Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Området är således flerestädes af den olikhet, alt Hemman af ett och samma Mantal pa ena stället, endast innehar omkring 40 a 50 Tunneland, men a ett annat ställe flere hundrade, till och med rooo Tunneland och deröfwer, samt aker och äng i proportion derefter
Del ena kan derjemte finnas försedt med fullkomlig tillgäng af mulbete och utmark, hwilka förmohnek det andra aker helt och haller saknas.
Mantalet kan derföre, wid ett sadant förhållande, icke anses såsom en rigtig följd af beskattningen, dä den rätta mattstocken bör wara Jordens rymd och bördigh. ; och, om Jordens beskattning derpå skall grundas och komma till »verkställighet, sa bök den ej blott sträcka fig till den hittills obeskattade Jorden, utan bör den af samma stal, efter Hcderwarda Bonde-'Ståndets önskan, sträcka sig till all Jord, enär den nu warande beskattning efter Hemmantal, Utan afseende pä deras godhet eller storlek, kan med skäl anses hafwa beredt de följder, atl manga betala för mycket, dä deremot andra betala wida mindre, än med Jordens beskaffenhet, bördighet, förmänliga afkastning samt locala omständigheter finnes instämmande.
Om nu ett sa wigtige ändamål skall winnås, som är asyftadt, dels genom undanrödjande af den ojemnhet, hwilken uti Hemmantalet sig wisar, dels till ett noggrann! bestämmande af det ena Hemma ? * mk§ 2?oo Den ,o Augusts. ne's warde, i jemnförelse med ett annat, samt dels till beredande af en jemnare fördelning af allmänna skyldigheter a Jord, kunna dertill nagra andra medel och utwagar icke utses, än en allman mätni g öfwer hela Riket och en derpå fallande gradering.
Särskildta Utskottet får allisa wid denna Punkt bet wördsamma Utlåtande aflämna, att Ukskottck, lika med Hedcrwarda Bonde, Scändet, anftr en allmän Jordrefning bade nödig och äfwen böra, sa fort möjligen Ike kan, »verkställas, efter de grunder, som, i mohn as Jordens olika art och beskaffenhet i särssilde Ortev, warda uppgifne, behörigen granskade och af Kongl. Mant i Nador gillade och föreffrifne: att, efter Utskottets tanka, alla, som ej redan lätit afmäta sin Jord, bör åligga, att denna mätning lata förrätta, och att kostnaden dertill, saint Chartans affattande bör bestridas af hwarje Jordägare eller Innehafware, der ej Contracter och öfwerenskommelser eller särskilda Författningar annorlunda stadga, och att uti Charte-Beskrifninqen, som författas, Jordens olika art och beskaffenhet noggrann! beskrifwes, samt att, da detta föregått, Jördens beskattning sedermera kommer art b< stämmas, och huruwida ten Jord, som efter Privilegier derföre är befriad, bör en sadan befattning undergå.
Men Utfottets uppmärksamhet kar harwid tillika icke undfallit nödwandigheten deraf, ait, innan en allmän skattläggning företages, de olika och troligen i flera delar bristfallige Skatuäggmngömethoder öfwerses och jemnkas, till wlnnande af en med rättwisa och billighet öfwerensstämmande bade ftiilständtghcl, ^och äfw.n jemnlikhet, fä widt sig gjöra later- - I fain-.
Den Augusts. 2ssr I sammanhang härmed, har jemwäl en annan sräga Ulffoktct förekoinmir, angående skatteköp af Kronans Jord.
Uci Kongl. sFörordningen af den 19 September 172g, huru med de Hemman och Krono-Lägenheter, som till skatte försäljas, skall förhällas» finnes stadgadt, alt något Hemman, som tll skatte försgljes, ei bör ringare wörderås, antili den summa, ftin Sex ärs antingen dä i Kronans tftkmffaper päförde, eller hädanefter tillsättande ränta kan stiga till, men wäl derutölwer och sst högt, som emot Hemmanets godhet kan swara, och skola Wärderttgsmannen för deras göromäl wara K:gl. Maj:t, Rsteks Ständer och Köparen answarige.
Denna Förordning har sedermera, genom Kongl. Förordningen af den 21 Februari» '789, bllfwit till efterförd uppkiswad och förnvad; men, i anledning af Allmogens wid 1792 ärs
Riksdag i underdänighet gjorde ansökning, att Krono-HemmansAboen i Swerige » allmänhet »nätte tillätas, att köpa sina Hemman till skatte, utan föregående »värderingar och annan vingäng, än alt de erlade äkta arS räntor, efter Krono-ward», har.Kongl. Mant stiki Nädigt Bref till Desi Kammar-Collegium af '-en ic, October ,79? täckts förklara, det Kongl. Maj:t gunnit, att, ehuru genom Skatteköps - Förordningen och Kongl. Brefwetasden »8 Juni» >754 wore päbudet, att wärderingarne borde sä werkftallas, att Kronan för Lägenheten erhölle fulla wärdet, hade dock erfarenheten wisat, att sädant alldrig ssett eller annorlunda kunde ike, an att antingen Lägen, helen förfäldes pä Auction till den mästbjudande, eller ock o« derföre betaltes hwad Skatte-Henunan, Man och Man emellan, kunde gälla.
Mev Kongl. Majtt har lrkwäl i Räder behagat förunna Allmogen - SZVL
Den 12 Augusti. gen befrielse fran be dittills bruklige och med flere vmaängar tidsspillan, kostnad och besrväc förknippade Skattewärderingap; och, da berörde kostnader, tillika med sielfwa Löse still ingen, hafwa funnits öfwer hufwud ininst ga tili Tio ars Kronowärderingsräntor; sä har Kongl. Mast Nädigst tillåtit, alt tefla Tio ars Kronowärdermgs,räntor mage blifwa lösningspristt i Sverige, hock pä det sall, att a fna sidan Landshöfdingen, j fall han sinner en eller annan Lägenhet wara mera wärd, dä dera later an, ställa wärdermg, till bejakande af Kronans rätt, och q den asidra, att de af Allmogen, som anse förenämnde lösningspris wara för dprt, ma wara obetagit, att pä det förra wanliga sätt, igenom wärhering, ffatteröttigheken sig förwarfwa.
Enligt vfwanaberopade 1723 ärs Kongl. Förordning, aro Skatteköpsstillingarne anflagne till Rikets gälds betalning, och de hafwa säledes, i folie deraf, till Riksgälds, Contoiret ingått.
Men, ehuru Kronans rätt fordrat, och jemwäl finnes föreffrifwit, att hwarje sädant Hemman, som till skatte förfäljes, borde till det lösningspris wörderås, som emot desi godhet och beskaffenhet wore swarande; sä har dock erfarenheten wisat, pä sätt Kongl. Maj:t uti Desi Nådiga Bref af den ro October 1793 alwen täckts förklara, att sädant alldrig stett, och att föliagteligen det angelägna ändamål, som warit äsifftadt, att härigenom samla en motsiparande fond till Rikets galds betalning, alldrig stätt, pä det fö, restaana sätt, att winna.
Till det pris och wärde, h vartill Hemman nu stigit, är likwäl Kronans förlust äswen nu wida större, an dä de Författningar ären '?rz och ,793 widtogos, som hittills warit Mande; och, sou» Rikets närwarande tillstånd icke Den ro Augusti. r;»; medgifwer, att Kronans jord och egendom stall pa ett sädant sätt Kronan afhändas, ett Hemmans ratta wärde jemwäl swarligen kan bestämmas, innan tet undergalt den mätning och gradering, som i denna Punkt blifwit tillstvrkt; sä fär, till Riksens Högloflige
Ständers närmare pröfning, Utskottet hemställa, om icke hos Kongl. Mast den underdåniga anhållan mä ste, att alla skatteköp mätte inställaS, härunder inbegripne de ä Rccognitions - Skogarne, oaktadt hwad derom wid 1809 ärs Riksdag blilwil stadgadt, till desi, efter föregängen mätning och gradering, närmare kan blifwa utstakadt och förestrifwit, hwilka grunder, som böra följas wid köpeskillingens bestämmande, ester Hemmanens godhet, läge och beskaffenhet; hwarwid dock Utskottet anser sig till Riksens Högloflige
Ständers godtfinnande böra öfwerlämna det undantag, att de, som uppodladt nva Hemman af uppbrukad och uteliggande mark, mäge, sedan de uppodlingar stett, som tillfället medgifwit och ästadkommas kunnat, samt behörig skattläggning föregått, fä, till uppmuntran för sä beskaffade bäde nödiga och gagneliga företag, sävare Hemman och Lägenheter till statte inlösa med iagttagande af det förordnande, i anseende till skattelösen, svin Kongl. Maftt kan finna godt utfärda. a.dra,^ z:dje och 4:-e punkterne aro af följande innehäll s:dra punkten, "att, dä Riket anfeckes af krig, alla Hemman utan ätskillnad, lika som i inqwartering, äfwen mätte wara lika delagtigc i stjutsningar och alla de tjenstbarheter, som kriget ätiölja.''
3:dje punkten, ''att äfwen i fredötider, Rä och Rörs samt Insockne ej mindre än Utsockne eller rvanliga Frälse-Hemman, sa wäl som Bergsmans äRm - 2s«>4 Den I«s Augusti.
Hemman, mage lika med Krono, eller Skakte-Hemman, efter hwad tillförene warit och annu pä män§a stallen är manligt, i alla Krono, Kongs, och Gästgifware-skmtsningar wara lika dclagtige;" och 4:de punkren, "act alla Publike Byggnader, Bro, och Wäghällning, utan minsta undantag, af alla Hemman i Mikel besörias."
Desta Punkter äga med hwarandra ett offiljagtigt sammanhang, och hafwa Riksdags,Fullmäg, tigarne Swen Persson fran Christianstads Län och Abraham Larsson fran östergöthland, desta ämnen rörafide, med särjkildte Memorialer till Bon, de-Ständct inkommit, deruti den förre yrkat en stadgande skyldighet för Insockne Frälse,Hemman, att, lika med Krono, Hemman, deltaga i Hall, ochReserveffjuts, sä »väl som Kronoffjutsningar för alla Trupper och deras förseende med qwarter under marscher, och att deltaga i Tingshus och HäradsfänKelsers uppbyggande och widmagthällande m. m., samt den sednare yttrat den tanka, att, sä länge ftyldkghetcn att skjutsa widlädar Jordbrukaren, fy, ves billigheten fordra; att all slags Jord, den mq hesta af Säterier, Rä- och NörS-Hemman, Frälse, eller Militie, Boställen, hör deruti deltaga sa i Staden, ssm pa Landet, utan allt undantag vä) wkd alla påkommande ttllfaven, efter tour och ordning; hwilka Memorialer blifwit till Allmänna Beswärs, vch Econsmie-Ukffottet remitterade, hwaröfwer bemälte Utffott med dest Betänkande till Riksens Högtoflige
Ständer inkommit.
Och. da samtelige Respective Riks, Stander» behagat förklara, det Särffildta Utskottet jemwal agde sig häröfwer utlaka, får Utskottet för sin del del wördftmma yttrande aflämna, att hwad 2:ör punk - Den io> Augusti. 2sos punkten angar, det alla Hemman utan ätssillnad wid infallande krig, lika ftin i inqwartering, mötte taga en lika del uti skjutsningar öch alla de tjenstbarheker, som kriget åtfölja; sä emedan y §. uti Riksdags, Bestutet af den 2 Maj 1810 och Kongl. Majus »ltfördade Nådiga Kungörelse af d. 6 April samma är bäde kydeligen och omstandeligen stadga, huru med deltagande uti detta beswär kommer att förbällas, sä i Städer som ä Landet; äfwen som Hemman, efter deras natur, finnas deruti ur prag, ne, hwilka denna skyldighet äligga, enligt de grunder, som blifwit utstakade; ty anser Särskildta Utskottet, lika med Allmänna Beswärs- och EconomieUtskottet, nägon förändring uti desta skyldigheter icke ulan rubbning i Jordens natur kunna förestås eller werkstallas, derest icke de Respective Stand, hwars rait härunder deror, dertill sig begifwa; och det sa mycket mindre, som Utskottet harwid inhämtat, att, wid ätagandet af skimsningsbeswäret, wid infallande krig, för Rä» och Rörs- samt Insockne-Hemman, Prestebol, Stommar, Ecclesiastik, och StadsZord, det wikttor blifwit fästadt, alt nu »varande
Mantalsberäkning skulle ligga till grund för fördelningen af detta beswär, men hwilken beräkning äter ej annar kan, än en betydlig minskning och förändring blifwa underkastad, sedan en allmän matning och gradering föregätt och Mantalen derefter warda bestämde.
Beträffande dernäst z:dje punkten, att f fredstider Rä, ock Rörs, samt Insockne-Hemman mäge, lika med Krono, och Skatte-Hemman deltaga i alla Krono, KongS- och Gästgifware-stst-tSningar; sä instämmer Särffildta Utskottet äfwen härutinnan med Allmänna Beswärs- och Ekonomie - 3506 Den 10 Augusts.
Utskottet, att deka med de siere af Riksdagsmannen Abraham L arsfon urvgifne Hemmans skjutsningsstyldighct, emot 28 Cap. a §.
BvggningaBalken, Kongl. Förklaringen af den n December »766 och 3 8- t 172; arv Adeliga Privilegier, jemnförde med i»4 §- uti 1809 arS fastställda Regeringsform, samt 2 §. af ,8lo ars ostvan abero, pade Riksdags-Beflut, icke kan deruröfwer sträckas, mom deka Hemmans-agarcs och Jnnehafwares färffildta bifall och begiswande; Men lltstottet får likwäl till Riksens Hägloflige
Ständer hemställa, vin icke hos Kongl- Mastt i underdånighet kunde anhällas, att, i anseende till den större tyngd Gästgifware-ffjutsningsstyldigheten för det närwarande medför, Kongl. Mant wid den reglering, som, i anledning af Riksens Ständers ar 1809 yttrade önstan, lärer om Skjuts-inrättningen i Riket wara under östoerwagande, täcktes i Nader »vidtaga de medel och utwägar, hwarigenom de stjutsstyldigcs tunga i möjligaste matto kunde blifwa lättad.
Rörande widare Riksdags, Full,nagtigcns fran Upsala Län Eric Öhmans till Hederrvärda Bonde-Ståndet ingifne och derifrån till detta Utstött remitterade Memorial, angående Adelns Landtbönders och Utsockne Frälse-Hemmans deltagande i Fängföringar, hwilken stjutsningsstyldighct
Ohman ansett böra färås till Gastgifwarestjms; sa sinnes deremot, att Adelns Lanttdönder och Utsockne FralseHemman äro frikallade fran alla Krono, dogswerken, körslor och stjutsningar, undantagande när Tåg och större Marscher ste genom Landet m. ru.; hwilket äswen öhman medgiswit, och hwaraf således säljer, der Fangars ssjursande och transportexande icke kan förås tili Gastgiswarestjuts, utan bära - Den is Augusti. 2>O7 ra således såsom Kronoskjuts anses, derifrån FrälseHemman äro befriade, sa framt icke annorlunda i särskilde Orter kan wara vfwerenskommit och för, vrdnadt; wid hwilket förhållande denna sraga således synes förfalla och wara ett ämne, huru med Fangföringen bör förhallas, som pä Regeringens omsorg och förordnande beror.
Och »vidkommande stulligen den 4:de punkten, att alla Henrman i Riket, utan undantag, besörja Publike Byggnader, Bro- och Wäghällning; sa stadga Författningarne i allmänhet, huru dels »ned Publike Byggnader och dels med Bro- och Wäghallning stall förhallas, hwilka Hemman deruti bö, ra deltaga och hwilka deremot härifrån äro befriade, hwarwid förekommer, att, enligt 8 §. i Ridderstapets och Adelns Privilegier af d. 16 Ockober 1723, Saterierne j Swerige, och dertill hörande Ra- och Rörs, Hemman äro stvldige kill Wagrödjning och Brobyggnad, men deremot Säkerierne i Skane, Halland, Blekinge och Bohus Län, sa, som widare bekräftadt genom Kongl. Resolutionen pa Nidderstapeks och Adelns Beswär den 8 Jaruarii I7Z? §. 7, härifrån frie, dock'sa, att de till sistnämnde Säterier liggande Insockne- och Wecko, dags-Hemman böra uti denna skyldighet deltaga; afwen som ock baderne, i följe af 8 §. i Kongl.
Resolutionen den i September 1741, böra halla deras Broar, fä långt deras ägor räcka, sa att Allmogen ej mä besivaras med Städernes Brobyggnad och underhållande, med mindre någon Stad kan uppwisa ett sädant Privilegium eller Förening, hwarigenom en witz Allmoge sig ätagit och är förbunden, att bidraga lill en flik Brobyggnad och Letz widmagt hällande.
2svz Den ro Augusti.
Och som någon widsiräcktare ssyldighet utöfwer hwad Färsattningarne härutinnan stadga, emot 114 §. i 1809 ars Regeringsform och 9 §. uri i8io ars Riksdags, Bosiut, icke kan Hemman i allmänhet alaggas; >'a finner Särskildta Utskottet, lika med Allmänna Beswärs- och Economie-kltskcttet, sig ej heller kunna dertill stocka.
Uti ;:ce punkten ar föreställt, "att allt wedcrlag af Kronans Tionde-Spannemal, efter nu warande Jnnehafwares afgång, jemte all öfwerflöLig Domkyrko-Tionde, matte till Staten indragas."
Af Högwördige Prest, Ståndets i Särffildta Utssottet warande Ledamöter har blifwit upplöst, att Kongl. Maut, hwad wederlaget angar af Kronans Tionde, Svannemäl, derom redan widtagit Desi Nådiga Förordnande, huru dermed bör förhallas, och att det wederlag, dertill wederbörandr Pastorer icke kunna anses berättigade, bör således indragas; hwariemte Utskottet blifwit underrattadt, att Domkyrko, Tionden alltid anwändes till Domkorkornes vumgängeliga behof, och att någon öfwerflödig
Domkyrko,Tionde icke ar att påräkna, utan att ofta pa flera ställen tillgångar stola saknas, för hwad till
Domky:lornes behöriga underhållande erfordras.
Utskottet finner sig således icke i tillfälle, att härom något närmare utlåtande kunna meddela, da fragan om wederlaget redan af Kongl. Maj:r stall wara afgjord, och anledningar icke ärv gikna, det något öfwcrflöd af Domkyrko, Tionden käft bestämmas.
Uti 6:ee punkten är yrkadt, "att PastoreS mätte ataga sig kjelfwe bygga sina Prestegärdar, fika med alla andm Boställs, Innehafware, sedan, wid Den 12 Augusti. 2509 wid nu warande InnehafwareS afgång, Församlingens
Hus en gäng bliftvil i fullt stand satte."
Till H.derwarda Bonde-'Ståndet har Riksdags, Fullmägtigen fran Östergöthland, Abraham Larsson, uti ingifwic Memorial ben 4:de
Maj näsiledne hemzsällt^ om icke, med iagttagande af sa wai Lärares font A ^rares ömsesidiga rättigheter och fördela., det wore lämpeligare, att Kyrkoherdar, lika med Comministrar pa Landet, i alla Rikets Provmeer, utom Skane, sielfwe matte uppbygga och underhålla deras Boställen, antingen ester de grunder 1789 aäs Boställs , Ordning föreskrifwer för Militie» Boställen, eller pa satt en särskild för detta ämne widtagande Författning kan stadga, hwilket Äiemorial lill Allmänna Besvärs- och Economie-Utfkottet blifwit remitteradt, hwaröfwer samma Ut,kott den zo:de i samma manad sitt Ullacantze afgifwit
Och som samtelige Respettive Riks-Standen ansitt, det Särskildta Utskottet äfwen agde, detta ämne rörande, sitt yttrande, i sammanhang med de öfrige
Star den emellan lwistiga frågor, aflämna; fa får Ut,kottet, i följe deraf, följande till upplysning härom anmäla.
Uti 4 §. af Presterssapels Privilegier den 16 October »72 z är förklaradt, att angående Prestegardsbyggnaden förblifwer efter 41 §. af 1720 ars Kongl. Resolution pa Allmogens Beswär, eller hwad Allmogen uti somlige Orter genom Conventioner sig ätagit, sa wida de skäligen sig deröfwer icke beswara, och uci högstberörde Resolution äro de 7 Laga HuS upptagne och bejkrifne, som, enligt i68r ars Husesyns, Ordning, för Pastor böra uppbyggas.
— Uti Allmänna Lagen 26 Cap. 2 §.
Byssnmga.Bal - 2>ls
Den ro Augusts. ken, äro jemwäl desie Hus uppräknade, hwilka, men ej flere, Socknemännen äga med rak och innanrede förfärdiga och till Kyrkoherden anlwarda, som han jedan är stylvig alt hälla wid magt med egen kostnad.
Nar nu således denna rättighet Prcsterstapet tillkommer, och genom någon Annan Författning eller öfwerenskommelse, som i Näder blifwit bifallen, icke är ändrad; sä sinner Särskildta Utstottet, lika med Allmänna Besvärs- och Economie-Utstottet, sig icke kusina något annat tillstyrkande hära lämna, än att wid hwad Allmänna Lagen och Privilegierne, såsom gällande Författningar, härom förestrifrva, och de särskildta öfwerenskommelser, som i wisa Orter kunna wara ingängne, bör oförändradt förblifwa; ankommande pä framdeles bepröfwande, dä en ny Byggnads- loch Husesyns - Ordning warder upprättad, i hwad matto de öfwerklagade olägenheter kunna undanrödjas eller undwikas. 7-de punkten innehåller, ^'atk, dä Pastor t Församlingen, såsom pä sina ställen i Norrland, sitter med flere Stom-Hemman, men Capellanen deremot saknar Boställe, det mätte ett af förenämn, de Hemman dertill warda anflaget, sä snart Jnnehafwaren med döden afgär.
* Riksdags - Fullmägtigen frän Westek - Norrland Jonas Andersson, har hos Hederwarda Bonde, Ständet uti afgifwit Memorial anmält, att i Wester-Norrlands och Jemtlands Län, stola Pastorerne, utom de Boställen, som de sielfwe bebo, hafwa flere sä kallade Annexe - Hemman, hwilka, såsom pä ett längre afständ frän Prestegärden belägne, Kyrkoherdarne icke sielfwe kunna bruka, utan warda, emot ett obetydligt arrende, till andra upp lätne «
Den ro Augusti. 2sn lätne, hwaremot Comministrarne icke mnchafwa något Hemman eller annan Lagenhet till Boställe, i hwilket afseende Församlingarne, emot deras skyldighet, blifwa af medlidande betungade, att upp, bygga och underhälla
Hus för dem och deras Famille.
Wid ett sädanc förhållande, som torde inträffa pä flera Orter i Riket, är således hemställt, om icke bade nödigt och billigt wore, att Commimstern i Församlingen bleswe ett af sädane Annexe Hemman uppläket, att bedo och bruka, hwarigenom Kyrkoherden kunde komma i tillfälle, att minsta de Löneinkomster, som han eljest till Coimmnistern mäste utgifwa, och Hemmanet äfwen blcfwe bättre odladt och underhållet, än af en Arrendator, som dera endast hade en osäker besittning att päräkna.
Hwad fölunda af Jonas Andersson blifwit anfördt, säsoin instämmande med hwad Hederwärta Bonde-Ständek i denna Punkt förcflagit, har Särskildta Utstottet funnit ett billigt afseende förtjena.
Och, ehuru de Pastorrkne förlänte Annexe, eller Stom-Hemman åtfölja en för dem i Privilegierne grundad rättighet, att de samma begagna; sä är likwäl en sidan rättighet icke Prcsterffapet ashänd, dä en flik Löningsförmohn warder dem emellan pä det sätt fördeld, att en Comminister, svin saknar Boställe, bliswcr med ett fädarit Hemman till Bostad försedd, hwilken åligger, att Kyrkoherden med sitt biträde tillhanda gä,- och som Kyrkoherden deremot af sina Löninaktillgäno.ar bör understödja.
Särskildta Utstottet får alltfä, hwad i denna del blitwit föreslaget och hemställt, sill Riksens Högloflige Ständers bifall wördsamliaen öf, werlämna, sä att, wid nu warande Innehafware» eller Kyrkoherdars afgäng, ett af de Annexe' eller 2si2 Den io Augusti. Stom-Hemman, som Kyrkoherden tillhörer, ma,' såsom Boställe för Comministcrn utses t de Orter, der en tjenstgjörande Comminister icke är med Boställe försedd; den Kyrkoherde likwal obetagit, som under sin tjenstetid häruti will inga, akt hos Consi, storium uppgifwa det Hemman, som han i förenämnde afseende will afsta; hwarcster Consistorium till Kongl. Majus
Nådiga fastställelse i underdånighet anmäler, hwad härutinnan warder förestagit eller öfwerenskommit, till framdeles säkerhet och efterlefnad.
Men, hwad angar Riksdagsmannen Anders Jonssons, asrven fran Wester-Norrland, wid Jonas Anderssons hemställan gjorda tilläggning, att pa de ställen, der Pastorerne ej äga Annexe-Hemman fig tillstagne, borde Comministrarne erhålla Boställe af Prestegårdens agor', derest desia sednare finnas af sadan widd och beskaffenhet, att klyfning deraf kan aga rum, samt bade Pastor och Comministcrn kunna dera wara besutne; sa anser Utskottet någon »verkställighet hara icke kunna tillstyrkas, innan den af Utskottet wid usta Punkten föreslagna matning och gradering a sadane Prestegardar föregått, sa att deraf kan upplysas och utredas, huruwida Prestebolets område af jord är af den bessaffenhet, att någon klyfning deraf, för Comministerns behof, med Prestebolets bestånd och Znnehafwarens nödiga underhall kan medgifwas.
Sedermera förekommer 8:de Punkten, "att de Conventioner om det Högwördiga Preste-Ståndets LöningSsätt, som blifwit utlofwade, afwen matte warda ofelbart och skyndsamligen werkställde, pä alla de stallen, som Församlingarne det ästunda och sig derom anmäla; att grunderne och sättet dertill.
Den ro Augusti.
Lsiz sa widt möjligt är, nu afwen matte stadgas och k allt fall handhafwas af owäldige
Män, sa att, da antingen Församlingarne eller Kyrkoherden, aro obillige, nagra a ömse. sidor utwalde Personer, under ordförande af Kongl. Majus Befallningshafwandc, eller den han i sikt ställe förordnar, matte kunna afgöra, hwad ratt och billigt ar, och att den forhakli' ga benämningen Likstol matte utur Preste-Standets rättigheter alldeles försvinna, eller åtminstone tillen aspasiad afgift i penningar nedsättas."
Ett härmed instämmande Memorial, har Riksdags-Fullmägtigen ffan Jemtland Anders Nilsson till Hederwärda Bonde-Ståndet den 12 sistledne Maj inglfwit, med den tilläggning, att de Conventioner, som härom komma alt upprättas, icke matte grunda sig pä äldre Författningar, utan pä nu »varande förhållande och de sämjor, som blifwit »vidtagne, och att en Committee matte warda förordnad t hwarje Landsort af bepröfwade och owäldige
Män, som, i brist af äsämjande, agde färesta och bestämma willkoren, ä ömse sidor, efter rättwisa och billighet, för att sedermera »vederbörligen pröfwas och afgöras.
Detta Memorial har derefter till Allmänna Besvärs- och Economie- Utskottet bliftvit remitteradt, som sitt Betänkande deröfwer den > Julii derpå följande afgifwit, deruti Utskottet ji anseende till de olikheter i Presterskapets Löningssätt, som a särskilda Orter inträffa, ansett, det några bestämda grunder ej kunde af Utskottet uppgifwas, utan är Medes tillstyrkt, att hos Kongl. Mast underdånig anhållan matte ske, om Desi Nådiga medwerkan till sadane friwilliga Contracters uppgörande, a de Orter, der de icke blifwit ingängne, och alt, till ändamålets desto säkrare winnande.
N;o i;8.
2si4 Den 10 Augusti. Kong!.