Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om en sqvadron frånskiljdes detta Regemente och förlädes till Norrland, skulle derigenom tillfälle beredas att framdeles låta de 315 rotar återgå till Infanteriet, som blifvit använde för inrättandet af den andra utaf Jemtlands Häst-Jägare-sqvadroner och för en annan ännu ej uppsatt sqvadron i Westerbotten, hvilket tilläfventyrs ej vore utan vigt för försvaret, men Utskottet nu endast anför med afseende å en framdeles förestående förändring i försvarsverkets organisation. 16:o Wermlands Fält-Jägare-Regemente.
Kostnaden för detta Regemente är visserligen ej betydlig, men då det icke är tillgång på manskap, som Svenska Armeen saknar, men väl öfningstid för såväl stam som beväring, och då det sätt, på hvilket detta Regemente recryteras, skulle göra det mindre tjenligt att med detsamma införlifva beväring, har Utskottet ansett, att det anslag, som är beviljadt för detta Regementes underhåll, skulle på ett nyttigare sätt komma Armeen till godo, om dess tjenstbarhet på det hela derigenom befordrades.
Utskottet tillstyrker sålunda, att detta Regemente succesivt ina indragas, dervid enahanda grunder torde böra iagttagas, som med afseende å Gardes-Regementerne blifvit af Utskottet föreslagne, endast med det tillägg, att manskapet först efter uttjent capitulation eller på frivillig begäran afskedas och att, intill dess detta skett, nödigt befäl må bibehållas.
Yid detlta förhållande anser sig Utskottet icke kunna tillstyrka bifall till den i Kongl. Propositionen gjorde Stats-Uiskoltels Ullätandej N.o 44- framslälluing om uppförande a
Stat af 30 tunnor spa timål under lönerne, utan föreslås anslaget alt oförändrad t qvarstå. 17:o Kongl.
Svedj Götha och Wendes Artilleri-Regementen.
Beträffande Artilleriet, får Utskottet, under åberopande af dess yttrande uti inledningen till detta betänkande, nu endast anföra, att det, vid en blifvande organisation af försvars väsendet, torde böra afses, att något Artilleri kunde blifva förlagdt till Norrland, och att, efter Utskottets tanka, den till äfventyrs högre kostnad, som härigenom kan komma att uppstå, rättvisas genom åtgärdens ändamålsenlighet.
Emedlertid har Utskottet ansett sig böra tillstyrka anslagets bibehållande till oförändradt belopp. 18:o Cavalleri- och Artilleri-hästars remontering, skoning m. m.
Med afseende å den af Utskottet föreslagne indragning af hästar vid LifGardet till Häst och Kronprinsens Husar-Regemente, tillstyrker Utskottet, att anslaget på denna titel må nedsättas till 28,000 R:dr. 19:o Artilleri-hästars underhåll af Rusthållare vid afsutna Kavalleriet.
Anslaget utföres oförändradt efter förra slaten med 2,865 tunnor spanmål in natura. 20:o Furagering för värfvade Cavalleriets och Artilleriets hästar.
Detta förslags-anslag har i allmänhet befunnits otillräckligt, utvisande en årlig brist i medeltal af omkring 14,000 R:dr, hvilket föranlåter Ulskotlet tillstyrka anslagets bibehållande oförändradt, oansedt den afsedda indragningen af hästar vid Lif-Gardet tili häst och.
Kronprinsens liusar-Regemente. 21 :o Kongl. Lif-Bevärings Regementet.
Under antagande deraf, att Stockholms Stads och Läns Beväring skulle kunna exerceras af Kongl.
Lif-Gardets till fot, samt Uplands och Södermanlands Rege men ters befäl, har Utskottet ansett sig böra tillstyrka, att, i mon af blifvande afgång inom Kongl. Lif-Bevärings Regementet, befäls-platserne och, i förhållande dertill, Corporals-nummer vid detta Regemente må kunna indragas, på det sätt, att likväl, hvad förstnämnde platser angår, befälet bibehåller rättighet att inom Regementet kunna uti tour avancera till och med Capitains-graden, och att indragningen således vid hvarje vacance eger runi uti lägsta befäls-graden.
Då en sådan förändring emedlertid endast afser framtiden och någon i4 Slats-Ulskollets Utlåtandej N.o 44• betydligare besparing för närvarande icke är att deraf förvänta, tillstyrker Utskottet, att det i förra staten uppförda anslag må bibehållas oförändrad t. 22:o Gottlands Nutional-Beväring.
Med stöd af hvad uti inledningen till detta Betänkande blifvit yttradt, afstyrker Utskottet beviljandet af det utaf Kongl. Majit äskade anslag 1,897 R:dr 37 sk. 4 rst., åsyftande en förbättring i de till Underbefäl och Spel vid Gottlands National-Be värings
Infanteri och Jägare utgående löner, och föreslår, att anslaget enligt förra Staten må oförändradt utföras med R:dr 33,000.
Uti den betydliga kostnad, sorn denna titel emedlertid, äfven utan förhöjning, erfordrar, finnér Utskottet i öfrigt anledning föreslå Rikets Ständer, alt hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om undersökning, ledande till en möjlig reorganisation af denna Beväring, hvarigenom nyssnämnde kostnad något skulle kunna nedsättas; och tror Utskotskoltet, att detta skulle kunna ske, om principen af en frivillig tjenstgöring för hefälet i större eller mindre nion infördes. 23:o Hallands Beväring.
Med afseende å det anslag, som i Staten finnes utförd t för denna Beväring, och under förutsättning, att Be värings- classerne inom Halland skulle kunna öfvas af angränsande Regementets Befäl, anser Utskottet sig böra, i likhet med hvad i afseende på Lif-Bevärings-Regementet blifvit föreslaget och efter enahanda grunder, tillstyrka indragning af Hallands Bevärings befäl, med oförändradt bibehållande emedlertid af det i förra Staten uppförde anslag. 24:o B ev ät ■ in gs - Ma n skåpets Vapenöfning.
Under åberopande af hvad i början af detta Betänkande och uti bifogade Tabell förekommer, rörande sättet och grunderne för en framtida utvidgad öfning för Bevärings-classerne, får Utskottet, som ansett sig böra föreslå Rikets Ständer alt icke nu bifalla Kongl. Majits Nådiga Proposition om en tillökning af 63,000 R:dr uti det å anslaget för Beväringens vapenöfningar i Staten förut uppförde belopp af 80,000 R:dr, emedlertid tillstyrka, att detta anslag hädanefter måtte komma att anses såsom endast ett förslags-anslag, och att således, om detsamma skulle finnas otillräckligt för en öfnings-tid af 12 dygn, in- och utryckningsda - Ståts-Utskottets Utlåtande, IV.-o 44' garne oberäknade, bristen dä må af Riksgälds-Contoret fyllas.
Härigenom anser sig Utskottet äfven hafva besvarat de till Utskottet öfverlemnade motioner af Pehr Hartsson från Wermlands Län, att
Beväringens vapenöfningar matte under fredstid inställas, ocb af Jonas Juder sson från Stockholms Län, med samma förslag, jemte hemställan, att derigenom uppkomne besparingar måtte till krigs-materiellens förbättrande användas. 25:o
För sv ar s-Verket i allmänhet eller Kongl.
Krigs-Collegii Departementet•, hvarunder äfven upptagas indeldta Räntor för Akers Krutbruk och Husqvarna Gevärs-Factori, Detta anslag utgår nu, oberäknadt de derunder inbegripne indeldta räntor, med 696,000 R:dr, sedan Rikets Ständer vid 1828—1830 årens Riksdag beviljade en tillökning af 70,000 R:dr utöfver de 626,000 R:dr, hvartill anslaget intill denna tidpunkt uppgått.
Då Kongl. Maj:t funnit denna tillgång otillräcklig och, i följd deraf, äskat en ytterligare förhöjning i anslaget af 69,000 R:dr, har Utskottet, med ledning af Kongl.
Krigs-Collegii Statsförslag för 1840 till 1844, sökt upplysning, hvaruti det tillökade behofvet liar sin grund, och dervid inhemtat, att Krigs-Collegii Stats-förslag, förutom vanlige hitintills bestridde utgifter, upptaga materiel-kostnader för Beväringsexercisen, hvilka, såsom hänförande sig till ett af Kongl. Maj:t icke gilladt alternativ för regleringen af denna exercis, icke allenast med en årlig utgiftssumma af 27,358 R:dr 11 sk. öfverskjuter det anslag, som erfordras för den exercis af 21 dygn, som af Kongl.
Maj:t ansetts böra ega rum, utan jemväl med ett belopp af minst 60,000 R:dr bör antagas öfverskjuta det å Collegii nuvarande Stat tillgängliga behofvet för exercis af 12 dygn, hvartill Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer att bevilja anslag.
Derjemte upptager samma Stats-förslag en utgiftspost för Carl Gustafs Stads Gevärs-Factori, hvilken, för året beräknad, uppgår till en summa af circa 12,000 R:dr, hvarigenom sålunda på det liela uppkommer ett årligt behof af 72,000 R:clr, som, enligt de af Utskottet antagna grunder, antingen icke behöfver fyllas, eller, så vidt det hänföres till utgifterne för Carl Gustafs Stads Gevärs-Factori, bör tagas i serskildt betraktande i sammanhang med den Extra Stats-Regleringen, och enär det dessutom bör iagttagas, att materiel-kostnader besparas genom de af Utskottet föreslagne indragningar, och alt materiel-tillgångarne ökas genom försäljning af 133 stycken Kronans hästar, har Utskottet icke funnit skäl tillstyrka det af Kongl. Maj:t begärde tillökade anslag af 69,000 R:dr, men föreslår deremot Rikets Ständer, alt nedsätta anslaget för Arméens materiel till en summa af 666,666 R:dr 32 sk. i6 Stats-Utskoltets Utlåtandej N-o 44'
I afseende å denna anslags-titel har Kongl.
Maj:t dessutom serskildt äskat, att det anslag af 12,000 R:dr, som för Topografiska Corpsens arbeten varit afsedt, måtte öfverflyttas från Krigs-Collegii Fortifications-afdelning till nyssnämnde Corps’ Stat; men enär dessa arbeten närmast kunna jemföras med andra, som afse militära föremål, hvilka samtligen stå under Kongl.
Krigs-Collegii redovisning, hemställer Utskottet, att detta anslag må uppföras å Stat, på sätt hittills skett. 26:o
Lif mundering för Indeldta Infanteriet.
Detta anslag, uti hvilket ingen tillökning blifvit begärd, utföres oförändradt, enligt förra Staten, till R:dr 71,000. 27:o Spanmåls upphandling och Bageri-kostnad.
Förra Staten upptager R:dr 25,000, som utföras utan förändring. 28:o Ved och Ljuspenningar för Fästnings- och Garnisons-orter.
Anslaget utföres oforändradt, enligt förra Staten, till R:dr 14,000. 29:o Skrifmaterialier och Expenser m. m.
Anslaget, enligt förra Staten R:dr 4,500, utföres oforändradt. 30:o Rese- och Tractaments-penningar för Militaire Embets- och Tjenstemän.
Maj:t har föreslagit, att det anslag af 6,666 R:dr 32 sk., som linnes uppfördt i Staten i och för Militaire Embets- och Tjenstemäns- Reseocli Tractaments-penningar, må iklädas egenskapen af ett Förslags-anslag, men då Utskottet föreslagit Rikets Ständer att ställa under Kongl. Majrts disposition äfven sådane, i följd af tillstyrkte indragningar å denna Hufvud-titel, förulsedde besparingar, hvilka hittills icke kunnat påräknas, föreställer sig Utskottet, att desamma skulle lemna tillgång för bestridandet af utgifter, som äro af tillfällig beskaffenhet, på grund hvaraf Utskottet tillstyrker, alt anslaget må uppföras oforändradt. 31:o Värfnings- och Recapitulations-penningar.
Detta anslag har för ändamål att utgöra en tillgång för ersättningar åt Gompagni-Ghefer, vid de tillfällen, då de, genom olyckshändelser, göra förlust af manskap, men då det visat sig, att detsamma för cletLa ändamål blott till ringa del blifvit anlitadt, anser Utskottet sådana tillfälliga utgifter kunna af besparingarne utgå, och tillstyrker således Rikets Ständer, att det å denna Titel beviljade anslag, 1,000 R:dr, alldeles må upphöra. 32:o
Durch-marsche-kostnader och oförutsedda utgifter.
Utskottet har antagit, att utgifterne å dessa båda Titlar skulle kunna in skrän - Stats-Utskottets Utlåtande N.o 44" 17 skrankas, såsom en följd jemväl af de lättade utvägar för truppers transporterande, som i senare tider uppstått, med anledning hvaraf Utskottet tillstyrker , att anslaget för durch-marche-kostnader må nedsättas till
R:dr 20,000 och för oförutsedde utgifter till R:dr 45,000. 33:o Militice Boställs-cassans Reserv-hemmans-räntor.
Uti dessa samtligen indeldta räntors utgående linner Utskottet ej skäl att föreslå någon förändring. 34:o
I anledning af väckt fråga om ersättning af gage och spanmål till det manskap vid värfvade Regementerne, som, utöfver den till permittering bestämde styrka, uti tjenstgöring qvarblifver, har Kongl. Maj:t funnit, att det vore med en rätt ordning öfverensstämmande, örn staten upptoge full aflöning och spanmål för hela styrkan oell för hela året, under iagttagande, att aflöning icke utbetaltes för större styrka, än som vore effectivt tjenstgörande; och har Kongl. Maj:t öfverlemnat till Rikets Ständer att bestämma det sätt, hvarpå behofvet i denna del må kunna afhjelpas, utan anlitande af Titelns besparingar, antingen genom anvisande af ett serskildt förslags-anslag, ellef genom medgifvande, att utgifter af denna beskaffenhet må StatsYerkets öfverskott af stats-inkomsterne anordnas.
Utskottet har tagit detta i öfvervägande, men då en sådan anordning skulle väsendtligen rubba sjelfva grunderne för de värfvade Regementernes organisation och tvifvelsutan komma att ådraga Stats-Verket högst betydliga utgifter, anser Utskottet sig ej böra tillstyrka Rikets Ständer, att bifalla dessa utgifters anordnande, på sätt Kongl. Majrt föreslagit. 35:o Ilvad Kongl.
Majrts Nådiga Proposition innehåller, beträffande de anslag, som kunna erfordras för betäckande af utgifter, hvilka må blifva förenade med antagandet af en ny inqvarterings-ordning för städerne i Riket, får Utskottet nu endast anföra, att
Utskottet i denna fråga kommer att afgifva serskildt Betänkande. 36:o
Maj.ts Nådiga Proposition väckta fråga om underhåll af Kongl. Lifgardets till häst casern- och stall-byggnader, och om uppförandet på Tredje Hufvud-Titeln, under anslaget till ved och lyshållning i fästnings och garnizons-orterne, af den summa, som anses erforderlig för lyshållningen i nämnde Regementes stallar, får Utskottet på det sätt besvara, att Utskottet ansett Regementet, i likhet med de båda Gardes-Regementerne till fot, böra vidkännas underhålls-skyldigheten af casern-byggnaden, emot det att Regementet uppbär full inqvarterings-ersättning af Stockholms stad, Eili, till R.
Prot. 1S40. 4 Sami. 1 Afd. 14 Haft. 5 i8 Stats-lJtskottets UtlåtandeN.o 44" att, då Utskottet icke kunnat ingå i någon pröfning, till hvad utsträckning en lyshållning i nämnde stallar erfordras, Utskottet icke funnit skäl till denna utgifts bestridande af anslaget till lyshållning i fästnings- och garnizonsorterne, samt att Utskottet anser kostnaderne för stallarnes underhåll böra utgå af de tillgångar, som äro ställde till Kongl. Krigs-Collegii disposition lör underhållet af Kronans militär-byggnader; och får Utskottet således afstyrka bifall till de i förutnämnde afseenden äskade serskilde anslag. 37:o Beträffande de besparingar, hvilka kunna uppkomma genom indragningar, som blifvit föreslagne att å denna Hufvud-Titel ega rum, föreslår Utskottet Rikets Ständer, att öfver deras användande fatta följande beslut:
Att sådana besparingar, som verka en minskning i Titelns utgifter, men deremot föranleda en motsvarande utgift å allmänna Indragnings-staten, må öfverlemnas till Riksgälds-Contoret, som bör erhålla föreskrift, att till Armeens Accords-amorteringsfond utbetala accordsräntan för indragna befäls-platser, så snart förra inneliafvaren, om han blifvit å Indragnings-stat öfverflyttad, derifrån afgått och hans skyldighet att berörde ränta godtgöra derigenom upphört; men att deremot besparingar, hvilka icke föranleda en sådan utgift för indragnings-staten och icke äro af natur att öka materiel-anslagets tillgångar, eller som icke blifvit tagne i betraktande vid regleringen af fouragerings-anslaget, må, sedan de som uppkomma genom indragning af befälsplatser vid Gardes-regementerne, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers till Kongl. Maj:t aflåtna underdåniga skrifvelse af den 6 November 1834, i första rummet blifvit använde att betacka den brist, som nu finnes å nämnde Regementers stat, af Kongl. Maj:t disponeras, att befordra den utvidgning af de indelta Cavalleri-regementernes exercis-sqvadroner, som af Kongl. Maj:t blifvit ansedd nödig, och att, om derutöfver några besparingar uppkomma, de af Kongl. Majit jemväl må till utgifter å Titeln disponeras, enligt de grunder för besparingars användande, som af Rikets Ständer i allmänhet antagas; och får Utskottet slutligen tillstyrka Rikets Ständer, på de af Utskottet anförda grunder, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl. Majit förelägga nästkommande Ständer en omfattande plan till försvars-verkets organisation i dess helhet, på det Rikets Ständer må blifva i tillfälle att, i ett sammanhang, besluta öfver de åtgärder, Stals-Vtskottets Utlåtandej Nm 44' 1$ sorn erfordras, för att, i förening med en afsedd lindring i de rastandes och roterings-skyldiges besvär, befordra den utsräckning af bevärings-manskapets öfning, sorn tillika bör ega rum.
Utskottet anser sig, genom detta Förslag till reglering af Riks-Statens 3:dje Hufvud-Titel, jemväl hafva besvarat följande till Utskottet remitterade, härförut icke serskildt omförmälde motioner, nemligen: Herr Munck af Rosenschölds, R j om indragning i stående Armeen och förändrad organisation af Beväringen; Herr Rosenqvists, J. L., om Lif-Bevärings-Regementets upphörande; Lars Larssons från Westerås Län, angående indragning af de för oförutsedda militär-behof bestämda 50,000 R:dr, samt det för Kongl. Krigs-HofRätten beviljade anslag; Lars Bengtsons från Malmöhus Län, att Indelclta Armeen mattei fredstid till halfva numerären nedsättas, så att tvänne Rust- eller Rotehåll sammanslås till uödeihållande af endast en man, och att
Rusthållarne jemväl måtte befrias från skyldigheten att förskaffa och underhålla sadelmunderingar; Herr Hallströms, att rote.ringskostnaden, så väl för Indeldta Infanteriet, som för Båtsmanshåiiet, måtte minskas; viljande Utskottet till serskild behandling företaga de öfrige motioner, som, utan att ega direct sammanhang med denna Titel, åsyfta anslag, hvilka kunna dertill i mer eller mindre mon hänföras.
Vid Utskottets förslag till förändringar i Armeens organisation.
Af Hr Grefve von Platen.
”Inseende min oförmåga alt bedöma de detalj-frågor i hvilka Stats-Utskottet, vid 3:dje Hufvud-Titetns reglering, ingått och oberedd att åtaga mig skyldigheter, hvilka allvarsamt betraktade icke torde kunna åläggas hvarje Ledamot af Svea Rikets Ständers Stats-Utskott, men deremot tillhöra och med fullt anspråk kunna fordras af en Krigs-Minister, kan jag, ehuru jag tror mig inse fördelar af åtskillige vid denna Hufvud-Titel föreslagne förändringar, i afseende å verkställbarheten af det hela, ej annat än, på ofvan anförde grunder, för min del reservera mig i frågan om 3:dje Hufvud-Titelns reglering.” Af Hr af Harmens, sorn yttrade, ”clet han icke tilltrodde sig kunna tillstyrka Rikets Ständer att göra någon indragning i Cavalleriets numerär; och skulle sådant specielt tillämpas i afseende å Smålands Husar-Regemente, ansåg Herr af Harmens beräkningen af en vaeance-afgift af 7 tunnor spanmål för hög, och trodde, att på detta vilkor säkerligen icke halfva Regementet komme att sitta af, så vida detta berodde af Rusthållarne, icke derföre att 20 Stats-Vtshottcts Utlåtande, N.o 44.
|U kostnaden för rustningen vore högre, men derföre att en stor del bland Rusthållare heldre vilja underhålla hästar, än aflemna ett spanmåls-belopp, som de stundom nödgas från andra håll inköpa eller lösa efter hög markegång.
” Af Hr Biskop Hedrén. ”Då §. 34 af Riksdags-Ord ningen samt §. §. 53 och 89 Regerings-formen föreskrifva att alla uppkomna frågor om grunderna för allmänna Inrättningar af alla slag, skola af allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet upptagas, och de nu föreslagna förändringar ovägerligen mäste anses röra grunderna för en allmän Inrättning, som är för fäderneslandet af den högsta vigt, nemligen Rikets försvarsverk, så hade nämnde Utskott bordt denna fråga bereda, eller åtminstone i dess utredning deltaga.
Att Riks-Stånden remitterat densamma till Stats-Utskottet, bevisar hvarken Utskottets pligt eller rättighet att ensamt upptaga den.
Utskottet har redan förut flera gånger visat sig förstå att rätt bedöma och tillämpa 43 och 44 §. §. af Riksdagsordningen, och borde icke hafva uraktlåtit det vid ett så grannlaga ärende, som detta.
Icke eller må invändas att 80 §.
RegeringsFormen är olämplig för behandling af Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, enär denna §. blott i en enda fråga förekommer i Utskottets utlåtande.
I hufvudsaken torde tvänne vigtiga tvifvelsmål möta Utskottets förslag, det ena, huruvida Rikets försvarsverk derpå verkligen vinner, det andra, huruvida de skattdragandes bördor deraf verkligen lättas.
Många sakkunniga tvifla på beggedera.
Jag anser för min del rådligast, att innehålla med så bestämda och vidtomfattande förslag, till dess de varda af en högre kunskap och erfarenhet framlagda.
Det skulle eljest kunna hända; att vi gjorde åt vära flender större tjenst än åt oss sjelfva.
Jag ville sålunda hafva föreslagit, att Utskottet hade tillstyrkt Rikets Ständer att endast i allmänhet och på vissa allmänna grunder begära af Kongl.
Maj:t en fullständig utredning af ifrågavarande högst vigtiga ämne, hvarigenom ändamålet säkert lika snart och på lämpligare sätt vunnits.
Slutligen får jag reservera mig emot den af Utskottet beslutade nedsättning af anslaget för Kongl. Krigs-Collegium, då intet enda skäl derföre talar, men deremot flera för bifall till den Kongl. Propositionen om tillökning. ” -t Af Herr Prosten Stenhammar.
”Under erkännande af min fullkomliga oförmåga att bedöma de vidtomfattande förslag, som i Stats-Utskottets
Betänkande öfver regleringen af Tredje IIufvud-Titeln framställes, tillika i den öfvertygelse, att Stats-Utskottet öfverskrida gränsorne för sin i 30 §.
Riksdags-Ordningen bestämda förbindelse, att pröfva och föreslå det, som till Statsverkets behot erfordras, .sedan nödige indragningar och besparingar bilf - Stats-Ulskotlets Utlåtande j JV.-o 44' 21 vit iagttagne, då Utskottet företagit sig att föreslå en hel militärisk organisations-plan, grundande sig på besparingar, som icke nu kunna göras, utan ‘ först i en framtid förmenas blifva möjliga, lär jag i det bela reservera mig mot detta Betänkande.” Häruti instämde Herr Doctor Björkman.
Af Herr Helsingius , som anmält, att lian icke varit i tillfälle alt af förslaget till utlåtande angående reglering af utgifterne under Riks-Statens Tredje Hufvud-Titel taga så fullständig kännedom, att han kunde i allo deruti instämma.
Vid 10:de punkten, angående Kongl. Krigs-Academien.
Af Herr Doctor Björkman emot Utskottets förslag till ny organisation af Academien.
Yid 13:de punkten, angående Exercis-Sqvadronerne.
Af Herr af Harmens, med anförande, ”att då Utskottet i sitt utlåtande såsom allmän grundsats antagit att utvidga Armeens vapenöfningar, borde ock Kongl. Maj.ts Proposition om ökadt anslag för Exercis-Sqvadronerne ej hafva blifvit afslagne, i synnerhet som de tillgångar, hvilka genom de i följd af föreslagne indragningar beredde besparingar tillkomma, ej erhålles annorlunda än successivt.” Häruti instämde Herr Prosten Astrand.
Vid I4:cle punkten, angående Kongl. Lif-Gardet till Häst samt Kongl. Svea och Andra Lif-Gardet.
Af Herr Wedberg: ”Jag kan icke underlåta att anmäla min reservation deremot, att Stats-Utskottet, i sammanhang med frågan om åtskilliga indragningar vid Lif-Gardes Regementerne, tillerkänt Befälet vid dessa Regementen den löneförhöjning Kongl. Majit, emot Rikets Ständers beslut, detsamma beviljat.
I följd af denna, vid föregående Riksdagar, af Rikets Ständer vägrade löneförhöjnings, uppförande på Stat komma mer än 18,000 R:dr af den, genom ifrågavarande indragningar, beredda minskning i Statens oerhörda kostnader för Gardes-Regementerne att för framtiden medtagas, och det med de föreslagne indragningarne åsyftade ändamål, eller minskad Slats-utgift, att hufvudsakligen förfelas.
Jag kan för öfrigt ingalunda finna det ringaste skäl att, vid denna Riksdag, på Rikets Stat uppföra en lönetillökning, som Rikets Ständer tillförene ansett af intet behof påkallad, och till hvars framtida fortfarande Rikets Ständers förut fattade beslut, enligt min åsigt, icke i något afseende föra nied t.
Anhålles att denna min reservation må få åtfölja Siats-Utskottets Betänkande till Stånden.” 22 Stats-Vtskotlets Utlåtande, JV.o 44- Härmed förenade sig Herr Kjellberg samt Riksdags-fullmägtige Sven Heurlin från Kronobergs
Län, Petter Pehrsson från Jönköpings Län, Nils Pehrsson från Örebi’o
Län och Sone Pehrsson från Malmöhus Län.
Vid 21:sta punkten, angående Kongl. Lif-Bevärings-Regementet.
Af Herr Tersmeden: ”Jag reserverar mig emot Utskottets förslag, att indraga befälet vid Lif-Bevärings-Regementet af följande skäl: l:o emedan, för den händelse, som jag icke anser osannolik, att Konung och Rikets
Ständer omsider vilja utbyta det föråldrade indelningsverket emot ett mera lämpligt national-försvar, så är det ifrågavarande