Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I sammanhang med beräkningen af denna inkomst har Utskottet till behandling förehaft en af Riksdagsfullmägtigen Samuel Johnsson från Jönköpings län uti Bonde-Ståndet väckt och till Utskottet remitterad motion (M 159), hvaruti, jemte meddelande af en utredning om tiondes uppkomst, fördelning och användande i äldre tider, på anförda skäl blifvit föreslaget, såsom orden i motionen lyda: 1:0 »att deni Kronans räkenskaper s. k. kronobonden icke må efter år 1866 affordras tiondegifvarne, eller i nämnda räkenskaper upptagas, och att de statsanslag, hvilka utgått af kronotionde, mätte af andra Statsverkets tillgångar bestridas; börande det dock åligga kommunerna att sjelfva och utan något bidrag från Statsverket, vare sig under benämningen »vin-och byggnadssäd» eller eljest, dels bygga och underhålla sina sockenkyrkor med hvad som till de heliga sakramenternas utdelande eller i annat afseende kan erfordras, dels gifva nöjaktigt understöd åt de fattiga, och dels aflöna ett för själavården behöfligt antal lärare sålunda, att minsta lönen bestämmes till 2,500 R.dr R:mt för kyrkoherde och till 1,250 R:dr R:mt för komminister;» 2:o »att ett lämpligt förslagsanslag måtte för nästa statsregleringspenod ställas till Kongl. Maj:ts disposition för bestridande af de anslag, hvilka nu äro anordnade att utgå af kronobonden, och att en fullständig utredning, rörande den nuvarande dispositionen af bonden af säd, måtte blifva till Rikets näst sammanträdande Ständer öfverlemnad.»
I anledning häraf får Utskottet erinra, hurusom Rikets sednast församlade
Ständer uti underdånig skrifvelse anhöllo, att Kongl. Majit täcktes till utredande icke allenast af frågan, huruvida jordens frigörande från grundskatter genom kapitalisering eller annorledes kunde vara för Staten och den enskilde fördelaktigare än nuvarande sätt att utgöra denna skatt, än äfven om, och under förutsättning att så vore, utförandet deraf kunde anses vara förknippadt med så olösliga svårigheter, eller på ett så oroväckande sätt ingripa uti nu bestående förhållanden, att endast derför tanken på jordens befriande från grundskatter borde öfvergifvas, i nåder förordna en komité af sakkunnige personer för gtt taga frågan i hela dess vidd i noggrannt öfvervägande, och till Rikets Transport 4,753,700: — Stats-Utskottets Utlåtande N:o 22.
5 Transport 4,753,700: — Ständer öfverlemna resultaten af en så beskaffad undersökning, jemte förslag till de beslut, som deraf kunde föranledas; och har, såsom bekant är, Kongl.
Majit för berörda ändamål i nåder utsett komiterade, hvilkas arbeten dock ännu icke blifvit fulländade.
Då emellertid den genomgripande fråga, motionen afser, erfordrar en omsorgsfull utredning innan densamma till slutligt afgörande företages, och en sådan utredning som Utskottet icke är i tillfälle meddela, lärer vara att från komiterade framdeles emotse, får Utskottet hemställa, att motionärens ofvanberörda framställning icke för närvarande må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Då, på sätt Kongl. Majit föreslagit och hvarvid Utskottet icke har något att erinra, från ofvannämnda spanmålsbelopp 656,650 kubikfot afräknas: a) den indelade spanmål, som, förut uppförd för Landshöfdingen i Wester-Norrlands län under Sjette Hufvudtitelns anslag till landsstaterna, numera, enligt hvad ofvan förmäles, ingår till Statsverket, kubikfot 2,672,6. b) behagligtids-förläningsspanmål, som från Åttonde Hufvudtilelns anslag till kleresistaten, på grund af särskilda nådiga Bref, indragits 322,7. c) den spanmål, som å sistnämnda Hufvudtitels anslag för elementarläroverken finnes upptagen såsom indelad till Luleå och Piteå läroverk, men numera, likasom den till läroverken anslagna oindelade spanmål, ersattes lärarne kontant efter stats pris 412,3.
Summa kubikfot 3,407,6. så kommer den indelade tiondespanmålen att uppgå till 653,242,4 kubikfot, som, enligt Kongl.
Majlis nådiga Proposition, beräknats till ett värde af 1,306,485 Ridr, men här utföres med ett jemnadt belopp af . 1,306,490: — Den Kronan behållna tiondespanmålen, som beräknades, år 1860 till 140,000 kubikfot, eller . . .
Ridr 280,000: » 1863 » 143,000 » * ... * 286,000: har utgjort, år 1861 » 143,938 » » . . . » 317,765: » 1862 » 144,984 » > . . . » 329,931: » 1863 » 147,029 » » ... » 332,626: eller i medeltal 145,317 kubikfot, i värde 326,774 Ridr.
1\led tillägg af ofvan omförmälda under landshöfdingelönen i Wester-Norrlands län upptagna, men från och med år 1863 till Statsver Transport 6,060,190:— 6 Stats-Uiskottets Utlåtande N:o 22.
Transport 6,660,190:— ket ingående spanmål, synes Kronans bibehållna tiondespanmål kunna, i närmaste likhet med hvad den år 1863 utgjort, beräknas, på sätt Kongl. Maj:t föreslagit, till 147,000 kubikfot, som, ä 2 R:dr Kubikfoten, utföras med ... 294,000: — 3:o) Tionde-spanmålslönen efter bestämda priser, hvilken vid sednaste statsreglenngen beräknades till 6,700 R.dr, men under åren 1861 —1863 i medeltal uppgått till 6,800
R:dr 78 öre, torde, på sätt Kongl. Maj:t föreslagit, nu böra beräknas till 6,800: — 4:o)
Arrendemedel af kungsgårdar och andra kronolägenheter beräknades år ! 860 till 310,000 R:dr och 1863 till 331,000 R:dr samt hafva utgjort: i penningar: år 1861 R:dr 58,419: — »1862 » 59,832: — »1863 » 68,370: — och i spanmål: år 1861 136,476 kubikfot, värde R:dr 340,542: — » 1862 141,507 » » » 315,767: — » 1863 142,032 » » » 298,163: — eller i medeltal för de tre åren penningar » 62,207: — och spanmål, kubikfot 140,005: värde . . » 3 1 8,157:33.
R:dr 380,364:33.
Sedan en del boställen vid landsstaten, på grund af särskilda nådiga Bref, blifvit från och med midfastan år 1865 indragna till Kronan, kommer dock denna inkomst att ökas med de medel som dessa boställens utarrendering för Kronans räkning kan inbringa.
Beloppet af dessa medel är ännu icke kändt, men torde, på sätt Kongl. Maj:t föreslagit, få beräknas lika med den summa, hvartill boställenas uppskattningsvärden jemte boställsräntorna äro i staten upptagna, eller i jemnadt tal 27,400 R:dr, och då denna summa, efter 2 R:dr kubikfoten, motsvarar 13,700 kubikfot spanmål, hemställer Utskottet, att inkomsten af arrendemedlen måtte få beräknas till, penningar R:dr 62,000: — spanmål, kubikfot 154,000 å 2 R:dr . . » 308,000:— 370 000- 5:0)
Silfvertionde, mynlarelön och slagskatt.
Vid behandling af så väl denna som nästföljande 3:ne inkomsttitlar, har Utskottet lill pröfning förehaft åtskilliga inom Riks-Stånden Transport 6,730,990: — Stats-Utskottets Utlåtande N:o 22. 7 Transport 6,730,990: — väckta till Utskottet remitterade motioner, angående upphörande ej mindre af all tionde å icke särskildt privilegierade tillverkningar af metaller och mineralrikets alster än äfven å tackiernstillverkningen inom de j O privilegierade bergslagen, öfver hvilka framställningar Utskottet vill meddela särskilda utlåtanden, bilagda detta betänkande.
Under förutsättning att dessa motioner icke hos Rikets Ständer vinna annat afseende, än hvad Utskottet uti berörda utlåtande hemställt, kommer i anledning af nämnda framställningar icke någon rubbning uti den af Kongl. Majit föreslagna beräkning beträffande nyssnämnda fyra inkomsttitlar för instundande statsregleringsperiod att ega rum, och då, hvad särskildt angår nu ifrågavarande inkomst, som vid 1860 års statsreglering antogs till 16,000 r:dr, men 1863 beräknades till endast 15,000 R:dr, densamma under åren 1861 —1863 i medeltal utgjort 16,949 R:dr, torde den, under berörda förutsättning, här kunna beräknas till samma belopp, som 1860, eller 16,000: — 6:0)
Koppar-räntan beräknades 1860 till 1,500 centner å 70 R:dr, eller 105,000 R:dr; men 1863 endast till 1,100 centner å 67 R:dr, eller 73,700 R:dr, Enär denna ränta under åren 1861—1863 i medeltal utgjort 1,142 centner, synes, under nyssberörda förutsättning, det under år 1863 antagna belopp, 1,100 centner böra bibehållas, men då medelpriset å koppar, som år 1863 var 67
R:dr 86 öre för centner, år 1864 uppgick till 70 R:dr 8 öre, torde, i enlighet med hvad Kongl, Majit föreslagit, dessa 1,100 centner böra beräknas efter 69 R:dr per centner till 75,900: — 7:o) Tiondelackjern.
Inkomsten häraf beräknades vid de två sednaste statsrcgleringarne till 17,000 centner, motsvarande a 2 R:dr ett värde af 34,000 R:dr, och har under åren 1861 —1863 i medeltal uppgått till 16,192 centner med ett värde af 41,023 R:dr.
På grund häraf synes denna inkomst, under enahanda förutsättning som i de 2:ne förutgående punkterna omförmäles, nu böra upptagas till blott 16,000 centner, men, efter 2 R:dr 50 öre per centner, utföras med . 40,000: — 8:o) Svafvelbruhstionde, som innefattar jemväl tionde af vitriol och rödfärg, beräknades år 1860 till 1,700 R:dr och år 1863 till 4,000 R:dr, samt har utgjort, »1861 R:dr 4.696: — » 1862 » 1,571: — » 1863 * » 3,731: — Transport 6,862,890:— r 8 Stats-Utskoltets Utlåtande N:o 22.
Transport 6,862,890:
— Med hänsyn till föränderligheten i afseende å denna inkomst, anser Utskottet densamma, jemväl under enahanda förutsätlning, som vid de 3:ne förutgående inkomsttitlarne är omförmäld, icke kunna uppskattas högre än till 3,000: — 9:o) Manlalspenningarne, hvilka beräknats, 1860 till 560,000 R:dr och 1863 lill 525,000 R:dr samt år 1861 utgjort 600,621 R:dr, hafva väl derefter uppgått: 1862 till R:dr 630,865: — 1863 » » 639,873: — eller i medeltal för de tre åren till 623,786
R:dr 33 öre, men syntes dock Kongl. Majit, i anseende till den vid sistlidne riksdag beslutade nedsättning till hälften i afgiften för qvinnor, hvilken nedsättning först från och med år 1864 börjat tillämpas och antagligen icke uppvägdes af den förhöjning som i andra afseenden egt rum, nu icke böra beräknas högre än till 605,000 R:dr.
Då emellertid, enligt hvad Utskottet inhemtat, bevillningen efter första artikeln eller den personliga skyddsafgiften, hvilken från och med år 1864 utgjorts med enahanda belopp som mantalspenningarne, för nämnda år uppgått till ett sammanlagdt belopp af 617,637 R:dr 40 öre och antagligt är alt detta belopp sedermera, till följd af befolkningens ständiga tillvext något förökats, anser Utskottet den af Kongl. Majit föreslagna summan böra höjas till , 620,000: — 10:O) Bötesmedlen beräknades vid de två sednaste statsregleringarne lill 90,000 R:dr och hafva under år 1861 —1863 i medeltal utgjort 93,648 R:dr 33 öre.
Då nu, enligt nya Strafflagen, alla deruti fastställda böter skola med hela sitt belopp tillfalla Kronan, blir deraf äfvensom af de i nämnda lag intagna bestämmelser, hvarigenom bötesbeloppen betydligt förhöjts, en följd att Statens inkomst af dessa medel hädanefter kommer att uppgå till vida högre belopp än hittills.
Som likväl den nya lagen först med år 1865 börjat tillämpas, samt följaktligen all ledning af erfarenheten saknas för beräkningen af den förökning uti ifrågavarande inkomst, som af omförmälda orsak är att emotse, anser Utskottet, lika med Kongl. Majit, samma inkomst nu icke kunna beräknas annorlunda, än till summan af dess sednast uppskattade belopp, 90,000 R:dr, och de anslag af 250,000 R:dr, som Kongl. Majit under Andra Hufvudtileln af Rikets Ständer äskat till ersättning åt vederbörande för dem i följd af nya Strafflagen frångångna bölesandelar, eller 340,000: — Transport 7,825,890: — Stats-Utskottets Utlåtande N:o 22.
9 Transport 7,825,890: — 11 :o) Kavalleri-regementenas hästvakans-spanmål, som till och med åren 1870 och 1871 utgår på grund af konlrakler emellan Ki onan och rusthållare samt följaktligen icke kan vara underkastad någon rubbning under nästkommande stalsregleringsperiod, torde derföre, på sätt Kongl. Majit föreslagit, få beräknas lika som vid sednaste riksdagen, eller till 140,175 kubikfot å 2 R:dr 280,350: — 12.0)
De ständiga rotevakans-afgi/terna vid Skånska Infanteriregementena, hvilka vid de båda sednaste slalsregleringarne beräknades till 29,000 R:dr, torde deremot nu, sedan Kongl.
M»j't den 24 Maj 1864 i nåder förordnat om åleruppsättande från och med år 1866 af de rotenummer, hvarifrån dessa afgifter hittills utgått, icke vidare bland inkomsterna böra upptagas. 13:o) Tillfälliga rolevakans-afgifter beräknades 1863 till 8,000 R:dr, men hafva utgjort, år 1861 . . . . . R:dr 6.716: — » 1862 » 7,365: — » 1863 8,346: — eller i medeltal . » 7,4 7 5: 67. och synas derföre, på sätt Kongl, Majit föreslagit, nu icke böra uppföras med högre belopp än som antogs vid 1860 års statsreglering, eller 7,000: — 14:o) Vakans-afgifter af nyrolerad jord beräknades 1860 till 55,000 R:dr och 1863 till 56,000 R:dr, men hafva under åren 1861 —1863 i medeltal uppgått till 64,587 R:dr, och synas således kunna, i enlighet med hvad Kongl. Maj:t föreslagit, nu upptagas till åtminstone 63,000: — 15.0)
Dotevakans-afgift af utsockne frälsehemman i Halland, beräknad 1860 till 16.000
R:dr och 1863 till 17.000
R:dr, har under åren 1861 —1863 i medeltal utgjort 19,137
R:dr 33 öre och synes alltså kunna uppföras med det af Kongl. Majit föreslagna belopp 18,000: — 16:o) Trosspassevolans-afgift.
Vid behandling af denna inkomsttitel har Utskottet till pröfning förehaft en inom Bonde-Ståndet af Riksdagsfullmägligen Lars Persson från örebro län väckt motion (N:o 242), hvaruti blifvit föreslaget, att till lindrande af ruslnings-skyldigheten vid Lif-regementets llusar-korps, hvilken skyldighet vore myckel betungande och upp Transporl 8,194,240: — Bih. till R.
Prot. 1865 å 1866.
I Afd. 8 Haft. 2 10 Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 22.
Transport 8,194,240: — ginge till 400 å 450
R:dr årligen för hvarje rusthåll, hvaraf några icke hade större jordvidd än 50—60 tunnland, trosspassvolans-afgifien, utgörande 4 R:dr 75 öre för hvarje rusthåll, hädanefter icke af rusthållarne måtte erläggas, utan utgå af den under Kongl.
Krigs-kollegii förvaltning stående trosspassevolans-kassan, hvilken skulle vara bildad dels genom statsbidrag och dels genom insättningar af rote- och rusthållare och nu befinnas i en ganska god ställning.
Enligt hvad Utskottet inhemtat, grundar sig trosspassevolans-afgiften på särskilda, under åren 1775—1783 med vederbörande rusthållare afslutade kontrakter, hvarigenom Kronan åtagit sig att, emot uppbärande af vissa fastställda afgifter, i all framlid, såväl under krigs- som fredstid besörja anskaffandet, vidmagthållandet och transporten af de vid indelta kavalleri-regementen och till infanteri förändrade indelta kavalleri-korpser behöfliga trosspersedlar; varande dessa afgifter för olika regementen och korpser bestämda till olika belopp, vid Lif-regementets dragon-, husaroch grenadier-korpser till det af motionären uppgifna.
Vid flera föregående riksdagar hafva motioner i likartad, men oftast vidsträcktare syftning blifvit väckte, men icke kunnat tillvinna sig afseende hos Rikets Ständer.
Under 1840—1841 årens riksdag, gjordes framställning om upphörande af såväl mötespassevolans- som trosspassevolans-afgifterna.
I förra afseendet bifölls framställningen, i det sednare icke.
Till lindrande af roterings- och ruslningsbesvären fick Staten i följd deraf vidkännas en utgift af 186,669 R dr Banko.
Vid följande eller 1844—1845 årens riksdag förnyades framställningen om irosspossevolans-afgiftens upphörande, men, då skyldigheten att anskaffa, underhålla och fortskaffa den för kavalleri-regementena nödiga tross sedan äldre lider tillbaka innefattats bland de med rustningsbesväret förenade åligganden, för hvilkas fullgörande rusthållarne icke allenast åtnjöte eftergift af egna räntor, utan ock flerestädes fått sig såsom ersättning anvisade särskilda augraentsräntor, samt dertill komme att den af Rikets näst förut församlade Ständer medgifna befrielse från mötespassevolans-afgiftens erläggande tillskyndat rusthållarne en högst väsendtlig lindring i de på deras hemman belöpande onera, blef denna framställning hos Rikets Ständer lemnad utan afseende.
Vid 1856—1858 årens riksdag gjordes förnyade framställningar i samma syftemål, men föranledde icke heller då till någon Rikets Ständers åtgärd; och får Utskottet, på de till stöd för Rikets Ständers beslut vid 1844—1845 årens riksdag anförda skäl, och enär befrielse för rusthållarne vid blott nämnda regemente från utgö Transporl 8,194,240: — Stats-Utskottets Utlåtande N:o 22. 11 R:dr, eller lill högre nu icke böra beräknas statsreglering, eller . 18:o) Kontroll stämpelmedel, R.dr och 1863 lill 22,000 R.dr, år 1861 . . » 1862 . . » 1863 .
. och då denna inkomst således år belopp, an som antogs vid 1858 års som uppskaltades hafva utgjort: 1860 till 25,000 R.dr 23,476: — » 2 I 442: — » 20,616: — synes densamma, i efter år minskats, enlighet med hvad Kongl, Maj:l föreslagit, böra beräknas till allenast 19:o) Bålt- och loismedlen beräknades 1860 till 240,000 R:dr och 1863 till 350,000 H:dr, samt hafva utgjort: år 1861 R;dr 478,333 » 1868 » 499,081 » 1863 » 551,107 26,500:- Transport 8,194,240: rande af ifrågavarande afgift, destomindre synes böra bifallas, som densamma utgår med högre belopp för rusthällarne vid andra regementen och korpser, vördsamt hemställa, att motionärens framställning i ämnet måtte lemnäs utan afseende.
Trosspassevolans-afgiften, som under de tre åren 1861 —1863 med obetydlig vexling uppgått till något mera än 26,500 R:dr om året, torde nu, likasom vid 1S63 års statsreglering, få, på sätt Kongl. Majit föreslagit, beräknas till . 17:o) Bolsman svakan s-a fgiflen.
Inom Kiks-Stånden äro vid innevarande riksdag åtskilliga motioner väckte angående vissa delar af den nuvarande båtsmansslyrkans ställande på vakans; men då frågan härom, äfven om berörda motioner, hvilka framdeles komma att behandlas, vinna afseende hos Rikets Ständer, antagligen ännu icke är i det skick, att någon förändring i båtsrnansroteringen kan innan 1867 års utgång träda i verket, har Utskottet., o beroeude af de beslut, som i anledning af berörda motioner må fattas, ansett sig kunna beräkna ifrågavarande inkomst.
Båtsmansvakans-afgiften upptogs både 1860 och 1863 till 65,000 samt har utgjort: år 1861 R:dr 66,947: — » 1862 » 65.487: — » 1863 . » 60.724: — i medeltal 64,386 R:dr; men, då denna afgift till en del är af mera oviss beskaffenhet, torde, på sätt Kongl.
Majit föreslagit, densamma 60,000: 20,000:
Transport 8,300,740; — 12 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 22.
Transport 8,300,740: — medeltalet häraf är 509,507 R:dr; och som denna inkomst visat sig vara i jemnt stigande, har Kongl. Majit föreslagit densamma att beräknas till 500.000
Men dä, enligt hvad Utskottet inhemtat, berörda inkomst för år 1864 uppgått till 551,374 R:dr 46 öre, och för 1865 under samma titel influtit 670,000 R:dr, synes denna inkomst här kunna beräknas till 600,000: — 20:o) Obxervalionsmedel, hvilka 1860 upptogos till 5,000 R:dr och 1863 lill 6,000 R:dr, hafva under åren 1861 — 1863 i medeltal uppgått till endast 3,666 R:dr; och torde denna af mera tillfälliga omständigheter beroende inkomst icke böra nu beräknas till högre belopp än hvad Kongl.
Majt föreslagit, eller till 3,000: 21:o)
Extra medel och uppbörder beräknades 1863 till 100,000 R;dr och hafva utgjort: år 1861 R:dr 189,690: — » 1862 » 170 584: — » 1863 » 147 945: — eller i medeltal 169,406 R:dr 33 öre.
Från denna inkomsttitel har dock Kongl.
Majit ansett böra afräknas de deruti nu ingående s. k. stubböresalgiflerna, hvilka, enligt hvad jemväl Rikets Ständer vid sistlidne riksdag yttrat, rätteligen borde i skogsplanleringskassan inflyta, för att till skogshushållningens befrämjande användas, om hvilket, jemte annat i samma ämne, Kongl. Majit lill Rikets Ständer numera aflat it nådig Proposition; och som, med undanlag af berörda avgifter, om hvilka det, innan den nådiga Propositionen i ämnet blifvit af behörigt Utskott behandlad, icke kan vara lämpligt här meddela något yttrande, öfriga extra medel och uppbörder under åren 1861 —1863 utan synnerligen stor vexling hållit sig vid ett medeltal af nära 70 000 R:dr, torde, på sätt Kongl. Majit föreslagit, endast detta belopp för närvarande böra här upplagas . 70,000: — 22:i>) lutresse-medel. bestående hufvudsakligen af räntan å Lappmarks ecklesiastikvei ks år 1835 till Rikets Ständers Riksgälds-konlor öfverlemnade fond, hafva under åren 1861 —1863 i medeltal utgjort 5,223 R:dr, och torde nu, likasom 1863, få, på sätt Kongl. Majit föreslagit, beräknas lill 5.000: — Summa ordinarie inkomster Ridr 8,978,740: — Då Rikets Ständer, på sätt vid föregående riksdagar stundom egt rum, framdeles, yjd behandling af de särskilda ulgiftstitiarne, måhända finna anledning att vidtaga så - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 22.
13 dana dispositioner, som kunna inverka på inkomsternas beräkning och föranleda jemkning uti liärofvan föreslagna belopp, finner Utskottet sig föranlåtit hemställa, ali de beslut, Rikets Ständer i anledning af förestående inkomstberäkning komma att meddela, icke må utgöra hinder för Stals-Utskottet att framdeles, efter det de särskilda utgiflstitlarne blifvit fastställda, få iakttaga den jemkning af en eller annan inkomsttitels belopp, som vid Riks-statens uppgörande kan finnas nödig.
Som det tillkommer Bevillnings-Utskottet att uppgöra och till Rikets Ständer afgifva förslag, angående beräkningen af dessa inkomster, får Stats-Utskottet, utan att ingå i pröfning af beloppen, här endast uppföra de särskilda summorna, hvilka i Kongl. Maj:ts nådiga Proposition blifvit föreslagna, nemligen: a) Tullmedel 13,500,000: b) Postmedel 2,000,000: — c) Stämpelpappersmedel 1,000 000: — d) Bran vinstill verk nings-afgift 10,500.000: — Summa extra ordinarie inkomster ft:dr 27,600,000:
— Enligt förestående beräkning skulle Statsverkets ordinarie inkomster utgöra Extra ordinarie dito hvadan samtliga Statsinkomsterna beräknats att uppgå till R:dr 36,578,740:
— Vid sednaste riksdag beräknades ordinarie inkomsterna till 8,309.050: — och de extra ordinarie inkomsterna till 24.600.000: 32,909.950: — hvadan, enligt förestående beräkningar, för nästa statsregleringsperiod skulle uppkomma en förökning uti inkomsterna af . . . .
R:dr 3,668,790: — Stockholm den 15 Januari 1866. 14 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 22.
A. N:o 22.
Utlåtande, i anledning af vackt motion om tackjernsliondes upphörande inom bergslag. (1. A.) Motion i delta ämne har inom Borgare-Ståndet blifvit väckt af Herr Gahn, H. P. W., som hufvudsakligen anfört (se motionen N.o 138), alt, då vid föregående riksdagar frågan om tackjernslillverkningens befriande från tiondejernsskatt förevarit, man städse gjort skilnad emellan den tillverkning, som bedrifvits utom och den som egt rum inom bergslag.
Grunden härtill hade varit, att tackjernstillverkningen inom bergslag ansågs vara gynnad af åtskilliga privilegier och förmåner, som borde upphöra, innan den kunde betraktas såsom likställig med tillverkningen utom bergslag.
Men om denna uppfattning af frågan tillförene kunde i viss mån vara rigtig, då tackjernstiliverkningen inom bergslag verkligen egde åtskilliga förmåner i afseende å kolhandeln samt alla hemman i bergslagen voro indelade till hyttelag, med förbindelse för egarne att deltaga i byggnad och underhåll samt den fordom dyrbara upp värmningen af hyltan, så saknade den, enligt motionärens tanke, numera all giltig grund, sedan alla band på kolhandeln blifvit upphäfda och tackjernstiliverkningen genom Kongl, Förordningen den 20 September 1859 förklarats för en fri fabrikshandtering samt den skyldighet till blåsning, byggnad och värmning vid hyttan, som förut ansetts tillhöra bergsmansjorden, försvunnit, äfvensom hyttelagen upphört att vara tvungna föreningar, i följd hvaraf hyttedelarne numera kunde skiljas från hemmanen och utgöra en från dessa helt och hållet oberoende egendom.
Tackjernstiliverkningen inom bergslagen åtnjöte följaktligen ej vidare några privilegier eller förmåner, utan hvad af det slaget ännu funnes qvar tillkomme allenast jorden eller bergslägshem manen, hvilka dels njöto befrielse från ordinarie rotering och dels hade något lägre grundränta, än hemmanen utom bergslag, ehuru förhållandet dermed äfven vöre ganska olika inom särskilda bergslag, så att en del hade ordinarie rotering och lika grundränta som landslagen.
Tackjernstiliverkningen inom bergslag befunne sig således icke Stats-Utskottets Utlåtande N:o 22.
Litt. A. 15 i någon förmånligare ställning, än den som bedrefves utom bergslagen.
Den hade öfvergålt från en med jorden sammanhängande folk näring til] en fullkomlig fabriksindustri, som med jordegendomen och dess beskattning icke hade ringaste sammanhang.
Dess idkare kunde visserligen tillika innehafva bergslagsjord och för denna jord ega vissa friheter, men han kunde ock drifva sin handtering den förutan och köpa sina kol af jordegaren.