Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr sk. 1842 .......... 6,963 6 20 44,692 4 1843 .......... 9,534 5 16 49,781 16 1844 .......... 13,532 4 16 67,305 16 1843 .......... 8,149 5 24 44,819 24 1846 .......... 14,565 6 — 84,590 19,639 6 — 117,954 — Summa Tillverkmngsbelopp och Varde 74,204 — — 408,942 12 eller i medeltal för hvarje år 12,367 1 - I- j 68,157 2 Tillverkningen af tackjern har således något förökats sedan nästförutgångna quinquennium, under hvilket det vid länets masugnar åstadkomna tackjern besteg sig till ett årligt medelbelopp af 11,823 Skepptd.
Tillverkningen af gjutgods, som hufvudsakligen bedrifvits vid Ankarsrums, Hagelsrums och Öfverums bruk, har utgjort:
År 1842 ............
1,834 Skepp:d. „ 1843 „ 1844 „ 1843 „ 1846 och „ 1847 1,328 3,273 436 1,829 3,320 eller tillsammans 12,422 Skepp:d, som, efter beräkning af 18 R:dr b:ko för hvarje Skepp:d, motsvanir ett penningevärde af 223,396 R:dr b:ko.
Gjutgodstillverkningen under åren 1837—41 utgjorde endast 3,766 Skepp:d, och har således icke obetydligt stigit.. 43 Stångjernsbruken i länet äro desamma, som finnas uppräknade i sednaste underdåniga Femårsberättelsen.
Förhållandet med dessa bruks årliga tdlverkningar och desammas värden, beräknade efter hammarskattsjernets lösningspris, har varit som följer:
Värdet.
Skepp:d
Il: dr sk. »:dr sk. 1842 ..........
9,065 16 145,040 — 1843 ..........
9,294 14 — 130,116 — 1844 .........*• 10,091 13 — 131,183 — 1845 ..........
10,293 14 24 149,248 24 1846 .......... 7,757 15 24 120,233 24 och 1847 .......... 10,957 15 24 169,833 24 Summa Tillverkningsbelopp och Värde 57,457 — — |845,654|24 som gör i medeltal lör hvarje år | 9,576 — I- 140,942|20 Under den tidrymd, som förra underdåniga Femårsberättelsen omfattar, utgjorde länets sammanräknade stångjernstillverkning 44,912 Skepp:d, eller i medeltal för hvarje år 8,982 Skepptd.
Stångjernstillverkningen har således under de sednare sex åren vunnit’en icke så obetydlig förkofran, och detta fastän försäljningspriset, räknadt per medium för begge tidrymderne, nedgått från 16 R:dr 36 sk. till 14 R:dr 40 sk. b:ko pr Skepp:d.
Utom de i sednaste
Femårsberättelsen uppräknade jernmanufakturverk, har under nu ifrågavarande tidrymd tillkommit tvänne nya sådana, det ena, kalladt Carlshammar, anlagdt vid Fogelsjö i Fliseryds socken af Handbörds härad, och det andra inrättadt år 1847 vid Lagmansqvarn i Döderhults socken af Stranda härad.
Resolution har väl år 1845 blifvit utfärdad för inrättande af en smälthärd och llammu<rn jemte räck- och planerhammare till kopparsmides idkande vid Rosenfors bruk i Aspelands härad, hvarest äfven blifvit anlagd en mekanisk verkstad; men bergmästaren hade, vid sin berättelses afgifvande, sig ännu icke bekant huruvida dessa inrättningar hunnit att sättas i gång.
Manufaktursmidets årliga belopp uppgifves hafva inom detta län utgjort:
År 1842 ............i’266 Skepp:d, „ 1843 ............i’080 44 och 1844 ............ 1,181 1845 .............1,822 1846 ............ 818 1847 ............
1,451 Skepp:d. eller tillsammans..........7,618 Skepp:d, som gör i medeltal årligen....... l,269if Skepp:d.
Årliga medeltillverkningen af manufaktursmide utgjorde under åren 1857—41 1,008 Skepptd.
Den har således icke så obetydligt stigit.
Vid länets enda kopparverk, som har sitt namn af Waldemarsviks köping, i hvilkens grannskap det är beläget, har tillverkningen utgjort:
År 1842 ....... 97 Skepp:d 7 lisp:d — skålp:d. „ 1845 ....... 111 „ 4 „ 14 „ 1844 ....... 76 „ 15 „ 17 „ 1847 ....... 181 „ 17 „ 17
För åren 1845 och 1846 är någon tillverkning icke uppgifven.
— Höstetiden 1847 blef verket af vådeld förstördt, hvarefter det likväl blifvit ånyo uppbyggdt.
Tillverkningen af alun, viktriol och rödfärg vid de på Öland befintlige tvänne alunbruk har förhållit sig sålunda:
Viktriol.
568 Betänkande öm Rikets Styrelse-Verk i nans parker, Gehäg och Djurgårdar, eger lika uppsigt, som Landshöfdingarne, hvar i sitt
Län, hafva öfver Kronans allmänningar; men som förvaltningen af all Kronans jord, för sammanhanget och Styrelsen af det hela, borde finnas hos en enda Auctoritet , kan Öfver-Hof-Jägmästare-Ämbetet inskränkas till en Hof-syssla, hvarmed endast inseendet öfver Kongl. Djurgården förenas.
Jägeri-Betjeningen skulle således inom hvarje Län ställas under Landshöfdingen, som jemväl erhåller vården om de i Länet varande Kronans parker, Gehäg och Djurgårda r, under Karn; mar-Collegii inseende.
Skogs- och Jägeri-Ketjeningen skulle dock,’ efter Comrnitterades tanka, kunna nästan helt och hållet indragas, om Kron-allmänningar, parker och Djurgårdar blefvo på ett fördelaktigare sätt till Statens nytta använde; men för inseende å jagten och vidtagande af anstalter till odjurs fällande och utödande, samt anställande af Skallgångar och tjenliga inrättningar af jagtredskap, med hvad dertill hörer, kunde ett inskränkt antal Jägeri-Betjening af de mindre graderne bibehållas i de Orter, der sådant kuude anses nödigt.
De Mål, som hos Kongl. Maj:t rörande detta Verk kunna förekomma , handläggas uti Inrikes Arendernes Departement; men då Inrättningen är en enskild association, kan StatsSecreteraren deröfver icke erhålla särskildt in; seende.
Betänkande öm Rikets Styrelse-Verk. 569 Sorn det åligger Stats-Secreteraren för Inrikes Ärenderne, att föreslå och till verkställande befordra de åtgärder, som af Styrelsen kunna vidtagas till Iandtbrukets och Iandtmanna-näringars upphjelpande J bör Landtbruks-Akademien, der Statistiska upplysningar samlas och dit Tabellverket således äfven flyttas, höra under detta Departement.
Läne-Styrelserne stå under Inrikes Departementet, dels omedelbart i sådane mål, som höra till detta Departement och ej angå den Kammar-Collegium uppdragne förvaltning, och dels medelbart i de mål, som ej utan föregången behandling af Collegierne komma under Kongl. Maj:ts pröfning.
Ofver Landshöfdingarnes beslut, böra således besvär omedelbart till Inrikes
Departementet ingifvas uti följande mål, nemligen: 1:0 Om Sågars anläggning, antingen de äro grof- eller finbladiga. 2:0
Om mjölqvarnars och stampverks an-j läggande. 3:0 Rörande frågor, som kunna uppkomma, huruvida egare till enskiftadt hemman må der-; ifrån afsöndra mer än en tiondedel af egorne. 4:0
Om tillstånd till krogars eller närings; ställens inrättning. 5:0 Allmänna skyldigheters åläggandesa-' som skjuts-, väg- och brobyggnadsmål , färjors inrättande , snöskottnings - och fångföringsmål Gästgifveriers anläggning, flyttning eller indrag-, ning, kyrko-, tiugs-, fattigstugu- och arresthus; byggnader, kronokörslor, dagsverkens utgörando 57» Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. för Statens räkning, allmänna sammanskott och inq varteringar. fi:ö
Örn allmän ordning och hushållning, såsom frågor orri Härads- och Sockne-Magaziner, Byordningar, Bränvinsbränning, ordning vid hamnar och Canal-farter, flygsands hämmande, med flere sådane allmänna eller enskildta oeconomiska ärender, sorn icke, efter hvad föreslaget blifvit, komma att pröfva* af Kammar-Collegium eller Bergs-Contoiret.
Underdåniga besvär i så beskaffade ärender, då de icke äro af judlciel eller executi v beskaffenhet, synas lämpligast kunna anföras med iakttagande af samma tid och ordning, som för Städernea Oeconomte- och Politie-mål förut stadgadt är«
Anmärkningar i afseende pä uppställningen, af detta Departement..
Efter detta förslag skall Stats-Secreteraren erhålla en långt större verkningskrets, än den han förut haft.
Härigenom skall han ofelbart komma i tillfälle, icke allenast att tillse, det ärenderne handläggas med all den skyndsamhet, ordning och drift, som Edera Kongl. Majus och Rikets tjenst fordrar, utan äfven att följa verkställigheten af Konungens beslut och lemna uppmärksamhet åt alla de grenar af Administrationen, sorn tillhöra dess Departement, samt när som hälst derföre kunna göra Konungen och Nationen reda.
Han kan och bör således, genom de under honom stående Auctoriteter, förskaffa sig den tillförlitligaste kännedom om landets naturliga tillgångar och om hindren, sorn Betänkande om Rikets Styrelse-Verk.
571 möta för deras utveckling och rätta användande.
Han är jemväl i tillfälle att tillse, huru Rikets särskilde Frovincer i cultur, välstånd och folkmängd , •— de enda källorne till Statens rätta styrka, — till- eller aftaga , samt att , i följd deraf, inför Konungen föreslå de åtgärder, som, till beredande af dessa stora ändamål, kunna anses nödiga.
Det hufvudsakliga ändamål , sorn med en Ministerial Styrelse åsyftas, är genom denna sålunda föreslagne organisation vunnet; men de vådor, som kunna vara att befara, om Administrationen lemnäs i händerne på allrådande Ministrar, har man sökt förebygga.
Stats-Secreteraren beslutar icke, och kan således svårligen på annat sätt skada , än genom försummad tillsyn, hvaremot redovisnings-skyldigheter inför Konungen och Nationen bör vara en tillräcklig controll, Han eger ej någon förvaltning af Statens betydliga egendom och han får ej egentligen handhafva det invecklade skattläggnings-verket, hvarpå så mångå enskildes ratt beror, emedan den närmaste omsorgen härom är anförtrodd åt oberoende, inför Lagen ansvarige Ämbetsmän; men honom åligger att tillse, det derom gällande författningar noga iakttagas, och jemväl att i desse sednare, samt i allt hvad som rörer allmänna ordningen och hushållningen, föreslå sådane förändringar, som, påkallade af behofvet, till allmän nytta kunna vara ledande.
Då Committerade tillstyrkt, att Stats-Secreteraren blir Chef, icke allenast, såsom hittills, för sin Expedition , utan för hela Departementet, hvarunder flere andra Verk lyda, samt det: 57* Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. ta Ämbete således kan anses för ett bland de vigtigaste i Staten, hafva Committerade trott sig böra i underdånighet hemställa, örn ej Stats-Secreteraren borde tilläggas en högre rang.
Denna omständighet, icke bestämd i Constitution, beror på Eders Kongl. Majus Nådiga godtfinnande; och ehuru den kan synas af mindre vigt, torde likväl ordningen fordra, att Chefen har högre värdighet, än de under honom stående Ämbetsmän.
Såsom en följd häraf, få Committerade likaledes tillstyrka, att Chefer— ne för de Collegier, som bibehållas, hvilka, för att iakttaga Conslitutionens bokstaf i afseende på Biks-Rättens sammansättning; kunna benämnas Presidenter, i stället för Fältmarskalks värdighet, som de nu innehafva, endast erhålla rang, lika med den, som General-Majorer eller Vice Presidenter för närvarande ega; hvaremot Chefer1- ne för Eandtmäteri-Contoiret, Bergs- Contoiret och Postverket, äfvensom för Commerce- och Manufactur-Contoiret samt Styrelsen för allmänna Eäkarevården , hvarom framdeles nämnes, endast torde böra erhålla Ofverste rang.
Hvad Committerade hittills anmärkt ; gäller lika för alla Stats Secreterarne, och varder således jemväl för de öfrige Departementen åberopad t.
Vid ärendernes fördelning
Departementerne emellan, hafva Committerade följt den anvisning, Regeringsformen i dess 6 §. lemnar.
Således tillkommer Inrikes Departementet Kameral-, Landthushållnings-, Bergshandterings-, samt andra dermed gemenskap egande Inrikes Civil— ärender, hvilka uti sjelfva förslaget ander vissa Betänkande om Rikets Styrelse-Verki 575 titlar blifvit uppräknade, hvarigenom detta
Departements omfattning synes tillräckligen bestämd.
Då uppsigten öfver landthushållningen och landtmanna-näringar blifvit förd under detta Departement, synes sorn alla frågor om Näringsfriheten på landet och om inrikes handeln med landtmannens, så väl rå, som förädlade tillverkningar, äfven hade bordt höra dit; men som en särskild Stats-Secreterare för handeln och financerne finnes, hafva Committerade ansett nödvändigt, att han, för alt erhålla en i möjligaste måtto sammanhängande verkningskrets, äfven får befattning med slöjderne och handeln i hela sin vidd, och att det således för närvarande vore olämpligt, att någon del derifrån afskilja.
Dock bör, efter Committerades tanke , dessa ärender framdeles, eller så snart sådant i Constitutionel ordning kan beslutas, öfverflytlas till Inrikes Departementet, hvarvid ingen annan åtgärd erfordras, än att den för nämnde ärenders handläggning här framdeles föreslagne afdelning ställes under sistnämnde Departement, der Betjeningens antal då bör ökas , samt i Finance-Departementet minskas.
Och torde deremot Kameral-ärenderne kunna till Finance-; Departementet öfverlemnas.
För öfrigt hafva Committerade sökt, att emellan desse
Departementer uppgöra skillnaden på det sätt, att grunderne för bestämmandet af Statens inkomster åfjord och fast egendom, eller Skattläggningsverket, skulle tillhöra InrikesDepartementet, hvars befattning upphör och öfyergår till Finance-JDepartementet, då fråga upp - 574 Betänkande bm Rikets Styrelse-Verk. kommer om dessa inkomsters beräkning, upp^ börd, redovisning och användande.
Frågor om disposition af de medel, som anslås till landthushållningens upphjelpande, lärer desto mindre bora anses såsom någon Finance-Departementet tillhörande befattning, som undersökning och pröfning dervid måste föregå om landthushållningens tillstånd och behof, — en omsorg, tillhörig Stats-Secreteraren för Inrikes Arenderne, på hvilken grund Ärender af ofvannämnde beskaffenhet honom böra tillkomma; hvilket Commiiterade således föreslagit.
Bland de den inre ordningen rörande Ärender, som skulle tillhöra sistnämnde Stats-Secreterare, är jemväl Postföringen upptagen.
Denna inrättning är väl i sitt närvarande skick att anse såsom en inkomst-källa för Staten, och hade, på sådan grund, bordt stå under Finance-Departementet; men då hufvudsakliga ändamålet dermed är, att bereda en obehindrad communication alla orter emellan, samt, vid öppnande af någon ny postgång, fråga alltid uppkommer om användande af hemman till detta behof emot åtnjutande af vissa förmonerj så hafva Committerade ansett sig ega tillräckligt skäl till sitt förslag i denna del.
Majds Kammar-Expedition under loppet af år 18ig inkomne mål utgjorde ett antal af 800.
Är 1817 skola de deremot uppgådt till 1,100, af hvilka likväl flere, inkomne dels såsom förklaringar och dels såsom påminnelser, hörde till en och samma sak.
De vidlyftigaste målen komma icke mera hit, då rättsfrågor skiljas från Administrationen; Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. 575 hvaremot Ärendernes antal ökas genom ordnings- och hushållningsmål från landet, så vida Eders Kongl. Maj:t i Nåder gillar Committerades förslag, att besvär öfver Landshöfdingarnes beslut derutinnan directe hos Eders Kongl. Maj:t må anföras.
Efter jemförelse af de frän Administrationsverken inkomne arbetsförteckningar synas mål af denna beskaffenhet utgöra ett antal, uppgående till emellan 3 å 400; och att desse Ärender, som blifva af enkel administrativ beskaffenhet-, skola med ordning och skyndsamhet hinna att handläggas, tro Committerade sig med säkerhet kunna antaga.
Genom de oeconoiniska författningarnes förenklande, genom näringsfrihetens utvidgande och flere dylika åtgärder, sorn leda till stridigheters afböjande, kunna målen framdeles betydligen minskas.
Emedlertid äro Committerade öfvertygade, att Stats-Secreteraren, då han biträdes af skicklige män, som lägga hand vid utarbetandet af alla inkommande mål, skall medhinna att hafva inseende å Ärendernes gång både inom Departementet, och uti de derunder lydande Ämbetsverk.
Bland dessa har Kammar-Collegium första rummet såsom ett förvaltningsverk för Statens och allmänna inrättningars egendomar samt för Skattläggningen, Militie-indelningen och roteringen.
Då Collegierne blott såsom förvaltningsverk bibehållas , böra de tvister rörande uppbörden, sorn Kammar-Collegium hittills egt upptaga och afgöra, öfverlemnas till Kammar-Bätten , hvarigenom äfven det ändamål vinnes, att alla likar - 576 'Betänkande om Rikets Styrelse-Verk tade mål af samma Åuctoritet blifva handlaggde,' och all sammanblandning af Ärenderne emellan de under olika Departement hörande Ämbetsverk förekommen.
Af samma orsak hafva Commitlerade föreslagit, att den Krigs-Collegiurn nu tillhörande ■värd öfver Militie-Bostallen och de till Krigsmanshuset anslagne Hemman skulle till KammarCollegium öfverflyttas; och emedan, i följd häraf, alla de till allmänna behof anslagne Hemman, om förvaltningen hvaraf Styrelsen eger förordna, böra stå under Kammar-Collegii inseende, med biträde af Landshöfdingarne, hvar inom sitt Län, kommer Seraphimer-Ordens-Gillets och andra Auctoriteters befattningar dermed att upphöra.
Emot det att en stor del af de ärender ^ sorn nu tillhöra Kammar-Collegii befattning , således komma att derifrån skiljas, erhåller Collegium tillökning af sådane mål , hvilka förut blifvit upptagne i Krigs-Collegii Civil-Departement; men då rättsfrågor, såsom husesyns-tvister med flere, härifrån afräknas , kan denna tillökning icke blifva af särdeles betydenhet, utan inskränker sig hufvudsakligen till frågor om afskrifningar af husrötemedel vid Militie-Boställen, om Caractersbyggnader derå och om utvägar till dessa Boställens åter iståndsättande, då tillgång dertill hos förre Boställsinnehafvaren saknas, allt mål af lika enkel beskaffenhet som de, hvilka, förut tillhörige Kammar:Collegii befattning der nu bibehållas.
På Betänkande om Rikets Styrelse-Verk.
På denna grund antaga Committerade, att alla de till Collegium hörande ärender skola fullkomligt hinna att skötas, med det antal Ledamöter, Commitlerade föreslagit, särdeles örn arbetsmethoden förenklas och Contoirs-Cheferne tillika blifva föredragande i de ärender , sorn till Contoirens utlåtande kunna remitteras.
Med Bytes- och Liquidationsmål samt öfrige dermed sammanhängande ärender lärer komma att förhållas på sätt derom redan är stadgadt; hvadan den, för dessa invecklade ärender* utredning särskildt, tillförordnade Division uti Kammar-Collegium, med dertill hörande Contoir, bör fortfara, intilldess allt hvad hit hörer blifvit afslutadt, då både Divisionen och Contoiret indrages.
Samma förhållande torde äfven böra iakttagas med frågor, om recognittonsskogarnes användande, så att den för detta ändamål tillförordnade särskilda
Division likaledes bibehålies , intilldess att alla dessa mål hunnit afgöras.
För Landtmäteriet, som Committerade anse vara en af de, på Styrelsens åtgärd beroende, mest vigtiga anstalter till landtculturens upphjelpande, hafva de föreslagit bibehållande af Genera 1-Landtmäter i-Contoiret.
De förändringar , som uti detta Contoir* Instruction kunna vara nödige, böra på en gång med de Landtmäteriet rörande författningar föreslås, och emedlertid synes den nuvarande kunna tjena till rättelse.
Proi. 1 '.sta Samt. 18*3. 57 578 Betänkande om Rikets Styrelse-Verk'.
Commltterade hafva föreslagit afskaffande af all Collegial befattning med Bergverken, utom för vården och inseendet öfver Kronans bergverk, hvilken blifvit flyttad till Kammar-Collegium; och skulle således Bergs-Collegium komma att indragas.
Detta verk leder sin första uppkomst från det General-Bergs-Amt, som den a 6 Februarii 1630 upprättades, och hvilket skulle vaka öfver Bergsväsendet, samt ega rätt att protestera emot Kammar-Collegii författningar, så framt dess anstalter för Bergverken voro mindre fördelaktige.
Bergverken behöfva nu mera icke något
Collegium för vården af deras rättigheter och privilegier, hvilka egarne sjelfve bäst äro i tillfälle att bevaka; men emedan Statens fördel beror på sättet huru bergverken drifvas, särdeles i afseende på Grufbry tningen , och Staten således kan anses ega förbindelse, att underhålla vetenskapligt bildade Tjenstemän, som med upplysningars meddelande biträda enskilde; hafva Committerade tillstyrkt, att, i stället för Bergscollegium , ett Bergs-Contoir inrättas , organiseradt på det sätt här ofvan är föreslagit.
Detta Contoir har befattning med de admi. uistrativa Ärender, som förut tillhört Bergscollegium, utom allt hvad som angår Skattlägg. ning å Bergverken, hvilka sednare mål tillfalla Kammar-Collegium.
Då Styrelsens förmynderskap öfver bergverken troligen allt mer och mer kommer att inskränkas, skola Contoirets göromål äfven i samma förhållande minskas; men emedlertid vi - Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. 579 sar den från Bergs-Collegium för år 1819 aflerm nade arbetsförteckning, att det under året endast 420 ansöknings-och oeconomi-mål dit inkommo; och som målens antal hädanefter nödvändigt måste blifva mindre, om, efter hvad redan är nämndt, Kammar-Collegium skall öfvertaga en del deraf; lärer ingen fråga kunna uppstå, att icke detta Contoir , som bör erhålla inskränkt antal Betjening , skall medhinna att skyndsamt handlägga alla dit hörande ärender.
Efter hvad Committerade förut yttrat, anse de likaledes någon Collegial behandling hvar-’ iken nödig eller nyttig i de Ärender, som höra till inre ordningen och hushållningen i landet.
Mål af denna beskaffenhet bero hufvudsakligen på kännedom af locala förhållanden; hvarföre de ofta först vid Härads-Rätterne måste utredas och undergå pröfning, såsom frågor om vägar, skjuts.
Gästgifveriet med flere; hvarefter de afgöras af Konungens Befallningshafvande.
Andra ärender åter granskas först af Magistraterne, sedan af Konungens Befallningshafvande, och underställas ändteligen Konungens egen höga pröfning.
Åtskilliga bestå uti vidtagande af allmänna hushålls-anstalter, antingen för hela Riket eller för någon särskild ort: och vid af. görandet af alla dessa och dermed likartade ä, renden erfordras sådane upplysningar och underrättelser, om landets tillstånd, att de svårligen annorlunda än genom Local-Auctoriteterne säkert kunna erhållas.
Häruti ligger val också orsaken, att så beskaffade mål sälla» vinna nå - 580 Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. got i ljus och reda derigenom, att de dragas in.' för ett Coliegium; hvaremot de i allmänhet fordra en skyndsammare behandling , än den Collegiala Styrelsens natur medgifver.
Det är af stor vigt, såväl för enskildes derunder beroende rätt, sorn för det allmänna , att nyttiga oeconoiniska anstalter och inrättningar icke onödigt uppehållas.
Committerade hafva derföre, såsom en grundsats, hvarifrån de vid uppställningen af detta förslag utgått, antagit, att alla ärender af nu omnämnde beskaffenhet, böra, i fall de från Konungens Befallningshafvande fullföljas, directe ingå till Inrikes Departementet, för att Konungens pröfning underställas.
Häremot torde väl anmärkas, att göromålen i Stats-Rådet blefve ökade; men, efter hvad Committerade ofvanföre sökt visa , stiga dessa ärender ej till större antal, än som väl bör kunna medhinnas.
Visserligen stadna för närvarande åtskilliga mål vid Collegiernes beslut, inen mångå komma äfven nu till Konungens pröfning; och troligen skola de rättsfrågor, sorn nu i Administrativ väg afgöras, om icke i antal , likväl i afseende på det dermed förenade arbete , kunna jemföra* med de enkla Administrationsmål, som, på förenämnde sätt, lingö genom besvär directe hos Konungen anmälas.
Mängden rf dessa ärender skulle, efter Committerades tanka, än ytterligare minskas, om den, kanske enda säkra utvägen begagnades, att låta en del frågor, som helt och hållet bero af loeal-förhållanden , afgöras af Nämnder eller Compromissarier, som på stället kunde utnämnas, Betänkande om Rikets Styrelse-Verk.
581 och hos hvilka både tillförlitlig kännedom och skyndsamhet i beslut vore att förvänta.
Ibland de ämnen, som Committerade ansett höra till allmänna ordningen , är spannemålsundsättning i missväxtår ett af de förnämsta.
För närvarande ligger denna omsorg på Allmänna Magazins-Direction, som dels bör anskaffa spannemål till de orter af Riket, der brist yppas eller befaras, dels göra upphandling af denna vara i de orter, der öfverflödig tillgång derå finnes och afsättning saknas; dels jemväl emottaga Kronans behållne Afrads- och Krono-tionde spannemål samt derom med Stats - Contoiret liquidera: skolande Directionen dessutom an skaffa Statens spannemålsbehof och dermed vid inträffande krig förse Rikets Flottor och Arméer.
För de båda förstnämnde ändamålen har denna Direction, tid efter annan, fått stora anslag, så att dess fond och creditiv nu uppgår till flere millioner.
Committerade anse den frågan, huruvida en så beskaffad inrättning i dess närvarande skick är för jordbruket och för Rikets innevånare i allmänhet nyttig, fordra en vidsträcktare pröfning och utredning, än som egentligen ingår uti föremålet för detta utlåtande.
Icke dessmindre tillhör det Committerade, att härom yttra deras öfvertygelse, och de tro sig härvid, utan äfventyr af misstag, kunna säga, att Magazins-Directionens befattning blifvit utvidgad långt utöfver den gräns, som med en försigtig Statshushållning varit förenlig.