Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till vinnande af detta ändamål hafva Rik*- sens Ständer fastställt att följande , då de hädanefter erhålla afsked sedan de uppnått 70 år och varit i 30 års oafbruten tjenst må undfå Pension ner på nedanskrifne sätt:
Landshöfdingar lika stor Pension som svarar emot en Stats-Sekreterare-Lön på Stat; Lands-Sekreterare och Lands-Kamererare lika med hvad de Sekreterare och Kamrerare uti Rikets Collegier uti Lön åtnjuta, som uppå 1778 års
Stat innehaft 333 R:drs
Lön; Landtmätare och Krono-fogdar lika med de Kammar-Förvandters
Lön i Rikets Collegier som uppå 1778 års Stat innehaft Jt50 R:drs
Lön; samt Underdåniga Skrifvelser.
Härads-sk-rifvare lika med KammarskrifvareJ som efter 1778 ars Stat innehaft 100 R:drs Lön.
Efter sådan beräkning skulle de, sorn innevarande år erhölle Afsked undfå, i Pension : En Landshöfding 33ga K:dr 4 skill., en Lands-Se» kreterare eller Lands-Kamererare, 963 R:dr 28 skill.; en Landt-Räntmästare eller Krono.Fogde, 488 R:dr 37 skill., samt en Härads-skiifyare 327 R:dr 9 skilling.
Ständer anse likväl det förbehåll härvid böra ega rum, att om den på Stat varande så Indelte sorn Kontaute Lönen , den förre uträknad efter förvandling och Markegång för någon af ofvannämnde Embels- och tjenstmän skulle befinnas utgöra mindre än den Pension, han, efter den nu stadgade Klassifikation, skulle äga undfå måste han åtnöja sig med bibehållande af den Indelta Lönen i Pension, För öfrigt hafva Riksens Ständer funnit för den Afskedstagande Civile Penninge-Löntagaren äfven böra stadgas enahanda vilkor, $om här ofvan för den Indehe, att nemligen han, jemte fyllda 70
Sr mäste hafva tillbragt minst 30 års oafbruten tjensttid, för att kunna erhålla Pension, Med full öfvertygelse om rättvisan och billigheten uti alla dessa förändringar och stadganden , anmäla Riksens Ständer dem t underdånighet hos Eder Kongl. Majit, med lika underdånig anhållan att Ed.
Majit må täckas dertill lemna Sitt Nådiga bifall samt låta dem sederine^ ra till Allmän efterrättelse kungöra.
Riksens Ständer framhärda 8Cc.
Underdåniga Skrifvelser. 361 N:r 166, %Tppläst och godkänd hos Ridd. och Ad, d, 5 Junii I8I§, — Prest-Ståndet d. 5 — — — BorgareStåndet d. 5 — — — Bonde-Ståndet d. fi — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl, Majit om Sahla Silfver-Verk.
Sedan Eders Kongl. Majit. med anledning af Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse den 8 Mars 1810 under den 26 i samma månad, i Nåder förordnat Bergs-Rådet och Riddaren Rothoff samt Bergs-Hauptmannen och Riddaren Pihl att anställa en af Riksens Ständer Önskad undersökning vid Sahla Silfver-Verk, höra Bergslaget derstädes i frågan om vilkoren för en ny reglering af Kontraktet och Grufvu-driften, och härom aflemna Berättelse till Eder Kongl- Maj;ts och Rikets Bergs-Collegium, samt denna undersökning under de följande åren blifvit verkställd och Kommitterade med sin Berättelse inkommit, så har Bergs-Collegium den 21 Januari innevarande år, till Eders Kongl. Majit i ämnet afgifvit sitt underdåniga Utlåtande, hvaruti Collegiutn anfört hvad det ansett säkrast bidraga att vid Sahla Silfververk förena ett i framtiden lönande Bergsbruk, Delegarnes bestånd och Örtens fördel med någon vinst för Stats-Verket, och hvilket underdåniga Utlåtande med bifogade Handlingar, Ed.
Majit den 7 sistlidne April i Nåder öfverlemftat till Riksens Ständers Stats-Utskott.
Af Kongl. Bergs-Collegii Utlåtande inhemta Riksens Ständer, att då Collegium för sin del icke kunnat ogilla de grunder, på hvilka Sahla 362 Underdåniga Skrif velger'.
Bergslag ansett sin ratt att bibehållas vid de af Högst Salig Konung Carl XI. och sedermera genom 1741 års Transport och 1743 års ArrendeKontrakt Bergslaget upplåtne och Silfver-Verket åtföljande Förlänirtgar och Donationer, helig och orubblig, så mycket mera, som Bergslaget å sin sida icke undandragit sig att ställa sig till efterrättelse , utfärdade Författningar och föreskrifter samt Collegium ansett betänkligt att tillstyrka nå. gon rubbning i Kontraktets helgd, Collegium ic. ke vågat föreslå den nu ifrågavarande och af Collegium förberedde regleringens fastställande innan.
Bergslaget deröfver blifvit hördt, hvadan Collet gium i underdånighet hemställt om icke, i händelse Eder Kongl. Maj:t i Nåder skulle finna denna reglering antaglig, Bergslaget matte få tillfälle sig yttra innan Eders Kongl. Majit vidtager Sitt Nådiga Beslut.
Ständer instämma i Bergs-Collegit tanka, att Bergslaget bör höras innan något huf. vudsakligt Beslut i detta mål vidtages, såsom varande Bergslagets rätt.
Hos Eder Kongl. Majit få alltså Riksens Ständer i underdånighet anhålla, så väl härom, som att Eder Kongl.
Majit sedermera måtte låta föranstalta de åtgärder, hvilka med Kronans fördel utan förnärmande af Bergslagets rätt kunna förenas, samt vid nästa Riksdag i Nåder meddela Riksens Ständer Resultatet, på det ett afgörande Beslut i denna fråga då må kunna fattas.
Råksens Ständer framhärda SCc.
TJnderdäniga Skrivelser. 363 N:r 167.
Uppläst och godkänd lios Ridd, och Åd. d, §j Juni! 1818» — Prest-Ståndet d. 5 — — — BorgareStåndet d. 5 >— — — Bonde-Ståndet d. 6 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t om anstalter till förmän för Manufaktur-Smidet i Eskilstuna.
Hos Riksens Ständer har framställning blifvit gjord af den allmänna nytta Manufaktur-Inyättningen i Eskilstuna medförer, de hinder sorn möta för dess vidare fullkomnande, samt otillräckligheten af de lane-understöd och förskotter, denne Inrättning af Manufaktur-Diskont-Inrättningen erhållit, i följd hvaraf det blifvit föreslaget:
Att den Arbetare , som visar sig hafva på egen Verkstad årligen tillverkat och fortfarit med tillverkning af ett Smidesbelopp till visst värde årligen , må ega rättighet till lån af en tredjedel deraf, hvilken rättighet dock icke skulle öfverstiga hans tillgångar i fastighet, men deremot för öfrigt bero på Borgen, likasom hittills, med intygad säkerhet , samt beläggas med 3 å 4 proc:ts ränta med omsättnings-förbindelse hvarje g;de MaJ nåd och x^:dels afbetalning på iiånsumman:
Att den Arbetare ; som ej eger fastighet, må erhålla län till |:de 1 af tillverkningsbeloppet emot enahanda förpligtelser, som nyss äro nämnda :
Att den, som visar sig förlägga flera Verkstäder i Fristaden , hvilka äga en någorlunda betydlig tillverkning, tillhandahålla dem erforderliga varor och i betalning emottaga Smides-tiilverkningar, som han afsätter, ina erhålla lånbiträde till 364 Underdåniga Skrifvelser.
|:delar af den Summa, han genom årligt Bokslut styrker sig använda till förlagets underhållande, och hvilken Summa bör bestå af fordringar hos Arbetare och Smides-afnämare, lager af Smiden, Materialier och förnödenhets-varor för Arbetarne samt af byggnader och Inrättningar för Arbelarnej eller Rörelsens förmån; och skulle denna Summa omsättas hvarje i2tte månad med 4 Procents ränta och såsom hittills förses med antaglige Löftesmän eller Hypothek af Accepter, samt nödige ansedde och antagne förläggare, emot afnämarnes reverser, men med egen derjemte förenad betalningsskyldighet , få upplåna under åref Summor af sammanlagdt belopp till och med |:del på Förlags-Kapitalet 5
Alt för de förra af dessa Lån eller de till |:delars belopp af Förlaget, Manufaktur
Diskont-fonden må erhålla förlags-inteckning i förläggarens Rörelse-Kapital ; och de sednare lånen åter inbetalas om 9 månader från den dag de blifvit, tagne; Och att, till befrämjande af export, premier må derför meddelas till det belopp, att företaget röner uppmuntran och något af faran för förlust dymedelst ersättes, hvilka export-premier ej olämpeligen ansågos kunna tagas till 10 procent af varans värde, men endast bestå en viss tid af Tio år, hvarunder, i fall tillverkningens uppdrifvande i belopp och godhet genom förutnämde lån-utvägar befrämjades, kunde säkert utrönas om och Jivad med förmån vore ämnen för Export.
Då Rik sens Ständer funnit ifrågavarande Inrättning för Finsmidets fortkomst och utvidgande utgöra en så beskaffad Slöjde-Näring, att den, i anseende till dess förädlando af endast inhemskt XJnderdänlga Skrifvelser, 365 tåämne och såsom nästan den enda * hvilken i den delen med visshet kan uppgifvas, bör erhålla den utmärkta uppmuntran, omvårdnad och Understöd , en så vigtig Näringsgren för Sverige, sorn Jern* och Metall-förädlingen, framföre andra Fabriker förtjenar och påkallar, men Riksens Ständer derjemte insett, att för bestämmande af de reglementariske föreskrifter i detta afseende och bedömande af de förändrade grunder för sådane understöd, som kunna medföra största nytta och fördel för Inrättningen, fordrades en närmare och fullkomligare kännedom oin nämnde vidlyftiga Verks beskaffenhet, rörelse och behof, samt hvad verkan de redan dertill anslagne lån-biträden efter nu gällande grunder medfört , än Riksens Ständer för närvarande äro i tillfälle att förskaffa sig, hafva Riksens Ständer endast velat hos Eder Kongl. Majtt i underdånighet anmäla hvad hos dem i detta vigtiga ämne förekommit, samt anhålla det Eder Kongl.
Majit i den nu väckte frågan om förändrade grunder för Finsmidets understöd uti Eskilstuna och förökande af redan dertill använda medel, täcktes, efter vederbörandes hörande, vidtaga sådana åtgärder för denna gagneliga Inrättning i synnerhet, samt Jern- och Metall-förädlingen i allmänhet , att samma Näringsgren må komma i åtnjutande af alla de förmåner och uppmuntringar, sorn Eders Kongl. Maj:t i Nåder finnér bäst lända till dess förkofran och tillväxt, i hvilket ändamål medel torde kunna af Manufaktur
Diskontfondens besparingar och årliga vinst tagas och an* Tändas.
Riksens Ständer framhärdar &e. 386 Underdåniga Skrivelser.
N:r 168.
Uppläst oell gödkänd hos Ridd. och Ad* d. 5 junii IgI8, Prest-Ståndet cl. 5 — —•
— BorgareStånd<;t d, 5 — — Bonde-Ståndet d. 6 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl.
Maj:t angående understöd för Höganäs Stenkohls-Verk i Skäne.
Med Öfvertygelse , att hvarje Hushållningsföretag , sorn för Staten medförer någon serdeles båtnad , äfven äger anspråk på dess omvårdnad , hafva Riksens Ständer ansett det icke vara en för Staten främmande förbindelse att vidtaga tjenlig© utvägar till upprätthållande af1 det i Skåne belägna Höganäs Stenkohls-Verk, hvarSj allmänna nytta så ofta blifvit erkänd.
Riksens Ständer hafva vunnit kännedom ^ att, genom fullbordan af en vid Grufvan nödig befunnen Schacht-sänkning, en betydlig fördel skulle tillskyndas Verket, och att kostnaden för detta företag tilläfventyrs torde uppgå till en Summa af 100,000 R:dr ; Och de hafva derför till arbetets bedrifvande under den tid af Fem år, räknade från nästkommande års början, som detsamma skall fortgå, beviljat Delägarne i Sten» kohls Verket, attr af Tullmedlen oafkortadt årligen få uppbära den af Riksens Ständer vid i 81 5 års Riksdag Bolaget tillagde, men i anseende till saknad afsättning å hela den fastställda Stenkohls-qvantiteten af 130,000 Tunnor, ännu icke något år till fullt belopp uttagne Premie-Summa 15,000 R:dr Banko, eller för alla åren sammanlagdt 75,000 R:dr, hvarvid afseende således ic - Underdåniga Skrifvelseri ke å större elier mindre uppfordring af Sfenkohl kommer att fästas.
Dock förenas med detta understöd de vilkor: Att Bolagets rätt till Premiers erhållande, enligt Riksens Ständers vid sed-* naste Riksdag fattade Beslut, för utförsel af Sfenkohl, bör under tiden till all verkan vara hyllandes Att
Schacht-sänkningen inom förloppet af de stadgade 5 åren bör vara nedkommen till den undre Kohlflötsen; Att Bolaget vid uttagande af hvarje års andel å understödet är skyldigt visa , det arbetet under föregående året behörigen framskridit : samt att, i händelse vid en slutligt skeende undersökning , Bolaget skulle finnas hafva eftersatt sin skyldighet i afseende på arbetets tillbörliga fulländning , Bolaget då skall anses förbundet till Stats-Verket återbära hvad det af understödet då kan hafva 1 yfrat : i hvilka ändamål Bolaget, när första årets belopp emottages, bör afgifva skriftlig förbindelse för vilkorens fullgörande.
Detta sitt Beslut få Riksens Ständer hos Ed.
Maj:t i underdånighet anmäla med lika underdånig anhållan, att Eders Kongl.
Maj:t i Nå* der må täckas låta vidtaga de åtgärder, som i af-; seende på de utsatta vilkoren kunna nödiga anses; Och villja Riksens Ständer derjemte i underdånighet förklara att, om Delegarne i Skånska Stenkohls-Verket icke skulle, emot det föreslagna understödet, åtaga sig utförandet af ifrågavarande kostsamma företag, Riksens Ständer likväl finna billigt och samtycka följaktligen, att
Delegarne intill nästa Riksdag bibehållas vid åtnjutande af de Premie-förmåner, som Riksens Ständer vid, sista Riksdagen dem förunnat.
Riksens Ständer framhärda SCe. 368 Underdåniga Skrifvelseh. N:r 16 g.
Uppläst oell godkäncl hos Ridd, och Ad. d.
5 Juna 1818.
.— Prest-Ståndet d. 5 — — — BorgareStåndet d. .'i — — — Bonde-Ståndet d, 6 —•
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse i anledning af uppkommen fråga om Båts* mans-Roterings införande i Färentuna Härad af Stockholms Län< Dä Riksens Ständer tagit i öfvervägande dea fövekomne och genom Eders Kongl. Majus Nådiga Proposition af den 9 December 1817, Riksens Ständer meddelte frågan om Båtsmans-Roterings införande i Färentuna Härad af Stockholms Län , hafva Riksens Ständer fästat uppmärksamhet dervid, attj enligt hvad uti samma Proposition finnes närmare utredt, Färentuna Härads befrielse från Rotering, emot utgörande af de derför ålagde skyldigheter ej mindre är för Kronan vida förmonligare än om Hemmanen derstädes efter vanlig Roteringsgrund indelades till Rotering!, än oek instämmer med Häradets genom dess Fullmäktig vid 180g års Riksdag yttrade önskan.
Och emedan häraf företer sig dubbelt skäl till Häradets bibehållande vid samma frihet, samt dessutom vid reglering af de intill nästa Riksdag påräknade Stats-inkomster, den efter Hemmanen i berörde Härad för Rotefrihet hittills erlagde Spannmåls-afgift blifvit tagen i beräkning, finna Riksens Ständer Rotefriheten för Häradet, äfven sedan de om Kongsgårdarne och Krondagen - UnderdSniga Skrivelser- 369 genheterna derstädes afslutna Arrende-Kontrakt gått till ända , böra få fortfara emot fullgörande af de vilkor, som för densamma redan äro stadgade; Hvilket Riksens Ständer alltså til! svar å den Nådiga Propositionen bort hos Eder Kongl, Maj .t i underdånighet anmäla.
N:r 170.
Uppl. och godkänd hos Ridd. och Ad. d. 5 Junii 1818* ^ — Prest-Ståndot d. 5 — — — BorgareStåndet d, 5 — — — Bonde-Ståndet d. 6 , — _. Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t, angående kostnaden till en Minnesvärd öfver Högst Salig Hans Kongl. Höghet KronPrinsen Carl August.
Ständer få hos Eder Kongl.
Maj:t i underdånighet anmäla, att de, med anledning af det StatsUtskottet tillställda Kostnads-förslag till en Minnesvård af Svensk Marmor öfver Högst Salig Hans Kongl.
Höghet Kronprinsen Cari.
Augus*, för detta ändamål beviljat en Summa*af Tio Tusen
R:dr att utgå af Öfverskotten på Stats[Verkets Inkomster för sistlidet år.
Ständer framhärda SCc. N:r 171.
Uppl. och godkänd hos Ridd. och Ad. d. 5 Junit 1818. — trest-Ståndet d. 5 — — Bihang till Rjkt-St.
Prat. 1317—1818. 1 Sani. N:r 47, 48. 37<> Underdåniga Skrifvelserl — BorgareStåndet d. 5 — -2 — Bonde-Ståndet d. 6 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t, angående tillökt Vaktbetjening vid Götheborgs Läns Fängelse.
Af Handlingar som Eder Kongl. Maj.t genom Remiss den 23 sistlidne April Öfverlemnat till Riksens Ständers Stats-Utskotts åtgärd, hafva Riksens Ständer inhemtat hvad Eder Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i Götheborgs och Bohus Eän, i underdånighet hemställt om behof af Eoner för en Vaktmästare och en Vaktkarl vid det i Götheborg uppförda nya Krono Fängelse.
Dessa 2ine Röner , såsom för en ordentlig bevakning nödvändiga, bevilja Riksens Ständer att uppföras å Stat till ett sammanberäknadt belopp af 175 Ridr nied de derunder begripne 18 Tunnor Spanmål, och få sådant härmedelst hos Eder Kongl.
Maj:t i un5 derdånighet anmäla.
Riksens Ständer framhärda &c. N:r 172; Uppl, och godkänd hos Ridd. och Ad. d. 5 Junii 1818, — Prcst-Ståndet d. 5 — Borgare-Ståndet d. 5 — — — Bonde-Ståndet d. 6 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl.
Maj:t, angående sökt ersättning till Här ads-Skrifvärne i Jemtland för dem an slagne men ännu icke tillträdde Boställen.
Den 28 sisth April har Eder Kongl. Majit Underdåniga Skrifve!ser'. genom Nådig flemiss till Riksens Ständers StatsUtskotts åtgärd Öfverlemna!
Handlingarne anga-, ende 2 ne Jlärads-skrifVareä i Jemtland ansökning om ersättning fur de vid Statens reglerande derstädes, år 1S10 dem ansiagnf, men ännu icke af dem tillträdde Boställen, hvilken ersättning Eder Ivongl.
Majit» Befallningshafvande till 100 Jhdt ät hvardera Häradsskrifvare!! föreslagit.
Enär uti häröfver afgifvit underdånigt yttrande Eilers Kongl. Majms oclt Riket Kammar-Col* legium Samt Stats-Konror upplyst, att nämnde
Hä» rads-sktifvate komma alt. tillträda de för dem an» ordnade Boställen så snärt tnnehafvarne afgå» hvarvid Kammar (kollegium och Stats-Kontöret ansett det emedlertid böra förblifva , och hvarför de ej. heller kunnat tillstyrka bifall till ifrågavarande Lön-ersattning, hafva Riksens Ständer icke; funnit anledning att i denna del bestå någon till—' ökning uti den sa nyligen fastställda Eön-Stateti för Jemtlands Län, helst dessutom Kärätls-skrif-- vatnes
Aflöningsvilkor genom senare tillkomne Procenter och förhöjning af Mahtalsskrifnings-' provisionen blifvit förbättrade.
Riksens Ständer framhärda 8Cc„ N:r II7 3.
Uppl. och godkänd hos Ridd. oclt Åd, d, 5 jttnii 1818. — Prest-Ståndet ti. 5 *— — Borgare-Ståndet d. 5 *— Bonde-Ståndet d, ö — — Riksens Ständers Underdåniga Skrifvelse till' Kongl. Maj:t, angående reglering af Lönings-sättet för Lauds-Sekreteraren 372 Underdåniga Skrifvelser. och Lands - Kamreraren uti Jemtland.
Vid öfvervägande af det till Riksens Ständers Stats-Utskott* åtgärd genom Ed..Kongl, Majas Nådiga Remiss den 28 sistledne April öfverlemnade ämne, angående Eder Kongl. Maj:ts Befall-] ningshafvandes i Jemtlands Län underdåniga Förslag till förändrad reglering af dervarande Landssekreterarens och Lands-Kamrerarens Löningsvilkpr, så att de, emot afträdande till Staten af de dem på Iiön anslagne Boställen, bland hvilka väl Lands-Sekreteraren af sitt kommit i åtnjutande, men Lands-Kamreraren ännu i ställetuppbär 200 R:dr Kontant ersättning, måtte uppå sine Löner undfå penninge-förhöjning efter de vid sista Riksdag fastställde grunder, hafva Riksens Ständer icke kunnat härtill lemna bifall, enär hvarken Kongl. Kaminar-Collegium eller Kongl. Stats-Kontoret sådant tillstyrkt, och Riksens Ständer för öfrigt icke heller ansett någon rubbning uti den vid 1810 års Urtima Riksdag godkände reglering af Löne-Staten ega rum.
Ständer framhärda 8Cc. N:r 174.
Uppläst och godkänd hos Ridd. och Ad. d. 8 Junii 1818.
Brest-Ståndet <1. 8 — — Borgare-Ståndet, d. 8 -- Bonde-Ståndet d. 10 — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl, Maj:t, angående beloppet för XJnderdaniga Skrifvelser. 375 enskilde personers Invisningar till Innehafvaren samt viss man eller order.
Det har hos Riksens Ständer kommit i öfvervägande, att den uti nu gällande Författningar icke förbudne rättighet för enskildte personer till handskrifne, på Sedelhafvare och på viss man eller Order ställde, Invisningars el leisa kallade Assignationers utfärdande, då den blifvit begagnad till mindre belopp å hvarje Invisning, för Samhället medfört skadliga följder.
Utan att ingå i en noggrann forskning och utveckling af alla de omständigheter, som i detta ämne skulle kunna å ena och andra sidan andragas, hvarigenom Riksens Ständer skulle hänföras till en större vidlyftighet än ändamålet fordrar, hafva Riksens Ständer antagit såsom cf,. ridigt: att hvarje Handlande med större rörf jse, Bergsbruks- eller Slöjde Närings-Idkare, e!luru vistande på längre afstånd från den ort, der (!e förnämligaste varor eller alster vanligen afsatt;1s, desto méra bör kunna förse sig med så sto't j,elopp af det allmänt gängse Sedelmyntet, som behöfves till bestridande af de oftare stunr]om dagligen för handteringens bedrifvande förefallande mindre utgifter, enär han derigenom icke skall nödgas belasta sig med något betydligt förlags Kapital, och han alltid, med den lätta utväg Post-inrättningen lemnar, kan silart till stället förskaffa det penninge-belopp, lian för ändamålet efter hand har af nöden i att detta be vises af erfarenheten, då icke uti alla orter, der förutnämde Handteringar dxifvas med större omfattning, utan blott i några, medlet äf dé fleste ^befallande utgiftejs bestridande genara utfar - 374 Un denia ni ga Skrif v elser. dadé Xnvisningar nr af idkarne antaget: att om än In visnings-titgifvarens vinst genom
Invisningarnes användande till betalning af sina skulder icke må sägas egentligen tiilskyndas dem, på det allmännas bekostnad, den fördel likväl icke är behörig, som de åtnjuta genom det invisningarne af tillfallige händelser förstöras: att, då ostridigt de fleste invisningar på mindre
Summor längre tid förblifva i omlopp uti den ort, der de ära utgifne, både nyssnämnde händelser skola inträffa, oell jemväl
Utgifvarer» länge tili sig indraga räntan ä deras samman f agne belopp: att, om än in visningars emottagande elier Icke emottagande i betalning kari anses vara öppit efter eger behag för hvar och en, so- : 11 Handlanden, Bergsbruk eller Slojde NuingsIdl aren lefvererar varor elier fullgjort något arbet* det likväl nästan alltid skall blifva en nöd * n - n • o välu}ighet för sadane personer att lata sig åtnöja, n»ed detta betalningssätt, enär å ena sidan dg S).p i behof af ersättning och ä den. andra I.ri¥;SItings*Utgifvaren icke kan eller vill annorlunda ‘fullgöra utbetalningen: att, såsom en häraf nöd vä tidig1 följande svårighet, då antingen de första Jnvisnings-emottagarne eller de sedermera deraf . blitne innehafva rrte- »näste verkställa utbetalningar till andra orters invånare, der utgifvarens namn och förtroende icke äro kända, skall sadane sedlars antagande såsom god betalning sättas i fråga och uppgäld eiler agio derå ega rum, hvilket äfven, när förnödenheter för dera skola upphandlas r sjelfva den orten, der (ie äro mest gängse, ofta torde inträffa, i anseende tili den omgång och olägenhet, soth Underdåniga Skrifvelser' 375 förorsakas emottagare)! genom deras öfverstyrande till den ort, hvarest de inlösas: att invisningarne icke hafva egenskap hvarken af löpande Skuldebref, enär påstående emot Utgifvaren om deras infriande icke förr kan väckas, än den person, på hvilken in visningen är ställd, vägrat eller icke mäktat 'gälda densammas belopp, samt ej heller af Växel, då någon ovilkorlig skyldighet icke är bestämd till deras endosserande eller transporterande af hvarje innehafvare under deras omlopp: och att vid händelser, då antingen utgifvaren blir oförmögen att betala sin skuld eller anmäler sig om afträdesförraån, eller vid hans död efterlefvande maka eller arfvingar söka Urarfvagörelse, eller ock de till utrönande af tillståndet i den aflidna?
Bo begära års kallelse på Borgenärerne, en betydlig svårighet och kostnad tillskyndas serskildte
Innehafvare af en mängd utspridde invisningar på mindre penningebelopp vid bevakande af deras rätt hos Konkurs-Domstolen, hvilken kostnad äfven möjligen kan öfverstiga invisningens värde, och hvarigenom äfven således ett obehörigt lidande för allmänheten uppkommer.
Föranledde af alla dessa skäl, finna Riksens Ständer, att om utgifvandet af ifrågavarande, till innehafvaren eller till viss man och Order siällde samt sålunda löpande, handskrifne Invisningar eller Assignationer ifrån- den enskilde personen på den andre för närvarande icke kan helt och hållit förbjudas, är likväl denna rättighets begränsande nödvändigt, så att de deraf härflytande och nu beskrifna ofördelaktiga följ der må åtminstone till det hufvudsakligaste fö - 376 Underdåniga Skrifvelsér. rekommas.