Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit bifalla hvad Herr Grefven och Justitias Stats-Ministern föreslagit; oell befallde Kongl. Majrt, att, i öfverensstämmelse dermed, Nådig' Skrifvelse skulle till Rikets Ständer expedieras, af sådan lydelse,- sorn den vid P10- tocollet fogade bilaga i ämnet utvisar; hvarjemte Kongl. Majrt i Nåder förordnade, att Bref skulle afgå till Presidenterne uti Kongl.
Majrts och Rikets Hof-Rätter, om granskning af Lag Comiteens förslag till CriminalLag och yttrandes afgifvande deröfver, på enahanda sätt. som genom Kgl. Majrts Beslut den 16 November 1826 varit deni aftbefalldt i afseende på förslaget till Civil-Lag.
Ex Protocollo. .F, Edelstam, S TÖCKHOLM/ hos L u d v^ Wes t r. e f.r o ; 834.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse Nio 55.
Ankom i afskr. till Exp.-Utsk. J. 26 Maji, KONGL. MAJ:TS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående ett af serskilde i Nåder förordnade Comiterade uppgjordt förslag till ändringar och jemkningar i nu gällande Tull-Taxa.
Gifven Stockholms Slott den 7 Maji 1834.
Sedan Kongl. Majrt af förekomne anledningar, vid Riksdagens början, förordnat en serskild Comité, bestående af sakkunnige män utur alla samhällsclasser, för att uppgöra och till Kongl. Majrt afgifva underdånigt förslag till de förändringar i gällande Tull-Taxa och öfrige Tull-Verket rörande Författningar, sorn kunde finnas af omständigheterne påkallade, hvarvid d’e allmänna åsigler borde iakttagas, att å ena sidan inhemska näringar bibehållas vid det skydd, hvaraf de ansågos vara i fortfarande behof och den för Stals-Verket påräknade inkomst af Tullen betryggades, samt att å andra sidan' all den lättnad och utvidgade frihet för inrikes och utrikes handeln och sjöfarten bereddes, som med förenämnde angelägna syftemål vore förenlige, så har Comiteen nu mera till Kongl. Majit inkommit med underdånigt utlåtande och förslag i dessa ämnen.
Utan alt nu ingå i Dågon pröfning af Comite'ens underdåniga förslag till ändringar och jemkningar i Tull-Taxan, vill Kongl. Majit, till tidens vinnande, genast låta öfverlemna detsamma, med dertill hörande Protocoll och handlingar, till Rikets Ständers Bevillnings-Utskott, för att tjena Utskottet till upplysning vid dess öfverläggningar om den blifvande Tullbevillningen.
Majit har velat härom underrätta Rikets Ständer, och Kongl.
Esta Sami. 1 :sta "Afd. 1 16ide Häftet.
a Kongl. Maj:ts Nåd.
Utdrag af Protocollet öfver Handels- och FinanceAr enden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i StatsRådet å Stockholms Slott den 7 Maji 1834.
Narva rande: Hans Excellence Herr Justitia Stats-Ministern Grefve Rosenblad.
Hans Excellence Herr Siats-Ministern för Utrikes Ärendena Grefve af Wetterstedt.
Stats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Hans Excellence Herr Grefve Lövenhjelm, Herr Grefve Adelsvärd, Friherre Åkerhjelm , Hof-Cancelleren Friherre von Schulzenheim, och Stats-Secreteraren Skogman.
Stals-Secreteraren anmälde i underdånighet, att den af Kongl. Maj:t i Nåder förordnade Comité, till öfverseende af Tull-Taxan och andre TullVerket rörande Författningar, nu inkommit med underdånigt utlåtande och förslag i desse ämnen, och hemställde om icke, till tidens vinnande, Kongl. Maj:t, utan alt nu ingå i någon pröfning deraf, skulle täckas vidtaga lämplig åtgärd, för att förslaget lill förändringar i Tull-Taxan må genast varda till Rikets Ständers Bevillnings-Ulskott öfverlemnadt; i hvilket afseende Stats-Secreteraren i underdånighet uppläste förslag till en Nådig Skrifvelse härom till Rikets Ständer.
Kongl. Maj:t, som, enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, gillade den af Stats-Secreteraren i underdånighet föreslagne åtgärd, befallde att Nådig Skrifvelse till Rikets Ständer, sådan den är Protocollet bilagd, skulle under denna dag expedieras.
Ex Protocollo Nils af Zelle’n.
Proposition N:o 56. 3 N:o 56.
Ankom i afskr. till Exp.-Utsi. den 29 Maji.
KONGL. MAJ:
TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående grunderna för Markegångs-prisens bestämmande, räniepersedlarnes omsättning och förenkling, indelte räntors och tionde-anslags återingående till Kronan, samt andra med grundskatternas utgörande gemenskap egande ämnen.
Majit, som i ett sammanhang vill meddela Rikets Ständer silia åsigter och förslag i de vigtiga frågorna om grunderna för Markegångsprisens bestämmande, ränte-persedlarnes omsätlning och förenkling, indelta räntors och tionde-anslags återingående till Kronan, samt andra med grundskatternas utgörande gemenskap egande ämnen, återkallar dervid först i minnet hvad vid sista Riksdag i förberörde hänseende förelupit.
Med anledning af Kongl. Maj:ts till Rikets Ständers Stats-Utskott vid sista Riksdag, aflåtne Nådiga skrifvelse, angående förändring och förenkling af hemmans-räntorna i de Län, der desamma nu äro i ett större antal persedlar utförde, tillkännagåfvo Rikets Ständer i underdånig skrifvelse af den s5 Januarii i83o, det de väl ansett en sådan förändring leda till redighet i synnerhet uti special-räkenskaperna öfver Statens inkomster, och till lätthet för de skattdragande i öfversigten af utskyldernas rätta belopp, men dock trott förändringen vara af omständigheterna mera påkallad uti en ort än i en annan, och att, såsom ett vilkor för dess införande, de skattdragandes lättnad och fördel alltid borde förutsättas, serdeles som den olikhet i skattläggningen och den skiljaktiga tillämpning af skaltläggningsgrunderna, hvilken, förnämligast hvad jordeboksräntan angår, förefinnes ej allenast i serskilda landsorter, utan ock inom samma härader, socknar och byar, samt enskilda hemmansegare emellan, gåfve åt detta arbete en så vidsträckt omfattning, att något större ändamål, än blott beqvämlighet, medelst räntornas utgörande i ett mindre antal persedlar, borde sökas.
Ibland dessa räknade Rikets Ständer ett föregående stadgande derom, att Markegångsprisen å spanmål och de öfrige ränte-persedlarne i hvarje ort skulle bestämmas efter ett medelpris för fem föregående år, och icke för år, utan för ett visst tidskifte, såsom till exempel af fem år, med hänsigt ej mindre till de skattskyldiges lindring, än till en säker beräkning af Statens inkom - 4 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 56. ster.
Ett sådant stadgande ansågo Rikets
Ständer jemväl medföra den rättvisa fördel för räntegifvaren, att missväxt och olyckor, som nedsätta eller helt borttaga afkastningen af hans jord och frukten af hans arbete, icke hädanefter, som hittills, blefve dubbelt tryckande eller förstörande, derigenom, att hans skattebidrag ökades i samma nion, som olyckan drabbar honom, och leda till bibehållandet af den jemnvigt i spanmålspris, utan hvilken Statens inkomster underginge nästan ständiga förändringar, men genom hvilken jemnvigt det vigtiga ändamål, till både Statens och de skattdragandes fördel, snart kunde vinnas, att utskylderna hufvudsakligen uti penningar skulle kunna utgöras; äfvensom markegångsprisen på sådant sätt skulle lända till en rättelse äfven för de enskilde liqvider och rättsförhållanden, vid hvilka de ofta hitintills måste tjena och hädanefter än oftare torde tjena lill rättesnöre.
För alt likväl än vidare fullkomna ordnandet af Statens inkomster och utgifter, hafva Rikets Ständer ansett det vara oundgängligt, alt alla enskilda interessen skiljas från den inflytelse dessa icke sällan utöfvat, och att markegångsprisen såmedelst återföras till deras rätta ändamål eller ett riktigt beräknadt värde i penningar af jordskatterna, med tillagd rättighet för de skattskyldige af en bestämd lösningsrätt; att de till Militaira och Civila Staterne i Landet upplåtne Indelningar till Stateu indragas, samt att löneanslagen till Embetsmanna-Staterne utgå i contant ifrån Statens Gassa; förmenande Rikets Ständer att endast, med införande på samma gång af desse begge hufvudsakliga förändringar, en reduction af runtepersedlarne blefve af mera vidsträckt nyttiga följder.
På grund häraf hafva Rikets Ständer underdånigst hemställt, det Kongl. Maj:t läcktes vid kommande Riksdag meddela Nådig Proposition ej mindre om en förändrad method för markegångssättningarne, än om indragning af de till Militaire- och Civil-Staterne samt lill Schole-Slaten och andre allmänna ändamål indelte räntor, och att verkställigheten af räntepersedlarnes reduction i allmänhet måtte emedlertid få hvila; anhållande Rikets Ständer derjemte, att, derest Kongl. Maj:t skulle finna densamma för någon ort så nödvändig, att denna reduction icke bör uppskjutas, verkställigheten då icke annorlunda än efter de skattdragandes hörande, må vidtagas, samt att, till vinnande af enhet och likstämmighet, hela åtgärden öfverlemnas åt vissa af Kongl. Maj:t i Nåder utnämde Comiteradc.
Rikets Ständer hafva derjemte uti underdånig
Skrifvelse af den 11 Mars i83o anmält, hurusom hos dem klagan blifvit förd öfver de olägenheter Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 56. 5 och det betryck räntegifvare skola vidkännas genom det sätt, hvarpå Afrads- och Kronotionde-spanmålen måste utgöras, till bevis hvarföre blifvit åberopadt, alt den af hemmanen utgående skatt är högre under missväxtår än vid vanliga skördar, och beräknas allt högre, ju kännbarare missväxten är, då, i dess ställe, nedsättning af skatterne, under missväxtår, vore mera enlig med Statens ändamål; och hafva Rikets Ständer, enär vinnandet af denna fördel ansetts icke kunna förenas med nuvarande grunder för skatternas utgörande, hvadan önskningarne inskränkt sig dertill, att den hemmanen ålföljande grundskatt och Kronotionde mätte framgent komma att utgöras på ett mindre tryckande sätt, alltså till Kongl. Maj:ts Nådiga bifall .. och fastställelse underdånigst framlagt följande förslag till grunder för Lestämmande af förhållandena emellan räntegifvare och räntetagare. i:o Såsom grund vid utgörande af så väl Kronotionde- och Afradsspanmål, som äfven alla andra å hemman och lägenheter indelte räntor, då de icke in natura utgå, antages, att lösningen sker efter medium af senaste fem årens markegångspris, sålunda uträknadt, att sedan årets markegångspris blifvit satt, hopsummeras samma års markegångspris i Länet med de nästföregående fyra årens markegångspris i samma
Län; blifvande femtedelen af denna summa det pris, hvarefter liqviden emellan räntegifvare och räntetagare bör ske; 2:0
Vid de tillfällen, då löpande årets markegång inom Länet uppgår till lika belopp eller öfverstiger det sålunda uträknade medium af de senaste fem årens markegångspris i samma
Län, får ingen uppsägning till leverering in natura ega rum, utan skola räntorna ovilkorligen lösas med contant efter den i ofvanberörde i:sta punkt stadgade grund; 3:o
Då den händelse inträffar, att löpande årets markegångspris i Länet understiger medium af senaste 5 årens markegångspris inom samma
Län, är det väl räntegifvaren öppet att, före Thomas-dag, tillsäga om han vill utgöra praestationen in natura; men i det fallet åligger det honom, att, vid levereringen, contant till räntetagaren betala skillnaden emellan löpande årets lägre markegångspris inom Länet och det ofvan stadgade fem års markegångspriset; samt 4:o
Ehvad lösningen sker med contant, eller räntegifvare levererar spanmålen in natura, skall han till räntetagaren erlägga sexton skillingav för hvarje hel tunna råg och korn, samt tolf skillingar för hvarje hel tunna hafre utöfver det stadgade lösningspriset, svarande mot forsellönen.
6 Kongl. Ma):is Nåd.
Proposition N:o 56.
I sammanhang härmed hafva hos Kongl. Maj:t förekommit: 1:0 Preste-Ståndets uti serskild underdånig skrifvelse af den i5:de
Mars i83o framställde reservation emot Rikets Ständers nyss omförmälda förslag, hvars antagande Preste.-Ståndet ansett skola medföra högst menliga förhållanden, ej allenast för de fleste Militaire- och Civile-Tjenstemän, äfvensom för samtlige Lärarne vid Rikets offentliga Undervisnings-Verk, hvilkas löneinkomster hufvudsakligen utgöras af anslagen ränte-spanmål, utan ock för en större del allmänna1 Inrättningar, fromma stiftelser, Rikets samtliga hospital, m. m., oberäknadt att emot förslaget jemväl kunde åberopas, dels att Rikets Ständer vid sistförflutne Riksdag stadgat, det Kongl. Maj:ts och Kronans behållna Afrads- och Kronotionde-spanmål skall hädanefter såsom hittills lösas, icke efter medium af feni års markegång, utan efter löpande årets markegångspris, då således, efter Preste-Ståndets tanka, olämpligt vore, att för en och samma prestations utgörande, stadga olika grunder, dels ock att förslaget skulle medföra rubbning i Presterskapets genom i4 §•
1 Regeringsformen tryggade Privilegier af år 1723, förmedelst borttagande af den fria dispositionsrätt, som samma Privilegier, jemte Kongl. Brefvet af den 22 December 1699, försäkra och förbehålla åt Kyrkor, Academi ier, Gj^mnasier, Scholor och Ecclesiastik-Indelningshafvare, i afseende på den dem nådigst förlänta Kronotionde, så att de densamma må oafkortad och in natura utfå; 2:0 en till Kongl. Maj:t ingifven skrift åf fem Riksdagsfullmägtige utaf Bonde-Ståndet från östergöthlands
Län, innefattande den erinran emot Rikets Ständers ofvannämnde förslag, att i sökandernes ort alltid kunde anses för en förmon alt få leverera ränte-spanmålen in natura, och att', om räntegifvaren, för att bereda penningetillgång till lösen deraf, nödgades om hösten och vintern, då prisen ännu äro låga, afsätta mera spanmål än hittills, sådant otvifvelaktig! skulle verka till de förut nog låga sädesprisens ytterligare nedsättning: anhållande sökanderne derföre underdånigst, att fortfarande få tillgodonjuta rättigheten ätt leverera spanmålen in v natura, då tillgången det medgifver, samt att någon tillökning i nuvarande skattebidrag ej må räntegifvarne åläggas genom forsel-löns utgifvande för den spanmål, som in natura af dem levereras.
I anledning häraf har Kongl. Majit, genom Nådigt Bref af den -29 Maji i83o , anbefallt Dess och Rikets Krigs- och Kammar-Collegier att, i öfverensstämmelse med de uti Rikets Ständers ofvanberörde skrifvelse af den 25 Januarii samma år uppgifne grunder, upprätta och lill Kongl. Kongl.
Majds Ndd.
7 Majit i underdånighet inkomma med utlåtande och förslag i den framställda frågan, att, emot anvisning af behöriga summor på Stat, indraga de till Militaire och Civile Staterne samt Schol-Staten och andra allmänna ändamål indelte räntor och tionde-anslag, hvarförutan Kammar-Collegium borde serskildt afgifva underdånigt utlåtande, rörande förändring i nu gällande method för markegångssättningen; äfvensom Kongl. Majit i Nåder förständigat Kammar-Collegium, att i underdånighet föreslå de verkställighetsåtgärder, som vid skeende omsättning af räntepersedlarne till förminskadt antal borde iakttagas.
Majit har derjemte, genom Nådig Remiss af den 29 Maji i83o, infordrat Krigs- och Kamraar-Collegiernas underdåniga utlåtande, rörande Rikets Ständers i ofvanberörde underdåniga skrifvelse gjorda förslag om förändring i sättet för grundräntornas och kronotiondens utgörande, så väl som öfver de af Preste-Standet och förbemälde fem Riksdagsfullmäglige från Östergöthlands
Län emot Rikets Ständers ofvanberörde förslag anmälde reservationer och protester; hvarefter Kongl. Majit serskildt, genom Nådigt Bref af den 1 Julii samma år, anbefallt bemälde Collegier, att i sammanhang med sistberörde utlåtande inkomma med underdånigt förslag till ett förändradt stadgande för framtiden, i afseende på dispositionen af Kronans kappmål vid de tillfällen, då^ markegången eller Kronans lösningspris i mer eller mindre mon understiger det i orten gångbara eller tionde-tagarens bestämda lösningspris. Till åtlydnad af Kongl. Maj:ts genom ofvanåberopade Nådiga Remisser meddelade föreskrifter, har Kammar-Collegium serskildt under den 17 Junii i83o afgifvit underdånigt utlåtande och förslag till nödiga åtgärder vid räntepersedlarnes omsättning och förenkling, samt under den 17 Junii 1831 inkommit med underdånigt yttrande, i fråga om förändring uti nu gällande method för markegångssättningen i Riket; äfvensom Krigs- och Karamar-Collegium gemensamt, under den 11 Maji i83i, öfverlemnat underdånigt Betänkande, i afseende på öfrige här ofvan omförmälda ämnen.
Majit har, vid öfvervägande af dessa, med hvarandra samband egande, vigtiga frågor, funnit den om förändring i nu gällande method för Markegångssättningen i Riket böra först behandlas, enär rättelse härutinnan är af omständigheterna påkallad, oberoende af de beslut, som må varda fattade om räntepersedlarnes förenkling och indelningarnes återingående till Kronan.
I öfverensstämmelse med hvad Kammar-Collegium underdånigst yttrat, finner Kongl. Majit nuvarande förhållande med markegångssättningen vara olämpligt, icke allenast derför, att den verkställes 8 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 56. om hösten, ieke långt efter slutad inbergning, innan ännu prisen å spaninål och andra räntepersedlar äro stadgade, eller annan spanmålshandel vanligen egt rum, än om de mindre (jvantiteter, som å städernas torg utbjudas till salu; utan ock emedan på de Riks-Ståndens Deputerade, hvilka ega bestämma markegångs-prisen, sådane enskilda interessen kunna inverka, som det ena året, då ibland dem räntetagare och spanmålssäljare hafva öfvervigten, föranleda till oskäligt höga, och åter, det andra, då tillfälligtvis räntegifvare hafva öfvervigten, till alltför låga pris, hvaraf ock bänder, alt de i början af November upprättade markegångsprisen sällan svara mot de försäljningspris, som vid afradstiden i Februarii allmänt gå och gälla, och hvilka rätteligen borde tjena till grund för liqviden, räntetagare och räntegifvare emellan.
Måjrt anser alltså en förändrad method i markegångssättningen böra införas; men då de i orten nu inverkande local-interessen otvifvelaktigt skulle göra sig lika gällande, äfven om sjelfva markegångssättningen ankomnie på andra i orten bosatte personer, än som nu af Riks-Stånden väljas, och sjelfva markegångssättningen utgör en del af den handläggning vid beskattningsväsendet, som Rikets Ständer ensamme tillkommer, tinner Kongl.
Majrt den enda säkra utvägen till vinnande af rättelse härutinnan vara, att Rikets Ständer vid hvarje Riksdag upprättade markegångstaxa, gällande till nästföljande Riksdag, eller under fem års lid, icke allenast för hvarje serskildt
Län i Riket, utan ock för olika district inom samma
Län, der skiljaktighet i markegångsprisen antingen hittills befunnits nödig, eller hädanefter, till följd af anställd undersökning, anses böra införas.
Och vill Kongl. Maj:t, för den händelse Rikets Ständer instämma i den af Kongl. Majrt sålunda framställda åsigt, göra Nådig Proposition till beredande i stadgad ordning af en dermed enlig förändring uti Regeringsformens ^5 §.
Till grund för markegångs-sättningen kunde Rikets Ständer, med syftemål att söka befordra någorlunda jemna och stadgade pris, isynnerhet å spanmålen, taga uppgifter å spanmålsprisen i orterna och deras medelbelopp, infordrade, på sätt Kongl.
Majrts under den i5 Januarii 1831 till Kammar-Collegium aflåtne Nådiga Skrifvelse stadgar.
I afseende på dessa uppgifter har Kongl. Maj:t i högstberörde Skrifvelse förordnat, att Kongl. Majrts Befallningshafvande, hvar för sitt Län, till Kammar-Collegium skola insända, först vid årets slut, uppgift på de pris, sora under höstmånaderne i handel enskilde emellan, så väl som å städernas torg, allmännast va^ rit gängse i olika trakter af Länet och hvad belopp rätteligen kan anses hafya Kongl. Maj:ls Nåd.
Proposition N:o 56. 9 hafva varit allmännaste medelpriset för samma lid; och derefter, inom Mars månads slut, förnyad uppgift å prisen under de Irenne vintermånaderne, så väl å torgen som i synnerhet i enskilda contract emellan köpare och säljare under vinlermarknaderne, eller vid i orten vanliga afsättningsslällen, med afdrag af forlönen för hvad vid aflägse levereringsslällen försäljningspriset anses genom en längre transport hafva öfverstigit det rätta medelpriset, hvilket derföre bör bestämdt antydas; att Kongl. Majrts Befallningshafvande sedermera böra för Pröfnings-Comitéen uppgifva dessa sålunda hos Kammar-Collegium anmälda pris samt deröfver, äfvensom angående förhållandet med prisen under vår- och sommarmanaderne, begära Pröfnings-Comitéens utlåtande, med skyldighet för Comiteen att sedermera bestämdt till Protocollet yttra dess tanka öfver Läns-Styrelsens förberörde uppgifter, samt hvad rätteligen må anses hafva varit det allmänna medelpriset vid afradstiden den 25 Februari; att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande derefter skola ega att inom September månads slut dermed inkomma till KammarCollegium, som det sedermera aligger att resultatet deraf hos Kongl.
I följd häraf har ock Kammar-Collegium, uti skrifvelse af den 24 sistlidne Januarii, till Kongl.
Maj:t öfverlemnat fullständiga handlingar, rörande prisförhållandena under de 3 åren i83i, i83a och i833, jemte sammandrag, utvisande resultatet af uppgifterna för hvarje af dessa år, äfvensom en serskildt för år i83i upprättad tabell, deri upptagas de medelpris å spanmål och öfriga räntepersedlar, som Pröfnings-Comitéerna inom de Län, der hvarje sådan persedel i markegångstaxan förekommer, ansett böra tagas i beräkning vid en markegångssättning för fem år.
Vidkommande sedermera frågan om förändring och reduction af hemmansräntorna, har Kongl. Majrt i Nåder inhemtat, att de åsigter, som i omförmälde hänseende af Rikets Ständer vid sista Riksdag framställdes, 1 allo öfverensstämma med hvad som blifvit i underdånighet yttraclt af Kammar-Collegium uti dess den 8 December 182g till Kongl. Maj.t i underdånighet afgifna, och till Rikets Ständer öfverlemnade, samt af dem godkända förslag till räntepersedlarnes omsättning.
Efter pröfning af hvad uti förevarande fråga anfördt blifvit, finner Kongl. Majrt att räntepersedlarnes omsättning och förenkling skulle medföra Biliam till R.
Prof. 1834. 1‘.sta Sami. i\sta Afd. 2 16 'de Häftet. to Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N'o 56. flera lättnader vid kronoräntornas debitering och utgörande, samt kunna utan förnärmande af någons rätt verkställas, och framställer derföre till Rikets Ständers pröfning och bifall: 1:0 att räntepersedlarne må sammanslås och förenklas i öfverensstämmelse med nyssnämnde, af Rikets Ständer vid sista Riksdag godkände Kammar-Collegii förslag af den 8 December 1829 ; 2:0 att denna omsättning af räntepersedlarne verkställes på den allmänna grund att ingen räntegifvare skulle erhålla högre eller mindre grundskatt än förut, och att den räntegifvare, som anser sig på ett eller annat sätt härutinnan förnärmad, må i behörig ordning deri söka ändring, hvilken rättighet äfven Kronans Ombud förbebålles ; 3:o att åtgärderne för räntepersedlarnes förvandling må, efter fastställde grunder, handhafvas af serskilde Comiterade i hvarje
Län, under Ordförande af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, hvilka Comiterade skulle ega att, efter ränlegifvares hörande, för hvarje hemman bestämma dess blifvande förenklade grundskatt, med rättighet för så väl räntegifvare som räntetagare, eller Kronans Ombud, att deruti hos Kammar-Collegium söka ändring; och borde alla åtgärder för ränte-persedlarnes omsättning så skyndsamt fullbordas, att Kronoräntorna för år 1887 må öfver hela
Riket kunna debiteras och utgå efter nya methoden.
I afseende på frågan om ett förändradt stadgande för framliden, rörande dispositionen af Kronans kappmål vid de tillfällen, då markegången eller Kronans lösningspris understiger det i orten gångbara eller tiondetagarens bestämda lösningspris, så har Kongl. Maj:t inhemtat, att Kronans behållna kappmål å Kronotionde, bestående, enligt Kongl. Förordningen om mått, mål och vigt af den 29 Maji 1789, uti halfva rågan eller 2 strukna kappar eller TTä:del af spanmålstunnans fastställda innehåll, 36 strukna kappar, eller 32 kappar i fast mål, vanligen blifvit på det sätt disponeradt, att Kronofogden anvisat ett eller flera hemman med deras hela Kronotionde till utgörande af den, hvarje indelningshafvare tillkommande spanmålstionde, reducerad efter 3\ strukna kappar på tunnan, men andra hemman åter att till Kronan leverera den deras hemman åsatte tionde till ett emot Kronans kappmål å indelningsposten svarande belopp.
Då likväl dispositionen icke alltid kunnat så afpassas att tionden fått erläggas på ett ställe,, antingen till indelningshafvaren eller till Kronan, så har för det qvantum, hvarmed ett hemmans, eller flere hemmansdelars tionde öfverskjuta sammanlagda kappmålet på den tionde-spanmål, som af alla till Kongl. Maj:Is Nåd.