Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Under sådana förhållanden ligger icke vidare någon billighet till grund för denna olikhet i lönerna och bibehållandet af densamma skulle utan tvifvel, till stort inen flir rikets medicinalverk, från ledamot ^[ilalscr i Kollegium för framtiden halla aflägsnadc läkare med det anseende inom vetenskapen, läkarreorpsen och det allmänna samt med den erfarenhet såsom tjenstemän, som dessa vigtiga platser fordra, och delta desto säkrare, som inom hufvudstad»!! bosatte läkare med någon framstående skicklighet visserligen icke sakna tillfälle att genom enskild praktik komma i åtnjutande af ganska betydliga inkomster.
Ehuru jag således anser, att de löner, sorn Sundhets-Kollegii Ordförande odi ledamöter nu uppbära, utgörande för Ordföranden 6,000
R:dr, för dc två äldre Medicinal-Råden -i.000 R:dr och för de två yngre 3,500 R:dr, äfvensom de belopp, som äro åtminstone en större del bland tjenstemiinnen anslagna, äro i förhållande til! befattningarnas vigt och trägna göromål alldeles otillräckliga och derföre böra fö»höjas, bör jag likväl icke lemna oanmärkt, att hinder för framställande af proposition i sådant syfte för det närvarande lärer möta af den omständighet, alt nådigt beslut ännu icke blifvit mcddeladt öfver den hemställan, de för uppgörande af förslag till förändrad organisation af Rikets Styrelseverk utsedde
Komilerade uti deras afgifna betänkande gjort derom, att Sundhets-Kollegium mätte ombildas till en förvaltnings-organisotion på två afdelningar sålunda, alt den ena of dem Liefve Styrelse för den civila helsovården och den andra Styrelse för den militära.
Anledningen dertill, att denna underdåniga framställning ännu icke kunnat Bil.
Nio 7 d) till Kongl. Majus Nåd.
N:o /, om Statsverket 1862.
53 (ill nådigt afgörande anmälas, ligger deruti att den Komité, som den 16 Juli nästlidne år blifvit af Eders Kongl. Majit nedsatt för utarbetande af underdånigt betänkande uti åtskilliga landtförsvaret rörande frågor, dervid fått sig förclagdt att afgifva utlåtande om bästa sättet för ordnandet af den militära sjukvården, samt alt, förr än utlåtande i detta ämne inkommit och deraf inhemtats, huruvida denna Komité delar den äldres åsigter om ändamålsenligheten deraf alt i vårt land den civila och militära sjukvården från hvarandra skiljas, Eders Kongl.
Majit icke lärer finna liden inne att till pröfning företaga förslaget till förändrad organisation af Sundhets-Kollegium.
Då emellertid, efter hvad jag har allt skäl antaga, Landlförsvars-Komitén under riksdagens lopp inkommer med sitt underdåniga betänkande rörande den militära sjukvårdens ordnande, torde det i nåder vara mig tillåtet att framdeles få göra den hemställan om aflåtande af nådig proposition till Rikets Ständer om anslag till Mcdicinal-Styrelsen, hvartill omständigheterna må finnas föranleda.
I4io.
I det underdåniga förslag lill ordnande al den civila helsovården i riket, som Sundhets-Kollegium, på nådig befallning, under den 11 April 1659 afgaf och hvilket förslag blef af Eders Kongl.
Majit vid sistförflutna riksdag till Rikets Ständer öfverlemnadt, hemställde Kollegium, bland annat: utt 48 nya provincialläkare, hvardera med en lön af 1,500 R:dr riksmynt årligen, måtte anställas och inom länen fördelas; alt de 26 extra provincialläkarebéfaltningnrne i riket skulle på ordinarie stat uppföras, jemväl med årlig lön af 1,500 Ridr för hvardera; att för 15 vid olika län specificerade provincialliikarebeslällningar måtte, utöfver ordinarie lön, beviljas en efter omständigheterna lämpad löneförbättring, under benämning af tjenslgöringspcnningor; samt att åt en provincialläkare inom hvarje län malte uppdragas alt, jemte vården om eget distrikt, i egenskap af Förste Provincialläkare, hafva det allmänna inseendet öfver länets helsö- och sjukvårdsangelägenheter och derför åtnjuta ett särskildt arfvode af 1,000 Ridr riksmynt.
Sedan Rikets Ständer beviljat dels 30,000 Ridr till aflöning vid 20 nya provincialläkarebeställningar, dels 1,500
R.dr att såsom ijenstgöringspenningar fördelas till lika belopp mellan tre provincialläkare, hafva 19 af de nya beställningarne, efter det vederbörande sig yttrat öfver det vid anslaget fästade vilkor om skyldighet för kommunerna att åt läkaren anskaffa kostnadsfri bostad, hittills blifvit, enligt SundheUKollegii af Eders Kongl. Majit gillade förslag, inrättade i orter, der sådana be ställningar ansetts af behofvet mest påkallade, nemligen inom Norrbottens län 1, Vesternorrlands 1, Gefleborgs 1, Stora Kopparbergs 1, Wermlands 2, Stockholms 2, Södermanlands 1, Elfsborgs 1, Skaraborgs 1, Östergötlands 2, Jönköpings 1, Hallands 1.
Christianstads 1, Malmöhus 2 och Gottlands 1; äfvensom Eders Kongl, Majit, på förslag of nämnda Kollegium, funnit godt fördela anslaget till tjenst - MedieinalS ta len:
Anslag lill provincialläkare.
Ii 4 Bil N:o 7 d) till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 1. om Statsverket 1862 göringspenningar mellan en provincialläkare i Stockholms, en i Jemtlands och en i Norrbottens Ian.
Till beredande af ytterligare verkställighet ät 1859 Srs förslag har nu Sundhets-Kodegium, uti underdånig skrifvelse den 4 nästlidne Augusti, hemställt, att Eders Kongl. Muj:t täcktes till Rikets Ständer aflåta nådig proposition om följande anslag, nemligen: till löner för återstående 28 nya provincialläkare, å 1,500 R:dr . . 42,000: — n löneförhöjning åt de 26 extra provincialläkarne, u 500 R:dr. . 13,000: —— » tjenstgöringspenningar vid återstående, i nämnde förslag specificerade, 12 provincialläkarebeslällningar, tillsammans . 6,300: — » arlvoden åt en förste provincialläkare inom hvarje iän, å 1,000 R:dr 24,000: — Summa R:dr R:mt 85,000:
— I sammanhang härmed får jag underdånigst anmäla en af flere provincialläkare i riket till Eders Kongl Maj:t ingifven ansökning, alt, enär dessa tjenstemän saknade all utsigt till befordran och icke kunde genom för värfvad duglighet och erfarenhet i tjensten bereda sig någon hällre ekonomisk ställning än du vid inträdet i densamma erhölio, helst, i anseende lill provincialliikarnes många tjensteåligganden.
Ulbölle att genom enskild praktik förvärfva erforderlig bergning icke stöde dem i fika mån öppet som andre läkare, Eder* Kongl. Majit täcktes föreslå Rikets Ständer, att ifrågavarande läkares löner mätte, efter tio års af medicinalstyrelsen viii vitsordad tjenstgöring, höjas till 2.000 R:dr samt, efter ytterligare hm år, till 2.500
R:dr, eller till samma belopp som för adjunkter vid elementarläroverken är bestämdt; i anledning af hvilken ansökning Sundhets Kollegium blifvit höjd t och i underdånigt utlåtande den 15 sistlidne
Banco-Utskottets Betänkande, N:o 29. 11 21:o.
De af nuvarande privat-banker, som inom 1845 års slut antaga villkoren i 18, 19 och 20:de punkterna, erhålla förlängd octroij på 10 år ifrån och med 1845 års början: de öfriga icke. 22:o.
Ehuru prival-bank-sedlar ej, liksom Riks-Bankens, kunna såsom tvunget betalningsmedel antagas, förekommer likväl intet hinder för det medgifvande, att sedlar af privat-banker, som ingått på villkoren i 18, 19 och 20:de punkterna må i kronans uppbörd emottagas, under förbindelse för vederbörande Bank-Direclion och ställd säkerhet, att dess sedlar, sorn i uppbörd influtit, skola inlösas med Rikets gångbara mynt sist inom 14 dagar efter i hvarje fall erhållen underrättelse om beloppet.
Det förslag, som här ofvan är framstäldt till öfvervägande i sammanhang med discussionerna om reglemente för Rikets Ständers Bank, skulle bereda 2:ne väsendtliga fördelar: l
2:o att privat-bankernas rörelse skulle begränsas och betryggas, samt tillika de med deras sedel-utgifning förenade olägenheter, som nu af allmänheten öfrerklagas, undanröjas.
Öfrige detta ämne rörande motioner, hvilka Utskottet härvid tillika under behandling förehaft, äro, såsom varande af jemförelsevis mindre omfattning, för vinnande af mera redighet upptagne vid de punkter här nedan, till hvilka de bort hänföras; och förevarande Betänkande är till 12 Banco-Utskottets Betänkande, N:o 29. lättnad vid föredragningen inom Riks-Stånden uppställdt i följande trenne hufvudafdelningav nemligen: l:o Angående
Bankens kapital-öf verskott eder grundjond samt sättet för användande af ränte-vimterna.
2:o angående Bankens Lane- och kreditiv-rörelse; och 3:o angående sedel- utg if/lin gen samt Bankens metalliska kassa, l:a Afdelningen.
Angående Bankens Capital-öfver slott eller Grundfond samt sättet för användande af rante-vinsterne.
I detta ämne hav
Utskottet emottagit dels en inom Ridderskapet och Adeln väckt motion af Herr Rosenblad, Bernhard, som föreslagit, att med upphäfvande af 4 § i Lagen för Rikets Ständers Bank af den 1 Mars 1830, följande §§ mätte deruti införas: ”§ 4.
Bankens behållna kapital, efter afdrag af aila densamma åliggande skulder och förbindelser, skall utan inberäkning af dess fasta egendom och inventarier, utgöra Tio millioner R:dr Banco, efter 1830 års myntbestämnigs-värde, och pä så sätt att om något år minskning i denna behållning förefinnes eller uppkommer, skall bristen fyllas af först inflytande vinst. § 5.
Rikets Ständer ansvara i Sveriges Rikes namn och å Dess vägnar, att, under alla inträffande händelser, alla af Banken ingångna skulder och förbindelser skola blifva till fullo godtg jorda dels en inom Borgare-Ståndet af Herr C.
Berglund gjord motion, deruti, bland annat, yttras den åsigt, att Banken borde använda den behållna vinsten till silfver-uppköp; samt dels ett inom Bonde-Ståndet af Riksdags-fullmägligen Anders Jonsson från Östergöthland väckt förslag, att af Bankens behållna vinst eller 1843 års Bokslut 2,000,000 R:dr B:co mätte till Grundfondens förstärkande reserveras.
Med dessa förslag har Utskottet jemnfört den del af Herr Skogmans ofvanintagna motion, sorn angår Bankens grundfond; och får i anledning häraf anföra följande: Banco-Utskottets Betänkande, N:o 29. 13 Bestämmandet af berörde fond till den föreslagna summan af 10,000,000 R:dr betryggar allmänheten i afseende på Bankens förmåga att kunna uppfylla sina förbindelser, och någon fördelagtigare tidpunkt än den närvarande för att öka grundfonden till nämnde belopp, torde svårligen uppstå, enär Banken redan, i följd af Rikets Ständers bifall lill Utskottets memorial, N:o 17, eger uti kapital-öfverskottet, enligt 1843 års bokslut , 9,404,775 R:dr 18 sk. 6 rst. så att endast ...... 595,224: — 29 — 6 ■— af de under detta år ingående vinstmedel erfordras för att fylla summan till . . 10,000,000 R:dr.
Och då en utöfver
Bankens eget behof ytterligare fortsatt reservation af vinstmedlen skulle verka till antingen ökning af lånerörelsen eller minskning af den utelöpande sedelstocken; hyser Utskottet den öfvertygelse, att de å vinsterna uppkommande öfverskott, kunna, efter hvarje årsbokslut, tili Statens allmänna behof öfverlemnas.
Men på det att grundfonden må uppfylla det ändamål, som dermed afses, eller att kunna, då behof deraf göres, till bibehållande och förstärkning af Bankens metalliska kassa användas, tror Utskottet, att densamma bör beslå helst af sådane räntebärande papper, hvilka äro lätt realisable.
Banken eger för närvarande obligationer till ett sammanräknadt belopp af 4,333,000 R:dr. nemligen uti Riksgälds-kontorels .... 3,608,000: och uti Armeens Accords-Amorterings-fonds . . 725,000: säger 4,333,000:
Å de förra inflyta årligen, såsom kapital-afbetalning, 88,000 R:dr, hvarigenom desamma småningom skulle komma att förminskas, derest icke Rikets Ständer finna godt medgifva, att denna afbetalning finge upphöra sedan summan, såsom här nedan hemställes, blifvit nedsatt till ett jemnt belopp.
Svårigheten att erhålla räntebärande papper, hvilka äro användbara såsom bypolheker för de lån eller kreditiv, hvilka möjligen behöfva å utrikes ort upptagas, torde tillräckligen förklara anledningen till. den åsigt, att Banken bör söka att bibehålla nämnde obligationer.
På grund häraf tillstyrker Utskottet, det Rikets Ständer måtte besluta: 14 Banco-Vtskottets Betänkande, N:o 29. l:o. att Bankens kapital-öfverskolt eller grundfond skall, utan beräkning al Bankens fasta egendom och inventarier, utgöra en summa af Tio millioner R:dr Banko, hvadan möjligen inträffande kapital-förminskning under året af vinsten er sattes; kommande, i händelse af bifall härtill, Banco- och Lag-Utskotten att uppgöra och Rikets Ständers pröfning underställa förslag till den ändring i Lagen för Rikets Ständers Bank af den 1 Mars 1830, som deraf blifver en följd; hvarvid nämnde Utskott jemväl torde få afgifva yttrande öfver den af Herr Rosenbladgjorda framställning om ett tillägg uti åberopade 2:o. alt Bankens kapital-öfverskott eller Grund-fond skall, så vidt sig göra låter, till ett belopp af
Fem millioner Riksdaler Banko, bestå af obligationer, hvilka, ställde på längre förfallotid och löpande med minst 4 procent ränta, äro utgilna af Riksgälds-kontoret, Arméens Accords-Amorlerings-fond, Skånska Hypotheks-Föreningen, Bruksegares Hypotheks-kassa eller andre Verk och inrättningar, hvilkas obligationer Banko-fullmägtige anse lemna full säkerket. 3:o. att sedan beloppet af de Riksgälds-konlorets obligationer, som Banken redan innehar, blifvit genom kapital-afbetalningar nedsatt från 3,608,000 R:dr till 3,500,000 R:dr, alla vidare kapital-afbetalningar å dessa obligationer upphöra.
Och torde, om Rikets Ständer godkänna denna bestämmelse, Statsoch Banco-Utskotten få inkomma med yttrande, angående de förändringar i stylisalionen af berörde förbindelser, som med anledning deraf kunna anses vara af nöden.
Banco-Utskottets Betänkanda, N:o 29. 15 4:o att Banko-fullmägtige berättigas, att medelst anskaffande af något eller några af de i 2 punkten omförmälde räntebärande papper ersätta den minskning, som genom infriande af obligationer uppkommer, så att Banken i möjligaste måtto alltid förblifver innehafvare af lätt realisabla förbindelser, till belopp af 5,000,000 R:dr Banco.
Jemte åberopande af hvad Utskottet bär ofvan anfört i fråga otn sättet för användande af de öfverskott, som årligen kunna å vinstmedlen uppkomma, sedan ej mindre förvaltningskostnaderna och de utgifter, Banken kan få vidkännas i och för metalliska kassans bibehållande och förstärkning afgått, än äfven ersättning blifvit meddelad grundfonden för de deruti under året inträffade kapital-förluster; får Utskottet hemställa, 5:o att efter det Bankenskapital-öfverskott eller Grund-fond blifvit, genom inflytande vinstmedel uppbringad till ofvan föreslagna belopp af 10,000,000 R:dr Banco, återstoden af samma vinst, efter afdrag derifrån af möjligen inträffande kapital-förluster samt af alla kostnader för myntvärdets upprätthållande och för Bankens förvaltning m. m. årligen af lemnas till Riksgälds-kontoret, intill nästa Riksdag, enligt hvarje års bokslut.
Och varande af Utskottet härigenom besvarad den del af en utaf Herr Nordenankar, F. IV., väckt motion, som innefattar alt till undvikande så väl af frestelse till lånerörelsens ökning, som af rörelse-kapitalets förminskning i större mån, än silfver-utvexlingen medför, Banco-vinsten må lill Riksgälds-koptoret öfverlemnas, för alt i productiva anslag användas.
Under förutsättning att Utskottets nästberörde förslag vinner Rikets Ständers bifall, får Utskottet bär framlägga en förslagsberäkning öfver de tillgångar, hvilka, såsom en följd häraf, anses kunna af Riksgälds-kontoret för Statens allmänna behof disponeras.
Bankens behållna vinst, som efter 1843 års bokslut utgjorde 957,049: 21, 9, deruti inberäknade tillfälliga inkomster och kapital-vin - 16 Banco-Utskottets Betänkande, N:o 29. sier till elt belopp af 95,039 R:dr, antages för detta år komma att uppgå till 850,000 R:dr, hvadan, efter afdrag derifrån af den summa, som erfordras, för att uppbringa Grundfonden till 10,000,000 R:dr, Riksgälds-kontoret skulle af innevarande års vinst äga att påräkna omkring 250,000 R:dr.
Från och med nästa år, då den nu föreslagna förändrade regleringen af Bankens låne-rörelse vidtager, kan vinsten beräknas sålunda:
Inkomster: l:o Ränte-inkomster: a) För lån emot rörlig pant ......
100,000. b) „ emot inteckning i faslighet ....
250,000. c) „ kreditiver ........ 70,000. d) „ räntebärande papper . . . . . . 520,000. e) „ lån från Handels- och Närings-Disconten samt på publika papper ....... 150,000. 2:o Tillfälliga inkomster och kapital-vinster . 10,000.
Summa B:co R:dr 1,100,000.
Utgifter: l:o Ränte-utgifter: a) för äldre låne-Banco-obligationer b) „ nya upplåningar c) „ lånen hos Riksgälds-kontoret 2:o Förvaltnings-kostnad 3:o Välgörenhets-bidrag 4:o Afskrifningar och förluster Saldo, årlig behållning Summa B:co R:dr 1,100,000. ■— Det . 25,000.
5.000. — — . 13,000.
. 240,000. — — 8.000 9,000. — — Säger 300,000. — — . 800,000.
(Se sid. 64.)
Öfversigt af Bankens Discontrörelsc Utlåning på Namn oeh Reverser: 1 Stockholm 3,787,520 — 252,883 14 — 69,604 18 3 „ Götheborg . 1,343,040 _ — 90,769 42 — 30,649 47 - „ Malmö 797,570 — 52,026 38 3 16,702 34 1 S:r 5,928,130 — 395,679 46 3 116,957 3 4 Belåning af Adier och Publika Papper; 374,450 — — 8,546 10 — 404 35 10 „
Götheborg 295,290 — — 7,322 42 — 291 22 1 „
Malmö 3,600 — — 90 — — 1 24 — Sr 673,340 — — 15,959 4 — 697 33 11 Utlåning genom Handels- oeh Närings-Dtsconten: 1 Stockholm 4,316,300 102,619 8 1,191 30 9 „ Götheborg . 1,718,900 — — 41,612 44 — 452 17 10 „
Malmö 715,000 — — 17,133 16 — 79 1 6 S:r 6,750,200 — — 161,365 20 — 1,723 2 1 Under året utgifne Nya Lån.
FOrskolts-ränta.
Öfvcr-ränta
I ii fl n t ne osäkra Capital-fordringar.
Influlne Öfrerräntor å osäkra fordringar.
Fastighets- och Hyresmcdel.
Summa. 6,920 39 i 247 36 7,168 27 1,837 227 2,065 26 1,111 840 20 1,971 46 46 332,358 122,735 25 68,749 24 523,843 5 5 8,950 45 7,614 16 91 24 16,656 37 103,810 38 42,065 13 17,212 17 22 163,088 år 1 8 4 3.
Inkomsternas användande.
Aflöning och omkostnader.
Afdrag för inom linien förde Lån.
Ränta, tillagd Reservfonderne eller afsatt för j upplånte medel. 31,522 7 16,920 37 10,479 12 58,922 9 321 31 8 321 591 829 21 15,733 8,592 229 24,554 26 31 8 1,441 27 1 16 _l_ 441 3 7,756 7,756 30 11,025 897 30 44 11,922 44 Utredningen af f. d. Riks-Discont-Uerke t: Låne-Balancen, oförändrad sedan år 1839, utgör R.dr 8,985: 27. 8. till Banken öfverlemnad. 277,346 97,222 58,040 432,609 34 8,950 45 7,292 32 91124 6,343,295 2,289,431 1,293,046 16,335 6 3 92,194 11 I 40,338 16 17,191 149,723 1 Utestående Lån vid årets slut.
Säk ra.
Osäkra. 9,925,773 18 186,478 38; 4 163,326 27 6 1,800 351,605 17 10 317,916 5 64,792 19 46,229 428,937 28 283 29 10 2,254,778 873,281 339,200 3,467,260 20 41 11 283 41
Sak ra ansedd** men pä L-tg.sök ni i gar ocii Concursei beroende Font ringar, upptagne bland de vitt årets sint utestående Siik ra Län. 400,239 35 191,552'il 14,416,24 606,208 23 6,588 38 11,096'27 17,685 17 99,178 25,481 124,660 20 10 Banco-Utshollels Betänkande, N:o 29. 17
Det lärer dock, i afseende på denna beräkning böra anmärkas, att sedan återbetalning skett af de lån, Banken upptagit hos så väl Riksgäldskontoret, som allmänheten, vinsten torde för de kommande åren utöfver samma beräkning lemna ett öfverskott, motsvarande den ränta, som nu från Banken utgår för nämnde lån, samt att det är sannolikt, alt
Bankens läne-rörelse skall gifva en något högre afkastning än Utskottet i förestående beräkning upptagit.
Utskottet bör derjemte erinra, att Riksgälds-kontoret under nästa år bär, utöfver det öfverskott af vinsten för innevarande år, som icke erfordras för att fylla grundfonden till ett belopp af 10,000,000 R:dr, att påräkna den å
Diskont-rörelsen under detta år belöpande vinst, omkring 450,000 R:dr, hvilken dock, såsom i Diskontens låue-rörelse använd, icke lärer kunna, utan allt för stor rubbning, dragas utur nämnde låne-rörelse förr än ingående ränte-medel sådant medgifva. 2:a Afdelningen.
Angående Batikens Lune- och kreditiv-rörelse.
Enligt det för Bankens styrelse och förvaltning nu gällande Reglemente, bedrifves genom Banken och den derunder lydande Banko- samt Handels- och Närings-Diskonten följande ullånings-grenar, nemligen: J :o Belåning af guld och silfver, arbeladt och oarbetadtj som är försedt med Svensk kontrollstämpelSvenska och Holländska Specie-dukater samt guld- och silfver-medailler, jemnlikt 150 med 154 §§ i åberopade Reglemente.
Denna låne-rörelse, för hvilken något Circulalions-kapital icke blifvit afsatt, har under de sednare åren varit i jemnt stigande, och utgjorde beloppet af utestående lån den sista
December nästlidet år 388,659 R:dr Banko. 2:o Belåning af koppar, jern och andra vågförde ejffecter, hvarom uti U)6 med 161 §§ af Reglementet handlas, är icke eller inskränkt inom något bestämdt maximi-belopp och har med hvarje af de sednare åren ökats samt uppgick enligt nästlidne års bokslut till: Bih. till R.
Prof. 1844. 6 Sami. 1 Afd. 12 Haft. 3 18 Banco-Utskottets Betänkande, N:o 29, i Stockholm ....... 1,589,975: 22. 8. i Götheborg ....... 1,0/2,550. — -— Tillhopa R:dr 2,062,525: 22. 8. 3:o Belåning af tackjern, på grund af 162 och 163 §§ i Banko-Reglementet, har ej ilrågakornmit förr än under innevarande år.
Någon fond för denna belåning finnes icke. 4:o Utlåning mot pant af Bäne-Banko-obligationer, besörjd i enlighet med 164 och 165 §§ i Reglementet, är begränsad inom summan af utevarande sådane obligationer och utgjorde vid 1843 års slut 93,894: 10. 7. 5:o Utlåning emot inteckning i fast egendom och återbetalning i silfver, enligt Reglementets 166 §, har numera upphört, hvadan de ingående kapital-afbetalningarne icke åter i denna väg utlånas.
Beloppet af dessa lån utgjorde ultimo
December 1843 R:dr 482,959: 13. 10.
B:ko. 6:o Utlåning till Studer och korporationer eger jemnlikt 169 § i Reglementet hädanefter ej eller runi, i följd hvaraf de, genom ifrågavarande utlåning, inflytande kapilal-afbelalningar för andre ändamål användas.
Utestående summan uppgick vid nästlidne års slut till 59,309: 47. 1.
Banko. 7:o Utlåning inot inteckning i fastighet och återbetalning i sedlar samt, belåning af intecknade på Banken transporterade skuldebref, bedrifves likmätigt 170 och följande §§ i Banko-Reglementet med ett circulalions-kupilal af 5,500,000 R:dr B:ko, som vid 1843 års utgång var så nära medtaget, att utestående beloppet af dessa lån, enligt nämnde års bokslut, utgjorde 5,492,016: 34. — 8:o Lån-understöd medelst kreditiv. a) till Riksgälds-Kontoret, enligt 178 § i Reglementet, å 1,000,000 R:dr R:ko, för liqviden af Stats-fyllnads-summan och för bestridandet af öfrige kontoret ålagde utbetalningar. b) till Kongl. Kommerce-Kollegii Diskont, likmätigt Reglementets 179 §, å 1,500,000
R:dr för manufakturernas och Fabrikernas understöd; c) till Jern-kontoret, jemnlikt 180 § i Reglementet, å 600,000 födr B:ko till bruks-rörelsens nytta och båtnad; d) till Faldu Bergslag, enligt 181 §> å så kallade kopparsedlar till ett belopp af högst 3,000 Skeppund råkoppar.
Utgilne lån på dylika sedlar utgjorde, enligt 1843 års bokslut, 46,396 R:dr 34 sk. 9 rst B:ko; Banco-Utskotlets Betänkande, N:o 29.
19 e) lill Stockholms Stads Brandforsäkrings-kontor, jemnlikt 182 § i Reglementet, till belopp af högst 33,333 R:dr 16 sk. B:co. Detta kreditiv är icke begagnadt. f) till SparBankerna i Rikets på grund af 183 § i Reglementet, till belopp af högst 50,000 R:dr för Stockholms, 20,000
R:dr för Götheborgs, och 10,000 R:dr för en hvar af de öfrige Spar-Bankerne.
Ifrågavarande kreditiv-rättighet har, efter hvad bokslutet för 1843 utvisar, endast blifvit begagnadt af följande Spar-Banker till nedanupptagne belopp, nemligen:
Malmö .... 10,000.
Lunds ■ • • • 6,600.
Christianstads . . . 10,000. 26,600. g) till Hypotheks-Föreningar och Privat-Banker för Spanmåls-belåning, enligt 184—190 §§ i Banko-Reglementet, med högst 300,000 R:dr till hvar och en af de förra och högst 150,000 R:dr till hvardera af de sednare.
De på grund af berörde föreskrifter beviljade kreditiv äro: till Skånska Hypolheks-Föreningen å . . . 300,000.
— — „ Bruksegares Hvpotheks-kassa ..... 300,000.
Sgr 600,000 B:ko. 9:o Belåning af adier och publika papper, jemnlikt 200 med 204 §§ i Reglementet.
Den härtill anvisade fond utgör väl, likmätigt först åberopade §, 500,000 R:dr Banco, men har, på sätt Banko-fullmägtiges till Utskottet algifne berättelse, sidd. 47—49, utvisar, genom öfverllyttning till andra låne-rörelse-grenar blifvit förminskad tili det belopp, som 1843 års bokslut upptager eller 437,000 R:dr B:co. 10:o Utlåning på namn och reverser med omsättningsrättj genom BankoDiskonten samt Läne-kontoren i Götheborg och Malmö, på grund af 205—209 §§ i Banko-Reglementet.
Ordinarie-fonden för denna rörelse är bestämd till - •