Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:ts nådiga Proposition hvar och en högre lönegrad öfverskjuler den närmast lägre, må höjas med 100 R:dr Runt och således blifva 500 R:dr R:mt, äfvensom att för Adjunkter och Kolleger ytterligare en lönegrad utöfver de tre, Eders Kongl. Maj:! föreslagit, må fastställas, hvadan Lektorslönerna blifvit bestämda till 2,000, 2,500, 3,000 och 3,500 R:dr samt lönerna för Adjunkter och Kolleger lill 1,000, 1,500, 2,000 och 2,500 R:dr, allt Riksmynt. 0m Statens tillgångar icke medgifva alt lärarne vid rikets Elemenlar-Läroverk erhålla rikligare löneansläg, torde likväl, genom de vilkor, som stadgas för fortskridandet från lägre
Lill högre löneförmoner, en icke obetydlig fördel kunna beredas läraruc, utan synnerlig lunga för Statsverket.
Efter den lör läroverken nu gällande stat, är ett bestämdt antal löner i olika grader anslaget till hvarje läroverk, och de yngre lärarne uppflyttas efter sin inträ desfullmakt till ett högre rum, i mån af äldre lärares afgång.
Denna uppfiyllning inom ett verk med så fåtalig personal, sorn en Skola, mäste likväl blifva alltför mycket beroende af tillfälligheter; men de deraf härledda missförhållanden skulle försvinna oell en större trygghet för framliden beredas läraren, om i allmänhet Ijenslgöringsliden, då den är för nit och skicklighet vitsordad, lades till grund för uppflytluingen, utan afseende på äldre lärares afgång.
Den olikhet, som inom den fåtaliga lärare-personalen vid en enda Skola är så stor, jemnar sig inom den talrika mängden af rikets alla lärare, och Staten uppträder här hufvudsakligen såsom medlare mellan de alltför stora ytterligheterna af en oväntad hastig fortkomst och ett stillastående, hvars gräns man icke känner.
Läraren kunde på detta sätt med visshet veta, när han hade att påräkna en större löneinkomst; han kunde nied större trygghet ordna sina ekonomiska förhållanden och ega i den säkra utkomsten någon ersättning för löneförmånernas ringa belopp.
Hvad beträffar förhållandet til! andra kretsar af emhetsmanna-verksamhet befinner sig läraren, i afseende på del olikartade i ijenstgöringen på olika platser i en alldeles egen ställning, hvilken gör det här omförmälda systemet inom läroverket användbart på ett sätt, som icke inom någon annan förvaltningsgren eger rum.
Inom öfriga grenar af förvaltningen äro embetena inom olika grader lill sin ari olika och fordra olika egenskaper, hvilka alltid skola göra bibehållandet af bestämda platser och särskild befordran til! hvar och en af dem erforderlig.
Men undervisningens uppgift förblifver, inom samma afdelning af det offentliga uppfostringsverket, sig hufvudsakligen lik; hvarföre lärarnes fortskridande lill högre lön redan nu sker efter ålder, och endast den förändring skulle genom den efter viss Ijenslgöringslid inträdande löneförbättringen inträffa, att fortskridandet finge beräknas efter en gemensam regel för hela riket, i stället, alt det för närvarande eger rum inom hvart läroverk för sig.
För öfrigt uppkommer genom en sådan anordning den väsendtlig» fördel, att en lärare kan öfvergå från ett läroverk till ett an - Expeditions-Utskottets Furslag till anderd.
23 nät, utan de olägenheter, med hvilka en sådan, för undervisningen ofta behöflig eller gagnelig förändring förut varit förenad.
Delta slag af lönereglering är oek redan vederlaget i andra länder, så t. ex. i Danmark, der det finnes påbudet genom lagen af den 1 April 1S55.
Ju mera han kan befrias från den oro, sorn närings-bekymren oell särdeles omsorgen om en oviss framlid alltid måste underhålla, isynnerhet i familjefadrens sinne, med desto mera odelad kraft och håg kan han öfverlemna sig åt ulöfningen af sitt ansvarsfulla kall.
Mot delta sätt att reglera lönerna under Elementar-Läroverken har hufvudsakligen den invändning blifvit gjord, att man icke skulle kunna med bestämdhet beräkna den summa, som för nämnda stat under hvarje statsreglerings-perind skall afsällas.
Men delta inkast förfaller, då det, när hvarje lärares fullmakts dalum är kändt, måste vara lätt all ordna dem efter de bestämmelser, lönereglemenlet innehåller, helst om kalenderåret näst eller del, under hvilket fullmakten blifvit utfärdad, städse räknas såsom det första, utan afseende på månad.
På detta sätt kan för hvarje siatsreglerings-period en viss summa med tillräcklig noggrannhet beräknas, hvilken aldrig kan komma alt öfverskridas, men väl alt lemna besparingar, i den mån äldre lärare afgå och ersättas af yngre efterträdare.
Rikets Ständer hafva ock låtit verkställa en så beskaffad beräkning, och den för tillämpning af anförde grunder erforderliga summa finnes i biiagde tabell N:o 6 upptagen.
Vidkommande det antal år, som böra mellan hvarje lönförhöjning förflyta, kati naturligtvis en mängd olika beräkningsgrunder tillämpas.
Rikets Ständer hafva såsom lämpligast ansett ett mellanrum af 5 år, och alltså beslutat, att ordinarie lärare vid Elementar-Läroverken må ega, efter fem års för nit och skicklighet vitsordad tjenstgöring, räknadt från och med början af kalender-året näst efter det, under hvilket fullmakt erhållits, uppflyttas från den forsla lill den andra lönegraden och, efter lika mellantider, till hvar och en af de följande med de belopp, sorn nu blifvit fastställda, dock så, att för innehafvare af prebende, lönen minskas med ett emot det uppskattade värdet al prebendels behållna inkomst svarande belopp.
Sedan sålunda de allmänna grunderna för den lönereglering vid Elementar-Läroverken, hvilken Rikets Ständer beslutat, blifvit framställda, öfvergå Rikets Ständer till frågan om det antal lärare vid hvart särskildt läroverk, Rikets Ständer, efter pröfning af lörhållaudena, ansett böra bestämmas.
Högre Elementar-Läroverk.
Under denna benämning äro i den nådiga Propositionen uppförda i första rummet 12 äldre läroverk, alla med ett talrikare lärjunge-antal, likväl sins emellan i detta hänseende så olika, alt mängden af lärjungar är t. ex. i Kalmar och i Karlstad ungefär 200, och i Örebro och i Upsala omkring 350.
Enär det för hvart och ett läroverk behöfliga antalet lärare beror dels af läro verkets organisation, dels ock till en väsendtlig del af det större eller mindre antal lärjungar, som derstädes undervisas, och vissa af de i denna klass upptagna läroverk hafva en nära dubbelt så stor lärjungepersonal, som andra, hafva Rikets Ständer funnit antagandet af ett för alla dessa läroverk gemensamt, städse oföränderligt antal lärare icke vara lämpligt.
Då det icke heller kan vara för undervisningen gagneligt, att alltför mångå lärare äro endast såsom tillfälliga biträden vid Skolan i tjenstgöring, hafva Rikets 24 Expedit iöns- Utsi, o Itets Förslag till anderd.
Skrifvelse N:o 222.
Ständer ansell sig, vid bestämmandet af lärare-antalet vid hvart läroverk, böra i möjligaste mätto afse del verkliga, för handen varande behofvet af lärarekrafter sådant det visar sig ådagalagdt af nu befintligt lärjungeantal.
Då i dessa läroverk, om hvilkas större freqvens man, genom en längre tids erfarenhet, eger mera stadgad visshet, antalet. lärjungar stiger lill 200, torde ett normalantal af 16 lärare höra antagas.
Då det nu uppgifna antalet lärjungar tillökas med 30 till 40, torde en lärare utöfver delta antal böra påräknas.
Del antal lärare, som efter dessa beräkningsgrunder, blifvit för hvarje läroverk af Rikets Ständer upptaget, kommer det nu befintliga antalet på de flesta ställen nära.
För alt emellertid bereda möjligheten deraf, alt om lärjungeanlalet skulle genom nu oförutsedda orsakers inflytelse komma ali stiga eller sjunka, jemka lärareantalet elter då inträdande behof, hafva Rikets Ständer ansett böra föreskrifyas, dels alt städse de 2:ne yngste lärarne vid hvarje Skola, i händelse de genom framdeles inträffande förändringar skulle finnas umbärlige, mätte förklaras skyldige all inträda i tjenstgöring vid annan Skola, helst, inom Stiftet, dels all.
Läroverks-Slyrelsen i hvarje Stift, må tilläggas rättighet att för hvarje gång lärjungeanlalet vid ett läroverk ökas med 30 eller 40, om så lämpligt prölvas, inkomma med anmälan om behofvet af ännu en ny lärare, hvilken då må anställas med samma rättigheter oell skyldigheter sorn de öfrige.
För dessa lärares aflöning böra medel ulan svårighet vara att tillgå af de å Elementar-Läroverkens stat uppkommande besparingar.
På anförda grunder hafva Rikets Ständer för ifrågavarande läroverk antagit följande stal:
Till aflöning åt lärare vid nedannämnde Elementar-Lär över k, nemi. uti Upsala för 1 Rektor, 7 Lektorer och 12 Adjunkter Runi R:dr 39,000: — Gefle « 1 n 7 B „ rt 36,500: — Linköping n 1 7 vt 10 „ n 38,500: - Skara 55 1 rt 7 Y) 11 . 55 44,000: — Strengnäs rt 1 n 7 rt 7 rt 36,500: - Orebro rt ’1 » 7 n 12 rt rt 30,000: — Westerås rt 1 rt 7 n 9 „ 55 40,000: — Wexiö » 1 rt 7 rt 9 „ 55 38,500: — Lund 1» 1 rt 7 rt 10 „ rt 36,000: — Götheborg i.
» 1 n 7 n 10 „ 55 41,000: — Kalmar •
M 1 rt 7 it 8 „ n 36,500: — Carlstad rt 1 n 7 rt 8 „ tt 37,000: — Tillsammans
R;dr Runt 453,500: — Innan Rikets Ständer^öfvergå till de högre läroverk, som hafva ett mera inskränkt lärjungeantal, anse sig Rikets Ständer först böra behandla frågan om läroverkens organisation i Stockholm, hvarest förhållandena äro i flera hänseenden afvikande från dem, som ega rum i öfriga jemförelsevis mindre städer.
För Stockholm har E. K.
M:l föreslagit inrättandet af 3:ne nya högre Elementarläroverk, nemligen 1 med 5 Lektorer och 8 Adjunkter, samt 2 med 4 Lektorer och 8 Adjunkter, hvarjemte i hufvudstaden skulle finnas 5 Skolor, med hvardera 2 lärare.
Af Deparlemenls-Chefen är likväl tillika omnämndi ett förslag till en mindre kostsam, äfvensom med de hittills varande förhållandena mera öfverensstämmande reglering, hvilket förslag, Expedit iöns-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, A:o 222. 25 slag, framslälldt af Direktionen för Stockholms Stads Undervisningsverk, jemväl har till följd af gjord framställning inom Riks-StAnden kommit under Rikets Ständers pröfning.
Enligt nyssnämnda förslag, borde Elemenlar-Läroverken i Slockholm betraktas såsom tillsammans utgörande ett fullständigt högre Elementar-läroverk.
Da, efter hvad erfarenheten visat, de lägsta klasserna i ett läroverk städse äro de talrikast besökte och antalet lärjungar aflager i samina män klasserna blifva högre, och då vidare den spädare åldern har ett jemförelsevis större behof af ali på närmare håll ega tillgång till Skolan, har det synts lämpligast, alt de lägsta klasserna af della fullständiga Elementarläroverk funnes spridda i ett större antal stadsdelar och de mellersta klasserna i något färre, hvaremot det vore tillräckligt, om den högsta Afdelningen, hvilken hade blott ett jemförelsevis mindre antal, redan lill ynglingaåldern komne lärjungar, vore förlagd till en centralt belägen lokal inom staden.
Enligt denna plan skulle de i Storkyrko-församlingen samt Adolf Fredriks, Ladugårdslands och Kungsholms församlingar befintliga Skolor med 2 klasser hvardera bibehållas; femklassiga Skolor, motsvarande det högre Elementar-Läroverkets hela nedra afdelning, finnas i Clara, Jacobs, Maria och Catharina församlingar; samt i den nuvarande Gymnasii-lokalen inrymmas den högre afdelning, som gemensamt motsvarade alla dessa lägre Skolor.
Till ytterligare styrka för denna plan, hvilken vore vida mindre kostsam och mera lämpad efter de lokala förhållandena, har Direktionen för Stadens Undervisningsverk anfört, att tjenliga lokaler för den sålunda föreslagne regleringen redan funnes, i det Jacobs, Maria och Catharina församlingar på de sednaste åren låtit uppföra nya skolhus, fullkomligt lämpliga för Skolor af det omfång, Direktionen föreslagit, och alt jemväl
Gymnasii nyligen reparerade lokal vore tjenlig alt inrymma de högre klasserna, hvaremot, om 3:ne nya fullständiga läroverk skulle inrättas, för uppförandet af 3:ne nya större skolhus betydliga kostnader skulle blifva erforderliga.
Rikets Ständer hafva i anledning häraf fästat uppmärksamhet dervid, alt Slockholm är den enda stad i riket, hvilkens läroverk nästan uteslutande äro begagnade af stadens egna barn och endast i högst ringa män anlitas af kringliggande landsbygd.
Stadens lokala förhållanden torde, i följd deraf, böra, så vidt möjligt, vid läroverksorganisationen afses.
Till följd af Stockholms vidsträckta läge bli Iver det särdeles behöflig!, att Skolans undervisning är pä
Dera punkter tillgänglig lör de yngre lärjungarne eller dem, som äro mellan 9 och 14 års ålder.
Att deremot lördela antalet af lärjungar i läroverkets högre afdelning — hvilket för närvarande stiger till 70, men någon gång uppgått lill 100 — på 3:ne ställen inom staden, med särskild uppsättning af Lektorer för hvarje, skulle mindre öfverensstämma med undervisningens sanna behof.
Dertill kommer, att då 3:ne af de församlingar, inom hvilka inrättandet af dessa nya läroverk skulle ifrågakomma, nyligen på sin bekostnad uppfört nya, väl inrättade och för de förut befintliga läroverken fullt lämpliga skolhus, lörsamlingarne svårligen torde kunna tillförbindas alt uppföra 3:ne nya läroverksbyggnader i större skala, hvilken betydliga kostnad sålunda kunde komma alt ytterligare betunga statskassan.
På dessa förenade skäl hafva Rikets Ständer, funnit Stockholms särskilda läroverk böra i hänseende lill lärjungarne belraktas såsom utgörande eli enda högre Elementar-läroverk, fullständigare ulrusladt med klasser i den lägre afdelningen; såsom följd hvaraf Rikcls Ständer beslutat att för Slockholm på stal uppföra 1 högre afdelning med fullständigt antal lärare, 4 femklassiga Skolor samt 4 Skolor med 2:ne klasser.
Rörande dessa sednare torde Rikets Ständer få sig yttra efter redogörelsen för de grunder, på hvilka Rikets Ständer anse staten för de lägre Elemenlar-Läroverken böra uppgöras; Bilt. lill R.
Prof. /I856—4858. 40 Sami. 4 A/d. 2 Band.
Suppl. 4 26 Expeditions-Utskottets Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o 222. och har för det högre läroverket i Stockholm blifvit pä slaf uppförd aflöning för 1 Rektor och 7 Lektorer.
Bland de äldre fullständiga läroverken finnas Ivänne, hvilka, pä grund af sitt afskiljda lage, både för närvarande hafva elt inskränktare antal lärjungar och knappast kunna påräkna att i en nära föreslående framlid mottaga betydligt flera, nemligen läroverken i Hernösand och Wisby.
I afseende på dessa läroanstalter hafva Rikets Ständer funnit det af E. K.
M:t för dem afsedda antal lärare böra på staten uppföras, dock med den förändring, att i Hernösand, med fäsladt afseende å de trägna konsistoriel göromålen och särdeles i den pröfning af talrika vid Skolorna inom
Stiftet ingående lärare i olika vetenskapsgrenar, sorn åligger Lektorerne, upptages 1 Lektor mera och deremot 1 Adjunkt mindre än E. K.
Rikets Ständer hafva alltså beslutat, alt för läroverket i Hernösand 1 Rektor, 5 Lektorer, 7 Adjunkter, samt för läroverket i Wisby 1 Rektor, 4 Lektorer och 8 Ad junkter, skola på stat uppföras.
Jemte dessa 15 äldre läroanstalter, har E. K.
M:l i Sin nådiga Proposition föreslagit upprättande af 11 nya fullständiga högre Elemeutar-Lärovcrk, med en dertill erforderlig årlig anslagssumma af 235,400 R:dr R:mt. 1 det den nådiga Propositionen åtföljande Slatsråds-prolokollel finnes väl icke någon närmare utveckling af de skäl, på hvilka detta förslag lill sina allmänna grunder, eller i hvad det rörer de särskilda, deri upptagna städer, stödjer sig.
Rikets Ständer kunna likväl icke annat än i allmänhet instämma i den åsigt, att all utveckling al dcu offentliga undervisningen och således äfven förökandet af de högre Elemenlar-Läroverkens antal är i hög grad önskvärd!..
Erkännande riktigheten af en sådan grundsats, hafva Rikets Ständer funnit det vara elt alltför stort steg pä den sistnämnda banan, att på en gång nära fördubbla antalet af redan befintliga högre Elemenlar-läroverk.
Då del ligger i sakens natur, att här egentligen är fråga om den högre afdelningen af dessa läroverk, som ungefärligen motsvarar hvad fordom kallats gymnasium, i hvilken afdelning alltid lärjungarnes antal måste vara jemförelsevis ringa, torde, hädanefter som hittills, sammanförandet af dessa färre lärjungar, vanligen tili åren mera försigkomne, inom elt inskränktare antal högre läroverk vara lämpligt, hvilket äfven af andra länders erfarenhet beslvrkes.
Med afseende på statsverkets tillgångar och måhända äfven på tillgångarue å skickliga lärare synes det derför vara mest ändamålsenligt, om man steg för steg fortgår på denna bana, och i mån af mera framstående behof, småningom okar de högre Elemeutar-läroverkens antal.
Bland de läroanstalter, hvilkas upptagande bland de högre Skolornas antal E. K.
M:t föreslagit, äro Ivänne, hvilka, på grund af särskilda nådiga beslut och undervisningens i enlighet dermed för flera år tillbaka verkställda anordning, i sjelfva verket redan kunna anses såsom högre läroverk, nemligen skolorna i Jönköping och Ostersund.
Dessa förhållanden, såsom redan för handen varande och af erfarenheten stadgade, hafva Rikets Ständer funnit böra vid den nya regleringen företrädesvis afses.
Af de nämnda Ivänne Skolorna har den i Jönköping ett lärjungeantal, sorn under de sednasle åren varit i elt jemnt stigande; och hafva Rikets Ständer derlöre, då erfarenheten i afseende å antalet af lärjungar vid denna Skola ännu är så ny, att behofvet af elt högre lärareantal icke kan derpå grundas, beslutat, att för detta läroverk må bestämmas samma stat, som för del högre läroverket i Wisby.
För läroverket i Ostersund, har samma antal Adjunkter, men 1 Lektor mindre upptagits; och hafva allså för ett högre Elemenlar-läroverk i Jönköping Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 222. 27 på stat uppförts 1 Rektor, 4 Lektorer och 8 Adjunkter, samt. för elt dylikt läroverk i Östersund 1 Rektor, 3 Lektorer och 8 Adjunkter.
I afseende nå den frågan, hvilka läroverk för öfrigt böra jemförelsevis först komma i ordningen att utvidgas till högre Skolor, hafva Rikets Ständer bland städerna i södra delen af Riket ansett Carlskrona vara den, i hvilken elt sådant läroverk företrädesvis bör inrättas, i anseende dels till stadens betydliga folkmängd samt dertill att i densamma bo, i följd af tjensleförhållanden, en mängd personer, hvilkas barn egna sig åt cmbetsmannabanan, dels till den ansenliga folkmängden i länet, dels slutligen till större antal lärjungar, af hvilket Skolan redan nu är besökt.
Då detta lärjungeantal är nära lika stort med del, sorn besöker läroverket i Östersund, oell då delta antal, i en starkt befolkad landsort, sannolikt kommer att vinna en hastig tillökning, hafva för ett högre läroverk i Carlskrona blifvit på stat uppförde 1 Rektor, 3 Lektorer och 8 Adjunkter.
Likaledes hafva Rikets Ständer bifallit den af E. K. M:t i Nåder föreslagna utvidgningen af Skolan i Christianstad till en fullständigt högre skola.
Ehuru nämnda stad är belägen vida närmare tilt Stiftsstaden, än Carlskrona: hafva Rikets Ständer, i anseende till ortens betydliga folkmängd, äfvensom till det ansenliga lärjungeantal, som besöker Skolan, ansett detta läroverk böra uoplöras bland de högre Skolorna och för detsamma beviljat en stat af 1 Rektor, 3 Lektorer och 8 Adjunkter.
Evad beträffar den utvidgning af vissa Skolor, som vidare blifvit föreslagen, äro Rikets Ständer af den öfvertygelse, att rikets nordligare delar, med sina långa afstånd och sin starkt framskridande odling härvid böra förnämligast tagas i betraktande.
Provinsen
Dalarna som utgör elt särskildt län med en talrik folkmängd, har, till följd af sin förening till ett Stift med Westmanland, hittills saknat ett högre läroverk, om hvars inrättande Konsistorium redan 1848 gjort underdånig hemställan.
Staden Fahlun, belägen i lijerlat af denna folkrika provins, har lör närvarande endast en lägre Skola, men med afseende på det stora antalet lärjungar derstädes, på ortens folklikhet och särdeles på afståndet från det högre läroverket i Westerås, halva Rikets Ständer funnit sig böra lemna bifall till E. K. Mils Nådiga förslag i denna punkt.
För den norr om Hernösand belägna del af riket, har E. K.
M.t föreslagit inrät tande af ett fullständigt, läroverk, alternativt i Piteå eller Luleå.
Ständer hafva vidare enskilda framställningar blifvit, gjorda om inrättande af en ny högre Skola i Westerbottens län; hvarvid hufvudsakligen blifvit anfördt, alt nvssberörda län, hvilket, ägde större befolkning än Jemtlands och hvars läroverk vore lika aflägset från Stiftsstaden Hernösand, sorn Ostersund, syntes böra af samma skäl sorn detta sednare län, förses med en högre Skola; all, om en sådan inrättades i Piteå, men ännu mera om den förlädes lill Luleå, endast jemförelsevis ringa nylla derigenom skulle tillskyndas större delen af Westerbotten, enär Umeå stad vore belägen lika långt från Piteå, som från Hernösand, oell ännu 7 mil längre från Luleå, samt att, om del högre läroverket förlädes till någondera af sistnämnde städer, Westerbottens län skulle af de Norrländska länen blifva det enda, hvilket förmånen af en dylik läroanstalt vore förvägrad; och då Umeå stad är belägen ‘23 mil från Hernösand och hulvudorl. i elt län med 75,000 invånare samt antalet lärjungar vid Skolan, hvilket för dessa orter redan är betydligt, befinner sig i stark tillväxt, hvartill kommer att Skolrevisionen år 1843 förordat, det ifrågavarande läroverk måtte, i likhet med Frösö eiler, som den numera kallas, Östersunds Skola, utvidgas, hafva Rikets
Ständer ansett öfvervägande skäl vara för handen att förlägga det föreslagna högre läroverket i Umeå.
Rikets Ständer hafva alltså för en högre Skola i Fahlun å stat uppfört 1 Rektor, 3 Lektorer och 8 Adjunkter eller ett lika antal lärare, som för de tiva läroverken i 28 Exp e dil i o n s - lits ko Hets Förslag till underd.
Karlskrona och Christianstad, samt för en högre Skola i Umeå, i anseende till dervarande mindre antal lärjungar, endast 1 Rektor, 3 Lektorer och 5 Adjunkter.
Det framställda nådiga förslaget om ett högre läroverk i Hudiksvall, hafva Rikets Ständer icke ansett sig böra biträda.
Denna stad är visserligen belägen i ett folkrikt landskap, och på 14 mils afstånd från Gefle, men Hudiksvalls Skola med 5 ordinarie lärare, har endast 80 lärjungar, hvaraf synes följa, att lärjunge-antalet i de öfre klasserne, cm Skolan utvidgades till ett fullständigt högre läroverk, icke skulle blifva så betydligt, att det motsvarades af de lör denna utvidgning erforderliga kostnader.
På det emellertid denna Skola må erhålla ett något större omfång, hafva Rikets Ständer för densamma bestämt enahanda rättigheter och skvldigheler samt lika stort lärare-antal, sorn för läroverket i Wenersborg, hvarom här nedan förmäles.
I afseende på de åtgärder, som kunde vara att vidtaga för skolan i Malmö, har hos Rikets Ständer blifvit anfördl, att denna skola befunne sig i en alldeles egen ställning, enär den, som hittills varit ett fullständigt läroverk, skulle, ensam bland rikets alla skolor, om den nådiga propositionen bifölles, blifva nedsatt och förminskad samt förvandlad till eli lägre läroverk.
Skolan i Malmö vore inrättad redan under kalholska tiden; den hade, sedan dess lärare verksamt bidragit lill reformationens införande i lan del, blifvit utvidgad och med ansenliga donationer försedd samt varit det enda högre läroverk inom provinsen lill år 1837, då katedral-skolan i Lund inrättades; den vore fortfarande talrikt besökt, så att, vid sista magister-promotionen i Lund, icke mindre än jr af de promoverades antal och deribland innehafvare!) af del första hedersrummet voro från Malmö dimitterade.
För skolan funnes ett af staden bekosladt, rymligt skolhus, med nyuppförd gymnastik-lokal, ett i sednare lider betydligen förökadt bibliothek, jemte tillträde lill ett vetenskapligen ordnadl, i skolhuset inrvindt natur-historiskt museum.
Vidare är åberopadl det fortfarande behofvet af detta bildningstillfälle för den särdeles folkrika orten samt det under sednaste årtionden ständigt växande antalet af lärjungar i skolan, hvilken äInjöte ett stort och allmänt förtroende.
På dessa grunder har blifvit yrkadl, alt Malmö skola, i likhet med Jönköpings och Östersunds läroverk, hvilka, likasom den, redan förut dimittera! lärjungar lill universitetet, måtte å slaten upptagas såsom eli högre elementar-läroverk.
Ifrågavarande skola, som för närvarande har ett betydligt antal lärjungar och länge meddelat, fullständig undervisning i de till Elemenlar-läroverket hörande läroämnen, har i E. K.
M;ls nådiga proposition blifvit uppförd bland lägre elementar-läroverk, och antalet af dervarande Iärare, som nu utgör 10, skulle framgent endast uppgå till 6.