Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rikets Ständers beslut om anvisning å Riksgäldskontoret af ett förslagsanslag af 36,000 R:dr, att för den beviljade restitutionen under de af Kongl. Majit i Nåder föreslagna vilkor användas, har under den 15 Juli 1848 blifvit vederbörande delgifvet, hvarefter ej mindre i afseende å dispositionen af ifrågavarande restitutionsmedel, än äfven i anledning af förekommen fråga om sättet och ordningen för medlens utbetalning, Kongl. Majit, under den 6 October 1848 och den 13 April 1849, i Nåder meddelat vederbörande erforderliga föreskrifter. 15^:o af den 2 Juni 1848 angående delaktighet i Civilstatens Pensions-inrättning för Borgmästare i Rikets städer utom Stockholm, äfvensom för Commissions-landtmätare (94). 231 Rikets Ständers härvid anmälda af Kongl. Maj:ts
Nådiga framställning föranledda beslut har, under den 30 Augusti 1848, blifvit Directionen för Civilstatens Pensions-inrättning meddeladt med förständigande att för ifrågavarande särskilde pensionsanstalts bringande i verksamhet vidtaga erforderliga åtgärder. 358:0 af den 2 Juni 184S, i fråga om upphörande af s. k. liggetid och Nådårsbesparing vid tillträden af Embeten och Tjenster på Rikets Stat (97).
Hvad Rikets Ständer uti förevarande fråga beslutat, har under den 15 Juni 1848 blifvit Stats-Cantoret till behörig kännedom i Nåder meddeladt med befallning derjemte att låta verkställa och till Kongl.
Majit inkomma med den närmare utredning i afseende på vacance och förslagsliggetidsbesparingarne, sorn af Rikets Ständer ansetts erforderliga och i saknad hvaraf Rikets Ständer funnit sig icke kunna till Kongl. Majlis
Nådiga framställning i denna del lemna bifall.
Efter det Stats-Contoret, i anledning häraf, med utlåtande och uppgifter inkommit, hafva derjemte nödige befunne upplysningar blifvit ifrån Directionerne öfver Armeens Pensions-Cassa och Amiralitets-KrigsmansCassan infordrade och jemväl aflemnade. 159:0 af den 2 Juni 1848, angående Assessoren J. A. Törnemans berättigande att å allmänna Indragningsstaten bibehålla innehafvande Commissarielön (98).
Om Rikets Ständers härvid anmälda, af Kongl. Majit i Nåder gillade beslut har, under den 15 Juni 1848, Stats-Contoret blifvit till egen och vederbörandes efterrättelse i Nåder förständigadt. 33M$:o af den 2 Juni 1848, angående tiden för revision af StatsBanco- och Riksgälds verkens tillstånd, styrelse och förvaltning (99).
Härom har, under den 8 Juni 1849, allmän Nådig kungörelse utfärdats och särskilda embetsskrifvelse!-, innefattande dels erinran till redan valde Revisorer att sig inställa, dels föreskrifter om vals anställande blifvit i vanlig ordning expedierade.
191:o af den 9 Juni 1848, angående ersättning till personer, hvilka såsom krono-ombud äro tillstädes vid bevillnings-stämplingar af spelkort (108).
Härom har, i sammanhang med Rikets Ständers underdåniga skrifvelse angående stämpling af spelkort och afgifter derför, allmän kungörelse, i öf - 2.32 verensstämnielse med Rikets Ständers beslut, blifvit under den 17 September 1848 i Nåder utfärdad. m&.o af den 21 Juni 1848, angående Folkskole-afgiftens fortsatta utgörande, samt om närmare bestämmelser dervid (114).
Med gillande af Rikets Ständers härvid i underdånighet anmälda beslut, har, under den 19 September 1848, allmän Nådig kungörelse i ämnet utfärdats. m&o af den 21 Juni 1848, angående upplåtelse af en Bostället Fridened Brogården i Skaraborgs
Län tillhörande jordrymd till lokal för skolhusbyggnad och boningshus åt skolläraren (112).
Om hvad Rikets Ständer, med anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga framställning, härvid beslutat, hafva under den 6 Juli 1848 vederbörande erhållit Nådigt förständigande. 1©4:0 af den 21 Juni 1848, i fråga om medel till iståndsättande af publika byggnaderna å Öen St.
Barthelemy, samt förhöjning i dervarande Tjenstemäns aflönings-stat (110).
Rikets Ständers härvid anmälda beslut har under den 13 October 1848 blifvit vederbörande till kännedom och efterrättelse delgifvet med förklarande, att i afseende på de anslagna medlens utbetalande borde förfaras i likhet med hvad i enahanda afseende redan vore stadgadt.
!®5:0 af den 21 Juni 1848, i fråga om ersättning till Handels och Sjöfartsfonden för förskjutne medel till friköpande af slafvarne på ön S:t Barthelemy (lil).
Rikets Ständers härvid anmälda beslut har, under den 26 September 1848, blifvit Convoy-Commissariatet till kännedom och efterrättelse i Nåder meddeladl.
— Hvarjemte Kongl. Maj-.t i
Sig vilja vid nästblifvande
Riksdag göra förnyad
Nådig framställning om beredande af ersättning till Handels- och Sjöfartsfonden för ifrågavarande förskott. l@@:o af den 21 Juni 1848, angående de staden Åmåls innevånare beviljade Förlags- och Byggnadslån (117).
Om iakttagande af hvad Rikets Sänder, uppå Kongl. Maj:ts Nådiga framställning, i denna fråga beslutat och angående de deraf föranledde verkställighetsåtgärderne, hafva under den 6 Juli 1848 vederbörande blifvit i Nåder förständigade.
JLlSf-.o af den 28 Juni 1848, i fråga om Privat-Bankernes framtida upphörande (122). 1848 233 1848 den 27 Oclober i underdånighet anmäld, då Kongl.
Sig vilja framdeles laga de af Rikets Ständer härvid gjorda underdåniga framställningar i Nådigt öfvervägande.
168:0 af den 26 Juni 1848, angående föreslagna jemkningar uti det antagna Myntsystemet (119).
Vid underdånig föredragning häraf den 27 October 1848, har Kongl.
Sig vilja framdeles under öfvervägande taga, hvad åtgärd som i anledning häraf må finnas lämplig.
169:0 af den 21 Juni 1848, med förslag till ny författning angående stämplade pappers-afgiften samt hvad vid kontrollen och upphörden deraf iakttagas hör (115).
Efter inhemtande af Statskontorets underdåniga utlåtande, har Kongl. Majit, under den 20 October 1848, i detta ämne låtit Nådig kungörelse utfärda.
I*«:0 af den 8 Juli 1848, angående upphörande af Skillingssedlars utgifning frän Banken (127).
I anledning häraf har, under den 27 October 1848, Statskontoret blifvit i Nåder anbefalldt att, jemte det samtlige Kongl.
Majits Befallningshafvande om detta Rikets Ständers beslut borde underrättas, föranstalta att silfvermynt af de lägre valörerne framgent måtte blifva i Landtränterierna att tillgå, för att vid derstädes förekommande liqvider och vexlingar begagnas.
1*1:0 af den 8 Juli 1848, angående stämpling af spelkort och afgift en derför (126).
Anmäld den 17 September 1848, och allmän Nådig kungörelse, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers beslut, utfärdad. l*2:o af den 13 Juli 1848, angående ett Byggnadslåns beviljande åt staden Christianstad i följd af derstädes inträffad eldsvåda (131).
BIHANG TILL SAMTLIGA RIKSSTÅNDENS PROTOKOLL VID LAGTIMA RIKSDAGEN I STOCKHOLM ÅREN 1865 OCH 1866.
V TREDJE SAMLINGEN.
Konstitutlons-Utskottets Wemorlaler, Komtitutiom-Utskottets Memorial M 1. 1 N:o 1.
Ant. till Exp.-Utsk. den 9 Nov. 4865, kl. 12 midd.
Konstitutions-Utskottets Memorial till Rikets Stander, om arf voden för en Notarie och en Kanslist.
I likhet med hvad som under de föregående riksdagarna egt rum, har Konstitutions-Utskottet, för dithörande göromåls ordentliga och skyndsamma bestridande, funnit nödigt att, jemte den Kansli-personal af en Sekreterare och en Kanslist, som i 24 § 1 mom.
Riksdags-ordningen är Utskotten medgifven, ytterligare antaga en Notarie och en Kanslist; hvilket Utskottet, i enlighet med den i berörda § gifna föreskrift, får hos Rikets Ständer anmäla, med vördsam anhållan, att äfven för desse sistbemälde tjenstemän måtte beviljas arfvoden i öfverensstämmelse med de grunder, hvilka komma att vid riksdagen tillämpas för Kansli-betjeningens aflönande.
Ridderskapet och Adelns På Högvörd.
Preste-Ståndets Ledamöters vägnar:
Carl Cf. Mörner.
E. Cf.
Ering.
Pä Vällod.
Rorgare-Ståndets
På Hederv. Ronde-Ståridets Ledamöters vägnar:
JLug.
Elanche.
J».
Eriksson.
Brot. 1865 & 1866. 5 Sami. 1 Haft.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1865. Konstitutions-Utskottets Memorial Jtä 2. 1 N:o 2.
Ank. till Exp.- Utsk. den 9 Nov. 1865, kl. 12 midd.
Konstitutions-Utskottets Memorial till Rikets Stander, angående det hvilande förslaget till ny Riksdagsordning och dermed sammanhängande ändringar i Regeringsformen.
Bland de förslag till ändringar i grundlagarna, sorn, enligt §§ 3 och 4 i Riksdagsbeslutet af deu 8 December 1865, blifvit af Rikets sednast församlade
Ständer hänskjutna till afgörande vid nu ingångna riksdag, förekommer i främsta rummet Kongl. Maj:ts under den 5 Januari nämnda år aflåtna Nådiga förslag till ny Riksdagsordning och dermed sammanhängande ändringar i Regeringsformen; och då detta förslag, som utgör ett helt för sig, är af den vigt och omfattning, att Konstitutions-Utskottet ansett sig böra särskildt anmäla detsamma, får Ulskottet nu till Rikets Höglofliga Ständers afgörande vördsamt öfverlemna detta Nådiga förslag, tillika med den jemförelse-tabell, som finnes bifogad Ronstitutions-Utskoltets vid sistlidna riksdag afgifna Memorial JVé 7; blifvande de öfriga hvilande grundlagsändringsförslagen medelst särskildt Memorial hos Rikets Ständer anmälda.
Brot. 1865 di 1866. 5 Sami. 2 Haft. 1 2 Konstilutions-Utskottels Memorial M 2 Kongl. Maj:ts Nådiga Förslag tili I^iksdags-Ordning, från Riksdagen åren 1862—1863 hvilande till grundlagsenlig behandling vid nu ingångna Riksdag.
Allmänna grunder. § 4- Svenska Folket representeras af Riksdagen, fördelad i två Kamrar, den första och den andra, hvilka i alla frågor hafva lika behörighet och myndighet
Riksdagsmännen kunna i utöfningen af sin befattning icke bindas af andra föreskrifter än Rikets Grundlagar.
,§ 2.
Hos Urtima Riksdag må endast förekomma ärende, som föranledt Riksdagens sammankallande Konstitutionsutskottets Memorial M 2 3 eller af Konungen eljest för densamma framlägges, så ock hvad med dylikt ärende står i oskiljaktigt sammanhang. § 3- Riksdagsmännen utses till båda Kamrarna genom val för viss tid; dock eger Konungen, innan den tid tilländagått, att förordna om nya val i hela Riket till båda Kamrarna eller den ena af dem. § 4.
Ej må någon Riksdagsman förmenas att sin riksdagsmannabefattning utöfva ; dock gäller under krigstid undantag härutinnan för militärpersoner, då de af Konungen i Rikets tjenst beordras. § 5.
I dessa lall skall Riksdagen, med bibehållande af sin egenskap utaf Lagtima, sammanträda å den tid inom tre månader från det Riksdagen blef upplöst, som Konungen bestämmer, och må den ej vidare af Konungen upplösas förr än fyra månader från det sednare sammanträdets början förflutit.
Urtima Riksdag eger Konungen, när Han för godt tinner, åtskilja, och vare Urtima Riksdag alltid upplöst innan tid för Lagtima Riksdags sammanträde infaller.
Kamrarnes bildande. a) Forsta Kammaren. § 6.
Går ej folkmängden upp till trettiotusen, väijes dock en Riksdagsman. 4 \ Konsdtutions-Utskottets Memorial M 2. § 7- Val till Riksdagsman i forsla Kammaren anställas af vederbörande landsting och stadsfullmäktige, så ofta ledighet uppstår, eller då Konungen förordnat nya val.
Riksdagsman i första Kammaren, som vid Riksdags början sin befattning icke nio år innehaft, må dermed till Riksdagens slut fortfara, iändå att under tiden nio år från valet förflyta. § 9.
Till ledamöter i första Kammaren kunna endast väljas män, som uppnått trettiofem års ålder samt ega och minst tre år näst före valet egt fastighet till taxeringsvärde ej understigande åttatiotusen Riksdaler, eller ock till Staten skatta samt under tid, som nyss är sagd, skattat för minst fyratusen Riksdaler årlig inkomst af kapital eller arbete.
Kommer Riksdagsman, efter det han vald blifvit, i den ställning, att han ej längre skulle varit valbar till ledamot i Kammaren, frånträder han sin befattning § 10.
För den, som blifvit tili ledamot i första Kammaren utsedd, utfärdas vid valförrättningens slut fullmakt, som, när valet verkställts af landsting, underskrifves af dess ordförande, med kontrasignation af landstingets sekreterare, och, då valet skett af stad, undertecknas af stadsfullmäktiges ordförande jemte två af desse fullmäktige.
Fullmakterna böra hafva följande lydelse: »I, kraft af det riksdagsmannaval, som af N. N. landsting (stadsfullmäktige i N. N. stad) blifvit den — — förrättadt, varder N. N. härigenom befullmäktigad att för en tid af nio år från nämnde dag vara ledamot af Riksdagens första Kammare.
» Ort och tid. § ti.
Ar någou missnöjd med riksdagsmannaval, som af landsting eller stadsfullmäktige förrättadt är, må han deröfver hos Konungen anföra underdåniga besvär.
Rån eger för sådant ändamål hos landstingets sekreterare eller stadsfullmäktiges ordförande äska behörigt protokollsutdrag, hvilket genast eller inom högst två dagar derefter bör till klaganden utlemnas; och skall han, vid förlust af talan, sina tili Konungen ställda besvär, sist inom en månad efter valförrättningens slut, in - Komtitulions-Utskotlelå Memorial Jtä 2. 5 gifva till Konungens Befallningshafvande, som genom kungörelse, hvilken i allmänna tidningarne införes, utsätter viss, kort tid, inom hvilken underdånig förklaring må öfver besvären till Konungens Befallningshafvande aflemnas. Sedan den tid till— ändagått, har Konungens Befallningshafvande att besvärshandlingarne jemte de förklaringar, som må hafva inkommit, ofördröjligen till Konungen insända, för att i Dess Högsta
Domstol skyndsamt föredragas och afgöras § 12.
Biksdagsman i första Kammaren eger ej att för denna befattning något arfvode uppbära.
Vill han befattningen sig afsäga, eger han det göra vid valtilllallet eller sedermera, mellan Riksdagar, hos Konungens Befallningshafvande. b) Andra Kammaren. § 13- Andra Kammarens ledamöter väljas för en tid af tre år, räknade från och med Januari månads början året näst efter det, under hvilket valet skett. 2. Å landel, hvartill i fråga om riksdagsmannaval äfven räknas de städer, som icke hafva egen jurisdiktion, och köpingar, utses för hvarje domsaga en Riks dagsman.
Domsaga med större folkmängd än fyratiotusen varde dock af Konungen, så vidt ske kan häradsvis, indelad i två valkretsar, som välja hvardera en Riksdagsman. 3.
I hvarje stad, som eger en folkmängd af tiotusen eller mer, utses en Riksdagsman för hvarje fullt tal af tiotusen, öfriga städer med egen jurisdiktion skola första gången af Konungen, och derefter hvart tionde år af Kammaren, ordnas, så vidt ske kan länsvis, i särskilda valkretsar, som hvardera utse en Riksdagsman, och skall hvarje sådan valkrets innehålla en folkmängd af minst sextusen och högst tolftusen. § 14.
Valrätt tillkommer inom den kommun, der han bosatt är, en hvar i kommunens allmänna angelägenheter röstberättigad man, hvilken antingen eger eiler med stadgad åborätt innehafver fast egendom på landet eller i stad till ett taxeringsvärde af minst ett tusen Riksdaler, eller för lifstid eller för minst fem är arrenderar jordbruksfastighet till taxeringsvärde ej understigande sextusen Riksdaler, eller ock erlägger till Staten bevillning för en till minst åttahundra Riksdaler uppskattad årlig inkomst. 6 Konstitutions-Utskottets Memorial M 2. § *»•
Konungen nya val eller afgår eljest Riksdagsman för andra Kammaren innan den tid, lör hvilken han blifvit vald, tilländalupit, verkställes ofördröjligen nytt val för den återstående tiden. § 16.
Valen förrättas, för landet, inför domhafvande» medelst Elektorer, som utses inför kommunalstämmans ordförande eller, om kommunen utgöres af stad, hvarom i 13 § 2 mom. förmäles, den för sådan stad särskildt tillsatta styrelse.
1 de valkretsar, som bestå af två eller flera städer, utses inför Magistraten en Elektor för hvarje stad och derutöfver, efter folkmängden, en för hvarje fullt tal af femhundra.
Desse Elektorer sammanträda till riksdagsmannaval inför Magi straten i den stad inom valkretsen, som största folkmängden eger.
Kommuner, som hafva att gemensamt välja Riksdagsman, ega dock begagna det omedelbara valsättet, derest flertalet af de röstberättigade så beslutar.
Då förslag härom af de röstberättigade i en kommun väckes medelst beslut, fattadt inför kommunalstämmas ordförande, Magistrat eller den för stad utan egen jurisdiktion särskildt tillsatta styrelse, varder sådant meddeladt Konungens Befallningshafvande, som från öfriga till valkretsen hörande kommuner infordrar de röstberättigades röster och utfärdar kungörelse om utgången, efter thy som de fleste afgifne rösterne varit för bifall eller afslag.
Beslutas åter förändringen, träder den i kraft vid det val, som näst efter en månad från kungörelsens utfärdande inträffar, och gäller för en tid af minst fem år, hvarefter beslut om dess upphörande kan på lika sätt som om dess införande fattas.
Vid de omedelbara valen afgifvas rösterne. särskildt för hvarje kommun, inför kommunalstämmas ordförande, Magistrat eller för stad särskildt tillsatt styrelse; och skola för rösternas sammanräknande och fullmakts utfärdande åt den, som de flesta rösterna erhållit, valprolokoilen insändas, för kommunerna å landet till domhafvanden och för städer med egen jurisdiktion till Magistraten i den stad, som största folkmängden eger.
I stad, som har att ensam sända en eller flera Riksdagsmän, förrättas valen omedelbart inför Magistraten; och må, der flere Riksdagsmän skola utses, staden, på sätt om val till stadsfullmäktige är stadgadt, kunna indelas i valkretsar.
Konxtilutions-Utslcottets Memorial M 2. 7 § *7- Vid såväl elektors- som riksdagsmannaval tillkommer hvarje röstande en röst.
Den, som dervid erhållit de flestas röster, vare lagligen vald, och skilje lotten emellan dem, som erhållit lika röstetal.
Vid dessa val skola till efterrättelse tjena de för kommunerna gällande röstlängder, som böra innehålla anteckning om dem, hvilka enligt § 14 valrätt till kommer. § 18- Konungens Befallningshafvande åligger att, när val till Riksdagsman i andra Kammaren erfordras, derom underrätta vederbörande valförrättare, som låter tid och ort för valet i kyrkorna kungöra, med särskild föreskrift, att elektorsval, der det eger rum, skall hållas minst åtta dagar före riksdagsmannavalet.
För kallelse till elektorsval gäller i tillämpliga delar hvad om 'kallelse till kommunalstämma och allmän rådstuga stadgadt är.
Der elektorsval hållet är, skall ordföranden i kommunalstämma eller i Magistrat, som valet förrättat, åt den eller dero, som fått elektorsbefattning sig uppdragen, såsom fullmakt meddela till riktigheten bestyrkt utdrag af valprotoköllet. § 19.
Till ledamöter i andra Kammaren kunna endast väljas män, som uppnått tjugofem års ålder samt, enligt 14 §, ega och minst ett år näst före valet egt valrätt inom den kommun eller någon af de kommuner, för hvilka de väljas, § 20.
För den, som blifvit utsedd till ledamot i andra Kammaren, utfärdas ofördröjligen fullmakt, underskrifven för valkrets å landet af domhafvanden, — för stad, som ensam sänder Riksdagsman, af stadens Magistrat, — och för valkrets, som består af Hera städer, af den Magistrat, som valet slutligen handlagt.
Fullmakterne böra hafva följande lydelse: »Vid riksdagsmannaval, som den — — hållits i N- N. domsaga», (»N. W. valdistrikt af N. N. domsaga») eller »i N. N. stad» (»städer»), »har N. N. blifvit utsedd till ledamot af Riksdagens andra Kammare för en tid af tre år, räknade IVån och med den 1 Januari nästkommande år;» (eller om valet hållits till följd af Konungens förordnande om nya val eller om Riksdagsman eljest algått innan 8 Konstitulions-Dlskottets Memorial M 2. den tid, för hvilken han blifvit vald, tilländalupit: »för tiden till den 1 Januari år — —») »hvarom detta länder till bevis och fullmakt.»
Ort och tid. § 21.
Riksdagsman, sorn för andra Kammaren vald blifvit, må ej denna befattning sig undandraga, med mindre han företer giltiga skäl för afsägelse.
Såsom sådana anses: l:o de binder, allmänna lagen upptager såsom laga förfall; 2:o ålder öfver 60 år; 3:o att den valde tillförene såsom Riksdagsman bevistat tre Lagtima Riks dagar.
Afsägelse af riksdagsmanna-uppdrag, som göres vid valtillfälle, pröfvas af valförrättaren.
Sker afsägelse efteråt, mellan Riksdagar, pröfvas den af Konungens Refallningshafvande. § 22. 1.
Är någon missnöjd med val till Riksdagsman i andra Kammaren, må han deröfver anföra besvär hos Konungens Befallningshafvande i valorlen eller, der fråga om val för flera städer handlagts inom särskilda län, hos Befalinings halvanden i det län. der slutliga handläggningen skett.
För det ändamål eger klaganden hos domhafvande eller Magistrat, som slutligen handlagt valfrågan, äska behörigt protokollsutdrag, hvilket genast eller inom högst två dagar derefter bör till klaganden ullemnas; och skall han, vid förlust af talan, sist inom åtta dagar efter valförrättningens slut ingifva sina besvär till Konungens Befallningshafvande, som, på sätt i § 11 stadgas, lemnar vederbörande tillfälle att sig förklara samt sist innan nästa dags utgång, efter det den för förklarings afgifvande bestämda tid tilländalupit, sitt utslag i målet utfärdar. 2.
Vill någon klaga öfver beslut, hvarigenom af honom gjord afsägelse af riksdagsmanna-uppdrag ej blifvit godkänd, förfares i afseende derå, om afsägelsen egt rum vid valtillfälle, enligt mom.
1 i denna och, om afsägelsen efteråt skett hos Konungens Befallningshafvande, enligt mom. 2. § 23.
Hvarje ledamot af andra Kammaren åtnjuter af statsmedel ersättning för resekostnad till och från Riksdagen samt arfvode af ett tusen tvåhundra Riksdaler för Ronstilulions-Utskottet.i Memorial JY2 2. 9 för hvarje Lagtima Riksdag; dock att, nar onlingen Konungen upplöser Riksdag, innan den varit fyra månader tillsammans, eller ledamot af Kammaren eljest afgår från sin befattning under Riksdagen, innan så lång tid af dess sammanträde förflutit, så ock under Urtima Riksdag, Kammarens ledamot undfår, jemte resekostnadsersättning, i dagtraktamente tio Riksdaler, hvilket dock ej må öfverstiga sammanlagdi ett tusen tvåhundra Riksdaler Den ledamot af Kammaren, som icke i rätt tid vid Riksdagen sig inställer, skall för hvarje dag, han uteblifver, vara förlustig tio Riksdaler af arfvodet. c) Gemensamma bestämmelser. § 24.
Rösträtt må ej utöfvas af annan valberättigad än den, som vid valtillfälle personligen sig inställer. § 25- Befinnes vid riksdagsmannaval, hvilka böra med slutna sedlar förrättas, valsedel lyda å person, som ej är valbar, eller på flera eller färre, än som vid val tillfället böra väljas, eller innefattar valsedel någon tvetydighet i anseende till den eller de valdes namn skall samma sedel anses ogild. § 26 Riksdagsmannabefattning kan endast utöfvas af Svenska medborgare, som bekänna sig till kristen—protestantisk lära.
Ej må såsom Riksdagsman godkännas: aj den som står under förmynderskap; b) den som til! borgenärer ali sin egendom afträdt och icke, på sätt lag förmår,Jgilter visa, att han från deras kraf befriad är; cj\ den som för vanfrejdande brott är under tilltal, eller blifvit för sådant brott till ansvar dömd eller under framtiden ställd; dj den som är förlustig medborgerligt förtroende eller förklarats ovärdig att inför rätta föra andras talan; ej den som blifvit förvunnen att hafva vid riksdagsmannaval med penningar eller gåfvor sökt värfva röster, eller emot vedergällning afgifvit sin röst, elier genom våld eller hot stört valfriheten.
Prot. 1865 & 1866. 5 Sami. 2 Höft. 2 10 Konstilutions-Ulskottets Memorial M 2. § 27.
Derest någon varder för samma tid vald till ledamot af begge Kamrarna eller till ledamot af endera för två eller (lera valkretsar, må på honom ankomma att bestämma i hvilkendera Kammaren han vill inträda eller för hvilken valkrets han yill anses till Riksdagsman vald.
Dock åligger honom att hos Konungens Befallningshafvande i den ort, för hvilken han riksdagsmanna-uppdrag ej mottager, derom göra skyndsam anmälan. § 28.
Hos Konungen göres af hvardera Kammaren anmälan om de ledigheter inom Kammaren, hvilka skola under samma eller innan nästa Kiksdag genom val fyllas, hvarefter Konungen anbefaller Dess Befallningshafvande föranstalta, att nya val anställas.
Om emellan Riksdagar ledighet i någondera Kammaren genom ledamots af gång uppstår, åligger Konungens Befallningshafvande tillse och föranstalta, att nytt val anställes. § 29.
Medan Riksdag samlad är, må ej Riksdagsman sin befattning sig afsäga, utan att han visar sådant hinder, som godkännes af den Kammare, till hvilken han hörer; dock att härigenom ingen ändring sker i hvad ofvan är sagdt oro rätt att vid valtillfälle riksdagsmanna-uppdrag sig afsäga. § 30.