Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse, N:o 95. 9 och Rikets Ständer ansågo, för sin del, den ofvannämnda 4 §:n fördenskull böra lyda sålunda: ”1 såväl de kommunala rättigheter, hvilka hittills uteslutande tillkommit burskapsegande borgare, sorn de särskilda skyldigheter af nämnda art, hvilka sådane borgare ålegat, ega jemväl de, hvilka, jemlikt 3 §, äro medlemmar af sladskomrnunen, taga del, såvida icke samma rättigheter och skyldigheter äro genom rikets grundlagar vissa klasser af stadens medlemmar särskildt förbehållna.”
Att den andra af nyssberörda §§, hvilken var uppställd i öfverensstämmelse med den af koiniterade antagna och i 4 § uttalade, men af Rikets Ständer förkastade åsigt, ej tillika ändrades, kan svårligen förklaras annorlunda, än såsom ett förbiseende, enär tillämpningen af 58 § nödvändigt mäste råka i strid med den grundsats, som vid begge de tillfällen, då ämnet varit under Rikets Ständers pröfning, uttalats beträffande alla städsmed lemmars likställighet.
De begge §§:ne kunna, med den lydelse, som af Rikets Ständer åt hvardera beslöts, icke förlikas, och del tillägg Kongl. Maj:l gifvit åt den 4 § medelst orden: “med de inskränkningar allenast, hvarom bärnedan förmäles® mäste alltså betraktas såsom alldeles nödvändigt.
Men härigenom är i sjelfva verket både grundsatsen ändrad och tillämpningen af författningen försvårad, om ej omöjliggjord.
Rikets Ständer kunna fördenskull ej tillstyrka vidblifvandet af berörda bestämmelser.
Men, i betraktande af hvad sorn måste blifva följden, derest det nu väckta förslaget oförändradt antoges, tveka Rikets Ständer, huruvida den förändring, som synes nödvändig, grundlagsenligen kan åvägabringas på del sätt, som sålunda är föreslaget.
Del gifves nemligen åtskilliga förhållanden, hvari en dylik förändring skulle medföra en rubbning, som förutsätter upphäfvandet af författningar, de der måhända icke äro helt och hållet att hänföra till ekonomi-lagstiftningen, ibland dessa kunna nämnas de, som angå städernas inqvartei ingsskyldighet, åliggandet att bidraga till båtsmanshåll, städernas skjutsskyldighet o. s. v., ali icke nämna en mängd rättsförhållanden, hvilka, efter skedda öfverenskommelser eller eljest vidtagen reglering och sedermera erhållen Kongl.
Maj:ts sanktion derå, anses böra hållas i helgd.
Då Rikets Ständer ej kunna vara i tillfälle att nöjaktigt utreda, hvilka åtgärder äro behöfliga för vinnande af det syftemål, som, på sätt ofvan är nämndi, af Rikets Ständer ansetts böra eflersträfvas, nemligen alla stadsmedlemmars likställighet i fråga om kommunala rättigheter och skyldigheter, helst Rikets Ständer sakna tillräcklig ledning härför i ofvanbemälde komiterades utlåtande, enär desse icke funnit sig kunna framlägga något förslag i dylikt hänseende; få Rikets Ständer, på grund af hvad anfördt blifvit, bos E. K.
Majit i underdånighet anhålla, all E. K.
Majit må i nåder täckas vidtaga nödiga åtgärder, för att, i vidsträcktare mån än hittills låtit sig göra, den i sednast utfärdade nådiga förordning om kommunalstyrelse i stad nedlagda grundsats om likställighet emellan kommunens alla medlemmar i afseende å kommunala rättigheter och skyldigheter må kunna genomföras.
Bilt. lill II.
Sl. Prol 1862 öj- 1865. 10 Sami. 1 Afd. 6 Haji. 2 10 Expeditions- Utskottets Förslag till underd.
S/eri/ve/se, N:n 9b. N:o 96*.
Uppläst och godkändt hos Kidd. och Adeln den 27 Juni 18G3.
Presle-Ståndet den 17 — — Borgare-Ståndet den 29 — — Bonde-Ståndet den 27 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående utbetalning af återstoden utaf de för innevarande år anvisade medel till fortsättande af arbetetia å södra stambanan.
• (Siats-Utskottets Utlåtande N:o 116.) S. A. K.
Som åtskilliga af de frågor, hvilka röra fortsatt utförande af Statens jernvägsarbeten och anvisande af dertill erforderliga medel icke torde hinna blifva af Rikets Ständer slutligen afgjorda, innan behol förefinnes af ytterligare medel för arbetena å södra stambanan, få Rikets Ständer, som emellertid beviljat de för fortsättning under innevarande år af sistnämnda arbeten utaf E. K.
Majit äskade 3,815,000 Riksdaler, nu, utan att afvakta slutliga bestämmandet af hela det belopp, sorn för fullbordande af södra stambanan kan komma att vid innevarande riksdag anvisas, bos E. K.
Majit i underdånighet anmäla, alt förenämnda summa, 3,815,000 Riksdaler, deruti inberäknad den, eldigt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 4 sist lidno Februari, förut beviljade fnrskottssumma af 2,000,000 R:dr, blifvit af Rikets Ständer anvisad ali för nyssberörda ändamål under innevarande år från Riksgälds-kontoret utbetalas.
Skrifvelse, N:o 97. 11 X.O 97.
Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 25 Juli 1863.
Preste-Slåndet den 25 — — Borgare-Ståndel den 25 — — Bonde-Ståndet den 25 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående förändrade föreskrifter i fråga om sättet för utarrendering af Kronans egendomar.
(Stals-Utskottets Utlåtande N:o 105.) S. A. K. 1 anledning af vid sistlidne riksdag väckt fråga, att ändamålsenliga stadganden för framtida förvaltning och utarrendering af Kronans egendomar borde utarbetas för att derigenom bereda större inkomst för Statsverket af dessa egendomar, hvilken fördel förmenades icke kunna vinnas, om bestyret med utarrenderingen framgent, såsom hittills, vore anlörlrodd åt einbetsmvndigheter, af hvilka man hvarken borde eller kunde fordra de insigter i jordbruksväsendet, som toges i anspråk vid bestämmandet af en egendoms rätta skötsel och sannolika afkastning, anhöllo Rikets Ständer uti skrifvelse den 5 Oktober 1860, på anförda skäl och under erinran särskildt om det löga ändamålsenliga i nu gällande stadganden, rörande sättet för arrendebeloppens bestämmande, bos E. K.
Maj:t underdånigst, det E. K. Maj:l täcktes låta utarbeta och lill Rikets Ständer afgifva nådigt förslag till förändrade föreskrifter i fråga om utarrendering och förvaltning af Statens egendomar.
Efter erhållen nådig befallning att i anledning häraf inkomma med underdånigt yttrande och förslag har, enligt hvad E. K.
Majit uti Proposition lill Rikets nu församlade Sländer af den 9 sistlidne Januari behagat i nåder meddela, E. K. Majlis och Rikets Kammar-kollegium, uti skrifvelse den 23 Maj nästlidel år, med öfverlemnande af samtlige E. K. Maj:ts Befallningshafvandes infordrade yttranden i ämnet, för egen del hufvudsakligen anfört, det Kollegium väl funne att, enligt Rikets Ständers lörenämnda underdåniga skrifvelse samt den nådiga remissens innehåll, ändamålsenligheten af nu gällande bestämmelser om sättet för minimi- och maximi-arrendets utsättande borde utgöra egentliga föremålet för den utredning, Kollegium hade att afgifva; men då Rikets
Ständer älven vidrört andra delar af gällande grunder för kronogodsens lörvaltning, hade Kollegium ansett sig böra gifva sitt yttrande en större omfattning; hvadan, — efter att hafva visat grundlösbeten af den åsigt att Kronans arrenden höllos till alltför låga belopp, till följd af Kongl. Kungörelsen den 17 Juli 1847 om bestämdt 12 Expeditions-Utskott tets Forsing till underd.
Skrifvelse, !S:o 97. maximum, hvaröfver det årliga arrendet ej borde gå, och rätt för arrendatorn att emot erläggande deraf bibehålla arrenderätten om han väl brukat egendomen, samt, i anledning af Rikets Ständers anmärkning att enskilde personer droge större arrendeinkomster af sina egendomar än Kronan, ådagalagt, att i detta hänseende ett bättre förhållande än fordom i 11 träd t, ehuru sådant för den större mängden af Kronans egendomar måste tillskrifvas goda konjunkturer för jordbruket och endast i afseende på ett jemförelsevis mindre antal vore att hänföra till verkningarne af 1847 års författning, hvilken dock, såvidt sådant ännu kunde bedömas, syntes leda till Statens sanna fördel, — Kollegium derefter uti de särskilda delar af ämnet, hvarom dess yttrande genom Rikets Ständers underdåniga framställning blifvit påkalladl, sig utlåtit, och dervid, hvad först anginge den Kronans arrendatorer beviljade optionsrätt, hvilken \äl Rikets Ständer förklarat betänkligt att rubba, men någre E. K. Majus Befallningshafvande velat dels förkasta, dels i viss mån ändra, förklarat sig anse densamma böra bibehållas i sitt närvarande skick.
1 fråga om sältet för arrendets bestämmande, hvilket ämne utgjorde egentliga föremålet för Rikets Ständers underdåniga framställning, hade Kollegium deremot ansett sig böra biträda den af både Rikets Ständer och samtlige E. K. Majlis Befallningshafvande uttryckta mening, alt personer med verklig sakkännedom borde fä tillfälle alt yttra sig, innan minimi- och maximi-beloppen fastställas.
Att genom tjenliga föreskrifter tillse, det förslag dertill upprättas, grundadt på verklig insigt i jordbruksnäringen i förening med upplyst omdöme och nit för det allmänna bästa, egde, efter Kollegii mening, vida större vigt, än alt lör kronogodsens förvaltning inrätta en särskild styrelse, hvilken tanke Rikets Ständer på goda skäl förkastat.
Men i frånvaron af sådana föreskrifter bestode den hufvudsakliga brist, hvilken för närvarande med skäl kunde tillvitas 1847 års författning.
Med anledning häraf samt på i öfrigt anlörda skäl och enligt uppgifna grunder, hade
Kollegium i underdånighet aigifvit förslag till förändrad lydelse af Esta punkten i Kongl. Kungörelsen den 17 Juli 1847.
För häfden af de utarrenderade kronogodsens egor i åker, äng och betesmark saknades deremot, enligt hvad Kollegium vidare anfört, ingalunda föreskrifter.
Om skogens begagnande, hvilket för närvarande vore tillåtet endast för husbehof, vore sladganden att förvänta i en ny skogsordning, och för utölningen af jagt och fiske ansågs icke något annat än hvad lag och författningar innehålla, behöfva eller höra vid kronoarrendens afslulande iakttagas.
Att i afseende å bortarrenderade krono-egendomars bebyggande meddela särskilda, lör dem alla gällande bestämmelser utöfver de allmänna grunder, som i lag och författningar redan förekomma, skulle, i anseende lill dessa egendomars mångfaldigt olika storlek och beskaffenhet, i Kollegii lanke, icke ens vara verkställbar!, ulan borde, sådant lemnäs lill afgörande i hvarje särskildt fall dels vid kontraktets utfärdande och dels genom de beslut, som af Synerätt kunde gifvas.
Pä grund af hvad Kammar-kollegium sålunda upplyst och anfört, har E. K. Maj:t funnit någon annan förändring i föreskrifterna, rörande ularrenderingen och förvaltningen af Statens egendomar, än den Kollegium uti omförmälda underdåniga utlåtande föreslagit, icke vara af behofvet påkallad; Och har E. K. Maj:t, i öfverensstämmande härmed, nu föreslagit Rikets Ständer, all Esta punkten i Kongl. Kungörelsen den 17 Juli 1847 mätte erhålla följande förändrade lydelse: “Då jordlägenhet af nyss omförmälda slag skall under arrende upplåtas, bör ett minimum, hvarunder, och ett maximum, hvaröfver det årliga arrendet ej får gå, utsättas med hänseende dels till lägenhetens beskaffenhet, utrönt genom tillgängliga kartor och egobeskrifningar, m. m., dels till beloppet af de för andra egendomar i orten utgående arrenden, hvilka med arrendatorns utkomst och egendomens behöriga skötsel Expeditions-(Jtsioltets Förslog lill willérd.
Skrifvelse, IS:o 97.
13 anses förenliga; och skall förslag lill sådan! minimum och maximum, vid sammanträde på stället, upprällas af Kronofogden i orten med biträde af Landtmätare samt, efter egendomens större eller mindre betydenhet, en eller tvä i landtbruk kunnige och för deras oväld kände, ojälvige män, hvilka af Wår Befallningshafvande för hvarje särskildt tillfälle utses; egande desse förrättningsmän, om de skulle finna egendomen kunna genom odlingar, lorpanläggningar eller andra dylika företag märkligen förbättras, att på samma gäng jemväl föreslå hvad i sådant afseende må för ändamålsenligt anses.“ “Ofver denna förrättning bör protokoll af Kronofogden uppsättas, hvilket, af samtlige förrättningsmännen undertecknadt, skall af Wår Befallningshafvande, med eget yttrande öfver hvad föreslaget blifvit, insändas till Wårt och Rikets Kammar-kollegium, som har att så väl fastställa minimi- och maximi-arrendenas belopp, som äfven besluta om de förbättringar, hvilka förrättningsmännen må hafva ansett Ijenliga ; och vare Landtmätare samt den eller de landtbrukare, sorn i förrättningen deltaga, berättigade till skjutsersättning och dagtraktamente, den förre i den klass af gällande resereglemente, hvartill han hörer, och den eller de sednare i 7:de klassen af samma reglemente.“ “För kronofiske, qvarn, bro eller annan dylik lägenhet, (ill hvilken jord icke hörer, men hvarå denna författning tillämpas, må kronobetjent ensam upprätta förslag till minimi- och maximi-arrendebelopp, med hvars insändande till Kammar-kollegium och pröfning derstädes sedan förhålles såsom ofvan är sagdt.“ Rikets Ständer hafva, efter öfvervägande af denna fråga och tagen kännedom af samtliga till ärendet hörande handlingar, icke funnit annat att vid den nådiga framställningen i underdånighet erinra, än alt, — med afseende å den särskilda kännedom om fiskerihandteringen, som erfordras dels för bedömande af det arrende, som på grund af fiskenas pA lokala jemte andra förhållanden beroende, större eller mindre fördelaktiga beskaffenhet, må kunna påräknas, och dels för meddelande af de föreskrifter, som för hvarje särskildt fall kunna anses såsom lämpliga kontraktsbeslämmelser lill fiskenas förkofran eller bestånd, — Rikets Ständer ansett sakkunnig person böra vid utarrendering af kronofisken tillkallas, i likhet med hvad i fråga om jord fastighet är föreslaget; och hafva Rikets Ständer, i enlighet härmed, bifallit den nådiga framställningen allenast ined den förändring, att sista momentet af den föreslagna § må erhålla följande lydelse:
“Vid ularrendering af fiske, bör sakkunnig person tillkallas samt för öfrigt i tilllämpliga deiar förhållas på sätt om jord fastighet här ofvan finnes stadgadt.
För qvarn, bro eller — — — — —* Rikets Ständer framhärda etc.
Stockholm den 25 Juli 1863. 14 Expeditions- lito 98. och godkändt hos Ridd. och Adeln den 25 Juli 1865.
Prest e-Ståndel den 25 — Borgare Ståndet den 25 — Bonde-Ståndet den 25 — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående förändring och tillbyggnad af Kronans egendom, N:o 4 å Riddarholmen, Jör inrymmande derstädes af Riks-arkivets samlingar m. rn.
(Stats-Utskottets Utlåtande N:o 106). S. A. K. Sedan det i hörnet af Slottsbacken och Skeppsbron här i hnfvudstaden belägna s. k.
Ridderstolpeska huset, hvilket, enligt Rikets åren 1844—1845 församlade Ständers beslut, blifvit, för ali till inrymmande af Riks-arkivets samlingar begagnas, inköpt och den 1 Oktober sistnämnda år lill Kongl. Maj:t och Kronan öfverlemnadt, redan vid påföljande årets derå anställda besigtning funnits behäftad! med större och mindre sättningssprickor, skadliga för murar och hvalf: samt, med anledning häraf äfvensom hvad vid sedermera verkställda undersökningar blifvit utrönt rörande omförmälda byggnads allt mer och mer tilltagande bl ist fälliga beskaffenhet, särskilda förslag, hvilka dock ej kommit lill verkställighet, blifvit tid efter annan framställda dels till en grundligare reparation af samma byggnad, dels till uppförande af en nybyggnad för Riks-arkivets samlingar och dels till dessa samlingars inrymmande i någon annan redan befintlig lokal, i hvilket sistnämnda afseende E. K. Maj:t uti nådig Proposition till Rikets sednast församlade Ständer föreslog det å södra delen af den s. k.
Geijerska tomten å Riddarholmen belägna, för Kronans räkning är 1859 inköpta stenhus; så. och efter del Rikets Ständer, på anförda skäl, förklarat sig icke kunna sistnämnda förslag bifalla, utan ansett, att med bestämmandet af ny lokal för Riks-arkivet lämpligen kunde anstå till följande riksmöte, helst genom detta uppskof, hvaraf någon väsendtlig olägenhet icke ansågs vara att befara, erforderligt rådrum kunde vinnas för anställande af undersökningar angående beskaffenheten af andra lokaler, som lör ifrågavarande ändamål tilläfventyrs kunde finnas tjenligare, — har E. K. Maj:t, uti till Rikets nu församlade Ständer aflåten Proposition af den 20 sistlidne Februari, behagat i nåder meddela: att, sedan Ofver-intendets-embetet, i sammanhang med öfverlemnande! af de sist— förflutna två eråns generalförslag rörande Kronans hus i hufvudstadeu, gjort underdå - Expeditions-U Islcottels Flir stag till underd.
Skrifvelse, IS: o 98.
15 niga anmälanden om f. d. Ridderslolpeska husels fortfarande sättning och i betydlig mån betänkliga tillstånd, hade Embetel, till följd af erhållen nådig befallning att afgifva förnyad t förslag rörande de åtgärder, hvilka, med afseende å det bristfälliga skick, hvari Riks-arkivets hus sig befunne, kunde vara af behofvet påkallade, i memorial af den 13 sistlidne Januari underdånigst anfört, all, dä med afseende ä hvad tillförene blifvit upplyst och i öfrigt förekommit, angående såväl ifrågaslälld reparation af den åt
Riks-arkivel för närvarande upplåtna byggnad, som aplerande lill Eiks-arkiv af f. d. Geijer Sika huset, dessa förslag numera icke kunde tagas i betraktande, skulle deremot, hvad beträffade uppförandet af en helt och hållet ny Arkivbyggnad, detta visserligen varit önskvärdi och skolat af Ofver-intendenls-embetet tillstyrkas, derest lämplig plats härför kun nät af Embetel föreslås; men, oaktadt noggranna undersökningar, bade Embetet icke kunnat finna någon plats alt i sådant hänseende förorda; samt alt, i afseende å den af Rikets Ständer gjorda framställning om anställande al undersökning angående beskaffenheten af lokaler, som för Riks-arkivets inrymmande tilläfventyrs kunde finnas tjenligare än f. d. Geijerska huset.
Ofver intendents-embetel, efter anställd besigtning å det Kronan tillhöriga, åt Kommers-kollegium, Serafimer-ordensgillet och Öfver-inlendenls-embetel för närvarande upplåtna huset N:o 4 ä Riddarholmen, funnit att detta hus vore uppfördi pä utmärkt god grund, af särdeles stark konstruktion och utan tecken till sättningar, samt alt detsamma redan i dess nuvarande skick rymde Riks-arkivets samtliga handlingar, upptagande, deri äfven inbegripna åtskilliga sådana, hvilka nu förvaras i Kongl.
Slottets källarhvalf, nära 22,000 sträckfot hyllor; Och bade, med anledning häraf och på i öfrigt anförda skäl, Ofver-intendenlsembetet i underdånighet förordat omförmälda egendoms användande för ifrågavarande ändamål; varande, med afseende härå, hos Embetel uppgjorda ritningar, hvilka blifvit vederbörande
Riksarkivarie delgilna och af honom utan anmärkning lemnade, och hvilka ritningar, med tillhörande kostnadsförslag, Ölver-inlendenls-embetet lill E. K.
Majit i underdånighet öfverlemna!, med tillkännagivande: att, enligt desamma blifvit afsedl, att medelst en 110 lol lång och 38 löt bred nybyggnad om tre våningars höjd, innehållande i hvardera våningen en större sal med fönster åt båda sidor, förena de tvänne mot husets gäld redan befintliga flyglarna; att lätta kommunikationer emellan de särskilda lokalerna inomhus blifvit beredda i hela byggnaden, samt till arbetsrum alsedda några af de större rummen i gamla husets våning två trappor upp: alt utrymme skulle komma alt beredas för omkring 48,000 sträck löt hyllor, eller omkring 27,000 fot utöfver det antal, hvilket, enligt verkställd uppmätning, i Riks-arkivets nuvarande lokaler oell förvaringsrum inrymmas: samt att kostnaden för nybyggnaden jemte öfriga dermed sammanhängande reparationer, oberäknadt erforderliga medel till bestridande af de med arkivets flyttning förenade utgifter, äfvensom till anskaffande af andra lokaler för de i huset nu inrymda embetsverken, blifvit, enligt deröfver uppgjordt förslag, beräknad lill J00,163 R:dr R:ml; lill betäckande af hvilken byggnads- och reparationskostnad full ersättning dock ansetts vara att påräkna genom försäljning framdeles af f. d. Ridderstolpeska huset, som antagits ega under nuvarande förhållanden ett saluvärde af minst 120,000
Kronans behof skulle vara förenadt med alltför omfattande och dyrbara reparationer för att, enligt Ofver-inlendenls-embelels tanke, böra ifrågakomma.
Dessutom bade Ofver-intendenls-embetet i underdånighet sig yttrat i fråga om anskaffandet af andra embetslokaler för Kommers-kollegium, Serafimer-ordens-gillet och Öfver-inlendenls-embetel i stället för de åt dessa embetsverk för närvarande upplåtna. 16 Expeditions-Utskottets Förslag till anderd.
Med anledning af hvad sålunda förekommit och med afseende å hvad upplyst blifvit rörande de allt mer och mer tilltagande sällningsskadorna på f. d. Ridderstolpeska huset, i följd hvaraf anskaffandet, för del derstädes inrymda Riks-arkivet och dess i ständig tillvext varande samlingar, af annan tjenlig lokal med tillräckligt utrymme ej allenast för det närvarande, utan alven för en längre framtid, vore af högsta behof på kalladt, har E. K.
Sig föranlåten alt nu ånyo till Rikets Ständer i förevarande ämne göra nådig framställning; och som E. K. Maj:l, i sådant afseende, funnit det af Öfver-intendents-embetet framställda förslag, att för Riks-arkivet upplåta omförmälda, af Kommers-kollegium m. fl. embetsverk nu begagnade egendom, N:o 4 å Riddarholmen, vara i allo ändamålsenligt, har E. K. Maj:t i nåder föreslagit Rikets Ständer, att, för bestridande af de utaf Öfver-intendents-embetet, enligt ofvanberörda ritningsoch kostnadsförslag, till 100,163
R:dr beräknade utgifter för så väl förändrad inredning och reparation af de å nämnda egendom nu befintliga byggnader, som uppförande å gårdstomtens östra sida af en tillbyggnad emellan de gamla flyglarne, måtte af Rikets Ständer anvisas för en gäng en summa, i jemnt tal af 100,000 R:dr.
Hvad derefter anginge frågan om anskaffande af andra lokaler för Kommers-kollegium, Serafimer-ordens-gillet och Öfver-intendents-embetet, hvilka för närvarande äro uti ifrågavarande egendom inrymda, skulle visserligen, enligt hvad Öfver-intendents-embetet uppgifvit, antingen för förstnämnda embetsverk ensamt eller för de båda sednare jemte något, i afseende på behofvet af utrymme, med dem jemförlig! annat verk, kunna beredas plats i f. d. Geijerska huset å Riddarholmen; men, då kostnaden endast för Kronans öfvertagande af dispositionsrätten öfver sistnämnda egendom samt husets iståndsättande och förändring för ändamålet, enligt hvad Öfver-intendents-embetet upplyst, komme att uppgå (ill den betydliga summan af 72,812 R:dr; då, oaktadt denna betydande kostnad, samina bus ändock icke lemnade utrymme för alla de embetsverk, hvilka, vid upplåtande till Riks-arkiv af egendomen, N:o 4 å Riddarholmen, skulle komma afl från sistnämnda egendom utflytta ; då dessutom bland skälen för Rikets sednast församlade Ständers alslag ä E. K.
Majlis nådiga Proposition om Geijerska husets användande till Riks-arkiv, särskildt blifvit anfördl, att derigenom skulle för framtiden omintetgöras det ändamål, Rikets Ständer hufvudsakligen afsett med husets inlösande till Statsverket, eller att, genom dess undanrödjande bereda en öppen plats vid östra ändan af Riddarholmskyrkan; samt då i allt läll en mera omfattande reglering inom kort förestode för att bereda lokaler i Kronans hus äfven för flera andra Statens embetsverk, hvilka nu vore i saknad af sådana lokaler och hvilken reglering möjligen kunde ställas i någon förbindelse med de byggnadsföretag, som syntes blifva nödvändiga i fall Representationen komme att ombildas; så, och ehuru Statens embetsverk borde, så vidt möjligt vore, i Statens egna hus inrymmas, har E. K. Maj:t likväl ansett lämpligast, att för närvarande och intilldess en dylik allmännare plan, som nyss är nämndt, kunde komma att uppgöras, nödiga lokaler för ofvannämnda tre embetsverk emot hyra anskaffas, så framt icke tillfälle skulle under liden yppa sig att inrymma dem i andra Kronan tillhöriga, tjenliga byggnader; och har E. K.
Ålajil alltså nu jemväl i nåder föreslagit Rikets Ständer, att de medel, som kunna komma att (ill förhyrande af embetslokaler för nämnda verk erfordras, må af Stats-kontoret under förskottstitel anordnas, för alt framdeles hos Rikets Ständer tili ersättande anmälas.
Slutligen, och under förutsättning af Rikets Ständers bifall till hvad E. K.
Majit sålunda föreslagit, har E. K.
Majit nu äfven till Rikets Ständer i nåder hemställt, att, sedan egendomen, Nio 4 å Riddarholmen blifvit, på säll afsedt är, behörigen inredd och tillbyggd samt Riks-arkivels samlingar dit förflyttade, äfvensom Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-Akademiens i f. d.