Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bref eller Beslut, på hvilka de anmärkta åtgärderne sig stödja, redan undergått behörig behandling, dels ock att Rikets Ständers sednast församlade Revisorers ännu ej tryckta, men Utskottet under hand delgifna, revisionsberättelse för åren 1844 och «845 , deröfver likväl förklaringarna icke hunnit inkomma, låter förmoda , det åtskilliga af de gjorda erinringarne, i följd af vidtagna rättelser, komma att förfalla.
Flera anmärkningar, som blifvit af 1847 års Revisorer fullföljda, befinnas åter något skiljaktiga från hvad revisionsberättelsen för 1845 i samma ämnen innehåller, så väl i afseende å zilferbeloppen som andra omständigheter, hvarföre dylika, uti båda berättelserna förekommande frågor komma, efter granskning af den sednast afgifna, att till Rikets Ständers bepröfvande i fullständigt och utredt skick öfverlemnas.
Ofvannämnda, tills vidare uppskjutna, frågor äro följande: t;® angående Rikshufvudbokens uppställning, reserverade besparingar å anslags-titlarne samt upprättande af en Hufvudbok öfver Kongl. Statskontorets enskilda rörelse (sid. 17—23); äfvensom Re - Bih. tili R.
Prat. 1347 och 18*8. * Samt. 1 Afd. 9 /täft. 1 s:o 3:o 4:o 5:o 6: o 7:o 8:0 9:0 10:0 j 1 :o j 2:0 1.3: oi f:o 1 5:o 16:0 17:0 1 8m 19» Stats-UtslioHels Vnötande, N:o 30. visorcrnes yttrade åsigt i fråga on> införande af ett föränd rädt, i sin helhet väl ordnadt, system för redovisningen af statens medel (sid. 289, 240). angående åtskilliga å Allmänna Indragnings-stalen utgående pensioner (s'd. 35 § 18, sid. 171 § 3). — „— nya reglementen för Mynt- och Kontrollverken, samt ny kontrollstadga (sid. 42 och 44)* — „— Postverkets för flera år tillhaka tillkomna fordran hos norska statsverket (sid. 60, § 3 mora. 3). — ,, — granskning af Veterinär-inrättningens i Skara räkenskaper (s. 64). — „— underhållskostnaden för Lifgardets till häst kasern- och stall byggnader (sid. 71, § 3). — „— bokföringen af värdet för Känsö karantänsplats med hus och byggnader (sid. 76, § 2). — „— afskrifning ur räkenskaperna utaf den för nybyggnader vid Garl Gustafs stads Gevärsfaktori anvisade summa (sid. 90, § 3).
— „—• utbetalda arfvoden till Ingeniör-corpsens kansli-personal (sid. 9^’ § 2> , . . — „— granskning af räkenskapen öfver medel till bestridande af kost naderna för Garnisons förstärkning i Slockholm (s. i©5, 10G), — „— utbetalda arfvoden till Kongl. Krigshofrättens mililär-Ieda möter (sid. 120, § 3). — „ •— Utrednings-afdehuiigens räkenskaper i.allmänhet (sid. 120, § 4)> — „— den s, k.
Votonlär vakansfonden- (sid. 1127, §, 6). — „— MililLe-boslällskas^ans ställning (sid. r 3o, § 1). — „— frågan , burn vida Statsverket icke borde bestrida aflöningen för åtskilliga., vid Kongl. Krigs-kollegii serskilda kassors och fonders förvaltning behöflig» embets- och tjenstemän (s. e34» • 35). — „— Kongl.
Förvalt ningens af Sjöärendena hufvudbok, samt redovis ningen i allmänhet för 5:te HufvudtiteTns medel (s. i5i, § 1). — ,, — wti Kongl.
Sjöförsvars-departementets Kommando-expeditions. räkenskaper afförde utgifter ”till af Kongl. Majrt kända helio k” (sid. 1 5q). — „— granskning af Kongl.
Styrelsens öfver fängelser och arbetsinrättningar i riket räkenskaper (sid. 173—183), röjning i lösnings-piisel för Salpeter (sid. 198, § a).
Slala-Ulskottets Utlåtande, A o 30. 3 20:0 angående hemställan, huruvida icke en och samma embets-myndiahet borde redovisa för så väl krut sorn salpeter samt handlägga alla ärenden rörande dessa båda artiklar (sid. 1 <)4, § 3) och 21:0 —„— inventering af salpeterfondens sakerhetsbandlingar (s. ig5, § 4)* Da uti i845 års revisionsberättelse omförmälda anmärkningar, sorn nu påkallat Utskottets yttrande, upptagas här nedan serskildt för hvarje Verk eller Inrättning, på sätt tillförene jemväl egt rum.
Kongl. Stals-KontoreL § *•
(Revisionsberättelsen, pag. 34- Fork!, pag. 258.)
Revisorerne hafva anmält, att bland reservationerna i RikshufvuJboken upptages en summa af 85c) r:dr a sk. 2 r:st., utgörande behåll ning
;af de till 1 813 och i8t4 arens krigsskulders liqviderande anslagna medel; och då denna post under en följd afår oförändrad balancerats, samt några utgifter derå sannolikt icke vidare förekomma, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer matte hos Kongl. Majit i underdånighet begära nådig befallnings allätande till Kongl. Stats-kontoret, att ifrågavarande medel till Riksgälds-kontoret öfverlemna, Skogsplantör ings-Kassan. § 2* (Rev.
Ber. pag. 5i.)
Med anledning af den betydliga tillväxt, skogsplanteringskassan de sednare åren vunnit, hafva Revisorerne ansett sig höra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet å det tillfälle, detta förhållande erbjöde till en ökad verksamhet och till utsträckning af åtgärderne för skogarnes vård samt skogsplanteringens befrämjande.
Utskottet, som anser denna Revisorernes framställning lämpligast böra behandlas i sammanhang med Kongl. Maj:ts till Rikets
Ständer aflåtna nådiga proposition i anledning af vid sisla riksdagen gjord begäran, dels om utredning af skogsplanterings-kassans inkomster och utgifter, dels angående serskilda framställningar i fråga om vården och tillsynen å samt hushållningen med de i riket varande häradsallmänningar, får alltså nu allenast hänvisa till det utlåtande, sorn i sistnämnde hänseende kommer att afgifvas. 4 Stats-Ulskollets Utlåtande, ftT:o 30.
Postverket. § 3.
(Rev. Ber. pag. 6o. Fork!. pag. 335.)
I betraktande deraf, att utaf de flere ångfartyg, Kongl. Postverket eger?
icke alla då vore för postkommunikationerne bebo (lige, hafva Revisorerne ansett med god hushållning mera förenligt, att ångfartygen Motala och Sverge, såsom för Postverket umbärliga, blefve försålda, samt att ångfartyget Nordstjernan, derest detsamma icke vore för underhållande af postkommunikation mellan Sverige och utrikes orter erforderligt, mätte öfverlemnas lill Kongl. Flottan, hvarigenom postverkets årliga kostnad för vård, underhåll m. m. af berörde fartyg koinme att upphöra och onödig omgång i räkenskaperne undvekes.
Stats-utskottet får i anledning häraf meddela, att enligt från Postverket erhållen upplysning, ångfartyget Nordstjernan numera kan med fördel för Postverket begagnas till underhållande af postkommunikation mellan Götheborg och Kiel, hvadan detsamma följaktligen torde böra förblifva i Postverkets ego.
Hvad åter angår de öfrige ofvannämnde fartygen, är den underrättelse lemnad, att ångfartyget Motala numera är försåldt för 13,385 rrdr banko, elter till ett pris, sorn med omkring 5,ooo r:dr öfverstiger det belopp, hvartill fartyget blifvit af värderingsman uppskattad!
; samt att ångfartyget Sverige är vordet så inom sorn utom Riket till salu utbjudet, utan alt något antagligt anbud derå erhållits.
På grund häraf får Utskottet tillstyrka Rikets Ständer att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det må ångfartyget ”Sverige,” för den händelse detsamma icke utan alltför stora kostnader skulle kunna för sitt närvarande ändamål, såsom reservfartyg användas, varda för Postverkets räkning på förmånligaste sätt försåldt.
Tullverket. § 4- (Rev.
Ber. pag. 68.
Då det synts Revisorerne vara af vigt, att en gräns sattes för de under sednare åren ständigt stigande kostnader, som genom General-tull-direktörens inspektions-resor tillskyndades statsverket, äfvensom att kontroll derå Stats-Utskollels Vitätande, N/o JO.
5 Tonnes, att statens medel ej belastades med sådana kostnader i vidsträcktare nion än vederbör, hafva Revisorerne hemställt, det Rikets Ständer måtte utverka Kongl. Maj:ts nådiga föreskrift om skyldighet för General-tulldirektören att, i afseende på hvarje af honom företagen embetsresa utom Stockholms län, till Kongl. Maj:t årligen afgifva underdånig berättelse om resans föremål och hvad han derunder iakttagit.
Utskottet får, i anledning häraf upplysa, att Kongl. Maj:t, på grund af ofvanstående, utaf Revisorerne gjorda, erinran, enligt nådigt bref till Generaltullstyrelsen den 26 Februari 1846 förordnat, dels att den promemoria, angående skedda iakttagelser i afseende på bevakningsanstalter m. m., hvilken General-tull-direktören, då någon längre inspektionsresa af honom blifvit företagen, hos General-tullstyrelsen aflemnar , dädanefter skulle meddelas jemväl Chefen för Finans-departementet, hvarvid General-tullstyrelsen tillika torde till bemälde I)epartements-chef afgifva berättelse om de åtgärder som möjligen kunde af nämnde promemoria föranledas; och som det af Revisorerne med förevarande erinran afsedda ändamål således synes vara vunnet, lärer i detta afseende någon vidare åtgärd icke erfordras. § 5.
(Rev. Ber. pag.
G8.
Fork], pag. 3y3.)
Revisorerne hafva jemväl fästat uppmärksamhet derå , att inkomsterna af Landsorts fyrbåk, oaktadt densamma numera blifvit för statens räkning inlöst, icke på enahanda sätt, som öfriga fyr- och båk-medel, ingingo till statsverket, för alt derifrån hållas Kongl.
Förvaltningen af Sjö-ärendena tillhanda, utan från General-tullstyrelsen levererats direkte till Kongl. Förvaltningen; hvilket förhållande
Revisorerne ansett böra förändras till öfverensstämmelse med hvad i afseende på andra fyr- och båk-medel eger rum.
Då, enligt hvad Utskottet inhemtat, Kongl. Maj:t, genom nådigt Bref af d en i3 Mars 1846, förordnat, att inkomsterne af Landsorts fyrbåk skola, likasom öfriga lots- och båk-medel, från och med år 1847, ingå till statsverket, samt derifrån af Kongl. Förvaltningen af Sjö-ärendena reqvireras, lärer Revisorernes, i detta hänseende gjorda, anmärkning få förfalla. 6 \Stat<s-utxktiltel\
Ullålande, N:o 30. § 6.
(Rev. Ber. pag. 6p. Förkl. pag. 3.38.)
I afseende på det å Tullverkets stat upptagna belopp af 6,octo r:dr till hemliga utgifter, hafva Revisorerue anfört, alt enär det syntes Revisorerne vara med vårt statsskick oförenligt, att statens medel öfverlåtes utan all kontroll åt embets- oell tjenstemäns fria disposition, ansåge Revisorerne sig höra å denna oformlighet fästa Rikets Ständers uppmärksamhet, samt tillstyrka, att, till vinnande af trygghet derom, det ofvanberörde anslag bl ef ve ti il de dermed afsedda ändamål behörigen användt, Rikets Ständer ville hos Kongl.
Majit i underdånighet anhålla, att General Tull-direktören, hvilken ensam beslöts om utbetalningar af ifrågavarande medel, i nåder anbefalldes, att, efter hvarje års slut, till Chefen för Fina ns-Depai lemen tet aflemna räkning öfver de under året å dessa medel gjorda anordningar, utan att likväl desamma i vidsträcktare nion beto,ges sin hemliga natur.
Majit, genom nådigt bref till General-Tullstyrelsen den 26 Februari 1846, deraf Utskottet tagit kännedom, redan bifallit hvad Revisorerne sålunda hemställt, får Utskottet endast förhållandet hos Rikets Ständer anmäla.
Krigs-Kollegu
År Villen-Afdelning* § 7- (Rev.
Ber. pag. 85.
Fö 1 kl. pag. 354-) Jemte anmälan, att lill Kongl. Krigs-kollegii kassa och disposition under revisions-åren direkte ingått försäljningsmedel för åtskilliga kasserade effekter och gevärspersedlar till sammanräknadt belopp af 7,446 r:dr 2 sk. 5 rst., hafva Revisorerna yttrat den åsigt, att, enär Rikets Ständer för hvarje behof anvisat serskilda anslag , dylika forså!jnings-medel rätteligen borde, såsom en besparad tillgång för statsverket, ställas till Rikets Ständers disposition, för att tagas i beräkning vid en blifvande statsreglering, helst tillfällen kunde gifvas, då försäljning egde runi af kasserade persedlar, hvilka i värde uppginge lill ansenliga belopp.
Instämmande i denna af Revisorerne framställde åsigt, hvilken, efter Utskottets tanka, kan och bör i allmänhet tillämpas å samtliga medel, som för försålda kasserade effekter och persedlar af hvad slag och beskaffenhet sorn helst, tili statens kassor inflyta, får Utskottet, i enlighet härmed, hemställa, Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 30. 7 det Rikets Ständer ville lios Kongl. Majrt i underdånighet begära, att clylika hädanefter ingående forsäljningsmedel må ställas lill Rikets Ständers disposition, för att vid en blifvande Statsreglering tagas i beräkning såsom tillgång, för den lnifvudtitel, hvilken de försålda effekterna tillhört.
Kongl. Krigs-Koll egil Utrednings-Af delning. § 8..
(Rev. Ber. pag. 1 ’9)- Beträffande en, under titel: ”Besparing å 1838 års anslag, uti räkenskaperne balancernd fordran, stor 3o,543 rdr. 12 sk. i rst, hade Revisoierne inhenilat, alL Kongl. Majrt den 28 September i83() i nåde föreskrifvit, det borde nämnde summa fränd rågås i838 års anslag för Utrednings Afdelningen och i det årets räkenskap upptagas bland dåvarande 3:dje Hufvndtilelns besparingar, lill åtlydnad hvaraf beloppet jemväl blifvit Kongl. Siats-kontoret godtgjordt; hvadan Revisorerne ansett denna summa vara o1 ig tigt balancerad, och böra ur räkenskaperne afföras.
I anledning häraf får Utskottet upplysa, att Kongl. Majrt, uti nådigt bref lill Krigs-kollegium den 5 Mars 1846, anbefallt ofvanberörde summas afskrifning, vid hvilket förhållande Revisorernas erinran lärer få förfalla.
Förvaltningen af Sjö-ärendena. § 9- (Rev. Ber. pag. i5a, Förkl. pag. 3()i.)
Rörande den af Revisorerna väckte fråga om otillräckligheten af 5:(e IIufvndtitelns anslag tili skrifmaterialier och expenser, hvarom framställning äfven blifvit gjord uti Kongl. Majrts vid denna Riksdag aflåtna nådiga proposition om Stats-verkets tillstånd och behof, kommer Utskottet att i sammanhang dermed sig yttra.
Carlskrona Station. § 1,0.
(Rev. Ber. pag. 153.
Förkl. pag. Sep).
Under anförande, hurusom uti Stationens räkenskaper en summa af 60,12.4 r:dr 3o sk,, utgörande värdet af ett till flottans i Carlskrona behof, s Slals-UlsJiottets Utlålande, 2V:o 30. frän allmänna magasins-inrättningen år 1824 öfverlåtet provianllager, balanserades under rubrik af ”Span mais- och Proviant-lagret i Proviant-magasinet från iS3o och förra åren”hafva Revisorerne yttrat den förmodan, att dessa medels fortsatta balanserande vore föranledd af en origtig tolkning af Kongl..
Maj:ts nådiga skrifvelse den 5 Augusti i83o, af innehåll: ”att, i följd af Rikets Ständers beslut, ofvanomförmälde proviantlager skulle uti juagasins-inrättningens räkenskaper afskrifvas med 60,124 r;dr 3o sk.; men att deremot samma lager derefter borde uti flottans räkenskaper, såsom en dess tillhörighet upptagas och redovisas”; och hafva Revisorerne ansett detta balanserande hvarken utgöra någon behörig redovisning eller lända till den ringaste nytta.
Enär Kongl. Maj:t numera, uti nådigt bref den i3 Mars 1846» föreskrifvit, det balanseringen af denna summa icke vidare bör fortsättas, lärer, vid sådant förhållande, Revisorernes erinran få förfalla.
Stockholms Station. § 1'•
(Rev. Ber. pag. 155.)
Jemte uppgift å de kostnader, som Kongl. Hof Jakt-varfvet tillskyndat Staten, åren 1842 och 1843, hafva Revisorerne, i förmodan, att det ändamål, för hvilket berörde varf tillkommit, numera på ett lämpligare sätt kunna vinnas, ansett samma varf böra upphöra.
Beträffande denna fråga får Utskottet hänvisa lill det utlåtande, som framdeles kommer att afgifvas i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition till Rikets Ständer, i fråga om indragning af Hof-jakt-varfvet i Stockholm.
Länens Landsböcker. § 12.
(Rev. Ber. pag. 198.
Revisorerne, som, vid granskning af dessa räkenskaper, inhemta t, att en mängd äldre poster, ända från åren 1789, 1790, o. s. T., fortfarande balanserades, hafva i följd häraf hemställt, att åtgärder måtte vidtagas, ledandande till sådane posters indrifning eller afskrifning.
Då Slals-Ulskollels Ulli!ande, N:o 30. 9 I)å Kongl. Slals-kontoret, uli sitt afgifna utlåtande, upplyst, dels att utaf de från år 1841 i landlränteriernas räkenskaper balanserade förskotter, 4-58,258 r:dr 28 sk. 6 rst., vid i8/j3 års slut återstode, till liqvid eller afskrifning, endast 52,1 12 r:dr 9 sk., dels ock att behandlingen af dylika, på förvaltande verks saint andra auktoriteters tillgöranden äfvenledes beroende, ärenden fortgått och foitginge, så anser Utskottet
Revisorernes härutinnan gjorda erinran icke för närvarande påkalla någon Rikets Ständers åtgärd.
Ko ngl.
Seraph i mer- Ordens-gi 11 et. § »3.
(Rev. Ber. pag. 220.
Förkl. pag. S\3'].')
Vid granskning af hospitals- och barnlius-fondens räkenskaper, hade Revisorerne inliemlat, hurusom Kongl.
Seraphimer-ordensgiilet dels åt
Generaldirektören för lazaretterne och kurbusen i riket anvisat 66 r:dr 3a sk. att såsom skrifvarhjelp från och med början af år 1842 årligen utgå, dels ock, under den 25 Febr. 1843, tillagt Sysslomannen vid
Malmö hospitalen löneförhöjning af 3oo r:dr årligen, alt räknas från och med berörde års början; å hvilka förhållanden Revisorerne, utan att ingå i pröfning, huruvida ifrågavarande disposilioner varit af behofvet föranledde eller ej, funnit sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet, enär några Kongl, bref, till stöd för nämnde beslutade nya utgifter af allmänna hospitals- och barnhusfondens medel, icke blifvit räkenskaperna bifogade.
Ehuruväl, efter Utskottets tanka, Seraphimer-ordensgiilet genom anvisandet af omförmälda årliga anslags-beiopp icke kan anses hafva öfverträdt den, enligt 18 § af Kongl.
Instruktionen för detta embetsverk af den 28 April 1791, Gillet medgifne dispositionsrätt öfver hospitals- och barnhusfondens medel, hvadan skäl till anmärkning i sådant hänseende icke torde vara för handen; likväl och då, vid det förhållande, alt berörde fond af allmänna medel uppbär årliga bidrag, ofvannämnde vidsträckta dispositionsrätt ingalunda synes lämplig, eller af omständigheterna påkallad, har Utskottet trott sig böra tillstyrka, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det läcktes Kongl. Maj:t i nåder vidtaga sådana förfoganden, till följd hvaraf det ieke vidare må tillkomma Seraphimer-er - Bih. lill R. SI.
Frel. 1947 och 18*8. * Sami. i Afd. 9 Haft. 3 10 Stals-Ulsliotlets Utlåtande, N:o 30. dens-gillet att, utan Kongl. Maj:ts nådiga sanktion, till efterrättelse fastställa nja aflonings-stater.
Kongl, och lie\tfel diska Stipcndufonden. § >4- (Rev.
Ber. pag. 235.
Förkl. pag. 4^4-) Jemte anmälan, att, så vidt kändt vore, kuratorerne för denna stipendii -inrättning, oaktadt derom redan år i83G erhållen nådig befallning, anna icke afgifvit underdånigt förslag till instruktion för inrättningens styrelse och reglemente för utlåning af dithörande medel, hafva Revisorerne, i afseende på fondens förvaltning, hufvudsakligen erinrat, alt då stipendii-inrättningen under full egande rätt innehade Ivaline säterier af tillsammans 6 mantal och dessutom 141 !s mantal in- och utsockne-frälse samt, vid r 843 års slut, en penningebehållning af 22,1^1 r:dr 42 sk. 8 rst., syntes den årliga behållna inkomsten af blott 10,000 å 1 1,000 r:dr i förhållande dertill alltför ringa; att endast vid pass hälften af ifrågavarande behållna inkomst användts lör inrättningens egentliga föremål, eller underhållande af obemedlade studerande ynglingar, hvaremot, i strid mot det af enkefru Hvitfeldt, angående stipendii-inrättningen upprättade testamente, arfvoden åt lärare m. 11. vid Götheborgs gymnasium, samt bidrag till bibliotheket derstädes, af fonden utgått; att förvaltningskostnaderna syntes uppgå till alltför högt belopp samt att medel vore ullånte emot säkerhet af allenast en löftes ma n.
Med anledning af förenämnde anmärkningar, deröfver nöjaktig förklaring icke meddelats uti det af kuratorerne för ifrågavarande slipendii-inrättning algifna utlåtande, och hvilka anmärkningar följaktligen nogsamt ådagalägga behofvel af bestämda föreskrifter, hvarigenom, å ena sidan, må beredas den tillökning uti fondens årliga inkomster, som, äfven med iakttagande af arrendatorns och åboers billiga anspråk, bör kunna påräknas, i förening med ökad säkerhet vid utlåning af fondens medel, samt, å andia sidan, användandet af slipendii-inrättningens tillgångar, i möjligaste måtte, inskränkas, till befrämjande af dermed afsedde ändamål, får Utskottet, lita med Revisorerne, hemställa, att Rikets Ständer mätte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det instruktion för slipendii-inrättningens styrelse och reglemente för utlåning af inrättningens medel må, så fort ske kan, varda upprättade och till efterrättelse fastställde.
Slals-U Iskallets Ullålande, N.o 30. 11 Expens-medcls-räkning arna. § i5.
(Rev. Ber. pag. iZ'].
Förkl. pag. 458.) Revisorerne hafva fäslat uppmärksamhet å elen, efter deras tanka, alltför betydliga åtgång af papper inom Kongl.
Krigs-hofrätten; men då, enligt hvad UtskotteL inhemta!, Kongl.
Majit den 18 Februari 1846 i nåder meddelat Krigs-hofrätten den föreskrift, att expens-medels-anslagets användande hör inskränkas inom det verkliga behofvet deraf i och för tjensten, anser Utskottet, under sådant förhållande, Revisorernes anmärkning icke böra till någon vidare åtgärd föranleda. § lö.
Hvad Revisorerne uti deras berättelse för öfrigt anmält och erinrat, har Utskottet funnit, dels genom vederbörandes afgifna underdåniga utlåtanden nöjaktigt förklaradt, dels icke vara af beskaffenhet alt från Utskottets sida påkalla något yttrande.
Re s e r v at i oner: Af Herr Gripenstedt: ”Emot det temmeligen oskyldiga innehållet af förevarande utlåtande har jag icke mycket att anmärka, men mot Utskottets åtgärd alt serskildt lill Rikets Ständer öfverlemna ett så partielL oclr derigenom ofullständigt gransknings-arbele, som delta, mäste jag mig reservera.
Min tanke är nemligen, att de båda, sedan sista riksdag, verkställda revisions-ai betena, såsom egande med hvarandra det närmaste sammanhang, äfven hade bort af Stats-utskottet såsom ett sammanhängande helt handläggas; och aldraminsl borde väl den ena revisions berättelsen också sönderslyckas, för att delvis och, på olika tider, granskas.
Emedlertid har allt detta skett.
Utskottet har, såsom mig synes, af en alltför stor ifver, låtit förleda sig att på förhand granska 1845 års revisionsberättelse, samt nu ingå till Stånden med resultatet af denna granskning.
Härigenom har det ock blifvit nödvändigt att serskildt utplocka de punkter, som ansågos kunna såsom fristående behandlas, då deremot allt det öfriga måst uppskjutas för att i sammanhang med 1847 års revisionsberättelse handläggas. 12 Slals-Utstiotlets Vitålande, N'0 30.
Olampligheten oell olägenheterna af detta"* förfarande äro, enligt min tanka, icke obetydliga, och bestå hufvudsakligen i följande: 1:0 Ståndens pröfning försvåras, dels emedan åtskilligt måste nu förhigås och sedan återtagas, men synnerligen derigenom, alt den enda handling, sorn upplyser, hvarföre Utskottet trott sig höra afskilja eller upskjuta den eria eller andra punkten, nemligen 1847 “rs revisionsberättelse, ännu icke är tillgänglig i Stånden; 2:0
En allmän öfversigt af revisionsarbetenas slutliga resultater försvåras, då dessa skola sökas i flera olika utlåtanden oell på åtskilliga ställen i Ståndens protokoller; 3:o
Tid förspilles genom en dubbel pröfning, och thy åtföljande ökad skrifning af flere betänkanden, protokolls-utdrag, återremisser, o. s. v. Någon brådska var dessutom onödig, enär iS/fi års revisionsberättelse, med tillhörande förklaringar från em hetsverken, ovillkorligen måste vara färdig redan i Februari månad, och då man har en, nästan till visshet gränsande, sannolikhet, att riksdagen åtminstone kommer att räcka till omkring midsommar; och denna brådska var, enligt min tanka, så mycket mera onödig, som allt hvad detta utlåtande innehåller, är jemförelsevis endast af mindre vigt, och således ganska väl kunde hafva h vi ta t, tills det öfriga hinner förekomma.
Hela resultatet af denna, såsom mig synes, förhastade åtgärd, blifver derföre troligen endast en återremiss från Stånden.”
Häruti instämde Friherre Tersmeden, Herrar von Troil; S. G., Ehrenstam, IVtern och Norin.
Af Herr Schartau: ”Uti det förslag lill utlåtande, rörande fS4- års
Statsrevisions berättelse, sorn ifrån Stats-utskottets Inkomst-afdelniug afgifvits, fanns den lanke uttryckt, att sådana af Revisorerne anmärkte, mer eller mindre nöjaktigt förklarade, åtgärder, som baft stöd af Kongl, bref eller beslut, hvilka redan blifvit af föregångne Riksdags Konstilutions-utskolt granskade, och hvarför decharge af Rikets Ständer på denna grund meddelats, icke kunde i anmärkningsväg Rikets Ständers pröfning underställas.
Denna mening, härledande sig från en, efter mitt omdöme, oriktig tydning af 76 §. R. O., hvaruti stadgas: