Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
11 skulle godkännas, komme detta moment att erhålla den lydelse, som i detta sednare Förslag är införd.
Hänvisning: Konst.-Utsk. Memorial Ntris B och 13.
Ridd. och Adelns Prot. den 14 Mars och 4 April 1863.
Preste-Ståndets Prot. den 11 Mars och 8 April 1863.
Bonue-Ståndets Prot. den 7 Mars och 4 April 1863. 49:0.
Om ändring i 4 § 10 och II mom.
Tryckfrihets-Förordningen, angående utrikes-ifrån hit inkomna skrifter.
TryckMliets-F^rorilniiigeii. § 4.. stadgade äro.
10:o. / afseende fia försäljning och utspridande af utifrån inkomna skrifter på Svenska språket, ege Justitiestatsminister n lika rättigheter och åligganden, som i afseende på inom riket tryckta; och vare föryttrare af sådana skrifter underkastad samma skyldighet och ansvar, som i 2 mom. denna § för Boktryckare stadgade äro.
Bilt. tilt li. S'.
Prut isea & me. 3 Sami. 5 Haft. 10:o.
Föryttrare af utifrån inkomna skrifter på Svenska språket vare underkastad samma skyldighet och ansvar, som i 2 mom. denna § för boktryckare 10 Konslitu/ions-Utskottets Memorial N:o 3. ll:o.
Finner Justitie-Statsministern, att utrikes ifrån inkommen, pä främmande språk författad, skrift innehåller något stridande emot 3 §:s 4, 5, 7, 9, 10 och 13 morn., äligge honom, att, efter tills vidare derå lagd qvarstad, i underdånighet inhemta Kongl.
Maj:ts befallning, huruvida skriften bör lill föryttrande frigifvas, eller under vidare qvarstad förblifva.
Till den ändan äligge hvar och en, som genom gjord anmälan hos Justitie-Statsministern är berättigad att Bokhandel idka, att till Justitie-Statsministern eller hans Ombud inlemna förteckning på inkomna utländska skrifter.
Skulle å någon sådan qvarstad läggas, inhemle Justitie-Statsministern i underdånighet Kongl. Maj:ts nådiga befallning, huruvida skriften bör till föryttrande frigifvas, eller under vidare qvarstad till återutförande förblifva, då det på Konungens nådiga pröfning må ankomma om och till hvad belopp Bokhandlaren må njuta ersättning af Statsmedlen. ll:o.
Finner Justitie-Statsministern en utrikes tryckt, hit i Riket inkommen skrift vara af sådant innehåll, att, i händelse den varit tryckt inom Riket, åtal enligt 2 § 4 mom. eller enligt 3 § bort genom allmän åklagare anställas, äligge honom att, efter tills vidare å skriften lagd qvarstad, genast infordra Tryckfrihets-komiténs utlåtande om dess innehåll samt, derefter i underdånighet inhemta Kongl. Maj:ts nådiga befallning, huruvida skriften bör till föryttrande frigifvas eller under vidare qvarstad till återutförande förblifva, då det på Konungens nådiga pröfning må ankomma om och till hvad belopp föryttraren må njuta ersättning af statsmedlen.
Hänvisning: Konst.-Utsk. Mern.
Ridd. och Adelns Prot. den 14 Mars 1863.
Preste-Ståndets Prot. den 11 Mars 1863.
Borgare-Ståndets Prot. den 11 Mars 1865.
Bonde-Ståndets Prot. den 7 Mars 1865.
KomtituHöns- Utskottets Memorial N:p 4- 1 Tito 4.
Ank. till Exp.-Utsk. den 18 Dec.. 1866, kl. 12 midd.
Konstitutions-Utskottets Memorial till Rikets Ständer, med anmälan om Riks-Ståndens beslut angående det hvilande förslaget till ny Riksdag s-ordning, m. m.
Genom protokolls-utdrag hafva Riks-Stånden gifvit Konstitutions-Utskottet tillkänna, att Kongl. Maj:ts från sistlidna riksdag hvilande och vid innevarande riksmöte medelst Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 2 till Rikets Höglofliga Ständers afgörande öfverlemnade nådiga förslag till ny Riksdags-ordning och dermed sammanhängande ändringar i Regeringsformen blifvit antaget af Höglofliga Ridderskapet och Adeln den 7, af Högvördiga Preste-Ståndet den 8, samt af Vällofliga Borgare-Ståndet och af Hedervärda Bonde-Ståndet den 4 innevarande månad, hvadan alltså samtliga Riks-Stånden till Högstberörda nådiga förslag samtyckt; hvilket Utskottet får vördsamt anmäla.
Brot. 1865 & 1866. 3 Sami. 4 Raft. 2 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 5.
Ank, till Exp.-Utsk. den 18 Dec. 1865, kl. Ii midd.
Konstitutions-Utskottets Memorial till Rikets Ständer, med anmälan om Riks-Ståndens beslut i anledning af åtskilliga sedan sistlidna riksdag hvilande Grundlagsändring s-för slag.
Ständer numera beslutat angående de i Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 3 anmälda, från sistlidna riksdag hvilande förslag till ändringar i grundlagarna, får Utskottet vördsamt tillkännagifva, att nedannämnda förslag blifvit, enligt hvad Utskottet tillhandakomna protokolls-utdrag utvisa, af samtliga Riks-Stånden antagna, nemligen: N:o 1.
Om ändringar i åtskilliga grundlags-paragrafer, för att bringa der förekommande straffbestämmelser till öfverensstämmelse med Strafflagen — i hvad detta förslag afser ändringar i Tryckfrihetsförordningen; hvaremot de delar deraf, som röra förändringar i Regeringsformen och Riksdags-ordningen, af Höglofliga Ridderskapet och Adeln ansetts hafva förfallit till följd af Rikets Ständers beslut rörande det hvilande, medelst Konstitutions-Utskottets Memorial lN:o 2 anmälda, förslaget till ny Riksdags-ordning och dermed sammanhängande ändringar i Regeringsformen, samt af Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit afslagna; och N:o 3.
Tryckfrihetsförordningen, angående boktryckares åliggande att aflemna fri-exemplar af tryckta arbeten.
Deremot hafva de öfriga tre förslagen förfallit, nemligen: N:o 2.
Om den ändring i 18 § Riksdags-ordningen, att mosaiske trosbekännare må erhålla rättighet att deltaga i riksdagsmannaval; hvilket förslag af Högvördiga Preste-Ståndet, äfvensom af Bonde-Ståndet förkastats samt af Ridderskapet och Adeln ansetts hafva förfallit till följd af Rikets Ständers beslut i afseende å Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 2; samt N:o 4.
Om ändringar i 1 § 12 mom. och 4 § 11 mom.
Tryckfrihetsförordningen, i fråga om anmälan hos Justitie-Statsministern af bokhandels idkande, m. m., och N:o 5.
Om ändring i 4 § 10 och 11 mom.
Tryckfrihetsförordningen, angående utrikes-ifrån hit inkomna skrifter; hvilka båda förslag blifvit af Preste-Ståndet förkastade.
Stockholm, tryckt hos H. Nisbeth, 1865. Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 6.
1 Äf:« 6‘.
Ank. till Exp.-Utsk. den 20 Dec. 1865, kl. 2 e. m. Kofystitutions-Utskottets Memorial till Rikets Ständer, med bestämmande till hvilket Utskott åtskilliga till BankoUtskottet remitterade, men derifrån återlemnade motioner, böra förvisas.
Sedan Hedervärda Bonde-Ståndet till Banko-Utskottet remitterat fem särskilda af Riksdagsfullmägtige Per Kilsson från Christianstads län (under N:o 13), Carl Anders Larsson från Östergötlands län (N:o 63), Gustaf Bjerkander från Skaraborgs län (N:o 144), Johannes Andersson från Elfsborgs län (N:o 126) och Per Persson från Wermlands län (N:o 250) väckta motioner om dels upphäfvande af och dels ändringar i Kongl. Majrts nådiga Förordning af den 26 April 1861, angående en Allmän Hypoteksbank, m. m.; så bar bemäld a Utskott, medelst Memorial N:o 4, under förmälan, att dessa motioner borde hänvisas till det Utskott, som hade att behandla frågan angående ofvan omförmälda bank, hvilket icke kunde tillkomma Banko-Utskottet — en åsigt, som vid förra riksdagen skall af Rikets Ständer blifvit gillad, i det att en då i enahanda syftning väckt och af Banko-Utskottet återställd motion blifvit till annat Utskott remitterad — till Bonde-Ståndet återlemnat ifrågavarande motioner; hvarefter Högvördiga Preste-Ståndet och Vällofliga Borgare-Ståndet förklarat desamma tillhöra Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets behandling, men Höglofliga Ridderskapet och Adeln, äfvensom Bonde-Ståndet, beslutat till BankoUtskottets handläggning åter öfverlemna dessa motioner, vid hvilket förhållande, och då sålunda i denna fråga två Stånd stadnat mot två, densamma, jemlikt stadgandet i 44 § 3 mom.
Riksdags-ordningen, blifvit till Konstitutions-Utskottets afgörande hänskjuten, hvarom ock skrifvelse från Banko-Utskottet till Konstitutions-Utskottet inkommit.
Af sådan anledning har detta Utskott nu tagit frågan i öfvervägande och får, hvad först beträffar den behandling, hvilken framställningar af likartad syftning med de här ofvan nämnda vid föregående riksdagar erhållit, anföra, att, vid 1859—1860 årens riksdag, Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse, med förslag angående förändrad organisation af Hypotheksinrättningarne i riket, blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden remitterad till Sammansatt Stats- och Banko-Utskott, samt af Bonde-Ståndet till Banko-Utskottet, för att behandlas af nämnda Utskott jemte det eller de Utskott, ärendet i öfrigt kunde röra, hvarefter detsamma blifvit af Sammansatt Stats- och Banko-Utskott handlagdt, på sätt af detta Sammansatta Utskotts Utlåtande och Memorial N:ris 24 och 40 synes; äfvensom att vid sistlidna riksdag en inom Bonde-Ståndet väckt motion om förklaring af författningarna, angående vilkoren för hypothekslåns erhållande, blifvit af bemälda Riks-Stånd remitBih. till B.
Prot. 1865 & 1866. 3 Sami. 5 Häft.
2 Konstitutions- Utskottets Memorial N:o 6. terad till Banko-Utskottet, men af detta Utskott, medelst Memorial N:o 9, återlemnad, hvarefter motionen blifvit af samtliga Riks-Stånden öfverlemnad till behandling af Stats-Utskottet, som handlagt densamma på sätt af dess Utlåtande lS:o 42 inhemtas.
Pläraf synes, att, vid de båda nästföregående riksdagarna, Rikets Ständer ansett hvarken sjelfva hufvudfrågan om inrättande af en allmän Hypoteksbank eller en framställning om förklaring af Kongl.
Förordningen derom vara af beskaffenhet att böra hänvisas till behandling af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, hvilket, enligt 89 § Regeringsformen och 34 § 1 mom.
Riksdags-ordningen, har att utreda sådana frågor, hvari Rikets Ständer icke ega annat eller mera besluta, än föreställningar och önskningar, att hos Konungen anmälas, hvaremot Rikets Ständer, vid anvisandet af grundfonden för Allmänna Hypoteksbanken fästat det jemväl af Kongl. Maj:t, sanktionerade vilkor, att ändring i förordningarna rörande denna bank ej kunde ega rum, utan att äfven Rikets Ständer dertill lemnat sitt bifall, hvilket förbehåll ock finnes i Kongl. Förordningen den 26 April 1861 intaget.
Vid sådant förhållande, och då Rikets sednast församlade Ständer, med afseende på Allmänna Hvpotheksba-nkens, tillkomst och verksamhet, beslutat, såsom 34 § 3:o i riksdagsbeslutet den 8 December 1863 utvisar, att Riksbankens utlåning mot inteckning i fast egendom på landet, samt i hus och jord i städerna, utom Stockholm, äfvensom mot pant af intecknade skuldförbindelser, skulle upphöra med utgången af året 1864, samt åt
Bankofullmägtige öfverlemnas att inleda och afsluta aftal med Allmänna Hypotheksbanken om öfvertagande af Riksbankens fordringar mot pant af inteckning i fastighet på landet, under vilkor att låntagarne tillgodonjöte den dem tillförsäkrade rätt och att Riksbanken erhölle Hypotheksbankens obligationer till belopp samt med ränta och förfallotid, som genom öfverenskommelse emellan Fullmägtige och Hypotheksbanken kunde varda bestämdt, hvadan upphäfvande af Allmänna Hypotheksbanken måste antagas kunna inverka på Riksbankens lånerörelse, äfvensom förändringar i stadgandena rörande förstnämnda bank på Riksbankens säkerhet för sina hos densamma egande fordringar, hvartill kommer, att i en af ofvanberörda motioner, hvilka, såsom allesamman rörande Kongl. Förordningen den 26 April 1861, synas böra, behandlas i sammanhang med hvarandra, afses, att till inrättande af en jordbruksbank skulle såsom grundfond anslås dels den fond, som genom låneafdelningen i Rikets Ständers Bank förr varit till jordbrukets behof anslagen, men sorn blifvit till Hypotheksbanken öfverlemnad, dels ock den årliga bankovinsten —- alltså har Konstitutions-Utskottet funnit ofvannämnda fem af Riksdagsfullmägtige Per Kilsson, Carl Anders Larsson, Gustaf Bjerkander, Johannes Andersson och Per Persson väckta motioner böra handläggas af Banko-Utskottet, hvilket, jemlikt 43 § Riksdagsordningen, är oförhindradt att, derest öfverläggning med annat Utskott i detta ärende anses nödig, sådan påkalla.
Hvilket beslut Konstitutions-Utskottet, får härmed hos Rikets Ständer anmäla.
Friherre Leijonhufvud, Carl, har anmält, att han i Utskottet icke varit närvarande, då beslutet fattades.
Stockholm, tryckt hos H. Nisbeth, 1865. Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 7. 1 7. Auk. till Exp.-Utsk. den 21 Dec. 1865, kl. 1 e. m. Konstitutions-Utskottets Memorial till Rikets Ständer, angående föreslaget tillsättande af särskildt Utskott för behandling af Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner om förändring i grunderna för B ev äring sinrättning en, m. m.
Enligt hvad Konstitutions-Utskottet af detsamma tillhandakomna protokollsutdrag inhemtat, liar Höglofiiga Ridderskapet och Adeln inbjudit Med-Stånden att förena sig i det af förstbemälda Riks-Stånd fattade beslut om tillsättande af särskildt Utskott, bestående af fyra ledamöter från hvarje Riks-Stånd, för handläggning af Kongl.
Maj:ts nådiga Propositioner dels angående förändring i grunderna för Beväringsinrättuingen samt om bildande af en Landstorm, och dels angående grunderna för infanteriets och kavalleriets organisation, om rättighet för deri indelta soldaten eller ryttaren till tidigare afsked, samt om arméens vapenöfningar och underofficersbildningen.
Denna inbjudning har af Högvördiga Preste-Ståndet blifvit antagen, men af Vällofliga Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet afslagen, hvadan, då i denna fråga sålunda två Stånd stadnat emot två, dess afgörande, jemlikt 36 § 3 mom.
Riksdags-ordningen, tillhör Konstitutions-Utskottet, sorn af sådan anledning tagit densamma i öfvervägande.
Af det vid tillfället förda diskussionsprotokoll, hvaraf Utskottet fått kännedom, synes, att afsigten med ifrågavarande inbjudning varit att genom de i de Kongl. Propositionerna innefattade särdeles vigtiga och vidt omfattande frågornas behandling af ett särskildt derför tillsatt Utskott, kunna åstadkomma den sorgfälligare pröfning af desamma, som erfordrades för afgifvande af ett sakkunnigt omdöme.
Enligt Konstitutions-Utskottets tanke kan emellertid det angifna ändamålet vinnas äfven utan att ett särskildt Utskott behöfde för detta ändamål tillsättas, hvilket möjligen kunde inom de fåtaligare Riks-Stånden möta svårighet deraf, att ledamöterne redan äro inom de ordinarie Utskotten upptagne.
Rent militärisk sakkunskap torde svårligen kunna med någon säkerhet förväntas inom flera än ett af de fyra Riks-Stånden, och således skulle, derest en sådan speciel kunskap ansåges vara af hufvudsaklig Bill. till It.
Brot. 1865 & 1866. 3 Sami. 6 Haft. 2 Konstitutions-UtsJcottets Memorial N:o 7. vigt för behandlingen af ofvannämnda frågor, densamma komma att saknas äfven hos flertalet inom det särskilda Utskottet.
Anser man åter förmåga att uppfatta och bedöma dessa frågors vigt för vårt land i allmänhet vara det hufvudsakliga för afgifvande af ett sakkunnigt omdöme derom; så synes en sådan förmåga kunna påräknas lika väl inom de Utskott, hvilka, enligt Grundlagens föreskrifter, hafva att i dylika frågor sig yttra.
Vid föregående riksdagar har det Utskott, till hvilket framställningar om förändringar i Allmänna Beväringsmanskapets inrättning, m. m., varit remitterade, icke underlåtit att för behandlingen deraf sammanträda med andra Utskott, koch att sådant blifver förhållandet äfven under innevarande riksdag, derest behof deraf förefinnes, är allt skäl att antaga.
Det synes således vara föga att befara, att inom dessa Utskott man icke skulle finna personer med tillräcklig förmåga att om ofvan omförmälda frågor afgifva ett sakkunnigt omdöme.
Af dessa skäl har Konstitutions-Utskottet ansett frågan om tillsättande af särskildt Utskott för handläggning af Kongl. Maj:ts ofvanberörda nådiga Propositioner böra förfalla; hvilket Utskottet får härmed hos Rikets Ständer anmäla.
Friherre Leijonhufvud, Carl, har anmält, att han i Utskottet icke varit närvarande, då beslutet fattades. Konstitutions-Utskottets Memorial N.-o 8.
1 \:o 8, Ank. till Exp.-Utsk. den 17 Mars 1866, kl. 1 e. m.
Memorial, angående verkställd granskning af Statsråds-protokollen.
I enlighet med föreskriften uti 105 § Regeringsformen har Konstitutions-Utskottet hos vederbörande äskat de efter nästlidna riksdags början i Stats-Rådet förda protokoll, hvilka ock för tiden från och med November månads ingång år 1862 till och med Oktober månads slut sistlidna år blifvit till Utskottet öfverlemnade, nemligen öfver:
Justitie- och Justitie-departements-ärenden från och med den II November 1862 till och med den 31 Oktober 1865; Utrikes-departements-ärenden från och med den 21 November 1862 till och med den 27 Oktober 1865; Landtförsvars-departements-ärenden från och med den 11 November 1862 till och med den 31 Oktober 1865; Sjöförsvars-departements-ärenden från och med den 11 November 1862 till och med den 31 Oktober 1865; Civil-departements-ärenden från och med den 5 November 1862 till och med den 27 Oktober 1865; Finans-departements-ärenden från och med den 14 November 1862 till och med den 27 Oktober 1865; samt Ecldesiastilc-departements-ärenden från och med den 14 November 1862 till och med den 27 Oktober 1865.
Dessutom har, med stöd af 105 § Regeringsformen och 29 § 2 mom.
Riksdags-ordningen, Konstitutions-Utskottet begärt del af de protokoll öfver ministeriela ärenden, som blifvit i Stats-Rådet förda rörande de underhandlingar, hvilka med afseende på uppkomna förvecklingar mellan åtskilliga Tyska stater, särdeles Preussen och Österrike, å ena sidan, samt Danmark, å den andra, under loppet af åren 1863 och 1864 förefallit emellan Sverige och främmande magter, samt särskildt i fråga om ett emellan Sverige, Norge och Danmark ifrågasatt förbund, äfvensom beträfBih. till R.
Brot. 1865 & 1866. 3 Sami. 7 Haft. 1 2 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 8. fande ej mindre de instruktioner, som i detta hänseende blifvit meddelade Sveriges och Norges dåvarande minister i Köpenhamn, än ock det sedermera inträffade ombytet af minister vid Kongl. Danska Hofvet; till följd af hvilken begäran Utskottet fått emottaga ministeriela protokoll med tillhörande handlingar för den 27 Oktober 1863 samt den 11 Januari, 19, 26 och 27 Februari, 5 April, 7 och 24 Maj, 29 Juni och 11 Juli 1864, äfvensom ett Statsråds-protokoll öfver Utrikes-departements-ärende för den 30 Januari innevarande år.
Under pågående granskning af Statsråds-protokollen har Utskottet från tvänne bland Riks-Stånden emottagit der gjorda anmälanden om anledning till anmärkningar emot Konungens Rådgifvare, hvilka anmärkningar blifvit af Utskottet pröfvade i sammanhang med granskningen af de Statsråds-protokoll, hvari de anmärkta åtgärderna funnits omförmälda.
De anmälda anmärknings-anledningarna hafva varit följande, nemligen: l:o. Af Riksdagsfullmägtigen J. M. Björlman från Elfsborgs län, som i en af Hedervärda Bonde-Ståndet medelst protokollsutdrag af den 16
December sistlidna år till Utskottet öfverlemnad skrifvelse hufvudsakligen anfört, att genom den af Kongl. Maj:t den 4 December 1863 utfärdade och af Statsrådet m. m.
Herr Friherre Gripenstedt kontrasignerade tulltaxa artiklarne gryn och mjöl af hvete och råg, fläsk och ost, alla slag, blifvit befriade från införseltull, oaktadt Rikets sednast församlade
Ständer åsatt dessa artiklar sådan tull; att emot Rikets Ständers beslut införseltullen å artiklarna bränvin och sprit blifvit genom samma taxa nedsatt; att uti den nya tulltaxa, som, efter afslutandet af en handelstraktat med Frankrike, blifvit den 24 Mars sistlidna år utfärdad och jemväl vore af Herr Friherre Gripenstedt kontrasignerad, icke allenast samma förhållande återfunnes, utan ock friheten från införseltull blifvit än vidare utsträckt till flera andra artiklar; att sistnämnda utan medverkan af Rikets
Ständer utfärdade tulltaxa blifvit gjord gällande ej blott för Sveriges handel med Frankrike, utan äfven för alla andra nationers handel i Svenska hamnar, utan att något förbehåll om ömsesidighet i förmåner dervid blifvit fästadt, samt att, enligt Björkmans åsigt, grundlagen sålunda blifvit både till bokstaf och anda öfverträdd i de delar, som fastställde Rikets Ständers rätt att allena sig beskatta och att utan Kongl.
Maj:ts sanktion göra sina beslut angående bevillningarna till efterrättelse gällande; i följd hvaraf Björkman å bemälde Herr Statsråd yrkat ansvar enligt 106 § Regeringsformen. 2:o.
Af samma Riksdagsfullmägtig, som uti en likaledes af Bonde-Ståndet medelst ofvannämnda protokollsutdrag af den 16
December sistlidna år till Utskottet öfverlemnad särskild skrift förmält, att, ehuru Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 4 November 1863, hos Kongl. Maj:t anhållit om tillsättande af en komité utaf sakkunnige män för att utarbeta förslag till ny tulltaxa, deruti, med iakttagande af erforderlig enkelhet och konseqvens i afseende på uppställningen, införseltuliarne för de fabrikater, som utgjorde föremål för inhemsk industri, blefve föreslagna till sådana belopp, att de, å ena sidan, icke kunde lemna den Svenska producenten tillfälle att skörda oskälig vinst på öfrige medborgares bekostnad, men, å den andra, gjorde det för honom möjligt att, med användande af omtanka och flit, fördelaktigt bestå i konkurrensen med främmande i afseende å klimat, läge och kapitaltillgång mera lyckligt lottade industriidkare; så hade likväl den komité, som i anledning häraf tillförordnades, blifvit försedd med instruktion i alldeles motsatt rigtning mot den, hvilken Rikets Ständer uppställt, enär, i stället att den begärda nya tulltaxan bort afse måttligt skydd för den inhemska industrien, komitéen blifvit anmodad att utarbeta ett förslag till tulltaxa i frihandels-syftning och således tvärt - Konstitutions- Utskottets Memorial N:o 8. 3 emot Rikets Ständers uttalade önskningar i detta hänseende, oaktadt Rikets Ständer allena egde
Qm tullafgifterna förordna, genom hvilken missaktning af Rikets Ständers önskningar och rätt, äfvensom hvad i öfrigt dermed stöde i sammanhang, Herr Statsrådet Friherre Gripenstedt, hvars föredragning detta ärende tillhört, af anmärkaren ansåges hafva uraktlåtit att i sina rådslag inlägga den oväld och det nit, hvartill han af sin embetspligt hade bort uppmanas, vid hvilket förhållande Björkman mot bemälde Herr Statsråd yrkade ansvar efter 106 § eller åtminstone 107 § Regeringsformen. 3:o. Af Friherre D.
Hermelin, som i en skrifvelse, hvilken af Höglofliga Ridderskapet och Adeln blifvit medelst protokollsutdrag af den 24 sistlidna Januari till Utskottet remitterad, anmält anledning till anmärkning emot de Konungens Rådgifvare, som tillstyrkt Kongl.