Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I^1oj:t8 oell I1iliöt8 8tönder8 vid innevoronde Itili8- dor; i i;run>lIo»8-enIi^ ordning lottode liedut, Kon^l. iVIoj:t lielio^ot, i 80mmonlion^ ined utnomnondet ot (dieter för de nvo 8tot8-De^ort6ment6n, ät dem, i IVäder uji^dro-;o ott, eder ^emensom öfverlo^LIninF om 1öm^!i^o8te 8ottet kör orendeno8 tisliondlinA inom de under
Dejoortementen t^donde 6on?di-Iöx^>editioner, underdoni»8t tdre8>ä, den normore re»Ie> in^ of emket8- inonno-oell tjen8temouuo-per8onolen 80mt odönin^-belo^jien i Kon»I.
>Ioj:t8 (lonell, 80m den Iie8lutode förändringen linnde siäliollo; onmölde t. t'.
Olieten tor ( inonee-De^oi tementet 8tot8-krodet ut ^Vingärd i undeidänigliet, ott 8odono för8log till ^er80nello oell ot1öning88toter numero blifvit n^sii ättode för ej mind re (len n^o du8titirs 8tot8-Lx^editionsn jemte du8titire kevi8ion8- oell du8titiss (lonxlei^-txx^editionerns, än de till lf/ondtfor8vor8- neli 8jötor8vor8-Des)ortementen liöronde Idx^editioner, 80m mot8Vorode för detto Xrig8-Hx^editionen oell livitlio nu f>enömnde8 1Zondtlör8Vor8- neli 8joför8vor8-I)esiortementell8 llon/di-Lxsieditioner, 8omt ott Llieferne för IItrili68-, (livil-, kdnonee- oell tZeel68io8tiIi-Oejigrt6M6nten ä8liot kilieliollonds of nuvoronde on8log tor LmIoet8- oell 1jen8temollnen vid doloinettet för IItrili68 tirefvexlingen, Kom mor-, Xo/zg'/.
Mr/':/>r ^Vudrg-r ^V/o §7. 21 mar-, Dandels- oell lsinanee- saini.
Leelesiastik-Lxpeditionerne, utan annan förändring, än att Dt rikes Departementets Expedition erköll tillökning gsen Lanrdist-lön trän f. 6.
Dos-Lanrlers-kxpeditionen, att lonerne oek tjenstemännens antal inom Livil- oell Vinanee-Depai tementens Dxpeditioner kommer att underkastas en sä keskallad» ester ärendenas fördelning erforderlig, inkördes reglering; att staten för Dinanee-Dxpeditionen minskades mert 1,20c» kd:r kvilka skulle tilläggas 8tats-anslgg6t för Li vil-Dxpeditionen, samt slutligen att Ztats-anslaget tor Leelesiastik-Dxpeditionen kleive ökadt Lned 600 K'.dr tor kildgndet as en ytterligare DrotoeolIs-8ecreterare-Iön.
Därigenom uppkonime följande 8tats-summor, okeräknade de serskildt anslagna kxpeditions-Lkefs-lönerne, nemligen: tor Livil-Lxpedstionen ...... 1^,066: 3s. —> — Dinanee clito . . - . . ' . 11,666: 32. — — Leclesiastik clito ....... 1 >,^66: 32. — Xör Landt- oell Hölorsvars-Departementens Expeditioner erfordrades utöfver Nuvarande anslag tor Xi igs-kxpeditionen 2,066: 82, en tillökning, som ieke kunnat undvikas, enär, vict statens uppgörande för 8jöförsvarskxpeditionen kekosvet as en tjensteman i kvarje grad leks medgisvit en elter ärendenas keskallenket lempad nedsättning i 8tats-ansiaget pä det kela.
De n^a 8tateine upptoge i följd karas för Landtlorsvars-Lxpeditionen ----- 12,533: 16.— — 8jökörsvars dito ------ /j,866: 3a. —.
Lör regleringen as lönerna vid den n^a dustitigz-8tats-Lxpeditionen samt dustitire-kevisions- oek dustitss-Lanrilers-Xxpeditionerna erfordrades, utöfver nu kelintlige tillgängar, >5,666
K:dr 32 sk. kvaras 1 o,^ov ki:dr redan voro kegärda i Xongl. lVlajrts l^ädiga
Droposition om ätats-Verkets tillstånd oek keti os.
Återstoden skulle ketäekas, dels as öfverflyttade löner frän 5 cl. 8c>sLanxlers-kxpeditionen 3,666 lkdr 32 sk. dels as det serskildta arfvode» »>6oo X:dr, som kittills as kxtra Dtgists-medlen utgätt för kiträde vid du* 8titise-8tats-lVlinist6rn8 statistiska emkets-kei ättelse. d3Il Dtrikes Departementets Expedition komme, säsom ofvan ar nämndt, att öfverlista» en Lanr:listlön, 800 k:dr llän s. d.
Dos-LanrlersXxpeditionen.
Vid sädant forkällande skulle 8tats-anslagen utgöra: för dustitiae-8t:>ts-Lxpeditionen ----- 7,666: 32, — -— dustitiae-Kevisions dito - - - - - - 3/>,6oo: — — — dustitise-LanLlers dito ------ ^,266: 3a. — /r,ä. c>// /t. öt, ,F^o. , 7 22 //a/t. 4 22 67.
Oe ifrägavaran6o^ sillöIcninAarno korclo jemsö 8e 8er8liiI,Is anxla^na Lxs>ec!ision8-Lkef8-iönerna Kerälcna8 oell utAä krän ook mecl 3uni män:xl8 körjan cielia är.
Ven under lönerna inke^iisine 8^anmalen sliiills forsfara.
Ofvannämncle lö>-sIi,A innelassacle för öfri^s un(lerclgni,«s sillgs^rlcancle gst lionel.
Na^:t säolcse8 förnya clen i I<.on!;I.
IVlaj:t8 lVädi^a Vimp08ilion om 8tas8-VerIies8 till8säncl ook kekof gjorda fram8sällnin^ om 8er8lcilds Indragnin^8-8tas för du8sisiiL-Il6vi8r0N6N8 ook X.ONAI..
OanLkess ofversaliAe sjenssomän, u^psa^ande: för du8sisim-kevi8ionen - - - - - - i,63/j: 26.
, ,. f. cl. XriZ8 klxjredisionen <----- 8,6^6: >8. 5. — f. cl. Ilandel8- oell I^inanoe diso - - - 960: >6. — — 5. 6.
Kool68i38filc. - diso - ^>998: »3. 5. «— k. ä. kok-LsnLlers äil» - - - 6oor— — kvillcen IndraZninK8-8sas,. kvariAenom ^ndra flufvud-d?iseln8 Ke8^arin^ar klefve kefriade frän anvi8nin^ar sill ess 8ammanrälinads kelo^jo ak 8,631 R:dr 9 sli. 10 r8s. redan vid soria Iön-reAlerin»6N inom l^on»I.
!^Iaj:ss danali varis kekölliA oelr kleive ännu mer nödvändig, clä vä8endsliZa lörändrinFar i de ^ergonella Materne korde e^a rum.
Ook 8lul.IiA6n usvi8ade merkerörde för8la^, gst 8sgserue för Vandsook 8jökör8var8-Ve^art6M6nken8 Oommando-Lxpedisioner, iolce fordrado vä^os killölct an8laA, utan sfs dersil! kunde- använda8 nuvarande ansla»8-8ummor kör Oeneral-^djusanl^ Lxpedisionerne för Armeen ook Idossan, usAÖrande cles förra 7,600 kdr ook des 8enare 1,900 Ikliv Ned pillands al kvad 8alunda klilvis i underdäni»kes Kem8tällds, kann Xonzl. Naj:s, enli^s 8sas8-kädes8 underdänij;a sill8s^ikancle, ^ocls i ljäder förordna, gss on, i öfveren88sämmel86 med innekalles af olvannämnclo för8la^ alfassad lXäcliZ Vropoxision, rörande löne-re^lerinAen för clo under 8sas8-Ve^3rsementen ledande Lx^edisioner, 8kulle, 8ädan den8amma är vicl clessa krosoooll kifozad, unclor clonna dag sill kilios8 nu föi5amläde 8sänder8 8sas5-I7s8lcoss alga.
Hx VrosoeoIIo, a/ 5100L-IdOK.N, Ll^ILNL veu O^ELsir ^1'OEU. 18^0. /Vrrr/r^cr . /V,o 63. li':o 68. rink. 611 lässi.
I7t>K. den 13 luli, 16. 6 e.m. K0X6D. älid:78 /i^rr//^« /^,o/-r)sf//on tf// 8ttr,rr/a/', msr/ /oV.r/rrH' //// /ovrr/r r/, 'rrr/a .rtrrr/^a/^r/e/,, r-ö/vr/ir/s ^'^att/rr^/ 6r/r/a/r äfoa^o/z/rs'
Kott r/a/« 3 K/r 18jo. I^?zn torda loring antaga, att dan sakernet, som besättning ma medföra, sällan ingär i beräkning u!i da mar g vigliga oall ledborg gflgl, livilka förnämligast bäfva anspråk slt, af samliälls-lagsrne sk^dilss. — lia serskildta betänkliglteter emot mildring uti Ir^sättiiingslvänget, bvilka, rinder ett vacklande myntvärds oclr dergk följande osäkerbet i creditförliällgnden, förut egt rum, Iigfvg ocksä numera uppbört. k)at lior leire undfallit Kongl. !ilgj:t, b irulsdes, efter nu gällande lag, en gäldenär, som ej förmur visa, ult Iian genom vädligz liändelser, såsom sjö-elle, brandskada, 6-ndens börjande, eller gnngt sädant olycksfall, ulgn något sitt vällande, kommit pä obeständ, kan bällas i bysätlnings-bäkts under obestämd lid, scb sölades för belg lifstiden.
l anseende till det lidande, som en sä långvarig förlust gf personlig frilx-t för gäldenär medför, kan, sig sätt i motiven till löag-Lomiteens förslg» till rillman fuvil-lag blifvit anmärkt, besättning ställes i bredd med lisra gf d«r slrsll, bvarmed brottmäls-lage» belägger svärgre brott, ocb äfven ! strängbet öfver ^ä nägra gf dem. vä i lagen gifvas bestämda reglor för straffens tillämpning oell gfmätgnde efter olilia stialfba, betsgrader, kommer deremot besättning gtt bero gf borgenärs godtycke, bämndlystnad, eller förmåga att i bäktet. underbälla gäldenären. likväl kan besättningen ej betraglas annorlunda, än sisom ett tvångsmedel att förmå gäldenär att, sa vidt möjligt är, ulan uppcbäll, göra rätt för sig, ocb delta skäl för besättningens användands upplisr, sä snart gäldenärs egendom blifvit till Loacurs afträdd oell bouppteckningens rigtigbet är af bonom med ed fästad, emedan dä mäste, intilldess motsatsen visas eller göres sannolik, antagas säsom verkligt, att gäldenär ej eger llere tillgängar.
I följd bäraf, ocb dä det i 8 Lapitlet Dtsöknings-Ldken gjorda medgifvande zs besättning, redan innan fordran blifvit gf Domstol eller Konungens OefallningsFc'/4. tt7/ /r.
K. 18zjo. i Km/, l ^/r/. 20 //ä/ic. l 2 ^l/^ ^ Z', /V o 68. bäfvande pröfvad numera sällan eller aldrig as sordringsegaren äberopas, eller af kxe cutorn tillämpas, samt ilen förmon äter, som, i körordningen elen is
Uars i83o är gäldenär förunnad, att besättning, pä grund, ak löpande skuldebref, ställdt att betalas vid anfordran, ej mä verkställas förr än ätta dagar körllutit efter lagsökningen, svne8, med afseende ä Iöfte8män8 serskilda ansvarigbet, böra för elem utsträckas äfven till ile fall, <lä uti löpande förskrifning eller invisning, förfallotid varit betings I ; vill kongl. lt!aj'.t, efter 8tats-8ädets oell Högsta Domstolens börande, enligt bvad i,os följande protocoll utvisa, liärmedelst 5öre8lä kikets 8tänder t att me<l ändring of livad uti 8 Lap. bltsöknings-balken är stadgadt, rötande bvssttning eller förbud för gäldenär att resa ur stad <ler lion vistas, ocb med uppbäkvande gf 1 o §. i 5 (lap. samma balk, samt 5o §. i Ooncurs-lagen den 12 Alars i83o, mä varda förordnadt 80m föijer. 8- kör fordran, som, genom Utslag är fastställd, njute borgenär, der Iian det äskar, besättning ä gäldenär, efter tliv derom i bvarje fall är stadgadt. §- 2. löftesman, som ätagit sig annans gäld, ^^er löpande förskrifning eller invisning, säsom sin egen, mä ej derför besättas förr, än ätta dagar efter den dag, dä Iran bevisligen erlrällit del af lagsökningen, ändä att viss förfallotid j förskrifuingen eller invisningen utsatt varit. §. 3- Oäldeoar, Irvars egendom blifvit till borgenärer i concurs afträdd, mä ej besättas för gäld, som bau före concurssns början gjort, ulan i det fall, som i Hg §. ak tloncurs-lagen den 12 IVIars >83o sägs. ^r gäldenär vid början af concurs i b^sättningsbäkle, varde, sedan bau bouppteckningen besvurit, derutur losgifven. 8- ^ kor fordran, som i gäldenär; Loncurs bevakad blifvit, eller för bvilken lian en gäng varit basalt, mä ej besättning kunna bouom sedan äläggas, der borgenär ^0»^/ , ^:o 63. 3 ej visar skalig anledning, det gäldenär undandoljer tillgång, som efter concnrsen eller besättningen liovom tillsgllit ocb till gälds betalning gä bör, samt gäldenären j tbe loll ej giller lins Konungens Ilefallningsbafvande eller inför
Domstol med ed styrka, att ban sädan tillgäng ej eger.
§. klu söker borgenär förbud ä gäldenär att resa ur stad, eller ikran den ort, der ban vistas, innan ban ä borgenärs lagsökning svarat eller ratt för sig gjort: är anledning att befara, det gäldenär viker undan, eller prökvar Konungens llefallningslizsvande nödigt, alt ban muntligen böras skall, dä mä slikt förbud ej vägras, lieser gäldenär ändock bort, varde älerbewtad vcb, der borgenär det äskar, besatt. §- 6. besatt gäldenär lorblifve i bäktet intilldess lian rätt tor sig gjort, der ban ej i ofvan stadgade ordning eller ester borgenärens medgifvande, varder förr lösgifven. körsummar borgenär att förskjuta bvad, jemnlikt Kongl.
Kungörelsen den 7 klars >835, till gäldenär; lornödenbet bör bestås, skall den senare genast lösgifva;.
Kongl, klaitt lörblikver liikets 8tznder med all Kongl. lXäd ocb önnest städse välbevågen. /'o^rs. a/ /'r'«ro<?»//e/ ö/ve,' v/f/f-L-/)e^-'!r-^L/nc,rteiv ^//s,ic/s?
, /rcr//et r»/o> i/ne t io/rn/r^e/r r ^ntx-^är/ok r/e/r 3 /«/« 18,^0. lXärvarande:
Hanz kxcellencs, dustilia:-8t3ts-Illini8tern Iler,' Orefve /^ov^s, lians kxcellenee, 8tats-IVlinistern för Dtrikes ireildena Herr kriberre ^'srvre/r/. 8tsts-It3den:
Herr kl illers 6?e^/e/ ^r/'5>/r, Herr kriberre ie/Fee/-/'e//sL, a/ //„-<; , 7o>/ie^/cre/^. dustitise kaden: ^kre/rma^.
Orefve i/-«/ve. kfter det, enligt livad 8tats-kads-?rotocol!et den 2^ danuari innevarande ar visar, Kongl. lllaj:t vid underdånig föredragning a5 serskilde Lommilterades för äkxärders vidtagande i afseende 3 lVva I^agförslsgen, jemnlikt Kongl. Nöj:!?
Nådiga befallning , den s5 lVovember näsllidet ar afgiflig underdåniga Otlalande oell förslag till förändrade stadganden, rörande besättning, bebagat, för tillämnadkroposilion lill kikets 8känder, deröfver infordra Dögsla
Domstolens underdåniga ett^nöe, zg anmälte nu Hans Kxcellence
Herr duslitise-8lals-llli»istern till vidare bebandling detta Leende, lrvilket nu mee3, pa sätt Högsta
Domstolens krotocoll den 2l sistlidne ke kruari ecb den 19 derpäföljde klars innelialla, blifvit i ldugsta
Domstolen bandlagdt vcb derstädes föranledt till de underdåniga yttranden Dogsta
Domstolens krotocoll, kör sistnämnde dag upptager.
Deen dustiti!L-8tgts-klinislern ocl» 8lats-kadets öfrige ledamöter tillstyrkts i underdanigbet godkännande sk
I oell 2 i Lommitkerades förslag intagit i ldög sta Domstolens krotocoll den 21 sistlidne kebruari.
I öfrigt yttrade 8tats-kadets ledamöter sig anse besättning endast böra betragtas såsom ett medel att tvinga gäldenär alt till skulds betalande uppgifva ali den egendom, rom bouoin tilli,ör.
Dä gäldenär uppgifvit sitt bo oell denna uppgilt beedigat, mäste, intill dess annorledes visar, säsom Verkligt antagas, att ban icke eger llere tillgångar, inledningen till besättning 6 bär således uppbört, men den inträder ä n^o, da skäl förekommer, 3tt gäldenär undandöljer nägon sin egendom.
Lmedlertid, bäde till undvikande al
Hers edgangar, som enligt (lommitterades förslag skulle komma 3tt ega rum, du serskilda borgenärer tid efter 3NN3N lata besätta S3MM3 gäldenär. somt dä det s^nes lämpligt gtt gäldenär, cburu Iian lrigikves frän b^sättnings-Iiaktet, likväl till en koijan ocb intill dess orsakerne till lians obeständ blifvit lagligen utredde, underkastas det tväng oell inskränkning i frilietenz begagnande, som Loncurs-lagen bestämmer, 3nsäge 8tats-8ädets leilamöter egendomens lagligs afträdande böra stadgas, såsom villkor för befrielse ur b^sättnings-bäkte.
Dessa äsigter, föranledde 8tatz-Idadets ledamöter till alt föreslå en särskild svarande emot 3, H ocb 5 §. i 6ommitteradcs förslag.
Den ak Lommitterade förelagna 6:te skulle förblifva oförändrad ocb införas under §. /s, äfvensom 8 ocb <) §. af Lommitlsrades förslag bibeliällas under 5 ocb 6; men lika med Dogsta Domstolen funno 8tats-kadets ledamöter det i 7 ak sistnämnde förslag gjärds undanlag träa besättning ej böra ega rum; ocb förslagets i c> ocli 1 > § komma alt förfalla.
I'a grund bäraf lillslvrkte 8kals-?»adets ledamöter i underdänigbct, alt liongl.
Alaj.ts läcktes till bikels 8tänder framställa följande t/// ^rarZ»anr/c,r Åled ändring as bvad uti 8 6ap. ltsöknings-kalken är stadgadt, rörande besättning eller förbud för gäldenär att resa ur stad, der lian vistas, ocb med uppbäk vands gf 1 o i 5 6ap. samma balk; samt 5o §. i Loncurs lagen den 12 Alars i83o varder bärmedelst körordnadt, som följer: - §- lör fordran som genom Utslag är fastställd, ujute borgenär, der Iian det äskar, besättning ä gäldenär, efter tli^ derom i bvarje kall är stadgadt. 2 §. löftesman, som Ztagit sig annans gäld, ekler löpande förskrifning elier invisning såsom sin egen, ma ej derföre b)sätlas förr, än atta dagar efter den dag, dä ban bevisligen erbällit del gf lagsökningen, ända gtt viss förfallotid i körskrisvingen eller invisningen utsatt varit. 6 ^o/r^V. o 68. 3 §.
6äl l> när, bvors egen>lom l>1ifvit lil! borgenärer i Doncurs ostra>I<I , mä ej bvsottos 5",- gäll, som lisi, körs Ooneursens börjsn gjort, utom i del soll, som i /si) j^. os 6onc,rs-bogen den >2 Nars i 83o, säges. Xr gäldenär vid börjon sk Loncurs i b)'sättnings-bäkrs, vorde, ssdon lion bouppteckningen besvurit, derutur lösgisven. 4 §- Kör furdron, som i Aldenar; 6oncurs bevokod blifvit, eller för bvilken bon en gang vorit k^zztt, mä ej besättning kunna bonom sedon älgkos, der borgenär ej visor skälig onle<lning, det gäldenär un londöljer tillgäng, som, ester Loncursen eller besättningen, bonom tillfallit oeb till gölis betalning gä bör, somt gäldenaren i «b^ soll ej gitter bos Konungens kekollningsbofvonde eller inför l)omstol med ed storks ott bon sädsn tillgäng ej eger. Z §.
Nu söker borgenär lörbud a gäldenär att resö ur stod, eller isron den ort der bon vistas, innon bon g borgenärs logsökning svorot eller rött för sig gjort: or onledning ott beszro, det gäldenär viber undan, eller prösvor Konungens befollningskosvonde nödigt ott lion munteligen böros skall, do mä slikt förbud ej vägros. kisser gäldenär ändock bort vorde äterbemtad, ocb, der borgenär dst önskar, besatt. 6 §.
R^satt gäldenär korblifvs > bäktet intill dess bon rott för sig gjort, der bon ej i olvon stodgode ordning, eller ester borgenärens medgifvande, vorder lösgisven.
Körsummor borgenär ott förskjuta bvol, jemnlikt Kongl.
Kungörelsen den 7 Nors i8Z5 till gäldenärs förnödenbst bör beslos, skall den senore genast lösgifvas. llarföruton bemställds 8tats-Rodets ledamöter, ott Kongl. Noj:t mätte täckas onbefgllo Dess ocb Rikets Lommerce-bollegium, ott, ester vederbörondes böronde, , TV.o 68. 7 inkomma med underdånigt utlätande i aidedning gs cleo väckta sragan om uppltäfvande af stadgandet i IV. ^rt.
Ilsl!-ordningen de» 2 tkpril I "770, angående rältigket för Ksbriks-idkare att, dg fabriks-arbetsre adrager sig större skuld, än kan förmär betala, lala denna pä särskildt inrätladt srbetsbus skulden afbetsla, dustitim-kaden Fac^ma/r ock Orefve äberopade deras i Högsta
Dom stolen gsgisns yttrande.
Kongl. iVIaj:l, 80m täcktes i IVader bifalla livad 8tats-kadets bedamöter i della ämne i underdanigket yttrat ock tillstyrkt, bekzgade jemväl gilla den proposition lill kikets 8tänder, med förslag lill förändrade stadgande» rörande besättning, sam ! cnligliet dermed nu äfven var upprättad; ock befallte Kongl. I^lajtt att berörde proposition, sadan densamma linnés della protocoll bilagd, skulle i loreskrifven ordning expedieras.
Kx protocollo, <7cr,/ d/. 8c/rö>mcr'er'. a/ ^oMco//er ö/r/e,'
,e/re/cr/, //df/et t />o,ns/o/, />c«fa^eu r/e» 21 1 8 j o. Närvarande: dustilise-kädeo: /s^er-F, ub/eafder-H', (Grefve .V,rcn7s/cp, Orefve ^rr^c. 'pillförordoade Köredraganden, Däradsköfdingen /i. Z'. d/o,^c',r, föredrog i underdänigkel: Kongl.
KlajNs lVadiga kemiss gf den 2/p sisllidne danuari uppå serskilda 60mwitterades dea 26 lVovember sistlidet är afgisna underdänigg ullätande, rörande förändringen i nu gällande föreskrifter om besättning; varande berörde uoderdLnig» utlåtande af följande lvdelse: "8edan Kongl. älaj:t med afseende 3 det stora antal personer, som under är >837 varit käktade för gäld, sami enär mildring i bagens strängbet för icke svekfulle gäldenärer svntes af bliligket päkallad, enligt Kvad Herr dustiti!L-8t3ls - 8 Alinistern, i skrifvelse ak den 7 sisll.
Alars tillkännagisvit, bebagat i Asader uppdraga st Oammiltcrade, slt öfverse nu gällande lag om besättning ocb (leri föreslä den förändring eller jemnkning, som, ulan att rubba längifvares billiga anspråk, oell ulan slt skudda ockraren, kan ined menskligbetens rättigbeter förenäs, sä fä, i anledning liäraf, llammitterade afgifva följande underdåniga yttrande: ''bliuru de sladganden, I,villigs grgnslining salunda blifvit ät Lommitterads uppdragen, slä i nära samband med öfriga, angående utsökning gf fordringar gilus föreskrifter, liafva dock Lommitlerads trott sig öfverskrida gränsen af berörde Afädiga uppdrag, om granskningen till de senare utsträcktes vidare än som är oundgängeli gen nödigt, för ernäende gf det as^ftads ändamälet, linilring i b^sältningslagc.is nuvarande strä»gl>et. binder förutsättning, att
Lreditlagarne i öfrigt börg i allniänliet foiblifva oförändrade, är alllsä förevarande ämne laget r öfvervägande, ändamälet med besättningen liar ursprungligen varit blott alt försäkra sig om gäldenärs person, intill dess Iian kunde inställas för rätta ali svara 5 borgenärs påstående om betalning.
Oä sadant sätt beskiifvös besättning i I/j bap. böpmäla-balken, bandslagen, som tillika utmärker, all, om gäldenär ej ägde gods skulle
Iian med arbete aftjena skulden. föreskrifter i cnalianda svltning linnas upptagna i kädstulvu-balken, 8tadzlagen, med tillägg, att den besatts kunde, genom I,ergens anskaffande, befria sig frän bakte. bliuru besättning till sin fortina betydelse ocb verkan bibebölls ej mindre i 11 blap. 8kipmala-balkc» 8jölagen, än äfven, i bxeculions-stadgan af den 10 dulii 1669, undergick likväl begreppet derom genom sistnämnds författning en väsendtlig förändring.
Oen uppbörds ej att, likasom förut, vara en sake,lietsanstalt, livilken fick begagnas före lagsökning, i lall gäldenär ej bade egendom eller kunde för skulden eller sin person ställa borgen, men i 22 punkten af berörde stadga tillädes den ytterligare bestämmelse, alt gäldenär, som ej förmådde pä ett eller annat sätt gälda sin skuld, skulle plikta med kroppen, arbeta sig fri eller sitta i fängelse.' 'blr bxecutions-stadgan äro föreskrifterna i dessa ämnen, med fä modificationer, uti ärs lag införde. balunda föiordnas i 8 Lap. bitsöknings-balken
I att gäldenär mä besättas, dä fara är alt Iian viker undan : att borgenär genast derpå bör fullfölja utsökningen vid påföljd, alt besättningen eljest gar äler; samt alt ej någon mä besättas, som äger gods i biket eller gitter sätta pant eller reel eller personlig borgen.
Alen besättning utgjorde icke blott ett säkerlielsmätt före lagsökning, den skulls äfven medföra enabanda verkan efteråt ocb sedan utmätning förogätt.
Oet stadgades alitsa i ä Lap. 10 bilsöknings balken, att gäldenär som ej bade något alt gälda med, kunds bvsättss.
Oe„ omedelbara verkan af bans buktande. biel dock en Loncurs-rätlegang, dervid domaren torde, elter de i 16 Lap. llän - d/o/tkr /^,o/)0.sf/fo/i, lVlo 68. 9 8ande!s-3alken utstakade grunder pröfva, buru lians fattigdom tillkommit.
Visade det sig vid denna undersökning, att gäldenärens obestånd orsakats gf slöseri, dobbel, lättja ellen vårdslös!,et, skulle lian, enligt 3 H. i nyssnämnde Kapitel, aftjena gälden med arbete eller silia i I,alike, om borgenärerne (le!
Vrkade.
I sistberörde kall antog således besättning egenskapin al eli skräll, livars eftergifvande eller utsträckning till buru lang lid som lielst, berodde af borgenäre,nes godtycke. liggens haland oni gäldenärs a> betssk^bbigbet eiler b^s3ttni>,g liar (lock lil! ali verlign uppliört, sedan genom Koncurs-lagen förändrade grunder äro stadgade lör ansvar ä gäldenär, som genom vZidslödiek vallat sitt obestånd. 'ld>arn det ej Iian bestridas, alt gäldenär? inmanande eller HvarbZIIande r långelse, alven, da det betragtas såsom sälierliets-medel eller skräll, mäste medföra den verlian att framtvinga I,ans tilläfventyrs fördolda tillgångar, lielst sliuldens betalning ledde till befrielse frän vidare bälite, ant^des liliväl iclie delta ändamål uti fragen vidare, än medelst det i 8 Las). 12 Dtsöknings-Lalken upptagna speciella stadgande, att gäst, som utan att betala busb^ra, bortll^ttar ritt gods, wä besättas, tilldess lian rätt för sig gjort. lökom i växelmäl, derom serskildt är förordnad!, antog besättning egenskap sk tvängsmäls-medel egentligen först genom Kongl, förordningen den IA klaj 1^56, soli» stadgar, att för löpande förskrifning bör innebasvarsn genast, utan ringaste lippeball, njuta besättning g gäldenären.
Knligt denna ocb sedermera utfärdade författningar, cger sadan påföljd, med vissa inskränkningar, rum, dels, ebvad utmätning föregått eller ej, da gäldei ä- brister i betalning för löpande förskrifning eller invisning, oc!» dels efter utmätning, dä dervid visat sig, att lian saknat tillgäng till gäldande ak annan skuld.
"f-tom den besättning, som salunda i allmänbet får användas, finnes en serskildt art deras förenad med arbets-tväng, fastställd för gäldevärer, bvilka i serskildta )-rken äsanikal sig skuld llaii-ord,iingen af den 2 .4pril 1770 inneliäller i H k^rt. 3§, a! t, om arbetare virl fabri k ädrager sig större gäld bos Husbonde, än lian förmär betsla, skall ban varda skvldig alt densamma pä arbelsbus afarbeta.
"f>et är utan tvifvel i mangs afseencleu vigtig! för allmänt ocb enskildt väl, ztt förtroendet man ocb man emellan i bandel ocli vandel af Kagen upprättballes.
"b/en det ar ej mindre magtpäliggande, att medlen för delta nyttiga ändamäls vinnande ej ms vara kränkande för menniskorätt. fn sadan sörebräelse träffar dock den rätliglret, som är borgenär tillagd, att för en större eller ringars fordran, efter godtycke, inspärra ocb ^va, balla en medellös gäldenär i fängelse, som kan fortfars under den senare; bela lifstid, iktt en sä vidsträckt magt ej skulle missbrukas, eller Ff/r. t/// //.
Vk. /bok. 18.j 0, 1 Lcrm/.
I 2 3 //-r/r. 2 10 ^0/,»/. tv ^VcrrZ/FN! lV:o 68. stt clen slltid skulle med kofssmliet kegagnas, kan man icke piräkns.