Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enär den tillökning i mantals-penningarne, som årligen uppkommer genom folkmängdens till vext. uppgått lill öfver 2,000 R:dr B:ko under hvart och ett af åren 1850—1854, anser Utskottet det af Kongl. Maj:t lör mantals-penningarne, utom restantier, beräknade belopp 540,000 R:dr med ali säkerhet kunna ökas med 5,000 R:dr eller till 545,000 R:dr R:mt; dock som
Utskottet uti ett särskildt afgifvet och härvid bifogadt utlåtande, Litt D., föreslagit vissa förändringar i afseende å nu gällande grunder för denna afgifts utgörande, hvarigenom, tillika med den förlust som föranledes af den nya mynträkningens tillämpning vid mantals-penningarnes debitering och uppbörd, skulle uppkomma en minskning i denna inkomst-titel af tillsammans 30,000 R:dr, får Utskottet hemställa, att mantals-penningarne må beräknas till R:ml 515,000: — och således medTillägg af restantier „ 5,000: — 10:o. Bötes-medel, beräknade vid sednasle stats-reglering till 35,000 R:dr, hafva uppgått är 1850 till 38,618 R:dr „ 1851 „ 40,910 „ ,,1852 „ 44,410 „ „ 1853 „ 49,576 „ „ 1854 „ 61,497 „ hvaraf medium utgör 47,002 R:dr B:ko eller 70,503 R:dr R:mt; men med hänsigt till intradens ovissa beskaffenhet, torde, på sätt Kongl. Majd Nådigst föreslagit, här böra beräknas endast . . . 60,000: — hvartill komma de under denna titel hänförliga restantier, som i medeltal utgjort omkring 25,000: — 1 l:o.
Kavalleri-Regementenas hästvakans-spanmål beräknades vid sednaste stats-reglering till 22,250 tunnor, med ett värde efter 6|
R:dr tunnan, af 148,333 R:dr 16 sk.: och som uti denna inkomst, utgående på grund af emelian Kronan och Rusthållarne afslutade kontrakter, gällande till och med år 1871, någon förändring, hvad spanmåls-beloppet beträffar, icke är alt emotse under den tid, nu förestående stats-reglering kommer att omfatta, torde densamma, på sätt Kongl.
Majit jemväl föreslagit, höra upptagas lill oförändradt belopp af 22,250 tunnor eller 140,175 kubikfot, utgörande i värde, efter 2 R:dr R:mt för hvarje kubikfot 12:o.
Ständiga ro lev alian s-af gifter vid de Skånska InfanteriRegementena - 6,712,900 520,000. 85,000: 280,350: utgå af 385 nummer med 6 tunnor för hvarje nummer eller tillsammans 2,310 tunnor, motsvarande 14,553 kubikfot, och skulle således, Transport: 7,598,250: Siats-Utskottets Utlåtande N:o 33. 13 Transport: efter 2 R:dr för Kubikfoten, utgöra 29,106 R:dr R:mt, men upptagas här, i enlighet mec| Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, i jemnt tal till 13:o. TillJulliga RolevakanstaJgifter, beräknade vid sista stats-regleringen till 4000 R:drR:ko, hafva tillsammans med den frän och med år 1855 upphörda mötes-afgiften, som varit beräknad till 1,900 R:dr B:ko under åren 1850—1854, i medeltal uppgått till 7,251 R:dr B:ko eller 10,877 R:dr R:mt, och torde fortfarande, på sätt Kongl. Maj:t behagat föreslå, kunna upplagas till oförändradt belopp af 14:o.
Vakäns-aJgifter af ny roterad jord, sorn vid förra Riksdagen beräknades till 30,000 R:dr B:ko, hafva under oftanämnde fem år i medeltal uppgått till endast 29,208 R:dr
B:ko eller 43,812 R:dr R:mt och äro uti Kongl Maj:ls Nåd.
Proposition föreslagne till 42,000 R:dr R:mt; men då förutnämnda medelbelopp för fem år utgör nära 44,000 R:dr R:mt, anser Utskottet den af Kongl.
Maj:t påräknade inkomst af denna titel med säkerhet kunna ökas med 1,000 R:dr samma mynt och således upptagas till 15.
Uolevakans-afgifl af Utsockne Frälsehemman i Halland var vid 1851 års Riksdag beräknad till 10,000 R:dr B:ko, men då Rikets sednast församlade
Ständer medgåfvo nedsättning i denna afgift till hälften af hvad vakans-afgiften för en Båtsman i Länet utgör, hlef ifrågavarande inkomst till följd häraf uti nuvarande
Riks stat beräknad till ett nedsatt belopp af 8,250 R:dr B:ko eller 12,375 R:dr Raul; — och får Utskottet, jemte upplysning alt denna inkomst under de fem åren 1850—1854, hvilka närmast föregingo omförmälde nedsättning, uppgått i medeltal lill 11,986 R:dr B:ko, hemställa alt densamma må upptagas, pä sätt Kongl. Maj:t behagat föreslå, till 16:o.
Four age-afgift af Indelta Kavalleriet.
Denna inkomst, som vid sednaste stats-reglering beräknades till 32,300 R:dr, bar under de Irenne åren 1852—1854 i medeltal uppgått till 34,267 R:dr B:ko eller 51,400 R:dr R:mt.
Uti särskild Nådig Proposition af den 28 Oktober nasti, år, hvilken af samtliga Riksstånden blifvit till Slals-Utskottet remitterad, har Kongl.
Maj:t behagat föreslå Rikets Ständer, att fourage-passevolans-afgiften hädanefter skulle upphöra och häslarnes underhåll vid möten och mönstringar besörjas af Slaten utan vidare ersättning från rusthållarne; men då Utskottet, som älven fått emottaga inom Riks-stånden väckta motioner i detta ämne, funnit en omständligare utredning af frågan erforderlig, innan Utskottet kan deröfver meddela yttrande, har Utskottet, Transport: 7,598,250: 29,000.
6,000 43,000: 12,000 7,688,250: 14 Stats-lJtskoltets Utlåtande N:o 33.
Transport: 7,688,250 lör att icke härigenom fördröja Rikets Ständers pröfning af de öfriga delarne utaf Inkomst-betänkandet, ansett sig böra uppskjuta nämnde fråga om fourage-passevolans-afgiftens upphörande, och kommer således att framdeles derom afgifva särskildt utlåtande; varande emellertid, med anledning af högstberörde
Nådiga framställning, fourage-afgiflen tillsvidare utesluten i den af Utskottet nu uppgjorda beräkning öfver slats-verkets inkomster. 17:o Tross-passevolans-ajgifleti, beräknad vid sednaste stats-reglering till 17,680 R:dr B:ko, har under åren 1852—1854 i medeltal utgjort 17,862 R:dr B:ko eller 26,793 R:dr R:mt och är uti Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition upptagen till 26,500 R:dr R:mt.
Beträffande denna afgift, har Utskottet genom remiss från Bondeståndet fått emottaga tvenne särskilda motioner: a) af Riksdagsfullmäktige:! M. Lundahl från Skaraborgs län, som yrkal dels att, till beredande af någon lindring för de genom många skatter och besvär betungade rusthälishemmanen vid de från kavalleri till infanteri förändrade regementen,'den till trossens underhåll utgående tross-passevolans-a(giften måtte upphöra.och dels att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att som gällande kontrakter föreskrefve att med beklädnaden och armeringen af berörde
Regementen skulle förhållas på samma sätt som vid inroterade InfanteriRegementen, men det visat sig alt, hvad beklädnaden anginge, rusthällarne måst bekosta och underhålla långt flera beklädnadspersedlar, än som vid de inroterade Infanteri-Regementena erfordrades, rättelse i delta förhållande måtte af Kongl. Maj:t i Nåder beredas; — samt b) af Riksdagsfullmäktige!!
Erik Malmin från Westmanlands
Län, hvilken, med erinran, hurusom redan år 1841 en dittills utgående extra ordinarie prestation, som var gemensam för såväl rustningen som roteringen, nemligen skyldigheten att underhålla karlen vid möten och mönstringar, blifvit upphäfd, hemställt, att då Kongl.
Maj:t nu behagat föreslå rusthållarnes frikallande från ett annat dylikt besvär, fourageringen, Rikets Ständer måtte, med bifall till högstberörde
Nådiga framställning och i sammanhang dermed, äfven befria rusthållarne vid indelta kavalleriet äfvensom de afsuttna Kavalleri-Regementena från en tredje ännu återstående dylik börda, nemligen (ian tross-passevolans-afgiltens utgörande; uti hvilken motion Riksdagsfullmäktige!! P. E.
Andersson från samma län instämt.
Då rusthållens skyldighet att med ifrågavarande afgift bidraga till trossens underhåll är sedan äldre tider tillbaka genom afslutade kontrakter emellan Kronan och rusthållarne fastställd, samt den genom samma konlrakter rusthållarne för everdliga tider tillförsäkrade ”befrielse från alla andra gravalioner eller utgifter för trossens underhållande eller fortskaffande såväl under freds- som krigstid", mäste hafva innefattat en vä - Transport 7,688,250: Stats-Ulskotlets Utlåtande N:o 33. 15 Transport: sendllig förmån för rusthållarne, hvilka förut voro skyldiga alt in natura utgöra ifrågavarande besvär, linner Ut,skottet sig sakna afledning att till de väckta förslagen oin tross-passevolans-afgiftens upphörande tillstyrka Rikets Ständers bifall.
Beträffande åter Riksdagsfullmäktige!) Lundahls tillika gjorda hemställan om Rikets Ständers medverkan för all bereda rättelse i det uppgifna förhållandet, att vid beklädnaden och armeringen af de afsullna Kavalleri-Regementena gällande kontrakter icke skulle hafva blifvit behörigen iaktlagne, linner Utskottet, enär frågor af dylik beskaffenhet ej kunna anses tillhöra Rikets Ständers pröfning, denna framställning ej böra till någon åtgärd föranleda.
Och får Utskottet, i afseende å tross-passevolans-afgiftens beräknande hemställa, att densamma må upptagas till enahanda belopp, som Kongl. Maj:t uti dess Nådiga Proposition behagat föreslå, eller 18:0.
Bälsmansvaka/is-a/giften, beräknad vid sednaste slats-reglering till 36,000 R:dr B:ko, har utgjort: år 1850 34,704 R:dr „ 1851 36,913 „ „ 1852 37,705 „ „ 1853 43,718 „ „ 1854 : . 46,149 „ således i medeltal 39,838 B:dr B:ko eller 59,757 R:dr R:mt; och har Kongl. Maj:t förslagsvis upptagit denna inkomst till 58,000 R:dr Runt; — men då del visar sig att medelbeloppet för de 4 sednare utaf ofvannämd)) 5 år uppgår till öfver 41,000 ll:dr B:ko, samt Utskottet inhemlat att Båtsmansvakans-afgiften år.
1855 utgjort 67,800 R:dr R:mt, torde för hvart och ett af nästkommande trenne år med säkerhet kunna påräknas 19:o.
Urul- och Salpeter-försäljningsmedel.
Dessa beräknades vid förra Riksdagen till 120,000
R:dr, samt hafva uppgått: år 1850 till 117,582 R:dr „ 1851 „ 122,356 „ ,, 1852 145,545 ,, ,, 1853 144,337 ,, ,, 1854 174,363 „ hvaraf medium utgör 140,837 R:dr
B:ko eller 211,255 R:dr R:mt; och då denna inkomst syntes vara i stigande, har Kongl.
Maj:t ansett densamma kunna beräknas till 210,000 R:dr R:mt.
Enär, enligt hvad Utskottet inhemlat, krut- och salpeter-forsäljningsmedlen för år 1855 influtit lill eli belopp af omkring|182,900 R:dr Transport: 7,688,250: — 26,500: — 60,000; — 7,774,750: — 16 Stats-Utskottets Utlåtande N
B:ko, samt i följd deraf medelbeloppet för åren 1852—-1855 uppgår till 161,786 R:dr B:ko eller 242,679 R:dr ll:mt, bär Utskottet väl ansett, att inkomsten af berörde medel kunde beräknas till något högre belopp än hvad Kongl. Maj:t föreslagit; — men då Utskottet, som uti sitt Utlåtande N:o 18 § 5 förklarat sig vilja framdeles föreslå sådana åtgärder, hvarigenom hittills skedda anordningar å öfverskotten af stals-verkets inkomster må kunna undvikas, i öfverensstämmelse dermed nu funnit sig böra hemställa, alt kostnader för transport af bergskrut äfvensom för omarbetning- af krut, hädanefter mätte, i stället för att å öfverskotten anordnas, utgå af stats-verkets inkomst utaf krut- och salpéter-försäljningsmedlen — hvarom således Rikets Ständer, i händelse detta förslag gillas, torde hos Kongl. Maj:t göra underdånig framställning — ; så och då i följd häraf endast nettobehällningen af nämnde inlrad hädanefter skulle i riks-hufvudboken ingå, synes denna inkomst, i öfverensstämmelse med Kongl. Majis Nådiga Proposition, lämpligen kunna upptagas lill 20\o. Kontroll-stumpelmedcl, beräknade i nuvarande Riks-stat lill 12,000 R:dr B:ko, hafva under åren 1850—1854 i medeltal utgjort 13,432 R:dr B:ko eller 20,148 R:dr R:mt, och torde, i enlighet med hvad Kongl.
Maj! föreslagit, nu böra upptagas till S'l:o.
Bak- och Lotsmedel, sorn vid sednaste stats-reglering beräknades till 95,000 R:dr B:ko, hafva uppgått: år 1850 lill 99,089- R:dr.
„ 1851 „ 115,157 „ „ 1852 119,473 „ „ 1853 „ 116,560 „ „ 1854 „ 152,076 „ hvaraf medeltalet är 120,471 R:dr B:ko eller 180,706 R:dr R:mt.
Dä bland de här ofvan under 19:de punkten omförmälda »anordningar å öfverskotten af stats-verkets inkomster», äfven förekommit utgifter till Lotsverket, hvilka föranledts deraf, att de så kallade Landsorts fyrbåksmedel, som tillförene från General-tullstyrelsen öfverlemnats direkte till Förvaltningen af Sjö-ärendena, från och med år 1849 ingått till stats-verket, hvarigenom medlen, såsom utgörande en tillökning af slats-inkomsterna, ansetts böra å öfverskotten anordnas, har -Utskottet ansett sig böra upplysa alt, med anledning af den vid 1855 års stats-revision i detta hänseende gjorda anmärkning, Landsorts fyrbåksmedel blifvit i 1854 års riks-hufvudbok upptagne bland bålt- och lotsmedel och således ingå i ofvannämnda summa, 152,076
Rdr; i följd hvaraf och då hela denna slals-inkomst anslås till de med lots- och 7,774,750: - 210,000: — 20,000: — Transport: 8,004,750: — Stats-Utskotlcls Ullålande N:o 33. 17 Transport: fyringsväsendet förenade utgifter, någon anordning å öfverskotten för detta ändamål icke ridare kan ifrågakomma.
Som denna inkomst synes vara i betydligt stigande, är densamma af Kongl.
Maj:t beräknad och föreslås jemväl af Utskottet till ett belopp af 22;o.
Danska Fyrius-medlen, utgörande ersättning lill Svenska Stats-verket för underhållet af de på Skånska kusten befintliga fyrbäkar, utgå, enligt konvention med konungariket
Danmark, med 10,000 R.dr Hamb.
B:ko årligen och beräknades vid sednaste stats-reglering lill 26,6)10 R:dr B:ko samt hafva under åren 1850—1854 i medeltal uppgått till 26,708 R:dr B:ko eller 40,062 R:dr R:mt.
Ehuru denna inkomst, i händelse den med
Danmark pågående underhandling om Sundska Tullens utlösande skulle leda till det åsyftade ändamålet, icke vidare skulle komma att tillflyta Svenska Statsverket, har Kongl. Maj.t likväl, enär berörde fråga ännu icke vore slutligen afgjord, ansett medlen tillsvidare böra bland stats-inkomsterna upplagas lill belopp af 40,000 R:dr R:mt; och hemställer Utskottet, att ifrågavarande inkomst, såvida icke före
Riks-statens definitiva uppgörande nämnde underhandling blifvit afslutad, må deruti beräknas på sätt Kongl. Maj:t föreslagit, hvadan således här utföras 23:o.
Konvoy-kommissariatets bidrag lill aflöning å Svenska Beskickningen i Turkiet.
Denna inkomst, som i nu gällande Riks-stat är benämnd »Konvovkommissariatels bidrag till Turkiska beskickningens aflöning», torde, i enlighet med hvad Kongl. Maj:t behagat föreslå, hädanefter böra upptagas under ofvanstående riktigare benämning.
Beräknad vid sednaste stats-reglering lill 14,800 R:dr B;ko, bar ifrågavarande inkomst under åren 1850—1854 i medeltal utgjort blott 14,741 R:dr, hvarföre densamma synes böra upptagas till det i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition föreslagna belopp, 14,666
B:ko, eller i Riksmynt 24:0.
Observalions-medel, sorn vid sednaste stats-reglering påräknades till 10,000 R:dr B:ko, hafva åren 1850—-1854 i medeltal uppgått endast lill 7,906 R:d r samma mynt; och då denna inkomst är ganska obestämd samt under en längre lid minskats, synes densamma icke böra beräknas till högre belopp än Kongl. Maj:t föreslagit, eller Transport: Bill. till n. St.
Brot. 4856 & 4851. 4 Sami. 4 Afd. 40 Hafi. 8,004,750: - 180,000: — 40,000: — 22,000: — 8,000: — 8,254,750: — 3 18 Stats-Uts/cottets Utlåtande N:o 33.
Transport: 8,254,750: — 25:o.
Extra, medel och uppbörder äro i nuvarande riks-stat, ined afseende å revisions-skiilingarnes indragning till statsverket under denna titel, upptagne till 19,180 R:dr B:ko och hafva i medeltal under oftanämnde fem år, med inbegrepp af en större tillfällig inkomst, utgjort 25,689 R:dr B:ko eller 88,534 R:dr R:mt, men torde, i enlighet med Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, ej böra påräknas till högre belopp än 30,000: — 26:o.
Intresse-medel, bestående hufvudsakligen af räntor å Lappmarks Ecklesiastik-verks år 1835 till Rikets Ständers Riksgälds-kontor öfverlemnade fond, beräknades vid sednaste stats-reglering till 3,360 R:dr B:ko och hafva under åren 1850—1854 uppgått i medeltal till 3,374 R:dr B:ko eller 5,061 R:dr R:mt; i följd hvaraf denna inkomst, på sätt Kongl. Maj:t föreslagit, torde upptagas till 5,000:
— Summa ordinarie eller ständiga inkomster R:dr 8,289,750:
— Då, på sätt vid föregående riksdagar inträffat, Rikets Ständer måhända framdeles, vid behandlingen af de särskilda utgifts-titlarne, finna anledning att vidtaga så dana dispositioner, som kunna inverka på inkomsternas beräkning och föranleda någon jemkning uti deras här ofvan föreslagna belopp, bar Utskottet funnit sig föranlåtet hemställa, att de beslut, Rikets Ständer i anledning af förestående inkomstberäkning komma att meddela, icke må utgöra hinder för StatsUtskottet att framdeles, efter det de särskilda utgifts-titlarne blifvit fastställde, iakttaga den jemkning af en eller annan inkomsttitels belopp, som vid Riks-stalens uppgörande kan finnas nödig.
Extra Ordinarie inkomster.
| Sorn det tillkommer Bevillnings-Utskottet att uppgöra och till Rikets Ständer afgifva förslag för beräkning af dessa inkomster, men sådant ännu ej kunnat ske, är Stats-Utskottet icke i tillfälle att i sammanhang med beräknandet af Statens ordinarie inkomster uppgifva beloppet af de medel, hvilka under benämning af extra ordinarie ] inkomster äro att påräkna; utan får Utskottet här endast utföra de särskilda belopp, hvartill desamma blifvit uti Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition föreslagna. 27:o. Tullmedel 10,500,000: — 28:o. Salu-accis för Städerna . 750: — 29:o. Postmedel 727,500: — 30:o.
Chartae-Sigillatae medel . . 1,200,000: — 31:o. Bränvins-afgift 4,800,000:
— Summa extra ordinarie inkomst R:dr R.mt 17,228,250: — Slals-Utskottets Utlåtande N:o 33. 19 Enligt de af Utskottet här ofvan föreslagna beräkningar, skulle Stats-verkets Ordinarie inkomster utgöra 8,289,750: — och då Kongl. Maj:t beräknat de extra Ordinarie inkomsterna till . . 17,228,250: — skulle således samtliga stals-inkomsterna uppgå till 25,518,000 Vid sednasle riksdag beräknades Ordinarie inkomster och restantier till 4,962,800 R:dr R:ko eller Riksmynt . . . 7,444,200: •— Och extra Ordinarie inkomster till 9,395,500 R:dr B:ko, eller Riksmynt 14,093,250: — utgörande tillsammans 21,537,450: hvadan således, enligt förestående beräkningar, för nästa Stats-reglerings period skulle uppkomma en förökning i tillgångame af 3,980,550: — Stockholm den 19 Februari 1857.
STOCKHOLM, tryckt hos isaac Marcus, 1857.
TABELL OFVER STATS-VE ia N:o 2 3 4 5 6 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 Ordinarie Inkomster.
Ränta Afrads-Spanmål Tionde-Spanmål ...» Tionde-Spanmåls-lösen efter bestämda priser. . Arrende-Medel Silfver-Tionde, Myntarelön och Slagskatt Koppar-Ränta Tionde- och Hammarskatts-jern ....
Indelt Behållen (Indelt i Behållen Penningar Spanmäl Tackjern Stångjern Svafvelbruks-Tionde Mantalspenningar Bötes-Medel .
Kavalleri-Regementenas Hästvakans-Spanmål . . . . Ständiga Rotevakans-afgiTter vid de Skånska Infanteri Regementena Tillfälliga Rotevakans-afgifler Vakans-afgifter af nyroterad jord Rotevakans-afgift af Utsockne Frälse-hemman i Halland .
Fourage-afgift af Indelta Kavalleriet 27 28 2,9 30 31 Tross-passevolans-afgift Bfitsmans-Vakans-afgift . r Krut- och Salpeterförsäljnings-medel Kontroll-stämpel-medel Bak- och Lots-medel Danska Fyrings-medel Konvoy-Kommissariatets bidrag till aflöning åt Svenska Beskickningen i Turkiet Oh?;ervations-medel Extra Medel och Uppbörder . i .
Fntresse-medel Restantier S:r Ordinarie eller ständiga Inkomster Extraordinarie Inkomster.
Sjö-Tulls-l Tull-Verk.
Stat och Omkostn., B:koR:dr 800,000 j Medel j Stats-Verkels Netto-Inkomst » 4,400,000 j Salu-accis af Släderne Post-Medel för Post-Verkets Stat och Omkostnader . . Chartae-Sigillatm-Medel Bränvins-Afgift .
S:r Extraordinarie Inkomster Påräknade Inkomster enligt 1855 års Riks-Stat. 48,000 T: r (302,400 k ub. f.) å 6f R:dr T: n ■104,414 T:r(657,808,2 » )å6|-R:drT:n 18,200T:r (114,660 kub. f.) å6| R:dr T:n 19,400 T:r (122,220 kub. fot) å6|R:drT:n 3,937* Specie-R:dr å 128 sk. 615 Sim. å 133'
R:dr 8,400 Skit. å 5} R:dr 6,300 Sim. å 15 R:dr 22,250T:r(140,175 kub. fot)å 6| R:dr T:n 2,310 T:r (14,553 kub. fot) å 6|-R:drT:n Banko.
R:dr 1,676,490 648.000 320.000 696,093 121.333 4,400 30,666 129.333 10.500 82,000 47,600 94.500 950 343.000 35.000 148.333 15,400 4,000 30.000 8,250 32,300 17,680 36.000 120.000 12.000 95.000 26,630 14,800 10.000 19,180 3,360 130,000 sk, 16 16 32 16 16 4,962,800j— 5,200,000 500 485.000 710.000 3,000,000 Riksmynt. 2,514,735 972.000 480.000 1,044,140 182.000 6,600 46.000 194.000 15,750 123.000 71,400 141,750 1,425 514.500 52,500 222.500 23,100 6,000 45.000 12,375 48,450 26,520 54.000 180.000 18.000 142.500 39,945 22,200 15,000 28,770 5,040 19-5,000 7,4 4 4,200 Medium enligt Räkenskaperne för åren 1850—1854. 1852—1854.
Banko.' jj Riksmynt. 4,489 1,412,351 7,300,000 750 727,500 1,06 5,000 6,733» 2,032,891 738,333 408,116 873,873 184,294 42,199 177,945 10,308 15,462 94,314 141,471 88,304 132,456 102,770 154,155 985 1,477* 364,184 546,276 47,002 70,503 195,210 292,815 19,296 28,944 7,251 10,876} 29,208 43,812 11,986 17,979 39,838 59,757 140,837 211,255 £ 13,432 20,148 120,471 180,7061 26,708 40,062 14,741 22,111} 7,906 11,859 25,689 38,533} 3,374 5,061 44,048 66,072 Banko.
Riksmynt. 3,049,336-i 1,107,499-2 612,174 1,310,809' 276,441 63,2984 266,9174 34,267 17,862 51,4004 26,793 5,360,616 2,308 2,118,5234 4,509,780 782,147 II 4,50 0,000 — 8,040,924 3,462 1,173,2204 6,"64,670 Kongl.
StalsKon lorets Förslag.
Riksmynt. 2.700.000 1.500.000 *) 12,000 1.300.000 250.000 6,600 56.000 244.000 ; *) 8,000 15.000 70.000 75.000 150.000 1,300 [ 525.000 ! *) 5,000 [ 60,000 [ •) 25,000 280,350 29.000 6,000 42.000 12.000 50,000 26,500 58.000 210.000 20.000 165,000 40.000 22.000 8,000 30,000 5,000 Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition.
2.700.000 1.900.000 *) 12,000 1.300.000 250.000 6,600 300.000 j *) 8,000 15.000 70.000 37,500 650.000 kub. fot (103,175 T:r) å 2 R:dr 125.000 kubi fot (19,841 T:r) å 2 R:dr 122,000 kub. fot (19,365 T:r) å 2 Ridt 1,000(312\Skr//.
Stäp. st. v.)å70R:dr 1,300 540,000 ') 5,000 60,000 *) 25,000 280,350 29.000 6,000 42.000 12.000 26,500 58.000 210,000 20.000 180,000 40.000 22.000 8,000 30,000 5.000 8,006,750 8,199,250 Summa *) Hitintills beräknade såsom inkomst under titel ”Restantier”. 9,395,500 —] 14,09 3,25.0 14,358,300—|j21,537,450 10,500,000 750 727,500 1.065.000 4.500.000 10,500,000 750 727,500 1,200,000 4,800,000 Stats-Utskottels Förslag. 140,175 kub. fot (22,250 T:r) å 2 R:dr 14,500 kub. fot (2,301 i T:r) å 2 R:di Riksmynt. 2.700.000 1.912.000 1.300.000 250.000 6,600 56.000 244.000 8,000 15.000 70.000 75.000 75.000 1,300 520.000 85.000 280,350 29.000 6,000 43.000 12.000 26,500 60,000 210.000 20,000 180,000 40.000 22.000 8,000 30,000 5,000 8,289,750
På framtida beslut beroende: ......... 10,500,000 . . 750 727,500 1,200,000 4,800,000 16,793,250 i 7,228,250 . 17,228,250 24,800,000 25,427,500 17,228,250 8,289,750 S:a 25,518,000.
Hör till Stats- Utskottets Utlåtande 1856—57, N.-o 33. . 1. ' ' v* ' ~ . !\ / '
Stals-Utskoltels Utlåtande N;0 33. 1 *:o 33 (Litt. A).
Maj:ts Nådiga Proposition i fråga om beräkningsgrunden för Salpeterhjelpens utgörande inom en del af Södermanlands län, äfvensom angående väckt motion om ersättning till rusthållare inom Småland för förlorad inkomst genom förändring i utgörandet af nämnde utskyld.
Åf högstberörde, från samtlige Riks-Stånden till Stats-Utskottet remitterade, Nådiga Proposition inhemtas, hurusom i sammanhang med ett den 7
Maj 1849 afgifvet underdånigt utlåtande öfver väckt fråga om Nådig förklaring i afseende å sättet för Salpeterhjelpens utgörande inom Kalmar, Jönköpings och Kronobergs
Län, Kongl.
Maj:ts och Rikets Kammar-Kollegium anmält, att nyssnämnde ränta inom Akers, Daga och Selebo härader samt Barfva socken i Rekarne härad af Södermanlands
Län skulle, på helt mantal, utgöras med 1 stafrum ved, som liqviderades efter markegång, i anledning hvaraf Kongl. Maj:t anbefallt Kammar-Kollegium att, sedan orsaken till detta beräkningssätt blifvit närmare undersökt, inkomma med underdånigt yttrande, huruvida, beträffande denna utskylds beräknande inom sistberörde
Län, sådane omständigheter förefunnes, som till någon förändring deri kunde föranleda.
Efter det Kongl. Kammar-Kollegium den 15 November 1853 underdånigt yttrande i ämnet afgifvit samt sedermera gemensamt med Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-Kontor, enligt särskild meddelad Nådig föreskrift, den 28 Mars nästlidet år ytterligare upplysningar i frågan meddelat, hade Kongl. Maj:t, vid underdånig föredragning af detta ärende, bland annat, inhemtat: att Salpeterhjelpen väl utgjorde en i hemmantalsräntan inbegripen hufvuddel, men icke allestädes i Riket utginge, utan från början uppkommit derigenom, att på de ställen, der Salpetersjuderier inrättades, allmogen i orten ålades att dit Iiih. till R.