Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande denna fråga hade, enligt Statsråds-protokollet, Ofverintendentsembetet anfört, att då uti åtskilliga offentliga byggnader inom landet apparater för en centraliserad uppvärmning blifvit anbragta och befunnits ändamålsenliga, det vore af synnerlig vigt, så väl för de publika byggnader, hvilka redan egde eller framdeles kunde komma att erhålla dylika uppvärmningsanstalter, som äfven med hänsigt till de särdeles inom sjukhus, kaserner, fängelser och äfven skollokaler alltmera använda och till sin behöflighet erkända ventilations-apparaterna, att en kontroll öfver berörda inrättningar från Statens sida vederbörligen utöfvades, för hvilket ändamål erfordrades ett särskildt arfvode, för att utgå till en i konstruerande och vård af värmnings- och ventilationsinrättningar kunnig och erfaren ingeniör, hvilken kunde biträda vid granskning af rit - 6 Stats-Utskottets Utlåtande M 53. nings- och kostnadsförslag till dylika inrättningar, kontrollera deras anbringande och gifva anvisning till afhjelpande af de felaktigheter, sorn vid deras begagnande möjligen yppades; men då det biträde, som för vården af de ifrågavarande värmningsapparaterna må vara erforderligt, bör, derest det icke kan lemnäs af någon bland Ofverintendentsembetets arkitekter, kunna beredas genom särskildt aftal med annan person, hvars godtgörelse af den särskilda anstaltens anslag lärer kunna bestridas, hemställer Utskottet, att Kongl. Maj:ts förevarande nådiga framställning icke må af Rikets Ständer bifallas. 8:0.
Enligt hvad af Statsråds-protokollet inhemtas, hade Ofverintendents-embetet, angående behofvet af tillsyn öfver byggnadsväsendet i landsorterna, uti underdånigt memorial anfört, att embetet val redan, på grund af dess nu gällande instruktion, egde att, vid insändande till nådig pröfning af hos embetet handlagda ritningsmål, särskildt fästa Kongl. Maj:ts uppmärksamhet på de byggnadsföretag, i afseende å hvilkas utförande i öfverensstämmelse med ritningarne en kontroll företrädesvis kunde anses behöflig, äfvensom att, i händelse Kongl. Majit derefter, i sammanhang med fastställande af ritningen, skulle pröfva skäligt sådant föreskrifva, låta besigtiga dylika byggnader, samt, derest desamma skulle befinnas vårdslöst eller felaktigt utförda, sådant i laga ordning beifra.
En dylik föreskrift kunde dock, i följd af dess tillämpning endast i ett och annat ovanligare fall, icke utöfva den verkan i afseende på byggnadsväsendets behöriga handhafvande, som embetet funne vara af behofvet påkallad.
Ej sällan blefve ritningar till kommuners byggnader, synnerligast kyrkor, med ospard möda af Ofverintendents-embetets arkitekter utarbetade och af församlingarne antagna, under erkännande af dessa ritningars stora företräden framför dem, hvilka kunnat i orten åstadkommas, men vid byggnadernas utförande så ofullständigt följda, eller ock byggnadsföretagen i öfrigt så litet tillgodosedda, att deraf uppstodo origtiga proportioner och äfven betydande konstruktiva brister, hvarigenom byggnaderna i större eller mindre mån förfelades.
Afven i afseende å upprättande af förslag till reparationer samt tillsyn öfver de arbeten, som årligen verkställdes vid Kronans, under Ofverintendents-embetets förvaltning ställda egendomar i landsorterna, vore en fullständigare tillsyn än hittills ganska behöflig.
Visserligen ålage det, enligt gällande författningar, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande att, genom sina underlydande tjenstemän eller dertill särskildt förordnade byggnadskunnige män, utöfva tillsyn öfver omförmälda reparationsarbeten, men icke sällan hade härvid yppats brist å till ett sådant uppdrag lämplige personer; och hade, på grund af hvad sålunda blifvit anfördt, Ofverintendents-embetet hemställt, att, till åstadkommande af en tillförlitligare kontroll öfver byggnadsarbetens rigtiga och ändamålsenliga utförande, än hittills funnits att tillgå, särskilda byggnadskunniga tjenstemän, under benämning af Läns-arkitekter, skulle i vissa delar af riket anställas, med åligganden enligt särskildt föreslagna bestämmelser. Stats-Utskottets Utlåtande M 53.
Med godkännande af detta förslag har Kongl.
Majit, — som dels funnit dessa arkitekter böra blifva till antalet 8, deraf en för Norr- och Westerbottens, WesterNorrlands och Jemtlands län, en för Gefleborgs, Westmanlands och Stora Kopparbergs län, en för Orebro, Wermlands och Skaraborgs län, en för Stockholms, Upsala och Södermanlands län, en för Elfsborgs, Göteborgs och Bohus samt Hallands län, en för Östergötlands, Calmar och Gotlands län, en för Jönköpings, Kronobergs och Blekinge län samt en för Malmöhus och Christianstads län, dels ansett billigt, att kostnaden för en inrättning, sådan som den ifrågavarande, hvaraf nyttan till en betydlig del komme kommunerna och de enskilde direkte tillgodo, icke mer än till hälften blefve bestridd af Statsverket och att den återstående hälften utginge från länen, — i följd häraf nu hemställt, att till löner för åtta Läns-arkitekter, med de åligganden, som Ofverintendents-embetet föreslagit, mätte, under vilkor att vederbörande Landsting, derom hörda, åtoge sig att till enahanda ändamål utgöra samma belopp, anvisas och i Riks-staten uppföras 8,000 R:dr.
Afven med erkännande af behöfligheten utaf en förbättrad och mera verksam tillsyn öfver byggnadsväsendet i landsorterna, har Utskottet dock icke ansett sig deri ega tillräcklig anledning att för närvarande tillstyrka anvisande af statsmedel för ifrågavarande ändamål.
Då nemligen behofvet af sådana personer, för hvilkas anställande anslag nu blifvit äskadt, otvifvelaktigt i vida högre grad förefinnes för kommuner och enskilda personer, än för Kronan, har det synts Utskottet mindre lämpligt att, innan ens vederbörande kommunalmyndigheter blifvit i ämnet hörde, anvisa statsmedel för tjensternas bildande.
Med mera skäl torde det böra på bemälde myndigheter i första hand bero, att för behofvets fyllande vidtaga de förberedande åtgärder, som kunna finnas för ändamålet erforderliga; och hemställer i följd häraf Utskottet, ♦ att Kongl. Majits ifrågavarande nådiga framställning icke må af Rikets Ständer bifallas.
Då inkomsten af postmedlen blifvit beräknad till 2,000,000 R:dr, har Kongl. Majit hemställt, att det under nu förevarande Hufvudtitel uppförda kontanta anslag på förslag, att af postmedlen direkte utgå till postverket, måtte bestämmas till samma belopp och således förhöjas med 500,000 Ridr; och då berörda beräkning af inkomsten lärer af Rikets Ständer finnas antaglig, tillstyrker Utskottet, att denna nådiga framställning af Rikets Ständer bifalles, så att nämnda anslag uppföres med ett belopp af 2,000,000 Ridr. 10:o.
Enär indelta räntor, som med ett förslags värde af 1,119 Ridr äro uppförda å anslaget till Jägeristaten, men numera, efter åtskilliga jägeritjenstemäns och betjentes afgång från sina befattningar, till Statsverket indragits, blifvit vid beräkningen 8 Stats-Utskottets Utlåtande JYl 53. af den indelta ordinarie räntan derifrån uteslutna, är af Kongl. Maj:t föreslaget, att samina räntor ock, i öfverensstämmelse dermed, måtte från utgiftsstaten utgå, äfvensom att en, af enahanda anledning, med 207 R:dr 93 öre uppkommen behållning å den kontanta delen af berörda anslag måtte derifrån afdragas; och får Utskottet till denna nådiga framställning tillstyrka Rikets Ständers bifall.
Blifvande härigenom anslaget till Jägeristaten från nuvarande beloppet, 2,712 R:dr 37 öre, nedsatt till 1,385 R:dr 44 öre. liro.
Deremot har Kongl. Maj:t föreslagit, att det kontanta anslaget till Skogsplanteringskassan måtte ökas med en summa, motsvarande ej mindre nyssnämnda, på anslaget för Jägeristaten uppkomna behållning, 207 R:dr 93 öre, än äfven 4,431 R:dr 66 öre, hvarmed de omförmälda kassa tillkommande ersättningar för till Statsverket indragna hemmansräntor och arrenden vid 1863 års slut befunnits öfverstiga anslagets nuvarande belopp, tillsammans 4,639 R:dr 59 öre eller i jemnadt tal 4,640 R:dr; och hemställer Utskottet, att jemväl denna nådiga framställning må af Rikets Ständer bifallas. Blifvande i enlighet härmed Skogsplanteringskassans kontanta anslag uppfördt till 22,940 R:dr. 12:o.
Enär det för åren 1864, 1865 och 1866 i Riks-staten upptagna reservationsanslag af 75,000 R:dr för Skogsinstitutet, lägre skogsskolor samt öfriga till skogsstaten hörande tjenstemåns aflöning fortfarande vore behöfligt, har Kongl. Maj:t äskat, att detsamma måtte jemväl för nästa statsregleringsperiod varda uppfördt; och då, i afvaktan på ny Skogsordning, någon definitiv reglering af utgifterna för skogsväsendet ej heller nu torde böra ifrågakomma, samt den anordning, rörande Kronans skogar i de norra provinserna, som må följa af framställningarne i Kongl. Maj:ts den 21 December nästlidet år afgifna nådiga Proposition (N:o 54), angående förändrade bestämmelser i fråga om upplåtande åt enskilda af Kronans mark i Norrland och Stora Kopparbergs län, samt om disposition af stubböresmedlen, icke kan lemna tillgång för utgifterna under år 1867, tillstyrker Utskottet, att, med bifall till Kongl.
Maj:ts ifrågavarande nådiga framställning, ett reservationsanslag af 75,000 R:dr må jemväl för år 1867 till omförmälda ändamål anvisas. 13:o.
Slutligen har Kongl. Maj:t föreslagit, att då det under Sjunde Hufvudtiteln uppförda reservationsanslag till byggnader och reparationer i landsorterna visat sig för behofvet alldeles otillräckligt, samma anslag, nu utgörande 60,825 R:dr, måtte förhöjas till Stats-Utskottets Utlåtande M 53. 9 till 70,000 R:dr eller ökas med 9,175 R:dr; och får, med hänseende till hvad angående denna fråga är i Statsråds-protokollet anfördt, Utskottet tillstyrka, att den begärda anslagstillökningen, 9,175 R:dr, må af Rikets Ständer beviljas. 14:o.
I fråga om öfriga till Sjunde Hufvudtiteln hörande ordinarie anslag, i afseende hvarå någon förändring hvarken blifvit af Kongl. Maj:t äskad eller eljest ifrågakommit, får Utskottet hemställa, att samma anslag må i den blifvande Riks-staten med oförändrade belopp uppföras, dock att, till jemnande af Hufvudtitelns slut summa, förslagsanslaget till skrifmaterialier och expenser, ved, m. m., som för närvarande utgör 18,659 R:dr 58 öre, minskas med ett belopp af 38 R:dr 7 öre eller till 18,621 R:dr 51 öre.
Kommande, i följd af hvad Utskottet uti förestående punkter föreslagit, Hufvudtitelns samtliga, till ordinarie statsregleringen hörande, anslag att uppgå till 6,071,900 R:dr eller 519,600 R:dr utöfver hvad nu gäl ande Riks-stat upptager, utaf hvilken summa dock 500,000 R:dr utgör förhöjning i ett förslagsanslag.
Beträffande sådana, till föremål under Sjunde Hufvudtiteln hänförliga behof, som äro af mera tillfällig beskaffenhet och således tillhöra den så kallade extra statsregleringen, äro nedan omförmälda framställningar gjorda: 15:o. Utaf Statsråds-protokollet inhemtas, hurusom, efter det Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Jönköpings län redan år 1861 gjort underdånig hemställan om vidtagande af åtgärder för uppförande å Jönköpings fästningsområde af ett behöfligt nytt Landshöfdinge-residens, som tillika innefattade lokaler för embetsrum och arkiv, samt sedermera, vid företagen reglering af omförmälda område, en tomt på norra sidan deraf blifvit för berörda ändamål afsatt, och tillika i nåder förordnats, att, vid planering af den åt staden upplåtna delen af f. d. fästningsområdet, derinom befintlig, för residensbyggnadens grundläggning användbar och erforderlig sten skulle undantagas och vid residenstomten uppläggas, Kongl. Maj:t, under den 6 Februari 1863, vid underdånig anmälan af detta ärende jemte
Ofverintendents-embetets öfver den föreslagna byggnaden uppgjorda ritningar och kostnadsförslag, icke funnit skäligt att af Rikets då församlade Ständer begära något anslag för ifrågavarande ändamål.
Nu hade emellertid Kongl. Maj:ts Befallningshafvande gjort förnyad underdånig framställning om behofvet af ofvanberörda nybyggnads utförande och i sådant afseende andragit, att de till embetsrum nu begagnade lokaler voro alltför inskränkta; att, utom den stora olägenhet, att utrymme derstädes alldeles saknades för de till Landskansliets, Landskontorets och Landtmäteri-kontorets arkiver hörande handlingar, hvilka hittills Bill. till R.
Prat. 1865 & 1866. 4 Sami. 1 A/d. 21 Höft. 2 10 Stats-Utskottets Utlåtande M 53. förvarats uti en aflägset derifrån på f. d. fästningsområdet belägen, särskild byggnad, vore det runi, sorn skulle begagnas såsom Landtrnäteri-kontor, för ändamålet alldeles olämpligt, så att kontorsgöromålen icke kunnat derstädes handläggas; att jemväl saknades för Kongl. Maj:ts Befallningshafvande särskildt sessionsrum, deraf bristen synnerligen läte sig kännas, då större menigheter skulle inför Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande sammanträda; att hvad som dock framför allt annat syntes göra behofvet af en ny byggnad oundgängligt vore den omständighet, att den ofvan omnämnda byggnad, som för närvarande begagnades till arkiv och hvarest ej mindre än åtta stora ruin voro fyllda med handlingar, numera tillhörde Jönköpings stad och endast tillsvidare finge begagnas till nyssberörda ändamål, sä att, när helst planering af denna del utaf det åt staden upplåtna f. d. fästningsområdet företoges, byggnaden, som kotnnie att nedrifvas, måste sex månader efter skedd tillsägelse Utrymmas, då annan lämplig lokal för de derstädes nu förvarade, till större delen högst vigtiga och dyrbara handlingar sannolikt icke kunde inom den trångt bebyggda staden anskaffas; att till följd häraf i omlörmälda händelse
K en särskild arkivbyggnad måste uppföras, hvarigenom kostnaden för residensbyggnaden i det hela, dä den en gång företoges, säkerligen komme att betydligt förhöjas, samt slutligen att, då planering af stadens andel i f. d. fästningsområdet verkställes, den del af samma område, som blifvit undantagen till tomt för Landsböfdinge-residenset, icke kunde bibehållas i dess nuvarande skick utan största vanprydnad och sannolikt fara för ras af dervarande höga stenmurar, utan således äfven måste planeras, i sammanhang hvarmed, till undvikande af dubbel kostnad, grundläggningen för residensbyggnaden borde utföras; och har på grund häraf Kongl.
Maj:t föreslagit att, utaf den för berörda byggnadsföretag beräknade kostnadssumma 130,000 lt:dr, ett belopp af 70,000 R:dr måtte för år 1867 anvisas.
Genom hvad Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i ämnet anfört, är ådagalagdt att för såväl Länsstyrelsens som Landtmäteri-kontorets arkiver en ny lokal kan, under vissa förhållanden, blifva oundgängligen nödig, hvaremot något angeläget behof af ny byggnad för residens och Länsstyrelsens embetslokaler icke synes‘vara för handen; och då tillräckligt utrymme för arkiverna, då sådant erfordras, torde kunna beredas utan en så betydlig statsutgift, som här blifvit ifrågasatt, hemställer Utskottet, att Kongl. Maj:ts förevarande nådiga framställning icke må af Rikets Ständer bifallas. 16:o.
Till inköp af Grosshandlanden Lindstrands egendom i Carlskrona och dess apterande till landtstats-embetshns har Kongl. Maj:t äskat ett anslag af 40,000 R:dr.
Beträffande denna fråga inhemtas af Statsråds-protokollet, att sedan, i anledning af anmälan från Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Blekinge län om olämpligheten af den för Provins-landtmäterikontoret i Carlskrona begagnade lokal, Kongl. Maj:t den 4 September 1863 bemyndigat Ofverintendents-embetet att, efter undersökning ä stället, afgifva underdånigt yttrande och förslag, huruvida genom tillbyggnad och för - Stats-TJtskottets Utlåtande M 03.
11 ändring af nuvarande landtstats-embetshus passande lokaler kunde beredas för ej mindre Landtmäteri-kontoret än äfven Landtränteriet och Länsstyrelsens arkiver, hvilka voro i behof af ökadt utrymme; samt Kongl. Majrts Befallningshafvande derefter, för den händelse berörda tillbyggnad och förändring icke skulle anses möjlig eller ändamålsenlig, utan nödvändigheten fordrade, att annat embetshus anskaffades, hos Ofverintendents-embetet dels företett ett af Grosshandlanden J. A. Lindstrand till Länsstyrelsen afgifvet skriftligt anbud att, emot en försäljningssumma af 30,000 R:dr, för ifrågavarande ändamål, till Kronan öfverlåta sin, under N:is 60, 61 och 63 i sjunde qvarteret af staden, egande fastighet, innehållande enligt karta 1,934% qvadratfamnar, dels anfört, att denna fastighet, med hänsigt till såväl tomtutrymme som derå befintliga boningshus af sten, ansåges vara en af de bättre i staden och efter all anledning borde kunna för en jemförelsevis ringa kostnad till landtstats-embetshus anordnas, hade undersökning rörande lämpligaste sättet att, vare sig genom förändring af det gamla embetsliuset eller genom apterande för ändamålet af den utaf Kongl. Maj:ts Befallningshafvande föreslagna eller annan i Carlskrona befintlig och härför påräknelig egendom, åstadkomma för Länsstyrelsen passande lokaler blifvet verkställd af särskild arkitekt, som uti deröfver till Ofverintendents-embetet afgifvet memorial ej mindre meddelat en detaljerad beskrifning öfver det nuvarande embetshuset samt framhållit omöjligheten att genom tillbyggnad söka deri inrymma och gifva ändamålsenlig disposition åt alla de för Länsstyrelsens behof erforderliga lokalerna, än äfven, med vitsordande af lämpligheten hos den af Länsstyrelsen till inköp förordade egendomen, uppgjort ett, af ritning och kostnadsberäkning åtföljdt, förslag till berörda egendoms apterande till landtstatsembetshus.
Detta förslag har sedermera varit delgifvet Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, som förklarat detsamma särdeles antagligt, med afseende såväl på lokalernas i allmänhet lämpliga läge till hvarandra och tillräcklighet, som på den beräknade kostnadens billighet i förhållande till den, som skulle blifva en följd af nybyggnad, hvarefter Ofverintendents-embetet ej mindre vitsordat behofvet af nya embetslokaler för Länsstyrelsen i stället för de nu begagnade, af hvilka en del vore till utrymmet otillräckliga och andra i anseende till fuktighet obegagneliga, än äfven anmält, att kostnaden för inköp af Grosshandlanden Lindstrands egendom med dess förändrade inredning skulle uppgå till den af Kongl.
Majit nu äskade summa.
Frågan j>m utvidgande af ifrågavarande landtstats-embetshus har, på sätt ofvan är omförmäldt, blifvit väckt i följd af gjord anmälan om olämpligheten af den för Provins-landtmäterikontoret upplåtna lokal; och då det icke torde vara angeläget att, berörda kontor, för hvilket något synnerligen stort utrymme ej bör vara erforderligt, förlägges i samma byggnad som Länsstyrelsens embetslokaler, har Utskottet ansett behofvet af den föreslagna utvidgningen icke vara så utredt, att
Utskottet kunnat tillstyrka anvisande af derför erforderliga medel; hemställande alltså Utskottet, att det äskade anslagsbeloppet icke må af Rikets Ständer beviljas. 12 Stats-Utskottets Utlåtande M 53. l7:o. Likaledes har Kongl. Maj:t begärt att till inköp af den intill Landshöfdingeresidensets i Wisby norra gafvel gränsande egendom och derå varande hufvudbyggnads inredande för landtstats-embetsverkens behof måtte anvisas 30,000 R:dr.
Utaf Statsråds-protokollet inhemtas, hurusom Ofverintendents-embetet, uti afgifvet underdånigt utlåtande öfver Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes i Gotlands län gjorda anmälan om nuvarande residensbyggnadens i Wisby otillräckliga utrymme, mindre ändamålsenliga inredning och andra brister, bland annat, anfört, att nuvarande residenset, som utgjordes af en lång tvåvåningars stenhusbyggnad, innehölle tillsammans 24 rum, deraf i bottenvåningen sju, till en del besvärade af mörker och svår golfkyla, voro upplåtna till embetsrum och de öfriga 17 disponerades af Landshöfdingen; att det utrymme, som ansågs behöfligt, uppgifvits till 15 ruin för embetslokal och 24 rum, inberäknadt tambur, kök, handkammare och skafferi, för Landshöfdingen eller för hela residenset 39 rum; att, sedan särskilda förslag rörande byggnadsfrågan blifvit från Ofverintendentsembetet framställda och Kongl. Maj:ts Befallningshafvande delgifna, derunder yppats tillfälle att, mot en summa af 20,000 R:dr, för Kronans räkning förvärfva en invid nuvarande residensets norra gafvel och i samma sträckning som detta vid Strandgatan belägen byggnad med tillhörande gård och trädgård, och att embetet, med afseende å det erkändt vigtigaste skälet för residensets utvidgning, eller behofvet af sundare, rymligare och ljusare embetslokaler, samt, då detta ändamål, hufvudsakligen i följd af det nuvarande residenshusets ringa bredd och åtskilliga fel i dess anläggning, icke kunde vinnas genom pä- eller tillbyggnad deraf, ansett sig för ernående af berörda ändamål samt beredande af möjlighet till ökadt utrymme jemväl för Landshöfdingen, böra i underdånighet hemställa om aflåtande af nådig Proposition till Rikets Ständer i fråga om anvisande af erforderliga medel till inköp af förenämnda, genom sitt omedelbara grannskap med nuvarande residenset för dess utvidgning särdeles lämpliga egendom samt dess apterande för ändamålet, derför sammanräknade kostnaderna uppgingo till 30,000 R:dr.
Vid öfvervägande af hvad sålunda förekommit, har Utskottet funnit äfven detta anslagsbehof icke vara af den angelägna vigt, att det ej bör stå tillbaka för andra oundgängliga utgifter, för hvilka anslag vid denna riksdag påkallats; och Utskottet hemställer derföre, att förevarande nådiga framställning icke må af Rikets Ständer bifallas. 18:o.
Till arfvoden åt Jordeboks-kontorets tjenstemän har Kongl. Majit för år 1867 äskat enahanda anslag som hittills eller 24,700 R:dr; och hemställer Utskottet, att det begärda anslagsbeloppet 24,700 R:dr måå Riksgälds-kontoret anvisas. 19:o.
Slutligen har Kongl. Majit begärt att till bestridande af utgifter för kolonien S:t
Barthelemy måtte anvisas för år 1867 en summa af 18,000 Ridr; och då af Statsråds - Stats-Utskottets Utlåtande M 53. 13 Statsråds-protokollet inhemtas, att de kostnader, berörda koloni under sednare åren medfört för Statsverket, icke understigit nämnda belopp, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer måtte för ifrågavarande ändamål anvisa en summa af 18,000 R:dr, att år 1867 från Riksgälds-kontoret utgå, 20:o. Till Utskottets behandling har blifvit öfverlemnad en hos Ridderskapet och Adeln väckt motion (N:o 46), deruti Herr Du Rietz, F, af anförda skäl, föreslagit, att en telegraftråd måtte på Statens bekostnad sträckas från Fårösund öfver Wisby till Burgsvik och vidare från Wisby till Slitö samt från Wisby till Ljugarn eller Rohnehamn; men då Utskottet, i enlighet med de åsigter Rikets Ständer vid flera föregående riksdagar i likartade frågor uttalat, anser telegrafverkets vidare utveckling böra hufvudsakligen blifva beroende af de tillgångar, verket sjelf kan sig bereda, så att direkta statsanslag för nya telegrafledningar icke ifrågakomma, hemställer Utskottet, att förevarande motion ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 21:0.
Uti en inom Bonde-Ståndet väckt, till Utskottets behandling remitterad motion (N:o 167) har Riksdagsfullmägtigen Ola Lasson från Christianstads län, af anförda skäl, föreslagit, att jordegare, som, efter behörig anmälan, med skog besådde flygsandsfält samt dervid ställde sig till efterrättelse de föreskrifter såväl i afseende på planteringens verkställande och vårdande, som i fråga om afverkningen, hvilka kunde varda i sådant hänseende af Kongl. Maj:t meddelade, skulle vara berättigad att af statsmedel erhålla godtgörelse för en tredjedel af kostnadssumman.
På sätt motionären antydt har Kongl. Maj:t redan under den 6 Mars 1863 meddelat nådig Resolution i anledning af vederbörande embetsmyndigheters underdåniga för slag och utlåtanden i afseende på Statens deltagande i framtida vården af flygsandsplanteringarne inom Christianstads län; och då Utskottet utaf Kongl. Maj:ts den 31 Oktober nästlidet år till Rikets Ständer aflåtna nådiga Proposition med förslag till förnyad förordning angående jords eller lägenhets afstående för allmänt behof inhemtat, att frågan om åtgärder till hämmande af flygsand fortfarande är föremål för Kongl.
Maj:ts nådiga uppmärksamhet, har Utskottet, helst Rikets Ständer vid flera föregående riks dagar uttalat den åsigt, att särskilda statsanslag för skogsplantering å flygsandsfält icke borde ifrågakomma, ej kunnat den nu gjorda framställningen understödja; hemställande alltså Utskottet, att Riksdagsfullmägtigen Ola Lassons förevarande motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Prot. 1865 & 1866. 4 Sami. 1 A/d. 21 Haft. 3 14 Stats-Utskottets Utlåtande M 53.