Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sjömanshusens föreståndare åligger alt för det vid Sjömanshuset skattskrifne eller i deras rullor intagne sjöfolk debitera och uppbära bela
Be villningen efter denna Stadga, äfvensom öfrige personella Krono-utskylder, till följd hvaraf de, både vid sjömäns utmönstring skola sådane algifter dem för löpande året påföra och affordra samt vid afmönstringcn för de förllulne åren af förtjenta hyror innehålla den så beskaffade Bevillning, jemte öfrige personella utskylder, desse personer under deras frånvaro erlägga bordt, så vida ej genom vederbörlig^ qvittencer styrkes, att utskylderne å annor ort inom Riket guldne blifvit, antingen af sjöfolket sjelfve eller deras redare; och skola Sjömanshusens föreståndare, i likhet med andra uppbördsman, inom den 1 Maj och den 31 Augusti hvarje år, genom stadens Magistrat de uppburna medlen bos Konungens Befallningshafvande i Länet redovisa och leverera samt debiteringen verificera med bifogade specifike sjömansrullor, som upptaga, jemte sjömännens namn, deras hemvist och redare, och lill sjömännens in- och utmönstring bestyr - Bil. lill Bcv.-Utskottets Betänkande, N:o 11. kas, af hvilka milor bestyrkte utdrag för hvarje
Län, hvartill sjömännen höra, redogörelsen jemväl åtfölja, att ingå till Konungens Befallningshafvande, som samma utdrag, jemte underrättelse derom, att medlen blifvit behörigen redoviste, derefter med första tillsänder vederbörande öfrige Konungens Befallningshafvande; kommande
Sjömanshusens föreståndare att för deras sålunda fullgjorda redovisning erhålla samina förmoner, sorn blifvit andre debilerings-män förunnade och af dem åtnjutas.
Sjömän, hvilka bevisligen äro mantals- och skattskrifne på landet för det år, under hvilket de sedermera anmäla sig hos Sjömanshusen till sjöfart, skola påföras personella afgifterne, der de äro mantals- och skattskrifne, samt
Sjömanshusen af dem för samma år ega alt uppbära Beviilningen endast efter 2:dra Artikeln, med skyldighet likväl att, vid redogörelsen för sistnämnde Bevillning, bifoga bevisen, att de personella afgifterne blifvit annorstädes påförde; kommande de, hvilka låtit hos sig skattskrifva sådane sjömän, att ansvara för personella ulskyldernes erläggande till vederbörande Uppbördsman.
Kustboer och andre, som idka sjöfart, utan att låta in- och utmönstra sig å Sjömanshus, förbjudas vid enahanda ansvar, som för underlåten uppgift till Taxerings-Comité är stadgadt, att begifva sig från orten på sjöresa, förr än de derom anmält sig till anteckning hos Församlingens Pastor, som meddelar denna uppgift till vederbörande Häradsskrifvare, hvilken det åligger vaka deröfver, att Sjömans-Bevillningen varder sådane personer. för de år, sjöfart af deni ulliaSj behörigen påförd, för alt uttagas vid deras återkomst till orten. § 137.
Husbonde häfte för tjenstehjons, och mästare ansvare för bos honom mantalsskrifven gesälls eller arbetares, jemte deras hustrurs och barns, utskylder, med rättighet att, genom afdrag å gesällens eller arbetarens arbetsförtjenst, derföre göra sig betald.
Enahanda förhållande ege rum, i afseende å gesäll eller arbetare, som 3:ne veckor före mantalsskrifning från mästare allyttat, utan att sedermera låta sig skattskrifvas, då i slikt fall betalningsskyldigheten drabbar den mästare, bos hvilken han sednast under skatte-året arbetat.
Till gesäll eller arbetare, som efter mantalsskrifning alllyltat, lemne mästare bevis, att utskylderne blifvit innehållne; och bör detta bevis af gesäll eller arbetare företes, då han hos vederbö - 76
Bil till Bcv.-Utskottets Betänkande, N:o 11. rande auclorilet om pass anhåller, för ali sig lill annor orl begifva.
Åliggande det den mästare, hos hvilken han derefter först arbete erhåller, att honom beviset affordra, eller ock, i saknad deraf, för utskylderne ansvara, med samma villkor, som redan nämnde äro.
Lika ansvar åligge och lika rättighet tillkomme de personer, hvilka meddela sådane försvarssedlar eller antagningsbevis, på grund hvaraf försvarstagaren är befriad ifrån att taga årstjenst enligt Legostadgan; men innehar tjenstehjon, gesäll eller arbetare egendom, handtering eller rörelse, som är beskattning underkastad, ansvare sjelf lör den deraf utgående bevillning. § 138.
Husbonde häfte jemväl för dess landtbönders, torpares ochå egorne bosatte arbetares krono-ulskylder vid bristande tillgång; dock att för de sistnämnde denna ansvarighet icke eger rum, så framt med intyg genom sockenstämmo-protocoll eller eljest behörigen kan styrkas, att de äro fattiga samt ega så ringa, arbetsförmåga, att de icke kunna förvärfva nödtorftigt uppehälle för sig och de sina. § 139.
Flytta tjenstehjon, landtbönder, torpare och arbetsfolk, eller byta de bostad, sedan skattskrifningen verkställd är, vidkännes likväl förre husbonden det förut stadgade ansvar för deras krono-ulskylder, med rättighet att för desamma njuta ersättning af den, som dem sedermera under året antagit. § 140.
Har skattskyldig efter mantals-skrifningen uppgifvit sin egendom till borgenärer, eller dör han efter uppbördsårets början, skall, efter skedd bevakning, bevillning gäldas af concursmassan eller sterbhuset, utan att utredning eller slut behöfver afvaklas.
Bil. till Ber.-Utskottets Betänkande, N:o 11. 77 Om Afkortningav. § 141.
Afkortning å Bevillning må ega rum endast: l:o för dem, som aflidit före den 1 Maj, då uppbördsåret börjas, i hvilket fall den aflidnes Bevillning, efter 1 Art. i denna Stadga, kommer att försvinna; men dör tjensteman under årets lopp, eller erhåller han afsked, erlägges Bevillning endast till den dag, då lönen honom eller dess sterbhus frångår; 2:o för gesäller och arbetare, som före uppbördsårets början aflidit, då, jemte Bevillningen efter Irsta Art., den Bevillning, hvartill den aflidne, enligt 2:dra Art., varit taxerad, försvinner, och 3;o för elem, som icke magta påförde utskylcler erlägga.
Afkortning eger aldrig rum för den Bevillning, som af jord eiler egendom utgå bör. § 142.
Afkortningslängd underteckne, med ansvar för rigtigheten, vid Regementen och Corpser Chefen, i stad Uppbördsman, samt å landet Kronofogde och Häradsskrifvare.
I stad skall denna Längd dessutom af Magistraten och minst tvänue af Taxeringsmännen granskas, verificeras och unclerskrifvas.
Å landet skola Längderne å utlyste allmänna sockenstämmor uppläsas, då Pastor och 2:ne socknemän skola intyga, om något vid dem varit alt erinra samt huruvida sädane förhållanden i afseende på arbetsfolk förekommit, som, enligt 138 §, befria jordegare ifrån ansvarighet för utskylderne.
Afkortnings-längderne skola derefter i Stockholm till Öfver-Slålhallaren, i Länen till Konungens Befallningshafvande, aflemnas till ytterligare pröfning och, om något dervid icke varder pamindt, till afföring i räkenskaperne beordras. 78 Bil lill Bev.-Utskottets Betänkande, M il.
Om Undantag och Lindring i Beviliningen. § 143.
Från afgift efter l:sta Artikeln hefrias: l:o ynglingar, som vid Academier, Gymnasier, Carolinska Institutet och allmänna Skolor idka studier, samt Elever vid Technologiska Undervisningsanstalter; 2:o Manufacturister och Fabriks-idkare i Eskilstuna fristad, så för egne personer, som för deras hustrur och barn. § 144.
Befrielse från afgift enligt Esta och 2:dra Art. åtnjuta: l:o I tjenst varande så väl som med rättighet till pension afskedade gemenskapen af Indeldta och Värfvade Armeen till lands och sjös, jemte Bålsmanshållet; 2:o Gemenskapen af extra roterade och conscriberade krigsfolket lör det krigsår, då de gjort någon garnizons- eller fälttjenst; och skall, tili bestyrkande af verklig tjenstgöring, när afkortning eller restitution sökes, behörigen upprättad och underskrifven förteckning å manskapet lill Konungens Befallningshafvande i orten af Chefen aflemnas.
Dock sträcke sig de uti dessa Wänne punkter stadgade undantag endast till krigsfolkets egne personer; 3:o Upptagne fattige barn till den genom Kongl.
Lego-stadgan af den 23 November 1833 föreskrifne ålder, fattighjon eller sådane personer, som njuta understöd af Barmhertighetsverk och allmänna Inrättningar, ehvad de hafva försvar eller icke, svagsinte, bräcklige och andre, som äro fattige och ega så ringa arbetsförmåga, alt de icke kunna förvärfva nödtorftigt uppehälle för sig och de sina, äfvensom medellösa fångar; 4:o Invånarne i Särna Socken af Öster Dalarne; Bil. till Bev.-Ulsliottcts Betänkande, N:o 11. 79 5:o Krono-nybyggare i Slöra Kopparbergs, Gefleborgs, Westerbottens, Wester-Norrlands, Norrbottens och Jemtlands Län, under de första Femton frihetsåren för sig sjelfva, hustrur och hemmavarande barn, men ieke för tjenstefolk; torftiga krono-nybyggare måga under frihetsår tillgodonjuta denna befrielse, äfven sedan de första Femton åren tilländalupit, efter den pröfning af deras belägenhet, som Taxerings-Comiteerna skall åligga. § 145.
Befrielse efter 1 Art. njuta: l:o Innehafvare af en eller flere tjenster, antingen utan lön eller inkomst, eller hvars sammanräknade belopp ej öfverstiger Tvåhundrade R:dr, med iagttagande af hvad 3:dje § föreskrifver; Auscultanter och extra ordinarie tjenstemän af alla stater, hvilkas inkomster genom arfvoden eller sportlar icke öfverstiga sistnämnde summa; de personer, hvilka af Staten eller allmänna Verk åtnjuta pensioner, som icke öfverstiga Tvåhundrade R:dr; afskedade oller blott caracteriserade personer utan tjenst och löneinkomst, jemte studerande, hvilka för enskild undervisning icke hafva mer än Tvåhundrade R:dr lön, äfvensom i beräkning af lönebelopp eller extra inkomster icke upptagas å stat bestådde expencer och skrifvarhjelp; tractamente under commenderingar utom station; fältaflöning i krig på längre eller kortare tid; pensioner till delegare af Arméens, Amiralitets- eller Civil-statens Pensions-inrältningar, samt alla andra Pensions-inrättningar, till hvilka delegarne sjelfva bidragit eller hvilka från enskilda donationer härröra; embets- och tjenstemäns respenningar och tractamenten i kronans ärenden, äf vensom å stat uppförd häst- och båtlega samt beklädnads- och bevärings-anslag för tjenstemän och betjente vid Tullverket; Häradsskrifvaies
Debetsedelslösen; Cassörers missräkningspenningar; Landt-Räntmästares remisslage; Presterskapets så kallade proste-tunnor; reseunderhåll och arfvoden i och för Riksdagar; det afdrag, som, då Embets- och Tjensteman tillträder lön, innehålles under namn af begrafningshjelp, samt de af Off icerares och Landshöfdingars löner utgående accords- ränte- och amorteringsafdrag ; 2:o Lagstadde drängar på landet och i städerna, torpare, lärlingar i handel, handtverk, manufacturier och fabriker, allmogens hemmavarande söner och mågar, såvida de ej drifva sådan handtering, rörelse och näring, 80 Bil. till Beve Utskottets Betänkande, N:o 11. för hvilken Bevillning eger rum.
Dock njute drängar, äfvensom hemma varande söner och mågar, som på landel manlalsskrifvas hos inhyses- eller backstuguhjon, stat-torpare, förr varande bönder, eller så kallade fördelstagare, tjenstgörande eller afskedade krigsmän icke denna befrielse till godo, utan taxeras enligt 27 §, med mindre vid Taxerings-Comiteerne utredes och styrkes, att de af lagliga orsaker äro skattfrie, eller att de, för husbönders och anhöriges oundgängliga biträde, vård och skötsel, äro behöflige; hvilket Comiléernes intyg bör i Protocollet inlagas tili verification för befrielsen; 3:o Personer, hvilka angifvit nyttiga uppfinningar, för den belöning, sorn i sådant afseende ålnjutes; 4;o Kronans och Statens jemte andra till allmänt behof anslagna byggnader, verk och inrättningar, hvarunder likväl icke må inbegripas sådane, hvarigenom hyresmedel eller annan inkomst tili enskilde personers eller corporationers verkliga förmon inflyta; den del af Städernas jord, sorn är upplåten till aflöning åt sådana Städernes tjenstemän, hvilka till bevillning för deras löne-inkomst sjelfve taxeras; district- och socken-magazin, boställshus och sådana hus i släderne och på landet, som begagnas till boställen för Barmhertighels-inrättningar, antingen boslälls-innehafvaren desamma bebor eller icke; 5:o Skol-inrättningar, för den afkomst, som de, i följd af gåfva eller testamente, åtnjuta från jordegendomar på landet, så länge den för dessa egendomars fulla värde belöpande Bevillning af desammas egare betalas; dock alt de tjenstemän, hvilka af sådan afkomst njuta lön, böra för densamma erlägga Bevillning, då den öfversliger Tvåhundrade R:dr, efter stadgad förvandlingsgrund; 6:o Spar-Banker, såsom, varande af allmän nytta; 7:o Bokhandlare, som icke anses hafva Tvåhundrade R:dr inkomst - § 146- Bi/, till Bev.-Utskottets Betänkande, N:o II 81 § 146.
Sedan i 35 § allmänna bolag blifvit Bevillning ålagd, genom förerskrifven afgift å utdelningen, följer deraf, att vidare Bevillning ej kan påföras de synbara lillhörigheterne under dessa Bolag, såsom redan beskattade.
Af sådan anledning skall Bevillning jemväl afkortas, enär, till viriilande af säkerhet och reda för Statens inkomster, Bevillning måst påföras eller erläggas af hemman, verk och lägenheter, som Rikets Academier lili-, höra, i den mon det behörigen styrkes att inkomsten deraf antingen är anslagen lill lön för vederbörande Embels- och Tjenstemän, och således, enligt 2 § af denna Stadga, redan beskattad, eller, lill betäckande af andra genom Academiens Stat och v ederbo randes förordnanden fastställda behof blifvit beräknad och använd. f § 147, De af allmogen, sorn ega eller bruka hemman, hvilkas värde icke öfverstiger Ett tusende R:dr; torpare, gerningsmän, inhyseshjon, bruks- och fabriksarbetare å landet, arbetskarlar så å landet som i Städerna3 fiskare på landet, fiskare och sådane torflige personer i städerne, som ej äro borgare, så väl som förenämnde personers enkor, samt gemenskapens hustrur och enkor skola, enär de hafva fyra barn och derutöfver, af ett eller llere giften, under Femton år, i den ålagde Bevillningen njuta ett afdrag affyra skillingar för hvarje barn, hvarjemte föräldrarne för mantalspenningar äro 11 ika Hade.
I läradsskrifvaren upplage sådana minderåriga barn i mantalslängd till namn, födelseår och äfven födelsedag för det äldsta af de minderårige, samt utföre i de tvänne tillökta columner främst deras antal, sorn få eftergift på nämnde grund för mantalspenningar, och dernäst de barns antal, för hvilka Bevillnings-afdraget åtnjules, då mantalslängden kommer att ligga till grund för afkortningen.
Bik. till R St.
Prof, 1844, 5 Sami. 1 Afd.
5 Hälft» ti 82 Bil. lill Bcc.-Utskottets Betänkande, N:o 11. § 148.
Allmogen i Herjeådalen, samt Öster- och Wesler-Dalarne, nemligen Ofvan- och Nedan-Siljans, samt Westerdahl fögderi, och Gagnefs socken af Säthers fögderi uti Stora Kopparbergs
Län, äfvensom innebyggare i Elfdals och Fryksdals Finnskog uti Carlstads
Län varda ifrån Bevillning efter l:sta och 2:dra Art. till hälften befriade; de åter af allmogen i Kopparbergs
Län, som afbörda sig mantalspenningarne med kol till Stora Kopparbergs Bergslag, njuta befrielse till hälften af Bevillningen endast efter lista Art.; hvarjemte de, som icke deltagit i extra grufvuhjelpen, men äro ålagde att utgöra grufvu-hjelp till Löfås Silfververk samt den så kallade Kungsgärds-hjelpen, förskonas, så länge dessa onera fortfara, lian en fjerdedel af Bevillningen efter lista och 2:dra Art., med mindre än att de på ofvan anförde grund njutit lindring lill hälften från personella afgiften, då den icke vidare deni efter lista Art. kan tillgodokomma.
Befrielse till hälften af Bevillningen efter lista Art njuta, intill nästa Riksdag, Fiskare i Bohus Län, sorn icke ega jord, idka näring eller hafva annat yrke; samt. de af allmogen i Westerbottens, Norrbottens och Jemtlands
Län, äf vensom fjelltragterne i Wesler-Norrlancls
Län, h vilka, enligt taxeringsmäunens pröfning, anses deraf vara i behof. i Östersunds stad bosatte Borgare, hvilka der idka rörelse och näring, njuta, likaledes intill nästa Riksdag, efter enahanda pröfning af taxerigsmännen, eftergift till en tredjedel af hvad Femte Classens städer, efter 2;dra Art. af denna Stadga, utgöra. § 149., 1 Staden Wenersborg må, i anseende till den Staden öfvergängna eldsvådan, alla tomter, hus och byggnader befrias ifrån Bevillning; och kommer denna lindring alt intill nästa Riksdag fortfara. § 150.
Från Bevillning, beräknad efter läslelalet, fritages skepps-redarc för det år fartyg bevisligen legat i hamn obegagnadt, Bil till B st.-Utskottets Betänkande, N:o 11, 83 Oro Redogörelsen. § 151.
De instruclioner och förordnanden, rörande räkenskaperna öfver Kongl. Majlis och Kronans lill Stals-Verkel anslagne räntor, samt. uppbörden och redovisningen, som nu äro gällande eller framdeles kunna ulfär das, skola jemväl i allt, som angår Beviliningen, lända Uppbördsman och de flere vederbörande till ofelbar efterlefnad.
Dock må, i landsböcker och läkningar, Beviliningen och öfrige Riksgäldskontoret tillslagne fonder icke sammanblandas med Stats-Contorets och andra § 152.
Öfver hela Beviliningen efter denna Stadga skall, för Stockholms stad af Krono-Uppbörds-Kamereraren, och för Länen af Lands-Contoren, vid ansvar, upprättas sammandrag i nogaste öfverensstämmelse med de härvid bilagde Formulärer, hvarvid största uppmärksamhet bör användas, att alla uppgifter blifva med verkliga förhållandet enlige, hvilka sammandrag af Öfver-Ståthållaren och Konungens Befallningshafvande till Riksgäldskontoret insändas inom Januari månads slut under uppbördsåret.
Dessa sammandrag skola i Riksgäldskontoret på det nogaste till summorna granskas, och om, vid jemnföreise af föregående årens sammandrag, olikheter skulle finnas i antal af hemman, lägenheter och räntor eller andra uppgifter, som lill rättelse tjena, skola vederbörandes förklaringar deröfver infordras, hvilka vid sammandragen biläggas, samt derefter, jemte sammandragen, ötverlemnas till Kammarkollegium, för att pröfva felens beskaffenhet och hvad ansvar derå följa bör.
Sedan förrberörde handlingar blifvit till Riksgäldskontoret återställde, upprättas derstädes ett General-sammandrag öfver Beviliningen, hvilket genom trycket ulgifves. § 153.
På det hvarken Uppbo; dsmännen må ådraga sig balance, eller den skattskyldige åsamka sig flere års rester, skall det åligga det Embetsverk, Bil. till Bev.-Liskollclt Betänkande, .V:o 11.
Ii vilket, jemnlikt Instruction och Författningar, inseendet öfver Uppbördsverket i hela dess vidd är uppdraget, att, enär af de årligen inkommande berättelser inhemtas eller af Fullmäglige i Rikgälds-Contoret anniäles, att restanlierne på något ställe, utan uppgifven serdeles giltig orsak, stigit till mera, än vanlig höjd, genast låta, genom Konungens Befallningshafvande i orten eiler annan vederbörligen förordnad person, behörige rest-ransa k n ingar anställa, samt, derest vårdslöshet, fel eller försummelse hos någon Uppbördsman förmärkes, utan allt uppehåll, låta den felaklige tilltala och lill lagligt ansvar befordra; äfvensom Embetsverket åligger vidtaga sådana anstalter, att de befunne restanlierne med möjligaste skyndsamhet indrifvas.
Bil. till Rev.-Visko
It el i Betänkande, .Y:o 11.
S5 Tariff öfver värdet å Hemman, som innehafves under egande-rätt, samt de i 2 Ari. 20 § af Bevillnings-Sladgan omförmälde Hemman, hvilket värde hvarje år, intill nästa Riksdag, icke får för något Län, uppskattas lägre än här utsattes. 11 11 Minsta värde.
Pedr sk.
Upsala Län . . . . , . . , 11,328,525 — Stockholms dito ....... 16,398,360 .— Södermanlands dito ...... 11,394,000 —— Östergöthlands dito ...... 20,898,090 — Gottlands dito ....... 2,844,180 — Calmar dito ........
11,832,300 — Ölands dito ........ 2,112,120 — Blekinge dito ....... 7,431,435 — Jönköpings dito 9,164,385 Kronobergs dito ....... 7,819,290 Christianstads dito ....... 11,340,675 Malmöhus dito ......
19,215,855 Hallands dito ....... 6,723,450 .
Götheborgs dito ....... 9,190,215 — Elfsborgs dito ....... 12,901,725 Skaraborgs dito ....... 17,924,535 — Nerikes dito ....... 8,223,570 Wermelands dito ....... 14,155,560 Westmanlands dito 10,588,230 — Kopparbergs dito ....... 6,759,855 — Gelleborgs dito ....... 4,744,035 — Wester-Norrlands dito ...... 6,125,805 — Westerbottens dito ...... 1,469,790 Jemtlands dito ....... 1,294,830 Norrbottens dito . . . . . 1,219,185 — Summa J 233,100,000| 86 Bil. tili Bd.-Utskottets Betänkande, N:o 11.
Tariff till Repartilion af Salu-Accis-ersältningen vital Släderne.
R:dr Rith- Slockholm » a • 7,500 Transport io,480 Gölheborg • • 800 Westervik — Första Classen.
Ystad .... 35 Örebro ....
— Gelle • • • 110 Norrköping 300 Fjerde Classen.
Andra Classen.
Arboga .... 60 Calmar • 110 Christinehamn . 40 Carlskrona • 400 Halmstad .... 20 Malmö . 160 Hedermora — Upsala • 340 Helsingborg 65 besterås . . 190 Hernösand — Vv isby • O • 70 Hudiksvall — Tredje Classeu.
Köping .... 50 Luleå .... — Borås 20 Mariestad 20 Carlshamn 70 Piteå ....
Carlstad . • • »5® 35 Sala ....
Christianstad 90 Sundsvall Fahlun — Söderhamn 15 Jönköping 50 Söderköping 25 Landskrona 85 Umeå ....
Linköping 100 Wadstena 30 Lund — Warberg 20 Nyköping . 50 Wenersborg 25 Uddevalla Wexiö ....
— Transport 10,480 Transport | 10,00.)
Bä. till Bev.-Utskoltcts Betänkande, N:o 11. 87 i R:dr R:dr Transport 10,885 Transport Marstrand Nora .... 11,020 20 Femte Classen.
Norrtelje ....
Philipsstad 25 25 Sigtuna ....
.—. Alingsås t • • Skanör med Falsterbo ■— Askersund • • • 25 Skara .... .— Cimbritshamn — Skenninge 25 Eksjö 15 Sköfde ....
5 Engelholm 5 Strengnäs ....
— Enköping — Strömstad — Eskilstuna — Säther ....
— Falkenberg — Södertelje .... -— Falköping — Sölvitsborg — Grenna — Thorshälla ■— Hjo — Trosa ....
Ronge 11 ■—- Ulricehamn Kongsbacka 15 Wimmerby Laholm — Åmål .... 10 Lidköping 50 Öregrund ....
— Lindesberg 25 Östersund — j Mariefred — Östhammar — I T rausport j 11,020 Summa B:co R:dr 11,130 STOCKHOLM, ei.méh & cnANSEacs tryckeri, 1844.
Be villian"s-Utskottets Betänkandej N:o 12.
I N:o 12.
Ant. till Exp.-Utsk. d. 8 Nov., kl. i e. m.
Betänkande, angående Tullbevilln ingen.
Bevillnings-Utskottet åligger, jemlikt 3i §.
Riksdags-Ordningen och 6o §. Regerings-Formen, att hos Rikets Ständer uppgifva grunderne och sättet för utgörandet af den bevillning, Stats-Verket eger påräkna af tullen å inkommande och utgående varor.
Vid fullgörandet häraf har Utskottet haft ätt taga i betraktande dels Kongl. Majlis till Rikets Ständer allåtna och af dem lill Utskottet öfverlemnade Nådiga Skrifvelse af den G Augusti innevarande år, angående tulltaxan, dels de inom de serskilda Riks-Stånden i ämnet väckta, till Utskottet remitterade, motioner, och dels underdåniga ansökningar om nedsättning i gällande införsels-afgifter å dubbleradt bomullsgarn samt å hornplatter och oarbetadt horn, hvilka ansökningar, efter att hafva blifvit af Kongl. Majit afgjorde, Chefen för Kongl.
Finance-Departementel på Nådig befallning öfverleinnat till Utskottet, för att, jemte vederbörandes öfver dem afgifna underdåniga utlåtanden, vid tull-regleringen tjena till upplysning.
Uti den ifrågavarande Nådiga Skrilvelsen har Kongl. Majit, enär så väl grunderna för tull-bevillningen, som de speciella bestämmelserna i den under den a3 October 1841 utfärdade tull-taxa så nyligen varit föremål för granskning, och Kongl.
Majit i öfrigt ansåge denna för både stats-inkomsterna och inhemska näringarna vigtiga författning böra så sällan som möjligt, och icke utan verkligt behof förändras, föreslagit Rikets Ständer att för den påföljande tiden till nästa Riksdag i de väsendtligaste delar bibehålla berörde tull-taxa, med iagttagande af de jemnkningar, förklaringar och ändringar, serdeles hvad utförsels-tullen beträffar, som, af omständigheterna påkallade, redan blifvit af Kongl. Majit vidtagne, enligt derom af trycket utgångna allmänna kungörelser och cirkulär-bref; äfvensom, hvad serskildt beträffar frågan om spanmåls-tullen, Kongl. Majit gifvit Rikets Ständer tillkänna, det Kongl. Majit funne allt skäl vara för handen till bibehållande af nu gällande tull-bestämmelser för denna nöd vändighets-artikel, under ytterligare tre år, eller till 1847 års slut, under enahanda vilkor, som Rikets Bih. till R.
Prut. 1844' $ Sami. 1 AJd. 6 Haft. I 2 Bevillnings-Utskottets Betänkande, N.o 12.
Ständer vid sista Riksdag medgåfvo, i afseende på dispositionen af den föl' utländsk spanmål inflytande tull.