Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid annat förhållande skulle en Fader, som sjelf erfarit långsamheten, obehaget och den ringa belöningen på Ämbets vägen, heldre bereda sina söner den säkrare utväg till nödig utkomst, som åtskillige Handtverks-Professioner erbjuda.
Mången Fader skulle ock kunna gifva sin son, då han träder i Handtverks-rörelsen , en artig medgift till ett nyttigt och frugtbärande förlag, i -stället för den frugtlösa kost— liad lian nu vanligen måste använda på denna, för att efter många frugtlösa expetanceår blifva illa lönad och torftig Tjensteman.
Det är derföre Biskopen föreslår, att, likasom i Hamburg skedde under den berömde Professor Bousclds ledning, en tech nologisk Handtverks-Schola måtte inrättas, uti hvilken, af för ändamålet betingade Handtverks-Mästare, under en skicklig technologs inseende och mot en måttlig betalning, välfrägdade gossar och ynglingar af alla stånd, vissa timmar dagligen kunna få lära de Handaslöjder, till hvilka de finnas hugade, och der tiden för Lärlingarne endast får upptagas af den sysselsättning, som rakt hörer till Professionen, men alla förnedrande servila bitjenster strängeligen förbjudas, samt ordning och renlighet, både i kläder och seder, tillbörligen iakttagas.
Endast den gosse eller yngling, sorn bevisligen inhemtat tillräcke— lig undervisning i Christendomen, räkna och Betänkanden.
455 skrifva, Fäderneslandets Historia oell andra stycken, nödvändiga för en Medborgerlig bildning, skulle, efter föregången pröfning, ega tillträde till Institutet.
Denne, sedan hail hunnit graden af Gesäll och som sådan vidare så fullkomnat sig i sitt yrke, att han erhållit Intendentens Approbation och formliga betyg, såsom utlärd och skickelig, .samt hunnit stadgad ålder borue, i stöd af detta betyg utan all vidare kostnad, få Patent såsom Mästare och ega enahanda rättighet som andre Skrå-Mästare i samma Profession , emot årliga afgifter till Staten, lämpade efter hvars och ens yrke och rörelse.
Nämnde Handtverks-Institut, först organiseradt i Stockholm , såsom en Central-Schola för alle dylike blifvande teclmologiska anstalter i Riket, kunde, om företaget omfattas af Regeringens och Riksens Ständers välvilja, måhända sättas i förbindelse med Kongl. Landtbruks-Akademien, i anseende till iocal och flere teclmologiska berörings-punkter.
Tiden synes vara inne, emedan vi ega bland oss den förtjente teclinologen, Schwartz.
Något hinder af Vällofl. Borgare - Ståndet väntar sig Herr Biskopen så mycket mindre, som Kongl. CommcrceCollegium egt att utfärda så kallade Frimästare-Bref, och Ståndet nogsamt inser nyttan och nödvändigheten att afhjelpa det allmänt tryckande missförståndet mellan Statens tärande och närande antal.
För att, å andra sidan, betydligen förebygga sjelfva första inträdet ibland Statens 456 Stats - Utskottets tärande Medborgare, föreslår Herr Biskopen förbättrade Undervisnings-anstaltér på Lands» byggden, hvarigenom skulle hända, att ynglingen stadnade i hemorten och icke behöfde, för bildnings vinnande, besöka den aflägsna Lärdoms-Scholan.
Till Läro-method borde Vexel-Undervisningen antagas och Klockare till Lärare, Hvad dessa vigtiga Motioner innehålla, bar Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet i behörigt öfvervägande tagit.
Antingen man låter gälla Stats-Lemmarnes indelning i närande och tärande, eller man anser denna såsom så mången annan arbitraire skillnad, icke uppdraga någon tillförlitlig gräns, så mycket är dock visst, att om, för längre tid sedan, man i Sverige saknade och derföre beliöfde uppmuntra ämnen till Statens tjenster, men nu af dem har ett öfverflöd, som på lämpligt sätt bör inskränkas.
Ett, endast enligt behofvet medgifvit, inträde i Läroverken, alfvar i profven, öfverallt, och sluteligen urskiljning och rättvisa vid befordran skola samfäldt medverka till öfverdriftens hämmande.
Dock vid någotdera Correctivets uteblifvande eller eftergift åtei’står alltid, värd uppmärksamhet, den utväg Motionärerne föreslagit, att, till närings-yrken leda fiet öfverskott af den bildade Glassens ungdom, hvilket icke kan upptagas i Statens Tjenst.
Den enskilda om tankan, borde och torde, af erfarenheten och Betänk anden.
4^7 beli tidens tryckning, sjelf vidtaga dén, och Utskottet kan endast såvida billiga anspråken på Statens mellankomst, genom anvisning af medel, som denna enskilda omtanka be* liöfver ledning och understöd.
Att Staten in* blandar sig i denna, då den är behörigt verk* sam, blir aldrig önskansvärd!, men äfven så litet, att denna skulle öfvergå till sorglöshet med en otillbörlig väntan, att Staten skäll allt ordna, allt bekosta.
Staten har fullgjort sin egentliga undervisnings-skyldighet, då den stiftat ordenteliga Lärdoma-Scholor för sina tjenste*ämnen, och till dessas utbildning och allmänhetens högre odling, Universitetet* Den första undervisningen i det, sorn tillhör men* skan och Medborgaren, är bland föräldra* pligterne, Och underlättas i vårt Land af de mindre Barn-Scholorne i Städerne och Klockares undervisnings-skyldighet på Lands* byggden* Barnhus, Fattig*Fri*Scholor i Stä* derne, Fattige Barns deltagande i Scholgång på Landsbyggden, äro fromma anstalter, sorn ersätta deii saknade, eller oförmögna föräldra* omsorgen*
Att på allmän bekostnad högre och lägre Apölogist-Scliolor, närmast för blif* vande Näringsidkare, blifvit inrättade, är skedt, mindre af en gällande grundsats, än af belxofvet i ett fattigare Land* ■ > Det är ock förnämligast denria sistnämnde betraktelse, söm, utan något åliggande, ovilkorligt alt utkräfva, kuride förmå Staten äg* 458 Stats-Utskottets att ombesörja Undervisnings - Verk för särskilda yrken.
Hvad af dessas enskilda Idkare eller Corporationer kan vinnas, bör först komma i fråga , oell om Staten , med afseende på ett för hand hafvande ouppfyldt behof eller eftergift för opinionen skulle finna sig föranlåten, att inrätta en central-aiistält för Undervisning i något sådant ämne, hör det ske, då Närings-Idkare äro för få, att kunna bekosta den, då den öfverlenmad ät enskilda, skulle uteblifva eller otillräckligt bestyras, då den, i stället för atthilda blott RutinieFs för hvardags-behofvet, behöfver höjas till vetenskaplighet och förnämligast, då den skall blifva en Plant-Schola för Lärare , som från den böra utgå till skiljda håll.
Utskottet yttrar denna tanka endast för att från början inom tillbörliga gränsor ställa fordringarne.
Der de äro billiga skola de erkännas och i allmänhet företrädes värdet framställas.
Utskottet vänder sig nu till Motionärens särskilda afdelningar, och får tillkännagifva, att det billigar och således vördsamt föreslår, såsom af behofvet påkallad, en så beskaffad underdånig Skrifvelse, Herr Friherre Sparre i i och 2 puncterne af sitt Memorial uppgifvit.
Hvad bestämningen och inskränkningen af Extra Ordinarier i alla publika Verk vidkommer , så synes detta ännu tillhöra före - Betcinkanden, 4^9 målen för det särskildta Utskottet vid nu- varande Riksdag , och lärer detta Utskott icke underlåta att härom afgifva lämpelige och med Civila Tjenstemannens arbete, befordrande, aflöning, pensionering m. m., öfverensstämmande Förslag; hvilket alltså icke för närvande tillhör Ekonomi- och Allmänna Befi värs-Utskottets befattning.
Då i 4:de puncten blifvit tillstyrkt att undersöka Stipendiernas af allmäna medel beskaffenhet, och att anslå dem till understöd för de ynglingar, som sökte en uppfostran lämpad till Statens productiva yrken, får Utskottet tillkännagifva, att efterforskningen synes öfverflödig, heldst det är kändt hvad Staten gifver i de så kallade Kongl. Stipendier, samt att en afvikande disposition vore obehörig.
Om förra tiders frikostighet gifvit åt Lärdoms-Idkaren och Stats-yrkenas Ämnesvän, ett understöd, hvaraf han ännu och i närvarande omständigheter af allmän förlägenhet, mer än någonsin är i behof, så tillkommer det vår lids välgörenhet, att, väckt till denna omtanka, begåfva Industri-Scholor och dess Elever.
Staten åter, på sin sida , bör icke undandraga ämnena till dess tjenster, hvad den åt dem i föregående tid förunnat , hvilket ock jemnfördt med magnaters gåfvor och nu tillvuxna behof, blir föga betydligt.
Den enda förändring, som skulle kunna användas, vore, om dessa små Kongl. Stipendier förenades till färre och således Stats-Utskottets lomme att i Betydligare mån understödja det: inskränktare antal af ynglingar, hvilket hädanefter torde befinnas tillräckligt för Statstjenstens behof:
Den practiska Landtbruks-Schola, Herr Sparre i 5 puncten föreslagit, och hvars beskaffenhet han i en utförligare Plan, som härhos följer, för Utskottet förklarat, synes så mycket mera öfverflödig, som Kongl. Landthruks-Äkademiens Vetenskaps-afdelning, enligt Kongl.
Kungörelsen af den 28 December 1811, har sig ålagdt, att förbättra den jordbrukande Classen? undervisning i allmänhet, samt i synnerhet i de ämnen, som tillhöra dess yrke till en särskild vårdad hildning af blifvande Rättare , Gårds-Fogdar och Arrendatorer, samt till den högre eller vetenskapliga Undervisningen för förmögnare Ståndspersoner uti de Landthushållningens grunder, sorn liemtas ur Chemi-, Physik- och NaturalHistorien; och är äfven ett Experimental-fält för detta ändamål upplåtet.
Om, för utöfning af Landthushållning, någon nytta kan vinnas genom så beskaffad Undervisning, synes den för hand varande anstalten, hvars åtgärder lärer vara inskränkta, först sättas i full verksamhet, innan hehofvet af utvidgning kan komma i fråga, Utskottet, som anser Kongl. LandtbruksAkademiens Experimental-fält, heldre höra användas att utröna hvilka trädslag och växter Betänkanden. /\6i i vårt luftstreck kunna trifvas, fin till något egentligt Landtbruk, tror, för förstnämnde behof egorymden vara tillräcklig, Med uppmuntringar till Hushållnings-Sällskaperne, att inrätta Landtbruks-Scliolor och till Landshöfdingarne att bereda anställandet af dessa Scholors Elever, anser Utskottet böra hafva anstånd, till dess Landtbruks-Akademiens Undervisnings-anstalt hunnit gifva efterdöme och bilda Lärare.
Ett och ännat Hushålls-Sällskap har väl gjort försök med sådane practiska Institut, hvilka dock icke lära kommit till stånd, eller i fall verksamhet fortfarit.
Vid ringheten af de fleste Säliskapsmedel, lärer ock svårligen någon mera omfattande verkställighet vara att vänta, hvilken i allt fall beror af Ledamöternes eget för godt finnande.
Till upplysning om den utvidgning af Undervisningen i Fahlu Bergs-Schola, Motionären i 7 puncten och äfven Herr Landshöfdingen Järta, i sin Femårs-Berättelse, önskat, får Utskottet af begärdte uppgifter meddela följande hedrande beslut, hvilket Bruks-Societeten, vid nyligen här i Hufvudstaden hållen sammankomst, fattadt. 1:0.
Att Jern-Contoirets Fullmägtige, intill nästa Allmänna Sammankomst, ega att årligen, uppå Professor Säfströms förslag, och / 462 Stats-Ut skottets devas pröfning af hvad föreslaget blifvit, utbetala till den eller de Lärare, hvilka uti åtskilliga delar af Undervisnings - anstalter , antingen i Fahlun eller annorstädes sitt biträde lemna, en summa af 1000 R:d.
B:co. 2:0.
Att såsom belöningar för de skickligaste Elever och såsom bidrag till torftiga Studerandes underhåll kunna, efter Professorns förslag eller hörande, utdela 5oo R;d. årligen, 3:o.
Att till uppköp af Böcker och Instrumenter för Chemiska Laboratorier och till andra behof, kunna årligen biträda med 5oo R:d. 4:o.
Att livad som ena året af dessa anslag besparas, kunde det följande året användas, så framt Fullmägtige finna anledning dertill vara. 5:o.
Att denna utbetalning börjar från och med år 1824, och fortfar till och med år 1826, 6:0, Att en årlig redovisning för Medlen insändes så tidigt det påföljande, året, att Bergslagernes
Deputerade kunde vid hvarje års Revision erhålla kännedom örn dess innehåll. 7:0.
Att i Jern-Contoirets annaler, en korrt öfversigt af Bergs-Scholans göromål meddelas.
Betänkandeh. 463 Denna för Bergsrörelsen vigtiga Inrättning, hvars nytta redan skall hafva visat sig, synes, enär den eger en skicklig Lärare, och uppmuntras af Jern-Contoirets upplysta och frikostiga biträde, icke för närvarande föranleda önskan af några åtgärder, dem icke förvaltningen sjelf påtänker och verkställer, då hehofvet fordrar och omständigheterhe medgifva.
Det Tech niska och Mcchaniska Institut för practisk Undervisning å hvad sorn för Manufacturerne och en del Handtverkerier fordras, hvilket Herr Sparre i 8 punkten omnämner, och Herr Biskop Almqvist gjort till hufvudsakligt ämne för sitt Memorial, har länge varit önskadt och skulle , väl organiseradt, fylla sitt dubbla ändamål, att såsom rådförings-anstalt för sjelfva Slojd-idkarne, höja handteringen närmare fullkomligheten, och såsom Undervisnings-anstalt införa ungdom af alla Glassér i dessa producliva yrken..
Utskottet delar Motionärernes mening alt ett Centralt sådant Institut bör vara i Hufvudstadén , men anser sig icke böra lemna oanmärkt, att ock i Rikets andra Handelsstad, och i dess andra Fahriks-slad, anledningar äro till sådane Inrättningar.
Genom framlidne Cancelli - Rådet och Commendeuren W. Chalmers Legat, äro, nemligen: i Götheborg omkring 3,ooo R:d.
B:co alt årligen för en Industri-anstalt använde, och af Ebersteinska Testaments-Medlen är en afkomst lill 464 Stats-Utskottets 3oo Tunnor Spannmål anslagne till en Sondags-Schola i Norrköping , som bör anordnas till nytta för Slöjdidkare.
På dessa ställen synes således saken, så att säga, göra sig sjelf, det återstående vigtigaste är att i Hufvudstaden få Inrättningen fullständig, så att, utom annat, äfven Lärare för andra orter, derifrån må kunna vinnas.
Att ock gifva en ledning för omdömefc oell en plan för deras utlåtande, som kunna öfver densamma liörde blifva, har Utskottet, af vår berömde Tecknolog, Öfver-Directeuren Schwartz, mottagit ett Förslag till en practisk Undervisnings-anstalt för Slöjd erne eller Technologisk Inrättning, hvilket härhos bilägges.
En Mechanisk Schola förefinnes, stäld under Landtbruks-Akademien.
Den eger, enligt de uppgifter Utskottet kunnat erhålla, utom en Directeur , som är lönlös, en Lärare i Theorien , en för Practiken, hvilken ock bör förevisa Modell-kammarenS tillbehör, samt eil Lärare i Machine-Ritning, hvardera med 100 R:d.
Till Materialier och Verktyg användas ^5 Rrd. och Stipendierne bestå af 2:ne som utdelas af Landtbruks-Akademien, det ena af 60 R:d., det andra af 40 5 arneafCommerce-Collegiijim och arne af Bergs-Collegium med hvardera 133 Rrd. 16 sk., och äro de sistnämnde fyra Stipendiatornes göromål, att biträda yid Modellernes framvisande, ehuru denna Schola, hvars verksamhet ock lärer vara mindre lletiinkanden.
465 mindre vidsträckt, är för det af Motionärcrlie åsyftade ändamål för inskränkt, kan den dock på lämpeligt sätt utvidgas till ett så beskaffadt technologiskt Institut, som föreslaget blifvit, eller ingå som beståndsdel i ett sådant af'fullständigare omfattning.
I öfverensstämmelse med hvad Utskottet förut yttrat, tror det således Riksens Höglofl.
Ständer böra i underdånighet anhålla hos Kongl. Maj:t, om vederbörandes hörande öfver deni Motionerne åsyftade och af Öfver-Directeuren Schwartz utförligen meddeldta Plan, samt anser för sin del, att, om detta Förslag vinner mognad, och blir, såsom sig bör, utfördt, de medel, soni för dess fullständighet torde brista, med största skäl kunna hemtas, antingen af Manufactur-Discontens vinst och hvad af Arbetshus-Fonden kan vara clisponabelt, licldst en mera påtagelig nytta, än af en så beskaffad Rådförings- och Undervisnings-anstalt icke lärer kunna erhållas af något företag i Slöjde-väg, eller ock att af Kongl. Landtbruks-Akademiens oanvände tillgångar, anslag lampel igen göras.
De Handels- och Navigations - Scholor , Herr Friherre
Sparre i egde puncten önskar upprättade, eller, der de förefmnas, reorganiserade, tillkomma egentligen Handels-Societeternes eller Skeppare-Societeternes och Sjömanshusens omsorger.
Genom Elementar - 4 Sami. 3 B. 3o 466 Stats-Utskottets Scliolan i Gefle har framlidne Commerce-Rådet
Bränström gifvit ett aktadt minnesprofaf upplyst frikostighet.
Andre, hvilka såsom Iran, genom Handel samlat förmögenhet, gore sammaledes, hvar i sin ort, eller enligt den berömliga föresyn, Bruks-Societeten girvit , förena sine bemödanden för att biträda vid stiftningen af ett Gentral-Handels-Institut, hvartill uppmuntringar och strödda Förslag ofta blifvit gifne.
Det är icke blott de Sjöfarandes men ock Skepps-Redarnes bland de Handlande förmån, att Navigations-Scholor finnas och motsvara sitt ändamål, hvilka ock således borde hållas i godt skick af så förknippade intressen.
Likväl, på det uppmuntran till verksamhet i desse t vänne magtpåliggande ämnen må blifva allmän och likformighet beredas åt Inrättningarne i orterna, torde Riksens Högloft.
Ständer finna för godt, att i underdånighet anhålla, det Kongl.
Maj:t Allernådigst täcktes af sakkunnige låta utarbeta Förslag till Central- Handels- och Navigations-Institut, och så väl Öfver Planen, som tillgångarne för verkställigheten, höra vederbörande Societeter, hvilka i tillfället torde böra uppmanas att med alfvar omfatta ämnet; skulle för hand varande medel icke finnas vara tillräcklige, torde en framställning af ämnet i sin helhet, och behofven komma att Riksens Ständer vid nästa Riksdag allernådigst göras.
I i o:de puncten har Herr Friherre Sparre, och i större delen af sitt Memorial Herr Biskop Betänkanden.
467 Almqvist yrkat, att viel öfversigt af Skrå-Förfatlningarne, Kongl. Maj:t ville Nådigst anbefalla, att ett särskildt och alfvarligt afseende^, fastades vid alla de omständigheter , som kunna bidraga att till Handtverkerierna leda ynglingar af bättre uppfostran, och att för detta ändamål vissa former af servitud måtte upphäfvas, eller eftergifvas.
Allmänna Besvärs- och Ekonomi - Utskottet får härvid tillkännagifva, att-grundérne till den yrkade Närings-Friheten, öfver hvilken, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, och Riksdagsmäns gjorde Motioner det ålegat Utskottet med Höglofl.
Lag-Utskottet sig utlåta, redan blifvit af Utskotten stadgade; och komma Förslag till Handels- och Handtverks-Ordningar, att i enlighet med dem, Riksens Högloft.
Ständers pröfning hemställas.
Hvarföre ock på det ämnen af samma trängande beskaffenhet måtte på en gång öfverväga.?, Utskottet får i denna del af förevarande Motioner hänvisa till hvad af förenämnde arne Utskott yttradt blifver öfver frågorne om Närings-frihet, Sluteligen, hvad angar Herr Biskop Almqvists yrkade förbättring af Undervisningen på Landsbyggden, har Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet sig öfver ämnet yttrat i särskildt Betänkande, hvilket Utskottet således får åberopa.
Sedan Ekonomi - Utskottet sålunda fullständigt utredt och besvarat Friherre Franc 468 Stats - Utskottets Sparres samt Herr Biskop Almqvists ifrågavarande Motioner, på ett sätt, hvarigenom de föreslagne förändringarne icke föranleda till något nytt anslag af Stats-Yerkehs medel, anser Stats-Utskottet sig icke • hafva , att i anledning deraf meddela något yttrande, utan varder ärendet vördsamt öfverlemnat till Riksens Högloft, Ständers hepröfvande.
Stockholm den 3o Julii i8a3.
Plan till en Landtbruks - Schola, i grannskapet ak Stockholm, under Landtbruks-Akademiens ledning. i §.
Om Kongl. Majrt i Nåder gillade Inrättningen af en sådan Schola, och Riksens Högloft.
Ständer, till denna Inrättning, ville upplåta någon Kungsgård, Drottningholms hemman, eller annan Kronans lägenhet, som hittills varit under Arrende utlemnad, kunde Konungens Befallningshafvande i Stockholms Län erhålla Nådig befallning, att uppvisa en sådan som kan vara tjenlig och tillika snart ledig.
Stället bor hafva i5o å 160 Tunneland odlad och odlingsbar jord, utom betesmark och skog, så alt derpå i stort kan etableras åtskilligc ci rcul a t i o ns-m e tli oder med Foder och Rotväxter.
Om möjligt vore borde en Lagen - Betankanden.
4% het sökas, som medgåfve anläggning af Tegelbruk och Vattenverk.
Trädgard och åtminstone något egne jordfäste arbetare borde äfven vid denna Egendom finnas. 2 §.
Till Elever i detta Institut, antagas Ynglingar af minst 16 års ålder, hvilka förut i andra Scholor eller genom privat
Undervisning inhemtat nödig och vanlig underbyggnad i Christendoms-kunskap, Moral, Historia, Mathematik, något Natural - Historia, och som fullkomligen kunna räkna och i skrift uttrycka sina tankar, samt kunna läsa och förstå ett af de trenne språken Tyska, Franska eller Engelska.
Afsigten är ej att härmed hjelpa fattige; ett behöfvande tillstånd skulle således icke gifva någon förmånsrätt till inträde; utan antagandet skulle ske, utan afseende på stånd och vilkor, genom Examen en gång om året, hvarvid den finge företräde till inträde, som kan ådagalägga de mesta kunskaper och den mest vårdade uppfostran. 3 §.
Elever skulle vid Institutet fritt njuta Logisy Ljus och Värma.
Genom Inrättningens försorg skulle pä stället mathållning finnas , men Eleverne sjelfve betala sin förtäring.
Om någon får publikt understöd skulle det ske genom Stipendier.
Hvarje Elev skulle få vistas 3 å 4 ;°,r vid- Institutet. 4 §•
Institutet skulle ställas under en Directeur, som tillika är Professor i Practiska *)
Så läses i ordagrant i den Exped.
Utskottet till— handakomna afskriften. 47o Stats-Ut skottets Landtbruks - Vetenskapen och Förvaltare af Egendomen.
Han skulle hålla föreläsningar i Vetenskapen efter ett af Akademien gillat Program.
Föreläsningarne böra inrättas i form af läxe-läsning, hvarföre Eleverne i’ ofta skeende förhör göra redo.
Vid Egendomens skötsel, som han besörjer på ett med föreläsningarne öfverensstämmande Systematiskt sätt» användas Eleverne till arbetens efterseende och bedrifvande, Ladugårdens
Inspecterande och allt hvad eljest tillhörer Inspectorer och Fogdar.
Äfvensom de begagnas till räkenskaps-föringen på stället.
Det är ej ändamålet att Eleverne skola lära sjelfve handarbete» men det är väl om de något vänja sig att sjelfva handtera yxa, plog, spade och lia, för att så mycket bättre kunna framdeles derigera andras arbeten.
Till Lärare sökes en Praetisk Agronom, bildad och underbyggd man, icke projectmakare, icke purt empirist. 5 §.
Från det i Stockholm före slagne Techniska Institutet skulle skaffas en der bildad Lärare i de delar af Technologien, som kunna röra Landtbruket.
Denna Lärares undervisning kunde ställas under ledning af den Stockholmska Technologen, och Eleverne i Landtbruks-Institutet kunde ufven ega rätt att i det Techniska i Stockholm söka mer detaillerad undervisning» Betäiikanden. 471 G §.
En Bokhallare skulle antagas vid Institutet.
Han borde undervisa Eleverne i Bokhålleri, och föra Institutets räkningar.
Ej på ett inveckladt sätt, för att draga problematiska slutsatser af ovisse rön och försök, utan på det sätt sorn redogörelsen vid hvarje Egendom bör föras, att nemi. räkningen visar, hvarje grens af rörelsen vinst och förlust, och huru de särskilde grenarne Åker, Ladugård, Trädgård, Skog, Bränneri och andre Induslrie-afdelningar, sammanföras under ett Bokslut för hela rörelsen. 7 §.
Kostnaden.
Kronan skulle upplåta Egendomens afkastning till Inrättningen; blefve derpå vinst, inginge den till Landtbruks-Akadémien, klefve derpå förlust, fyldes bristen af Akademiens öfrige Fonder Directeuren skulle få fritt underhåll på stället, och iooo R:d.
Banco Lön. Technologen och Bokhållaren underhåll på stället och hvardera 5oo R:d.
B:co Lön.
Desse 2000 R:d. skulle utgå af Landtbruks - Akademiens Fonder.
Stockholm 1823. B. Franc Sparre. 472 Stats- Ut skottets F ö r s la g till en Practisk Undervisnings - anstalt för Slöjderna, eller Technologisk Inrättning. I. i.
Föremålet för denna Inrättning är, att genom Undervisnings och Upplysningars meddelande åt Slöjde-Idkare bidraga till förkofran af Fäderneslandets Näringar.
Den bör först och främst vara en Slöjde - Schola för ynglingar, som ämna ingå i Närings-Ståndetoch för det andra, utgöra en practisk Rådföringsanstalt för sjelfva Slöjd-Idkaren. i.
Ynglingen skulle i Slöjde-Scholan på de vanligen så kallade Schol-fri-dagar: Onsdag och Lördag genom egen handläggning inöfvas i sådane Siöjde-förrättningar hvilka, kunna anses såsom de allmännaste eller mest förefallande, och icke allenast egna sig till en underhållande sysselsättning vid hans ålder, utan ock förmå gifva hans arbetsförmåga en rigtning af ändamålsenlighet, noggrannhet och smak; omständigheter hvilka vid den vanliga utöfningen af Slöjder i synnerhet vanvårdas.