Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Haudels-Balken; Återremitterades; och N:o 69, öfver Herr Olof PVijks motion, om ändring af sigta Morn. 5 §. samt 1 Mom. 7 §. 17 Gap. Handels-Balken; Bifölls. S. D. F öretogos till afgörande följande Stats Utskottets: Betänkan den:.
N:o 128, i anledning af väckt motion, att Kronan ma bekosta handtlangning vid Kronohemmans och Nybyggens afvittring; Återremitterades; och N:o 129, i anledning af väckt motion, om understöd för en väganläggning till Norrige; Bifölls. S. D. F öredrogos ånyo och bi föllos Revi Ining > -Utskottets Betänkande!):
N:o 10, i anledning af åtskilliga till Utskottet remitterade motioner, angående tullen å från Finland inkommande varor; N:o 1 1, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, rörande beskattning af Tull-, Mjöl- och Sågqvarnar saint Valk- och Stampverk för andras betjenande å städernas områden; och N:o 12, angående bevillning af utdelningen å Trollhätte-Canal och Slussverks Bolags actier. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Berättelse N:o 118, om den af Utskottet förrättade granskning af Riksgälds-Conloret, f. d.
GeneralAssistance-Contoret och Götha-Canal Bolags, samt Malmö f. d.
Discontinrättningar; och fann Ståndet för godt att bifalla hvad Siats-Utskottet i denna Berättelse tillstyrkt.
S. D. Den af Stat >-Utskotteti Memorial N:o i3a, anmälde anledning till anmärkning emot Föredraganden för Krigs-Ärendena. blef tilL Constitutions Ut kottet remitterad..
Den 9 Junii i834» F rån Höglo fl. Riddekskapet 0 eli Adeln. S„ D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 2 dennes f., m. på bordet lagda Utlåtande N:o 123, i fråga om begärdt Statsanslag för en hamnbyggnad vid Cimbritshamn, blef detsamma, af Ridderskapet. och Adeln bifallet..
Trot. XJtdr, d. 9 Junii 1834. 67 S. D. Biföll Ridderskapet och Adeln Bevillnings-ZJtikottets den a dennes f. m. pä bordet lagda Betänkande N:o 10, i anledning af åtskillige till Utskottet remitterade motioner, angående tullen å från Finland inkommande varor.
S. D. Återremitterades Lag Utskottets den a dennes f. m. på bordet lagda Betänkande N:o Ö4, öfver väckta motioner, om antagande af en mera fri Assigneriugsrätt, enskilde emellan, än nu eger rum. S. D. Ånyo föredrogos och biföllos Lag-Utskottets den 2 dennes f. m. på bordet lagde Utlåtande: N:o 79, i anledning af verkställd granskning utaf Rikets Ständers JustitiseOmbudsrnans afgifna Embets-Berättelser och Allmänna Redogörelser, äfvensom utaf haus Embets-Diarier och Registratur för den sedan sista Riksmöte förflutna tid; samt den 5 dennes e. m. på bordet lagde Memorial: N:o 80, derom, att de lagstad gauden, sorn vid innevarande Riksmöte beslutas, af sådan beskaffenhet, att de tillhöra Allmän Civil- och Criminal-Lag, måtte, så vidt ske kan, varda i en enda Författning kungjorde.
Från Högvördige Prf.ste-StÅndet.
Litt A. F o r in u 1 ä r till Namnrulla öfver alla inom N. N. Stad (Fögderi) till Arméens (Flottans) Bevärings-område hörande, inom utskrifningsåldern varande personer, år 18..
De Utskrifn ingsskyldiges Första klassen.
Femte klassen. hemvist. för- och tillnamn utan förkortning. yrke eller närings- fång.
> Fö (leise > Födelse > Födelse- > Födelse- > Födelse- Socken.
By eller hemman.
Gård N:o. eL år. månad. dag.
(T-f- P H—* år. månad. dag. ?■+- EL år. månad. dag. r+- år. månad. dag.
& år. månad. d a g. Tillhör Bih. till R.
Prof. 1859 $ 1860. 4 Sami. 2 Afd. 3 Helft.
Förteckning å de Socknar samt Sjöstäder, hvilkas Bevärings skyhlige höra till Flottan.
Göteborgs ocii Norrvikens.
Lommeland.
Bohus.
Hogdal.
Tjernö.
Lur.
Tanum.
Oville.
Sunnervikens, Tossene.
Askum.
Kongshamns kapell.
Brastad.
Skredsvik.
Herrestad.
Dragsmark.
Orousts o. Tjörns.
Fiskebäckskil.
Grundsund.
Torp. Myckleby.
Tillhör Bih. till R.
Prot. 185!) $ 1860. 4 Sami. 2 Afd. il lTäft. II.
Göteborgs och Orousts o. Tjörns.
Gullholmen.
Långelanda.
Käringön.
Mollösund. Walla.
Klöfvedal.
Rönnängen.
Klädesholmen.
Inlands.
Forsshälla.
Resteröd.
Ljung.
Odsmål.
Jörlanda.
Hålta.
Harestad.
Göteborgs. Thorsby.
Alla socknarne i Vestra Hi- sings härad.
Alla socknarne i Östra Hisings härad.
Carl Johan.
Askim.
Styrsö.
Släp. Walda.
Hanhall.
Onsala.
Ölmevalla.
Landa.
Wärö. Warbergs.
Träslöf.
Tvååker.
Halmstads.
Morup.
Eftra.
Söndrum.
Laholms.
Snöstorp.
Eldsberga.
Skummeslöf.
Karup.
Tjerby.
Norra och Södra Båstad.
Åsbo samt Bjäre. Westra Karup. Houf. Torekow.
Grefvie.
Förslöf.
Ströfvelstorp.
Ingelstads och Stora Köpinge.
Jerrestads.
Ingelstorp. Walleberga.
Löderup.
4 Län.
Ingelstads och Borrby.
Hoby.
Nöbbelöf.
Willands, Gärds Rörum. och Albo.
Mellby.
Maglehem.
Gualöf. Ifvetofta.
Luggude, Rönne- Wälinge. bergs och Onsjö.
Farhult.
Jonstorp.
Brunnby. Wäsby. Wiken.
Allerum.
Helsingborgs Landtförsamling Raus.
Glumslöf.
Herslöf.
Örja.
Tofta. S:t Ibb (på Hven).
Torna, Bara och Saxtorp.
Harjagers.
Westra Carleby.
Hofterup.
Barsebäck.
Borgeby.
Fledie.
Lomma. 5 Län.
Torna, Bara och Harjagers.
Burlöf. Oxie, Skytts och Fosie. Wemmenhögs.
Hyllie.
Bunkeflod.
Klagstorp.
Eskilstorp.
Stora Hammar.
Reng.
Magi erup.
Gislöf.
Simlinge.
Östra Torp.
Tullstorp.
Östra Wemmenhög.
Skifvarp.
Ljunits o.
Herrestads.
Snårestad.
Bjeresjö.
Bräkne o. Listers.
Östra och Medel- Alla socknarne. stads.
Norra Möre, Stran- Dörby. da och Handbörds.
Förlösa. 6 Län.
NorralMöre, Stran- Åby. da oell Handbörds.
Ryssby.
Ålem.
Mönsteras.
Döderhult.
Tunaläus, Sefvedes och Aspelands. Misterhult.
Norra och Södra Hjorthed.
Tjust.
Westrums kapell.
Gladhammar.
Törnsfalla.
Gamleby.' Lofta.
Loftahammar.
Ölands Norra.
Tryserum.
Hammarkinds och Gryth. Skärkinds.
Börrum.
S:t Anna.
Skällvik.
Lösings, Björke- Tåby. kinds o. Östkinds. Å. Östra Ny.
Rönö kapell. Jonsberg.
Häradshammar.
Östra Stenby. Kungssund.
Dagsberg.
Styrestad.
Krokek. 7 Län.
Lösings, Björke- Qvarsebo. kinds o. Östkinds.
Finspånga, Bråbo Östra Eneby. och Memmings.
Ovillinge.
Jönåkers, Rönö o.
Tunaberg.
Mölebo.
Bergshammar.
Svärtuna.
Bälinge.
Westerljungs.
Wagnhärad.
Hölö7.
Svartlösa o. Ökne. Ytterjärna.
Nacka och Erstavik.
Sotholms.
Ösmo. Westerhaninge.
Muskö, Österhaninge.
Nämdö.
Åkers, Frötuna och Boo. Wermdö.
Pilhamn.
Djurö. W ermdö.
Möja. 8 Län.
Åkers, Frötuna och Ljusterö. Wermdö.
Österåker.
Danderyds, Sollen- Danderyd. tuna o. Wallentuna.
Täby'.
Östra Ryd.
Lyhundra, Sjuhun- Bro. dra, Bro o. Wäddö.
Wätö. Wäddö.
Singö.
Frösåkers och När- Edebo. dinghundra.
Harg.
Börstil.
Forssmark.
Olands.
Hållnäs.
Örbyhus. Wessland.
Elfkarleby.
Gefleborgs. Gestriklands. Wahlbo (med Sätra och Hem- lingby).
Hamrånge Södra Helsinglands Skog.
Söderala.
Norrala.
Norra Helsinglands Enånger.
Njutånger.
Idenor.
Tuna 9 Län.
Gefleborgs. Wester-Norrlands.
Medelpads.
Harmånger.
Jättendal.
Gnarp. Torp. Borgsjö.
Attmar.
Njurunda (med Galtströms bruk och Svartviks varf).
Ljustorp (med Lögdö och Lagfors bruk).
Indahl.
Selånger.
Sjön.
Alnö.
Häggdånger.
Thorsåker.
Ytter-Lännäs.
Hemsö.
Långsele (med Graninge bruk).
Tillhör Bih. till 11.
Prof. 1859 $ 1860. 4 Sami. 2 Afd. 3 Häft. III. 10 Län.
Wester-Norrlands.
Botheå (med Gålsjö bruk).
Öfver-Lännäs.
Ullånger.
Själevad.
Sj ö st ådern a:
I Göteborgs och Bobus län: 3 9 39 Hallands Christianstads Malmöhus 3? 33 Blekinge „
Calmar „ ,, Östergötlands Strömstad.
Calmar. Westervik.
Oscarshamn.
Norrköping. 11
Sj östäderna 1 Södermanlands län: ,, Stockholms ,, ,, Gefleborgs ,, Westfer-Norrlands Trosa.
Gefle Söderhamn.
Tryckt hos Sam.
Rumstedt. 1800.
Summans.
Stais- samt Allm. Best.- och Ekon.-Utskottets Utlåtande N:o 8. 4 N:o 8.
Ank. till Exp.-Utsk. aen 15 Maj 1860. kl. 2 e. ni.
Utlåtande, i anledning af dels Kongl. Maj.ts nådiga skrifvelse med del af Kommilterade afgifna underdåniga Betänkande och Förslag, angående skjulsningsbesuirets ordnande; dels ock. väckte motioner i samma ämne.
Sedan Rikets Stäuder uii särskilda underdåniga skrivelser den 28 Oktober
Och den 14 December 1857 samt den 30 Januari 1858, jemte föreslående af förhöjning i skjutslegan och af andra utvägar till undanrödjande, så vidt möjligt vore, af de förhållanden, hvilka dittills hindrat skjutsenlreprenaders uppkomst eller bidragit att göra dessa betungande för de skjutsnings-skyldige, hos Kongl. Majit anhållit dels att, då nyssnämnde åtgärder endast kunde leda derhän, att de mest tryckande olägenheterne af skjutsningsbesväret blefvo afhulpne, en Kommitté måtte, för den mera genomgripande reglering af ärendet, som vore önskiig, förordnas att, elter det upplysningar från de olika länens i frågan intresserade medlemmar blifvit infordrade, utreda och föreslå huruvida och pä hvad sätt skjutsningsbesväret må kunna från jordbruket skiljas och denna vigtiga angelägenhet för öfrigt i framtiden på lämpljgasle sätt ordnas; -- dels ock alt åt samma Kommitté måtte i nåder uppdragas alt (aga under öfvervägande så väl frågan om kungs* och kronoskjutsens utgörande, som ock pä hvad sätt poslförings-skyldigheten skulle kunna skiljas från jordbruket, emot åliggande för posthemmanen att fullgöra de onera, från hvilka de nu äro befriade: samt Kongl. Majit, med anledning häraf, dels, genom nådig kungörelse den 11 December 1857, meddelat de förändrade föreskrifter angående skjutslegans Bih. till B.
Brot. 1859 $ 1860. 4 Sami. 2 Afl 4 Haft. 1 2 Sammans.
Slats- sami Allm. Besv.- och Ekon.-Ulshottets Utlåtande N:o 8. belopp m. m., som för tillfället funnos tjenlige, och dels sedermera förorduat en Kommitté att fullgöra de i Rikets Ständers ofvanberörde skrivelser omförmälda uppdrag i afseende å utredning och förslag till reglering af frågorne rörande gästgifveri-, håll- och reserv- samt kungs- och kronoskjutsningsbesvären, äfvensom angående postförings-skyldigheten; så har Kongl.
Maj:t i nådig Skrifvelse till Rikets Ständer den 13 Januari innevarande år, jemte det de hulvudsakliga åsigler, hvaruti Kommittéen stadnat till grund för sitt förslag, af Kongl. Maj:t gillades och hänfördes under fem olika punkter, utmärkte med Litt. a. b. c. d. och e., för öfrigt i nåder andragit, att bland dessa hufvudgrunder vore den, alt de författningsenligt skjuts-skyldige, men nu icke till gästgifverihåll eller reservskjuts indelade hemman skulle, lika med deni, som nu utgöra detta besvär, bidraga till skjutsningens uppehållande, både i och för sig riktigast och innefattade tillika det nödvändiga vilkoret för verkstälibarheten af de förslag till skjutsningsbesvärets ordnande, som Kommittéen i öfrigt framställt, Pä flere i den nådiga Skrifvelsen anförda skäl, och då derigenom ordnandet af hela den vigtiga angelägenheten, enligt den af Kommitterade uppgjorda plan. och särskildt möjligheten att bereda postföringens förening med anstalterne för resandes befordran skulle hufvudsakligen underlättas; ansåge sig Kongl. Maj:t böra föreslå Rikets Ständer, att, ehvad Kommiltéens åsigter i Öfriga ämnen vunne Rikets Ständers godkännande eller icke, antaga Kommittéens förslag i omförmälde del och, i sammanhang dermed, bifalla att, under vilkor Kommittéen föreslagit och i den mån sådant finnes lämpligt, postföringen må frän posthemmanen skiljas.
Då, till iahemtande af Rikets Ständers beslut härutinnan, äfvensom i öfrigt till ledning vid de vidare åtgärder, som i ärendet blefve erforderlige, Kongl.
Majit funnit nödigt öfver Kommitlerades Betänkande och förslag i dess helhet inhemta Rikets Ständers yttrande, hade Kongl. Majit velat särskildt fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, att, enligt beräkning, fogad vid de från Kommittéen inkomne handlingar, skulle, i fäll postskjutslegan komme att blifva lika med den i allmänhet gällande legan för entreprenadskjuts, en ökad årlig kostnad af 53,304 R:dr 80 öre, utöfver den nuvarande, drabba Postverket för postens fortskaffandei och alt en häremot svarande årlig summa således borde, om förslaget biföiles, af Statsverket anslås och ställas till General-Post-styrelsens disposition för betäckande af den förlust, som i berörde afseende kunde för Postverket uppstå; derför Statsverket dock komme att i någon mån vinna godtgörelse genom de af Kommittéen till 18,800 R:dr beräknade rote-vakansafgifter, som efter förändringen borde erläggas af de nuvarande roteringsfrie posthemmanen.
Hvad i öfrigt anginge det af Kommittéen väckta förslag, hvars utförande icke vore beroende af eller egde oskiljaktigt sammanhang med skjutsnings-skyldighetcns ordnande i öfrigt — att nemligen på vissa större väglinier, hvilka Kommittéen benämnt postvägar, befordringen af så väl post som resande skulle besörjas genom anstalter, bekostade af statsmedel och stående under General-Post-styrelsens inseende och förvaltning, kunde visserligen ej bestridas, att derigenom en högst väsendtlig och önskvärd för - Sammans.
Stats- samt Allm. Besv.- och Ehon.-Ulskoltets Utlåtande N:o 8. 3 bättling i det nuvarande sättet för förskaffande af post och resande skulle åstadkommas; men då dessa anstalters uppehållande i den utsträckning
Koiamittéen föreslagit, syntes blifva för Statsverket allt för betungande, särdeles i närvarande tid, då stora kostnader användas till jernvägars byggande, ville Kongl. Majff för berörde anstalt nu icke äska något särskildt anslag, helst det tilläfventyrs torde blifva verkställbar att af Postverkets medel anslå hvad som skulle erfordras, för att, på försök och till en början, å en eller annan väglinie tillvägabringa post- och skjutsbefordring af ifrågavarande eller likartad beskaffenhet.
Dä Kommitterades underdåniga Betänkande och förslag äro till trycket befordrade och till Riks-Ståndens ledamöter utdelade, anser sig Utskottet ej böra här ingå i någon redogörelse för dessa handlingars innehåll.
Inom Hedervärda Bonde Ståndet hafva, beträffande detta ämne, följande motioner och yrkanden blifvit framställde: Af Jonas Andersson från Östergötlands län: l:o Att gästgifveri-, håll- och reserv-skjutsen samt postskjutsen skiljas från jordbruket och ötvertagas af Staten; 2.0
Att, der särskilda förhållanden icke ovilkorligen påkalla Statens omedelbara mellankomst, den resande sjelf betalar skjutsens fulla värde; och 3.0
Att skjutsningsväsendet för Statens räkning genom entreprenader så ordnas, att den minsta möjliga kostnad, så väl för den resande som för Staten må vinnas, på samma gång som en ändamålsenlig transport af posterne, i förening
Aned de resandes fortskaffande, ernås.
Uti detta anförande hafva Bonde-Ståndets samtlige ledamöter instämt.
Af Johannes Andersson frän Skaraborgs län: 1:0
Alf, med upphäfvande af hvad hittills stadgadt är, rörande skjutsningsbesväret, Konungens Befallningshafvande i hvarje län måtte draga försorg derom att nämnde onus, medelst entreprenad-auktion till den minstbjudande upplåtes, samt att, i den händelse inropnings-anbudet på ett eller annat ställe skulle öfverstiga nuvarande bestämda skjutslega, eller uppgå ända till 1 R:dr 50 öre per mil, — hvilket vore det maximi belopp, som motionären, under sådaue förhållanden, ansåge af den resande då böra erläggas — det öfverskjutande ersättningsbeloppet skall utaf 2:dra Artikelns bevillning godtgöras från Riksgälds-kontoret, uppå skeende behörigen styrkte reqvisitioner af vederbö - 4 Sammans.
Best,- och Ehon.-Utskollets Utlåtande N:o 8. rande Konungens Befallningshafvande, som genom Uppbördstjenstemännen, hvar inom sitt distrikt, berörde ersättningar böra fördela; 2.0
Att alla posthemman åsättes en ärlig skatt, svarande mot den lindring desamma genom nu föreslagna förändring komrne att tillskyndas, och att de härigenom uppkommande skattemedel måtte ingå till Kiksgälds-verket.
Af C. A. Larsson från Östergötlands län: a) Att icke något vidare bidrag från fastigheter på landet, äu det som redan under namn af skjutsfärdspenningar finnes inbegripet uti grundräntorne, måtte komma att utgå för uppehållande af gästgifveri-, häll- och reserv-skjutsen inom riket; b) Att den resande måtte förklaras skyldig erlägga fulla värdet för den skjuts han under resan begagnar och hvilket värde rättvisast bestämmes genom särskild entreprenad-auktion för hvarje gästgifveri; c) Att rättigheten lili anläggande af gästgifveri måtte öfverlemnas åt fri konkurrens, med uttryckligt förbehåll att denna rättighet är oskiljaktig från entreprenadskjuts-skyldigheten och följaktligen må utöfvas endast af den, som å entreprenad-auktion öfvertager skjutsbestyret för bästa priset; d) Att tili skjutslegans minskning och entreprenadens underlättande undersökning af Konungens Befallningshafvande måtte anställas för utrönande af det antal hästar, som minst borde hållas på stall och att anskaffningstiden för ett större antal hästar må blifva utsträckt sä långt, som med en resandes billiga anspråk kan vara förenligt; och e) Att de vidare detaljbesiämmelser, som kunna erfordras, måtte öfverlemnas åt Konungens Befallningshafvande, efter samråd med kommunerna, inom länen.
Af Måns Månsson frän Calmar län:
Alt legan för postföring, bestridd af posthemman, måtte höjas: för förskaffande af ordinarie posten, efter för hemmantalet bestämd våglängd, till R:dr — 80 öre, * förskaffande af extra poster å landet, till » 1: — » » dito af extra poster från stad, till » 1: 20 » samt för öfver hemmantalet bestridd postföring, till » 1: — » allt milen för hvarje häst.
Af Olof Andersson och Johan Johansson från Calmar län:
Att skjulslcgan för postföringen på öland hädanefter blifver bestämd till 80 öre R rut per mih Sammans.
Stats- samt Allm. Besa.- och Elion -Utskottets Utlåtande ]S:o 8. 5 Af N. Fr.
Andersson frän
Östergötlands län:
Att skjutslegan för all postiorsling malle betalas med lika belopp, som om posteu med gästgifvarskjuts fortskaffades, och att, vid bestämmandet deraf, man må rätta sig efter skjutslegan ä den gästgifvaregård, som ligger närmast intill det posthemman, hvarifrån skjutsen blifvit bestridd; samt sutligen att, enligt gästgifvare ordningen, få njuta ersättning för den tid, som öfver en timma får väntas på postens ankomst.
Af Olof Olsson i Olsbyn från Wermlands län:
Att kungs skjuts skall utgöras af de personer och till det pris, som genom vederbörande Kronobetjening kan betingas, samt skilnaden emellan fastställda skjutslegan och det betingade priset godtgöras af allmänna medel.
Derjemte har:
Maj:t i nåder låtit, genom Chefen för Civil-Departementet, öfverlemna en af Direktionen för Kohlbäcks skjutsbolag till Kongl. Maj:t i underdånighet iugifven ansökning, att, sedan nämnde bolag, bildadt af de 283 J mantal, som voro skjutsnings-skyldige vid Kohlbäcks gästgifvaregård i Westmanlands län, inköpt och utarrenderat berörde gästgifvaregård, på sådana vilkor, alt Bolagets delegare numera voro befriade från hvarje vidare utgift eller omsorg om annan i lag påbjuden skjuts än kungs- och kronoskjuts, delegarne i Kohlbäcks skjutslag ej mätte blifva underkastade den afgift, som de i nåder förordnade Kommitterade föreslagit böra, i och för skjuts skyldighetens ordnande, drabba hvarje skjuts-skyldigt mantal.
Ilos Högloiliga Ilidderskapet och Adeln har Friherre Sprengtporten, J. W., då Kongl.
Maj:ts nådiga skrifvelse i ämnet derstädes remitterades, andragit: att uti ett vidsträckt och glest befolkad! land hade visserligen de resandes fortkomst ej annorledes kunnat af samhället ordnas, än derigenom att de närboende förpligtades sådant emot nöjaktig vedergällning besörja; men att frän detta förhållande, som närmast sammanfölle med begreppet om en polis-ordning, öfvergå till ett stadgande, som förvandlade skjutsningsbesväret till ett real-onus och ställde den skjuts-skyldige i ett skattskyldighetstillstånd till de resande, kunde ej på rättsgrunder försvaras, enär den, som hade nyttan af en sak, jemväl vore rätter person att densamma betala.
Den lika fördelningen på aila skjutsuings-skyldige hemman af en på detta sätt uppkommen skatt saknade jemväl skäl af billighet och komme tvifvelsutan i följd af våra hemmans olika godhet och värde, i mänga fall att medföra den verkan att bördan flyttades från den, som kunde ega större förmåga att bära densamma, på en annan som egde mindre.
Sålunda vore ett hemmans värde nära Slockholm, Göteborg, Malmö elier Ystad helt annat än värdet af ett hemman i många aflägsna landsorter.
När fråga vore om hittills ålagde beskattningar linge man åtnöja sig med den ojemnhet i beskattningen, som vore en följd af vårt nuvarande ka - 6 Sammans.
Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-VIskottets Utlåtande N:o 8. meral-väsende, men detta vore ej den grand, på hvilken man torde uppstapla nya skatter.
Ifrågasättas kunde jemväl på hvad sätt denna nya skatt skulle uppstå.
Stiftarne af vära Grundlagar hade aldrig tänkt sig det förhållande att grundskatterne kunde komma att förhöjas eller nya sädane påläggas, och 73 § Regerings-Formen, sora stadgar att inga nya pålagor få utan Rikets Ständers samtycke påbjudas, anvisade äfven alt sättet för sådane beskattningar vore bevillning.
Friherrens åsigt om skjutsningsbesvärets ordnande vore derföre
Att reservskjutsen icke kunde inom värt land fullständigt afskalfas; Att medlen till skjutsväsendets förbättring borde sökas i legans förhöjning, i den mån sådan! erfordrades; och derest man, afen eller annan orsak tvekade att vidtaga denna utväg, Staten då, i hvad högst nödigt vore, borde mellankomma och lägga den kostnad, som förbättringen medförde, på allmän bevillning.
Derjemte har Friherren uttryckt den åsigt att, i samma män, som våra jernstambanor vinna i utsträckning, komme i denna fråga mycket, som nu kunde synas mörkt och svårlöst, att med lätthet reda sig, hvadan Friherren ej heller ansåge tiden till en fullständigare reform ännu vara inne.
Uti Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets vid förra riksdagen aflåtna Betänkande N:o 110, i anledning af väckta motioner rörande skjutsningsbesväret, återfinnes pag.
5—9 redogörelse huruledes detta onus för jordbruket uppkommit.
Man inhemtar deraf, hurusom, sedan allmogen länge klagat öfver våldgästning och tvungen friskjutsning, skjutsnings-skyldighelen småningom blifvit reglerad och slutligen erhållit den form hvaruti densamma för närvarande sig befinner.
Af denna redogörelse framstår jemväl att afsigten med reglerandet icke varit att härigenom pålägga jordbrukaren någon ny börda eller skatt, utan blott att bereda på samma gång tillfälle för de resandes fortskaflånde på det enda sätt, som vid den tiden ansågs möjligt, eller genom jordbrukarnes försorg, samt tillförsäkra jordbrukaren om den ersättning för berörde besvär, som då ansågs nöjaktig och med billigheten öfverensstämmande.
Myntvärdets fallande, utan någon deremot svarande förhöjning i skjutslegan, samt, i förening härmed, den tillökade trafik, som genom landets starkare befolkning och näringarnes utveckling uppstått, och det högre värde, som ett förbättradtjordbruk skänkt menniskans och hästens dagsverken; allt detta har sedermera bidragit att förvandla de föreskrifter, hvaruti lagstiftaren fordom sökte de resandes och den skjutsnings skyldiges gemensamma fördel, till blott en tung börda för denne sednare, utan att ändock fortskaifningen kan anses vara på ett för de resande tillfredsställande sätt ordnad.