Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Alltså — det enda hopp, som återstår i denna sak, är: att qvinnor- nas sjelfständighet och förnuft dock slutligen bli mogna, och att de då be- sluta sig för att visa sig i ett omhölje, som angifver deras inre värde och ej såsom hittills, tvärt om.
Moster Karin.
Fyld gädda är mycket omtyckt af herrar och tillagas sålunda: fjella gäd- dan, flå sedan af skinnet och akta, att det dervid ej går sönder; tvätta derpå gäddan väl ren, afskrapa derpå fisk- köttet från skinn och ben och hacka det fint.
Blöt skorpor i mjölk, 3 skor- por och 3 ägg till 2 skalp, gädda, litet muskotblomma tillsättes, socker, hvit- peppar och för lökvänner fin hackad rödlök.
Blanda allt detta väl, stoppa det i skinnet (ej för hårdt, ty då spric- ker det).
Hvad som blir öfver kan knytas in i en gardinlapp.
Kokas som fisk; benet och lefvern få koka med.
Till såsen spädes en del af spadet med 2 ä 3 äggulor och litet grädde; den får ej koka sedan gulorna äro ivispade.
Litet franskt vin, om så önskas, eller sherry tillsättes.
Kalmarprenumerant.
För att få delikata köttbullar böra husmödrarne ej försumma att minst \ timma arbeta köttet till köttbullarne med mjölk; ej heller bör man glömma af en sk » d potatismjöl.
Pudding och köttbullar bli derigenom utmärkta.
Ätven brukar jag låta bullarne koka eu stund i buljong eller, i brist derpå, i vatten med litet salt; när de kallnat, bryner jag dem och sätter buljongen till såsen.
Att bevara potatis.
Man lägger den ungefär fyra fot hög i källaren och betäcker den med 1 fot högt halmlager.
Halmen blir ofvantill helt och hållet våt, medan den nedtill äfvensom pota- tisen är torr.
När frost inträffar, till- slutes källaren väl, och först i början af april insläpper man frisk luft i den- samma och aftäcker halmen.
Denna är då våt och oren, men potatisen torr.
Att återgifva frusen medvurst sin goda beskaffenhet.
Man sätter ett kärl med brunnsvatten i en lindrigt uppvärmd kammare, lägger medvursten deri och låter den ligga, tills isskorpan, som satt sig omkring skinnet, åter upptinat.
Men emedan, med frosten, äfven saltet blifvit ursuget, sticker man med en gaffel hål på flera ställen i skinnet och låter korfven ligga i saltvatten flera dagar.
" B smör arbetas väl.
Sedan tillsättes 1 ägg, ' k S socker, 4 lod sötmandel, 2 lod kanel, 1 lod kar- demumma, 1 ' S mjöl.
En knifsudd pottaska iröres före mjölet.
Degen utkaflas.
Emot blek- och vattensot hos får.
Man blandar salt, aska och kli tillsammans och gifver fåren detta om aftonen före fodret.
Man kan äfven inblanda tusen- gyllen eller malört, dock är detta icke alldeles nödvändigt.
Äfvenledes är nyt- tigt att här och der inblanda en god näfve pulveriserade enbär i hackelse- fodret, hvarigenom utdunstningen be- fordras; men krita och kalk få härvid ej användas.
Med detta foder fortfares
VI vilja särskildt fästa uppmärksamheten pä Iduns lämplighet för plats- sökande och platsutbjudande annonsörer, äfvensom för alla öfriga slags i 3 — 4 veckor, då fåren vanligtvis be- finna sig på bättringsvägen och kunna fördraga kornhalm; med samma kan gröpefodringen och bruket af krita upp- höra.
— Lutdrick och torr fodring fort- fares med, tills ögonådrorna och huden förlorat sin blekhet, hvilket är tecken till åter inträdande hälsa.
Godt gräs, god ärt- eller vickerhalm, men isynnerhet kornhalm och torrt löf, äro ett ypperligt foder för af blek- eller vattensot lidande får, men råg är deri högst skadlig, me- dan de deremot utan men kunna födas med råghalm.
Isynnerhet måste man undvika fuktiga betesfält, emedan eljes alla botemedel förgäfves användas.
Sticklingar.
Det är nu på tiden att tänka på att skaffa sig sticklingar af de blommor, som man under loppet af sommaren vill hafva att blomma i fönstret eller i trädgården, om man har en sådan.
De allmännaste och bästa rumväxter, som man lättast kan uppdraga på detta sätt i januari och februari månader, äro fuchsior, pelar- gonier, heliotroper och verbenor.
Stick- lingarne tagas från öfvervintrade äldre exemplar, som man vanligen för en ringa summa kan erhålla hos träd- gårdsmästaren.
Sidoskott äro de bästa, och man bör laga att de blifva skurna till.
2 a 3 tums längd med ett rakt snitt tätt under ett blad eller en knopp (ögat).
Om det nedersta stycket, som skares af sticklingen, är så långt, att det på det samma finnes ett par » ögon », kan detta stycke också brukas som stickling; dock måste snittet upptill göras snedt.
Pelargoniumsticklingar kunna således godt delas i flera stycken, när hvar och en af dem har två » ö g o n »; men denna sort bör alltid ligga en dag, innan de sättas i jorden, för att snitt- såret skall kunna torka in litet och på så sätt skyddas mot förruttnelse.
Hvarje slags plantor må helst hafva sin kruka, men det behöfves icke.
Det kan stå flere exemplar i hvarje kruka, men de få icke beröra hvar andra; ej heller få de sättas djupare än hvad som är högst nödvändigt för att icke falla om kull.
Det är en erfarenhet, att sticklingar, som stå närmast kan- ten, lyckas bäst.
l På botten af en 6 — 7 tum hög kruka lägges först ett tumtjockt lager af små sten eller skärfvor för att leda bort öfverflödig fuktighet.
Derefter ett jord- lager af ungefär 3 tums tjocklek, be- stående af fint siktad och lös mulljord, blandad med lika så mycket hafssand, som först bör sköljas ur i varmt vat- ten för att få bort alla saltpartiklar.
Jorden tryckes väl fast om stieklin- garne, då man sätter ned dem.
Slut- ligen vattnas de rikligt med icke allt för kallt vatten.
För " att ytterligare bevara en jemn temperatur och fuktig luft lägges ett stycke fönsterglas öfver krukan, och den ställes bort i ett fön- ster, der sticklingarne få ljus men icke sol.
När man efter ungefär 3 veckors förlopp, sedan sticklingarne börjat växa och slagit rot, ombesörjer man att gifva dem frisk luft genom att lätta på glaspläten om dagen.
Efter hand växa de upp, så att plåten får helt och hållet borttagas, och derefter be- höfva de ej heller något skydd.
Stick- lingar, som sättas vid denna tid skola i början eller i midten af april om- planteras hvar i sin kruka.
Under rotutvecklingen skall man endast sörja för, att jorden ej blir torr, samt att alla vissnade och rödaktiga blad af- lägsnas.
Kosor och toflelblommor för- ökas också rätt bra genom sticklingar, och dessa behöfva icke afskäras under en knopp.
Murgröna och nerium förökas lättast, om sticklingarne sättas i vatten, tills de slagit rötter.
I februari bör man äfven omplan- D U annonser söm beröra familjekretsen.
- Annonser mottagas endast genom S. Gumælius annonsbyrå och hos redaktionen.
N tera gummiträdet och ara ' ian, om det så behöfves.
Jorden bör blandas med litet torfmull och skakas väl ned mel- lan rötterna.
D o c k får omplantering icke ske, om plantorna allaredan hafva begynt att skjuta skott.
» La flcuristei).
S 17 U Guld- C H A o c h Silvermedaljer.
R S u c h a r d ' s E D Läkareråd.
Une malade.
I vetenskaplig mening linnas inga » slemsjukdomar, » således ej heller några specialister.
En abnormt förökad sleinafsönd- ring kan förekomma vid en mängd olika sjuk- domar, k vadan naturligtvis äfven botemedlen variera allt efier det organ, som är sjakt, och det sätt, hvarpå det är sjukt.
— Någon allmän » förslemning » känner icke läkareve- tenskapen till.
Hvem har lärt er ett så heroiskt medel?
På sin höjd kan detta an- vändas några gånger, men då af läkare.
Vänd er till specialist.
Enligt allmänhetens tanke i alla sjukdomar, men i sjelfva verket i ingen.
— Hvad vi tänka om » Botemedel mot för- slemning », kan ni se af svaret på frågan 1).
— Ja, om ni snür er för hårdt.
— Till spe- cialist i hudsjukdomar.
Dagliga tvättningar med vatten samt mellan läggande af litet borsyrebomull.
Tvättningar meu kallt vatten morgon och afton; i värsta fall 30° sittbad en gäng dagli- gun under några veckor.
och andra menderas.
dessertchocolader rekom- S u c h a r d ' s Fabriksmärke.
S U C H A Innehållsförteckning: Sonja Kovalevski; en qvinlig vetenskaps- idkare (med porträtt).
— Jag vill ej i toner binda.
Dikt af Birger Mörner.
— I kras.
Skymningsstämning belönad med 3:dje pris i Iduns 4:de pristäfling af Julia Klingström.
— En modern qvinnosjukdom.
Af Marta.
— Om vidskepelse och skrock etc. Af Dolly Roon.
— Tre ting, — Arbetsdagar oeh hvilostunder.
Ett referat ur verk- ligheten.
Af Georg Nordensvan.
Thea B. Ingnid hvarje qväll en salva af 1 del faldt svafvel på 10 delar lanolin.
Är ni i Öfrigt icke frisk, så är om ert förslag att i sommar besöka en badort intet annat än godt att säga.
Tre delar vatten och fyra delar mjölk.
Öka mjölken blott obetydligt, tills gossen blir ett half år.
Först efter nionde månaden bor mjölken ges outspädd.
Både mjölken och vattnet skola uppkokas, innan de blandas.
Försök en salva af 1 del hvit prceoipitat på 10 delar vaselin, ingniden qväll och morgon.
Vi våga ej utan undersökning yttra oss om ett så inveckladt fall.
Är det er verk- ligen icke möjligt att rådfråga lämplig läkare i Stockholm?
R [19] En ung flicka af god familj (prest- dotter) önskar nu genast eller till våren plats såsom sällskap eller ock att gå frun till handa.
pj Svar.
N:r i 45.
I kära damer, edra pretentioner ä ' ofta allt för hårda för en man.
Nog mycket lärs er i vår tids pensioner, men rysligt mycket återstår, minsann!
Skicklig musiklärarinna önskar plats i fam. att underv.
i musik och biträda i hvad inom hemmet förefaller.
Upp- lysningar lemnas 22 Djurgårdsslätten af H.
Zerl.
[20J Bland alla högre bildade nationer man toleransen alltid lofvärd fann; och med en lämplig serie lektioner i denna dygd ni skulle nog gå an.
Hur ofta af en nyck blott I beröfven en stackars man hans enda fröjd " i lifvet, den enda njutning, som han kärast höll!
F i a t s i en bättre famtlj önskas för en 18-årig flicka att lära husliga göromål.
gträng uppsigt erfordras.
Svar med prisupp- gift tändes till » Veritas », Iduns annons- byrå, Stockholm.
[16] En smula öfverseende I öfven mot mannens svaghet!
Minns, att I bedrifvit den första gång — att han i synden föll.
En olycklig ungkarl.
S F a b r i k s l e k t r i s eller Mot fritt vi vre ett halft års tid ön- skar ett ordentligt fruntimmer, som genomgått dubbel italiensk bokföring, plats som praktiserande elev på do- mare-, bruks- eller grosshandelskontor.
[13] En musikalisk flicka önskar snarast plats i Stockholm eller landsorten som sällskap, lektris eller musiklärarinna.
njj Plats som lärarinna i familj eller att undervisa pr timme önskas af en ung flicka, kunnig i vanliga skoläm- nen, språk, musik, handslöjd samt alla slags finare handarbeten.
T. » å denna tidnings byrå.
[s] En musikalisk, bildad flicka önskar sig plats som guvernant.
Undervisn, kan meddelas i språk, målning o. hand- arbeten.
Goda betygsreferenser.
Svar till D:r A. Sterner, Linköping.
10273) [10].
En flicka, som med goda betyg ge- nomgått fullständigt elementarläroverk samt Smedmans handelsskola, önskar plats som bilräde å kontor, helst i landsorten.
Benägna svar adresseras t.
» Nitton år », Falun, p. r. Keferen- ser finnas.
(G. nj [9j [il] DIVERSE.
Närmare upplysningar kunna er- hållas genom Iduns Redaktion, dit svar, märkta &gt;K.
H. », ock torde ställas.
tets] U t s t y r s l a r.
C D C D En ung, anspråkslös flicka önskar plats i en bättre familj, ej allt för långt fr. Göteborg, att gå frun till handa samt vara till sällskap åt den samma och l o i öfrigt deltaga i förefallande lättare göromål.
I brist på en sådan plats önskas anställning vid handel.
Ringa pretentioner.
Ett snart svar afvaktas.
Adress för vidare meddelande genom Literatör B. Strömberg, Göteborg.
r o C s ä l l s k a p.
F ö r s ä l j n i n g s - M a g a s i n, f ö r.
Plats familj önskar en flicka med goda referenser.
Genom korrespondens med fru Carolina Svensson, Södertelge, lemnas erforderliga upplysningar.
[17] L ä r a r i n n a, Leo — Leo.
Edert poem vittnar om goda anlag, i all synnerhet när man tager hänsyn till er ålder.
Atskillig öfning och mognad tarfvas dock ännu.
L Fläckebo.
Priset för Idun sänd till Amerika hvarannan vecka blir 5 kr.
30 Öre för helt år.
Såg.
Ni har nog i det hela rätt i er åsigt, att en del af frågorna emellanåt förefaller skäligen obetydlig och naiv, men Red.
anser sig ej böra undertrycka dem, sä länge de äro något så när rimliga, för att ej begå någon mannamän på denna fria afdelning.
Insänd er adress så skola vi honorera artikeln.
Välkommen åter med mera!
Edra dikter utmärka sig genom ett vackert språk och ledig versbebandling; Ni eger utan tvifvel goda förutsättningar för poetisk diktning.
Vi skola i något kommande nummer begagna oss af det sända.
L D PLATSSÖKANDE.
En ung bättre flicka söker plats i en god familj för att taga hand om barnen — samt om så önskas hjelpa dem med lexor.
Ar för öfrigl villig att gå frun tillhanda med sömnad o. d.
Svar till » Lilli, » Örebro poste restante.
Som » gasbildning i magsäcken » icke är någon sjukdom, utan blott ett symptom, så beror det naturligtvis på arten af de sjukliga förändringarna, hur det onda bör behandlas.
S p e c i a l - a f f ä r C a c a o p u l v e r, Cacao Soluble, ett rent lösligt pul- ver i bleckburkar på |, \ och | kilo, är drygt, välsmakande och närande.
Af Suchard ' s Cacaopulver får man 100 koppar på I kilo.
[21] 20-årig moder.
Ni gör klokast i att ännu ett par månader ge henne så godt som ute- Våra barn.
slutande mjölk, men försatt med ungefär — Hushållet.
— Fönsterträd- hälften vatten.
Efter nio månader kan ni ge gården.
mjölken outspädd, men börja ej före tionde månaden med annan föda.
— Sjelf bör ni förtära rikligt med oskummad, god mjölk samt dess utom ägg och kött.
H C h o c o l a t.
Suchard ' s Praliner, Gianduja, Capsules, Noisettes, Nougatines — K —.
Fortsätt oafbrutet med det lefnads- sätt, ni börjat.
Ät om qvällarne blott obe- tydligt och ej för sent.
Laga, att ni har jemn afföring för hvarje dag, drick på morgonen 1 å 2 glas marienbadervatten.
Vänta ännu en tid med att taga bromnatrium.
Tag, om det behöfver användas, 1 gram hvarje qväll.
Är ni forsigtig med dieten, så skadas ej magen, om ni ej fortsätter för länge med medlet i fråga.
— Men detaljerade föreskrifter för edra obehag kunna vi, af lätt insedda skäl, ej här lemna.
Erkänd utmärkt qvalité.
Samtliga Suchard ' s Chocolader äro garanterade ren Cacao och socker utan tillsats.
O A f z e l i u s Lilla Vattugatan 24, 9-10 oeh 2-3.
[505] D o k t o r C a r l F l e n s b u r g 14 Lilla V a t t u g a t a n 14.
Hvardagar ' / z3 — ' / z^.
Behandlar företrädesvis domar, 15 B U T " A L M D S t o c k h o l m, [8 9 1] Barnsjuk- par]
för qvartalét, befordringsafg;.
| P \ i I k j I LJ vJ IN Annonser mottagas genom S. Qumællus annonsbyrå tocn / lo * redaktionen till 2 5 öre pr 4-spaltig petitrad (
Lifförsäkring ' till verkliga Associationen 0 4 t (Mutual R e s e r v e erbjuder på beqväma betalningsvilkor kostnaden.
för Ömsesidig Lifförsäkring F u n d L i f e A s s o c i a t i o n i ~New York) JLfßorsältring till verkliga kostnaden (
•p O " » 5 Inga aktieegare, som taga vinsten, eller andra in- tressenter, som dela öfverskottet.
Prospekter ii &lt;J o ® och vidare Bestämda årsafgifter till bestridande af förvaltnings- kostnaderna.
Försäkring till nettokostnad enligt åldersskala och till ungefär hälften af kostnaderna vid det gamla systemet.
upplysningar pä begäran.
r 61 IIP Drottninggatan 5 1 9] T J U L A N D E R &amp; C:o, 61 3 tr. u p p 55 få härmed rekommerv O Q 4 W 0 P&gt; p dera sin nya, V i n o r Fotografei enligt Med nutidens fordringar.
största högaktning f1 T L rJLr — ------ jr^^rnJ Lririitirrijin PJUTPJETPJUI pibinJ tn nJ [nl IS e M e t e r t a b e l l k o r t i plånboksformat, omfattande de 4 af- delningarne af Metersystemet, med så väl förvandlings- som prisberäknings- tabeller, hvarå äfven kan anbringas tryck af firma, affär m. m., utgifna af undertecknad, säljas med påtryckt firma etc. eller detaljpriset (5 öre) till netto kr.
26 och u t a n kr.
Eug.
[4] En ung flicka önskar blifva inackor- derad i en treflig familj på landet för att lära matlagning och handarbeten.
Svar till » Milli », Vexiö, p.
Tvii presterliga uttalanden i ' qvinnofragan (1885).
Rvindespörgsmaalet.
J. Faerden.
- Om den kristelige Betragtning.
af Kvindens Frigjörelse.
K. Hostrup.
Sammanfattade till granskning af ROBINSON.
Gemensamma förutsättningar.
et kan synas underligt att sammanstalla en diger lunta af redaktionsartiklar ur, Luthersk Ugeskrift~ med ett blott stenografiskt bevaradt yttrande i föreningen)) Dansk Kvinde- samfiind,.
Men de hafva det gemensamt: att utgå f r h - icke den abstrakta menniskan, utan den konkreta: man och qvinna; att följaktligen bida vara anti-socialistiska; samt att båda vädja först och sist till Itristliga känslor af för- pligtelse, sådana dessa förekomma i hvarje menniskas med- vetande redan genom hennes uppfostran och verksamhet inom något af våra vesterländska samhällen, och således icke.
- .i likhet med vetenskapsmans och deras lärjungars uttalanden - vädja till, vare sig ett spiritualistiskt eller ett naturalistiskt moralsystem.
Till deras bedömande är då vanlig allmänbildning, eller hvarje någorlunda boksynt menniskas fardighet i konsten att utdraga slutsatser tillräcklig.
Trots likheten i utgångspunkter, ställer sig emellertid för de två församlingslararne slutliga önskningsmålet så olika: att norrmannen vill med alla lagliga medel hämma, dansken med alla lagliga medel främja qvinnoutvecklings-sträfvandet i riktning mot fullständig medborgerlig frihet; och dessa, hvarandra ytterligt motsatta önskningsmil pre- dika de såsom uttryck af vördnad för, och ömhet om just qvinligheten, den båda akta som ett grundväsentligt godt för samhället.
Att häpna och utbrista i ömkande löjen öfver ett så på- tagligt missförhållande, ja en så rentaf ologisk skiljaktighet i slutsatser, som de t v i prestmannens, tyckes ligga n a r a till c
hands.
M5 den då göra det, för hvilken likställighetsfrägan endast uppvisat den abstrakta grunden: vi äro alla mennislior.
Den deremot, son1 sjelf vid sina öfvervaganden af det all- varsanima problemet utgått från erfarenheten, ar ej lika snart färdig att skratta.
Han vet, huru han vördnadsfullt tvekat inför naturförhållanden, hvilkas innersta mening ingen kunnat tyda för honom.
Han måste erkänna, att det åtght långa år, innan han fatt mod att lita på naturens egen sjelfbevarelseförmåga, och saledes vigat tillönska qvinnan full frihet.
Trodde han hennes egendomliga natur derigenoni komma att utplånasj da såge lian henne hellre ofri.
Ty juridiska rättigheter skulle al- drig racka till att ersatta en förlorad naturlig maktställning eller förmågan att göra lifvet rikt och sammanliangande.
P5 de nybrutna vägarne vunnen ara, sjelfförvarfvadt guld.
ja, hvad vida bättre ar, känslan af oberoende, konime aldrig att upp- väga dycbafz, det vill säga: den medfödda niakten att försköna och förmildra lifvet för andra.
att harska genom kärlek.
Gamle pastor Hostrup tyckes siledes skilja sig frän sin norske motständare egentligen blott dpmti, att han hyser tillit till den qvinliga naturens egen fttllbo~dan just genom z~tvecKli~tg.
Han synes hafva lefvat sig till mod nog för att tro det ratta ' icke kunna vara i grund och botten stridande mot det naturliga.
Pastor Farden visar sig tydligen ej vara hunnen upp till detta slags mod.
Att han det oaktadt uppträder i striden .. at- förklarligt.
Han tror sig varna något heligt.
Men om de vapen, hvarmed .han försvarar sitt klenmod, har kritiken en hel mängd ofördelaktiga upptäckter att med- dela.
Några af dem skola har få plats.
De äro för många för tidskriftens snäft begränsade utrymme.
Annars skulle de in- tagits allesammans.
Mot ifrågavarande artikelseries utgangspunkt: iiieiiniskans ursprungliga tudelning i man och qvinna, samt fasthillandet af denna skapelseindelning genom alla tidsåldrar såsom grund för vårt slagtes sunda, kraftfulla utdaning i stort och smått, skall har ej invandas ett enda ord.
Så länge författaren inledningsvis håller sig qvar der.
och för hvarje g i n g han å nyo tager sin tillflykt dit, talar han val.
Hans mått af tankekraft, formel skolbildning, kontemplation och lifserfarenhet synes - kort sagdt - vara alldeles lagom stort för att skrifva en inledning.
Han borde hafva nöjt sig dermed; således lemnat det tyn- gre arbetet i t andra.
Till utredande af tillämpningsfrågor tarfvas något niera eller 2tminstone nagot annat, nämligen: kunskap i särskilda, bestämda riktningar, samt vaket sinne för kbnkreta samman- hangsförhillanden mellan orsaker och följder.
Men intetdera kan någonstädes upptäckas i pastor Fzrdens frispråkiga bok, sedan den djerfts skrida till ringaste försök att på det faktiska använda sina stora grundlinier.
Från första stund författaren le ' miiar allmän-sanningarnas verldshaf och sätter sin fot på 1,and- backen, ar han alldeles bortkommen och kommer icke till sig igen, förr an han å nyo får styra ut öfver det obegränsades gungande fält.
Han tyckes tro, att om man i en diskussion bara sjelf talar så mycket som möjligt, utan att höra på någon af de andra, så verkar man öfvertygande.
Men det är icke forhållandet.
Man kan möjligen lyckas verka öfvertygande på den som eldar och städar diskussionssalen och företrädesvis torde fasta uppmärksamheten vid den talare, livilken längst be- håller ordet.
Men denna blygsamma persons silunda vunna öfvertygelse hör - dess värre - till det outsägliga slaget.
Någon bestämd, i ord utsägbar öfvertygelse kan ingen f2 genom den, som ej sjelf vet hvad han talar om.
Nar artikelförfattaren nämner, kristendomens, så vill det i början till en nästan öfvernaturlig förutsagelseförmåga för att kunna veta, att han dermed menar: den majoritetsopinion i lagstift- ning och härtilldags gällande norska samhällsvanor, som t. ex. motarbetat införandet af samskolor för medelklassens barn; kallat osedlig och kärlekslös åsigten om hustruns sjelti skrifna ratt att behålla sin egendom; afvisat från allmän och enskild uppfostran hvarje tillnar- melsevis hel kännedom ' af naturen; utdömt - till qvinlighetens förmenta skydd - ett blyg- samt lagförslag om barnfaders skyldighet att försörja moder och barn under närmaste tiden efter nedkomsten, ja funnit förebilder h,os djuren för, att modern är sjelf härtill den närmaste och den ratta, och att således de hannar, hvilka
träget skaffa hona och afkornma födan under nämnda tid, äro djurverldens förebilder för ett okristligt sinnelag; m. m.
Kort sagdt: samma köns5skiidning, hvars ende målsman hos oss för tillfallet ar August Strindberg.
Men sedan man snart uttryckligen fått veta, att det ar en hop sådant, son1 författaren menar med ukristendomen~; d5 frestas man - ty varr -, i fall man ar en smula häftig af sig, att icke blott förkasta hans klena slutledningar utan afven hans starka premisser, läran om mensklighetens väsentliga indelning i man och qvinna.
Man upptager kanske i stallet John Stuart Mills rent abstrakta premisser, hans i vår jordiska verklighet mycket svagt grundade utghgspunkt, on~enniskam, men p5 hvilken grund den ädle mannen emellertid lyckats skrifva en utomordentligt god och innehållsrik bok.
Nar författaren i början af sitt arbete nämner wvolutionis- men&gt;, s i anar svårligen en nutidsmenniska, att han icke känner en bokstaf af denna lära utan blott menar allas deras upp- fattning numera af verlden och af liket som i något fall skiljer sig från hans.
Men nar hon framdeles igenkänner, vid hvarje nytt argu- menteringsförsök, samma hiinvisande till denna samma primi- tiva standpunkt, så tanker hon sannolikt: Denne författare borde hafva uppskjutit tillsvidare allt skriftställeri rörande förhållandet mellan äldre och nyare filosofiska verldsiskådningar.
Nar författaren nämner ~socialismeri:,, så säger man antag- ligen vid genomläsande af inledningen tyst till sig sjelf: Det har han ratt till att tala om.
Ty lians konkreta utg5ngspunkt.
man och qvinna, ar naturens eviga palladium mot socialist- lärornas nivellerande enahanda ideal eller välmenta drömmar om att - för gemensamt gagn - qvafva hvarje individualite- tens eggelse till taflan.
Men sedan man hunnit marka, a ena sidan, att författaren sjelf intet fruktansvärdare spöke känner inom föreställningarnas verld än just det imiz ' vidueda - detta, hvars utveckling socialis- och, ii andra sidan, att i hans fun- mens tankegång hotar deringar öfver samhället aden ekonomiska frågan.
(grundvalen för den politiska) ej ännu fått nigon plats alls, och han således ingenting vet om det enda vi andra hafva att lära af socia- listerna; då säger man sig: Nej -, tillsvidare bör denne för- fattare uppskjuta att offentligen uttala sina åsigter om socialismen.
- ' * 9 g: