Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
2 Bevillaings- Utskottets Betänkande A7:o 3/f.. racter, eller namn, heder och värdighet af Embete eller Tjenst, eller å sådan beställning, med hvars innehafvande ej åtföljer lön på Stat eller bestämd tjenstgöringsskyldigliet, hvilka hädanefter meddelas, bör i bevillning årligen erläggas sex procent af beloppet af det stämplade papper, hvarmed dylika Fullmagter, öppna Bref eller Resolutioner, efter den i 5 §. af Kungörelsen om stämplade Pappersafgiften stadgade grund blifva belagde, och får derjemte vördsamligen tillstyrka, att Rikets Höglofl.
Ständer måtte bestämma: 1:0 att ifrågavarande bevillning upptages under en serskild artikel i den blifvande nya Bevillnings-Förordningen; 2:0 att, då den, som erhållit högre Caracter, än som åtföljer innehafvande tjenstegrad, efter behörigt förordnande minst ett år förrättar den tjenst, som motsvarar den högre Caracteren, och sådant vederbörligen styrker, under samma tid icke erlägger någon Caracters-be villning; 3:o att den, som undlått afsked utan högre Caracter, än som åtföljt förut innehafd tjenst, icke må påföras någon Caracters-bevillning; 4:0 att formulairet till uppgift'till Mantals- och Skattskrifning ändras sålunda, att deri jemväl kommer att upptagas den skattskyldiges Caracter, samt, i columnen för Anmärkningarne, år och datum af Caracters-Fullmagten, äfvensom om med den högre Caracteren åtföljer tjenstgöring; 5:o att vid den Mantals- och Skattskrifning eller Berednings-Comité, som först inträffar efter det Caraclers-fullmagt erhållits, eller i händelse en sådan caracteriserad person, hvarföre Carectersbevillning kan komma ifråga, skulle till annor ort afflytta, än den hvarpå han förut varit skattskrifves den caracteriserade personen bör, vid ansvar såsom för felande uppgift i öfrigt finnes stadgadt, förete Caracters-Fullmagten, antingen i original eller vederbörligen styrkt afskrift, som tillika utvisar beloppet af det stämplade papper, hvarmed Fullmagten är belagd; och 6:0 att afgiften påföres i Taxerings-Längden N:o 5 näst efter Titeln Huspredikanter.
Hvarförutan, enär Rikets Höglofl.
Ständer vid innevarande Riksdag fastställt, att de i Kongl. Majrts
Cancellie fallande sportler skola till Kronan utgå såsom Charta Sigillata (Stats-Utskottets Memorial N:o a5o), i följd hvaraf det stämplade papper, sorn hädanefter bilägges Expeditioner, l JBevillnings- Utskottets Betänkande iV:o 3/f - 3 sorn från Kongl. Maj:ts Ca-ncellie utgå, kommer att okas med ett mot sportlerne svarande belopp, i hvilket senare afseende serskildt Betänkande till Rikets Höglo!!.
Ständer skall afgifvas, Utskottet funnit sig böra vördsamligen hemställa , alt Rikets Höglofl.
Ständer ville bos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes låta förständiga vederbörande Embetsman att, till rättelse vid uppgifterne till Skattskrifningarne samt debiteringen af den bevillnings-afgift, som hädanefter bör utgå för sådane Fullmagter, öppna Bref och Resolutioner, hvarom nu är fråga, vid nämnde Expeditioners charterande derå serskildt anteckna beloppet af den Charta, som finnes desamma bilagd, enligt stadgandet i 5 §. af Kungörelsen om stämplade Pappersafgiften, och tillika med sin underskrift charteringens rigtighet intyga; hvilket allt Rikets Höglofl.
Ständers närmare pröfning vördsamt underställes.
JNågre Ledamöters Reservationer bifogas.
Stockholm den 8 Oct. 1834- Iteservationer: af Herr Grefve II. aton Fersen: ”Såsom Ledamot af Bevillnings-Utskottet, anhåller jag att reservationsvis få förklara, att jag inom Utskottet, från forsta början fråga om årlig bevillning å Caracterer förekom, beslridt detta beskatlningssätt, som nu af Rikets Ständer, genom votering i Förstärkta Stats-Utskottet, blifvit antaget, på grund deraf, att ej något af de dermed afsedda ändamålen torde vinnas, då deremot afgiften för eller beskattningen å den så kallade fåfängan, hvars tillvaro icke bestrides, lagd som hittills på stämpelafgiften, vida lämpligare synes uppfylla hvad man med skäl kan åsyfta.”
Härmed förenade sig Herr Prosten Doctor Grevillius} Herr Professuren Grenander samt Herr Gömmetce-Rådet IVijk.
Af Herr M. Grapengiesser: ”Emot Utskottets beslut, alt årlig bevillning å Caracters-Fullmagter, som hädanefter meddelas, skall utgå med vissa procent af den Charta Sigillata, hvarmed dessa Fullmagter beläggas, reserverar jag mig, emedan jag anser detta beslut både till sin princip och i tillämpningen orättvist och obilligt.
I afseende, på principen, synes mig orättvisan hufvudsakligen ligga deruti, att för Fullmagter å enahanda väldigheter samt jemväl alldeles lika 4 Bevillnings-TJtslcottets Betänkande N:o 3j.. benämningar, bevillning kommer att utgå till myckejt olika belopp, i förhållande till de betydliga skiljaktigheterne i lönerne, som bestämma Chartaebeloppet å Fullmagterne, hvilket i min tanka dessutom strider mot Förstärkta Stats-Utskottets beslut, sorn bestämdt bjuder, att Caracters-Fullmagter skola påföras ifrågavarande bevillning, hvilken alltså ingalunda bort fastställas med hänseende till lönerne, hvarföre serskild, progressiv bevillning utgöres; äfvensom jag anser den till 6 procent bestämda uppgiften för hög, i betraktande af den dryga beskattning medelst Chartan, som, enligt Chartse-Sigillatae-Författningen, drabbar nämnde Fullmagter, och att afgiften derföre ej skäligen bort föreslås till mer än 2 procent af Fullmagts-Chartorne; och hvad angår sjelfva tillämpningen af denna beskattning, så torde, utom den orimligheten i allmänhet, att för alldeles lika förmoner, vare sig verklige eller inbillade, skola betalas mångfaldigt olika afgifler, blott behöfva såsom exempel serskildt uppgifvas, ätt flere af Rikets Coliegier ännu hafva högst olika Lönings-Stater, så att en Caracters-Fullmagt å alldeles lika värdighet foljakteligen kommer att vida högre beskattas i det ena, än det andra Embets-Verket, oansedt att de caracteriseradé befinna sig å en och samma tjenstgöringsort.
Jag anser mig derföre böra vöi’dsamt tillstyrka Rikets Hoglofl.
Ständer, att, med upphäfvande af Utskottets ifrågavai’ande beslut, Caracters-bevillningen måtte fastställas att utgå med vissa bestämda afgifter å lika eller sinsemellan jemförlige värdigbeter, i lämplige Classer indelade, på sätt Utskottets Afdelning föreslagit, såsom i min öfvertygelse det både rättsenligaste och enklaste sättet, att tillvägabringa meranämnde beskattning”.
STOCKHOLM, Koxg,l.
Ordens-Boktryckeiuet, i834* SeviUnings-VttkoUeU Utlåtande If\o 35. £ JNlo 35.
Ankom till Exp. Utsk. den 18 Oct.
Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N.o i3_, om stämplade pappersafgiften.
I följd af gjorda anmärkningar, haT Utskottets Betänkande N:o i3, angående stämplade pappersafgiften, blifvit ifrån alla fyra -respective RiksStånden återremitteradt.
Yid besvarandet af dessa anmärkningar har
Utskottet trött sig böra så mycket sorn möjiigt iakttaga samma ordning, hvaruti de punkter, vid hvilka erinringar blifvit framställde i så val Utskottets förra Betänkande, som sjelfva Författningen, förekomma,* men då åtskilliga af anmärkningarne icke häntyda till några vissa punkter af det förslag till Charlas Sigillataé-Författning, hvilket Utskottet äfgifvit, utan omfatta förslaget antingen i dess helhet, eller angå vissa allmännare frågor, torde Utskottet, innan det ingår i besvarandet af de mera speciela anmärkningarne vid förslaget, först få upptaga till granskning dem, hvilka äro af mera allmän beskaffenhet.
Herr Friherre Cederström, 3., harfansett, att Utskottets förslag bort vara så afFattadt, att Konungen, utan någon förändring deri, kunde låta utfärda Författningen, och att Utskottet således bort nyttja uttrycken Wl, i stället för Konungen} Vdre Collegier etc.
Då Utskottet skrifvit såsom Utskott och icke i Kongl. Maj:ts namn, har Utskottet äfven trott sig böra, då fråga varit om Konungen, begagna uttrycket Kongl. Majit, och, som Utskottet icke kan inse, att genom detta någon olägenhet eller någon större möda möjligen kan förorsakas vederbörande vid Författningens utfärdande, enär edensamma i alla fall måste omskrifvas, för att af Kongl. Maj:t tmderskrifvas och! derefter tryckas, har Utskottet för dess del icke ansett ifrågavarande af Herr Friherre Cederström framställde anmärkningar böra föranleda någon ändring 4 redaelionen af Utskottets Förslag. fiih, till H. S. Prat. 1S34 5 Sami. i:sta Afd. -n. i5;de Häftet, a. Bev-illnhigs Utskottets Utlåtande N.-o 35- Herr Friherre Ehrenborgh, sorn ansett ingenting skadligare än täta ombyten af Författningar, har, vid undersökning af den anledning
Utskottet haft att ändra dea nu gällande
C ha r t ae-Sigi 1 luice- Fö r or.d ni 11 gen, funnit, att Utskottet blott hållit sig till små och partiela förändringar, sorn snarare minska än öka inkomsten, och på grund deraf trott- det hästa hafva varit, om Utskottet lena not Förfatlnjngen oförändrad; hvarjemte Friherren föreslagit att nedsätta de högre chartte-valeurerne, men utvidga de lägre, samt att i stället belägga alla transactioner med charla.
Herr af Billbergh har ytLrat sig i samma syftning, sorn thyr Friherre Ehrenborgh*.'serdeles h v,adr bettäffar förändringen af, den i 4 §• af nu gällande Förordning-befintlige Tabell,, sorn han ansett lätnpiigast böra förblifva oförändrad; oell Herr Biskopen af Wingård, sorn icke funnit någon nödvändighet att hvarje Riksdag utfärda nya Författningar om de extra ordinarie bevillningarne, har förment,.att orsaken, hvarför icke Utskottet leni nät Ghartae-Srgillälae-Förordningen oförändrad, varit ”det i vårt folklynne liggande fel,., hvilket Ehrenssvärd kallade hetsighet i sjelfva trögheten; en orolighet, sora egentligen icke vet hvad, den vill, men i synnerhet en obelåtenhet med det närvarande,, hvilken redan den store Gustaf Vasa fann: svårt, att: styra, och hans efterträdare icke funnit ,'lättare.
På Rikets Högloflige Ständer ankommer visserligen, att, med' gillande af den åsigt, sorn i dessa anmärkningar blifvit yttrad, bibehålla i83© års ChartES-Sigillatae-Förordning oförändrad,, i hvilket fall Utskottets förslag kommer att till alla delar förfalla;, men Utskottet har dock trott sig böra bemöta, dessa anmärkningar med det förklarande, att icke något nyhetsbegär, föranled t
Utsk ottet alt föreslå förändringar i nu gällande ChartaeSigillalee-Föroidning, ulan att skäl, grundade ej blott på egen öfvertygelse, meh. äfven, hemtade från de upplysningar orri ofta inträffade olika tydningar, af den gamla Förordningen,, sorn Utskottet erhållit, styrkt Utskottet i den: förmodan, alt vissa förtydliganden voro nödvändiga, och dä i följd deraf granskning och förändring af Förordningen, borde ske, hade Utskottet trott sig> vid samma tillfälle kunna och böra: föreslå de förändringar, . sorn pröfvats nyttige och förenklande.
JJeträffande åter serskildt det af Herr Friherre Ehrenborgh framställde förslag, att belägga alla transactipner med charta, så liar Utskottet funnit detsamma’så mycket mindre antagligt, som fördelen deraf aldrig kan motsvara de vådor, och svårigheter, som, i följd af ett sådant Bevillning*'
Utskottets Utlåtande Nts 3^- 3 stadgande, säkert skulle uppkomma derigenom, att afhandhngar enskilda emellan, för besparing af stämpladt papper, oftare uppgjordes muntligen; hvaraf åter skulle föranledas både flera och mera invecklade tvister och rättegångar än som nu ega rum.
Herr Hessle har anmärkt och Herr Ekerman deruti instämt, att Betänkandet endast innefattade förslag till de förändringar, sorn Utskottet ansett sig böra göra uti serskilde punkter af Förordningen, ii varigenom man vore urståndsatt att af förslaget inhemta, huru den blifvande Författningen i sin helhet komme alt se ut.
Till bemötande al denna anmärkning, får Utskottet anföra, att då den öfverklagade olägenheten kan undanröjas endast dermed, att den nu , gällande
Författningen vid granskningen af de föreslagne förändringarne finnes till hands, har Utskottet icke ansett sig böra aftrycka hela Förordningen, äfven 1 de delar der någon förändring ej funnits behöflig, helst i detta fall Betänkandet skulle hafva blifvit dylikt, som det förslag till underdånig skrifvelse i ämnet, hvilket Expeditions-Utsköttet lärer.komma att afgifva.
Vid de af Utskottet föreslagne speciela förändringar i Char Infe-S i g i 11 atae-Förordningen, hafva följande anmärkningar blifvit gjorde, nemligen:
Vid det till -i §. föreslagne tillägg, att i hvarje Läns Residence borde finnas arne stämplar af mindre storlek, för att användas till stämpling af de i 7 §, 8 mom. omnämnde myntrepresentativ, har Herr Prosten Hallström anmärkt, att ordet mynt-representativ ej vöre väl valdt, emedan det rätteligen ej kunde nyttjas om annat än Rikets Ständers Baneo-sedlar.
Då Utskottet på skäl, som här nedanföre, skola uppgifvas, frångått dess förslag om chartering af assignationer och deposit-bevis, följer deraf, att äfven ifrågavarande tillägg till 2 §. lärer komma att utgå; och torde således ett serskildt besvarande af Herr Contratts-Prosten Hallströms nämnde anmärkning nu kunna anses vara öfverflödigt. 4 1 mom.
Herr Biskopen af Wingård har ansett ”skäligt,'’ att vid Rådhus-Rätter i de större släderne, der Kämners-Rätter äfven finnas, högre charta erlägges; och Herr Modin har äfven ogillat Utskottets förslag, att handlingar böra charleras lika vid alla Rådhus-Rätter.
Som Utskottet likväl icke fhnnit de skäl, hvilka legat till grund för 4
Ri» kels Högloflig^ Sländers pröfning underställdt.
4 JJk i moln.
Tredje Afdelningen, Herr af Billbergh har gjort anmärkning dervid, att Utskottet bland de i denna afdelning upptagna Verk och Inrättningar, tillagt:, alla i Riket 'varande eller blifvande Bank- och Eypotheks-Föreningar, Utskottet, sorn, med föranledande af denna anmärkning, gjort sig närmare underrättad om beskaffenheten, af de handlingar, hvilka ifrån dydike Föreningar och dermed jern förliga Inrättningar vanligen utfärdas, har dervid . inhemta t, alf, hvarken ifrån, de nu varande Bank- och HypotheksFöreningarue eller Pantlåne-Inrättningen i Slockholm,, hittills utgått eiler torde hädanefter komma att utgå några sådane handlingar, som, enligt de för chartering: i allmänhet antagne grunder, böra skrifvas å stämplad t papper eller dermed beläggas; hvadan Utskottet får, med frånträdande af dess förra förslag, hemställa: att dessa nyssnämnde Inrättningar icke må blifva uppräknade bland de Verk, vid hvilka chartering af handlingar eger ruin.
Borgare-bref, Under åberopande deraf, att i 3:dje, 4ide och 5:le dassens släder, till och med i andra classens, skola finnas handtverkare, som icke hafva större fördel af att drifva handtverk i den ena staden än i den andra, har Herr Hessle yrkat, att
Ulskottet måtte närmare öfverväga delta, på det att Chartae-Sigillutae-afgiften för dessa document må jemnare fördelas.
Herr heffler åter har föreslagit, att, i 3:dje rubriken för hvarje clas* af städer, ordet skråhandtverkare måtte utbytas emot ordet handtverkare och att deremot i deu 4:de rubriken det må heta Borgare} sorn ej kan hänföras till någon af förestående classer.
Utskottet har visserligen insett, att någon ojemnhet i Chartae-SigillataeBevillningen kan uppkomma derigenom, att Boigarebref till mera lönande rörelser ofta charteras lika eller till mindre belopp än hvad för tillstånd för mindre rörelse erlägges;: men då sättet för en fullkomligt proportio* lier
Lig beskattning i detta afseende lärer vara i det närmaste omöjligt att utfinna, tror Utskottet sig göra rätlast uti att vidblifva bibehållandet af förra stadgandet, hvilket hittills, Utskottet veterligt, icke blifvit »fverklagadtj och har Utskottet icke heller, i anledning af Herr Lejflers Bevillning- Utskottets Utlåtande N:ö 35. förslag; funnit skäl att ändra ifrågavarande under en längre tid Begagnade lenner.
Folkpass»
I den nakenhet, hvaruti denna rubrik förekommer i Utskotlets Belänkande, liar Herr af Billbergh fruktat ej Blott den olägenheten, , alt Folkpass lätteligen kunna förblandas med respass, utan äfven all Folkpass för både utrikes och inrikes resor skulle vara underkastade char t ering, ehuru hittils endast de för utrikes resor blifvit eharterade, dock icke med 13 sk., utan meri 34 sk., hvilket Herr af Billbergh ansåg dem kunna tåla»
Dån upplysning Utskottet härigenom erhållit, att Folkpass till utrikes ort, hvilka-i iS3o års Ghartse-Sigiliatse-Föi ordning icke finnas upptagne, blifvit eharterade med 24 sk., bär föranledt Utskottet att tillstyrka den förändring i dess förra förslag, att Folkpass för skeppare och besättning på resor till utrikes ort må beläggas med 24 sk. charta; men ehuru
Utskottet visserligen icke vill öfver höfvan belasta hvarken den ena elier den andra näringsgrenen och således icke heller den inrikes sjöfarten, har Utskottet likväl icke-för sig kunnat göra gällande några skäl, hvarföre inrikes Folkpass böra vara mera- befriade från Charta Sigillala än Respass till inrikes orter, och Utskottet föreslår derföre, att Folkpass vid inrikes sjöfart nvå charteras med 12 sk.
Tzdlkammarepass.
Vid Utskottets förslag rörande denna rubrik Ivar Herr af Billbergh anmärkt, att hittils endast varit brukligt att chartera Tullkammarepass för utländska däckade fartyg, men icke för öppna båtar och inhemska fartyg.
I.anledning af denna anmärkning och sedan Utskottet erhållit upplysning, att Tullkammarepass, hvilka i i83oårs Förordning äro förbigång-- ne, hittils blifvit eharterade lika med Cerlifieåt, har Utskottet, för att bibehålla hvad sorn hittils i detta fall varit öfligt, och icke belasta den inhemska seglationen med några nya afgifter, ansett sig böra tillstyrka följande ändring i dess- förra förslag, nemligen:
Tullkammare-pass för till utrikes ort gående: öppna båtar 4 sk. inhemska däckade fartyg - - - - ^ 16 sk. utländska dito dito » - - - — 32 sk. 4 §. 3. mom, Privilegier och Tillståndsbref Herr Prosten Mit - ■ s ISeviUnings-TJtskoUcts Utlåtande If.o 35. tåg och Herr Bååth hafva, hvar inom sitt Stånd, gjort anmärkning dervid, att Tillståndsbref till handels idkande blifvit uteslutna, emedan, enligt deras förmenande, genom den föreslagna nja redactionen, tvätydighet möjligen, kunde uppkomma, huruvida sådane Tillståndsbref böra cliarteras eller icke;. och har .Herr Contracts-Prosten Hallbäck i denna anmärkning instämt.
Då icke lärer kunna bestridas, 'att en närmare bestämmelse af de clastsev, hvarefter hvarje slags Privilegium éller Tillståndsbref bör charteras, är af bebofvet påkallad, till förekommande af en fullkomligt godtycklig tillämpning af detta stadgande, har Utskottet icke funnit skäl att tillstyrka bibehållande af den gamla obestämda redactionen i detta fall.
Hvad åter beträffar att, vid Tillståndsbref i denna punkt, de till handels idkande blifvit Uteslutne, tår Utskottet, jemte åberopande af de i Betänkandet N:o i3 anförde skäl, såsom ytterligare stöd tillägga, att, enär char* tae-sigillatgeafgift finnes bestämd så väl för Borgarebref som för Tillståndsbref alt hålla näring och caffe.mer? mera dylikt, hvarmed hurskap icke är förlunden, Utskottet icke ansett af nödvändigheten påkalladt att på ett tredje ställe upptaga Tillståndsbref för handel, sorn dock alltid måste idkas antingen af Borgare eller af icke-Borgare, utan fast mera trott sig, medelst uteslutandet, böra förekomma den genom dubbla stadganden möjligen uppkommande tvekan vid tillämpningen.
Utskottet får således, på grund häraf, vördsamt vidblifva dess förslag i nu ifrågavarande punkt, \Te$tamenten, Herr Domprosten Holmström har vid denna punkt föreslagit, att samma grund måtte iakttagas för stärapel-afgifts utgörande af Testamenten och Gåfvobref till lagliga arfvingar, sorn för Bevillning af samma slags dispositioner följes.
Utskottet, sorn funnit detta med rättvisa och billighet öfverensstämmande, får derföre föreslå, att i ChartaeSigillatae-Förordningen, under rubriken Testamenten, må införas det stadgande, att stämplade papperet å 'testamente eller Gåfvobref till lagliga arfvingar beräknas endast u det belopp, som öfverstiger arfvingens egna arfsdel.
Vid den af Utskottet föreslagria förändring i afseende å vissa Testamentens befrielse från Charta Sigillata, har Herr
Bååth föreslagit, att äfven Testamenten till halfsyskon och barnabarn borde rara från stämpladt papper frie; men Utskottet har icke funnit några så beskaffade skäl emot Bevillnings-Utskottets Utlåtande N;o ?>5. 7 dess förslag, i detta fall vara anförde, att de kunnat föranleda Utskottet alt understödja Herr Bddths mening. 5 §.
Adels och Naturalisationsbref, Friherrebref, Grefvebref, Öppna bref hvarigenom någon tillägges RiksRäds värdighet, samt Riddare- och Commendeursbref.
Emot. den, förhöjning i chartae sigiilatai-afgfflen å sådane öppna bref, hvilken Utskottet tillstyrkt, hafva anmärkningar blifvit gjörcke inom Hogloflige Ridderskapefc och Ådeli), Hög-- yördige Preste-Ståndet samt' Välioilige Borgare-Ståndet, De skäl, som emot förslaget blifvit framställd^» hafva likväl synts Utskottetv af mindre vigt, än de-sorn Utskottet lagh till grund-för; deli: föreslagna förhöjningen; och får Utskottet, af sådan anledning, under åberopande af de n o i v, sorn i. det återremitterade
Betänkandet anföras» vördsamt vidblifva dess tillstyrkande i detta afseende.
Deremot liar Utskottet, i anledning af deivaf Herr Hallgren väckta fråga om chartering af Naturalisationsbref, och efter inhemtad upplysning att. sådane bref, i den bemärkelse de bär- förekomma, nu mera icke med—/ delas, funnit sig böra föreslå, att denna rubrik må ur Författningen helt och hållet bortgå, och att såledés, i stället för Adels- och Naturalisationsbrefy må sättas, endast Adelsbref.
Derviij har Herr Dom-Prosten Heurlin anmärkt, att begagnandet af orden lön på Stat i frågan om det -belopp, hvarå afgiften borde beräknas, icke vöre fullt lägligt; då med lön på Stat rätteligen förstås lön,, som utgår af Stats-Verkét;: men Magistrats personer och andre Tjenstemän hafva löner» stundom betydliga,; sorn utgå dels af städernes bidrag; dels af enskilda inrättningar och fromma stiftelser..
Utskottet, sora funnit det af Herr Dom-Prosten Heurlin anmärkte förhållandet böra rättas, får derföre tillstyrka, att orden lön d Stat, under rubriken fullmagter,. må utbytas mot orden verklig lön-, och af enahanda-anledning: torde äfven i slutet af punkten, rörande chartering af förordnanden och nntagninssnevis för Städernes Betjente m.
. fl.', orden dä de Kafvalön på Stat' böra förändras lill då de verkligen hafva löneförmoner; / Fullmagter å högre namn heder och värdighet Herr Dalman har tillstyrkt; alt charieebeloppet å desse fullmagter mätte höjas.
Herr Cederschjöld har äfvenledes yrkat förhöjning deri, och; i: sådant.. afseende 9 Bevillnings- Utskottets Utlåtande Nio ZS. 'föreslagit, att diarlae-sigiuatae-afgiften för fullmagter till beställningar af den beskaffenhet, alt lön på'Stat dervid ej medföljer eller först framdeles kominer att åtnjutas, må utgå till dubbla beloppet af hvad nu är stadgadt, ellet ,iq procent af den lön, sorn åtföljer dylika eller med dera jemförliga beställningar; för fullmagter på högre namn, heder och värdighet af Embete elier Tjenst, för dem sorn fösut varit eller äro i Kronans tjenst, jemväl till dubbelt af hvad Förordningen utsätter, eller 20 procent af dea lön, som åtföljer dylika tjenster; för fullmagt på caractérsvärdighet i annan tjensteväg än den, hvaruti den utnämnde varit eller ar Ernbets- eller Tjensteman, 4 o procent; samt för fullmagt, öppet bref på cara c ter för depi, som -ej förut varit i Kronans tjenst, 6<3 ajf3 procent af lene-inkomsten för dylike oller deni i värdighet motsvarande tjenster; hvarjemte Herr Cederschjöld äskat, att det stämplade papperet åtminstone för de Sure sista cathegorierne må utgöras i förhållande till beloppet af den högsta lön, sorn för samma värdighetsgrad finnes på Stat uppförd.
Uti Herr Cederschjölds yttrande har Herr Friherre Ehrenborgh instämt.
Då likväl i Utskottets öfvertygelse afgiften för dessa Fullmagter med skäl icke bör förhöjas, serdeles sorn, enligt af Rikets Ständer numera fattadt beslut, årlig bevillning för caracterer kommer att erläggas, har Utikottet ansett sig böra vidblifva dess tillstyrkande i detta fall.
FuUmagter för ContractsPrcstar.
I anledning af de anmärkningar emot Utskottets förslag, angående chartering af dessa handlingar, sora blifvit inom Högvördige Preste-Ståndet gjorde, samt i betraktande deraf, att Rikets Ständer. vid förra Riksdagen funnit