Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
■Sefa förpåttanben pafma öperrar gullmäftige anfett ftg böra tift UtfTottetS bepjertanbe anmäla och berjemte meb fttt förorb unberftbbja bet af Gommifjarierne, å egne och öfrige Ga|las£)ctägarcS tnägnar, uppgifna förflag tilt 3n
Gfter öfmennäganbe af benita Jpcrrar gultmäftigeS framflältning; och bå ej minbre 23anfenS Gitfes och^upitts (Safia, än GioilsStatenS ^enfionSs^nrättning få tiftgobos njuta be imber Sacancer uppfoinmanbe Sönebcfparingar, t;ar Utffottet anfett ftg bora tittjlprfa, att imber 93acancer roib 3tifSs gälbSsgontoiret uppfoinmanbe löncbefparingar måge, efter afbrag af fgnab forn utgår till eptraorbinarier, ptoilfa uns ber inträffabe lebigheter förorbitaS tilt tjcn|lgöring i piters fia gråben, Gittes och jfJupiltsGafiau berfläbeS tiltfalta. £>cu 17 Sept. 182g.
23 c t ä n f a n b cn, 9?:o 261.
LIX 2C1.
UttåtcmDe t anfeiming af 9viFé&ag&§tiIlmåftU gen Wijkmaus motion, att «£)eDervDårDa £3onDe*@tänDet3 ^cDamoter matte utan be» tätning ervalla 123 exemplar af ©tanDcté tvpefta ^votocoll för tnncmaranöe fKibsbag. rn^i) ^iBbagö^UttlUäftigen frifa Upfata £ätl Casper Wijkman pär ()oå Jpeberroärba 33onbé*©tånbet yttrat, att bå äBätlofl. 23orgare
Senna motion, i bmilfen Jpeberroärba 23onbe
Sätt, Strindlund, uti en boS Jpebcrroärba 83onbc
Fomute att faftftällaö; roaranbeé ftfJnäutnbe allmänna prié, enligt UtfTotteté förflag uti S3etänfanbe 9t:o 23 (4 ©ami. 1 23an
SBib broilfet förbållanbe, od; bå Utffottet inbemtat tillförlitlig upplysning beröm, att SBällofl. ä3orgare*©tånbctS £eba
SRiföbag l;o$ nyff* nämnbe 3fifö
Sett 17 ©ept. 1829.
SSetärifanben, 9f:o 9.62.
LXI ‘Dtto 262.
Utlåtande oftt>er ^)crt Rosenblads, Bernhard, f;o6 $ogf. 9v. od) % gjocDa motion om penfton fot afl.
Dfmcr*£ommtéfcmcn tutö ©en. ^éftjfance^ontottet P. A. Heyderichs efterlemnabé Snfa. (91:33*31.)
Sia UtfFotfet fjär bliftuit remitterabt ett anföranbe tia öbögloft. 91.0$ Stbelnö yrotocott för ben 21 fifit. 2lprit af .£err Rosenblad, Bernhard, beri föreflåS, att foill bå nyligen aflebne éfn)er*@ommi3|arten ro i b ©eneral
Heyderichs efterlemnabe
(Sida titaf 28er
Qtt fjun* bra åttatio 91ifébaler, {jenne måtte, i anfeenbe tia mannens förtienfter, berutöfroer tiftäggaö en yenfton af £refjtmbr« tjugo 91if3batcr yå 9tif3gälb3*@ontoiretS ©tat, ocf) bon få* mebeljl fontina i åtnjutanbe af 5oo 91:br yenfton elter e* nafjanba beloyy, font ettälbre 23anco
Uti bet utlåtanbe öfroer berörbe motion, öjerrar ffuft* ntäftige i 9lif#gälb3
Styril ittfräffabe bob fortfarit; od) att {jans? cfferletitnabe
Snfa utaf ©enerat* LXII ©t«t« *Ufff'ottet« SlSfiflancesGonfoiretå mfTilba Gnfe» och ^upifMjafa font» iner att Åtnjuta en årlig penfton af Gttbunbra åttatio SfiFé» täler -Banco.
SM) inbämtaéS utaf 33oupptccfnmgcn fanit arfSfFifteS
Banco. ®å tift grunb för motionen, är roorbetåberopabt, att cfroer
Utffottet anfcr på grunb bäraf, att afl. :6froer»Gont» miöfaricn Heyderich* Gnfa icfe fan foraö uti famina (51 af, font Gnfor efter GommifJarier i Såanfcn elter SfiBgälbé» Gontoiret-, — ocf; att från forbållanbct meb penftonerne utaf BaitfetiS Gnfe» ocf; $pupill»Gaf?a, få mpdfct minbre bör funna bemtaö någon grunb för beffammanbet af pen» fionente roib ©eneral»2lfiffance»Gontoirct, font Gnfor och Barn efter Gominiöfarier i SRifé>gälbé
Gttfa meb eller utan barn foutntcr i åtnju» taube.
— Cd) enär Heyden elis Gnfa får, i förbåttnnbe till ben Slön, font mannen i lifötiben tottebo ft, åtnjuta pen» 23 e t ä n f a n b c n, 9?:o 263.
LXIII fren utaf ben, genom SI.
Jg, ©tänber5 frifoftigfjet bilbabc Gufc' ocf; ^upitFSafa, — ftnner Uf)?ottet ftg böra motionen belt ocf) bältet afjlpitfa. £>cn 17 ©ept. 1829, 3t:o 2Ö3.
Utlåtande/ angående ifvagajTallö ^jJenfton för nu mera framfitmc Cn af Svifetö «£)errar, Sufhtie^taté^iniffern m. m. ©refme Fr.
(U. 31.) ©amtetigc refpectioe 9tifé>s©tånbett hafira tid UtfFoffet remitterat 9Jfaj:té imber ben 8 näffl. 2tuguili tilt 91. ©t:r aflatnc Stab. spropofttion 0111 spenfton för ^»r 3>ufiitie
Gyllenborg, i bänbeU fe b«n fomine att lemna SlifefS tjenft innan uppnåbb 65 årS ålber. ©enom Sg. ©reell., öpr ©reftoe Gyllenborgs, bett 18 i berörbe ntånab, inträffabe bob, bär roal frågan om fant* ina ^Jeitfton förfallit; men bå UtjTottet, toib beit bcrförin
Sgr ©rcfire Gyllenborg böra lenina^, utan affcenbe på ben tib, font ännu åtex~ fiobe för bans taga berättiganbe att foninia i åtniutanbe af beta Sonen, fåfout ^)cnftoit, bär UtjTottet 1111 trott ftg -J&öra till 91.
Sg. ©t:r roörbfamt bemftälla: att, i beit bånbelfe 91.
Sg, <2t:r meb UfjToffcf bela lifa XL Utff Dt tets öfroertygelfe, fSbant må, uti ben tfnberb.
SFrifrcelfe, forn titt froar å St.
Staj.tS $ögdBerörbe dlUb. ^ropofuion fonuner att aflåtaS, af 5>t.
St:r uttrycfaS. ®en 19 Seyt. 1829. 264.
Utlåtande i anfefcmng af 9ftaj:té
Sectotga Drönig ä M. 3ftaj:té $8efallningél>aftt>atti>e6 i <2Beftmanfani)é
San unöerb.
Ijemjldnan an» gåcttbe afdrifning af ett Sanbt^dnterieté forjlott till €urf)ué<anfta(tcrna berftdbeé. (% st.) 3Äaj:t l;ar, t fammanl;ang meb bcf) Sftåbiga ^Jroyo* ({tion om Gurl)u3
Sän tinberb. {jemftällan, att Stcrftoben af be mebel 2anbt*9Jänteriet i SBefteråS förjFottSmiS utbetalt, för bet i näutnbe Stab år i8i3 för Sanet inrättabe GurlniS tilt »eneriffa fmittanS Bäntmanbe, utgöranbe 5n 9l:br 3 fp. 8 r:ft., måtte till afdrifning BeroiljaS. 3)?en b3 Utffottet uti SBetänFanbet 9?:o i55, angåenbe be å éfmerdotten gjorba biSyofttioncr, blanb annat, i af* feenbe på Stat3*2BerFet3 forbringar f;o$ åtfTilliga SänS*£a
Sän ber bejla jfutber ej Bliftvit gobtgjorba, Gurl;uS* afgiftctt ej utgöres till l;6gfta Beloppet 5 )?., utan Blott meb 3 till 4 5 ff., Utffottet ej Funbe tillfiyrFa nteblenS af* drifning, utan trott bent Bora fortfaranbc BalanceraS oeö förnyab tutberb. anhållan om beraS återgälbanbe gSraö, få 33étän fanten, 9?:o 265, LXV få lärer feban betta tillfiprfanbe numera blifvit af 3iifé
Säns £aaaretfé
Bfibr 28,79!: 16. — 4 ©ranöp, 3!;br 28,793: 16. — 5 LXVI 2>tat$*U.tffotteté 2ranöp. 9l:br 28,793: iO, — Utgifter.
Sif ordinarie anflagett:
Slid Slflöuing . . • 4^/872: 4G. ia. — glottaitå nybpggnab ocf; unberl;åll . . 387,264.:. 5. 6; — gpringarneé unber« båll ..... 2o,5oo: — — — Slefe* od> £racta* ntentSpenningar . 3,318:. a5. 8.
— Dförutfebbe utgifter 5,980; 14. 3. — emnfer . . 2,5oo: 902,4^5: 44. ^ $ör år 1825 od) föregåenbe år, imber bioerfe titlar ........ 83 -5,>- 26. 2.
Sif iiiflutne niebel för förfålbc Ärigö* ©fepp .... 108,429: 27. io.
Sif anbrc för ferfPilbe behof anflagne mebel 48,208: 7. i.
Sif 3ntcri»iS*U).'p&ör beit ....... i2,4t4i »5, —■ - 109,052: I.H.
Sif ff rifning:
SGärbef af in natura erhållen Spanutål 0$ Sf'atte*$£jära . 20,820: 40. —■■ fanit ett utbetalbt för* (Tott, till broarS å* tergälbanbe tillgång, fafnaö ..... 23o: — — r ,o;k) ; 4o. — Söatancerab behållning till år 1827 . 35. 3.
Simuna 9t;br 1,724,380; 29. 7, ä3etänfanben, :o 265.
LXVII Qr cfc i f. SMjållning från år 1825 . . 3f:br 290,331: 7. I0.
U ^ p 6 5 r b. 1826 årå ©tafåsanflag å io:be jpnfs nmb*£iteln 1,071,314: 3a. 3.
Sif inflntne £D?ebeI för förfålbe åt rigg; Sfcpp 246,482: g. n. 2!ill ferffilbc befjof anwifabe mebel . 62,882: 22. 3.
SnterimåUtppbörb 24/932: 37. 4.
S3nlance till år 1827 2.8,473: 16.
— (Summa 9?:br 1,724,386; 29. 7. 2 §. ^ affeenbe å f&rfaljningen af åh'ig?
253 röranbe regleringen af 9?ifå*<£tatcnS io:be buftmtb* 34tcl yttrat ftg i affecnbc på be mibtagne åtgörbente till uppbanbling af ittlänbfft Sfemirfe ocl; flottans beraf för
Sifa. mcb fruab föregåénbe åren ägt rttnt, hafina åt* ffillige utbetalningar till eftra utgifter fclifroit å io:be ljuf5 imtb*2!ifelnS anflag till oförutfebbe utgifter amrifabe till @encral*2lbiutanteit för Slottan, nejni, enligt Äoitgl, 23ref
St. @t:r3 åren 1825 ocf 1827 förfamlabe
Steviforer, aninärfte enabanba förs fåtlanbc uti ben öfwer famina Steviforerä Söerättelfcr, un* ber b. 11 gebruarii betta år afgifne utlåtanbe 9f:o 62, föreflagit, att enär, utom 8:bc $ufmubs£iteln$ anfag till extra utgifter, öfrige på öpufmttb
SJ?aj;t, enligt £e£ Ståbiga ©frifmclfe till gönvaltningen af @jijs&renbcrna b. 24 2lug, 1826, af gun(f och nåb eftergifmit benna erfättning, till £3efänfanben, 9tio ?55, lxix ln»ar§ gälbanbe
Lundmarker, fafont varattbe i concotirS* tillfiånb, uppgifvit ftg fafna tillgång, Ojöaublingarne upp» It)fa ide, att berörbe forbran blifvit i Lundmarkers cons cours veberbörligett bcvafab, hvilfelt åtgärb lltdottet lifroal fa mpcfct bålbro anfelt böra hafva ägt runi, font på fåbant fatt bet lagligen fnunat utrebaS, buruviba tillgång till meblenS gäibanbe fttnnitS eller ej, bå enbaft i febnare fallet afdrifning fpneS bafroa borbt mebgifmaS, helft i förra hänbelfen, beit beviljabe eftergiften egenteligen fonunit Luudmarkers öfrige ©rebitorer till gobo. 9tågrc beftämba grttnber för afdrifning eller eftergift af kronans forbringar finnas ide ftabgabe, men UtfTottet får i affeenbe bärpå anmäla, att frågan ont fättet för af; drifningarS utebbelanbc, hvaröfver Of. Ofammar*SolIegU tutt, Of. ©taté>
Utlåtanbe afgifvit, är vorben af Of. 3)?aj:t, enligt ©ej? till bemälte Of. ©ollcgicr unber b, 10 SIpril famina år aflåtne 3?åb, ©frifvelfe, till frauttiba afgöranbe i Ståbcr uppffiutcn; od) tillftprfer Ut
Oj>r ©refve Cederström, mot görvaltningené af ©jösdlrenber* ne garantie, blifvit upptaget, till accorbS^erfättningar åt Officerare vib Slruieenö flotta, äro 320 0t:br afbetalbe af anorbnabe
Stebel å 8;be £ufwub*£ifeln3 anflag tillac* LXX ©"t <11 å 41t f f o 11 e 13 corbö
Söerf, blifvit flällb i anfon* rigbet för ett Sån, upptaget för f. b. SlrmeenS glottaé Sf
Så flottans ©tafioners StäfcnfTapcr fpecielt rebowifa för be mebel, font åi’, förvaltningen af ©iö
Ånim marklätten rotb famina Stäfenffaper gjorbe annmrfningar på laga tttrebiting ocf) bebömanbe bero.
Set bär Iifroäl fä fia t Utfrottets uppitiärffaiitbef, att, bå be mebel, ömilfa uti åi. fönoaltningens af ©jö4lrcn* berne åöufiiutbböcfer fåfom utbetalbte afföraé, till betpbliga* fte belén utgöra leverering tilt ©tationerne, uti fioilfaö Stäfenfiapcr be tilt egentlig rebomiöning förefomma, fallit bet ofta måftc inträffa, att be ide unbcr årets lopp fullt utgå till fine bejfämbe bef)of eller funna fåfom reboroific apraS, l;i»arförutan mebel afroeit birectc till ©tationerne LXXI © t a t S * U t f f o f t e 15 funna inflyta o rf) antingen ter gcnafi anwänba?
efter förfi ett annat
Sr titt g&rmaltningen af ©iö^lrenberne tcraercva&', görmattningcnö .futfnuiöbof uti befi nmuaraitbc fficf icfe getter fan uttnifa twrfliga foftnaben för gtottan hvarje
Sr ocf) förgåttanbct meb bitgöranbe utebelö anjlagj men fou:
Utffottet ämnar att röranbe formen för rebovoiSmngen af ©tatenö etebel ocf; titlf;örig(;etcr i attmänget afgifma fers ffitbt S3ctänfanbe; få anfer Utffottet ffg böra intin beg uppffjuta förffagen titt rättelfe äfroeit i betta ganfeenbe. ®en 13 ©ept. 1B29. ' w: 41»- . .vr-: ■ ' • / '.k - - Betänkan t) en, N:o 266. 295 N:o 266. R. II.
St:rs Förstärkta StatsUtskotts Memorial, angrde verkställd votering i fråga om Bevillnings erläggande för FrosleTunnor.
Sedan, enligt aflåtne ProtocoIlsUtdrag, samtlige Riks— Stånden den i4, 17 och 19 sistlidne Augusti bifallit den, i anseende till yppade skiljaktiga Beslut i afseende på förhållandet i ofvanberörde ämne, af BevillningsUtskottet i Memorial N:o 38 föreslagne voterings Proposition; nemligen: ”Den som vill, att ProsteTunnor skola, likasom andre Löne-Inkomster till Bevillnings erläggande uppgifvas och beräknas, samt att ett stadgande derom »kall i BevillningsFörfattningen inflyta, röstar Ja, Den det ej vill, röstar Nej.
Nej, komma ProsteTunnor att, i likhet med Bmbets- och Tjcnstemäns resepenningar oell tractamenten i Kronans Ärenden, från Bevillning fritagas, och stadgandet härom att införas i BevillningsFörfaltningen;” så har, vid sammanträde denna dag, af Förstärkta StatsUtskottet omröstning öfver berörde Proposition blifvit verkställd.
Oell då, efter voteringssedlarnes öppnande, befunnits, att rösterne utfallit med 5o Ja och 69 Nej; samt Nej således vunnit; skola Prosle4 B. 20 2g6 Stats-Utskottets Tunnor, i likhet med Embets- och Tjenstemäns resepenningar och tractainenten i Kronans ärenden, vara frilagne från bevillning, hvarom Stadgandet bör i Bevil IningsFörfattningen införas.
Hvilket förstärkta StalsUtskottet skolat vördsammeligen anmäla.
Den 24 September 182g.
R. Siris Förstärkta StatsUtskotts Memorial i i anledning af skiljaktiga Beslut inom Respective RiksStånden, angrde Stämplade PappersAfgiften.
Efter erhållen underrättelse om de Beslut Respective RiksStånden, enligt aflåtne ProtocolIsUtdrag, den i4, 17 och .9 sistlidne Augusti fattat i afseende på de YoteringsPropositioner, som, i frågan om Stämplade PappersAfgiften, blifvit af BevillningsUtskottet i Memorial N:o 43 föreslagne, har Förstärkta StatsUtskottet denna dag, likmätigt Grundlagarnes föreskrift, i berörde ämne till afgörande företagit följande frågor, samt voterat öfver nedannämnde derom godkände Propositioner. i.sta Voteringen.
Den som vill, att Borgarebref i Städerne Stockholm och Götheborg skola charteras för Grosshandlare med 20 R:dr i stället för 18 R:dr, och för ofri - Betänkanden, N:o 267. 297 ge Handlande med i5 R:dr i stället för 12 R:dr; röstar Ja.
Den det ej vill: röstar Nej.
Nej; så kommer föreskriften å Chart^SigillataiFörordningen den 8 Januarii 18*4) i denna del, att fortfarande tjena till efterrättelse.
Voteringen utföll med 63 Ja oell 56 Nej.
Och som Ja vunnit; alltså skola Borgarebref i Städerne Stockholm och Götheborg charteras för Grosshandlare med 20 R:dr i stället för 18 R:dr, oell för öfrige Handlande med i5 R:dr i stället för 12 R:dr; a.dra.
Voteringen.
Den, som gillar Förslaget, att alla Certificater för till Utrikes Ort gående öppna Båtar skola charteras med 4 sk*> röstar Ja.
Den det ej vill, röstar.
Nej; skola Båtpass för Postföring vara från slämpladt papper frie.
Desse Propositioner hafva blifvit besvarade med 89 Ja, och 3o Nej.
Ja vunnit, komma alla Certificater för till Utrikes ort gående öppna Båtar att charteras med 4 sk. 3:dje Voteringen.
Den som vill, att undantag i fråga om chartering 2gt) Stats -Utskottets af Testamenten till fromma Stiftelser icke skall äga ruin, röstar Ja.
Nej; skola Testamenten till fromma Stiftelser fritagas från ehartering.
Efter Voteringssedlarnes öppnande, befunnos 5o Ja och 6g
Nej; i följd hvaraf och då således
Nej vunnit, Testamenten till fromma Stiftelser äro från ehartering undantagne. 4-de Voteringen.
Den som gillar BevillningsUtskotlets Förslag om ehartering af Fullmakter och öppna Bref å Embete eller tjenst till 5 procent af lön-inkomster, äfvensom af Afsked med bibehållande af lön, eller någon del deraf, löstalja.
Bör förblifva vid det i K.
Kungörelsen om Slämplade Pappers Afgift en af den 8 Januarii 1824 stadgade belopp af 6 procent.
De öppnade Voteringssedlarne innehöllo 75 Ja och 44 Nej; hvadan, och som Ja vunnit, blifvit bifallit Bevillningsutskottets Förslag om ehartering af Fullmagter och öppna Bref å Embete eller Tjenst till 5 procent af Lön-Inkomster, äfvensom af Afsked med bibehållande af lön eller någon del deraf; Betänkanden, N:o 267. 299 S.-le Voteringen.
Den, som godkänner BevillningsUtskottets Förslag, alt öppet Bref eller Fullmagt, hvarigenom den, som förut varit eller är i Kronans tjenst, erhåller högre namn, heder oell värdighet af Embete eller Tjenst, skall charteras till dubbelt belopp, emot föreskriften för Fullmakter å lika beställning i verklig tjenst, eller, der detta ej kan äga rum, å sådane Embeten och Tjenster, sorn medföra lika värdighet, röstar Ja.
Bör vid ofvannämnde
Fullmakters och öppna Brefs chartering förfaras jemnlikt nu gällande Chartae-Sigillatae-Förordning.
Voteringen häröfver har utfallit med 97 Ja och 22 Nej.
Och är således, emedan Ja vunnit, bifallit BevillningsUtskottets Förslag, att öppet Bref eller Fullinagt, hvarigenom den, som förut varit eller är i Kronans tjenst, erhåller högre namn heder och värdighet af Embete eller Tjenst, skall charteras till dubbelt belopp, emot föreskriften för Fullmagterå lika bestallning i verklig tjenst, eller, der detta ej kan äga rum, å sådane Embeten och tjenster, som medföra lika värdighet. 6.te Noteringen.
Den, som vill, att Cliartae-heloppet å Fullmakter, öppna Bref, Constitutorial m. m. skall beräknas ette1' beloppet af de löne-förmoner, som företrädare före - 3oo Stats-U t s k o t tets trädare föregående året uppgifvit, och för hvilka half bevillning enligt i Art. erlaggt, röstar Ja.
Skall ifrågavarande
Chartse-helopp beräknas efter medium af de feni sista årens, tjensten åtföljande och till taxering uppgifna, löneförmoner, för hvilka bevillning efter 2 Art. blifvit erlagd.
Med 32 Ja emot 87 Nej besvarades desse propositioner:
Och som Nej vann, alltså skall ifrågavarande Chartaj-helopp beräknas efter medium af de fem sista årens, tjensten åtföljande och till taxering uppgifna löneförmoner, för hvilka bevillning efter 2:dra Art. blifvit erlagd. 7:cle Voteringen.
Den, som bifaller Utskottets förslag, att afsked förses med stämpladt papper lill Ts:del af det belopp, hvarmed den afskedstagandes Fullmagt eller Constitutorial å samma tjenst är charteradt, löstalja
Nej, böra afsked charteras såsom Protocolls-Utdrag eller Utslag från det EmbetsVerk, som dem utfärda^-.
Vid Voteringssedlarnes öppnande, hafva befunnits 60 Ja och 5g Nej.
Och kommer altså, med bifall till första alternativet, afsked all förses med stämpladt Betänkanclen, N:o 267. 3ot papper till TVdel af det belopp, hvarmed der.
Afskédstagandes Fullmakt eller Constitutorial å samma tjenst är charteradt.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om upphörande af dagsverksskyldigheten under Sandby Kungsgård. (l-A.)
Till StatsUtskottets behandling har Heder v. BondeStåndet medelst Remiss öfverlemnat ett af RiksdagsFullmäktigen från Christianstads Län Tufve Larsson ingifvit Memorial, deruti han, under framställning af det tryckande onus, som för närvarande åligger hemmansegarne inom Sandby oell Stoby Socknar i Vestra Göinge Härad af Christianstads Län, att, enligt Contract af den 12 December 1720, utgöra arbete till den inom nämnde Härad och Län belägne, till Ryttmästareboställe vid Skånska HusarRegementet anslagne Kungsgården Sandby, emot i Contractet bestämd ersättning, å bemälde Hemmansägares vägnar, anhållit att, då berörde ersättning, i förhållande till nuvarande tiders pris, vore aldeles för ringa att kunna motsvara de uppoffringar, som Hemmans ägarne mäste vidkännas i och för fullgörandet af berörde arbetsskyldighet, enär de för densamma i lega åt annat folk ofta mäste betala mångdubbelt mot hvad de sjelfva 3o5 Stats-Utskotlets erhålla, för att ej åsidosätta sina egna Hemmans tillbörliga skötsel, de Sandby Kungsgård nnderlagde Hemman mätte, i likhet med hvad genom Kungörelsen den 3 December 1810 och K.
Förordningen den 20 September i8i5 blifyit andre Hemman af dylik beskaffenhet medgifvet, tillåtas, att få lösa ofvanberörde deras arbetsskyldighet efter markegångspris, hvilken rättighet, 0111 ej förr, åtminstone vid nuvarande
Bo* slällsinnehafvarens afgång, kunde få vidtaga.
Uti denna anhållan har Anders Nilsson frän Isie i Malmöhus Län sig förenat, med tillkännagifvande, alt enahanda förhållande som Tufve Larsson framställt, jemväl ägde rum i Hal lösa Socken af sistberörde Län.
> För behandlingen af denna fråga har Utskottet tagit kännedom af de utaf Motionären åberopade K.
Författningar och dervid funnit den af år 1810 icke vara hitlämplig såsom endast angående utarrenderade Kungsgårdar och Kronolägenheter, då här åter är fråga om en af Indelningshafvare begagnad Boställslägenhet.
Deremot finnes i detta hänseende tydlig föreskrift redan vara meddelad genom i8i5 års K.
Kungörelses 8:de §.
Enligt densamma har K. M:t, i afseende på de åt Kronan eller åt Indelningshafvare och andre öfverlåtne Räntedagsverken, ansett det böra förblifva vid hvad genom K.
Circulaire-brefvet den 8 Mars 1770 och KammarCoilegii Kungörelse den it Mars 1811 förordnadt blifvit, likväl med den af R.
Sttr forcslagne ändring, att desse dagsverken icke må kunna fordras in natura utgjorde från andre räntegifvare, Betänkan den, N:o 268. 3o3 än dem, sein bo inom en mil nära det boställe eller hemman dit deras räntedagsverken äro anslagne, oell skola således de längre bori t boende
Räntegifvare vara icke allenast berättigade ulan äfven skyldige, alt samma dagsverken med penningar lösa; men åter dagsverken af de inom en mil boende Räntegifvare få göras eller fordras in natura eftersom vederbörande derom öfverenskomma oell med iagttagande i afseende på uppsägningen af de föreskrifter som för Spannemål och andra Räntepersedlar äro stadgade.”
Dock är genom samma Författning undantag serskildt gjordt för sådane gällande Contracter 0111 Kungsgårdar och andra Kronolägenheter, som kunna innebära rätt till Kronodagsverkens utfordrande in natura äfven utöfver en mil från egendomen, hvilkas innehafvare, så länge Contracten gälla, ägde att utan inskränkning sina rättigheter bibehålla.
DA en allmän författning sålunda är gifven, hvarigenom Piäntetagares och Räntegifvares ömsesidiga rättigheter och skyldigheter, afven hvad dagsverken angår, blifvit bestämde samt Tufve Larsson uti dess nu väckta motion icke närmare utredt förhållandet med den öfvert lagade dagsverksskyldigheten under Sandby Kungsgård, 0111 densamma utgöres af hemman som äro belägna på mer än en mils afstånd från Kungsgården, eller om frågan endast rör dem som ligga närmare derintill, m. m. har Utskottet, i betraktande jemväl deraf att vidtagandet af en ändring i dylika fall bör föregås af en noggran och behörig undersökning om förhållandet och af samtlige vederböran - 3o4 Stats- Utskottets des hörande, men hvaraf icke något vid detta tillfälle skedt, ansett Tufve
Larssons ifrågavarande motion icke kunna föranleda till någon serskild framställning å R.
St:rs sida utan för närvarande komma att förfalla.
Den 24 Septemb. 182g.
Ytterligare Utlåtande, i frågan ang.-de af Marstrands
(U.-A.) Efter det Utskottet i berörde ämne, under d. 3 Jan. innevarande år, afgifvit Betänkande, N:o i4, hvilket, på sätt Utskottets under d. 17 sisth Junii, Isto 166, rneddelte Utlåtande innehåller, blifvit af Ilöglofl. R. o. A. j Ilögv.
BondcStandct bifallit; har Vallöf!. BorgarcStändet, genom ProtocollsUtdrag af d. i5 nasti.
Julii till Utskottet remitterat ett anförande af Hr Meijerj af innehåll, att, då Utskottet icke ingått uti någon hufvudsaklig pröfning af äinnet, utan förklarat sig icke kunna för bristande upplysningar meddela antingen af- eller tillstyrkande, syntes deraf följa, att oagtadt den sanclion R.
St:r lemnat Betänkandet, sjelfva saken likväl ännu stode-på samma löt, som dä K. M:ts Nåd.
Remiss blef aflemnad ; hvarföre och enär den rättighet 56 §.
Riksd.Ordn. tilläde Motionären, såsom Ombud för Marstrands Stad, att vid ett dylikt förhållande och då han tillika vore Betänkanden, N:o 269. 3o5 försedd med alla de Handlingar, hvilkas afsaknad föranledt det preliminära beslutet, han yrkat, att som Marstrands Stad, ehuru genom K. Resol. d. 27 Mais 1770 och K.
Brefvet d. 12 Junii 1771 från Inqvartering verkeligen befriad, lik val måst oafbrutit från 1806 till 1822, peli serdeles under förstnämnde års krig, i hög grad vidkännas denna tunga, uppgående till icke mindre Summa än 36,146 R:dr 10 sk.
B:co, hvarigenom, jemte en olycklig stagnation i handel och rörelse, Staden iråkat ett sådant vanmagtstillstånd, att den utan serskildt understöd ginge sin undergång till mötes, meranämnde Stad altså måtte, lika med Malmö och Landscrona, tillerkännas ersättning för den utöfver Stadens väsendtliga förbindelse utgjorde inqvarleringstunga; varande de af Motionären åberopade Handlingar berörde ProtocollsCJtdrag bifogade.
Och har, af de skäl Hr Meijer sålunda omförmält, Hr CommerceRådet
Santesson instämt uti yrkandet om frågans å nyo upptagande.
I anledning häraf har Utskottet till förnyad handläggning upptagit ifrågavarande