Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Och har E. K. M., vid föredragning af denna Rikets Sländers underdåniga anhållan, i Nåder ansett densamma visserligen icke sakna anledning, i hvad den angick den öfverklagade otillräckligheten af den ersättning, som, enligt nu gällande grunder, tillkom de hemmans-egare, Indika med inqvartering af lågande trupp besväras och serdeles den ojemnhet, som vid utgörandet al detta onus vore detsamma underkastade hemman emellan oundviklig; men då de till lindring i detta besvär af Rikets Ständer framställda förslag förutsatte en betydligt ökad utgift för nya passevolance-fonden och Stals anslaget för allmänna Beväringens exercice, så, och enär dessa tillgångar förut voro allt för mycket begränsade och föga till täck 1 i ge till de afsedde föremålen för att medgifva en sådan ökad kostnad, har E. K. M. ansett
Sig för närvarande icke kunna vidtaga någon förändring i de, rörande inqvartering af tågande trupper, nu gällande föreskrifter.
Rikets Ständer hafva delta allt i öfvervägande tagit; och som E. K. M., lika med Rikets Ständer, väl ansett lindring af inqvarterings-börd&n för tågande trupper böra ega rum, men funnit det till åvägabringande deraf framställda förslag af nyss uppgifna skäl då icke kunna bifallas; fä Rikets Ständer, enär behofvet af sådan lindring ännu fortfar, hos E. K.
M. i underdånighet förnya deras vid sista Riksdagen gjorda här ofvan omförmälda hemställan i detta afseende, under tillkännagifvande, hurusom, och på det hinder ej må möta för Nådigt bifall, Rikets Ständer godlfunnit, i sammanhang med förehafd reglering af Riks-Statens Tredje Ilufvud-Titel, nödiga medel för ifrågavarande ändamål anslå.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 18 December 1840.
Expcditions-Utskottcts Forsing till und.
Skrifvelse, N.o 1~0. 321 N:o 170.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 16 Dec. 1840.
Presle-Ståndet den 18 — — Borgare-Ståndet den 19 — — Bonde-Ståndet den 19 —•
— Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse , angående regleringen af utgifterne under Riks-Statens /j.:de Hufvud-Titel.
N:ris 53,64-, 203, 301, 304-och 345, samt Först. Slats-Ulsk.
Knis 339 och 372.) S. A. K. Då Rikets Ständer till profning förehaft regleringen af ulgifterne under Riks-Statens Fjerde Hufvud-Titel, innefattande Militaire- och Försvars-verket till sjös, samt upptagande, enligt den senast fastställde Stals-reglering, 1,242,180 R:dr, hvaruti innefattades indeldte räntor, med ett utfördt värde af 35,375 R:dr och 9,423 tunnor spanmål in natura, med ett beräknadt värde af 47,115 Rjdr; varande under-lönerne beräknade 14,778 tunnor spanmål, hafva Rikets Ständer i behörigt öfvervägande tagit, ej mindre hvad E. K. M:s Nådiga Proposition, angående Stats-Verkets tillstånd och behof innehåller, i afseende ä anslagen under denna Hufvud-Titel, jemte de af vederbörande Auctoriteter afgifne förslag och utredningar, hvilka åtföljt Hö?stberörde Nådiga Proposition, än äfven de serskilde framställningar, som uti förevarande ämne blifvit inom Riks-Stånden gjorde, samt tillika begärt och erhållit del af det år 1826 aflemnade Betänkande af de Committerade, som af E. K. M. varit i
Nåder förordnade att uppgöra förslag till sjöförsvarets ordnande, äfvensom Rikets Ständer tagit kännedom om organisationen af Konungariket N01- riges Flotta; och anse sig Rikets Ständer, innan de sig yttra, i fråga om anslagens bestämmande, först böra i underdånighet framställa de åsigter, som derför legat lill grund.
Sveriges läge påkallar onekligen nationens synnerliga uppmärksamhet åt dess sjöförsvar, och dettas ordnande på ett sådant sätt, att detsamma, ulan att för mycket anlita landets krafter, ändock uppfyller sin bestämmelse, mäste således blifva en af de vigtigaste omsorgerne.
Den olika beskaffenheten af landets kuster erfordrar tydligen serskilda, Bih. till R.
Prot. 1840. 10 Sami. 1 4fd. 4i 322 Expeditions-Ulskottets Forsing lill und.
Skrifvelse , IV.o r~o. derefter lämpade, försvarssätt.
Sveriges Konungar och Stander hafva länge insett detta, och ingen har bestridt, att en Skärgårds-flotta utgör rälta försvaret för den med skär omgifna delen af vår kust.
Det är blott, i fråga om de för handelns skyddande och försvaret af den öppna Östersjökusten nödige åtgärder, som det hos alla lika allvarliga nitet for det allmänna hästa icke lyskats förena de olika åsigterne.
Den förut omförmälda Comilen hade emedlertid uppgjort ett förslag, så väl å det antal fartyg af hvarje olika art, hvaraf Comiten ansåg Svenska Flottan böra vara sammansatt, som, i öfverensstämmelse dermed, lill arbetsplan för påföljande tio år, efter hvilken tids förlopp det ansågs, att Flottan borde vara bragt uti det af Commilterade föreslagne skick, och yttrade Committerade jemväl den öfvertygelse, att, om till Flottans dåvarande anslag erhölles de inflytande lots- och båk-afgifterne jemte I åtsmans-vacance-afgiflerne, medförande en förhöjning, som icke Öfverstiger, hvad sedermera blifvit bevi'- jadt, ”bolde Flottan, utan ytterligare bidrag, ganska märkligen kunna framskrida i tjenstbarhet och utveckling både i ett tilltagande antal skepp och fartyg val underhållne, samt, det som angelägnare är, uti en till instruction, förmåga och duglighet växande personal att denna Flotta bemanna.”
Della förslag blef väl af E. K. M. i Nåder gilladt, och Rikets Ständer hafva sedermera, uti anslagen för försvarsverket till sjöss, anvisat tillökningar, fullt motsvarande, hvad Committé! ade ansett af nöden för Flottans och dess tillhörigbeters ordnande och underhållande, enligt af dem uppgjord plan; men då äfven utöfver dessa tillökningar ytterligare anslag blifvit vid hvarje Riksdag, såsom behöflige, äskade, samt olika åtgärder, tid efter annan, vidtagne, till förmon än för Örlogs- och än för Skärgårds-flottan, förmoda Rikets Ständer det ännu icke vara tillförlitligen utredt och bestämdt, hvilket system bör ligga till grund för ordnandet af Sveriges sjöförsvar.
Den utveckling, ångfartygs användande till krigsbruk numera erhållit samt uppfinningen af bombkanoner, hvilkas fördelar först i senare tider blifvit närmare utredda, torde älven verka till förändrade åsigter vid denna frågas afgörande; men emedlertid lärer det vara ostridigt, att Sveriges Flotta icke ännu befinnes i det skick, som ett ändamålsenligt försvar påkallar, i afseende hvarå det uti Kongl.
Förvaltningens af Sjö-Ärendena den 29 Oct. sisth år i underdånighet afgifna, jemte E. K. M:s Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, till Rikets Ständers Stats-Ulskoti öfverlemnade, Beiätlelse finnes upplyst, alt då, enligt E. K. M:s, i anledning af den förut omförmälda Comitens år 1826 gjorda förslag, fattade Nådiga beslut, Floltan nu borde utgöra 10 Linieskepp), 10 Fregatter, 4 Corvetter, 4 Kutlerbriggar, 4 Skonerter och 252 armerade Skärgårdsfru tyg, Expedilions-TJ Iskoltets Förslag till lind.
SkrifvdsCj IV.o 170. felades häruti 2 Fregatter, 2 Briggar och 9 Skärgårdsfartyg, jemte det att åtskilliga effecter ytterligare erfordrades till de befintliga fartygens completlering, samt materialier, sorn tillika bordt vara anskaffade för sammansättning af 50 öppna kanonslupar, äfvenledes saknades, hvarjemte Förvaltningen uppgifver: att, till iståndsättandet af redan befintliga skepp och fartyg, samt deras förseende med inventarier, skulle, utom de dagsverken, som i vanliga Underhålls-Staterne äro inbegripne, erfordras 733,400 R:dr, deraf 313,400 R:dr äro för Linieskepp beräknade; att kostnaden för nybyggnad af åtskilliga fartyg, hvaribland 6 ångfartyg, skulle, efter enahanda beräkningssätt, uppgå till 1,827,000 R:dr, deraf 315,000 R:dr för ett linieskepps completlering; att för Floitans byggnaders försättande i användbart stånd och fullbordande af vattenledningen till Carlskrona kostnaden uppginge till 228,300
R:dr, samt att till förrådets completterande med nödige projectiler erfordras 41,240 R:dr.
Vid betragtaude af de betydliga summor, hvilka sålunda blifvit såsom erforderliga uppgifna, ehuru icke till hela beloppet af E. K. M. äskade, hafva Rikets Ständer funnit så mycket angelägnare, att en viss plan bestämmes och sedermera conseqvent följes, som det derförutan lätL kunde inträffa, att åtgärder vidtagas, hvilka sedermera befinnas icke vara ändamålsenliga.
Alt uppgöra en dylik plan med den fullständighet, dess föremål klafver, erfordrade upplysningars inhemtande, dem Rikets Ständer sakna, och vidsträcktare undersökningar, än hvartill Rikets Ständer varit i tillfälle.
Rikets Ständer inskränka sig derföre till att i underdånighet framställa de hufvudsakliga omständigheter, hvilka, efter deras öfvertygelse, dervid förekomma, nemligen: alt, då Sveriges sjöförsvar väsendtligen hvilar på en talrik, väl utrustad och öfvad, skärgårdsflotta, med lämpligt antal bevärade och för våra farvatten beräknade ångfartyg, en dylik större flotta, i förening med nationalbeväring och tillräckligt kust-artilleri, vöre ändamålsenligare, än äfven ett större antal linieskepp och andra örlogsfartyg, jemte en skärgårdsflotta af det antal fartyg, hvaraf den för närvarande består; hvaremot nödigt skydd för vår handel bäst skulle kunna vinnas genom några väl utrustade och med tillräckligt öfvade besättningar bemannade fregatter jemte ångfartyg; äfvensom alt en dylik förändring uti sjöförsvaret både för flottans underhåll och nödig exercis skulle erfordra mindre anslag, såsom bevis hvarpå Rikets Ständer få underdånigst anföra, att, då efter de år 1826 af Sjöförsvars-Comiteen antagne beräknings-grunder, hvaruti likväl, enligt Rikets Ständer tillhandakomne upplysningar, vid betraktande af nu gängse varu- och arbets-priser, en förhöjning af minst 33| procent lärer erfordras, en flotta af den storlek, som, enligt Förvaltningens af Sjö-Ärendena ofvanomförmälda uppgift, ansetts böra förefinnas, skulle kosta i nybyggnad 7,693,672 R:dr, hvaraf ensamt för liuie - Expeditions-Utskottets Förslag till und.
SkriJvelsej N.o 170. skepp 3,764,220, skulle deremot, enligt hvad Rikets Ständer varit i tillfälle alt inhemta, en flotta af 8 fregatter, 2 corvelter, 20 ångfartyg af från och med 50 till och med 300 hästars kraft, samt 396 diverse bevarade skärgårdsfartyg, kunna åstadkommas för en kostnad af 7,161,480 R.dr, hvarförutan årliga kostnaden för vidmagthåilandet, sorn äfven med lika beräkningsgrund blefve till förmon för senare alternativet, kom me alt för den på sistnämnde sätt organiser ade flottan uppgå lill betydligt mindre belopp, enär skärgårds-fai tyg i underhåll medföra proportions-vis vida mindre kostnad, än de stora fartygen; samt alt båda dessa floLLor fordra ungefärligen lika bemanning, hvaremot den skillnad företer sig emelian tyngden af de pröjecliier, hvilka berörde flottor med ett lag kanoner kunna kasta, att dessa, vid den på förstnämnda sålt sammansatta flottan, väga 28,836 Skålp. vict. vigt, men vid den senare 31,887 Skålp-, hvarige nom verkan af den sistnämndes eld borde blifva betydligt mera förstörande.
För öfrigt anse Rikels Ständer, sedan en fullständig plan för sjö-försvarets ordnande blifvit fastställd, behofvet fordra, att, då anslagen hittills varit anvisade för örlogs- och skärgårds-flottorna gemensamt, hvarefter fördelning för hvarje år egt rum, deremot för framtiden bestämmes, hvad för hvardera flottan, i enlighet med en dylik plan, kan påräknas, så att vidtagande åtgärder derefter må lämpas, äfvensom att manskapet jemväl fördelas emellan de olika flottorne, så att dess organisation och öfningar kunna rättas efter den olika tjenstgöring, sorn vid livarldera vapnet ifrågakommer och hvarigenom den fördel vunnes, att manskapet förvärfvade större färdighet och vana i den sjötjenst, hvartill detsamma vore afsedt, än derest tjenstgöring bestriddes vexelvis å c-le serskilda flottorna.
Elter att sålunda hafva utvecklat sina åsigter af ämnet, få Rikets Ständer uuderdånigst anhålla, det E. K. M. täcktes, vid nästkommande Riksdag, för Rikets Ständer i Nåder framlägga en fullständig plan för sjö-!örsvarels ordnande, i öfverensstämmelse med hvad Sveriges läge påkallar och efter beräkning af den samverkan med Konungariket Norriges flotta, som, då behofvet det fordrar, kan förväntas, samt med iagttagande af all den hushållning, hvilken, vid betragtande af landets icke öfverflödiga tillgångar, är af nöden; äfvensom att, intilldess denna plan blifvit uppgjord och pröfvad, all nybyggnad och väsendtligare reparation af linieskepp eller complellering af förråder och anskaffning af materiel för sådana fartyg måtte inställas, samt de linieskepp, som äro i det tillstånd, att de fordra betydligare reparation eller förkygguing, antingen nedhuggas till fregatter, om de dertill äro användbara och sådant anses med fördel verkställbart, eller, i annat fall, från flottan utrangeras.
Expeclilions-Vlskottets Förslag till und.
Skr/J veise j N.-o ijo. 3a5
Då, i händelse elt sådant system, sorn det Rikets Ständer nu i underdånighet föreslagit, varder följdt, betydliga besparingar böra uppstå genom upphörandet af de utgifter, som hittills varit för linieskeppen bestridde, och ii vilka besparingar således lemna tillgång till erforderliga kostnader så väl för skärgårdsflottans completlering, hvilket Rikets Ständer jemväl skola taga i betragtande vid afgifvandet af deras serskilda underdåniga yttrande, angående extra Stats-regleringen, i hvad den rörer de för flottan uppgifna behof, sorn ock för den utsträcktare exercis, hvilken är af nöden, samt då Rikets Ständer icke anse lämpligt att, innan en fullständig plan för sjö-försvaret kan varda upprättad, bevilja ökade anslag för flottans behof, hafva Rikets Ständer häraf funnit sig förhindrade att anvisa den tillökning af 45,000 R:dr uti anslaget för flottans exercis, sorn af E. Iv. M., uti Dess Nådiga Proposition angående Stats-Verkets tillstånd och behof, blifvit begärd.
Deremot, och hvad vidkommer den tillökning af 14,000 R:dr, som E. K. M. i Nåder äskat till godtgörande af de högre underhålls-kostnader, som för de tillökade fyrarne erfordras; så enär, i senare tider, väsendtliga förbättringar i fyrväsendet, genom å utrikes ort uppfunne ändamålsenligare lysnings-anstallter, ifrågakommit, och utvidgade fyr-anstallter vid Sveriges kuster blifvit tillvägabragte eller ytterligare föreslagne, rörande hvilken senare fråga Rikets Ständer blifva i tillfälle att, i sammanhang med extra Stats-regleringen, sig i underdånighet yttra, hafva Rikets Ständer, som insett angelägenheten af, att dylika för sjöfarten högst vigtiga inrättningar, åt hvilka alla handlande nationer i senare tider egnat den största uppmärksamhet, erhålla all den fulländning, som behofvet påkallar, och då de utvidgade fyr-anstalterne ostridigt erfordra ökade underhålls-kostnader, funnit skäl bevilja berörde tillökning, 14,t’0)
R:dr för della vigtiga ändamål.
I sammanhang härmed få Rikets Ständer underdånigst anmäla, att, då de inflytande båk- och lotsmedlen, hvilka vid sista Stats-regleringen beräknades till 50,000
R:dr, under medgifvande, att det möjligen uppkommande öfverskotta skulle få användas till förmon för Båk- och Lots-inrältningen, åren 1833—1837 per medium utgjort omkring 64,000 R:dr, Rikets Ständer, sorn anse rättast, att både inkomster och utgifter i möjligaste måtto uti RiksStaten upptagas till deras verkliga belopp, beräknat ifrågavarande medel, under enahanda medgifvande, som vid förra Riksdagen, till 60,000 R:dr; dock sorn derigenom 10,000
R:dr af det belopp, hvilket tillförne utaf öfverskottet å denna inkoinst-titel kommit Lots- och Bak-inrättningen till godo, blefve bland inkomsterne å stat uppförde, men dessa medel, af de skäl, som föranlåtit E. K.
M. alt utöfver de för berörde inrättning hittills disponibla lill - 326 Expeditions-Utskollets Förslag till und.
N.o 1-jo. gångar begära förut omförmälde 14,000 R:drs tillökning i anslaget, mäste anses för densamma fortfarande behöflige, hafva Rikets Ständer godtfunnil till det å 4:de Hufvud-Titeln för Lots- och Båk-im ättningen upptagne anslag tillägga ett emot den sålunda förhöjda inkomst-beräkningen svarande belopp af 10,000 R:dr.
I afseende å fördelningen af de å denna Hufvud-Tilels hittills uppförde aflönings-anslag, hvilka Rikets Ständer funnit höra till beloppet oförändrade qvarsta, hafva Rikets Ständer, vid betraktande deraf, att, i följd af StatsRådets förändrade organisation, en väsendtlig förändring uti flottans Öfverstyrelse torde kunna till vägabringas och förändring uti aflönings-staterne för Förvalltningen af Sjö-ärendena, Chefen för Flottans Expedition och GeneralAdjutants-Expeditionen för Flottan derjemte uppkomma, ansett de nu under serskilda Titlar upptagne löne-anslagen för nämnde Auctoriteter och Flottans stationer böra, under gemensamma titeln: jéflöningj sammanföras; dock att af delta gemensamma aflönings-anslag ett af Rikets Ständer, med anledning af E. K. M:s Nådiga Proposition om löne-staterne för Stats-Departementens Expeditioner, beviljadt anslag, stort 1,520
R:dr till aflöning för SjöförsvarsDepartementets Commando-Expedition, må serskildt i slaten utföras.
Vidkommande anslaget till Flottans nybyggnad och underhåll, utgörande 582,997 R:dr 28 sk. contant, hvaraf omkring 30,000 R:dr tills vidare användas till extra och Expeclance-stalens aflöning, hafva Rikets Ständer, i Öfverensstämmelse med deras här ofvan i underdånighet yttrade åsigter, att utgifterne för Linie-floltan hädanefter måtte inskränkas och större omsorg egnas åt Skärgåds-flottans tillökande, ansett nödigt att, för denna sednare flotta, anvisa någon större andel uti det gemensamma anslaget, än för densamma hittills vanligen blifvit disponerad, och hafva derföre, jemte det de bos E. K. M. underdånigst anhålla, att alla de inskränkningar uti kostnaderna för linieflottan, hvilka kunna blifva en följd af hvad bär förut i afseende å linieskeppen blifvit i underdånighet föreslaget, må komma skärgårdsflottan till godo, beslutat, att, till utgifter i och för sistnämnde flotta, må, för Stockholms och Götheborgs stationer, af anslaget till flottans nybyggnad och underhåll afsättas ett minimi-belopp af 185,000 R:dr årligen, hvilket belopp likväl afser alia kostnader för nämnde stationer, som af nybyggnads- och underhålls-anslaget skola bestridas; äfvensom, i likstämmighet med samma ofvan anförde åsigter, Rikets Sländer godtfunnit bestämma, att det gemensamma Exercis-anslaget af 45,000 R:dr må sålunda fördelas, alt för linieflottan utföras 25,000 R:dr och för Skärgårdsflottan 20,000 R:dr.
Sedan Rikets Ständer vid senaste Riksdag beslutat, alt för all jord, som, Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelsej N:0 1J0. elium Ordinarie rotering underkastad, likväl icke presterar rotering in natura, borde, i stallet for den hittills bestämda bevillningen för rolefriheten, till Rikets försvarsverk erläggas en vacance-afgift, som vore roteringsbesväret fullt motsvarande, och hvilken vid markegåugs-sätlningarne skulle, efter i hvarje Län gällande roterings-grunder, specificeras och i Taxorna årligen utsättas, så hafva Rikets nu församlade Ständer funnit denna vid senaste Statsreglering bland Statsverkets inkomster ej beräknade, till Stats-verket ingående afgift böra nu, i likhet med alla de öfriga inkomsterne, å Riks-staten upptagas, och knekterotefrihets-medlen, hvilka skolat utgöras med 10 daler silfvermynt af hvarje helt hemman samt proportionaliter för de mindre, sora icke blifvit i Båtsmans- eller Kneckte-håll inroterade, och hvilka medel således äro af enahanda natur med vacance-afgiften, deremot försvinna; hvadan, då dessa medel äro till försvarsverket serskildt anvisade, Rikets Ständer funnit skäligt, att å 3:* och 4-:>Ie Hufvud-Titlarne må under titel:
Rotejrihets-afgift af oroterad, men ordinarie rotering underkastad, jord uppföras anslag, motsvarande hvad Lill dem förut ingått, elier å 4:de HufvudTileln i rundt tal 5,500 R:dr.
I sammanhang med regleringen af denna Hufvud-Titel, hafva Rikets Stän der förehaft ett väckt förslag, att Flottans Under-officerare, men i synnerhet de, som äro i Stockholm förlagde, måtte komma i åtnjutande af inqvartering och beklädnadshjelp lill enahanda belopp med hvad for deras vederlikar viri garnisons-regementena är bestämdt; och få Rikets Ständer, som icke ansett denna fråga lämpligen höra blifva föremål för en närmare pröfning å Rikets Ständers sida eller föranleda anvisande af serskildt anslag, i fall de ifrågaställa löne-förbättringarne ansåges höra ega rum, hos E. K. M. i underdånighet anmäla den gjorda framställningen, till det afseende, E. K. M. i Nåder må finna densamma förtjena; förmodande Rikets Ständer, att, i händelse den skulle finnas hillig, E. K. M., intilldess en förnyad reglering af sjöförsvaret kan komma att försiggå, må finna tillgång att af de å anslagen (ör personal-staterne uppkommande besparingar använda, hvad för ändamålet emedlertid tillfälligtvis kan erfordras.
Då i öfrigt någon förändring å Fjerde Hufvud-Titeln icke egt rum, äroå denna Hufvud-Titel följande anslag uppförda,, att från och med 1841 års. början och intill näst vidtagande Statsreglering utgå, nemligen: 328 Ej-pcditions-Ut skottets Förslag lill und.
Skrifvelse, N-o 170.
För Sjöförsvars-Deparlenientets Conima ndo-Expe--, dition ....
B:o R:dr 1,520: — 1436,525: 36. „ öfriga stater 435,005:36.
J Materiel.
Till Flottans nybyggnad oell underhåll .... 582,997:28. deraf minst 185,000 R:dr för Stockholms och Götheborgs stationer Till d:o af Rotefrihets-afgifterne 5,500: — S:r B:co K:dr 1,025,023: 16.
Lotseri- och Fyrings-staten 73,333: 16.
Tillökning, i följd af högre beräkning utaf inflytande Lots- och Båkmedel 10,000: — S:r B:co R:dr 83,333: 16.
Exercis af Flottans bemanning å Linie-Flottan . 25,000:o /t^noo å Skärgårds-Flottan 20,000:/ Spanmåls-upphandlings- och Bageri-kostnader . . 20,000: — Skrifmaterialier och Expenser 2,500: — Rese- och Tractaments-penningar 3,333: 16.
Oförutsedde utgifter 10,000: —•
S:r B.co R:dr 80,833: 16.
Summa B:co R:dr 1,189,190: — Förutan Indelningar och Spanmål in natura, i likhet med hvad den senaste Riks-staten uppLager, dock efter den beräkning, som den upprättande Riks-staten för år 1841 och följande åren intill nästa Riksdag kommer att utvisa.
Expedilions-Uiskoltels Förslag lill und.
Skrifvelse, N.-9 J71.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 19 Dec. 1840.
Preste-Slundet den ig — — Borgare-Ståndet den 21 ——* Bonde-Ståndet den 23 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Tionde Hufvud-Titel.
(Stuts-Ulsk.
N:ris 62 och 218, saint Först.
N:o 339.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer, som, i afseende på utgifterne under Riks-Statens Tionde Hufvud-Titel, lill öfvervägande förehaft så väl hvad E. K. M:s Nådiga Proposition, angående Slats-Verkels tillstånd och behof, innehåller, sorn. hvad uti serskilda inom Riks-Stånden gjorda framställningar derom förekommit, numera verkställt regleringen af nämnde Stats-Titei, så få Rikets Ständer hös E. K.
M. följande i underdånighet anmäla:
Vid senaste Stats-regleringen bestämdes anslagen å denna Hufvud-Titel, upptagande clerecie- och läro-verken, till contant 90,620 R:dr, med 7 tunnor spanmål under lönerna, indelta räntor, beräknade till 104,575 R:dr, samt 74,085 tunnor spanmål in natura, utförda till ett värde af 370,425 R:dr, eller tillsammans 565,620 R:dr, hvaremot Rikets nu församlade Ständer pröfYat skäligt härutinnan bestämma, på sätt här nedan upptages, nemligen: l:o De till kyrkors underhåll äfvensom för clerecie-statens behof hittills afsedda anslag äro oförändradt bibeliållne, sedan Rikets Ständer å en af Ulric»* Eleonora Församling i Östergöthlands
Län hos E. K.
M. i underdånighet framställd och af E. K.
M. uti Nådig Skrifvelse af den 24 sistlidne Februari till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemnad ansökning, att af den kronotionde, som uppbäres af de inom socknen eller i närmaste socknar belägna kronohemman, en lämplig afgäld, under benämning af vinsäd, måtte årligen ti1111 yta församlingens kyrka, icke funnit skäl fästa afseende, enär församlingen, vid utbrytningen från den socken, hvarmed densamma ursprungligen varit förenad, icke förbehållit sig en i förhållande till hemmantal och folkmängd bestämd andel uti den förut gemensamma af staten anslagna vinsäden, hvadan Rikets Ständer ansett församlingen sjelf böra bekosta inköpet af nödigt kyrkovin.
Prot. 1840. 10 Sami. 1 Afd. 4a 33o Expeditions-Utskottets Förslag lill und.
Skrifvelse, 7T:o i"i - 2:o
De uti anslaget för Lappmarks Ecclesiastik-verk inbegripne löner till 8 Länsmän af tillsammans 800