det vanliga exercisskeppet på Karlskrona redd, 2 korvetter eller mindre fregatter året om, minst 1 ångkorvett i nio månader samt tillräckligt antal skärgårdsfartyg hvarje sommar höl— les i sjön.
På hvarje större exercisfartyg borde vara kommenderade 1 kapten såsom chef, 1 kapten-löjtnant såsom sekond, 1 premier-löjtnant och 10 sekund-löjtnanter samt i afseende på desse sistnämnde iakttagas, att, på hvarje fartyg blefve beordrade t bland de under året och ett lika antal bland de under hvartdera af de 2:ne nästföregående åren utnämnde sekund-löjtnanterna.
På sådant sätt skulle med 2:ne seglande exercisfartyg hvarje år 20, med en ångkorvett i 9 månader 5, eller inalles under större delen af året 25 sekund-löjtnanter blifva öfvade till sjös, Slals-Utskotlcts Utlåtande J\S 72. 27 jemte det 3 kaptener, 3 kapten-löjtnanter, 3 premier-löjtnanter, 1 till 2 machinisl-officerare samt det till fartygens bemanning erforderliga antal underbefäl och manskap årligen erhölle öfning på längre expeditioner, hvarförutan de hemmavarande äldste sekund-löjtnanterne koinme att användas på exercis-skeppet, expeditioner i Östersjön eller till skärgårdstjenst.
Enligt uppgjord beräkning skulle ungefärliga kostnaden för att under nu angifna tider hålla i sjön ofvanberörda exercis-fartyg i medeltal årligen uppgå till 320,000 R:dr; men då genom dessa expeditioner, egentligen åsyftande sekundlöjtnanternes praktiska utbildning, icke tillräcklig öfning bereddes flottans öfrige officerare, underbefäl och gemenskap, enär lång tid komme att förflyta innan hela personalen efter tur blefvo delaktig af denna förmån, ansåg Departements-Chefen, på det (lottans personal mera allmänt måtte förvärfva och derefter bibehålla vana vid eskadertjenst så väl i linie- som skärgårds-flottan, högst nödigt att eskadrar från begge flottorna utsändes och expeditionerne för 3:ne år i sender så ordnades, alt första året ur linieflottan komme att utgå en eskader, bestående af 1 linieskepp, 2 fregatter, 1 ångkorvett och 1 korvett eller brigg, samt andra året en ur skärgårdsflottan om 2:ne ångfartyg, 1 bataljon bombkanon-slupar och 2 bataljoner kanonjollar, men l:a och 3:e åren utrustades från sistnämnda flotta 1 bataljon kanonjollar och 1 rekognoserings-expedition, samt från linieflottan 2:a och 3:e åren 1 fregatt eller korvett och 1 ångkorvett;,och skulle, med antagande att expeditionstiden bestämdes från 2 till 4 månader för de större och till li månad för de mindre fartygen, kostnaden för nämnda expeditioner i medeltal årligen belöpa sig till 210,000 R:dr.
Om till sistberörda belopp lades ofvan förslagsvis beräknade utgift 320,000