Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nådigst behagat finna det den skuldsättning, som uppkommit, varit oundviklig för Institutets bedrifvande, samt att de anskaffade penningarne blifvit på båsta sått använda, som Styrelsen i underdånighet anhållit: det Kongl. Maj:t täcktes till Rikets Ständer afgifva Nådig Proposition derom, att ett anslag, stort 50,861 Riksdaler 70 öre, måtte beviljas Alnarps Landtbruksinstitut till betalande af hela den skuld, som Institutet på enskilda händer den 14 Mars 1866, enligt den noggrannaste beräkning, måste ega, utom den skuld, stor 30,000 Riksdaler, för hvilken Institutet häftar till staten för det för dränering och mergling beviljade råntefria lånet, hvilket med en tiondedel om året skall från och med 1869 års början återbetalas; en liqvid som Styrelsea dock motser sig ej kunna så snart eller till nämnda belopp utan skuldsättning verkställa.
Dessutom har Styrelsen i underdånighet anhållit att få förnya sin framställning om höjande af Institutets ordinarie årsanslag från 18,000 Riksdaler till 32,675 Riksdaler, såsom ett oundgängligt vilkor för att ej sjelfva läroverket skall gå med förlust.
I detta afseende har Styrelsen åberopat icke blott förut afgifvet detaljeradt förslag, utvisande nödvändigheten af detta anslag, utan äfven den sedan dess under tre år vunna erfarenheten, som i allo bekräftar såväl behofvet af detta anslag som äfven riktigheten af den under den 28 Juli 1862 afgifna underdåniga framställningen om detsamma.
Men om å den ena sidan högre anslag blifvit åskad t till Institutet, så har å andra sidan Styrelsen ansett, att
Institutet för det ökade anslaget borde kunna be reda ett större antal lärjungar tillfälle till undervisning.
Detta har ock redan skett.
Så erhålla innevarande år följande lärjungar undervisning vid Alnarp, nämligen: 4 Frielever; 38 betalande Elever; 24 Frilårlingar; 4 Betalande lärlingar; 20 Smeder, undervisning i hofbeslag; och 10 Folkskolelärare, undervisning i fruktträds uppdragning, plantering, förädling och vård. 24 Bil.
N:o 5 till Kongl. Majds Nåd.
Bland dessa 100 lärjungar, — eller närmare dubbla antalet mot det, åt hvilket Institutet år skyldigt att lemna undervisning, nämligen 4 frielever, 24 betalande elever och 24 frilårlingar —. bekostas visserligen af några Hushållnings-Sållskap undervisningen till smeder och folkskolelärare; men det år dock vid Institutet som denna undervisning blifvit beredd, och det år Institutets såväl lärarekrafter som öfriga organisation, som gjort denna undervisning möjlig.
För att dock kunna bereda Staten mera gagn för det ökade årsanslag, som Institutet behöfver för att kunna fortgå, har Styrelsen förklarat sig villig att, mot det att det ordinarie årsanslaget höjes till 32,675 rdr, bereda plats för 38 betalande elever i stället för de 24 dylika, som Institutet nu år skyldigt antaga, en utvidgning, som i allo visat sig behöflig då till de lediga 28 elevplatserna förliden höst ej mindre ån 75 sökande sig anmält.
Sålunda skulle, på samma gång som
Institutets ekonomiska ställning genom ett högre årsanslag betryggades, undervisning kunna meddelas till ett hälften större antal elever ån hvad Institutet förut varit skyldigt emottaga.
I sammanhang härmed har Styrelsen ansett sig böra anföra, att densamma funnit sig nödsakad till att höja årsafgiften för de betalande eleverna från 600 Riksdaler till 750 Riksdaler per år.
Styrelsen har ej förbisett det önskliga i att denna åtgärd ej behöft vidtagas, men Styrelsen har ej haft någon annan utväg för att hejda Institutets skuldsättning, och har ej ansett sig förr böra ifrågasätta att denna afgift minskas, — äfven om det nödiga äskade högre anslaget skulle beviljas —, ån erfarenheten visat, att en dylik nedsättning kan, utan fara för Institutets ekonomiska ställning, vidtagas.
Förutom dessa båda anslag, som utgöra vilkoret för Institutets fortfarande bestånd, har Styrelsen underdånigst anhållit att få förnya sin förut gjorda framställning om behöfliga anslag för Institutet, nämligen l:o. Till Ekonomibyggnad och Ångtröskverk.
I afseende härpå har Styrelsen upprepat hvad densamma redan för tre år sedan i ämnet yttrat, nämligen: “Samtlige ekonomibyggnaderna vid Alnarp åro på en gång alldeles otillräckliga och af den beskaffenhet, att de ej kunna motsvara tidens fordringar eller längre bibehållas.
Endast med största svårighet år utrymme för tillfället beredt åt Institutets djur, och vid nu förestående behöfliga tillökning af dessa, saknas hus för dem alldeles.
En del af såväl stall som logar måste medelst yttre stöttor hindras från att ramla ned, och för de båttre åkerbruksredskap, som Institutet måste anskaffa, saknas något passande hus.
Att dessa förhållanden måste menligt inverka på ekonomien och lägga stora hinder i vågen för god ordnings vidmakthållande, ligger för öppen dag.
Att genom reparerande vidmakthålla de gamla korsvirkeshusen, uppmurade med obråndt tegel, år ej med god hushållning förenligt, och dessutom snart sagdt gagnlöst.
Blott ett medel återstår att afhjelpa denna brist och det år att uppföra nya ekonomibyggnader.
Behofvet af nya dylika byggnader har redan då Alnarp anslogs till Landtbruks-Institut varit framhållet; och detta behof, äfven af Institutets Revisorer påpekadt, har för hvarje år gjort sig allt mer och mer gällande, i samma mån som större utrymme för djur, redskap och gröda blifvit behöfligt och som de gamla husen blifvit svårare att underhålla.
Huru Bil.
Prop. No 1, om Statsverket 1865. 25 Huru besvärligt det ån må blifva att i ett sammanhang — med undantag af mejeri — uppföra alla nödiga logar, lador, stall och ladugårdshus, sjukstall samt dissektions- och operationssal, svinhus, redskapshus, m. m., så kan dock endast derigenom en planmessig ekonomibyggnad vinnas och kostnaderna med detsamma minskas.
Tillika bör på detta sått ej allenast utmärkta byggnader i och för gårdens behof vinnas, utan ock ett godt och för vårt land behöfligt exempel gifvas på huru planmessigt ordnade ekonomibyggnader böra anläggas.
Dessa fördelar kunna ej vinnas om, på vanligt sått, hvarje hus bygges för sig.
Styrelsen som uppgjort planen till dessa ritningar, hvilka jemte behörigt kostnadsförslag till Kongl. Majit öfverlemnats, har lyckats att få ritningarne i öfrigt utförda af Danmarks utmärkte Arkitekt Professor Meldal; och har kostnadsförslaget blifvit utarbetadt af en skicklig byggmästare i orten.
Planen för denna stora byggnad afser: l:o.
Undvikande af all onödig transport emellan olika hus och inom hus, så att grödan, en gång under tak, ej sedermera i och för tröskning och utfodring skall behöfva transporteras under bar himmel och utsättas för regn och blåst. 2:o.
Att all utfodring utgår från ett enda ställe, vågen, och derifrån med lätthet kan fördelas i de olika husen. 3:o.
Att byggnadens olika delar gifva skydd åt hvarandra och mellan sig bilda öppna vål skyddade gårdar, på hvilka djuren äfven vintertiden kunna hemta frisk luft och rörelse. 4:o.
Att alla boskapshusen åro så ordnade att de ej åro utsatta för kalla vindar. 5:o.
Att transporten af gödseln till de stora gödselbehållarne år beqväm och att de sistnämnda erhålla ett skyddadt låge. 6:o.
Att god plats för sjukstallar, dissektionssal och operationssal m. m,, som höra till veterinårafdelningen, äfven erhålles; och slutligen 7:o.
Att hela denna byggnad, jemte sina gårdar, med lätthet kan stångas så vål för obehöriga besökande som ock för kalla vindar.
Styrelsen år förvissad derom att dessa byggnader åro tilltagna i den skala, att de skola för en lång tid blifva tillräckliga för egendomens behof, och att den uppgjorda planen skall medföra mer ån vanliga fördelar.
Deremot torde vid blifvande utförande åtskilligt, i detalj kunna ordnas på ett åndamålsenligare sått, enär Styrelsen ej ansett sig åt detaljerna böra egna ali uppmärksamhet för ån medel till hela byggnadsföretagets utförande blifvit beviljade.
Kostnadsförslaget till denna stora byggnad uppgår till 100,000 Riksdaler, en summa som visserligen förefaller stor då den framstålles i en enda post, men hvilken, sönderplockad i särskilda anslag till logar, lador, stall, kohus, oxhus, fårhus, svinhus, hus till fjåderfå, sjukstallar, spanmålsmagasiner, redskapshus m. fl., ej skulle hafva varit tillräcklig till alla dessa byggnaders uppförande.
Styrelsen föredrager derföre att på en gång framlägga sina förslag till ekonomibyggnaderna — med undantag af anslag till mejeribyggnad — och äfven på en gång i underdånighet begära de medel som till dem år o erforderliga.
“ Styrelsen har vidare anfört följande af de Revisorer, som varit utsedde till att granska Institutets råkenskaper och ekonomi, redan under den 6 Augusti 1862 afgifna yttrande: “Det torde tillåtas Revisorerna att förklara det de gamla husen, med undantag af ofvannämnda bostäder, och särdeles de till den yttre ekonomien hörande, åro Bih. till B.
Prot. 1865 §■ 1866. 1 Sami. 1 A/d. 6 Haft. 4 26 Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. af den beskaffenhet att de, oaktadt de dervid gjorda behöfliga och välberäknade reparationer, icke kunna anses motsvara ändamålet, hvarken till nödigt utrymme, lämplig inredning eller erforderlig värme och sundhet.
Det vore derföre ej blott önskvärdt, utan af verkliga behofvet påkalladt om erforderliga medel kunde erhållas till nybyggnad af tillräckliga och ändamålsenliga stallar, lador, redskapshus, sjukstallar m. m.
Institutets ekonomiska ställning skall, äfven för en aflägsen framtid, icke möjliggöra en så stor besparing att dessa af Institutets egna tillgångar skulle kunna utföras.
Väl må man invända att en privat person hellre torde låta sig nöja med likartade hus, ån att minska sitt rörelsekapital medelst en kostbar nybyggnad.
Men i detta fall år jemnförelsen med den private, ett mindre rörelsekapital egande landtbrukaren ej tillämplig.
Ekonomihusen vid ett Landtbrnks-lnstitut böra i alla hänseenden vara mönsterbyggnader.
De båsta till konstruktion, ändamålsenlighet och arbetsbesparande inredning m. m., i sig sammanförande allt hvad nyare tiders erfarenhet gifver vid handen.
Sålunda uppförda, skola ekonomibyggnaderna vid ett
Landtbruksinstitut äfven blifva af en generelare landtekonomisk nytta.
Derigenom kan hos eleverna och lärlingarna hågen för en god stallordning i dess utstråcktare bemärkelse väckas; en rationel husdjursskötsel vid Institutet möjliggöras; komparativa utfodrings- och gödningsförsök tillvågabringas m. m., och den nytta, som sålunda åstadkommes ej allenast för den studerande ungdomen, utan äfven för den landtbrukande allmänheten, skall i betydlig mån öka de goda frukter, som man af ett högre Landtbruks-Institut har anspråk på att emotse.
I sitt nuvarande skick höra Institutets ladugårdsbyggnader till de sämsta som vid någon större landtgård kunna uppvisas*.
Ytterligare har Styrelsen framställt följande nya skål för anslags beviljande till nämnde ekonomibyggnader:
Genom Stam-IIollånderi-Styrelsens, Malmö Hushållnings-Sållskaps och Styrelsens egna bemödanden har det lyckats Styrelsen att vid Alnarp få uppställda dyrbara hjordar såväl af nötboskap, — Korthorns- och Ayrshire-ras —, som af får — Fransysk Merinos- och Southdowns-ras —, samt af svinkreatur, — Berkshireoch den lilla hvita Engelska rasen.
Med ej ringa kostnad hafva rum för dessa djur beredts; men hvad som fattas det år a) utrymme till att få uppställa dem så att komparativa utfodringsförsök dem emellan kunna med beqvämlighet och noggrannhet utföras; b) utrymme till ett ökadt antal af dessa dyrbara djur, i den mån stammarne tillväxa, och slutligen c) passande gårdar för deras båsta behandling.
Styrelsen måste anse det vara af stor vigt att dessa brister blifva afhjelpta, så att från Institutets hjordar ej allenast ett större antal utmärkta afvelsdjur må blifva att aflåta, utan äfven tillfälle beredas att vid Alnarp vinna sådan erfarenhet rörande dessa djurs utfodring och jemförelsevisa värde, som åro af största vigt för landets boskapsskötsel att inhemta, samt slutligen att åt dessa ädla djur kunde egnas den yppersta behandling, såväl till gagn för hjordarnes trefnad och utveckling, som äfven för undervisningen vid Institutet och för de exempel på en utmärkt kreatursvård, som det samma bör i alla hänseenden lemna.
Till denna byggnad fordras dock äfven en lokomobil med tröskverk, ej allenast för att kunna på det mest ekonomiska sått aftröska grödan vid egendomen utan ock på det att Institutets lärjungar måtte blifva i tillfälle till att praktiskt inhemta skötseln af dessa för hvarje större egendom snart sagdt oumbärliga redskap.
Prog. N:o 1, om Statsverket 1865. 27 Styrelsen har derföre underdånigst anhållit, att jemte den till nybyggnaden erforderliga summan, 100,000 Riksdaler, äfven 10,000 Riksdaler måtte nådigst beviljas för anskaffande af en lokomobil jemte tröskverk af båsta sort. 2:o.
Till en Agrikultur-kemisk Försöksstation.
Styrelsen har i underdånighet anhållit, det Kongl. Majit tåcktes låta i Nådig proposition till Rikets Stånder föreslå, att allmånna medel blifva beviljade till en agrikultur-kemisk försöksstation vid Alnarp, hvartill åro behöfliga, i likhet med hvad till försöksstationerna vid Ultuna och Landtbruks-Akademiens Experimentalfält blifvit beviljade:
Till organisationskostnaderna R:dr 13,000 Till årligt anslag „ 4,500 Organisationskostnaden vid Alnarp kommer väsendtligen att tagas i anspråk a) af uppförandet af en särskild ladubygdnad vid försöksfåltet, i hvilken rum för de olika grödorna beredes; b) af uppförandet af ett särskildt försöksstall; c) af laboratoriernas ordnande i och för de för försöksstationen nödiga kemiska arbetena, och slutligen d) för att anskaffa de dyrbara apparater, som inom laboratorierna blifva för nämnda undersökningar behöfliga, samt till anskaffande af karl till förvaring af prof på de vunna produkterna.
Arsanslaget deremot kommer hufvudsakligen att tagas i anspråk till aflöningen af en Assistent vid försöksstationen, samt af kostnaderna för försöks verkställande.
Anspråkslösheten af denna summa visas bäst deraf, att en enda nyligen offentliggjord serie af med sällspord skicklighet verkställda utfodringsförsök vid försöksstationen Salzmiinde kostat 10,000 preussiska thaler.
Skulle Alnarps Institut i nåder hugnas med anslag till en agrikultur-kemisk försöks-station, har Styrelsen förklarat sig villig att till densamma anslå ett åkerfält af 25 tunnlands areal och egna sina båsta bemödanden åt att gifva denna institution en så vetenskapligt-praktisk riktning som möjligt och företrädesvis söka att vid densamma finna lösningen af de frågor, som för vårt jordbruks utveckling kunna hafva en verkligt praktisk betydelse. 3:o. Till Lomma kyrkobyggnad.
Slutligen har Styrelsen i underdånighet hemställt att det vid sistlidna riksdag beviljade anslag af 7,500 Riksdaler till ombyggnad af Lomma kyrka, nämligen för så stor del deraf, som skall af Alnarp bekostas, måtte få qvarstå oföråndradt, enär nämnda kyrkobyggnad med snaraste kommer att utföras. Landtbruks-Akademiens Förvaltnings-Komité, som genom nådig remiss den 13 sistlidne September blifvit anbefalld att, i anledning af Styrelsens för Alnarps Landtbruks-Institut ofvanberörda underd. framställningar till Kongl. Majit inkomma med underdånigt utlåtande, hade under den 19 sistlidne September ett sådant utlåtande afgifvit och dervid, hvad först anginge
Styrelsens anhållan om anvisande för en gång af 50,861 Riksdaler 70 öre, till betäckande af Institutets skulder till enskilda personer, i underd. anfört, att då Institutet och dess ekonomi ej kunde fortgå utan rörelsekapital och utan att dess skulder till enskilda personer blefvo godtgjorda, Förvaltnings-Komitén funne sig böra tillstyrka bifall till Styrelsens framställning i 28 Bil.
Prof. N:o 1, om Statsverket 1865. denna del; men att, då för det löpande året denna brist ej torde kunna med full noggrannhet bestämmas, Komitén föreställde sig att, om en rund summa af 50,000 Riksdaler anvisades till liqviden af Institutets skulder till enskilda personer, behofvet dermed borde kunna anses fyldt, helst som under nu löpande år, likasom under ett och annat af de föregående åren, åtskilliga inkomster utöfver dem, som beräknats, torde komma Institutet tillgodo, och skillnaden, om någon sådan skulle uppstå, i alla händelser ej borde blifva större ån att den af inkomsterna ett annat år kunde betåckas.
Styrelsens anhållan om förhöjande till 32,675 Riksdaler af Institutets ordinarie årsanslag, mot förbindelse att den högre undervisningen vid Institutet skulle utstråckas till 42 elever i stället för 28, yttrade Komitén: att bestämmandet af Institutets års-anslag till sådant belopp, att detta må tillstädja denna vigtiga läroanstalts fortgång och utveckling till en för hela landet gagnande verksamhet, vore en sak af största vigt och kunde sålunda af Komitén ej annat ån lifligt förordas; dock befarade Komitén att det föreslagna högre antalet af elever vid
Institutet kunde komma att förorsaka olägenheter vid dessa elevers praktiska undervisning samt sannolikt äfven kräfva ökade lärarekrafter och dermed i en framtid förenade högre utgifter, ån som nu för aflöningen af Institutets lärare erfordrades.
Komitén ansåg derföre för sin del det vara önskligast, att Institutet tilldelades fullt tillräckligt årsanslag utan andra vilkor och förbindelser i detta hänseende, ån som redan åro bestämda.
Beträffande vidare Styrelsens begäran om anslag för en gång af 110,000 Riksdaler till ekonoini-byggnader och ångtröskverk vid Alnarp, åberopade Komitén hurusom, uti dess underdåniga Memorial den 17 Juni innevarande år, rörande de allmänna åtgärder för landtbrukets utveckling och förkofran, som företrädesvis kunde anses böra med statsanslag främjas, blifvit i underdånighet anmäldt, att ladugårdsbyggnaderna vid Alnarp, hvilka vid Institutets organisation mottogos i bristfälligt skick, voro af den beskaffenhet, att de icke svarade mot sitt ändamål och ej långe kunde till begagnande påräknas.
Komitén hade sålunda redan vitsordat behofvet af de byggnader, för hvilka Institutets Styrelse nu sökte anslag; men emot de företedda ritningarne och en del andra med byggnaderne samband egande förhållanden framställdes åtskillige anmärkningar, dem Styrelsen för Institutet uti sedermera inkommen skrift af den 6 innevarande månad besvarat, under öfverlemnande af ytterligare en, för frågans utredande bilagd, ritning jemte kostnadsförslag.
Angående slutligen Styrelsens framställning att till en Agrikultur-kemisk Försöksstation vid Alnarp måtte anvisas 4,500 Riksdaler i årligt anslag samt 13,000 Riksdaler för en gång till anstaltens organisation, anfördes hurusom Komitén i sina förut afgifna underdåniga Memorial den 10 September 1859 och den 14 Juni 1862 framställt behofvet och vigten af en sådan anstalt; och som det vore synnerligen önskligt att Institutet vid Alnarp icke längre komme att vara i saknad af en dylik anstalt, dels på det att undervisningen i agrikulturkemi derigenom måtte komma att blifva för Institutets lärjungar mera fruktbärande, dels på det att fördelarne af de redan upprättade likartade anstalter, som vid Ultuna Landtbruksinstitut och vid Landtbruks-Akademiens experimentalfält finnas, måtte fullständigare kunna vinnas, då efter samma plan vissa försök samtidigt kunde bringas till utförande vid landets tre Agrikulturkemiska Försöksanstalter och derigenom nödig kontroll erhållas å de på olika orter och under olika geologiska och klimatiska förhållanden gjorda försöken, fann Komitén sig böra ytterligare på det varmaste förorda aflåtandet af Nådig
Proposition om anslag till förbemålde anstalt vid Alnarp, helst derigenom äfven kunde Bil.
29 beredas tillfälle att förbättra Agrikultur-Kemistens aflöning, utan att
Institutets ordinarie årsanslag derför behöfde tagas i anspråk, och då ny ladugårdsbyggnad der nu vore i fråga att uppföras, utrymme till försöksstallet torde kunna beredas uti densamma så vål till lättnad vid försöksdjurens eftersyn och utfodring, som till minskning i kostnaderna för anstaltens organisation.
Då den skuld till enskilde, som dels redan år vid Alnarps Institut åsamkad, dels förutsåttes under löpande året till midfastan 1866 vidare uppkomma, utgörande i jemnadt tal 50,000 R:dr, till väsendtlig del synes hafva varit föranledd deraf, att vid Institutets första ordnande det behöfliga anslagsbeloppet nedsattes med 25,000 R:dr, samt Institutets kapital-förmögenhet blifvit i jemnbredd med den löpande skulden under tiden till motsvarigt värde förökad, anser jag mig böra i underdånighet hemställa om vidtagande af sådan åtgärd, att det för Institutet menliga och för
Direktionens verksamhet förlamande förhållandet af en fortfarande skuldsättning måtte upphöra och vågar derföre i underdånighet tillstyrka framställning till Rikets Ständer om anvisande för detta ändamål för en gång af 50,000 R:dr.
Behofvet af ökadt årsanslag och af särskilda medel till Ekonomi-byggnaders uppförande vid Institutet synes ock vara ådagalagdt och jag förordar derföre i underdånighet att, då tillgångar nu icke torde medgifva samtidigt anvisande af de äskade bidragen, jemväl till ångtröskverk och till ordnande af en agrikultur-kemisk Försöksanstalt, hvars snara inrättande vid Alnarp eljest visserligen skulle varit önskvårdt, Eders Kongl. Maj:t måtte föreslå Rikets Ständer att öka det på ordinarie stat uppförda årsanslaget med 14,000 R:dr, hvaruti ingår jemväl det belopp, som svarar emot det vid förra riksdagen beviljade 6,000 R:dr om året, samt derjemte till ekonomi-byggnaders uppförande, hufvudsakligen efter den plan, som blifvit af Styrelsen framlagd, bevilja den beräknade kostnadssumman 100,000 R:dr, deraf dock under år 1867 icke borde utgå mer ån hälften 50,000 R:dr, hvarförutan framställning nu till Rikets Ständer torde ske om bibehållande af de redan vid förra riksdagen å Riksgålds-kontoret anvisade 7,500 R:dr såsom bidrag för tillbyggnad af Lomma församlings kyrka.
Landtbruks-Akademien har, i ett den 17 sistlidne Juni afgifvet underdånigt memorial i fråga om de allmänna åtgärder, som ansåges företrädesvis önskliga för befrämjande af landtbrukets vidare utveckling och förkofran inom fäderneslandet, angående Landtbruksskolorna, anfört: att ehuru sådana skolor redan finnas inom alla lån och inom tvånne, nämligen Elfsborgs och Kalmar lån, två, för hvartdera lånet, dessa skolor likväl icke kunna fylla det städse ökade behofvet af undervisning uti modernåringens särskilda delar, och att äfven med de vid sista Riksdagen lemnade anslag till två nya Landtbruksskolor, ansökningar för upprättande och mottagande af dylika skolor förekommit, men ej kunnat beviljas för orter, der dylika läroanstalter utaf hushållningssällskapen intygats vara af behofvet påkallade; i följd hvaraf Akademien i underdånighet hemställer, att för inrättande af ytterligare två lägre landtbruksskolor måtte, på enahanda grunder som för de två skolor, till hvilka statsanslag vid förra Riksdagen beviljades, hos Rikets Ständer begäras ett anslag af 30 Bil.
Två Tusen Riksdaler för hvardera eller tillsammans 4,000 Riksdaler, under vilkor att innevånarne i lånen, der skolorna komma att upprättas, förbinda sig genom Landstingen, Hushållningssällskapen eller enskilda föreningar att till hvardera skolan tillskjuta enahanda belopp eller 2,000 Riksdaler.
Då en allman klagan förspörjes öfver svårigheten att inom landet finna lampliga och kunniga skötare för ladugårdarne, föreslår Akademien på anförda skål i underdånighet, att Eders Kongl. Maj:t till Rikets Stander måtte göra nådig framställning om anvisande af ett anslag å 2,000 Riksdaler till understöd åt sådane personer af mankönet, som, af hushållningssällskapen utsedde, kunna genom Akademiens Förvaltningskomité utsändas till egare af vål skötta ladugårdar, för att genomgå fullständig lärokurs uti allt hvad till boskapens uppfödande, utfodring, rykt, mjölkning, gödning och skötsel i allmänhet, äfvensom hvad till deras slagtande och styckning dervid till afsalu hörer, så att dessa personer derefter må kunna blifva till nytta inom landet samt bidraga till bildande af en ny mycket behöflig, men hittills hos oss saknad klass af tjenare för ladugårdarne och behandlingen af så vål påläggs- som mjölk- och gödboskapsdjur.