Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Exp, Utsk, den ti Jall, kl. Ii f. ipi Memorial, i anledning af åt er remiss å Utlåtandet M-o 56» CU. A.) Det af Utskottet Under N:0 56 afgifne Utlåtande, i anledning af Herr Grefve Sparres, E., motion om understöd för utgifvandet af Tunelds Geografi har, af Ridderskapet och Adeln hlifvit återremitteradt; men då detsamma är vordet bifallet af Preste-Ståndet den 2 sistlidne Maj, af Borgare-Ståndet den i5 i samma månad och af Bonde-Ståndet den 21) förutgångne April och frågan således, jemnlikt ^5 §.
Piiksdags-Ordningen , genom 3m e Stånds beslut, är afgjord, har Utskollet skolat anmäla, att detsamma finner sig icke dermed jiunna taga vidare befattning.
Stockholm den 9 Juli 1840, N:o 2i 2} l
Ank, till Exp, Utsk, dea ii Juli, kl. Jt f. m.
Utlåtande, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 5a. (U. A.) Utlåtandet N:o 52, angående Mötes-Passevolancc-afgiften, som Bonde-Ståndet bifallit, och hvars i:sta punkt äfven af Borgare-Ståndet blifvit godkänd, har af sistnämnde Stånd i öfrige delar, samt af Ridderskapet och Adeln och Preste-Ståndet i sin helhet blifvit återremitteradt.
De väsendfe» iigaste afimiirkningar, som, under de uti sistnämnde 3:ne
Stånd förefallne discus - Stats-Utskottets Utlåtande, N'.o 212, discussioner, blifvit framställde, hafva varit; alt den af Utskottet föreslagne åtgärd att befria rust- och rot- hålla re från möles-passevolancens erläggande, och lill de kostnader, hvilkas bestridande dermed varit afsedt, anvisa serskildt Stats-anslag, skulle för rust- och rot-hållare, hvilka förvärfvat sine egendomar, med beräkning af skyldigheten alt soldalerne vid möten underhålla, medföra eftergift på bekostnad af dels egarne lill sådan jord, som, antingen är ifrån rustning och rotering befriad eller anslagen lill båtsmans-håll, dels ock
Rikets öfrige invånare, hvilka genom kostnadens öfveiflyttande på bevillningen, finge dertill bidraga, ehuru de redan äro med utskylder tillräckligt betungade; alt således, om, hvad icke bestriddes, rustoch rot-hållare funnos i behof af någon lättnad uti deras skattebördor, sådan icke borde beredas, med mindre än att enahanda förmon medgåfves äfven öfriga samhälls-classer; att dessutom icke borde förbises, att rusthållare, såsom ersättning för rustnings-skyldigheten, ega icke allenast befrielse från egen ränta, utan äfven augments-ränlor sig anvisade, hvilka ofta äro så betydliga, att alla rustnings-koslnaderne deraf godlgöras, hvadan och då dessutom serskildta hemman äro i väsendtligen olika behof af skatte-lin» dring, en dylik åtgärd borde föregås af fullständig undersökning, om hvad behof vet i detta hänseende må fordra; att lindring visserligen kunde vara af nöden, men alt den icke skäligen borde sträckas längre, än till afgiftens nedsättande till sådant belopp, som ungefärligen må motsvara kostnaderne för de vanliga mötena inom provinsen, hvaremot utgifterne för öfnings-läger, hvartill rust- och rot-hållare icke vore förbundne att bidraga, kunde genom Stats-anslag bestridas, hvadan den af Herr Reutersvärd, i denna syftning väckte motion borde af Utskottet lagas i närmare öfvervägande; alt det vöre obilligt, att afgifterne för Infanteriet finge till kostnader för Cavalleriets möten användas, utan skulle de för hvarje olika vapen inflytande afgifter, på sätt Herr Reutersvärd föreslagit serskildt användas och redovisas, samt om,i sådant fall,tillgångarne förCavaileriet blefve olillräekliga, bristen fyllas genom Stats-anslag, men Infanteriets rot-hållares bidrag nedsättas till hvad ensamt för detta vapen vore erforderligt; alt då nuvarande mötes-passevolanceafgift utgår, enligt contract, bestämdt för viss tid, Ständerna icke ega att deruti göra rubbning, och att, äfven om nedsättning skulle finnas lämplig, densamma icke borde vidtaga förr än efter slutet af år 1844» då nuvarande contract tilländalöper, hvilken senare mening äfven blifvit biträdd af någre ledamöter, som i öfrigt uti Utskottets förslag instämt; hvarjemte af någre TaBih, till R St.
Prot. 1840. 4 Sami. 1 Afd. 1 Band, 3 Haft. 2 Stais-lftsliottets Utlåtande, N'.o 2 12. lare flen erinran blifvit gjord, alt, vid nämnde förhållande, någon pröfning af frågan icke vid denna, ulan nästkommande
Riksdag borde ega rum; varande för öfrigt af en ledamot utaf Ridderskapet och Adeln, hvilken hufvudsakligen godkänt Utskottets förslag, yrkat, att säkrare och mera bestämd garanti, än Utskottet hemställt, borde beredas derför, att, om passevolancaafgiften komme att upphöra, lillgångarne för Armeens vapen-öfningar icke må blifva beroende af Rikets Ständers godtfinnande, och de olika opinioner i detta hänseende, som, vid serkildta Riksdagar möjligen kunna göra sig gällande; äfvensom en ledamot ansett, att det ålegat Utskottet yttra sig, angående dispositionen af nya passevolance-fondens behållning.
Hvad angår den anmärkningen, att, då möles-passevolance-afgiffen eller de åligganden, hvilka densamma motsvarar, kunde anses flistad vid rust- och rot-hållares egande jord, befrielse derifrån icke borde medgifvas annorlunda, än om motsvarande lindring äfven blefve beredd åt andra samhälls-classer, så lärer det, vid närmare öfvervägande, icke undfalla uppmärksamheten, att, om denna grundsats skall iagttagas, deraf följer, att de ojemnheter uti beskattningen, som en gång tillkommit, svårligen skulle kunna upphöra och således ej eller någon lindring meddelas dem, som tilläfventyrs finnas deraf i behof.
Att detta sistnämnde förhållande inträffar med dem, som innehafva skattskyldig jord, är emedlertid allmänt kändt, och då omsländigheterne nu medgifva alt bereda dera någon lättnad uti skattebördorna, medelst borttagandet af den nu ifrågavarande afgiften, utan att andra nlskylder derigenom behöfva alt förhöja*, hvadan icke för öfrige samhälls-classer uppkommer någon tillökning uti den beskattning, de hittills varit underkastade, kan derföre Utskottet ej frångå den öfvertygelse!), att vidtagandet af en dylik åtgärd är med billighet fullkomligen instämmande, och att någon orättvisa emot Öfrige skattdragande derigenom icke begås; börande Utskottet jemväl, i anledning af anmärkningen, alt enahanda lindring tillika bordt beredas dem, som äro till båtsmanshåll indeldte och roterade, erinra, att dessa icke hafva någon emot znötes-passevolancen svarande skyldighet sig ålagd, enär båtsmännen, vid all commendering, på allmän bekostnad ifrån sandings-platsarne fortskaffa? och underhållas, äfvensom upplysa, att Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-L(skotten komma att afgifva serskildt yttrande, i fråga om beredandet af någon lindring för båtsmans-hållet.
Likaså anser Utskottet, att, ehuru visserligen 4 år återstå af den för mötes-passevolance-afgiflens fortfarande bestämde lid, intet hinder deraf möler att, om befrielse ifrån afgiften anses kunna och Stats-Utskottets Utlåtande, Av o 2 i 2. böra medgifvas, låta denna befrielse vidtaga ifrån och med början af eben nya Siats-reglering, som nu skall af Rikets Ständer fastställas, hvilket fasSmerg, i sådant fall, synes i flere hänseenden vara lämpligast.
Vidkommande serskildt anmärkningarne, att ytterligare garantier borde föreslås, Lill betryggande deraf, att, om passevolance-afgilten skall upphöra, nötliga medel för Arméens vapeu-öfniugar icke må i framliden komina att saknas, och alt Utskottet bordt yttra sig om disposition af ilen behållning, som å nya passevolance-fonden må uppslåj så anser
Utskottet det > förstnämnde hänseende framställda förslag, att passevolance-afgiften borde allt framgent debiteras och åter afkorlas, ingalunda vara lämpligt, samt att deremot, hvad Utskottet redan föreslagit, eller att, i händelse Rikets Ständer framdeles nedsätta det anslag, som, i stället för passevolance-afgiflen, nu skulle komma att beviljas, Kongl. Maj:t då må, i fråga om soldaternes fortskaffning och underhåll vid möten, äska uppfyllandet af hvad IndelningsVerk och Knekte-contract stadga, utgör allt hvad härom skäligen kan föreskrifvas; och beträffande dispositionen af nya passevolance-fondens ba~ hållning, åberopar Utskottet, hvad uti utlåtandet N:o 78, pag. 5, redan blifvit derom yttradt.
På grund af hvad Utskottet sålunda anfört, har Utskottet funnit sig böra till alla delar vidblifva, hvad uti det förut afgifne Utlåtandet är vordet hemställdt.
Reservationer: Af Herr Doctor Björkman och Herr Helsingius, som åberopat de af dem vid utlåtandet JNT:o 02 afgifne reservationer.
Af Herr Carlberg'. ”Med åberopande af min till Höglofl. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 52 afgifna reservation, som jag anhåller mätte dagens Utlåtande bifogas, för att till samtlige Puks-Stånden medfölja, får jag härmed endast tillägga och föreslå, att sedan jag numera blifvit upplyst, att till bestridande af de verkliga utgifter, som böra utgå af mötes-passevolance-medlen^ endast bestiger sig lill circa halfva beloppet af hvad, som nu utdebite - Stats-Utskottets Utlåtande, N\o 2 13. ras, nämnde utgifter ifrån och med nästa års början, böra nedsättas från 7 lill 31 R:dr per rote, och ombeder jag respective Riks-Slånden att noga bepröfva, om icke denna lättnad för rust- och rot-hållare är mera rättsenlig och billig, än den af Stats-Utskollet nu föreslagne, af behofvet icke påkallade utväg att från rust- och rot-hållare på andra medborgare öfverflytta en utgift, som för dem har varit och alltid bör blifva fremmande.”
Häruti instämde Herr Moberg. STOCKHOLM, Elmcms och Granbergs Tryckeri. 1840.
Stats-Utskottets Utlåtande} N.-o 213. 1 N:o 213.
Ank. till Exp. Utsk. d. 11 Juli, 11. 11 f. ni.
Utlåtande j i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 54 j angående Riks-Statens 5:te Hufvudtitel.
(U. A.) Sedan ofvannämnde Utlåtande, angående Riks-Statens Femte Hufvud-Titel, blifvit af samtlige Riks-Stånden, i anledning af anmärkningar vid vissa punkter, återremitteradt; så får Utskottet härmed afgifva det yttrande, hvartill berörde anmärkningar föranleda. 1:0 Svenska Academien.
Hvad Utskottet yttrat, i anledning af den gjorda framställningen om anslag till nämnde Academi, i stället för dess förlorade rättighet att, efter cours al pari, i Rikets Ständers Bank, invexla silfver till jettoner, har blifvit bifallet af Borgare-och Bonde-Stånden, men återremitteradt af Ridderskapet och Adeln och Preste-Ståndet, med de anmärkningar: att Academierne äro att betragta som en nalional-tillhörighet, dyrbar för sin intellectuella bestämmelse, hvarföre de ock böra af Staten understödjas; att utdelning af jettoner vanligen eger rum i utländska Academier och att den fördel, sorn derigenom uppkommer för ledamöterne, utgör en högst ringa ersättning för de ofta oundvikliga kostnader, som de, utom mödan, måste, i och för deltagandet i Academiens verksamhet, underkasta sig; att närvarande fråga således icke bör betragtas endast såsom afseende jettoner, utan såsom ett medel att understödja Academiens verksamhet; att H. M. Konungen väl hittills, i afbidan å Rikets Ständers beslut, täckts af Egna medel anvisa Academien ersättning för den, genom växlings-rättens upphörande, uppkomna förlust, men att, då det icke vore att påräkna elier skäligen kunde ifrågasättas, att Hans Majit allt framgent skulle en dylik uppoffring vidkännas, Academien, i händelse skillnaden uti växlings-kostnaden måste af dess egna knappa tillgångar bestridas, blefve urståndsatt att besörja åtskilliga af de för litteratörers understödjande och dylika för uppnående af syftemålet med Academiens instiftande nödiga utgifter, hvartill dessa tillgångar hittills blifvit använda; att derföre, om det Bih. lill R.
Fröt. 1S40. 4 Sami. 1 Afd. 2 Bänd. fde Haft. 1 aa Slat.s-Utskottels Utlåtande, iV.-o 213'. äskade anslaget ej beviljas till jettoner, det måtte anslås till andra för Aca— demien erforderliga utgifter, på enahanda sätt, som Utskottet i fråga om Vetenskaps-Academiens nuvarande anslag till jettoner, hemställt; att Academien emedlertid eger grundade anspråk på det ifrågaställa anslaget, enär det ingalunda; skulle utgöra någon ny anvisning, ulan endast ersättning för en förmon,, som varit
Academien tillerkänd och i långliga tider tillgodonjuten, , men al Rikets Ständer indragen, hvadan ock Ständerne vid i83o års Riksdag erkände Academiens rätt att derföre njuta vederlag, och att Academien icke skäligen, horde plikta för den inträffade mynt-försämringen.
Hvad sålunda blifvit anfördt, har dock icke kunnat rubba den af Utskottet förut yttrade åsigt,, hvadan och då-härtill kommer, att det förra Utlåtandet är af tvänne Riks-Stånd bifallet, Utskottet samma Utlåtande vidhåller. 2:0 Vitterhets-Historie- och Antiqvitets-Academien..
Denna punkt är bifallen af Rorgare-Ståndet,. men återremitterad från de öfriga Riks-Stånden.
Ilos Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet har blifvit erinradt: att det af Academien äskade anslag till pris och jettoner borde, på de skäl, sorn i enahanda fråga för Svenska Academien blifvit anförde, beviljas; att, då man jemnför personalen vid denna Academi med hvad vid utländska likartade Academier förefinnes,, densamma, i förhållände till de mångfaldiga och vigtiga göromålen, är högst inskränkt, hvadan och då de föreslagna lönerne icke vöre för högt tilltagna, den af Utskottet tillstyrkta nedsättning-icke skäligen, borde ega rum; att anslaget till resor och andra litterära företag ej eller borde nedsättas;, att det af Utskottet föreslagna villkor för det tillökade anslagets utsående icke vöre billigt, enär det dels icke berodde på Academien att erhålla utvidgad local, dels- tjenstemännens moda icke blefve ringare med en inskränkt local, utan snarare tvertom, samt Academien icke horde vara urståndsatt att begagna sådana tillfällen till dess samlingars, förökande, sorn kunna yppas; äfvensom att berörde villkor vöre tvetydigt och kunde gifva anledning till tvist,, huruvida anslaget skulle utgå,, så snart någon åtgärd för nv locals erhållande blifvit vidtagen eller först efter, det; sådan local vunnits och samlingarnes ordnande försiggått., Varande af’ en ledamot af Preste-Ståndet upplyst, att förslag till utvidgad local för Academien redan fanns upprättadt och anledning att förmoda, det- frågan derom inom kort skulle blifva afgjord.
Hos Ronde-Ståndet har den ifrågakomna tillökningen uti Academiens anslag blifvit bestridd, under förmenande,, att det icke varit conseqvent,, atti Stats-U tskoltels Utlåtande , IV.-o 2/3. 3 en sådan tillstyrka, då Utskottet icke ansett sig höra föreslå ökade löner till åtskilliga Embetsverk, hvilka likväl vore nödvändiga för att bibehålla rätt och ordning.
Jemte vidhållande af den förut, i fråga om anslag af Statsmedel till jettoner, yttrade åsigt, anser Utskottet, sorn, med föranledande af de handlingar, hvilka åtföljt Kongl. Majus Nådiga Proposition och på grund af enskild motion, för befordrande af Äcademiens verksamhet, föreslagit högre anslag, än Kongl. Propositionen upptager, sig icke kunna ytterligare förhöjning tillstyrka, hvaremot Utskottet ej eller, på grund af det endast inom ett Riks-Stånd gjorda yrkande, linner anledning föreslå någon nedsättning, hvadan Utskottet, i fråga om anslags-beloppet, dess förra Utlåtande åberopar; och vidkommande serskildt hvad, i afseende å tiden för det tillökade anslagets utgående, blifvit föreslaget; så finner Utskottet så mycket mindre anledning att detsamma frånträda, som, enligt den uti Preste-Ståndet meddelade upplysning, det bör vara att förvänta, att Academien snarligen erhåller en utvidgad local. 3:o Kongl.
Vid Utskottets förra yttrande är hos Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet anmärkt, att, då Lärarnes aflönings-villkor för närvarande äro ytterst knappa, så att de i allmänhet, för den lid, de egna åt undervisningen till Äcademiens elever, icke ens njuta den ersättning, som vissa enskilde Lärare för lectioner utom hus erhålla, billigheten fordrar, att de, oberoende af förändringarne med Äcademiens byggnad, erhålla den åsyftade tillökningen, äfvensom att förhöjningen i öfrigt likaledes är för Academien nu genast oundgängligen af nöden lill rese-stipendier m. m., så framt
Äcademiens verksamhet på ändamålsenligt sätt skall kunna befrämjas; varande, i sammanhang härmed, flera serskilda motioner väckta om beviljande af anslag till fyllande af hvad, som för ombyggnad af Äcademiens hus erfordras, utöfver det capital, som genom en donation af Hans Majit Konungen nu finnes dertill afsatt, hvarvid blifvit föreslaget, dels anvisande af serskilda medel, oberoende af det här förut omnämnde tillökade anslaget, dels alt byggnads-behofvet skulle fyllas på det sätt, att den af Kongl. Majit äskade tillökning i års-anslaget i första rummet skulle användas till byggnadefnes iståndsättande. 4 Stats-Utskottets Utlåtande , N.o zt3.
Utskottet, som anser frågan om anslag till nödig förändring af Academiens byggnad lämpligast böra i sammanhang med extra Stats-regleringen behandlas och då vill öfver här förut omförmälde motioner sig yttra, kan icke frånträda dess förut yttrade, af Borgare- och Bonde-Stånden godkända, åsigt, att ökadt anslag för Academiens årliga behof icke bör anvisas förr än, efter fullbordad ombyggnad af Academiens hus, Academiens Läroverk blifvit utvidgadt och ordnadt på sätt, som med samma ombyggnad bland annat varit åsyftadt, helst, i motsatt fall, om Staten skall lemna det till byggnaden erforderliga anslag, utgiften blefve alltför betydlig; hvarföre Utskottet vidblifver, hvad i förra Utlåtandet är vordet yttradt. ^:o Kongl.
Vid denna punkt, som Borgare- och BondeStånden bifallit, har hos Ridderskapet och Adeln blifvit erinradt, att vid det förhöjda anslaget borde fästas det villkor, att catalog å tillkomna böcker årligen måtte af trycket utgifvas; att Vaktmästarne, utan inskränkning i lönens nuvarande belopp, måtte erhålla serskild beklädnads-ersättning, helst de vid tjenstgöring böra vara klädde i Kongligt livrée, sorn för dem medför en betydlig kostnad; och att villkoret, det Bibliotheket skulle ställas under Ecclesiastik-Departementet, borde utgå, enär sådant innefattade en organisations-åtgärd, sorn säkerligen, utan framställning från Rikets Ständer, vid ärendenas fördelning emellan de olika
Departementen blefve vidtagen, samt för öfrigt icke af Stats-, utan endast af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet kunde föreslås.
— Hos Preste-Ståndet är anmärkt, att det belopp, som årligen skulle få användas lill böckernas ordnande, borde få utgå icke blott i trenne år, som Utskottet föreslagit, utan årligen intill nästa Riksdag, hvarjemte en ledamot, i anledning deraf, att Utskottet afstyrkt väckt motion om löne-anslag för en vice Bibliothekarie, anfört, att det för Bibliotheket vöre mera gagneligt att erhålla en ordinarie tjensteman, än flere extra biträden.
Yid öfvervägande häraf har Utskottet, sorn, hvad serskildt beträffar A^ktmästarnes löne-förmoner, får fästa uppmärksamheten derå, att sammanlagda beloppet af hvad Utskottet beräknat, är enahanda med hvad hittills utgått, och hvaruti någon förhöjning icke är vorden äskad, samt för öfrigt motsvarar, hvad vid en dylik befattning skäligen kan ifrågasättas, och vanligen bestås, funnit sig böra vidblifva hvad, i anledning af väckt motion om löne-anslag för en vice Bibliothekarie samt i fråga om anslag tili Stat s-Vt skottets Vtlåtande, 2F:o 2i3. 5 extra biträden för Bibliolhekets ordnande, äfvensom Vaktmästarnes aflöning, förut är vordet yttradt; hvaremot Utskottet, med åberopande af hvad Utlåtandet i öfrigt innehåller, anser att den föreslagna hemställan till Kongl. Majit om Bibliothekets ställande under Ecclesiastik-Deparlementet, icke bör ega rum, enär numera blifvit stadgadt, huru dermed skall förhållas.
Vidkommande yrkandet, att förteckning å tillkomne böcker årligen, måtte från trycket utgifvas; så enär Utskottet föreställer sig, att, då Biblioteket blifvit ordnadt, och fullständig catalog upprättad, densamma äfven varder till trycket befordrad, och sedermera, för dess completterande, supplement dertill årligen utgifne, anser Utskottet, berörde yrkande icke böra till serskild åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda. 5:o Kongl.
Afven denna punkt är bifallen af Borgare- och Bonde-Stånden, men återremitterad af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet.
Härvid har endast blifvit erinradt, att det vore orätt att låta frågan om anslag till konst-alsters inköp blifva beroende af localens utvidgande, helst, efter en Talares förmenande, nödigt utrymme nog skulle kunna beredas, allenast erforderlige medel till förstnämnde ändamål erhÖllos; varande derjemte af en ledamot uppgifvet, att frågan om anvisandet af en utvidgad local, på Kongl, Maj:ts Nådiga pröfning berodde,, samt att det vore all anledning förmoda, det Kongl. Maj:ts Nådiga bifall tili förslaget skulle vinnas och den nya localen inom kort tid kunna öppnas för samlingarnes emottagande.
Då emedlertid* någon åtgärd icke kan grundas endast på berörde uppgift, eller föreslås, innan det blifver officielt kändt, hvad förändring, som verkligen må komma att ega rum, finnér Utskottet sig icke mera än förut kunna det här omförmäl da anslaget tillstyrka, utan får i så väl denna, som öfriga delar, det förra Utlåtandet åberopa. 6:0 Naturhistoriska Museum.
Härvid har hos Ridderskapet och Adeln blifvit anmärkt, att, ehuru Utskottet uppgifvit sig hafva tillstyrkt, hvad som är vordet begärdt, sådant dock icke vore med förhållandet enligt, enär åtskilliga anslag blifvit nedsatta, samt att den föreslagna nedsättaingen 6 Stats-Utskcttets Utlåtande, N.-o 213. uti de för Ritaren och Conservatorn äskade arfvoden ej borde ega rum, enär det icke vore lätt att till dessa platser erhålla skicklige personel1.
Jemte det Utskottet får erinra, att det icke uppgifvit sig hafva tilh styrkt allt hvad Äcademien begärt, utan endast yttrat sig hafva tillstyrkt hela det för samlingcirne föreslagna belopp, finnér Utskottet, då Utlåtandet är af Preste-Ståndet lemnadt utan anmärkning, samt af Borgare- och Bonde-Stånden bifallet, sig böra detsamma vidhålla. 7:0 I anledning af Utskottets tillkännagifvande, att hvad Kongl. Majit föreslagit, angående anslag till Rese-Stipendier samt Läroböckers och larda J^erks lifgifvande, skulle i sammanhang med Extra Statsregleringen behandlas, har hos Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden blifvit anfördt, att, då dylika behof alltid förekomma och derföre äro att såsom ständiga anse, de medel, sorn dertill kunna varda anvisade, böra, på sätt Kongl. Majit äskat, å Stat upptagas och således icke lämpligen kunna hänföras till Extra Stats-regleringen, hvilken endast bör omfatta tillfälliga, för en gång utgående, anslag.
Deremot har Bonde-Ståndet låtit vid Utskottets yttrande bero.
. */ Då i betragtande tages, att så beskaffade anslag, hvarom fråga nu är väckt, hittills icke varit å ordinarie
Stat uppförda och det, vid sådant förhållande, torde vara lämpligt att, innan en dylik åtgärd vidtages, utaf dispositionen af de medel, som till bebofvet kunna varda anvisade, hemta närmare ledning för att bedöma, hvad gagn af sådane anslag må kunna beräknas och i hvad mon de äro af behof påkallade; har Utskottet, vid öfvervägande jemväl deraf, att, genom afgifvandet af ett nytt, utaf Rikets Ständer i sammanhang med det förra Utlåtandet icke pröfvadt, förslag, hinder kunde anses möta att Utlåtandet i denna del till slutlig pröfning företaga, funnit sig icke kunna frångå dess förut yttrade öfvertygelse, att hvad till ifrågavarande behof må beviljas, för närvarande icke bör på ordinarie Stat upptagas, utan vid Extra Stats-regleringen tagas i öfvervägande. 8:0 Dramatiska Spectaclet.
Denna punkt, som Borgare-Ståndet bifallit, är ilrån de öfriga Riks-Stånden, af olika orsaker, återremitterad.