Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jemte 2: malan, att de öfriga Riks-Stånden, för grundlagsenlig behandling, godkänt ..rågavarande förslag, får, enär Preste-Ståndets anmärkning icke åsyftar grundlags-ändringens modifierande, utan blott uppskof med dess beredning, Conslilulions-Utskollet vördsamligen hemställa, om icke PrestrStåndet, hvars serskilda åsigt ej lernnar rum för sammanjemkning, täcktes destohellre nedlägga anmärkningen, som Utskottet, i Memorial under denna dag, N;o 72, återväckt ett förslag, rörande, bland annat, aflöningssättet för Universitetens Fullmägtige, genom hvilkets samtidiga antagande med det förra, betänkligheterna torde förfalla och ändamålet ernås.
Ankom till Exp.-Utsk. den 9 Jan.
Memorial, lill Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och BondeStånden, i anledning af deras äterremisser pä Memorialet N:o 50; rörande j örekomna anmärkningar vid Betänkandet, under N:o 35j om JSational-representationcn.
Uti Memorial N:o 5o, under den 4 November nästlid ne år, besvarade Constitutions-Utskottet Ridderska; ets och Adelns samt Preste- och Borgare- Ståndens serskilda och, såsom hvarje Stånds gemensamma tankar, förklarade annni:/ningar vid Betänkandet N:o 35, om National-representationen, ocli uppgaf tillika de, för meningarnes slutliga jemkning, nödiga voterings-pro - Com tit ut b s*-U-skottet* Mcmoml N:o 7^ 5 positionerna.
Utskottet tillät sig då, med anledning af Bbrgare-Ståndets anmärkningar, den vördsamma erinran, alt,-, enär dessa, liggande utom förslagets område, åsyftade, dels förbättring af Ridderskapets och Adelns repres ntalion, hvarföre 12 §.
Riksdags-Orduingen ej. uppställde något Linder, ulan tvärtom antydde sättet, dels hereredundet af nya ändringar i representationens hufvudgrunder, hvilka ej finge, emot 81 Regerings-Fofnien, i'
Ståndens Plena motioneras, Utskottet, äfven med afseende derå, att de öfriga återremitterande Riks-Stånden inskränkt deras yttranden till de i Utskottets Betänkande egentligen innefattade föremål, ej kunde tili behandling; upptaga ofvanberörde af Borgare-Ståndet genom återremiss väckta frågor, Emedlertid har förstnämnde Memorial härutinnan blifvit under den 1 och 8 sistlidne
December åter för visad t, icke blott från Borgare-Ståndet, som saken närmast angår, och som troligen ej velat åtnöjas med Utskottets måhända icke nog fullständiga svar, utan ock från Ridderskapet och Adela samt Bonde-Ståndet, hvilkas egna, bestämdt uttryckta meningar om förslaget ej kunna sammanjemkas med en mening utom forslaget, och hvaribland dessutom det ena eller Bonde-Ståndet, för mer än tre månader sedan, antagit samma förslag alt hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, De nu ankomna återremissei na beledsagas icke af anmärkningar, förklarade såsom Ståndens gemensamma tankar, men af Protocölls-Utdiag öfver bebe discusionen, på sätt vid återremisser till andra Utskott är öfligt.
Man finner endast, att Borgare-Ståndet lemnat obestridd Herr Talmannens vägran af yrkad proposition till afslag å Memorialet N:o 5o , emedan närvarande
Ständers åtgärd vore inskränkt till målens beredning.
Så vidt för öfrigt Gonstitulions-Utskottet förmått uppfatta de mångå' och sins emellan olika opinionerna, bar man allmänt medgifvit; alt BorgareSlåndels anmärkningar icke rörde något af Utskottet föreslaget stadgande; å i sk i 11 ige Talare hafva dock trott dem höra under den i 2 momentet 56 §.
Regerings-Formen uppställda cathegori för anmärkningar emot Constitutious-Ulskotlets yttranden, och sådant på grund deraf, att Memorialet N:o 35 kallåts ett Betänkande om Nalional-representationen.
Alia anmärkningar, beträffande detta ämne, har man sålunda, sorn det tyckes, ansett utgöra anmärkningar emot Utskottets förslag, och följaktligen kulina, i egenskap < af gemensam ma tankar lill Utskottet hänvisas.
Den punkt, hvarom hela tvistefrågan vander sig, är det begrepp man fästat vid betydelsen af orden: ”Gönslitnlions-ötskolts yttrande eller utlåtande.’'
Om Grundlagen Mikturg tiis ft« Vrot, iS34*ocå s8?5. 5 Sevill a* 2f:de Häftet.- 6 Constiiutiott>-\Jt.skottets Memorial Nio 7^ härmed beteckuar Utskottets val af rubrik, dess tankeledning, omdömen och slutsatser, sjelfva pröfningen af inbördes stridiga åsigter, — så må äfven, enligt bokslafliga lydelsen, anmärkningar tillåtas inom hela området af dea rubrik Memorialet N:o 35, egentligen för korthetens skull, erhållit.
Om åter med yttrande eller utlåtande förstås allenast den förselagna Grundlags-texten, torde det vara ovedersägligt, att den från Borgare-Ståndet remitterade gemensamma tankan ej kan gälla såsom anmärkning vid Utskottets förslag.
Grundlagens mening på detta ställe uppenbaras bäst och säkrast af ordalagen, i deras naturliga sammanhang.
Der läses nemligen : ”Göras i Riks Ståndens Plena icke några anmärkningar emot Constitutions-Utskottets yttrande, hviJe detsamma, såsom ett Rikets Ständers utlåtande, hvaröfver först vid nästa Riksdag, och då endast med Ja eller Nej skall kunna heslutas.” Vidare heter det: ”Förena sig derefter samtlige Riks-Stånden om ett enahanda utlåtande, hvile det till slutligt antagande eller förkastande m. ni.”
Och ändtiigen stadgas, att ”det, genom Förstärkt Constilutions-Utskott, fullständigt beredda utlåtande bör hvila till afgöiande, som ofvan sagdt är/’
Men emedan blott förslaget till Grundlagstext hvilar, för att vid nästa Riksdag antagas eller förkastas, lärer det ock stå fast, att intet annat än denna lext kan af Grundlagen menas med det yttrande eller utlåtande, hvarvid anmärkningar må i Ståndens Plena göras.
Conslitutions-Utskottet får vördsamligen tillägga, att, om än Utskottet skulle hafva framställt sådana förslag, hvarvid Borgare-Ståndets gemensamma tanka kunnat anses sorn anmärkning, denna likväl ej funnits bringad i den form, att lion medgifvit någon Utskottets ytterligare åtgärd; ty sorn Utskottet i slika fall ej eger annan befattning än att, der sammanjemkningen är omöjlig, föreslå voterings-propositioner, måste nödvändigtvis anmärkningarne vara så redigerade, att de, utan förändring, innebära en grundlagstext, hvaremot Borgare-Ståndets gemensamma anmärkning, i sjelfva verket bildande en ny motion, endast hvälfde sig omkring framkastade ideer och antydda principer.
Efter denna korta, men, som Constitulions-Utskottet hoppas, öfvertygande utveckling, hvilken med afsigt blifvit återhållen inom gränsen af det enkelt formela, utbeder sig vördsamligen Utskottet de Tre resp.
RiksStåiidens beslut öfver de i Memorialet N:u 5o uppgifne och af Preste-Slåndet redan gillade, omröstnings-propositioner.
Stockholm den 7 Jan. i835.
STOCKHOLM, i835; hos J. A. Walloch.
Cons skut ictti-Utihttits Memorial Nio 7 5, N:o 75.
Ankom till Exped.-TJtsk. den 9 Jan.
Memorial, till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndetangående återremisserne på Memorialet, N:o 54, innehållande svaj' å anmärkningar vid Memorialet Nio 38.
Sedan Constilutions-UIskotte t, i Memorial N:o 54, under den 8 November sistlidet år, besvarat samtliga Riks-Ståndens, såsom hvarje Stånds serskilda och gemensamma tankar, förklarade anmärkningar vid Memorialet N:o 38, med föreslaget stadgande i 41 §•
Riksdags-Ordningen, om Statsråd ets Ledamöters tillträde i Ståndens plena, och derjemte vördsamligen uppgifvit proposition för omröstning, genom Utskottet förstärkt, öfver de olika redactions-förslagen, hvarvid Borgare- och Bonde-Ståndens anmärkningar, enligt hvilka grundlags-ändringen borde i det hela förkastas, följaktligen ej kunde ingå i beräkning, hafva Preste- och Bonde-Stånden gillat volerings-propositionen, det förra med vidblifvande af dess beslut, och det senare med bifall till den af Utskottet tillstyrkta redactions-förändringen, men deremot Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet återremitterat nämnde Memorial N:o 54, i hvilket afseende Protocolls-Utdrag öfver den inom bägge
Stånden förekomna discussionen bifogats.
Häraf inhemtas
• hufvudsakligen, att i hvartdera Ståndet fern Talare uppträdt för att bevisa den sals, att ett af Constitutions-Utskoltet framlagdt -grundlagsändrings-förslag må kunna omedelbart eller vid samma Riksdag förkastas, och alt således Utskottet måste till sammanjemkning eller omröstning upptaga äfven de af Stånden gjorde anmärkningar, som innefatta eller åsyfta afslag.
Constitutions-Utskoltet har förut sökt ådagalägga , dels omöjligheten ali hopjemka afslag med bifall, dels de i ordalydelsen af 56 och 81 §§. af Rcgerings-Formen uppställda hinder för en Grundlags-frågas definitiva afgörande vid samma Riksdag, hvarunder lion blifvit vackt och beredd.
Utskottet nödgas ännu en gång vördsamligen upprepa alt besluta innebär full rättighet att antaga eiler förkasta, —• fritt val emellan Ja och Nej; att, jemlikt berörde 56 §., Rikets Ständer ega att om Constitulions-Utskoltets förBi/iang till R.
Prat. 1834 och i835. 3 Sami. 2-5: te Häftet. 1 2 Constitutioiis-Utskottets Memorial Nio j5. slag vid samma Riksdag öfverlägga, yttra gemensamma tankar, men icke besluta, samt att, ehvad behandling förslaget må i öfrigt vinna, ett fullständigt beredt Utlåtande, om ock genom Förstärkt Constitutions-Ulskott slutligen jemkadt, alltid skall qvarstå för att till nästa Ständers afgörande öfver lemnäs.
Skulle ett grundiags-ändrings-förslag kunna vid första Riksdagen förkastas, så blefve möjligen deraf en följd, att det vid första Riksdagen kunde antagas; och på detta sätt komme tilläfventyrs Grundlagens föreskrift om beslutets hanskjutande lill nasta Ständer att de facto upphäfvas, qvarstående blott såsom en död bokstaf, utan bestämd verkan och tillämpning.
Sådan var emedlertid ej Grundlagsstiftarens afsigt, och sådan är visserligen ej heller något Riks-Stånds.
Ölvertygadt härom af sjelfva erfarenheten, får Constilutions-Ulskollet vördsamligen erinra, att Borgare-Ståndet, som vid pröfningen af Utskottets förslag, i Memorial N:o 31, till ett Grundlags-sladgande om Riksdagars periodiska återkomst, fann det gällande grundlags-budet böra, utan ändring, bibehållas, likväl sedermera godkännt de uppgifna voterings-propositionerna, ehuru stridande emot Ståndets yttrade gemensamma tankar, samt att, då vid föredragningen, i nyssbernälde Stånd, af Utskottets Memorial N:o 5o, angående återremisserna på Memorialet IST:o 35, Herr Talmannen ansett sig icke tillståndigt att framställa yrkad proposition till afslag, enär definitiva afgörande! tillhörde nästkommande Ständer, och de närvarande endast egde berednings-rätten, Ståndet lemnat obestridd denna vägran, och åtnöjts med att äska proposition till ålerremiss.
Då nu Preste- och Bonde-Stånden , medelst omröstnings-propositfonens gillande, erkännt frågans formenliga handläggning och behöriga skick; då Borgare-Ståndet redan, i dylika fall, låtit bero vid Constitutions-Utskottets bei ednings-atgärd och sin Talmans åsigt, instämmande med Utskottets, samt då, hvad Ridderskapet och Adeln serskildt beträffar, dess gemensamma tanka blifvit tillbörligen inrymd i den föreslagna voterings-propo; * ionen, finner Utskottet ej någon anleduing att frångå dess senast meddelade, på Grundlagens bokstafliga tolkning stödda Utlåtande.
Stockholm den q Jan. i835.
Reservationer: af Herr Cederschöld, Pehr Gustaf: "Mot Constitutions-Utskottets förfarande med detta mål får jag vördsamligen reservera mig.
Med föreskrif - Constitutiöns-TJtskottets Memorial N:o 7J. 3 terna om sältet, huru Grundlag han ändras, nemligen att förslaget shall beredas vid en Rihsdag för att vid den nästföljande hunna antagas eller förhastas, synes afsigten tydligen hafva varit att försvåra dyl ika ändringar och att iche tillåta andra än dem, som hunde blifva af allmänna opinionen påhallade, vid tvänue på hvarandra följande Riksdagar.
Detta har 1809 års Constitutions-Utshott sjelf uttryckligen antydt, då det, i Memorialet, hvarmed den nya Regei ings-Formen beledsagades till Rikets Ständer, bestämdt yttrat, att det ”velat öppna en möjlighet alt förbättra den, när ett mer än tillfälligt allmänt länhesält derom hunnit stadgas.”
Men om Riks-Stånden icke hade lof att genast förhasta ett af Constilulions-Utskottet framställdt G rund lags-förslag; så skulle, derest opinionen vid nästa Riksdag förändrades, en ändring i Grundlag kunna åstadkommas genom ett blott tillfälligt allmänt tänkesätt.
Knappt någon torde derföre kunna neka, att det ju tydligen varit Lagstiftar nes mening, att icke tillåta någon ändring i Grundlagen, med mindre Rikets Ständer vore derom ense, viel tvänne på hvarandra följande Riksdagar.
Men, säger man, andemeningen må vara hurudan som helst, så skola dock Grundlagarne i hvarje serskildt fall efter ordalydelsen tillämpas: och sorn på flera ställen stadgas, alt Ständerna icke få besluta öfver ett Grundlags-för sia g vid samma Riksdag detsamma blifvit af Constitutions-(Jiskottet framställdt; så är det klart, säger man, att de icke heller kunna förkasta det, emedan detta icke skulle kunna ske utan beslut, hvilket är förbjudet.
Härvid får jag först erinra, alt den döda bokstafvera vid mångfaldiga tillfällen omöjligen kan förs:ås och rätt tillämpas, derest man icke tillika lar andemeningen i öfvervägande.
Och en af dem, som sjelf hade verksammast deltagit i stiftandet af Regeriugs-Formen, nemligen framlidne Riddarlnis-Seoreleraren A. G. Silfverstolpe, yttrade lill Ridderskapets och Adelns Protocoll den 16 Sept. 1809, såsom en allmän princip, ’’att Grundlagens föreskrift må efter/efvas efter bokstaf s-meningen, der den är klar, och i vidrigt fall efter andemeningen ärligen tolkad.” Och att Ständerue åtminstone icke äro genom en klar bokstafsmening uttryckligen förbjudne att genast förkasta ett af Constitutions-Utskottet framställdt förslag till ändiing i Grundlag, skall jag nu dernäst söka något utförligare visa.
På alla de ställen, hvarest Ständerna förbjudas att vid första Riksdagen besluta om ett af Constitutions-Utskottet framställdt Grundlags-förslag, tages nemligen ordet ”besluta” såsom betecknande endast den handling, hvarigenom förslaget slutligen antages till Grundlag.
Målets beredning vid första Riksdagen 4 Cormitutioits-XJtsftoftets Memorial
Nio kallas i Grundlagen öfverläggning, oaktadt äfven den naturligtvis icke kan aflöpa utan en sådan åtgärd, som vanligen kallas beslut.
Enligt den döda bokstafven uti stadgandet, att Rikets Ständer väl må öfver ett af Constitutions-Utskottet tillstyrkt förslag öfverlägga, men icke vid samma Riksdag besluta, skulle någon till och med kunna vilja förbjuda Ståndens Talmän att efter slutad discussion framställa proposition, vare sig till förslagets återremiss, eller godkännande att hvila till nästa Riksdag, emedan svaret på en sådan proposition blefve ett beslut om ett Grundlags-förslag.
Att ett af Constitulions-Utskottet tillstyrkt Grundlags-förslag kan vid samma Riksdag af Stånden förkastas, kan iuhemtas af deras obegränsade rätt alt dervid göra anmärkningar, och af föreskriften för Utskottet, att, derest de serskilda Ståndens anmärkningar äro oförenliga, öfverlemna frågans slutliga afgörande åt Förstärkt Constilulions-Ulskott, Då sålunda något Stånd förklarat såsom dess gemensamma tanka, alt hela förslaget bör förfalla', så måste denna anmärkning, såsom oförenlig med de öfrige Ståndens samtycke till Utskottets förslag, hänskjutas till det Förstärkta Utskottet, sorn sjelf är ett Constitulions-Utskolt, och i sista instantien afgör, huruvida något sådant Grundlags-förslag skall hvila till nästa Riksdag eller icke.
Men, säger man, något förslag måste blifva ejvar efter voteringen i det förstärkta Utskottet: emedan det dymedelst fullständigt beredda Utlåtandet sedan skall hvila till Rikets Ständers af görande vid nästa Riksdag, I anledning deraf får jag blott erinra, att delta hvilande tydligen är vilkorligt, nemligen så framt icke förslaget vid voteringen alldeles förkastas»
Med samma skäl, sorn man kan påstå, alt ett förslag icke kan i det Förstärkta Utskottet förfalla, emedan der bestämmes, alt det derigenom beredda Utlåtandet skall hvila till nästa Riksdag, skulle man äfven kunna påstå, . att landtullar nödvändigt måste finnas, emedan detta slags afgifter räknas i 6o §.
Regerings-Formen till bevillningarne.
Dessutom åligger det Constitulions-Utskottet ovilkorligen all, i händelse Ståndens såsom deras gemensamma tankar återremitterade anmärkningar äro oförenliga, anmäla dero till samtlige Ståndens behandling; och om detta fruktlöst aflöper , uppgöra förslag till proposition för omröstning i Förstärkt Constitutions-Utskott, resultatet af denna omröstning må blifva hvilket som helst.
På alla dessa skäl anser jag derföre Högloft.
Conslitutions-Utskottet ieke hafva bort underlåta alt genom en serskild voterings-proposition bereda äfven dea af det Vällofl. Borgare-Ståndet yttrade mening, nemligen att leia förslå gal borde förfalla, en möjlighet att få göra sig gällande i det CöKstkutio:. f-tfi skot leff Rtémriat N® 5 Förstärkta Utskottet; oeh jag anser sålunda Utskottet äfven vid cletta och alla dylika tillfällen hafva hort tillämpa samma princip, som i Memorialet N:o 48, hvarest Utskottet i contra-propositionen Litt.
M söhle bereda den af Ridderskapet och Adeln yttrade mening, att Utskottets förslag till ändring i io §.
Regerings-Formen borde förfalla, ett tillfälle att görn sig gällande i det Förstärkta Conslitutions-Utskottef.
I den förutsättning, att Yällofl. Borgare-Ståndet nu icke vill nedlägga sin i förevarande fråga gjorda anmärkning, Får jag derföre, likasom vid sistlidne Riksdag i frågan rörande förändring af Tryckfrihets-Förordningen, reservations-vis uppgifva förslag till proposition för votering i Förstärkt Constilulions-UlskotL
Denna proposition torde lämpligast kunna inrättas såsom en inledning till den, som Utskottet föreslagit i Memorialet N:o 54, och måste derföre börjas med bifall till Borgare-Ståndets mening, på följande sätt; "Den, som anser Constitutions-Utskottets förslag till ett stadgande i 4> §• Riksdags-Ordningen om Stats-Rådets Ledamöters tillträde i Ståndens Plena böra förfalla, röste Ja;’’ ”Den det ej vili, röste Nej."
Nej, kommer ny Votering att anställas öfver den proposition, som Constilutions-Utskottet framställt i Memorialet N:o 54;” af F ribe rf e Cederström* Jacob: "Jag reserverar mig mot rättigheten för Herr Cederschiöld att, hvad än dess reservation må innehålla mot Grundlagen stridande, såsom proposition på direct afslag å ett af Utskottet framställdt förslag, hila densamma åtfölja Utskottets Betänkande.
Jag anser, genom medgifvande!; af en sådan rättighet, vägen vara öppnad för Grundfags-lörslags väckande i Ståndens plena, emot föreskriften i 8i §.
RegeringsFormen; och jag tror tillika, att Utskottet derigenom bundit sig, i händelse uti denna fråga något Stånds Talman, hvilket redan i Borgare-Ståndet egt rum, vägrar proposition på yrkadt bifall till den grundlagsvidriga voteringspropositionen i Herr Cedqrschiölds reservation; och det blifver lill Conslitnlions-Utskottet hänskjulet att algö') a, huruvida Talmannen grnndlagsenligen vägrat proposition framställa. 6 ConstitutioHS-Utskottets Memorial Nio 76.
N :o 'jG.
Ankom till Exp.-Utsk. den 17 Jan.
Memorialj angående trenne Stånds återremisser på Memorialet N:o 66, med förslag till ändring i Riksdags-Ordningens föreskrifter om Bergs-brukens representation.
Af Preste-Ståndet gilladt till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, har från de öfriga Stånden Constitutions-Utskottets Mern.
N:o 66 under den 27 sistlidne Nov., innefattande förslag till ändrade föreskrifter om Bergsbrukens representation, blifvit återförvisadt med de för hvarje
Stånds serskilda och gemensamma tankar förklarade anmärkningar, att 6 mom. i i4 §.
Riksdags-Ordningen borde redigeras sålunda: Etter Ridd. och Adelns mening: ”Utom Fahlu Bergslag och de Bergsmanshemman, hvilkas egare tillhöra Bonde-Ståndet, ege ock de öfrige Bergsbruken, hvarunder inbegripas de af Styrelsen öfver Bergverken priviligierade inrättningar till förädling af Mineral-Rikets producter, att till Borgare-Ståndet sända fem Fullmägtige, och vare såsom valberättigad och valbar att anse hvarje ofrälse Bergsbruksegare, som minst 3 år, vid början af det år för hvilket val-längden uppgöres, innehaft sådan Bergsbruks-Inrättning, hvars årliga till verkningsvärde i medeltal för 5 år uppgått till minst i5oo R:dr, icke någon beställning i Rikets tjenst innehafver, samt icke heller såsom Borgare eller under annan egenskap något Riks-Stånd eljest tillhörer.
Styrelsen öfver BergsBruken upprätte ock, för sådant ändamål, en hufvudlängd öfver de valberättigade Bergs,bruks-egarnes röstetal, grundad t på de fem sistförflutne årens tillverkningsvärde, enligt fastställde tiondejerns- och hammarskaltstaxorne, samt för annan tillverkning, efter de i Hufvudstaden allmänt gängse pris, dock med iakttagande deraf, att, vid ytterligare förädling af eljest beräknad product, den senares värde afdrages ifrån den förädlade varans; och gälle, med undantag för nya ti/komne Verk och Inrättningar, denna för Brukens röstetal uppgjorde längd, hvarefter Bergsbruken skola, med nödigt afseende å Brukens läge och Länens indelning i feni valdistrict, fördelas, och förnyas samma längd sedermera hvart 5:te år.
Serskild personel val-längd åligge det dock Styrelsen öfver Bergverken alt för hvarje
District årligen i Januari månad uppgöra, samt öfversända lill Magistraterne i de Städer, der valen komma att hållas, att der vara tillgänglige för vederbörandes kännedom; och gälle sedermera samma val - Constittt:ous-J] is kottets Memorial No 7CJ. 7 längd, intilldess en annan för påföljande året fastställd varder, derest icke klander deremot inom Mars månads utgång hos Bergs-Styrelsen anföres, eller i annat fall, med de rättelser och tillägg, som af bemälde Styrelse, eller af Kongl.
Maj:t, på grund af ytterligare mot Bergs-Styrelsens beslut inom 3o dagar gjorde anmärkningar, deruti kunna vara medgifne, eller eljest i behörig ordning tillkommit.
Valen skola ske inför den Magistrat inom val-distiictet, sorn Bcrgverks-Styrelsen, genom Konungens Befallningshafvande i Länet, derom anmodar, samt å den dag, sorn af bemälde Styrelse för hvarje Districl utsattes, oell dä Lagtima Riksdag inträffar, eller behörig kallelse till Urtima Riksdag utfärdad blifvit, genom dess försorg inom Districtet allmänneligen kungöras.
Rösterne, beräknade efter vallängden, äfgifvas personligen, eller genom befullmägligadt ombud, alltid med slutne sédlar, på sätt 71 §. stadgar, och endast å en i Districteis val-längd uppförd person.” Enligt Borgare- och Bonde-Ståndens ordagrannt sammanstämmande förslag:
Alldeles enahanda med Ridderskapets och Adelns, utom i de mindre väsendtliga omständigheter, atl ur usta peiiodeo, vid början, orden: ”och de Bergsmanshemman, hvilkas egare tillhöra Bonde-Ståndet,” finnas ulelemnade, och deremot i samma period, vid slutet, orden: ”eller Bergsmanshemmans-egare” införda, äfvensom att i samma period Ridderskapets och Adelns redaktion innehåller: ”något Riks-Slånd eljest tillhörer,” men Borgare- och Bonde-Ståndens: ”något Riks-Stånd förut tillhörer.”
Dessa redactioner skilja sig ej heller i hufvudsaken från Constitutions-Utskottets ; de äro blott omständligare, i följd af några reglementariska tillsatser, hvilka Utskottet sökt undvika.
Då emedlertid frågan handlar om utöfning af representations-rätt inom Borgare-SLåndet, och samma Stånd önskat den möjligen fullständigaste bestämning af sättet och vilkoren derför, tior Utskottet synnerligt afseende böra fästas å Borgare-Ståndets gemensamma tanka; hvadan ock Utskottet vördsamligen hemställer, atl PvesteSlåndet, fogande sig efter de återremitterande Medslånden, måtte, för grundlagsenlig åtgärd, antaga deras redactionsförslag, sammanjemkade genom nedflyttning af de mot Borgare- och Bonde-Ståndens förslag olika orden i Ridderskapets och Adelns, till nedanstående lydelse: ”Utom Fahlu Bergslag, ege ock — — — — i Rikets tjenst innehafver, samt icke heller är egare af något i Bonde-Ståndet representeradt Bergsmans-hemman, eller såsom Borgare eller under annan egenskap något Riks-Stånd eljest tillhör.
Styrelsen öfver Bergverken m. ni,” 8 Cati, titutions-U'skot tets Memorial /Y;o J'5- Stculle dock samtlige Riks-Stånden icke förena sig om denna uppställning, får Coustitutions-Utskottet vöidsamligen föreslå följande omröstningsproposition:
"Den, som godkänner Constilutions-Utskotlets, enligt Ridderskapets och Adelns samt Borgare- och Bonde-Ståndens tankar, tillstyrkta jemknings-f'örslag i afseende på redactionen af 6 morn. i4 §• Riksdags-Ordningen, röste Ja;” "Den det ej vill, röste Nej.” "Vinner Nej, godkännes Utskottets förra, af Preste-Ståndet antagna redactions-förslag.” Stockholm den g Jan. 1335.