Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stadens inkomster utgöras af tolag, mätare- och vägare-penningar, ersättning för källarfrihet, gerningsören af de socknehandtverkare som bo fyra mil nära staden, arrende af stadskällaren, andel af auklionsprovisionen, sakören och böter, marknads-stånds-penningar, arrende af stadens donerade jord, tomtören m. m., och af hvilka inkomster besörjes underhåll af stadens publika lins och byggnader, broar, kajer och torg, aflöning till magistraten och dess tjenstemän, m. m.
Staden äger ett för bandel och sjöfart högst fördelaktigt läge, och grundar i följd deraf jemväl sitt bestånd hufvudsakligen på dessa i anmärkningsvärd mån årligen tilltagande näringsgrenar, äfvensom i öfrigt på skeppsbyggeri, handtverkerier, strömmingsfiske och jordbruk.
Utrikes handeln har till föremål för sin verksamhet förnämligast export af jern ifrån omkringliggande jernbruk samt trävaror, hvilka sednare hitkomma ifrån Medelpad samt några socknar inom Jemtlands
Län, dels landvågen, dels ock hufvudsakligast medelst flottning genom Indals- och Ljunga-elfvarne, hvarjemte icke obetydliga partier bräder och plankor sjöledes hitfraktas från sågverk inom rikets norra orter.
De politiska hvälfningar, som under året 1848 oroade flera af Europas stater, hade väl äfven på denna stads utrikes handel ett menligt inflytande, så att under samma år endast 95 fartyg af tillhopa 12,366 lästers drägtighet ifrån staden och derunder lydande uthamnar till utrikes orter utklarerades med 5,732 skeppund stångjern och förra årens export vida understigande virkespartier, men de lungnare förhållanden, som sedermera inom de oroliga länderna inträdt, hafva återgifvit ökad liflighet åt stadens handel, så att under loppet af år 1849 från utrikes orter 181 fartvg af tillsammans 17,985 lästers drägtighet hit anlände och 147 fartyg om 19,130 läster afgingo härifrån samt exporterade, utom trävaror, 7,694 skeppund stångjern; och var 99 förhållandet år 1850 ännu mera gynnande, ty då ankommo hit 159 fartyg af tillhopa 20,627 lästers drägtighet och utklarerades 191 fartyg om 24,435 läster, med en export bland annat af 10,078 skeppund stångjern.
För exporten hafva blifvit använde dels stadens egna och andra svenska städers, dels ock till det mesta Norska fartyg, hvaraf ett betydligt antal årligen här idkar frakthandel, och hafva under nästförflutna år flera Engelska fartyg jemväl härifrån afhemta t laster.
Stadens egna fartyg hafva deremot, till följd af inträffade sjöolyckor, dervid flera gått förlorade, under de sednare åren minskats.
De artiklar, hvilka från utrikes ort blifvit hitförda, hafva bestått förnämligast af salt, viner, specerier, medicinalier, manufakturvaror, hampa och skeppsinventarier.
Inrikes handeln, som egentligen sysselsätter sig med hitförskaffande från inhemska orter och föryttrande härstädes af spannmål, bränvin och andra för ortens behof erforderliga handelsvaror, har ock under den tidrymd, som denna berättelse omfattar, fortgått i årlig tillväxt, måhända mindre en följd af ökad folkmängd, än ett tilltagande öfverflödigt lefnadssätt hos landets invånare.
Till inrikes orter afforas ock härifrån något trävaror samt af allmogen i nästgränsande socknar tillverkad pottaska och andra landtmannaprodukter af mindre betydenhet.
För att närmare upplysa förhållandet med såväl in- som utrikes handeln, må nedannämnde på olliciella handlingar grundade tabellai iska uppgifter här få rum: l:o Antalet af handlande med deras betjening: Handlande.
År 1846 46 36 735 8 » 1847 42 3 36 758 — » 1848 48 5 35 882 —.
— » 1849 49 6 26 816 - » 1850 53 6 21 863 — - Summa 238 20 154 4,054 8 — Medeltal 48 4 31 870 40 — dito under förra qvinqvenniet 40 35 658 25 7 100 2:o Fartyg, begagnade till in- och utrikes sjöfart:
Ar 1846 9 231 29 3,039 38 3,270 &» 1847 10 310 23 2,598 33 2,908 »1848 15 516 24 2,946 39 3,462 »1849 16 616 25 3,191 41 3,807 ’» 1850 11 363 14 1,446 25 1,809 Summa 61 2,036 115 13,220 176 15,256 Medium 12 407 23 2,644 35 3,051 dito under förra qvinqvenniet 9 334 19 2,397 28 2,731 3:o
Till inrikes sjöfart begagnade fartyg, hvilka ankommit till staden eller afgått derifrån:
Från inrikes orter ankomna.
Ir 1846 . . . 70 2,554 43 12 1,500 113 12 4,054 » 1847 . . . 80 2,407 60 1,548 140 3,955 » 1848 . . . 96 1 3,187 59 3 1,741 155 4 4,922 » 1849 . . . 88 3,132 37 12 1,691 125 12 4,823 » 1850 . . . 136 12 6,629 51 67 3,993 187 79 10,622 Summa 470 13 17,903 250 94 10,473 720 107 28,376 Medium . . . dito för förra 94 2 3,580 50 19 2,095 144 21 5,675 qyinqvenniet. 59 8 3,425 46 26 2,034 105 34 5,459 1 utom förpassningsfria fartyg och båtar om fem läster och deröfver. 4:o Tulluppbörden under sistförflutna qvinqvennium:
Ar 1846 23,111 v 1,648 28 24,759 35 » 1847 17,321 19 1,790 4 5 — 19,112 10 — » 1848 18,278 1 1,052 5 — 19,330 0 — » 1849 10,825 _ 2,473 — 13,298 — — » 1850 13,612 25 — 3,088 1 1 — 16,700 36 — Summa 83,148 4 — 10,052 41 — 93,200 45 — Medium 16,629 29 7 2,010 27 5 18,640 9 — dite under förra qvinqvenniet 13,895 4 T 2 3,368 22 7 17,264 21 9 101 Handtverkerierna, till utöfvande hvaraf såsom försörjningsmedel icke obetydligt antal, isynnerhet yngre personer, under de sednast förflutna åren härstädes sökt och vunnit rättighet, och som under nästlidet år ägde 147 idkare, kunna väl anses uppfylla stadens och omkringliggande landsorts behof, men hafva dock med få undantag icke vunnit någon förkofran.
Nedanstående uppgift visar förhållandet med personalen och dess bevillning under hvarje år af qvinqvenniet:
Fabrikanter och Manu- fakturister. sä Ds: as !?
O < 3 3 © © cn as: ©“ 2 f as: 2. 3’ CfQ as as 3* ^ sä 05 -1 3 * Bevillning.
I-H O- s*r as -j © © ©’ 3. 3’ qq 05 3- £*■ © 3 s g- Bevillning. lr 1840 » 1847 »1848 »1849 » 1850 92 09 87 83 80 14 13 15 15 59 55 52 59 52 55 00 41 40 43 2 409 420 407 473 470 40 — 120 10 10 10 10 7 8 5 0 0 202 204 230 204 500 84 83 80 85 — — Summa 405 57 277 239 2 2,239 40 — 100 32 900 844 — — Medium 81 11 55 48 447 40 5 32 0 180 108 38 5 dito för förra qvinqvenniet 55 — 31 44 3 305 19 2 121 4 520 24 — Strömmingsfisket, hvilket uti de i stadens skärgård belägna fiske-hamnar idkas af en del utaf stadens borgerskap och hvilken del under sednaste året uppgick lill ett antal af 94, har under qvinqvenniet i allmänhet varit förmånligt.
Stadens skeppsvarf har af stadens handlande och skeppsredare varit begagnadt med synnerlig verksamhet.
Under de sednast förflutna fem åren äro här byggda 31 fartyg med ett sammanräknadt lästetal af 2,295f; varande af dessa fartyg åtta om 402 läster försålda till rederier i andra rikets städer, samt 2 om 1391 läster lill utrikes orter.
Stadens jord utgör 4$2 mantal, nemligen Sunds, Köpstads och Åkerviks hemmans-mark i Selångers socken 22| mantal, af Byn i Sköns socken i mantal, enligt stadens första privilegier hit donerade, samt Sidsjö, Böle och Nacksta Böle lftj2 mantal, upplåtna till staden genom Kongl, brefvet den 24 December 1652.
Denna jord, som användes för odlande genom cirkulationsbruk af råg, korn, bafra, rotfrukter och foderväxter, är i allmänhet af god beskaffenhet och skötes väl, men begagnas icke för frambringande af några saluväxler.
De på stadens område belägna tväune manufakturverk, det ena för målning af färgträd och krita, samt det andra, hvarom förut är nämndt, för frambringande af 102 bultar och spik af gul metall, drifvas med vatten uti den genom stadens område löpande Sidsjöån, hvarest dessutom finnas ett tegelbruk och tre skattlagda mjölqvarnar, tillhöriga särskilda intressentskaper inom staden.
Om helsovården är förut nämnd t i sammanhang med berättelsen om Länets allmänna helsö- och sjukvård.
Fattigförsörjningen bestrides af de ifrån kommunen uttaxerade medel, och de fattiga dels underhållas på fattighuset, när de äro medellösa samt genom ålder och sjuklighet urståndsatte att bereda sig lifsbergning, dels i mån af behof understödjas med bidrag till deras uppehälle.
Torftiga och föräldravård saknande barn njuta underhåll och uppfostran.
För de fattiga som kunna bidraga till sitt uppehälle har arbetsförtjenst icke saknats.
Exporthandeln i förening med skeppsbyggeriet har dertill lernnat tillfälle för så väl stadens som lantisortens arbetsklass, äfvensom en betydlig del af stadens fiskerskap under den del af året, som ej kan egnas åt deras egentliga yrke, med erkänd skick lighet biträder vid skeppsbyggnaderna å stadens varf och bereder sig der igenom ökad utkomst.
Om den i staden varande Sparbanksinrättning är förut nämndt. § 7.
För att i någon mån kunna stäfja missbruken af landthandel)! väcktes redan 1828 fråga om inrättande af tvänne köpingar, den ena i Själevad och den andra i Sollefteå, men frågan om den sistnämnda förföll under målets behandling.
Deremot anlades, enligt Kongl. Kungörelsen den 6 Oktober 1842, en köping ungefär i midten af Norra Ångermanland å ett dertill af Staten inköpt 4 mantal af Norrlangångers by i Själevads socken, och denna köping erhöll namnet Örnsköldsvik.
Belägen invid en segelbar fjärd af Bottniska viken, är dess läge gynnande för handeln och man borde således kunnat hoppas att den fortare, än som varit fallet, skulle hafva förkofrat sig, men för dess framåtskridande i välstånd samt invånarnes bestånd och trefnad hafva mäktiga hinder förefunnits, af hvilka dock de flesta redan äro afhulpna och andra troligen efter hand komma att undanrödjas.
Sålunda har Kongl. Maj:t under den 24 Juli 1850 i nåder bifallit marknadernas förflyttning från de närgränsande socknarne till köpingen och genom nådigt bref den 4 Februari 1851 att provincial-läkaren och apoteket der skola vara stationerade.
Plankarta för köpingen är under den 6 Oktober 1842 i nåder fastställd och länder efter en af behofvet påkallad och under den 12 Oktober 1850 i 103 nåder bifallen förändring, så väl som de under den 17 Augusti 1847 i nåder fastställda byggnads- och brandordningar, till noggrann efterrättelse, så att köpingen äger ett rymligt torg samt räta och breda gator och gränder.
Den lyder i afseende på ordning och polis under kronobetjeningen i orten, i rättegångsväg under Själevads häradsrätt, samt i kyrkligt afseende till Själevads pastorat och har med delta gemensam fattigvård.
För bevakande af dess angelägenheter och närmaste tillsyn öfver författningarnes efterlefnad, är i öfrigt en bland invänarne utsedd ordningsman af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande förordnad.
Vid 1845 års slut hade köpingen 52 invånare.
Sedan dess har antalet icke betydligt tilltagit, men det är att förmoda det de i sednasle lider beviljade fördelar af läkare, apotek och marknader skola bidraga till köpingens förkofran både i afseende på antalet af invånare och dessas välstånd.
Under qviuqvenniet uppgifves folkmängden efter mantalslängden sålunda:
Är 1846 29 20 9 8 38 28 » 1847 35 26 18 8 53 34 » 1848 39 27 23 12 62 39 » 1849 38 35 27 16 65 51 » 1850 28 29 31 23 59 52 Tillökningen på dessa fem år är således endast 59 personer, hvilket dock utgör vid pass 1131 procent.
I afseende på handel och näringar må följande jemförelser bär få rum. l:o Handlande, som i öppna bodar försälja in- och utländska varor:
År 1846 4 6 20 — — » 1847 3 4 20 — — » 1848 3 7 23 — — » 1849 5 8 60 — — » 1850 4 3 60 — — 104 2:o
Ilandlverkerier samt fabriks- och manufaktur-inrättningar:
Personer, som hålla verkstad.
Är 1846 11 3 7 — — » 1847 8 6 12 — — » 1848 10 7 15 - - » 1849 5 — 5 — - » 1850 9 1 8 — — Sistnämnde år hade köpingen 2 fabriker, som tillsammans tillverkade varor för ett värde af 1,796 R:dr.
Under de sednaste åren har köpingen haft besök af flera främmande fartyg, hvilka der afhemtat skogsprodukter.
Ett skeppsbyggeri har börjat anläggas.
Hästmangel samt kalcinerugn finnas äfven.
Hernösand, å Landskansliet den 31 Oktober 1851.
Efter nådigste förordnande W. GYNTHER.
Jac. Wilh. Langelius.
Carl Aug.
Frälse-Säterier Frälse-Hemman Frälse-Skatte-Hemman Krono-Hemman Krono-Skatte-Hemman Krono-Nj byggen med frihetsår Ecklesiastika boställen Skattlagde, bebyggde Lägenheter, som ej under något hemmans ränta äro inbcgripne, Krono Dito obebyggde Dito Dito Krono Oskatllagde bebyggde
Dito Dito Båtsmanstorp . . . Backstugor Bebyggde Lägenheter, afsöndrade från hemman under ständig äganderätt
Dito på viss tid eller lifstid (utsäde, afkastning och underhållnc kreatur upptagne under de hemman, hvartill lägenheten hörer) Skattlagde Fisken af särskilde slag, som ej under något hemmans värde äro inbegripne, Skatte Dito dito dito Krono Tull-mjölqvarnar, deraf 4 med 4 par stenar, 10 med 3 par stenar, 16 med 2 par stenar, 2 med 1 par stenar Tull-sågqvarnar, grofbladiga
Dito fmbladiga
Dito med rätt till köptimmer från Kronans Skogar Husbehofs-mjölqvarnar utan särskild i Jordeboken påförd ränta Husbehofs-sågqvarnar Stampar Stångjernsverk med dervid införlifvade och ej särskildt värderade eller beskattade 25 st. ärnneshamrar
Masugnar
Dito under frihetsår Jcrn-manufakturverk af särskildt slag Glasbruk Pappersbruk Tegelbruk Garfverier och Fabriker Kalkugnar Skeppsvarf Hästmanglar Kronoskogar, upplåtne mot afgift, af Tunnlands vidd Diverse personer, som ej höra till viss näring Sterbhus, Gåfvor, Testamenten och Fideikommisser Summa Hemmantal.
S43 1 5 029 1 K9A2 433 107 1 5202 43.3107, | 1,621*% B O T:. — 3‘ »! cp a a 83 93 433 2,181 538 4,270 10 406 211 5 1,211 132 10 18 5 3 2 1 5 89 7 2 6 8,753 Utsäde af T:r T:r 3 2} 131 38? 2,144} 77 16 T:r 25 21 122 431 19,1944 874 5014 543 K T:r 4 2 504 57 3,254 6 774 170 450 270 >■ T:r 13 a i 56?
i T:r 1 14 34 93 ; 334 4,327?'8974 I 10 85 lii 24? 91 19 330 2,361 | 21,3754 3,891 T:r 5 16 97 308 16,985 75 284 806 780 — I 4,9964 991; Medelafkastning, sedan utsädet är afdracet.
T:r 19,416 T:r 21 256 14,706] 66] 362 T:r 150 114 612 2,645 108,7334 502 2,7264 583 : 2,409 90 1,800 4| 16,179] 119,692 T:r 24 12 203 278 14,540 18 3564 330 81(1 16,571] T:r 6 10] 172] 432 18,460] 30 390 273 T:r 23 167 1,8024 47 1484 126 990 20,764] T:r 3S 118 583 2,016 106,475 444 1,794 5,313 3,120 6,327 119,898 Underhållna Kreatur. 10 11 42 182 10,707 31 170 91 190 2 1 14 19 1,514 7 41 72 30 38 117 719 38,446 182 575 916 25 i 1,200 11,434 1,695 9 17 27 162 8,779 80 227 349 30 43 195 730 46,168 217 698 2,151 500 1,890 10 8 33 115 4,956 6 108 33 Uppskattad t värde. a s - IS a a ib Bevillning.
Enligt Bevillnings-Förordningen.
Efter Ista Artikeln.
Efter 2:dra Artikeln. 2 t. o. m. ! 6 88. 42,223 10,150 51,122 20 21 fli 666 14,373 229 220 1,944 1,195 B:dr 14,000 11,200 40,5601 — 109,150 5,858,6151 — 172,375 \ 707,855 2,400 66,875 238,003 30.000 400 1,349,073 800 70.000 12.000 3,500 1,000 700 22,000 Ralr 2 II 32 247 5,485 51 104 1,954 18 117 211 1,372 2 1 553 26 6 47 269 8,928 10 24 5,294 j 18,7331 8,710,507 Hernösand i Landskontoret den 31 Oktober 1851.
Efter nådigste förordnande II .
Gynther, Jac. Wilh. langelius.
K:dr 271 19 t. o. m. 35 samt 145 SK. 36 t. o. m. 38 88.
Ralr s. 58 40 32 10 95 28 218 14 12,577 24 1,940 0 171 861 169 2 3,597 o 235 31 10 1 721 18 1,868 1,855113 5 22,902 40 Kalr 40| 1 | i 10 Efter 3:djc Artikeln.
R:dr 14 Bränvins brännings afgift.
R:dr 33 6 t ! 2,717 2,759, 14 11 Surnma.
Ralr 60 43 161 471 20,999 51 1,489 3,894 189 979 169 2 4,150 261 38 10 1 768 18 2,409 36,464 Ständiga Räntor.
Jordeboksoch Hemmantalsränta.
R:dr / 2,338 64,060 190 66,599 Kronotionde. 19:10 Ralr 54 191 417 31,628 32,292 Afrad.
R:dr 3,078 217 3,381 Mantals penningar.
Ralr 3 10 40 119 5,321 44 140 2,036 20 123 561 27 7 50 283 8,789 40 Gernings ören.
Kalr 116 37 Tionde och räntor af Bruk, Bergverk samt andra Verk och Inrättningar. 161;io Kalr 693 6,170 6,863 31 Summa.
Kalr s. 3 12 07 1 1 239 10 2,877 3 7 101,014 42 44 8 330 45 2,237 3,916 6,731 27 7 50 217 320 118,088 18 20 Koslnad för Rustning och Rotering.
Klereei-Statens underhåll.
Kapellaners.
Ralr 5,053 5,053 Ralr — j 46 146 399 30,301 30,893 Ralr 100 55 i o 213 32 701 i 20 39,889132 löt— 1,973 28 584 373 1,455 Ralr 37 18 61 163 9,512 560 — 22 36 .32 56 150 o| 45,910 315 20 75 Kyrkobetje nings. 10,783 Ralr 5 7 41 99 5,893 90 31 56 10 25 10 32 Summa.
Fattigförsörj ning.
R:dr 142 80 315 964 55,295 16 050 2,004:44 6,258! 44 584 395 1,826 36 87 250 62,953 32 10 R:dr 35 12 91 417 14,858 9 300 Skjuts.
Ralr s. 28 10 270 32 337 25 27,751 34 Väghållning.
R:dr s 50 ‘>9 541;20 1,180 359 453 26,688 32 : - 351 0 10 912 - — 66 — | 17,479 j 14 j o| 28,388 Diverse afgifter, onera och allmänna besvär.
Summa Stats Bidrag.
Ralr 35 20 144 232 19,319 244 130 133 i r> — — 28,685 Ralr 326 321 1,727 6,154 296,228 120: 8 3,926 46 335 — 25 16 8,678 5,949 5,677 169 12 4 30 2 44 14,356 73 60 61 20,575 23 376 72 10 281 1 978 18 217 3,040 348,581 Carl Aug.
Hertil leise öfver Wester-No rita n ds Län för åren 1846—1850.
T A11K Ij fij för N t ii cl e r n ii as 1 i Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget.
Utsäde af 2: o' Bruk, Manufakturier, Qvarnar och Fisken m. in.
Hernösands Stad Rrdr 250,021 Rrdr R:dr 250,021 97,000 Tid T:r Tid T:r T:r T:r T:r T:r T:r Tid U:dr T:r T:r T:r T:r T:r Hus och Tomter 203 40 40 1,000 531 300 120 1,100 300 90,000 1,089 347,021 1,000 250,021 531 1,100 300 300 90,000 120 203 1,089 40 40 Summa Sundsvalls Stad 343,068 118,317 4.000 3.000 2.000 3.000 3.000 343,068 375 Hus och Tomter . . 1,545 708 300 1,800 450 118,317 150 080 100 800 180 117 4.000 3.000 2.000 3.000 3.000 Tull- och mjölqvarnar med 6 par stenar Sidsjö såg D:o tegelbruk Bresiljeqvarn och KrRförmalningsverk Manufakturverk 470,385 100 118,317 15,000 150 800 343,008 450 117 383 080 300 1,800 Summa 708 180 Örnsköldsviks Hölling.
Hus och Tomter: upplåtne . oupplåtne . j Jord .... 30 st. lil 823,400 214,317 16,000 105 100 i 1,160 Summa Summarum 757 210 350 2,100 1,868 593,089 103 51 570 40 Hernösand i Landskontoret den 31 Oktober 1851.
Efter nådigste förordnande IF.
Gynther.
W e s t e p - 'M © r r 1 a n cl s JL ii ib.
Klereciets underhåll, Efter Bevillnings-Förordningei Kostnad för Rotering.
Efter 2:dra Artikeln.
Boskapsoch Åkerskatt.
Ityrkobe tjenings.
Summa. Jord, Hus, Tomter, Yerk och Inrättningar.
Efter irsta Artikeln.
Efter 2 Personer, bj hörande till viss näring.
R:dr 695 Rrdr 2,172 Rrdr 405 R:r Rrdr 5,083 Rrr Rrr 444 Rrdr 2,043 Rrr 301 Rrr 470 Rrr 350 Rrdr 1,800 Rrr 198 Rrr 180 Rrdr 13,370 42 19 22 1,700 095 2,172 405 175 5,083 426 301 2,043 444 1,620 42 470 800 350 1,800 37 198' 30 28 180 1,700 13,370 425 20 686 236 2,810 430 4,911 236 185 518 209 2,483 1,300 28 10 35 1,000 366 1,850 42 30 13 200 360 1,689 10 10 13,589 236 32 32 43 21 30 30 2,810 430 185 5,178 518 42 209 484 2,483 1,000 30 1,306 35 366 24 1,850 21 200 10 300 1,089 32 13,856 43 1,759 361 835 910 510 962 4,520 470 14 22 32 35 1,809 44 32 398 3,389 43 j 7 j 27,226 Carl Aug.
MAJTS BEFALLNINGSHAF VANDES uti tö ester bottens C ii n till liOAGL. MAJ:T i ii 11 ft e i' fl <i ti i g A v t afgift*» i!
M B E TS-BERÄT T E L S K lör åren 1§4§, 1149 oell 1850.
STOCKHOLM, 1853.
P. A. NORSTEDT &
SÖNER, Kongl. Boktryckare.
Berättelse om tillståndet i statistiskt och ekonomiskt hänseende inom Westerbottens
Län för åren 1848,1849 och 1850. § i Länets allmänna beskaffenhet.
Under ofvannämnde tid tiar ingen anmärkningsvärd förändring ägt runi i afseende å Länets vidd, indelning eller lokala förhållanden, än alt Westerbottens Norra domsaga, enligt Eder Kongl. Maj.ts nådiga beslut, blifvit delad i tvänne domsagor. § 2.
Folkmängden inom kustlandet utgör efter skattskrifningslängderna för åi 1850 och deröfver författade sammandrag, i Första och andra fögderierna:
Mantalsskrifne mankön 11,899 » qvinkön 12,519 / Umeå stad:
Mantalsskrifne mankön 413 » qvinkön 505 I Skellefteå stad:
Mantalsskrifne mankön 51 » qvinkön 2 5 nn H ^ 25,412. 4 \
Öfver- och underårige samt för åtskillige orsaker mantalsfria, ehuru till en del arbetsföre personer, i sagde fögderier:
Mankön 13,020
Qvinkön 11,197 / Umeå stad:
Mankön 339 Qvinkön 370 l Skellefteå stad:
Mankön 12 Qvinkön 11 ao 27,949.
I Lappmarken, hvarest mantalsskrifning icke förrättas, utgöres befolkningen af Svenskar:
Mankön 5,576
Qvinkön 5,668 ^244 Lappar:
Mankön 486
Qvinkön 528 Summa 65,619.
Vid 1847 års slut uppgick
Länets folkmängd till 61,608 personer, och har således under ifrågavarande tre år ökats med 4,013 personer, härrörande hufvudsakligen deraf, att härjande sjukdomar lyckligtvis icke inträffat.
Folket inom kustlandet, som, hvad upplysning och bildning beträffar, fortfarande tål jemförelse med alla andra provinser i riket, är i allmänhet och med högst få undantag sedligt, anständigt och härdadt samt äger särdeles fallenhet för hvarjehanda slöjder och handtverk, deruti mångå förvärfvat sig utmärkt skicklighet, utan någon särskild handledning.
Förhållandet med fjelltraktens och den egentliga jordbrukande Lappmarksallmogen, härstammande från nedre landet, är nära enahanda, ehuru den i åtskilliga fall kan äga mindre upplysning.
Bildningen hos Lapparna, hvilka nästan utan undantag förstå och tala Svenska språket, är i betydligt tilltagande, hvartill Svenska Missions-Sällskapets åtgärder onekligen bidragit.
Oaktadt nykterheten tilltagit, har välmågan i all män hel icke gjort framsteg, dels i anseende dertill att betydligt qvantum spaumål måst införas från andra orter, dels emedan lyxen, åtminstone i en del socknar, samt konsumtion af hvarjehanda utländska varor, synnerligast kaffe, snarare till- än aftagit, hvilket förorsakat penningeförlägenhet.
Enligt 1850 års undsättnings-redogörelse för Länet utéstodo 41,121 R:dr 20 sk. 5 rsl. Banko. § 3.
Den förut beskrifna åkerbruksredskapen oförändrad, äfvensom sältet för odling af åker och dess skötsel, ehuru förbättring deruti vore högst nödvändig och önskvärd, men som icke snart torde kunna motses förr än en landtbruksskola anlägges inom Länet, der allmogens söner och andra personer ägde tillfälle att bland annat inhemta nödiga insigter att rätteligen dika och behandla hvarje särskildt slag af jorden, derigenom frosta k tigheten skulle minskas och bättre sädesskördar med mera förhoppning motses, hvilket synes så mycket angelägnare, som odlingen icke tilltagit i förhållande lill folkmängden, hvadan spanmålsafkastningen, äfven efter goda skördar, är otillräcklig för landets behof.
Vid de genom klimatets stränghet ofta inträffade och vidare befarade missväxterna fordras naturligtvis större införsel, då Staten måste anlitas om lån och undsättning utan återbelalningsskyldighet, medan binäringarna icke förslå till dessa skulders betäckande, åtminstone innan ladugårdarne vunnit en betydlig tillökning.
Sädesslagen äro höst- och vår-råg, korn, utgörande ortens hufvudsäde, halia, blandsäd, bestående af vår-råg och korn, samt potates; utvisande tabellen det ungefärliga beloppet utaf utsäde och äring.
Linodlingen, sorn hufvudsakligen idkas i södra delen af Länet, har tilltagit, så alt något deraf föryttras utom orten, hvaremot hampa och humla produceras i norra socknarna, utan att afkaslningen likväl motsvarar landets behof.
Boskapsskötseln, som ifrån uråldriga tider varit en af ortens betydligaste näringar, har tilltagit efter det fodertillgången förökats genom ängsodling, sjöars aftappning, myrors utdikning och svnnerligast medelst vallenöfversilning å gamla ängar och all slags mark, deribland äfven sådan som förut ansetts alldeles oduglig till odling.
Sistnämnde förelag, hvartill ofantligen vidsträckta lägenheter finnas, har härinlills mest och hufvudsakligen ägt runi inom Lappmarken, enligt de af agronomer under några förflutna år gifna undervisning, men i anseende lill bristande tillgångar hos invånarne och den inskränkta 6 lid sorn ifrågavarande undervisning fåtl begagnas, är framgången härintills mindre än den eljest kunnat och bort, hvarföre det vore mycket nyttigt, dels att vatlenöfversilningsarbeten till beredande af äng understödjas genom räntefria statslån eller anslag, såsom för sjöars aftappning och myrors utdikning beviljats, dels att en ständig agronom anställes för Wester- och Norrbottens Län, sedan Rikets
Ständer vid sista riksdag redan anslagit medel för en sådan persons aflöning; hvarjemte jag, i afseende å de fördelar som af ängsberedning genom öfversilning påräknas, underdånigst vågar åberopa Landshöfdinge-Embetets hos Eder Kongl.
Majit den 6 Februari 1850 gjorda underdåniga framställning.
Ehuru mjölken begagnas till daglig föda för allmogen, öfverstiga ladugårdsprodukterna vida ortens behof.
Under den tid berättelsen omfattar bar ingen anmärkningsvärd förändring med kreatursracerne skett eller boskapssjukdomar härjat.
Stallfodring brukas icke.
Betesmarkerna äro väl olika, å en del trakter goda och ymniga, A andra ställen inskränkta och svaga, men i allmänhet motsvarande behofvet.
Under den tid berättelsen omfattar har kreaturssjukdom icke yppats.