Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse N:o hoj. 3i I öfverensstämmelse med dessa åsigter, och då Rikets Ständer funnit vissa bestämda föreskrifter i berörde ämnen vara behöfliga, till befrämjande af enbet i lagskipningen, hafva Rikets Ständer skolat hos E. K. M. i underd. hemställa, om utfärdande af en Författning, hvarigenom stadgas: i:o
Då den, hvilken för öfverträdelse, hvarå peuningeböter följa, med undantag likväl af olofligt tillgrepp, derom serskildt stadgadt är, blifvit tilltalad och af ågången kallelse till Domstol erhållit behörig del, derefter ånyo begår enahanda förbrytelse, förr, än ansvaret för den förra är undergånget, bör på nytt samma ansvar för senare förbrytelsen ådömas; 2:0
Den svårare bestraffning, Lagen för återfall i vissa brott utsätter, skall icke ådömas för förnyad förbrytelse, som begås medan förra målet ankommer på Domarens pröfning, om än de deri ådömde böter blifvit för talans fullföljd nedsatte, utan först då ega rum, när, på sätt Kongl.
Förklaringen den 23 Mars 1807 i g:de punkten innehåller, det för förra resan ådragna straffet blifvit i alla delar fullbordadt, innan samma brottslighet ånyo föröfvades; 3:o Böter skola ej uttagas ur den pliktfälldes sterbhus.
XTppIäst och godkänd hos Ridd. och Adeln den 12 Mars i835.
Preste-Ståndet den 12 — — Borgare-Ståndet den 12 — — Bonde-Ståndet den 12 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående fardags åtnjutande å sd kallad embetsjord i städerne.
(Lag- och Oecon.
Utsk. N:o 48). S. A. K.
Då något bestämdt stadgande icke finnes angående tiden, då jord, anslagen till lön åt Embets- och Tjenstemän i städerne, efter Innehafvarnes död eller afgång från tjensten, skall afträdas, helst 10 och i3 §§. af 16 Cap. Jorda-Balken icke synas vara till frågor härom lämplige; så och enär 3-2 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
N.o 3o8 billighet fordrar, att bemälde Tjenstemän må i detta afseende njuta enahanda förmon som Boställsinnehafvare å landet är vorden tillagd, hafva Rikets Ständer ansett sig böra hos E. K. M. i underd. föreslå utfärdandet af en Författning, hvarigenom stadgas: att, när Embets- eller Tjensteman i stad, som af stadens Cassa undfår aflöning, dör eller från tjensten eljest afgår, skola, derest icke annorlunda finnes förordnadt, han eller hans rätts innehafvare vara berättigade, att å till lön anslagne hemman, jord eller lägenheter njuta laga fardag på enahanda sätt, som angående boställen å landet föreskrifvet är.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den ia Mars 1835.
Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adelö den ra Mars i835.
Preste-Ståndet den 11 — — Borgare-Ståndet den la — — Bonde-Ståndet den ta — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsej med öfverlemnande af Förslag till Taxa ä Stora Sjö-Tull-Bevillningen.
(Bevilln.- IJtsk.
N:ris 29, 45» 49 och Stats-Utsk.
N:o 4°<0- S. A. K.
Då Rikets Ständer nu gå att till E. K. M:s Nådiga pröfning och fastställelse i underd. öfverlemna närlagde förslag till Taxa å tullafgifterne för inkommande och utgående varor, med dertill hörande tariff för creditupplaget och för transitoafgiften, hafva Rikets St. tillika skolat i underd. anmäla, det Rikets Ständer, vid uppgörandet af ifrågavarande TullTaxa, rådfrågat och till största delen godkänt de tullafgifter, som blifvit uppgifne uti det förslag till ändringar och jemkningar i nu gällande Taxa, som en of E. K. M. tillförordnad
Comité utarbetat, och hvilket Förslag, jemte dervid fogade Betänkande och Protocoll, E. K. M„ enligt Dess tillkännagivande uti Nådig Skrifvelse till Rikets Ständer af den 7 Maji i834» behagat låta till Rikets Ständers Bevillnings-Utskott öfverlemna, Vid Expeditions-Utskottets Förslag till tind.
Skrifvelse IV.o 3o8. 33
Vid behandlingen af detta vigtiga ärende, hafva Rikets Ständer egnat en noggrann pröfning åt dfen frågan, huruvida ett förbuds- eller skyddstullsystéme borde företrädesvis antagas? hvarvid Rikets Ständer funnit: alt de förhållanden, sorn föranledt E. K. M. att, fastän Rikets Ständer vid 1823 års samt 1829—i83o årens Riksdagar antagit principen af ett friare tullsysteme, likväl vid Tull-Taxornes utfärdande bibehålla förbud emot införsel af vissa varuarliklar, icke sedan sista Riksdag undergått sådan förändring, att alia förbud nu skulle kunna lossas, utan ett högst menligt inflytande på vissa näringar i landet; att i ett land med Sveriges vidsträckta kuster, der en noggrann och tillförlitlig control möter nästan oöfvervinneliga hinder, man icke kan med säkerhet antaga, att tullafgifter ensamt förmå gifva nödigt skydd åt alla varuarliklar af den inhemska industrien, samt att den, såsom följd af förbud, befarade olägenhet af lurendrägeri ofelbart bör kunna lättare förekommas, än tullförsnillning, hvilket ock sannolikt förorsakat, att i flere länder, oaktadt näringar och konstflit der hunnit en vida högre grad af utveckling än i Sverige, och i hvilka länder finnes en både bättre lönad och talrikare tullbevakningspersonal, förbud emot införsel af flere varuarliklar likväl ännu fortfar; och hafva Rikets Ständer alltså funnit nödigt, alt förbud bör i vissa fall bibehållas; i följd hvaraf Rikets Ständer, såsom hufvudgi under för tullbeviliningens bestämmande, för deras del antagit: 1:0 att, med erkännande af E. K. M:s rätt, i afseende på förhuds utfärdande och upphäfvande emot in- och utförsel af varor, så väl som af de E. IVL K. tillkommande rättigheter, i afseende på tractaters afslutande nied främmande magter, alla varuartiklar, hvarmed i Sverige hindel kan drifvas, böra i Tull-Taxan med derföre utsatt tull intagas; dock kommer i de fall der Rikets Ständer beslutat, att förbud bör ega rum, detta förbud att för sådana varuartiklar i förslaget utsättas; 2:0 att alla råämnen, hvarå erforderlig tillgång inom landet saknas, och hvilka äro föremål för inhemsk förädling, må införas emot låg lullafgift; 3:o att sådana råämnen, som äro föremål för landets egen produetion, beläggas med en, relativt till de i föregående punkter omnämnde råämnen, högre införseltull; 4;o att alla natur- och konstprodueter, som ej kunna innom landet åstadkommas,
men utgöra ett allmänt behof för consumtionen, underkastas en i allmänhet, med hänseende till förhållandena, lindrig afgift; Bih. tilt R.
Fröt. i834 och 1835. 10 Sami. 1 Afd. 2 Band.
5 Expeditions-TJtskoltets Forslag till und.
Skrifvelse N.o 3o8. 5:o att sådana natur- och konslproducter, sona i allmänhet inbegripas under benämningen: öfverflödsartikiar, beläggas nied högre tullafgifter; 6:0 att natur- och konstproducter, sorn af inhemsk närings- och konstflit kunna åstadkommas, åsättas en tullafgift, hvars belopp anses in nebära tillräckligt skydd för näringarnes bestånd och möjliga förkofran, utan att motverka controlernas behöriga handhafvande och consnmtionens fordringar; 7:o att alla för inhemska näringarne behöfliga råämnen och naturalster, som ej lemna öfverskott till export, beläggas med en utförsel-tull, sorn tillräckligt tryggar för varans utförande, till mehn för Staten, utan att derföre möjligheten betages, att, vid förändrade förhållanden, utförsel deraf må kunna ega rum; 8:0 att inhemska råämnen eller natur-alster, på hvilka öfverskott utöfver landets behof ega rum, beläggas med så låg tull, att deraf ej blifver hinder emot öfverskottets förmonliga användande genom export, om och när sådant ske kan; g:o att all product af inhemsk konstflit må kunna utföras antingen tullfritt, eller emot den lägsta möjliga afgift; 10:0 att, vid de tillfällen, då en bättre vara kan förblandas med en sämre af samma slag, eller då icke erforderlig eoutrol står att vinna, det förtullningen svarar emot varans verkliga egenskap af finare eller gröfre, en medeltull må bestämmas, som skyddar emot införsel af den gröfre varan, och är lämplig för det slag, som behöfver införskrifvas; 11:0 att den fastställda tullprocenten utsattes lill bestämdt belopp uti Riksdaler, skillingar och runstycken Bancosedlar, efter mått, mål och vigt, så mycket som omständigheterna och varornas beskaffenhet kunna medgifva, och blott i sådana fall, der större svårigheter sig i detta afseende förete, förtulining af varan ske efter dess värde, tullen beräknad till viss procent deraf; 12:0 att då R.
St. uti ofvannämnda förslag till Tull-Taxa icke kunnat bestämma annan tull å varor, än den, som, efter närvarande omständigheter, bäst. försäkrar Statens inkomst och med dess interesse öfverensstämmer, men det på E. K.
M. ankommer, att, i afseende på utländska rnagter, bereda en för Svenska handeln förmonlig reciprocite, hafva R.
St. skolat hos E. K. M. i und. anhålla, det E. K. M. i Nåder täcktes vidtaga aila de mått och steg, som, i afseende härpå, med landets bästa äro förenliga, samt, för befrämjande häraf, minska eller nedsätta den i TullTaxan utsatta tull.
Exp idit i ons-Uls kottets Forsing till tind.
Sk/ ifvclse N.o 3o8. 35
Då likväl en noggrann conlrol genom tullbevakningen väsendtligen leder till skydd för inhemska industrien, äfvensom till förökande af Statens inkomster genom indirect beskattning, hafva R.
St. skolat hos E. K. M. i und. anhålla, det Officerare och Manskap af E K. M:s Flotta hädanefter å de tider af året, då sådant kai» låta sig göra, matte användas till kust» bevakning å för ändamålet lämpliga, snällseglande fartyg; äfvensom att E. K. M i Nåder läcktes, efter sig företeende behof och tillgångar, låta sätta i sammanhang patrullerande controler, ej mindre till sjöss, än till lands, hvilka ej allenast kunna upptäcka de lagbrott, som försökas, utan än mer afskräcka från de tillämnade.
St. i öfrigt ansett, att uti underrättelserna lill Tull-Taxan det stadgande borde meddelas! att, der placat-stämpel nyttjas, å densamma bör antecknas efter hvad tullvärde förtullningen skett, på det hvar och en må sättas i tillfälle att förvissa sig derom, alt vederbörande Tulltjensteman vid tullvärderingen med nit och redlighet deras åligganden fullgjort.
St. sålunda uppgifvit de hufvudgrunder, som R.
St. vid Tullbevillningens bestämmande antagit, utbedja R.
St. sig att serskildt få fasta E K.
M:s höga uppmärksamhet pä ett ämne, som vid liera tillfällen varit föremål för de båda Statsmagternas öfverläggningar, nemi. ordnandet af en spanmålshandel inom landet, som beredde på en gång en säker spanmåls-lillgång och nödigt skydd emot samma varas fallande i vanpris.
I afseende härpå hafva R.
St., i likhet 'med hvad Tull-Comiteens
Betänkande i denna del innehåller, ansett, att, till förekommande af nöd vid de tillfällen, då missväxt på spanmål eller mindre gynnande skörd af denna förnödenhetsvara eger rum, en inom landet ordnad spanmålshandel utgör det säkraste correctivet emot de olyckliga verkningar, som ett sådant förhållande kan medföra; och då svårligen någon egentlig, nyttig och till förenämnde ändamål ledande handel kan åstadkommas, så framt ett stadgande i detta afseende finnes, som lätteligen omintetgör äfven de säkraste beräkningar, samt således något fält icke finnes öppnadt för speculationen, hafva R.
St. åsyftat att meddela ett stadgande, som för kommande tider och på ett enkelt sätt skulle bereda fördel för producenten derigenom, att grunda ett mera stadigt varupris under de goda åren, samt derjemte förvissa consumenten att kunna påräkna ett säkert fyllande af sina behof till måttligt pris i de tider, då, vid mindre gynsam årsväxt, den bristande tillgången å spanmål eljest antingen gör de stegrade prisen i dubbelt hän - 3G Expeditions-Utskotlets Förslag till und.
Skrifvelse N.o 3o8. seende kännbara för den behöfvande, eller, till förekommande häraf, försätter Styrelsen i den obehagliga ställning, att nödgas till det större antalet behöfvande consumenters fördel vidtaga åtgärder, som betaga producenten den vinst, som skulle ersätta det vanpris, hvaruti dess produetion förut en tid befunnits; i följd hvaraf R.
St. få hos E. K. M.i und. anhålla, att å spanmål en, under en tidrymd af 5 år, oförändrad och stadigvarande införseltull måtte sättas, beräknad så, att den å ena sidan utgör tillräckligt skydd emot utländsk concurrence, och att^ den ä den andra, under möjligen inträffande missväxtår eller mindre gynsamtna skördar, ej så fördyrar spanmålen, att brist och nöd derigenom uppkomma, i hvilket afseende Rikets Ständer trott, att inkommande tullen å spanmål lämpligen kunde bestämmas, på sätt förslaget till Tull-Taxan närmare innehåller; och då vid denna lullbestämmelse icke är afsedt att inbringa någon större inkomst för Stats-Verket, hafva Rikets Ständer ansett sig till E. K.
M:s Nådiga disposition bora öfverlemna hvad tullen för inkommande utländsk spanmåi inbringar, att endast och framför andra medel användas till understöd i de orter aflandet, som, hårdast tryckte af missväxt, i öfrigt befinnas vara i högsta behof af undsättning; börandes hvad af dessa medel det ena året icke användes, till filt annat år reserveras för enahanda behof.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 12 Mars i835» Bil. lill Expedit iöns-Uti kottets Förslag till und.
Skrifvelse N.-o 3oS. 37 Uppläst och godkändt lios Ridd. och Adeln den 12 Mars i835.
Preste-Ståndet den 12 — — IWgare-Ständet den j2 — — Bonde-Ståndet den 12 — — F ö i* s i a g till Taxa å Tull-ajgifterne för inkommande och utgående varor j jemte Tariff' för Credit-upplaget och Transito-afgiften.
Tull värde*
Qvantitet för tu-llberäkningr Införseltull.
Utförsel- tull.
Agat: 40 — oarbetad , t Skålp, 4 — — — — 9 — arbetad .
Alabaster: * * • * 1 Skålp. 1 16 — F ri. 5 — oarbetad . r • • . 1 Skålp. — — 6 — — — arbetad t r f 100 R:dr v. 20 — — — — — Alun: — 48 — — Romersk . 17 Lisp. 12 — — •— — — ) 5 — — andra slag . 17 Lisp. 7 24 — — 20 — to — — Ambra . » . . r 1 Lod 1 — — — — — 10 — Angelika . . • • r tr 1 Skålp. — 2 — ■ — — j to — Anis . . . • * * tr 1 Skålp. — 2 — — — 1 Antimonium: 10 — crudum eller spiesglans • 1 Skålp. — — 6 — — 1 3o — regulus. 1 Skålp. •— 1 6 — — — 4 — — Apelsiner. . i 00 St. 2 Aloe, se Gummi.
Anjovis, se Fisk. 38 Bil. lill Expeditions-UtskoUets Förslag till und.
Skrifvelse N.o 3o8.
Qvanlitet för tullberäkning.
U tförsel- tull.
( 0 Apolheks varor i denna Taxa ej specilierade: enkla mediciualier .
Arsenik, till införsel af Apothe- kare och, efter ei hållet ser- skildt tillstånd af Commerce- Collegium, för Fabriksim ält- jod R:dr v. ioo R:dr v. i Skålp. I 0 20 — 6 I Fr ia. — ?n Aska: rå, af träd eller andra vege- tabilier i Lisp. j 6 8 20 pott-, vallad eller oraffinerad raffinerad och calcinerad i Lisp. — i ■ 6 — — 2 — 2 ifi _ i Lisp. — — F ri. 4° Askar och Dosor al sammansat- te eller såsom arbetade ej specificerade ämnen .
Assa foetida ioo R:dr v. i Skålp. 25 4 — Fr ia.
I f 2 Balsam: i Skålp. 6 — — — — I 2 ___ X Skålp. 1 1 2 — — —
( Skålp. — i b — — — — i5 40 3o Annan nativ balsam .
Batid:
Sammets, alla slag ....
Siden:
Flors t oo R:dr v. i Skålp. i Skålp. IO 2 6 24 3a — |
Fr ia. andra slag, utom Sam- mets ......
I Skålp. 5 — — Arrac, se Bränvin af Ris. Aska, Tenn- och Bly-, se Tennaska.
Auripigment, se Färger.
Balsam, Riga-, se Rigabalsam.
Bil. till Expe dit ion s-Ul sk o t tels Furslag till und Skrifvelse N'.o 3o8. 3;) T ullvärde. i 5 5 3 3 2 I 9 12 6 9 24 24 24 24 32 I 2 40 l6 I 2 36 4o 2/, 4o Band:
Halfsiden- utom Sammets, Bomulls- d:o Ylle- Linne- Bark:
Ek Björk, och andra löfträds Gran, och andra barrträds Barometrar och Termometrar Bast och Bastrep ....
Bastmattor till garnering och emballage Beck : i tunnor i barkar ......
Beckolja
Elfenben, oar betad t , . arbetadt . . Hvalfisk, oarbetadt el.
Border arbetadt .
Alla andra slag, oarbetade arbetade Bensvart, Benkol eller Bister Berberis-Rötter Bernsten; rå och oarbetad . . . arbetad ....
Bilder: gjutne, huggne eller formade
Qvantitet för tullbevakning* Införseltull Utförscl- tull. i Skålp. t Skålp. 1 Skålp. 2 I 24 1 2 36 (fi- .
Kl. 1 Skålp. 1 Tunna 1 6 24 ia. 1 Tunna 1 Tunna 6 6 — | Fr 100 R:dr v. 1 Lisp. 1 dussin 25 6 12 — k Fr ia. 1 Tunna Fi 3 ia.
_ 12 1 Skepp. 4 — „ 18 _ 48 Kannor 2 — — 8 — 1 Skålp. _ 6 1 Skålp. 1 24 Fr itt 1 Skålp. — 3 — 4 1 Skålp. — 12 Fr itt 1 Lisp.
Fr ia. - 4 1 Skålp. - 12 Fr ia. 1 Lisp. — 1 0 F. itt 1 Lisp. — 8 — — 8 — 1 Skålp. 4 ' , 1 Skålp. 1 16 — Fr i. 100 R:dr v. 10 — - Fr i.
1 Basin, se väfnad af Bomull.
Batist, se väfnad af Linne.
Battins, se Trädvaror.
4° l‘tt Expedit i o lis- Ur sko! tels Förslag lill und.
N-o 3o8.
Q van litel, för tullberäkning.
In förse Hull. U tfö r sa tull.
I Bilder: förfärdigrde af Svenska Konst- närer Fr ia. \
Bildhuggeri-arbeten af träd och j arcliitecloniska arbeten .
. too R:dr v. 20 - > Fr Bin, lefvande i kupor . . .
Bleckslagare-arbelen, ej speci- Fr 1 a ia.
1 Cl i fierade roo Frdr v 33 16 J G — — Blod, Ox- och andra kreaturs. rjo Kannor i4 ia. ' 3 Blodiglar Fr .5
Fr Fr ia. ia 5o — — Blommor, arlificiela ....
1 Skålp. - 20 — Blomster, torkade, ej specifice- rade 1 Skålp. . 2 2 Blomsterlökar ......
Fr iÅ.
Fr ia.
Bly: 1 1 4o —: — oarbetadt i Tackor ....
1 Skepp. 2 24 — ■J- 24 5o — — i Rullar ....
1 Skepp. 3 — ■ - 60 — — arbetadt, ej specificeradt . . 1 Skepp. 12 — _
Fr itt 2 32 — Blyerts 1 Lisp. — 32 —— 1 3 4° — Blyertspennor 1 dussin . 8 Fr i a. - 20 — Blysocker 1 Skålp. ___ 2 3o — Blår, Hamp- och Lin- . . . 1 Skepp. IO — . r 2 32 — Bläckpulver eller Substance t Skålp. -- 16 Ft itt Bokstafsstämplar samt Boktryck 32 — eller Stilar . i Skålp?- 3
Fr ia förslitne och obrukbareel- 8 — ler Stjlskrot. 1 Skålp. — 1 — — 1 — Biscuit, se Porcellaine.
Bokspån, se Spillning.
Bok - Bil. till Expeditions-Utskottets Forslag till und.
Skrifvelse N.o 3oS. 41 Tull värde.
Qvantitet för tuiiberäkning.
Ulförsel- tull. 24 Boksvärta 1 skalp.
r 4 F ri Bolus, hvit eller röd, samt Ter- 4 — ra Sigiilata 1 Skålp. i 3 — — — 16 — Bomull 1 Skålp. — — 6 — — 24 1 Skålp. 100 B:dr v. 2 6 „ Borstar 33 l6
Fr i a 2 — Bouillon de Poche 1 Skålp. — 32 — b' ri Broderier af Guld och Silfver: 2 4 — äkta 1 Lod — 3o — lFr ia I 20 oäkta Broderduk, Marle och Stramaille om högst ett qvarters bredd: 1 Lod 20 3o — af silke och bomull . . . af bomull, lin eller hampa, 1 Aln — 6 — 10 enkla eller blandade .
För ölverskjutaude bredd komma tullviirden och af- gifter i proportion att ökas.
1 Aln 2 20 — Brundier 1 Skålp. — 2 — — — —- 5 Brunsten Bränvin och Sprit: af Säd och Potatoes eller an- 1 Skepp. 1 3 6 dra Jordfrugler: Genievre, Nederländsk af lill och med 12 graders
Fr 2 — — styrka 1 Kanna 1 — — Ht Bombasette, se Väfnader af Ull. Bombasine, se Väfnader, Halfsiden.
Borst, se Hår.
Bouteiller, se Glas. Bred- och Plattlisfe, se Fisk torr.
Bron/e, se Metall.
Brynstenar, se Sten. Rik. till R.
Prot. >834 och i83S. 10 SumL 1 Afd. 2 Bandet. 6 42 Bil. till Expeditions-Ut skottet!
Skrifvelse IV.-o 3oS.
Qvantitet för tullbevakning.
Bränvin och Sprit: af Säd och Potatoes eller an- dra Jordfrukter: Genievre, Nederländsk 2 — deröfver t Kanna I 34 \
Alla andra slag, odistilleradt eller distilleradt:
Fr ilt af till och med 12 graders I 16 — styrka 1 Kanna I — — 2 -— — deröfver t Kanna I 3 4 — / af Frugt:
Cognac af till och med ta graders 2 — — styrka 1 Kanna I — — 3 — — deröfver 1 Kanna ] 24 — 2 andra slag af Socker eller Rumin: af till och med 12 graders t Kanna I 2 — — styrka 1 Kanna I — — >Fr itt 3 —.
—. deröfver t Kanna 1 24 — af Ris eller Arrac: i af till och med 12 graders 1 2 — —• styl ka • 1 Kanna i — — \ 3 «— — deröfver ......
1 Kanna I 24 — ) Bröd: 4 — af Hvete I Skålp. — 2 — (Fr ill 2 — af Råg ........
1 Skålp. — 1 — v > i3 16 — Bäfvergäll . 1 Skålp. 1 16 — — — Böcker: på främmande språk samt Chartor, Musikalier, Not- och Ritböcker Fr ia.
Fr ia. på Svenska tryckte . . . 100 R:dr v. 20 — — Fr ia.| .
Buldan, se Väfnader.
Bär, ej specificerade, se Frugter.
Bil. till Expedition t- Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse N-0 3o8. 45 Tullvärdc.
Qvantitet för Tullheräkning Infot sclt ull.
Utförsel- tull a i a a 4 20 — Böcker:
Biblar gifne till Svenska Bi- bel-Sällskapet med inbundet rent eller li- nieradt papper Bönor:
Hvita eller så kallade Turkiska Trädgårds Åkerbönor, af alla slag, lika med Ärter.
Cacao (oo R:dr v. 1 Skålp. 1 Lisp. 1 Skålp.
Fr 25 ia. 4 40 5 — Fr }F. ia. ia. i a .— Caffe 1 Skålp. — 4 — — — ta i a — brändt, och alla till Caffe- surrogat användbara brända växter.
Calmus 1 Skålp. 1 Skålp. — 6 4 — Fi itt i 1 2 Campher: oraffinerad 1 Skålp. _ 6 — — — i 3a raffinerad 1 Skålp. — 12 — — — — i ia Canel, Canelknopp och Cassia Lignea 1 Skålp. .— 8 — 3 8 Cbantharider eller si kallade Spanska Flugor 1 Skålp. — ! 5 — — — — 4 — Cantiller 1 Skålp. 1 — b r la. i .
Caoutschouc 1 Skålp. — 2 — — — — a8 Capris 1 Skålp. — 7 — — — — t 24 Cardemummor 1 Skålp. — 8 — — — po I Cassia Fislula 1 Skålp. —• 3 — — — ■— Camelhår, se HSr.
Camelotte, se Väfnader.
Canelknopp, se Canel.
Carma), se Färger, ej speciGcerade.
Carotte, se Tobak. Cassia Lignea, se Caoel. < 44 RM- lili Expeditions-Utskottets Forsing till imd.
N-o 5oS.
Utförsel- Tuli. | 8 Castanier I Skålp. 2 1 tö — Ca viar I Skalp. tö _ - 2 — Chicorie-rot . J Skåip. — I 1 Cliiaabatk: 2 — om alen I Skålp. 4 — - - .
. malen, till införsel al Apo- 3 — thekare t Skålp. ■ _ 24 -- _ _ 7 - Ghinarot 1 Skålp. — 8 — — to — Chlorkalk I Skålp. — 1 _ __ i — — Chocolad t Skålp. 16
Fr it t t — — Cider I Kanna 12 .
Fr ir.i 3 — — Ciment I Tunna 36 . - ..
Cirklar och Kortpassare .
I OO R:dr v. 25 Fi ia. 3 tÖ — Citroner ........
IOO st vek.
I - - - - 4° — Citronsaft
I Kanna 4 - Citronsalt eller crystalltserad i 3 2 — citronsyra I Skålp. — 8 —
Fr itl 8 — Citronskal, torra ....
1 Skålp. I ö . i — — Cobeber i Skålp. 3 — — Gobolt, Malm ......
I Skålp. I 1 6 16 — — Metall ......
I Skålp. 4 -1 r- 4 CoefFurer och Fruntimmershat- tar, ej specificerade.... f 00 R:dr v. 5o —~ Fr ia.
Compasser 100 R:dr v. 25 Fr ia. i — -- 1.
Skålp. — tö Fr ia.j Cattun, se Väfnader af Bomull, Chagrin-Skinn, se Läder.
Ghrystal-Arheten, se Glas, ej specificerade, Chrystalli-Tartari, se Vinsten, renad.
Cremor-Tarlari, se d:o d:o. Cinders, se Stenkolsstybb.
Cocbenille, se Färger.
Cognac, se Bränvin. O LT5 Bil. till Expeditions-Utskoltets Förslug till tind Skrifvelse N-0 3o8. l\ö 25 23 värde.
Qvantitet för Tullbevakning.
Utförsel- tull — Copal Coraller, äkta:
I Skålp. — 5 — — — 6 4° — oarbetade
I Skålp. ■— 4 — ■— - — arbetade .......
I Skål p. I 16 — Fr ia. l 0 — Coriander 1 Skålp. — 2 — — — — I 2 — Corinter I Skålp. — 3 — — — — 30 Dadlar 1 Skålp. — 6 — — — — Decorationer, Plateauer med till- behör, samt Ornamenter, ej specificerade 100 R:dr v. 5o — — Fr ia. 36 — Deglar I Lisp. — 3 — Fr ia. — Dref I Skepp. 5 — ■— .1 — — Drefmat, eller gammalt och i stycken af högst 2 famnars — — längd synderhugget tågvirke
I Skepp. 5 — — 1 — — Dricka, Porter, Öl och andra 24 slag (Bouteillerne förtnllas ser- skildt enligt Art. Glas.) I Kanna I 2 Fr iti — Dan, alla slag ......
I Lisp. 3 16 — — 24 — — — Emad, i massa I Skålp. — 24 — — — — — Enbär I Tunna — 3a — — 2 — 1 2 Enbärsmos I Skålp. 4 — Fr itl Etuis med tillbehör af samman- satte eller ej specificerade äm- Fr nen.
. . . . . . , t (00 R:dr v. 25 — — ia.
Corduan, te Läder.
Damast, se Väfnader.
Desman, se Muscus.
Doffel, se Väfnader.
Dräll, se Väfnader.
Elfenben, se Ben. Enbärs-Olja, se Olja.
Essence, se Olja. ^ Estamper, se Kopparstick.
Bil. lill Expeditions-Utskottets Förslag till und.
TullTärdc.
Svenska, för utländsk räkning köpte, med deras tillbehör al tackeltäg, segel, ankare och bestyckning.
Utländska med tillbehör: när, i följd af serskilde omständigheter, helfrihet för sådane beviljas, eller när de af Utländning till Svensk hamn inbringas samt der prisdömas och försäljas .
Tagna under krig af Svenskt Örlogs- eller Kapare-Fartyg och lagligen prisdömde . .
Strandade och säsom vrak sålde .
Alla andre Fenkol . . Fernissa .
Fikon . . . Filar . . . Fingerborgar och Syringar Fisk:
Färsk:
Dä den frän utrikes ort af utrikes man införes lill stör-^
Qvantitet för tullbevakning. för hvarje, 100 R:dr af köpesumman.
I för hvarje, IOo R;dr af köpesumman.
Dito Skålp. i Skålp. i Skålp. i Skålp. i Gross Införseltull. a5 Fr ;.o a5 ta.
Fabriksvaror, ej specificerade, se Siojdevaror.
Fayance, se Porcellaine.
Fe Ib, se Väfnader, Siden och Ylle.
Fillar, se Väfnader.
Fiftrerstenar, se Slen.
Fiskben, se Ben.
Utförsel tull.
Fr Fr F.
Fr ia. ia. ri. ia. ia.
Bil lill Expedition*-Utskottets Förslag till und■ Skrifvelse N.o 3o8. 47 Tullvär de.
Qvantitet för tullberiikning.
Införsclt ull.
Utförsel- tull. re quantitet än i tunna el- ler i3 Lispund, bör derfö- re i tull erläggas hälften af hvad för samina sort fisk, saltad, är bestämd.