Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Tali hvarmed Lagkunskapen är belastad, och hvarigenom stundom större motsägelser kunna uppkomma, än de brister äro, som inan velat afhjelpa; så finnér Jag säkrast och bäst vara, att de ytterligare stadganden, hvilka kunna anses böra göras i det nu i fråga varande ämne, granskas, pröfvas och antagas, i sammanhang med de flere dermed gemenskap egande föreskrifter, hvilka komma att inflyta i den nya Civila Lag, hvilken är under omarbetning, och låter således Eder ifrågavarande Skrifvelse öfverlemnas till Lag-' Komittéen.
Maj:ts Tal till Rikets Ständer angående Sanction å Lagfrågor, uppläst pä Riks-Saleu i Stockholm den 73 Juli 1818.
[Välborne, Adle och Välbördige, Ärevördige, Vördige, Vällärde, Äreborne, Förståndige, Välaktade, Hedervärde och Redelige, Gode Herrar och Svenske
Skrifvelse af den 6 nästledne Junii, håfven J, Gode Herrar och Svenske Män, yttrat Eder anse en tillsyn be - Konungens Nådiga Tall 373' höflig i afseende på handhafvandet af Författa ningarne angående lättjefulle och oordentlige, samt dymedelst, eller ock genom föröfvade brott, oeh derföre undergångne bestraffningar, syssellös!? personers användande till allmänt arbete ■vid Arbets- oeh Förbättrings-Inrättningarne, elller, .i brist af utrymme derstädes, å Fästningarna, 1 medelst' hvilken tillsyn öfverskridandet af de i dessa Författningar utstakade gränsor kunde afböjas, och så väl enskildt lidande, som Sta-; tens betungande med onödiga kostnader, före-1 lommas. * Sedan Jag, i detta ämne, inhämtat yttrande af Justitioe-Cantzleren jemte flere härvarande Landshöfdingar, och äfvenväl hort Högste Domstolen, samt Mitt, Stats-Råd, har Jag funnit något tillägg, eller förändring, i de härom, tid efter annan, utkomne nu gällände Författningar ej erfordras; och Jag hyser den förmodan» så val, att anledningarne till klagan öfver missbruk af dessa Författningar redan upphört i de Orter, der JLän.-Correctior^hus- elier Arbets-In-i rättningar kommit i stånd,, sorn ock, att de än vidare skola försvinna, om sådana inrättningar, efter gifne anmaningar och föreskrifter, i öfriga lärn vinna fullbordan.
Jag har alltså endast till Justitioe-Cantzleren, öfverlemnat, alt tillse efterlefnaden af ifrågavarande Författningar» och att de ej missbrukas, eller öfverträdas; dervid jag tillika fästat den befallning, att närmare göra sig underrättad om förhållandet och o.rsakerne, hvarföre i flere Fän sådane Arbets- och Corrections - hus ännu icke blifvit inrättade s samt derom till mig med yttrande inkomma.
Konungens Näiliga Tal.
Vidare håfven J, Gode Herrar och Svenske
Män, uti underdånig Skrifvelse af den 29 sistlidne
Maj, förmält,att med den i all
Lag antagne grund, det en hvar, som i någon sak egde del, eller lede af dess utgång nytta eller skada, icke vore behörig
Domare öfver sin och andras rätt, J ansåge det ej vara förenligt, att de Statens Embets-Verk, som afsluta Contracter om Arrenden af Kronans Lägenheter, eller om Leverericer af varor och persedlar rn. rn., äga uti fastställda Instruktioner sig tillagd rättighet, att tiorna i vissa förekommande frågor, hvadan J undevdånigst föreslagit en sådan Författning, att hädanefter, vid uppkommande tvist om uppfyllande eller tolkning af Contract eller Afhandling, ingången, å ena sidan, på Kronans vägnar, af Allmänt Embets-Verk, och, å den andra, af enskild person, saken borde, efter stämning, vid vederbörlig
Domstol göras anhängig, och derifrån, på det i allmänna Lagen Stadgade sätt, fullföljas.
Sedan Jag häröfver inhämtat Högsta Domstolens och Stats-Bådets underdåniga Utlåtande, har jag väl funnit grundskälet för den af Eder föreslagne förändring vara så fast och ostridigt, att dess godkännande och antagande otvunget af samma egenskap måste följa; men, vid närmare besinnande af härmed gemenskap egande omständigheter, har Jag dock ansett ovedersägligt, att verkställighet af den ifrågasatta Författningen icke, med bestånd af Kronans säkerhet, och allmänt bästa, kan vidtagas, utan i förening med atskillige andra förändringar, dels i afseende på Rättegångs-Ordningen, dels äfven af Fö - Konungens Nådiga Tal. 375 reskriftertle för Administrativa Styrelse-Verken.
Och för den del af Ifrågavarande amne, som rörer Krigs-Collegii Contracter om .Leverencer, på hvilkas fullgörande Arméens och Försvais-anstahernes bästa i hufvudsaklig mon beror, kan, i saknad af Reserv-Anslag, ingalunda antagas en förändring, ledande lill mera omgång och försvårade medel, att förmå vederbörande Contrahenter till uppfyllande af åt agne förbindelser.
I afseende på de betänkligheter, som sålunda möta, och för att bereda ett mera fullkomnadt helt, vill Jag, innan något i detta ämne stadgas, till afbrytande af den närvarande länge följda ordningen , afbida ej mindre de yttranden och förslag, som I,ag-Committéen kan meddela, än fortgången och en vidare fullbordan af det arbete, som har till ändamål förbättringen af den administrativa ordningen; hvarefter ämnet torde vinna den mognad, sorn nu saknas, osh utom hvilken äfventyret af nyttans förfelande framstår.
Af Eder är äfven i underdånig Skrifvelse af den a innevarande Julii, föreslagit, uppå anförde skäl, att Stadganderne angående Enskiften och Storskiften mätte uti en Författning till fullkomlig enhet och likstämmighet sammanfogas, samt vissa af Eder antagne allmänna grunder dervid följas, och en serskild
Rättegångsordning för dylika ärender föreskrifvas, enligt hvilken Egodelnings-Piätter blefve inrättade , för att handlägga och pröfva nämnde mål, sorn derifrån till Kongl. Majit finge fullföljas.
Då redan ett Förslag till förbättrad Stadga '3 7 &
Konungens Nådiga Tali angående Enskifta och Storskiften samt Eandtmätare-väsendet i allmänhet , blifvit af visse Comiterade utarhetadt , och till KammarCollegii underdåniga utlåtande dfverlemnadt; vill Jag ock låta tillställa bemälte Collegiuna Eder underdåniga Skrifvelse, för att deröfver, i sammanhang med det förut dit remitterade Förslag, dess yttrande afgifva; och kommer jag sedermera i tillfälle,, att beslut öfver ämnet i hela dess vidd fatta och utfärda.
Ytterligare håfven J, genom underdånig Skrifvelse af den 29 sistledne
Maj, med afseende derå, att det nu stadgade straff för öfverträdelse af förbudet mot tryckta eller graverade Invisningars utfärdande, såsom hänfördt till hvad angående falsk myntning är stadgadt, icke vore lämpligt, eller svarande emot förbrytelsen* natur, förslagit sådan Författning:
Att den, som. hädanefter beträdes med lifgifvande af tryckta eller graverade Assignationer eller Invisningar,1 ställde på enskildte personer, skulle, jemte skyldighet, att gälda deras innehall, första gången böta deras dubbla belopp, och andra gången, med ytterligare fördubbling af böterne, tillika anses hafva förverkat medborgerligt förtroende , samt således hvarken få deltaga uti, eller komma under omröstning vid val till allmänna befattningar, som af ett sådant förtroende berodde, och att dessutom, denna senare gång, hans namn och straff borde i Allmänna Tidningarne kungöras, samt böterne, vid hvarje tillfälle, blifva Angifvarens ensak.
Uppå Högste Domstolens och Stats-Rådets Konungens Nådiga Tali 377 underdåniga tillstyrkande, har Jag lemnat Mitt bifall till hvad J sålunda föreslagit, och later, i likhet dermed, Författning utfärda.
Härförutan är af Eder, medelst underdånig Skrifvelse af ilen ro nästledne Junii, uppå anförde grunder, föreslaget, att utgifvande af händskrifne Invisningar eller Assignationer , till Innehafvaren, eller viss Man eller Ordres, ställde, hädanefter icke ina vara tillåtet på ringare Summa än roo R.dr Banko, och att derjemte måtte föreskrifvas, det alla nu i omlopp varande Invisningar borde, inom Atta månader efter Författningens kungörande, vara inlöste;.
BIHANG TILL saima®! aaimåsiiDiHs PROTOKOLL VID ./ Lagtima Riksdagen i Stockholm Åren 1853 och 1854.
FÖRSTA SAMMAREA. lsla Afdelningen: Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner och Skrifvelser, jemte Utdragen af de inför Kongl. Maj:t uti Stats-Rådet i ämnet förde Protokoll. - .. .. • - - >\ .J. J ... . ‘. v .•
. i iYd tit»o ^nstoYlv.m^os-i «i,,vy.v , .-.V.iv,, • .V-M-rf*; ■ '• ■ ‘ 11 : t - ■■:■'. »1 . ■_ 1. ... iX . ' JkvWiOi^ v vi--...-., KONGL.
MAJ;TS Nådiga angående Statsverkets tillstånd oell I»eliof. Gifven Stockholms Slott den 16 November 1853.
TRYCKT HOS ISAAC MARCUS, 1853.
Uaytt Nåd.
Prop. om Statsverket i SS 3. 3 M:o 1.
Ank. till Exp. Utsk. d. 8 Dec. 1885, kl. S e. m. Kongl. Maj:Is Nådiga Proposition till Rikets Ständers Stats-Utskott, angående Siats-Verkets tillstånd och behof; gifven Stockholms Slolt den 16 November 1853.
I öfverensstämmelse med Grundlagens bud afgifver Kongl. Maj:t härmed Dess Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, hvarvid, i afseende på de årliga ordinarie och extra ordinarie inkomsterne, Kongl.
Sig böra antaga beräkningen på nedanstående säll:
Ordinarie eller Ständiga Inkomster. t:o. Ordinarie Räntan.
Del beslut, Kongl. Majit, i öfverensstämmelse med Rikets Ständer, redan fattat, rörande grundskatternas förenkling, afser, lika litet som de förslag, Kongl.
Majit vid denna Riksdag, i sådant hänseende, till Rikets Ständer aflåter, någon förhöjning eller förminskning uti beloppet af ordinarie räntan, hvarför beräkningen derutaf bör göras på grund af de förflutna årens erfarenhet.
Den del af ordinarie räntan, som är indeld att utgå till vissa Tjenstemän, Stater eller Inrättningar, och hvars värde således icke inverkar på beräkningen af de till öfriga Statsbehof för handen varande tillgångar, upptogs af Rikets Ständer vid sednaste Riksdag lill 1,690,1200 Riksdaler.
Fastän Kongl. Majit uti särskild Nådig Proposition föreslår Rikets Ständer attSalpeter-hjelpen i Småland hädanefter må utgå endast efter kronovärdi, samt dessutom några förändringar rörande vissa mindre betydande anslag förekomma, kan likväl äfvenledes nu vid de beräkningar, som ega rum öfver Statsverkets tillgångar, enahanda summa, som för närvarande är beräknad, antagas utgå med Biko Ridr 1,690,200:
Den till Stats-Verket i allmänhet inflytande eller Kronan behållna andelen af ordinarie räntan uppgick år 1847 till .... ltidr 607,701: » 1848 » 610,827: » 1849 » 615,791: » 1850 » 617,317: » 1851 » 625,160:
R:dr 1,690,200: Bilt. lill II.
JSS3 &
ISS3.
I Sami. t Afd. 1 Haft. l 4 Kongl.
Prop. om Statsverket 1883.
R:dr men Lief, i anseende till de vid sednaste Riksdag skedda öfverfljttningar, af Rikets Ständer då beräknad till 668,450 R:dr.
Enär förenämnda öfverflyttningars belopp beräknades till utöfver 70.000 R:dr, och den förminskning, som genom förändring af sältet för Salpeter-hjelpens utgörande i Småland skulle uppkomma, ej uppgår till mera än vid pass 16 å 17,000 R:dr, kan nu med säkerhet af denna titel beräknas en inkomst af ... 2:o. Afrads-S'p anma len har år 1851 utgjort 43,799 tunnor, hvaribland 1,279 Hafre.
Dess belopp kan med säkerhet antagas till alt motsvara 43.000 tunnor Råg och Korn; värdet derå å 6 R:dr pr tunna utgör . . . 3:o. TiondeSpanmålen.
Den del häraf, som är anvisad till visse Tjenstemän, Stater och Inrättningar, beräknades af Rikets Ständer vid sednaste Riksdag till 104,520 tunnor och upptogs till ett värde af 6 R:dr tunnan, hvilket fortfarande kan beräknas, utgörande en summa af . . Den Kronan behållna andelen af Tiondespanmålen beräknades vid sednaste Riksdag af Rikets Ständer till 18,200 tunnor å 6 R:dr, eller 109,200 R:dr.
Den har utgjort år 1847 16,856 tunnor » 1848 17,041 » » 1849 17,599 - » » 1850 17,200 » » 1851 17,208 » men till följe af vid sednaste
Riksdag beslutad öfverflyttning af någon del förut indeld Tionde kan denna tillgång äfvenväl nu beräknas till 18,200 tunnor å 6 R:dr .. 4:o.
Tion de-Sp anni als lösen efter bestämda priser beräknades vid sednaste Riksdag till
R:dr 4,400:
Den bär utgjort år 1847 4,226: » 1848 4,137: » 1849 4,137: » 1850 4,450: » 1851 4,605:
Och kan således lämpligast upptagas fortfarande lill oförändrad summa . . 5:o. Arrendemedel af Kungsgårdar och andra lägenheter, som vid sednaste Riksdag beräknades till 128,000 R:dr, hafva utgjort: i penningar 1 i spanmål år 1847 15,181 R:dr 16,420 t:r » 1848 24,793 » 15,471 » » 1849 40,033 » ......
15,708 » »r 1850 29,229 » 16,472 » » 1851 26,482 » 16,656 » Kongl.
Majit anser förenämnde beräkning kunna antagas, äfven för nästföljande Statsregieringstid, med 6:o. Silfver-Tionde, Myntarelön och Slagskatt, som under de fem åren 1847—1851 i medeltal uppgått till 10,931 R:dr, kan i beräkningen för nästa Statsreglering med säkerhet upptagas till i 1,690,200: 678,000: 258,000: 627,120: 109,200: 4,400: 128,000: 10,500:
Transport R:dr 3,505,420: Kongl.
Prop. om Statsverket 4833.
Transport R:dr 3,505,420: 7:o.
Koppar-Räntan har utgått år 1847 med 486 Skepp, försålde till 65,997 R:dr » 1848 — 558 — — 68,254 ..
» 1849 — 594 — — 77,700 » » 1850 — 655 - — — 83,080 » » 1851 — 636 — — 82,591 >» Tillverkningen är i betydligt stigande och priset derå har jemväl sednaste tiden varit högre än förut, hvarföre denna Statsinkomst synes kunna fullt beräknas till 82,000:
Skulle Rikets Ständer lemna bifall till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om framtida nedsättning uti afraden utaf Fahlu bergslag för Stora Kopparberget, torde likväl, då slutliga verkställigheten ej kan ega rum utan bergslagets medgifvande, någon, minskning härutaf knappast föranledas under tiden för nu skeende Statsreglering. 8:o.
Tionde- och Hammarskatls-jern, beräknadt vid sednaste Statsreglering till en inkomst af 68,000
R:dr för det förra och 84,000 R:dr för det sednare, har uppgått Tiondejernet år 1847 lill , . . . 9,266 Sk:pd. )) 1848 » . . . 9,490 )) )) 1849 » . . 11,251 » )) 1850 » . . 12,695 )) » 1851 » . . . 12,615 )) Hammarskattsjernet 0 ar 1847 )) . . . 6,047 )) » 1848 )) . . . 6,114 )) » 1849 » . . 6,072 » * » 1850 » . . 6,415 )) » 1851 » . . 6,885 )) 1 anledning af Rikets sednast församlade Ständers underdåniga anhållan, det Kongl. Maj:t, efter utredning af förhållandet i afseende å bergshandteringens ställning, samt efter pröfning, huruvida tionde-tackjerns-afgiften skulle kunna förhöjas till det belopp, hvarmed den före år 1844 utgått, måtte till Rikets Ständer härom aflåta Nådig proposition, har Kongl. Maj:t i ämnet hört Dess och Rikets Bergs-Kollegium, som, efter att från samtlige Bergmäslarne i Riket hafva infordrat yttranden om jernhandteringens verkliga tillstånd i olika orter under de tre sistförflutna åren, med underdånigt utlåtande rörande denna fråga till Kongl.
Maj:t inkommit.
Uti berörda underdåniga utlåtande har Kollegium hufvudsakligen fästat uppmärksamhet derå: att tiondejerns-afgiften länge varit erkänd såsom ej allenast den tyngsta af de llerfaldiga skatter, som belasta jernhandteringen här i landet, utan ock såsom varande högst ojemnt fördelad; att kol- och spanmålsprisens, under sednare liden fortsatta, stigande under i allmänhet ganska låga eller fallande pris å så väl tackjernet, som del lill export ämnade stångjernet, nogsamt vittna om jernhandteringens nuvarande missgynnande ställning, hvilken, i anseende till de oftast gängse låga prisen å den Engelska stora jernmarknaden och den täflan med främmande länders ökade tillverkningar, som deraf föranledes, i sjelfva verket är sådan, att, efter Kollegii åsigt, snarare afskaffandet af all ordinarie beskattning å Svenska Transport R:dr 3,587,420: c, Kongl.
MojUs Nåd.
Prop. om Statsverket 48S3.
R:dr 3,587,420: jernhandteringen borde ifrågakomma, än någon slags tillökning i de nuvarande skatterna å denna i allmänhet föga lönande näringsgren, samt att omständigheterna snarare antyda på försämring, än de gifva anledning att emotse någon förbättring i bergsmännens och bruksegarnes ställning såsom näringsidkare; hvadan och då för öfrigt kändt är, dels alt, under den sednare tiden, många betydliga bruksegendomar icke utan största svårighet kunnat till relativt låga priser afyttras, dels äfven att redan ett icke obetydligt antal bruksegare likasom täflat att begagna sig af den dem sistlidet år medgifna tillåtelsen alt, emot befrielse från belöpande ulskylder, på bestämd lid nedlägga antingen hela smidet eller ett visst antal stångjernsverkslädet vid sina bruk, Kollegium ansett sig böra tillstyrka, att bergsmän och bruksegare i allmänhet, som, med undantag endast för de på Dannemora malmfång grundade Vallonverken, omöjligen i längden kunna bära de dem ålagde dryga skatterne af alla slag, hädanefter åtminstone måtte få tillgodonjuta ali deri nedsättning i tiondejerns- och hammarskatts-utskylderne, som af jernhandteringens närvarande bekymmersamma ställning påkallas.
Med afseende häruppå och då, efter hvad sålunda blifvit utredt, jernhandteringen fortfarande är uti en ställning, som Kongl.
Maj:t anser fordra någon eftergift af, under lyckligare förhållanden, densamma ålagde beskattning, föreslår Kongl. Maj:t nu Rikets Ständer att nedsätta Tionde-TackjerttsSkalten med en tredjedel, och i öfverensstämmelse dermed beräkna denna afgift till 8,400 Sk:pd k 5 R:dr 32 sk 47,600:
Hvad angår Slångfernssmidet och Jern m an v faktur-v er kan, så anser Kongl.
Majit lindring uti beskattningen derå böra ske genom förminskning uti denna näringsgren för närvarande ålagde Bevillning, och vill derföre fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på billigheten deraf, att, vid nu förestående, förnyade pröfning af grunderna för sådan bevillning, dessa måtte bestämmas på ett säll, sorn för uäringsidkarne blir mindre betungande än det närvarande.
Af delta skäl uppföres Hammafskattspriset till det belopp, hvartill skatten i medeltal uppgått, eller 6,300 Skipd ä 14 R:dr 88,200: 9:o.
Aluntionden, som under åren 1847—1851 i medeltal uppgått lill 573 R:dr, torde lämpligast böra bibehållas vid förutvarande beräkning lill 500: 10:o.
Svafvelbruk,slinnden, som under åren 1847—1851 i medeltal uppgått till 056
R:dr och varit uti jemnl stigande, kan med säkerhet dre räknas till 950: ll:o.
Mati la
Isp ari tungarn e, beräknade vid sednasle Riksdag till 350,000 R:dr, hafva utgjort år 1847 345,466: » 1848 ..*... 351,470: » 1849 355.533: d 1850 358,613: ». 1851 360,902:
Enär folkökningen fortgått och mantalspenningarnes summa derigenom årligen ökats, synes denna Statsinkomst böra beräknas till det belopp, hvartill den det sistnämnde året uppgått, ellör i rundt tal till 360,000: !2:o. Bötesmedel, beräknade vid sednasle Statsreglering lill 35.000
R:dr, hafva åren 1847—1851 i medeltal utgjort 38,823 R:dr årligen; men Transport R dr 4,084,670: \ Kong].
Prop. om Statsverket 1833.
Transport 4,084,670: enär beloppet är beroende af ganska ovissa förhållanden, torde förra be - räkningen böra bibehållas lill 35,000: 13:o.
Kavalleri-Regementernas Häslva/cans-Spanmål, uppgående till 22,250 tunnor, beräknas likasom förut ä 0 R:dr lill 133,500; 14:o.
Rotevakans-afgifter utgå för 385 nummer vid Skånska Infanteri-Regemenlerna med 6 tunnor spanmål för hvarje nummer 2,310 tunnor å 6 R:dr >13,860: 15:o.
Tillfälliga Rotevakans- och mötesafgifler, vid sednaste Riksdag beräknade till 4,500
Ridr, halva åren 1847—1851 i medeltal årligen utgjort 5,870 R:dr och kunna med säkerhet beräknas till . . 5,600: 16:o.
Under benämningen Rotefrihels-afgifter af oroterad, men ordinarie rotering underkastad jord, hafva, allt sedan år 1841, bland Statsverkets inkomster upptagits de vakans-afgifter, hvilka erlagls af den i sednare lider inroterade jorden.
Maj:t låter, i öfverensstämmelse med Nådigt förklarande vid nja Roteringsverkets fastställande den 8 October 1851, likaledes nu uppföra denna inkomst med särskildt beräknadt belopp och under särskild titel, hvilken dock torde böra förändras lill vakans-afgifter af nyroterad jord.
Deraf beräknades vid sednaste Riksdag en inkomst af 28,000 R:dr, men, enär den åren 1847—1851 uppgått årligen i medeltal till 30,371 R:dr, kan inkomst-titeln nu beräknas till jemnt 30,000: 17:o. Rotevakansafgift af utsockne frälsehemmanen i Halland, beräknad vid sednaste Riksdag till 10,000
Rdr, har i medeltal under åren 1849 —1851 utgjort 11,161 R:dr, och kan således nu beräknas till . . . , . 11,000: 18:o.
Fourage-af'gift af indeldla Kavalleriet är vid sednaste Riksdag beräknad till 32,300
R:dr; och då ännu ej någon längre erfarenhet visat annorlunda belopp, sLutföres denna summa äfven för nästa statsreglering med . 32,300: 19:o.
Tross-passevo/ans-afgift är vid sednaste Riksdag beräknad till 17,680 R:dr och utföres jemväl nu till samma belopp 17,680: 20:o.
Båtsmans-vakans-afgift beräknades vid sednaste Riksdag till 32.000
R:dr, och har åren 1847—1851 i medeltal årligen uppgått till 36,770 R:dr; kan således nu beräknas till 36,000: 21:o. Krut- och Salpeler-försäljnings-medel beräknades vid sednaste Riksdag lill 105,000 R:dr, samt hafva uppgått: år 1847 till 125,890: » 1848 »> 126,729: » 1849 » 110,987: » 1850 » 117,582: » 1851 ....... 122,356:
Då medeltalet häraf utgör 120,709 R:dr, anser Kongl. Majit alt denna Statsinkomst för nu blifvande Slatsregleringstid kan beräknas lill .... 120,000: 22:o.
Kontrall-stämpel-medel äro vid sednaste Statsreglering beräknade till 10,500 R:dr, men bafva åren 1847—1851 i medeltal ärligen uppgått till 12,813 R:dr, och kunna således nu beräknas till 12,000: - 23:o.
Bak- och Lots-mcdel, vid sednaste Statsreglering beräknade till 85.000
R:dr, hafva utgjort: år 1847 96,293: » 1848 85,460: Transport R:dr 4,531,610: s Kongl. Majtfs*Nåd.
Prop. om Statsverket i8S3.
Transport 4,531,610: år 1849 » 92,176:
» 1850 .» 99,089: » 1851 » 115,156: — — Tilltagande handelsrörelse har visserligen ökat denna inkomst-titel be tydligt utöfver det förmodade beloppet, men då hela inkomsten anslås till de med Lots- och Fyrings-väsendet förenade utgifter, samt dess ökade belopp dessutom - till en ej obetydlig del beror af förhållanden, som lätt kunna förändra sig, torde beräkningen nu ej böra höjas utöfver 95,000: 24:o.
Danska fyringsmedel, som utgå med 10,000 R:dr Hamburger Banko, beräknas till 26,630: 25:o. Ersättning af
Ko nvoy-Komm iss aria te t för aflöning af Beskickningen i Turkiet beräknades vid sednaste
Riksdag/till 14,800 R:dr och utföres nu till samma belopp 14,800: 26:o.
Observationsjneclel, beräknade vid sednaste Riksdag till 14,000 R:dr, hafva under åren 1847—1851 i medeltal årligen ingått med 12,693 R:dr; men enär denna inkomst är ganska obestämd och år 1851 ej utgjorde mera än 7,496 R:dr, så utföres den endast med 10,000: 27:o.
Extra medel och uppbörder, beräknade vid sednaste Statsregleringar till 18,000 R:dr, hafva likväl åren 1847—1851 i medeltal årligen ej uppgått till mera än 12,683 R:dr.
Då härtill lägges beloppet af Hofrätternes Revisions-skillingar, hvilka för år 1852 kommit Statsverket såsom besparingar till godo med 7,466 R:dr 32 sk., men framgent böra såsom inkomst upptagas och lämpligast torde införas under denna inkomst-titel, så kan densamma derefter beräknas till 18,600: 28:o.
Intressemedel hafva i medeltal utgjort 3,360 R:dr och upptagas derföre till detta belopp 3,360: Summa Ordinarie eller Stutidiga Inkomster R:dr 4,700,000:
Extra Ordinarie Inkomster. ' hvilka, enligt 60 § Regeringsformen, såsom bevillning utgå: 29:o.
Tullmedlen:
Inkomsten af dessa medel, som vid sednaste Stats-reglering beräknades till 4,530,000 R:dr, hvaraf 800,000 till stat och omkostnader m. m., har utfallit på nedanstående sätt:
Brutto upp- Afkorta ingar, Restitutioner, Spanmåls- Statsverkets l börd.
Stat och om- kostnader. tull. behållna vinst.
År 1848 4,966,193 1,016,977 8,457 3,940,759 1849 5,270,911 1,069,324 27,269 4,174,320 „ 1850 4,919,805 1,029,157 130,059 3,760,589 1851 5,564,091 1,023,069 383,680 4,157,342 „ 1852 5,549,947 1,036,802 368,641 4,144,504 Medeltalet Kongl. Maj.ls Nåd.
9 Medeltalet af uppbörden liar således uppgått till årligen 5,254,189 R:dr, sorn, obe’räknadt spanmålslullen, lemnat en för Statsverket disponibel behållning i medeltal årligen af något utöfver 4 millioner R:dr.
Men, i anseende till det, i mon af handelsrörelsens stigande eller minskande, ombytliga beloppet af lulluppbörden, och till följe af de nedsättningar uti en del tuliafgifter, sorn Kongl.
Majit anser nödiga och hvarom särskild Nådig proposition till Rikets Ständer afgifves, föreslår Kongl. Majit nu Rikets Ständer, att beräkna denna Statsinkomsts netto-behållning för blifvande Statsreglering till .
R:dr 3,850,000: och alt upptaga till stat och omkostnader, resti tutioner, afkortningar m. in. förslagsvis . . . 1,000,000: samt således uppföra tullmedlen, förutom tullafgif terna på inkommande spanmål, till en summa af ... .
R:dr 4,850,000: — — 30:o.