Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
lVIoj:ts l3efallning8kofvande, uti underdäniga skrifvelse!' den i kekruori oek l/j Augusti i833, kemstollt, ott, vid omförmäldta förslags upprättande, mätte fä kafvos afseende pä kemmonens godket, grundräntor oek utskplder, derof Kemmon8vördet säkrast utrönte8, samt ott icke ollen:i8t taxeringsvärdet, utön äfven llärods-kätternas uppkuds-förteckningor för fler» är, kvilli» utvisade det pris, kvorför kemmanen frivilligt 8älde8, korde undersökas, dä ett medium of det Kemmon8värde, kvorfor en 8oldot eller rattare Kälie8 i klikets öfrige 28 Kän, korde utgör» grunden för rotsringens kestömmande i demtlond, sä ott en soldat eller rattare derefter korde källos för sömm» kemmonsvärde, som det medeltal utgjorde, kvorföre soldat kalles i lliliets öfrige provincer, men kvilli» grunder dock, med den tillämpning deraf, Kandsköldingen framställt, skulle leda till kältjägarsIlegementets nedsättning med minst -jo procent gf primitiv» storkon, 1000 mon; i sommonkong kvormed kandskofdingen föreslagit antingen förminskning i enokonda förkällande of llästjägore-ä^vadronen, eller ock en deremot svarande lindring, medelst eontont ersättning of Ltotsmedel till de rustande; kvaremot Krigs- ock Kammar-Lollegierna, uti käröfver »fgifno underdäniga utlätonden of den i3 Uoj ock 21 Octoker 7833, pä onfördo skäl, icke ansett sig kunno delo Kandsköfdingens äsigter, kvorken i frägo om jordvärdet, säsom mättstock för roterings-ock rustnings-kördon i jemtland, jemförelsevis med llikets öfriga orter, enär icke antagas kunde, ott rotar, som innefattade ett större kemmansvärde i en ort, kode större förwägo ott /V-id/ga vc/ie, Hä-o ^2. / <lraga roterings-besvaret, än rotar as mindre bemmansvärde i en annan, livaitill koninia de Herg skiljaktiga sörbällanden, i afseende siä soldatens unilei liällssätt, som ^ä mängläldigt sätt verkade till olilia förmäla att rotei ingeri utgöra, ej eller i afseende ^,ä undantag lian roterings-sk^ldigbeten lur vissa lägenlieter, såsom de lall lbandt-staten anslagna boställen, de rustbällev underlagde augmenter, det lläradsbösdingen i lVorra domsagan tilldelade boställe, samt de till Lustass oeb (Hal lbergs Roja^arverks betjenande iner! kol, veil oeb körslor underlagda beminan, bvilka ulla, jemte inkvartering-, siost- oell gästgisvare-bemman, äfvensom de redan asvittrade, un<Ier odling oeb lribetstid usijilätue böZbi»! inantal borde i beräkningen inga; vaianiles i ölrigt as Lollegieina liiisvuilsakligen tillstyrkt, att, beträssanrle loteringen, all dertill skyldig jord, 8ä vida icke elen sammas inneliasvare förenade sig om taxei ungs- oeb sörsäljnings-värdenas antagande till rättelse vid rote-jemkningen,
borde ester dess godliet oell verklig beskassenbet l>^i^i8katta8, oeb bvaras lesultatet icke i nägotdera sallet 8liulle, meri tillbörlig bänsigt a Länets förmåga, i jemförelse till andra orter i Riket, konna leila till lÖrsvarsst^iLans minskning, uncler livad Longi. Naj:t reclan, meri vilkor as Regementets activa egenskap, i Mder medgisiit; 8amt, livad rustningen angiuge, att de till densammas uji^,eliälIJnde as alder anslagna ni.antiil rustllälls-bemman, 80in utgjorde 8tammar för i oo nummer bästjägare, till detta ändamäl mätte bibebällas, med fortfarande lättigbet att åtnjuta /jo Oaler silfverml/nts ränta till under8töd sor rustnings-sk^Idigbeten8 lullgöranile vid bvarje nummer, ^ä det 8ätt, att rustbällarne förut mä iuneliälla lantan as rustningsstammen oeli sederine, a u^,bära ett emot den bittills inneludda augments-räntan svarande penningebelosip» utan förvandling, samt derefter undsä ersättning sor b vad, som uti anordnade räntebelo^jiet lör Ii varje nummer bruste as dertill i mield ta oell med förvandling utgående bemmansräntor i IVIedelgd, samt att, enär augments-bemman, bvilka liittills varit frän rotering befriade, bädanester konjmo att indelas till ordinarie rotering vid bältjägare-Regementet, oeb sälecles lika nied öfriga skatte- oell kronobemman i orten borde till understöd i rote, ingstungan lä innebaiva sin ordinarie ränta, den der ieke vidare såsom augment till rustliällen kunde utgå, de gamla rustnings-stammarna deremot borde undsä ersättning i andia anslag för de dem lrangäende augments-räntur, bvilkas sammanlagde belo^si utgjorde /j/j/j italr /ja sk. a r:st.
Råneo, som kunde utgå antingen fran Ltatsverket eller as Rronans bebällne ordinarie räntor r ^Vesternorrlands
Län; livariorutan de rustande kunde, genom contant un - .8 7V>o ^2. 'derstöd för 8tat8verlret, lreredas eoäiianlir» lind ring i den till 100 k:clr l>eiälinade Irostnaden föi' r^ttiiiaies oe!> liiiuiiue!-Iiästaimes underliäll, soin roteliällaine genoni llegementets nedsättliing ätnjiita Uti derefter till Ililrets 8!ändei' iilläten lXädig 8Iiiifvel86 lif den 22 ^elnnaid i83/>, liads Longi.
IVlajd lorlriarat: att, enär ds a'f I^andsliofdingen i demtliind f»r 1 otejenilrningen i provinsen föreslagna griincler slnille, i tillämpningen, leda lil! en vtterligare niinslining i nummerst^rlian, ulofve r elen redan meilgilna, livi lii en minslvning
Ii va i i en voie förenlig med Longi.
Naj:ts omsorg om landels forsvar, oj eller päliallad »5 provinsens verliliga lieliol' ocli ställning, dä afseende i elie allcinast fä sta des ä liemmanens taxerings- eller försäljnings-värden, jemlöreln med lieiiiinan N8 i andra erler, utan äfven, nä sätt sluiligen öorde, a ds sei sliildta föriiällanden, hvarigenom lunman af roterings-sli^ldiglieten i .leinliand ntlolle vida lättare, än annor8läds8 i allniänliet, Rongl.
!VIaj:t ulltsä iclve linnde öerörde grunder antaga, utan sunne, med godkännande af lvrigs- ocdi lx a in m ar- 6011eg ie i n a s asigter, att, vld lvegementets lii!
8no man förut nedsatta 8lvrlni, Iiorde tills vidare lorli lifva; att deremot landets roteringsliörda öorde lindras derigenom, att de torr roterade, men nu vacanta liemman, 8ä val 80m all hittills ointerad, men ordinarie rotering undeidastad jord, vid den förestående rotejemliningen, indelas till lineliteliället, hvartill liommo de ytterligare bidrag af 8tat8verli6t till roteringens vidare underlättande, som nedanföre omlörmäldes; att, i afseende ä ve rli 8 läll i gösten, Longi.
Uaj:t ansäg, pä sätt (dollegierna föreslagit, den enlrlaste, minst kostsamma oell till ändainälet snarast ledande utvägen vara, att hemmanens taxeiings-värden dervid tiigas till rättelse; uti hvilket fall, sedan, med undantag af Widare boställen, läeelesiaetili-statens boställen samt säteri- oell hergfrälse-hemman, ii vi isa, enligt förlåt tningarne, leire äro ständig rotering underlrsÄade, ä!vensom af de till (lustass oelr (darlhergs Loppiliveidis hetjeiianile nied kiil, ved oell liörslor underlagde liemman, hvilka, sä längs de ined dessa tp nsthgrlieter fortfara, leire lruo ds med sadan rotering lies väras, taxeringsvärdena Z alls liemman osli lagenheter inom Länet, elter senaste försäljningsvärden heliörigen jemkade oell rättade, hlifvit i en sumnia sainmanlorda, genom Lands-ldontoret horde uträknas, huru stort antal soldat-rotar pä l> varje socken eller pastorat sig helöpte, efter förliällandet af den roteringssk^ldiga jordens värde i samma pastorat till nämnda summa, för övillren, gemensamt, lrela soldat-styrkan af 800 man horde utgöras; livarefter fördelningen af Aoag/.
Mr/.tL ^Vad/ga ,V:c> ^2. 9 sf dea pä hvarje socken eller pastorat salunda helöpavde -roterings->s1rztldighet kunde, efter hemmantal i tvä eller tic classer, af socknsmännen sins-emell:, n uppgöras, under ledning st'
Kronologien eller annan tillförordnad tjensteman, ined iagttagande lik väl, dels alt till stamrotar forst användas hemman med största ego-omräde!,-och sädana, a hvilkas egor-soldat-torp redan Lnoas, sa vida vederhviande icke i föreningsväg annorlunda härutinnan vilja siA emellan jemka, dels oek, att hjelp-rotarne ansläs sa nära intill liul vudroten -ssin möjligt, samt att intet hemman roteras högre, än det tor 'närvarande är; och skulle de salunda sockne- eller pastorats vis uppgjorda förslagen af Kur-gl.
Uapts
Ilc lä l
I n i ngslra t v un cl e och llegements-6 helen gemensamt granskas »och, om de tunnos ändamälsenliga, eompagni-indelningen derefter regleras, samt ordentligt roteringsverk, för hela llegementet, slutligen af Kongl. Naj:ts Lefallningshakvande upprättas och till lXädig fastställelse i underdånighet insändas; hvaremot och i den händelse inom någon -socken vederhörande om fördelningen, sig emellan, af det pä socknen helöpnnde antal soldater sig icke förenade, rote-indelningen hörds regleras al Kungl.
IVlaj:ts hefallningsirafvande, som, efter undersökning, dervid hi- trädd al hands-Ka inereraren och handtmätaren samt a:ne af socknen valde Oode Ilian, lotarnes -sammansättning skulle hestämmag att äte>-, om den -Lälunda framställda grund för rote, ings-jemkningen af llikets 8tänder icke antoges, Kongl. IVlajit, lika inell Krigs- och Kammar-Oollegierna, funné någon rinnan utväg icke återstå, än att, genom vanlig roterings-csmmission, läta rutvrings-jemkningen, i den a!
Oollegierna föreslagna ordning och i öfverensstämmelse nred Kongl. l^lajäs Kädiga -Instruction af den 20 Decem her 1828, sa nit med enahanda iagttagande i afseende a indelning till -stam—eller strörotar, -som olvan vöre nämndt, verkställa; att, sedan salunda, pä ena eller andra sättet, roterings-skvldiglicten för hvarje hemman eller lägenhet hlifvit hesla md, och hvarvid, -pä de af Oollegierna anförda skäl, undantag icke kunde ega ruin, hvarken för handstats- -och lläradshöfding-hoställen, ^Kugnients- och In^varterings-hemman, eller de -redan atvittrade, under odling och frihetstid uppiatna 66mantal, hvilka nu, enligt senare uppgift, upi>gä till 4 inantal, hvaraf 5o l hafva per -medium 20, och 20 l-likaledes 10 återstående frilietsär, Kongl. lVIajit deremot ansäge, sä väl att det af statsverket förut till voteringens understöd i jemtland lemnade hidrag af 6,666
Il:dr 82 sk. fortfarande horde utgä, att emellan samtliga -roterillgssk^ldige fördelas -efter 8 D:dr -16 sk. för hel -och -proportionaliter för min - Urg/. /tadcga tKr//r>r/i5r, ^:o ^2V dre rote-ondel, som oek ott serskild ersättning frän 8tot8V6rkek, riik liks fördelning emellon de rokeringssk^lclige» bolde utgiiVos för den öndel i roieringen, som östm- lorestoende grunder skulls beloro
L körrberörde (lustoks ved 6o>lbergs bruk betjenonde demmon, men bvorikrän, sä längs de meck tjenstbordeterno fortkoro, de borde njuto befrielse; bvorkoruton cle postbemmon, som prokvodes voro, enligt forlottningorns, riik befrielse frän rotelilla berättigode, cle kore är tillkomna 6ästgifverien somt nuvorouds in vedofvorns of b-ondstots- oed klärodsdöldinge-boställen borde, för deios öndel i roteringen, ei bällö serskild ersättning of 8totsverket, till fpllnod i de ^o Ii:dr ärligen, som skäligen kunde onses utgöro kostnoden tor en rote; äfvensom liko ersättning under kridetstiden tilldelos de n)dreinmon, som nu, gemensamt med de äldre, kommo ott i roteringen delt:>g:>; dvoremot de rotor, som endost Icommo ott bestä ok n^ demmon, bords under tridetstiden stä voeonto, dvorigenom oll utgift för 8totsverket tor dem undviktes; att, lavrid rustningen vidko>rime, b.ongl.
Nopt väl tunne nägon nedsättning deruti ieke kunno medgitvos, eller nägon förändring i sjelkvo indelningen böro ego rum; men som nedsättning i provinsens rotering blifvit ined t i wocter bikollen, somt billigdeten körclrode, ott en motsvoionde lindring äfven i rustningen bereddes» prökvode bmngl.
W>j:t skäligt köreslä
Rikets 8tönder ott» utom ersättning för de Il:dr cjo sk. 2 r:st.» som rustbällen dittills i ougmentsröntor, utön förvandling» uppburit, men bvilko räntor, dä ougments-bemmonen kommo ott i roteringen del togo, borde of dein sjelfvo ko innedokvos, de rustonde motte för dvorje nummer, med bibedällonde för öfrigt of dittills voronde rustnings-understöd, tilldelos i eontont ett sominonlogdt ärligt bidrog of 2000 b:dr, ott, sä vidö onnon frivillig förening, de rustonde emelton, derom leke träffodes, fördelos pä det sätt, ott cle sämre rustbällen of onsloget lingö större oed de bättre mindre öndel, i lorbällonde till deros inbördes gocldet, slit efter som Ivongd Nofts Lefolluingsbokvonde, gemensomt med of de rustonde utsedde ombud, borde uppgörs5 ved dä säledes krägo uppkommit om tillokode snslog till rust- oed rotebällores i kemtlond understöd, dels för oll fromtid, dels kor obestämd tid» bode Ivongl.
Nopt slutligen till Ilikets 8tänder vkverlemnot ott besluto, duruvido de erlorderligo onslogen borde ok Kronons i Vkester-Xoirlonlls käln bedälino räntor utgä, eller clireete ok 8totsmedlen ärligen onvisos; i sommondong dvormed Ivongl.
Noj:t köreslogit
Ilikets 8tänder ott vidtogo det beslut, ott de n^demmon, som dädonekter kunde i demtlond upptogos» borde, elter tilländolupen fridetstid, till 8totsverket eiläggo ärlig voeonee - dalng/.
Mr/.-kL ^.'0 ^2.
IL ssgist
Lör roteringen, derälinad ester /so k.dr sor del rote, intilldess ikongl, Naj:t med kiliets 8täoder dunde desluta om denna nrrestations utgörande med mansliajl. kiliets 8tänder, sorn, uti underdänig sdrisvelse ut cl. 5 danuarii i835, ^a ansörda sliäl, lörlilarat sig iede liunna antaga Kongl. Naj:ts Kädiga proposition angående er> sadan n^ rotering oell rustning i demtland, att med nedsättning ris Insanteri-kegementets numerär till 800 mari oell didedällande as ldäst-8^vadronens nuvarande stvrka as 100 man, Ltatsanslrlg »nätts deviljas, sör att 8ätta de roterings- oell rustningssli^ldige i tilllalle att draga näninde tunga, dasva deremot suuuit sig otvert^gads, att elen lindring
Lur demtlands rote- oell rustdällare, som 8a dugt as dedosvet päliallades, dunde lilia eulielt 80m dilligt oel» lättvist tillvägadringas pä det 8ätt, kidets 8tänder sorut loreslagit, elier att roteringen oel» rustningen jemnades till lililiet med elen samma i det öLriga 8verige; oell Ilusva kiliets 8tänder, utan att vara i tilllalle alt uppgisva, till dvad delopp nedsättning i num»nertalet deiagenom, under viss tiel eller sor alltid, inträlsade, oell således utan att liunna inga i prosning om nödvändigdeten as Insantei i-kegementets oell 1lästjägare-8^vadronens didedällande viel deras närvarande nuiuerär, utan aldidan pa elen tid, ela roteringen oell rustningen linnde olias med nva demman, som eleruti ingingo, eller om lämpligdeten oell dedosvet al att s)rlla antalet genom uppsättandet as värsvad tiupp, elesto mindre dragit i detändande att ä n^o sramstäila sistnämnda förslag, 80m detsamma vöre osverensstämmande med osvanäderopade Kongl. Krelvet den 2 Oetoder 1806; llvadan kidets 8tänder, under aderopande i ösrlgt as de sdäl, Kidets 8tänder8 vid 1828, 1829 oell ,83o arens Kidsdag i ämnet allatne underdäniga sdrisvelss innedolle, lios Kongl. Naj:t sörn^at den underdånig» andällan, att, jemte det jemtlands soldater älade8 samma sd^ldigdeter, som Kronans indelelta mansdap i det ösriga Kllint, roteringen i jemtland matte jemnas till liddet med roteiingen i det ösriga 8verige, sedan Ilemmanens goddet, grundränta oell ölriga utsd^lder dlisvit emellan Känen dedörigen jemlörda oell tagna i lrerädning; livarelter de nva lieminan, som i demtland tilldommo, sdulle olia den gamla roteringen med n^r; samt att de salund:» lur jemtlands lkältjägal^e-kegLinente tillst^ilita villier jemväl matte 1'ä sträelias till demtlands 1lä8tjägare-8^vadron, sä att rustliällarne dervid liilncle lioulnla i åtnjutande as al! den lindring i deras luttills åliggande sli^Iiligdeter, som antingen redan lilisvit, eller sramdeles liunde varda roteliällarne inom provinsen deviljad; äkvensom att roterings-ldrrättningen i 12 AonA/. rVod/ga ä^:o ^2. lemtlond, såsom o ondro orter', .motte konmro ott ^rä 8totens bekostnad verkstö llos. lionel. Noj:t, sorn -ester Mcligt -olvervögonde os lrvod Likets 8tonder uti n^ssberorde skri! veise i underdöniglret antm t, kunnit det ak Likets 8tället er -deruti tr omstiillclo köislog, roronile -roteriogen i demtiaod, leke kunno os Longi. li'loj:t gillas oelr ontogos, enär sädont skulle leda noro nog till u^1^)Io8- ning .os
belo demtlonds Loltjögore-Legeirrente, eller nedsättning till en nummerstvrko osomkring 3oo uran, oelr solecles till en .5ör Likets sorsvor vådlig minskning i cleo i de norrö orterna indeldto, lörut otillräekligo WIitSr> storko, vill nu lrörmed .lietta ärende till
Likets 8tänders beprökvande ä n^o ökverlemno, med torkloroncle, det Longi. !iloj:t anser den delinitivo regleringen os roterings- oelr rustnings-lresvöret i leintlond bura verkstöllos, enligt de ok Longi.
Uoj:t redan gillade -oelr Likets Ltönder vid senaste Liksdog meddelade grunder.
Vä Longi.
AIoj:ts lXocli^o vilja oelr önskan ör att bereda cle roteringssk^ldige ali den lindring i deras besvärs utgörande, som mecl landets lörsvor ör förenlig oelr ösrigo omständiglreter kunno medgisvo, sormodor Longi, lil oj: t, clet Likets Liander, ester nogg-ronnt -osvervögonde börss somt os lrvod Longi.
Aloj:ts Lädigo Lkrilvelse i ömnet vid torra Liksdogen innelräller, -ej jonnie dröja ott kor cleros del antaga Longi. liloj:ts nu lorn vo cle törs lo g angående lindring uti rustnings- oelr roterings-besväret i demtlond, desto mindre som ok en sodan tvekan o
Likets 8tönd.ers sido mäste blifva en följd, ott roterings-besväret äterkörsättes i dess, kore or 1827, egande skick, so ott demtloncls Legemente lr Ii sv er u^r^sott till dess ursprungliga stvika ok 1000 morr.
Lör ukrigt vill Longi.
Noj:t till Likets Ltänders kännedom -meddela, ott, do den vöeonee-osgist ok 8 L:dr Loneo ärligen ok Irvorje tunnlond skott eller ^ Oärds mantal, som, vid 182" ärs rote-jemkning, .de 200 voconto rotorne, de oroterode bemmanen oelr in^varterings-bemmanen till en del, säsom ytterligare understöd kör de bibebällna 800 rotoine, sig L tagit, ieke skulle, ester ösverenskommelsén, utgöras kör längre tid an 8 or, eller till oelr med 1835 ors slut; tror Longi. lVlaj:t, genom Dess Lekollningslr0tv0ncle i Länet, lätit böra roteballarne oelr öfrige vederbörande roteringssk^lclige, burnvida cle, emot det ott Legementet tills -vidare törblesve nedsatt till 800 man, ville, Län ,836 ärs början, sortkarande utgöra den, genom LongiLrekvet den 21 liov. 1827, till bidrag i roteringen -bestämda voconee - >^2, 13 »sZislen, ocli dakva 6e roteringssk^lclige pä 6enna l^ä6iga framställning ingält, säluncla sid del genom deröilla Zlääiga
Liek fastställda interims-roteringsverk fortfarande skulle gälla lill innevarande är8 döljan; vid dvilket antagande Longi. lVlapt äfven lätit dero.
IVIajit fördlikver
Likets 8tänder meri ali Longl ^ad ocd önnest städse väldevägen.
Datum ut 8upra. c ^ k i.
.1 o n ^ (7. 6. 6/ ?//. k//c/rr/^ r// I^ro^oLl-//e/ ö/icr'
L>,A8^,Lnde/r, /rd^/e/ /m/ö> //«»« u/i K/tt/s/ldk/c/ « 8/ocL/ro/m« 8^0// r/cn 8^ ^'e^War'/ ^8^0 Närvarande: Dans Lxeellens, 8tats-Mnistern 5ör Dtrikes brenden» Herr Lrillerie 8tats-Läden: Herr Lriderre Orefve //d/d, Lriderre O^Z/eu/uu/, Ullförordnade llof-Lanrleren //r^s, 8tat8-8ecr6tergren 6/-/^-.
8tal8-8eereteraren uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse meri förut kalladt deslut, uppsatt förslag till Long!. ^laj:ts l^äcliza 8kritvelse till Likets 8täncler, aNgäevde fräsan om lindring uti elen demmans-egare uti jemtland äliggande roterings- ocd rustnings-sk^ldigdet; Ood täektes Longi. lVlaj:k, uppä 8tats-Lädels underdäniga tillst^ikan, derörcle förslag, sädant det finnes lietta Lrolocoll dilagdt, i leader gilla, samt delalla, att, i enligdet med detsamma, lXädig skrifvelse skulle till Likets 8tän<ler expedieras.
Lx Lrotoeollo, il/. 6. -r-o/r »^c/ra/ttL. »--- 3 iws 6.
F/c/östen, 1840.
Kong/. lV-rc//g-r >5/cr//vettr, lV.o 1 ^:o 43.
KoL. till Lr^. litsle. 6en 4 Kprb, lel. 10 k. l».
LO^VLlL. ^kb//Akr ^vv/ne/56 /tt/ /lenett .V/aNk/e?', / /^k?Z-a o/,r Lanc//-/?ä>tt/, nr^/a^6L ös/zvette //vtt?
^^-/k//g/rete?r att /o> ,-e/?r »5/ag6 en /ägga Lentt/zrMg,- 6//ne/r Äoe/e/m/m^ Äo// e/e/r 2^ ,§^o. Hos Kongl.
Nsj:t bskvs nn^ercläniga be8vsr blikvit .infälla lic.-,olve,-, stt Kongl. ^lsj:l8 oell k>ibet8 Ksmmsr-llstt, i snle6ningsk cle88 Ökver-Kevi5ion8- I)es»s, tement8 snmsrbningsr viel 8ei8bilele Ksn8 Kronn-rsben8bss>6r kor ären ,83o oeb >83i, körblsrst bevillning börs erlgggs8 skelet remi88lsge, KsncltKsntmsslsie egg uppbsrs kor <liver8e krän Ksnät-rsnterien remittersele me6el.
I)ä bs<le 1823 oell r83o sren8 Levillning^-l^oroi 6n!ngsr, lili» meck elen nu gsllsnöe, innebälls, stt bevillning bör sk Kmbet8- oeb ^jen8temsn erIsggs8, 8ä vsl 5 ele löner, bvilbs sk elern innebskvss, 80m sk exlrs inbom8ter, viel bvilbs8 us)p> sbngncls remi88lsg6 skven omnsmne8, lise Kongl. lVlsj:t knnnit nägot sk8eenele iebe bunns emot eletls bestsmels 8tsclgsnele ks«ts8 ä ele i omkörmslöe mätto snkör6ebe8vsr; men körbällsnclen bskvs eme6- lertiel lrsrviel 8ig ^si^st, ^s gruml bvsrsk Kongl. l>lsz:t sn8ett 8ig körsnläten ntt sk Kibet8 8tsncler 8Öbs en nsimsre körblsring eller jembning sk berörcls 8tsilgsmle.
Kongl. l^lsj:t bsr nemligen inbemtst, stt, 8eösn 6en sk Ilibet8 8tsn6er viel 1818 Z>8 llili8clsg sntsgne bersbning8gisrncl kör Ksnell-llsntms8lsrne8 lönevillkor viel ve, l^tslligbeten beknnnil8 körsnleels till äl-kliillige mi58köibällsnelen, Ilibet8 är 1828 kör8smlscle 8lsncler bsrutinnsn be8lulst en 8ä6sn lörsncliing, stt Ksnät-llgntmg8tsrne, bvilbs8 sklöning körut till bet^ölig kiel utgjorele8 sk remi88lsget eller up^börcl8-proeenten, elerekler 8buIIe nnökä be8tsm6s loner, 8vsrsncle mot clersg tjen8t6mgnns-8lk^lcjigbeter oeb berslinscis till 1200, rooo oeb 800 kclr, slit i körbsllsnele till olibs, tjen8te>ne meököljsnkle bk8vsr oeb sn8vsr, bvsremot cle, 8Z80M ersättning kor omli08lnseler, be8vsr oell möjlige knrln8ter genom mi88rsbning eller origtigs 8eellsr l oeb Lr/r. ntt tt. ö'r /'rot. /ä^o. / ^a/n/. k ^//k/. -7-tts /ttl/kek. 2 /v.o säl- ^enilinge-nemittei ingen, 8bulle sä n^pbönä k/8:del8 slnoeent 5 de medel, livilbä llän Dändt-näntei ien nemittn>äde8 till Longi.
Iläntebiimmä, en oell andiä publib» Vei k.
Denna »k'
Longi. kläj:t gillade bei äbning8gi»nd lön D3ndt-L3ntm38t3nne8 nemi88l3ge ban 8edenmei3 lön! kai ände ijeilat till eskeil3ttel8e, voll bevillning
Ull l38t8t3llde beIo^>jl ulgätt al 8ä vät numnile extnä inli0M8t, 80M äs de liv» länenne; moll dä, ^>ä 8,'itt osvan liiiN68 äldöidk, Libel.8
Ltänden vid 1823 äi8 Ilili8dag ^ttnat den 38ig!, att Dand!n3N>ili38!3Ni>e8 85 lill l/8:del8 jlioeent lä8t8t3llda iemik8lage vo>e att betnabta endu8t LZ80M en83ttning sön on,bo8tnaden i octl lön jlenninge-nemitteiingen, 8amt i ,62 al i83o voll l63 §. al ,835 än8 Levil!ning8-böi ordning undantag siäii bevillning sinne8 gjordt lön 8bi isvanebjeljl oell exjlen8en, livaimed n^85benönde 6N8ättning nänma8t 8^N68 bunna jemnsöi38, 3N86N Longi. Uaj:t, sön Dö88 del, 83MM3 6N8ättning bön» as enabanda 8bal snäll bevillning lnrtaga8, bel8t det möjligen ban intnalsa, att en Dandt-Lantmä8tai 68 inbom8t as remi88laget till betydlig del ellen belt oell bältet medtaga, del8 sön b68tridands as bo8tnadenne med penninge-remitteningen, del8 till ei8ättning sär de oduglige 8edlan, lian vid u^^börden tilläsvent^n8 ban emottsga, oell bvanigenom det bunde intnalsa, ätt Dandt-klantmäatanne lingö vidbanna8 bevitlning8-äsdnäg sön en inbom8t, 80m i 8jelsva verbet anväudta till ombo8tiläden i oell sön ljeii8tgöningen.
Ned änledniilg bäras oeb unden lönmodgn, stt de nu sn3M8talIde 8en8bi!da sönbälländen blilvit sönbi8edds vid redäotionen as 8enä8t utsandads L6viiInillg8-sönondning3r, ösvenlemnän Longi, ^lajrt till Libet8 8tänden8 prölning oell akgörande, bunuvida iebe bevillning ä nemi88l3ge endä8t mä eg» ruin lön 8ädäne u^)slbönd8män, 8oin ätnjula d^iib inbom8t till bögre belop^^ oeb 8ä80in släräbnad sonbättning i denä8 länen, men L3ndt-k3ntm38t3nne deremot srän bevillning ä det dem be8täddä r6mi88lgget beknip.
KIaj:t sönblilver Libet8 8tänder med ali Longi. lXäd oeb önnest 8täd8ö välbevägen.
L. d/nn^/r^. ZI/<r/.-t>5 -57c,v/ve/rc!^ lV/o 2 //Zt/zaZ" zr/ /'eoZoooZ/et 6/-rz<?/' //azzt/e/8 oe/z /"/nzzn^-^eezzt/en ^ /z4/- /et z/z/o/- //zzzz^ /xonzzzz^ezr z Äzz^-/lzzz/<?r z! 8toe^/zo/zzz^ 8/zztt c/en 2^ zl/zzzvr /§^o. l^s ö r v r> r 3 n cl e: 8l3l8-Uini8l.ei'n för Iluikes Xi'enäen3, Ugns Lxeollens Herr liilierre 8t/ezvze/z// 8lul8-lillen:
Ileir lrilzeire ^ezVz/e/m^ Ilerr I'ii lzeiie ^ llilieiie von äe/zzz/^en/zezzzr ^ Oiesve //z?zz/^ k', iliei re 6l^//ezz/zzrzz/^ lillt.
IIos-Lrm^Ieien //zee^ Hits. 8l3l8-8eereler3> en /l/zzn^/ze. lill sörorzlnAtis 8l3t8-8xeiel6r3ren /i/nnZ/ze n))s>1ä8le i unzierciZnigdet till jurlerinA ell, i söijtl uk Kon^I.