Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdag tagits i anspråk, ansåge sig för detta arbetsföretag icke böra tillstyrka direkt anslag, utan endast föreslå den begärda summans anvisande såsom lån, har Herr E. G. Danielson, enär således endast inskränktheten af Statens tillgångar utgjort hindret emot det under sistförilulna Riksmöte föreslagna Stats-anslagets beviljande, uti en inom Borgare-ståndet under innevarande Riksdag väckt motion framställt det förslag, att Rikets Ständer måtte för fullbordandet af slussanläggningarne vid Dejefors och Forshaga bevilja ett anslag utan äterbetalningsskyldighet å 100,000 R:dr B:ko, emot vilkor, att de afgifter, som för slussarnes begagnande skola erläggas, varda af Kongl. Maj:t i nåder fastställda.
Utom denna motion har Stats-Utskoltet från bemäite
Riks-slånd sedermera emoltagit andra der aflemnade handlingar rörande meranämnde kanal- och slussanläggningar, deraf Utskottet, bland annat, inhemtat, alt de före
December månad sistlidet år använda kostnaderna för arbetena vid Forshaga utgjorde 101,949 R:dr och vid Dejefors, med inberäkning af hvad som utgifvits för anskaffade materialier, 34,957 Ridr, samt att utgifterna för de derefter återstående arbetena beräknades uppgå vid det förra stället till 40,295 R:dr och vid det sednare till 214,067 R:dr, allt B:ko.
Såsom Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader i sitt infordrade underdåniga Utlåtande öfver lörbemälde
Direktion genom dess ingångna och i Februari månad sistlidet år, å Kongl.
Majlis och Kronans vägnar, antagna kontrakt förbundit sig att, emot uppbärandet af det under sistlörflutna Riksdag för oftanämnde företags utförande beviljade län, inom den lista Oktober 1858 fullborda arbetet enligt derför fastställd plan och kostnadsförslag, ”utan ”att anspråk på ytterligare bidrag dertill af allmänna medel må framgent kunna väckas, ”samt att genom egna tillskott skall utgöras hvad utöfver slats-bidraget kan erfordras.”
När åberopade kontrakt afslutades och lånesumman derefter lyftades, hade redan den stegring i arbetslönernas belopp och materialiernas pris inträffat, till följd hvaraf de 56 Stats-Utskotlels Utlåtande N:o 158. arbeten, hvarom kontraktet ingicks, på sätt i den, några månader derefter, till Kongl. Maj:t ingifna underdåniga ansökningen anmäldes, omöjligen kunde utgöras för den summa, som fanns upptagen i det år 1840 af Öfverste Ericson uppgjorda koslnadsförslaget.
Detta förhållande kan ej heller skäligen antagas hafva varit okändt eller lorbisedt af de bruks- och fastighetsegare m. fl. i denna ort bosatta personer, hvilka underkastade sig nu anförda uttryckliga vilkor för utbekommande af det bidrag utaf allmänna medel, som Rikets Ständer för merberörde företag beviljat.
Slats-Utskoltet, hvilket i afseende på de många och betydliga Statsbidrag, som för likartade arbeten blifvit af Utskottet tillstyrkta, förutsatt, att samma vilkor äfven hädanefter skall varda både stadgadt och vederbörligen iakttaget, finner sig således sakna tillfyllestgörande anledning alt nu jemväl tillstyrka, att Rikets Ständer, oaktadt den förut föreskrifna och uttryckligen åtagna skyldigheten alt utan vidare bidrag af allmänna medel utföra oftanämnde arbetsföretag, måtte, på sätt i förevarande ansökning och motion blifvit begärdt, för detsamma anvisa ett ytterligare bidrag utan återbetalningsskyldighel å lika summa, som det under sistlidet år dertill utbekomna låneunderstödet.
Ehuru Utskottet ingalunda bestrider de flera och äfven i allmänt hänseende vigtiga fördelar, sorn de påböijade kanal- och slussanläggningarne förbi vattenfallen i Klarellven och den derigenom åstadkomna oafbrutna kommunikationsleden mellan Wenern och södra delen af Elfdals härad skulle medföra ej allenast för de många betydliga bruken och öfriga vattenverken invid och i närheten af Klarelfven, utan äfven för hela befolkningen inom nämnde härad, finner Utskottet sig följaktligen, med afseende å Rikets Ständers härom förut fattade beslut och nödvändigheten att de med det allmänna ingångna allal fullgöras, såvida icke dervid förekommande särskilda omständigheter kunna anses innefatta giltiga skäl till afvikelse från denna vigtiga grundsats, föranlåtet. 38:o afstyrka Rikets Ständers bifall till det vid denna Riksdag sökta statsanslag för nämnde anläggningars fullbordande.
Sedan jernvägs-kommunikation numera erhållits mellan städerna Örebro oell Nora, och då det redan visat sig, att, till följd af den härigenom beredda lättnad för transporterna, varuforsligen till och från den norr om
Nora belägna bergslag kominer att betydligt ökas, samt att de hittills begagnade transport-medlen mellan denna bergslag och sistnämnde stad hädanefter blifva allt mer och mer otillräckliga, har under innevarande Riksdag fråga om stats-anslags beviljande för beredandet af båtled mellan Nora-sjon och Få-sjön blifvit ånyo väckt genom en af Riksdagsfullmäktigen Nils Nilsson från Örebro län derom hos Bonde-ståndet gjord motion, hvaruti motionären erinrat, hurusom Kongl. Maj:t vid 1847 och 1848 års Riksdag föreslog Rikets Ständer, att, för anläggning af kanal och slussar mellan dessa sjöar, hvarigenom transporterna af bergslags-elfekterna från Jernboås och Hjulsjö samt en del af Hellefors och Nya Koppar - Sia Is-Utskottets Utlåtande N:o 158. 57 bergs socknar skulle mycket underlättas, bevilja ett anslag af 51,784 R:dr Banko; men sorn Stats-verkets disponibla tillgångar då icke medgäfve sådana företags understödjande, funno Bikels Ständer sig ej kunna bifalla den angående detta anslag gjorda framställning.
Derjemte har motionären upplyst, att Nora- och Fåsiparnes förening genom en båtleds anläggning mellan dem redan under Konung
Carl lX:s tid var påtänkt och anbefalld, samt att denna båtled komme att bereda en oafbruten kommunikation från Rostelfvens utlopp uti Fåsjön, i närheten af Jernboås kyrka, lill jernvägs-slalionen i Nora.
I anseende till de förändringar, arbets- och material-priserna undergått sedan det koslnads-lorslag uppgjordes, hvarpå den af Kongl. Maj:t vid ofvatrnämnde Riksdag föreslagna anslags-sumrna grundade sig, hade, under sistlidet års sommar, eli nytt och elter det uppgifna syftemålet, att ångfartyg skulle kunna passera slussarne, lämpadl kostnadsförslag blifvit upprättadl af Chefen i medlersta Väg- och Vattenbyggnads-distriktet Majoren C. A.
Olivecrona, hvarvid kostnaderna för ifrågavarande kanal- och sluss-anläggning beiäknats till 120,903 R:dr Banko; varande af förbemälde motionär föreslaget, att Rikets Ständer, under de vilkor, som för dylika stats-bidrag voro eller blefve stadgade, mätte för anläggningen af en båtled mellan Nora- och Fåsjöarna, i enlighet med det dertill sednast uppgjorda förslag jemte tillhörande ritning, bevilja ett stats-anslag utan återbetalnings-skyldighet å 80,000 R:dr Banko; och har motionären vid sin framställning härom yttrat, att derest Rikets Ständer ville sålunda med ett bidrag, motsvarande tvåtredjedelar af kostriads-summan, befordra verkställigheten af ifrågavarande för bergslagen vigtiga och högst nyttiga förelag, kunde med säkerhet antagas, att ett bolag för detsammas utförande genast skulle blifva bildad t.
Uti det i denna motion åberopade underdåniga utlåtande, som
Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader i början af nuvarande Riksdag afgifvit, i fråga om propositions utlåtande till Rikets Ständer rörande anvisandet af samma anslags-summa, sorn motionären (öreslagit, har bemälde Styrelse anfört: att sedan jernvägen mellan Orebro och Nora blifvit för trafiken öppnad, hade behofvet och nyttan af underlättade kommunikationer på andra sidan Nora förökats, hvarföre Styrelsen, i händelse bolag genom aktieteckning blifvit bildadt för utförandet af den föreslagna kanal- och slussanläggningen, skulle ansett sig böra på det högsta förorda den ifrågaställa nådiga propositionen, sä att denna anläggning mätte snart kunna företagas; men som Statens tillgångar förut voro tagne i anspråk för understöjande af en mängd andra arbeten, hvarmed åsyftades att underlätta rörelsen och kommunikationerna i flera riktningar; och då ovisst vore, huruvida, om medel tdl en kanals anläggning för Nora- och Fåsjöarnes förening al Rikets Ständer ansloges, dessa medel komma alt före nästa Riksdag begagnas, hemställde Styrelsen, att, derest frågan om stats-bidrags afsätlande för sagde förelag icke blefve till Rikets nu församlade Ständer öfverlemnad, handlingarne måtte på vanligt sätt förvaras för att vid nästkommande Riksdag, i fall under liden aktieteckning blifvit verkställd, ånyo underställas Kongl. Maj:ls nådiga pröfning i afseende på aflålandet till Rikets Ständer af proposition om meranämnde arbels-företag, som dä bör vara fullständigt förbered t.
Instämmande uti den af Väg- och Vatlenbyggnads-styreisen sålunda yttrade samt af Kongl. Majit godkända åsigt, anser sig Stats-Ulskoltel så mycket mindre böra tillstyrka det stats-bidrag, hvarom nu är fråga, som den af Styrelsen antydda ovissheten om detta stats-bidrags begagnande för dermed afsedt ändamål naturligtvis mäste ökas, i händelse Rikets Ständer, med afseende å nuvarande förhållanden och Stats-verkets för rnäng.alldign olikartade behof vid denna Riksdag strängt anlitade tillgångar, skulle hnna sig löraniåtne att såsom anslag utan återbetalnings-skyldighet endast bevilja en Bih. till R.
Brot. 1856 & 1857. 4 Sami. 1 y.Jd. 3 Band. 8 8 58 Slals-Utskoltets Utlåtande N-.o 158. del utaf det föreslagna beloppet.
Utskottet får derföre, med tillägg af den anmälan, att Utskottet nyligen från Bonde-ståndet emoltagit en till detta Stånd utaf motionären inlemnad, påbörjad aktie-lista, å hvilken under delta års sommar 256 aktier blifvit tecknade, med ett sammanlagdt belopp af 25,600 R:dr Riksmynt, lör närvarande hemställa, 39;o att Riksdags-fullmäktigen Nils Nilssons motion om beviljande af ett stats-anslag å 120,000 R:dr Riksmynt för en båtleds beredande mellan Nora-sjön och Fåsjön inom Örebro län icke måtte af Rikets Ständer bifallas.
Uti en inom Borgare-ståndet väckt motion, har Herr G. P. Rönblad, anfört, att
Umeå eif vid den tid, då staden af samma namn anlades, egde det djup, att större fartyg kunde gå upp till staden och ligga vid dess bryggor, men sedermera bade denna eif, egentligen genom ras från de sandiga stränderna, blifvit så uppgrundad, att mer än 8 fot djup gående fartyg vid lågt valten icke kunde uppkomma lill staden.
Dessa måste derföre lägga sig vid en ungefärligen -J mil Irån nämnde stad belägen holme, benämnd Sand eller Sågsand, som bildats genom de af elfven medförda uppgrundningsämnen, hvilket förhållande förorsakade mångfaldiga olägenheter och ledsamheter för de flesta resande, som med ångfartygen ankomme till denna ort eller med sådana fartyg skulle derifrån afgå, synnerligast för de sednare.
Likaså föranleddes härigenom mycket besvär samt tidsförlust och äfven skador vid lastningen och lossningen af varor, som medfördes eller skulle afsändas med ångfartygen.
Det allmänt erkända och ölverklagade behofvet af Umeå elfs uppmuddring hade för 13 å 14 år sedan vitsordats af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länet samt andra embets-myndigheter.
Men åsigterna om det djup, hvartill uppmuddringen borde verkställas, hade likväl varit i så måtto delade, att åtskilige ansett detsamma böra blifva 14 fot, hvaremot 10 fots djup, efter andras mening, skulle vara tillräckligt.
För elfvens uppmuddring till sistnämnda djup voro kostnaderne, uti ett år 1843 al Öfverste löjtnanten O.
Modig deröfver upprälladt förslag, beräknade till 12,000 R:dr Banko; men, i anseende till den sedermera inträffade prissle ringen, hade bemälde Öfversle-löjlnant, uti en å samma förslag, under hösten 1855, gjord anteckning, anmärkt, ail kostnads-summan borde förhöjas till 20,000 R:dr Banko, äfven i den olioliga händelse, att uppgrundningen noder den elter kostnadslörslagels upprättande förflutna lid icke skulle lort farit och öka, muddi ings-qv anlileterna.
Vid en i sådant afseende, tinder Mars månad sistIdet år, anställd undersökning hade dock utrönts, tilt elivell, (rån öfra ändan al ön ned lill Sågsand, dä ännu var lika djup som år 1842; hvarföre elfvens uppmuddring lil! 10 löts djup syntes kunna verkställas för den sednast uppgifna kostnaden, hvilken med ej mindre än 84,792 R:dr 9 sk.
Banko understeg del belopp uppmuddringen lill eli djup af 14 löt skulle kosta, enligt Kotnmissions-landlmälaren T.
Snndstr' ins uppgjorda beräkning.
1 anseende till de stora kostnader, som uppmuddrings-arbetets verkställighet till sistnämnda djup skulle Stals-Utskotlets Utlåtande N:o 'I58.
59 medföra, hade Umeå stads innevånare, vid ett i November månad sistlidet år inför Magisiraten hållet sammanträde, antagit det andra alternativet och beslutat att låta uppmuddra elfven till 10 fot, så vida bidrag af allmänna medel dertill erhölles.
Till följd af det Herr Bönblad, såsom stadens nuvarande Riksdags-ombud, meddelade uppdrag och då omförmälda företags utförande skulle komma alt medföra fördelar ej blott för denna stads handel, utan för hela ortens varutralik samt den mängd resande från skiljda delar af liket, som med ångfartyg färdades från och till samma stad äfvensom de inre delarne af Westerbotten, har han framställt det, i ett sedermera till Utskottet jemväl remilteradt anförande sålunda jemkade och förtydligade, förslag: all Rikets Ständer, för Umea elfs nppmuddring till 10 fots djup, mätte bevilja nämnde stad ett anslag utan ålerbetalnings-skyldighel, motsvarande tvåtredjedelar utaf den för detta företags verkställande lill ‘20,000 R:dr Banko beräknade kostnad.
Innan Siats-Utskottet afgifver sitt yttrande angående detta förslag, anser sig Utskottet böra erinra, hurusom Rikets åren 1840 och 1841 församlade Ständer, på sätt motionären jemväl omnämnt, för upprensning af Umeå eif från stadens hamnbrygga till elfvens utlopp i saltsjön beviljade ett anslag af 8.000 R.dr B:ko, hvilket skulle utgå med 2,000
R:dr årligen under åren 1841 —1844, emot vilkor att Umeå stad för delta arbete lillskjöte minst 1,000 R:dr årligen under samma tid; men sedan undersökning angående sältet för sagde uppmuddi inps-arbeles verkställande skett och plan dertill uppgjorts, förklarade meranämnde stads borgerskap sig icke kunna under de vilkor, Rikets Ständer stadgat, begagna detta anslag.
1 (råga om tillkomsten och beskaffenheten af uppgrundningarne i Umeå eif samt framtida beståndet af de föreslagna uppmuddi ings arbelena, har Ofverste-löjtnant Mod/p, vid algifvandet af sill i förevarande motion åberopade koslnads-förslag, bland annat, upplyst: all dessa mellan staden och saltsjön befintliga uppgrundningar, som fört sjöfarten vore mest hinderliga i grannskapet al en, Spärhällan benämnd, klippa u med södra elfslranden, ofvanför lastageplatsen Sågsand, efter hvad med säkerhet kunde antagas, tillkommit och lort lärande mäste föranledas genom sådana fina sandpartiklar och andra uppgrundningsiämmn. som af elfven, i synnerhet under flod-tiderna, frän stränderna utskuros i större eller mindre massor och medfördes till utloppet samt der nisette sig allt efter sorn strömdraget minskades; all denna successivt pågående uppgrundning möjligtvis skulle kunna förekominas ifall elfslränderna bekläddes med fachinbäddar, hvarigenom vattendraget inskränktes lill sin normalbredd och slrandbolten skyddades mot vidare utskärningar; men alt ett sådant radikalt hjelpmedel erfordrade sä stora kostnader, alt de visserligen icke motsvarades af den nylla, sorn genom detta företag åstadkommes; alt på eli ställe, der en sä ansenlig massa uppgrundnings-ämnen årligen afsalles. sorn vid Umeå eils mynning, muddrings-arbete vöre alt anse endast såsom eli tillfälligt nödhjelps-medel; samt alt det lätteligen under arbetets utförande kunde inträffa, att den länna, sorn under det ena äret blifvit upptnuddrad, vore efter del andra årets- vårflod åter igenfylld.
Nu anförda jemte åtskilliga andra upplvsnäingar, som under detta ärendes behai dling erhållits, hafva hos Utskottet väckt flera hetcnkligheler i afseende på ändamålsenligheten ocb varaktigheten af de muddrings-afbet n i Umeå eif, som med den af motionären uppgifna kostnads-summa skulle kunna utföras; ocb anser sig Utskottet i sådant afseende böra erinra, att vid uppgörandet af de kostnads-förslag, som motionären åberopat, enligt hvad deruti finnes anlydt, egentligen blott afsågs att för ifrågavarande ä r (linål pä det mest lämpliga och fördelaktiga sätt använda de medel, som, jemlikt Rikets Ständers under 1840 och 184 L års riksdag fattade beslut, skulle för ifrågavarande företag dels af allmänna medel utgå och dels af staden Umeå tillskjutas, samt att se - 60 Siats-Utskottets Utlåtande N:o 458. gellédens uppmuddring på ett säll, som vore fullt ändamålsenligt och betryggande för arbetenas framlida bestånd, skulle medföra en mångdubbelt större kostnad, vida öfversligande det belopp, som för närvarande skäligen kan af det allmänna samt den enskilda kommunen för samma företag påräknas.
1 betraktande af dessa med flere härvid förekommande förhållanden, och då den, med hänsigt till sältet för oflaberörde uppmuddrings-arbeles verkställighet, vigtiga frågan om och i hvad man uppgrundningarne i elfven, sedan 1843 års undersökningar, fortgått och ökats, icke synes med erforderlig noggrannhet och fullständighet utredd, får Utskottet hemställa, 4():o, alt det för Umeå elfs uppmuddring nu föreslagna statsbidrag icke måtte beviljas. E) Sjösänkningar och myruldikningar sand andra vallcnajiappmngs- och odlingsjörelag.
För alt medelst anslag eller lån kunna befrämja utdikningar ocb allappningar af sanka Irakier och sjöar lill beredande af odiings-löretag, tiar Kongl. Majit, uli propositionen angående statsverkets tillstånd och behof föreslagil, alt Rikets nu församlade Ständer matie afsålla en summa al 100,000 R:dr
Rml årligen, eller för åren 1858, 1859 och 1860 tillsammans 300,000 R:dr, hvaraf Ivra femtedelar borde utgå såsom län.
Enligt hvad Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader i sitt afgifna general-förslag anmält, bar under de sednast lörledne åren inkommit en mängd, al arbetsplaner åtföljda, ansökningar nm understöd utaf allmänna medel för utförande al arbeten i ändamål atl tili odling bereda vattensjuk mark; varande de arbeten, som, i anseende till de för sådana förelag anvisade medlens inskränkta belopp, hittills icke kunnat med statsbidrag understödjas, i general-förslaget uppräknade och de för dem - tillstyrkta understöden hänförda tili endera utaf ofvan omlörmälda 3:ne klasser, hvarvid upplagils: uli första klassen, (omfattande arbeten af mera allmän vigl, hvilka ansågos företrädesvis förtjena alt med bidrag från statsverket understödjas), statsbidrag å ett sammanräknadt belopp af B:ko R:dr 177,846: 32. — uti andra klassen (företag, som väl ansåges vara af vigt, men dock jemförelsevis syntes i mindre män be rätligade lill understöd utaf allmänna medel) d:o d:o ,, „ 177,996: 32.
-— och uti tredje klassen (anläggningar, hvartill bidrag ansåges böra anvisas endast i den händelse, att öfverskott å de för allmänna arbeten disponibla tillgångar uppstode, sedan nödiga understöd meddelats för de arbeten, som uppförts i l:aoch2:a klasserna) d:od:o „ ., 52.279: 8. — Transport B:ko R:dr 408,122: 24. — Stats-Utskottets Utlåtande N:o 158. 61 Transport B:ko R:dr 408,122: 24.
— För de efter general-förslagets afgifvande oeh intill den 7 sistlidne
Maj inkomne arbetsplaner oeh kostnadsförslag, rörande ifrågaställa valtenaftappnings-förelag, har, enligt Styrelsens derå meddelade uppgift, såsom statsbidrag förslagsvis antecknats ett sammanlagdi belopp af . . . „ „ 45,066: 32.
— Dessutom har Styrelsen under samma tid lör 2:ne sådana förelag i underdånighet tillstyrkt bidrag utaf allmänna medel å tillsammans ., 73,000: — — Summa B:ko Hulr .526,189: 8.
— Under åberopande af den inom likets alla delar och synnerligen inom de norra provinserna vunna erfarenheten om det fördelaktiga oeh märkbara inflytande på landets uppodling oeh klimatiska förhållanden samt jordbruks-näringens förkofran, som de i sednare tider utaf allmänna medel beviljade understöd för sjösänkningar och myraftappningar utöfva!, Och då sådana med stigande begärlighet sökta understöd, i anseende lill derlör anvisade medels otillräcklighet, icke kunnat meddelas för en mängd tillämnade valtenafliippnings-förelag, sorn allmänt ansetts förtjena alt dermed befrämjas och för hvilkas »Ifölande statsbidrag blifvit i vederbörlig ordning sökta och tillstyrkta, hafva nedannämnde Biksdags-fullmäktige uti väckta motioner, föreslagit, ali Bikels Ständer vid denna Biksdag måtte lör myruldikningar och sjösänkningar samt andia vallenaftappnings-arhelen och odlings-företag bevilja och anvisa dels större belopp, ari hvad Kongl. Majit i bögslberörda nådiga proposition för dessa föremål upptagit, dels till användande inom vissa lan särskildt alsedda medel, nemligen: 1:o Tobias Lind llän Götheborgs och Bohuslän, hvilken yrkal, att den af Kongl.
Majit för valleiiaftappningars och odlings-företags befrämjande föreslagna summa, 300,000 B:dr R ml, mätte ökas med 200.000 Pi:dr samina mynt. 2:o Danie/ Danielsson från Jönköpings län, sorn för ilen händelse Rikets Ständer icke skulle finna skill att anvisa särskilda statsbidrag för 2ne föreslagna, här nedan omförmälda, större vattenaftappnings-arbelen inom sagde län, hemställt, ali det vanliga anslaget för sänka trakters utdikande och sjösänkningar til! beredande af odlings-företag mätte böjas till 300.000 R:dr B:ko. 3:o. Anders Mackström från Norrbottens län, hvars motion — deruti öfrige Riksdags-fullmäklige från nämnde län och samtlige Riksdngs-fullmäktige från Westerbottens län samt Andeis Eriksson från Elfsborgs, Gustuf Larsson frän Stockholms, Nils Seensson från Blekinge, och Liss Lars Olsson, buller Sven Ersson, Johan Andersson, samt Erik Andersson från Stora Kopparbergs län instämt -— innefattar det förslag, att Rikets Ständer mätte ''förböja det af Kongl.
Majit föreslagna belopp för jordbruksnäringen till 300,000 R.dr R:mt årligen lill nästa riksdag, och att deraf minst J:del ”måtte få användas såsom anslag ulan äterbelalnings-skyldighel,” 4:o. Lars Geselius från Stora Kopparbergs län, af hvilken föreslagits, alt lill beredande af statsbidrag för aftappning af sjöar, mossar, kärr och kallkällor inom delta län, den i Kongl. Majus
Nådiga proposition uppförda anslags-summa af 100,000 R:dr Runt för hvarje år mätte förhöjas till dubbla beloppet, eller till 200,000 R:dr årligen under den lid nästa stals-reglering kommer att omfatta; och hafva med denne motionär Erik Andersson, Lars Olsson, Johan Andersson och Sven Eriksson från samma län sig förenat. 5:o. Erik Larsson från Wester-Norrlands län, som, under åberopande af Rikets åren] 1840 och 1841 församlade Ständers beslut, hvarigenom ett särskildt anslag å 62 Stats-UIsko Hels Utlåtande N:o 458. 120,000 R:dr B:ko beviljades för alt användas till vattenaftappningar inom de nordliga länen, föreslagit, alt åtminstone enahanda summa, eller 180,000 R:dr R:mt, målte äfven vid innevarande riksdag anvisas, för att inom samma län, nemligen Norrbottens, Westerbottens, Wester-Norrlands, Jemtlands och Stora Kopparbergs äfvensom norra delarne af Wermlands län, kunna under hittills vanliga vilkor användas lill valtenallappningar eller dammbyggnader för motverkande af frost och lill förberedande af sådana större odlings-företag, som öfverstege menigheternas förmåga, samt att åt Kongl.
Maj:t mätte öfverlemnas att bestämma om dessa medels förvaltning äfvensom huru de mellan nämnde län skulle fördelas.
Med denne motionär hafva förenat sig Anders Olsson från Jemtlands samt Pehr Mattsson och Pehr Östman från Wester-Norrlands län 6:o.
Doktor Säve. som likaledes föreslagit, att Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med det under 1840 och 1841 års Riksdag, angående statsbidrag för vattenaltappningsarbelen och dammbyggnader fattade beslut, mätte bevilja ett särskildt anslag å samma belopp eller 180,000 R:dr Runt. för ali, under då föreskrilna vilkor, användas till dylika arbetsförelag inom ofvan uppräknade 6 län. 7:o. Herr A. ./.
Thomée, uti hvars af Herrar J.
Boilell och J.