Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M:t i underdånighet anhålla, att stapelstads-rätt måtte beviljas Köpingen Döderhultsvik, med vilkor att Köpingen ej blott på egen bekostnad uppför rådstufva, tullhus och vågbod, äfvensom fängelse med flera erforderliga allmänna byggnader, utan ock åtager sig att vidkännas de bidrag till nödige tjenstemäns aflönande, som stapelstäderna i allmänhet åligga, eller E. K. M:t kan finrfa för godt i Nåder bestämma.
Expedilions-Ulskotlels Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o 33. 31 N:o 25.
Preste-Ståndet den 15 — — Borgare-Ståndet den 15 — — Bonde-Ståndet den 16 — — Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, angående upphiijvandc af 25 §. i Kongl.
(Ali*. Besv.- och Ekon.-Ulsk:ts Bet:de, N:o 55.) S. A. K.
Då, enligt hvad Rikets Ständer inhemlat, E. K. M:t godlfunnit i Nådigt CirculärBref af deu 4 sistl.
Jannuari förklara Gefleborgs, Wester-Norrlands, Westerbottens och Norrbottens läns fiskeri-idkare berättigade att, utan hinder af stadgandet i ”25 §. af Kongl.
Fiskeri-Stadgan den 29 Juni 1852, att till kärl, hvari saltade fiskvaror för afsalu inpackas, skall nyttjas virke af ek och bok eller gran, men ej af lall, så framt tillgång på något af de förra trädslagen i orten finnes, för inpackning af saltade fiskvaror, ämnade till afsalu, begagna af tallvirke förfärdigade kärl; men samma förhållande, som föranledt det för Norrland sålunda i Nåder medgifna undantag från tillämpningen af nämnde §., eller att tillräcklig tillgång på annat till fisk-kärl tjenligt virke än tall icke förefunnits, jemväl inträffar i afseende på åtskilliga andra orter inom riket, hvilket synes ådagalagdt derigenom, att tallvirke till fisk-kärl allmänt begagnas, hafva Rikets Ständer ansett att enahanda förmån, som blifvit den Norrländska kustens fiskeriidkare förunnad, bör lemnäs åt rikets alla öfriga innevånare, som sysselsätta sig med ifrågavarande näring; och få Rikets Ständer alltså i underdånighet anhålla, det E. K.
M:t täcktes i Nåder upphäfva berörde 25 §. i Fiskeri-Stadgan den 29 Juni 1852, i hvilket fall den i 39 §. af samma Kongl. Stadga förekommande ansvars-beslämmclsc, såvidt den afser förstnämnda §., jemväl torde böra upphäfvas.
Stockholm den 16 Mars 1854. 32 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 26.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln deri 22 Mars lffS4.
Preste-Ståndet den 22 — — Borgare-Ståndet den 22 — — Bonde-Ståndet den 22 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående anstånd med återbetalningen af eli staden Sölvitsborg beviljadt hamnbyggnads-lån.
(Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 58.) S. A. K. Sedan, till befordrande af påbörjad kajbyggnad vid staden Sölvitsborg samt upprensning af hamnen derstädes, Rikets Ständer vid 1844 och 1845 årens Riksdag beviljat nämnde stad ett under år 1847 utbetaldt låneunderstöd af 10,000 R:dr, för hvilket lån skulle, efter 5 års förlopp från slutet af det år, hvarunder medlen utbekommits, årligen under 14 och ett halft års tid erläggas 8 procent å hela lånesumman, dervid räntan komme att beräknas efter 2 procent och återstoden utgöra kapital-afbetalning, så har, efter det E. K. M:t, uppå stadens Hamnbjggnads-direktions derom i underdånighet gjorda ansökning och i anseende till förefunna behofvet att efter utvidgad plan verkställa muddringsarbetena, i Nåder medgifvit den till 1851 års slut bestämda arbetstidens förlängr ning till den 1 November innevarande år, hos Rikets nu församlade Ständer blifvit ifrågaställdt, huruvida icke, af samma skäl, som legat till grund för högstberörda Nådiga beslut, och då det för Sölvesborgs samhälle skulle blifva alltför betungande att, medan de dryga utgifterna för hamnarbetets utförande ännu fortfore, jemväl utgöra de föreskrifna inbetalningarne å ofvan omförmälda dertill erhållna lån, det kunde tillåtas, att, med bibehållande för öfrigt af de stadgade betalningsvilkoren, liden för de årliga inbetalningarnes vidtagande finge utsträckas från 5 till 7 år efter det år, hvarunder lånesumman lvftades, och således dessa inbetalningar börja först vid 1855 års slut.
Och som dessa uppgifna förhållanden blifvit behörigen styrkta samt det genom ifrågavarande lån understödda arbetsföretag, under dess utförande, erhållit, ej mindre till stadens enskilda fördel än till gagn för allmänna sjöfarten och handelsrörelsen, en större omfattning än från början och då lånet beviljades var afsedl, deraf åter följt, att kostnaderne för detta företag blifvit förökade samt tiden fördröjd för så väl arbetets fullbordande, som vidtagandet af den derefter påräknade tillökning i hamn-afgifterne, hafva Rikets Ständer, i betraktande häraf, funnit skäligt medgifva del begärda anståndet, till nästkommande års slut, med den lörsta årliga ränte- och kapital-inbetalningen för lånet till kajbyggnaden och upprensningen af hamnen vid Sölvitsborg.
Skrifvelse, No 27. 33 N:o 27.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 22 Mars" 1884.
Preste-Ståndet den 22 — — Borgare-Ståndet den 22 — — Bonde-Ståndet den 22 — — Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, angående Stats-kontorets ersättande för förskjutna medel, i anledning af inträffad eldsvåda på ön S:t Barthelemy. (Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 60.) S. A, K.
Uti aflåten Nådig Proposition har E. K. M:t behagat gifva Rikets Ständer tillkänna, att, sedan en betydlig del af staden Gustavia å ön S;t Barthelemy genom inträffad eldsvåda den 2 Mars 1852 blifvit lagd i aska samt många af dess innevånare dervid förlorat all sin egendom och blifvit husvilla, E. K. M:t, dels, i betraktande af denna i många afseenden vanlottade och hjelplösa kolonies beklagansvärda belägenhet, funnit oundvikligen nödigt, att, till afbjelpande af de mest trängande behofven för de i följd af branden nödlidande, anvisa en summa, motsvarande, efter kurs, 1,000 pund sterling, att af Gouvernören på ön, i samråd med den efter branden nedsatta nödhjelps-kommilté, för omförmälda ändamål användas, dels ock, för alt underlätta återuppbyggandet af den nedbrända stadsdelen samt till förekommande af handlandes och industri-idkares utflyttning till andra orter, tillika i Nåder bifallit, att en summa af högst 5,000 Spanska daler finge, under särskildt föreskrifna vilkor och emot återbetalning af en tiondedel årligen, disponeras af Finans-Konseljen i Gustavia till räntelria lån åt dem af stadens genom ifrågavarande olycka hemsökta innevånare, hvilka sig dertill anmälde och, jemte personlig ansvarsförbindelse för lånemedlens återbetalning, aflemnade sådan inteckning eller annan säkerhet, som af Konseljen godkäunes såsom för Kronan fullt betryggande, hvarvid bemälda Konselj fått sig ålagdt, att icke allenast emottaga, granska, förvara och behörigen bevaka låntagarnes skuldförbindelser och öfriga säkerhctshandlingar, utan äfven indrifva och på bestämda tider till E. K.
M:ts och Rikets Stats-kontor insända de å lånen föreskrifna årliga afbetalningar, af hvilka den första borde ske före den 1 November 1855; och jemte det E. K. M:t åt Rikets
Ständer öfverlemnat att anvisa erforderlig tillgång lill Stats-kontorets godtgörande ej mindre för det utan återbetalnings-skyldighet beviljade och af samma embetsverk förskottsvis utgifna understödet, utgörande med tillägg af omkostnader R.dr 11,948: 40.
1. än äfven för det utaf låne-understödet hittills använda belopp af 1,250 Spanska piaster, eller » 3,019: 16. — tillsammans R:dr 14,968: 8. 1.
US3 & 1554, 10 Sami. 1 Afd. 5 34 Expeditions-Utskoltets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o SS. har E. K. M:t Nådigst föreslagit, det Rikets Ständer måtte uppdraga åt Riksgälds-kontoret, att framdeles efter uppgörande liqvid ersätta Stals-kontoret så väl hvad deraf vidare kunde komma att förskjutas, i fall meranämnde lån skulle till hela sitt belopp utgå, som oek de till lånemedlens utgifvande genom vexeldragningar belöpande kostnader, emot' det att de lill Stats-kontoret inflytande afbetalningar å samma medel blefve uti liqviderna emellan Statsverket och Riksgälds-kontoret sistnämnda verk godtgjorda.
Med hänsigt till de sålunda i Nåder anförda särskilda behjertausvärda förhållanden, och då de af Rikets Ständer fastställda allmänna vilkor och bestämmelser för låne-understöd till brandskadade släders återuppbyggande synas, så vidt desamma vid förevarande fall kunnat tillämpas, vara hufvudsakligen iakttagna, hafva Rikets Ständer, som ansett de till följd af den staden Gustavia öfvergångna eldsvåda förskottsvis verkställda utbetalningar, hvarom nu är fråga, böra ersättas, funnit skäligt lemna bifall till hvad E. K. M:t i högstberörda Nådiga Proposition föreslagit i afseende på ej mindre Stats-kontorets godtgörande för hvad sålunda blifvit och ytterligare kan varda utbelaldt, än äfven de åter inflytande lånemedlens liqviderande lill Riksgälds-kontoret.
Hvilket Rikets Ständer få härigenom, till svar i ämnet, underdånigst meddela.
Uppläst och godkändt bos Ridd. och Adeln den 22 Mars 1854.
Preste-Slåndet den 22 — — Rorgare-Slåndet den 22 — — Bonde-Ståndet deh 22' — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående godkunda Förslag lill ändringar i Rikets Grundlagar. (Konst.-Utsk:ts Mern.
N:is 4 och 5.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer till pröfning förehaft åtskilliga, vid sistl.
Riksmöte lagligen beredda förslag till ändringar i Rikets Grundlagar, hafva Rikets
Ständer samfäldt godkänt och antagit de ibland dessa förslag, som afselt utvidning af Konungens rätt alt till vissa embeten oell tjenster kalla och nämna utländske män; ändring i åtskilliga Revillnings-Ulskottets åligganden; hänvisning lill Förstärkt Bevillnings-Utskott af vissa för närvarande till Förstärkt Stats-Utskott hänvisade frågor, samt förändrade grunder för bildandet af sammansatta Utskott; genom hvilka förändringar nedan anförde Grundlags §§. komrne att erhålla följande lydelse, nemligen i Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 28. 35 Regerings-Formen. §• 28.
Konungen äger att i Siats-Rådet utnämna och befordra infödde
Svenske män till alla de embeten och tjenster inom Riket, högre och lägre, hvilka äro af den egenskap, att Konungen fullmakter derå utfärdar, dock böra vederbörande förut med förslag hafva inkommit, der sådana hittills egt rum.
Konungen vare likväl obetaget, alt, efter vederbörandes hörande, eller uppå deras framställning, till lärare-befattningar vid Universiteterna, de theologiska lärare-tjensterna likväl undantagna, såsom ock till lärare- och andra beställningar vid andra inrättningar för vetenskap, slöjd eller skön konst, äfvensom till läkarebefattningar, kalla och befordra äfven utländske män af utmärkt förljenst, de der den rena Evangeliska läran bekänna.
Likaledes må Konungen kunna uti militära embeten nyttja utländske män af sällsynt skicklighet, men icke till Kommendanter i fäslningarne.
Konungen fäste, vid alla befordringar, afseende endast å de sökandes förljenst och skicklighet, men icke på deras börd.
Till civile embetsmän inom
Riket och till domare må sådane män endast nämnas, som äro af den rena Evangeliska läran.
Departementschef skall föredraga och expediera alla ärenden, rörande befordringar, förordnanden, tjenstledighet och afsked, till och ifrån embeten och tjenster, vid de Verk och Stater, som under Departementet höra. §. 53.
Sådana vid hvarje Riksdag nödiga Utskott äro: ett Konstitutions-Utskott, att väcka och upptaga frågor rörande förändringar i Grundlagarne och yttranden deröfver till Riksens Ständer afgifva, samt att granska de i Siats-Rådet förda protokoll; ett Stats-Utskolt, att utreda och för Riksens Ständer uppgifva Stats-verkets och Riksgälds-verkets tillstånd, förvaltning och behof; ett Bevillnings-Utskott, att behandla bevilluings-frågor; ett Banko-Utskott, att öfverse Bankens styrelse och tillstånd samt föreskrifter om Banko-förvaltningen gifva; ett Lag-Utskott, att utarbeta de från Riksens Ständers Plena remitterade förslag till Civil-, Kriminal- och Kyrko-lagarnes förbättring; samt ett Allmänt Besvärs- och Ekonomiskt Utskott, att, i anledning af i Stånden väckta frågor, anmärka brister i de allmänna hushållnings-anstalterna och förändringar deruti föreslå. §. 70.
Riksens Ständers valda Bevillnings-Utskott åligge, att bereda alla från Stånden remitterade frågor, som angå förändring uti föreskrifterna om bevillningens utgörande, att förslagsvis, enligt de särskilda bevillningarne, beräkna de blifvande inkomsterna, och att, sedan Stats-verkets behof blifvit utredda och bestämda, opåmint föreslå sättet för bevillningens ökande, om det erfordras, eller för dess minskande, om sådant kan ega rum, och, i sammanhang dermed, till Riksens Ständer afgifva förslag till Bevillningsstadgar.
Utskottet må derjemte uti bevillnings-frågor föreslå hvad det anser billigt och nyttigt. §• 71.
Kunna samtlige Riks-Stånden sig icke förena om grunderna för någon bevillning, sättet för deras tillämpning, eller bevillningens fördelning till utgörande; då skall saken öfverlemnas till afgörande på det sätt 73 §. Riksdags-Ordningen föreskrifver, åt Bevill - 36 Expeditions-Utskottels Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 28. nings-Utskottet, förökadt till ett sådant antal ledamöter, som der bestämmes.
Bifalla detta Utskotts fleste ledamöter Bevillnings-Utskottets förslag i en eller flere af de delar, hvaruti Riksens Ständer icke förut detsamma enhälligt antagit, blifve detta förslag härutinnan med all kraft af Riksens Ständers beslut gällande; förkasta de detsamma i någon sådan del, då, äfvensom när det af Irenne Riks-Stånd blifvit förkastadt, skall det åligga Bevillningsutskottet, att föreslå en annan fördelning eller andra grunder och sätt för utgörandet, blott af den andel i bevillnings-summan, hvaruppå den förkastade delen i Utskottets förra förslag har afseende. Riksdags-Or (bringen. §. 31. l:o.
Bevillnings-Utskottet skall bestå af fyratioålta ledamöter, valde från särskilda och, så vidt möjligt är, från alla rikets provinser.
Delta Utskott åligge, att bereda alla från Stånden remitterade frågor, sorn angå förändring uti föreskrifterna om bevillnings utgörande, att förslagsvis, enligt de särskilda beviliningarne, beräkna de blifvande inkomsterna, och att, sedan Stats-verkels behof blifvit utredda och bestämda, opåmint föreslå sättet för bevillniugens ökande, om det erfordras, eller dess minskande, om sådant kan ega rum, och, i sammanhang dermed, till Riksens Ständer afgifva förslag till Bevillnings-stadgar.
Utskottet må derjemte uti bevilluings-frågor föreslå hvad det anser billigt och nyttigt. 2:o.
Yppar sig den uti Regerings-Formens 71 §. omförmälda skiljaktighet, förfares såsom uti berörde §. stadgadt är; åliggande det Bevillnings-Utskottet, då dess förslag i en eller flera delar blifvit förkastadt, att föreslå en annan fördelning, eller andra grunder och sätt, för utgörandet blott af den andel i bevillnings-summan, hvaruppå den ogillade delen i Utskottets förra förslag har afseende, och förhålles, i händelse äfven en sådan ny fördelning ej antages, på det sätt ofvan föreskrifvet är. §• 43.
Varder ärende af något Riks-Stånd till flera Utskott remitteradt, eller anser ett Utskott nödigt att, till öfverläggning om något ärende af vigt, med annat eller andra Utskott sammanträda; då skola från hvartdera af de Utskott, som lill sådan gemensam öfverläggning sammankomma böra, två ledamöter af hvarje Stånd dertill utses.
Finnes förstärkning nödig; vardén från hvarje af de uti det sammansatta ingående
Utskotten ytterligare tvenne ledamöter af hvart Stånd dertill utsedde.
Utskott ege rätt att betänkande i frågan till Riksens Ständer afgifva, utan att Utskottens Öfriga ledamöter deruti taga del.
Finner Banko-Utskottet de ämnen, hvilka utgöra föremålen för dess sammanträde med annat eller andra Utskott, vara af sådan beskaffenhet, att de fordra tysthets-ed, aflägge sammanträdande ledamöter af andra Utskott densamma.
Hvilket Rikets Ständer få i underdånighet anmäla, med anhållan, ali ifrågavarande förändringar i Grundlagarne måtte vinna E. K. M:ts Nådiga bifall samt sedermera varda i vanlig ordning kungjorda.
Stockholm den 22 Mars 1854. Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 29. 37 N:o 29.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adela den 23 Mars 1834.
Prés te-Ståndet den 23 — — Borgare-Ståndet den 29 — — Bonde-Ståndet ' ddn 29 — — Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, i anledning af 11. I{.
Hertigens af Södermanland dödliga frånfälle. S. A. K. Rikets Ständer, som vid början af innevarande riksmöte egt den dyrbara hugnad, att inför E. K.
M:t frambära sina underdåniga lyckönskningar till den efterlängtade gåfva, hvarmed Försynen välsignat Konungahuset och Fäderneslandet, genom födelsen af E. K. Mits Herr Sonson, Sveriges och Norige» Arf-furste, II. K. H.
Hertigen af Södermanland, se sig i dag, med sorglig anledning af denna Furstes tidiga bortgång, kring E. K.
M:t å nyo församlade.
Förlusten af ett älskadt barn, en späd ättling, ett ämne för framtidens glädje, kännes djupt smärtsam i hvarje hem på jorden, i hvarje boning, der en kärleksrik anda räder; och denna smärta får en ännu högre betydelse, då vid den saknade hädangångne varit fästade tvänne trofasta folks hjertliga förhoppningar och deras af Honom från vördade stamfader ärfda tillgifvenhet.
Han korn till oss, lik ett vänligt glädjande budskap, sändt af Gud, att för Norden, efter lidanden och förluster, beteckna dagningen af sållare öden.
I konungaborg och hydda, nyss förmörkade af sorger och bekymmer, spriddes åter, vid hans födelse, hoppets milda ljus.
Lik en skön hägring, sorn framstrålar på fästet, fägnar ögat och försvinner mot högre rymder, har Prins Cabc Oscab Wilhelm
Fbedkiu lefvat och nu öfvergått till en bättre verld.
Sörjande föräldrahjertau och den allmänna saknaden skola förvara hans minne. E. K.
M:t har täckts uttala den, ur dess eget landsfaderliga tänkesätt hemtade försäkran, att E. K. M:t, vid den för Konungen och Fäderneslandet så ömma, lidna förlusten funne en mäktig anledning till tröst och hugsvalelse uti alla trogna undersåters lifliga deltagande i dess djupa sorg.
Rikets Ständer utbedja sig i detta ögonblick att inför E. K.
M:t och dess höga ätt få i underdånighet betyga delta deltagande, som, vördnadsfullt, innerligt och allvarligt, fyller hvarje redlig undersåtes bröst vid den sorg, som sålunda drabbat Konungahuset, och i den förlust, de båda förenade rikena lidit.
Den allsmäktiges hand, sorn sändt denna pröfning, kan ensam åter hela det sorgbundna hjertat.
Rikets Ständer nedkalla, under varma förböner, den Högstes beskydd öfver E. K. M:t, Dess Hus och Fäderneslandet, samt anhålla underdåuigst att i E. K.
M:ls nåd och ynnest städse få vara inneslutne.
Stockholm den 29 Mars 1854. 38 Expedilions-Utskoltets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 30, 31.
\ N:o 30.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 29 Mars 1834.
Preste-Ståndet den 29 — — Borgare-Ståndet den 29 — — Bonde-Ståndet den 29 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående val af en Ledamot i Hemliga Utskottet. S. A. K. Sedan Kontre-Amiralen, Riddaren af E. K. M:ts Sviirds-Orden m. m., C. A. Virgin afsagt sig Ledamotskapet i det af E. K. M:t äskade Hemliga Utskott, har till Ledamot derstädes, i hans ställe, blifvit utsedd Kammarherren, Riddaren af E. K. M:ts Nordstjerne-Orden Nils Tersmeden.
Hvilket Rikets Ständer få i undérdånighet anmäla, framhärdande etc.
Stockholm, den 29 Mars 1854.
Preste-Ståndet den 29 — — Borgare-Ståndet den 29 — — Bonde-Ståndet den 29 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif veise, angående rättighet för Justitia;- Ombudsmannens Sekreterare att erhålla ledighet från annan tjenst.
(Stals-Utskottets Utlåtande, N:o 61.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer funnit skäligt bestämma adöningen för Justitiae-Ombudsmannens Sekreterare till Ett tusen tvåhundra R:dr årligen, emot skyldighet för honom att Expeditions-Vtskotlets Förslag till underd.
39 jemväl bestrida de göromål som Sekreteraren hos Tryckfrihets-kommittéen, åligga och under samma vilkor och förbehåll i afseende å denna aflönings uppbärande, i fall han förut innehar tjenst på Rikets Stat, som för utbetalningen af Justitise-Ombudsmannens lön äro i enahanda fall stadgade, samt Rikets Ständer i sammanhang härmed för sin del beslutat, alt, derest innehafvare af annan på allmän stat uppförd syssla varder af JustitiseOmbudsmannen antagen till Sekretarare i hans Expedition, denne tjensteman, så länge han fortlär att bestrida nyssnämnde Sekreterare-befattning, må, under bibehållande af sin förut egande befordrings-tur, anses berättigad lill erhållande af ledighet från sin förra tjenst; så få Rikets Ständer underdånigst anhålla, att ett härmed öfverensstämmande stadgande måtte varda i Nåder meddeladt.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 29 Mars 1854.
Preste-Ståndet den 29 — — Borgare-Ståndet den 29 — — Bonde-Ståndet den 29 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse, angående upphörande oj bvrdsralten i stad.
(Lag-Utskottets Betänkande N:o 13.) S. A. K.
Hos Rikets Ständer har i betraktande förekommit, huruledes den i 5 kap. 1 §.
Jorda-Balkeu vissa skyldeman medgifna rätt att i börd lösa åter en lill fjermare frände eller oskyld genom försäljning, skifte, pantsättning eller testamente afhänd fastighet af jord, hus och tomt i stad, hvilken bördsrätt ursprungligen haft till ändamål att bidraga till städernas förkofran, längesedan förlorat sin fordna betydelse, utan att, under förändrad förm, kunna gagna, men, efter hvad erfarenheten ådagalagt, tvärtom öfvergått till ett förkastligt medel för vinningslystnaden, hvaröfver klagan från städerna jemväl länge förnummits.
Saknande derjemte jemförlighet till den å landet endast för arfve-jord gällande bördsrätten, som för sitt bibehållande eger stöd och försvar i åtskilliga af den jordbrukande klassens interessen, har slägtbörden i stad, sådan den i nuvarande lagstiftning förekommer, alltså synts Rikets Ständer böra upphöra. 40 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Ehuru meranämnda slägtbörds lösningsrätt i lagen erhållit företräde framför den, som i 7 kap. 1 §. och 9 kap. 3 §.
Jorda-Balken är medgifven viderboende och nabo, bör likväl, enligt Rikets Ständers åsigt, den förras borttagande ur lagen icke inverka på beståndet af den sednare, hvilken är nyttig, såsom ett medel att genom styckade och närbelägna egendomars förening i en hand bereda sjelfständighet och befrielse från servituter å hus och tomt i stad; men då, med afseende på samma rätts ordnande under börden, tiden för dess begagnande för närvarande skall räknas från den dag, då skyldemans rätt att anställa bördesklander är ute, följer att annan tid att göra omförmälda lösningsrätt gällande, för de fall sådant må ske, måste bestämmas; finnande Rikets Ständer viderboende och nabo få deras rätt behörigen bevarad genom begagnande af den tid, som bördsraan nu eger.
> Rikets Ständer hafva fördenskull funnit skäligt, för sin del, besluta, det skall rättigheten att i börd lösa såld, bortskiftad, pantsatt eller genom testamente gifven fastighet i stad, ehvad den är ärfd eller aflinge, upphöra, samt nedannämnde lagens rum således förändras, som följer: Arfda-Balken. 17 Kapitlet. 5 §.
Det i denna §. förekommande' stadgande: »Vilja barn och inländske arfvingar till sig lösa hus, tomt, gård eller jord; stånde det dem fritt inom natt och år.
Samma rätt ege utländske arfvingar, om de i landet inflytta och der bygga och bo» — kommer att utgå.
Öfverskriften till detta Kapitel erhåller följande lydelse:
Om skifte och huru jord å landet skiftas må. 1 §- 3:dje punkten i denna §., lydande sålunda: »Skiftar man hus, tomt eller gård i staden emot hus, tomt eller gård i samma stad, eller annor; håfve ej eller bördsman rätt att derå klandra, utan behålle deremot bördsmännen å begge sidor hvardera sin rätt till det tillskifta», —• äfvensom sista punkten i 2 §., eller orden: »om skifte i staden vare lag samma» — utgå.
5 Kapitlet.
Öfverskriften till detta Kapitel ändras sålunda:
Huru jord å landet bördas och lösas må. 1 §•
Andra punkten i denna §., lydande sålunda: »I staden ege ock bördsman rätt att lösa jord, hus och tomt, ehvad det är arf eller aflinge, inom tolf veckor ifrån tredje uppbudet» Expedit ions-Utskoltcts Förslag till underd.
Skrifvelse, S:0 32.
41 uppbudet», samt de i tredje punkten förekommande orden: »så å landet som i staden» — utgå. 7 §•
De i första punkten af denna §. förekommande orden: »eller hus och tomt i staden» — utgå. fi Kapitlet. 3 §.
Orden: »hus eller tomt» i tredje punkten af denna §. ulga. § 4.
Ur sista punkten af denna §. utgå orden: »hus och tomt.» 7 Kapitlet. 1 §■ Denna §. kommer att erhålla följande lydelse: