Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, Poppius, v. Schul-” zenheim och v. Hartmansdorff, /i) Tit. v. Hartmansdorff, . < - Bilagor lill Constitutions-Uiskottets Memorial, IV.-o 13. 15 lill den der befintliga Öfverbyggnad, hafva hvarken Föredraganden eller Stals-Rådet o) vid föredragning den i/± Aug. 1834 erinrat att denna svårighet var i Boställsordningen förutsedd och afhulpen, och alt deri således ingen anledning fanns lill eli undantag från den i Kongl, Kungörelsen den ig Juli i832 för utarrendering stadgade ordning; men deremot tillstyrkt, alt Kongl. Maj:t, emot en årlig ersättning lill Skånska Dragon-Regementets löningsfond, motsvarande det belopp, hvartill boställs-afkastningen blifvit uppskattad, mätte nämnde boställe på 3o år öfvertaga, likväl med försäkran att, i händelse Regementet under tidens lopp önskade återfå bostället, detsamma i laga ordning afträda.
Vid Kongl. Maj:ls den io Nov. 1837 gifna förklaring att, då 011 S:t Barthelemys olyckor förorsakat Kongl.
Majlis handcassa betydliga utgifter, och då Kongl. Majit vidare inhemtal, att en del af Handels- och Sjöfartsfondens medel, hvilkas förräntande emot 5 procent Kongl. Majit tillåtit, för närvarande saknade placering, Kongl.
Majit ville, såsom lån för kolonien Sit Barthelemy, men under ansvarighet af Hans Majits handcassa, utaf Handels- och Sjöfarls-Fonden emottaga 5o,ooo Ridr, hafva Föredraganden och Stals-Rådet p') icke erinrat, hvarken om lämpligheten alt öfverlemna frågan åt Convoy-Commissariatet, eller om de öfriga, vid lån utur publika cassör, vanligen erforderliga former, t. ex. borgen såsom för egen skuld, o. s. v.
Då vederbörande Landshöfdingar i Gefleborgs och Wermlands
Län i underdånighet hemställt, hvar för sitt Län, den förre om inställande af 1837 års, och den senare om inställande af 1838 års be värings- och Regementsmöten — en åtgärd, som de ansett nödvändig, för att i någon mån lindra följderna af de Länen öfvergångna missvexter — funno, i den nöd, som hotade hela landsorter och hvars verklighet var intygad af Embetsman, hvilkas sannfärdighet i delta afseende icke borde misstänkas, Konun - 0) Tit.
Grip, af Wetterstedt, Mörner, Lagerbjelke, Åkerhjelm, Poppius oell von Schulzenheim. p) Tit.
Rosenblad, Mörner, Löwenhielm, Adelsvärd, voa Schulzenheim, Gyllenhaal och Skogman. 16 Bilagor till Conslitutions-Utskottets Memorial, IV.-o 13. gens Rådgifvare den 20 Januari 183-y c/~), den g r) och 16 s) Fehr. i838 icke skäl att ens inställa den redan öfvade stammens för året bestämda öfningar.
Synnerlig uppmärksamhet förtjena!- denna obenägenhet i fråga om Landshöfdingens i Wermland 2:ne gånger gjorda och med serdeles ömande skäl beledsagade framställning.
Den ip Jan. 183S afstyrkte Stats-Rådet bifall till Riksens Ständers uti underd. skrifvelse af den 24 Juli 1834 anmälde anhållan, att vid Markegångssättning å dagportioner och rationel- för lågande trupp måtte upplagas icke blott värdet af dessa portioners och rationers beståndsdelar, ulan äfven andra derför nödiga kostnader, samt att det sålunda bestämda portions och rationsvärdet icke af Kammar-Collegium skulle kunna jemkas eller nedsättas.
Den 12 December 1835 föredrogs inför Konungen Landshöfdingens i Malmöhus Län underd. skrifvelse den 17 Nov. samma år, deruti han, jemte anmälan, alt sedan, likmätigt Nåd.
Generalordres af den 3o förutgångne Oct., 8g beridne cavallerister och 77 soldater, under nödigt befäl, blifvit commenderade till tullbevakningen inom länet, Landshöfdingen ansett sig pligtig att förordna om fri inqvartering å anviste stationer, anhöll, att då en betydlig styrka af ordinarie tullbevakningen vore förlagd i Ystad, och Kongl. Maj:t, genom Nådigt bref den 22 Dec. i832, stadgat, att kuslbevakningspersonalen skulle förses med qvarter, dock emot ersättning, efter öfverenskommelse med värdarne, nådig föreskrift måtte varda meddelad, huruvida, för nämnde manskap, ej mindre under fram- och återmarschen, än på y) Tit.
Rosenblad, Mörner, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, von Schulzenheim, Hård och Grip. /-) Tit.
Rosenblad, Adelsvärd, Åkerhjelm, von Schulzenheim, Hård, Gyllenhaal och Grip. s) Tit.
Rosenblad, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, Hård, Gyllenhaal och Grip. t) Tit.
Rosenblad, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, von Schulzenheim,, Hård och Grip. Bilagor till Constilutions-Utskotlets MemorialIV.-o 13. 17 på stället, borde beviljas inqvarleriugsersättning till utgående i båda falien af tullmedlen.
Sedan General-Tull-Styrelsen, på den grund, att den lill Ystad beordrade kuslbevakningspersonalen ej allenast tillhörde en verklig under krigsarliklarne lydande militaire-corps, utan äfven kunde anses utgöra en tillfällig förstärkning i den till fri inqvartering berättigade garnisonen, samt för öfrigt de i kustbevakares ställe commenderade ca vallei ister och soldater voro närmast jern förliga med tågande trupper, beordrade lili serskild förrättning bemma i landet, ansett sig, med åberopande af inqvarterings- och tåg-ordningarne, böra afstyrka den ifrågasatte ersättningen af tullmedlen, blef Landshöfdingens hemställan, på Stats-Secreterarens och Stats-Rådets u) tillstyrkan, afslagen.
Den 26 Oct. i838 föredrogs hos Kongl. Maj:t en underdånig framställning om den ändring i General-Mönstrings-Instructionens 9:de §., att personer, som voro äldre än 25, högst 28 år, icke borde få till rekryter vid Indeldta Regementen antagas.
Såsom nyttigt och behöfligt för armeens tjenstbarhet, samt äfven ledande till fördel, så väl för rust- och rotehållare, enär rekrytering mera sällan förekomme, som för soldalerne, hvilka lättare kunde qvarstå tills de upphuuno den för underhållsrätt nödiga tjensteålder, tillstyrkte Konungens Rådgifvare, -u) att den för rekryter vid indeldta infanteriet stadgade högsta ålder skulle nedsättas från 36 till 3o år.
Sedan Rikets Ständer, den 19 JVov. i834> anhållit, att Skånska Dragon-Regementet måtte få remonteras med hästar af hvilken färg som helst, u) Tit.
Rosenblad, Mörner, Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, Poppius von Schulzénheim oell Skogman. v) Tit.
Rosenblad, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, von Schulzenheim, Hård, Gyllenhaal, von Hartmansdorff och Grip.
Prof. 1840.
3 Sami. ii%llåftel. 3 18 Bilagor lill Constitutions-Utskoltels Memorialk 2V.-o i3. och Krigs-Collegium, den u Jan. i835, ansett Bifall till denna Rikets Ständers anhållan skola komina att för de rustande medföra en möjlig
Besparing i remonteringskostnaden, förklarade Konungens Rådgifvare x?) den 38 Mars 1835 sig icke kunna tillstyrka någon ändring, enär, på grund af militairiska skäl, eli tyngre
Cavallerie alltid ansetts böra vara remonteradt med hästar af någorlunda lika färger, och tillgång på hästar af den färg, som Kongl. Förordningen den 11 Maji 1 yp5 föreskrifter, desto mindre inom provinsen kunde saknas, som de öfriga två der förlagde Cavalleri-regementen remontcras med hästar af hvilken färg som helst.
Den 17 Nov. 1837 förklarade Konungens Rådgifvare,jr) att, då Rikets Ständer icke Bifallit Kongl. Maj:ts Proposition om Jemtlands Läns rotering, och de förmodade, alt Kongl. Maj:t icke skulle vilja antaga och gilla, hvad Rikets Ständer i ämnet föreslagit, såsom ledande till nära nog en upplösning af Jemtlands Fältjägare-Regemente, hade Konungens Rådgifvare väl funnit, å ena sidan, att deraf kunde Blifva en följd, att Jemtlands Regemente Borde uppsättas till dess ursprungliga styrka af 1000 man; men i Betraktande, å andra sidan, att Kongl.
Majrt skulle vilja i Nåder Bereda de roteringsskyldige all den lindring, som med landets försvar vore förenlig oell öfrige omständigheter då gåfvo vid handen, ansett sig Böra i underdånighet tillstyrka alt låta höra rotehållarne och andra roteringsskyldige, huruvida de ville, emot det att Regementet än vidare BiBehölies vid styrkan af 800 man, från i836 års Början tills vidare utgöra den, genom Kongl.
Brefvet den 21 Nov. 1827, Bestämda vacance-afgiften, för hvilken händelse föreslogos åtskillige i sammanhang dermed nödiga åtgärder; yttrande Konungens Rådgifvare den förmodan, att Kongl- Majrt, i händelse vederbörande rotehållare och andra roteringsskyldige skulle vägra att den ifrågasatta vacance-afgiften vidare erlägga, i Nåder skulle förordna om uppsättning och utgörande af effectiv rotering för Regementets gamla styrka, 1000 man, intill dess den slutliga regleringen kunde försiggå.
x) Tit.
Rosenblad, af Wetterstedt, Mörner, G. Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, Poppius, von Schulzenheim och Grip. y) Tit.
Rosenblad, Mörner, Löwenhielm, Adelsvärd, von Schulzenheim, Gyllenhaal och Grip. bilagor till Constitutions-Utskottets Memorialj N;o i3. 19 N:o 25.
Den i5 Mars 1834 hemställde Föredraganden z) att, då Handelstractaten med Ryssland af den 26 Februari 1828 med den 8 April förstnämnde
Ar ginge till ända och underhandlingar om en ny ännu icke vore bestämdt började, Kongl.
Majit matte besluta, huru med handeln mellan Sverge samt Ryssland och Finland borde förhållas, tilt dess en närmare reglering af ifrågavarande handelsförhållanden kunde åstadkommas.
Sedan Stats-Ministern för Utrikes Ärendena upplyst, att Ryska Regeringen framställt önskan om prolongation af 1828 års Handels-convention oförändrad för sex månader, på det underhandlingen om en förnyad convention kunde under tiden fortsättas och afslutas, anförde Föredraganden, att förlängning å obestämd lid skulle bidraga till fördröjande af underhandlingarnes öppnande eller afslutande; men alt, om inga serskilla föreskrifter mellankomme, den inträdande tillämpningen af tulltaxans allmänna föreskrifter, serdeles på Finska varor, skulle innebära en alltför hastig och derigenom på handelstrafiken skadligt inverkande förändring, samt att dessutom en ny allmän tulltaxa nu vore under utarbetning, — och föreslog derföre utfärdande af en kungörelse, innefattande efter omständigheterna och förhållandena lämpade stadganden, hvilka från och med den dag, Kongl. Majit täcktes bestämma, och derefter tills vidare, skulle lända lill efterrättelse.
På Stats-Rådets tillstyrkan, gaf Kongl. Majit härtill sitt Nådiga bifall, och fastställde dagen, då de föreslagna stadgandena skulle träda i kraft, till den 1 Juni samma år.
Den 12 Juli i834 föredrog Stats-Secreteraren a) i underdånighet, dels Rikets Ständers skrifvelse af den 17 förutgångne Juni, deri Rikets Ständer anhållit, att Finland hädanefter skulle vara underkasladt samma tullafgifter, som i allmänhet blefvo af Rikets Ständer för inkommande varor bestämda, dels ansökningar från Handels-Societeterne i Malmö m. 11.
Städer om upphörande, i hela dess vidd, af ofvanberörde 1828 års Handelsconvention, samt att, vid en blifvande ny, Rikets fördel i åtskillige uppgifne omständigheter skulle iagttagas.
Föredraganden anförde dervid, att, enär en förnyad convention den a3 Juni samma år blifvit afslutad, Rikets Ständers underdåniga skrifvelse då icke kunde föranleda till någon åtgärd; att vid pröfning af handelsförhållandena emellan j Sverige och Finland, jemväl och förnämligast borde tagas i betraktande deras re - js) Tit.
Skogman. a) Skogman. 20 Bilagor till Constitut iöns-Utskottets Memorial, N.o /.*. sultat på det hela; alt Finland vöre det enda land, der Svenske
Fabriksidkare kunde påräkna afsättning af sina tillverkningar, och Svenska Handlande försäljning af andra länders till Sverige införde producter; att värdet af importen från Finland, under de senare åren, varit i aftagande, och värdet af exporten dit i ständig till vext; samt att den korta tidrymd af endast 3 år, hvarpå, enligt Kongl, Maj:ts föreskrift, Handels-convénlionen af den 23 Juni, blifvit afslutad tillkännagåfve, att den utgjorde sista öfvergångspunklen till försättande af handelsförhållandena mellan Sverge och Finland på samma fot, som med andra främmande länder i allmänhet; och förklarade Föredraganden Handels-Societeternas ansökningar icke fordra någon åtgärd, eller föranleda annat serskildt yttrande, än att den af Handels-Societeten i Malmö ingifna vittnade om dumdristighet i anspråk, förenad med oförmåga eller obenägenhet att betrakta frågan i dess förhållande till Rikets handel och näringar i allmänhet.
Den 23 Mars i838 förordnade Kongl. Maj:t, i öfverensstämmelse med Föredragandens samt Stats-Rådels närvarande Ledamöters bj) tillstyrkan, alt Svenske underhandlarne, om ny Handeistractat med Ryssland, borde söka undvika andre eller lieie undantag för importen från Finland till Sverige, än dem, som Ryska Plenipolentiärerne först föreslagit, och icke medgifva den sedermera begärda införseln af glasvaror mot nedsalt tull; att de i intet fall borde medgifva nedsättning i afgifterne å Finska varor, under hvad i834 års serskilta Tariff innehölle, men i möjligaste målto, äfven om det skulle föranleda förhöjning i afgifterne å Svenska varor, sorn till Finland infördes, söka bereda ytterligare förhöjning, i afgifterna å de från Finland till Sverige införda viclualievaror; äfven sofa att samma underhandlare i det längsta borde vidhålla att afsluta om de speciella undantagen endast för fem år, med lämplig förhöjning i afgifterne efter de 3 första årens förlopp, för hvilket ändamål de egde, om så fordrades, samtycka dertill, att de i i838 års serskilta tariff bestämda afgifter å varor, införde från Finland till Sverige, lingö under de tre första åren bibehållas; men att de icke borde afsluta om de speciella undantagen för längre tid, än 6 år, med förhöjning efter 3 eller 4 ;<>rs förlopp i begge fallen, det löpande året inberäknadt m. m.
Den 4 Maj i838 föredrogs inför Kongl. Maj:t det emellan Svenske och Norrske underhandlarne å ena och de Ryske å andra sidan upp - b) Tit.
Rosenblad, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, von Schulzenheim, Hård, Gyllenhaal och Skogman.
Bilagor till Cons t itu t iöns- Ut skottets Memorial, N.-o i3, 21 rättade förslag till Handelstraclat i Svenskt och Norskt Stats-Råd, hvarvid Konungens Svenske Rådgifvare c) finnas hafva tillstyrkt antagandet.
Sedan i serskild tariff, bifogad Handels-, Sjöfarts- och Vänskapstractaten den 8 Maj 1838 emellan Sverige och Norrige å ena samt Ryssland å andra sidan, för råg från Wasa elier Nyland, som till Sverige inkommer, till ett maximum af booo tunnor årligen, blifvit bestämd en införselstull af 32 sk. banco per tunna, så hade Kejserliga Finska Senaten i ministeriel väg gjort framställning, att invånarne i provinserne Wasa och Nyland skulle förklaras berättigade att till Sverige införa hälften af dessa 6ooo tunnor råg.
Då detta ärende, sedan General-Tull-Styrelsen på anförde skäl hade afstyrkt bifall, den i Februari iSzjo inför Hans Maj:t Konungen i Siats-Rådet föredrogs, anmälte Siats-Ministern för Utrikes Ärendena, att han åt härvarande Ryska Beskickning meddelat innehållet af Tuli-Styrelsens utlåtande, i ändamål att från Ryska sidan erhålla ett på förekomne skäl och omständigheter grundadt medgifvande, att det, enligt serskild tariff, till den x Januari iS/jb gällande stadgandet om införsel af Wasa- eller Nylands råg till
Sverige måtte för den ännu återstående tiden varda på lika sätt som tillförne tillämpadt, men att Ryska Beskickningen lemnat det svar, att, på grund af Tractaten, den å Finska sidan äskade rättighet till införsel af hälften af den bestämda råg-qvantiteten fortfarande påyrkades.
Föredraganden och Stats-Rådets Ledamöter d) yttrade, att, då försöket att genom underhandling tillvägabringa eftergift af det i omförmälda målto framställda anspråk ej haft önskad framgång samt den ifrågavarande Tariffen icke uttryckligen innehöll, att den emot deri stadgad tull medgifna införselsrättighelen skulle vara endast Svenska undersåter förbehållen, hvaraf åter följde, att delaktigheten till hälften uti den, genom ömsesidig tractat betingade för morien icke kunde den andra maktens undersåtare förvägras, så funno Föredraganden och Stats-Rådet sig häraf föranledde lill den underdåniga hemställan, att Kongl. Majrt, med bifall till Finska Senatens förslag, täcktes förklara, att, för innevarande år och framgent under den genom Tractaten bestämda tid, i afseende på införsel af Wasa- eller Nylands råg, hälften af det fastställda qvantum finge införas af Svenske och den andra hälften af Finske undersåtare, under iakttagande, dels att de båda ländernas invånare, som hade för afsigt, c) Tit.
Rosenblad, Stjerneld, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, von Schulzenheim, Gyllenhaal och Skogman. d) Tit.
Rosenblad, Stjerneld, Åkerhjelm, J.
Lagerbjelke, von Schulzenheim, Hård'
Ihre och Munthe. :„<V 22 Bilagor till Constitutions-Utskottets Memorial, N.-o i3. alt sjöledes till Sverige under seglationstiden införa Wasa- eller Nylands råg, egde att före den i Maj hvarje år sådant med uppgift af tunnetalet anmäla hos General-Tull-Slyrelsen, som horde meddela införselstillåtelse, så länge qvantiteten icke öfversteg den i Tariffen Lestämda, dels ock, att, om ettdera landets invånare inom förberörde termin icke anmält sig att till fullo importera deras 3ooo tunnor, det andra landets undersåter, som voro de första att sådant begära, skulle erhålla rättighet att införa det hela eller en del af denna råg, med tiligodonjutande af den i Tractaten stadgade tull-lindring.
Sedan den 7 April 1837 tullfri utförsel af spannmål till årets slut blifvit beviljad, e) beslöts den 2 November samma år /) nedsättning i införselstullen m. ra. för korn och bafra till den i5 Maj följande året, en nedsättning, som den 2 Februari i838 g') utsträcktes till den i5 derpåföljande Juni och den 3o Mars /i) för de Norra länen villkorligen lili den i5 Juli; den 6 April samma år nedsattes f) införselstullen å råg och rågmjöl till den i5 Juni; den 11 Maj samma år Å) förlängdes nedsättningen för alla ofvanuppgifne sädesslag samt rågmjöl till den i5 Juli, hvilken förlängning den 23 Juni samma år l) för råg, korn och bafra utsträcktes till slutet af Augusti månad.
Utskottet har fästat uppmärksamhet dels vid den först medgifna tullfriheten vid utförseln, hvars olämplighet allt föi snart ådagalades, dels vid den för all speculation hinderliga melhoden att e) Närvarande: Tit.
Rosenblad, Mörner, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, ron Schulzénheim och Skogman, som tillstyrkte. f) På tillstyrkan af Tit.
Rosenblad, Mörner, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, von Schulzenheim, Gyllenhaal och Skogman. g) På tillstyrkan af Tit.
Rosenblad, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, von Schulzenheim, Gyllenhaal och Skogman emot Tit.
Hårds afstyrkande. h) I närvaro af Tit.
Rosenblad, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, von Schulzenheim Gyllenhaal och Skogman. i) På tillstyrkan af Tit.
Rosenblad, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, von Schulzenheim och Gyllenhaal; samt i afseende på tiden äfven af Tit.
Skogman, som likväl afstyrkte tullnedsättningen i det hela. k) Pa tillstyrkan af Tit.
Rosenblad, Stjerneld, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, Gyllenhaal och Skogman, emot Tit.
Hårds afstyrkan.
I) I närvaro af Tit.
Rosenblad, Stjerneld, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, von Schulzenheim och Skogman.
Bilagor till Constitutions-Utskotlcts Memorial, N:o 13. 23 för den sedermera nödig Befunna införselstillåtelsen bestämma så kort tid, och att hvarje gång likaledes blott med några få veckor förlänga den.
Den 19 Juli i834 m) bifölls en Skeppares ansökning om eftergift af karantänsafgift, ehuru han försummat att å misstänkt ort förse sig med Sundhetspass, hvarvid såsom skäl för befrielsen anfördes, att skyldigheten att förse sig mod Sundhetsbetyg sedermera blifvit tills vidare inställd.
Ett Svenskt Skeppsrederi erhöll den 22 November i839 72) tillstånd att få naturalisera ett större på utrikes ort byggdt ångfartyg, sedan styrkt blifvit, att machineriet vore inom Sverige förfärdigadt, samt en tullafgift af 5 Riksdaler Banco per läst blifvit för fartyget erlagd; hvarjemte med de inventarier, hvilka för fartygets hitresa ej kunde umbäras, borde förhållas, enligt Kongl. Kungörelsen den 9 November i838.
Såsom skäl hade blifvit anfördt, att ett sådant fartyg icke förr än efter längre tid från Svenskt Skeppsvarf kunde erhållas.
Den 7 Februari 1835 o), den 9 November i836 p') och den 20 Januari 1887 <7), erhöllo en främmande makts undersåter rätt att för fartyg, som de ämnade i Norrland låta bygga, få dels tullfritt dels fritt från både tull och andra afgifter införa nödiga skeppsinventarier.
Den 19 Mars i836 F) fick ett Svenskt handelshus och den i3 Juli samma år s) en Stads Magistrat och Handels-Societet rätt till tullfri införsel af skeppsinventarier till fartyg, byggda på vissa varf. m) På tillstyrkan af Tit. af Wetterstedt, Mörner, G.
Lagerbjelke, Åkerhjelm, Poppius, von Schulzenheim och Skogman. n) Föredragande Tit.
1 samma mening instämde Tit.
Ihre, Gyllenhaal, von Schulzenheim och Stjerneld.
Hård ansåg intet skäl att tillstyrka undantag från hvad rörande tullafgifter i allmänhet var stadgadt, och häruti instämde Tit.
Tit. J. Lagerbjelke afstvrkte äfven naturalisationen. o) På tillstyrkan af Tit.
Rosenblad, af Wetterstedt, Mörner, G. Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, Poppius, von Schulzenheim och Skogman. p) På tillstyrkan af Tit.
Rosenblad, G. Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, von Schulzenheim och Skogman. 11) På tillstyrkan af Tit.
Rosenblad, Mörner, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, Hård, von Schulzenheim och Skogman, r) På tillstyrkan af Tit.
Rosenblad, Mörner, Löwenhielm, Adelsvärd, Poppius, von Schulzenheim och Skogman, s)
På tillstyrkan af Tit.
Rosenblad, G.
Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, von Schulzenheim och Skogman. 24 Bilagor till Constitutions-Utskottets Memorial, N.o i3.
Den i3 Mars t), den a5 Maj u) och den ii September v) i835 hafva serskilde Svenske
Handlande erhållit tillstånd att fä utföra spannmål emot den tull, som gällde den tid, då samma spannmål blifvit uppköpt, ehuru denna tull sedan blifvit höjd.
Den 12 April j 834 -*0 elt Läns Landtbushållnirigs-Sällskap och den 28 Juli^yj), den 26 September z) och den a5 October a) 1807 serskilde Svenske Handlande rätt att införa spanmål mot nedsatt tull o. s. v. Tre ef dessa tillåtelser afsågo utsädeshehofvet.
Den ti Juni i836 b), den 28 April c) och den 28 Juli d) 1837 hafva Fabriksidkare erhållit tillstånd första gången till tullfri införsel och de båda senare gångerna lill införsel mot nedsatt tull af åtskillige för deras tillverkningar nödiga råvaror.
Den 4 Juni i836e) har tullfri införsel blifvit beviljad för artiklar, hörande till Theater-costymering.
Den 3o Juni 1837_/) finnes hälften af en upphäfven tull-lindring hafva blifvit undantagsvis ett handelshus rnedgifven.
Den 5 Oct. i83pg) medgafs, på Kejserliga Eyska Beskickningens begäran, t) På tillstyrkan, af Tit. af Wetterstedt, Mörner, G.
Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, Poppius, von Schulzenheim och Skogman. u) I närvaro af Tit.
Rosenblad, af Wetterstedt, Mörner, G. Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, Poppius, von Schulzenheim och Skogman. f) Deltagande i Kongl. Regeringen, Tit.
Rosenblad, Löwenhielm, Adelsvärd och von Schulzenheim, Föredraganden Tit.
x) På tillstyrkande af Tit.
Rosenblad, af Wetterstedt, Mörner, G.
Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm och Skogman. y) På tillstyrkan af Tit.
Mörner, von Schulzenheim, Hård, Gyllenhaal och Skogman. a) I Kongl.
Regeringen deltogo Tit.
Rosenblad, Mörner, Löwenhielm, Åkerhjelm, Föredraganden Tit.
Skogman. a) I Kongl. Regeringen deltogo Tit.
Rosenblad, Löwenhielm, Åkerhjelm och von Schulzenheim, Föredraganden Tit.
Skogman. b) På tillstyrkan af Tit.
Rosenblad, Mörner, G. Lagerbjelke, Löwenhielm, Adelsvärd och von Schulzenheim emot Tit.
Skogmans afstyrkande. c) På tillstyrkan af Tit.
Rosenblad, Mörner, Löwenhielm, Adelsvärd, Åkerhjelm, von Schulzenheim och Hård emot Tit.
Skogmans afstyrkande. d) På tillstyrkan af Tit.
Mörner, von Schulzenheim, Hård och Gyllenhaal.
Skogman åberopade sitt förut i dylik fråga afgifne yttrande e) I närvaro af Tit.
Rosenblad, Mörner, Löwenhielm, Adelsvärd, Poppius och Skogman. f) På tillstyrkan af Tit.
Rosenblad, Mörner, Hård, Gyllenhaal och Skogman. g) På tillstyrkan af Tit.
Rosenblad, Stjerneld, Adelsvärd, Åkerhjelm, J. Lagerbjelke, von Schulzenheim, Hård, Gyllenhaal, Ihre och Munthe.
Bilagor lill Constilutions-Utskotlels Memorial, N.o i3. 25 gäran, åtskilige jern verksägare rätt att från Sverige utföra tillsammans i3oo Skepp:d tackjern, utöfver det genom 7 Art. af i838 års Handels-Tractat bestämda maximum.
Den ii Aug. 1837 finnes befrielse från lull och andra umgälder A) medgifven för ett fat arrak, som år 1831 blifvit på nederlag upplagdt, men vid inventeringen funnits utläckt och tomt.