Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För är ,83, är att disponera Bankens wid i83o ärs sint inftytande räntewinst 200,000 N:dr; meik förftaget för äret upptager till Götha Canal 224,000 R:dr, till Södertelge dito 15,ooo N:dr, till SirömrenSuingar 5o,ooo R:dr, och till NikSgälds-Coickoiret 9,000 Ridr, tillhopa 298,000 R;dr, el - 348 Stats- och Banco-UtskottcnS ler 98,000 R:dr utöfwcr tillgängen, sii att af anslagen till Förswarswcrket skulle tillgripas för ären ,83ovch 18 ! 1 cj mindre än 412,000 N:dr till utgifter för Canaler, Strömrcnsningar 111. ni-, hivaraf stulle ersättas Förswars Werkct wid ,831 ar§ flut R:dr 3o,ooo wid -832 ärs ftut 80,000 wid ,833 ars flut 99/voo wid >834 ärs slut 200,000 wid i835 ärs slut . - 3,ooo R:dr 4>2,000 Detta förhållande antyder icke, att Fäderneslandets Förfwarswerk blifwit i fräga om anslag släldt i första rummet.
Med tillämpning af förestående utredning skulle istället för den af Högloft.
Utstottcn sörcftagne extra Riksstat eil sadan böra upprättas:
Afwerstötts - medlen för ären ,827—1829 upptagne till §90,000, hwarifrän afdrages den inträffade misträkningcn 246,408 R:dr.
Pä 1827 ärs ealeuleradc öfwcrstotts medcl äterstär 344,592:
Finska medel ......... 80,000: af 1828 ärs Bancowinst ..... 100,000: af Allmänna Bcwillningcn ....
1,202,000: af MagazinSfvnden 1,000,000:
Bankens bchällna Räntcwinst för ären ,829—1834 bcruknad till lika belopp.
Transpu 2,720,392: .
Betänkanben, N:o 22.
Transp:t 2,726,592: — med hwad den utgjort sista äret eller 1828, med >71,000 R:dr för äret, gör för 6 är, med afdrag af 5o,ooo R:dr för Diseontförluster .... 976,000: — Summa Tillgäng R:dr 3,702,592: — Extra Anslag.
Till Förfwarswerkct 2,820,000: — Till Garnizons - Sjukhuset och Caffernbyggnader ......... > §2,000:
— Af de förut specificerade anslag till ett belopp af 311,000 N:dr erfordras inom kort tid 86,000: — Äterstär Tillgäng 644,592: — Summa 3,702,592:
Dä förenämnde ätcrstaendc tillgängs-belopp 644,692 N:dr synes otillräckeligt till alla äterstäende dels redan bisallne, dels föreslagne och dels under beredning »varande anslag, säsom till fyllnad i mcranämnde redan bifallnc 3n,ooo R:dr 226,000:
Mindre Creditivet 1,000,000: Af Utstottcn sörcftagne: Till Götha Canal 745,334: — Södertelge dito ...... 3o,ooo: 35o Stats- och Bwo-Utsk.
Bet., N:o 22.
Transpck 2,ooo,33H ' — Ströinrcnsningae ......
2Zo,oooi Spannemäls-Crcditivet l,ooo,ooo; — ^ Under Utffottcns Beredning:
Län till Borås ........ 8?,ooo: -— Dits till Norrkoping ......
Dito till Trollhätte Canal .... 8a,ooo:
Till förstärkning af Ull-DiscdntfondeN 200,000:
N:dr 3,710,334: — — torde de belopp, hwilka Rikets Högloft.
Stander häraf bewilfti, anwisas pä RikSgälds-Contoirct, för att, genom dest försorg, antingen upplänas mot ränta eller ock bestridas med Riksgälds-ContoiretS räntebärande skuldsedlar, ställde till innchafwarcn, emot det berörde Tillgangssnmnia 6Hs,5g2 R:dr af Extra Znkomstmedlen ingar till Riksgälds-Contoirct till grund för bildandet af en Besparingsfond till räntebetalningar och andra oparäknade utgifter.
Sä wida detta lnitt förslag skulle winna framgång, förändras derigenom, för hwad Bankens behallNa räntcwinst angar, den ästgt ftig anthdt i min reservation wid Statsreglerings-förstaget fran Högloft. Stats-Utskottct.
Nätte lsc: Pag: ratz. 4 skär i Åtskilliga exemplar:
VM ösivannämn de; läs- omnämnde. stockholm, ^l/.
Betänkan den, N:v 2Z. t N:o 23.
Stats- och Banco-Utskottens Utlåtande i anledning af Kongl. Majus den io:de December 1828 till Rikets Stander aflatne Nådiga Proposition om ytterligare anslag af Allmanna medel till Götha Canalbyggnads fullbordande, hwilken Kongl. Proposition H.
Ridderffapet och Adeln, H.
Prestestandet och H.
Bondeständet öfwerlemnat till Utffottens samfälta behandling, men W.
Borgareståndet remitterat till Stats-Utskottet allena, i allt utom hwad angar den särskilda frägan om fortfarande beläningsrätt i Riksens Ständers Banco-Discont för Götha Canal-actier, hwilken fraga blifwit af BorgareStändet till Banco-Utskottet öfwerlemnad; hwarjemte ätssillige inom Ständen afgifne anföranden och Motioner, stäende i gemenskap med den Nådiga Propositionen i ämnet, fran hwarje Stand särskildt blifwit till Utskotten remitterade.
Af Kongl. Marcks ifrägawarande Nädiga Proposition inhemtas:
Att sedan erfarenheten ädagalagt, att äfwen den kostnad för äterstäendc arbetet wid Götha Canal, hwilken till II Stats- och Ban co-Ut sköttens Rikets Ständer wid deras sista saininankomst uppgafs, ehuru beräknad nied all den noggrannhet, omständigheterna niedgaswo, likwäl warit otillräcklig, och Canalbyggnaden i följd deraf, icke med det af Rikets Ständer dä bewiljade anslag och inom den utsatte tiden af är 1828, kunnat fullbordas; sä hade Götha Canal-Direction, med framställning af detta redan nägon tid förutsedda förhällande, samt under yttrad öfwerthgelsc, grundad pä de är 1822 af Canal-Werkcts Ordförande genom trycket allniLngjorde allt sedan icke wcderlagde beräkningar, att, äfwen med tillägg af det nu erforderliga ytterligare bidrag, Canalbyggnaden skulle kosta wida mindre än andra dylika företag, oaktadt nödwändighcten päkallat, att, genom anläggningen af Motala Mekaniska Werkstad, som af Arbetskasian medtagit nära 65,ono R:dr, eller >/° procent af de hittills för Canalarbctet anmanda tillgängar, bereda ntwäg till förfärdigandet af flere wid Canalen erforderliga Instrumentalicr och Machiner, hwilka wid Canalbyggnader i andra länder endast behöfde frän redan inrättade Werkstäder requireras, ! undcrdfliighct förmält, att, enligt under hösten 1828 werksiällde nya uppmätningar och pä grund deraf upprättade Förslag, hela Canalwcrkct skulle under loppet af trcnne är kunna fullbordas nied en kostnadssumma af 807,594 N:dr, fä framt ef sä beskaffade hinder, four under de twenne näsiförutgäugne ären inträffat genom otjenlig wäderlck och arbctsmanskaxels mindre goda belfotillständ, skulle ännu ett är förlänga arbetstiden, i hwilket fall kostnaden skulle komma att till 845,334 N:dr uppgå.
Att wid sädant förhållande, och dä enrellcrtid nägon annan tillgäng för bestridandet af ofwannämnde kostnader icke funnits för Bolaget öfrig än wärdct af Canalwcrketp nu befintlige förräd i Instrumentalier och inventarier - Betänkandcn, N:o 23. m hwilka äter, säsom för arbetets utförande oumbärlige, icke kunde, förr än efter desi flut realiseras, Directionen pä Bolagets wägnar hade i undcrdänighct anhällit om Kongl. Majus Nådiga framställning till Rikets Ständer:
Att en summa af 807,594 N:dr mätte till Canal-werkcts slutliga fullbordande warda anslagen att pä trenne är utgå, eller för är 1829 med R:dr 296,782. i83o med — 284,978. i83i med — 225,889.
Att Rikets Ständer för det möiliga fall, att Canalwerket, af efwan angifne orsaker, eller nägon annan lika »vigtig och oförutsedd händelse, icke förr än det Fjerde äret skulle kunna fullbordas, wille besluta ett särskilt anslag af 87,740 R:dr; Att i händelse af bifall härtill, Directionen mätte, ; likhet med hwad hittills warit »vanligt, dels fä uppbära »vid ärets början 100,000 R:dr af den arliga anslagssumman, och äterstoden efter förrättad revision; dels jcmwäl tillätas ett föregäende är uppbära 5o,ooo R:dr af det päföljande ärets anslagssumma, sä »vida icke Rikets Ständer skulle finna det lämpligare, fäsom innebärande en gifven fordel för arbetet, att till Kongl. Majus
Nädiga godtfinnande öfverlemna fördelandet af hela anslaget, pä sätt Directionen under arbetets gäng kunde fä anledning att för hwarje är särskilt i underdänighet föreslä; dock med förutlÄtning, att hela summan inom den förcstrifna tiden behörigen blcf anwänd; samt att till fä »väl de arbetens förtfättanbe, hwilka endast under »vintern kunde förrättas, son» ock till öfrige förberedande åtgärder, ine - V! Stats-och
Va nco-Ut sköttens dclst hwilka dct allenast blef möjligt, att utan ökade kostnader och längre tids-utdrägt bringa arbetet till fullbordan, behofwct päkallade ett särskilt förskott genast af ioo,ooo R:dr, svin pä hela anslaget skulle afräknas. Att Bolaget, i sammanhang med förenämnde fräga om ytterligare anslag till Canalarbetets fullbordande, ät Dircctionen uppdragit att hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära en förnyad framställning af Bolagets wid 182Z ars Riksdag franiburne önstan, att Bolaget mätte försäkras om utbekommande af ärlig ränta ä Actie-Capitalet, i hwilket afseende
Directionen dels äberopat sa wäl den uppmuntran och försäkran, Bolaget frän början, genom Kongl. Majlls och Rikets Ständers sammanstämmande beslut och Kongl.
Majus derpä grundade Privilegium erhällit, säsom ock, att den af flere orsaker wällade tillökning i kostnaden utöfwer första beräkningen ej kunnat af Actieägmme förutses eller förekonnnas, samt att en särskild i Privileginm deni bcwiljad förmän, genom tillfällige omständigheter gatt förlorad; dels fästat uppmärksamheten dcrä, att Canal-Bolagct, som efter bästa förinäga hade uppfyllt sine äligganden, för dest del ej kunde under första tiden efter Canalcns färdigblifwande, än mindre under byggnadsären, päläkna nägon motswarande inkomst, samt ä den allmänna wigtcn deraf att ett sadant Capital, sorn Actieägarne i Canalwerket nedlagt, uti wärde bibehälles och ej utur rörelsen försvinner, dels äfwcn säsom ytterligare bewekande skäl, r underdänighet anfört, att Bolaget nied den under sednare arén af färdiga Canalen influtne inkomst befrämjat en för Canal-Werkct oumbärlig och jcmwäl för det allmänna nottig inrättning, i det Bolaget lemnat den Actieägarne tillkommande utdelningen, säsom län titt Mekaniska werk - Betänk anden, N:o 2Z.
V staden wid Motala, hwilken anläggning nu wore nära sin fullbordan; att Trollhätte gamla Bolag, ester mera än 80 ars förlopp, ännu hugnades med en högst betydlig ränta af 12 procent, samt att Södertelje och Hjelmare Canalwcrk i sednare tider, genom bidrag af Allmänna medel blifvit jatke i tillfälle att ärligen werkställa utdelningar; att Directionen i förening härmed hade pä Bolagets wägnar i underdänighet anhällit om Kongl. Majus Nådiga framställning till Rikets Ständer, att Actieägarne mätte bibehällas wid den under siflförflutne
Riksdag dem tilldelade förmän, att i Banco-Disconten fä beläna sinc Actier; och att slutligen Directionen, till upplysning om de rcsultatcr, hwilka rörelsen pä de färdige delarne af Canallinien redan lemnat, i underdänighet andragit wäfcndtligast: att antalet af fartyg, som hittills begagnat denna fart, warit för äret emellan 3 ä 400, utom Bolagets egne; att den inkomst för Canalfarten, (oberäknadt Bolagets egne transporter) som, efter af Directionen provisionelt stadgad taxa, contant influtit, wäl ännu icke uppgätt till högre belopp än n ä 20,000 R:dr ärligen, eller för alla ären, frän och med 182Z till och nied September mänad 1828, till 88,462 R:dr 4Z st. 7 rst.; men att detta belopp, ehuru ringa i jemförelse till kostnaden för Canalcns anläggning, likwäl, om ej olyckor inträffade, borde, sannnanlagdt nied Canal-omrädcts afkastning, blifwa icke allenast tillräckligt för Canalcns underhäll och aflöningar, sedan densamma blifwit fullbordad, utan ock lemna öfwerstott; att, utom Canalcns förenämnde direkta afkastning, uppburits wid Trollhätte Canal för waror, som kommit frän eller gätt till Götha Canal, emellan 4 ä Zooo R:dr ärligen, hwilken inkomst till dest ökade belopp, efter Götha Canals färdigblifwande, wore, till större delen, till sistnämnde Bolag, VI Stats-och Ba nco-Utskottens för längre tid, afstädd; att desse inkomster, sasonr influtne af en blott partiel rörelse, dock syntes antyda sä wäl de inre Provinsernes behof af en sädan lättnad i connmmicationerne, som att, i samma män Canalen framstrider till stn fullbordan, den stall blifwa allt mer och mer begagnad och inkomsterna i förhällande dertill ökas; samt att dä, epempelwis, inkomsterne wid Trollhätte Canal under hela tiden af 28 är, som den warit färdig, med undantag afnägra fä ar, warit i jemt ärligt stigande ända till 4 » sdubbxlt emot hwad deras belopp de första ären utgjort, det borde ined stät kunna förwäntas, att Götha Canal, som jemte communication emellan flere af Rikets inre Provinser, för deras inncwänarc beredde sjöwäg till alla inoch utrikes hamnar, skulle lemna minst lika förmänliga resultater och slutligen, under en tillwärande rörelse, pä ett tillfredsställande sätt befordra de i Kongl. Majus och Rikets Ständers första beslut om detta werk uttryckta ändauiäl:
äkerbrnkets och uäringarncs upphjelpande, handclnS liflighet samt idoghetens förökande, LLid öfwerwägande af hwad Götha Canal-Dircction sälunda pä Bolagets wägnar i underdånighet anfört, har Kongl. Maj:t sig yttrat: att Kongl. Maj:t wäl ä ena sidan med bekymmer erfarit, hurusom betydliga tillstött af Allmänna medel ännu Lro af nöden för Canalbyggnadcns slutliga fullbordan; mc» att dä fördelarne af ifrägawarande stora företag hufwudsakligen berodde pä hela Planens fullkomliga utförande, och frugten af de dertill redan anwände summor stickle gä förlorad, i händelse arbetet nu för bristande tillgängar mäste afbrytas; kunde Kongl. Majit, öfwertygad, att Götha Canal i framtiden bör blifwa af »väsendtlig nytta, ej inindre för Rikets handel och näringar, än för dess förswar »vid ett möjligen inträffande krig, ej Betänkan den, N:o 2s. vu tweka, att till Rikets StändcrS bifall öswcrlemna CanalWolagcts anhällan om ytterligare understöd i den ordning och till det belopp Directionen uppgifvit; derwid Kongl. Mant fästat Rikets Ständers uppmärksamhet ä angelägenheten deraf att frägan om de »»0,000 R:dr, som, enligt
Dircctioncns underdäniga anmälan genast förstotts»vis erfordrades, klef, oberoende af hufwudsaken, till skyndsam pröfning företagen och afgjord; med förklarande, i öfrigt, det Kongl. Majit ansäg, att hwad genom försäljningen af de efter Canalbyggnadcns fullbordan öfwcrblifwande cffccter kunde inflyta och hwaraf nägon tillgäng i de nu uppgjorde kosinadsförslagen icke beräknats, bör ingä fästin afbetalning ä de af Rikets Ständer till Canalarbetet lemnade bidrag.
Majit har »vidare, i den Nädiga Propositionen, föreslagit, att Actieägarne i Götha Canal »nä bibehällaS »vid den af Rikets sednast församlade Ständer dem bcwiljadc förmän, att i Banco-Discontcn beläna sina Actier.
Men Kongl. Majit har deremot funnit nägon ränta eller annan ersättning till Actieägarne, än för hwad de pä Canalbyggnaden anwändt, icke, under närwarande omständigheter, skäligen böra komma i fräga.
Warande frän Kongl. Majit till Utskotten öfwerlemnade de till Kongl.
Majit af Canal-Directionen i underdånighet ingifne utredningar, kostnadsförslag, chartor och öfrige handlingar, till upplysning om Canalens närwarande stick och hwad deraf ännu till fullbordande äterstär.
De i förening med denna Nädiga Proposition till Utskotten frän Niddcrstapct och Adeli» samt Bonde-Ständet re» VIII Stats- och Banco-Ut skottens mitterade under discussionerne i ämnet afgifna anföranden, utwisa att inom förstnämnde Stand, Grefwe Horn, Lines krellrie, Friherre ^ncl-srsvärll, Lg, I Henrie, ieinte Herrarne O^IIenLrook, llolisn Oörnn, och llsilenboiA, Lark lloiisn, fauitinom Bonde-Ständet, Riksdagsfullmägtige kolian ll-rcod RutberZ frän Norrbottens Län, wollers vnnlelsson och krie kälsson frän Elfsborgs Län, Losper >Vi^iunn frän Upsala Län, Lärje Lörjesson frän Hallands
Län och Kils Nällsson frän Malmöhus
Län bestridt alla ytterligare bidrag af allmänna medel till Götha Canals fullbordan, under förklarande hufwudfakligen, att dä i4 § af Rikets Ständers beslut wid 1823 ärs
Riksdag tydligt innehöll, att det dä till Götha Canal-Bolag bewiljade Läneanflag stulle blifwa det yttersta, fom Staten till Canalbyggnadens fortsättande bestod, sä att något tillskott derutöfwer framdeles ej finge af Bolaget päräknas, borde först till pröfning upptagas fragan, om Rikets Ständer wilja äterkalla sitt wid 1823 ärs
Riksdag fattade beslut, hwilket dock, enligt dessa Ledamöters tanka, ej borde sä plötsligt äfidofättas.
Af Herr Hjert-,, Ousmf, är äter yttrad den öfvertygelfc, att den matericla delen af saken worc, i alla händelser, underordnad fragan om Canal-Bolagets räddning, hwarföre ock Herr Hjert-,, uti ett inom Ridderskapet och Adeln afgifwet och tillika med Kongl.
Maj:ts Iiädiga Proposition till Utstotten reuiitteradt memorial, efter att hafwa lemnat en teckning af Bolagets närwarande belägenhet och de omständigheter, fom densamma föranledt, för Canal-Bolagct päkalltit Utskottens och Riksens Ständers uppmärksamhet, under anhällan, att Actieägarne, enär de icke kunna af Osigötha-Linien päräkna nägon afkastning, mätte, intill är ,833, af Staten bewiljas en billig inkomst, af ätminflonc 1 pro - Betänk anden, N:o 23.
IX cents ränta ä Actie-Capitalet, fanit Actiernes beläningswärde i Banco-Disconten mätte fä fortfara.
Hvarförutan frän Ridderstapet och Adeln blifvit till Utstottens pröfning öfwerlcumade följande med fragan gemenskap ägande anföranden och mcmorialcr, nemligen:
Herr ak Ilt-rs, Qustak, den 24 sistlidne April afgifnc anförande, innehällande dels någre upplysningar om Eanaler och Railwägar i andra länder, dels ock ätskillige anmärkningar wid ett af Hans Excellence Herr Grefwe von kinte,,, L. L., den 26:te förutgängne Mars, i Ståndets Plenum gjordt anförande; jemte ett af Herr Grefwe v. kiaten lemnadt ytterligare yttrande i ämnet En af Herr Rosengvist, krellrie keonarll, wäckt motion, att de anslag, fom Götha Canal ännu kunde komma att förunnas, mätte uti en enkom column i dcbctsedlarnc införas under titel: till Götha Canal, pä det hwar och en af Nationens skattdragande medlemmar mätte fä se huru famwetsgrannt haus egendom blifvit af Nationens fullmägtige distribuerad.
Ett af Herr 8p-» re, QusMk Nsuritr, lemnadt förslag, att för bcwiljandet af ifrägawarande penningebiträde det wilkor mä fästas, att Götha Canal-Bolag stall medgifva delaktighet uti Bolaget, icke allenast för den till bewiljande under inncwarande Riksdag i Nader förcstagne funnna, utan ock för hwad fom dcrförinnan blifvit frän Statens sida Bolaget förstjutet, med deltagande proportionaliter, i förhällande till hela den fälunda förstjutne summa, uti alla de rättigheter och skyldigheter, font X St a ts« o ch Bane o-Ut skottens dclägarnc nti Götha Canal-Bolag, enligt BolagS-Neglorne, tillkomma. Derwid Herr Friherre Xriellsrsväick, 6. 8., uti ett remissen af förenämnde förslag bifogadt yttrande, anmärkt, att Friherren anfag sig, för sin del, böra pä det högsta protestera emot antagandet af famina förslag, som, efter Frihcrrns tanke, till föga fromma för andre än Actieägarne, af hwilka tilläfventyrs någre kunde hafwa för eir ringa penning bekommit sine fleste Aktier, skulle komma att för alla tider skattlägga Swensta folket under Götha Canal. al- Cn af Herr Sii-llle, lVils ^Vill-elm, under discussioncr^ ne i förstottsfrägan wäckt, och uti ätcrrcniiss-handlingarne af nämnde fraga intagen motion, att, w!d hufwudfakcns bedömmandc, följande plmktcr mätte iakttagas, nemligen: ,:o Att Bolaget och dess Direktion affägcr sig all widare förwaltning af Ermålen och dess tillhörigheter under byggnadsärcn och öfwcrlemnar densamma, med allt hwad dertill hörer, sä i fast som lös egendom, inventarier och förråder, till den styrelse, som Kongl. Maj:t och Rikets Ständer finna godt förordna; samt att Bolaget afsagcr sig allt widare begagnande af det för Bolaget utfärdade Privilegium, än som med det nu inträffade aftal öfwcrensstämmer. 2:0
Att under byggnadstiden den inkomst Canalsarten kan lemna, anwändes till nödige utgifter för den till genomfart färdiga delen deraf, samt de förbättringar derä kunna erfordras: att öfwcrstottct om sadant uppkommer, utdelas till Actieägarne; men att någon afgift för de effccter, sorn för Kongl.
Magt och Kronans räkning derä föras, ej erlägges.
Be lä »kand en, N:) 2l. XI 3:o
Att dä Canalen är färdig.
Beläget äger utnämna en medlem af Styrelsen deröfwer, hwilken äger att densamma framgent förwalta samt anwända inkomsterne till nödige utgifter och Canalcns framgena underhäll, ritan att Bolagets Directcur åtnjuter annat arfvode än det Bolaget af egne tillgängar will lemna.
Ho Att det öfwcrstott, söm af Canalcns inkomster kan uppkomma, till Actieägarne utdelas intill dess det samma uppgår till 5 procent; att derefter Staten erhåller en lika utdelning ä de Allmänna medel, som till Canalcus byggande blifvit anwände; men att om inkomsten skulle stiga derutöfver, densamma Actieägarne tillfaller. 5m Att, om ej inkomsterne första till Canalens underhällande, det icke äliggcr Staten, N. Ständer, eller deras Werk, nägon förbindelse, att dertill pä ett eller annat sätt bidraga. 6:0 Att R.
Ständer hos K.
Maj:t i underdånighet anbälla, det K.
Majit täcktes genom kunnige och owäldige Personer undersöka Canalarbetcts närwarande tillständ, och uppgöra i möjligaste matto tillförlitlige förslag öfwer de kostnader, som till Canalens färdigbyggande kunna ätcrstä, samt läta upprätta Plan till arbctctS fortsättande med den ärliga köstnadssunnua, hwartill K. Maj.-t anser Stas-Werkets närwarande tillständ lemna utwäg; samt att K. Maj:t mä täckas jemwäl läta affordra Canal-Bolagct bestämdt förklarande, antingen att Bolaget will pä förenämnde wilkor ingä; derest R.
Ständer skulle wilja besluta, att Canalen med Statens medel färdigbygges, eller ock att
Bolaget afsäger sig allt biträde af allmänna medel. 7:0
Att sedan undersökning, pä sätt förcnämndt är, för sig gätt och Bolaget blifvit hordt, R.
Ständer inäga xn Stats-och Banco-Utskottens taga i öfwcrwägankc, huruwida dcn äterstäendc kostnaden icke är större, än att densamma, utan att andre angelägne och wigtige föremal äsidosättas, kan af Statens tillgängar bestridas, eller om R.
Ständer wilja i sädant ändamål särskild bewillning sig ätaga; under förbehåll för R.
Ständer, att, i annat fall, allt widare biträde till Canalen nu och i framtiden wägra, och 8:0 att r fall Canalen anses böra fullbordas, R.
Ständer mäga i undcrdänighet anmoda Ä.
Majit, att utse en Direction, bestäende af fä mänga Personer, som mä anses lämpligt, helst en Ordförande och cnDircetcur, hwilka samfäldt med ett af Danco-styrelsen utfedt Ombud öfwertaga förwaltningen af de till Canalen anstagne medel och besörja arbetets fullbordande i enlighet med upprättade Arbcts-Plancr;attDircctionen blifwer K.
Majit och R.
Ständer lagligen answarig derföre, att de anflagne medlen ej warda anwände till andre Arbeten eller förcmäl, är hwartill desamma af N. Ständer äro bestämde; och att uti förenämnde Styrelse icke Götha Canal-Dircctions närwarande Ordförande eller nägon af dess Ledamöter mäge deltaga; dock K.
Majit förbchället att läta Arbcts-Planernc upprättas eller granstas af den eller de Personer, KMajit anser dertill skickligast, äfwensom att ät en sadan person uppdraga tillsynen, huru arbetet warder werksiäldt, samt till K.
Majit inkomma med päminnelser dcrwid, om anledning skulle förefinnas; men icke att direete meddela nägon befallning, huru eller hwilka arbeten stola förrättas.
Wid hwilket förslag äter blifvit af Herr Li ukenli sklm, k. II., anmärkt, att de af Herr L trlllilL uppgifnc garantier Betänkanden, N:o 2Z.
xm för medlens anwändande till behörigt ändamäl och detta ändamäls styndsainma uppnående, syntes dels för härda för Bolaget, dels ej innebärande tillräcklig säkerhet för R.
Ständer, dels och fluteligen utgäende pä att inleda Staten, äfven för framtiden, uti närmare förhällande till CanalBolagct, än som med Statens interesse lät sig förena; hwarföre Herr LräKenbjeliu ansett sig böra förcflä såsom sädane garantier: 1:0
Att N. Ständers Fullmägtige i Banken och NiksgäldsContoiret mä, i förening med ett lika antal Deputerade af Canal-Bolagets Acticägare, auctoriseras, att genast utwälja en ny Canal-Direction. 2:0
Att hela äterstäende Canal-Arbetet, med ledning af det nu uppwisade kostnads-förflaget, af
Directionen efter eget godtfinnande mä fördelas uti minst 4, till kostnaden i det närmaste lika Arbcts-Poster. 3 n Att wid päbörjandet af första Arbets-Posten hela den dertill gcnoin fördelningen bestämda summan af Dircctionen genast mä lyftas. 4:c> Att den för nästföljande 2;dra, Zidje och 4:de ArbctsPost anstagne summa endast i det fall mä fä lyftas, att nästföregäcnde post, wid anstäld besigtning, befinnes wara enligt förslaget fullbordad. 5:o Att R.
Ständers Fullmägtige mä erhälla föreskrift, att, i widrigt fall, inhibera utbetalningen intill nästa Riksdag, dä R.
Ständer derom widare fä afgöra; och 6:0 att om desse »vilkor ej antagas, N.
Ständer anses hafwa afstagit det begärda anslaget till Canalens fullbordande.