Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad Revisorerne anmält om Kammar-Rätts-Rådet Billbergs förflyttande på Allmänna Indragnings-Staten med en mot lönen svarande pension, är af samma beskaffenhet med den anmälan, som af 1837 års Revisorer gjordes i afseende å Krigs-Rådet Widegrens enahanda pensionering, till följd hvaraf Slats-Contoret jemväl i underdånighet åberopar hvad Stats-Contoret i anledning deraf anfört, med tillägg att Kammar-Rätts-Rådet Billberg vid Kammar-Rättens senaste reglering tillädes den lön, hvarefter pensionen blifvit beräknad, hvadan han var i åtnjutande af lönen, såsom sådan betraktad, innan fråga uppstod om lönetillökningens beräknande såsom arfvode.
Till framtida iagttagande hafva Revisorerne uti deras berättelse omnämnt, alt den uti 1837 års Riks-Hufvud-Bok å 3:dje Hufvud-Tileln synliga brist 29,741 R:dr 7 sk. 3 r:st., enligt uppgift, skulle komma att af Titelns, nämnde belopp betydligt överskjutande, reservationer betäckas; och får, i anledning deraf, Stats-Contoret underdånigst upplysa, att, till följd af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 28 September sisllidet år, för berörde ändamål, ett belopp af 30,543 R:dr 12 sk. t r:st. blifvit redan den 1 påföljande November från Krigs-Collegium till Stats-Contoret öfverlemnadt, för alt 3:dje Hufvud-Titeln tillgodoföras.
I afseende å Gardes-Regementernes Interims-Stater hafva Revisorerne andragit, att, ehuru uti Riksens Ständers ofvanberörde underdåniga skrifvelse den 6 October 1834 yttras, det de å Hufvud-Tillarne uppkommande besparingar icke linge användas till någre bestämde löneanslag på Stat, och Riksens Ständer, uti underdånig skrifvelse den 6 November samma år förmält sig ej kunna bevilja äskadt förhöjdt anslag i enlighet med berörde Interims-Stater, Revisorerne likväl funnit, att Eders Kongl. Maj:t, hvad desse Regementen beträffade, genom Nådigt
Bref af den 16 December 1836, uppå anförde grunder, förklarat
Sig i Nåder vilja tills vidare låta vid de gällande lnterims-Stalerne utan förändring förblifva, dock att Stals-Contoret skulle åligga alt hvarje år efter afslutad Riks-Hufvud-Bok inkomma med uppgift på besparingarne — 190 — å 3:<lje Hufvud-Titeln, på det Eders Kongl. Maj:t derefter måtte blifva i tillfälle att vidare fatta det beslut, hvartill omständigheterne kunde föranleda; hvilket förhållande Revisorerne anmärkt, ”såsom stridande emot hvad Rikets Ständer, i afseende å besparingarnes användande, beslutat.
” I anledning häraf, får Stats-Contoret i underdånighet upplysa, att så länge de för Gardes-Regementerne gällande Stater icke äro annorlunda än ad interim fastställde, kunna de löne-tillökningar, som för desse Regementer utgå, så mycket mindre hänföras till ”bestämda löne-anslag på Stat”, som deras bibehållande beror på årlig underdånig anmälan, huruvida 3:dje IIufvud-Titelns tillgångar medgifva desse löne-tillökningars fortfarande åtnjutande; och har Eders Kongl. Maj:t dessutom destohäldre ägt rätt att, så väl inom denna som inom öfrige Hufvud-Titlar, fritt och obehindradt disponera de anslagne medlen, som Riksens Ständer vid den år 1815 afgjorda frågan om löne-förbättringar för Militaire-Staterne i allmänhet, dertill anslogo de medel, som voro att tillgå, med förklarande uti underdånig skrifvelse den 23 Julii samma år, att ”regleringen deraf enligt Grundlagen tillhörde Eders Kongl. Maj:t.” Enahanda anmärkning hafva Revisorerne gjort dervid, att Eders Kongl. Maj:t, enligt Nådigt Bref den 22 December 1837, beviljat LifBevärings-Regementels Officers-Corps förbättring i deras knappa lönevillkor; och som berörde löne-förbättring, under benämning af arfvoden, endast tills vidare utgår, samt 3:dje Hufvud-Titelns medel dertill lemna!: tillgång, så äro, i dessa delar, samma upplåningar, som i afseende å Gardes-Regemenlernes interims-aflöning blifvit anförde, tillämplige; hvarjemte förekommer, att ehuru, enligt gällande Riks-Stat för 1835 och följande åren, för Lif-Bevärings-Regementet finnes uppförd en summa af 19,708 R:dr 16 sk. med under lönerne beräknade 1,466 Tunnor Spanmål, den för Regementet, enligt Högstberörde Nådiga Bref, fastställde Interims-Slat likväl icke uppgår till mer än 18,855 R:dr 32 sk.
B:co eller 852 R:dr 16 sk. i penningar samt tillökningen för 1,466 Tunnor Spanmål, då riksmarkegången är öfver 6 R:dr Tunnan, mindre än livad sorn för Regementet blifvit afsedt, sedan den återstående sig successivt minskande numera icke å Riks-Staten uppförda personalen af f. d.
Lif-Drabanl-Corpsen afgått.
Som Revisorerne i likhet med hvad vid 1835 och 1837 årens Revisions-förrältningar skedde, jemväl nu ansett den Majoren Montelius af oförutsedde utgifts-anslaget på 3:dje Hufvud-Titeln beviljade årliga oaf - - 191 - kortade gratification. af 600 R:dr för åren 1836 och 1837 icke bordt af nämnde anslag utgå, åberopar Stats-Contoret dess, i afseende derå, den 25 Februarii 1836 till Eders Kongl. Maj:t afgifna underdåniga utlåtande i anledning af 1835 års Revisions-berättelse.
Enär Eders Kongl.
Maj:t genom serskildte Nådiga Bref tillagt arfvoden åt den person, som i Nåder förordnats, att Presidents-Embetet i Krigs-Collegium förvalta, hafva Revisorerne, med föranledande deraf, att Riksens Ständer uti underdånig skrifvelse den 6 November 1834 anmält, det de icke kunnat bifalla uppförande å Stat af lön och taffelpenningar för Presidenten i bemälte Collegium, ansett sig böra sådant anmärka, såsom stridande emot Riksens Ständers Beslut.
Då Riksens Ständer för nämnde
Embete icke uppförde lön på ordinarie Stat och Eders Kongl. Maj:t ansett erforderligt alt med lämpligt arfvode förse den person, som Embelets förvaltande i Nåder anförtroddes, samt medlen härtill anvisats å besparingarne på den Hufvud-Titel, till hvilken Krigs-Collegium, enligt gällande Stats-Reglering, hörer, så och emedan Hufvud-Titelns tillgångar medgifvit en så beskaffad disposition, synes desto mindre någon emot Grundlagen stridande åtgärd härmed blifvit tagen, som medlen, i enlighet med hvad Riksdags-Ordningens 30 §. 2 mom. bestämmer, icke blifvit ”dragne till andre ändamål än dem, som under samma Hufvud-Titel höra” och Hufvud-Tillarnes besparingar dessutom icke blifvit af Riksens Ständer anslagne till serskildte behof.
I afseende å förskottsvis utbetaldte medel i och för fouragerirrgen af värfvade Cavalleriels och Artilleriets Hästar, hafva Revisorerne ”ansett det icke vara med ordning i Stats-förvaltningen förenligt att utgifterne för ett löpande år anticipationsvis bestridas med ett kommande års anslag.”
Enär fouragerings-året räknas från och med den 1 October ena året till samma dag det andra året, och Slats-reglerings-aiislagen deremot omfatta Calender-år, har sammanblandning i denna del icke kunnat, under sådane förhållanden, undvikas, och beror det på Riksens Ständer, i läll de så för godt finna, att, vid blifvande Stats-reglering härutinnan åstadkomma den jemnkning, som må kunna anses erforderlig; — börande dock Stats-Contoret härvid i underdånighet tillägga, att, om icke, till följd af Eders Kongl. Maj:ts derom redan den 5 Aug. 1830 fattade Nådiga Beslut, hvaremot någon anmärkning hittills ej blifvit — 192 — gjord, förskotter för ifrågavarande behof blifvit, såsom skedt, meddelade, ulan vederbörande Fouragerings-Directioner varit urståndsatte, att, vid de tider då fourage-persedlar i allmänhet erhållas till billigaste pris, mot contant upphandla det erforderliga fouraget, sådant otvifvelaktigt skulle hafva ledt lill betydligt förökad kostnad, hvilken i samma nion, som den öfverskridit det för berörde fouragering å Stat uppförde Förslags-anslag, bordt af Riksgälds-Contorets tillgångar fyllas.
Revisorerne bafva anmält i 11 puncten, att åtskillige utbetalningar å Extra Utgifts-medlen blifvit af Eders Kongl.
Maj:t i Nåder anvisade; men som berörde anslag är stäldt till Eders Kongl. Maj:ts fria disposition, tillkommer icke Stats-Conloret, att något yttrande härom afgifva.
Beträffande de lill Stats-Contorets vård öfverlemnade Filéenska Teslaments-medlen, bestående bland annai uti Barlhelemy-fondens af Cabinetts-Cassan garanterade obligationer, så, emedan desse
Testamentsmedel utgöra allenast ett depositum bos Stals-Contoret, intill dess medlen kunna till vederbörande aflefvereras, och Stats-Contoret i öfrigt icke har några upplysningar om nämnde obligationer att meddela, är StatsContoret icke i tillfälle att, i anledning af Revisorernes framställning i denna del, sig utlåta.
Uti 13:de puncten bafva Revisorerne anmärkt, att Eders Kongl. Maj:t, i och för amortering af Theater-Cassans äldre skulder, å Extra Utgifts-medlen utfäst utbetalningar för längre tid än till och med det år, då den fastställda Slats-regleringen upphör att vara gällande.
Stats-Contoret, som i desse delar allenast har att, i den mon, Extra Utgifts-anslaget dertill lemnar tillgång, verkställa de utbetalningar, Ii v ilka af Eders Kongl.
Majit blifvit förordnade, förmodar, alt om nämnde anslag icke skulle komma att medgifva ett fortsatt bidrag till berörde skulds amortering, det lärer ankomma på Eders Kongl. Majits Nådiga Beslut, huru och på hvad sätt afbetalningarne då skola verkställas.
Revisorerne hafva uti 15:de puncten yttrat, att det förskott af 5,819 R:dr 32 sk., som, efter Riddarholms-kyrkans brand år 1835 blifvit utbetaldt för samma kyrkas förvarande, och hvilket förskott år 1836 blifvit affördt på anslaget till byggnader och reparationer å publike husen i liufvudstaden, rätteligen hade bordt bestridas af de för försålde effecler efter Kyrkans brand influtne 16,286 R:dr 39 sk.
Stats - 193 — Stats-Contoret får i anledning häraf upplysa, att sistnämnde medel blifvit, jemte de å nämnde anslag af Eders Kongl. Maj:t anviste belopp, använda till återuppbyggande af Tornet till Riddarholmskyrkan, samt iståndsältande af inre delarne af densamma, hvartill dock de hufvudsakligaste bidragen erhållits genom gåfvor af Eders Kongl. Maj:t samt enskildte personer i alla delar af Riket; och synes det i öfrigt likgiltigt, om berörde förskott blifvit godtgjordt, såsom nu, tili följd af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga förordnande, skett, eller på sätt Revisorerne förmenat, hälst Eders Kongl.
Maj:t varit oförhindrad att, i senare fallet, å omförmäldle byggnads-anslag, som dertill lemnade tillgång, anvisa en motsvarande summa, att för ifrågavarande behof användas.
Som Revisorernes uti 16:de punkten gjorde anmälan, i afseende å de till en Ridbanas uppförande vid Lif-Gardets till Häst Cassern, år 1835 förskjutne och å 1836 års anslag lill Byggnader och reparationer för publike busen i Hufvudstaden afförde 2,912 R:dr instämmer med hvad uti 1837 års Revisions-Berätteise, vid granskning af Öfver-Intendents-Embetets räkenskaper, blifvit pag.
145 ytlradt i samma ämne, får Stats-Contoret i underdånighet hänvisa till hvad bemälte Embetes, i anledning deraf, till Eders Kongl. Majit afgifne underdåniga utlåtande innehåller.
Vid genomgåendet af Nionde Hufvud-Titelns låne-handlingar hafva Revisorerne anmärkt, att Eders Kongl. Majit, medelst Nådigt Bref den 23 Januarii 1836, bifallit, att, i anseende till det förfallna skick, hvaruti Häradshöfdinge-Bostället Allequia på Gottland befunnits, samt enär genom nuvarande Häradshöfdingen P. J.
Ödmans företrädares i tjensten iråkade obestånd, tillgång saknats att godtgöra den betydliga husröta, som å nämnde Boställe tillkommit, Ödman varit berättigad att Bostället i fullt laga stånd tillträda, till detsammas upphjelpande erhållit å 9:de Hufvud-Titeln ett räntefritt lån af 5,000 Ridr Bico; och ansågo Revisorerne 9:de Hufvud-Titelns medel, såsom anslagne till Åkerbrukets, Handelns och Näringarnes upphjelpande, icke böra kunna användas till återuppbyggande af förfallne Boställen.
Stats-Contoret anser sig böra härvid i underdånighet anmäla, att ifrågavarande fåne-understöd i Nåder meddelats icke allenast för Boställets återuppbyggande, utan äfven för återupphjelpande af boställets jordbruk, hvilket i allo lärer varit i ett till ödesmål nära gränsande skick. (25) — 194 Något annat så ovanligt förhållande med ett till Civil-Stalen anslaget boställe, erinrar sig icke Stats-Contoret hafva inträffat under senare tider; och Stats-Contoret förmenar det hafva varit en åtgärd till det allmännas sannskyldiga båtnad, då Eders Kongl. Maj:t genom meddelande af ifrågavarande lån utaf de till Eders Kongl. Maj:ts Nådiga disposition samt Jordbrukets Handelns och Näringarnes upphjelpande anslagne medel, kunnat befrämja ett så nyttigt ändamål, sorn det ifrågavarande, utan att det allmänna derigenom bör komma att vidkännas någon verklig kostnad eller utgift.
Revisorerne bafva uti 18:de puncten omnämnt, att, ehuru å 8:de Hufvud-Titeln finnes uppfördt ett årligt anslag till häst-afvelns förbättrande, Eders Kongl. Maj:t likväl, genom serskildte Nådiga Bref anvisat, af 9:de Hufvud-Titelns anslag, medel till Stohållningen i Skåne samt Stuteri-liingstars kringförande.
Enär Hästafvelns förbättrande är ett ämne, som synes stå i nära sammanhang med Jordbrukets förkofran, förmodar Stats-Contoret, att det varit på sådan grund, som Eders Kongl.
Maj:t under åren 1835 och 1836 likasom vid flere föregående tillfällen för så beskaffade behof anvisat medel af det å Riks-Statens 9:de Hufvud-Titel till Åkerbrukets, Handelns och Näringarnes upphjelpande uppförde anslag.
I hvad mon Motala Mechaniska Verkstad, såsom Revisorerne, uti 19:de Puncten, velat antyda, redan år 1837 upphunnit en sådan utveckling, att densamma, utan fortsatt åtnjutande af det Stats-bidrag, 4,0(X) R:dr, till betalande af ränta å bos Landtbruks-Academien upptaget lån, som Eders Kongl. Maj:t för Verkstaden beviljat af 9:de Hufvud-Titelns medel, kunnat bära sig, är väl Stats-Contoret icke i tillfälle att bestämdt upplysa; men af de underrättelser, som sedermera erhållits om nämnde Verkstads financiella ställning, vill det synas som berörde bidrag skulle varit behöfligt.
Huruvida de i 20:de puncten af Revisions-berättelsen omförmälte af Lappmarks Ecclesiastik-fonden utgående Länsmans-löner komma att å 2:dra Hufvud-Titeln uppföras, beror på det beslut derom, som i sammanhang med Statsregleringen vid nuvarande Riksdag, Rikets Ständer kunna komma att fatta.
Uti 21 puncten af Berättelsen hafva Revisorerne anmält, hurusom, i anledning af Eders Kongl. Maj:ts genom Nådigt Bref den 27 Julii 1836, - 195 - meddelte förordnande, alt de från Landt-Ränlerierne aflemnade
Depositionsmedel för äldre åren, borde, genom serskildte Cornmrterades försorg, förräntas emot behörig säkerhet och 5 procent årlig ränta, och att medlen borde af Stals-Contoret anordnas till bemälte Commiterades disposition, på grund deraf Gommiterade lyftat tillsammans 23,800 R:dr, af hvilka medel, enligt Revisorerne tillstälde handlingar, blifvit utlånLe till Theater-Directionen 13,000 R:dr samt till Gommiterade för förvaltande af anslaget till Stats-Tidningen 10,800 R:dr; och hafva Revisorerne trott sig finna, att föreskriften om medlens förräntande ”emot behörig säkerhet” icke blifvit iakttagen.
Som Stats-Conloret härvid allenast haft att, på sätt Eders Kongl. Majit i Nåder befallt, anordna desse medel till Committerades disposition, har Stats-Contoret icke ägt kännedom om, och således icke helier varit i tillfälle att pröfva, den säkerhet, som vid utlåningen praesterats.
Dock får undertecknad, Westerstrand, såsom en af Commiterade, å deras vägnar, i underdånighet anmäla: att det förstberörde
Lånet af 13,000 R:dr nu är till fullo återbelaldt, hvadan all fråga om säkerheten derföre lärer förfalla: att till följd af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 10 Augusti 1836, det sednare
Lånet af 10,800
R:dr, till betäckande af de i tillgångarne till utgifter för Stats-Tidningen dittills uppkomne brister, blifvit upptaget emot återbetalning af del för Tidningen i Nåder beviljade anslag 5,200 R:dr årligen, hvilken återbetalning nu i det närmaste varit fullbordad, så vida Eders Kongl.
Majit ej genom ett senare Nådigt Bref den 22 December 1837 förordnat, att anslagets öfverskott i första rummet skulle användas till ersättning af de förskott, som af Statsmedel blifvit lemnade för anläggning af ett tryckeri och anskaffning af en snällpress; samt att, sedan å ersättningen till Stats-Verket nu obetydligt återstår, med afbetalning å det ifrågavarande lånet nästa år kommer att göras början; varande de å utlånte
Depositions-medel intill sistlidet års slut upplupne räntor, som tillsammans utgjort 3,966 Ridr 18 sk. fullt liquiderade.
Uti Revisions-Berättelsen har blifvit intaget förhållandet med de af 3:dje Hufvud-Titelns anslag till oförutsedde utgifter, för 1830 och föregående år, till Fri-Cadetters underhåll vid Krigs-Academien förskottsvis anordnade 73,033 Ridr 16 sk. emot ersättning af Barthelemy-fonden; äfvensom att Eders Kongl. Majit genom Nådigt Bref den 7 April 1830 förordnat, att ifrågavarande förskott skulle 3:dje Hufvud-Titeln ersättas, — 196 — så fort Barthelerny-fondens tillgångar sådant medgåfvo, samt emedlertid i Räkenskaperne balanceras; hvarjemte Revisorerne anmärkt, att ”då of”vanomförmäldte 73,033 R:dr 16 sk. nu icke finnas balancerade i 1836 ”och 1837 årens räkenskaper” och ”medlen blifvit afförde utan Rikets ”Ständers hörande, i stället för att fortfarande balanceras i Räkenskaper”ne öfver anslaget till oförulsedde utgifter och såmedelst blifva synlige ”för 1835 och 1837 årens Siats-Revisorer, Stals-Contoret saknat skäl för ”sitt tillgörande härutinnan.” Stats-Conloret får i anledning häraf erinra, alt berörde å oförutsedde utgifts-anslaget anvisade förskotts-utbelalning, ehuru, såsom det tillgått med alla andra dylika förskotter, å nämnde anslag vederbörligen afförd, likväl, jemnlikt Eders Kongl.
Majits Nådiga föreskrift, blifvit i Räkenskaperne balancerad, hvilket, i öfverensstämmelse med allmänna föreskriften härom i Eders Kongl. Majlis Nådiga Bref af den 7 April 1830, skett å den i Riks-Hufvud-Boken intagne General-Räkning öfver förskotler; och emedan ifrågavarande förskott sålunda varit der synligt, ej allenast för 1839 års utan jemväl för 1837 och 1835 årens Revisorer, så synas Revisorerne destomera nu hafva saknat skäl till anmärkning i denna del, som Revisorerne, på sätt det i underdånighet bilagde utdrag ur deras Prolocoll utvisar, under Revisions-förrällningen meddelats erforderliga upplysningar i delta hänseende.
Angående den uti Bevillningen nu mera ingående Cenlonal-afgiften, hafva Revisorerne omförmält, att det, under granskningen al RiksgäldsVerkels Räkenskaper, velat synas, som nämnde afgift antingen icke dit ingått eller ock icke blifvit serskildt debiterad, utan, i ålskillige uppräknade
Län, sammanblandad med Allmänna Bevillningen; i anledning hvaraf Revisorerne tillstyrkt Riksens-Ständer att hos Kongl. Majit i underdånighet begära, dels att uppbördsman och vederbörande, som öfver deui äga controll, anbefallas noga iakttaga och tillse att Centonalen varder ordentligen och å Serskild rad i Räkenskaperne debiterad, samt utan sammanblandning med annan Bevillning, i Landsböckerne uppförd, äfvensom dels att utredning må anställas för utrönande af det belopp, hvartill Centonal-afgillen för åren 1835 med 1838 uppgått.
Af bilagde Protocolls-TJtdrag för den 3 December nästlidet år, läcktes Eders Kongl. Majit i Nåder finna, att den Slals-Contorets Ledamot, sorn, till följd af Eders Kongl. Majlis förordnande, haft uppdrag — 197 - att tillhandagå Revisorerne med erforderlige upplysningar, icke uraktlåtit att meddela Revisorerne, huru med ifrågavarande Centonal-bevillning sig förhållit; hvadan och då deraf inhämtats, att Centonalen väl blifvit i åtskillige Läns Räkenskaper med den öfriga Bevillningen sammanblandad, men icke från Debitering uteslutits, att vid Riksbokslutens upprättande, uppgifter, till utredande af detta förhållande, blifvit, genom Riks-Boksluts-Contorets försorg, från vederbörande Lands-Contor införskaffade, äfvensom att, med ledning deraf, Centonalen finnes, till sine verkliga belopp upptagen uti Riks-Hufvud-Boken för 1835 till R:dr 38,325: 44. 7. „ 1836 „ „ 43,138: 3. 9.
„ 1837 „ ......
„ 44,438: 42. 3.
Och som enahanda förhållande kommer att äga rum uti 1838 års under arbete varande Riksbokslut, synas några vidare åtgärder till vinnande af ett ändamål, som sålunda genom meddelte erindringar redan ernåtts, icke vara af behofvet påkallade; varande de uppgifter om Centonalens belopp, hvilka erfordras till ledning för Rikets-Ständers bestämmande af den Summa, som bland Stats-anslaget å 6:te Hufvud-Titeln, må kunna uppföras såsom ersättning för Centonalen, intagne uti den af Stats-Contoret den 18 December nästlidet år till Eders Kongl Maj:t afgifne och Rikets-Ständers Stats-Utskott ineddeldle underdåniga Berättelse om StatsVerkels tillstånd och behof.
Vid granskningen af Chartae-Sigillatae-Verkels Räkenskaper, hafva Revisorerne funnit, att uppburne medel för försåldt Stämpladt Papper icke blifvit af försäljningsman uti en del
Län lefvererade indyn bestämd tid, utan alt likväl, så vidt Räkenskaperne gifva vid handen, någon ränta, i enlighet med 17 § i Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning den 16
Maj 1835, finnes hafva blifvit de försumlige försäljningsmännen påförd eller af dem erlagd.
Stals-Contoret har väl förvaltningen af Chartas-Sigillatae-Verket sig i Nåder anförtrodd, men som de af försäljningsman afgifne redovisningar för om händer-bafdt Stämpladt Papper, böra, i sammanhang med Charlae-Sigillatae-Redogörelsen på det hela, granskas i Eders Kongl Maj:ts och Rikets Kammar-Rätts Öfver-Revisions-Departement, och det sålunda beror på samma Departement, att, i denna del, bevaka och tillse, — 198 — hvad gällande Författning i berörde hänseende stadgar, är Slals-Conloret icke i tillfälle att. härutinnan någon upplysning meddela.
Stats-Contoret framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Storm äg tigs te, Alle r nådigs te Konung!
Eders Kongl. M a j: t s underdanigste, tropliktigst.e tjenare och undersåtare P.
Nystrom. l. s. l. c. Stockholm den 6 Februari 1840.
P. V. Ahlbom. Till Kongl. Majit underdånigst, i anledning af It. S.
Revisorers Berättelse år 1839, angående Stats-Yerket. — 199 — Utdrag af Frolocollet, hållet hos Rikets Ständers Revisorer vid sammanträde in Pleno Måndagen den 11 November 1839. S. D. Föredrogs elen sedan sisla Plenum pä bordet hvilanda, utaf Herr Prosten Ödmann väckta fråga angående saknadt balancerande i Räkenskaperna af de Sjutiotre Tusen Tretiotre Riksdaler 16 sk., som utgjorde Stats-Verkets fordran hos Barthelemy-fonden.
Herr Stats-Commissarien Tauvon upplyste härvid, att ifrågavarande emot ersättning af Barthelemy-fonden till Fri-Cadetters underhåll vid Kongl.
Krigs-Akademien förskjutna summa, såsom till följd af Kongl. Majtts
Nådiga befallning, i Bref till Kongl.
Stats-Contoret anvisade och vederbörligen anordnade å Tredje Hufvud-Titelns anslag till oförutsedde Militär-behof, icke hade den ringaste gemenskap med Kongl.
KrigsCollegii Räkenskaper; — att beloppet, som successive utbetalts till och med år 1830, icke kunde, efter hittills gällande och följde grunder för bokföringen i Stats-Verkets Räkenskaper, på samma gång afföras och balanceras å oförutsedde Utgifts-anslaget, men att summan, i likhet med hvad som eger rum med andra förskott, de der af bestämda Statsanslag utgått, emedlertid finnes uppförd och bälancerad å de vid RiksHufvud-Boken, såsom bilagor, fogade förskotts-redovisningarne; •— samt att, för den händelse ersättning skulle komma att meddelas för berörde förskott, följden deraf blef att detsamma allenast komine att å förskottsbeloppet minskas och motsvarande uppdebitering verkställas å det
Statsanslag hvarå medlen utgått och blifvit afförde, hvaraf allt vöre tydligt, att icke i ringaste måtto någon oriktighet förelupit i afseende å meranämnde förskotts upptagande i Stats-Verkets Räkenskaper.
Herr Prosten Ödmann anförde härefter, att då medlen blifvit utur Räkenskaperne afförde, utan Rikets Ständers hörande, i stället för att fortfarande balanceras, och såmedelst blifva synliga för 1835 och 1837 årens Stats-Revisorer, Hr Prosten ansåg att anmärkning emot denna af Kongl.
Stats-Contoret vidtagna åtgärd borde i Berättelsen inflyta.
Häremot erinrade
Hr Stats-Commissarien Tauvon med egna ord följande: ”Sorn Herr Prosten Ödmann, oaktadt de, såsom jag hoppas, fullständiga upplysningar, hvilka af mig i afseende å ifrågavarande förskotts upptagande i Räkenskapen blifvit meddelade, förmenat att medlen bilf - — 200 — vit af Kongl.