Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lån endast är en ny börda; samt att Landtmannens obestånd väl kan uppskjutas, men ej förekommas genom Låneunderstöd, de må lemnäs honom äfven på fördelaktiga återbetalnings vilkor.
Utländska Capital, nedlagda i Svenska jorden, framkallande en production, hvars viissl är mindre än Räntan, och denna Ränta, gående årligen ur Landet, måste, enligt min ringa slutkonst, oundvikligen medföra en nationalförlust.
Och den nya productionen, man framkallat genom de nya
Lånen, hvar skall den finna afsättning?
På Utrikesort, der jorden, Bih. till R.-St.
Fröt. i8a8-i83o, 6 Saini. 3 Bänd. 2; dr a Häft. 8 58 Bil. t. Banco-ZJtsk:s Betänkande, N:o 9?.. med mindre kostnad, Iemnar rikare skördar — eiler inom Landet, der man redan klagar öfver bristande afsättning och för låga sädespris?
Sannolikt hvarken inom Landet eller utom detsammma.
Men hvad blir då följden, om ej en ännu trögare afsättning, ännu lägre sädespris samt en ännu större förlägenhet, än som under senare åren hafva tryckt den arma Landtmannen?
Man får således här ett resultat, rakt stridande emot det som åsyftas, men som dock alltid måste uppkomma, då man genom konstlade åtgärder befordrar en Närings tillväxt framför de öfrige Näringarnes, och derigenom rubbar det naturliga förhållandet emellan produclion och consumtion.
Slutligen, då Utskottet synes lägga så mycken vigt på fördelarne af de nya Lånen, torde tillåtas mig erinra, att 5.J procents Lanta är föreslagen att betalas, ej tor det Capital, som Låntagaren verkligen erhåller, ulan för det Capital, hvarpå hans Skuldförbindelse lyder.
Skillnaden emellan dessa utgöres af kostnaden för Lånens erhållande, och som dessa kostnader jemförelsevis äro större 1 den mou lånen äro mindre, så lärer kunna inträffa, att då Låntagare af mindre summor, i synnerhet Låntagare af den hedervärda Allmogen, betala 5^ procents
Ränta för det primitiva Capitalet, betala de i sjelfva verket fulla 6 procent för det Capi - Bil. t, Banco-TJtsk:s Betänkande, N:o g-2. 5g tal, de erhållit samt, om härtill läggas postporto och commissionsarfvoden, måhända äfven mer än 7 procent.
De prisade fördelarne torde derföre minst Lomma den fattiga Landtmannen tili godo.
Det är ej eliel- på denna väg han kan hjelpas, utan genom sådana anstalter, som bereda honom en skälig betalningsför sin möda och sina varor.
I anledning af hvad som blifvit anfördt emot pluralilelens ofvanberörde beslut, hafva jemväl följande Herrar Ledamöter sig deremot reserverat, nemligen: Herr Hof-Marskalken Friherre Reutersköld j Herrar Cancetlie-Råden Lagerheim och Hegardt_, Herr Domprosten Lidman, Herr Grosshandlaren Valeijj, Herr Rådmannen Löfvenius_, Herr Lagmannen Montan och Riksdays-Fullmägtigen från Örebro Län Anders Ericsson. STOCKHOLM, hos Carl A b. Pihl, »83q, Banco-Utskoliets Memorial N.o Qi t
N;° 92!
Ankom till Ex.-Utsk. den vo dan. i83o ' Memorial, om iakttagande af en erforderlig rättelse vid slutlig föredragning hos Riks-Stånden af Banco - Utskottets afgifna Betänkande, JV:o 92.
Under påskyndad tryckning af Bnnco-UtSkottets Betänkande, N:o 92, har den origtighet tillfälligtvis kommit att ega rum , att den uti samma Betänkande, pag. 43, intagna slutliga Proposition icke 1 allo fått den ordalydelse, som, till följd af beslutad förändring emot beredningens uppfattade förslag, bordt deråt gifvas; hvadan, och enär det ifrågavarande Betänkandet, tillika med det nästpåföljande, under Nio 93, ännu icke förevarit hos Riks-Stånden till slutlig handläggning, Banco-Utskottet ansett sig böra, till vinnande af rättelse härutinnan, begagna den utväg, att, genom detta tillägg lill Betänkandet N.‘o 92, meddela ofvanberÖrda Slut-proposition sådan den, enligt justerade Protocollet, skolat till Rikets Ständers bi Bih. till Riks. St.
Pröt. 1828—i83o. 6:te Sami, 3 B.
Häftet 2 2 Banco-Utskottets Memorial N;o 91 *. fall framställas; och Utskottet får alltså, i den förut befintliga Slut - propositionens ställe, såsom resultat af de i sjelfva Betänkandet utvecklade grundsattser , härigenom vördsamt föreslå och anmäla följande nemligen : att Banco-Fullmägtige, genom ser» skild, å'Rikets Ständers vägnar, utfärdad autorisation, må uppdragas att, på möjligaste fördelaktiga vilkor, upptaga ett lån af högst 2 millioner R:dr Hamb.
B:o , eller motsvarande belopp i annat utländskt mynt, för att tillvägabringa en serskild Fond för lån emot pant af fastigheter, och gifva Banken förmåga att äfven före
Silfver-utvexlingens början förekomma betydligare vackling i Mynt-värdet, Stockholm d. 19 Jan. i83o.
STOCKHOLM, tryckt i Ecicsteinsiaa Tryckeriet, i83o. Ba/ico-Utslus Betänkande, N:o g3, i N:o _q3.
Ankom till Exp. Utsk. d, 9 Jan. 1830, Betänkande, med förslag lill Beglementariska föreskrifter, i afseende å det Lilli , sorn, enligt Utskottets Betänkande.
JY:o ()2_, till belopp af högst 2,000,000 Rdr Hamburger
Banco, skulle komma alt genom Banco-Styreisen upplagas. jemte grunderna för användandet aj den Bond, som derigenom skulle hildas, egentligen lill understöd ut Fastighetsegare.
Banco-Utskottet har, genom dess Betänkande N:o 92, sökt i allmänhet utveckla skälen och anledningarne till det förslag “ O samma Betänkande innefattar, att, för det fall nemligen att Bikets Ständer icke för godt
Hnna att i annan väg för det åsyftade ändamålet bereda tillgång af ungefär samma omfattning, Banco-Fullmägtige, genom serskildt, å Rikets Ständers vägnar, utfärdad autorisation, må blifva uppdraget att upp. taga ett Lån af högst Två Millioner Riks daler Hamburger banco, för att bilda en serskild Fond för Lån emot pant af Fastigheter. bilt. till B.-St.
Brot. 1828-1830, 6 Sami. 3 Band. Ztdje Härft. 1 i Bnnco-Utskts Betänkande, N:o Det återstår för Utskottet att, med öfverlemnande af det förslag till reglemen* tariska föreskrifter, som i detta afseende blif* vit uppgjoröt, och här efteråt föijer, korteligen antyda de åsigter, som dervid legat till grund.
Utskottet har ansett för ändamålet tjenligast, att ej genom några ovilkorliga före* skrifter hinda Banco-Styrelsen, i fråga ont Lånets belopp, annorlunda, än inom ett visst maximum, och icke eller specielt utsätta de ränte- och betalningsviikor, hvarunder derom må contraheras, Vare sig med inländsk eller utländsk man Det kan emedlertid tagas för gifvet, att de förmonli-aste vilkoren stå att erhålla, enligt den method, sorn nu vanligen vid Stats-Låns upptagande begagnas, nemligen ätt en Hufvud-Obligation med löpande ränta utfärdas å något högre belopp, än den Lånsumma, som Contant erhålles, och att detta Hufvuddocument äfven kan och får, efter Långifvarens egen åstundan, fördelas uti smärre Partial-Obligationer, hvarigenom Innehafvare af hvarje sådan Obligation njuter i verkligheten en högre ränta, än den betingade, så länge Obligationens värde man och man emellan ej uppgått till Pari, eller Summan, hvarå densam* ma lyder, samt har derjemte den utsigt, att på sjelfva utlånta Capitalet ytterligare kunna något vinna, i händelse Obligatio* Banco-U tskts Betänkande, N:o gl. 5 n'ns värde stiger så, att den kan föryttras emot fulla Numerairen eller jemväl derutöfver.
Såsom hufvuds kligt har Utskottet ansett, det Banco-Styrelsen ej må ovilkorligen tillförbindas att indraga Lånet i Silfver eller Guld, utan äfven kunna lill större eller mindre del för beloppet deraf utställa Vexlar och, genom deras försäljning S Stockholms Börs, anskaffa de för utlåningsfonden behöfliga tillgångar, emedan detta är ett verksamt medel att förekomma och afhjelpa sådana tillfälliga stegringar af Vexelcoursen, hvarigenom flerehanda hinder för en blifvande realisation eljest skulle kunna uppstå.
Ett ej mindre vigtigt stöd för vissheten om denna af Rikets Ständer beöutade operations företagande, vid utsatt' tid och enligt stadgade grunder, har Utskottet velat bereda, genom den tillåtelse att, emot ersättning, enligt Myntbestämningsgrirnden, kunna använda, i afräkning på de anbefallda Silfverköpen, det ' i Ifver eller Guld, sorn i och genom upplåningen erhålles, eller, der sådant ej skulle linnas behofligt, insätta denna metalliska tillgång på DepositRäkning, med rättighet att genom försäljning öfverlåta Depositions-Attesterne till den eller dem, som vid hög VexelcouVS skulle åstunda att sig deraf begagna. 4 Banco-TJtsÅ:s Beliinltande, N:d 92.
Hvad i öfrigt beträffar de grunder, som Utskottet, i afseende pä Fondens utlåning, föreslagit, torde Rikets Ständer finna, att dervid, till fördel för de Lånebehöfvande, allt blifvit gjordt som möjligen kunnat göras; och hoppas Utskottet icke desto mindre, att förluster för Banken på denna utlåning torde vara möjligast förebyggde.
Räntans bestämmande till 5^ procent är ett oundgängligt vilkor, hvarförutan Banken ej skulle kunna undgå att p‘i dess medlande befattning härutinnan i det hela utsättas för uppoffringar.
Och då i betraktande tages, att, efter den af Utskottet föreslagna lietalningsgrund å 6 för hundrade årligen på ursprungliga (Japitaiet, oansedt ränta årligen godtgöres med 5 V procent å Capitaläterstoden, icke mera än 4 2 å 43 år åtgå, för att helt och hållet afbörda en dylik skuld till Banken, då deremot ett stående Cassa-Lån med 6 procents ränta vore, efter lika många års fortsatt betalning, till hela Capitalbeloppet qvarstående; så inses häraf nogsamt, hvilken betydlig lättnad för gäld - bundne Fastighetsegare kan beredas, genom utvägen att på denna Lånefond kunna öfverflytta en ej ringa del af stående skulder, för hvilka de hos allmänna Cassör eller enskilda personer förut häftat.
Och genom tillåtelsen att å dessa
Lån äfven inbetala mera än 6 procent, är för den idoge och Banco-Utt7i:s BitdnJtande, N:o f)3. 5 omtänksamme en tillgång öppnad att städse kunna göra äfven sina minsta besparingar frugtbärande.
En närmare utredning af dessa förhållanden innefattas uti hosföljande Tabeller Isfts l, 2 och 5.
Sådana äro de huLudsakliga synpunkterne, under hvilka Banco-Utskottet uppfattat följande förslag till Reglemente för den ifrågakomna Up- och Utlåningen; §. 1.
Såsom Fond för en utlåning, på sätt och med de vilkor, som här nedanföre till säkerhet för Banken emot all förlust föreskrifvas, anslås det Lån af högst 2,000,000 Rdr Hamburger Banco, eller motsvarande belopp annat utländskt mynt, som kommer att upptagas. §. 2.
Yid upptagandet af detta
Lån iakttages, att det ställes till ingående på flera terminer under åren 1850-1834» äfvensom Banken bör förbehållas rätt att, inom viss tid före den termin, då någon af de efter 1831 förfallande Låneandelar bör ingå, upplåningen inställa, hvarigenom hela Lånebeloppet i samma förhållande nedsättes. §■ 3* Detta Lån indrages, på sätt BancoFullmägtige finna fördelaktigast, antingen 6 Banco-TJts&fs Betä/iJiande, N:o g3. i Silfver eller Guld, eller genom att der* på, då Coursen är liög, utställa Yexlar, då de för dem inflytande Banco-Sedlar insättas i Yexel-Banken för Lånefonden» räk* ning. $. 4- Banco-Fullmägtige ege, om och när de så lämpligt finna, att det ingående Silfret använda i afräkning på det Silfverköp, som, till förstärkande af Bankens reela Fond, vid denna Riksdag blifvit beslutadt, emot full ersättning till Lånefonden i BancoSedlar, efter stadgad myntbestämningsgrund, af de till samma Silfverköp anslagna medel, §. 5- Det ingående Silfver, som icke blifver användt, på sätt i föregående §. omformäles, äfvensom det inkommande Guldet insättes på Depositions-Räkning i Vexel B .nken, emot afleinnande till
Lån fonden så väl af motsvarande belopp i Banco-Sedlar efter stadgad Myntbestämningsgrund, sorn af Attester, berättigande inneha Tvären att det insatta Silfret och Guldet, för motsvarande belopp Sedlar, åter uttaga, hvilka Attester, vid hög Yexel-Cours, må för Fondens räkning försäljas, samt under iakttagande för öfrigt af de vilkor, som, i afseende på denna depositionsräkning, bhfva stadgade, och kommer, i händelse dtu af Banco-Utslcs Betänkande, N:o 93.
7 Stats- och Banco-Utskotten föreslagna allin anna Depositräkning af Rikets Ständer icke skulle bifallas, likväl en serskild F>epositräkning att för det här afsedda ändamålet uti Vexel-Banken öppna?» §* 6
Fn hvar i Sverige bosatt och Under Svenska Lagarne lydande ege rätt att sig till
Lån af denna Fond anmäla; och må 1 ån beviljas emot derå löpande skuldförbindelse, ställd till Banken eller Ordres, att betalas med de vilkor och i den ordning följande I5:de, i6:de och i7:de §. §. stadga, samt intecknad i pant, sorn finnes vara med stadgade föreskrifter enlig och innebära för Banken nödig säkerhet. § 7- Såsom pant antagesi a) Säterier, Frälse, Berustade, och Skatte, Frälse- och Frälseskattehemman samt Lägenheter, Kronoskatte-Rusthåll samt andra Kronoskattehemman och Lägenheter; b) Frälse och Skatte Jernbruk samt de så kallade Hyttor i Bergslagen, ehuru ej upptagne under vanligt hemmantal, likväl endast så vidt dessa ega tillydande jord, hvars värde blifver enda grunden för deras Lånerättighet; 8 Banoo-U tsktt Betänkande, N:o t)3. c) Stenhus i Stockholm, som innehafvas under full eganderätt och äro försäkrade i denna Stads Brandförsäkrings-Verk; d) Hus i någon af Rikets öfrige Städer, som innehafvas med full eganderätt och äro försäkrade i Städernes Allmänna Brandstods-Bolag, dock med förbehåll, att den Inträdesafgift, som, enligt 5 Cap. 42 §. 1 punkten uti Kongl.
Maj:ts fastställda Nådiga Reglemente för nämnde BrandstodsBolag, af den 30 Junii 1828, är bestämd att för hvarje försäkring utgå i trenne års tid, blifvit för alla tre åren erlagd, och att Lånsökanden hos Brandstods-Bolagets Styrelse afsagt sig den i irsta Cap. 5 §. af högstberörde Reglemente medgifna rättighet, attBrandstods-Bolaget frånträda, så länge något af Banco-Lånet är obetaldt; Skulle någon af de öfrige i Riket befintlige Brandförsäkrings-Inrättningar vidtaga sådana förändringar i deras nu gällande Reglementen och derå vinna Kongl. Majrts Nådiga stadfästelse, att Banco-Fulltnägtige linna hus, som i dem blifvit försäkrade, lemna fullgod säkerhet med den, som här ofvan blifvit föreskrifven, må de äfven såsom pant godkännas; e) Tomter, Arf- och egne Åkrar, Ängar, Yretar och annan å Stadsgrund belägen - Bnnca-Utshts ftpttinhnnde, Nro r)\ q gen Jordegendom, som innehafves undef full egande rätt. §• 8.
A) Ej må Län till högre belopp be* viljas S Landtegendom, Jordegendom å Stads* grund och den jHyttorne i Bergslagen tillhöriga Jord, än att detsamma, med tre ärs
Ränta derå, tillagdt de Lån, som med löre» trädesrätt hunna finnas i panten intecknade, jemte äfven å desse senare beräknad tre års
Ränta, icke öfverstiger pantens halfva värde, efter medeltal af de 10 föregående Arens Taxeringsvärde, enligt vederböiligen styrkt Utdrag af Pröfnings-Comit ns Taxerings» längder.
B) Stadsegendom må likaledes i all* mänhet belånas till hälften af dess, på enahanda sätt, sorn för landtegendom är stadgadt, utrönta ordi styrkta värde, dock tinder vilkor, att hälften af Egendomens Taxeringsvärde icke öfverstiger halfva Brand» försäkringssumman, och för öfrigt under samma bestämmelser, i afseende på äldre Inteckningar i Panten, som i föregående moment, angående Fgendom å Landet, äro föreskrifne. C) Frälse» och Skatte-Jernbruk, sottt hafva egen skog och andre tillegor af den tillräcklighet, att åtminstone hälften af det tiliåtna smidet kan tillverkas med kol af Bilt. till R.-St.
Brot. 1828-18to, G Hauth 3 Bandt 3idje tiiiji, 2 ig Banco-l tsl:s Be t linh and a, N:o C)3. egne eller recognitionsskogar, må belånas till högst i, men de Bruk, som drifvas med köpekol, till högst ^ af värdet, bestämdt pä sätt som för Landtegendom är stadgadt, samt under iakttagande för öfrigt af samma bestämmelser, i afseende pä äldre Inteckningar i Panten, som i lörsta momentet finnes föreskrifter.
D) Ä Hemman, som lyda under Bruk, må icke Län beviljas, så framt de ej tillika med sjelfva Bruket pantförskrifvas, i hvilket fall hälften af deras värde, efter den föi Landt-Egendom i allmänhet här ofvan stadgade grund, må såsom Län å dem utgifvas.
E) Alla sädane Jernbruk, som icke äroanlagde på egen frälse- eller skattegrund, och hvilka icke serskildt ega några, Bruket till styrka underlagda Frälse- och Skattehemman, må, i likhet med hvad uti 1823 års Banco-Reglemente stadgas, vara från lånerättighet uteslutne. §• 9- Söker någon, som erbjuder pant, i hvilken förut
Lån med företrädesrätt linnes intecknadt, större
Lån, än honom, efter förutgående §. kan beviljas, men förklarar sig vilja med skillnaden eller derutöfver inlösa, med företrädesrätt i Panten intecknadt
Lån, må det sökta Lånet be* Banco-U tskts Betänkande, N:o g3. it viljas, med vilkor, att denna skillnad icke utbetalas, utan emot inlemnande af äldre intecknadt
Document eller laga bevis öfver dess dödande.
Äskar Låntagaren intyg, att penningar finnas i Banken att lyfta för infriandet af det äldre Länet, vare Banco-Styrelsen pligtig att sådant intygutgifva, med utsättande af tiden, då nämnde penningar kunna lyftas. §. 10.
Städer, Corporationer, Stiftelser och andra allmänna Verk och Inrättningar ega att, likasom enskild man, Lån emot i föregående §.
§. föreskrifven* säkerhet erhålla. §. il
Likaledes må ett Lån af högst r 00,000 Rdr beviljas Skånska Presterskapet till infriandet af en del utaf de detta Presterskap åliggande så kallade Öfverbyggnadsskulder, med vilkor, att Consistorium i Lund, å Skånska Presterskapets vägnar och dertill af detsamma vid allmänt Prestmöte vederbörligen befullmägtigadt, för Lånebeloppet utgifver en af samtlige Consistorii Ledamöter undertecknad Skuldförbindelse, ställd till Banken eller Ordres, att 1 etalas med de vilkor och i den ordning, följande i5:de, i6:de och lyide §. stadga, samt till säkerhet för uppfyllandet häraf, efter förut dertill af Kongl. Majit erhållet
Nådigt bifall, i ii flanco-Ut.sft:s Br tiiulande, N:o g'!. pantförskrifver Skånska Presterskapets anslagna Annex- och Mensal-Hemman, hvilkas Taxeringsvärde, efter förenämnde grunder, uppgår till minst dubbelt emot beloppet af det sökta Lånet. §• 12.
Ej niå
Lån beviljas å andra sutr.mor, jin jemna Femtiotal Riksdaler, eller å mindre Summa än 200 Rdr. §. »3- De Lån, som af Banken beviljas, anordnas till utgående i den ordning
Låneansökningarne inkommit och kunnat godkännas. §* i4* Skulle icke Låneansökningar, af den egenskap att de kunna godkännas, inlemnas till fulla beloppet al Fondens behållning, må det ankomma på Banco-Fullmägtige att, efter som de för Banken och det allmänna nyttigast pröfva, antingen använda större eller mindre del af återstoden, dock icke Utöfver 200,000 Bdr, till förstärkande af Bankens
Discontfonder för Lån utan omsättning, eller ock att, med begagnande af den i 2 §.
Banco-Styrelsen förbehållna rätt, i samma förhållande nedsätta dess egen tipplåning.
Skulle deremot antagliga Låneansökningar inkomma för större Lånebelopp, än nämnda behållning, iakttages att, Banco-Utshts Betänkande, N:o 9!. i3 med undantag af det i 11 §. omförmälda Lån, hvilket, såsom varande af en allmännare nytta, bör företrädesvis mg3, de öfriga lånen till afseende upptagas i den ordning de till pröfning förekommit. §• 15- För de Lån, som af denna Fond utgå erlägges årligen minst sex procent af pri. mitiva Capitalet, hvaraf först Ränta efter 5 ? procent om året afdrages och återstoden afgår på Capitalet, till dess detta blifvit till fullo infriadt. §. 16.
Räntan beräknas från den dag
Lånet till utbetalning anordnas. §• *7- Erlägger icke Gäldenär inom föreskrif. ven tid den ofvan stadgade Ränte- och Capitalbetalning , kommer Ränta å den uteblifna betalningen att beräknas elter 6 procent om året.
Skulle ett helt år tilländalöpa, utan att gäldenär sin i skuldförbindelsen stadgade inbetalning fullgjort, ege Banken att densamma, jemte hvad sedermera kan vara förfallet, i laga ordning utsöka.
Försäljas
Panten för en summa, utgörande mindre än en tredjedel utöfver Bankens återstående fordran, då kommer att derå infordras så mycket, att detta förhållande återställes, och att således det_ qvarstående l4 Banco-TJtsl«s Betänkande, N:o <}3.
Länet högst må få utgöra tre fjerdedelar af Egendomens försäljningsvärde. §. 18.
Utom det i föregående §. omnämnda fall, ege icke Banken rätt att affordra Gäldenär större årlig inbetalning, än i 15 §. föreskrifves.
Om ny person ikläder sig Lånet, fortfar årliga inbetalningen efter ursprungliga Capitalet, §•
J9- För de summor, som från denna fond aflemnas till utlåning i Discontväg, godtgöres lånefonden Ränta efter fem för hundrade om året. §. 20.
Öfver denna Lånefond och dess Rörelse kommer intill xiästa Riksdag serskild, från Bankens vanliga Räkenskaper afskiljd, Bok att föras; skolandes all intill dess på denna fond uppkommande vinst afsättas såsom tillgång för möjligen inträffande förluster.
I händelse af behof ege denna fond att begagna temporaira förskott af Låne-Banken, likväl icke utöfver 200,000 Rdr, och hvilka förskott böra af först inflytande medel ersättas.
Dock underställes allt detta vördsamt Rikets Ständers vidare upplysta bepröfvande.
Stockholm den 5 Januarii 1850.
Bil. t. Banco-Utsk:t Betänkande, N:o g3. i:5 Reservation: Herr Hrtsingius:
Sedan jag uti ett, vid Baneo-Utskottels Betänkande ?
\:o 02, bilajdt anförande reserverat r» i" emot sjelfva principen i det framställda förslaget, som jag dessutom anser vara öfverflödigt, sedan Realisation blifvit beslutad, hvarigenom olägenbeterne för den enskilda Crediten snart böra vara undanröjde, får jag för öfrigt reservera mig emot följande punkter, nemligen: 1:0
Emot summans storlek', som jag anser vara 110g högt tilltagen, emedan den utgör mera än i af vårt närvarande Rörelse-Capital, och således kan verka en hastig och onaturlig stegring i pris på Egendomar och varor, hvarigenom den successiva indragningen deraf blir så mycket mera kännbar, i synnerhet sorn den tager med sig ränta då den återgår till Utländning*?!!; hvarförutan den föreslagna Upplånings
Discontens verkan på Rörelse-Capitalet äfven bör tagas i beräkning. 2:0
Då fördelen att innehafva första inteckningen är lika väl känd, sorn olägenheterna af motsattsen, så behöfver jag, vid Reservation emot förslaget häruti, så mycket mindre vara mångordig, som åtskilliga så vål Publika som Privata Cassör aldrig emotlaga Inteckningar efter någon annan än Ranken. 16 Bil. c. Banco-Utslns Tlstiinlianda.
N:o cflt. 3:o Emot tillstyrkandet, att äfven på de sidi sta Egendomar utlåna halfva viii det, tror jag mig icke eiler behöfva anföra v i d— Ivftiga skal för min Reservation, då man känner till hvilket vanvärde en stor Egendom på executiv Auction, i brist af köpare, kan lalla, och tillika erinrar sig, att de nu föreslagna
Lånen endast för första Låntagaren kunna vara rätt förmonliga, men deremot, 1 synnerhet på stora summor, för en efterkommande köpare, kunna blifva oriereusa, genom beständig årlig inbetalning efter primitiva summan. 4:o Emot Bruks-Egendomars belåning elter taxeringsvärdet torde ej eller mera behöfva invandas, än att deras belåningsrätt aldrig förr varit beräknad efter annat än smidet, och att deras välde för öfrigt alltid heror på conjuncturen, och således kan blifva högst föränderligt den ena tiden emot den andra.
Härmed hafva förenat sig Herr Commerce-Rådet Cronius och Herr Rådmannen Wallström; och de Herrar Ledamöter, sorn vid Betänkandet N:o cp reserverat sig emot den föreslagna Upp- och Ullåningsanstalten på det hela, hafva nu ytterligare åberopat deras i hufvudsaken afgifnn yttranden. STOCKHOLM, hos Carl Ab. Pihl,, i83o.
Bil. till Banco-Utskottels Betänkande N.-o jy3. i Upplysning till Tabellerna N:ris i, 2 och 3.
JY:o 1 visar liuru eli Lån, utgift vet på de i Reglementets 17 §. föf de nya Fastighets-lånen föreslagna vilkor, infrias inom 43 år, en tid, som, efter Gäldenärens förgodtfinnande, kan förkortas genom ökade afbeta] ni ngar.
N:o 2 innehåller förslag öfver fondens operationer, under sjelfva opplånings-perioden.
Dess föremål är ingalunda att på något sätt binda Fullmäglige i det dem lemnade uppdrag, att, efter omständigheterna, ställa dessa operationer på sätt de för de åsyftade ändamålen och Bankens intresse finna fördelaktigast, utan endast att visa i hvilken ställning denna fond kunde befinna sig vid i834 års slut, under den förutsättning af mindre gynnande förhållanden , som i allmänhet blifvit lagd till grund för Utskottets beräkningar.
Äfven bör anmärkas, att den skenbara brist som vid 1834 Sih- till R.
Prot. 1828 — i8jo; 6 S. 3 B. 1 3:dje Häftet.