Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bland de Acter och Handlingar, hvilka, enligt 2 §. i Tryckfrihets-Rågen, finnas undantagne från dem, hvilka kunna till tryckning fordras, äro Riksens Ständeis Revisorers Profoeoller och Handlingar, och då Revisererne så mycket mindre kunna anses vara de vederbörande, som äga att pröfva, om eller till hvad del, de till Revision hörande Handlingar, få till tryck befordras, som
Revisorernes åtgärder och åsigter äro med undanlag af några få bestämda fall, underkastade kommande Stånders pröfning, gillande eljer ogillande; så kan jag ej anse förslaget, att genast vid Revisions - förrättning, ens slut till trycket befordra Revisorer* jies berältc-Jser, annat än såsom ett försök, att eludera Ragens föreskrift, och den af Utskottet föreslagne förändrade redaction , af så vä' 5 §. görn 7 §. 2 mom. af lustruction för Riksens Ständers Revisorer, synes mig deruppå ett yt* terligare bevis, emedan Revisorerne derigenom åläggas, att oaktadt Eerättelserne genom tryck allo änt kungöras, skola Revisorerna likväl, enligt hvad förut är stadgat, aflemna sk riffel ilga exemplar deraf, förseglade till vederbörande Archive.
Jag anser öfverflödigt att något vidar© häröfver yttra, ofyertygad , att Riksens Ständen inser löjligheten af säd ane föreskrifter, mert -jag tror mig höra fästa uppmärksåiöheten pl «"35S Stcts-Vtskottets Betänkanden.
•vadan af, att lemna Revisorer, utan föregången granskning af deras yttranden, öfver förvaltningen af allmänna Verk och medel, rättigheten, att genom tryck allmän göra sine asigter deraf, hvarigenom allmänhetens opinion, möjligen-kan blifva missledd och derigenom förtroendet till Styrelsen å allmänna Verks förvaltning till betydlig skada för det almänna rubbas.”
Och skulle detta anförande» enligt Herr STriherrens begäran, uti Protocolls- Utdrag, åtfölja Utlåtandet till de Respective Riks - Stånden.
Ex Protocollo» L. G. af Sillén» N:r 237?
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid dess yttrande om Stats - Reg leringen under Andra Hufvud- Tituln. id Stats-Utskottets den 6 sisth April afgifne Utlåtande och Förslag, rörande Stats-Regleringen under Andra Hufvud-Tituln, hafva anmärkningar i de Respective Riks-Stånden blifvit gjorde?
hvilka ansetts föranleda till åter-remiss i följande delar, nemligen: iso Uti 4 ;de punkten, angående föreslagen tillökning uti aflönings-summan för Police-Inrättningen i Stockholm, Jrar hos Högvördig© Preste-Ståndet erindran dervid blifvit gjord, att »ägan »Idan tillökning icke af Utskottet till - Stats-Vlskottets
Betuninnded:
Styrkts,' då likväl det vore ådagalagdt, att den till Inrättningens underhåll år 1812 anslagne Summa af 15,000 R:dr är för behofvet otili-, räcklig samt Policens Tjenstemän vid 1815 års Riksdag icke undfått någon .Lönförbättring, hvar^ till de synas hafva varit lika berättigade som andre Statens Embets- och.
Tjenstemän, äfvensom anmärkt blifvit, att i följd af Kongl. Erefvet den 7 Juiii 1796 de vid Policen fallande Röter skola ingå till Stockholms Stora Kärnhus,' ach sålunda ej, sorn Utskottet förment, medföra någon inkomst för Policen.
Stats-Utskottet får i anledning häraf upp? lysa, att den vid 1812 års Urtima Riksdag anslagne Summa, svarar emot den Lönförhöjniug som vid 1815 års Riksdag anslogs Embets- och Tje nstemän i allmänhet, emedajs de Löntillökningar sorn för någre Verk och Stater vid deri förre Riksdagen beviljades, ingingo i beräkning under förbättringen vid den senare; för dem alla utom Policen, som då ansågs äga ett tillräckligare anslag än den sista tillökningen skulle utgöra, hvarföre någon fråga derom för Policen icke förekom, I öfrigt kan Utskottet ej närmare utreda förhållandet’ med Policens sportler af fallande Söler, än att om en del derutaf bör helt och hållit ingå till Kärnhus» Ponden; så finnes dock genom senare allmänna Författningar stadgadt, huruledes
Röter för visse förbrytelser delas imellan åklagaren och de fattige, så att Police-Inrättningen*. efter Utskottets ia-nka, icke saknar inkomst äfven härigenom.
Då dessutom de öfrige 3*.ne Stånden bifallit Utskottets yttrande i denne djl, äx lik-, 1358 Stats-Uiskortets Betänianden. mätigt 6cj §.
Regeringa-Forrnen frågafl att anse sorn afgjord. 2:0 Vid I2:te puncten uti det afgifne Utlåtandet* angående Öfver - Intendents - Em be.tetst hemställan oin Lönförhöjnirig för Secreterareh och en Cantzlist vid Siotts-Byggnads- Directionen, hafva anmärkningar blifvit hos Höglofi.
Ridderskapet och Adeln gjorde af Herf ÖfverIntendenten m. m.
Silfverstolpe, med yrkande af angelägenheten, billigheten och rättvisan af de begärte förhöjningarne; Samt att Utskottet icke yttrat sig (ifver den tillika ifrågaställde tillökning ä Expense-medlen för detta Verk ifrån 200
R:dr till 300 R dr.
Desse anmärkningar stödja sig hufvudsakligen på det bedömande Herr Öfver-Intenden* ten trott ti! komma hönö n men icke Utskottet om beinälte Tjenstemäns aflönande i jemförelse till andre.
Sä vidt denne jemförelse sträcker sig inom Öfver-Intendarits-Embetets Stat, skulle val ock denne mening kunna synas antaglig, men i följd deraf det böra ankomma på Chefen vid Verket, att imellan Tjenste triano en närmare fördela göromåleu i mån af deras aflöning:
Kun nande den omständigheten, att en e ler annan af desse
Tjenstemäns vederlikar är försedd med betydeligare
Lön, icke berättiga de förre »att erhålla en deremot svarande, enär vigten och mångfalldigheteb af deras göromål dertill icke föranleda.
De nu ifrågavarande Tjenstém ännens Löner uppfördes forst på Rikets Stat vid förra Riksdagen och bestämdes, i anledning af Ofver - Stats Utskottets Bet sink anden. 1359 Intendents-Embetets hemställan derom, till ett belopp, länpadt efter tjänstgöringens beskaffenhet i jemförelse till vederlikar, som ej finnas inom Veiket men vid andre publike Inrättningar; Och Stats-Utskottet kan ej frångå den öfvertygelse, att desse Löner Icke skäligen skulle kunna tillökas, utan att frånträda billigheten och den princip, sorn bör följas vid Löneregleringar, hvilka, ehuru partielt skeende, likväl böra stå i sammanhang på det hela.
Hvad angår tillökningen i anslaget til! ex- . penser; så har Utskottet sig derom utlåtit i dess yttrande öfver Stats-Regleringen under Åttonde Hufvud-Tituln, hvarest detta anslag sä val som de till samina behof för öfrige EmbetsVerken än uppfördt samt tillstyrkt den förhöjning, sorn funnits erforderlig.
Och har Utskottet tillika skolat härvid anmäla att dess ut. låtande angående nyssberörde Löntillökftingar på Öfver-Intendents-Embetets Stät, är bifallit af de öfrige 3:ne Stånden, hvarigenom frågan alltså är afgjord. 3:0 Hos Höglofl.
Eldderskapet och Adeln, Högvördige Preste-Ståndet och Vallöf], Jlorgare-Ståndet hafva anmärkningar blifvit gjorde vid Utskottets uti lyuie punkten af dess yttrande letnnade afstyrkande utaf nya Löners anslående på Justitite-Revisions - Expeditionens Stat för 2 Protocolls, - Secreterare, 2 Canfzlister samt en Secreterare hos Herr Justitite-Cantzleren; hvilke anmärkningar innefatta huruledes detta föreslagpe antal 1'jenstémäns tillökande, vore så oundvikeligen nödigt, art härmed icke må kunna uppskjutas, såsom Utskottet ansett, 1360 Stati-Visiotteti Betänlandetu intill dess den allmänna Regleringen af Civile Styrelse-Verken ina komma till verkställighet.
Af hvad ej mindre Herr .Tustitire-Cantzle* ren anfört uti dess underdåniga skrifvelse i detta ämne, sorn till Utskottets åtgärd blifvit öfVerlemnad, än oek de gjorde anmärkningarne fullständigt ådagalägga, har Stats-Utskottet funnit upplyst, att de ökade goromålen vid Kongh'
Justitire-Revisions-Expeditionen fordra ett större antal lönade Tjenstemän i nämnde grader, äfvensom Utskottet icke kan motsäga, att Herr Justin® - Cantaleren äfven sa väl som Riksens Ständers Herr Justitia3-Ombudsman behöfver sig till biträde en serskild Secreterare.
Utskottet har likväl, föranledt af Statens otillräcklige tillgångar och nu skedde flera framställningar om ökade Höner och Sysslor, ansett sig föranlåtetä att, uti Rikets närvarande ställning, följa den princip, att icke uti något fall nu gifva anledning till Stats - Verkets ytterligare belastande med större Tjenstemanna-Personal, hälst den ifrågavarande nya Regleringen i denne del synes böra vid visse Verk medföra indragningar som gifva medel för tillökningar vid andrei Men då, såsom nu anmärkt blifvit, denne Reglerings tillvägabringande kan komma att på tiden utdragas, har Utskottet, i anseende till dell större angelägenheten af tillökning i Tjenste. manna-Personaien vid Kongl.
JustititE-Revisionen trott, att så snart indragningar af andre mindre nödvändiga Civile Sysslor kunna göras och tillgång derigenom beredas för Lönernes »tillökande vid berna!te Expedition, sådant må ytan afväntande utaf den påtänkte nya organi - Stats-Utskottets Betänkdndenl 13 bi1 Bationen af Styrelse-Verken i allmänhet, vidtagas, såsom en utväg hvarigenom detta behof likväl rriå snarare och så fort som möjligt afhjelpas; Och får alltså Utskottet nu till Riksens Högloft, Ständers bepröfvande öfverlemna om icke, vid omförmäldte serskildte förhållande härutinnan vid Kongl. Justinaa * RevisionsExpeditionen, det må i underdånighet hemställas till Kongl. Majus Nådiga åtgärd, att på berörde sätt befordra den föreslagne tillökningen i den mahn Kongl. Maj:t i Nåder finnes densamma nödvändig och kunna sålunda åstad' kornmas. 4:0 Har Herr Landshöfdingen Friherre Cederström hos Högloft.
Ridderskapet ooh Adeln gjort anmärkning vid Stats - Utskottets t J8:de puncten af ofvannämnde Betänkande gifne yttrande angående föreslagen Löneförbättring för en del af Landt-Stats-Betjeningen på Gott' land.
Häröfver får Utskottet åberopa hvad des* förra Utlåtande innehåller och hvaruppå Utskottet stödt deri tanka, att frågan om denne Landt - Stats-Betjenings bättre aflönande må böra förekomma i sammanhang med den allmänna Regleringen; Och har Utskottet ej något vidare att härvid tillägga, än att berörde dess yttrande i denne del är utaf de öfrige 3:ne Respective Riks-Stånden bifallit: Hvilket allt'
Uty »kottet får Vördsamligeu anmäla.
Stockholm den 15 Maji 1818* Xihang tilt Riks-St.
Prat. istj.igig. lide S*mt.
N.r tjt tj» 1362 Stats-Utskuttets Betänkanden.
N:r 238.
Ständers Stats-Utskotts Utlåtande , öfver gjorde anmärkningar vid dess yttrande angående Stats - Regleringen under Åttonde Hufvud - Titulih tTa Usta puncten. af Stats-Utskottets, angående Stats •
Regleringen under Riks - Statens Åttonde Hufvud - Titu!, den 6 sistl.
April, afgifne Utlåtande hafva anmärkningar blifvit gjorde af Herr landshöfdingen Friherre
Drufva angående medel till reparationer å Vesterås Slott; af Herr Landshöfdingen rn. m. Friherre
Hjerta i afseende på Landshöfdinge SäteS-Byggnads inköp eller uppförande i Jönköpings Län; Och af Herr Frosten Doctor Genberg om medels anslående till Landshöfdinge Residencelius uti Vesterbottens
Län; Med hvilka an-] märkningar ärendet blifvit af Höglofl.
Ridderskapet och Adéln samt Högvördige FresteStåndet till Utskottets förnyade handläggning återremitteradt» Herr Landshöfdingen Friherre Hjerta har erlndrat, att bland de uppgifne Länen, hvarest Lesidence-hus för Landshöfdingame skulle anskaffas, äfven vore Jönköpings, ehuru Utskottets Utlåtande sådant ej Upptoge; Och hade Herr Friherren velat sådant anmäla i afseende på framdeles blifvande möjlighet att medel kunde utfinnas till ifrågavarande ändamål.
I anledning häraf får Stats-Utskottet upplysa, att uppå den till Utskettet ankomne För - Stats- UtskotteiS Betähi änden.
1363 teckning a de orter, der Fandhöfdinge - Kesidence saknas, linnés äfven Jonköpings Lärl; Meh då hvarken uppgift eller förslag å Inköpseller Byggnadskostnad derstädes innefattas i berörde Förteckning, kunde Utskottet hvars åtgärd skulle egeniligeii tillhöra att föreslå beloppet af de éifordeilige medlen, icke Upptagä något för detta Behof, oell ansåg sådant destö häldre likgiltigt, sorn för de öfrige
Fänen frårt hvilka kostnadsförslag inkommit, ej ellet kundö tillstyrkas någre medels beviljande till ändamålet.
-Då nu Herr Friherren Vunnit dess afsigt ätt i. sammanhang med de åridré
Fänen sorn. härvid ifrågakbmmit, Jönköpings äfven blifvit änmaldt, synes icke något vidare återstå att för närvarande i denne del tillgöra. ■ Herr Faridshöfdingén Friherre
Drufva har åter i afseende på Vesterås Slott omförmäldt huruledes detsamma, ehUrU myCket förfallet, likväl
Skulle kunna fnllkomligt iståndsättas för fen kostrlads-sUmmä äf 12,310 R:dr 2g sk.
Bsco, samt att denne i flere hänseenden märkvärdiga öch nyttigå Byggnad förtjenade sadan utgifts användande, Och då det vore mera skäl att vidmagthål'a redan Uppförde Byggnader, än att låta dem förfalla och Uppföra nya söm snart komme i lika belägenhet, så föreslår Hérr Friherre
Drufva på desse med flere anförde skäl, att serskildte medel mätte UtSes för ifrågastäldte reparatiotis-köstnad.
Och har Herr Prosten Doctor Genberg åter, beträffande Jjandshöfdinge - KesidenCe uti Vesterbottens
Fän, anfört, att Fandshöfdingent derstädes Voré så mycket mer i behöf äf ett s«h Stcits-Utskottets Bettiniandin) dant, som lägenhet icke gifves för honom att i Umeå få hyra nödige Bonings- och Embetsrum.
Ett tillfälle skall nu erbjuda sig att för 10,000 JR:dr kunna inköpa en straxt utanför
Staden belägen vacker och rymlig Gård, bestående af flere Byggnader som blefve tillräclcelige både för Eandshöfdingen och till Embetsrum; Och då detta tillfälle borde begagnaa så vidt någon utväg funnes till de härtill erforderlige medlen, hälst kostnaden till anskaffning eller uppbyggande af ett annat EanJshöfdinge-Residence, otvifvelaktigt blefve vida större ; så hemställer Herr Doctorn, att, i afseende på de sålunda i detta Eän förekommande serskildte omständigheterne, närmare måtte tillses, huruvida ej detta angelägne behof k^unde j>å ett eller annat sätt afhjelpas.
Stats-Utskottet, som nogsamt ansett det va« ra i sin ordning, att i alla Län der X.andshöfdiDge Besidenserne antingen är o st förfallne att de ej kunna bebos eller ock sådane saknas, bristen måtte varda afhjelpt, på sätt Kongl. Maj:t i Nåder föreslagit, har dock i anseende till
Statens knappa tillgångar funnit sig ej kunna tillstyrka medels beviljande härtill; Och Utskottet kan icke eller nu föreslå, att någre medel, som skulle öka Stats-Utgifterne, måga bestås till de ifrågavarande reparations- och inköpssumrnor för Vesterås Slott och LandshöfdingeBesidencehus i Umeå; Men Utskottet har likväl icke kunnat underlåta att fästa uppmärksamhet å de förhållanden, sorn serskildt härvid förekomma, att nemligen Vesterås Slott, såsom Friherre
Drufva anfört, nu skulle kunna med Stats-ZJtskottets Betäniandenl *36& en mindre betydlig Summa iståndsättas, och.
Eyggnadens ytterligare förfall sä medelst förekornmas samt att, dä detta Slott innefattar utrymme ej allenast för Landshöfdingen till Rustad och Embetsrum utan ock Arrester samt Spannmåls-Magazin m. ra. en betydligare kost* nåd snart kunde blifva nödvändig till andre Lägenheters anskaffande för desse behof, sä framt ej reparation med första verkställes; Af* vensom, i afseende på inköp af LandshöfdingeResidence uti Vesterbotten, jemväl sig före* ter, alt Landshöfdingen der, på ofvan anförde skäl, må böra föihjelpas till Embetshus samt det nu för hand varande tillfället, att en dertill tjenlig
Gård för skäligt pris inköpa, altså synes böra begagnas; Och sorn en ny tillgång under Stats-Regleringen uppkommit, bestående uti de från Dannmark för Arén 1809 till och ined detta år uteblefne Fyrings-ersättningsrnedel 3,500 Rd Hamburger
Råneo årligen, hvilka, på satt Utskottet uti yttrande den 3, i denne månad, hos Riksens Höglpfl.
Ständer anmält, nu komma att för den förflutne tiden genom Kongl. Majus Nådiga åtgärd reclameras, så har Utskottet trott sig böra hemställa huruvida ej Riksens Höglofl.
Ständer så väl med afseende på anförde omständigheter, sorn ock på det, att så vidt tillgången kan medgifva, behofven i denne del för de öfrige Länen mätte afhjelpas, skulle finna skäl, att lill Kongl. Majit i underdånighet öfverlemna, att disponera omförmäldfe från Dannmark inflytande belopp, lill Vesterås Slotts-reparation samt inköpande af Landshöfdinge Residence uti Vester - a 3 6 Cj Stats- Utskottens Befiinkanden, bottens
Län , samt för öfrigt efter Dess Nådiga beröfvande låta använda återstoden till istandsättande, inköp eller uppbyggande af Landsf höfdinge-Besidencie uti det eller de
Län, der sådant anses nödvändigast; hvaremot så snart LandshÖfdingarne derstädes på detta sätt kunna blifva med .bonings- qCj, Embetsrum försedde» de på Stat detn nn bestädde Hushyresmedel böra besparas Stats-Verket.
I öfrigt har vali med anledning af Utskottets yttrande, angående de på Åttonde HufvudTitulq anslagne bese-' och tractaments-pennin* garnes otillräcklighet för bade Civile och Mi1 itai re Embets- och Tjenstemans resor och förrättningar, blifvit hos Uöglof], Ridderskapet och A'feln grindradt, att hvad de Militaire apginge, syntes Resepenningarne för Jnspecteurer pch Brigad-Generaler vid Arméen, då desse äro försedde med ansenlige Lön-förmåner, icke bora serski dt belasta Staten ; Men sorn frågan härom icke blifvit af Utskottet upptagen eller något t i 11 ok t anslag tillstyrkt under denne g.-de Hufvud Timin, utan lill Utlåtandet angående 3tdje Hufvud-Titviln ansetts hora samt Utskottet afven i dess derom den lista dennes afgjftie yttrande cmförmäldt detta ämne och dervid föreslagit den åtgärd, som funnits äga rum; har Utskottet nu icke något att tillägga eller upplysa i ardedning af förevarande eriodringar:
Varande yttrandet rörande Åttonde HufvudTituln i denna fråga af de öfrige 3:ne Respectfve Riks Stånden bifallet.
Hvad åter angar Herr Friherre Stael oon RoUsteins samt Herr Friherre Ankursoärds i Stats-TJtskottets Betiinkanden. *3^7 Sammanhang härmed gjorde yrkanden, att Ut* skottet mätte uppgifva de tillgångar af Ofverskottsmedlen eller andre fonder Stats-Verket kan äga odisponerade; Så tillhörer ej eller sådant ifrågavarande Utlåtande, utan får Utskottet, i dess snart afgifvande generella Betänkande och sammandrag öfver Stats-Regleringen på det hela, meddela hvad sorn i detta hänseende förekommer till upplysande i följd af Stats-Reg* leringen.
Höglofl, Ridderskapet och Adeln har dessutom , såsom hörande till frågan örn Anslaget för Allmänna Byggnader, hvilket under Åttonde Hufvud-Tituln är uppfördt, remitterat till Utskottets yttrande vid besvarande af återre* missen ett af Herr P. G. Cederschöld framstäldt Förslag, att alla de Byggnads- eller ReparationsArbeten här i Stockholm, hvilkas Natur det medgifva, barde af Kongl.
Slotts-Byggnads-Directionen genom Entreprenad-Auction upplåtas till verkställande, hvarigenom besparing uti både tid och kostnad kunde göras.
Och som Utskottet äfven anser detta Förslag grundadt på hvad erfarenheten visat; har Utskottet trott sig böra hemställa huruvida ej den underdåniga önskan i detta på Kongl.
Majus Nådiga åtgärd ankommande ämne, kunde af Riksens Ständer tilläggas vid besvarandet af Kongl. Majus Nådiga Proposition om Byggnads-medlens tillökning, att så vidt sådant finnes användbart, berörde sätt för verkställigheten af Reparationer eller Nybyggnader mätte varda begqgnadt, så att den besparing i Stats-anslaget må vinnas, som derigenom kan uppkomma utan att ända* Stuts•
Utskuttets Betänianderi: målet förfelas:
Hvilket alt vördsarnligen underställes Eiksens Höglofl.
Ständers närmar® öfvervägande.
Stockholm den 15 Maji 1818- N:r 239.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid dess yttrande 3 angående Herr Cantzlie - Rådet af Wetterstedts och Herr Assessoren Ådlerhrants ansökving, om införsel i Kungsgårds-ford för Bytes- och Skatterätts - För dr ingar.
Uppå gjorde anmärkningar vid Stats-Utskotfets den 2 sistledne April afgifne utlåtande, i fråga om Herr'Cantzlie-Öadels aj Wetterstedts, samt H err Assessoren Adlerbrandts ansökning, att» till vinnande af liquid med Kongl. Maj:t och Kronan för underdånige Bytes- och Skatterättsfordringar, erhålla införsel uti antingen Visiogshorgs eller Bådmansö Kungsgårdar, hafva Höglofl.
Kidderskapet och Adeln, Högvördige Präst-Ståndet och Hedervärda Bonde - Ståndet återremitterad1 detta Ärende till Utskottets åtgärd.
Hufvudsakligen åsyfta desse anmärkningar, att som inför -d i Kungs-Gård ej kunnat tillstyrkas samt Krono-Hemman eller Lägenheter, sorn dertill i stället blifvit föreslagne, ej skola in nas att tillgå, helst åboer deruppå, efter för - Stats-Utsloltets Betiinianden. fattningame, äga företrädes-rätt till Skattelösen derutaf, det mätte medgifvas alt indragne Eoctällen vid Adels-fahne Regementet kunde upp* latas åt Sökandérne i och för deras ifrågavarande fordringar.
Då både äldre och sednare Författningar strängt förbjuda all rubbning uti Indelningsverket, och det skulle strida mot desse Stadganden; att någre Adels-Fahne-Regementets för närvarande indragne och till Militaive-Hospitals-Inrättningen anslagne Boställen, skulle upplåtas för detta ändamål, hvarigenom de samma blefve Staten för evärdelig tid afhände, har Stats-Utskottet funnit sig icke kunna sådant föreslå, utan får Utskottet, under åberopande af de ss förra tillstyrkande, att Fordrings-Ägarne måtte till sin rätt varda förhulpne genom införsel uti Krona-Hemman eller Lägenheter, upplysa; att Aboer å sådan jord väl äga förmånsrätt till Skatteköp derutaf; men sådant utesluter likväl icke möjligheten att Hemman och Lägenheter, både nu kunna finnas och framdeles blifva disponible, hvartill äboer med sådan rättighet icke gifvas, till ådagaläggande hvaraf Utskottet exempelvis trott sig böra uppgifva, att fråga för närvarande är derom, att flere till Ädelfors Guld-Verk nu anslagne
Hemman skola till Staten med första indragas, samt att om sådant icke sker förr, desse Hemman efter nuvarande Arrende-Gontracts upphörande om någre år hemfalla till Kronan, dä berörde Hemman blifva disponible för behof af ifrågavarande beskaffenhet. —- Flere dvlike fall kunna ock uppkomma, sorn gifva tillfälle för desse 1370 Stats-XJtskottets Betänkanden. fordringars godtgörande i den ordning, sorn med författningarne instämmer, men det ankommer på innehafvarne af slike fordringar i allmänhet, att sin rätt härutinnan bevaka samt uppgifva de Hemman och ^Lägenheter af denne egenskap, hvilka de kunna åslunda att erhålla; Hvilket Utskottet skolat vördsamligen till Riksens HogJoil- Ständers bepröfvande öfverlemna.
Stockholn! den 15 Maji 1818- N:r 340, Riksens Högloft, Ständers Stats - Utskotts Betänkande, angående sådane Civile Embets- och Tjenstemäns samt Betjentes uppförande på Allmänna Indragnings-Staten} som vid Af skedstagandet hafva fyllt '/o är och innehafva inde läte Löner, XJnder den nu för hand varande Stats-Reg'eringen, har, vid granskningen af Allmänna Indragnings-Staten, Stats-Utskottet funnit, hurusom derpå äro uppförde åtskillige Civile Embets och Tjenstemän, hvilka, efter uppnådde 70 år, erhållit afsked med bibehållande för sin öfriga lifstid af de löner, de under fjenstetidett åtnjutit, antingen i Contant eller itideldt.
Stats-Utskottet har väl funnit detta förhållande ickg vara direct stridande emot hittills gällande författningar; Men i afseende på desse författningars tillämpning å de indeldte Uöntagarne i allmänhet, har likväl hos Stats-Utskottet Stat$-Utsftottets Petäng anden. *3 7* förekommit sådane omständigheter, hvilka Utskottet, i afseende på det framtida förhållandet, trott sig höra underställa Riksens HöglofJ, Stan* ders närmare beprnfvapde.
Redan uti underdånig skrifvelse af den 30 Januarii 1770 anmälte hos Kongl- Maj:t Riksens
Ständer i underdånighet, att hos dem vid öfvervägande kommit, huruledes ålderstegne Embetsman vid Civil-Staten, till ehuru hög ålder de ock hunnit, eller ehvad bräcklighet dem påkomma kunnat, likväl icke yoro i stånd, i anseende till bristande nödig utkomst, att gå utur tjensten , utan måste deryrd, ehuru oftast med ringa krafter och uttröttade sinnen till deras död qvarblifva; Och som det dervid icke kunnat undfalla Riksens Ständers uppmärksamhet, att sådant verkade ett betydande hinder uti sysslornas gång och Rmbetens behöriga skötsel, så vida både