Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det uti 20:de punkten framställda förslag, att till tjenstemäns aflönande anslagna räntor och tionde skulle, i den mån nuvarande innehafvares dispositionsrätt upphör, uppbäras och redovisas i sammanhang med krono-uppbörden, innebär jemväl en lagstiftning, som icke blott strider emot Presterskapets privilegier, utan tillika innefattar en rubbning af indelningsverkets grander, öfver hvilka förstärkta Stats-utskottet, enligt 80 § regeringsformen, väl destomindre eger att, med Rikets Ständers rätt, besluta, som dessa inkomsters belopp icke lärer blifva större eller mindre, ehvad det till kronans, eller till andra verks och inrättningars uppbördsman ingår.
Härvid förekommer dessutom, att Rikets Ständer vid 1840—1841 årens riksdag förklarat, att frågan om utbyte af de i 4 § af Presterskapets privilegier omnämnde räntor och tionde emot kontanta anslag, erfordra samtlige Riksståndens godkännande och Konungens bifall; hvaraf Utskottet synes mig hafva egt ett ytterligare skäl att icke derom föreslå någön voteringsproposition.
22:dra punkten, hvilken, med mindre förslagen i 20:de, 25:dje och 26:te punkterna blifva lag, icke kan antagas, måste, på sätt Utskottet äfven insett, derest förstnämnde punkter komma att förfalla, med dem dela ett lika öde.
Momentet c. af 24:de punkten, angående indragning till statsverket af tionde och hemmantalsräntor, hvilka utgå såsom ersättning för förluster genom kanalauläggningar, innefattar 3:ne hemställanden af olika beskaffenhet, hvilka alla synas hafva bort, med lika skäl, som öfrige momenter af samma punkt, från Utskottets voteringsförslag undantagas.
Det första och sista af dessa hemställanden torde väl möjligen kunna sägas tillhöra nu pågående statsreglering, ehuru ännu beroende af fullständigare utredning och den öfverenskommelse, som med vederbörande kan träffas; hvaremot det andra i ordningen, om hvilket i öfrigt gäller hvad om de 2:ne förstnämnda blifvit sagdt, står med 5:dje punkten i oskiljaktigt sammanhang, 25:te punkten utgöres jemväl af 2:ne serskilda delar, begge beroende på ytterligare utredning och vederbörandes samtycke, den sednare tillika af det beslut, som öfver 5:dje punkten må anses vara eller blifver af Rikets Ständer fattadt.
26:te punkten, hvars första period är af samtlige Riksstånden bifallen, innefattar dernäst (t. o. m. ordet: »indragas»), hemställan om en lagstiftning, emot hvilken samma anmärkningar, som vid 20:de punkten, kunna göras, men som, genom förslaget att äfven augmeutsräntorna skulle till statsverket indragas, utan afseende derå, huruvida vederbörande rusthållare dertill samtycka, våldsamt ingriper uti deras på indelningsverken grundade lagliga rätt.
Ett nära likartadt förhållande synes jemväl inträffa med öfrige här till indragning ifrågakomna indelda anslag till gästgifveriet färjor, färjkarlar, postbönder och brefbärare, samt de räntor och den Slals-Utskottets Memorial, N:o 319. 31 tionde, som af städer åtnjutas; men utan tillgång till de handlingar, på hvilka dessas rätt till indelningarne sig grunda, kan derom icke med någon säkerhet dömas.
Förslaget i 28:de punkten, att all till statsverket utgående tionde bör lösas med penningar, samt att för hemmansräntorna, förvandlade enligt den grund, som i 3:dje punkten blifvit uppgifven, skulle för framtiden erläggas fix penningeränta, inbegriper likaledes en lagstiftning, som icke tillkommer förstärkta Stats-utskottet, och med hvars ogillande jemväl det af Utskottet föreslagna sätt för tiondens lösande bör förfalla.
Med den sistnämnda sammanhänger 29:de punkten, hvaröfver, efter den af Utskottet nu föreslagna rättelse, lika beslut som öfver den 28:de lärer böra fattas.
Rörande 31:sta punkten hänvisas till hvad vid 3:dje, 20:de och 26:te punkterna är anfördt.
1 fråga om indragning af bfigskatten i Jemtland (47:de punk ten) till hvad beträffande Fahlu kungsgårdshjelp blifvit här ofvan yttradt.
Hvad slutligen augår tiden för uppbördsstämmor, så hafva Rikets Ständer såväl 1845 som vid innevarande riksdag förklarat, att vederbörandes åtgärd jemväl med bevillningsmedlens uppbörd och redovisning på Kongl. Maj:ts nådiga pröfning »grundlagsenligt ankommer;» vid hvilket förhållande det väcker någon förvåning, att Utskottet funnit sig kunna voteringspropositioner för omröstning i förstärkt Stats-utskott derom föreslå.
Med hvad sålunda blifvit anfördt, tror jag mig hafva visat, att, äfven om de ordinarie statsinkomsterna kunde enligt grundlagen underkastas förstärkta Statsutskottets voteringar, de af Utskottet nu beslutade propositioner likväl böra ogillas, såsom blandade med lagstiftningsförslag, hvilka skola enligt 3 Stånds beslut afgöras, samt emedan deras godkännande kunde hafva till följd åsidosättande af ej blott ståndsprivilegiers och indelningsverkets helgd, utan ock af enskild eganderätt».
Häruti hafva instämt herrar
Rääf, L. F., Lind af Hageby, Ridderborg, Nordensvan, friherre Adelsvärd, Erik Seth och af Georgii, samt i reservationens hutvudsakliga delar: biskop Hedrén, doktor Björkman, professor H. G. Lindgren, doktor Wallin, domprosten Laurenius, prosten Lundblad och prosten Berlin.
Af herr professor Agardh: »Då Rikets Ständer ensamt och oberoende af den andra statsmakten uppgöra statsregleringen, vill det synas som de i Stats-utskottets betänkande N:o 242 upptagne frågor, för hvars afgörande erfordras båda statsmakternas sammanstämmande beslut, icke kunna vara af statsreglerings natur.
Att vilja bestämma beskaffenheten af en fråga endast från synpunkten af dess inverkan på statens inkomster eller utgifter, vöre att draga snart sagdt alla frågor, der 2 Stånd stadnat mot 2, under omröstning i förstärkt Stats-utskott, då nara nog alla mer eller 32 Slals-Utskotlels Memorial, N:o 519. mindre, fjermare eller närmare, inverka på statsbudgeten.
Sålunda skulle en lagfråga rörande större eller mindre böter kunna hänvisas till dem, som röra statsregleringen, enär dess afgörande tydligen inverkar på statsverkets inkomster, och sjelfva det nya representationsförslaget, hvari riksdagsmännens arfvode är bestämdt att utgå af statsmedlen, skulle, från denna synpunkt betraktadt, kunna dragas under omröstning i förstärkt Stats-utskott, då dess antagande tydligen och betydligen ökar statsverkets utgifter.
Då jag ej kan biträda en till sådana konseqvenser ledande ensidig tolkning af 69 § Regeringsformen, och dessutom för den formella behandlingen af ifrågavarande ärende enligt denna § ser ett hinder i den omständighet, att för dess afgörande äfven erfordras Konungens samtycke, återstår endast att tillse huru frågor, hvari Rikets Ständer gemensamt med Konungen besluta, grundlagligen böra behandlas.
75:te § Riksdags-ordningen talar om sådana Irågors behandling.
Den bestämmer tydligen att, med undantag af frågor rörande grundlagarne samt de, hvilka inbegripas under 66, 69, 70, 71 och 72 §<§ Regerings-formen, eller sådana, hvaröfver Ständerna ensamt besluta, för beslut i alla öfriga ärenden erfordras jemte Konungens samtycke 3 Stånds mening, men att, när 2 Stånd stadna mot 2, frågan bör förfalla och förblifva vid hvad tillförene stadgadt varit.
Detta sednare stadgande kan naturligtvis endast afse det fall, då 2 Stånd yrkat att det, som tillförene stadgadt varit, må förblifva, emedan, om alla 4 Stånden varit ense om att det bör förändras, men 2 stadnat mot 2 i sina beslut rörande sättet, huru det bör förändras, det, som tillförene stadgadt varit i detta fall, ej skäligen kan anses uttrycka representationens förnuftiga viija.
Nu frågas huru i dessa ofta inträffande fall, då pluraliteten af Riksstånden vilja en förändring, men i sina beslut härom stadna uti hufvudsakligen eller till vissa delar skiljaktiga meningar, lagstiftaren sökt utröna majoritetens vilja?
Då och endast då är frågan af sådan beskaffenhet, att den ej kan förfalla, och för behandlingssättet af sådana frågor och endast sådana har lagstiftaren hänvisat till 73 § Riksdags-ordningen, och resultatet af omröstningen i förstärkt Utskott anses då uttrycka pluralitetens af Riksstånden mening.
Då förevarande fråga ej är af denna beskaffenhet, måste jag för min del reservera mig mot Utskottets beslut att hänskjuta densamma till förstärkt Utskott, och tillika i allmänhet anmärka, det jag tror man i grundlagens bokstaf, anda eller syftning förgäfves söker stöd för den åsigt, enligt hvilken i frågor, der Konung och Ständer gemensamt besluta, endast 2 Stånds beslut om förändring i ett förutvarande förhållande kan dragas under omröstning i förstärkt Utskott, och resultatet af denna omröstning anses som ett på grundlagsenlig väg tillkommet Rikets Ständers beslut.
Ser - Stats-Utskottels Memorial, N:o 319. 33 Serskildt reserverar jag mig mot Utskottets beslut, att äfven draga 20:de och 23:dje punkten under förstärkt Stats-utskott, enär flera af de under desse punkter inbegripne embets- och tjenstemän, allmänna verk och inrättningar äro upptagne i presterskapets privilegier».
Doktor Gumcelius har jemväl reserverat sig emot Utskottets beslut, att uppställa voterings-propositioner för afgörandet af några bland ofvannämnde punkter.
Bilt. tiU R.
Brot. 1847 och 1848. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 61 Baft. 5 STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1848. Stals-Utskoltets Utlåtande, A.o 320.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 18 Sept., kl. 12 midd.
Utlåtande, i anledning af Riksdagsfullmäktige?!
Bengt Gudmundssons motion^ angående det till kostnader för krigsrustningarna beviljade kreditiv.
Med åberopad anledning af det emellan Danmark och Tyskland numera afslutade vapenstillestånd och med afseende å Svenska folkets behof af all den lindring i skatter och utlagor, som med Rikets yttre säkerhet och inre ordning vore förenlig, har riksdagsfullmägtigen Bengt Gudmundsson från Halland, uti en inom Bonde-ståndet väckt motion, föreslagit: att Statsutskottet, efter inhämtad uppgift å det belopp, som utaf den för krigsrustningar beviljade kreditiv-summa blifvit begagnadt, måtte härom meddela Riks-stånden upplysning, samt derjemte yttra sig, huruvida de bestridda rustningskostnaderna kunde godtgöras på annat sätt, än genom förökandet af allmänna bevillningen, eller om den deruti redan föreslagna förhöjning kunde minskas, hvarvid Utskottet tillika, enligt motionärens åsigt, borde tillstyrka Rikets Ständer att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att hvad som af nämnde kreditiv för närvarande vore obegagnadt, icke måtte från Riksgälds-kontoret uttagas, ”utan behofven fyllas genom Statsverkets anslagna tillgångar.”
Till följd af erhållen remiss å denna motion får Stats-utskottei upplysa, att, i afräkning å ifrågavarande kreditiv, hvilket, genom bifallande af Utskottets memorial N:o i63, blifvit af Rikets Ständer beviljadt och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisadt med ett belopp af två millioner riksdaler, följande summor hittills af nyssnämnde verk utbetalts, nemligen: enligt Statskontorets reqvisition den ^ide och fullmäktiges beslut den frde sistlidne Juni ....... rdr 25o,ooo: — — enligt Statskontorets reqvisition den 2i:sta och fullmäktiges beslut d. 22:dra i samma månad . „ 5oo,ooo:
Transport y5o,ooo: — — Bi/i. till R.
Frel. 1817 k iS4&t * Sami. i Afi. 2 Band. 62 käft. t 2 Stals-Utskottels Utlåtande, N:o 320.
Transport 700,000: — — enligt Statskontorets reqvisition den 4;de och Fullmäktiges beslut den 6:te nästlidne Juli . . „ 25o,ooo: — — enligt Statskontorets reqvisition den gide och Fullmäktiges beslut den i o:de i sednast förflutne månad „ 200,000: — -— Tillsammans r:dr i,25o,ooo: — — Med hänsigt till motionärens framställning, angående godtgörelsen för besagde samt ännu återstående utbetalningar å samma kreditiv ansier sig Utskottet böra erinra, hurusom Rikets Ständer redan beslutat, att de i anledning af detta kreniliv oundgängligen erforderliga medel böra af Riksgälds-kontoret genom upplåning anskaffas samt för sådane låns liqviderande anslagit ett årligt belopp af 3oo,ooo r:dr, att utgå för innevarande och följande år intilldess de upplånte medlen äro till fullo återbetalda; hvarjemte Rikets Ständer ålagt Bevillningsutskottet alt afgifva förslag angående berörde årliga belopps utgörande för ej mindre den tid, hvarunder denna riksdags bevillnings-förordning kommer att tillämpas, än äfven för det nu pågående skatteåret.
Då således frågan om de af motionären omförmähla kostnaders bestridande och de dertill anskaffade medlens godtgörande blifvit af Rikets nu församlade Ständer afgjord, finnér Stals-utskottet sig förhindradt, alt föreslå eller tillstyrka någon förändring i Rikets Ständers härom redan fattade och för allmänheten kungjorda beslut.
Beträffande slutligen del uti förevarande motion jemväl framställda förslag, att några ytterligare medel utaf meranämnde kreditiv icke måtte hädanefter lyftas, samt alt de återstående utgifterna måtte betäckas af Statsverkets tillgångar; så kan Utskottet så mycket mindre understödja hvad sålunda blifvit föreslaget, som det strider emot Rikets Ständers beslut angående kreditivels anvisande och begagnande.
För öfrigt förekommer emot samma förslags verkställbarhet, att statsverkets nu disponibla tillgångar redan äro tagna i beräkning för andra, under innevarande riksdag beviljade stäts-, utgifter.
På grund af hvad Utskottet nu erinrat och 3’ttrat, får Utskottet alltså hemställa, att riksd igsfull mäktigen Bengt
Gudmundssons här ofvan anförda motion ieke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. •• } • v c ’ > {, ■■ ■■ - ■:; •. kh V&.fi n (•. t. i'i<: 5 Stockholm den 18 September 1848. % Förstärkta Stats-V t skottets Memorial, JV:o 321. 3 N:o 321.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 19 Sept., kl. 10 f. m.
Memorial, angående verkställd omröstning, i anledning af Riksståndens skiljaktiga beslut, i fråga om den utsockne frälsehemmanen i Halland åliggande roterings-skjldighet.
Sedan de i Stats- samt Allm.
Besvärs- och Ekonomi-utskottens Memorial N;o 77 upptagne voteringspropositioner, i anledning af Riksståndens olika beslut, rörande den, utsockne frälsehemman i Halland påförda, rotering, m. m., blifvit, enligt aflåtne protokolls-utdrag, af Rikets Ständer godkände, så har Förstärkta Stats-utskottet, för anställande af votering öfver dessa propositioner, denna dag sammanträda i:sta Vsterin gen.
Den, som bifaller Kongl, Maj:ts nådiga proposition, att alla de båtsmansnummer, hvaruti utsockne frälsehemmanen i Halland hafva del, må ständigt, så i freds- sorn krigstid, hållas vakante, med"förbindelse och rättighet för dessa hemmans-egare att för deras andel i rotarne i vakansafgift erlägga endast två tredjedelar af det belopp, hvartill vakansafgilten lör en båtsman i länet uppgår enligt de föreskrifter och beräkningar, som nu följ s och framdeles i behörig ordning kunna meddelas och antagas till efterrättelse, röstar Ja ; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, anses Rikets Ständer hafva, med afslag å Kongl. Maj:ts i ..ämnet aflåtna nådiga .proposition och Stpts- saint Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottens utlåtanden (N:o 22 och 63), godkänt det af Kongl. Majit fastställda roteringsverk för den tillökade ordinarie roteringen i Hal lii Q i 1. - ■ i' lands län. 4 Förstärkta Stals-Vtskottels Memorial, fr.o 322.
Sedan vid voteringssedlarnes öppnande befunnits 86
Ja och 33 Nej, samt Ja alltså vunnit, har den 2 :dra Voteringen egt rum öfver följande proposition:
Den, som bifaller, att de rote-vakans-afgifter, hvilka skola af de utsockne frälsehemmanen i Halland erläggas, serskildt afsättas till Kongl. Majrts disposition för sjöförsvaret, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; "Vinner Nejj anses Rikets Ständer hafva beslutat, att nämnde rotevakans-afgifter skola till Statsverket ingå.
Voteringen har utfallit med 5p Ja och 5g Nej samt en kasserad sedel.
Som den förseglade sedeln, hvilken i följd häraf måst brytas, befunnits innehålla Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat, det ifrågavarande rotevakansafgifter skola till statsverket ingå.
Hvilket Förstärkta Stats-utskottet får hos Rikets Ständer anmäla.
Stockholm den i5 September 1848.
Ånk. till Exp.-Utsk. den 19 Sept, kl. 12 n.
Memorial^ angående verkställd omröstnings i anledning af Riksståndens skiljaktiga beslut, rörande eftergift i arrendet för Mörrums kronolaxfiske i Blekinge län.
Öfver nedannämnde, i Stats-utskottets Memorial N:o 3i5 föreslagna, af samtliga Riks-stånden gillade, proposition har förstärkta Stats-utskottet, i den ordning 69 § Regeringsformen föreskrifter) denna dag anställt omröstning:
Den, Förstärkta Siats-Utskottets Memorial, N:o 323 Den, sorn, lika med Preste- och Bonde-stånden, vill, alt Rikets Ständer för sin del medgifva, det arrende-afgiften för Mörrums kronolaxfiske må varda till sitt hela belopp, så väl för år 1847, sorn för nu löpande sista arrendeåret, eftergifven, under förbindelse likväl för arrendatorn alt fullgöra hvad arrendekontraktet i öfrigt stadgar, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer, i enlighet med hvad af Kongl.
Maj:t blifvit i nåder föreslaget, bifallit, alt arrende-afgiften af Mörrums kronolaxfiske för nästlidet år 1847, äfvensom för det nu löpande sisla arrendeåret, må varda lill hälften nedsatt, under förbindelse för arrendatorn att fullgöra hvad arrendekontraktet i öfrigt stadgar.
Ja och 53 Nej, hvadan Ja vunnit; oeh hafva Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Ja-propositionens innehåll.
Hvilket Förstärkta Stats-ulskottet får hos Rikets Ständer anmäla.
Ank. till Exp.-Utsb. d. 19 Sept. bl. 12 m.
Memorial, angående verkställd omröstning, i anledning af Riksståndens skiljaktiga beslutj rörande beräkningen af husbehofsbränner imedlen.
Sedan samtlige Riks-stånden godkänt den i Bevillnings-ulskottets Utlåtande N:o 33 föreslagna voteringsproposition, i anledning af skiljaktiga be Bih. till R.
Prat. IS47 $ 1848. 4 Sami. i Afd. 2 Rand. 62 Haft. 2 6 Förstärkta Stats-Utskottets Memorial, N.o 323 slut i fråga om beräkningen af husbehofsbrännerimedlen; så bar Förstärkta Stats-utskottet öfver berörde, nedan upptagna proposition anställt votoring; Den, sora gillar Utskottets af två Stånd godkände förslag, att beräkna husbehofsbrännerimedlen till ett årligt belopp af 700,000 rdr» röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, komma dessa medel att beräknas till 647,40° riksdaler.
Som voteringen utfallit med 81 Ja och 38 Nej samt Ja således vunnit, komma husbehofsbrännerimedlen att beräknas till 700,000 riksdaler.
Stockholm den 18 September i848. STOCKBOLM, f. d. Schultze’» Boktryckeri, 1848.
Slats-Ulskoltels Memorialer, N:ris 524 och 525. 1 JM 324.
Ank. till Exp. Utsk. d. 28 Sept., kl. 8 f. m.
Memorial i anledning af erhållen dterremiss ä utlåtandet JM 300.
Till Stats-utskottet har Ridderskapet och Adeln återremitterat Utskottets under ofvannämnde JM afgifna utlåtande, angående anslag till en ytterligare kanslistlön vid Rikets Ständers Justitie-ombudsmans expedition; men som samma utlåtande, enligt Utskottet tillhandakomne protokolls-utdrag, blifvit bifallet af Preste-ståndet den 13:de, Rorgare-ståndet den 16:de samt Bonde-ståndet den 14:de i sistförflutna månad, har Utskottet, jemlikt 73 § Riksdagsordningen, ansett återremissen icke kunna till någon vidare Rikets Ständers åtgärd föranleda.
JM 325.
Utsk. den 28 Sept., kl. 8 f. m.
Memorial i anledning af erhållen återremiss å utlåtandet JM 320.
Bonde-ståndet har till Stats-utskottet återremitterat dess utlåtande JM 320 i anledning af Riksdagsfullmäktigen Bengt Gudmundssons motion, angående det till kostnader för krigsrustningar beviljade kreditiv; men som, enligt Utskottet tillhandakomne protokolls-utdrag, detta utlåtande den 22:dra innevarande månad blifvit af de öfriga 3:ne Riksstånden godkändt, har Utskottet, med stöd af 73 § Riksdagsordningen, ansett besagde återremiss icke kunna till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Prot. 1847 och 1848. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 63 Bäft. 1 2 Stats-Ulskollels Utlåtande, N.o 526.
M 326.
Ank. till Exp. Utsk. den 28 Sept., kl. 8 f. m.
Ullätande i anledning af ytterligare motioner; angående riksgäldssedlars inlösande.
(Rgs Afd.) Sedan Rikets nu församlade Ständer, genom bifallandet af Stats-utskottets utlåtanden N:ris 176 och 275, beviljat inlösningen af ett betydligt antal riksgäldssedlar, oaktadt dessas innehafvare försutit den i sådant afseende, genom Kongl, kungörelsen den 14 Februari 1835, stadgade preskriptionstid, har Riksdagsfullmäktigen P. Sahlström, uti en den 4 innevarande månad hos Bonde-ståndet väckt och till Stats-utskottet remitterad motion, föreslagit, att 8 st. dylika, motionen bifogade, sedlar å 10 r:dr hvardera, hvilkas riktighet och ovilkorliga inlösbarhet innan preskriptionstiden tilländagick
Riksgäldskontorets kommissariat vitsordat, jemväl måtte varda infriade, helst desamma dels tillhörde 2:ne ålderstigne enkor och dels utgjorde en fader- och moderlös flickas enda arf efter dess aflidna moder.
Likaledes har Borgare-ståndet, under den ll:te och 25:te i denna månad, till Stats-utskottet remitterat 2:ne motioner af herr C. Valley, angående infriandet af ålskillige, 3:ne sterbhus tillhöriga riksgäldssediar å ett sammanräknadt belopp af 145 r:dr 32 sk., hvilka sedlar sedermera blifvit till Utskottet aflemnade samt vid deras af vederbörande anställde granskning befunnits riktiga och före preskriptionstidens slut inlösningsbara; bestående desamma af en sedel å 50 r:dr, 8 å 10 r:dr, 4 å 2 r:dr, 7 å 1 r:dr och 2 å 16 sk.
Vidare har Utskottet i dag från Preste-ståndet emottagit remiss å doktor J. A. Säves motion, angående inlösandet af en riksgäldssedel å 10 r:dr, hvilken skulle tillhöra en gammal tjenstepiga inom motionärens pastorat samt af Riksgäldskontorets kommissariat befunnits riktig och före preskriptionstidens förlopp ovilkorligen inlösningsbar.
I öfverensstämmelse med Utskottets uti ofvanberörde utlåtanden yttrade och af Rikets Stander godkände åsigter rörande enahanda förut gjorde framställningar, får Utskottet, under åberopande af hvad dessa utlåtanden innehålla, jemväl tillstyrka, att de trettioen riksgäldssediar, å tillsammans 235 r:dr 32 sk., motsvarande etthundrafemtiosju riksdaler 5 sk. 4 r:st. banko, hvarom nu är fråga, må af Riksgäldskontoret inlösas, samt att den för deras inlösen Förstärkta Stals-Utskollels Memorial, N:o 527. 3 erforderliga summa må få utassigneras af den på nyssnämnde kontors räkning J\s 2 i Rikets Ständers Bank innestående behållning.
JK 327.
Memorial, angående verkställd omröstning öfver 2:ne i Statsutskottets memorial JYi 319 upptagne votering spropositioner.
Sedan Rikets Ständer godkänt nedannämnde i Stats-utskottets memorial J\£ 319 föreslagne voteringspropositioner, har förstärkta Stats-utskottet denna dag öfver desamma, i stadgad ordning, anställt omröstning. l:sta voteringen.
Den, som bifaller Stats-utskottets af Borgare- och Bonde-stånden godkända tillstyrkande, att Rikets Ständer ville för sin del besluta, alt den så kallade Fahlu kungsgårdshjelp skall afskaffas emot samtidigt försvinnande af derför medgifven lindring i bevillningen; dock med iakttagande, att den del af räntan, som på lön är anslagen, icke kommer att upphöra förr än efter nuvarande landshöfdingens afgång från beställningen, så framt han ej skulle vilja, mot ersättning efter den grund, som för indelda löners godtgörande, i händelse af deras indragning, kan varda fastställd, räntan frånträda, voterar JCL , Den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer afslagit ofvannämnde tillstyrkande.
Voteringen har utfallit med 73 Ja och 46
Nej, hvadan Ja vunnit; och är således Utskottets ofvanberörde tillstyrkande af Rikets Ständer bifallet. 2:dra voteringen.
Den, som bifaller Utskottets af Borgare- och Bonde-stånden gillade förslag, att, med undantag af de till korpser och embetsmän anslagna boställen, äfvensom af de fall, då arrendena skola in natura till vissa inrättningars underhållande utgöras, alla arrenden af Statens egendomar, som äro till serskilda ändamål anvisade, må, i utbyte mot kontanta anslag, varda till statsverket indragna, voterar Ja; 4 Stals-Ulskottels Memorial, Nio 328.
Den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, är ofvanberörda förslag af Rikets Ständer afslaget.
Resultatet af omröstningen har varit 64 Ja och 55 Nej, i följd hvaraf, och då Ja vunnit.
Rikets Ständer bifallit Utskottets i Ja-propositionen intagne förslag.
Hvilket förstärkta Stats-utskottet får härmedelst anmäla.
M 328.
Ank. till Exp. Utsk. den 28 Sept., kl. 11 f. m.
Memorial, angående uppförande i Riksstaten af de utaf utsockne frälsehemmanen i Halland utgående rotevakans-afgifter.