Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer dermed åsyftade ändamål, eller Arkivets framtida bibehållande i oförskingradt skick samt dertill hörande böckers och handlingars oafbrutna tillgänglighet för dem, som ega att deraf sig begagna, synas på ett tillfredsställande sätt blifva uppfyllda, Utskottet får hemställa och tillstyrka: att 1111 ifrågavarande Stadganden må af Rikets Ständer godkännas och lill vederbörlig efterrättelse fastställas; skolande Utskottet, i läll denna framställning bifälles, derom underrätta Fullmäktige i Riksgälds-Kontoret, på det att Riksdags-Arkivet, efter dess behöriga aflemnande och inventering, må ofördröjligen kunna öppnas till begagnande för det ändamål, som med Rikets Ständers beslut om detsammas inrättande afsågs.
Stockholm den 20 December 1850. Stats-Utskottets Memorial, Ar:o G. 3 S T A I) G A N D E N FÖR lil8@4Si^lllfIS8 VÅRDANDE OCH BEGAGNANDE. l:o.
De med Riksdags-Arkivets behöriga vårdande samt tillhandahållandet af dervarande böcker och handlingar förenade åligganden besörjas, under Rikets Ständers sammanvaro, af någon bland de hos Expeditions-Utskottet anställde tjenstemän och, mellan Riksdagarne, af den Kommissarie vid Riksgälds-Kontoret, hvilken har vården om Rikets Ständers hus och der befintliga inventarier sig anförtrodd. 2: o. Den tjensteman, som af Expeditions-Utskottet blifvit till Arkivets Föreståndare utsedd, åligger, utom andra af nämnde Utskott honom uppdragne göromål : att, efter föregången inventering, under sin värd emottaga alla till Arkivet hörande böcker och handlingar; att noga tillse och vaka deröfver, att ingen bok eller handling vid dess begagnande skadas, blifver defekt eller förkommer: att under de timmar, då Arkivet skall för Riksdagsmän samt de hos Riks-Stånden och Utskotten anställde tjenstemän vara tillgängligt, oafbrutet uppehålla sig i den för Arkivet anvisade lokal; 4 Stats-Uiskotlels Memorial, N:o 6. att, efter derom erhållen anmodan, framtaga den eller de i Arkivet befintliga böcker och handlingar, hvilka härtill berättigade personer önska begagna; att meddela underrättelse om de Arkivet tillhörande böcker och handlingar, som anses kunna innehålla erforderliga upplysningar i de af bemälde personer uppgifna ämnen; att affordra samt anteckna och vårda de förbindelser, som vid utlåning från Arkivet böra afgifvas för de ullånta böckernas återställande; att, derest utlånad bok inom utsatt tid icke varder återlemnad, sådant genast hos Expeditions-Utskottet skriftligen anmäla för den åtgärd, som kan erfordras, för att fa den vid samma boks utlåning afgifna förbindelse behörigen fullgjord; att uppbära och redovisa de medel, hvilka, på sätt här nedan stadgas, kunna för ersättandet af utlånade, men icke återställda böckers värde varda erlagda eller innehållna, samt för dessa medel, såvidt möjligt är, andra dylika exemplar af de saknade böckerna åt Arkivet ofördröjligen anskaffa; och att, då hans befattning med Arkivet upphör, ersätta värdet af de böcker och andra handlingar, som vid då skeende inventering saknas och ej med behöriga utlåningsqvittenser kunna redovisas, eller, såsom forkomna, redan blifvit i föreskrifven ordning ersatta.
3:o, Så länge Riksdagen fortfar, skall den för Arkivet upplåtna lokal hållas öppen hvarje söckendag, förmiddagarna från kl. 10 till 2 samt eftermiddagarna från kl. 4 till 6; egande hvar och en Riksdagsman samt hvarje hos Riks-Stånden eller Utskotten anställd tjensteman att under dessa timmar begagna den i nämnde lokal förvarade boksamling; dock får någon bok eller handling dervid icke från Arkivrummet uttagas. 4:o. De
Arkivet tillhörande tryckta böcker få derifrån endast utlånas för RiksStåndens, Utskottens eller Utskotts-afdelningarnes räkning.
För sådan utlåning Stats-Utskottets Memorial, N:o 6. 5 erfordras serskild förbindelse i afseende på de utlånade böckernas återställande till Arkivet inom viss bestämd tid, hvilken ej får öfverstiga fjorton dagar.
Denna förbindelse, hvilken skall undertecknas af Sekreterare eller Notarie hos det Stånd, Utskott eller Afdelning, för hvars räkning utlåningen sker, bör vara af följande Ivdelse: Från Riksdags-Arkivet har underteknad för räkning, till låns bekommit , för hvilken boks (hvilka böckers) återställande inom dagar härefter, i samma skick boken (böckerna) nu emottagits, underteknad härigenom förbinder sig ansvara, vid påföljd att, i motsatt fall, genast antingen anskaffa och till Riksdags-Arkivet aflemna ett annat komplett (andra kompletta) och i lika band inbundet (inbundna) exemplar af omför mälde bok (böcker), eller ock kontant ersätta densammas (desam mas) i foreskrifven ordning bestämda värde.
Stockholm den 18 . 5:o.
Bok eller handling, som genom utlåning eller annorledes under Riksdagen för Arkivet förkommit eller skadats, skall ersättas efter det i bokhandeln gällande pris, med tillägg af inbindningskostnaden.
Skulle den förkomna eller skadade boken eller handlingen uti boklådorna icke finnas att tillgå eller för visst pris ej kunna annorstädes erhållas, bestämmes ersättningsbeloppet utaf 2:ne sakkunnige personer, af hvilka den ene utses af Expeditions-Utskottet och den andre af Fullmäktige i Riksgälds-Kontoret. 6:o.
Efter erhållen underrättelse, att utlånad bok icke blifvit inom derför bestämd tid till Arkivet återställd, eger Expeditions-Utskottet vidtaga den åtgärd, som Utskottet anser nödig och lämplig för att förmå den för boken ansvarige tjensteman att] densamma i oskadadt skick till Arkivet återställa, eller ock sin ersättningsskyldighet vederbörligen fullgöra5 ankommande det på Utskottet att, genom den fl Stats* Utskottets Memoria!, N:o 6. person, som af Fullmäktige i Riksgälds-Kontoret har utbetalningen af Riksdagskoslnadsmedlen sig uppdragen, låta utaf den ersättningsskyldige tjenstemannens näst utfallande arfvode eller traktamente innehålla det belopp, som af denne, jemlikt ofvanstående moment, bör till godtgörande af den saknade bokens värde utgifvas. 7:o.
Till ytterligare säkerhet, att den här ofvan stadgade ersättning för värdet af utlånade, men ej återställda, böcker icke i något fall må uteblifva, böra de tjenstemän, hvilka ega att Arkivet tillhöriga böcker utlåna, innan sista andelen af deras arfvoden eller traktamenten utaf Riksdagskostnadsmedlen utbetalas, inför den Riksgälds-Kontorets tjensteman, som denna utbetalning besörjer, med bevis från Arkivets Föreståndare styrka, att de icke häfta för någon från utlåning af Arkivets böcker härflytande förbindelse. 8:0.
När vid Riksdagens slut vården af Arkivet, efter derstädes anställd inventering, emottages utaf vederbörande Kommissarie vid Riksgälds-Kontoret, böra till honom öfverlemnas förbindelserna för de böcker, som dessförinnan icke blifvit återställda, hvarefter bemälde tjensteman åligger att vaka öfver dessas återlemnande i oskadadt skick, eller utbekommandet af den ersättning, hvartill de för samma böcker ansvarige tjenstemän, enligt hvad här ofvan är stadgadt, gjort sig förfallen.
Innan nyssnämnde inventering försiggått samt Arkivets Föreståndare för sig gjort behörig redo, må sista andelen af det honom utaf Riksdagskostnadsmedlen tillkommande arfvode eller traktamente ej utbetalas.
Då Rikets Ständers Revisorer äro församlade, hålles Arkivets boksamling för dem tillgänglig, på det sätt och vid de tider, som Fullmäktige, efter derom af Revisorerne gjord framställning, ega att bestämma.
Vid ifrågavarande utlåning för Revisorernes eller deras afdelningars räkning, förhålles på enahanda sätt, som då Arkivet tillhörige böcker behöfva af Utskotten eller Utskotts-afdelningarnc utlånas.
STOCKHOLM, tryckt iios isaac marcus, 1850. Stats-Utsk.
Memorial N:ris 7 och 8, samt Utllåtande N:o 9.
I N:o 7. Ank. till Exp.-utsk. d. 20 Dec. 1850 kl. 2 e. m. Memorial.
Från Hedervärda Bonde-Ståndet har Stats-utskottet erhållit remiss å en af Nils Jeppsson från Malmöhus
Län väckt motion, angående förtydligande af Kongl. Brefvet den 4 December 1S30, rörande Brefbärings-skyldigheten; men då Stats-utskottet anser denna fråga icke tillhöra dess handläggning, får Utskottet, med stöd af 44 § 3 mom.
Riksdagsordningen, förenämnde motion återlemna, för den åtgärd Rikets Ständer finna med åberopade § öfverensstämmande.
Ank. till Exp.-utsk. d. 20 Dcc. 1850 kl. 2 e. m.
Det är anledning till anmärkning emot Föredragande Statsrådet och Chefen för Sjöförsvars-departementet, hvarom remiss begäres till Konstitutions-utskottet, inför hvilket anledningarna uppgifvas skola.
Ank. till Exp.utsk. d. 20 Dec. 1850 kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse, angående medels anvisande till Topografiska Korpsens arbeten samt till fortsättning af de pågående fästningsbyggnaderne ander nästkommande är. CU. A.) Jemte tillkännagifvande, att de af Rikets Ständer vid sist hållne riksdag till utgörande under åren 1848, 1849 och 1850, med en tredjedel årligen, anvisade extra anslag under Bih. till R.
Prol. 18-50—51. 4 Sami. 1.
Afd. 4.
Htift. 1 2 Stats-Utsk.
Utlåtande N:o 9. fjerde Hufvudtiteln till Topografiska korpsens arbeten 36,000 rdr och till fortsättande af fästningsbvggnaderne vid Carlsborg, Waxholm, Carlsten och Carlskrona 405,000 rdr, blifvit, i anseende till berörde arbetens oafbrutna fortgång under nämnde tidrymd, så anlitade, att, vid slutet af innevarande år, några medel icke funnes till dessa arbetens fortsättande, har Kongl. Maj:t, som uti Dess till Stats-utskottet öfverlemnade nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, bland andra anslag för Landtförsvaret för de 3 nästkommande åren, äskat till Topografiska korpsen 36,000 rdr samt till fortsättande af fästningsbyggnaderna vid Carlsborg 150,000 rdr, vid Waxholm, Carlsten och Carlskrona, att af Kongl. Maj:t efter omständigheterna fördelas, tillsammans 315.000 rdr, uti till Stats-utskottet aflåten nådig Skrifvelse af den 4 i denna månad, funnit Sig föranlåten att. enär den del af de äskade anslagen, hviken belöper för nästa år, bör, för arbetsplanens uppgörande, vara bestämd vid årets början, då riks-staten åter icke kan hafva hunnit i sin helhet uppgöras, serskildt af Rikets Ständer begära, att de för ifrågavarande behof under år 1851 erforderliga anslag måtte, oberoende af den allmänna statsregleringen, varda med 12,000 rdr till Topografiska korpsens arbeten, med 50,000 rdr till Carlsborgs fästningsbyggnad och med 105,000 rdr till öfrige ofvanomförmälda fästningsbyggnads-arbeten, så tidigt anvisade,att dessa angelägna .arbeten icke för bristande medel måtte, till skada för det allmänna, behöfva afbrytas, samt derigenom, hvad serskildt anginge fästningsbyggnaderne, tillfälle saknas till sysselsättande af det Krono-arbetsmanskap, hvilket vore afsedt att vid dem användas.
Vidkommande det för Topografiska korpsen äskade anslag, deröfver Utskottet nu får sig utlåta, så och då Rikets sednast församlade
Ständer till nämnde föremål beviljat ett anslag till lika belopp med hvad Kongl. Maj:t nu äskat, anser sig Utskottet, utan att på förhand ingå i någon pröfning, om och huruvida det för Topografiska korpsens arbeten för de 3 påföljande åren begärda anslag må ega rum, med hänsigt till det väsendtliga gagn och den allmänna nytta, ifrågavarande arbeten rnedfört, och hvilka eljest skulle i brist på anslag med detta års slut upphöra, för närvarande böra till dessa arbetens fortsättning under nästa år hemställa, det Rikets Ständer måtte, till bestridande af kostnader för Topografiska korpsens arbeten, anvisa för år 1851 ett belopp af 12,000 rdr, att af Rikgälds-kontoret utbetalas. Stats-Utsk.
Utlåtande N:o 10.
3 Beträffande åter de anslag, Kongl.
Maj:t i Dess hogstberörde Skrifvelse i öfrigt äskat, kommer Utskottet att deröfver afgifva serskildta utlåtanden.
Ank. till Evp.-Utsk. d. 20 l)ec. 1850 kl. e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:Is nådiga Proposition, angående åtgärder för uppförande af en byggnad emellan Carl XIlP.s Torg och Operahuset i Stockholm. (U. A.) Frun samtelige Risk-stånden har Stats-utskottet erhållit remiss å Kongl.
Majlis den 15 uästiidne November i förestående ämne till Rikets Ständer aflåtna nådiga Proposition.
Enligt densamma har Kongl. Majit behagat förklara, att redan vid sednast hällne riksdag Kongl.
Majit, uti Sin då aflemnade Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, omförmält, det fråga uppstått om uppförande af en större byggnad å den plats i hufvudstaden, som är belägen emellan Carl Xlllts torg och Operahuset, men då för tiden upptogs af vanprydande trädbodar, hvilka nu mera blifvit nedrifna.
Vid nådig pröfning af det för platsens bebyggande uppgjorde förslag, beräknadt derpå, att byggnaden skulle inredas dels till butiker och dels till boningslägenheter, samt kostnaden, åtminstone till någon del, betäckas genom upplånte eller af Staten förskjutne medel, hvilka borde efter hand återgäldas genom inflytande hyresafgifter för uthyrde lägenheter, ansåg Kongl. Majtt, i händelse denna tomt blefve genom Statens försorg bebyggd, det vara mindre lämpligt, att sådant skedde med syftemål att hufvudsakligen använda samma byggnad lill uthyrning, för att genom hyresafkastning betacka en genom lån eller förskotter bestridd byggnadskostnad, hvadan Kongl.
Majtt trodde, att, innan dylika åtgärder vidtoges, det i främsta rummet borde tillses, huruvida byggnaden icke kunde för allmänna behof vara nödig och användbar, samt om det ej blefve möjligt att, utan lån eller Statens betungande med serskildta anslag, bereda tillgångar till företagets utförande.
I sådant afseende hade hos Kongl.
Majtt förekommit, att tvenne embetsverk, som äro inrymda uti serskildta, ifrån de öfriga embetsverken aflägset belägna, byggnader, nemligen Sundhets-Kollegium och General-Landtmäteri-kontoret, lämpligen kunde förflyttas till den ifrågaställda nya byggnaden, hvarigenom de hus, som af dem nu begagnades och äro belägna, det ena uti det inre af staden, på alla sidor omgifvet af enskildes egendomar, och det 4 Stats-Utsk.
Utlåtande N:o 10. andra,' vid Carl XlII:s torg, blefve umbärlige samt kunde försäljas, hvarvid, jemlikt Ofverlntendents-embetets uppskattning å egendomarne, kunde påräknas i köpeskilling, för Snndhetskollegii hus 41,666 rdr 32 sk. och för General-Landtmäteri-kontorets omkring 30,000 rdr.
Härförutan har Kongl. Maj:ts uppmärksamhet blifvit fästad derå, att för närvarande saknas samlings- eller klubbrum för Rikets Ständer, för hvilket ändamål lokaler måste förhyras och hvarför kostnaden vid sist hällne riksdag uppgått till emellan 5,000 och 6,000 rdr b:ko, samt att de försök, som blifvit gjorda för erhållande af en sådan lokal, hvaruti alla Ståndens klubbrum kunde bringas i förening, misslyckats, men hvilket behof skulle kunna fyllas genom användande dertill af någon del af ifrågavarande byggnad, äfvensom, i händelse representationssättet förändrades och i sådant fall ny ändamålsenlig lokal för representationen erfordrades, tillfälle till beredande deraf kunde, derest sådant funnes lämpligt, likaledes erhållas i sammanhang med merberörde tillernade byggnad.
Skulle åter ett dylikt användande af större eller mindre del af oftanämnde byggnad icke ifrågakomma för nationalrepresentationens behof, kunde utrymme derstädes beredas för ej mindre embetslokal åt Stockholms Läns-styrelse, som nu begagnar sådan uti det Staten tillhörige f. d. Preisiska huset vid
Drottninggatan, än boställen åt de ernbetsmän, som hafva dylika lägenheter uti sagde hus åt sig upplåtne, hvarigenom samma hus, hvilket af Ofver-Intendents-embetet blifvit uppskattadt till omkring 80,000 rdr, äfven kunde försäljas.
Vidare hade ock, i afseende på tillgångar för ifrågavarande byggnad, Kongl. Maj:f inhemtat, att, sedan Rikets Ständer vid förlidne riksdag medgifvit, att f. d. Hofbageri-egendomen här i staden finge försäljas och köpeskillingen derför användas till nya myntbyggnadens uppförande, hade myntverkets ställning blifvit så förbättrad, att den befintliga behållningen af verkets egna medel kunde godtgöra äfven den del af bvggnadskostnaden, hvartill berörde köpeskilling, som uppgått till 16,666 rdr 32 sk. b:ko, blifvit använd, i följd hvaraf samma köpeskilling numera kunde öfverflyttas till anslaget för byggnad och underhåll af de publika husen i Stockholm, dit den, såsom influten för en såld byggnad i hufvudstaden, hörer, och således blifva för nu ifrågavarande ändamål disponibel.
Med afseende å den förändrade plan för oftanämnda nya byggnads användande, som, på sätt förberördt är, ifrågakommit, har ock Kongl.
Majit låtit genom Öfver-Intendents-embetet uppgöra nytt förslag, inskränkt för närvarande till hufvudfasadeu åt Carl Xlllts torg och flygeln åt strömmen, hvaremot frågaa om plan för uppförandet af den del utaf byggnaden, som komme att blifva belägen vid Jocobs torg, ansetts böra anstå, intilldess Stats-Utsli.
Utlåtande N:o 10. sig visat, om Rikets Ständer möjligen skulle önska att för representationens behof taga denna del af bvggnadsplatsen i anspråk; och beräknades kostnaden för den sålunda nu ifrågaställa delen af byggnaden, som innefattar det hufvudsakligaste deraf, till 247,000 rdr, hvaruti likväl en del af inredningskostnaden för öfra stora våningen icke inginge.
Nämnde belopp] öfverstege väl betydligt de tillgångar af försäljningsmedel för byggnader, som, enligt hvad förut vore omförmäldt, ansetts kunna blifva för ändamålet påräkneliga; men Kongl. Maj:t förmodade, att genom noggrann hushållning med de för kronans hus och byggnader i hufvudstaden å sjunde hufvudtiteln anslagrie medel samt omsorgsfullt anordnande af arbeten, som dermed skola bekostas, utväg kunde beredas att, efter hand, af detta anslag använda medel, äfven för nu ifrågavarande byggnadsföretag, hvarjemte tillfälle förefunnes att dertill jemväl anvisa någon del af befintliga besparingar å nyssnämnde hufvudtitel.
Då, enligt hvad sålunda i det föregående är vordet framstäldt, det skulle blifva möjligt att, utan lån eller serskilda anslag, åstadkomma nu ifrågavarande byggnad, hvarigenom, utom den nytta, det allmänna komme att hemta, den derför afsedda plats, som, i anseende till sitt läge, icke lämpligen borde af staten lemnäs obebyggd och i det skick, hvaruti den nu befinnes, blefve använd på ett serdeles passande och till prydnad för hufvudsta den ledande sätt, ansåg Kongl. Maj:t
Sig skäligen kunna antaga, att Rikets Ständer, under sådane förhållanden, icke skulle vara obenägna att, i hvad på dem ankomme, medverka till den uppgjorda planens utförande, samt Staten för de byggnader, hvilkas försäljning borde ifrågakomma, skulle erhålla full ersättning uti den nya byggnaden, hvilken komme att i värde vida öfverstiga de nyssnämnde, samt lemna nödigt utrymme icke blott för de behof, hvartill dessa nu äro använda, utan äfven för andra ändamål.
Med föranledande af allt detta har Kongl. Majit behagat föreslå Rikets Ständer : Att Kongl. Maj:t må ega att, för utförandet af nu ifrågastälda byggnadsföretag, försälja icke allenast de åt Sundhets-kotlegium och General-Iandtmäteri-kontoret nu upplåtne hus, utan ock, derest omständigheterna sådant föranleda och medgifva, det så kallade Preigiska huset vid Drottninggatan här i staden, samt de inflytande köpeskiilingarne för nämnde ändamål använda, under vilkor, att för de behof, hvartill desse byggnader nu äro upplåtne, erforderliga lokaler varda anvisade, antingen uti den nya byggnaden, eller, derest någon omflyttning skulle finnas erférdcriig, uti andra kronans byggnader, samt att, emot det att den del af kostnaden för nya mynthusbyggnaden, hvartill, enligt Rikets Ständers vid sednasle riksdagen leranade begifvande, köpeskillingen för försålde f. d. hofbageri-egendomen blifvit an - 6 Stats-Utsk.
Utlåtande N:o 10. vänd, varder af myntverkets tillgångar godtgjord, berörde köpeskilling får ingå till anslaget för byggnader och reparationer i hufvudstaden, för'att sålunda kunna till nu föreslagna byggnadsföretag disponeras; hvarjemte, i den händelse högstberörde framställning bifölles, Kongl.
Majit ville erbjuda Rikets Ständer att till gemensamma klubb- och samlingsrum uti den först tiilämnade delen af den nya byggnaden, eller fasaden ät Carl XIIIis torg och södra flygeln, använda hela öfversta våningen, hvilken Kongl. Majit förmodade blifva för detta ändamål tillräcklig, under vilkor likväl, att, sedan huset med alla nödiga mellanväggar blifvit uppfördt och med fönster försedt, Rikets Ständer serskildt bekosta våningens inredning i öfrigt, jemte rummens framtida underhåll, i hvilka afseenden Kongl. Majit täckts till Rikets
Ständer öfverlemna att nödiga föreskrifter meddela.
Stats-utskottet, som äfven fått emottaga de till detta ärende hörande handlingar jemte ritningar, har tagit detsamma, tillika med de hos hedervärda Bondeståndet vid den nådiga Propositionens föredragning derstädes i ämnet afgifna yttranden, i noggrannt öfvervägande, hvarvid Utskottet icke lemnat utan uppmärksamhet den prydnad, som den till uppförande i nåder föreslagna byggnad skulle för hufvudstaden medföra; men då Utskottet icke kunnat förbise, dels att, om äfven Rikets Ständer medgåfve försäljningen af de dertill föreslagne Kronans hus samt den derför förväntade köpeskilling komme att till det fulla påräknade beloppet erläggas, en betydlig brist i de för denna nybyggnad afsedda tillgångar likväl skulle uppstå, hvilken af andra Statsverkets medel behöfde fyllas; dels att Kongl.
General-landtmäterikontorets hus, hvars försäljning i nåder föreslagits, eger, såsom fristående vid en öppen plats, ett för sitt ändamål högst fördelaktigt läge, och således, i Utskottets tanke, icke kan utan mehn afyttras; dels att de tillgångar, som påräknats af köpeskillingen för försålde f. d. Hofbageri-egendomen samt af besparingar på Sjunde Hufvudtiteln, äro alltför ringa, för att Staten i beräkning derpå skulle begynna en så betydlig byggnad, som den ifrågavarande, samt slutligen att
Staten redan inlåtit sig i stora och kostsamma byggnadsföretag, hvilka medtagit dryga anslagssummor samt erfordra till deras fortsättning och fullbordan ytterligare för Statsverket betungande anslag, hvilka ock af Kongl. Majit blifvit utaf Rikets nu församlade Ständer äskade, anser på dessa skäl Utskottet sig icke kunna tillstyrka Rikets Ständer att bifalla Kongl. Majits i högslberörda Proposition gjorda nådiga framställning.
Stockholms den 19 December 1850.
Stats-Utsh.
Utlåtande N:o 11. 7 N:o 11.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 20 Dec. 1850, kl. 2 c. m.
Utlåtande, angående medels anvisande till fortsättning af fästningsbyggnaden vid Carlsborg under nästkommande år.
(U. A.) U Ii lill Stats-utskottet aflåten nådig skrifvelse liar, under förmälan, att de vid sista riksdagen till utgående under åren 1848, 1849 och 1850, med en tredjedel årligen, anvisade extra anslag under fjerde
Ilufvudtiteln till fortsättande af fästningsbyggnaderne vid Carlsborg, Waxholm, Carlsten och Carlskrona, sammanlagdt 405,000 rdr, i följd af dessa arbetens oafbrutna fortgång medtagits så, att vid slutet af innevarande år medel för ifrågavarande byggnader icke vidare funnes att tillgå, Kongl. Majit, som uti Dess till Utskottet öfverlemnade nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, bland andra anslag för Landtförsvaret för de 3 nästkommande åren, äskat 150,000 rdr till fortsättande af fästningsbyggnaderne vid Carlsborg, hvarom nu endast är fråga, likväl funnit
Sig föranlåten att, enär den del af anslaget, som belöper sig för år 1851, bör för arbetsplanens uppgörande vara bestämd vid årets början, då riks-statens reglering icke kan hafva hunnit i sin helhet afgöras, begära, att det för ifrågavarande behof under år 1851 erforderliga anslag måtte, oberoende af den allmänna stats-regleringen, varda, med 50,000 rdr till Carlsborgs fästningsbyggnad, så tidigt anvisadt, att dessa angelägna arbeten icke för bristande medel skola, till skada för det allmänna, behöfva afbrytas, samt derigenom tillfälle saknas till sysselsättande af det krono-arbetsmanskap, som är afsedt att vid fästningsbyggnaderne användas.
Som ett afbrott i de vid denna fästning pågående arbeten tilläfventyrs skulle, oberäknadt andra olägenheter, medföra svårighet alt på lämpligt sätt sysselsätta det dervid använda krono-arbetsmanskap, har Utskottet, utan att nu ingå i hufvudsakligt bedömande af frågan, om och till hvad belopp anslag för ofvanberörde föremål må anses böra vid State— regleringens uppgörande bestämmas, funnit sig, i öfverensstämmelse med hvad Rikets Ständer vid sist hällne riksdag pröfvade nödigt för ifrågavarande ändamål anslå, och på det 8 Stats-Ut sk.