Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Deremot har sjelfva lönen för Föreståndaren blifvit bestämd af två Stånd, eller Borgare- och Bonde-stånden, till 4,000 R:dr, samt af Preste-slåndet till 4,500 R:dr, hvilken sistnämnda summa kan anses äfven vara af Ridderskapet och Adeln bifallen, sedan frågan om lönelillökningsbeloppet, såsom ofvan nämndt är, blifvit afgjord.
Likaledes hafva, i afseende å vilkoret för Byråns tjenstemän att med sina beställningar icke få förena annan allmän befattning, två Stånd stannat emot två, såvidt delta vilkor gäller Arkivarien och Revisorn vid ifrågavarande verk.
J följd häraf föreslår Utskottet omröstningar, enligt följande propositioner: (?)
Den. som vill, att af (len för en Föreståndare vid Statistiska Central-bvrån blifvande aflöning, bestämd att fördelas i lön och lönetillökning, 4,000 R:dr R:ml skall såsom lön uppföras, röstar Ja: den det ej vill, röstar Nej; vinner nej, upptages lönen till 4,500 R:dr samma mynt.” b) Den, som vill, att vid den beviljade aflöningen för en Arkivarie och Registrator samt en Revisor vid Statiska Cenlral-byrån det vilkor skall fästas, att desse tjenstemän icke med sina beställningar få förena annan allmän befattning, röstar Ja; den det icke vill, röstar Nej; vinner nej, kommer frågan om ett sådant vilkor att förfalla.” 6:o) Utskottet hade i 29 punkten, första mom, tillstyrkt, att Rikets Ständer mätte för en gång anvisa en summa af 30,000
R:dr att från Riksgälds-kontoret utgå, till inköp af hingstar af utmärkta racer, med särskildt fastad t afseende å sådane, som äro passande för jordbrukets behof.
Denna framställning är bifallen af Preste-slåndet och Ridderskapet och Adeln har äfven godkänt densamma, likväl med den förändring, alt slutorden ”med särskildt (åstadt afseende14 etc. skulle utgå: hvaremot Borgare- och Bonde-stånden afslagit Utskottets tillstyrkande.
I följd häraf får Utskottet först, lör bestämmande af kontra-proposition vid hufvndvoleringen, förslå följande proposition: ”Den, som vill, att lill kontraproposition i hufvudvoteringen antages Ridderskapet och Adelns beslut, alt Rikets Ständer för en gång anvisa en summa af 30,000 u:dr R:mt att från Riksgälds-kontoret utgå till inköp af hingstar utaf utmäktare racer, röstar:
Ja; den det ej vill, röstar:
Nej; 4 Stals-Utskottets Memorial N:o 173. vinner nej, antages tilt kontraproposition Borgare- och Bonde-ståndens beslut att ifrågavarande anslag icke beviljas.“
För hufvudvoteringen föreslås följande proposistion: ”Den, som vill, all Bikets
Ständer för en gång anvisa en summa af 30,000 R:dr Runt att från Riksgälds-kontoret utgå, till inköp af hingstar utaf utmärktare racer, med särskildt fästad! afseende ä sådane. som äro passande för jordbrukets behof, röstar:
Nej; vinner nej, anlages (l.a alternativet) Ridderskapet och Adelns heslut.
(2:a alternativet) Borgare- och Bonde-ståndens beslut.’' 7:o. Uti 31 :a punkten, l mom. är af Utskottet tillstyrkt, att Rikets Ständer, med bifall till Kongl. Majrts
Nådiga framställ ning, mätte för uppförande å lämpligt ställe af en ny byggnad för Teknologiska Institutet anslå, jemte köpeskillingen för del äldre huset, en summa al 390,000 R:dr och för Institutets aplering i den nya lokalen anvisa ett belopp al 30,000 R:dr eller tillsammans 420,000 R:dr alt, i mån af behof, med årligen under nästkommande tre år från Riksgälds-kontoret utgå, häruti jemväl inberäknad kostnaden lör erforderlig tomt, i händelse någon kronan tillhörig sådan af tjenlig beskaffenhet icke kail för ändamålet blifva tillgänglig.
Detta tillstyrkande hafva Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet bilällit, hvaremot Borgare-ståndet beslutat: att 390,000 R:dr anslås till uppförande af en ny byggnad för Teknologiska Institutet, saint 30,000 R:dr för Institutets aplering i den nya lokalen, att utgå i den ordning Utskottet föreslagit: att särskilt 60,000 R:dr anvisas till inköp al tomt för ändamålet, derest någon kronan tillhörig sådan af tjenlig be skaffenhet ej kan blifva tillgänglig samt alt köpeskillingen för del äldre huset må till Statsverket ingå.
Bonde-ståndet har godkänt det förslag, som Riksdagsfullmäktigen Ola Månsson från Christianstads län uti sin, Utskottets Utlåtande N:o 122 bifogade reservation framställt, så lydande: 'att Bikets Ständer måtte bevilja "anslag för en gäng till nybyggnad R:mt R:dr 390,000: — "Institutets aplering i den nya lokalen „ 30,000: — "samt vilkorligt och för den händelse någon passande bygg nadsplats icke af kronan kan upplåtas, till inköp af "tomtplats „ 60,000 — hvarefter och sedan Teknologiska Institutets nuvarande lokal icke vidare för sagde ”ändamål erfordras, den genom Riksgälds-fulimäktiges försorg må för Statens räkning ”försäljas.”
Häraf visar sig, alt Bonde-ståndets beslut är med Borgare-ståndets i sjelfva saken öfverensstämmande; och torde vid sådant förhållande omröstning fä anställas enligt följande proposition: ”Den, sorn vill, att Rikets Ständer, för uppförande å lämpligt ställe af en ny byggnad för leknologiska Institutet, anslå, jemte köpeskillingen för det äldre huset, en summa af 390,000 R:dr och för Institutets aptering i den nya lokalen anvisa ett belopp af 30,000 R:dr, eller tillsammans 420,000 R:dr Runi, alt, i mån af behof med j årligen under nästkommande tre år från Riksgälds-kontoret utgå, häruti jemväl inräknad kostnaden lör erforderlig tomt, i händelse någon kronan tillhörig sådan af tjenlig beskaffenhet icke kan för ändamålet blifva tillgänglig, röstar:
Jfl J den det ej vill, röstar:
Nej; Stats-Utskottets Memorial N:o Ilo. 5 vinner nej, hafva Rikets Ständer beslutat, alt 390,000 R:dr anslås till uppförande af en ny byggnad för ifrågavarande Institut saint 30,000 R:dr beviljas för Institutets aptering i den nya lokalen, att i ofvan omfönnälda ordning utgå: att särskilt 60,000 R:dr, allt Riksmynt, anvisas till inköp af tomt för ändamålet, derest någon kronan tillhörig sådan af tjenlig beskaffenhet ej kan blifva tillgänglig, samt att köpeskillingen för det äldre huset skall till Statsverket ingå."
Sj unde Rufvudtileln.
Enligt Utlåtandet N:o 136. 8;o.
Utskottet hade uli l:a punkten första momentet af nämnda Utlåtande tillstyrkt, all den af Kongl. Majit äskade föhöjning utaf Chefens för Finans-Departementet aflöning frän nuvarande belopp 10,500 R:dr till 15,000 R:dr mätte beviljas.
Denna framställning är bifallen al' Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet, hvaremot Borgareoch Bonde-stånden beslutat höja aflöningen till 13,500 R:dr.
Vid sådant förhållande får Utskottet föreslå följande proposition: ”Den, som vill att aflöningen för Finans-Departementets Chef bestämmes lill 15,000 R:dr R:mt, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner nej, kommer berörde aflöning att uppföras med 13,500
R:dr samma mynt.“ 9:o.
Det af Utskottet uti 2:a punkten gjorda förslag, att aflöningen för Expeditions-sekreterarne i Finans-departementets Expedition, nu utgörande 2,800 R:dr, men af Kongl. Majit föreslagen till 4,500 R:dr, måtte bestämmas till 4,000 R:dr, är af Borgare-ståndet bifallet.
Ridderskapet och Adeln samt Preste-siåndel hafva, i enlighet med Kongl.
Majis framställning, fastställt aflöningen till 4,500 R:dr, hvaremot Bondeståndet bestämt densamma lill 3,500 R:dr.
Enligt de grunder, Utskottet i dylika läll förut följt, förestår Utskottet omröstning efter följande proposition: ”Den, som vill, att aflöningen för Expeditions-sekreterarne i Finans-departementets Expedition bestämmes till 4,000 R:dr R:ml, röstar:
Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner nej, kommer berörde aflöning att uppföras med 4,500
R;dr samma mynt.
10:o) Utskottets uti 3 punkten inom. a gjorda framställning, alt aflöningen för Presidenten i Kammar-kollegium, af Kongl. Majit föreslagen till 9,<100 R:dr i stället för 6,000 R:dr, sorn densamma nu utgör, måtte fastställas (ill 8,000 R:dr, har BorgareStåndet bifallit.
Af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Slåndel är nämnde aflöning bestämd till det af Kongl. Maji föreslagna belopp 9,000 R:dr: hvaremot Bonde-Ståndet beslutat, alf densamma skulle uppföras med 7,500 R:dr.
Omröstning torde således få anställas, enligt följande proposition:
"Den, som vill, att aflöningen för Presidenten i Kammar-kollegium bestämmes till 8,000 R:dr Runt, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner nej, kommer berörde aflöning att uppföras med 9,000 R:dr samma mynt.” 6 Stals- Utskottets Memorial N:o 173.
M:o.
Enahanda är förhållandet nied det af Utskottet i 4 punkten moni. a algilna förslag, alt aflöningen för Presidenten i Stats-kontoret, nu uppgående till 6,876
R:dr skulle bestämmas till 8,000 R:dr.
Delta förslag har nemligen hos Riks-stånden ledt till samma resultat, sorn nästföregående likartade framställning, hvarföre Utskottet föreslår föl jande voterings-proposition : ”Den, som vill, att aflöningen för Presidenten i Stats-kontoret bestämmes till 8.000 R:dr R:mt, röstar »I a : den det ej vill, röstar NeJ;. vinner nej, kommer berörde aflöning att uppföras med 9,000
R:dr samma mynt.”, l2:o.
Den af Utskottet i 9 punkten, mom.
a. gjorda hemställan, alt aflöningen för Presidenten i Kammar-Rätten, hvilken för närvarande utgör 6,756 R:dr, måtte bestämmas till 8,000 R.dr, har, vid frågans behandling hos Riks-stånden, haft samma resultat, sorn föregående framställningar angående aflöningen för Presidenterne i Kammar-kollegium och Stats-kontoret; och föreslås derföre följande voterings-proposition: ”Den, sorn vill, att aflöningen för Presidenten i Kammar-Rätten bestämmes till 8.000 R:dr R:mt, löstal ja j den det ej vill, röstar
Nej; vinner nej, kommer berörde aflöning att uppföras med 9,000 R:dr samma mynt.’’ 13:o.
Uti samma punkt, mom. e. hade Utskottet, bland annat, föreslagit, alt de aflöningsförmåner, sorn Kongl.
Majit för den i Kammar-Rättens Advokat-fiskalskontor anställde Kanslist äskat, eller 1,000 R:dr såsom lön samt 300
R:dr såsom arfvode och ersättning för renskrifning, eller tillhopa 1,300 R:dr, måtte af Rikets Ständer beviljas, dock att detta belopp törst skulle utgå sedan nuvarande innehafvaren af vice Advokat-fiskals-ljensten i nämnde kontor afgått och då de i afseende å vice
Advokatfiskals-göromålen ifrågaställde förändringar komma att vidtaga.
Detta förslag är af Borgare- och Bonde-stånden i allo bifallet; hvaremot Ridderskapet pph Adeln samt Preste-ståndet, med godkännande deraf i öfrigt, bestämt lönen för nämnde Kanslist, Ridderskapel och Adeln (ill 2,000
R:dr och Preste-ståndet till 1,700 R:dr.
Samtelige Riks-stånden hafva således beviljat det för ifrågavarande tjensteman föreslagna arfvode af 300 R.dr.
Då deremot meningarne varit delade angående beloppet af denne tjpnstemans lön, så att tvänne Riks-stånd, eller Borgare- och Bondestånden, bestämt densamma till 1,000 R:dr, Preste-ståndet lill 1,700 R:dr samt Ridd. och Adeln till 2,000 R:dr, och sistnämnda Riks-stånd alltså är ensamt om beviljandet af det belopp, som utgör skillnaden mellan de af detta Ständ och Preste-ståndet fastställda summor, hvarföre Irågan om den högsta summan måste anses hafva förfallit, får Utskottet föreslå omröstning enligt följande proposition : ”Den, sorn vill. alt den lön, hvilken efter indragning af v.
Advokat-liskals-tjenslen i Kammar-Rättens Advokat-fiskals-konlor skall, jemte särskildt arfvode, utgå till den derstädes anställde kanslist, bestämmes till 1.000 R:dr R:mt, löstalja; den det ej vill, röstar Nej; vinner nej, kommer denna lön alt uppföras med 1,700 R:dr samma mynt.” Stats-Utskottets Memorial N:o '175. 7 14:o, Utskottet hade uti förra delen af 10 punkten tillstyrkt, att de af Kongl. Maj: t äskade nya löne- och arivodes-belopp för 1 Konduktör, 1 Kanslist och Kammarskrifvare samt 1 Vaktmästare vid Öfver-In ten den t.s-rem betel mätte af Rikets Ständer beviljas, men hemställt, att beloppet för Kanslisten och Kammarskrifvaren, 1,000 R:dr, skulle anvisas till biträde vid räkenskaps- och renskrifnings-göroinålen.
Denna framställning är i allo bifallen af Preste- och Borgare-stånden, men endast i afseende å den förra delen godkänd af de öfriga Stånden, af hvilka Ridderskapet och Adeln alslagit den sednare delen samt Bonde-ståndet beslutat, att, i öfverensstämmelse med hvad Kongl. Majit föreslagit, ofvanomförmälla belopp af 1,000
Rulr skulle utgå såsom arfvode åt en Kanslist och Kammarskrifvare, samt dessa befattningar äfven kunna, efter Chefens bepröfvande, åtskiljas.
Som de båda sistnämnda Riks-slåndens beslut äro lill sin syftning öfverensstämmande, hafva således, i frågan om Kanslist och Kammarskrifvare-belältningarne, tvä Stånd stadnat emot två; och får Utskottet derföre föreslå följande volerings-proposilion : ”Den, som vill, att det af K.
M:t äskade belopp af 1,000 R:dr R:mt för en Kanslist och Kammarskrifvare vid Öfver-Intendents-embetet skall anvisas till biträde vid räkenskaps- och renskrifnings-göromålen derstädes, röstar
Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner nej, halva Rikets Ständer beslutat, att, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förslag, omförmälta belopp må utgå såsom arfvode för nämnde Kanslist och Kammarskrifvare samt dessa befallningar kunna, efter Chefens bepröfvande, åtskiljas.” 15:o, Den af Utskottet i 10 punkten, mom. a., gjorda hemställan, att aflö ningen för Öfver-intendenten, nu utgörande 5,047 R:dr 50 öre, men af Kongl. Majit föreslagen till 6,000 R:dr, måtte bestämmas lill 5,500 R:dr, är godkänd af Borgareoch Bonde-stånden, hvaremot Ridd. och Adeln samt Preste-ståndet, i enlighet med Kongl.
Maj:ts förslag, fastställt nämnda aflöning till 6,000 R;dr.
För frågans afgörande torde omröstning få anställas, enligt följande proposition: ”Den, som vill, att aflöniugen för Ofver-intendenlen bestämmes till 5,500 Rulr R:mt röstar
Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner nej, kommer berörde aflöning att uppföras med 6,000 Rulr samma mynt.” 16:o.
Utskottets i 11 punkten gjorda afstyrkande af väck! förslag, att Stats anslaget för Kongl. Theatern, nu utgörande 30,000 Rulr, skulle förhöjas till 75.000 R:dr, är af Bonde-ståndet bifallet.
Deremot hafva Ridderskapet och Adeln samt
Preste-ståndet beviljat denna anslagstillökning och Borgare-ståndet anvisat ett motsvarande belopp att såsom extra anslag uppföras.
Genom tre Riks-stånds beslut är således afgjordt att. utöfver nuvarande statsanslag, ett ytterligare belopp af 45,000 R:dr årligen skall för Kongl, Theatern beviljas; men som skiljaktiga meningar uppstått, om beloppet må på ordinarie eller extra stat uppföras, föreslår Utskottet, för afgörande af denna fråga, omröstning enligt följande proposition : ”Den, som vill, att nuvarande, på ordinarie stat uppförds anslag af 30,000 R:dr R:ml för Kongl. Theatern skall förhöjas till 75,000 Rulr samma mynt, röstar Ja; 8 Stats-Utskottets Memorial N:o 113. den dei ej vill, röster Nei; vinner Nej, hafva Rikets Stander, med bibehållande al det ordinarie anslagets belopp, till nämnda föremål anvisat en summa af 45,000 R:dr R.ml, alt under hvartdera af nästkommande tre år från Riksgälds-kontoret utgå.” 17:o.
Uti sednare delen af Utlåtandet N:o 136 hade Utskottet, under litt. b tillstyrkt, att den af Kongl. Maj:t äskade summa af 30,000 R:dr för fortsättning af Wadstena slotts yttre iståndsättande måtte af Rikets Ständer beviljas; och är detta tillstyrkande af Ridderskapet och Adeln samt Presle-slåndet bifallet, men af Borgareoch Bonde-stånden alslaget.
Vid sådant förhållande får Utskottet föreslå följande voterings-proposition : ”Den, som vill, ali Rikets Ständer, för fortsättning af Wadstena slotts yttre iståndsättande, anvisa en summa al 30,000 R:dr R:mt, att från Riksgälds-kontoret utgå, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner nej, kommer detta anslag icke att beviljas.
Stockholm den 11 Decemher 1857.
Af Herr Henschen, som, åberopande sin reservation vid Stats-Utskottets memorial N:o 97, anmärkte, dels att Utskottet äfven i förestående
Memorial icke iakttagit den betydliga förändring, 09 § Regerings-lörmen denna riksdag undergått, dels ock att Utskottet, för alla de läll då ”icke minst tre Stånd” ”förenat sig uti sammanstämmande beslut”, d. v. s. sådana, som varit likalydande, bordt löreslå omröstning i Förstärkt Utskott ”till , ovilkorlig! antagande eller förkastande af hvad Stats-Utskottet tillstyrkt blott i de frågor, hvarom Riks-stånden varit af skiljaktiga tankar.” Af Ola Månsson från Christianstads län: ’jag anser intet
Stånds mening kunna ”undertryckas så fort votering i Förstärkt Utskott ifråga k om nier, helst 69 § Regeringsformen icke förutsätter votering i något fall då tre Stånd stannat i lika beslut; och ”att tre Stånd följaktligen icke sammanstämt, så snart votering kommer att ega rum, i ”hvilken händelse det ena Ståndet kan hafva lika rätt att få sitt beslut pröfvadt, som ’’de öfriga.”
Uti denna reservation instämde Pehr Mattsson och Paul Hedström från Westernorrlands län. STOCKHOLM.
Tryckt hos Isaac Marcus 1857. Slals-Ulskoltets Utlåtande JY° 174. " (} I" ! ■ ':l/> JU 174.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 12 Dec. 1857, kl. 12 m.
Utlåtande, angående ett lån till Gefle-Dala jernvägs aktie-bolag.
Vid sednaste riksdag beviljade Rikets Ständer för anläggandet af jernväg mellan städerna Gefle och Fahlun ett f:delar utaf den beräknade kostnads-summan motsvarande lån å 1,600,000 R:dr Banko, hvilket skulle få uppbäras af det bolag, som för denna jernvägs-anläggnings utförande bildades och genom skeende aktieteckning å samma belopp, som den beviljade lånesumman, förband sig att utaf egna medel tillskjuta hvad utöfver det af Staten erhållna lånet erfordrades för jernvägens och dertill hörande anläggningars fullbordande samt all erforderlig trans port-materiels anskaffning; men som, vid bestämmandet af denna aktietecknings summa, hälften deraf eller det belopp, hvarmed densamma och det erhållna lånet, sammanräknade, öfverstego kostnads-lörslaget, allenast afsågs för alt betrygga stats verket i afseende på nämnde företags utförande samt de dertill anvisade medlens återbekommande, så skulle, enligt de stadgade låne-vilkoren, aktie-egarne, derest jernvägen genom deras försorg blefve på föreskrifvet sätt och inom bestämd tid fullbordad, icke behöfva erlägga denna hälft af tecknings-summao, utan aktie-egarnes ansvarighet derför komma att försvinna, sedan jernvägen blifvit fullbordad, hvarefter densamma, med hvad dertill hörde, borde utgöra säkerhet för detta lån.
Beträffande utbetalnings-terminerna för det sålunda beviljade lånet, föreskrefs, att dessa borde lämpas efter arbetsårens antal, så att, efter ingången af hvarje arbetsår, motsvarande andel utaf lånesumman fick lyftas.
I afseende på samma låns återbetalande stadgades deremot, att lånemedlen skulle utan ränta och kapital-afbetalning få innehafvas under den för jernvägs-anläggningens verkställighet afsedda tid samt derefter liqvideras på det sätt, att, inom hvarje års slut, å hela den utbekomna lånesumman inbetaides 5 procent, hvaraf för hvad utaf lånet dessförinBih. till R.
4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 21 Haft. 1 Slals-Ulskoltels Utlåtande M 174. nan icke blifvit godtgjordt skulle beräknas 2 procent årlig ränta; kommande öfverskottet att utgöra afbetalning å kapitalet.
Jemlikt det, angående omförmålda jernvägs-anläggnings verkställande, mellan Kongl. Maj:t och Kronan samt GefleDala jernvägs aktie-bolag afslutade kontrakt, skall arbetet å denna jernväg, hvilket börjades under år 1855, inom den 1 Oktober 1859 vara fulibordadt i öfverensstämmelse med den derför af Kongl.
Maj:t fastställda plan och kostnads-törslaget.
Efter samma kontrakts företeende och behörigt iakttagande af de i sådant hänseende föreskrifna vilkor och bestämmelser, har bemälde bolags Direktion från Riksgälds-kontoret utbekommit följande belopp utaf den beviljade lånesumman, nemligen : i September 1855 ....
Rrdr Rko 320,000: i Januari 1856 » 320,000: i Januari innevarande år .
» 320,000: eller tillsammans Ranko Rrdr 960,000: och utgör följaktligen det i Riksgälds-kontoret ännu innestående lånebeloppet, hvilket efter 1858 och 1859 års ingång förfaller till utbetalniog med 320,000 R:dr hvartdera året - » » 640,000:
Summa R:dr Ranko 1,600,000.
Enligt hvad Herr E. D. Grape erinrat uti en, med afseende å ofvannämnda kostsamma företag, under denna Riksdag inom Rorgare-Ståndet väckt motion, hvilken blifvit till Stats-Utskottet remitterad, hade det kostnads-förslag, som legat till grund för både statsbidragets bestämmande och bolagets aktie-teckning, upprättats med ledning af de år 1850 gällande priser, hvarföre deruti gjorda beräkningar varit vilseledande, till följd af den sedermera och isynnerhet efter sednaste
Riksdag inträffade häftiga och oförmodade prisstegring.
Om denna prisstegrings betydenhet erhölls genast vid arbetets begynnelse en praktisk erfarenhet, och det visade sig snart, att kostnads-förslaget måste omarbetas, så vida beloppet af de utgifter, hvartill bolaget måste bereda sig, skulle på förhand kunna med någon tillförlitlighet beräknas.
Under 1856 års vinter blef fördenskull, på grund af dessförinnan vunnen närmare detalj-kännedom och då gällande priser, ett nytt kostnadsförslag uppgjordt.
Härvid befanns, att den år 1850 till 3,600,000 R:dr R:mt beräknade koslnads-summan komme att uppgå till ej mindre än 5,200,000 Rrdr samma mynt.
Då nu priserna och synnerligen arbetslönerna, efter denna sednare kostnads-beräkningens uppgörande, ytterligare stigit, kunde alltså antagas, att anläggnings-kostnaden för den 8% mil långa jernvägen komme att uppgå till minst 5V2 millioner R:dr R:mt; hvilken kostnad dock, i förhållande till miltalet, ej skulle utgöra mer än 650,000 R:dr för hvarje mil, oaktadt ifrågavarande jernväg erhölle Slats-Utskottels Utlåtande M 174. samma spårvidd som statsbanorna.
Men fastän aktie-egarne visserligen vore beredde att, i stället för halfva, inbetala hela det tecknade aktie-kapitalet, eller 2.400.000
R:dr, och ehuru således, med tillägg af det till samma summa uppgående statsbidraget, de tillgångar, som för detta företag vore disponibla, utgjorde 4.800.000 R:dr, hade likväl en brist af 700,000 R:dr R:mt uppstått.
Till betäckande deraf hade bolaget varit betänkt att genom upplåning i enskild väg anskaffa den erforderliga summan, och denna upplåning skulle utan tvifvel äfven på drägliga vilkor kunnat verkställas, så vida icke den bekanta förändringen i allmänna penninge-ställningen både inom och utom riket mellankommit.
Under den härigenom inträffade och ännu fortfarande penningebristen, vore det för ett bolag, hvars hela egendom i första rummet utgjorde säkerhet för det af Staten erhållna bidrag, och således hvarken finge eller kunde åt enskilda pantförskrifvas, knappast möjligt att, med mindre bolaget underkastade sig alltför hårda ,och sin framtida verksamhet förlamande vilkor, förskaffa hvad som i kostnads-summan fattades.
Vid dylikt förevetande, och då staten egde mångfaldiga utvägar att äfven under en sådan penningetid, som den nuvarande, bereda sig erforderliga tillgångar med vida mindre uppoffring än enskilda, har Herr Grape, åberopande meranämnde bolags erhållna uppdrag och bolagets dervid meddelade förklarande, att detsamma ingalunda afsåge att härigenom bereda sig någon annan fördel än möjligheten att, utan alltför betungande betalnings-vilkor, erhålla de för ifrågavarande företags utförande erforderliga medel, hemställt, att Rikets Ständer måtte, utöfver det för jernvägsanläggningen mellan Fahlun och Gefle förut anvisade låneunderstöd, bevilja GefleDala jernvägs aktie-bolag ett ytterligare lån å minst 600,000 R:dr R:mt på de vilkor, Rikets Ständer, i betraktande af nu anförde omständigheter samt detta företags beskaffenhet och utan förbiseende af andra likartade arbetens goda rätt till statsbidrags åtnjutande, kunde pröfva skäligt bestämma; hvarjemte bemälde motionär uttalat bolagets hysta förhoppning, att under loppet af 10 år, räknade från och med år 1860, verkställa det .nu begärda lånets amortering, utan åsidosättande af sin då samtidigt inträdande skyldighet att erlägga ränta och fullgöra de årliga afbetalningarne å det förra låneunderstödet.
Vid anställd jemförelse mellan det, under år 1850, af Majoren C. E. Norström upprättade kostnads-förslag och det af Kapitenen C. Adelsköld, i April 1856, afgifna enahanda förslag, hvilka 2:ne kostnads-förslag, jemte åtskilliga andra ofvannämnde jernvägs-anläggning rörande handlingar, blifvit till Stats-Utskottet aflemnade, bar Utskottet funnit, att skillnaden mellan de i dessa förslag beräknade kostnader utgör 1,598,000 R:dr R:mt, med hvilket belopp det sednare kostnads-förslaget öfverstiger det förra, oaktadt jernbanans längd enligt detsamma eller Adelskölds förslag kommer att minskas med 5,225 alnar.