Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid öfvervägande af dessa nådiga framställningar har hos Rikets Ständer blifvit anmärkt, att hushållningen vid anskaffandet af varor och persedlar för Arméens förråd skulle vara i så måtto bristfällig, att, i anseende till vissa alltför strängt tillämpade formela bestämmelser, den uti författningarne (Kongl. Reglementet angående försäljnings- upphandlings- och entreprenad-auktioner af den 3 Juni 1824 § 3) åsyftade allmänna täflan i verkligheten blifvit i väsendtlig mån inskränkt, så att endast få spekulanter vågade inlåta sig uti dylika företag, hvarigenom varorna blefvo för slaten dyrare, på samma gång som näringsidkarnes anspråk förnärmades, och skulle härtill isynnerhet bidraga, dels att de uti Reglementet (§ 14) föreskrifna prof och modeller å alla varor vore på förband och för en tid af flera år till de ringaste detaljer fastställda, utan afseende derpå, alt mången gång varor af något afvikande beskaffenhet från det bestämda profvet, men billigare till pris, skulle lika väl uppfylla ändamålet, hvaraf följde att endast de personer, som under en längre tid arbetat på att inrätta sina tillverkningar i enlighet med de föreskrifna modellerna, kunde åstadkomma för Krigslörvaltningen antagliga varor, dels äfven den omständigheten, att de personer, som bade att verkställa varornas besigtning (Kongl. Förordningen den 20
December 1825) vore utsedde efter sådana grunder, som icke lemnadu full trygghet derför, all leverantörer - Expeditions-Ulskollets Förslag till underd.
487 nas rätt och fördel blefve behörigen bevakade, hvilket förhållande jemväl måste afskräcka från en allmännare täflan.
Enär Rikets Ständer likväl icke kunna bedöma, i hvad mån de sålunda gjorda anmärkningarna lämpligen kunna och böra föranleda till ändring af hvad hitintills blifvit i berörda hänseende stadgadt, men de uppgifna omständigheterna likväl synas vara af den beskaffenhet, att de förtjena närmare utredning, hafva Rikets Ständer ansett sig böra hos E. K. Maj:t i underdånighet anhålla, det E. K.
Majit läcktes taga i nådigt öfvervägande, huruvida uti nu gällande föreskrifter, angående upphandling och leveranser af varor för landtförsvarets behof samt dylika varors besigtning, må kunna vidtagas sådan ändring alt, utan åsidosättande af Kronans rätt, spekulanternas täflan underlättas och besparing i Statens utgifter derigenom beredes.
Hvad nu angår ofvanberörda af E. K. Majit äskade tillökningar uti Intendentsafdelningens ordinarie anslag, hafva Rikets Ständer, äfven om de för innevarande stalsreglerings-period beviljade extra anslagen varit tili hela beloppet erforderliga, likväl desto mindre kunnat antaga, att samma belopp skola blifva för all framtid behöfliga, som besparing i utgifterna torde kunna beredas icke allenast genom den af Rikets Ständer nyss föreslagna utväg, utan ock genom inträffande nedsättningar i varuprisen, i följd hvaraf Rikets Ständer funnit den nådiga framställningen ej kunna bifallas på annat sätt, än att ofvanberörde för Intendents-afdelningen? behof, vid sednaste riksmöte beviljade extra anslag till sammanlagdt belopp af 55,265
R:dr 52 öre, äfvensom den af É. K.
Majit nu äskade förhöjning i beklädnadspassevolansen vid Wendes Artilleriregemente 4,335 Ridr 32 öre för nästkommande trenne år anvisas till utgående från Rikets Ständers Riksgälds-kontor; (se tab. Litt. D.)
Med befriande för Jemtlands roteringskassa från allt bidrag till anskaffning och underhåll af beklädnaden vid Häsljägarekorpsen, hvarom framställning skett så väl uti högstberörde nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof, som uti särskild nådig Proposition af den 14 sistlidna Februari, hafva Rikets Ständer, på sätt deras, lill svar å sistberörda nådiga Proposition, den 15 sistlidna September aflåtna underdåniga Skrifvelse förmäler, beviljat de af E. K.
Majit för ifrågavarande ändamål äskade anslag, nemligen dels 1,207 Ridr 76 öre att, jemte förut anvisade 1016
Ridr eller tillhopa 2,223 Ridr 76 öre tilläggas Krigs—kollegii lntendenls-afdelnings anslag för materielens underhåll och dels såsom extra stats-anslag för en gång 3,617 Ridr 20 öre, ersättning till roteringskassan och Krigs-kollegium för af deni under åren 1858—1860 bestridda beklädnadsutgifter, hvarjemte Rikets Ständer, enligt deras tillkänn a gi fv a n cl e i underdånig Skrifvelse den 30 sisllidne Juni funnit godt alt befria rolehållarne vid Kavalleriet i Jemtland från den af dem hittills bestridda andel i kostnaden för sadelmunderingens underhållande samt i stället förhöjt anslaget för försvarsverket till lands i allmänhet med ett emot berörde andel svarande belopp af 620 Ridr.
Genom nådiga Brefvet lill Kammar-kollegium den 11 Maj 1855 har Ei K.
Majit förordnal, att de till belopp af 900
Ridr under anslaget för försvarsverket till lands i allmänhet upptagna Indelta räntor, från hvilkas utgörande befrielse åtnjutes af Åkers krutbruk och Husqvarna gevärsfaktori, skulle, sedan berörde inrättningars rättighet till en sådan befrielse blifvit vid skeende undersökning bekräftad, från räkenskaperna uteslutas och endast föras inom kolumn i jordeboken ; och hafva i anledning häraf Rikets Ständers Revisorer, som erfarit, att Kammar-kollegium, efter sådan undersökning, under den 28 och 29 Januari 1856 meddelat föreskrifter om ifrågavarande räntors afförande från räkenskaperna, hemställt, alt desamma äfven borde från Riks-slalen utgå.
I afseende på delta ämne är af Rikets Ständer inheratadt, att rättigheten till befrielse från omförmälda räntors utgörande grundar sig dels på ett med innehafvaren 488 Expe ili tion s - Ut s hot t c Is Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 146. af Åkers krutbruk den 1 Mars 1718 ingånget och af Kongl. Maj:t stadfästadt kontrakt, som legat till grund för alla sedermera af Kongl. Majit och Kronan uppgjorda kontrakt, angående kruttillverkningen vid Åker, och dels på de för Jönköpings gevärsfaktori den 15 Februari 1715 utfärdade privilegier, enligt hvilka hemmanen Husqvarna Niis 1 och 2, såsom till faktoriet anslagna, erhållit eftergift af ditintills utgjord skatt; och hafva Rikets Ständer vid detta förhållande ansett ifrågavarande räntor böra från Riks-staten uteslutas. 22:o. Lif- och Släpmunderingar vid Hoteli ä lis-re g em enielia.
Propositionen innehåller, har det härför afsedda anslag, som i anledning af Rotehållarnes eller Soldaternes befrielse från det förut utgående bidraget till soldatbeklädnadens anskaffande och underhåll, vid förra riksdagen tillkom i stället för anslaget till lifmundering för indelta infanteriet samt då bestämdes lill 208,200 R:dr, under år 1858 visat betydlig brist, och sådan emotsåges äfven för år 1859; varande, jemlikt den uti Krigs-kollegium upprättade, på fastställd åtgångs-stat och sednaste auktionspris grundade uträkning för sistnämnda år, följande utgifter å anslaget påräknade:
Statsbidraget till beklädnadens underhållande, att till Beklädnads direktionerna utgå 221,923: 47. ersättning åt innehafvarne af indragna rotar för beklädnadsbidragets alkortande å vakansafgifterna 6,740: 44. beklädnads-slitningsersättning för kommenderingar, som af Fjerde Huf vudtiteln underhållas, hvartill eljest saknas tillgång, förslagsvis .... 3,336: 9. tillhopa R:dr 232,000: — hvadan skillnaden mellan denna summa och det nuvarande anslaget 208,200 R:dr, utgjorde hvad som nu behöfde fyllas; — och då den sålunda ifrågaställa förhöjningen i anslaget påkallades af ökade pris på beklädsmaterialier och arbeten, samt någon nedsättning uti de till regementenas och korpsernas beklädnadsfonder, enligt gällande författning utgående beklädnadsanslag desto mindre kunde ifrågakomma, sorn munderingarne, i anseende till de utsträckta vapenöfningarne, nu äro underkastade vida större slitning än tillförene, har E. K. Maj:t föreslagit, dels att anslaget till lif- och släpmunderingar vid rotehålisregementena måtte förhöjas med 23,800 R:dr, och dels att de besparingar, som å det sålunda förhöjda anslaget kunde uppkomma, finge användas till bestridande af slitningsersättning för garnisonskommenderingar, hvilka af Fjerde Hufvudtilelns anslag underhållas.
Till hvad sålunda blifvit i nåder föreslagit hafva Rikets Ständer lemnat bifall. 23:o.
Med afseende derpå, att det årliga bebofvet af Salpeter för tillverkningen af krigskrut endast utgör omkring 10,000 Lispund, samt att den inhemska salpeter, som derutöfver äfven levereras, kunde lill enskilda konsumenter föryttras och försäljningsmedlen ingå till Salpeterfonden, för att till förefallande utgifter användas, har E. K. Maj:t, under vilkor af salpeterfondens orubbade bibehållande, i nåder föreslagit, att nuvarande anslaget till Salpeteruppköp, 270,000 R:dr måtte minskas till 200,000 R:dr.
Euär de uti revisionsberättelserna för åren 1854—1857 meddelade utdrag af salpeterfondens räkenskaper likväl utvisa, att fondens utgifter för aflönings-, pensions och - Expeditions-Utskotlels Förslag till underd.
489 och transportkostnader m. m. under denna tid i medeltal årligen endast med omkring 19,000 R:dr öfverskjutit dess ränteinkomster, och dessa utgifter hädanefter icke kunna antagas till högre belopp, utan snarare torde i mån af minskadt salpeteruppköp komma att nedgå, samt, enligt hvad den Kongl. Propositionen innehåller, det årliga beholvet af salpeter för tillverkningen af krigskrut utgör allenast omkring 10.000 Lispund ; hvartill, efter 9 R:dr lör Lispundet, skulle erfordras ett belopp af 90,000 R:dr, men hvad derutöfver levereras kommer att för salpeterfondens räkning försäljas, synas fondens utgifter, utöfver ränteinkomsternas belopp, icke kunna uppgå till högre summa än omkring 109,000 R :dr ärligen; och halva Rikets Ständer, med afseende härå, bestämt anslaget till salpeteruppköp i rundt tal till 110,000 R:dr. 24:o.
Vidare och i öfverensstämmelse med hvad E. K. Maj:t härutinnan äskat, hafva Rikets Ständer funnit godt, alt öfverskotta af de indelningsräntor, som förut ingått ensamt till rusthållare vid södra bataljonen af Bohus läns regemente, må, till betäckande af de, genom bataljonens år 1851 på än ytterligare 10 år medgifna förändring till roteradt infanteri, för Statsverket uppkomna kostnader, varda, såsom hitintills och så länge omförmälda förändring kommer alt fortfara, stäldt till E, K.
Maj:ts nådiga disposition. 25:o.
Uti öfriga till Fjerde Hufvudtiteln hörande ordinarie anslag har någon förändring hvarken blifvit af E. K.
Majit äskad eller eljest ilrågakommit, hvadan desamma, på hosföljande tabell Lill. C, upptagits lill enahanda belopp, som vid sisllidue riksdag bestämdes; kommande i följd af hvad sålunda blifvit beslutadt och, sedan anslaget till skrifmaterialier och expenser m. m. för Departementets Kansli-expedition, som för närvarande utgör 2,894 R:dr 32 öre, blifvit för summans jemnnnde minskadt med 4 R:dr, Hufvudtitelns samtlige, till ordinarie slatsregleringen hörande anslag att uppgå till 8,727,720 R:dr eller 40,820 R:dr utöfver hvad nu gällande Riks-slat upptager.
Se tab. Litt.
C. Till de Landtförsvarets behof, för hvilka tillfälliga eller extra anslag påkallats, hafva nedannämnde belopp dels blifvit af E. K.
Majit äskade, dels äfven, på derom hos Rikets Ständer gjorda framställningar, ilrågakommit. 26:o. För Artilleribehof.
Till anskaffning af refflade kanoner med dertill afpassade lavetter och öfriga fordon för 3 fältballerier har E. K. Maj.i äskat 72,000
R:dr, ali under åren 1861, 1862 och 1863 med eri tredjedel årligen utgå.
Enär, efter hvad Rikets Ständer inhemlaf, skjutvapen af ifrågavarande beskaffephet blifvit under de sislföiflutna åren anskaffade för de flesta arméer uti Europas öfriga stater, och då erfarenheten af de sednaste krigshändelserna fullständigt bekräftat dessa vapens öfverlägsenhet, hafva Rikets Ständer funnit nödvändigheten fordra, att äfven Sverige utan uppskof tiliegnar sig omförmälda nya uppfinning.
Rikets Ständer hafva likväl ej kunnat undgå att fästa uppmärksamhet såväl vid den uti Stats— råds-protokollet anförda omständighet, att konstruktionen af den nva materielen ännu Bih. till B.
Brot. 1859 & 1860. 10 Sami. 1 Afd. 62 490 Expeditions-UIskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N.-o 446. icke blifvit slutligen uppgjord, som ock på angelägenheten deraf, att erforderlig enhet och öfverensstämmelse i vapnens konstruktion må blifva iakttagen.
Dä emellertid Rikets Ständer ansett angeläget, att införandet af denna nja krigsmateriel vid Svenska arméen icke ford röj es längre än omständigheterna oundgängligen fordra, hafva Rikets Ständer derföre — under förutsättning att de förberedande åtgärderna kunna utan alltför mycken tidsutdrägt varda afslulade — beviljat det äskade anslaget 72.000
R:dr, alt utgå under nästkommande Irenne år, på sätt E. K.
Majit i nåder förordnar, dock med förbehåll, alt de nya vapnen ej anskaffas, förr än af E. K. Majit utsedde sakkunnige män, efter föregången undersökning, afgifvit underdånigt yttrande och förslag till den konstruktion af berörda vapen, som kan finnas för det Svenska artilleriet mest lämplig och ändamålsenlig. 27:o.
Till anskaffning af rid- och anspanns- rn. fl. persedlar pir tvänne tolfpundig» reservbntterier har E. K.
Majit vidare äskat ett anslag af 66,000 R:dr att utgå under åren 1861, 1862 och 1863 med en tredjedel årligen; och då, enligt hvad Deparlemenls-Chefen härvid upplyst, af befintliga fem reservbatterier endast två ännu äro med fullständig utredning lörsedda, hafva Rikets Ständer anvisat de begärda medlen att utgå på sätt E. K.
Majit föreslagit. 28:o.
För anskaffning af 4,000 st. re [flade, infant er i gevär under hvart och ett af åren 1861, 1862 och 1863 har E. K.
Majit funnit ett anslag af 450,000 R:dr nödigt, att utgå årligen med en tredjedel under nästkommande statsreglerings-period; och dä Rikets Ständer ansett angeläget, att Arméens gevärslörråd årligen erhåller sådan tillökning, att det beräknade beholvet för förrådens kompletterande framdeles må kunna fyllas, hafva Rikets Ständer anvisat det äskade beloppet, att utgå pä sätt E. K.
Majit föreslagit.
För Forlipkationsbehof. 29:o.
För fortsättande af Carlsborgs fästningsbyggnad har E. K.
Majit föreslagit, det 300,000 Ridr mätte beviljas alt under åren 1861, 1862 och 1863 utgå med en tredjedel årligen; och då Rikets Ständer äro öfvertygade om angelägenheten, att denna fästningsbyggnad bedrifves med all den skyndsamhet, som med afseende på tillgängarnes begränsning kan åstadkommas, hafva Rikets Ständer till E. K.
Majits nådiga framställning i denna del lemuat bifall. 30:o.
Till fortsättning af fäslningsbyggnads-arbetena vid Carlskrona, derför årliga anslaget under innevarande statsreglerings-period utgör 80,050 Ridr, har E. K.
Majit äskat en förhöjning lill 90,000 Ridr under hvartdera af åren 1861, 1862 och 1863, eller tillhopa 270,000 Ridr; men enär Rikets Ständer ansett någon tillökning i den för ofvannämnda ändamål hittills utgående årliga anslagssumma ej böra ifrågakomma, hafva Rikets Ständer till dessa fästningsbvggnaders fullbordande beviljat enahanda belopp, som vid sisllidne riksdag härför anslogs eller 240,150 Ridr, hvilket kotnmer alt under nästinstundande statsreglerings-period utgå med en tredjedel årligen. 31:o.
Till befästningsarbetet vid Rindö i Stockholms skärgård har E. K.
Majit äskat 50,000 Ridr årligen eller tillsammans för alla tre åren 150 000 Ridr, hvilket anrdag Rikets Ständer beviljat att utgå på sätt E. K.
Majit hemställt. 32:o.
Till befäslningarne vid Stockholm på landsidan är af E. K.
Majit begärdt 300,000 Ridr.
Rörande delta ämne är uti den Kongl. Propositionen erinradt, hurusom Rikets Ständer uti underdånig Skrifvelse den 1 Mars 1858, uppå anförda skäl, ansett angeläget, att åtgärder utan uppskof vidloges, för att medelst befästningar betrygga huf - Expeditions-Uh-leot tets Förslag till linderd.
Skrifvelse N:u 146.
491 vudsladen för fiendlliga anfall, samt för sådant ändamål anvisat en summa af 200,000 R:dr alt med hälften under hvarldera af åren 1859 och 1860 användas för vidlagande af förberedande åtgärder till Stockholms förseende med belastningar, samt till dessas påbörjande å hufvudstadens södra sida; — varande derefter af Deparlemenls-Chefen meddeladt, att uti den härför uppgjorda plan befästningarne å södra sidan upptagas såsom i första rummet angelägna och bland dessa såsom vigtigasl det större verket utanför Skanstull, hvarföre äfven början dermed under nästlidna är blifvit gjord.
Med detta verks fullbordan vore, enligt Chefens för lngeniörkorpsen åsigt, så mycket vunnet, att en fiende icke omedelbart från Jandstigningsorlen kunde intåga i hulvudstaden ; och hade alltså ansetts angeläget att med detta arbete icke fördröjdes, åtminstone icke öfver 3 till 4 år.
Af de 200,000 R:dr, som Rikets Ständer redan anslagit till förberedelser och befästningarnes påbörjande, hade kostnaden för expropriation af mark uppgått till 94,000: - samt uppköp af effekter till . . 14,000: — tillhopa R:dr 108,000: — så att för nästlidna och innevarande års arbeten återstode 92,000 R:dr.
För att nu, utan alltför stor tidsutdrägt få det omförmälda, utanför Skanstull påbörjade verket färdigt, hvarför kostnaden förslagsvis blifvit beräknad till 700,000 R:dr, hade Chefen för lngeniörkorpsen i underdånighet hemställt, att till detta vigtiga ändamåls vinnande måtte begäras en anslagssumma af 600,000
R.dr alt med en tredjedel under hvardera af åren 1861, 1862 och 1863 tillhandahållas; — dock har E. It. Maj:t, med afseende å Statsverkets nuvarande inskränkta tillgångar, för berörde fästningsverks fortsättande under innevarande stalsreglerings-period ej velat af Rikets Ständer äska större belopp, än som ofvan ornförmäles.
Vid öfvervägande häraf och enär de för innevarande statsreglerings-period till ofvannämnde ändamål anslagna medel blifvit af Rikets
Ständer anvisade under förutsättning att fullständigt förslag lill berörde befästningsarbetens utförande komme alt vid delta riksmöte Rikets Ständer föreläggas, men något sådant förslag emellertid icke är vordet Rikets Ständer af E. K. Maj:t meddeladt, hafva Rikets Ständer, som följaktligen äro ur stånd sälte att bedöma inom hvilken tid och med hvilka uppoffringar
Stockholms förseende med befästningar kan på ett ändamålsenligt och betryggande sätt varda fullbordadt, ej funnit skäl att bevilja ofvanberörde af E. K. Maj-.t äskade anslag.
För Bekludnads-behof. 33:o.
Till underhållande af Reväringsmanskapels beklädnad, i anledning af föreslagen förlängd exercistid, har E. K.
Maj:t äskat ett årligt anslag af 189,000
R:dr för nästkommande statsreglerings-period, eller tillsammans 567,000 R;dr; och hafva Rikets Ständer funnit sig böra bevilja nyssberörda anslagssumma, att, på sätt E. K. Maj:t föreslagit, utgå under åren 1861, 1862 och 1863 med en tredjedel hvarldera året.
För Topografiska korpsens arbeten. 34:o.
Reträftande anslaget lill dessa arbeten, hvilket E. K. Maj:t nådigst föreslagit till 90.000
R:dr, är vordet erinradt, hurusom angelägenheten fordrade, att topografiska karteverkets ulgifvande i möjligaste måtto påskyndades, enär ändamålet med kartornas utarbetande och derpå nedlagda betydliga kostnader skulle väsendtligen förfelas i samma mån som de blefvo äldre och genom inträffande lokala förändringar, 492 Expeditions- Utskottals Förslag till anderd.
N:o 146» mindre tillförlitliga, hvarförutom både i allmänt och enskildt afseende det vore af synnerlig vigt, alt dessa kartor blefve snart tillgängliga, då deras begagnande, så vid t det hitintills kunnat ske, visat sig vara lill utomordentlig nytta vid såväl undersökningarne för jernvägsanlaggningar, som de geologiska undersökningar, hvartill Rikets Ständer beviljat särskilda medel; och har i anledning häraf framställning skett, alt ifrågavarande anslag mätte bestämmas till 50,000 R:dr årligen.
Med afseende å nu anförda förhållanden hafva Rikets Ständer, dä upplyst blifvit, att en betydlig del af landet är topografiskt affattadt och enär de till antalet årligen vexande karlornes öfverlemnande åt offentligheten först efter en längre tid är att emotse, derest ej anslaget okas, beslutit, att utöfver den af E. K. Maj:t äskade anslagssumma, bevilja ett belopp af 20,000 R:dr eller för tre år 60,000 R:dr till ifrågavarande föremål, och alltså för Topografiska korpsens arbeten samt kartgravering anslagit en summa af 150,000 R:dr R:mt alt under nästkommande tre år med en tredjedel ärli gen utgå.
För Arméens pensionering. 35:o.
Enär den vid sistlidna riksdag förbättrade pensionering för Arméen alltifrån dess införande den 9 Februari 1858, dä den i nåder fastställdes, i allmänhet visat sig tillfredsställande och icke heller i tillämpningen medfört några svårigheter, har Departemenls-Chefen, enligt hvad åberopade Stalsråds-protokoll innehåller, i underdånighet tillstyrkt, alt samma pensionering mätte med oförändrade grunder tills vidare bibehållas; hvarjemte Departements-Chefen — med upplysning, att af det vid förra riksdagen för denna pensionering beviljade årliga kreditiv å 150,000 R:dr, för är 1858 endast behöft användas 12,675 R:dr 44 öre, att för år 1859 beräknades åtgå omkring 50,000 R:dr samt att jemväl för år 1860 en betydlig del af kreditivet torde blifva besparad — förklarat med säkerhet kunna antagas, att ett kreditiv å samma belopp som det förra, eller 150,000 R:dr ärligen och under enahanda vilkor, som dermed voro förenade, skulle blifva tillräckligt för pensioneringen under åren 1861, 1862 och 1863, äfven om de under föregående åren uppkornne besparingar icke toges i beräkning; men om dessa besparingar, hvilka tillhopa torde komma att utgöra minst 300,000 R:dr, finge för sistnämnde tre år, i mån af behof för pensioneringen användas, erfordrades icke för samma år större kreditiv, än 50,000 R:dr årligen, eller för alla tre åren tillsammans 150,000 R:dr.
1 öfverensstämmelse härmed och med antagande af det sednare alternativet, har E. K.
Maj:t begärt att, för fortsatt tillämpning af ifrågavarande förbättrade pensionering, Rikets Ständer måtte för åren 1861, 1862 och 1863 å Riksgälds-kontoret anvisa ett årligt kreditiv af 50,000 R:dr, eller för tre år 150,000 R:dr, att utbetalas och användas till betäckande af den skillnad, som för Arméens Pensionskassa under dessa år kunde uppstå genom den nya pensioneringens tillämpning, med förbehållen rättighet för Pensionskassan att, i den mån sådant behöfdes, lör berörda ändamål utbekomma besparingarne å 1858, 1859 och 1860 årens kreditiv, äfvensom E. K. Maj :t, i enlighet med Direktionens öfver Arméens Pensionskassa underdåniga hemställan, i nåder föreslagit, alt den nu gällande föreskriften derom, att medlen icke finge från Riksgälds-kontoret till
Pensions-kassan utgifvas förr än den för året uppkomna skillnaden efter afslutade räkenskaper blifvit till sitt verkliga belopp bestämd, måtte, till undvikande af ränteförlust för Pensionskassan, hvilken måste förskottsvis utgifva fyllnadspensionerna på samma lider, som den hade sin egen pensionsutbetalning att bestrida, och följaktligen vore nödsakad att hafva i beredskap en större kassabehållning antingen genom upplåning eller innehållning af medel, som annars kunnat gö - Expeditions- U'Iskottets Förslag till underd.
493 ras fruktbärande — sålunda förändras, att de lill fyllnadspensionerna anvisade medel finge, uppå förenämnde Direktions reqvisition, halfårsvis i Mars och September månader utbetalas, med förbindelse för Direktionen att, vid reqvirerande af det för första halfåret behöfliga beloppet, med alslutade räkenskaper redovisa föregående årets utgift.
Vidare och eller det, såsom Statsråds-protokollet utvisar, Militär-belälhafvaren på Gottland under anförande, hurusom det vore obilligt, alt Gottlands Landtbeväringsofficerare, hvilkas bildning vore densamma, som Officerarnes vid öfriga Arméen, och hvilkas tjenstgöring vöre ansvarsfull och fordrade full förmåga och duglighet, blifvit i afseende å pensioneringen så mycket sämre lottade, än den öfriga Arméens officerare, i underdånighet anhållit, att nämnde
Landtbevärings-officerare måtte tillerkännas samma pensionsrätt, som den öfriga Arméens officerare, och dess civilstat densamma, som deras vederliker vid Arméen egde, har E. K.
Majit, som ansåge ifrågavarande pensicnsslat böra erhålla någon jemkning i närmare öfverensstämmelse med ofvanberörda förhållande och den öfriga Arméens pensioner, föreslagit Rikets Ständer alt medgifva följande förhöjningar i pensionsstaten för Gottlands Landlbeväring, nemligen:
För.Bataljons-chef från 900: — till 1,200: — „ Kapten „ 540: — „ 800: — „
Fältkamererare och Kassör „ 450: — „ 600: — „ Tvg-olficer „ 270: — ,, 500: