Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer bibehållandet än vidare af de, i nu gällande Författningen antagne hufvudgrunder för Chartae-Sigillats-afgiften, med några smärre deruti föreslagne jemkningar , Sorn icke förutsätta någon minskning i det liela, utan endast én af billighet och rättvisa påkallad jemnare fördelning; och med fästadt afseende härå, vågar Utskottet antaga såsom högst sannolikt, att den oafkortadt inflytande årliga inkomsten för afyttradt stämpladt Rapper skall kunna förslagsvis beräknas i rund summa till det belopp , Kongl.
Majus Nådiga Proposition, angående StatsVerket* tillstånd, upptager, eller 300,000 R:dr.
Enär Utskottet sålunda i det Väsendtlig* bibehållit hvad som förtal blifvit stadgadt, angående bruket af stämpladt Papper ; har det förefallit Utskottet mindre lämpligt, att betunga StatsVerket med omkostnaden för tryckning af det förslag till en ny förordning härom, hvilket härjemte nu vördsamt aflemnas till Rikets Höglofl, Ständers närmare pröfning ; och, utom denna besparade kostnad, har Utskottet af den underlåtna tryckningen äfven trott den fördel vara Rikets Höglofl.
Ständer beredd, att, då de föreslagne förän - 4 BevillningsUtskottets Betänkande Nio 15, dringar äro utsatte bredvid de nu gällande stadgarne, kan jemförelsen lättare, och med mera noggranhet samt minsta uppoffring af tid, företagas och verkställas.
De uti blotta ordställningen, i afsigt att gifva meningen en större fullständighet eller tydlighet, af Utskottet föreslagne smärre förändringar äro på detta sätt så i ögonen fallande, att Utskottet tror sig kunna , till undvikande af en onödig vidlyftighet, undgå derom anföra något vidare; hvaremot Utskottet nu går att redovisa de skäl, som , hemtade dels af Kongl, Maj:ts Nådiga Proposition, dels af serskilde Motionairers framställningar, och dels af Utskottets egen uppmärksamhet vid ämnet, föranledt några föreslagne, mera väsendtlige förändringar : och tror Utskottet sig härvid lämpligast kunna och böra följa den ordning, Uti hvilken dessa ämnen förekomma i den projecterade Författningen. §. 3, 6 Mom.
Inom Utskottet anförde exempel, att mera än sannolika skäl förekommit, det Chartor, som förut varit begagnade och påtecknade, blifvit någon gång, genom serdeles konstskicklighet, befriade från den emottagna påskriften, och å nyo använde, har visat angelägenheten, att i möjligaste BevillningsUtskottets Betänkande N.o 15. 5 måtto söka förekomma ett sådant missbruk, och föranlåtit de förändringar, som äro föreslagne så väl uti 3 §. 6 Mom. som ro §. 3 Mom. af nya Författningen. 3 §. 8 Mom.
Då Utskottet kommit i erfarenhet, att hyrescontracter, ehuru ämnade att gälla för helt år, och äfven pl sådant sätt begagnade, likväl blifvit stälde på halft år, eller stundom några månader, till undvikande af högre ChartceSigillatae.afgift; har detta förhållande, mot verkande Författningens syftemål, föranledt det vid 3 §. 8 Mom. föreslagne tillägg. 4 §.
Vid uppställningen af 4 §. uti nu gällande Författning, angående bruket af stämpladt Papper har , oaktadt de tid efter annan dervid gjorda förbättringar, likväl Utskottet ansett ovigt, och lätt ledande till misstag eller förvillelse , att en och samma handling på flera, till och med 7 serskilde ställen finnes upptagen, att olika charteras efter de olika Verk, hvartill Jen ingifves eller hvarifrån den utgår Utskottet, som tror denna öfverflödiga vidlyftighet kunna undvikas i förening med en klarare och mera åskådlig, samt följaktligen misstag mindre underkastad, uppställning, har af sådane skäl alldeles omarbetat denna §. uti Tabellarisk form, upptagande i Alfabetisk ordning alla de rätte - 6 SevillningsUtskottets Betänkande N;o i 5I gångshandlingar, hvilka i serskildta Momerirer ära föremål för denna §. uti nu gällande Stadga.
Ansökningar.
Under utarbetandet af den här ofvan omförmälde Tabell, har Utskog tet funnit, hurusom uti nu gällande Stadga dinnes föreskrifven en förhöjning i Chartaebeloppet för aldra, Jtdje och följande arken af ansökningar eller inlagor, som aflemnas till en del Embetsverk ; då deremot en dylik förhöjning i Chartae-afgiften för lika beskaffade handlingar, ingifne till andra Autoriteter, eller till Kongl. Majit i andra ämnen, än egentliga rättsfrågor, icke eger rum; och då ett vidlyftigt skrifsätt, ofta icke påkalladt antingen af sakens vigt eller af en nödig ve. derläggning mot vederparfens skäl, synes böra allestädes medföra ett lika afseende och en proportionerlig! lika beskattning; har Utskottet ansett sig böra föreslå den uti Tabellen vidtagna förändring, rörande ansökningars och dermed likartade handlingars charterande.
Burbref.
Den större skillnad i förmoner och förhållanden, som eger rum emellan Handlande i Stockholm och Götheborg, och deras vederlikar i de öfrige Rikets Städer, tror Utskottet vara tillräckligt skäl till den uti Chanse-beloppet å Burbref för Grosshandlare och öfrige handlande 1 förstnämnde BevillningsUtskottets Betänkande N:i» i j. y Städer föreslagna förhöjning, visserligen icH lee öfverstigande billighetens gräns.'
Certificater.
Genom Nådig Proposition till Pikets Höglofl.
Ständer den 26 Novemb. sistlidet ar, har Kongl. Maj:t föreslagit de ändringar uti nu gällande Förordning om bruket af stämpladt Papper, dels, att chartering i Certepartier eller HyresContracter om Fartyg, som begagnas för varutransporten emellan inrikes orter, måtte alldeles upphöra; och dels, att den härigenom minskade inkomst kunde ersättas genom förhöjning å Chartas-beloppet för Sjöpass.
I sammanhang härmed har ock Herr Stahle, uti ett från Välloll.
Bor-’ gareStåndet lill Utskottet rernilteradt Memo-' rial, yrkat, att Färjemans-Bolaget i Helsingborg måtte befrias från den till 13 sk. bestämda ChartsB-Sigillatae-afgift å båt-pass eller Certificater, emedan denna afgift, föreskrifven till lika belopp för inhemska fartyg i allmän-, het, mot rättvisa och billighet, drabbar lika tungt, så väl 2 ä 3 Lästers drägtige , små , öppna båtar, hvilka på en ä två timmar fullborda deras utrikes sjöresor flera gånger om dagen, sorn det största Svenska skepp för den längsta utrikes fart; hvarjemte Herr Ståhle tillika begärt , att Färjemans-Bolaget måtte tilläggas ersättning af StatsVerket för de betydliga utgifter lill stämpladt Papper å deras båt pass, de efter 1824 års Stadga måst 8 BevillningsUiskottets Betänkande N:o 15.’ vidkännas.
Vid öfvervägandet af dessa arn-’ nen, har Utskottet trott, att, då den inkomst, som kan ernås genom Certepartiers charterande, icke ar af den betydenhet, att den motsvarar de olägenheter den medförer, och dessutom i möjligaste måtto böra undanrödjas alla hinder, som fjettra inrikes rörelsen; bör ock Utskottet tillstyrka bifall åt hvad Kongl. Maj:t i denna del föreslagit; Och Cer* tepartier för Inrikes Fartyg således vara befriade från annan Chartering, än såsom bilagor, om de i någon Rättegång måste inför Embete Verk uppvisas, Deremot anser Utskottet, lika med hvad Kongl, Majit i Nåder jemväl föreslagit, stämplade Pappersafgiiten för Certiftcater eller Sjöpass för utrikes gående inhemska Fartyg, med billighet, kunna höjas från 12 till 16 sk. och för utländska från 24 till 32 tsk.; hvaremot samma afgift för öppna båtar, hvilka få begagnas för utrikes resor, torde böra nedsättas från 12 till 4 sk.; men en fullkomlig befrielse från denna chartering å pass för Färjemansbåtarne i Helsingborg kan Utskottet så mycket mindre tillstyr - Bevillnings Utskottets Betänkande N:o 15. g lea, som dessa båtar redan njuta undantag från många betydligare a£- gifter, hvilka de större utrikes gående fartygen måste vidkännas} samt denna befrielse tillika skulle omin. tetgöra en å dessa farkoster nödig controll; men den af Herr Ståhle gjorda framställning om återbärande af hvad Färjemans-Bolaget, sedan 1824, utgifvit för Chartor å uttagne Sjöpass , är ett ämne , som Utskottet anser ligga utom gränsen för dess befattning.
Resolutioner.
Hos Utskottet har kommit i öfvervägande , att Bergmästarne ofta, å Embetets vägnar, utom vid Bergs-TingsRätternes sammanträden, utfärda vissa Resolutioner, betyg och öppna bref, om hvilkas charlerande nu gällande Författning icke lemnar några föreskrifter.
Följden häraf har varit ett olika förfarande i dessa delar af olika personer, alltid blottställde för villrådighet huru de bordt sig förhålla.
Att afhjelpa denna brist, åtminstone till någon del, har Utskottet derföre uti Tabellen öfver Rättegångshandlingars charterande intagit så beskaffade Resolutioner, samt Mästare- och MästerSvens-Bref inom Hammarsmeds-Embetena, tillika med Masmästare-, Hyttedrängs- och Uppsättare-Bref, TÖ BzvillningsXJtskottets Betänkande K o 15.
Testirnonia.
Da ett icke obetydligt antal studerande ynglingar befinna sig medellösa, och Staten ej genom den , ehuru ringa, afgift till stämpladt Papper å Testirnonia Gymnastica och Academiska Nations-Betyg, bör försvara den dessutom nog mödosamma banan för dem, som egna sig åt Studier och Vetenskaper ; har Utskottet häraf trott sig ega giltiga skal, att föreslå, det så beskaffade betyg måga från chartering fritagas. 4\de /.
Arj'skiften.
Till den lörändrade progression uti beloppet af stämpladt Papper å arfskiften, hvilken blifvit föreslagen att grundas på Sterbhusets behållning,1 har Utskottet trott sig finna en mera är. billig anledning deruti , att arktalet , som erfordras för arfskifte i ett Bo af ringa vilkor, ofta kan af nödvändigheten uppdrifvas vida högre, än som erfordras för denna handling uti ett mångdubbelt förmögnare Sterbhus, dä i sådane fall den fattigare kom att högre beskattas, än den rike.
Hvarförutan Utskottet ansett Arfskiften i allmänhet icke böra betungas med hög chartering, enär en sådan i betydlig oiuQ redan blifvit erlagd för den föregångne Bouppteckningen; samt i alla fall controllen vid arfskiftens chartering är liten eller ingen.
Morgongdfvobref.
Då en, åt Hustru, i allmän
Lag förvarad rättighet är, att BevillningsUtskottets Betänkande N;o 25.’ 11 åtnjuta Morgongåfva, ehvad den blifvit genom skriftlig afhandling försäkrad eller icke; Uti hvilket förhållande troligen bör sökas anledningen hvarföre Morgongåfvobref så sällan förekomma, men slika afhandlingar, enär de någon gång upprättas, nästan alltid at ofvan anförde skäl, innefatta förordnande om någon del, som icke innehafver egenskap af frivillig uppoffring; har Utskottet ansettjemförelsen emellan Morgongåfvobref och Testamente mindre lämplig, och en lika chartering å så beskaffade handlingar följaktligen ej eller böra ega rum.
Enär likväl en utredning öfver hvad Hustrun kunde blifva tillagdt genom Morgongåfvobref, utöfver hen* nes lagliga rätt, ständigt skulle blifva underkastad svårigheter, stundom ock kanske omöjlighet; har Utskottet trott sig med billighet kunna föreslå en jemkning, på det sätt , att Morgongåfvobref i allmänhet och utan afseende å hvad de, utöfver lag, tillägga Hustru, förses med Charta af i procents värde mot totalsumman, hvarom genom dylik handling blifvit förordnadt.
Då Utskottet ansett den uti 1824 års förordning stadgade befrielse från Chartering å sådane Testamenten, hvilka af Husbonde upprättas till Tjenares förmon, dels sakna fullkomligt giltiga skäl, och dels kunna föranleda till hvarjehanda miss - 17 BevillningsUtskotteis Betänkande N:o 15: bruk, hvarigenom Statens inkomst på ett mindre rättsenligt satt undergår förminskning:
Och då derjemte Utskottet, under öfverläggningen orri grunderna för allmänna bevillningen velat bringa tili enhet den uti Bevil Inings-Stadgan på några ställen redan antagne princip, att 50 R:dr skulle utgöra den maximi-summa, hvaraf bevillning ej borde i vissa fall beräknas och Utgå; Så har ock, i öfverensstämmelse härmed, Utskottet antagit, att inga andra testamenten till oskylde personer, vare sig åt Tjenare för trogen tjenst eller af hvilken annan egenskap som helst, böra från chartering frikallas, än endast de, hvilkas belopp icke uppgår i värde till nyssnämnde summa, /. 5.
Uti en från Högvördige PresteStåndet till Utskottet remitterad Motion, har Herr Doctor Häggblad, efter en korrt framställning om olämpligheten af all beskattning, tagen af Statens Embets- och Tjenstemän i allmänhet, hufvudsakligen anmärkt till ändring den, i hans tanka, allt för höga Chartas-Sigillatasafgiften för Tjenstefullmagter, då den skall utgöras med 6 procent af lönebeloppet, hvarigenom, tillagde Cancellie-gebuhr , Vadstena Krigsmanshusafgift, Sigillpenningar och Lazarettsafgift, Staten återtager 15 ä 16 procent af den för ett år anslagna lönen; utur hvilka skäl Motionairen yrkat, att ChartasSigillataä Bevillnings Utskottets Betänkande N:o 15.
13 afgiften för sådana Fullmagter måtte antingen alldeles upphöra eller åtminstone nedsättas till 3 ä 4 procent af den Lön, som åtföljer tjensten , hvarå Fullmagt erhålles ; Uti hvilket anförande Herrar Doctor Fellenius, ContractsProsten Heurlin och Kongl.
Ofver-Hofpredikanten Hedrén sig förenat.
Med afseende å hvad sålunda blifvit moriveradt, har Utskottet funnit med rättvisa och billighet öfverensstämmande, att CharoeSigillatoe-beloppet å Embets- och Tjenstemäns Fullmagter bör nedsättas från 6 till 5 procent af de Embetet eller Tjensten åtföljande Löneförmoner.
Deremot har en förböjd Stämpel-afgift, uti tvänne olika grader, blifvit föreslagen att erläggas för Fullmagter å Caractére, utan åtföljande tjenst; Genom hvilken förhöjning , och föreskriften om handlingars chariering, då de ingifvas till Tull- eller PostStyrelserne, till lika belopp som hos Rikets Gollegier, äfvensom genom föreslagrte förhöjningar å Chartan för åtskilliga Rättegångs-handlingar, Utskottet tror, med de tillika stadgade bättre controller mot underslef, fullkomlig ersättning skall vara Staten beredd för den minskning i inkomst, som uppkommer af nedsättriingen uti Chartse-beloppet till Fullmagt å verklig Tjenst eller Embete. l4 RevillningsUtsitotteis Betänkande ISfm 15/ §, 7* Enär Utskottet ansett de (vänne olika salt 7 uti nu varande förordning om stämpladt Pappers begagnande, utsätter för gradationen vid chartering å HyresContractef och Köpebref å ena och Skuldsedlar å anr dra stället , icke vara af verkligt behof påkallade 5 men enahanda grunder deremot göra Författningens tillämpning underkastad mindre svårigheter och bereda säkerhet mot misstag; har Utskottet, med fästadt afseende tillika ä den i alla fall nog dryga Chartseafgift , som eger ruin för HyresContracter oell Köpebref, trott sig ega anledning till den förändring uti föreskrifterne örn chartering å sistnämnde afhandlingar , att förhöjningen i Chartasbeloppet icke skall vidtaga emellan de utstakade Summorne eller förr, än ett visst belopp af arrende- eller köpe-summan fullt öfverskjuter näst föregångne, i Författningen bestämda, mindre penningevärde.
Inom Hedervärda FondeStåndet har ock EiksdagsFullmägtigen från Vesterås Län E.
Norberg, uti ett afgifvet, till Utskottet remitteradt Memorial, yrkat, att mera bestämdhet, än som skett, borde egnas 7 §. uti 1B341 års ChartteFörordning , och deruti bestämdt uttryckas, om med orden ”Egendomsegares underhafvande Torpare och Tjenstefolk äro befriade från chartering ä deras arrendecontracterf* åsyftas den mening, att en Fa~ JievillningsUt skottets Betänkande N:o 15 i 15 stighetsegares alla underhafvande, det vare sig Bönder eller öfrige ofvanuppräknade , böra tillgodonjuta denna befrielse , eller om den endast nia utsträckas till Torpare och Tjenstefolk J hvilken senare tolkning
Mo« tionairen desto hellre velat antaga för den rätta , som något signum , eller skiljetecken , icke skall finnas emellan de orden :
Underhafvande och Torpare: derom likväl andre varit med honom af skiljaktig tanka.
De i denna del citerade orden , hafva uti Författningen denna lydelse och comatering; ’’Af Husbönder afslutas med underhafvande Aloer, Torpare, Tjenstefolk eller andre arbetare etc.”, hvaraf vill synas, att
Motionairen lika mycket misstagit sig i framställningen af ordalydelsen, derifrån han uteslutit:
Aboer; som han gjort sig ett felaktigt begrepp om Momentets rätta , och som Utskottet synes , nog bestämdt uttryckta mening , att ArrendeContracter emellan Husbönder och uppräknade underhafvande ej behöfva charteras, då de vid Mantalsskrifningarne uppvisas ; dock har Utskottet , för att i möjligaste måtto undanrödja ali tvätydighet , uti nya förslaget ej allenast sökt, genom förändrad ordställning , närmare bestämma meningen , utan äfven tillagt ordet:
Hälltenbruka-' re, bland underhafvande.
BevillningsUtskotteis Betänkande N:o 15. 16 §. 8.
Uti serskilde till Högvördige PresteStåndet och Hedervärda BondeStåndet ingifne samt till Utskottet remitterade Motioner har blifvit anmärkt; af Herr Professor Gravander, att uti nu gällande Förordning saknas föreskrift, huru lysningscharta skall till storlek bestämmas för utländsk man, som i Sverige ingår äktenskap, hvilken brist Motionairen önskat se afskafFad t Af Herr ContractsProsten Heurlin, att Bevillningsafgiften efter 2 Art. af nu gällande BevillningsStadga vore en så mycket mindre lämplig grund för beräkning af Chartasbeloppet å lysningssedlar till äktenskap , som största antal giftermål ingås af Allmogens Söner och Drängar, hvilka intill den tiden vanligen icke erlagt någon Bevillning , eller egt egen serskild
Debetsedel , utan varit upptagne på Fadrens eller Husbondens; ehuru de kunna vara rike mäns söner, de der först vid äktenskapets ingående emottaga ofta betydlig fast egendom; hvilket oaktadt, char. tan till deras lysningssedlar likväl icke kan beräknas högre , än till en dylik handling åt Backstuguhjon , Torpare eller Soldater : att samma olämplighet förekommer inom EmbetsmannaClassen, då en person träder i gifte samma år han vunnit befordran, och således ej fått någon
Debetsedel på den af lönen utgående Bevillning; oberäknad den olik - BevillningsUtskottets Betänkande N:o 15. 17 olikhet, som härleder sig af indeld löns stigande eller fallande efter markegångsprisen t att genom den införda controllen uppstår den svårighet för en person, som ej erlägger BeJ villning efter 2 Art., det måste lian , i händelse han är bosatt utom Pastoratet, med kostnad och besvär, vida öfverstigande lysningschartans värde, från en oftast aflägse boende Häradsskrifvare skaffa bevis, huruvida han det föregående året varit taxerad till Bevillning eller icke: och att kostnaden för lysningssédlars transporterande till hufvudstaden , jemte aflöningen för ett RevlsionsContoir i Kongl. KammarRätten kunde besparas för Staten, om dessa sedlars slutliga granskning öfverflyttades till LandsContoiren i hvarje Province; uti hvilket anförande tillika instämt Herrar Prostarne Agrell, Grel vlllius och Hvasser, Professoren Bexell och.
Kyrkoherden Lyth , med tillägg af den förstnämnde, att icke alltid endast mannens Bevillning efter a Art., utan äfven qvinnans , borde tjena till grund för bestämmandet a£ den charta , hvarmed deras gemensamma lysningssedel skulle förses : Af Herr Prosten Nibelius, att, till besparande af den förspilda kostnad, som årligen användes på en ofantlig mängd chartor, alla lysningar kunde Utfärdas helt enkelt på vanligt papper, men Bih, till Riks, St.
Prat. 1S28 och 1519, 5 Sani, 2, 5-.te Heijl. 18 EeviUningsTJtskottets Betänkande N:o 15. algiften dervid beräknas
Staten efter gällande grunder , och vid årets slut de sålunda influlne medlen , jemte ett utdrag af Iysningsboken, insändas till vederbörande LandsContoir:
Och af RiksdagsFullmägtigen från Elfsborgs Län Hans jansson, att, då papperets tillverkning, stämpling och kringsändande vore för Staten betungande , dess anskaffande för den deraf är i behof ofta förenadt med långa resor , och Embetsmäns tid upptagen med redovisning för detta papper; att chartering å lysningssedlar måtte upphöra , samt Statens härpå grundade inkomst contant uppbäras och redovisas af Herrar Kyrkoherdar, hvaremot vice Talmannen inom Hedervärda JinndeStåndet Jon Jonsson ansett de åberopade resor för lysningschartors anskaffande icke förtjena något afseende, då de icke päkalla3 af någon ovilkorlig nödvändighet , utan kunna undvikas genom Herrar Pastorers benägenhet, att emottaga penningar och vid årets slut tillägga den erforderliga chartan ; deruti RiksdagsFullmägtige Erik ylnclersson från Westerås Län , Botvid Jonsson från Östergöthland , förre Talmannen Lars Olsson från Bohus Län och Eils Mänsson från Malmöhus Län , sig jemväl förenat.
Af hvad sålunda blifvit anfördt och hvad vidare kommit under öfvervägande, hai Bevillnirtgs Utskottets Betänkande &:o 15, 1 Q Utskottet ansett en fullkomlig omarbetning af 8 §. uti Författningen angående bruket af stämpladt
Papper för lysningssedlar till äktenskap vara af behofvet påkallad; hvarvid ock uti nya förslaget influtit den hittills saknade föreskrift, huru chartas-heloppet m-a bestämmas å lysningssedel för Utländsk man, som, i Sverige icke Mantalsskrifven, vill här i landet ingå äktenskap.
Vidkommande åter anmärkningen mot den hittills följde grund för Lysningssedlars charterande; så enär yttersta principen för all Lagstiftning mäste vara, att den med billighet förenar bestämdhet och tydlighet, samt således vid tillämpningen är latt, klar och oberoende al aik vilkorligt bedömande, hvilka egenskaper Utskottet trott sig finna uti de hufvudbeslämmelser, som uti 1824 års Författning äro gifJ ne till uträkning för chartss-beloppet å lys-1 ningssedlar, i förhållande till mannens bevillning effer 2:dra Art; har ock Utskottet, då inga bättre eller säkrare grunder blifvit uppgifne, ansett sig böra förblifva vid de i denna del hittills gällande.
Deremot har Utskottet ansett så mycket mera olämpligt, att charttebeloppet å lysningssedlar skulle i någon rnon afse qvinnans förmögenhet eller vilkor, som det egentligen är mannen, ej qvinnan , som begär lysning; och han således skulle prenurnerationsvis erlägga afgift för en förmögenhet, af hvilken lian 2o BevillningsUtsftöttets Betänlande N:o 15; möjligen aldrig '(orarne i besittning.
I afseende å controllen på ebartering af sådana lysningssedlar, som utfärdas för Allmogens Söner och Drängar, hvilka, så vidt kändt är, ej hafva enskild egendom, utan äro mantals, skrifne hos Fader eller Husbonde, har Utskottet gifvit Författningen samma ordalydelse, sorn Kongl. Maj:ts Nådiga Bref till Consistorierne af deri 25 Januarii 18S6 föreskrifver i och tror dermed vara undanröjd all billig anledning till klagan öfver svårighet af denna controll.
Då härjemte ig §.
2 Mom. i Förordningen medgifver Herrar Kyrkoherdar, att, om de så för godt finna, sammanslå uti en eller flere chartor hela det belopp, som erfordras för alla under året utfärdade lysningssedlar; har Utskottet ansett hvarken kostnaden för stämplade papperets tillverkning, eller svårigheten, som möjligen någon gång skulle kunna möta vid chartans anskaffande, vara skäl af sådant värd,e, ätt de förtjena vidare afseende eller föranleda till den yrkade tillåtelsen, att ovilkorligen få med contanta penningars erläggande till Pastor godtgöra den för lysningssedlar erforderliga charta; hvarföre ock Utskottet, med tillägget, att detta liqvidationssätt är allmänneligen medgifvet, i öfrigt förbiif vit vid nu gällande Författnings stadganden i denna del.
Hvad slutligen angår förslaget, att granskningen af stämpel-afgiftens rigtighet för lysnings£harlor BevillningsViskottets Betänkande N:oi5. af borde öfverflyttas frän Kongl. KammarRälten till LandsContoiren, anser Utskottet sädant destomindre lämpligt, som denna revision , olikartad med de LandsContoiren i allmänhet tillhörande göromål , skulle onödigtvis öka mängden af deras förut nog sammarihopade befattningar; och derigenom dessutom ingalunda kunde bereda Staten någon indragning af ett RevisionsContoir i Kongl.
KammarRätten, enär samma Contoir tillika har flera andra revisioner, såsom öfver Tullverkets, Postverkets, Convoij-Commissariatets och umer-Lotteriets räkenskaper, att årligen förrätta, så att endast en person inom detta Contoir, under 8 månader, sysselsättes med den nu egentligen ifrågavarande granskning. §. 9- Uti 2:ne från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln till Utskottet remitterade Memorial, hafva Herrar J. Zengerlein och C. F.