Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o riS- *5 slonen ej strängt iakttagna vilkor icke eller bör blifva ett hinder för rättvisans högre kraf, och att, äfven med dess bibehållande, en jemnare Rotering låter sig verkställa, enär 5 72 ^vacantaj) Rotar äro att indraga; samt af Riksdags - Fullmägtigen Pehr Pehrsson från Christianstads Län, med hvilken Länets öfrige Representanter af Bonde-Ståndet sig förenat, “att Rotehållarne väl böra sammankallas “och tillfrågas, om de äro belåtne med nu va“rande Roteringsverk , då, i händelse sådant “med ja enhälligt besvaras, all fråga om än“dring naturligtvis måste förfalla, men att, örn “ock endast några förklara sig missnöjde, jernk“ningen då bör gå i verkställighet.“ Deremot har Herr Professoren Geijer, under yttrad öfvertygelse, att Skånska Roteringen blifvit med så mycken rättvisa och billighet verkställd, som förenligt varit med det af Rotehållarne sjelfve stadgade vilkor, ansett klagomålen och hela ärendets beskaffenhet visa, att de enskilda interessen, som legat till grund för det hindrande vilkoret, ingalunda lomme att sämjas genom en ny undersökning, utan snarare torde förorsaka en större oreda.
Hvad sålunda yttradt och ur de mest olika synpunkter föreslaget blifvit, hafva de förenade Utskotten till noga pröfning hos sig förehaft; Och vidkommande först Herr Grefve Gyllenborgs, Herr Friherre Wvangels och Herr • 6 Statt- tamt Oec.-TJtsft.
Uti, N:o nj. Munck af Rotenscholds deruti med hvarannan öfverensstämmande tillstyrkanden, att, med bibehållande af Skånes nii varande Ordinarie Rotering, samt det till grund derföre fastställda vilkor, att ingen må kunna åläggas högre Ordinarie Rotering, än han förut dragit Extra, en partiel jemkning och lindring borde de Roteringsskyldige beviljas, utan afseende derå, orri Regementena derigenom minskades med några hundrade Rotar; samt Ilerr Grefve Horns och Herr Hjertås hemställanden, att Rotehållarne i Skåne matte allmänt få återgå till den Prö vincell år iftii ålagda Extra Roteringssky Idighet; att eil generel jemkning i berörde Extra Rotering derefter borde anställas, i öfverensstämmelse med de af Rikets Ständer vid t§2 3 års Riksdag för dfen öfriga Extra RnteringcU i Riket fastställda grunder, samt att slutligen, enligt Herr Grefve Horiis förslag, "man (efter en sådan förutgåh”gen reglering af Extra Roteringsskvldighetenj) ”hinde föreslå en förvandling till Ordinarie Kneck“tehåll, samt åt Kongl. Maj:t öfverlåta rättig“het att härom med Provincen öfverenskomma och, enligt Herr Hjertås tillstyrkande, “Rikets “Ständer kunna, vid en blifvande Riksdag, med“gifva Skane att få förbyta sin extra Rotering '‘till en ständigså, och enär den ofelbara och af Motionairerne sjelfve medgifna verkan af alla dessa förslag skulle blifva en rubbning i de tiu Varande båda Skånska Infanteri-Regemente* nas Stats- saint Oac.-Utshi lith N:o i i-g. 17
Has styrka och bestånd, i förra händelsen, ellec derest Herr Grefve Gyllenborg?, Herr Friherre Wrangels och Herr Munck af RoscnschSlds ytj trade meningar skulle vinna bifall, ledande till Uppoffring elier eftergift a Statens sida af flera hundrade Soldat-Nuiner eller en deremot, så länge den i vissa fall rnedgifna vacancetiden. fortfar, för Stats-Verket påräknad betydlig inkomst, hvilken då i stället miste genom allmän Bevillning fyllas, samt i den senare händelsen, eller med antagande af Herr Grefve Horns och Herr Hjertås förslug, mö ligt vis åstadkommande tvänne reguliera Infanteri-Regementens totala upplösning och försvinnande ur Arméens leder, enär inga garantier derföre kunna uppställas, att Rotehålla rne i Skane, elter att en gång hafva till den fordna Extra Roteringen fått återgå, frivilligt skola åtaga sig att densamma emot ständigt Knecktehåll utbyta, sedan de, af deri lyckliga samdrägt med sina grannar, hvaruti Riket, allt sedan år 1 814 * sig befunnit, egt tillfälle förvissa sig derom, att, under ett längre fortfarande fredstillstand, Extra lioteringsskyldigheten är för dem af ett afgjordt företräde framför det ständiga Knecktehållet, äfvensom att all den kostnad, de, under senast förflutne 15 år, varit nödsakade att för sina Ordinarie Soldaters anvärfning, underhåll och beklädande vidkännas, kunnat dem besparas, så Bilt. eill B.-St. Pro t. 18^8-18io, 4 Saini. 1 *4Jd, 2 Band. 18:de Häjc. $ i8 Stats- samt Oec.-Utsh. Uti.
N:o 11 B* framt de icke ar t8r3 emot ständigt Knecktehail utbytt sin då varande Extra Roteringsskyldighet, hafva de förenade Utskotten, som hvarken kunna medgifva, att Skåne, i förhållande till folk-» inängd, välmåga och de rika tillgångar, en tacksam jord landtmannen erbjuder, är, på det hela taget, hårdare roteradt, än Rikets öfriga Provincer, eller än mindre anse sig böra understödja sådana förslag, genom lemnad verkställighet hvaråt
Rikets reguliera försvarsstyrka inom en af dess vigtigaste gränsorter skulle försvaga» eller, så vidt Infanteri-vapnet rörer, måhända alldeles försvinna, vördsamt skolat, med åberopande i öfrigt af de skäl, som i det redan afgifna Betänkandet, pag. 43 och 44, innefattas, afstyrka Rikets Högloflige Ständers bifall till hvad af Herrar Grefvarne Gyllenborg och Horn, Herr Friherre ^Vrangel samt Herrar Munck af Rosenschöld och Hjerta i sistnämnde omständighet hemställdt blifvit.
Herr Friherre Wrangel har väl sökt undanrödja det hufudsakligaste hindret för antagandet af Herr Grefve Horns och Herr Hjertås sistomförmälda tillstyrkande, då Herr Friherren hemställt: “att, sedan jemkning i den ”förra Extra Roteringsskyldigheten först blifvit ”vidtagen, den må till ståndig förvandlas med ”en femtedels nedsättning i allmänhet' ; men då Utskotten, för deras del, anse, att, om Statsmagterne lösa de band, som för närvarande fä - Stats- samt Oec,-Utsh. Uti, N:o 118- 19 sta Skånes Rotehållare viii den Ordinarie Roteringsskyldigheten, denna skyldighets återtagande, under andra förhållanden och vilkor, än de år 1813 erbudne, icke kan, med rättvisans bibehållande, genom Lag påbjudas, roen deremot måste, på sätt Herr Grefve florn och Herr 1fjerta yttrat, blifva föremål för en ny och frivillig öfverenskommelse emellan Styrelsen och de Roteringsskyldige, om hvars tillvägabringande föga eller ingen förhoppning gifves; hafva de förenade Utskotten, af Herr Friherre
IVr angels i berörde hänseende gjorda tillägg, icke funnit skäl att frångå deras orri olägenheterne af Herr Grefve fforns och Herr Hjertås förslag redan yttrade öfvertygelse.
Utgående från en annan synpunkt än förenämnde Talare, har Herr Friherre Boije, Ludvig, ansett en allmän jemkning i Skånes ständiga Knecktehåll kunna vidtagas, utan hinden af det derföre år 1813 till grund lagda vilkor, att ingen Rote finge åläggas högre Ordinarie Rotering, än han dittills Extra utgjort; hvarjemte Riksdags-Fullmägtigen Pehr Pehrsson yrkat, att, 001 blott några få Rotehållare förklara sig missnöjde med nu varande Rotering, borde en allmän jemkning företagas.
Utskotten, som icke kunna i Herr Friberrens tarika instämma, men deremot vidblifva den redan yttrade öfvertygelse, att blwtt ett frivilligt medgifvande å Rotehållares sida kati undanrödja oftanämnde go Stats- samt Oec.-XJtth.
JJtl.
N:o 118.’ förbehåll och det deraf ålit hittills orsakade lunder för anställandet af en allmän och rätt' vis Rotejemkning, afstyrka alitsa jemväl Rikets Högloflige Ständers bifall till hvad af Herr Frihei re Boije och Riksdags-Fullmäg' tigen Pehr Pehrsson i denna omstäii' ilighet föreslaget blifvit.
Med anledning af Herr Ribbings, Arvid, ofver förevarande angelägenhet yttrade åsigt, hafva Utskotten skolat upplysa, att de besvär öfver den är 1814 tillförordnade Rotering!'
Commissioriens åtgärder och afvikelser från er' hallert Instruction, hvilka i rättsväg blifvit hos Kongl, Majit i underdånighet anförda, längese' dan äro pröfvade och, sa vidt möjligen ske kun' r>at, i Nåder afhulpne; hvaremot de tryckande olägenheter af Ordinarie Roteringen, deröfver nu inför Rikets Högloflige Ständer klagas, liuf' vudsakligen igenfinnas i 18 tr års Extra Roteringsförrättning, hvars ojernna och derföre ofverklagade fördelning af Roteringsbördan b 1 ifvit i Ordinarie Kneck tehållet till stor del bi' behållen, såsom följd af det förbehåll, Malmöhus Läns Rotehållare, vid den i ämnet (örsta gången hållna sammankomst, fästade vid åtagandet af sistnämnde onus, och Kongl. Majit, genom Dess senare Nådiga Proposition , af den 23 Mars 1813, Sjelf täcktes föreslå, såsom etc vil' kor för båda Länens Ordinarie Ruter ingspligt, Stats- samt Oec.-ZJtsli.
N:o 118 21 ett vilkor, sorn af Christianstads Läns Rotehållare da jemväl antogs? vid hvilket förhållande de förenade Utskotten icke, pä sätt Herr Ribbing synes fordra, kunna uppgifva något förslag till en allmän Rotejemkning inom Skäne, med mindre oftaberöide förbehåll varder undanröjd t.
Utskotten hafva deremot för detta ändamals ernående icke funnit något annat medel att tillita, än den af Utskotten, pag. 3 8 och följande, föreslagna votering, hvilken anstalt af tvänne Talare blifvit dels Constitntionsvidrig, dels ock rättsvidrig benämnd.
Dä Utskotten i Rikets Grundlagar icke kunnat anträffa något Stadgande, som förbjuder menigheters hörande i dem localt rörande angelägenheter, samt ej mindre vid Rikets Ständers egna öfverlqggningar, jin i Cnncurs.r, viii val till flera Ecclesiastika, Magistrats- och Municipal-beställningar, vid Sockjiestämmor in. fl. tillfällen, de flesta rösterne blifva
Lag för minoriteten, kunna Utskotten ej inse det rätts vidriga i detta voteringssätts användande uti ifrågavarande fall, enär, så vida afgjordt är, att Staten ej bör eftergifva sina anspråk å ett oförminskadt bibehållande af de 2000 Soldat-Numer, hvilka Provincen Skåne år 1813 för all framtid sig åtagit, någon betydligare lindring ej kan tilläggas de Rotehållare, som hårdast tryckas af Roteringsbördau, utau genom ökade skyldigheters åläggande löt 22 Stats- samt Oec.-Vts/i.
N:o 118. de Rotehållare, hvilka vid igri ars Extra Rotering erhållit en alltför lindrig andel i detta onus.
Om likväl den af Utskotten härvid föreslagna anstalt ej uppfyller allas, såsom följd af skiljaktiga interessen framställda olika anspråk, ina sådant ej läggas Utskotten till last, dä, genom åtgärder, vidtagna under föregående är och stadfästade Contracts vilkor, all möjlig utväg blifvit stängd att afhjelpa de upprepade klagomäien , utan att ömsesidigt jemka anspråken, samt, enligt hvad i det föregående utredt är, de värda Ledamöter, som återremiss yrkat, icke lyckats att uppgifva något lämpligare sätt för ärendets behandling.
Utskotten, hvilka, uppå alla dessa skäl, å nyo till Rikets Högloflige Ständers bifall hemställa, att Rotehållarne vid de båda Skånska Infanteri-Regementena må lemnäs tillfälle att öfver den af några Motionairer vid denna Riksdag yrkade allmänna jemkning i Pro? vincens Rotering varda hörde, samt dervid, i den ordning Utskotten redan föreslagit, genom liesta rösterne afgöra, orri en sådan allmän jemkning må anställas eller icke, hafva derjemte, för den händelse, att flesta rösterne skulle utfalla för liufvudsakligt bibehållande af den redan verkställda Ro teringen, Stats- samt Oec.-TJtsh. Ut/.
23 vördsamt bordt föreslå, att, på det de hårdast betungade Rotehållare ej derigriorn måtte komma i saknad af all lindring i nu ålagda förbindelser, det ytterligare vilkor måtte under Ja-propositionen få inbegripas, att de 8G öfverloppsrotar, hvilkas erläggande vacance-afgift hittills blifvit emellan de ordinarie Soldat-numren lika fördelad, i stället må framgent varda anslagne till jemkning i Roteringen af de Numer inom bagge Länen, hvilka, efter föregången undersökning, finnas mest behöfva lindring i ålagd voterings skyldighet, antingen genom fördelning på dem, om sådant med locala förhållanden kan förenas, eller ock genom anslående af den från dessa Rotar utgående vacance-afgift.
Under förutsättande af Rikets Högloflige Ständers bifall till berörde tillägg, såsorh innefattande, efter Utskottens åsigt, det enda medel att bereda de Rotehållare, sorn med skäl och bevis kunna styrka sig vara hårdast roterade, någon lindring i den tyngre börda de för närvarande få vidkännas, hafva Utskotten här nedan skolat föreslå de redactionsförändringar i det redan afgifna Betänkandet, som häraf böra blifva en följd. Pag. 3 8* Propositionen under Lit. a^ föreslås att erhålla följande lydelse: 24 Sials- samt Oec.-Vts7c.
N:o 118» huruvida vid den redan skedda rottringen framgent bor förblifva, blott med den förändring, att de nu varande g 6 öfverloppsrotarne fran och ined det ar» sorn nästpåföljer det, dä beslutet af Rotehällarne härom varder fattadt, anslås till understöd för de Rotehållare inom bägge Länen, hvilka, vid skeende undersökning, befinnas vara i mesta behof af lindring i ålagd roteringsskyldighet; eller; b) Om Rotehållarne hellre åstunda, att en allman jemkning i berörde Rotering bor anställas; då i sådant fall etc.
Pag. 40 rad. 29.
Att omröstning med slutna tryckta Sedlar, en för hvarje hel Rote, må, efter en uppå senaste mönsterverk grundad och af Majors-Expeditionen granskad uppropslängd, öfver de framställda alternativen med Ja och Nej anställas, dervid Ja böc anses bifalla Roteringens hufvudsakliga förblifvande i dess nu varande skick, blott med den förändring och partiela jemkning, Propositionen Litt. a omförmäler; men Nej deremot uttrycka dea röstandes önskan, att en allmän Rote - Scals- samt Oic.-TJtsk. Uti. N:o tiS S5 Rotejemkning matte, tippa ofvanbestämda vilkor, anställas.
Pag. 4-1 > rael. 22.
Att fleste rösternt, från buda Länell sammanlagdej må oåterkalleligen afgöra, antingen vid den redan skedda Rotering skall förblifva, Utan annan förändring än en partiel jemkning med användande af de 86 öfverloppsrotame till de mest betungade Numrens understöd, elier ock en allmän Rotejemkning öfver hela provincen skall anställas.
Näst hvarefter föreslås ett nytt moment af följande lydelse: att Rotehåliarne, i händelse af pluralitetens bifall till Ja-propositionen anses hafva afsagt sig den allmänna och lika andel i Vacanceäfgiften från de 86 öfverloppsrotarné, som de för närvarande tillgodonjuta; kommandes denna Vacanceafgift, i stället för en partiel Rotejemkning, att under olvanStadgade vilkor användas.
Pag. 41 > sista momentet.
Att Rotehållarne -— — — välja tvänne Ledamöter i i den Roterings-Commission , som sammanträda bör, till förrättande, vare sig Bih. lill Rilis-St.
Prot. 18->8-' 83o, 4 Sami. 1 Afä. 7. Band. i%:de Haft. 4 26 Stats- samt Oec.-TJtsb.
N:o 118. antingen af en allmän eller partiel Rotejemkning.
Pag. 4% råd 7•
För verkställandet af den antingen allmänna eller partiela Rotejemkning, som, efter Rotehållarnes beslut, kommer att med de båda Skånska Infaritprie - Regementena för sig gå, behagade Rikets Högloflige Ständer hos Kongl. Maj:t underdånigst begära, att en serskild Commission måtte, så snart
Rotehållarnes yttrande öfver dem förelagde propositioner blifvit i underdånighet inberättadt, i Nåder tillförordnas etc.
Pag. 43 rael. orden: ”det nya Rotering sverket” föreslås att förändras till :
Förslaget till Rotejemkningen.
Hvarjemte Utskotten, uppå derom gjord anhållan af tvänne deras .Ledamöter, som inom Skåne äro jordegare, ansett sig, till Rikets Högloflige Ständers bifall, vördsamt böra föreslå följande förändring i den, pag. 38, tillstyrkta underdåniga Skrifvelse (Vad. 9^), ”det täcktes Kongl Majit, genom vederbörande Hess Befallningshafvande, ”låta, uppå samma dag och timma, å * Lands-Cancellien i Malmö och Christianstad, ” minst tre månader efter den dag Kungörelsen derom blifvit i Länens Kjrkor första gången Stats ■ samt 0ec,~ Utså.
N;o 118- 27 uppläst, ”sammankalla samtlige Rotehållare etc.“ Till Herr Friherre JVrangels förslag, att, i händelse vid den Länsvis skeende omröstningen, det ena Länets Rotehållare skulle bifalla men det andra Länets deremot förkasta anställandet af en allmän Rotejemkning öfver liela provincen, frågan derom mätte till afgörande öfverlämnäs ät en Nämnd af 48 personer, deraf hvardera Länets Invånare skulle ega att genom val utse 24, kunna de förenade Utskotten icke tillstyrka Rikets Högloflige Ständers bifall, enär, dä inom bada Länen ett lika antal Rotar ej finnas förlagde, ett lika inflytande ä hufvudfrågans slutliga afgörande ej eller bör kunna ät bada Länens Rotehållare collectivt medgifvas, samt härtill kommer, att den af Herr Friherren föreslagna, med onödig tidspillan och kostnad förenade
Nämndens formerande ej osannolikt kunde öppna ytterligare tillfällen för de enskilda interessenas och den Embetsinanria - inverkan, som af Herr Friherren blifvit i så stränga uttryck ogillad.
Herr Contracts-Prosten JVibelii förnyade anhållan, att Staten’ “må härefter i alla tider ”besörja Soldatens beklädnad” (\id de Skånska Inlanteri-Regementena) 'emot åtnjutande i stäl”let af Vacanee-spannmålen för lediga Rotar’, 38 Stats- samt Oec.-Utsk.
N:o 118. föranlatas de förenade Utskotten vördsamt afstyrka uppå det, pag. 45, i det förra Betänkandet anförda skäl, med tillägg deraf, att då, enligt Utskottens förestående förslag, öfverloppsrotarne äro för en blifvande partiel Rotejemkning beräknade, samt, i händelse af en allmän sådan, komma att alldeles försvinna och inberäkna» i den högst blifvande styrkan af 2 000 Rotar, någon tillgång af den från öfverloppsrotarne för närvarande inflytande
Vacanceafgiff icke blifver för beklädrads-underhållet att tillgå.
Af Herr Munck af Rosenschöld samt Riksdags-Fullmägtigen Pehr Pehrsson har den nuvarande Ordinarie Roteringsskyldighetens serdeles tryckande beskaffenhet för Frälsebönder, Arrendatorer samt de Arbetshemman, som utgöra så kallade hofverier till Kungsgårdar och Boställen, blifvit anmärkt, med förslag af den sistnämnde Ledamoten, ”att detta och mångfaldiga ”andra onera måste vid en tillkommande reglering och jemkning tagas i öfvervägande, på ”det att rättvisa måtte hvar och en vederfaras;” men enär, hvad frälsebönder, som till de Skånska Säterierne ännu utgöra hofverier, beträffar, dessa bönder, som sakna eganderätt till den jord de bruka, mera äro som Arrendatorer att anse, samt Statsmagterne icke kunna, med afseende å eti jordegaren och den brukande emeiian träffad afhandling om vissa prestationers Stats- samt Oec.-ZJtsh. Uti.
N:o 118. 29 utgörande, eftergifva Statens anspråk a jordens deltagande i försvaret efter derföre bestämda allmänna grunder; samt, hvad vissa arbetshemrnans skyldighet att till Kungsgårdar eller Boställen dagsverksskyldighet utgöra, och ett derifrån härledt anspråk uppå lindring i andra allmänna onera, vidkommer, sådant måste utgöra föremål för en blifvande Rotejemknings-Commissions pröfning, hafva de förenade Utskotten icke kunnat något specielt tillgörande i dessa omständigheter Rikets Högloflige Ständer tillstyrka.
Hvad slutligen angar den under discussior. erne öfver detta ärende hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vidrörda omständighet, huruvida de Skånska Xnfanterie-IUgementena kunna åläggas att Garnizonstjenstgöring under fredstid bestrida, så, och dä iletta ärende ligger Utom gränsen för Roteringsfrågans behandling, men deremot, genom frenne liiks-Stånds bifall till de förenade Utskottens Betänkande, N:o 95, redan blifvit i Grundlagsenlig väg serskildt pröfvadt och afgjordt; torde ali vidare fråga derom här få förfalla.
Stockholm den 19 Januarii 1830. 3o Bil. t..
Stats- s. Oec.-Utsk. Uti.
Bilagor till Betänkandet N:o 118.
Stormägtigste och Allernådigste Konung!
Till underdånig följd af Eder Kongl. Mnjds Nådigste Bref, den 23 sistlidne Mars, hafva de i Malmöhus Län. varande Extra Roteringsskyldige Jord- oell Hemmansegare samt Innehafvare, efter allmänneligen utfärdade Kungörelser, å serskilda dagar, den 21, 22, 25 och q 6 i denna manad, inför Lands-CanceHie-Protocollet blifvit hörda öfver Eder Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Extra Roteringens förändring till en beständig Rotering, med de vilkor, liögstnärnnde Nådiga Bref innehaller.
Vid dessa sammanträden hafva icke flera än Friherrinnan Gyllenstjerna„ för Krupperups Gård och Gods, Kammarherren Friherre Maekie an, för Svaneholms samt Landshöfdingen Friherre Nolcken, för Jordberga Gård och Gods, yrkat, att vid Extra Roteringen förblifva.
Alla öfriga af alla stånd och vilkor hafva med enhällig röst den Nådiga Propositionen i under dånighet antagit, och dervid, hvad släpmunderingens anskaffande angår, begärt få begagna sig af det sist utförda alternativet i yrde mom., örn -g. erläggande hvarje år af betalningen efter Markegången till samma mundering, hvarjemte, såsom en ofelbar följd, blivit antaget, att In - Bil. t. Stats- s. Oec.-Utsh Uti.
N:o 118. 3i qvarteririgsbesväret, hvad Befälet angar, matte upphöra.
Jemte det jag, för egen del, njuter tillfredsställelse öfver den enighet, som i detta vigtiga ämne ådagalagt Läns-inbyggarnes beredvillighet att gå Eder Kongl. Maj:ts Nådiga önskan till inötes, och deras erkännande af Eder Kongl. Maj:ts, till lindring i deras utgifter och besvär, dermed förenade Nådiga afsigt, vågar jag i underdånighet hoppas, att detta vedermäle af deras tänkesätt varder med Nådigt välbehag ansedt.
Med djupaste undersåtelig vördnad, nit och trohet framhärdar, Stormägtigste Allernådigste Konung!
Eder Kongl. Maj:ts uriderdånigste, tropligtigste tjenare och undersåte Malmö Lands-Contoir V. af Klinteberg. den 36 Maji 1813.
P- Crofisioe.
Sedan, i underdånigste följd af Eders Kongl. Maj:ts mig lemnade Nådiga befallning, alla de af Länets invånare, som, emot hvad Eder Kongl. Majit Nådigst proponerat, och genast allmänneligen kungjordt blifvit, i afseende på antagan - 1 32 Bil. t. Stats- s. Oee.-Utsh Uti.
N:ott8. det eller förkastandet af ett ständigt Knecktehåll i Skäne, i stället för Extra Roteringen, kunde hafva att påminna, varit kallade att sig å Eands-Cancelliet härstädes i dag inställa och ett bestämdt yttrande theröfver afgifva; sa får jag nåden det härvid hållna Protocoll i underdånighet öfverlemna, med det underdåniga tillkännagifvande derjemte, att de Hemman, som i följd häraf begärt få förblifva vid Extra Roteringen, endast utgöra omkring 34 hela Rotar.
Med all undersåtlig nit, trohet och lydno till dödstunden framhärdar , Stormägrigste Allerriådigste Konung 1 Eder Kongl. Maj:ts allerunderdånigste, tropligtigste tjenare och undersåte Christianstad Axel de la Gardie. d.27 April 1 813* J■ G. Nolleroth.
Protocoll, hållet å Christianstads LandsCancellie den 27 April 1813.
S. D. I underdånigste följd af Kongl.
Maj:ts Nådiga Befallning samt med anledning af i Länet utfärdad allmän Kungörelse under den 2 i denna månad, voro till i dag å Lands-Can celliet - Bil. t. Stats- s. Oec.-UtsJt.
Uti. N:» 1t?. 3? eelliet härstädes inkallade aila de af Länets invånare, sorn önskade få vid Extra Roteringen förblifva, för att å de dervid fästade vilkor samt Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner ett närmare och mera bestämdt utlåtande afgifva, men att de åter, som antaga och ingå uti hvad Kongl, Majit, i afseende på denna Rotering, i Nåder föreslagit, endast behöfde genom sitt stillatigande gifva sådant tillkänna, emedan alla de, sorn vid detta möte sig ej inställde, för att svar afgifva, blefve ansedde, såsom hade de Kongl. Majits Nådiga Proposition till alla delar antagit; och inställde sig efter pårop endast följandes l:o Hemmansåbo an Bengt Jönsson i Skenningeholm, för Fagerhults Socken samt en del Rotar af Orckelljunga Socken, som med dem ligga i Rotelag, och begärte få förblifva vid Extra Roteringen. n:o Landshöfdingen och Commeridc Urert Baron Gyllenstjerna lät ingifva dess skriftliga anförande af lika innehåll med nästföregående, för tillhörande Bjersgårds egendom med underliggande hemman och lägenheter, oc P v- i 3:0 Enkefru Ofvefstinnan , Friherrinnan Gyllenstjerna^, född von Kocken^ likaledes för dess egande utsockne frälsehemman i Bjära Härad. 4:0 Åboen Jöns Kindersson från Slättaröd af, Vittsjö Socken och Vestra Göinge Härad, för Bilt. till B.-St. Brot. 1828-1830, 4 Sami. % Afd. 2 Band. 1 ti;ria Håft. ä 34 Bil. t.