Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Tid af Zo är; sä skulle det i sin mon till ändamälet blifiva bidragande, om i det mätt Arrende lotten innefattade mera eller mindre rymd af sädan mark som endast med omanlig kostnad kan od. las, den sistnämde Arrende tiden af zo är delades i z:ne eller 2me delar och bjudning skedde ä första Arrende tidens Arrende summa, under päsölgd, af en wist i körwäg bestämd, och wid Auctionen kungjord tillökning ä ärliga Arrendet för den andra eller tredje delen af Ar. rende tiden, hwilken tillökning naturligtwiS skulle blifiva ännu större för ?ydje delen af Arrende tiden, om den utbudne
Arrendeckotten innefattade sä mycken till odling mindre tjenlig mark, att man derföre funnit nyttigt, att sä. lunda indela arrende tiden.
Dä KungsgärdenS ägor till nägon del bestär af Skog, sä böra Arrén - Den 2g September. 17 Arrende - Lotterne af Landtmätaren sä lägga-, att, om möjelighet är, icke nägon hel ArrendeLott endast kommer att bestä af Skog; men där isä oundwikeligen hända skulle, kunde en sädan Arrendator, som fädt mer eller mindre Skog pä sin Arrende.lott, bewilljas en sädan tillökning ä Arrende tiden, som, i nägon wist förut bestämd och wid Arrende Auctionen kun. gjord proportion, swarar emot det Tunneland-, tal af wärdad Skog, den han wid Arrende ti. denS flut uppwisar, eller med rothuggning m. m. har till Äker förwandlat.
Som det mycket bidrager till Arrendets uppdrifwande ä Arrende Auctionen, att, genom antagande af en enkel beräkningsgrund för Ar. rende wilkoren, speculanterne slippa att under bjudningen hafwa flerehanda omständigheter un. der beräkning; Sä more det i sädant afseende bäst, om sädane Jordlotter befriades frän alla tttskyllder, sä att utom de utskyllder, hwilka skulle komma att ätfölja en Arrendator och hanS folk i allmänhet för deras personer, han ej hade andra utskyllder att bestrida, än det ätagna Arrendet.
För samma orsak blir det nyttigt, dels att Arrendet bestämmes i Spannemäl, belock att det kommer att bestä af 2:ne högst zme stag, lämpade till deras namn och till propor. tionen dem emellan, dels efter den jördens inre productions förmäga, som man kan wänta af den kringliggande odlade marken- beskaffenhet, och af den beskaffenhet som, wid anställd gräf. ning, Bihang. H. V, k?:, Z, 4- 18 Den 2Z September. ning, jorden finnes äga i sig sjelf, och dels lämpade efter den jordens yttre productions. förmåga, som för ögat wisar sig, dä jorden bär gröda af ett eller annat stag, af gräs eller säd.
Till förekommande deraf, att de bortarren. derade Lotterna möjeligen kunde ä de sifia ar. rendd-.ären till deras odling och uprödjande för. summas, skulle det mycket bidraga, om, utom den ofwanföke wilkorligt föreslagna förlängnin. gen ä Arrende-tiden, äfwen Arrendatoren lem. nades ett afdrag ä det förökta Arrende belop. pet, hwilket afdrag borde wara proportionekadt emot den ägorymd som Arrendatorn finnes haf. iva, ^ med omanlig kostnad, frän oländig mark till
Aker eller bördig Äng förwandlat, och bor. de samma afdrag till desi förhällande emot vd. lingen, bland de öfrige Arrende wilkoren wid Auction kungöras.
Sluteligen hwad beträffar KungsgärdarneS Byggnader, hwilka blifwa till en del onyttiga, därest de tillydande ägorne styckade bortarrenverades, och skulle till underhällande Medtaga en ansenlig del af sjelfwa Arrendet; Sä borde se. dan den rymd desie Byggnader uptaga blifwit afräknad frän den Arrende.Lott, pä hwilken de komma att wara belägne, besia Byggnader an. tingen ä särskilt Auction till Arrenderande under wisia är emot penninge-hyra uplätas, jemte der. med ätfölljande skylldighet att dem underbälla; eller kunde desia Byggnader, om ingen sädan Hyresman ärhälles, till den mästbjudande L Auction Den 2g September. rs Auction försäljas, utan att därföre ät köparen lemna nägon Egendomsrätt till platsen som de uptaga.
Jag förbebäller mig att, sedan jag fädt höra det betänkande, uti hwilket det Högloft.
Utskottet stadnar, fä yttra mig, antingen jag önskar , att detta mitt Betänkande mä ätfölja Högloft.
Utskottets Betänkande, dä det öfwer. lemnäs till Riks-Ständen; Eller om jag är därmed beläten, att detta mitt Betänkande hwi. lar wid Högloft StatsUtssottets Protocoll, dit jag nu det samma Härmed i ödmjukhet öfwer» lemnar. dir 8»pr». bleoris 8ebartSll.
Cx protocollo. /U UuoniuS.
Utdrag af Protokollet, hällit i Riksens Högloft.
Ständers Stats» Utskott den 24 September rgi».
S. D. företogs till öfwerläggning det tfrän Högloft.
Utskottets Inkomst.
Afdelning inkomne Project till Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nädiga Proposition till Riksens Stär» der angäende Kungs-Gärdarnes förwaltning.
Herr Bruks.Patron Bjur uppläste följan» de anförande till Protocollet:
Dä ro Den LZ September.
Den Dg September. 21 Dä Riksens Högloft. Ständer wid sist Lf. werständne Riksdag beflutit, att till Skatte försälja de Disponible Kungs. Gårdarne, har jag trott sädant stedt med stöd af den rättighet som N7- §.
Formen tillägget Rikets Ständer, att allena utöfwa Rikets urgamla rätt till beskattning.
För att kunna utreda hu. ru stor ny pälaga tarfwas, eller om minskning i den redan utgående kan äga rum, mäste efter min tanke, sedan behofiven äro kände, först de ärbjudande tillgängarne anwändas, och bristen genom beskattning derefter fyllas; men vm till. gängarne minstas, blifiver bristen desto större.
Enär säledcs Riksens Ständer beflutit att, till minskning uti sine ulstylder för framtiden, efter hand försälja Krono Domainerne, folier ju deraf otwungit, att ulebiifwandet af denna försäljning gör att ändamälet förfelas.
Deremot kan wäl inwändas att 77. §.
Reaerings.Formen säger att Krono tilibörigheterne stola förwaltaS efter de grunder som Riksens Ständer föreskris, wa, och deraf dragas den flulsatts att de ej kunna till Skatte försäljas.
Mig torde lillätaS derwid ärindra, att ordet förivalta, bär en dubbel bemärkelse; Dä frägan är om Ägendo. mars skötsel, förutsätter den ena att Egendomen ej stall säljas, deremot dä fräga är om en Äi. gendoms bästa anwändande, kan med ordet förmasta, lika sä wäl förstäs nyttjande Rättens öfwerlätande pä obestämd, som bestämd tid.
Till all Krono Skatte Jord anser jag Kronan ännu bibehäila ägande rätten pä sjelfum fun dus, duS, sä wida räntans ärliga utgörande är un. derpant för b-sittnings. rätten.
Skillnaden e. mellan Krono.Skatte och Kungs. Gärd har hit. tils förnämligast bestädt derut!, att den förra gädt i arf emellan BrukarneS arfwingar, och de senare gädt i arf emellan förre Regenters Gunstlingar och deras faworiter, hwilken still. nåd genom Riksens Ständers förra beslut welat uppbäfwas.
Desiutom dä Riksens Ständer, hwilka säsom Fullmyndige Rikets Ombud ej kunna anns säsom Förwaltare, utan somPrin. cipaler, dä efter mitt begrepp med Rike ej kan förstäs den Jord detsamma innehäller, utan do Jnnewänaro sanuya Jord bebo, och hwilkaRepresentanter Riksens Ständer äro, dä säger jag, Riksens Ständer beflutit att försälja Kro. no Domainerne till Skatte för Stats skuldens minstnil.g och hopp om framtida lindring i be. skattningen, syneS mig deraf följa, att förr än ett nytt Riksens Ständers beslut ändrar det förra, ingen Arrendering af Krono Domainerno kan äga rum.
Jag wägar säledes föreflä, att jämte det Högloft.
Utskottet af stylvig undersä. tclig wördnad för Kongl. Majtts Nädiga Pro. position uppgifwet de föreflagne bättre utwägar i händelse arrenderande kommer att äga rum, bet Högloft.
Utskottet derjämte i desi Betänkande till Rikets Högloft.
Ständer uppgifwer nödwän. digheten af upphäfwandet utaf det förr tagne beslutet och fölgderne deraf.
För min del stall bet hjerteligen fägna mig om Högloft.
Utskottet kan lämna Nationen nägot LA Den 25 September. nägot perspective af minstade utstylder, och derjämte tillstyrka Krono Domaiaernes bibebällande; men dä jag ej ännu warit nog skarpsynt att finna medel dertill, kan jag ej frängä min wid förledne Riksdag i detta Utskott yttrade tanka, att Krono Domainerne böra till Skatte försäljas.
I öfrigt will jag med tämmelig witzhet ärindra mig. att den Expedition som angäen, de Krono
Domainernes försäljande afgeck frän Stats utskottets förstärckte Nämd, endast inne, holt att hos Kongl. Majk skulle göras underdänig anhä lan om wärkställighetens befordrande af ett fattadt och ingen widare pröfning underkastadt befiut, rörande fielfwa försäljningen; men att wilkoren angäende sä wäl fördelningen af Kongs.
Gärdarne, som ock dertill hörande Dagswerkens godtgörande, ffulle pä Kongl.
Majks Nädiga pröfning ankomma.
Mig torde äfwen tillätas den ärindran att 69. §.
Neqerings-Formen som handlar om ett sädant beslut hwarom nu discuteras, aldeles icke gifwer an. ledning till den förmodan att ett dylikt beslut stall behöfwa någon widare pröfning för att wara gällande, hwilket äfwen, dä saken hand. lar om Statens Inkomster, synes med hela Regerings-Formens Esprit wara öfwerensstämmande.
Detze äro mine tankar uti ifrägawa. rande sak, och stall jag med tacksamhet emottaga rättelser i de mäl hwaruti min tankeför. mäga kan wara felaktig; men skulle för sjelfwa basis af detze mine tänkesätt ej nägot decideradt mot - Den 25 September.
L5 motsägande hwarken uti Grundlagen eller i de wiv förledne Riksdag frän detta Utstött afgängre Eppeditionerne sig förete, och Högloft.
Utskottet icke desto mindre ej skulle finna de gjorde anmärkningar förtjena alt upptagas, fär jag wördsamt anhälla att detze mine enstilte tankar bifogas Högloft.
Utskottets Betänkande till Riks. Ständen, och dä den ort hwars Representant jag har den äran härstädes att wara är nog lycklig att belt och hällit sä midt mig bekant är, wara befriad frän Kongs Gärdar och deras underhällande, lärer ljusligen seS att mine yt. iranden ingalunda äro härledde fran egennyttiga afsigter.
Och dä jag derjämte utbeder mig att sä äran tillkänna,gifwa -det jag hyser den djupaste undersäteliga wördnad för min Konung, hwars godhet och beskydd min hemort mera än nägon annan ar i behof af, och hwars äliggauden inför Thronen, sä till sägandes föga nägon inföding utan wid trängande nöd, och för deras enstillta interetze, äro i tillfälle att fä frambära, sä wägar jag för hwar och en enskild af det Högloft.
Utskottets Herrar Ledamöter försäkra att ingen motsträfwighet emot Kongl MajstS önskan förmäot mig till yttrande af detze mine tankar, utan blott min öfwerty. gelfe om sjelfwa saken, dä jag altid med den warmaste undersäteliga tillgifwenhet will och enligt plikt stall omfatta alla tillfällen till underlättande af Konungens höga omsorg för Ri. kets wäl t den högst obetydeliga mon det pä mig kan ankomma.
Bengt »4 Den 25 September.
Den 25 September. 25 Bengt Andersson frän Elfsborgs Län, > hade äfwen ett- anförande, sä lydande: Wördsamt Utlätande.
Den af Kongl. Maj:t i Räder gjorda Pro. position angäende Kongs, och Kongs > Ladugär. darnes samt a8a andra Kronan tillhörande Lä. genheters Bort-arrcnderande, kan jag för min del icke annat än afstyrka, emedan det af Stän. -erne förleden Riksdag fattade
Beslut synes wara till största förmon för märt fattiga Rike.
Och hade efter min tanka Ständerne alldrig Lngätt i den swära och dryga Bewillningen om ej med det wilkor att ofwannämde Lägenheter skulle efter havd försäljas pä sätt senaste Riks. dags Beslutet innehäller, som jag altsä pä det högsta yrkar mätte efterföljas, anhällandes öd. mjukast att detta mitt mälmenta anförande mätte i dagens Protocoll inflyta och tillika med. följa Utskottets Betänkande till Riks-Ständen.
Herr Borgmästaren Wictorin förenade sig i afseende pä Principen med Herr Bruks.
Patron Bjur; och som Riksens Ständer »vid sistledne Riksdag, hwilka stadgat Regerings. Formen, icke kunna förmodas bafwa warit r okunnighet, huruwida Kongs-Gärdarne kunde försäljas, sä trodde Herr Borgmästaren äfwen detta gifwa wigt ät bans enskilta tanka, att Riksens Ständer ägde full rätt att örn KongsGärdarne »vidtaga det Beslut, som genom Nämd dä afgjotdes.
Herr Herr Baron och Ordföranden uppläsie de af Herr Bruks-Patron Bjur äberopade 57- 69. och 77. §. §- i Regerings - Formen'; samt derefter 37. § i Regerings.Formen, som i sista Momentet innehäller, att intet Utskott, Consti. tutions och Banco-Utffotten allena undantagne, är berättigadt, att wäcka frägor till afgörande i Riksens Ständers Plena, eller att upptaga andre ämnen än de frän Plena remitterade.
Och erinrade Herr Baron och Ordföranden, med anledning häraf, att som Herr Bruks-Pa. tron Bjurö Dctainen hade till föremäl, att wisa, det Riksens Ständers beslut om Kong-, gärdarnes försäljning borde blifwa beständande, men detta »vöre ett annat ämne än det. som i följd af de Respective Riks-Ständens RemiHer pä Konungens Nädiga Proposition, borde kom. ma under Utskottets öfwerläggning, sä ansäge Herr Baron och Ordföranden Herr Bruks.Pa. tron Bjurs wäckta motion icke kunna af Ut. skottet upptagas.
Doctor Drysen yttrade, att han i den nu uppkomna frägan om Riksens Ständerrätt att försälja Kongs-Gärdarne »vöre af samina tanka nu som wid sista Riksdag, nemligen att en sädan rättighet icke Riksens Ständer tillkomme. 77- §- i Regerings-Formen, som härom handlar, innefattar 2:ne Hemisticher, r den förra hemistichen säges att Konungen icke utan Ständer- samtycke mä försälja, förpanta eller bortdonera Kongs. Gärdarne, i den senarä äter föroksmmer icke nägot om Riksens Ständers - 26 Den 2Z September. ders rätt att försälja, utan den innehäller tydligen och klart endast att de mäqe förvalta Krono.Godsen, efter de grunder de derom före, strifwa, i sista Momentet af§. förekommer der. emot om försäljning till Skatte af odlinaar ä Kronomark, hwilkst wisar att annat förhällan, de är med den förut i §. nämde förwglltningen af Kungs Gärdarne.
Men detta were ett ärn. ne som dock icke nu borde komma under öfwerläggning; dä Konungens Nådiga Proposition, som till Utskottets handläggning frän Riks. Ständer» blifwic remitterad, blott framställer den srägan, huru Kongs. Gärdarne tjenligast mäge förwaltas, pä hwilken fräga det more Utstottets stylldighet att sivara.
Herr Prosten Schartau ansäg hela frä. gan bero pä bestämmandet af ordet förivaltning; och anförde, att lika sä litet som Riksens Stän. der, hwilka, enligt 66. §. i Regerings Formen, hafwa förivaltningen af Riksgälds.
Contoiret, ku,ma taga sig deraf anledning att till andre än det bestämda behofwet af Rikets Gälds be. talande anwäada detta Werks Fonder, lika sä litet kunde Riksens Ständer af 77. §. i Rege. rings-Formen, enligt hwilken Kongs-Gärdarne stä under deras förwaltning, taga sig anledning att föryttra desia Nationens egendornar, i syn. nerhet som man icke kan sägas förwalta det, som är redan bortsält.
Herr Capitaine Pä linan tillkännagaf, att han som Ledamot af den Afdelning, hwilken bercdt det nu förewaraude öfwerläggnings.äm. net, Den 2Z September. 27 net, warit af den tanka, att Riksens Ständers afgörande, huruwida försäljningen borde ste eller icke, bordt föregä Utststtets yttrande om förarrenderingen; »nen dä Herr Capitaine» för. märkt, att pluraliteten af Afdelningen amäq saken annorlunda, hade han icke »vidare yrkat pä hwad som utgjorde hans enst-lta öfwerty. gelse.
Nu förenade sig Herr Capitaine», med Herr Bruks Patron Bjur, emedan Herr Capi. tainen icke kunde finna annat än att Riksens Ständer ägde öfwer Krono.Godsen en fri dis, position.
Herr Bistoppen Doctor Weidman, Herr Bistoppen Friherre Mörner.
Herr Btffoppen Doctor Murraij, Herr Cancellie-Rä. det Bergstedt och Herr Doctor Ramstedt, saint Herr Doctor Norborg, förenade sig med hwad Herr
Doctor Drysen anfört.
Herr Baron och Ordföranden hemstälte till Utstotret, om det wore detsamma tillständigt att lemna sivar pä en fräga, svin icke blifrvit wäckt genom Remisi frän Riks-Ständen.
För sin del fann Herr Baron och Ordföranden Riksens Ständer icke, einot 77. Z. i Regerings Formen, kunna utsträcka sin befattning »ned Kongs Gär. darne längre än till förarrenderandet af desam. ma; och som detta utgjorde ämnet för den till Utstottet remitterade Konungens Proposition, sä wille Herr Baron nu göra Proposition pä det af Afdelningen afgifne Project till Betän. tande.
Herr Bruks.
Patron Bjur förmente, att dä Riksens Ständer en gäng tagit det beslut att 28 Den 2g September. att Kongs Gärdarne borde försäljas, äg^e Ut. stöttet all anledning att i grund deraf tillstyrka, det detta beslut mätte gä i werkställighet.
Herr Borgmästaren Wictorin fann icke eller nägot hinder för Utskottet, att yttra sin tanka om nyttan och nödrvändigheten, af Kongs» Gärdarnes försäljande.
Doctor Drysen erinrade sig gansta wäl, att dä frägan om Kongs. Gärdarne wid sista Riksdag förewar, och L.ne Ständ stadnat emot L.ne, förstärktes Stats-Utskottet, pä sätt 69. §. i Regerings.
Formen förestrifwer, och Nämden afgjordc med Riksens Ständers rätt, att Kongs-Gärdarne stulle till Skatte försäljas; detta blek säiedes Riksens Ständers beslut; men werkan deraf kunde Herr
Doctorn icke finna hakwa bordt bliswa annan än den som merkell» gen inträffat, nemligen att Riksens Ständer i Riksdags Beslutet öfwerlemnade saken till Kongl.
Maj.ts pröfning, i följd af hivilken Kongl.
Maj.t nu tillkännagifmit Riksens Ständer, att Kongl. Mast icke kan lemna sitt bifall till Krono.Godsens abaliencrande.
Herr Bruks Patron Bjur ansäg hwad Herr
Drysen anfört icke fulleligen we. derlägga honom; när Riksens Ständer wid Grundlagens förestrifmande kunde säga att Stp» rande Magten Sj finge abalienera Kongs-Gärdar, ne, sä ansäg Herr BrukS-Patron Riksens Stän. der svin Principaler kunna besluta om försälj, ningen, och äberopade i öfrigt hwad Herr Bruks, Patron strifteligen anfört, samt Stats-UtskotietS Expe» Den 25 September. 29 Expedition till Ständen, rörande Nämdens votering, bwilken Expedition stall wisa, att det genom Nämden utrönte Riksens Ständers be» slut, icke pä sätt det i Riksdags-Beslutet inslu» tit, blifivit till Kongl. Maj.ts pröfning öfwer, lemnadt.
Herr Doctor Ekelund trodde, att noga borde skiljas emellan den frägan om werkan af Riksens Ständers beslut att Kongs,Gärdarne borde försäljas, och den af Konungen framstäl» ta Propositionen om Kongs. Gärdarnes förwal» tande.
Mstottet kunde ej annat än smara pä Konungens Nädiga Proposition, och dä den förstnämda frägan icke blifwit wäckt i nägot af Riks-Siändev och pä det sättet kommit till Utskottets upptagande, kunde Utskottet icke af sig sjelft komma till RiksIStänden med denna nya motion.
Anders Jansson frän Jönköpings Län wille päminna sig, att när Riksens Ständer hembjödo till Kongl. Mast en wi§ Hof. StatsSumma, förbehölls sig Riksens Ständer fri disposition öfwer Kongs-Gärdarne, hwarom äf» wen Kongl.
Vdaj:t Riksens Ständer i Näder försäkrade, och hwarigenom Riksens Ständer finqo den rättigheten att besluta om KongSGärdarnes försäljning, wid hwilket beslut han ansäg Riksens Ständer böra förblifwa.
Härmed förenade sig Bengt Andersson frän Elfsborgs
Län och öfrige Ledamöter af Bonde.
Ständer Herr 30 Den 2Z September.
Drysön anmärkte att de Kongs-Gärdar som ivid hembjudandet af Hos.
Stats Summan blifwit till Riksens Ständers disposition öfwerlätne, wörö dä tydeligen näm. de, neml.:
Drottningholm, Swartsjö, Wendt» holm, Strömsholm, Gripsholm, Sundbyholm, Kungsör, Ribbingelund, Alunge, och Dahlby.
Herr Baron och Ordföranden erinrade att det more helt olika att disponera eller försälja och att förwalta Detta senare more Riksens Ständer förbehällit enligt Regerings'Kormen, som icke tillerkänner Riksens Ständer friheten att disponera öfwer Krono. Godsen till försälj, ning.
Herr Landshöfdingen Friherre Löfwem. sköld anförde, att utan förändring i Regerings.
Formen, kunde icke Riksens Ständer ensamme, utan Konungens samtycke, besluta Kongs. Gär. barnes försäljning; och som Konungens Propo. sition gifwer tillkänna, att Kongl. Majit ej pröfwat Kongs Gärdarnes abalienerande nyttigt, utan proponera!
Ständer att föreskris, wa grunderna till förarrenderandet af Krono. Godsen, sä hade Afdelningen, hwaraf Herr Ba. ron och Landshöfdingen warit Ledamot, icke funnit sig tillständigt att derutöfwer sträcka sitt utlätande.
Herr Baron och Ordföranden tillkännagaf, att han icke emot 37. Z. i Riksdags Ordningen som förbjuder Utskott att tväcka nya motioner, kunde bifalla, att Utskottets Betänkande till Riks-Ständen komme att uppkasta den frägan om Kongs Gärdarnes försäljande.
Herr Den 23 September. ZL Herr Borgmästaren Wiet orin yrkade, att det icke wore nägon särskilt motion, enär det tillhörde Utskottet att stödja sig pä Riksens Stän. ders en gäng i behörig ordning fattade beslut.
Herr Bruks-Patron Mitander, och Herr Bruks.
Patron Lundberg förenade sig härmed.
Herr Vice Presidenten Friherre Tersmeden ansäg det wara en constitutions fräga, huruwi. da Riksens Ständers rätt att förwalta KronoGodsen äfwen kunde sträcka sig till deras för. säljande, och huruwida Kongl.
Mast ägt att wägra sitt samtycke till den ar Riksens Ständer wid sista Riksdag beslutne försäljningen, och som Constitutions.Utstottet warit denna Riksdag syselsatt att gransta Stats-Rädets Protocoller, sä förmodade Herr Baronen att samma Utstött icke underlate att anmärka, om förhällandet kunde finnas annorlunda.
Herr Baronen witzte med wisihet att straxt efter Riksdagens slut denna fräga förewarit hos Konungen i StatsRädet.
För sin del fann Herr Baron 77. §. i Regerings-Formen tydeligen utstaka att Riksens Ständer endast fä förwalta, men ej försälja Krono.Godsen, och ansäg derföre Utskottets Afdelning ej hafwa gjort annat än sig bordt, dä densamma inskränkt sitt utlätande till frägan om Kongs Gärdarnes förarrenderande.
Herr Baron och Landt-Marstalken uppkom och biwistade nägon stund öfwerläggningarne.
Herr Bruks-Patron Bjuhr anmärkte emot Herr Friherre Tersmeden, att ConstitutionsUtstottet icke kunnat sträcka sin granskning till Konun - ZS Den 2Z September.
Konungens nu till öfverläggning warande Nä. diga Proposition, hwilken är gifwen under lop. pet af Riksdagen, hwaremot Constitutions.
Utskottet icke är berättigadt att erhälla del af Stats-Rädets Protocoller för längre tid än in. till Riksdagens början.
Herr Baron och Ordföranden gaf ä nyo tillkänna, att Han icke ansäg sig äga att göra Proposition pä annan fräga, än den som utgjorde föremälet för det af Afdelningen projecterade Betänkande, nemligen Kongs. GärdarneS för-Arrenderande.
Herr Vice Prccidenten Friherre Tersmeden och Herr Landshöfdingen Friherre Löfwenschöld, som för angelägne göromäl anmälte sig icke längre kunna i närwarande öfwerlägg. ning deltaga, begärte till Protocollet, att de icke kunde förena sig dermed, att Utskottet i sitt Betänkande till Riks Ständen wäckte frägan om Kongs Gärdarnes försäljning.
Herr Bruks.Patron Bjuhr medqaf att wilja afstä ifrån sitt päsiäende att i Utskottets Betänkande fä intagen frägan om Kongs Gärdarnes försäljning, men yrkade, att sä wäl hans anförande som alla öfwerläggningarne i detta ämne, jemte Stats-Utskottets Expedition om Nämdens votering rörande Kongs-Gärdarne,. borde ätfölja Utskottets Betänkande.
Flere hördes härtill yttra sitt instämmande.
Sil siwer sköld wille för sin del bifalla det projecterade Betänkandet, om i iugreHen finge inflyta, att ehuru Utskottet wäl kände, Den 28 September. 33 kände, att Riksens Ständer genom Nämd sist. ledne Riksdag för sin del beflutit. att Kongs. Gärdarne skulle styckas och till Skatte försg!jas, Ilkwäl och som Konungens Nädiga Proposilion tillkännaglfwer, att Kongl. Majck ansett sig icke kunna dertill bifalla, funne Utskottet sitt äliggande bliswa, att till Riksens Ständer inkomma med utlätande, huru Kongs-Gärdarne, wid betta förhällande, tjenligast borde förwal. tas.
För öfrigt ansäg Herr Friherre Silf, werst h öld ibland de projecterade Contracts. wilkoren för blifwanbe Arrendatorer af Kongs. Gärdar, böra rnryckas, att Kongs Gärdarne stola wara underkastade Rotering tika med Säterier.
Herr Capitaine Pälman hemstälte om icke nämde Contracts willor kunde gifwa nuw«ran. de Kongs - Gärds.
Arrendatorer anledning att undandraga sig Rotering, men Herr Capitaine afstod att yrka vä uteslutande af detta Contracts wilkor, sedan öfwerenskommit blifwit att punkten härom i Betänkandet skulle redigeras sä. lunda:
"Som Riksens Ständer beflutit, att all Oroterad Jord, med wist undantag, bör i hän. delse af krig, uppställa Wargernings-Manskap, sä tillkommer äfwen detta allmänna onus Arrendatorer af Kongs Gärdarne."
Uppä derefter skedd Proposition Bifölls Afdelningens Betänkande, med wilkor, om in« förandet i ingrestn, af det tillägg Herr Fri. herre Silfwer sköld Proponerat, samt att i. ^ bland Bihang, ll. B. 5, 6. 34 Den 25 September. bland Arrende-wilkoren intages dct om Rote ringen.