Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För kompletterande af bestyckningen å Carlstens hufvudfästning, enligt minimiberäkning „ anskaffning af 100 stycken vallmusköter „ anskaffning af 12,000 nya gevär såsom fyllnads-anslag i förut befintliga tillgångar „ 18,000 gevärs förändrande från flintlås till slagkruts-an tändning „ anskaffning af reserv-fänghålstappar för sålunda förändrade gevär „ anskaffning af rengörings- och söndertagnings verktyg till sådana gevär
I afräkning på uppgifna behofvet 148,500 R:dr för tillverkning af slagkruts-hufvar detta sednare belopp till fyllnad i behållningen å redan för ändamålet beviljadt anslag.
För Fortifikations afdelningen:
Till fortsättning af Carlsborgs fästnings-byggnad, å 30,000 R:dr årligen „
Fästnings-byggnaderna vid Waxholm, Carlsten och Carlskrona. tillhopa ä 105,000 R:dr årligen • tillsammans hvilket sistnämnda anslag borde, enligt hvad befälhafvaren för ingeniör-korpsen föreslagit, af Eders Kongl. Maj:t hvarje år emellan berörde fästningsorter efter omständigheterna fördelas.
Med kännedom om de till extra behof befintliga tillgångar och hvad deraf erfordras till angelägna föremål under öfriga bufvudtiLiarne, måste jag, under erkännande af alla de ofvan upptagna anslagens behöflighet, likväl i underdånighet tillstyrka, att af dem endast följande må af Rikets Ständer i nåder äskas, nemligen: till anskaffning af redskaps m. fl. persedlar för det omfor mälda 6-&:ga fältbatteriet „ kompletterande af Waxholms bestyckning Transport 59,850: 49,680: 7,500: 137,000: 27,446: 8,767: 26. 8. 39,879: 8. — 10,000: 90,000: 315,000: 745,122: 34. 8- 20,000: 24,850: 44,850:
Transport 44,850:
Till kompletterande af Carlstens bestyckning 49,680: „ nya gevärs anskaffning , . . 100,000: „ anskaffning af reservfänghålstappar, samt rengörings- och söndertagnings-verktyg för till slagkruts antändning förändrade gevär 10,000: „ slagkrutshufvars tillverkning 10,000:
Carlsborgs fästningsbyggnad 90,000: „ fästningsbyggnaderna vid Waxholm, Carlsten och Carlskrona, att af Eders Kongl. Maj:t årligen efter omständigheterna fördelas • ■ , 315,000: hvarjemte jag, i stöd af hvad förut blifvit anfördt, bär får upptaga:
Till topographiska korpsens arbeten 36,000: samt till bestridande af kostnaden för uppsättningen af den föreslagna nya sappör-truppen 8,995: äfvensom jag, under ytterligare åberopande af mitt underdåniga förslag till ordnande af försvarsverket till lands, underdånigst föreslår, att Eders Kongl. Maj:t, jemte det Rikets Ständers bifall begäres till uttagande utur det för krigsbehof bildade reservförrådet för beväringsmanskapet ej mindre af nödiga reqvisita till första uppsättningen af det till vapenöfning påräknade manskaps beklädnad, än ock af remtyg, utredning och tältlags trosseffekter för detsamma, tillika täckes i nåder äska:
Till arbetslöner för munderingarnes förfärdigande samt anskaffning af hufvudbonader och tält åt samma manskap . 130,200: samt för derefter nödig blifvande förstärkning af berörde reservförråd, ä 45,000 R:dr årligen ......... 135,000:
R:dr 929,725: alla dessa anslag att under 3:iie år med en tredjedel årligen utgå; och torde i sammanhang härmed Rikets
Ständers uppmärksamhet böra fästas på angelägenheten deraf, att de för nästkommande år 1848 behöfliga anslag för topografiska korpsens arbeten samt till fästningsbyggnaderne varda särskildt och så tidigt beviljade, att samma arbeten ej, i brist af medel, må komma att afstanna. 65 Eders Kongl. Maj:ts nådiga bepröfvande vågar jag äfven underställa, huruvida Rikets Ständers bifall må begäras till befälhafvarens för ingeniör-korpsen gjorda anhållan om upphörande af den föreskrifna redovisningen i särskilda hufvudböcker af ordinarie och extra anslagen till fästningsbyggnader, hvilken uppgifves försvåra såväl bokföringen som öfversigten öfver de för samma behof anvisade medel; och hemställer jag slutligen i underdånighet, att alla här ofvan af mig åberopade utredningar och förslag må, till närmare upplysning om de begärda anslagen, varda till Rikets Ständers Stats-utskott ofverl em nade.” Enligt Statsrådets öfriga ledamöters underdåniga tillstyrkande, täcktes Kongl. Majit i nåder förklara, att då, genom besparingar å de för öfningsläger afsalia medel, erforderlig tillgång för detta ändamål ännu funnes, Kongl. Majit icke ville vid denna riksdag af Rikets Ständer dertill äska något särskildt anslag; äfvensom och då, hvad angick den ifrågasatta tillökningen å anslaget för Krigs-kollegii utrednings-afdelning, tillgångar för de uppgifna behofven vore alt påräkna dels i följd af den redan beslutade nédsättningen af 17,000 Ridr å beklädnads-anslagen för lif-gardes regementena, dels ock, om, såsom departements-chefens underdåniga hemställan innehåller och Kongl. Majit jemväl vore sinnad i nåder föreslå, Rikets Ständer medgålvo, ej mindre att öfverskotten å anslaget till iifmundering för indelda armeen äfven hnge användas för anskaffning af andra beklädnads-förnödenheter för nämnde del af armeen, än ock att utgifter till underhåll af de kommenderingar utur indeida armeen, som beordras till vården och försvaret af rikets fästningar, kunde anvisas på de å anslaget för durchmarch-kostnader befintliga eller hädanefter uppkommande besparingar, hvarigenom utväg bereddes att för tillfälliga behof af beklädnads- eller ulrednings-persedlar äfven kunna använda den del af allmänna besparingarnc å riks-statens 4:de hufvudtitel, hvarmed, i brist al andra tillgångar, utgifterna för berörda kommenderingar hittills måst bestridas; Kongl. Maj:t under förutsättning att Rikets Ständer medgåfve hvad i dessa afseenden blifver föreslaget oell derjemte bifölle de anordningar och särskilda anslag, som för beväringsmanskapets utredning och beklädnad voro ifrågaställa, fann någon tillökning derutöfver å anslaget för utredningsafdelningens behof icke böra begäras; till följd hvaraf endast följande nya eller tillökta belopp utöfver 4:de hufvud-titelns nuvarande anslag borde äskas,
nemligen:
N.-o i till Kongl. Maj.-ts Prop. Haft 1. 9 till löneförbättring åt renritaren och vaktmästaren korpsen „ bristande ersättning åt Westgötha regemente föi tillförene innehafde fördelsräntor . hvadan förslaget om denna ersättningsskillnads anomande af öfverskotten på Statsverkets inkomster komme att förfalla; till ersättning åt Norrbottens fältjägare-korps för det åt Haparanda stad donerade bostället Hapaniemi „ arfvoden åt 20 reserv-läkare, å 300 R.dr att, på sätt departements-cbefen hemställt, tilldelas pensionsberättigade regements-läkare af så väl värfvade som indelda armeen, samt, jemte det redan beviljade resestipendium för militär-läkare, å 4:de Hufvudtiteln upptagas under mbrik: arméens sjukvård; till instruktions-kompanier vid indelda infanteriet med begäran af Rikets Ständers medgifvande, att anskaffning af nödiga inventarier för dessa kompanier får bekostas af anslaget för första året; till beredande af ytterligare utsträckning af indelda infanteriets regements-inöten ....... „ fyllnad i anslaget för lif-gardet till häst . . . „ betäckande af skillnaden i rationsprisen för Kronprinsens hussar-regementes i Götheborg förlagda kommendering samt till anskaffning af kokved och lägerhalm åt regementet under dess möten, på sätt departements-chefen derom hemställt, tillhopa , . . . „ förhöjande af förslags-anslaget till fouragering för värfvade kavalleriets och artilleriets hästar .
. „ ökande af anslaget för fouragering af artilleriets legda hästar så vida icke Rikets Ständer, på sätt departementschefen alternativt föreslagit, heldre skulle vilja sammanföra detta anslag, sålunda tillökadt med nyssberörda förslagsanslag till kavalleri- och artillerihästars fouragering; till en ny Sappör-trupp, i enlighet med departementschefens derom gjorda hemställan Transport vid topografiska 200: 276: 20. 8. 284: 20. — 6,000: 37,500: 17,631: 3,177- 20. — 794: 8. — 5,923: 3,000: 3,640: 78,426: 20. 8- 67 Transport 78,426: 20. 8. till beväringsmanskapets vapenöfningar ytterligare 58,000: — — hvarvid borde iakttagas, hvad af departements-chefen blifvit i ämnet föreslaget; till förhöjande af anslaget till ved och ljus i fästnings- och garnisonsorter 5,0(X): — — tillhopa Ralr 141,426: 20. 8- Och behagade Kongl.
Maj:t derjemte i nåder bifalla, att, i öfverensstämmelse med hvad departements-chefen i underdånighet hemställt och föreslagit, framställning till Rikets Ständer finge göras: om den indragna 6:te fordelnings-generals-lönens användande till pensioner åt så väl general-befälhafvare och inspektörer som regements- och sekund-chefer, äfvensom korps-chefer, med iakttagande dervid att general-befälhafvare eller inspektörer, som kommit i åtnjutande af så beskaffad pension, sedermera kunde, mot densammas frånträdande, uppflyttas lill erhållande af någon bland de å allmänna indragnings-staten uppförda högre generalspensioner, då sådan blefve ledig; — om medgifvande till en framtida reglering af kommendant-staten; — om öfverflyttande till allmänna indragnings-staten, af så väl de pensioner och indragna löner till belopp af 4,168 R:dr 25 sk. banko, hvarmed militiae-boStiills-kassan 1111 är betungad, som oek de aflöningar m. m., å tillhopa 1,702 R.dr 4 sk. 6 r:st., hvilka ännu qvarstå på indragnings-staten för lif-gardet (ill häst, och om rättighet för Kongl.
Majt att äfven framdeles på allmänna indragnings-staten låta uppföra pensioner och indragna löner för embets- och tjenstemän, som ällenäs från nyssnämnda kassa; — samt slutligen rörande dispositionen af öfverskottet å de rusthållarne vid Bohus-Läns regementes södra bataljon tillförene ensamt förbehållna indelningsräntor, af behållningarna å anslaget till lilmundering för indelda armeen och af reservationerna & anslaget till durchmarche-kostnader; äfvensom Kongl, Majt, enligt departemcnts-chefens yttrade åsigt, ville uppskjuta med pröfningen af de sökta löneförbättringarna för vissa Krigskollegium underlydande tjenstemän och collegii vaktbetjening, samt låta de väckta frågorna, dels om uppförande på stat, af arfvodet för öfver-kommendanten och af rationspenningarna för kommendanten i Stockholm, deks ock om särskildt anslag till mili tiae-bos lii lis- k assa ns förstärkande för det närvarande förfalla.
Härförutan ville Kongl. Majt i nåder äska Rikets Ständers medgifvande, att de löne- och inqvarterings-anslag för armeen, som vid A 68 verkställighet af de utaf Kongl.
Maj:t i nåder gillade förslagen till ordnande af försvarsverket till lands och sjös kunna blifva disponibla, må få användas till löner och inqvarterings-ersättning åt befälet vid de särskilda korpser, som kunna komma att bildas af sjöbeväringsmanskap, vare sig i förening med redan befintliga sjötrupper, eller utan en sådan förening.
Hvad vidare angick de tillfälliga anslag för försvarsverket, hvilka departements-chefen ansett nu böra utöfver de årliga i nåder äskas, så täcktes Kongl. Majit, uppå stats-rådets öfriga ledamöters tillstyrkan och med gillande af hvad departements-chefen härom yttrat och hemställt, i nåder besluta framställning till Rikets Ständer 0111 beviljandet af alla de af departements-chefen för tillfälliga behof i underdånighet tillstyrkta, här förut upptagna anslag, utgörande en sammanräknad summa af 929,725
R:dr, med förklarande tillika, att dessa anslag borde beräknas att utgå under 3 år med en tredjedel 0111 äret.
Och ville Kongl. Majit, uti särskild nådig skrifvelse till Rikets Ständers Statsutskott, fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på angelägenheten deraf, att de för år 1848 erforderliga anslagen för topografiska korpsens arbeten samt fästningsbyggnaderna varda, oberoende af den allmänna stats-regleringen, så tidigt beviljade, att arbetena ej, i saknad af medel, må behöfva afbrytas.
Slutligen förklarade Kgl. Majit
Sig vilja i nåder begära Rikets Ständers samtycke till den af hefälliafvaren för ingeniör-korpsen föreslagna förändring i redovisningen för de medel, som till fästningsbyggnader användas; och skulle, om hvad Kongl. Majit sålunda i afseende på 4:de hufvudtiteln förordnat, utdrag af protokollet,'innehållande tillika departements-chefens underdåniga betänkande i ämnet, till finans-departementet afgå, för att tjena till grund vid författandet af Kongl Majit nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof, i hvad den komme att röra nämnda hufvudtitel; hvarjemte de till detta ärende hörande handlingar skulle till vederbörligt utskott öfverlemnas.
Ex protocollo F. L.
STOCKHOLM, Ecksteinska Boktryckeriet, 1847. 1 Utdrag af Protokollet öfver Sjoförsvars-Departementet tillhörande ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Statsrådet d Stockholms Slott d. 9 No v. 1847.
Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Ihre', Statsråden:
Friherre Stael von Holstein, Munthe , Friherre Pejron, Silfverstolpe , IVvern, Friherre Gjllengranat, Faxe, Fåhreeus.
Departements-chefen, Statsrådet Friherre
Gjllengranat anmälte och föredrog i underdånighet: l:o Ett af Departements-chefen, på Kongl. Maj:ts nådiga befallning, uppgjordt, enligt protokollet för den 18 sistl.
Maj, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäldt samt vid detta protokoll bilagdt förslag till fullkomligare ordnande af försvarsverket till sjös, i sammanhang hvarmed och sedan Kongl. Maj:t i nåder behagat förklara
Sig vilja, jemte pröfningen af detta förslag, taga i nådigt öfvervägande, huru och på hvad sätt verkställighet må deråt beredas, Departements-chefen, af sådan anledning, nu i underdånighet anförde, att den nybyggnad och förändring, som i händelse af nådigt bifall till förevarande förslag, ifrågakommer, endast successivt kunde Bil.
N:o 2 till Kongl. Maj:ts Prop, 1847, Haft. 1. 1 2 sättas i verket, dels emedan alla de erforderliga arbetena icke kunna medhinnas annorlunda, än genom fördelning pä en längre lidsföljtl, dels derföre, alt det icke vore troligt, att rikets tillgängar skulle medgifva anslående på en gång af de för dessa arbeten erforderliga betydliga summor.
Utgående från denna synpunkt, ansåg
Deparlements-chefen uppbyggnad af ångskepp och ångfregatter till en början ej böra ifrågakomma, helst systemet för ångans användande såsom auxiliärkraft ännu icke vore genom erfarenhet tillräckligt pröfvadt, samt kostnaden för nämnde slags fartyg för närvarande svårligen med någon säkerhet kunde beräknas, då de fleste nu befmteliga linieskepp genom förändring torde kunna användas för utförande af förslaget i förevarande afseende.
Likaledes ansåg
Departements-chefen, alt med nybyggnad af de felande tvänne seglande fregatterne kunde tills vidare anstå, emedan, då flottan redan äger sex sådana, det vore af mera vigt, att flottan i första rummet försågs med de afbehofvet så högt påkallade ång-korvelterne och ångbogserings-fartygen och borde således dessa sistnämnda slags fartyg först anskaffas, i den mån tillgångar kunde dertill beredas genom serskilda anslag utöfver hvad för flottans årliga underhåll anvisas, då deremot nybyggnaderna af de trenne korvetterne eller briggarne och de fem chefs-fartygen, hvilka brista i det föreslagna antalet, efter liand kunde verkställas utan serskildt anslag.
Uppå Statsrådets öfrige ledamöters underdåniga tillstyrkan, täcktes Kongl. Maj:t, med godkännande af såvälförrberörde förslag till fullkomligare ordnande af försvarsverket till sjös, som hvad i afseende å sältet för verkställighet deraf blifvit af Departements-chefen underdånigst föreslaget, i nåder förklara, att sjöförsvarets ordnande borde i öfverensstämmelse dermed fortgå; Och skulle Kongl. Maj:ts nådiga beslut, lill underdånig efterrättelse, meddelas Förvaltningen af Sjö-ärendena, jemte afskrift af Departements-chefens har ofvan omförmäldte underdånigst afgifna förslag.
Ex protocollo C. O. Fougt.
Underdånigste Anförande.
Eders Kongl. Maj:t har, under den 29 December nästlidel år, i nåder åt mig uppdragit att uppgöra och till Eders Kongl. Majrts nådiga pröfning framlägga förslag till fullkomligare ordnande af försvarsverket till 3 sjös; i sammanhang hvarmed jag skulle äga att uppgifva, hvad i anledning deraf kunde blifva föremål för nådig Proposition till Rikets nästsammantfädande Ständer.
För att kunna fullgöra detta vigtiga uppdrag har jag, till en början, dels tagit kännedom om, dels återfört i minnet de förhandlingar, hvilka i afseende på sjöförsvarets ordnande, efter Finlands förlust, ägt rum; och det är om hufvudåsigterna vid dessa förhandlingar jag i underdånighet utbeder mig alt få redogöra, innan jag skrider till uppgörandet af det nådigst anbefallda förslaget.
Redan 1811 nedsattes en kommitté för sjöförsvars-verkels ordnande och i denna deltogo Amiralerne Puke och Virsén, begge män med erkänd erfarenhet.
Sveriges sjelfbestånd fordrade underhållandet af så väl seglande, som roddflotta, att båda vapnen voro lika oumbärliga och borde lika vårdas, var deras gemensamma tanka och förslaget uppgjordes i öfverensstämmelse dermed.
— Men de
Skandinaviska rikenas förening fordrade förändring i den uppgjorda planen, och en ny kommitté nedsattes 1816, hvilken, med gillande af den förras hufvudåsigter, föreslog en annan plan, olik den förra, i afseende på fartygens antal och certer.
— Eders Kongl. Maj:ts örlogs- och arméens flottas sammanslagning till en corps 1823 blef dock snart orsaken till behofvet af en ny plan, och denna utarbetades af en år 1826 nedsatt kommitté, uti hvilken frågan om ångfartyg, ehuru icke såsom egentligt försvar, utan mera såsom forlskaffningsmedel, först kom å bane.
Den plan, som denna kommitté föreslagit, gillades af Kongl. Maj:t och följdes för hufvudsaklig del vid de årliga arbetsplanerna, men, under tidernas lopp, blefvo snart väsendlliga förändringar af nöden och på Rikets Ständers underdåniga begäran, uti skrifvelse af den 19 December 1840, nedsattes en ny kommitté 1842,enligt hvars underdåniga betänkande sjöförsvaret är ansedt böra bestå af såväl seglande, som roddfartyg, begge understödda af ångfartyg.
— Emedlertid hann denna plan icke, före början af sista Riksmötet, att af Eders Kongl. Maj:t i nåder granskas, och erfarenheten har visat, att, äfven på den korta tid af några få år, som förflutit sedan sista kommittén afgaf sill underdåniga betänkande, så vigliga förändringar inträdt lill förbättring i sjöväsendet, att nya åsigter om dess organisation måst göra sig gällande, omständigheter, hvilka i ännu rikare mått inträffat under de 36 år, som förflutit från den tid, då första kommittén afgaf sitt underdåniga utlåtande, och som naturligtvis under hvarje längre tidsperiod alltid måste äga rum, i afseende på 4 ett vapen, underkasladt en sådan mångfald i detaljer och som oupphörligt fortgår på förbättringens bana.
Den vigtigasle af dessa förbättringar är den ökade säkerheten för ångkrigsfarlygen, sorn vunnits med propellerns begagnande, och ensamt denna förbättring gör, att det af sistnämnde kommité, uti hvilken äfven jag delLog, förordade förslag numera icke lämpligen kan antagas i de delar, som röra materielen.
Alt Sverige för sitt sjelfförsvar och såsom medlem af det europeiska statsförbundet är i behof af en stark och effektiv flotta, derom lära meningarne, lika litet nu som fordom, vara delade, men så mycket mera skiljda hafva åsigterna varit i fråga om hvilka certer krigsfartyg, antingen seglande eller roende, borde utgöra hufvudförsvaret.
Äfven denna skiljaktighet i åsigter, ursägtlig innan ångkraften gjort så ingripande förändringar i stridsättet till sjös, har tiden jemnat.
— Den kan ej eller nu mera uppstå, då ingen oväldig, han må vara sjöman eller ej, lärer yrka, hvarken att en seglande eller en roddflotta skall blifva hufvudförsvaret till sjös för fäderneslandet.
Det är ångkraftens användande på krigsfartyg och sednast skofvelhjulens utbyte mot propellern, som åstadkommit denna utomordentliga revolution i sjökrigsväsendet, och det kan ej mera bestridas, att ju ångfartygen redan till stor del äro, och snart nog blifva, det egentliga sjöförsvaret för alla sjömakter, synnerligen sedan desse fartyg, med begagnande af propeller och machineriet under vattenytan, icke blifva, mera än seglande eller roddfarlyg, blottställda för fiendens kulor.
Så beskaffade blifva de ett allestädes användbart vapen, mera fruktansvärdt i den mån deras bestyckning kan blifva af större effekt.
Den lätthet, hvarmed ångfartyg kunna förflytta sig sjelfva från en krigstheater till en annan, och den skyndsamhet, hvarmed de kunna bogsera så väl seglande som roende fartyg till de ställen, der dessas närvaro erfordras, göra dem redan nu till en oumbärlig del af vårt sjöförsvar; och det vill synas tydligt, att ju mera deras verkningsförmåga vidgas, desLo mer blifver deras oumbärlighet ådagalagd.
Utgående från denna synpunkt, och med full öfvertygelse, alt tillämpningen kommer att visa sig vid först blifvande sjökrig, har jag således grundat det underdåniga förslag, jag nu inför Eders Kongl. Maj:t vågar framlägga, lrufvudsakligast på ångkraftens användande, dels såsom egentligt framdrifningsmedel, dels såsom auxiliär-medel å de mera effektiva krigsfartygen.
Medgifvas måste likväl, att ännu många förbättringar torde vara att förvänta, så i afseende på ångfartygens konstruktion, som i hänseende till de - 5 ras machiner; inen detta bör icke kunna uppehålla framläggandet af en plan för sjöförsvarets ordnande till Rikets Ständer, i och för erforderliga medels erhållande.
Jag anser det till och med vara af yttersta vigt, att Eders Kongl. Maj:t täckes i nåder fastställa en sådan plan, med bestämmande af de fartyg, så till antal som beskaffenhet, hvaraf Eders Kongl.
Maj:ts och Rikets flotta, efter nu för hand varande anledningar, bör utgöras; Eders Kongl. Maj;t dock alltid förbehållet att i dessa afseenden anbefalla de förändringar och förbättringar, hvilka under tidens lopp kunna finnas erforderliga.
Det hade visserligen varit önskvärdt, att de större och mindre krigsångfartygen kunnat byggas och armeras efter en och samma princip, men jag vågar dock icke i underdånighet tillstyrka en sådan enhet, emedan ett skepp icke kan förses med tillräckligt svårt och effektivt artilleri, med mindre del har en derför erforderlig bärighet och, i följd deraf, större bredd, än som är förenlig med stor hastighet.
Det torde derföre blifva nödvändigt att fördela ångförs varet i t vänne kategorier, nemligen: l:osådane fartyg, hvilka, förnämligast beräknade på hastighet och försedda med ett mindre effektivt artilleri, begagna ångan såsom hufvudsakligt framdrifningsmedel, samt, i följd deraf, äro lätt tacklade; och 2:o sådane fartyg, hvilka, egentligen byggda för segling och försedda med ett svårare artilleri, begagna ångan som auxiliär-kraft för fortkomsten.
Såsom ytterligare skäl för denna fördelning förekommer äfven den hufvudomständigheten, alt ett endast på fartygens snabbhet grundadt ångsystem skulle blifva alltför kostsamt emot artilleri-effekten, och Sveriges tillgångar medgifva dessutom icke så oerhörda kostnader, som härtill skulle erfordras.
Öfvergående från ångfartygen till de seglande och roende, lärer Eders Kongl.
Maj:t nådigst behaga finna, att de utgöra väsendlliga och oumbärliga delar af sjöförsvaret, användbara på serskilda krigstheatrar, samt de förra dessutom nödvändiga för handelns skyddande.
Af de nuvarande certerne har jag ansett mig i underdånighet böra föreslå bibehållande af fregatter, corvetter, briggar, skonertar, mörsarefartyg, chefsfartyg, canonslupar och canonjollar; utbedjande mig att, innan frågan om anslag kommer att afhandlas, få i underdånighet yttra mig rörande de öfriga, nu befintliga certerne.
Åberopande hvad jag härhos ofvan i underdånighet anfört, får jag nu. till Eders Kongl. Maj;ts nådiga fastställelse i lika underdånighet föreslå, att Eders Kongl. Maj:ls Holta hädanefter måtte få bestå af: 6 8 Ångskepp, 8 Ångfregatter, 8 Ångkorvetter, 8 Ångbogserings-fartyg, 8 Seglande Fregatter, 8 d:o Corvetter eller Briggar, 8 Skonertar ocb mindre Exercisfarlyg, 8 Mörsare-fartyg, 16 Chefs-fartyg, 72 Canonslupar, och 120 Canonjollar.
Vid jemförelse emellan detta förslag och uppgiften på det antal fartyg» Eders Kongl. Maj:ts flotta för närvarande eger, visar det sig, dels att nu finnas fartyg af andra certer, än de här nämnda, dels att af de certer, hvilkas bibehållande är i underdånighet föreslaget, flere fartyg finnas, som kunna och böra användas, samt af en cert, nemligen canonsluparne, ett antal utöfver den föreslagna normal-staten.