Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
250 » dubbla d:o 1 501;. 8,472 » enkla d:o 8.472. Omyntadt 18,397al/ioo.
Summa dukater 28,369a’/100.
Myntadt efter 1664 års myntfot: hela Riksdaler 44,128: — två tredjedels d:o 15,200: — en tredjedels d:0 68,000: — en sjettedels d:o 47,200: — en tolftedels d:o 17,200: — en tjugufjerdedels d:o 17,600: —■ 209,328:
Myntadt efter 1830 och 1835 årens myntordningar: en åttondedels Riksdaler 66,000: — en tretiondetvåendels d:o 32,641: 24. 4 R-.dr Riksmynt 3,457,800: — 2 R:dr d:o 88,200: — 1 R:dr d:o 410,300: — 50 öre d;o 260,791: 50. 98,641: 24.
Transport 4,217,091: 50. 98,641: 24. 209,328: —^ Transport 4,217,091: 50. 98,641: 24. 25 öre Riksmynt 445,354: 50. 10 öre d:0 -14,109: 20. 4,706,555: 20.
Utländskt mynt, efter förvandling i R:dr R:mt: Holsteinska.
Danska och Norska specier 1,139: 77.
Ryska nibler (sedan år 1810) 643,736: 32.
Omyntadt 4,064,873: 02.
Säger 9,724,273: 55. 209,328: — 4,805,196: 44. 644,876: 09.
Öresmynt: i 5 ören » 2 » » 1 » » */a »
Af äldre prägeln:
Kopparskiljemynt: 25,065 17,874 10,879: 4,659: 45. 58,477: 45. i 4 » 2 » 1 » V3 » V, » 'It skillingar 33,160 d:o d:o d':o d:o d:o 40,513 26,643 26,085 8,920 1,308 50. 50. 50.
Af äldre prägel å 1, V2, V4, */« och 712 skilling Riksgälds-Kontorets poletter 136,630: 50. 1,508: 50. 135: — Summa R:dr 196,751: 45. § 5.
Rörande Bankens metalliska kassa samt sedelstocken äro upplysningar meddelade Metalliska i de, jemlikt 5 § af lagen för Rikets Ständers Bank af den 1 Mars 1830, vid hvarje kassans för hallars utgång upprättade, tryckta och med allmänna tidningarne utdelade uppgif- ändringar. ter; och hafva Revisorerne örn förändringarne härutinnan inhemtat vidare kännedom af de rapporter, som för hvarje vecka till Fullmäktige ingifvas, med ledning af hvilka rap porter Revisorerne här få, till fortsättning af den redogörelse, som finnes i 6 § af 1863 års tryckta revisionsberättelse, meddela följande:
Invexlade Utvexlade dukater. dukater.
1863 till och med den 31 December 2,013. 10,071. 1864 » » » » 31 Mars 3,791. » » » » » 30 Juni 883. 7,583. » » » » » 27 Augusti 2,259.
Säger dukater 2,896. 23,701.
Bankoverket. 2 : 10 —V Utgifvet myntadt silfver i R:dr SilfverSpecie. 1863 till och med den 31 December 209,550. » » » »31 Mars 9,600 » » » » 30 Juni 60,300 » » » » 27 Augusti 71,300 1864 » Säger Specie 350,750 Bankens metalliska kassa i myntadt och omyntadt m. m., beräknad i Riksmynt, har ökats minskats i guld. i silfver. i guld. i silfver.
1863 till o. med d. 31 December 1,350,952: 69. — — — — 205,596: 56. 1864 » » » » 31 Mars — — 846,504: 65. 110,926: 23. » » » » » 30 Juni 673,829: 64. — — 613,205: 68. » » » » » 27 Augusti — 111,991:28. 1,153,531: 11. 1,382,150: 57. “Säger 2,024,782: XI 111,991:28. 2,000,035: 76. 2,311,879: 04.
Metalliska kassan, med afräkning af depositionsskulden i dukater, utgjorde den 5 September 1863: i guld. i silfver.
Summa. 1,065,619: 69. 15,057,226: 67. 16,122,846: 36. då härtill lägges ökningen i guld och silfver - 2,024,782: 33. 111,991: 28. 2,136,773: 61.
Säger 3,090,402: 02. 15,169,217: 95. 18,259,619: 97. men afdrages minskningen i guld och silfver 2,000,035: 76. 2,311,879: 04. 4,311,914: 80.
Säger 1,090,366: 26. 12,857,338: 91. så befinnes metalliska kassan den 27 sistlidne Augusti hafva utgjort .... 13,947,705: 17. eller med tillägg af depositionsskulden i dukater, utgörande 325 dukater, å 8 R:dr 25 öre pr dukat 2,681: 25. 13,950,386: 42.
Under de tio sistförflutna åren, 1854 till och med 1863, hafva från Banken ut gifvits följande belopp i myntadt och omyntadt silfver, nemligen:
Utgifvet myntadt Ar 1854 1855 1856 1857 1858 1859 1860 1861 1862 1863 silfver i Riksmynt. 804,600: — 910,800: — 2,693,000: — 1,291,400: — 770,400: — 949,200: - 1,164,000: — 2,755,800: — 1,182,400: — 2,181,200: — 14,702,800 Försåldt omyntadt silfver i Riksmynt. 37,071: 18. 8,997,581: 35. 11,844,863: 88. 934,142: 51. 4,148,358: 81. 69,539: 08. 286,182: 11. 87,560: 01. 18,024: 55. 26,423,323: 48. 41,126,123: 48. — 11 — För förhållandet emellan Bankens metalliska kassa samt utelöpande sedlar och Förhållandet depositionsskuld, jemte obegagnade andelar af kreditiv- och låneförlag den 27 sistlidne mellan metalAugusti, få Revisorerne meddela följande redogörelse: llsJca °
Jo samt se(lei_ SedAUi:
ÄT Utelöpande sedlar, invisningar och insättningsbevis 30,895,174: 85.
Depositionsskuld,:
Behållning, tillhörig allmänna verk och inrättningar samt holag och enskilda personer 5,215,040: 60.
D:o i guld, 325 dukater å 8 R:dr 25 öre 2,681: 25. 5,217,721: 85.
Sedel- och depositionsskulder 36,112,896: 70.
Depositions-kontoret 3,169,441: 27. » Räkenskaps-kontoret 46,764: 63.
» Diskont-kontoret 1,872,376: 35. 5,088,582: 25.
Säger R:dr 41,201,478: 95.
Härifrån afgå, jemlikt stadgandet i 26 § af Bankoreglementet den 30 November 1863 4,444,200: — Summa Sedelstock 36,754,597: 70.
Bankens reservfond, utgörande, enligt 4 § i åberopade Banko-reglemente, skillnaden emellan beloppet af högsta tillåtna sedelutgifning och summan af beräknad sedelstock 7,193,107: 47.
Summa R:mt 43,947,705: 17.
Bankens silfver- och guldtillgång:
R;dr Silfver i R:mt.
Myntadt, gångbart i kassa liggande 15,800. 5,073,528: — Utländskt mynt 644,778: 90.
Omyntadt 18,397’Vtoo. 4,064,873: 02.
Hos Kongl. Myntet innestående 9,407. 92,498: 98.
På utriket ort: i silfver 2,981,660: 01.
Dito i guld 73 3,3 1 2: 78. 3.7 1 4,972: 79.
Summa 43,6042,/joo. 13,590,651: 69.
Dukat-tillgången utgör, å R:dr 8: 25. per dukat .... 357,053: 48.
S:gr R:dr 13,947,705: 17. Jemlikt 27 § i Bankoreglementet, får sedelstocken derutöfver högst utgöra 30,000,000: — Summa R:dr 43,947,705: 17. § 6.
Vid genomgående af de rapporter angående
Bankens metalliska kassa samt sedel- Bankens sijfoch depositionsskuld m. m., hvilka för hvarje vecka till Fullmäktige inkomma, hafva Re- “Lrd/ i visorerne funnit, att den del af nämnde kassa, som omförmäles i mom. a) b) c) d) e) Stockholm. - 12 — och f) af 109 § i 1860 års Banko-reglemente, samt i motsvarande mom. a) b) c) d) och e) af Banko-reglementet den 30 November 1863, och hvilken del, enligt nästföljande § i reglementet, icke må bibehållas vid ett belopp, som understiger tio millioner R:dr, vid slutet af Oktober månad sistlidet år sjunkit, så att densamma den 31 i nämnde månad utgjorde endast 9,934,128 R:dr 24 öre, samt under November och början af December ytterligare nedgått ända till 9,716,333 R:dr 97 öre, enligt rapporten för den 12 December; hvarefter detta missförhållande upphörde derigenom, att till Banken ankom ett parti guld, om hvars införskrifvande från London Fullmäktige redan under de första dagarne af sistnämnde månad gåt i författning. § 7. ck der nom fi vermynt ' under året minskad med , 17,'394: 78.
Till ån en af Tillgången i utländskt mynt uppgick den 28 September 1863 till R:dr 660,928: 63. utländskt silf-
Denna behållning är sedermera genom försäljning af Ryska Rubler hvadan förrådet af utländskt mynt vid 1863 års slut uppgick till 643,533: 85. eller i Ryska Rubler 642,394: 08. samt i Holsteinska, Danska och Norska Specier 1,139: 77. S:gr 643,533: 85.
Förenämnda tillgång af utländskt mynt R;dr 643,533: 85. har sedermera ökats genom uppköp af Ryska Rubler 8,008: 18. till R-.dr 651,542: 03. men genoin försäljning af Ryska Rubler minskats med 6,665: 94. så att förrådet af utländskt mynt vid den af Revisorerne den 3 innevarande Oktober anställda inventering, på sätt af § 4 här ofvan inhemtas, utgjorde Runt 644,876: 09. eller i Ryska Rubler 643,736: 32. samt i Holsteinska, Danska och Norska Specier 1,139: 77.
Säger 644,876: 09. § 8.
Inköp af Under den tid, Revisorernes granskning omfattar, har väl silfver i omyntad form silfver. endast till ringa belopp försålts, men deremot har icke obe sydligt myntadt silfver samt dukater uttagits, hvaraf föranledts nödvändigheten att förstärka Bankens härvarande förråd utaf silfver och guld genom införskrifvande deraf från utrikes orter.
Sålunda ^hafva Fullmäktige icke allenast indragit silfver från Hamburg, utan äfven, då prisförhållandena å utrikes orter möjligen kunde göra det fördelaktigare för Banken att hemta silfver från London än från Hamburg, låtit, för att vinna någon erfarenhet härutinnan, jemväl från London hitföra ett parti silfver.
Beträffande silfverindragningen från London hafva Banko-Fullmäktige, i deras till Revisorerne afgifna berättelse, endast anfört : att sjelfva silfret kostat £ St. 5,108: 10 JJ. 1 d.; att omkostnaderna utgjort i £ St. 27: 5 / 10 d. samt i R:mt 442: 01; att, enligt myntattest, det införda silfret, efter afdrag af myntskatten, R:dr 674: 90 öre, lenmat i R:mt 89,311: 56., och att, vid hädanefter möjligen i frågakommande indragning af silfver från London, omkostnaderna kunde icke obetydligt förminskas dels derigenom att silfret afsändes omedelbart från London till Göteborg, i stället för öfver Hull, och dels i följd af nu mera medgifven nedsättning i portot för Bankens försändelser genom Postkontoret i Göteborg af guld och silfver derifrån till Stockholm.
Deremot hafva Full - — 13 — mäktige för resultatet af silfverindragningen från Hamburg meddelat en redogörelse, enligt hvilken skillnaden emellan hvad silfret kostat Banken och det belopp i mynt, som deraf erhållits, skulle utgöra på hvarje utmyntad Riksdaler Riksmynt tillsammans 02,302 öre, sålunda fördelad: att skillnaden emellan Hamburger Banko och Svenskt silfver upp ginge till 0,00914 myntskatten till 0,00755 och kostnaderna till 0,00633.
Säger 0,02302.
Då emellertid en i någon mån tillförlitlig grund för bedömandet deraf, huruvida det må vara fördelaktigare att indraga silfver från London eller från Hamburg, kan vinnas endast genom jemförelse af de resultat, som erhållas vid från dessa båda platser skedda införskrifningar, hafva Revisorerne ansett sig böra anställa en sådan jemförelse beträffande det silfver, som under innevarande år Blifvit från desamma infördt, dervid Revisorerne dock anmärka, att ett omdöme i frågan icke kan grundas ensamt på ett enda försök, utan att dertill torde fordras flera, under lämpliga förhållanden förnyade dylika operationer.
Vid den jemförelse Revisorerne gå att meddela, hafva Revisorerne dock ansett sig böra iakttaga en beräkningsgrund, som hufvudsakligen i ett afseende skiljer sig från den, hvilken blifvit följd så väl af Banko-Fullmäktige, som vid de i föregående revisionsberättelser meddelade redogörelser för resultaten af från Hamburg skedda silfverindragningar.
Det har nemligen hittills alltid varit vanligt att, vid evalvationen från HamburgerBanko till Svenskt Riksmynt af hvad för silfret betalts i förstnämnde myntslag, lägga till grund den antagna parikursen af 133^ R:dr för 100 Banko.
Revisorerne anse likväl giltiga erinringar mot riktigheten af en sådan beräkningsgrund kunna göras.
Liqviden af inköpt silfver kan nemligen ske antingen genom användande af vid tillfället egande behållning i Hamburg, eller genom uppköp af vexlar för ändamålet.
I förra fallet är det ovedersägligt att, om det till betalning för silfret använda belopp i infy Banko i stället realiserats genom vexelförsäljning, så hade försäljningskursen bestämt den använda Hamburger-valutans värde i Riksmynt; och då silfverindragning eller vexelförsäljning endast äro olika sätt för förvandling till Svenskt mynt af en främmande valuta, så lärer väl rättast vara att en och samma beräkningsgrund i båda dessa händelser iakttages.
Sker åter liqviden af indraget silfver genom uppköp härstädes samt remitterande till Hamburg af vexlar å tuff Banko, så är det uppenbarligen uppköpskursen, som angif ver hvad silfret kostat i inköp.
Revisorerne anse derföre, dels att evalvationen af den främmande valutan bör verkställas efter den vid tiden för liqviden verkligen gällande kursen, dels att härtill bör väljas kursen för korta vexlar, enär liqvid för silfveruppköpen sker genast vid silfrets afsändning.
Iakttagandet af den nu omförmälda beräkningsgrunden synes vara nästan oundvikligt, om en någorlunda riktig jemförelse skall kunna ske af kostnaden för silfver, som införes från Hamburg och från London, enär emellan länder, af hvilka det enas myntstandard är guld, men deremot det andras silfver, någon egentlig parikurs icke kan finnas.
Det torde, innan Revisorerne gå att framlägga den ifrågavarande beräkningen, knappast behöfva erinras, att här icke kan vara fråga derom, huruvida vexelförsäljning eller silfverindragning skulle vara det fördelaktigare sättet för Banken att till Svenskt mynt realisera en tillgång i utländsk valuta, utan att frågan gäller från hvilken plats Banken, när den är nödsakad att förskaffa sig silfver, kan erhålla sådant för minsta kostnaden.
Då den ofvan angifna beräkningsgrunden följes, utfaller jemförelsen mellan kost - — 14 - naderna för de från London och från Hamburg under innevarande år införda silfverpartier på följande sätt:
Enligt faktura af den 26 sistlidne Mars har det från London inkomna silfver, 19,935,63 oz standard, inköpts å 611 d. pr oz för £ St. 5,108: 10 J3. 1 d.
Vid tiden närmast före oeh efter nyssberörde dag såldes för Bankens räkning korta vexlar å £ St. efter en kurs af R:dr 17: 70., efter hvilken grund ofvannämnde £ St. 5,108. 10. 1. motsvara i Riksmynt R:dr 90,420: 52.
Härtill komma kostnaderna för silfrets afsändning från London till Hull och derifrån till Göteborg, jemte assurans, provision m. m. £ St. 27. 5 JJ. 10 d. som, å R:dr 17: 70 pr £, motsvara R:mt 483: 06. samt transportkostnaden från Göteborg till Stockholm m. m. » 442: 01, 925: 07.
I följd häraf motsvarar alltså hela kostnaden för berörde silfverparti Runt R:dr 91,345: 59.
Enligt Kongl. Mynt-verkets attest, lemnade detsamma Banken i Runt R:dr 89,311: 56. men då dels i attesten afdrag skett för myntskatten, R:dr 674: 75. dels Kongl.
Mynt-verkets vederbörande tjensteman är berättigad att i och för proberingen aftaga högst \ lod af hvarje plants, eller för 18 plantsar 9 lod, hvilka kunna antagas i det närmaste motsvara R:dr 15: — S:gr 689: 75. så bör, för utrönande af värdet i Runt utaf det verkligen erhållna silfverpartiet, till ofvan nämnde, i myntattesten uppgifna belopp läggas sist omförmälde 689: 75.
S:gr 90,001: 31.
Skillnaden mellan ofvanstående 2:ne summor, eller R:dr 1,344: 28. 91,345: 59. utvisar huru mycket mindre belopp i Svenskt Riksmynt, som, vid dåvarande kursförhållanden och pris på silfver i London, erhållits genom införsel af silfver, än om den härtill använda tillgång realiserats genom vexelförsäljning, och kan således sägas utgöra förlust på det erhållna silfret, hvilken förlust uppgår till 1,493 %, eller nära en och en half procent.
När man åter, för att finna skilnaden emellan hela kostnaden för det indragna silfret, R:dr 91,345: 59., och det belopp i Riksmynt af 89,311: 56, som detta silfver, utmyntadt och efter alla afdrag, lemnar Banken, jemför dessa båda summor, så befinnes denna skillnad utgöra R:dr 2,034: 03 , utvisande en förlust af 2,28 procent, eller på hvarje Riksdaler Riksmynt 0,02,28. hvaraf faller på: skillnaden mellan värdet af £ St. och det erhållna silfret 0,00,48. myntskatten 0,00,75. och omkostnaderna 0,01,05.
S:gr 0,02,28.
Från Hamburg har silfver inkommit i 4 särskilda poster, nemligen: enligt faktura af den 23 April detta år för Banko 149,961: 12. » » » » 28 » » » » » » 148,342: 12. » » » » 3 Maj » » » » » 150,105: 12. » » » » 10 » » » » » » 150,024: 06. n$ Banko 598,434: 10.
Vid tiden för denna silfverindragning såldes af Banken korta vexlar efter kurs af dels 134 R:dr dels 133 R:dr 85 öre pr 100 zz$ Banko.
Efter sist omförmälde kurs af R:dr 133: 85 motsvara nämnde, Banko n$ 598,434: 10 sk. i R:mt 801,004: 74.
Kostnaderna för indragningen af berörde silfver uppgå till: emballage, forsellön m. m Banko 134. — assurance » » 1,620. 14. provision » » 750. 04. frakt till och specer i Lubeck » » 278.
— Banko m$. 2,783. 02. som, å 133: 85. pr 100 m$, utgöra i R:mt R:dr 3,725: 21. frakt från Lubeck till Stockholm 1,111: 04. för probering m. m 100: — dragarepenningar m. m : 45: — 1,256: 04. 4,981: 25.
Hela kostnaden för detta silfver utgör alltså R:int 805,985: 99.
Mynt-verkets attester, lemnar detsamma Banken, efter afdrag af myntskatten, R:mt 784,804: 78.
Myntskatten utgör R:dr 5,930: 56. och det afdrag af i lod pr plants, eller för 160 plantsar 80 lod, som vederbörande vid Kongl. Mynt-verket eger aftaga, beräknas till 133: 33. med tillägg af hvilka belopp, tillsammans 6,063: 89. det erhållna silfrets värde utgör 790,868: 67.
Skillnaden emellan ofvanstående 2:ne belopp R:dr 15,1 lv: 32. 805,985: 99. utvisar huru mycket mindre belopp i Svenskt Riksmynt, som, vid för handen varande kursförhållanden, erhållits genom denna silfverinförsel, än om den härtill använda tillgång realiserats genom vexelförsäljning, och kan således sägas utgöra förlust på det erhållna silfret, hvilken förlust uppgår till 1,911 procent eller icke långt ifrån 2 procent.
När man åter, för att finna skillnaden emellan hela kostnaden för det fran Hamburg indragna silfret.
R:dr 805,985: 99., och det belopp i R:mt, 784,804: 78., som detta silfver, utmyntadt, lemnar Banken, jemför nämnde båda summor, så befinnes denna skilnad utgöra R:dr 21,181: 21., utvisande en förlust af 2,70 procent, eller på hvarje utmyntad Riksdaler Riksmynt 0,02,70 öre; hvaraf faller: på skillnaden emellan Banko och det erhållna silfret 0,01,30. » myntskatten 0,00,75. » omkostnaderna 0,00,65. 0,02,70.
Då förlusten på det från Hamburg införskrifna silfret utgör i procent 2,70. men på det från London indragna 2,28. visar det sig, att silfverindragningen från Hamburg varit 0,42. pro cent dyrare än den från London, och detta oaktadt omkostnaderna, betraktade ensamma för sig, varit ända till 0,40 procent drygare vid den sednare, än vid den förra.
Då dessutom, enligt hvad Revisorerne af Banko-Fullmäktiges protokoll inhemtat, omkostnaderna vid införskrifning af silfver från London antagligen kunna ej obetydligt minskas dels derigenom att silfret föres direkte från London till Göteborg med befintliga ångbåtslägenheter, i stället för öfver Hull, dels genom den nedsättning i kostnaden för försändning ge - nom Kongl.
Post-kontoret i Göteborg derifrån till Stockholm, hvilken Kongl.
Generalpoststyrelsen förklarat sig vilja för framtiden medgifva, nemligen från omkring 23 öre pr ® vigt till 5 öre pr fE; så synes allt skäl vara för handen att, genom förnyade försök, när omständigheterna dertill äro gynnsamma, söka vinna en större erfarenhet om de relativa kostnaderna vid uppköp af silfver i London och i Hamburg.
Hos Banko-Fullmäktige har ock under innevarande sommar fråga förevarit att ytterligare på försök från London indraga silfver för 10 å 20,000 £ St., men detta har, så vidt Revisorerne känna, ännu icke kommit till verkställighet. § 9.
Inköp af Från London har införskrifvits guld till värde: guld enligt faktura d. 7
December 1863 af £ St. 10,295. 6. 11. » » » 14 » » « » 10,702. 8. 6. £ St. 20,997. 15. 5.
Härtill komma i fakturorna upptagna omkostnader: transport till Hull, emballage m. m £ 6. 17. i. kurtage 13. 2. 5. assurance 38. 10. 5. kommission 52. 12. 10. lil. 3.
Säger £ St. 21,108. 18. 5.
Evalveradt till Svenskt Riksmynt efter den, vid tiden för guldets införsel, af Banken vid vexelförsäljningar betingade kurs för korta vexlar, R:dr 17: 80., motsvarar of vanberörde belopp R:mt R:dr 375,738: 79. hvartill ytterligare böra läggas kostnaderna för transport från Hull öfver Göteborg till Stockholm m. m » » , 556 : 03. då hela kostnaden befinnes utgöra R:mt R:dr 376,294: 82.
Guldet har, enligt Kongl.
Mynt-verkets attest, lemnat dukater 45,238s7100. men efter afdrag af myntskatten, 8/io procent » 135’°/,0o. dukater 45,10329/,0o Efter denna beräkning kostar alltså hvarje dukat Banken R:dr 8,34,29. hvaraf belöper: på guldet 8,28,67. och på omkostnaderna 0,05,62. 8,34,29. § 10. m- om uicea- Beträffande in- och utvexlingsprisen å åtskilliga utländska silfvermynt-sorter haf lingspris å Ut- va Fullmäktige under den 21 Januari detta år meddelat förnyade bestämmelser, till ledländskasilfver- ning för Deputeraden för tillsynen öfver den dagliga förvaltningen, vid förekommande fråmyntsorter. g0r om jn_ och utvexling af dessa myntsorter. § 11- In- och utvex - In-och utvex- Det från och med den 5 Juni 1863 fastställda pris vid in- och utvexling i Ban lingspriset å ken af Svenska och Holländska dukater, nemligen i förra fallet 8 R:dr 35 öre per dukat dukater. 0ch i det sednare 10 öre per dukat utöfver invexlingspriset, bibehölls oförändradt till - 17 — den 19 sistlidne Maj, då Fullmäktige, ined afseende på den inträffade prisstegringen å guld i Hamburg, beslöto att från och med påföljande dag, den 20 Maj, höja utvexlingspriset till R:dr 8: 50. per dukat; hvaremot invexlingspriset icke ansågs böra undergå någon förändring. § 12.
Bankens vexelhandel är redogörelse lemnad i 10 § af 1863 års revi- v pks oc!i sionsberättelse för tiden till och med den 9 September samma år, då behållningen ut- försäljning gjorde Hb.
Bko mfr 3,455,827. 15. £ St. 53,470. 13. 9. af vexlar.
Under återstoden af år 1863 har tillkommit: genom uppköpta vexlar 1,397,143. 13. » 82,508. 11. 6. » inlösen af kuponer och utlottade, i utländskt mynt ställda obligationer 25,078.
— Säger B:ko m$. 4,878,049. 12. £ St. 135,979. 5.
3. men deremot afgått: genom försäljning af vexlar ....
B:ko mft. 993,105.12. £ 1,116.19.10. genom indragning af silfver och guld....
» 21,108.18.5. 993,105.12. » 22,225. 18.
3. så att behållningen vid årets slut utgjorde B:ko 3,884,944. — £ St. 113,753. 7. — Under innevarande år till och med den 31 sistlidne Augusti hafva dessa behållningar ökats: genom uppköpta vexlar B:co »$ 1,442,028. 13. £ St. 117,819. 16. 4. » £ St. förvandlade till B:co tn$. 80,156. 4. — — » ränta å behållningarne hos Bankens hus å utrikes orter » 92,566. 10-.
» 1,879. 18. 8. » inlösen af kuponer och utlottade, i utländskt mynt ställda obligationer 22,878. — — — » genom förhöjning i bokföringsvärdet åPreussiska Thaler 6,384. 10. — — till B:ko /i# 5,528,958. 5. £ St. 233,453.
2. — men minskats: genom försäljning af vexlar B:ko n# 2,596,736. 7. £182,878.12. 8. » £ St. förvandlade till B:ko m$ » 6,000. »indragning af silfver 600,939.12. » 5,135.15.11. » specer i Lubeck vid indragning af silfver från Hamburg 278.— » stämpel och porto m- 111 — 2,229. 9. » 314. 2. 6. 3,200,183. 12. » 194,328. 11. 1. och uppgick alltså sistberörde dag till B;ko m$ 2,328,774. 9. £ St. 39,124. 10. 11.
Revisorernes Berätt. ang♦ Bankoverket. 3 ^ Inkomst och Utgift å vexélhandeln har under år 1863 utgjorts Inkomst:
Vinst å köpta och salda vexlar Runt 56,563: 62.
Ränta å"behållningarne på utrikes ort 155,675: 77. 212,239: 39.
Stämpel och porto m. m. å utrikes ort 3,592: 13.
Mäklarekurtage: i Stockholm 5,961: 29. » i Göteborg 1,367: 84. 7,329: 13.
Post- & telegram-porto, vexelblanketter med flere utgifter: i Stockholm 1,646: 85. i Göteborg 63: 42. 1,710: 27. Arvoden: i Stockholm: till deputerade 7,000: — » deras biträden 3,700: — 10,700. — i Göteborg: till ombuden 4,000: — » deras biträden 2,000: — 6,000: ) g 700- — Frakt m. m. för guld 755: 47.
Andra kostnader, enligt Bankens räkenskaper .... 407: 58. 1,163: 15.
Nedsatt bokföringsvärde å £ St., efter afdrag af den behållning, som vid indragning af guld uppkommit 27,546: 29. 58,040: 97. Behållen vinst alltså R:mt R.-dr 154,198: 42.
Enligt förestående utredning uppgår vinsten å Bankens vexelhandel under år 1863 till R:dr 154,198: 42. men är deremot i öfversigten öfver Bankens hela ställning efter 1863 års bokslut upptagen till 148,823: 58.
Skillnaden R:dr 5,374: 84. härrör deraf, att i den bokförda och genom öfversigten redovisade summan ingå åtskilliga inkomst- och utgiftsposter, tillhörande år 1862, under det att andra sådana poster, tillhörande 1863, först i detta års räkenskaper komma att bokföras.
Sålunda är mäklarekurtaget i hufvudboken upptaget till 11,878: 08. men utgör i sjelfva verket ... 7,329: 13.
Skillnad 4,548: 95.
Arvodet till Deputerade, Vexelombuden och deras biträden är upptaget till 18,200: — men utgjorde endast 16,700: — skillnad.... 1,500: — Omkostnaderna för post- och telegramporto m. m. äro bokförda till sammanlagdt 1,717: 93. men utgjorde allenast 1,710: 27. skillnad 7: 66.
Alltså summa skillnad . 6,056: 61.
Transport 6,056: 61. - 19 — Transport 6,056: 61. hvilken dock derigenom, att frakt m. fl. omkostnader för indraget guld utgjort R:dr 755: 47. men äro bokförda med allenast 73: 70. 681: 77. minskas till ofvan upptagne belopp af 5,374: 84.