Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Afven i bunden form drager, Der Frauenfein&amp; i hYrnad mot qvin- norna; en af dess iPskalderiP tror sig funnit ett sl5ende .argument mot s blast rumporna^ i följande om fin smak vitnande utfall: ~ O f t muss die Dichtkunst decken Den iiussern Leibes Schnden: In blnuen Strumpfen stecken Fast immer dunne 11 ' aden.s Denna tidskrift är val icke af nagon större betylelse och blir r31 näppeligen långlifvad.
Det 3.r dock karaktäristiskt för ett I,md, ' att ctt dylikt företag der Kan offentligen framträda och det nied en skara af medarbetare, och deribland till och med författare med sa godt namn soni t. ex. I4 ' oldeinar Kaden.
R ö r a d e pz~i7znns behöriyhet ah!
iwii@s i f utt&amp;~c ?rtJS- s4relse och skolrkd hafva utlatanden inkomniit fran domkapitlen och koniingens befallningshafvande.
Af domkapitlen hafva fyrs afstyrkt förslaget, hvaremot de 8 öfriga t.illstyrkt detsamma, dock ined bifo- gande af vissa vilkor.
Länsstyrelserna hafva i allmänhet tillstyrkt förslaget.
Enkefru C.
L. s ~ &amp; ~ i I Cpsala har till Högre lararinneseminariet i Stockholm öfverlemnat en gåfva af 5,000 kr.
jämte 4 '!
; procents ranta från den 2 januari d. å. Andainilet med gåfvan ar att bilda en fond, af hvars ranta årligen 2 0 0 kr.
skola i form af stipendium tilldelas elev vid seminariet.
Ramsbergs kommun har af eiikefru B.
L. Bäckströin fAtt mottaga en summa af 10,ooo kr.
för upphjälpande af kommunens skolv5sen.
Till Gallersta.
församlings folkskola har framlidne kyrkoherde Söderlund i Gry t. testamenterat 3,000 kr.
Räntan haraf skall användas till fattiga, skolbarns underhåll.
För samnia andainål har en försam- lingsmedlem donerat ytterligare 2, 0 0 0 kr.
Qz) inl@ tandluknre.
Fröken C. Elbe har nyligen.
aflagt tandliikare- poliklinikens för tandsjukdomar lokal.
kandidatexamen iiigen sökande har vid ansökningstidens utgång anmält sig för erhållande af det stipendium, som från fru Wlh.
Hiertas stipendiefond ar afsedt till obemedlade qvinnor, som egna sig åt.
tandlakaryrket.
Petition.
Svenska qvinnornas nykterhetsförening ämnar till konun- gen petitionera om förbud mot ogift qvinnas användande på utskänk- ningsst " l1 a en.
Qvinlzka missioniirer.
Fröken H.
Posse, som i London utbildat sig till inissionar, har lenmat näinda stad och antradt resan till Kap- staden.
Fröken P. ämnar ytterligare studera missionsanstalterna i Kapkolonien för att sedan intrada i. tjenstgöring vid svenska kyrkans mission i Natal och Zululandet.
Fröken Ezgssfröm från Nerike amnar inga soin tjenstgörande vid Kabylmissionen i norra Afrika, sedan hon i London förskaftat sig erforderlig utbildning.
En Barn71iorsked~z1tati07z, utsedd vid senaste barnmorskemötet i Stockholm, har nyligen haft företräde hos konungen och dervid fram- leinnat en petition rörande behofvet af en pensionsinrattning för barnmorskekåren.
Statistiken och dödZ&amp;hetcn.
Enligt statistiska uppgifter, meddelade af en italiensk statistiker och samlade under de sista 2 0 åren, visar sig med afseende på medeldödligheten en ratt betydande skilnad mellan clet östra slaviska Europas och det vestra Europas indogermaniska folkstammar.
Af dessa uppgifter fratilg&amp;-, att inedeldödligheten i vestra Europa årligen minskas.
Under det att östra Europa förlorar iiiellan 33 och 36 personer i rundt tal p4 ~, o o o, s&amp; dö i vesterlandet blott mellan 24 och 26 p8 samma folkstammar.
Skandinaverna stå högst i lifsbehållning.
Tyskland, Italien och Osterrike stä sämst.
Alltså skulle oemofsagligen det stigande kulturarbetet minska medel~öclligheten, eller med andra ord, förlänga medellifsliingden.
a Norge.
E12 f67-ening fög.
fui u~zdemtisnisrg för pvinnnr stiftades i Kristiania för två $r sedan.
Andamalet härmed ar att gifva obemed- lade qvinnor tillfille till utbildning i alliiianna skoliimnen och språk.
Under läsåret 1886-87 hafva go elever erhallit undervisning och 32 lärarinnor varit i verksamhet.
Dansk R ' iri ?zdesa ?~Lfu ?zd höll sistlidne april sitt ars- möte, hvarvid framgick, att samfundet f. n. raknar 732 medlemmar; att det jämte sin periodiska skrift utgifvit smärre skrifter rörande ~ o ~ K7~i7zder - upprättats; att genom qvinnosaken; att ett @ &amp; s?
z ~ R s ~ o?
I for samfundets bemedling skoldirektionen i Köpenhamn tilldelat tvanne folkskolelararinnor reseunderstöd för studerande af praktiska hushålls- skolor .i utlandet.
Vidare hafva föredrag hiillits i och omkring hufvud- staden afhandlande driigtrefohnen, sjuk- och helsovird, sedlighets-
saken, m. m.
I riksdagen franilagda lagförslag om reform af lagen rörande oäkta barn samt qvinnans kommunala rösträtt hafva föranledt adressers insandande från samfundet till riksdagen, till förmin för de bada förslagens framgång.
De önskade reformerna lyckades dock icke vinna riksdagens bifall.
Saniqvam hafva ordnats för att gifva sanifundets medlemmar till- falle till ömsesidigt utbyte af tankar.
Ett af styrelsen framlagdt förslag till ändring af stadgar behandlades I af följande lydelse: på ett senare niöte.
I de äldre stadgarna är d3amfundets andamal är att verka för qvinnornas likställighet med niännen i familjen, samhället och statens.
Enligt det nya förslaget till stadgar, skulle denna 5 blifva så lydande: Samfundets andamfil ar att verka för qvinnornas allmän-mänskliga utveckling, för deras iit- bildning för sjalfständigt förvarf och för att förbiittra deras stallning i familjen, sanihallet och staten,.
Efter slutad diskussion antogs detta styrelsens förslag ined 39 röster mot ' 14.
Det mera radikala partiet inom samfundet fick saledes gifva vika för dem, hvilka föredraga ett lugnare framåtskridande.
En qvinl&amp; sportklubb har för kort tid sedan grundats i Köpen- hanin i hvilken alla för sportvasendet intresserade qvinnor kunna vinna tillträde.
Hygienisk hok&amp;onstakade~ni.
Dr Schuler, en ~Yflanzen- anatom&gt; och fysiolog i Minchen har i en serie artiklar, införda i dllustrirten Kochkunst-Zeitunga, offentliggjort en plan för ett stort vetenskapligt och hygieniskt företag, nämligen en akademi för kokkonst omfattande följande fyra, institut,: I.
Akademi för hj@etzisk kokkonst och mötrsterskola för hygienisk matZagxi~zg; 2.
RörsU~tti~zgsslokaI for I ~ s m e d d; 3.
&amp; are restauration; samt 4.
AlZ~iziin spt ' sningsatzstalt.
För att planen ma kunna realiseras, har komitén för senaste kokkonst- utställningen i Leipzig till företaget anslagit nettobehållningen af ut- ställningen, utgörande en summa af 20,000 mark.
, Anstalten är afsedd att upprättas någoiistädes i Sydtyskland.
&gt;Die Erage der Emtretz- und Kinderarbedto sr titeln p i en af Etfore iiredslan&amp; utgifven och till tyskan f r h italienskan öfsersatt bok.
Det lilla arbetet berömmes siirskildt för den klarhet och reda hvarined Sinnet behandlas, och rekommenderas det af tyska tidningar så- soni synnerligen läsvardt.
Ett ~ ' tlgufal h m e r i BerZd~z hafva fatt i uppdrag att besigtiga det kött som införes till staden.
Samtliga inspektriserna berömmas för skarp och saker blick samt förmåga att fullgöra sitt sliggande.
Qvinnor i skoZradet.
Omkring ioo qvinnor iiro f. ii.
Stockholm .. N:r?
(478) Idunft Tryckeri Fredagen den 19 februari 1897.
Prenumerationspris pr å r: Idun ensam Iduns Modet-, fjorlondagsuppl.
Iduns Modet., mänadsuppl.
Earnjarderoben Redaktör E y r å: kr.
» » » 5: 5: 3:;;: — — — — Klara södra kyrkog.
1 6, 1 och utgifvare: Träffas säkrast kl. 2 — 3.
tftlef.
61-17 rMkpMrf 1fW&gt;.
R e d a k t i o n s s e k r.
: .7.
Utgivningstid: F R IT H IO F HELLBERG.
Ö p p e n kl. 1 0 — 5.
Nordlijia.
Aktiebolag.
F ö r » P l a t s s ö k a n d e » o. » L e d i g a platser » 25 ö r e f ö r h v a r j e p ä b ö r j a d t tiotal s t a f v.
L ö s n u m m e r p r i s 15 ö r e H ö s n:! '
e n d a s t f o r k o m p l e t t e r i n g a r.)
70 Öre p r n o n p.
Lillie Hegermann-Lindencrone, född Grenough.
J rogen sitt läsekrets 1 löfte att efter presentera tique, framställer d e n c r o n e, f. k v i n n l i g a e l i t e n af c o r p s för sin diploma- I d u n i d a g b i l d e n af f r u Lillie H e g e r m a n n - L i n - d. d a n s k e m i n i s t e r n s ä l s k v ä r d a, s p i r i t u e l l a o c h t a l a n g - fulla m a k a, ä n n u för några matiska de svenska ministerfruarna den kår och en af mest uppburna damerna inom societeten.
F ö r d e t till P a r i s a f f l y t t a n - de ministerparet de senaste har veckorna en rad l y s a n d e dagar sedan d o y e n n e i n o m vår diplo- de särställning, hvilken makas vinnande bröder hafva främmande, familj, de ytterligare stärkts genom personliga egenskaper.
haft glädjen och ännu för icke en m å n a d medlemmar det Oscars födelsedag vårt land, på festglädje dagarne Åt ven Posse och och grefvinna, grefvinnan samt tyske grefvinnan ministern von Steinburg, balen hos ministern vier soarén hos o c h fru bankdi- Wallenberg.
otvetydigt vittnat o m den vän- aktningsfulla sympati, som ministern och fru Hegermann-Lindencrone un- d e r sin s e x å r i g a v i s t e l s e i v å r t land dens vunnit inom hufvudsta- aristokratiska kretsar.
Såsom representant för en m e d s v e n s k a r n e så nära b e f r y n d a d nation som den danska, hvars konungahus ju dessutom d e t i n t i m a s t e är l i e r a d t vårt, har den danske på med mini- stern redan från första stund bland buden de främmande intagit en tillsatser.
deras öfriga fester i det minnesrika g a m l a braheska huset, Drottningga- tan 3 1, s e d a n m e r än ett halft århundrade tillbaka danskt nans grace o c h esprit förlänat Rou- n o m sin kordiala o c h v e m o d s - den och franske fulla prägel hafva dessa fester och europeiska denna ministerresidens, hafva värdin- S å v ä l g e n o m sin g l a n s s o m g e - skap och naturligtvis ve- Bray- och m a d a m e och rektören gref- Arvid hemtrefnad — då dansk derbörligen k r y d d a d e m e d ut- sökta meister m e d kronprins- m e d a n l e d n i n g af gästade gästfrihet, marherren g r e f v e A.
F. W a c h t - det konung under kabinettskam- i af sin r e g e n t - danska paret, s o m bland hvilka m å nämnas mid- hos hans stånds- s e d a n b j ö d o d e, s o m så ofta gifvits afskedsfester, och o c h ä r a n a t t u t i sitt h e m nordiska landet välkomna förr, - hans Oftare än sina sände- angenäm en egendomligt fängslande charme.
Redan vid den flyktigaste beröring m e d fru H e g e r m a n n - Lindencrone f å r m a n e n liflig förnimmelse af a t t m a n står inför en kvinna, s o m fört ett rikt och mycket, djupt.
växlande sett De vida yttre lif, sett och sett dragen af h e n n e s l e f n a d, här n e d a n åter- g i f n a, b e k r ä f t a till fullo d e t t a intryck.
På fädernet bördig från S v e r i g e — l i g g e r m å n n e däri e n af o r s a k e r n a till d e n d r a g n i n g hon nen?
utöfvar — på på svenska sin- mödernet från Frankrike, föddes fru mann Lindencrone i den tiga fabrikssta- handels- och den Boston Heger- vik- i Norra Amerika.
IDUN 50 D e n, s o m ej k a n f ö r d r a g a fiender, 1897 är icke v ä r d att hafva vänner.
Af sin far ärfde hon sin mor namnet namnet hela det civiliserade ske stamfader, öfver G r e n o u g h, af Fay, kändt och aktadt i A m e r i k a, af sin som pä 1 tiO0-talet till A m e r i k a, n a m n e t L i l j e, ligadt till Lillie och i denna samhet, kulminerande sven- tibus, gaf flyttade dande landvinningar förkvinn- form inom Den dottern prinsen, i rakt nedstigande led.
Utrustad amerikanskan bilda sin unga n o g l y c k l i g a t t t i d i g t få präktiga stämma under ut- ledning i vets den eklatant stora 15 ligen rika musikaliska anlag, var d e n ett gjort inom s l ä k t e n p i e t e t s f u l l t r e s e r v e r a d t åt d e n ä l d s t a med i den henne af ko- n u n g e n t i l l d e l a d e g u l d m e d a l j e n L i t t e r i s e t ar- bevis på de hon på december 1891 prins E u g e n uppfördes samt diplomatiska pikanta och Majesty ' s Ship tid världen.
danska ministerhotellet och bety- så ringa flertalet kårens melodiösa Pinafore » näm- inför kron- af hof- operetten » Her (af A r t h u r Sulli- van, andra Garcia, p o n i s t), i n ö f v a d, a n o r d n a d o c h a n f ö r d af f r u ren.
Mau framtid den snillrike spanske förespådde som för en hon ändå Hegermann-Lindencrone vid 17 dande — denna frestande ut- plomater och officerare, b l a n d större en populäre lysande sångerska, men års å l d e r ö f v e r g a f sikt henne mästa- mest redan lockelse: platsen unga damer själf.
De uppträ- d e m en son o c h e n d o t t e r till v ä r d f o l k e t — å t e r g å f v o p å språket m e d smittande g o d t lynne, Af p å vissa håll m e d sång, som hon sålunda själfmant område, mål lät med hon från och m e d den Moulton amerikanske endast ningar en vid större sitt gifter- rentiern mr välgörenhetsföreställ- allmänhet få njuta, och verkligt artistskap, Hvass o c h Ella S t r a n d b e r g, Steinway-flygel värdinnans och ledning sin t a c k s a m m a uppgift.
Bifallet v a r d e t m e s t efter föreställningens från lämnades, som frikostigt företrädesvis mecenatskap Bosatt i mot dess utöfvare.
Paris och m e d u n g d o m l i g deltagande lerierna, uttryck i ett i lust de bländande festerna i Tui- fick den mrs Moulton graciösa och spirituella s n a r t t i l l t r ä d e till k e j s a r i n n a n Eugénies intimare umgängeskrets.
Då grund- lades mellan d e b å d a k v i n n o r n a en v ä n s k a p för lifvet, h v a r o m vittnar b l a n d Moultons sommarvistelser annat mrs hos den lycko- strålande kejsarinnan i Compiégne och hen- nes besök längre fram b ö j d a furstinnan med dess samt utvecklingen drag af af med sin genomtränga dongen familj flydde och lyckades den Paris brott skapets ett mrs tvåårigt Moulton Washington, Lindencrone.
andas band, utdelade genom hon ett p e n n d r a g vackraste i vänskap förmälde ministern det monarkisk af d a n s k a med inskrif- Alla öfriga d e i e n t r é n till » skeppet Pi- samt de uppträdandes n a m n i guld- t r y c k till d e n s p l e n d i d a s u p é, s o m afsluta- d e f e s t e n, v o r o i full ö f v e r e n s s t ä m m e l s e m e d de präktiga förmån dagen prins talrik inför publik och en med Till Nu de s t o r a sal distinguerad glänsande eko- resultat.
hafva mål.
de lätta ordskiftena, skratten, de dé fjäten, låga, halfkvädna mu- diplo- visorna på veka, främmande tungo- Salongerna i det danska s v e n s k a s a g a är all.
högre taga än det ministerho- stå större uppgifter, vidsträcktare tio- torde r e d o att dyrbara hegermannska nytt skede af minnen från h e n n e s lif, andra mot- boet, vyer, stoltare triumfer, m o t en b a k g r u n d sande där med kanske af glän- kejsardömets T.
K. dagar.
vara hvilken, mensamma utom personlig sympati, musikaliska intressen ge- förena Hr " Gunnars t&gt;isor. "
Från drades det solvarma, leende södern ministern ultima beor- H e g e r m a n - L i n d e n c r o n e di- Thule.
rekt till värd smidighet maka in i d e n y a f ö r h å l l a n d e n a, o c h r e d a n och Med beundrans- energi satte sig hans e t t år e f t e r s i n a n k o m s t till v å r t l a n d s l o g hon ådrog ett slag, som, på samma Och Och Och Och ute är tungt och mulet regnet sjunger sin sång, inne är mörkt och kulet tiden blir Gunnar lång.
Han Mot Och Och lutar sitt ljusa hufvud rutan och ut han ser tindrar, om solen har somnat ej tänker vakna mer.
Ha fåglarna glömt att stämma Sin jublande lofsång opp?
Vill ekorren mer ej gunga, Däruppe i björkens topp " ' Då knackar det sakta på rutan, Och Gunnar ser ifrigt ut: Det är liten munter gråsparf Månn han vill leka tittutf tjusande, evigt unga och fagra drottning, Margherita, med Nu somna snui trötta blommor 1 vinterblunden in, Och alla björkarna mistaf Den vackra skruden sin.
M e n i Paris, där salar, braheska, börjar jordmån ett de därpå af h e n n e s Italiens de förklingat, förbindliga Höstvisa.
uppfördes Continentals föreställning nomiskt anordningarna.
Karls folkkök därpå i Hotel samma och sceniska för henne regeringen.
Se Hans öppna famn Är din bästa hamn, Lig Hans fadershand.
För Ull lifvefs land.
ar- gästerna t e l l e t stå ö d e.
F r u H e g e r m a n n - L i n d e n c r o n e s Hegermann- åriga vistelse vid hofvet i R o m hennes af nejder.
frihetsluft; behållningen Hegermann-Linden- S.
P i n a f o r e ».
från Liten Gunnar kär, Hvart än vägen bär, Herren före dig En gång hem till sig.
blomsterkorg med breda eleganta korten m e d nafore » matiska stöd militärkor- I s j u år u n n a d e s återplanterades M. rangemang, med kammarherre tacksam- operettsäll- bärande i gyllene bokstäfver » H.
sikaliska danske hemlandets v ä g n a r till f r u hon slutligen änkestånd med på det aristokratiska c r o n e ett praktfull ten slut öfver- en hyllnings- och själfuppoff- fiendtliga o c h uppnå fredligare Efter Den af och U r s i t t af t y s k a r n e s b o m b e r pass att nöd storslagen antända palats i Paris i detta hetsgärd, till allt d e t t a v a r m r s M o u l t o n e t t åsyna vittne.
sig af drama, belägringen skräckscener dess ring — f ö r s p e l e t till f r a n s k - t y s k a och fruktansvärda ned- Carlo.
Det spännande början djupt på Chiselhurst och hennes villa nära M o n t e kriget, hos den Inför mor och far Gunnar tagit har Sina första steg På sin Icfnadsväg.
af t a k t p i n n e, p å ett m ä s t e r l i g t s ä t t lifliga, o c h tiden sina löste, vid hvar- under åt sitt l å g a n d e intresse för k o n s t e n gaf h o n den Vänd till pappa sen — Bara mod min vän!
Och hans starka, hand För dig strax i land!
respektive roller; orkestern, fröknarna Thora sin stegen.
Lilla rädda fot, Stappla mamma mot, Se, min öppna famn Är din säkra hamn!
ur s o c i e t e t e n s a m t di- engelska sin De första operettkom- vid egen härd s o m älskande och älskad maka.
h ä n v i s a d e till p r i v a t - o c h h o f l i f v e t s t r ä n g r e Slut dig, glada, blåa öga, Slumra sött en stund!, Susen sakta, höga björkar, Vakten Gunnars blund!
Hvisken, drömmar, i hans bra, Hvisken.
Ijuff och.
godt, Att hans aning sig må röra Om det goda blott.
medlemmar af f r a m s t å e n d e e u r o p e i s k a s å n g l ä r a r e, b l a n d Englands Séheffer.
gång det henne den mest smickrande uppmärk- Gunnars sängkammare.
Liten Gunnar middag so / ver Uti sitt gemak: Gröna luftiga gardiner, Höghvälfdt ljusblått tak, Och en matta mjuk som.
sammet Gunnar sig består, Och en vaggsång lusen stämmig Hvarje dag han får.
» Goddag, herr Gunnar, hur mår du?
Och hvad har du för dig nu??
y&gt;Äh, kära sparf jag är instängd, Och har så tråkigt, vet du? » » Ack, vänta Sä skall du Nyss skatan Som händer du bara, Gunnar, annat få se, berättade något nu ett, tu, tre!
En bländande snöhvit klädning Den mörka jorden skall få Och träden skimrande mantlar Med idel juveler på!
IDUN 1897 Och Uti Och Sin böljan lägger sig lydigt ett skrin af kristall, solen ur höstbhtnden vaken strålglans där spegla skall.
Men Har Med Och vintern, som sömmar dräkten, färdig ej hunnit den än pärlor, juveler och glitter allt hvad som hör till den.
Och Och Blott Med D e t gick här, s o m det gått i l a n d: alla m ä n p r i s a d e h ö g t deras eget de tre systrar- n a s s k ö n h e t, ' g u l d r i n g a r n e s - prakt, p ä r l o r n a s glans, och de små dansskorna sletos upp dussinvis, m e n i n g e n, i n g e n friare h a d e k o m - mit, när vintern g j o r d e slut p å fester i det f r ä m m a n d e » Vi därför får jorden vänta bli lite sorgsen och grå, för att än skönare synas silfverklädningen på!
sommarens konungariket.
så foro de dit.
ene vackrare än d e n sett tre sköna dem på hvarje fest och de och andre, s o m aldrig de glammade förr döttrar, andra, och af den de tre.
där På den i landet bland yngsta var var tiden den hände ondt om det, att och d e y n g r e af d e m h a d e d ä r t i l l u p p k o m - mit den tanke, att det var bäst att ej t a g a och dansade Men till icke heller de tre y n g l i n - de guld- och pärlprydda och glans, klang, med så kostliga fångas m e d prakt rätter och nog friare! » svarade: bägar- menade » ske mo med skummande ingen vin och bägarklang, friare b e g ä r d e n å g o n fastän de voro af d e tre som ko- klädda ställe u p p k o m m o stora salar, i i jorden och dess underliga hus m e d m å n g a hvilka därvid troll o c h o n d a andar hög- att b l a n d e n s a m i en stenkula och hölls för att v a r a man.
den an- gick nu de tre flickornas mo- sporde h o n o m, h v a d s o m vållade att hennes döttrar ej fått någon blifva kvitt att gifva bok o c h alla sina tre döttrar o c h f a n n att blef hon så s k ö n a som första gången för nu.
de Men så un- och taga dem sprang b o r t från henne, att till d ö r r e n f ö r a t t s t ä n g a lås och regel.
då den urgamle Till all lycka ungkarlens hon den med mindes hon ord, att syn- g l a s e t s k u l l e lära h e n n e o v ä n t a d e t i n g, o c h så lät h o n dörren och tittade stå p å ynglingar in och i det glänt.
och ensamme män öppna hemmet, först försiktigt, fruktande snaror, tryggare, när de sågo de sköna syst- r a r n a s y s s l a h v a r m e d sitt, s t u n d o m t a l a n d e vänliga, förståndiga ord m e d hvarandra och Till h o n o m der och en derligt ängslig, för att n å g o n k u n d e k o m m a sedan stor i på ängsligt en vis den tredje aldrig synts henne att s p ö r j a e n h u n d r a å r i g u n g k a r l, s o m b o d d e edra dem döttrar med och silkeskläder.
Och solen l y s t e så klart det till andra hemmet, unga där m y c k e t tal där dörren stod på glänt för e n s a m m a fåglar, s o m n y s s blifvit föräldrarnes bo ur drifna ut i villande världen, och för fåglar, s o m redan blifvit vilsna och frusna samt rutan i där sökte härberge.
Många, många u n d e r en prålande skylt, o c h för det t r e d j e stund.
Men hvarken de tre sköna systrarna att f å b o t m o t har eller d e r a s f ö r ä l d r a r aktade på detta tal, t y s a d e ett o c h d e n a n d r e ett bord a n n a t, o c h u n d e r t i d e n s j ö n k o ä n flere h e m till! » i j o r d e n o c h trollens m a k t blef ä n n u större.
han den ene mannen När de unga flickorna f ö r n u m m o detta, s k y l d e s o m l i g a af d e m s i n a a n s i k t e n af s o r g, men andra gingo ut i ödemarken och bröto m a r k s a m t o d l a d e l a n d, t y d e visste n u att där fanns rent för få m ä n Men i kungariket.
de tre s k ö n a systrarna ville h v a r k e n s k y l a s i n a a n s i k t e n eller g å u t i ödemarken, och och ej heller ville deras fader moder att de skulle g ö r a detta, så l ä n g e de ä n n u voro hvita som snö och röda s o m blod och här ännu funnos ogifte män i världen.
Därför togo föräldrarne och klädde sina tre döttrar i s i l k e s k l ä d e r, l a d e g u l d b a n d k r i n g d e r a s ar- m a r och pärlor kring eller s t o p p a s t r u m p o r.
fortfor den urgamle kärlekspilar skola sikta på den utvalda.
M e n ni k v i n n o r h a o m s k a p a t de varma hemmen, in, u t o m e n d a friare fanns d ä r ä n d å till vid gästabuden.
allt är oss och vi f r u k t a ror; därför på i detta döttrar till ett Den ingen dande råd våra tre frusna annat kungarike, » sade då vi få främmande, flyga de i g ö m d a sna- vi u t u r d e l y s a n d e b u r a r - som möjligt suckade hon.
skägg och svarade: d u låter h e m m e t s dagar af sju för dörr stå att eder härd.
F o d r a d e m e j, de bli lättare hemtama,- när de skola kvittra, för de det du gifvit skola snart upptäcka, ligga bland hennes om vår m o d e r g e n o m det glaset tänkte den äldsta systern, och såg s j ä l f g e n o m s y n g l a - set på h o n o m.
s e, d å var h a n f ö r v a n d - Och glödande ögon och a n d e d r ä k t, så h o n färad bort från h o n o m ut h o n o m o c h dref från drog sig samt jagade det solglada för- sedan hemmet.
den andra systern synglaset, honom som för och genom där rubbade, när h o n hjälpte h o n o m att s t r å till d e r a s g e m e n s a m m a b o.
Följer draga du att då ut.
beskåda min friare, s y n g l a s e t m å s t e se u t s o m d e n ädlaste prins i hela v ä r l d e n!
» sade den y n g - sta fjädrar genast nu fick är d e n s k ö n a s t e af d e t r e y n g l i n g a r n e glaset för d i t t t a k f i n n e s n å g o n liten f å g e l, s o m se p å s i n f r i a r e, o c h » M i g lyster att unga funnos.
fram bordet.
» Undrar där de som mor ej något o m det h o n fick ser, h u r v a c k e r m i n friare ä r!