Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med anledning af den utaf merbemälde motionär sålunda gjorda framställning, anser sig Stats-Utskottet böra erinra, att då återbetalningstiden för lån till vattenaftappningar, såsom motionären upplyst, skall beräknas »från slutet af det år, hvarunder lånemedlen från Riksgälds-kontoret forst utbekommits», inverkar lånesummans successiva lyftning icke på tiden för de stadgade ränte- och kapitalinbetalningarnes vidtagande, eller beloppet af hvad som, med beräkning af 2 procent ränta å de lyftade medlen, skall framdeles å länet årligen återbetalas.
Någon tidsutdrägt med arbetets utförande bör ej heller föranledas, genom det af Rikets Ständer för nu ifrågavarande lån stadgade vilkor, att lånet »endast successivt i mån af arbetets fortgång» får utbekommas, enär juskyndsammare arbetet kan bedrifvas och fullbordas, ju förr blifva följaktligen låntagarne berättigade att uppbära arbetet motsvarande andelar utaf lånesumman.
Då Utskottet, vid tillstyrkandet af detta högst betydliga lån, hvilket vida öfverstiger hvad, såsom Stats-bidrag för något vattenaftappnings-arbete, förut blifvit af Rikets Ständer beviljadt och nära uppgår till hela den beräknade kostnaden för arbetsföretagets utförande, ansåg sig böra föreslå det vilkor, att lånesummans hela belopp icke borde genast vid arbetets början af Riksgälds-kontoret utbetalas, finnér Utskottet, sedan detta för lånets beviljande sålunda föreslagna vilkor blifvit af Rikets Ständer uttryckligen stadgadt, sig destomindre kunna förorda detsammas upphäfvande, som en sådan förändring i Rikets Ständers redan fattade beslut skulle utgöra ett prejudikat, hvilket säkerligen ofta komme att åberopas till stöd för andra önskade och yrkade förändringar eller eftergifter af de för sökta och erhållna låneunderstöd utaf Rikets Ständer bestämda vilkor.
Utskottet får derföre hemställa. att den af Lars Magnus Knutsson väckta motion, om ändring i Rikets nu församlade Ständers beslut, angående tiden för utbetalningen af det i denna motion omförmälda lån, icke må bifallas.
Lili. lill K.
Prot. 1SS3 A ISäi. i Sand. 1 Afd. 3 Hand. 37 Haft.
STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, 1II54.
Stats-Vtskottels Memorial, N:n 338. 1 H:o 35*.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 16 Nov. 1884, kl. s e. m.
Memorial, med förslag till voterings-proposilion i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut, angående statsbidrag för en jernvägs anläggning frän Dalarne. (Rgds-Afd.) Genom dels 4, dels 3 Riks-Stånds sammanstämmande beslut, har hvad StatsUtskottet uti dess Utlåtande N:o 274 och Memorial N:o 334 hemställt och tillstyrkt, i anledning af väckta motioner om statsbidrag för jernvägars anläggning, blifvit af Rikets Ständer bifallet, med undantag af Utskottets hemställan, att, för anläggningen af en till begagnande med lokomotiver afsedd jernväg från Dalarne till lämplig hamnplats vid Mälaren eller Östersjön, måtte beviljas ett lån å ett belopp, motsvarande två tredjedelar utaf den summa, som uppgjordt och af vederbörande godkändt samt af Kongl. Maj:t i Nåder faststäldt kostnadsförslag upptoge; hvilken hemställan — jemte det i sammanhang dermed framställda förslag, alt Kongl.
Maj:t skulle ega bestämma ej mindre den utgångspunkt inom nämnde provins, derifrån jernvägen borde anläggas, samt ■Men hamnplats vid Mälaren eller Östersjön, dertill densamma borde ledas, än äfven hvilkendera jernvägs-linien skulle med ifrågavarande statsbidrag understödjas, i fäll bolag, inom utsatt tid, bildade sig för anläggning af jernvägar från Dalarne till så väl Mälaren som Östersjön — endast bifallits af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet; hvaremot Rorgare- och Ronde-Stånden, för anläggningen af en till begagnande med lokomotiver afsedd jernväg mellan Fahlun och Gefle, beviljat och lill utbetalning från Riksgälds-konloret såsom lån anvisat ett statsbidrag af 1,600,000
R:dr, under de vilkor och öfriga föreskrifter Stats-Utskottet föreslagit.
Således är, för anläggningen af en till begagnande med lokomotiver afsedd jernväg från Dalarne, ett lån beviljadt af alla 4 Riks-Stånden, hvilka också gillat de af Utskottet föreslagna lånevilkor och stadganden rörande jernvägs-anläggningens utförande och framtida underhållande, m. m.; men i afseende på detta lån skilja sig Borgareoch Bonde-Ståndens beslut från de 2:ne andra Riks-Ståndens derigenom, alt detsammas belopp åf de förra Stånden blifvit bestämdt till 1,600,000 R:dr, men af de sednare till två tredjedelar af den i kostnadsförslaget upptagna summa, dock skulle lånebeloppet Bih. till R.
Prot. iS53 & 1854. 4 Sami. 1 A(d. 3 Rand. 26 Haft. 2 Stats-Utskottets Memorial, N:o 3SS. ej få öfverstiga 2,840,000 R;dr.
Derjemte hafva Borgare- och Bonde-Stånden i sina beslut utsatt jernvägens både utgångs- och ändpunkter; men hvilka punkters bestämmande Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet öfverlemnat till Kongl. Majit, med förklarande, att Kongl. Majit, i fall bolag skulle hilda sig för begge de föreslagna jernvägs-linierna, egde bestämma hvilketdera af dessa bolag finge komma i åtnjutande af det beviljade statsbidraget, tillika med öfriga för ifrågavarande jernvägs-anläggning beslutade förmåner.
Då, i nu anfördp hänseende, tvä Stånd alltså stadnat emot två, så och för den händelse, att hvarken Borgare- eller Bonde-Ståndet antager den inbjudning.
Utskottet härmedelst får till samma Stånd framställa, att de måtte förena sig med Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet i gillandet af hvad Utskottets Utlåtande äfven i denna del innehåller, måste, för åstadkommande af Rikets Ständers beslut angående förevarande fråga, omröstning anställas i Förstärkt Siats-Utskott; för hvilken omröstning
Utskottet ansett sig böra föreslå nedanstående voterings-proposition:
Den som, i öfverensstämmelse med hvad Stals-Utskoltet i dess Utlåtande Nio 274, sid. 33, föreslagit och Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet beslutat, anser, att Rikets Ständer, för anläggningen af en till begagnande med lokomötiver afsedd jernväg från Dalarne till lämplig hamnplats vid Mälaren eller Östersjön, böra bevilja och till utbetalning från Riksgälds-kontoret anvisa ett särskildt statsbidrag å nedannämnde belopp, emot de i samma Utlåtande föreslagna och af Rikets
Ständer redan godkända vilkor och åligganden för detta statsbidrags åtnjutande, äfvensom sagde företags verkställande, samt framtida underhållande och begagnande, m. m., och derjemte gillar hvad lista, 3:dje, 4:de och 5:te punkterna af de utaf Utskottet rörande denna jernväg föreslagna stadganden innehålla, eller att lio ifrågavarande jernväg bör anläggas från den utgångspunkt inom provinsen Dalarne, som Kongl. Majit i Nåder bestämmer, och ledas till lämplig hamnplats vid Mälaren eller Östersjön; 3:o bilda sig, inom derför af Kongl. Majit utsatt och kungjord tid, bolag för anläggning af jernvägar från Dalarne både till Mälaren och Östersjön, ankommer på Kongl. Majit, att, efter föregången utredning af och jemförelse mellan hvardera jernvägs-liniens relativa behöflighet och fördelaktighet för de orter, från och genom hvilka densamma skulle komma att anläggas, jemte dess allmänna gagn för landets rörelse och vigtigare näringsgrenar, i Nåder bestämma, hvilketdera bolaget får komma i åtnjutande af omförmälda statsbidrag, äfvensom öfriga för denna jernvägs-anläggning bestämda förmåner.
Skulle åter blott ett bolag för sagde företags utförande varda bildadt, tillerkännes statsbidraget samma bolag, så vida Kongl. Majit finner jernvägens anläggning i den riktning och med de ändpunkter, bolaget åtager sig densamma utföra, komma att uppfylla de med detta företag, å det allmännas sida, afsedda ändamål; 4:o statens bidrag till sagde företag kommer endast att utgå i egenskap af lån, med den ålerbetalnings-skyldighet och de räntevilkor, som här nedan (se lOide punkten af Utlåtandet Nio 274 litt.
H) bestämmas.
5:o detta låns belopp kommer att motsvara två tredjedelar af den summa, som uppgjordt och af vederbörande godkändt samt af Kongl. Majit i Nåder faststäldt kostnadsförslag för jernvägs-anläggningen upptager; dock får lånebeloppet icke öfverstiga
Två millioner åtta hundra fyratio tusen Riksdaler, — röstar 4a; Den, det ej vill, röstar Nej; Stats-Utskottets Memorial, N:o 3S9.
3 Vinner nej, hafva Rikets Ständer beslutat att, för anläggning af en till begagnande med lokomotiver afsedd jernväg mellan Fahlun och Gefle, bevilja och till utbetalning från Riksgälds-Kontoret anvisa ett Statsbidrag, såsom lån, af 1,600,000 R:dr, under de vilkor och föreskrifter för öfrigt, som Stats-Utskottet föreslagit och Rikets Ständer godkänt.
Stockholm den 16 November 1854. ]%Ts© 359.
Ank. till Exp.-Utsk. den 16 Nov. 18S4, kl. 5 e. m.
Memorial, med förslag lill sammanjemkningar eller voteringspropositi. on.er medels upplåning emot fonderade statsobligationer.
(R:gs-Afd.) .
Enligt Stats-Utskottet tillhandakomna protokollsutdrag, har Bonde-Ståndet, som afslagit Utskottets under N:o 272 afgifna Betänkande, angående medels upplåning genom utgifvande af fonderade slats-obligationer, äfven afslagit de förändringar Utskottet tillstyrkt i sitt förnyade Utlåtande rörande samma ämne, N:o 340; hvaremot de 3:ne öfriga Riks-Ståndeu, genom deras häruti sammanstämmande beslut, godkänt och bifallit de af Utskottet uti följande momenter föreslagna stadganden, nemligen:
Irsta momentet, sådant det lyder i Utlåtandet Nro 340; 2:dra momentet; 3:dje momentet, med undantag af dess sista punkt, hvilken, genom utbytandet af ordet »äga» emot ordet »må», samt uteslutning af orden: »om långifvarne sådant önska», erhållit denna förändrade lydelse: »För de obligationer, derför Riksgälds-Kontoret »emottagit hela det förskrifna kapitalbeloppet, må Fullmäktige, under en tid af högst »tio år, afstå från uppsägningsrältens begagnande»; 4:de momentet, förra punkten, med denna punkts lydelse enligt Utlåtandet Nro 340; 7:de momentets andra punkt, med dito dito; deruti har dock Ridderskapet och Adeln ansett ordet »bestämmelser» böra utbytas emot »föreskrifter»; 8:de momentet; 9:de momentet; och 10:de momentet.
Beträffande åter de öfriga momenterna af ifrågavarande stadganden, hafva skiljaktiga beslut i nedannämnde hänseenden blifvit fattade af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden; vid hvilket förhållande, och enär besluten härom dels komma att äga inflytande på Riksgälds-Kontorels inkomster och dels måste sammanjemkas för verkställigheten af den utaf Rikets Ständer beslutade upplåningens företagande, Utskottet ansett sig, jemte inbjudning lill vederbörande Riks-Stånd, att för sådant ändamål förena 4 Stats-Utskoltets Memorial, N:o 3X9. sig i bifallandet af Utskottets framställningar, böra, lör den händelse att dessa inbjudningar icke varda antagna, föreslå nedanstående voterings-propositioner, för frågornas afgörande genom skeende omröstningar i Förstärkt Stats-Utskott.
Sednare punkten af det i Utlåtandet N:o 340 föreslagna Fjerde momentet, hvilket motsvarar 4:de och 5:te momenterna af Belänkandet N:o 272, är bifallen af Presteoch Borgare-Stånden, samt äfven godkänd af Ridderskapet och Adeln, dock med uteslutande af orden: »inom de gränser nedanstående moment, i fråga om lånets amortering, föreskri fver.»
Derest hvarken Ridderskapet och Adeln eller Bonde-Ståndet skulle, med antagande af nu gjord inbjudning, finna för godt att jemväl bifalla ifrågavarande punkt, sådan densamma af de 2:ne öfriga Riks-Stånden blifvit gillad, torde denna punkts lydelse varda bestämd genom votering inom ofvanbemäide Utskott, enligt en så lydande proposition: l:o.
Den som, lika med Preste- och Borgare-Stånden, anser sednare punkten af det i Stats-Ulskottets Utlåtande N:o 340, sid. 9, föreslagna moment utaf stadgandena angående upplåningen emot fonderade stats-obligationer, böra erhålla följande lydelse: »Vid upplåningens företagande, äfvensom under dess fortgång, ega Fullmäktige i RiksgäldsKontoret att, med afseende å dåvarande penningeställning samt de förhållanden, som harvid för öfrigt böra komma i betraktande, pröfva och bestämma om och i hvilken mån rabatt å det kapitalbelopp, derå obligationerna äro utfärdade, må, inom de gränser nedanstående moment, i fråga om lånets amortering, föreskrifver, varda af Riksgälds-Kontoret medgifven,» — röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, komma, i öfverensstämmelse med Ridderskapet och Adelns beslut, orden: »inom de gränser nedanstående moment, i fråga om lånets amortering, föreskrifver», att utgå ur denna punkt.
Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet hafva bifallit Utskottets hemställan i Utlåtandet N:o 340, sid. 11, att obligationernas valörer måtto utsättas i både sedel- och silfvermynt, men Borgare-Ståndet har ansett denna mening böra uttryckas sålunda: »obligationernas valörer skola utsättas i både Riksdaler riksmynt och Silfver-specie.» Utskottet anser sig böra inbjuda Borgare-Ståndet att, med frånträdande af sitt härom fattade beslut, förena sig med Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet i godkännandet af det uttryck, Utskottet begagnat.
Skulle denna inbjudning likväl icke antagas, och Bonde-Ståndet icke heller vilja godkänna Utskottets uti ifrågavarande hänseende gjorda hemställan, torde, för att få frågan om berörde stadgande afgjord, omröstning, i vanlig ordning, varda verkställd efter följande proposition: Stats-Vtskollets Memorial, N:o 3S9. 5 2:o.
Dea som bifaller Stats-Utskottets hemställan, att obligationernas valörer skola utsättas i både sedel- och silfvermynt, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, skola, på sätt Borgare-Ståndet beslutat, obligationernas valörer utsättas i både Riksdaler Riksmynt och Silfver-specie.
Den af Utskottet i Utlåtandet N:o 340 föreslagna lägsta obligations-valören, utgörande Fyrahundra Riksdaler Riksmynt eller Etthundra Riksdaler Silfver-specie, är godkänd endast af Borgare-Ståndet.
Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet hafva deremot beslutat, att obligationer få utfärdas å Tvåhundra Riksdaler Riksmynt eller Femtio Riksdaler Silfver-specie.
Såvida icke Borgare-Ståndets, genom gillandet af Utskottets förslag, uttalade mening biträdes af de öfriga Stånden eller åtminstone 2:ne bland dem, måste följaktligen jemväl frågan om den medgifna lägsta obligations-valören afgöras genom omröstning i Förstärkt Stats-Utskott; hvadan Utskottet för denna omröstning föreslår nedanstående proposition: 3:o.
Den som, med gillande af Stats-Utslcottets, utaf Borgare-Ståndet bifallna, förslag, anser, att någon obligation icke bör få utlärdas å lägre belopp än Fyrahundra Riksdaler Riksmynt eller Etthundra Riksdaler Silfver-specie, röstar Ja j Den det ej vill, röstar Nei; Vinner nej, hafva Rikets Ständer, i likhet med hvad Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet beslutat, stadgat, att någon obligation icke får utfärdas å lägre belopp än Tvåhundra Riksdaler Riksmynt eller Femtio Riksdaler Silfver-specie. l:sta punkten af det i Betänkandet N:o 272 föreslagna 7:de moment, angående anslaget till ränteliqviderna samt kapital-amorteringen, har af Preste- och BorgareStånden blifvit godkänd med den förändrade lydelse, densamma erhållit i utlåtandet N:o 340, sid. 13—14; hvaremot Ridderskapet och Adeln, i stället för Utskottets förslag, att det årliga anslaget skulle motsvara 5£ procent å det belopp, som borde upplånas, så att lånet kunde vara återbetaldt under en tidrymd af högst 40 år, beslutat, att an - 6 Stats-Vtskottets Memorial, N:o 3S9P slaget skulle svara emot 5 procent å omförmälda belopp, så alt minst en half procent å den förskrifna lönesumman årligen måtte kunna användas till lånets återbetalning.
Jemte det Utskottet inbjuder Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet att godkänna sagde punkt, med dess af de öfriga 2:ne Stånden beslutade lydelse, får Utskottet, för den händelse att denna inbjudning icke skulle varda af nådotdera utaf först bemälda 2:ne Stånd antagen, föreslå här nedan intagna voterings-proposition: 4:o.
Den som, på sätt Stats-Utskottet i sitt Utlåtande N:o 340 föreslagit samt Presleoch Borgare-Stånden beslutat, anser Irsta punkten af det moment, hvilket motsvarar det 7:de i Betänkandet N:o 272, böra "lyda sålunda: »Till ränteliqvider för dessa obligationer och kapitalets amortering anvisas samt uppföres å den stat, som af Rikets Ständer vid hvarje Riksdag varder för Riksgälds-kontoret utfärdad, ett i öfverensstämmelse med Regerings-formens 66 § utgående, årligt anslag, svarande emot
Fem och en half procent å det belopp, som, enligt Rikets Ständers beslut, skall upplånas, så att lånet må kunna vara återbetaldt under en tidrymd af högst Fyratio år; kommande detta anslag att fortfarande och med oförminskadt belopp årligen utgå, ända till dess hela lånet blifvit i stadgad ordning betaldt»; röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nei; Vinner nej, erhåller samma punkt följande lydelse: »Till ränteliqvider för dessa obligationer och kapitalets amortering anvisas samt uppföres å den stat, som af Rikets Ständer vid hvarje Riksdag varder för Riksgälds-kontoret utfärdad, ett, i öfverensstämmelse med R.
F. 66 § utgående, årligt anslag, svarande emot Fem procent å det belopp, som, enligt Rikets Ständers beslut, skall upplånas, sä att minst en half procent å den förskrifna lönesumman ärligen må kunna användas till lånets återbetalande; kommande detta anslag att fortfarande och med oförminskadt belopp årligen utgå ända till dess hela lånet blifvit i stadgad ordning betaldt».
Vidkommande det i berörde moments 2:dra punkt af Ridderskapet och Adeln beslutade utbytet af ordet »bestämmelser» emot ordet »föreskrifter»,'anser sig Utskottet, enär det förra ordet blifvit antaget af 2:ne Riks-Stånd, böra hemställa att detsamma äfven af Ridderskapet och Adeln måtte godkännas.
Utskottets i slutet af Utlåtandet Nro 340 gjorda hemställan, alt Rikets Ständer måtte anhålla om Kongl.
Majrts Nådiga fastställelse å Rikets Ständers beslut rörande kapital- och ränteliqviderna för ifrågavarande lån, har endast af Borgare-Ståndet blifvit bifallen; innehållande det af Ridderskapet och Adeln samt Presle-Ståndet härom lättade beslut: att Rikets Ständer böra i underdånighet anhålla om Kongl. Maj:ts
Nådiga fastställelse å de beslut, som af Rikets
Ständer varda i afseende pä ofvannämnde lån meddelade.
Stats-Utskottets Memorial, N:o 3X9.
7 Sistnämnde 2:ne Riks-Stånd hafva således ansett den föreslagna anhållan om Kongl. Maj:ts
Nådiga fastställelse böra erhålla en större omfattning än Borgare-Ståndet; men alla 3:ne Stånden hafva sammanstämmande förklarat, att Rikets
Ständer böra i underdånighet anhålla om en sådan fastställelse.
Detta utgör således ett af Rikets Ständer, genom 3:ne stånd meddeladt förklarande.
Huruvida åter alla de uti ifrågavarande hänseende vidtagna beslut, eller blott vissa af dem, skola utgöra föremål för högstberörde fastställelse, är ännu icke afgjordt, enär härutinnan skiljaktighet uppstått emellan dessa 3:ne Stånd.
För berörde skiljaktighets sammanjemkning, får Utskottet alltså inbjuda Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde-Stånden att instämma i Borgare-Ståndets beslut.
Skulle åter den nu framställda inbjudningen icke varda antagen af minst 2:ne Stånd, lärer, för verkställigheten af hvad Rikets Ständer beslutat angående anhållande om Kongl.
Maj:ts Nådiga fastställelse, vare sig å alla eller blott å en del af dé beslut, hvarom nu är fråga, omröstning i Förstärkt Stats-Utskott böra företagas och härigenom bestämmas, huruvida denna anhållan skall ske i öfverensstämmelse med Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets mening, eller inskränkas till de beslut, Borgare-Ståndet uppgifvit såsom föremål för den begärda Kongl, fastslällelsen.
För sådant ändamål, har Utskottet uppgjort, och får härmed underställa Rikets Ständer förslag till voterings-proposition, lydande sålunda: 5:o.
Den som anser, att Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med Stats-Utskottets, af Borgare-Ståndet gillade, hemställan, böra anhålla om Kongl.
Maj:ts Nådiga fastställelse å de beslut, hvilka i afseende på kapital- och ränte-liqviderna för de emot fonderade stats-obligationer upptagna lån äro af Rikets Ständer meddelade, röstar .Ja; Den det ej vill, röstar Nei; Vinner Nej, komma Rikets Ständer att i underdånighet anhålla om Kongl. Maj:ts
Nådiga fastställelse å de beslut, som af Rikets Ständer äro rörande ofvannämnde lån meddelade.
STOCKHOLM, trjckt hos ISAAC MARCUS, 1854. Stats-Utskottets Memorial, N:o 364. 1 HT:o 364.
Ank. till Exp.-Utsk. den 22 November 1854, kl. 2 e. m.
Memorial,, angående verkställd omröstning i frågan om ersätt ning och belöning åt Professoren B. O. Nycander , för en af honom uppfunnen rösträkne-machin.
Öfver nedanstående i Stats-Utskottets Memorial N:o 316 omförmälda, af samtlige Riks-Stånden godkända, proposition har Förstärkta StatsUtskottet denna dag anställt omröstning:
Den, som anser, att, i enlighet med Stats-Utskottets, af Borgareoch Bonde-Stånden godkända förslag, väckt motion om ersättning och belöning åt Professoren B. O. Nycander för en af honom uppfunnen röst räkne-machin icke bör af Rikets Ständer bifallas, röstar Ja; Den, det ej vili, röstar Nej.
Nej, hafva Rikets Ständer anvisat en summa af 687 R:dr 13 sk. 4 r:st, såsom ersättning till Professoren Nycander för kostnaderna vid förfärdigandet af berörda rösträknemachin.
Bih till Ä. St.
Prof, 1833 & 64. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 28 Bäft. i 2 Ståts-Utskottets Memorial, N:o 365.
Och som denna omröstning utfallit med 5o Ja och 6g Nejj hafva Rikets
Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Nej-propositionens innehåll.
Hvilket förstärkta Stats-Utskottet härigenom skolat anmäla.
Stockholm den 22 November 1854. jV:o Ank. till Exp.-Utsk. den 22 November 1854, kl. 2 e. m.
Memorial, angående verkställd omröstning i frågan om understöd till Tullstatens enskilda Pensions-inrättning för enkor och barn.
Sedan, N:o 355 framställde 3:ne voteringspropositioner, de 2:ne sednare förfallit, genom Preste-Ståndets antagande af den i nämnde Memorial till samma Stånd gjorda inbjudning, så har Förstärkta Stats-Utskottet denna dag anställt votering öfver den återstående, af samtelige Riks-Stånden gillade, propositionen, så lydande:
Den, som anser, att, på sätt Stats-Utskottet föreslagit samt Borgareoch Bonde-Stånden beslutat, Kongl. Maj:ts Nådiga förslag att, af Kronans andel i de till Tullverket inflytande konfiskations- och bötesmedel, 50 procent må anvisas såsom årligt statsbidrag till fullstatens enskilda pensionsinrättning för enkor och barn, att från och med innevarande år pen_ sionsinrättningen tillgodokomma, icke bör af Rikets Ständer bifallas, röstar Stats-Utshottets Memorial, N:o 366.
3 Den, det ej vill, röstar Nej.
Nej, hafva Rikets Ständer, till betäckande af den i nämnde pensionsinrättning möjligen uppkommande brist, beviljat en summa af högst 5000 R:dr att för hvardera af åren 1855, 1856 och 1857 af Tullmedlen utgå.
Denna omröstning, vid hvilken en sedel kasserades har utfallit med 65 Ja och 55 Nej_, hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionens innehåll.
Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet skolat härmed tillkännagifva.
Stockholm d. 22 November 1854. ii. man:>sfjo.'. btiigjeiöl isiU?d HT:o 366.
Ank. till Exp. Utsk. d. 22 Nov. 1854, kl. 2 e. m.
Memorial, i anledning af verkställd omröstning i frågan om anslag till bildande af en teknisk skola i Borås.
Sedan Rikets Ständer godkänt den i Stats-Utskottets Memorial N:o 336, i frågan om anslag till bildande af en teknisk skola i Borås, föreslagna omröstningsproposition, har Förstärkta Stats-Utskottet denna dag anställt votering olver berörda, så lydande, proposition: 4 Stats-Utskottets Memorial, N:o 866.
Den, sorn, i öfverensstämmelse med Stats-Utskottets, af Ridderskaget och Adeln samt Bonde-Ståndet godkända, hemställan, anser, att väckt motion om anslag till bildande af en teknisk skola i Borås icke bör till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.
Vinner Nej, hafva Rikets Ständer, i enlighet med Preste- och Borgare-Ståndens beslut, beviljat ett anslag af 5000 R:dr årligen under nästa Stalsregleringsperiod till en teknisk skola i Borås, med enahanda vilkor, som vid ntslag för dylika skolor förut äro bestämda.
Denna votering har utfallit med 51 Ja och 68 Nej; och hafva Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med nej-propositionens lydelse; hvilket förstärkta Stats-Utskottet skolat härigenom meddela.
Stockholm d. 22 November 1854.
Slats-Utskotteti Memorial, N:o 367.
5 M:o 367.
Ank. till Exp.-Utsk. den 22 Nov. 1854, kl. 2 e. m.
Memorialj rörande verkställd omröstning i frågan om ett serskildt uppbörds-arfvodes beviljande åt Skepps-ombudsmannen vid Stockholms Sjömanshus.