Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kronobrefbäring bestreds i äldre tider genom så kalladt breflopp, men från afgiften derför befriades allmogen i Westernorrlands län genom Kongl. Brefvet den 12 Februari 1696 och Kongl. Resolutionen å allmogens besvär den 21 Januari 1748, § 51, då det stadgades, att brefbäring skulle genom
Kronobetjeningen eller på annat lämpligt sätt verkställas.
För Medelpad föreskrefs i Kongl. Brefvet den 12 April 1764, att allmogen befriades från afgiften för breflopp, hvaremot brefbärare bland allmogen skulle tillsättas och årligen ombytas, emot befrielse från håll-_, krono- och fångskjuts, inqvartering och gärder vid durchinarcher.
I Norra o Ångermanland blefvo vid senaste skjutsreglering hemman anslagna till kronobrefbäringen, men icke i Södra o Ångermanland.
Postskjutsen bestrides dels af dertill indelade hemman, dels efter ackord, dels eldigt hvad förut nämndt är, der sådant icke kunnat utan höjning i skjutslegan åstadkommas, ifrån gästgifvaregårdarne.
Varufor slingen ingår i betydlig mån såsom näringsgren i flera socknar. o B) Sjökommunikationerna underhållas dels af seglande fartyg, dels af ångfartyg.
Ångfartyg, som reguliert besöka de norrländska hamnarne, äro Chapman med 180, Njord med 160, Berzelius med 120 och Thule med 120 hästars kraft, hvilka alla hvarje vecka på resor emellan Stockholm och Haparanda anlöpa Sundsvall, Hernösand och Örnsköldsvik samt understundom Häggviken i Nordingrå och Näske i Nätra socken; hvarförutom Norrland 0111 120, Gustaf II Adolf 0111 100 och Sundsvall om 80 hästars kraft gå emellan Stockholm och Sundsvall, samt Hernösand 0111 75 hästars kraft underhåller trafiken emellan Stockholm och Hernösand. o Trafiken på Angerrnanelfven underhålles af ångfartygen Sollefteå om 50 och Angur om 40 hästars kraft, utom de för enskilda bolags och personers räkning der gående ängarne Elfkungen om 20 och Händig 0111 14 o hästars kraft.
Angaren Gustaf Wasa om 40 hästars kraft gör från Sundsvall turer till olika orter inom länet, mest till hamnarne i Medelpad.
Inom Westernorrlands län finnas följande kusthamnar, hvilkas djup äfven, så vidt utrönas kunnat, meddelas, jemte upplysning om under qvinqvenniet vid dem skedda nybyggnader och förbättringar:
Famnar djup.
Anmärkninga r. 10 ä 12.
Nödhamn med lerbotten, kan besökas af fartyg med hvilket djupgående som helst, men har upp i Utåsviken 6 ä 7 famnar god ankargrund. 18.
På redden 5 famnar, men vid lastbryggan 10 fot.
Lerbotten.
Redden med 10 famnar, lerbotten, rymmer 30 ä 40 fartyg. 3 ä 6.
Har tvenne nödhamnar, Lilla och Stora Bergö, som kunna besökas af fartyg med hvilket djupgående som helst, den förra med 5 ä 6, den senare med 3 famnars ankarbotten. 5 ä 8.
Hamn, lastageplats och fiskeläge, som kan besökas af fartyg med hvad djupgå ende som helst, vestra viken med 5 å 8 och norra med 7 ä 8 famnar, lerbotten. 9 ä 15.
Köping med djupgående för hvilka fartyg som helst och hamnen med lerbotten.
Djupet vid lastbryggan 10 fot. Wikskär Husom Bergöfjärden Skagen Örnsköldsvik Trysunda 5 ä 6.
Fiskeläge med djup för alla fartyg.
Liten hamn med god botten.
Kusthamnar. 31 Famnai djup.
Köpmansholmen 9 å 10.
Näske 5 å 8.
Ulfö 16 Ullånger 3 k 4 Docksta 5 k 6.
Barsta 9.
Näsviken 5.
Nyland 10 k 15.
Kungsgården 10 k 12.
Gärsholmen 12.
Bollsta 8 k 10.
Köija 8 k 10.
Kramfors 10 16.
Lockne 12 a 15.
Sandö 8 ä 9.
Hernösand 4 a 11. ljungö 8 ä 12.
Solum 12 a 15. o Akerviken 7 \ a 10.
Söråker 6 a 8.
Alafors 5 a 8.
Wifsta varf 4 a 8. Skönvik 8 \ a 10.
Sund 9 ä 10.
Fillan 4 a 5.
Tunadal 6 a 8; Korsta 8.
Petersvik 6 a 8.
Ottviken 4 a 6.
Sundsvall 4 k 10.
Lastageplats med djup för största fartyg.
Mudderbotten.
Kymmer 4 a 5 fartyg.
Kan besökas af fartyg med hvad djupgående som helst, i hamnen men inne på redden 9 k 10 famnar.
Redden rymmer 15 k 20, hamnen 3 ä 4 fartyg.
Lerbotten, kan besökas af fartyg med hvad djupgående som helst.
Sandbotten, dito dito.
God ankargrund, dito dito.
På en bank i elfven är anlagd en upplagsplats för trädvirke, samt å ett annat ställe en barlastplats.
Alla dessa 8 lastageplatser äro belägna i Ångermanelfven.
God hållbotten.
Uthamn med lerbotten.
På Hernön.
God ankarsättning på lerbotten.
På Astholmen; god uthamn med lerbotten.
En barlastkaj anlagd, hvarvid kunna ligga.
En 400 alnar lång barlastkaj här anlagd.
Barlastkajen förbättrad oell förlängd.
Barlastkaj anlagd.
Barlastkaj anlagd och förtöjnings-duc-dalber nedslagna.
13 k 14 fots djupgående fartyg lång, anlagd, att begagnas till kölhalningsbro, inom hvilken platsen, fylld med barlast, begagnas till upplagsställe för jernmalm, ett arbete, som kostat staden 5,400 R:dr.
Förtöjnings-duc-d’alber nedslagna i hamnen.
Kubikenborg.
Har skeppsvarf och barlastkajer.
Svartvik 8 k 10.
Skeppsvarfvet med detta år nedlagdt.
Juniskären 9 å 11.
Hamnen innanför dessa skär är en god uthamn.
Furuskär 3 å 4.
God uthamn för 16 fots djupgående fartyg.
Galtström.
Dålig hamn, men tillräckligt djup för alla fartyg.
Nödige möringar på brukets bekostnad nedsatte; hvarförutom på kusterna finnas en mängd smärre hamnar, sorn vanligen endast begagnas såsom nödhamnar. 32 Westernorrlands län.
Hamnordningar och -taxor.
Fyrar och Sjömärken.
Skepparefdreningar.
Till ordnings vinnande i hamnarne hafva flera hamnordningar blifvit fastställda, äfvensom taxor för hamnafgifterna bestämda.
För städerna Hernösand och Sundsvall voro hamnordningar redan gifna, för Hernösand af Kongl. Maj:t den 9 Juni 1854 och för Sundsvall af Magistraten den 30 April 1849.
Under qvinqvenniet äro hamnordningar utfärdade för Skönviks lastageplats af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande den 16 Juli 1857, för Örnsköldsvik af Kongl. Maj:t den 13 April 1858 och för Wifsta varfs lastageplats af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande den 28 Juli 1859.
Nylands lastageplats är under den 7
Maj 1856 i nåder tillagd rättighet att af alla vid platsen lastande och lossande fartyg uppbära grundpenningar 6 öre och i barlastafgift 12 öre per läst; Skönviks lastageplats under den 27 Mars 1858 i grundpenningar 30 öre; Örnsköldsviks köping, under den 13 April samma år, i hamnpenningar 7 å 16 öre, barlastafgift 12 ä 50 öre och broafgift 3 öre; Wifsta varfs lastageplats under den 10 Juni 1859, i grundpenningar 30 öre; Husoms lastageplats under den 25 Maj 1860, i grundpenningar 30 öre; och Svartviks dito, under den 10 Augusti 1860, äfven 30 öre, allt per läst.
För Hernösands och Sundsvalls städer äro taxor af Kongl. Majit i nåder fastställda den 13 Juni 1855, men några afgifter i landthaifinarne får förstnämnde stad, enligt Kongl. Befvet den 16 Oktober 1857, icke uppbära.
Om fyrar och sjömärken bör Kongl. Maj:ts Befallningshafvande meddela några upplysningar.
På sydvestra delen af Brämön blef år 1857 en lotsutkiksställning af furuspiror uppförd för en kostnad af 550 R:dr R:mt, och år 1859 anlades på samma sida af ön en vågbrytare, till skydd för lotsarnes båtar, för en kostnad af 950 R:dr Runt.
Samma år uppfördes på öns nordöstra udde ett fyrtorn af eldfast tegel, med en stillastående lentiljapparat af andra ordningen, som brinner 101 fot högt öfver vattenytan, och denna fyr tändes första gången den 15 Oktober sistnämnda år.
Samtidigt uppfördes der ett boningshus af furutimmer, ett uthus af timmer och resningsvirke samt en källare m. m., hvilket allt anses kosta omkring 60,000 R:dr.
Till uppförande af en fyr på Hernö-klubb anvisade Rikets Ständer medel 1858, men stället ansågs sedan ej lämpligt, utan skulle byggnaden i stället ske på Lungön, der, efter qvinqvenniets utgång, 1861 ett fyrtorn af eldfast tegel med en omgående lentiljapparat af fjerde ordningen är uppfördt.
Vårdkasar Annas på Hvalhufvud, o Hemsö, Hernö, Dalund, Astholm, och stångmärken på Hernöklubb, Brämökalf och Lotshäll, hvarförutom o Skeppshamns kapell på Astholmen är inseglingsmärke, varande på samma holmes sydöstra udde år 1859 på kronans bekostnad uppfördt ett stenkummel med inmurad furuspira, för en kostnad af 425 R:dr.
A Väntalites grund har blifvit utsatt en remmare, hvilken årligen kostar kronan 7 R:dr 50 öre, och vid Storgrundet i Sundsvallsbugten äro trenne remmare utsatta, med en årlig kostnad af 22 R:dr 50 öre.
Länets lotsar lyda under norra lotsdistriktet och tillhöra dels Umeå, dels Sundsvalls fördelning.
På begge ställena äro Fördelningschefer stationerade.
Lotsarnes antal var vid 1860 års slut följande:
Ulfö åldermanskap: Skagen 3, Ulfön 4, Örnsköldsvik 1, Nyland 6, Hernö 9; o Brämö dito Astholmen 3, Sundsvall 7, Brämön 10, eller tillsammans 43 personer, deraf 3 O Aldennän, 6 Mästerlotsar, 13 Sekundlotsar, 10 Lotslärling^ och 11 extra Lotsar.
Här bör äfven nämnas, att så kallade Skeppareföreningar Annas i Hernösand och Sundsvall, stadfästade af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, den förra den 3 Juni 1858 och den senare efter qvinqvenniets slut den 12 Mars 1861.
Strömrensningar och flottleder.
Post- och telegraf-inrättningar. 33 o
De större elfvarne, såväl som de flesta öfriga vattendrag, begagnas till timmerflottning, men Angermanelfven är segelbar till Sollefteå och trafikeras under sommaren af ångfartyg, enligt hvad förut är närnndt, till Nyland af fartyg mera djupgående, men vidare endast af dem, som gå omkring 4 å 8 fot djupt.
Till rensning af Ängermanelfvens norra gren för timmerflottning inom Resele och Lidens socknar har Kongl. Maj:t under den 18 April och den 12 Oktober 1856 i nåder anvisat ett statsbidrag af 4,500 R:dr, och detta arbete skulle fullbordas inom den 1 Oktober 1860, hvilken termin dock, enligt Kongl. Brefvet den 27 September samma år, är förlängd till den 1 Oktober 1862.
För rensning af samma elfs södra gren antecknades behofvet af statsanslag å generalförslaget, hvilket äfven efter qvinqvenniets slut beviljades med 26,600 R:dr.
I Indalselfven skedde, enligt Kongl.
Brefvet den 7 December 1859, undersökningar, som visade, att denna eif kan göras trafikabel för ångbåtar med efter förhållandet afpassad konstruktion, för en kostnad af 31,000 R:dr.
På Flottningskompaniets bekostnad hafva under qvinqvenniet rensningar i denna eif verkställts för en kostnad af 116,027 R:dr 48 öre, deraf på provinsen Jemtland belöper 84,831 R:dr 10 öre och på Medelpad 31,196 R:dr 38 öre.
I öfrigt hafva under qvinqvenniet på skogsägarnes bekostnad betydliga upprensningar för flottning skett i de öfriga vattendragen, såsom i Husån, sträckande sig från hafvet nordvest hän upp i Björna socken, o omkring 10 mil, för 10,396 R:dr; i Gideå eif nordvest hän upp i Åsele lappmark, omkring 15 mil, för 43,688 R:dr; i Mo eif från hafvet vester ut in i Anundsjö socken, 14 mil, deraf 2 mil för farten af en mindre ångbåt till bogsering af pråmar, för en kostnad af 4,610 R:dr, och återstoden, 12 mil, för flottning af trädvaror, för en kostnad af 11,545 R:dr; i Sidensjö eif från hafvet vesterut in uti Skorpeds socken, 10 mil, för omkring 10,000 R:dr Endast en kanal finnes, nemligen den vid Hernösand, men denna begagnas icke så mycket som man hade hoppats, efter hvad som tros derföre, att den för kanalfarten fastställda taxa varit för hög, hvilken olägenhet dock nu blifvit afhjelpt, sedan ny taxa under den 18 Oktober 1861 i nåder blifvit fastställd.
En annan olägenhet för kanalens begagnande är brist på lotsar vid inloppet, om hvilken brists afhjelpande Kongl. Maj:ts Befallningshafvande redan 1857 hos Kongl. Förvaltningen af Sjöärendena gjort framställning.
I närmaste samband med kommunikationsanstalterna stå Post- och Telegraf-inrättningarne.
Postkontor finnas i Hernösand, Sundsvall, Sollefteå och Örnsköldsvik, samt postexpeditioner uti Nyland och Ullånger, hvarförutom, efter qvinqvenniets utgång, poststationer blifvit inrättade i Bjästa, Torp, Backe och Skog.
Postkontoret i Örnsköldsvik öppnades den 1 Juli 1856, ditflyttadt från sin förra plats i Bjästa, och postexpeditionen i Ullånger inrättades vid samma tid.
Posten afgår 2 gånger i veckan söderut och likaledes två gånger norrut, samt från Hernösand till Adalen äfven två gånger.
Breflådor äro inrättade 1856 i Hämra af Thorsåkers socken och 1857 i Gårdsnäs af Sånga socken.
Inom Westernorrlands län finnas tre telegrafstationer, alla till begagnande öppnade under sist slutade qvinqvennium, nemligen Sundsvalls den 2 Oktober 1856, Hernösands den 10 i samma månad och Örnsköldsviks den 21 September 1857.
Dessa stationer, som äro i verksamhet hela året, hade vid 1860 års slut hvardera en trådledning, Sundsvall 3 apparater i bruk, deribland en visareapparat, Hernösand, som är hufvudstation, 2 apparater i bruk och 1 i reserv, samt Örnsköldsvik 2 apparater i bruk; och voro vid stationerna anställde i Sundsvall 3, i Hernösand 6 och i Örnsköldsvik 2 tjenstemän, utom en budbärare på hvartdera stället.
Linien från Hudiksvall till Sundsvall utgör 13, från Sundsvall till Hernösand 8 och från Hernösand till Örnsköldsvik 16,5 geografiska mil.
Om afgångne och ankomne telegrammer samt influtne portoafgifter meddelas ur Telegrafstyrel- Tab. Litt. e. sens berättelser följande uppgift, tab.
Litt, R (å följande sida). Land.sh.-Emb. 34 Westernorrlands län.
Talin N:is 9 o. Litt. s. C) Sjöfart och handel.
Antalet och lästetalet af de städerna och köpingen tillhörande fartyg, sorn under qvinqvenniet begagnats till inrikes sjöfart, inhemtas af efterföljande tab. Litt.
S, hvaraf synes, att fartygens antal sedan 1857 oupphörligen nedgått, fastän lästetalet sista året blifvit förökadt. *Tab. Litt. t.
Förhållandet med ankomne och till utrikes orter afgångne förpassade fartyg inhemtas af nedanstående tab. Litt. T. Tab. Litt. K.
Ankomna och af gångna telegrammer.
Ö rnsköldsvik.
Porto. K:drR:mt.
Porto. R:drR:mt.
Porto. B:drR:mt. 1,078 3,476 952 2,299,81 7,672 691 556 » 1857 3,497 2,953 2,905 7,105 280 308 563 » 1858 2,840 3,026 3,032 2,854 2,913 2,894 5,998,75 7,118,40 8,228,80 2,604 2 681 5,125,10 6,668,80 8,236,30 813 908 1,586,25 1,572,20 1,496,65 » 1859 2,733 2,927 2,659 2,683 802 » 1860 678 645 Anm.
Portot är endast beräknadt för den del deraf, som tillfallit Sverige.
Tab. Litt. S. Till inrikes sjöfart begagnade fartyg.
Antal. Läster.
År 1856 19 426 13 247 2 32 34 705 » 1857 26 573 10 214 2 32 38 819 » 1858 24 507 9 164 2 32 35 703 » 1859 19 448 9 164 2 32 30 644 » 1860 16 377 10 417 2 32 28 826 Tab. Litt. T. Ankomne och afgångne förpassade fartyg och båtar. a) frun inrikes orter ankomne.
Till Hernösand.
Till Sundsva 11.
S u m m a. Lasta- de.
Olasta- de.
Summa fartyg.
Lasta- de.
o 1856 127 127 4.601 78 4 82 3,803 205 4 209 8,404 » 1857 110 _ 110 4,519 66 66 2,668 176 176 7,187 » 1858 91 3 94 4,021 30 2 32 1,232 121 5 126 5,253 1859 115 _ 115 5,951 48 48 2,082 163 ___ 163 8,033 » 1860 99 — 99 5,242 65 65 2,870 164 164 8,112 b) till utrikes orter afgångne.
Från Hernösand.
I 'rån Sundsvall.
S u m m a. 1856 163 163 3,321 33 33 916 196 196 4,237 1857 167 167 2,686 25 25 882 192 192 3,568 1858 117 3 120 2,495 24 24 537 141 3 144 3,032 1859 165 165 3,396 19 _ 19 638 184 184 4,034 » 1860 171 — 171 3,779 20 4 24 832 191 4 195 4,611 Westernorrlands län.
Sjöfart. 35 Förhållandet med förpassningsfria fartyg och båtar, som från inrikes orter ankommit till städerna Tab. Litt. u. i länet och från dem till inrikes orter afgått, utvisas af tab. Litt. U. ° A landtmän tillhöriga fartyg och båtar af 5 läster och derutöfver jemte deras besättningar med- Tab. Litt. v. delas följande uppgift, tab. Litt.
V. Under qvinqvenniet hafva städerna och köpingen Örnsköldsvik till utrikes sjöfart begagnat det i Tab. Litt.
x. tab.
Litt. X (å följande sida) uppgifne antal fartyg.
Jernföras nu dessa alla uppgifna förhållanden med nästföregående qvinqvenniets, så visar sig, att då de af städerna och köpingen till inrikes sjöfart begagnade fartyg under föregående qvinqvennium utgjorde 146 med 3,406 läster, de under sistförflutna qvinqvennium bestego sig till 165 med 3,697 läster; att då till utrikes sjöfart under föregående qvinqvennium begagnades 306 fartyg om 37,293 läster, under det sistförflutna användts 434 fartyg af tillsammans 63,921 läster; att då under qvinqvenniet 1851—1855 från inrikes orter ankommit 941 fartyg om 33,843 läster, qvinqvenniet 1856—1860 upptager 838 fartyg med 36,989 läster; att de utrikes afgångnes antal varit under förstnämnda qvinqvennium 810 om 19,365 läster och under det sistnämnda 911 fartyg med 19,482 läster; samt att landtmanna-seglationen idkats under nästföregående qvin - Tab. Litt. II.
Ankomne oell afgångne förpassningsfria fartyg och hatar. a) frun inrikes orter ankomne.
Till Sundsvall.
Ar 1856 384 19 403 7,882 7,451 41 17 58 1,529 2,100 425 36 461 9,411 » 1857 239 203 442 31 12 43 270 215 485 9,551 11,120 ! n 1858 272 55 327 8,731 9,403 32 17 49 2,389 1,758 3,722 304 72 376 » 1859 231 181 412 29 17 46 260 198 458 11,161 !
» 1860 220 146 366 7,244 44 31 75 264 177 441 10,966 b) till inrikes orter afgångne.
F rån Hernösand.
Från 3 u n d s v a 11.
S u m m a. 1856 359 36 395 7,781 5,280 2 80 82 1,571 2,695 1,676 1,687 1,818 361 116 477 9,352 7,975 1,676 9,073 8,703 1857 362 362 7 64 71 7 426 433 1858 7 40 47 7 40 47 » 1859 381 381 7,386 1 51 52 1 432 433 » 1860 113 168 281 6,885 15 57 72 128 225 353 Tab. Litt.
V. Landtman tillhöriga fartyg och hatar af fem läster och deröfver.
Till utrikes sjöfart begagnade Till inrikes sjöfart begagnade Summa.
Fartyg.
Besättning.
Skep- pare.
År 1856 8 875 8 64 29 1,157 29 52 37 2,032 37 116 , » 1857 8 1,000 8 80 34 673 34 60 42 1,673 42 140 » 1858 5 325 5 31 36 613 33 52 41 938 38 83 13 1,235 13 94 40 701 40 64 53 1,936 53 158 » 1860 35 609 35 58 35 609 35 58 36 Westernorrlands län.
Tullinkomster.
Handlande. qvenniurn af 165 fartyg om 4,291 läster, med 166 skeppare och 321 man sjöfolk, samt under sistförflutna qvinqvennium af 208 fartyg om 7,188 läster, med 205 skeppare och 555 man sjöfolk.
Tab. Litt. Y. Tullinkomsterna hafva under det sist utgångna qvinqvenniet belöpt sig till de i följande tab.
Litt, Y upptagne belopp, hvaraf synes, att tullintraderna under sista qvinqvenniet betydligt förökat sig.
I öfrigt anmärkes, att staden Sundsvall genom Kongl. Brefvet den 8 April 1859 blifvit tillagd neder lagsrätt och genom Kongl. Brefvet den 21 Juni samma år rättighet till kreditupplag, samt att staden Hernösand, enligt 93 § i Kongl. Tullstadgan den 7 December 1860, äfven har nederlagsrätt, Tabb. Litt. Zo.i, De handlandes antal med deras betjening har under qvinqvenniet varit i länets städer och köpingen Örnsköldsvik det i följande tab. Litt. Z upptagne, hvarvid bör anmärkas, att flere handlande i de begge städerna, ehuru innehafvande burskap på handel, dock icke drifva någon sådan, utan biträda andra handlande o som rörelse utöfva, samt att de för 1860 upptagne handlande voro fördelade i de klasser, som tab. Litt A å följande sida utvisar.
Tall. Litt. X. Till utrikes sjöfart begagnade fartyg.
År 1856 34 4,530 50 7,095 2 62 86 11,687 » 1857 31 4,454 53 7,612 2 62 86 12,128 » 1858 34 5,135 58 9,226 2 62 94 14.423 » 1859 36 5,434 45 6,981 2 62 83 12,477 » 1860 40 6,357 43 6,787 2 62 85 13,206 Tali.
Litt. Y. Tullinkomster.
År 1856 R:dr R:mt » 1857 » 1858 » » 1859 » » 1860 » Summa » 1851—1855 Hernösand.
Summa. 32,263 17,793 13,170 13,111 52,593 1,233 1,584 1.393 1,406 1,124 33,496 19,377 14,563 14,517 53,717 54,085 32,379 32,154 89,247 127,020 3,975 4,859 2,737 3,031 3,040 58,060 37,238 34,891 92,278 130,060 91,556 56.615 49,454 106,795 183,777 128,930 108,936 6,740 13,941 135,670 144,516 334,885 144,516 17,642 23,959 352,527 168,475 488,197 312,991 Tall, Litt. Z.
Antal handlande och betjening.
Ö r n s k ö 1 d s v i Ic.
Bevillning. m. qv. m. qv. R:dr Runt. m. qv. m. qv. R:dr R:mt. m. qv. m. qv. R:dr R:mt.
År 1856 50 10 20 1 1,006,50 70 13 40 1,612 6 13 232,50 » 1857 52 15 19 1 996 74 12 52 — 1,774,50 8 — 11 — 262,50 » 1858 52 20 21 1 1,005 76 14 52 — 1,462,25 11 1 7 — 179 »> 1859 55 18 20 — 1,710 81 6 50 — 1,909,50 12 1 12 — 193,50 » 1860 56 17 20 — 2,045 80 6 46 — 2,080 13 1 14 — 231 Westernorrlands län.
Landthandel och dess olägenheter. 37 Landthandeln bedrefs vid .1855 års slut af 100 handlande med betjening af 14 personer, oell erlades Tab.
Ä. för sådan handel en bevillning af 1,437 R:dr 50 öre Runt.
Sedan dess har de handlandes antal stigit i det förhållande, som tab. Litt.
Ä utvisar; och bedrefs handeln med in- och utländska varor, enligt Idandelsordningen, hvarförutom en mängd hemmansägare kan antagas bedrifva mer och mindre handel med landtmannavaror, äfvensom med egna tillverkningar.
Ehuru under qvinqvenniet få fartyg blifvit byggda, och oansedt flera af städernas fartyg förolyckats, kan det dock med skäl sägas, att sjöfarten och handeln under samma tid gått framåt.
Handeln har förnämligast omfattat trädvaror, något jern, lärft och fiskvaror, hvilka senare dock till betydligaste delen afyttrats inom länet.
Landthandeln är äfven förökad.
Att i ett land af det omfång, som Westernorrlands län, der endast 2 städer och en köping finnas, denna handel är af behofvet påkallad, för att underlätta fyllandet af landtmannabehof, är naturligt, men der, såsom här är förhållandet, omogna ynglingar, utan erfarenhet, utan egna tillgångar och utan förstånd att drifva yrket, draga sig från jordbruket, som borde vara deras egentliga näring, och således undanhålla de egentliga landtmannanäringarne de krafter, som mera ändamålsenligt och mera nyttigt derå kunde och borde användas, medför ingen lycka eller trefnad för orten, utan tvärtom olycka, genom den lyx som utsprides och de bedrägerier den medförer.
Lättheten att åtkomma betyg om ägande kunskaper och skicklighet, likasom lättheten att få socknenäinndens medgifvande för handelsrätts vinnande är af erfarenheten mer än tillräckligt känd, och en närmare förklaring af författningarne om denna handel vore af behofvet högeligen påkallad.
Det har nemligen icke sällan händt, att kunskapsbetygen blifvit utgifne af personer, hvilkas vitsord Kongl. Maj:ts Befallningshafvande icke kunnat godkänna, att socknenämnden, enligt hvad som sedan visat sig, i strid med socknemännens allmänna önskan, tillstyrkt handelsrätt, till och med för omyndiga personer, och att handelsrätten blifvit missbrukad, synnerligen i afseende på spritdryckers utborgande, hvilket de flera deremot anställda åtalen vitsorda.
De många ifrån landthandlande inkomna lagsökningar visa ock, att personer af den tjenande klassen af lättheten att få handla på kredit låtit locka sig till skuldsättning för lyxartiklar, och att i de orter, der landthandeln mest florerar, lyxen är stigen till en höjd, Tali. i. i it. Ä.
De handlandes Massfördelning.
Minuthandlare.
Gross- oell minut- handlare.
Enligt 3 g inom. 1 H. O. Enligt 4 8 H. O.
Husbön- der.
Betje- ning.
I Hernösand 13 1 48 19 62 90 12 » Sundsvall 10 11 66 25 5 10 5 13 14 1 Summa 23 12 127 58 5 10 62 90 18 Tab. Litt. A. Antal landthandlande.
Bevillning. m. qv. m. qv. R:dr R.-mt. 1856 104 11 1,491,75 1.655.50 1.100.50 1,555 1,798 » 1857 117 10 1 » 1858 100 9 » 1859 105 1 19 20 1 » 1860 109 2 1 38 Westernorrlands län.
Sjöskador.
Sjöassuransförening.
Torgdagar. som medfört de skadligaste verkningar, deribland försvårandet för landtmannen att få dugliga tjenare, osedlighet, m. m.
Ett korrektiv emot den tilltagande handelslusten skulle, på sätt Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i dess förra underdåniga femårsberättelse uppgifvit, vara, om den sökande vore ålagd att egenhändigt hafva skrifvit sin ansökan, och att de kunskapsbetyg, som företes, borde vara utfärdade af Pastor, Kronofogde, Häradsskrifvare eller Länsman, äfvensom att församlingen fick höras innan någon handelsrätt meddelades.
Om å länets kuster tiinade sjöskador får Kongl. Majrts Befallningshafvande meddela följande upplysningar: å Astholmen i Tynderö socken strandade den 5 Oktober 1856 skonerten Glunten om 34.52 läster, med last af jern, och blef vrak; slupen Eugenius, lastad med spanmål och styckegods, förolyckades totalt natten emellan den 17 och 18 November 1859, dervid skepparen tillsatte lifvet; galeasen Hotellet, af omkring 30 lästers drägtighet, gick förlorad vid Spikareds fiskeläge på Alnön, dervid såväl skeppare som besättning bergades; slupen Troheten strandade på Hernö kust 1860, dervid besättning och last bergades; ångfartyget Berzelius törnade samma år på en klippa i Näskefjärden, men togs af grund sedan lasten blifvit lossad; och slupen Johannes, om* 27 läster, lastad med bräder, törnade under svår storm på en klippa i Näskefjärden och sjönk, men lasten bergades sedermera.
Tab. Litt. ö. En Sjöassuransförening för de norra länen stiftades i Hernösand 1848 och försågs med nådigt Reglemente den 27 April 1849, samt började sin verksamhet den 1 Juli sistnämnde år.