Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I öfverensstämmelse med Rikets sednast församlade Ständers beslut, angående upphörandet af de, under namn af begrafningshjelps- eller nådårsbesparing, förut föreakrifna innehållningar å embets- och tjenstemäns löner, och enär då gällande föreskrifter i fråga om utbetalningar till aflidne embetsoch tjensrtemäns sterbhus af de löne-innehållningar, hvilka, såsom dylik besparing, blifvit vederbörligen iakttagna, komma att" fortfarande tjena till efterrättelse. böra de utgifter, som i sådant hänseende redan blifvit eller hädanefter varda utaf Stats-verkets medel förskjutna, ersättas af Riksgälds-kontoret genom de gjorda utbetalningarnes upptagande i de årliga liqvider, som uti näst ofvanstående 2:ne §§ finnas omförmälda. § 104.
Uti samma liqvider böra jemväl, till ersättning af Riksgälds-kontoret, upptagas sådana kostnader, som kunna uppkomma och af stats-medlen blifvit förskottsvis bestridda för de vid bålsmanshållet indelta rotarnes samm an fö - Stats-ld isko/tets Jhmoriai, 357.
15 rando inom lämpliga (iistrikter. enligt Rikets Ständers under sednast föiilutna riksdag derom hos Kongl. Maj:t i Underdånighet gjorda anhållan. •> II) A Riksgälis-kontoret anvisade krediliver.
.§ 105.
Med bifall till Kongl. Maj:ts under sistlidne Februari månad derom aflåtna Nådiga Proposition, hafva Pikets Ständer, för nödiga åtgärders vidtagande till upprätthållande af rikets neutralitet enligt den af Kongl. Maj:t nyss förut algifna neutralitets-lörklaring, beviljat och till Kongl. Maj:ts
Nådiga disposition för sagde ändamål anvisat å Piksgälds-kontoret ett särskildt kreditiv af Två millioner femhundratusen Riksdaler, att utgå i män af behof oell emot framdeles skeende redovisning: hvarjemte Pikets Ständer, enligt särskildt meddeladt beslut, beträffande anskaffningen af de medel, som, utöfver Piksgälds-kontoret* härtill disponibla kontanta tillgångar, erfordrade?
för de å detta kreditiv ifrågakomm an de utbetalningar, förklarat, att dessa medel finge upplåna? emot Riksgäldskontoret.
? obligationer, ställda till inlösen antingen o^ter viss förfallotid eller efter föregången uppsägning; varande till Fullmäktiges bedröfvande öfverlemnadt att. med hänsigt till de vid upplåningen sig företeende omständigheter och förhållanden, bestämma ränte-vilkoret) samt fastställa betalnings-terminerna för dessa obligationer, hvilkas förfallotid dock ej finge utsättas sednare än tio år efter ileras utgifningsdag.
Genom åberopade beslut hafva Pikets Ständer dessutom stadgat, att vid obligationernas utlemnande någon kapital-rabatt; icke finge medgifvas. samt att ingen obligation finge utfärdas å mindre summa än 250. l?:dr; och är det
Fullmäktige för öfrigt ålagdt att, sfi. vidt af deras tillgöranden beror, söka emot den möjligen lägsta ränta erhålla de medel, som för ofvanberörde utbetalningar måste upplåna?.
Ifrågavarande kreditivs ännu icke lyftade belopp bör, enligt derå i vederbörlig ordning verkställda reqvisitioner, fortfarande för härmed afsedt ändamål Kongl. Maj:t af Riksgähls-kontoret tillhandahållas. § 16G.
Till följd af stadgandet i Regeringsformens G3 §. hafva Rikets Ständer anslagit och till utbetalning från Piksgälds-kontoret anvisat en kreditiv-summa af Två millioner Riksdaler, för att, vid infallande krig. af Konungen luftas. sedan Ilan Stats-rådet in pleno hört och Rikets Ständer sammankallat.
Pikets Ständers å denna summa utfärdade, förseglade anordning får ej brytas eller summan af Fullmäktige utbetalas förr. än riks dags-kallelsen blifvit i Hufvudstadens kyrkor vederbörligen kungjord. 18 Siats-Utskottets Memorial, N:o 357. §167.
Den hr e d il fr -summa, som. enligt ofvan åberopade grundlags-stadgande. bör å|Riksgälds-kontoret anvisas, för att, på sätt detsamma innehåller, under tiden melian innevarande och nästkommande riksdag, vara tillgänglig, då Konungen till Rikets försvar eller andra högst vigliga och angelägna ändamål, sedan hela Stats-rådets tankar deröfver blifvit inhemtade, finnér den vara oundvikligen nödig, hafva Rikets Ständer fastställt till
Två miilioner femhundratusen Riksdaler, hvaraf 2,000,000
R:dr äro afsedda för rikets försvar och 500,000 K:dr för andra ändamål. § 168.
För bestridande af ifrågakommande utbetalningar utaf de. genom nästföregående 2:ne §§, å Riksgälds-köntoret anvisade kreditiver, böra detta verks härtill disponibla tillgångar begagnas, och, i fall dessa icke äro tillräckliga, de derutöfver erforderliga medlen af Riksgälds-kontoret upplånas emot Kontorets obligationer, ställda till inlösen antingen efter viss förfallotid eller efter föregången uppsägning; egande Fullmäktige att, med hänsigt till de vid upplåningen sig företeende omständigheter och förhållanden, bestämma ränte-vilkoren samt fastställa betalnings-terniinerna för dessa obligationer; dock får obligationernas förfallotid icke utsättas förr än Ett eller sednare, än Fem år efter deras utgifningsdag.
För öfrigt iakttages: att någon obligation icke får utfärdas å mm- • dre summa än 400 R:dr riksmynt eller 266
R:dr 32 sk. banko; samt att Fullmäktige, så vidt af deras tillgöranden beror, böra söka att emot den möjligen lägsta ränta erhålla de medel, som måste upplånas. § 169.
Det för inhemska färskötselns och ull-produktionens befrämjande, å Riksgälds-kontoret anvisade och till ett belopp af Ettjiundrafemtiotusen R:dr bestämda kreditiv må, emot Tre procent årlig ränta för derå lyftade summor, fortfarande intill nästa riksdags slut, begagnas för låne-understöd ät schäferiegare m. 11.; kommande Uli-diskont-fondcn att äfven framgent vara Riksgäldskontoret ansvarig för återbetalningen af hvad å detta kreditiv är eller blifver lyftadt, äfvensom för godtgörandet af derå upplupna eller upplöpande räntor. § 170.
Det till underlättande och befrämjande af ackords-regleringen inom arméen beviljade och ä Riksgälds-kontoret anvisade, räntefria, kreditiv må, för detta ändamål, emot Direåtionens öfver Annéens pensions-kassa fortfarande ansvars-förbindelse lör de lyftade kreditiv-medlens behöriga återbetalning, begagnas - Stats-U(skottets Memorial, N:o 35?. 17 nas inom ett belopp af högst Etthundratusen K:dr, deruti inberäknad den häraf för närvarande uttagna summa.
De å detta kreditiv Iyftade mede) skola ovilkorligen Riksgälds-kontoret ersättas i den mån dertill afsedda tillgångar blifva för bemälde Direktion disponibla.
Direktionens försorg, de handlingar Fullmäktige tillhandahållas, hvarigenom ådagaläggas ej allenast de ackords-liqvider, till hvilka kreditiv-medlen blifvit begagnade eller skola användas, utan ock huruvida några för de redan Iyftade medlens godtgörande påräknade tillgångar till ackordsfonden influtit.
Med anledning af den allmänna exposition för natur-akter samt industri- och konstprodukter från alla Hinder, hvilken under nästa år kommer att ega ruin i Paris, hafva Rikets Ständer, till bestridande af kostnaderne för sammanbringandet af Sveriges bidrag till nämnde exposition och dessa bidrags afsändande till Frankrike samt vårdande i expositions-lokalen, anvisat till Kongl.
Maj:ts Nådiga disposition en kreditiv-summa af Femtiotusen R:dr, hvilken alltså bör utaf Riksgälds-kontoret, för sagde ändamål, i ihan af behof och emot framdeles skeende redovisning.
Maj:t tillhandahållas. 171. Bi/i. till It.
St. rrut. 1853 § 1854. 4 Sami. 1 Afa. 3 Band. 25 Haft. 3 STOCKHOLM, f- d. iJcholtae*» Botfryekori, 1854. / ISlQtit-tfokollelt lllålattdr.
:ii 3(10. 1 \:o SIS©.
Ank. till Exp.-Utsk. d. !7 Nov. 1834, kl. 10 f. m.
Utlåtande, i anledning af Kamereraren i Biksgälds-kontnrets Revi* sions-kontor A. Hiiircks ansökning om pension vid afskeds tagandet. (II. A.) Till Stats-Utskottet hafva Fullmäktige i Riksgälds-kontoret, uti skrifvelse af den 5 nasti.
Oktober, öfverlemnat en af Kamereraren i samma Verks Revisions-kontor Alexander Biörck hos Fullmäktige gjord samt af prestbevis och läkarebetyg åtföljd ansökning, deruti Biörck anhållit, att dä han, efter att, utan åsyftad påföljd, hafva flera gånger under de sistförflutna fem åren längre eller kortare tid, åtnjutit tjenstledighet för återvinnande af sin helsa, samt förbättrande af synförmågan på sitt enda återstående öga, numera funne sig, vid en ålder af 53 år, urständsatt att längre, utan äfventyr af synens fullkomliga förlust, vederbörligen fullgöra sina tjenste-åligganden, Fullmäktige måtte hos Rikets Ständer förorda hans, af behofvet högt påkallade, ansökan att, jemte erhållande af afsked från nämnde kamererare-tjenst, få såsom pension bibehålla beloppet af den lör samma tjenst å ordinarie stat uppförda lön.
Till stöd för denna anhållan hade Biörck åberopat dels sin inom Riksgälds-kontoret tillryggalagda trettiotreåriga tjenstetid och dels det stadgande, som vid likartade fall var gällande för de vid Rikets Ständers Bank anställde tjenstemän.
I anledning af berörde ansökning hafva Fullmäktige, vid densammas öfverlemnande till Utskottet, anfört, att enär det af Biörck nu företedda läkarebetyget innehöll, att han, som åratal liih. till It.
Prot. 18S3 $ 1834. 4 Sami. 1 Afd. 3 Hand. 27 Haft. j 2 Statf-Vtskollfts Utlåtande, ff:o 366-, Jidit af en kronisk och obotlig bröstsjukdom samt svag syn på sitt återstående venstra öga, derigenom, särdeles alia vintrar oell i allmänhet under större delen af året, vore satt ur stånd att »ihållande arbeta», hvilket förhållande under fortsatt tjenstgöring ej komrae »att förbättras utan tvärtom», och då Fullmäktige äfven för öfrigt egde grundad anledning för sin öfvertygelse, att sökanden, hvilken, sedan Juni månad är 1821, varit i allmän tjenst och i Februari 1824 blef anställd vid Kiksgälds-kontoret, hvarest han under år 1844 befordrades till sin nu innehafvande kamererare-tjcnst, icke kunde på ett sätt, som öfverensstämde med det allmännas gagn och Riksgälds-kontorets säkerhet, vidare fullgöra de för detta verk vigtiga åligganden, som tillhörde nämnde tjenst, funno Fullmäktige sig föranlåtne att, med tillika fästadt afseende å de särskilde ömmande omständigheter, som förekommo för Biörck, hvilken, med hustru och barn, befunne sig i en särdeles bekymmersam belägenhet, förorda ifrågavarande ansökning och alltså tillstyrka, att sökanden, då han erhölle afsked från sin kamererare-tjenst, mätte få uppföras å Riksgälds-kontorets pensions-stat till åtnjutande, under sin återstående lifstid, af en årlig pension å 1,200 R:dr, eller å enahanda belopp, som den i samma Verks nu gällande ordinarie aflönings-stat fastställda lön för Kamereraren Revisions-kontoret utgjorde; hvarjemte Fullmäktige hemställde, att, derest en sådan särskilld förmån blefve af Rikets Ständer Biörck tillerkänd, det förbehåll dervid måtte fästas, att denna pension komrne att betraktas såsom ett honom personligen beviljadt understöd, å hvilket hans borgenärer icke skulle ega något anspråk.
På grund af de skäl Fullmäktige sålunda anfört och med afseende å härvid för öfrigt förekommande förhållanden, anser Stats-Utskottet sig, i enlighet med Fullmäktiges tillstyrkan, böra hemställa, att Rikets Ständer må medgifva, att Kamereraren A. Biörck, då han erhåller afsked från sin nu i Riksgälds-kontoret innehafvande kamererare-tjenst, varder ä Riksgälds-kontorets pensions-stat uppförd till åtnjutande, under sin återstående lifstid, af en årlig pension å Ett Tusen Två Hundra Riksdaler, samt att denna pension må komma att betraktas såsom ett
Biörck personligen beviljadt understöd, derå hans borgenärer icke ega något anspråk.
Stockholm den IG November 1854.
Stats Ulikuttels Utlåtande, N:o tSI.
3 Ank. till Exp.-Utsk. d. 17 Nov. 1854, kl. 10 f. ra.
Utlåtande, angående rättighet för Fullmäktige i Riksgälds-konleret att låta verkställa de för spelkort föreskri/na konvoluters tryckning vid enskild tryckeri-inrättning.
(II. A.)
Uti en till Stats-Utskottet, den 12 nästlidne Oktober aflåten, skrifvelse, hafva Fullmäktige i Riksgälds-kontoret förmält, hurusom den föreskrift, hvilken i sammanhang med andra, under Riksdagen åren 1840 & 1841, beslutade nya eller förändrade stadganden, angående stämplingen af spelkort, samt de konvoluter, deruti dessa kort vid försäljningen skola vara inneslutna, af Rikets Ständer meddelades, nemligen att »vid konvoluternas förfärdigande och stämplande hör den konstskicklighet »anlitas, som vid Rikets Ständers Banks pappersbruk och stereotyperings-anstalt »finnes att tillgå», och hvilken föreskrift bibehållits vid de under innevarande Riksdag vidtagna förändringar i afseende å kort-konvoluternas beskaffenhet och utseende m. m., nödsakade Riksgälds-kontoret, som, fastän vissa andelar af kortstämpelafgiften vore åt särskilde inrättningar anslagne, måste ensamt vidkännas kostnaderne för kort-konvoluternas förfärdigande och stämpling, att underkasta sig och godtgöra de pris för samma konvoluters stämpling och tryckning, hvilka bestämdes och fordrades af Föreståndaren för Bankens tryckeri.
Vid sådant förhållande och då nu den af nyss bemälde tryckeri-föreståndare äskade betalning för detta stämplings- eiler tryeknings-arbete, derför den årliga utgiften redan förut -uppgått till ett icke obetydligt belopp, i följd af de nu beslutade förändringarna af kort-konvoluterna vore för den kommande tiden ansenligen förhöjd, bade Full - 4 Slait-Ulikolleli Ullålande, N:n 361.
Inäktige, oaktadt sammanräknade kostnaderne tor de nya konvoluterna i allt fall koinme att understiga hvad för de hittills begagnade konvoluterna måst af Riksgälds-kontoret betalas, funnit sig föranlåtne hos Stats-Utskottét hemställa, huruvida icke den i afseende på stället för kort-konvoluternas stämpling eller tryckning hittills gällande föreskrift måtte sålunda förändras eller förklaras, att det vore Fullmäktige obetaget att, derest de för trycknings- eller stämplings-kostnadernas minskning eller ock af annan orsak, funno sig dertill ega anledning, låta å enskild tryckeri-inrättning besörja spelkort-konvoluternas jemte dertill hörande manufaktur-stämplars tryckningi
Med afseende å hvad sålunda blifvit af Fullmäktige i Riksgäldskontoret anfördt, anser sig Utskottet böra tillstyrka, att Rikets Ständer måtte, med ändring af hittills gällande föreskrift i afseende å stället för spelkort-konvoluternas stämpling eller tryckning, förklara, att, derest sådana kontroller varda af Fullmäktige vidtagna eller föreskrifna, som för betryggande af det allmännas säkerhet emot underslef vid kortstämpel-afgiftens erläggande och de förfärdigade kort-konvoluternas vanvård kunna erfordras, det må vara Fullmäktige obetaget attj i fall Fullmäktige för trycknings- eller stämplingskostnadernes minskning eller ock af annan orsak, finna sig dertill egä anledning, låta å enskild tryckeri-inrättning besörja spelkort-konvoluternas jemte dertill hörande manufakturstämplars tryckning.
Sluts-lttkaiels Utlåtande, ,V;o SGi.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 17 Not. 1854, kl. 10 (. m.
Vilata litle, i anledning af vacht motion om en förändring af fö r oskr ifterne, rörande Stats-bidrag lill allmänt nyttiga arbetsförelag. (B. A.) Sedan Rikets nu församlade Ständer, enligt deras underdåniga skrifvelse af den 19 Juli innevarande år, bland de fastställde grunderna och foreskrifteme i afseende på Stats-bidrags åtnjutande för . allmänt nyttiga arbetsföretag, stadgat uti 12:te punkten: att “de arbetsföretag, för hvilkas utförande allmänna medel under "denna Riksdag äro eller varda beviljade, böra sednast under loppet af år 1856 ■•påbörjas;:» samt att hvad »Rikets
Ständer nu anvisat för de vid sagde års utgång •»icke påbörjade arbeten kommer att reserveras till Rikets Ständers disposition:»; sä har uti en inom Borgare-Ståndet väckt och till Stats-Utskottet remitterad motion, Herr C. G. Rydin anfört, hurusom, då Rikets Ständer anvisat 500,000 R:dr till väganläggnings- och vägförbättrings-arbeten samt 100,000
R:dr till vatten-aftappnings-arbeten, att under loppet af fyra år, eller frän och med innevarande är till och med 1857 utgå med fidei årligen och således för sistnämnde år med 125,000 R:dr till vägförbättringar och 25,000 R:dr till vattenaftappningar, men fördelningen af 1857 års anslag icke konune att ske förr, än i Januari månad samma år, kunde följaktligen icke någon del af det årets anslags-summor disponeras för sitt ändamål, ntan måste desse medel, i anseende till den i ofvan anförda 12:te punkt meddelade föreskrift om yttersta terminen för arbetenas påbörjande, reserveras till Rikets Ständers disposition, helst det icke skulle vara möjligt att inom 1856 års fi Stals-Ulsfc lidi Ullålande, AV o 361. slut pabörja arbeten, hvartill bidrag fdrst utaf anslaget för år 1857 kunde erhållas; hvarföre och da lii hets Ständers åberopade begge beslut, enligt motionärens förmenande, vore stridande emot hvarandra samt det i merberörde punkt utsatta årtalet förmodades härleda sig från ett skriffel, motionären föreslagit, att detta skriffel måtte rättas och sagde årtal ändras till 1857.
Då Rikets Ständer vid föregående Riksdagar anvisat medel till Kongl. Älaj:ts Nådiga disposition för kommunikations-anstalternes förbättring samt vattenaftappningars företagande, hafva Rikets Ständer funnit lämpligt stadga, att dessa medel borde vara disponerade och dermed understödda arbetsföretag påbörjade före slutet af det år, då nästföljande lagtima Riksdag inträffade, pä det att, innan nya tillgångar för samma ändamål beviljades, Rikets Ständer skulle kunna dels erhålla kännedom derom, huruvida de förut anslagne medlen voro begagnade samt de arbeten, derför desamma disponerats, verkligen blifvit företagna, dels till andra Stats-utgifter använda hvad utaf dessa medel icke åtgått för dermed afsedda ändamål.
Af samma skäl har Stats-Utskottet, vid innevarande Riksdag ansett sig böra föreslå bibehållandet af enahanda stadgande, hvilket ock blifvit af Rikets nu församlade Ständer godkändt och antaget.
Den derjemte beslutade fördelningen på 4 år, eller åren 1854, 1855, 1856 och 1857, af de för vägförbättringar oell vattenaftappningar anslagna medlen, synes ej heller, såsom motionären föreställt sig, utgöra något hinder emot berörde stadgandes tillämplighet, enär Kongl. Majit, efter all sannolikhet, före 1856 års utgång, kommer att begagna sin dispositionsrätt öfver ifrågavarande medel; och då de anslags-summor, som varda beviljade utaf de för allmänna arbeten vid denna Riksdag anvisade medel endast successivt och i män af arbetets fortgång få utbekommas, kan, på grund af förflutna årens erfarenhet, med säkerhet antagas, att tillgång icke kommer att saknas för de utbetalningar, hvilka efter arbetenas påbörjande böra, inom .1856 års slut, vara i stadgad ordning verkställda; i hvilket hänseende Utskottet får erinra om de betydliga summor, som ännu i Riksgälds-kontoret innestå utaf de vid förflutna Riksdagar för tneranämnde arbeten beviljade Stats-bidrag.
Ehuru de vägförbättrings- samt strömrensnings- och vatten-aftappningsarbeten. hvartill de af Rikets sednast församlade Ständer för sådana företag anvisade medel lingö användas, skulle vara började inom sistlidne års slut, fanns likväl utaf sagde medel ett belopp af mer än 200,000 Ridr dä i Riksgälds-kontoret innestäende.
För öfrigt anser sig Utskottet böra emot den nu ilrågaställda allmänna förlängningen af tiden för påbörjandet af de arbetsföretag för hvilkas utförande Statsbidrag vid denna Riksdag erhållits, jemväl framställa den erinran, att härigenom skulle verkställigheten af flera sådana företag, dertill särskilda, när sorn helst till hela sitt belopp disponibla, anslagsoch låne-summor blifvit beviljade, troligen jemväl komma att fördröjas. Stats-Utekvttels Utlåtande, JV;s -36'.?.
I öfverensstämmelse med hvad Utskottet nu erinrat och yttrat, får Utskottet afstyrka Rikets Ständers bifall till den föreslagna förlängningen af den utaf Rikets Ständer redan bestämda tid för påbörjandet af ofvanomförmälde arbetsföretag.
Ant-, lill Exp.-Utsk. d. 17 Nov. 1854, kl. 10 f. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om lyftning på en gång af hela det för sänkning af sjöarne Asunden samt Stora och Lilla Ren gen m. fl. sjöar inom Hanekinds och Ilinda härader i Östergöthland beviljade läne-understöd.
(R. A.) Sedan Rikets Ständer under innevarande Riksdag beviljat och till ufoående från Riksgälds-kontoret anvisat ett särskildt lån af 160,000 R:dr, dels för sänkning af sjöarne Stora och Lilla Rengen, Jernlunden, Åsunden, Emmern, Striern och Nimmern inom Hanekinds och Kinda härader i Östergöthland, och dels för åstadkommande af en båtled genom och mellan förstnämnde fyra sjöar, samt dervid stadgat, att de allmänna grunder och föreskrifter samt betalningsvilkor, sorn af Rikets Ständer blifvit beslutade med hänsigt till andra dylika Stats-bidrag, borde jemväl i afseende på detta lån och det härigenom understödda företag vederbörligen iakttagas och tillämpas; dock skulle detsamma icke fä lyftas på en gång, utan endast successivt i mån af arbetets fortgång, vid de terminer, Kongl.
Maj:t funne för godt föreskrifva; så har, uti en inom Bonde - s Stats Utskottets Utlåtande, M:o 363.
Ståndet väckt och till Stats-Utskottet remitterad motion, Riksdags-fullmäktigen Lars Magnus Haulsson från Östergöthlands län, under åberopande af dertill utaf strandegarne erhållet uppdrag, föreslagit den förändring i vilkoren för omförmälda lån, att hela lånesumman måtte under nästa år fä utbekommas på en gång; varande härvid af honom yttrad den förmodan, att den meddelade föreskriften i afseende på tiden för lånemedlens lyftning sannolikt tillkommit, för att bereda låntagarne den fördelen, att icke behöfva ansvara för ränta och amortissement förr, än i den mån samma medel behöfde till arbetet användas; för hvilken åsigt motionären trodde sig kunna hemta stöd af 13:de momentet utaf berörde föreskrifter, innehållande: att »för utbekomna låneunderstöd till vattenaftappningar eller odlingsföretag bör, efter fem års förlopp frän slutet af det är, hvarunder lånemedlen från Riksgälds-kontoret först utbekommits, ärligen erläggas titta procent ä hela den lyftade lånesumman»; hvaraf, enligt motionärens tanke, följde, att, om lånesumman lyftades under olika år i liera terminer, äterbetalnings-beloppet komme att vid femte året, efter hvar och en skedd lyftning, beräknas till åtta procent af hvad sorn under hvarje år lyftats.
Vidare har motionären anfört, att vederbörande strandegare, hvilka nyligen varit af Kongl.
Majrts Befallningshafvande i länet sammankallade för att höras, huruvida de voro hågade att, under föreskrifna vilkor, för det åsyftade ändamålet begagna sig af ifrågavarande lån, väl enhälligt förklarat sig villige, att icke allenast verkställa det föreslagna sjösänknings- och båtlednings-arbetet, utan ock uppfylla alla ölriga med länets lyftning förenade vilkor och förbehåll, men derjemte, och enär det skulle medföra icke obetydlig minskning i kostnaderne och äfven för öfrigt bereda ganska stora fördelar för intressenterne i företaget, derest arbetstiden kunde förkortas, hvilket åter i väsendtlig mån berodde deraf, om hela länet finge genast lyftas, hade strandegarne uttryckt den önskan, att på en gång utbekomma lånesumman, helst i motsatt fall, eller om medlen skulle endast successivt erhållas, den olägenhet uppstode, att de årliga inbetalnings-summor, hvilka borde påföras de särskilda hemmansdelar, som af sjösänkningen komme att draga nytta, icke blefve lika för hela återbetalnings-tiden, utan måste rättas efter de tidpunkter, då lånemedlen blifvit i Riksgälds-kontoret lyftade; hvadan således flera sins emellan skiljaktiga inbetalnings-belopp mäste för hvarje hemmansdel i jordcböckerne antecknas.
Till förekommande häraf samt undvikande af dessa förmenta olägenheter, och på det, att arbetet mätte kunna skyndsamt bedrifvas, syntes det motionären lämpligast, att länet linge med hela sitt belopp pä en gång utbetalas, hvarigenom någon olägenhet eller förlust för det allmänna, efter hans åsigt, sä mycket mindre kunde förorsakas, som strandegarne vore i tillfälle att för lånesumman ställa tillräcklig säkerhet, samt reda och enkelhet sa väl vid uttaxeringen af den ärliga återbetalnings-summan, som vid bokföringen i Riksgälds-kontoret skulle vinnas.
Med Stals-Vtskoltels Utlåtande, A’,'o 303.