Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Län uträkning å medium af boställs värden samt den derå till fyra procent belöpande afkastning saknades, och derföre måst i Stats-Contoret uppgöras; alt för åtskillige fögderier hemmansräntorna dels alldeles icke blifvit uppgifne, utan måst sökas i Jordeböckerna, dels upptagits utan markegångsförvandling, hvadan dessa i stället för en sådan förvandling, och för att komma till ett sannolikt resultat, blifvit uppförde till 6 gånger Kronovärdiet, härifrån likväl undantagne sjelfva Prestgårdarne, hvilka i allmänhet icke hafva sig ränta åsalte; alt värdet af kronotiondespanmålen i allmänhet icke blifvit uträknad i de från Länen inkomna uppgifter, utan sedan uträkning jemväl måst i Stats-Contoret verkställas, samt att denna kronotionde blifvit upptagen under den 6 Kongl. Maj.is Nåd.
No yS. allmänna benämningen spanmål, ehuru, i en del Län, bestående af 3 till och med 4 sädesslag, derå värdet är uppfördt efter för hvartdera i markegångstaxorne utsatte pris.
Men sedan arbetet nu omsider hunnit fulländas, får Kammar-Collegium och Stats-Conloret barbos underdånigst öfverlemna de på grund af uppgifterna från Länen, hvilka jemväl underdånigst bifogas, upprättade sammandragen för hvarje Stift, tillika med det uppgjorde generalsammandraget för hela Riket, i hvilket senare jemväl Gymnasii- och Skol-Slaternes inkomster äro summariskt upptagne, enliot de specifika uppgifter derå, som Stats-Contoret under den 10 sisllidne° September till Eders Kongl.
Majrt i underdånighet afgifvit uti de SpecialStater för Elementar-Läroverken, som Stats-Contoret blifvit i Nåder befaldt att låta upprätta och i underdånighet insända öfver dessa Verks interimslönereglering; men hvaruti, äfvensom uti de öfver Clereciets inkomster inkomne uppgifter, icke finnes upptaget hvad Staten bidrager till aflöning vid Pedagogierne, med undantag allenast för 3:ne Pedagoger.
Härvid hafva likväl Kammar-Collegium och Stats-Contoret skolat i underdånighet anmäla, att som å Gottland kronobonden icke blifvit genom stadgad tiondesättning till visst belopp bestämd, utan Prest.rskapet innehafver densamma såsom förläning, med rättighet alt densamma, likasom tertialen, efter räkning på åkern uppbära} så har denna tionde å sammandraget för Wisby Stift blifvit upptagen nedanföre de till belopJet gifne löneförmonerne, samt beräknad att utgöra 37961 tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn, af den anledning, Ptt* Lands-Contoret i Wisby, på grund af 1747 års skattläggningsverk för Gottland, livar uti hemmanens åkerjord och afkastningen deraf är utsatt, för samtlige socknarne i Länet, ansett densamma kunna och böra till nyssnämnde belopp uppskattas, hvilket ej mindre Kammar-Collegium i dess underdåniga utlåtande d. 21 Februarii i832, angående Presträttigheterne på Gottland än Eders Kongl. Maj:t i Dess Nådiga Skrifvelse, till Rikets Sländers Statsutskott, af den 12 sistlidne Julii, förslagsvis, men visserligen icke för högt, antagit.
Och då medelvärdet af denna kronotionde, efter 1820 med ,829 års markegång, utgör R:dr 30,178: 6. 11., samt Kyrkoherdarne, såsom innehafvare af hela Konungstionden på Gottland, allena åtnjuta ifrågavarande tiondebelopp; så bestiga sig Kyrkolierdarnes på Gottland löneförmoner af Staten till R:dr 27,374: 5. 2., och samtlige Kyrkoherdarnes i Riket af Staten innehafvande anslag, i stället för 341,ion-3 5 sora generalsammandraget antyder, rätteligen, med tillägg af nyssnämnde 20,178: 6. 11., till R:dr 361,377: 10. 4.
Skrifvelse N.-o yS. 7 Slutligen har Stats-Contoret skolat i underdånighet fästa Eders Kongl. Maj:ts Nådiga uppmärksamhet derpå, att, då Stats-Contorets ordinarie tjenstemannapersonal, i anseende till ökade göromål, icke kunnat egna någon tid till upprättandet af nu ingående sammandrag, sådant måst utföras genom extra ordinarie Tjenstemän, hvilka uf nämnde arbete eu längre tid varit betagne allt tillfälle, att annorstädes kunna bereda sig någon biförtjenst, hvarföre Stats-Contoret finner sig föranlåtet i underdånighet hemställa, om icke Eders Kongl. Maj:t skulle i Nåder täckas för detta arbete bevilja eli arfvode af 3oo R:dr Banco, att utgå af besparängarne å Riks-Statens Tionde Hufvud-Titel och af Stats-Contoret disponeras till dem, som arbetet verkställt.
Kammar-Collegium och Stats-Contoret framhärda med djupaste undersåtliga vördnad, nit och trohet Slormägtigste Allernådigste Konung Eders Kongl. Maj:ts underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåter På Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Collegii vägnar Jacob Cederström. E.
Referent C.
Nyblaeus.
På Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-Contors vägnar P. TV esterstrand. G. E. af Tuneld. L. C. af Sillen.
L. S. L. C. C. E. Muller. J. P. Carlmark.
Stockholm den i4 November 1834- g Kongl. Maj.ts Nåd.
Skrifvelse No j5.
Sammandrag öfver de löning s-för möner, som enligt Eislopen i Upsala Stift Dito Linköpings dito Dito Skara dito .
Dito Stregnäs dito Dito Westerås dito .
Dito Wexiö dito .
Dito Lands dito Dito Götheborgs dito Dito Calmar dito Dito Carlstads dito Dito Hernösands dito Dito Wisby dito .
Domprosten i Upsala . . Dito Linköping
Dito Skara .
Dito Stregnäs Dito Westerås Dito Wexiö .
Dito Lund .
Dito Götheborg B * s cr C— re * B ag- ra 1 3 v s » p 0 P B 1 >■3 ►s re crq ►1 Q- P n p ►O ST B M D- O ►n P- Hemmanens taxerings-värde.
Hemmanen» afkast- ning, beräknad till 4 procent af taxe- ringsvärdet.
H 3 121 2 3 38655 39,992 62,105 22,353 29,323' 34,085 Jb 76,694 27,529 5,402 15,000 8,500 7,520 1,546 1,599 2,484 894 1,172 1,363 3,067 1.101 216 600 340 300 3 1 2i 2 2-9 9 3a 9 5 44 •9 36 8 3 58 8 7 9 g 51 mi 77 ' a Ot I 6 2 1 1 1 1 6 4 10 4 Summa 55 2 s 48 18 is 367,158 & 14,686 16 4 t 2,920 9,600 3,142 4,230 10,750 7,412 6,000 116 384 125 169 430 296 240 38 32 y ii 1 1 1 8 2' 1^- X4 9 23 / 0 • • • • 1 Summa f 6| 1*1 1— 44,054 1,762 7 9 8,080 4,379 4,630 3,716 5,877 4,206 5,823 3.239 2,556 2 944 1,777 2,066 6,035 4,697 28,576 1 5 49,298 Kongl. Maj.ts Nåd.
Skrifvelse N:0 j5.
< Krono-Räkens kaper ne åtnjutas af Clereciet i Riket. 6/10,923/ 4! 9 1 '15 141 2611 oj 832| 20 | 6/1,318} Bih till R.
Prot. i834 och t83S.
a6:te —j—|l,333|2o^? 1 Sami. 1 Afd.
Häftet. 8,328/41 Boställs-Räntor samt Prestgård och Taxa. - o- : 0 cg-j C/5 *3 C/5 i 3 & B ►— p Krono-Tionde-Spanmål. 835 1 I 8 378 23j 222 20 $ 401 .not 1 ö'© 680 23 is 326 >3f 693 26^ 318 6 333 1' >V 318 189 5ä9J?
5,518 2,388 1,350 2.822 4,356 2,304 2,543 1,698 2,192 2,279 1,122 i8~ a_447 X o o 3 o 1 3 231 24i 7 8\U 41 261 6 lo Kongl. Maj.-ts Kael. Skrifvelse N.-o 75.
Contracts-P.ostarne i Upsala Stift Dito Linköpings dito Dito Skara dito Dito Strengnäs dito Dito Westerås dito Dito Wexiö dito Dito Lund dito Dito Götheborg dito Dito Calmar dito Dito Carlstad dito Dito Hernösand dito 1,175 Summa X Kyrkoh erdarne' i Upsala Stift H 195 1 Dito Linköping dito 10! 137!
Dito Skara dito 96i 1024 Dito Strengnäs dito 14 99 A 1 Q Dito Westerås dito 3 51/g Dito Wexiö dito 604 86| Dito Lunds dito 96!! 180 j 5; Dito Götheborgs dito 73! 82-- 12- 14 D i to Calmar dito 16| 44- Dito Carlstads dito 20}! 31* Dito Hernösands dito • 51 X 78 3 1 8 2 3 6 8 Dito Wisby dito 27 ! 13! 1,175 926.0l7|. 694^809- 761,4l8i 479,392| 382,086 317,681 1,275,565| 395,3271 177,7151 367,995^ 231,851? 131,353" 47 47 37,041 4 27,792 30,456 19,175 15,283 12,707 51,022 15,813 7,108 14,719 9,274 5,254 Summa |«1| ll,074f}f|}[ 2i|(6J141,213|{245,649|3i| 6f Kongl. Maj.-ts Nåd.
Skrifvelse N.-O 75. ir 171 a5 17 a5 195 200 141 142 58 179 9J 27 57 118 93 3« i 16 24 134 16 28 1,312 '9 iq 5 1,312 ‘9 5 1,245 3 1.245 3q 3 864 23 — 864 23 __ 902 *4 9 902 •4 9 303 20 1 303 20 1 1,213 3o 3 1.213 3o 3 365 9 10 429 34 10 160 '4 10 160 '4 r 0 406 54 6 406 34 . 1 6 738 . 1 9 738 9 597 lo 597 40 17 25 277 607 879. 378 158 1,073 2,322 919 612 146 454 410 17 25 2,160 3,882 6,702 1,996 816 8,772 2,322 3,362 3,809 1,132 2,701 1,941 4. 114 243 3 185 4* 167 9 573 24! 102 9! 1,131 3 °i 112 4s 54 2715/:- 1,209 967 1,486 683 277 495 132 382 5 158 192 4_3 7 1 1440 2 3 tVV .4 .5|f 611 å *4* »A* 3% 3 5- J24 43 16 1 74 149 26 29 73 10 33 30 8,24o|.6| 2|39,600| ij i|2,684|i7??
|5,989|*o| (489 1,305 JOa 4 20 9 28 7 . * 1 36 284 12 i 9 7} 8,110 1,367 1,226 1,673 925 1,000 624 1,293 567 15 191 277 M 5 _ 20
I 3 8 6 2*1 8 é 2o!f ISO II35- 1*36 IO;5,- 1 i *4V 41 22, 5_ 2 4 o 3 3 3 7 2 36 0 9,002 7,437 10,211 5,848 6,517 4,179 6,192 3 204 107 1,284 1,963 t7if|9,163|24f?
'7 8 8,174 42 8 3o 4 48,204 l7 3 22 4 39,111 11 ,5 8 47.370 5 11 .5 27,020 20 1 1 7 22,616 26 2 32 2 25,659 }7 6 45 3 59,537 29 8 .8 8 22,379 j.ö — 4° i 11,026 10 5 20 2 17,137 to 3 1 2 7 13,939 6 — 7,195 46 3 ,8| toj 341,199) 3; 5 12 Kongl. Maj.ts Nåd.
S-o j5. inistrarne i Upsala Stift Dito Linköping dito Dito Skara dito Dito Strengnäs dito Dito Westerås dito Dito Wexiö dito Dito Lunds dito Dito Götheborgs dito Dito Calmar dito Dito Carlstads dito Dito Hernösands dito Dito Wisby dito Summa Domkyrko-Sysslomannen i Linköping Dito Skara Dito Strengnäs , Dito Westerås , 4.2. 5 Summa DomprasUns Adjunct i Upsala 60 *01is. I 3 44-0 .*-7- ^ I 2 O 57 * 37 !| 16J-I 45 A 3113 16
Is iVad.
Skrifvelse N.o ~S. i3 4,344 3,244 2,803 1,851 916 2,518 228 532 510 449 288 194 330 20 118 33 10 10 >1 1,261 697 468 121 179 188 119 2,767 18,437 103 157 2411 70,486 ta 982 10 361 279 323 472 361 505 323 677 a 2 10 10 232 i3| 1,436 1,867 232 152 272 Kongl. Maj.Is Nåd.
Skrifvelse N.-o 75. 212|j3 Presterskapets på Gottland Krono-tionde-Spanmål Kyrkoherden i St.
Nicolai Församling i Stockholm Dito St.
Clar* dito
Dito St.
Jacobi dito Dito St.
Mariae dito Dito Ulric* Eleonor* dito Dito Finska dito Capellanernes i St.
Nicolai dito Dito St.
Clar* dito Dito St.
Mari* dito Dito St.
Catharinas dito Capelianen i Ulrica Eleonor* dito Dito Finska dito Kyrkoherden i Skartofta (Malmöhus Län) . ..
- Dito Fagerhult ( — dito) . . .
Adjuncten på Adelsön (Stockholms Län) .. ..
Siotts-Predikanten på Drottningholm (dito) Capell-Predikanten i Djurbäck (Skaraborgs Län) Summa | j {| || 5,317^ Anm..- Som Stockolms Presterskap ej kunnat påföras något nf Stiften, hafva de här blifvit upptagne.
Enär hela Malmöhus Län hörer under Lunds Stift, enligt Bergrens Stifts-Matrickel, men Skartofta och Fagerhults Pastorat ej der finnas uppnämnde, kafva desse serskildt blifvit här uppförde.
Kongl. Majöls- Nåd.
Skrifvelse N.-o 75’. 3,796 4 '••t 3,796 ■%A 20,478 I I 20,178 1,559 11 187 1,559 8 2 4 0 U 8 24 fi-7 4-4.1 *9 IO •i 100 100 1 9a 100 190 250 340 i Aq'} ‘9 10 28 3oi 28 190 7 3 250 340 250 340 <J 218 I O 1 1 218 1 4Q3 8 Q 40 40 40 40 60 170 4 r. 40 40 40 40 66 170 4 12 5 l2S 40 40 40 4.0 66 170 33 il 6 »4 6 2 10 12 51 39 24 »4 O 4 1 24 5 1 1 7 1**U 53 84 12 27} 12 24 i 84 »4 c t) 24 2'/s O 30 jo 1 '9'
•9} 13/ 10 ‘Å‘2 70 7 13/ 121 ri 17 7 JJ j 1,283 4? - 2,686 .,1 2 4,060 29iV 10| 1 9l! 9} 4,162| 6f 22,607 i| 5|25,505|45 2 Kongl. Maj.ts Nåd.
Skrifvelse IV.-o "]5. General-Sammandrag.
Biskoparne ....
Domprostnrne ... Gontracts-Prostarne .
Kyrkoherdarne Comministrarne- .
Do mkyrko-Syss lomän nen Domprostens Adjunct i Upsala Tillkommer 55>; 6+ I [4211 2 1 18 h 41 1 074181^■ 4 2'7 3471 1 7 7 3 a *' 13 + 40 Summa Summarum )491}’|l, 102fiHé(d51T I I o o 3 + 4 c 367,158 8Ö 44,054 1,175 6,141,2435 1,276,650 -*T 8,704} 2.997 5,317} 14,686 16 4 1,762 7 9 47 245,649 31 6 51,065 47 348 8 4 119 42 3 212 a 7 7,847,300 313,89l)4i| 6, Hit/Öres Summariskt.- de, Ldrarne vid Elementar- Läroverken i Riket September 1834 j J nderdänighet afgifne Förslag
Förut innehafde löne-inkomster
Af besparad Krono-Tionde å 6 R:dr Tunnan Af odisponerad ranta å samtnanlagde Allmänna medel . . .
Af de vid 1828, 182g och i83o årens Riksdag anslagne 42,090 Stockholms Gymnasium och Skolar, enligt till Kongl. Maj:t ingifvet SamNya Skolorna:
Förut innehafvände löne-inkomster ..... .....
Tillökning Tillkommer.- Till förestående Anslaget till Nya Eleraentar-Skolan i Stockholm Odisponeradt af Anslaget 42,000 R:dr . . . .
Framdeles tillgångar af Wisingsö-Fonden . . .
Efter afdrag af ofvan förut upptagne Kongl. Maj.-ts Nåd.
Skrifvelse N.o 73. if 969 31 9 6,035 24 I I 4,697 O 8 4 4 7 1 O 1 0 O g 0 74 141 7.6 10 832 20 6 1,318 igiVö 15 17 7.5 17 25 — 1,305 5 6 8,240 16 2. 39,600 1 1 2684 17 x f 5,989 2,767 i5 IO 18,437 36 — 103 21* 21 13 24 8 83 8 11 232 t3| 19 27 11 152 2? 8 1,283 42 — 2.686 I O 2 4,060 29 1 o" 10 13,453| 18 20f 2/7 489 33 91 2)07,8451 «| 3|l4,402|25 (6,109)28 |613| 17 4,771 3~-7JL?JL 28,576 3i 5 1,333 20 r Ig 8 328 24 6 1,305 5. 8,110 17 8 9,163 24'37o 55,949 18 10 157 24H- 982 24 9 232 ■3| 1,436 1 3 4,162 6f 22,607 1 5 21,126116 ) 125,990 49,298; 10,923] 8,174 341 199! 70,486| 1,867 272| 25,505 6 t I 2 2$ 10 507,727 tillkommande löneinkomster, enligt till Kongl. Maj.tj under den 10 till Interims-Stat för berörde Läroverk; nemligen .- 128,100: 39. 5.
R:dr . 4,142: 8. 2. 200: - - . 24,169: 20. 1 r. 28,511: 29- .*'-11+6,619: 20. 6. mandrag 20,691: 20. 2. 2,119: 22. 8. 7,510: 23. 4- 9 630; ^ _ Tillsammans B:co R:dr 186,933: 40. 8. 6,800: i 11.030: 27. '..,TS3n. 27< 2,687: io. — 20,517: 87. i.
Summa 207,451: 29. 9. ..... 186,933: 40. 8.
Utgör tillkomsten ——— 27 186,933 4o 694,661 20,517 20 37 Oih. till R.
Fröt. i83/f och i83S. t Sami. 1 Afd. 26:te Häftet.
Summa Summarum |< 15,1/9! g 3 i8 Kongl. Majus Nåd.
Skrifvelse N.-o j6.
Ankom i afskr. till Exp.-Utsk. den den 9 April. KONGL MAJ:
T S Nådiga Svar till Rikets Ständer på deras underdåniga skrifvelse af den 27 October i834, angående räkne-enhetens bestämmande till en Riksdaler courant; Gifvet Stockholms Slott den 6 April i835.
Sedan, i anledning af Kongl. Maj:ls den 37 sist!.
Februarii till Rikets Ständer aflåtne Nådiga Skrifvelse, Rikets Ständer under den 3o i nästförlidne månad hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmält deras, vid innevarande Riksdag, fattade beslut om grunderne för Bankens rörelse och förvaltning, så vill Kongl.
Maj:t ej dröja att nu meddela Rikets Ständer Sitt beslut i frågan om mynt-enheten, som utgör föremål för Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 27 October förlidet år.
Detta meddelande, gifvet genast efter emotlagandet af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 3o sisth Mars, ådagalägger Kongl. Majits afsigt att, så vidt på Kongl. Maj:t beror, påskynda fullbordandet af Reglementena för Banken, och att sluta denna Riksdag.
Majit är öfvertygad, att, vid en tidpunkt, då ett lands penninge-verk, länge underkastadt en föränderlighet, skadlig för det allmänna välståndet, åtrrvinner en genom
Lag försäkrad stadga, det är af större vigt, än vid hvarje annat tillfälle, att icke vidtaga åtgärder, som, i mer eller mindre mon, kunna förorsaka rubbning eller oreda i förut varande förhållanden och begrepp.
Sveriges financiela system företer sedan 100 år endast ständiga omvexlingar och försämringar af pappersmyntet.
Lagen af den 1 Mars i83o bar satt en gräns för detta förstörande onda.
Den är lugnande för folket, emedan den stadgar, att myntförsämring icke mer skall kunna ega rum; men den lyckliga verkan, som den fram bragt, skulle förminskas, om, genom nya invecklade förhållanden, Rikets räkenskaps-ordning förändrades.
Då nu Rikets Ständer fortfarit till närvarande lid att fastställa beräkningarne af Statens utgifter och inkomster uti den, sedan år 1804 brukliga räkne-enheten, nemligen Riksdaler Banco, och då en hastig förändring i detta hänseende skulle åstadkomma oreda i enskilde afhandlingar, hvaremot bibehållandet af det, sorn redan finnes och genom bruket är befästad!, icke kan på något sätt der - Kongl. Ålaj.ts Nåd.
Skrifvelse N.o 7 6.
>9 till föranleda; så anser Kongl. Majit tiden ej vara inne att afgöra en fråga, som vidrörer så många interessen, och som egentligen är iedel.
Majit vägrar alltså för det närvarande
Sitt bifall till Rikets Ständers begäran om räkne-enhetens bestämmande i såkallade Riksdaler courant, och bibehåller det gamla räknesättet i Riksdaler Banco.
Den enda åtgärd, Kongl.
Majit finner nu böra vidtagas, för att komma till det mål, som Rikets Ständer synas åsyfta, är alt fastställa Silfvermyntets afdelningar och Bancosedlarnes valeurer på ett sätt, som lättar bruket att räkna i Riksgälds-sedlar, förmedelst deras sammanfattande, uti lämpliga summor, med sistnämnde räknesätt.
Majit anser det för sådant ändamål vara nyttigt att hafva i omlopp sedlar på 3n skiliingar Banco, svarande emot den förra Riksdalern Riksgäldssediar, och så vidare.
För öfrigt vill Kongl. Majit, likmätigt 79 §. i Regeringsformen, förordna, att de serskilda silfvermynten skola utmyntas som följer 1 1 å en Riksdaler Specie. 1 å en half Riksdaler Specie. 1 å en fjerdedels Riksdaler Specie, x å en åttondedels Riksdaler Specie.
1 å en sextondedels Riksdaler Specie.
Majit förblifver Rikets Stäuder med all Kongl.
Utdrag af Protocollet öfver Handels- oc/it Finance-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 6 April i835.
Hans Excellence Justitiae-Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad, Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Grefve af Wetterstedt. 2?
Maj.ts Nådiga Skrifvelse N.-o 76.
Stats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke, Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm, Herr Grefve Adelsvärd, Friherre Åkerhjelm, Poppius, Hof-Gaucelleren Friherre von Schulzenheim, och Stats-Secreteraren Skogman.
Stats-Secreteraren tillkännagaf i underdånighet, alt Rikets Ständer numera, i anledning af Kongl. Maj:ts den 27 sisth Februarii till dem af låtna Skrifvelse, i fråga oin mynt-enhetens bestämmande, uti skrifvelse af den 3o nasti, månad i underdånighet anmält deras, vid innevarande Riksdag, fattade beslut om grc.nderne för Bankens rörelse och förvaltning.
Efter tagen kännedom af sistberörde underd. skrifvelse, som nu upplästes, behagade Kongl. Maj:t i Nåder förklara, att Rikets Ständers deruti anmälde beslut om Bankens rörelse och förvaltning borde blifva föremål för serskild öfverläggning; men att Kongl. Majit emedlertid ej längre ville dröja att meddela Rikets Ständer Sitt Nådiga Beslut i frågan 0111 mynt-enheten, som utgjorde föremål för Rikets Ständers underd. skrifvelse af den 27 October förl. år, samt derigenom ådagalägga Sin Nådiga afsigt att, så vidt på Kongl. Maj:t berodde, påskynda fullbordandet af Reglementena för Banken, och att sluta denna Riksdag.
Då frågan om mynt-enheten nu på Kongl. Majlis Nådiga Befallning till ytterligare pröfning förekom, åberopade Stats-Secreteraren och StatsRådet, för deras del, det underdåniga yttrande, som de till Protocollet för den 22 November 1834 afgifvit.
Majit yttrade härefter, att Kongl. Majit vore öfvertygad, att vid en tidpunkt, då ett lands penningeverk, länge underkastadt en föränderlighet, skadlig för det allmänna välståndet, återvunne en genom Lag försäkrad stadga, det vore af större vigt, än vid hvarje annat tillfälle, att icke vidtaga åtgärder, som i mer eller mindre mon kunde förorsaka rubbning, eller oreda i förutvarande förhållanden och begrepp.
Sveriges linanciela system företedde sedan 100 år endast ständiga omvexlingar och försämringar af pappersmyntet.
Lagen af den 1 Mars i83o hade satt en gräns för detta förstörande onda.
Den vöre lugnande för folket, emedan den Kongl. Maf.-ts Nådiga Skrifvelse N.-o j&.
91 den stadgade, att myutförsämring icke mera skulle kunna tga mm; men den lyckliga verkan, som den frambragt, skulle förminskas, om, genom nya invecklade förhållanden, Rikets räkenskaps-ordning förändrades.
Då nu Rikets Ständer fortfarit till närvarande tid att fastställa beräkningarna af Statens utgifter och inkomster uti den sedan år 1804 brukliga räkneenheten, nemligen Riksdaler Banco, och då en hastig förändring i detta hänseende skulle åstadkomma oreda i enskilde afhandlingar, hvaremot bibehållandet af det, som redan funnes och genom bruket vore bestämdt, icke kunde på något sätt dertill föranleda; så ansåg Kongl. Majit tiden ej vara inne att afgöra en fråga, som vidrörde så många interessen och som egentligen vore ideel.
Majit vägrade alltså, för det närvarande, Sitt bifall tili Rikets Ständers begäran om räkne-enhetens bestämmande i så kallade Riksdaler courant, och bibehöll det gamla räknesättet i Riksdaler Banco, Den enda åtgärd Kongl.
Majit fann nu böra vidtagas för »tt komma till det mål, som Rikets Ständer syntes åsyfta, vore att fastställa Siifvermyntets afdelningar och Bancosedlarnes valeurer på ett sätt, som lättade bruket att räkna i Riksgäldssedlar, förmedelst deras sammanfattande uti lämpliga summor med sistnämnde räknesätt.
Och Kongl. Majit ansåg det för sådant ändamål vara nyttigt att hafva i omlopp sedlar på 32 sk.
Bico, svarande mot den förra Riksdalern Riksgäldssedlar, och så vidare.
För öfrigt ville Kongl. Majit, likmätigt 79 §.
Regeringsformen, i Nåder förordna, alt de serskilda silfverroynten skola utmyntas som följer: 1 å en Riksdaler Specie. 1 å en half Riksdaler Specie. 1 å en fjerdedels Riksdaler Specie, 1 å en åttondedels Riksdaler Specie. 1 å en sextondedels Riksdaler Specie, Kongl.
Majit befallde slutligen, alt, i öfverensstämmelse härmed, Nådigt Svar till Rikets Stander skulle under denna dag expedieras.
Ex Piolocollo, A. F. Normelin.
Bihang till B St- troi. tt.fjf och t#35. t Sami, 1 4fil.. 26:te floftet. i — STOCKHOLM, Ecksteinska Tryckeriet, i835.
Skrifvelse N'o 77. t N:o 77.
Ankom till Exp.-Utak. d. i5 April. KONGL. MAJ:
TS Nådiga Skrifvelse till llikets Ständers Stats-Utskott, angående en uppkommande brist i Stats-Verkets tillgångar för år 1835, genom Rikets Ständers beräkning af Tull- och Sränvins-inkomsterne; GifvenStockholms Slott den 11 April 1835.
Hos Kongl. Maj:t liar blifvit i underdånighet anmäldt, att Rikets Ständers Stals-Utskott, i Förslag till Reglemente för Rikets Ständers Riksgälds-Contor, upptagit den så kallade Stutsfyll 11ads-snmman, eller det belopp af allmänna Bevillningen, som intill nästa Riksdag bör till Stats-Verket årligen utgå, ifrån och med innevarande år 1835, till 1,140,190 R:dr Banco, och således 720,000 R:dr om året mindre, än den summa af 1,860,190 R:dr, sorn Stats-Utskoltet, på grund af hvad de senare åren för sådant ändamål erfordrats, förut beräknat vid den af Utskottet uppgjorda Statsreglering, hvilken, hvad utgifterna beträffar, enligt Rikets Ständers beslut, ifrån och med detta år trädt i verkställighet.
Denna skiljaktighet i beräkning, härrörande deraf, att Rikets Ständer vid denna Riksdag antagit förhöjda beräkningar af Tull-inkomsten med 4°o>ogo R:dr och af Bränvins-skatten med 3:10,000 R:dr,. eller tillsammans 720,000 R:dr mera än Stats-Utskottel först upptog, är väl till siffran rigtig och äfven i verkligheten (rån och med år i836.
Men som de nya Författningar om Tull- och Bränvins-afgiflerna, hvarpå den beräknade tillökningen i Stats-Verkets tillgångar grundar sig, icke komma att vinna tillämpning förr än ifrån och med nästa år, så uppstår derigenom uppenbarligen för innevarande år en verklig brist i Stats-Verkets tillgångar, svarande emot beloppet af ”berörde tillökning eller 720,000 R:dr.
Vid detta förhållande, och då, genom saknad af denna summa, svårigheter i Stats-Verkets utbetalningar, ledande till betänkliga följder, skulle uppkomma, på satt Kongl. Maj:ls och Rikets Stals-Contor, i dess bilagde underdåniga skrifvelse, anfört., kan Kongl. Maj:t ej undgå att fästa Stats-Ulskottels synnerliga uppmärksamhet på angelägenheten deraf, Bihang till R.
Prot. 1834 och 1835.
Usta Sami, i.sta Afd. 17-.de Kongl. Maj.ts Ndd.
Skrif velseN.o yy. att Riksgälds-Contoret varder ålagdt och försatt i tillfälle att, i raon afbehofvet, inom detta års slut tillhandahålla Stals-Verket denna, af en missräkning i tillgångarne för året härflytande, tillfälliga hrist, för så vidt den ej kan af tilläfventyrs ingående behållna öfverskoltsmedel å Stats-Yerkets inkomster godtgöras.
Maj:t förblifver Stats-Utskotlet med Kongl. Nåd och Ynnest välbevågen* Datum ut supra.
Utdrag af Protocollet öfver Handels- och FinanceÄrenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 11 April 1835.
Närvarande: Justitiae-Stats-Minrstern, Hans Exeellence Herr Grefve Rosenblad, Stats-Minislern för Utrikes Ärendena, Hans Exeellence Herr Grefve af Wetterstedt* Stats -Råden:
Hans Exeellence Herr Grefve Mörnerr Hans Exeellence Herr Grefve Lagerbjelke Hans Exeellence Herr Grefve Löwenhielm, Herr Grefve Adelsvärd Friherre Åkerhjelm, Poppius _, Stats-Secreteraren Skogman.
Stats-Secreteraren Skogman föredrog i underdånighet:
Stats-Contorets underdåniga skrifvelse den 7 innevarande månad, rörande en, i följd af Rikets Ständers beräkning utaf Tull- och Bränvinsintraderne, uppkommande brist i i835 års tillgångar för Stats-Yerkets utgifter.