Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majlis mig gifna nådiga befallning alt uppgöra underdånigt förslag till ett fullkomligare ordnande af försvarsverket till sjös blifvit fullgjord, genom i ämnet afgifvet underdånigt betänkande, får jag, till följd af Eders Kongl. Maj:ts tillika gifna nådiga föreskrift, i lika underdånighet afgifva utlåtande, i fråga om de kostnader, hvilka erlordrasför sjöförsvarets ordnande efter den af mig föreslagna plan, dervid jag i un - 29 derdånighet åberopar, dels hvad jag såsom skäl för vissa corpsers tillökning 1 samma betänkande anfört, dels hvad jag här nedan, i afseende å kostnaden derför, har nåden vidare anföra: l:o Matros-corpsens tillökning med 180 man är, på anförda skäl, af mig i mitt ofvannämnde underdåniga betänkande föreslagen och denna tillökning i numerären fordrar följande förhöjning i anslaget: 90 matroser, å 10 sk. dagligen .... 6,483: 36. — 90 jungman, å 6 sk. d:o 4,106: 12. — 180 man, beklädnad å 30 r:dr ....
5,400: — ■—- d:o spanmål 540 tunnor a 6 r:dr . 3,240: — — 2 kompagni-chefer, arfvode å 200 r:dr . 400: — — 4 korporaler, tillökning å 2 sk. dagligen . 60: 40.
— Summa 19,690: 40. — men som tillgångarne för närvarande icke medgifva bela denna summas utgående, får jag i underdånighet föreslå, alt corpsen lill en början endast må ökas med 90 man, för en kostnad af 9,845: 20. — 2:o Kanonier-corpsen, föreslagen lill 200 man, hälften kanoniere!’ och andra hälften under-canonierer, men nu bestående af 100 kanonierer och 50 under-kanonierer, erfordrar för ytterligare 50 under-kanonierer: - Aflöning ä 8 sk. om dagen 5,104: 8.
— Beklädnad å 42 rdr 2,100:
Spanmål 150 tunnor ä 6 rdr 900: — — Summa 8,104: 8. — hvaraf jag, på samma grund, som i afseen- de på matros-corpsen uppgifvits, endast före- slår för närvarande upptagande af hälften, eller 4,052: 4. — 3:o Machinist-corpsen: 2 machinist officerare, ä '750 rdr 1,500: — — 4:o
Ajislaget för materielen lill flottans underhåll och nybyggnad är visserli - 30 gen icke tillräckligt för siLL ändamål, synnerligen efter på af mig i underdånighet föreslaget sätt; men då det är att hoppas, alt, genom nya dockbyggnadens snart inträffande fullbordan, en icke obetydlig besparing i fartygens underbålls-koslnad skall uppkomma, bär jag icke ansett mig böra föreslå någon tillökning i den för detta ändamål lili anvisade summa, uti hvilken inbegripas utgifterna för timmermans* och handtverks-stalens samt båtsmännens aflöning, ersättningen för krono-arbets-karlarnes begagnande, beklädnads- och sängklädeskostnaden för allt flottans manskap, lastdragarefarlens och sjukvårdens kostnad, bebofvet af ved, ljus och skrifmaterialier för kaserner, skolor och embetsrum samt byggnaders och inrättningars underhåll m. m., utgörande en icke obetydlig del af anslaget. 5;o För båtsmansbeklcidnadens öf verta gande af Eders Kongl. Majit och kronan, erfordras, enligt af Eders Kongl Maji besluLad serskild nådig proposition till Rikets Ständer 28,000; 6m Lotsverket:
Då Eders Kongl. Maji ansett nödigt, att inflytande bak- och lotsmedel, hädanefter som hiLlills,oförryckt bibehållas såsom en tillgång för lots- och båk-inrältningen samt denna intrad bland stals-verkeLs inkomster upptages med förhöjd beräkning till 78,000 rd , i stället för vid sista stats-regleringen kalkulerade 73,000 rdr, utföres här såsom tillökning i nu varande anslag ....
5,000: 7:o För tillökning i lots-porsonaiens aflöning, hvarom serskild nådig proposition är beslutad, erfordras, utom förstnämnde 31 5000 rdr, eli belopp af 8:0
Till inrättande af e t nytt lotsdistrikt för kanalen oell insjöarne erfordras, enligt beslutad serskild proposition, ett för - slagsanslag af. 10,000: 4,000: a) b) c) <0 samt slutligen, 9:o för Sjöbeväringsmanskapet, nemi.: för vapenöfningar „ beklädnad och beväring . . . . 38,213: 32.-. 19,558: 44. _ stammens vapenöfning ..... 8,471: 30. gevärens underhåll 500: — 66,744: 16 - Den stimma, hvarmed jag anser femhufvud-titelns ordinarie anslag böra ökas, fälliga eller för öfvergående behof utgör således Rdr 129,141: 40 — ”Med antagande af den princip, alt inga andra än ständiga, hvarje år fortfarande, utgifter böra drabba den ordinarie staten, samt att alla till :rforderliga böra blifva serskildt an det mig nu öfvergå till denna sednare del af det behöfliga anslaget.” ”Enligt den uppgjorda planen för sjöförsvarets ordnande, erfordras för närvarande endast anslag för sex ångkorvetler och fartyg, hvilkas sammanlagda kostnad gör ''Vidare erfordras: visade, åligger åtta ångbogserings2, 590,500: till bomb-kanoner och projektiler, enligt förslås Carlskrona fullbordan . .
Carlskrona utvidgande samt till en ny till nya dockans till smedjans i styckekran, äfvensom bomstängsel i Stockholm till nya gevärs anskaffande och gamlas förändring till slagkrulsantändning lill anskaffande af ett slenkolsförråd af circa 13,000 tunnor till reserv-beklädnads-förrådels för beväringen förökande till arbetslöner för bevärings-beklädnader samt tält 33,700; 88,560: 52,400: 30,000: 20,000 45,000 20,300 Den summa, som rummet erfordras, för tillfälliga behof i främsta utgör således 2,880,460: 32 ”Då emedlertid tillgångarne icke medgifva liela denna summas utgående och mekaniska verkstaden icke eller torde medhinna förfärdigande af de för ångfartygen erforderliga machiner, inskränker jag mig att i underdånighet hemställa, det Eders Kongl. Maj:t af Rikets näslsammanlrädande
Ständer läcktes i nåder begära, utgående på tre år:” ”för nybyggnad af en ång-korvelt om 300 hästars kraft 293,000: — — dito af 2 ångbogseringsfartyg af 100 hästars kraft . 261,000: — — för bombkanoner och projectiler 33,700: — — „ nya dockans fullbordan 88,560: — — „ gevär 30,000: „ stenkol . . . 10,000: — — „ reserv-beklädnad för beväringen 45,000: — — samt till utgående på en gång: lill arbetslöner och tält för beväringen 20,300: — — Summa 781,560: — — Uppå Stats-rådets öfrige ledamöters underdåniga tillstyrkan, fann Kongl. Maj:t godt i nåder gilla, hvad
Departementschefen pä ofvanberörde sätt föreslagit och hemställt, såsom följd hvaraf, uti Kongl. Maj:ls nådiga proposition till Rikets nästsammanträdande
Ständer om stats-verkets tillstånd och behof skulla äskas de uppgifne anslagssummorna, utgörande för ständiga behof, utöfver nuvarande anslag 129,141 rdr 40 sk., och för tillfälliga behof 781,560 rdr; om hvilket allt utdrag af protokollet skulle Finance-deparlementet meddelas.
Ex protocollo C. O. Vougt.
STOCKHOLM, elmén & granbergs tryckeri. 1847’ i Utdrag af Protokollet öfver Civil-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Statsrådet på Stockholms Slott den 23 September 1847 Närvarande: Hans Excellens, Justitie-Statsministern Hpit Grefve Posse, Bians Excellens, Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Ihre, Statsråden:
Fåhreeus, Friherre Staél von Holstein, Munthe, Friherre Pegron, Silfverstolpe, Werrn, Friherre Gyllengranat ock Faxe.
Sedan — — — Kongl. Maj:t i Nåder tillåtit, att frågan om Bergs- och Kommers-Kollegiernas reorganisation, hvarom förberedande öfverläggningar inför Kongl.
Majit i Statsrådet förut egt rum, nu finge till slutligt afgörande företagas, afgaf Departements-ehefen, Statsrådet Fåhreeus, följande underdåniga anförande:
Sedan, i följd af Eders Kongl. Maj:ts befallning, jag undersökt de förhållanden, som nu ega rum med de under Civil-departementet lydande Biks-kollegier , för utredande af den fråga, huruvida icke en förändrad organisation deraf må finnas af omständigheterna påkallad, i ändamål, att åt förvaltningen bereda större enkelhet och kraft, anhåller jag underdånigst att härigenom få inför Eders Kongl. Majit framlägga mina. åsigter i ämnet.
Under Civil Departementet lyda 2:ne embetsverk med kollegialform: Bergs-Kollegium och Kommers-Kollegium.
BH. It.o 3 till Kongl.
Maj-ts Prop. 4817, Käft. i.
Vid undersökning om beskaffenheten af ifrågavarande embetsverk och öfvervägande, huruvida och på hvad sätt ombildning deraf bör ega rum, finner jag, med hänsigt til! det förändrade skick, hvaruti icke allenast de ekonomiske Författningarne, men äfven till en del sjelfva stats-inrättningen under sednare tid kommit, hufvudsakligen följande frågor påkalla utredning och besvarande: l:o Ar det ändamålsenligt att bibehålla den kollegiala formen?
Den kollegiala formen är i allmänhet mera betryggande för rältsenligheten af fattade beslut.
Den är således företrädesvis lämplig för alla slags domstolar, äfvensom för allmänna diskontverk, eller sådana myndigheter, på hvilkas pröfning rättsfrågor enskilde emellan kunna vara beroende, eller af hvilkas beslut förlust af någon statens egendom kan äfventyras.
Oberäknadt det säkrare värn för oväld, som denna organisationsform medför, måste man med nämnde organisationer afse det ändamål, att det större mått afinsigter, erfarenhet och urskiljning, som hos flertalet kan påräknas, också må kunna i hvarje serskildt fall göras gällande.
Då fråga åter är om styrelsen eller förvaltningen af den art, att deras verksamhet omfattar blott verkställighets- eller förvaltningsbestyr (af annan egenskap än diskontförvaltning) och följaktligen med undantag af sådana befordringsärenden, sorn äro oskiljaktiga från all förvaltning, icke några pröfningsmål, sorn afse rätlstvister enskilde emellan, synes det mig ovädersägligt, att den icke kollegiala formen eger företräde.
Här ligger nemligen hufvudsaklig vigt deruppå, att ärendena bedrifvas med skyndsamhet och kraft.
Visserligen är detta både i ena och andra fallet väsentligen beroende af personalen.
Så skulle det vara orättvist att neka, att ju, oaktadt den kollegiala organisationen, Kommers-kollegii göromål under sednare tid blifvit handhafda med den drift och skyndsamhet, som med fog kunnat åstundas.
Men det ligger i sjelfva sakens natur, att genom de kollegiala öfverläggningarne och deraf följande inskränkning till vissa sessions- och justeringsdagar, m. m., expeditionssättet försvåras, och att alltså den kollegiala formen i samma mån verkar återhållande i afseende på ärendenas gång.
Då Bergs- och Kommerse-kollegierne för omkring 200 årsedan organiserades, synes det icke hafva varit afsedt att bilda dem till annat än administrativa myndigheter, ehuru konstituerandet af Assessorer jemte Cheferneförutsätter, att beslutande-rätten från början utöfvades samfäldt.
Under tidens opp blefvo dessa Kollegier derjemte dömande myndigheter i mål af eko - 3 nomisk eller administrativt juridisk aif och den kollegiala formen, då fullt utbildad, har sedermera till närvarande tid bibehållit sig.
Ty, ehuru genom serskilda Kongl.
Förordningar af den 17 Apiil 1828 nämnde Kollegiers domsrätt upphört ide flesta, till deras handläggning förut hörande, rättsfrågor, och genom de åren 1831 oell 1832 för dessa embetsverk fastställda förnyade instruktioner, deras organisation i följd deraf något jemkats, blef icke dess mindre kollegialformen bibehållen.
Derefter har genom Kongl. Förordningen angående stångjerns-smidet och den gröfre jernförädlingen af den 27 April sistlidet år och Handels- samt Fabriks- och Handtverks-ordningen af ilen 22 December samma år, ytterligare förändringar i processualordningen för en del af de besagde Kollegier tillhörande mål tillvägabragts, hvarmedelst antalet af Kommers-kollegii mål i någon, änskönt föga väsentlig, mån än vidare minskats, och behandlingen af "vissa till Bergs-kollegium hörande ärenden förenklats.
Vid dessa förhållanden och med förutsättning i öfrigt, att, på grund af de anmärkningar och hemställanden, som här nedan förekomma, jemkningar kunna ega rum i instruktioners stadgande angående ärenden, som till dessa emli et.sver k s handläggning höra, anser jag hufvudgrunden af kollegialsammansättning för desamma lämpligen kunna utbytas emot en organisation, likformig med General-Tull-Styrelsens eller Styrelsens för allmänna Väg- och Vattenbyggnader, sålunda att förvaltningspersonalen komme att bestå af en chef med allena beslutande rätt, och rådgifvande departemental-föredragande eller byrå-chefer, med reservationsrätt samt, då fråga vore om afgifvande af underdåniga förslag, eller utlåtanden till Kongl. Maj:t, med rättighet att låta sina reservationer dessa förslag eller utlåtanden åtfölja.
I afseende på chefens beslutande-rätt anser jag dock, hvad Kommers-kollegii förvaltning af manufaktur-diskonten angår, det undantag böra ega rum, att, om ledamöterna instämma uti ett afslag å sökt lån eller ogillande af erbjuden säkerhet, dervid äfven mot chefens mening bör förblifva; äfvensom, hvad beträffar de Fahlu bergs-skola rörande ärenden, som tillhöra Bergs-kollegii handläggning gemensamt med af Bruks-societeten utsedde deputerade, nu gällande föreskrifter om dessa ärendens behandling, torde i anseende till inrättningens blandade egenskap af statens och enskildes, intilldess någon förändring dermed kan komma att ega rum, än vidare böra tjena till efterrättelse.
Efter det jag sålunda utvecklat mina åsigter i afseende å prelimi »ärfrågorne, öfvergår jag till det hufvudsakliga ämnet, eller förslaget till personal- och aflönings-stater för de tvänne ifrågavarande embetsverken.
Såsom inledning dertill och närmare förklaring öfver vissa delar af specialförslagen har jag ansett mig böra angifva följande grunder, vigtiga, såsom mig synes, att iakttaga vid alla så beskaffade regleringar. a) Antalet af tjenstemän bör icke vara större än göromålen fordra, under förutsättning, att hvar och en varder skäligen sysselsatt.
Det kan titan tvifvel vara gagneligt för yngre tjenstemän att göra sig hemmastadda med göromålen i lieie embetsverk; men, sedan tjenst med lön vid någotdera vunnits, bör det icke vara medgifvet att dermed förena annan tjenstgöring. b) Med sträng tillämpning af den regel, att hvarje tjensteman bör af den tjenst, som honom anförtros, hafva full sysselsättning, anser jag dock den regel böra vara oskiljaktigt förenad, att hvarje tjenst, i förhållande till dess mödosamhet, vigt och ansvar, väl lönas. — — — c) De förhöjde löneförmåner, som kunna varda fastställda, böra, utom Jer vaktbetjeningen, icke helt och hållet utgöra fast lön.
Omkring 1/4-del eller l/B-del synes lämpligen kunna bilda en extraordinär inkomst, för ,cheferna såsom taffelpenningar och för den öfrige personalen under namn af tjenstgöringspenningar, eller hvad annan benämning, som kan finnas passande, och som alltid bör tillfalla den effektivt tjenstförrättande, oberäknadt hvad under serskilda förhållanden kan finnas af den fasta lönen böra honom tillkomma.
Tvänne ändamål vinnas derigenom: 1:o alt pensionsbeloppen icke komma att alltför tungt belasta indragningsslaten; och 2:o att under de långvarigare vikariater, som kunna föranledas af ordinarie tjenstinnehafvares sjukdom, tjenstledighet eller erhållet uppdrag att provisoriskt förestå annan tjenst, all tillgång till vikariens vedergällande icke saknas, såsom hittills, till stor olägenhet för förvaltningen, oftast varit händelsen.
För att förebygga en annan olägenhet, som af en sådan lönebestämning möjligen kan blifva en följd derigenom , att ålderstigne och mindre arbetsföre tjenstemän, ehuru pensionsberätiigade, så länge möjligt är, hålla sig i tjensten qvar, för att fortfarande få bibehålla tjenstgöringspenningarne; jemte den fasta lönen, torde likväl det vilkor för de nya lönernas tillträdande kunna bestämmas, att, då tjensteman, efter upphunnen pensions-ålder af 65 år, finnes icke fullt tjenstbar, han må kunna, i öfverensstämmelse med den grundsats, som för Tull-verket, äfvensom för Rikets »Ständers verk är till iakttagande stad - gad, äfven utan egen ansökan, nied lönens bibehållande som pension i behörig ordning å indragnings-staten förflyttas.
Med tillämpning af ofvan anförde grunder, föreslår jag följande Aflöning s-Stativ för a) Bergs-Kollegium, sorn vid den ifrågaställa förändringen af dess organisation lämpligen torde kunna få namn af Öfver-Styveisen för Bergverken.
1 Chef, under namn af General-direktör, lön Rdr 3,000: — taffelpenningar . 1,000: — — 4,000: — 1 Föredragande Byrå-Chef, lön 2,000: — tjenstgöringspenningar , 666: 32. 2,666: 32» Tillfälligt biträde, då sådant för handläggning af de Styrelsen tillhörande ärenden finnes påkalladi, i hvilket fall, på Styrelsens anmälan, förordnande dertill af Kongl. Maj:t meddelas', arfvode högst . . . 2,666: 32. .1 Aktuarie, sorn tillika är registrator och bokförare, lön 666: 32. tjenstgöringspenningar 333: 16.
° 1,000: — 1 Notarie, lön 666: 32. tjenstgöringspenningar ...... 333: 16. 1,000: ~ 1 Kanslist, lön 400: —- tjenstgöringspenningar 200: *— 1 Markscheider, lön 600: — tjenstgöringspenningar 300: — 1 Vaktmästare ........ . 300: — Transport 13,133: 16. 0 Transport 13,133: 16. 1 Kammardräng . . 200:
— Till arfvoden för extra tjenstebiträde, i mon af behofvet och emot specifik redovisning, högst 400:
— För tidskrifter n>. m. (såsom hittills) 400: — vSninmma rt:dr 14,133: 10. Anin. 1.
Jag har ansett göromålens antal och beskaffenhet vid detta embetsverk medgifva indragning af sekreterareljensten, under antagande, att de dertill hörande göromål fördelas på Styrelsens föredragande och notarien.
Genom tillägg till instruktionen bör Styrelsen dessutom få sig ålagdt att med uppmärksamhet följa bergshandteringens utveckling, icke allenast inom riket, utan äfven i andra länder, samt årligen till Kongl. Maj:t afgifva underdånig berättelse om de upptäckter och förbättringar, som dervid i tekniskt och industrielt hänseende föregående året egt rum.
Då det skäligen kan antagas, att, sedan de af Kongl. Maj:t till utarbetande anbefallda förslagen till ny Utmålsstadga, Masmästare-ordning, in. fl. bergväsendet rörande författningar framdeles blifvit afgjorda, Berg-styrelsens göromål än vidare kunna varda förminskade eller förenklade, har jag trott lämpligast vara, att för Styrelsens 2:dra föredragande tills vidare endast ett tillfälligt arfvode varder tillgängligt, att, i mon af behofvet, disponeras. .j Anin. 2.
Advokat-fiskalstjensten har jag likaledes ansett kunna indragas.
Göromålen för denna tjensteman hafva hufvudsakligen bestått i: a) utförande af åtal för vrakjern, öfversmide, otillåtne verkstäder och tjenstefel; b) inseende å den bokföring öfver jerntillverkningen, som af kanslisten i Advokat-fiskalskontoret verkställes ; c) afgifvande af utlåtanden öfver till honom remitterade mål.
Frågor angående öfversmide hafva varit ganska få och måste, sedande nya bergsförfattningarne ined nästa smidesårs ingång trädt i verkställighet, blifva ännu sällsyntare.
Det samma gäller om mål angående otillåtne verkstäder.
Åtal för tjenstefel halva inom ifrågavarande förvaltningsgren hittills varit ganska sällsporda.
Hvad utlåtanden beträffar, så har Advokatfiskalens skyldighet egentligen inskränkt sig till bevakande af kronans rätt, så vidt denna funnits på frågan beroende.
Men målens utredande tillhör föredraganden och kronans rätt bör det åligga styrelsen att omedelbart iakttaga.
Bokföringen öfver jerntillverkningen kan lämpligen bestridas af den, som förrättar aktuarie- och registratorstjensten, under inseende af byrå-chefen; och 7 till utförande af åtal för vrakjern, äfvensom af de få andra aktioner, som kunna ifrågakomma, kan i hvarje fall serskild person af styrelsen förordnas, om det icke finnes tjenligare att målen till allmän åklagare öfverlemna.
Deu kontrollerande handläggning, som i öfrigt ankommer på Advoka fiskalen, kan på Styrelsens föredragande lämpligen öfverflyttas.
S. I sammanhang med Bergs-kollegii reorganisation bör Kollega befattning med förlagsinteckningar öfverflyttas till Bergs-tingsrätt, eller, om Bergsdomstolarne upphöra, till Häradsrätt å landet och Rådstufvurätt i stad.
Antalet af hos Bergs-kollegium sistlidet år handlagda mål, angående ii.teckningars beviljande eller dödande , samt om gravationsbevis utgjorde endast 14. Anm. 4.
I Hammarskattstaxans upprättande bör Bergs-styrelsen ej annorlunda deltaga, än att, vid öfverlemnande af de från Bergmästarne inkomne uppgifter å gångbara priserne, Styrelsen anför hvad i ämnet är att anmärka eller upplysa. Anm. 5.
Rekognitions-skogs-divis’onen bör upplösas, enär de få måf, som nu återstå och i årsredogörelsen balanceras, lämpligen kunna af Kammar-kollegium ensamt afgöras; b) för Kommers-koIleg'um , som vid organisations-förändringen torde kunna fä namn af Öfver-Styrelsen för handel och slöjder: 1 (.'lief, under namn af General-Direktör, lön Rdr 3,000: — taffelpenningar 1,000: — 2 Föredragande ledamöter, med bibehållande benämning af Kommers-råd, lön k 2,000: — tjenstgöringspenningar ......
å 866: 32. tillsammans å 2,666: 32.
Kansliet: 1 »Sekreterare, lön 1,000: — tjenstgöringspenningar . ...... 500: — 4,000- 5,333: 10. 1,500:
Transport 10,833: 16. \ s Transport 10,833: 1S< 1 Aktuarie och registrator, lön ...... 666: 32. ijenstgöringspenningar ...... 333: 16. — 1,000: ~ 2 Notarier, lön å 666: 32. tjensfgöringspenningar ...... å 333: 16. tillsamirsans, å 1,000: -- 1 2,000: — 3 Kanslister, lön ....... „ . . ä 400: — tjensfgöringspenningar : , . . . . å 200: — tillsammans, ä 600: — 1,800: — Statistiska Kontoret: 1 Kamererare, lön 1,000: — ijenstgöringspenningar 500: — 1,500: — t Kammarförvandt, lön ......... 666: 32.
Ijenstgöringspenningar ...... 333: 16. 1,000: — 1 Kammarskrifvare, lön . . ? ' 400: — tjenstgöringspenningar . 200: — — 600: — 1 Vaktmästare, lön 300: — 2 Kammardrängar, d:o, å 200: 400: —■ Anslag att a-f Styrelsen disponeras för extra tjenstebiträde, i inon af behofvet oell emot redovisning, högst .... 500: — Summa Rdr 19,933: 16.
Anni. 1.
I och för förvaltningen af Manufaktur-diskonten, bär jag ansett Styrelsens chef böra bibehålla det arfvode af 1000 Rdr, sorn hittills varit för honom å Diskontfondens öfverskottsmadel anvisaöt, och föreslår jag derjemte, att af det årliga arfvodesbelopp, soin med 1,100 Rdr hittills utgått till fördelning åt Kommers-kollegii fyra ledamöter, 666 Rdr 32 sk., må till jemn fördelning tilläggas de i förslaget uppförde tvänne föredragande ledamöterna af den nya Styrelsen.
Det forde icke bestridas, att detta tillskott å afiöatngen för nämnde Styrelses chef och ledamöter är skäligen påkalladt af det 9 det trägnare ocli ansvarsfullare arbete, som, i jemförelse med bergs-öfverstvrelsens chef och ledamöter, varder dem ålagd t.
Genom indragning af den fjerde Kommersråds-lönen och minskning i totalbeloppet af ledamötennes. arfvoden skulle dock, i och för styrelsen af diskonten, en besparing för fonden uppkomma af 2,185 Rdr 16 sk.
Anin. 2.
Då advokatfiskalens befattning nästan uteslutande bestått i ombudsmannabestyr för manufaktur-diskonten, liar jag, med antagande, att de ringa göromål, som för öfrigt ålegat honom i och för granskning af ifrån raagistraterne inkommande handlingar rn. rn.
, lämpligen kunna på sekreteraren eller någon annan styrelsens tjensteman öfverflyltas, och att, för det sällsyntare fall, alt åtal för någon förseelse eller underlåtenhet, som på styrelsen ankommer att låta beifra, ifrågakomma, saken kunde till allmän åklagares handläggning öfverlemnas, ansett den lön, som hittills varit å riks-staten för Kommers-koll egii Advokatfiskal anslagen, äfvensom lönen för den till hans biträde anställde kanslist, kunna indragas, emot det att å manufaktur-diskontens stat uppföras löner för en ombudsman och en honom biträdande kanslist med 1000 ildr för den förre och 600 Rdr för den sednare.
Anm. 3.
För att bespara Kongl. Majit pröfningen af de ej sällan förekommande obetydliga frågor om vedergällande med smärre belopp af extra tjenstebiträde!!, som understundom af långvarigare sjukdomsförfall eller andra anledningar påkallas, liar jag, liksom för bergs-stvrelsen är föreslaget och vid flera andra embetsverk förut eger rum, ansett en mindre summa böra för styrelsen till dylika ändamål vara att tillgå emot behörig redovisning.
Ofvan föreslagna stater för de två öfver-styrelser , hvartill Bergs- och Kommers-kollegierna ansetts lämpligen kunna ombildas , utvisa en minskning i personalen från 16 till 9 för det förra, och från 23 till 16 för det sednare embetsverket, eller inalles från 39 till 25; och då vid nu gällande stater tillökningen å lönspanmålens pris utöfver slatspriset, enligt 1841 års riksdagsbeslut, jemväl tages i beräkning, utvisa de föreslagne staterne en minskning i utgifterne å riks-staten, för Bergs-kollegium med 2,759 Rdr 32 sk., och för Kommers-kollegium med 210 Rdr 32 sk., eller tillsammans 2,970 Rdr 16 sk. b:ko, oberäknadt den besparing, som kan uppkomma genom försvinnandet af den år 1841 å indragnings-stat uppförda ytterligare förhöjning i spanmålsvärdet för de embets- och tjenstemän, som före det årets statsregleBil.
N.-o 3 till Kongl.