Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af herr Bergman, hvilken anhållit, att Chalmerska slöjdskolan i Götheborg mätte från och med innevarande års början erhålla ett med 3,000 R:dr ökadt årligt anslag, så att hela anslagssumman uppginge till det ursprungligen vid 1834 års riksdag begärda belopp 7,000 R:dr; för hvilket afseende blifvit andraget, att, i mån af skolans ständigt fortgående utvidgning, läroämnenas större omfattning och lärarnes mer och rner ökade göromål, hade behofvet af större penningetillgång till årliga utgifter, till aflöningar, materialier, underhåll af byggnader, anskaffande och vidmakthållande af vetenskaplig materiel, kemiska laborationskostnader m. m. blifvit alltmer känbart; att för denna högre teknologiska läroanstalt erfordrades dessutom en förberedande eller elementar-afdelning, i hvilken äfven handtverksgesäller och lärlingar samt ynglingar med inskränktare förkunskaper om söndagarne före och efter gudstjensten, äfvensom på några hvardagsaftnar kunde erhålla undervisning i geometri, skrif- och ritkonst, historia, geografi m. m.; att en sådan skola hittills af slöjdföreningen i Götheborg blifvit genom enskilda bidrag bekostad, men hvilka snart torde upphöra och dermed sjelfva skolan, hvadan motionären hemställde, att utaf det af Kongl. Majit för tekniska elementarskolor äskade anslag 13,200 R:dr, en mindre del 3,000 R:dr beviljades Chalmerska slöjdskolan för inrättandet af en förberedande afdelning eller söndags- och aftonskola. 3:o.
Af herr vice talman Halling, som, jemte yrkande af bifall till Kongl. Maj:ts här ofvan under litt. b intagna nådiga framställning, omförmält, att i Malmö ett nybygdt 3-våniogs stenhus, innehållande 18 boningsrum, kök och öfriga lä - Siats-Utskottet» Utlåtande, M 87. 21 genheter samt tillhörande serskild tomt för nödiga tillbyggnader, redan blifvit af staden inköpt lör 14,533 R:dr 16 sk. banko, samt dessutom genom frivilliga bidrag sammanskjutna för husets fullkomnande 3,000
R:dr samma mynt, jemte det af stadens jordegendom blifvit anslagen en årlig inkomst af omkring 75 tunnor spanmål, hvarigenom utvägar äro vordne på förhand beredde både för den tillernade tekniska elementarskolans emottagande och bildandet i sammanhang dermed af en söndags- och aftonskola. 4:o.
Af herr Palander är föreslaget, att, till inrättande af en slöjdskola i Carlskrona, som hade 185 handtverksmästare med 480 arbetare, Rikets Ständer måtte bevilja ett anslag af 2,000 å 2,500 R:dr; och 5:o af herr Ekenman har begäran blifvit framställd om anslag af allmänna medel till en teknisk elementarskola i Carlshamn, äfvensom i de flera städer, der behof deraf kunde göra sig gällande och hvarest tjenlig lokal med väggfast inredning m. m. af staden bestodes. Hvad sålunda förekommit har Utskottet tagit i noggrant öfvervägande; och l:o. beträffande Kongl. Maj:ts nådiga framställning, alt det för Teknologiska Institutet å nu gällande riksstat uppförda anslag 14,100 R:dr fortfarande må utgå, tillstyrkes dertill Rikets Ständers bifall. 2:o.
Vidkommande sedermera frågan om äskadt anslag till inrättande af tekniska elementarskolor, jemte dermed förenade söndags- och aftonskolor, företrädesvis i Stockholm och Malmö, får Utskottet fästa uppmärksamhet derå, att undervisning i åtskillige läroämnen, som i de föreslagne tekniska skolorne skulle förekomma, meddelas i de redan befintliga allmänna läroverken, hvilka, med afseende bland annat på den mer och mer framhållne vigten af undervisnings bibringande i de så kallade realämnena, blifvit helt nyligen, med stora kostnader, omorganiserade, men hvaraf verkan ännu icke kunnat hinna visa sig.
Att under sådane förhållanden tillstyrka inrättandet af flere nya kostsamma läroanstalter, i åtskilliga väsendtliga hänseenden likartade med redan befintliga, tror Utskottet icke vara af verkligt behof påkalladt eller förenligt med en noggrann hushållning med statens medel.
Hvad Stockholm serskildt angår, så finnes i denna stad ej mindre ett teknologiskt institut, hvarest en högre teknisk undervisning meddelas, än ock en teknisk söndags- och aftonskola, som, ehuru en enskild stiftelse och ställd under enskild vård, likväl af allmänna medel åtnjuter bidrag, och hvilken skola på ett förtjenstfullt sätt motsvarat det med densammas inrättande företrädesvis afsedda ändamål, nemligen att bibringa personer, som redan ingått i näringarne de kunskaper, som för ett fullkomligare utöfvande af deras yrken erfordras.
En undervisning i rent tekniska ämnen, åsyftande alt med nytta kunna begagna un - 22 Siats-Utskottets Utlåtande, Ms 87. dervisningen vid teknologiska institutet, anser Utskottet deremot behöflig och lär den med mindre kostnader för staten kunna beredas, om antingen teknologiska institutet utvidgades med en förberedande klass, eller Svenska Slöjdföreningens skola tillökades med en högre afdelning, hvarest undervisning meddelades till det omfång, att elever, som densamma genomgått, kunde vinna inträde vid teknologiska institutet.
PS grund af hvad nu anförts, afstyrker Utskottet a) Rikets Ständer att bevilja, så väl de af Kongl. Majit, som af enskilde motionärer äskade anslag till inrättande af tekniska elementarskolor.
Men då Utskottet föreställer sig, att de insigter i rent tekniska ämnen, som äro behöflige för alt med nytta kunna begagna undervisningen vid teknologiska institutet, lämpligen skulle kunna meddelas vid Svenika Slöjdföreningent söndagsoeh aftontkola, om den genom tillökadt bidrag af statsmedel blefve satt i tillfälle att utvidga siri verksamhet, hemställer Utskottet, b) att Rikets Ständer ville, jemte medgifvande, att det anslag af 2,000 R:dr, som Svenska Slöjdföreningens söndags- och aftonskola redan åtnjuter, får, i enlighet med Kongl. Maj:ts derom gjorda nådiga framställning, fortfarande å riksstaten uppföras för samma Slöjdförenings skola, bevilja ett ytterligare årligt bidrag af 2,000 R:dr, att jemväl utgå under den tid, nu uppgörande statsreglering omfattar.
Och anser Utskottet sig härmed hafva besvarat herr vice talman Hallinge, herrar Gustafssons, Palanders och Ekenmans förenämnde motioner.
I följd af Utskottets yttrande i förestående 2:dra moment, lära Kongl. Maj:ts under litt c och d gjorda nådiga framställningar få förfalla. 4:o.
Beträffande slutligen Chalmerska slöjdskolan i Götheborg, så och enär denria läroanstalt eger en betydlig donerad fond, hvaraf afkomsten, med tillägg af bidraget från statsverket, utgör något öfver 7,000 R:dr, samt underhållandet af den med slöjdskolan förenade söndags- och aftonskola, lärer hädanefter som hittills böra ankomma på stadens egen försorg, har Utskottet funnit det anslag, herr Bergman uti sin omförmälde motion begärt, icke erfordras lill hela det af honom ifrågasatta belopp, utan lämpligen kunna nedsättas till 1,000 R:dr; hvilken summa Utskottet anser behöflig till bestridande af de ökade utgifter, som blifvit en följd af slöjdskolans utvidgade verksamhet.
Utskottet tillstyrker fördenskull, Stats-Utskntlets Utlåtande, Jl? 87. 23 att Rikets Ständer må i anslaget till Chalmerska slöjdskolan i Gö- i theborg bifalla en årlig tillökning af 1,000 R:dr. e) Undervisningsanstalter för handel och sjöfart. 19;o.
Rydberg, genom år 185-i upprättadt testamente, till inrättande af en navigationsskola i Stock - holm anslagit en betydligare summa, och de derå inflytande räntemedlen utgjorde mer än tillräcklig tillgång för underhållandet af en fullständig och ändamålsenligt ordnad navigationsskola, staten icke skäligen borde vidare betungas med någon utgift för navigations-undervisningen i hufvudstaden, hade Rikets sednast försam lade Ständer, jemte anhållan, det Kongl. Maj:t måtte i nåder vidtaga sådana åtgärder, hvarigenom berörde testamentsmedel kunde till dermed afsedt ändamål blifva använda, i underdånighet tillkännagifvit, att det då varande årliga anslaget för Stockholms navigationsskola 2,800 R:dr komme att upphöra, när den beslutade nya Statsregleringen trädde i verkställighet, men att Rikets Ständer, på det undervisningen vid skolan ej måtte behöfva afbrytas, ville å Riksgälds-kontoret anvisa en summa af 5,600, lör att, efter beräkning af 2,800 R:dr årligen, från 1849 års början tills vidare och intill dess Rydbergska donationsmedlen blefve för ändamålet att tillgå, förskottsvis disponeras till skolans underhåll, dock under förbehåll af framtida ersättning från nämnde testamentsmedel.
Sedan, efter hvad Kongl.
Maj:t behagat i den nådiga Propositionen tillkännagifva, den Direktion, som, jemlikt nämnde testamente, egt att för det afsedda ändamålet anordna
Ryd - bergska donationen, blifvit öfver Rikets Ständers berörde framställning hörd, hade direktionen i underdånighet anmält, att som den af Staten bekostade navigationsskolan i Stockholm egentligen afsåge att genom undervisning i theoretiska kunskaper bilda skicklige sjökaptener och styrmän, under det att, för ynglingar med håg och fallenhet för sjölifvet, de största svårigheter merendels mötte att vinna tillfälle tjll sina anlags utbildande i det praktiska af detta yrke, direktionen på grund deraf ansett, att
Rydbergs stiftelse kunde gagna i en riktning, som hvarken vore stridande emot eller intiängde inom den för Statens navigationsskola utstakade verksamhet och derföre beslutet, att donationsmedlen skulle användas för unga personers undervisande i det praktiska af sjömansyrket lör de delar, sorn tillhörde jungman, matroser, båtsmän, segelmakare m. fl., som egentligast förstås under benämningen sjömän, äfvensom i följd deraf vidtagit anstalter för »öfvandet» af en praktisk sjömansskola, tilläggande direktionen, att den, med orubbadt bibehållande af grundfonden, ämnude att, i den mån tillgångarne medgåfve, alltmera 24 Stats-Utskottets Utlåtande, JM 87. utvidga stiftelsen uti den antydda praktiska riktningen, men deremot ansåge sig icke kunna, ulan ett i laga lorm tillkommet domslut, till slaten afträda och för andra föremål, än som efter direktionens uppfattning brist med testators afsigt öfverensståmde, använda större eller mindre del af fonden.
Med afseende å hvad direktionen sålunda anfört, hade Kongl. Maj:t, som jemväl inhemtat Kommerskollegii och Justitie-kanslers-embetets underdåniga yttranden i ämnet, funnit någon åtgärd för närvarande icke kunna eller böra vidtagas, för att, emot direktionens bestridande, göra ifrågavarande enskilda stiftelses tillgångar disponibla för underhåll af den hittills med allmänna medel bekostade navigationsskolan i Stockholm, helst direktionen, sä länge denna skola varit att tillgå och befunnits motsvara det dermed åsyftade ändamålet, att till bildande af skicklige öfver- och under-befälhafvare på handelsfartyg, bibringa nödiga teoretiska insigter i navigation, icke kunde anses hafva saknat skälig anledning att uteslutande använda den Rydbergska Stiftelsen till inrättande af en praktisk undervisningsanstalt för matroser och jungman m. fl. personer, som ville egna sig åt de lägre graderna af sjömansyrket; men som Kongl. Maj:t likväl ansett nödigt, att någre föreskrifter meddelades till vinnande af närmare kontroll öfver de donerade medlens användande för dermed afsedt ändamål, hade Kongl. Maj:t för stiftelsen fastställt nådigt reglemente.
Med omnämnande af hvad sålunda förekommit, äfvensom att, enär Fullmäktige i Riksgäldskontoret ansett sig, i saknad af garanti för ersättning från Rydbergska donationsmedlen, icke kunna utanordna 1849 och 1850 årens anslag för Stockholms navigationsskola, Kongl. Maj:t anbefallt
Statskontoret att de fastställda års behofven förskottsvis utbetala, har Kongl.
Majt:t behagat nu föreslå, att å anslaget till undervisningsanstaller för handel och sjöfart måtte åter varda uppfördt det för Stockholms navigationsskola förut bestämda årliga belopp 2,800 R:dr.
Enär Rikets Ständers beslut, vid sistlidne riksdag, blott afsåg att förskjuta, hvad som under 2:ne år erfordrades för den inrättade navigationsskolans oafbrulna gång, intill dess Rydbergska donationsmedlen hunnit för af stiftaren bestämda ändamål disponeras, men Rikets Ständer ingalunda hade för afsigt att fortfarande med statsanslag understödja en inrättning, för hvars behof tillräckliga medel syntes på annat sätt vara att tillgå; samt någre skäl att nu vidtaga annan och motsatt åtgärd sedermera ej tillkommit, anser sig Utskottet böra afstyrka Rikets Ständer att lemna bifall till ifrågavarande anslag för Stockholms navigationsskola, under den lid nu skeende stats reglering omfattar.
Men Stats-Ulskolléts Utlåtande, M 87. 25 Men pä det att undervisningen vid skolan icke må behöfva genast afbrytas, och de dervid anställda lärare icke, oförberedda, ,gå miste om sina, för året påräknade löneförmäner, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer ville för innevarande år till navigationsskolan i Stockholm anvisa ett belopp 2,800 R:dr, att från Riksgäldskontoret utgå.
I sammanhang härmed tillstyrker Utskottet, det Rikets Ständer ville medgifva, att de af Stats-kontoret åren 1849 och 1850 förskottsvis för ifrågavarande föremål utbetalde 5,600 R:dr varda af Riksgäldskontorets medel ersatte. 20:o.
Med anledning af direktionernas för navigationssholorne i Stochholm, Götheborg, Gefle, Malmö och Hernösand, gjorda, af Kommerse-kollegium understödda, ansökningar om ökadt anslag för nämnde skolor, har Kongl. Maj:t jemväl behagat föreslå, att staten för samma skolor målte erhålla följande tillökning, nemligen: till förhöjning i arfvodet för underläraren vid Stockholms navigationsskola 200: — » arfvode åt en 2:dre underlärare vid samma skola . . 400: — under vilkor att offentliga föreläsningar vid skolan i de delar af allmänna fysiken, som hafva sammanhang med navigationsvetenskapen, varda från medlet af Oktober till medlet af December, samt från medlet af Januari till slutet af Mars, hällne af den ena underläraren en timma dagligen, eller 2:ne timmar hvarannan dag; » förhöjning i arfvodet för läraren i skeppsbyggeri vid samma skola från 200 till 300 100: — » förhöjning i Stockholms navigationsskolas årsanslag till instrumentaliers, kartors, böckers och möblers underhåll och förökande m. m. från 300 till 600 .
. 300: — » förhöjning i arfvodet för underläraren vid Göthehorgs navigationsskola från 200 till 400 200: — » arfvode för undervisnings meddelande vid sistnämnde navigationsskola i läran om ångmachiners konstruktion och behandling 200: — Transport
R:dr 1,400:
Bih. Ull R.
Prol. 1830 & 1831. 4 Sami., 1 Afd., 29 Haft. 20 Stals-Ulshnllels Ullålande, JM 87.
R:dr 1,400: — till förhöjning i arfvodet för underläraren vid Gelle navigationsskola frän 200 till 333: 16 133: 16. » \ d:o d:o för d:o vid Malmö navigationsskola från 200 till 333: 16 133: 16. » d:o d:o för d:o vid Hernösands navigationsskola från 200 till 300 100: — 1.766: 32.
Då de städer, inom hvilka navigationsskolorne äro inrättade, i första rummet hämta nytta af deras tillvaro och verksamhet, anser Utskottet, att det bör vara en kommunens angelägenhet, att för dessa läroanstalter vidkännas de mindre kostnader, som kunna erfordras utöfver de större af staten beviljade summor; och får Utskottet afstyrka Rikets Ständers bifall till det af Kongl. Maj:t för navigationsskolorne äskade tillökade anslag. 21:o. Från Borgareståndet har Utskottet erhållit remiss å 2:ne inom bemälde Riksstånd väckta motioner, den ena af Herr Palander, som föreslagit att Rikets
Ständer måtte anvisa statsmedel till inrättande af en navigationsskola i Carlskrona; och den andra af Herr Maechel, hvilken, under förmälan hurusom tillväxten af skeppsrörelsen i Westervik varit under de sednare 3 åren ganska betydlig, enär staden 1847 blott hade 37 fartyg, till sammanräknadt belopp af 2,532 läster, hvaremot fartygsantalet förlidet år uppgick till 50, med en drägtighet al 3,453 läster, af hvilka fartyg 26 seglade på Norra och Södra Amerikas farvatten, begärt af Rikets
Ständer ett tillräckligt anslag för inrättandet och underhållandet O O O af en navigationsskola i Westervik. a) Då den skeppsfart, som i Carlskrona bedrifves, icke är af den betydenhet att en navigationsskola derstädes synes vara af behofvet påkallad, samt dessutom tillfälle till inhemtande af sådan undervisning, som uti en dylik skola meddelas, icke nu saknas i nämnde stad, hemställer Utskottet, att motionärens berörde framställning icke må tillvinna sig Rikets Ständers bifall. b) I afseende på Westervik företer sig väl det förhållande, att skeppsrörelsen derstädes, på de sednare 3 åren, så tillväxt, att densamma ökats med omkring en tredjedel emot hvad den vid 1847 års slut utgjorde, samt vidsträcktheten af stadens sjöfart öfverstiger flere af de städers, der navigationsskolor blifvit på allmän bekostnad inrättade; men enär en undervisningsanstalt af ifrågavarande slag redan finnes anlagd i Calmar, på ett afstånd af endast 17 å 18 mil från Westervik, Stals-Vlskotlets Ullålande, JYI 87. 27 anser Utskottet sig böra vidblifva Rikets Ständers vid sednaste riksdag fattade beslut i samma ämne, och alstyrker fördenskull bifall å hvad i sistberörde motion blifvit föreslaget. 22:o.
I betraktande af de fördelar, som tillskyndas de inhemska rederierna genom skeppsbyggeri-institutet i Carlskrona, för hvilket, sedan det, jemlikt Rikets Ständers önskan, år 1849 flyttats från kofferdivarfvet till Kongl, flottans varf, nödigt reglemente blifvit utfärdadt, har Kongl. Maj:t föreslagit, att det för berörde institut nu från Riksgäldskontoret utgående årliga anslag af 3,333 R:dr 16 sk., måtte under den tid, nu uppgörande statsreglering omfattar, än vidare fortfara, med rättighet för Kongl. Majit att använda nämnde årliga belopp till lärares af lönande, elevers underhåll och andre för institutet erforderliga utgifter.
Till hvad Kongl. Majit i berörde hänseende föreslagit, tillstyrkes Rikets Ständers bifall.
Och anser Utskottet sig härmed hafva besvarat en af Herr Rosenblad, B., hos Ridderskapet och Adeln väckt och til!
Utskottet remitterad motion, deruti, bland annat, blifvit föreslaget, att ifrågavarande anslag måtte från extra till ordinarie stat öfverflyttas. 23:o.
För den händelse Rikets Ständer skulle bevilja ofvan omförmälda af Kongl. Majit föreslagna, såsom nödiga ansedda, förhöjningar i de å Riksstatens 6:te Hulvudtitel uppförda anslagssummor till undervisningsanstalter för jordbruket, slöjderna och sjöfarten, uppgående till ett sammanräknadt belopp al 28,966 Ridr 32 sk., utom det till återuppförande erforderliga anslaget 2,800 Ridr för navigationsskolan i Stockholm, har Kongl. Majit, för att i någon mån bereda tillgång för dessa tillökningar å Riksstaten, föreslagit, att nedsättning i följande anslag ä samma Hufvudtitel mätte äga rum, nemligen: till befrämjande i allmänhet af handel och sjöfart med 9,000 Ridr, och till befrämjande i allmänhet af bergsbruket med 3,000, eller tillsammans 12,000 Ridr.
Som Utskottet icke kunnat tillstyrka Rikets Ständers bifall å de ifrågavarande förhöjda anslag, hvarom Kongl. Majit gjort nådig framställning, samt de anslag, i hvilkas belopp Kongl. Majit nu ifrågasatt nedsättning, äro anvisade till föremål af allmänt nyttig egenskap, finnér Utskottet sig icke kunna tillstyrka Rikets Ständers bifall å Kongl. Majlis ifrågavarande nådiga framställning. 24:o.
Uti det under titeln jordförluster genom kanal- och väganläggningar å Riksstaten uppförde förslagsanslag 6,669 Ridr 16 sk., ingå indelda räntor efter förslags-maikegång till ett belopp af 3,669 Ridr 16 sk. 28 Stals-Utskollets Utlåtande, M 87.
Enär det, enligt Utskottets tanka, skulle leda till enkelhet i Kronans räkenskaper, om berörde indelningar utbyttes mot kontanta anslag, men någon framställning derom icke förekommit uti Kongl. Maj:ts till Rikets nu församlade Ständer aflåtna nådiga Proposition, angående serskilda till åtskilliga förvaltande verk anvisade inkomsters utbytande emot statsanslag, får Utskottet hemställa, att Rikets Ständer ville uti afgående skrifvelse i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj.t, efter utredning af dessa räntors beskaffenhet, täcktes til!
Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta nådig proposition i ämnet. 28:o. Herr Rosenblad har uti sin förenämnde motion föreslagit, alt följande anslag måtte öfverflyttas från extra till ordinarie stat, nemligen: а) Aflöning för Styrelsen öfver Allmänna Väg- och Vattenbyggnader jemte dermed införlifvade Väg- och Vattenbyggnadskorps . . . .
R:dr 12,900. б) Rese- och Undersökningskostoader samt expenser för allmänna arbeten 12,000. e) Arfvoden för lärare vid Mariebergs läroverk i de kunskaper, som tillhöra Civi 1—ingeniörer 1,000. d) Stipendier till elever vid nämnde läroverk i dessa kunskapsämnen 1,000. «)
Premier för kreatur af ädlare slag vid laudtbruksmöten . . 1,000 och f) Till Slöjd-expositioners befrämjande 1,000.
Då en del af förenämnde poster för närvarande öro af tillfällig egenskap, och deras öfverflvttande på ordinarie stat skulle ganska betydligt tillöka de ordinarie utgifterna, anser Utskottet sig icke kunna tillstyrka Rikets Ständers bifall å motionärens berörda förslag. 26:o.
I öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts allmänna förslag, angående förändrad reglering med de till embets- och tjenstemän samt betjening nu utgående ljuspenningar, har Kongl. Maj:t begärt, att från detta förslags-anslag måtte öfverflyttas till de på denna hufvudtite! upptagna embetsverks aflönings-stater ett sam manlagdt belopp af 3,210 R:dr.
Med åberopande af Utskottets uti Utlåtandet N:o 60 gjorda afslyrkande, angående ljuspenningarnes indragande, hemställer Utskottet, att Kongl. Maj:ts berörde nådiga framställning må förfalla. 27:o.
Reträffande i öfrigt de under 6:te Hufvudtiteln upptagna utgiftssummor, så har någon anledning icke förekommit att deruti tillstyrka någon förändring; hvadan desamma, enligt den vid delta utlåtande bi (agde tabell, blifvit Stais Utskottets Utlåtande, Jt? 87. 29 föreslagna till enahanda belopp, som vid sistlidne riksdag bestämdes, med undantag af den tillökning utaf 4 R:dr 45 sk. 8 rst., som, för slutsummans jemnande, funnits böra ega rum i försiags-anslaget till skrifmaterialier och expenser.
Anseende Utskottet sig härmed hafva besvarat Riksdagsfullmäktigen Johannes Nilssons fran Götheborgs och Röhus Län inom Hedervärda Rondeständet väckta motion, om fortfarande af det å nu gällande riksstat uppförde anslag af 5,000 R:dr till fiskeri-näringens understöd. 28:o.
I öfverensstämmelse med hvad Utskottet uti dess betänkande Ns 51, angående beräkningen af statsverkets inkomster, tillstyrkt i afseende på indelda räntor och tionden, hemställer Utskottet, att Rikets Ständers godkännande af denna hufvudtitel med bifogade tabell icke må lägga hinder i vägen för verkställandet af de beslut, Rikets Ständer kunna fatta i fråga om allmän förenkling af indelda räntorna och tionden, eller deras i mer eller mindre mån skeende indragning till statsverket.
Vid l:sta punkten, angående Bergs-kollegium: Af Gref ve Mörner, C. G. »Till d en af Utskottet i denna punkt föreslagne nedsättning af 3,504 R:dr i anslaget för Kongl. Bergs-kollegium har jag, med afseende på det outredda skick, hvaruti frågan om nämnde embetsverks blifvande organisation sig för närvarande befinner, trott fullgiltig anledning nu icke hafva förekommit; men då special-staterne för år 1849 och 1850 utvisa, att å Bergskollegii stat följande belopp en längre tid varit och ännu äro odisponerade, nemligen: af lönen till 1 Bergmästare uti Stora Kopparbergs
Bergslag, förhöjning för derunder begripne 37 tunnor spanmå!
ä 1 R:dr, enligt Kongl. Brefvet den 21 September 1839, 37 R:dr, lön för 1 vägare i Wik uti Öster- och Vester-Bergslagen hvilken lön, enligt Kongl. Brefvet den 15 November 1826, besparas statsverket, 75 R.dr 32 sk., lön för en Bergsfogde vid Lovers Alunbruk, hvilken, enligt Kongl.