Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med undantag af skattskyldigs hustru och hemmavarande barn samt andra till hans hushåll hörande eller hos honom skattskrifna och på hans debetsedel upptagna personer, som icke skola utgöra bevillning efter denna Stadgas 2:dra Artikel, bör hvar och en skattskyldig erhålla särskild debetsedel; men, vid ansvar såsom för tjenstefel, får icke mer än en debetsedel utfärdas för de skattskyldige inom samma Bih. till 11 St.
5 Samt. i Afd. 11 Höft. 5 34 Förslag till Itevillnings-Stadgä. taxerings-distrikt åliggande bevillnings-afgifter; varande dock husbonde berättigad att, efter derom gjord begäran, erhålla särskilda debetsedlar för de hos honom skattskrifna och på hans debetsedel uppförda tjenstehjon.
Fastighetsegare, som sådant åstundar och derom vid mantalsskrifningen eller eljest gjort anmälan, vare ock berättigad att erhålla särskild debetsedel för hvarje honom tillhörig fastighet. § 84.
Debetsedlarne sammanfattas och utfärdas med ansvar för deras riktighet, på landet af Häradsskrifvare!) och i stad of vederbörande uppbördsman; börande desse tjenstemän aflemna debetsedlarne så tidigt, att de sednast Ijorton dagar före uppbördstidens början kunna de skaltskjIdige tillhandahållas.
Medelst deiom af vederbörande Magistrat eller Häradsskrifvare utfärdad kungörelse underrättas de skattskyldige om tiden när och stället hvarest inom församlingen debetsedlarne få af dem afhemtas, och om den person, genom hvilken de varda utlemnade; varande i staden eller socknen boende uppbörds-tjensteman, länsman, fjerdings- eller sexman, som härom anmodas, skyldig att emottaga och vederbörligen tillhandahålla debetsedlarne.
Genom Magistraten eller Häradsskrifvare!) underrättas Konungens Befallningshafvande om den kungjorda tiden för debetsedlarnas tillhandahållande åt de skattskyldige.
I afseende på utfärdandet och utdelningen af debetsedlarne inom Stockholm och Göteborg kommer att förfaras på sätt derom är särskildt stadgadt. § 85.
Den, som upprättar och utfärdar debetsedlarne, är berättigad att, såsom ersättning för detta bestyr, åtnjuta och å debetsedeln upptaga för hvarje sådan sedel* hvars slutsumma icke öfverstiger Sju Riksdaler, Tre öre; deröfver till och med Sjutiofem Riksdaler, Tolf öre, samt för debetsedel af ännu högre belopp, Femtio öre. 2:o Uppbörden. § 86.
Uppbörden af allmänna bevillningen Verkställes vid samma tillfälle samt undet enahanda kontroll och ansvarighet i afseende å de influtna medlen, som andra årligen utgående kiono-ulskyIder af de skattskyldige erläggas och af uppbördsmännen eraottagas; hvadan de allmänna uppbörds-förfaltningarne jemväl komma att tillämpas på bevillnings-uppbörden och dermed förenade bestyr. § 87.
Sednast fjorton dagar före den till uppbördens företagande inom hvarje län Förslag Cili Bevillnings-Stadga, 33 bestämda tid, skola Magistraterna och Kronofogdarno hos Konungens Befallnings hafvande anmäla samt inom vederbörande församlingar kungöra de för hvar och en församling utsatta uppbördsdagar samt de ställen, hvarest uppbörden skall förrättas, och den ordning, som dervid kommer att iakttagas; börande Häradsskrifvarne vid uppbördsstämma!! vara närvarande för att meddela behörig annotation å de skattskyldiges debetsedlar, enär derförutau uppbördsmanuens qvittens, enligt uppbörds-författningarne, icke är gällande, § 88. l:o Skepps-ombudsmannen i Slockholm samt sjömanshusens föreståndare i de öfriga städerna åligger, att för det i sjömanshusets rullor intagne sjöfolk debitera och uppbära bevillningen efter första Artikeln af denna Stadga, äfvensom öfriga personela utskjIder, till följd hvaraf de, både vid sjömäns utmönstring, skola sådane afgifter dem för löpande året påföra och affordra, samt, vid afmönslringen, för de förflutna åren af förtjenta hyror innehålla den så beskaffade bevillning, jemte öfriga personela utskyIder,. desse personer under deras frånvaro erlägga bort, så vida ej genom vederbörliga qvittenser styrkes, att utskylderne å annor ort inom riket guldne blifvit, antingen af sjöfolket sjelfve eller deras redare; och skola sjömanshusens föreståndare, i likhet med andra uppbördsmän, inom den 1 Maj och 51 Augusti hvarje år, genom stadens Magistrat de uppburna medlen hos Konungens Befallningshafvande i länet redovisa och leverera samt debiteringen verificera med bifogade specifika sjömansrullor, som upptaga, jemte sjömännens namn, deras hemvist och redare, och till sjömännens in- och utmönstring bestyrkas, af hvilka rullor bestyrkta utdrag för hvarje län, hvartill sjömännen höra, redogörelsen jemväl åtfölja, alt ingå til!
Konungens Befallningshafvande, som samma utdrag, jemte underrättelse derom, att medlen blifvit behörigen redovisade, derefter med första tillsänder vederbörande öfrige Konungens Befallningshafvande; egande sjömanshu sets skepps-ombudsman i Stockholm och sjömanshusens föreståndare i de öfriga städerne, alt för deras salunda fullgjorda redovisning afdraga tro procent af det redovisade beloppet. 2:o I de städer, der sjömanshus icke finnas, åligger det Magistraten att, på sätt ofvan är stadgadt, debitera, uppbära och redovisa de af derstädes mantals skrifne sjömän utgående personela utskylder. 3:o Sjömän, hvilka bevisligen äro mantals- och skattskrifne på landet för det år, under hvilket de sedermera anmäla sig hos sjömanshusen lill sjöfart, skola påföras personela afgifterne, der de aro mantals- och skattskrifne; kommande de, hvilka låtit hos sig skattskrifva sådane sjömän, att ansvara för personela utskyldernas erläggande till vederbörande uppbördsmän. 4:o Kustboer och andre, som idka sjöfart, utan att låta in- och utmönstra SÖ Förslag till Bevillnings-Staclga. sig 5 sjömanshus, förbjudas vid enahanda ansvar, som för understen uppgift till Taxerings-kommittc är stadgadt, att begifva sig frän orten på sjöresa förr, än de derom anmält sig lill anteckning hos församlingens pastor, som meddelar denna uppgift till vederbörande Häradsskrifvare, hvilken det åligger vaka deröfver, att de personela utskylderne varda sådane personer, för de år, sjöfart af dem idkas, behörigen påförda, för att uttagas vid deras återkomst lill orten, § 89. l:o Handlande, fabriks- eller annan närings-idkare ansvarar för utskylder, sorn blifvit påförda de vid mantalsskrifningstiden hos honom sysselsatte handelseller fabriks-betjenler samt gesäller och andra arbetare jemte deras hustrur och barn, så vida dessa utskylder icke å behörig tid varda erlagda.
Dock omfattar denna ansvarighet icke den bevillning, som för fust egendom elier inkomst af kapital eller utöfvad särskild rörelse eller befattning bör af sådan skattskyldig utgöras.
För hvad ofvonbemäide närings idkare måst utbetala, i följd af dem sålunda åliggande ansvarighet för hos dem anställde personers utskylder. äro de berättigade att, genom afdrag å den skattskyldiges aflöning eller arbetsförtjenst, sig godtgöra 2:o
Då handelsbetjent eller arbetare efter mantalsskrifningen flyttar, bör bevis honom meddelas, att hans krono-ulskyider för det löpande äret blifvit innehållna af den, som för deras erläggande är ansvarig; och skall detta bevis hos vederbörande myndighet företes, innan den skattskyldige undfår pass för att till annan ort sig begifva; åliggande det handlande eller annan närings-idkare, hos hvilken samme skattskyldig sedermera anstälies eller erhåller arbete, att under ofvanberörde vilkor ansvara ej allenast för hans nämnde utskylder, så framt ej bevis om ileras innehållning honom afFordras, utan ock dessutom för de utskylder, som i följd af hans sednare anställning må böra särskildt utgöras.
Husbonde häftar för de å hans debetsedel upplagne tjenstehjons utskylder; varande husbonde jemväl, vid bristande tillgång hos den skattskyldige, ansvarig för sine iandtbönders och torpares, äfvensom för de å hans ägor bosatte arbetares utskylder; dock är han icke underkastad sådan ansvarighet för sistnämnde personer, derest med utdrag af det vid sockenstämma förda protokoll eller annat dervid meddeladt intyg styrkes, att de äro fattige och oförmögne att genom arbete förvärfva nödtorftigt uppehälle för sig och de sina. 4:o Flyttar, efter mantalsskrifningen, tjenstehjon, landlbonde, torpare eller arbetare, som å husbondes debetsedel upptagits, är denne, sådant oaktadt, skyldig gälda den flyttade personens bevillning, dock med rättighet att derför bereda sig ersättning, antingen af honom sjelf genom afdrag å inneslående lön och arbetsförtjenst eller ock af hans nya husbonde.
Förslag lill Bevillnings*Stadga. 37 § 90.
Har skattskyldig, sedan mantalsskrifning förrättats, afstätt sin egendom til! borgenärer, eller efter den 1 Maj det år, för hvilket bevillning sednast honom påförts, med döden afgått, bör, utan afvaktan af konkursmassans eller sterbhusets Utredning, den för honom belöpande och vederbörligen bevakade bevillningen gäla das utaf bans afträdda eller efterlejnnade tillgångar. 3:o Afkortning arna, § 91.
Utom den afkortning af påförda bevillnings-afgifter, som saknaden af erforderlig tillgång för deras gäldande måste föranleda, få sådana afgifter endast vid nedanstående läll afkortas, nemligen: l:o bevillningen efter lista Artikeln, då den skatlskvldige aflidil före den t
Maj det år, för hvilket denna bevillning blifvit honom påförd; och 2:o bevillningen efter 2:dra Artikeln för lön, pension eller dylik inkomst, som genom dödsfall, afsked eller annan orsak under årets lopp upphört; i hvilket fall sudan bevillning blott erlägges för den tid, hvarunder löue-inkomsten eller andra med tjenstebefattning förenade fördelar af den skattskyldige eller haus rättsinnehafvare åtnjutits.
Den of fast egendom utgående bevillning får icke afkortas. § 92. l:o
Afkortningslängd skall i stad underskrifvas of vederbörande tjensteman, som för densammas riktighet är ansvarig, samt efter deraf anställd granskning attestera® of en Magistrats-person och minst två ledamöter utaf årets Taxerings-kommitté. 2;o På landet skall afkortnings-längden, med ansvar för dess riktighet, undertecknas af Kronofogden samt Hära cl ss k r i Iva r on; och bör den å utlyst allmän sockenstämma granskas samt förses med intyg af ordföranden och två socknemän om denna gransknings verkställighet; hvarvid tillika bör uppgifvas, om och hvilka anmärkningar emot längden förekommit samt de förhållanden attesteras, som befria husbönder från den, eldigt § 89, dem åliggande ansvarighet för landtbönders och torpares med fleres utskylder. 3:o Sedan afkortnings-längden blifvit vederbörligen granskad och attesterad, aflemnas densamma, i stad af Magistraten och på landet af Kronofogden, till Konungens Befallningshafvande för att i stadgad ordning ytterligare handläggas.
Förslag till Bevillnings-Stadga. 4:o Redovisningen, % 95.
Stats-kontoret ingående årliga skattebidrag, att tjena till efterrättelse; dock gom de till allmänna bevillningen hörande och vid uppbörden influtna eller sedermera indrifna medel skola från Landtränterierna samt Stockholms stad insändas till Rikets Ständers Riksgälds-kontor, så få bevillnings- medlen hvarken i landsböcker och öfriga krono-räkenskaper eller vid levereringarne sammanblandas med Kongl Stats-konlorets eller andra Verks medel. § 9-i. l:o Öfver ali, enligt denna författning, för hvarje år inom stad eller fögderi utgående bevillning skola upprättas och lill Konungens Befallningshafvande, före årets slut, insändas med härvid bilagdt formulär öfverensstämmande sammandrag af taxerings- och debiterings-längderna. 2:o
Få grund af dessa sammandrag och sedan de vid deras granskning anmärkta förhållanden blifvit förklarade eller rättade, böra, inom Stockholms stad af dervarande Krono-uppbördsverk och inom de öfriga länen af Landskontoret, uppgöras särskilda general-sammandrag öfver hvart och ett läns allmänna bevillning, hvilka general-sammandrag, dertill tryckta blanketter genom Riksgälds-kontorets försorg vederbörande tjenstemän tillhandahållas, skola af Konungens Befallningshafvande till nämnda Verk insändas före slutet af Februari månad påföljande år. 3:o Så snart de till Riksgälds-kontoret inkomna bevillnings-sammandragen hunnit derstädes granskas och med enahanda sammandrag för de nästföregångna åren jemlöras samt vederbörande förklarat sig öfver de anmärkningar, som härvid förekommit, skola meranämnda sammandrag jemte anmärkningar och förklaringar samt deröfver afgifna yttranden öfverlämnäs till Kongl.
Kammar-rätten, som eger pröfva och afgöra sagda anmärkningar och af dem föranledda framställningar.
Utan afvakta!) af Kongl.
Kammar-rättens härom meddelade beslut, bör ett sammandrag öfver årets allmänna bevillning för hela riket inom Riksgälds-kontoret upprättas samt genom detta Verks försorg från trycket ulgifvas och med allmänna tidningarne utdelas. § 93.
För den händelse, att restantierna å allmänna bevillningen inom någon ort skulle, utan att ett sådant förhållande af giltiga orsaker föranledts, uppgå tili anmärknings-; Förslag lill Revillnings-Stadga.
39 tärdt högt belopp, äligger det Kongl.
Stats-kontoret alt, efter derom af Fullmäktige i Riksgälds-kontoret gjord anmälan eller annars vunnen kännedom, låta vidtaga den eller de åtgärder, som finnas vara af omständigheterna påkallade och för restantiernas skyndsamma iudrifvande erfordras, samt att derjemte, i fall vårdslöshet eller försummelse hos någon uppbördsman skulle förmärkas, låta genast tilltala den eller dem, mot hvilka anledning till felaktigt eller försumligt förhållande förekommer. § 96.
Med benämningen Riksdaler förstås öfverallt i denna Bevillnings-stadga Riksdaler Riksmynt; och med församling menas socken på landet och så kallad terrilorial-församling i stad.
Till yttermera visso håfve Wi ofvanstående stadgandet) med Wära underskrifter bestyrkt och bekräftat.
Stockholm den STOCKHOLM, TRYCKT IIOS JOIL BECKMAN, 1860.
Förslag lill Instruktion för Taxerings-förrätlningarna, 4 Förslag till Instruktion för Taxerings-förrättningarna vid de under allmänna bevillningen inbegripna och af taxering beroende afgifters föreslående och fastställande.
Den i gällande Bevillnings-stadga föreskrifva taxering eller uppskattning af hvarje fast egendoms värde och hvarje skattskyldigs ärliga inkomst verkställes af de för sådant ändamål tillsatta Bevillnings-beredningar samt Taxerings- och Pröfnings-kommitléer, hvilkas sammansättning och taxerings-områden genom .åberopade författning blifvit bestämda. § 2.
Beloppet af den utaf taxering beroende fastighets- och inkomsl-bevillning, som hvarje skattskyldig skall utgöra, föreslås af Bevillnings-beredningen, bestämmes och påföres af Taxerings-kommittéen samt fastställes af Pröfnings-kommitléen.
S »•
Bemälda Beredningar och Kommittéer böra, vid fullgörandet af sina erhållna Uppdrag, ställa sig till ovilkorlig efterrättelse de föreskrifter, Bevillnings-stadgan innehåller, samt, efter sorgfällig granskning och samvetsgrann pröfning af meddelade uppgifter och för öfrigt upplysta eller kända förhållanden, föreslå, påföra och fastställa den bevillnings-afgift, hvar och en skattskyldig bör erlägga, samt dervid noga iakttaga nedanstående, till ledning för dessa Beredningar och Kommittéer sammanfattade, närmare bestämmelser och stadganden.
Uppskattningen af fast egendoms värde. % 4- Värdet af fäst egendom föreslås och bestämmes med ledning af: Bih. till R.
Prof. 1S59 & 1860.
5 Sami. 1 Afd. 12 Haft. 1 2 Förslag till Instruktion för Taxerings-förrältningarna. l:o den för sådan, under loppet af nästföregångna tio år, försåld egendom sednast betingade köpeskilling, så vida icke derunder inbegripits godtgörelse för inventarier eller vexande gröda, eiler köpet afslutais mellan nära anhöriga, eller vid försäljningen förbehåll gjorts om så kallade undantags-förmåner, eller dervid förekommit andra särskilda omständigheter, som skäligen anses hafva inverkat pä köpeskillingens bestämmande utöfver eller under egendomens verkliga värde; börande vid bestämmande af detta värde afseende icke fästas å beskaffenheten af sådane byggnader, som på egendomens afkastning icke hafva något egentligt inflytande; 2:o årliga hyres- eller arrende-summan för uthyrd eller borlarrenderad egendom, såvida icke särskilda förmåner eller åligganden blifvit derunder inbegripna — såsom rättighet till inventariers begagnande, arbetsbiträde och skogsfång m. m. från annan egendom, eller skyldighet att uppodla, reparera och uppföra byggnader eller utföra andra arbeten å den arrenderade egendomen samt inom kort tid densamma afträda — elier såvida icke, efter hvad vid jemförelse mellan denna och närbelägna egendomar af lika storlek och beskaffenhet sig visar, hyres- eller arrendebeloppet blifvit bestämdt med afseende å slägt- eller andra kända förhållanden mellan egaren och hyresmannen eller arrendatorn; 5:o egendomens vid verkställd värdering för erhållande af lån från hypothe/cs-*■ inrättning antagna värde, såvida sådan värdering skett under nästföregångna tio år och det egendomen dervid åsätta värde sedermera icke blifvit i väsendtlig mån förändradt; 4:o brandförsäkrings-värdet å de i stad och på dess område eiler i köping befintliga egendomars åbyggnad samt å bruks-, qvarn- och fabriks-byggnader på landet äfvensom å andra der uppförda hus och byggnader, hvilka icke begagnas för jordbruket och dess binäringar tillhörande rörelse, samt å sådan åbyggnad på särskilda lustställen och dermed jemförliga mindre lägenheter, som utgör dessas egentliga värde; dock bör, derest brandförsäkrings-beioppet skulle betydligt understiga de brandförsäkrade husens och byggnadernas verkliga värde, det sednare, men icke det förra, antagas såsom grund för bevillnings-taxeringen; 5:o egendom på landet tillhörande areal i åker, äng, skog eller betesmark jemte dermed förenade särskilda förmåner, såsom vattenfall, torfmosse, lastageplats m. m.; 6:0 läget och arealen af hvar och en i stad, köping eller po stads område belägen egendom, med dertill hörande särskilda förmåner.
Då fast egendom, som under sistförflutna tio år blifvit såld eller undergått ofvanomförmälda värdering, uppskattas högre eller lägre än den sednast betingade köpeskillingen eller den godkända värderings-summan, böra de särskilda skäl, hvilka dertill föranled t, i Taxerings-handlingarne eller Kommittéens protokoll antecknas.
Åbyggnader å stadsegendom samt öfriga i denna §:s 4:de punkt uppräknade hus och byggnader få ej heller, ulan på enahanda sätt tillkännagifven särskild anledning Forsla;i till Instruktion för Taxerings-förrättningarna. 5 upptagas lill lägre värde än det, för hvilket samma byggnader äro hos allmän brandförsäkrings-inrättning emot brandskada försäkrade. § B Vid de fall, då förevarande taxering af fast egendom icke kan grunda sig på köpeskilling, hyra eller arrende, hvpotheks-värdering eller brandförsäkring, bör, på det en jemlik och rättvis taxering samt författningsenlig beskattning må tillvägabringas, egendomens värde upptagas till ett belopp, som, med hänsigt till densammas storlek, beskaffenhet, förmåner, läge och afsättnings—tillfälle samt öfriga kända eiler upplysta förhållanden, motsvarar uppskattnings-värdet å andra i närheten belägna, jemförliga egendomar, derå ofvan uppgifna taxerings-gruuder kunnat tillämpas; åliggande det för öfrigt vederbörande taxeringsmän att, enligt deras på förut egande kännedom elier under taxerings-förrättningen vunna upplysningar grundade öfvertygelse, uppskatta hvarje egendom till dess verkliga värde. § 6.
Då fast egendoms värde beräknas efter dess afkastning, bör behörigt afseende fästas å de grundskatter samt öfriga utskyIder, som utom allmänna bevillningen skola af samma egendom utgöras, så att värdet å en med dylika skattebidrag jemförelsevis högre belastad egendom skäligen minskas i förhållande till det värde, som åsättes en af skatter och andra utskyIder mindre betungad, fastän till storlek och beskaffenhet för öfrigt dermed jemförlig egendom.
Vid uppskattningen af boställe, hvars grundränta ingår bland boställshafvarens löneförmåner och vid bestämmandet af den för dem belöpande bevillnings-afgift blifvit tagen i beräkning, skall denna räntas belopp afdragas från boställets behållna afkastning. § 7. Sedan fast egendom det år, då allmänna bevillningen med tillämpning af utfärdad ny bevillnings-studga första gången påförts, blifvit enligt föreskrifna taxerings-grunder till sitt verkliga värde uppskattad, må detta värde, under tre år, bibehållas oförändradt, såvida icke egendomens taxerings-värde antingen genom ny- eller tillbyggnader, nya fabriks-anläggningar eller andra inrättningar blifvit under tiden i betydligare mån förhöjdt, eller genom inträffad eldsvåda, vattenflöde eller af annan dylik anledning märkligen förminskats; i hvilka fal! sagda värde bör jemkas efter de förändringar, egendomen undergått; men hvart tredje år skall förnyad uppskattning ega rum.
4 Förslag till Instruktion för Taxerings-förrättningarna, Uppskattning af inkomst utaf bergsbruk och dertill hårande näringar samt qvarnar och fabriker rn. fl, verk och inrättningar, § 8.
Vid beräkningen af den behållna årliga inkomsten utaf bruk och fabrik samt annan dertill hänförlig inrättning, jemföras värdena ä der, under sednast förflutna är, tillverkade eller förädlade varor och härvid använda råämnen, jemte Öfriga med dessa varors tillverkning eller förädling förenade kostnader; och dä tillverkningarnas mängd, i förening med de behandlade och frambringade varornas ökade värde, i allmänhet mäste utgöra säkraste grunden för bedömande af vinsten å hvarje särskildt verks eller fabriks rörelse, böra taxeringsmännen derom förskaffa sig tillförlitliga och fullständiga underrättelser.
För bruk eller fabrik, dervid hvarken under det nästföregångna eller under det löpande året någon rörelse drifvits, påföres icke iukomst-bevillniag. § 9 Till ledning vid bestämmandet af värdet ä stångjernsbrukens samt masugnarnes tillverkningar antagas de i derom utfärdad kungörelse sednast fastställda lös— ningspris för Kronans hammarskatts-jern samt tionde- och persedel-lackjern från samma bruk, med behörigt afdrag för' transportkostnaderna till närmaste stapel— stads-våg; och beräknas råämnenas samt andra materialiers värden jemte arbetsm. fl. tillverkningskostnader efter då i orten gångbara pris.
1 fråga om stångjernsbrukens hammarskatts-jern och masugnarnas tionde-tackjern, hvilka utskylder, likasom öfriga sådana verk ålagda onera, böra vid bevillnings-taxeringen tagas i beräkning, skall ofvannämnda lösningspris jemväl tillämpas. § 10.
Den afkastning, som erhålles utaf grufvor och öfriga malmtillgångar, bör, i likhet med annan genom bergshandteringen uppkommen vinst, årligen taxeras lill bevillning på grund af behållningen utaf enahanda rörelse under sednast förflutna år. § H
Vid bevilinings-afgifts påförande för behållen inkomst af mjöl- och såg- samt andra qvarnar afses ej allenast qvarnarnas storlek eller stenparens, ramarnas och sågbladens samt stamparnes och valkarnas antal, utan hufvudsakligen mäld- och skogs- samt vattentillgången jemte tulltiigtens belopp och det tillfälle tili mjöleller brödhandel m. m., som läget och kommunikationsmedlen bereda.
Enär högst Förslag lill Instruktion för Taxerings-föträtlningama. i betydlig skiljaktighet förefinnes i de på skattläggning grundade ulskylder, som för vissa qvarnar mäste utgöras, bör jemväl synnerligt afseende fästas å dessa ulskylder.
Uppskattning af inkomst genom slceppsrederi, sjöfart, handel och handtverk samt annan jordbruket icke tillhörande näring. % 12
Med ledning af de i afseende på fartyg föreskrifna uppgifter angående lästetal, byggnads-material och anbringad ångmaskins drillkraft m. m., uppskattas fartygs-egarens inkomst eller frak
Iför tjenst efter fartygets storlek och beskaffenhet samt de, så vidt kändt ar, under nästlöregångna år verkställda resors äfvensom besörjda varu- och personal-transporters förmånlighet.
Då fartyg under hela årets lopp icke varit upplackladt eller utrustadt och begagnadt samt följaktligen icke för dess egare medfört någon inkomst, bör ej heller bevillning påföras. § 13 Skeppare, ångfartygs-befälhafvare, styrmän, maskinister samt matroser och andre sjömän taxeras till bevillning för sina inkomster genom arfvoden och så kallade hyror m. m. efter enahanda beräkningsgrunder, som iiro stadgade för den vid industriela företag eller i enskild tjenst anställda personals inkomst-bevillning.