Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Under åberopande af hvad Utskottet i ofvanberörde Utlåtande yttrat och anfört, i fråga om Kongl. Stats-kontorets ersättande för de med kolo - 14 Stats-Utskottets Memorial, N:o 317. nien S:t Barthelemys förvaltning förenade kostnader, sora under de 10 första månaderna af sistlidet år blifvit genom Kongl. Stats-kontoret förskottsvis bestridda, och på grund af Rikets Ständers genom detta Utlåtandes bifallande fattade beslut, får Utskottet jemväl tillstyrka, att hvad för enahanda kostnaders bestridande, under de 2:ne sista månaderna af samma år, likaledes blifvit af Kongl.
Statskontoret utbetaldt, må med Fyra Tusen Tvåhundra åttioen Riksdaler 8 sk. 7 rst. af Riksgälds-kontorets medel ersättas, under förut stadgadt förbehåll af framtida godtgörelse för Riksgälds-kontoret, derest tillgång härtill kan beredas genom koloniens ökade afkastning eller afträdande till någon främmande makt.
Det beslut, som i anledning af denna framställning varder utaf Rikets Ständer fattadt, skall af Utskottet, genom afgående svar, Fullmäktige till behörigt iakttagande meddelas; hvadan det, angående ersättandet af meranämnde kolonis förvaltnings-kostnader för de sednast förflutna 3:ne åren, i Riksgäldskontorets nuvarande reglemente införda stadgande således icke torde behöfva i det nya reglementet för samma verk öfverflyttas.
Då, enligt hvad Fullmäktige, i sin vid början af riksdagen till Rikets Ständer afgifna berättelse, sid. 20, anmält, Kapitenen B.
Cronstrand förlorat all rätt till vidare åtnjutande af det, vid 1844 och 1845 års riksdag beviljade, understöd för utgifvandel af hans samlingar angående fornegyptiska byggnads-konsten, har följaktligen hvad Riksgälds-kontorets nuvarande reglemente, i dess 71 §, stadgar om detta understöds utbetalning, förfallit.
Enär enahanda stadganden, som hittills gällande reglementes 81, 100, 114 och 127 §§ innehålla, rörande dels de af Rikets Ständer beviljade, till ständiga statsbehofven icke hänförliga och derföre till utgående från Riksgälds-kontoret särskildt anvisade, anslags-summor, dels de allmänna grunderna och föreskrifterna, angående statsbidragen för vatten-kommunikatio - Stats-Utikottets Memorial, N:o 317.
15 nernas och landsvägarnes förbättring samt vattenaftappningar och odlingsföretag m. m., dels upprätthållandet af den Armeens Pensions-kassa åliggande pensionerings-skyldighet, och dels de allmänna vilkoren och bestämmelserna i afseende på utbetalningen af de på Riksgälds-kontoret anvisade låne- och anslags-summor, komma att upptagas i den afdelning af Riksgälds-kontorets nya reglemente, hvarest föreskrifterna angående bestridandet af de under innevarande riksdag detta verk ålagda utbetalningar skola sammanföras; så har Utskottet ansett berörde stadganden böra uteslutas ur de afdelningar af samma reglemente, hvilka jemte detta Memorial varda till Rikets Ständer aflemnade. » Stockholm den 6 Oktober 1854.
FÖR§LåGf FÖRSLAG TILL REGLEMENTE FÖR Rikets Ständers Riksgälds-Kontor. §. i.
Riksgulds-kontoret, som är ett Rikets Ständers verk, har till föremål: a) att ombesörja liqviden af den Svenska statens skuld, för hvilken Rikets Ständer åtagit sig att ansvara; å) att verkställa alla de utbetalningar, som af Rikets Ständer blifvit å detta verk anvisade; c) att emottaga, förvalta och redovisa alla härtill af Rikets Ständer anslagna tillgångar och inkomster, samt hålla Rikets Ständer uppkommande öfverskott och behållningar tillhanda; d) att, i saknad af annan tillgång för bestridandet af beviljade och å Riksgäldskontoret anvisade utgifter, upplåna dertill oundgängligen erforderliga medel; och e) att utföra alla uppdrag och åligganden, som Kontoret för öfrigt af’Rikets Ständer erhållit.
• Angående Riksgålds-hontorets skulder. %. 2.
De af Riksgäl'cls-kontoret för upptagna lån, med undantag af den fordna utländska statsskulden, utfärdade och förut icke inlösta, eller eljest, jemlikt Rikets Ständers beslut, ur räkenskaperna afförda obligationer, äfvensom de obligationer, hvilka hädanefter varda af delta verk utgifna, böra, så till kapital som upplupna räntor, enligt desammas ordalydelse, infrias. §. 3.
Jemlikt Rikets Ständers, vid 1815 års riksdag, fattade beslut och Riksgälds-kontorsts, till följd deraf, under den 9 November samina år utfärdade förbindelse, utbetalas en summa af Tvåhundratusen R:dr årligen till Hans Maj.-t Konungen eller Dess Arfvingar efter Successions-ordningen af den 26 September 1810.
Bil. till Stats-Utskottets Memorial, 18 Si, N:o 317.
För det, enligt 1779 års riksdags-beslut, såsom hemgift åt dåvarande Hans Kongl. Höghet Hertigen af Södermanland, anslagna kapital af Etthundratusen Riksdaler, erlägges af Riksgäids-kontoret
Fem procent årlig ränta, hvilken, efter Hans Maj:t Konungens anvisning, qvartalsvis utbetalas. §. 5.
Utaf de, jemlikt Rikets Ständers beslut, af Riksgäids-kontoret, under den 30 September 1841, utfärdade 968 st.
Fyra-procent -obligationer, å 4,000
R:dr hvardera, för Svenska statsverkets då återstående skuld till Rikets Ständers Rank, i anledning af Bankens förskott till 1808 och 1809 års krigskostnader, infrias årligen Tjugetvå stycken, ä ett sammanräknadt kapitalbelopp af Åttioåttatusen Riksdaler; hvarförutom Riksgäldskontoret, vid hvarje års slut, skall inlösa samma års ränte-kuponer för dessförinnan icke infriade obligationer.
Så länge Rikets Ständers Bank är innehafvare af alla de icke inlösta obligationerna, hvilka för närvarande utgöra ett antal af 682 st. och lyda å ett belopp af Två millioner sjuhundratjugeåttatusen Riksdaler, bör, vid obligationernas infriande, följas deras nummerordning; men derest ett annat förhållande inträffar, skal! genom lottning, som inför Fullmäktige i Riksgäids-kontoret vid öppna dörrar förrättas, bestämmas hvilka obligationer för året komma att inlösas; och skola dessas nummer sedermera kungöras trenne gånger i allmänna tidningarne, sista gången inom Tre månader före inlösningstiden. §• 6.
Den i Riksgälds-kontorels räkenskaper, under rubrik: Rikets Ständers Lånebanks fordran, upptagna skuld, härrörande från de af Riksgäids-kontoret, emot diskont-vilkor och Två procent ränta, begagnade förskott, och hvilken skuld, enligt upprättad liqvid, vid 1823 års slut utgjorde
Fyra millioner Ijortontusen åttahundrafemtiotvå R:dr 16 sk. 3 r:st, kommer alt, utan någon afbetalning eller räntas beräknande, fortfarande inom linien i räkenskaperna upptagas. §• 7. Den reparationsfond, utgörande Nittiotretusen niohundratjugesex R:dr, som innehållits utaf de medel, Götha Kanal-bolag, enligt Rikets Ständers beslut vid 1828—1830 års riksdag, i Riksgäids-kontoret insatt, skall, till följd af samma beslut, emot erläggande af Fern procent årlig ränta, hvilken Kanal-bolaget vid hvarje års slut godlgöres, i Kontoret fortfarande innestå, till säkerhet för nämnde kanals framtida underhållande. § 8.
Utaf återstoden af den, till säkerhet för åtskilliga, vid Götha kanals öppnande, icke fullbordade arbeten i hamnbyggnadsväg, likaledes innehållna summa, är Kanaldirektionen berättigad att, så snart styrkt blifvit, att det återstående arbetet är till fullo verkstäldt. lyfta de för detsamma i Riksgäids-kontoret innehållna medel, motsvarande 3 dubbla beloppet af arbetets kostnad, enligt det deröfver under den 25 Juli 1833 upprättade förslag; och kommer emellertid Fern procent årlig ränta att till Kanal-bolaget af Riksgälds-kontoret erläggas för den sålunda innestående summan, hvilken vid nästlidne September månads slut utgjorde Fyrahundratretiotvå R:dr. §. 9.
Den af Rikets Ständer, vid 1828—1830 års riksdag, för Södertelje kanals underhållande beviljade fond af Trettiotusen R:dr skall, emot utgörande af ränta till Kanal-bolaget med Fem för hundra årligen, i Riksgälds-kontoret innestå, intilldess fonden behöfver för det dermed afsedda ändamål användas. §• 10.
I afseende på förvaltningen och användandet af den, för Hjelmare kanals och slussverks framtida underhållande, i Riksgälds-kontoret afsatta fond, bestående ursprungligen af en utaf Kanal-direktionen, å Bolagets vägnar, under den 23 Januari 1839 utgifven och i samma Bolags fastigheter, Stora Wallby och Oppeby, intecknad skuldförbindelse å Femtontusen R:dr, med Fem procent årlig ränta, komma nedanstående, al Rikets Ständer vid 1840 och 1841 års riksdag stadgade, bestämmelser och föreskrifter att fortfarande iakttagas: l:o.
Räntan för omförmälda förskrifning, äfvensom de, genom utlåning af denna räntas årliga belopp, ytterligare uppkommande ränfemedel, förblifva under Direktionens värd ogIi förvaltning, intilldess en viss betydligare summa såmedelst blifvit bildad, och hvilken summa tilis vidare är bestämd till ett belopp af högst Sextusen R:dr; hvarefter
Direktionen skall för densamma lill Riksgälds-kontoret aflemna sådana låneoeh säkerhets-handlingar, som öfverensstämma med det för ifrågavarande medels utlåning, under den 12 Januari 1852, af Kongl. Maj:t i Nåder fastställda och utfärdade särskilda reglemente.
Do för dessa lånehandlingar inflytande räntemedel må äfvenledes af Direktionen uppbäras och förvaltas, intilldess, genom desamma och de i förestående moment omförmälda räntor, den deruti bestämda summa uppkommit. 3:o.
Dessutom må de smärre kontanta tillskott, sorn Direktionen, enligt den till
Riksgälds-kontoret ingifna plan för reparationsfondens bildande, å Bolagets vägnar, erbjudit, genom Direktionen förvaltas och göras fruktbärande, likasom de öfverskott, hvilka komma att återstå, efter det lånehandlingar til! de i planen beräknade belopp, vid deruti bestämda tider, blifvit till Riksgälds-kontoret aflemnade. 4:o Direktionen skall deremot vara Riksgälds-kontoret ansvarig, att den för hvarje år upplupna räntan å ej mindre ofvannämnde förskrifning, än då samlade ränteoch tillskotts-medel, varder vid årets slut, för reparationsfondens räkning, fruktbärande efter en, tills vidare, till
Fem procent bestämd räntefot, så att fonden under loppet af hvarje år tillväxer med en summa, motsvarande
Fem procent å fondens ursprungliga belopp och den vid samma års början befintliga räntebehåilning. 5:o.
Till säkerhet för fondens fortsatta bildande i öfverensstämmelse med derför i merberörde plan tillämpade och af Rikets Ständer fastställda grunder, bör, sedan
Direktionens för tiden intill innevarande års slut afgifna förbindelse i afseende på afletnnande af föreskrifna låne- och säkerhets-handlingar för de utlånade räntemedlen blifvit vederbörligen fullgjord, Direktionen till Riksgälds-kontoret afgifva en ny sådan förbindelse, hvilken skall omfatta den följande tiden, till och med år 1862, samt alltså afse de, enligt samma plan, Riksgälds-kontoret vid nedannämnde tidpunkter tillkommande lånehandlingar, nemligen: vid slutet af år 1857 för 5,000 R:dr, vid 1860 års slut för 6,000 R:dr och vid 1862 års utgång för 5,000 R:dr. 6:o.
Innan den, genom influtna räntemedel, bildade behållning uppgår till en summa, motsvarande det ursprungligen afsatta samt i Stora Wallby och Oppeby intecknade kapital-beloppet, 15,000 R:dr, får någon del af denna behållning till utgifter för kanal- och slussverkets underhållande icke qnvändas. 7:o.
Nyssnämnde kapital-belopp får icke under någon händelse, utan Rikets Ständers dertill särskildt lemnade samtycke, från Riksgälds-kontoret, till större eller mindre del, uttagas och af Kanai-bolaget disponeras. 8:o.
Den genom räntemedlen uppkomna behållning må endast användas till företagande af sådana större, oundvikliga reparationer och arbeten, som icke, utan afbrytande af segelfarten å kanalen, kunna verkställas, och hvilkas kostnader öfverstiga Bolagets då samlade, härtill disponibla, besparingsmedel, jemte de förväntade öfverskottena å kanal-inkomsterna för de 3:ne nästföljande åren.
Vid dylikt tillfälle, skall af den embetsmyndighet, som har sig uppdraget öfverinseendet öfver vattenkommunikations-anstalterna i riket, undersökas och pröfvas, huruvida och till hvad belopp bidrag till det af Bolaget föreslagna och af bemälte embetsmyndighet tillstyrkta arbetes utförande bör af ifrågavarande reparationsfond utgå; och 10:o.
Om och när, i följd af de till Riksgälds-kontoret, för utlånade räntemedel, aflemnade säkerhets-handlihgar, någon intecknings-förnyelse, bevakning eller utsökning erfordras, skall
Riksgälds-kontoret dermed behöfver taga någon befattning; och böra således de låne- och säkerhets- samt öfriga handlingar, som
Direktionen, för fullgörande af detta åliggande, måste begagna, uppå skeende anmälan, hållas densamma tillhanda, emot dess afgifvande förbindelse, att handlingarne till Riksgälds-kontoret återställa, så snart de blifvit för ändamålet begagnade. §• 11.
Återstoden af den för Strömsholms kanal- och slussverks ombyggnad, enligt Rikets åren 1840 och 1841 församlade Ständers beslut, utaf Riksgälds-kontoret afsatta och förräntade fond af Sexhundratusen Riksdaler, hvilken återstod för närvarande utgör 100,000 R:dr, skall, vid början , af Januari månad åren 1855 och 1856 med ett belopp af Femtiotusen R:dr hvartdera året till Strömsholms nya Kanal-bolag utbetalas.
Intilldess kanal- och slussverket blifvit färdigbygdt, skall af Fullmäktige i Riksgälds-kontoret, genom årligen anställande val, en person utses till ledamot i nämnde Bolags Direktion; börande denne ledamot, för hvarje år, lill Fullmäktige afgifva särskild berättelse om arbetets fortgång samt derunder inträffade eller anmärkta förhållanden, hvilka anses böra komma till Fullmäktiges samt Rikets Ständers eller deras Revisorers kännedom.
Äfvenledes skall, under byggnadstiden, på enahanda sätt, utses ett ombud att i den årliga revisionen af kanal- och slussverkets räkenskaper deltaga; varande, enligt Rikets sednast församlade Ständers beslut, den för ombyggnads-arbetets fullbordande först bestämda tid förlängd till slutet af år 1859.
5 Sedan ombyggnaden af kanalen och slussverket blifvit fulländad, böra de i Riksgälds-kontoret deponerade aktierna i Strömsholms gamla slussverks Bolag till det nya Bolaget återställas eller förstöras; hvarförutan den, såsom lösen för de felande aktierna samt derå outtagna utdelningar, till Riksgälds-kontoret inbetalda och derstädes innestående summa då bör till det nya Bolaget utanordnas.
På sätt i 5 § af det för Kanal-bolaget utfärdade privilegium föreskrifves, skall, efter byggnadsarbetets utförande, till bildande af en fond för framtida större reparationer, afsättas utaf kanal-inkomsterna en viss årlig summa, hvilken kommer att utgå med endast 3,000
R:dr under den tid, som erfordras för amorteringen af det Bolaget, i egenskap af räntelritt förskott, efter sednaste riksdag tillförsäkrade bidrag från handelsoch sjöfarts-fonden, men sedermera bör utgöra det i åberopade privilegium bestämda belopp af 5,000 R:dr; skolande låne- och säkerhets-handlingarne för de sålunda afsätta och utlånade medlen till
Efter byggnadstidens förlopp samt från och med det år, då kanalen är fullt färdig och farbar, skall, — sedan de af Kongl. Maj:t Bolaget föreskrifna vilkor och förbindelser för ofvanberörde ytterligare understöd blifvit uppfyllda, samt utaf kanalverkets inkomster utgått de kostnader, afdrag och utdelningar, som i 6 §. af privilegium oraförmälas, — all öfrig inkomst tillfalla Staten, såsom godtgörelse för hvad af allmänna medel blifvit till kanalbyggnaden förskjutet. §• 12.
De medel, som, i följd af vederbörande jordegare, vid 1828—1830 års riksdag, medgifven lösningsrätt af de å krono-skattejorden växande ekar, till Riksgälds-kontoret redan influtit eller framdeles inflyta, skola, i den mån dessa medel till kostnader för ekeplanteringars anläggning och underhållande varda af Kongl. Älaj:t anordnade, efter vederbörliga reqvisitioner utbetalas; börande Riksgälds-kontoret för omförmälda, derstädes innestående, medel jemte Ekeplanterings-kassans öfriga till
Riksgälds-kontoret aflemnade och för detta verk disponibla tillgångar godtgöra nämnde kassa Fyra procent årlig ränta; hvilken ränta likaledes, enligt Kongl. Maj:ts nådiga disposition, för de med Ekeplanterings-kassans bildande afsedda ändamål af Riksgälds-kontoret tillhandahållas. §. 13.
För Lappmarks-Ecklesiastik-fondens till Riksgälds-kontoret öfverlemnade behållning, utgörande Sextiosjutusen etthundraåttiofyra R:dr 37 sk. 2 r:st., skall
Riksgäldskontoret erlägga
Fem procent årlig ränta, hvilken, vid hvarje års slut, med Tretusen trehundrafemtionio R:dr 11 sk. 6 r:st. till Kongl. Stats-kontoret utbetalas. , §. 14.
Utaf den, efter Kongl.
Nummer-lotteriets upphörande, till Riksgälds-kontoret aflemnade s. k. brudgåfvo-fond utbetalas, under derför stadgade vilkor och efter vederbörliga reqvisitioner, de, jemlikt planen för nämnde Lotteri samt derstädes förda matriklar, utfallna, men ännu innestående brudgåfvo-vinster. 6 §• 15.
I öfverensstämmelse med det af Kongl. Majit och Rikets Ständer stadgade vilkor för öfverlemnande till Riksgälds-kontoret af de från Landt-ränterierna och ÖfverStåthållare-embetets Kansli till Kongl.
Stats-kontoret inlevererade äldre depositionsmedel, åligger det förstnämnde verk, att, efter skeende reqvisitioner, tillhandahålla Kongl. Stats-kontoret hvad som tilläfventyrs kan erfordras för verkställigheten af de restitutioner utaf sagde medel, hvilka redan blifvit eller framdeles varda i behörig ordning beviljade. §• 16.
Likaså bör Riksgälds-kontoret utaf de, jemlikt Rikets Ständers beslut, från Postverket emottagna medel, som varit inneslutna uti öfverblifna bref, utgörande, efter afdrag af en redan verkställd restitution, Tretusen etthundrafemtioen R:dr 26 sk. 4 rst., tillhandahålla Postverkets
Styrelse det elier de belopp, hvartill vederbörande inför samma Styrelse kunna styrka sin eganderätt. §• 1".
De för undsättningar vid missväxter eller felslagna skördar anvisade medel, hvilka redan blifvit eller framdeles varda från Kongl. Stats-kontoret öfverlemnade lill Riksgälds-kontoret och derstädes innestå, skola, — efter afdrag af den under innevarande Riksdag utaf dessa medel, för nu beviljade stats-utgifters bestridande, disponerade summa, Sjuhundratusen Ridr, — vid skeende reqvisitioner, Kongl.
Stats-kontoret, för dermed åsyftade ändamål, af Riksgälds-kontoret tillhandahållas. §• 18.
För det kapital af Elfvatusen sexhundra Ridr, som, vid inköpet för Statens räkning af det till lokal för Riks-arkivet nu upplåtna hus, befanns vara deruti intecknadt till Stockholms Borgerskaps Enkhus-direktions säkerhet, skall Riksgälds-kontoret fortfarande betala den ränta, hvilken, enligt den inlecknade skuldförbindelsen, måste erläggas ; och bör denna intecknings kapital-belopp af Riksgälds-kontoret godtgöras, så snart tillfälle till detsammas liqviderande kan af Fullmäktige beredas. §• 19.
Der preskriptionstid i afseende på någon särskild del af Biksgälds-kontorels skulder icke blifvit stadgad, komma skulderna, intilldess annorlunda af Rikets Ständer förordnas, att i vederbörlig ordning liqvideras, utan afseende på den tid, inom hvilken fordringar hos enskilde eller hos Kongl. Majit och Kronan skola nu eller framdeles göras gällande. §. 20.
Aldre, i laglig ordning och inom föreskrifven tid bevakade, men ännu icke godtgjorda krono-fordringar och anspråk skola, sedan desamma blifvit vederbörligen prof - 7 vade och godkända samt af Kongl. Maj:t till betalning i nåder fastställda, utaf Riksgälds-kontoret, enligt härom utfärdade reglementen och författningar, liqvideras; egande Fullmäktige att, om så nödigt pröfvas, utsätta betalningen på terminer, lämpade efter Riksgälds-kontorets tillgångar, samt å fordringarnes belopp utfärda obligationer med ränta, hvilken dock ej får öfverstiga Fjra procent om året.
Angåe?ide Riksgälds-kontorets jordringar
Jor de af dess medel utbetalda eller godlgjorda lån. §. 21.
Det Upsala Akademi, för fullbordande af Akademiens bibliotheks-byggnad, vid 1823 års riksdag, beviljade lån af Femtiotusen R:dr, återbetalas med Två procent årligen å samma låns ursprungliga belopp; hvarjemte för den, efter hvarje kapitalafbetalning, återstående lånesumma
Tre procent årlig ränta erlägges. §. 22.
Återbetalningen af det lån å Åttatusen R:dr, som af Rikets åren 1840 och 1841 församlade
Ständer beviljades för utvidgande af Läroverken i Carlstad, verkställes af Carlstads stifts
Domkapitel med Tre procent årligen å lånets ursprungliga belopp; hvarförutom Tre procent årlig ränta erlägges för det återstående låne-kapitalet. §■ 23.
Å det, lör Skolhusets i Nyköping utvidgning och reparation, vid riksdagen åren 1844 och 1845 beviljade och sistnämnde år utaf Strengnäs Stifts Konsistorium från Riksgälds-kontoret utbekomma lån å Tretusen R:dr skall, efter Tio års förlopp från lånesummans lyftning, årligen en femtedel af denna summa återbetalas, och derjemte, såsom ränta, erläggas
Tre procent å kapital-återstoden. §. 24.
Det Hernösands stad och Hernö landtförsamling, för fullbordande af nya Stiftskyrkan i nämnde stad, vid 1844 och 1845 års riksdag beviljade samt år 1845 utbetalda lån å Fyratiotusen R:dr, skall af staden och landtförsamlingen återbetalas genom fortfarande årlig inbetalning till Riksgälds-kontoret af Fem procent å lånets ursprungliga belopp, intilldess lånesumman derigenom blifvit till fullo godtgjord; börande, i fall denna inbetalning icke inom bestämd tid verkställes, Fem procent årlig ränta erläggas för det till liqvid förfallna beloppet. 8 §. 25.
Å utbekomna beloppet utaf det lån å Tjugefemtusen R:dr, som, för uppbyggande af ny kyrka i Christinehamn, under 1844 och 1845 års riksdag beviljades nämnde stads- och Warnums landtförsamling ar, skola Två procent årligen afbetalas, samt derjemte erläggas
Tre procent årlig ränta för återstoden af den lyftade lånesumman.
, , • §. 26.
Utaf det Lidköpings stads invånare vid sednaste riksdag beviljade och år 1851 utbekomna lån å Sextontusen R:dr, för ny kyrkas uppbyggande derstädes, bör under den för lånesummans fulla återbetalning erforderliga tid, före hvarje års slut, till Riksgälds-kontoret inbetalas Sex procent, dervid Fyra procent årlig ränta för lånets då återstående kapital-belopp först beräknas och afgår, hvarefter öfverskottet kommer att anses utgöra kapital-afbetalning; börande dessutom, derest den stadgade betalningsskyldigheten, vid härför bestämd tid, icke fullgöres, Fem procent årlig ränta för det till liqvid förfallna beloppet erläggas, intilldess detsamma varder inbetaldt. §. 27.
Sedan det kyrkobyggnads-lån å enahanda summa, eller Sextontusen R:dr, som likaledes vid sednaste Riksdag beviljades Knäreds församling i Halland och år 1852 utbetaldes, fått under fem års tid utan ränta innehafvas, böra Sex procent å detsammas ursprungliga belopp, före slutet af hvarje år, till Riksgälds-kontoret inbetalas; af hvilka Sex procent beräknas
Fyra procent årlig ränta för det återstående låne-kapitalet, hvarefter det öfverskjutande beloppet kommer att såsom albetalning å lånesumman afgå, intilldess denna blifvit till fullo godtgjord.
Derjemte bör den ersättning, nämnde församling möjligen kan i laglig väg erhålla för dess förlust i anledning af den förut uppförda kyrkans, genom olyckshändelse förorsakade, förstöring, uteslutande till afbetalning å detta lån användas. §. 28.
Återbetalningen af de, för reparation af Linköpings domkyrka sami utvidgningsoch reparations-arbeten å domkyrkan i Wexiö, vid 1847 och 1848 samt 1850 och 1851 års riksdagar beviljade 2:ne lån å Tjugetusen R:dr hvardera, af hvilka det för förstnämnde kyrkas reparerande anvisade iånet utbetaldes från Riksgälds-kontoret år 1850 och det andra lånet år 1852, skall, före hvarje års slut, verkställas med Sex procent å de ursprungliga lånesummorna, hvarvid Fyra procent årlig ränta beräknas och godtgöres för det lånebelopp, som vid hvarje liqvid återstår, samt öfverskottet anses utgöra kapital-afbetalning; börande, i fall denna betalnings-skyldighet icke skulle inom bestämd tid fullgöras, dessutom fpr det belopp, som till liqvid förfallit, erläggas
Fem procent årlig ränta intilldess detsamma varder vederbörligen inbetaldt. §. 29.
Såsom ränta och kapital-afbetalning å det Carlskrona stads pastorat, vid 1840 och 1841 års Riksdag, tillerkända låneunderstöd af Tolftusen R:dr, inbetalas årligen Fem 9 Fern procent å denna summa, deraf räntan för det vid hvarje inbetalning återstående kapital beräknas efter Tre procent; och kommer således den öfriga inbelalningssumman att minska lånebeloppet. §. 30.
I Det, under sistförfluten riksdag, åt allmänna Barnhus-inrättningen här i hufvudstaden beviljade och till denna Inrättnings Direktion, år 1851, utbetalda låneunderstöd af Femtiolusen R:dr bör, sedan detsamma under