Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
5 Samt. t Afd. 23 Haft. 1 t Bevillnings-Utskottets Utlåtande M 26. na förvecklingar, som i fråga om förtullning af genever nyligen egt rum; hvarjemte emot anmärkningens affattande i här förut anförda ordalag blifvit erinradt, att Fernissa och Gummilacka, upplöst i sprit, i följd af nämnde ordalag, skulle komma att såsom likör tullbehandlas.
Utskottet, hvars uppmärksamhet icke tillförene blifvit fästad å de missbruk vid förtullning af bränvin och sprit, som genom tillsatser af främmande ämnen och dessas inverkan på profvaren möjligen skulle kunna till mehn för Statsverket utöfvas, men, så vidt kändt är, hittills icke härstädes egt rum, har emellertid af hvad i frågan hos Riksstånden förekommit och Borgare-ståndet genom sitt beslut om återremiss åsyftat, funnit sig föranlåtet att i ämnet rådföra sig med vetenskapsmän samt inhemtat, att bränvin och sprit, hvars relativa vigt till en lika volum vatten utmärkes af profvaren och bestämmer alkohol-halten, kan genom tillsatser af ämnen, som i bränvinet äro lösliga, men icke alltid genom lukt eller smak lätt förrådas, göras relativt tyngre, dervid profvaren nedsjunker mindre djupt och följaktligen angifver en lägre alkoholhalt, än den verkliga.
Olika exempel härpå hafva blifvit anförda, med uppgift å de under förutsatta olika tillsatser å profvaren uppkommande oriktiga anvisningar af alkohol-halten.
Men det har tillika blifvit Utskottet meddeladt, att de inblandningar af diverse finkel-oljor, hvilka förekomma i cognac, genever, arrack, rhum, whisky m. fl. icke hindra begagnandet af alkohol-profvaren; samt att någon svårighet för tullbetjeningen icke mötte att på några minuter verkställa profning, till utrönande huruvida bränvin och sprit blifvit försatt med ämnen, som vålla missvisning af alkoholhalten.
Då, efter hvad sålunda blifvit upplyst, i bränvin och sprit förekomma ämnen, hvilka, ehuru deri lösliga, icke å profvaren förorsaka den befarade oriktiga anvisningen af alkohol-halten, synes en föreskrift, affattad i de ordalag Ridderskapet och Adelns samt Preste- och Bonde-ståndens sammanstämmande beslut innehåller, kunna föranleda en tillämpning, som med beslutet icke varit afsedd, eller åtminstone framkalla tvister, hvilka genom en något förändrad redaktion, den der tillika antydde föreskriftens grund, kunde förekommas.
Under det Utskottet medgifver lämpligheten af en föreskrift, till hämmande af det befarade missbruket, hemställer Utskottet, på grund af det ofvan anförda och i öfverensstämmelse med dertill af en vetenskapsman afgifvet förslag, att under rubriken »Bränvin och Sprit, alla slag», med derå i Betänkandet M 24 upptagen införselstull, måtte i tulltaxan tilläggas en så lydande anmärkning:
Finnes varan försatt med socker eller annat främmande ämne, hvarigenom alkohol-halten angifves oriktigt å profvaren, erlägges lull såsom för likör.
Bevillnings-Utskottets Utlåtande M 26.
Af förslaget till införsels-tarif har vidare endast den under rubriken trädvaror (pag. 40 i bil. till Bet.
JV° 10) till tullfrihet upptagna artikeln »stäfver, lagg- och botten-, alla slag» blifvit af Bonde-ståndet återremitterad; hvaremot öfrige * Stånden godkänt förslaget i denna del.
Återremissen grundar sig på den anmärkning, att om stäfver voro, såsom det heter, »inskurne» eller så bearbetade att de endast behöfde hoppassas för att utgöra leglar, fat eller ankare, de icke borde åtnjuta tullfrihet, utan, såsom fullfärdig vara och till skydd för inhemska tunnbindareyrket, beläggas med någon tull-afgift; i hvilket hänseende blifvit ifrågasatt, att vid slutet af rubriken »stäfver» borde tilläggas orden: icke inskurne; då de mera bearbetade deremot komme att hänföras under rubriken »alla mer eller mindre arbetade trädvaror, ej specificerade», och förtullas efter de olika trädslag, hvaraf de bestå — en förtullningsgrund, som åter, å andra sidan, ansetts alltför betungande.
Vid uppgörandet af sitt förslag til! tulltaxa i nu anmärkta hänseende har Utskottet bibehållit gällande bestämmelse, utan annan förändring, än att den å förteckningen öfver tullfria varor upptagna rubriken »stäfver» blifvit, lika med öfriga tullfria varor, intagen i sjelfva taxan; och, så vidt Utskottet erfarit, har den hufvudsakligen till förmån för tunnbindareyrket redan medgifna tullfrihet för alla slag stäfver icke gifvit anledning att återgå till äldre stadganden, sorn under snickare-arbeten hänförde och med en derefter lämpad tull-afgift belade nedslagna tunnor, med hvilken benämning man torde hafva afsett ungefärligen detsamma, som i anmärkningen kallas inskurna stäfver, ehuru denna sednare benämning synes ännu mindre bestämd.
Utskottet finnér sig icke heller ega skäl att frånträda sitt af 3 Stånd redan godkända förslag i omförmälda hänseende.
JVs d 0 upptager, sidorna 61—64, under § 12 af tulltaxe-underrättelserna, redogörelse för kommitterades förslag, angående nederlags- och kredit-upplagsrättigheternas ordnande; och i sammanhang dermed omförmäles och besvaras jemväl en af Herr Rudling inom Borgare-ståndet väckt motion om förnyande af den underdåniga skrifvelse, som Rikets Ständer sistlidne Riksdag till Kongl. Majit afläto, angående utsträckning af den vissa stapelstäder medgifna transito-, nederlags- och kredit-upplags-rätt.
Utskottets derefter i ämnet (öfverst å sidan 64 af omförmälda Betänkande) gjorda hemställan hafva Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet godkänt, men Borgare- och Bonde-stånden återremitterat.
De anmärkningar, som föranledt återremissen från Borgare-ståndet, gå derpå ut, dels att Utskottet icke skulle hafva besvarat Herr Rudlings motion, i hvad densamma företrädesvis afsåg, eller den endast få städer nu medgifna s. k. inrikes transito-rättens utsträckning till alla stapelstäder, dels att Utskottet, genom godkännande af de grunder, kommitterade för nederlags - 4 Bevillnings-Utskottets Utlåtande M 26. rörelsens ordnande framställt, enligt några talares mening, skulle hafva alltför mycket inskränkt nederlagsrätten, som borde tillkomma alla stapelstäder, men, enligt en annan merling, åter gifvit åt denna nederlagsrätt en alltför stor utsträckning i afseende å de varor, som skulle få uppläggas och från hvilka åtminstone öfvergångsvis ansågs böra undantagas sådana väfnader, som först nyligen blifvit till införsel tillåtna.
Inom Bonde-ståndet här anmärkning endast förekommit i afseende å behandlingen af Herr Rudlings motion, hvilken, i fråga om den inrikes transito-rätten, ansågs förtjent af mera uppmärksamhet, än Utskottet deråt egnat.
Med anledning häraf anser Utskottet sig böra erinra, att, på sätt det återremitterade Betänkandet jemväl innehåller, ett förslag till allmän tull-lag för närvarande är under utarbetning och att dervid antagligen måste komma under behandling, bland annat, den Rikets Ständers vid sistlidne riksdag aflåtna underdåniga skrifvelse, hvars förnyande äfven nu Herr Rudling såsom ändamålet med sin motion föreslagit och hvarutöfver
Utskottet hyser betänklighet att utsträcka någon underdånig framställning om tillåtelse att inrikes orter emellan försända utländska, oförtullade varor.
Att Herr Rudling i motiverna till sin framställning hufvudsakligen uppehållit sig vid sistnämnda fråga har Utskottet visserligen icke förbisett; men då äfven denna fråga redan finnes behandlad uti omförmälda underdåniga skrifvelse och de skäl, som blifvit för transito-rättens utsträckning i motionen anförda, icke kunna antagas vara främmande för de sakkunnige personer, som fått utarbetandet af den allmänna tullförfattningen sig anförtrodt, likasom desse personer också måste förutsättas ega kännedom af de flera förhållanden, hvilka, med hänseende till tullkontrollen öfver försändning inrikes orter emellan af oförtullade utländska varor, måste tagas i öfvervägande, ansåg och anser Utskottet någon förnyad underdånig skrifvelse i det syfte Herr Rudlings motion innehåller nu icke vara af behofvet påkallad.
Hvad angår de inom Borgare-ståndet i öfrigt framställda, här ofvan omförmälda anmärkningar, så hvilar förmenandet, att inskränkning till vissa stapelstäder af den föreslagna nederlags-rätten vore ifrågasatt, helt och hållet på något missförstånd, enär denna nederlags-rätt skulle tillgodokomma alla stapelstäder, som hittills egt kredit-upplags-rätt eller antingen allmän eller för särskilda varor beviljad nederlags-rätt och således, då sistnämnde förmån tillkommer alla stapelstäder, ingen blifva undantagen, som vore i tillfälle att åstadkomma sådane byggnader och inrättningar, som för behörig tullkontroll äro oundgängligen nödiga.
Och yrkandet att vissa, tillförene till införsel förbjudna varor fortfarande borde undantagas från nederlags förmånen utgår åter från sådana prohibitiva grundsatser, som i vår tull-lagstiftning nu mera blifvit förkastade.
Utskottet vidblifver således sin i Betänkandet Jtä -10 å sidan 64 gjorda, af 2 Stånd godkända hemställan, angående grunderna för nederlags- och kredit upplags - Jtevillnings-Utskottets Utlåtande M 26. 5 upplags-rättigheternas ordnande samt den underdåniga skrifvelse, som härom skulle till Kongl. Majit aflåtas.
I sammanhang med beslutet att återremittera det Utskottets yttrande, som här förut blifvit omförmäldt, har Borgare-ståndet vidare återremitterat Utskottets nästföljande utlåtande å sidan 64, om bibehållande tills vidare af nu gällande § 12 (§ 11 i Utskottets förslag) af tulltaxe-underrättelserna och om godkännande af den vid Betänkandet fogade tarif för kredit-upplaget och transito-afgiften; vid hvilken tarif blifvit anmärkt, dels att topp-, kandi- och kaksocker deri måtte intagas, dels ock att bestämmelserna, angående artikeln bränvin borde rättas i enlighet med den antagna nya förtullnmgs-grunden.
Bidderskapet och Adeln har godkänt kredit-upplags-tarifen endast med den förändring, att transito-afgiften för genever, cognac, rhum och arrack bestämdes till 90 öre per centner alkohol och dels att under artikeln Tobak »Blad och stjelkar» sam manfördes i en rubrik, med till 12 centner bestämd minimi-qvantitet och den af Utskottet föreslagna transito-afgift af 15 öre per centner.
Preste-ståndet har helt och hållet godkänt Utskottets förslag i denna del; hvaremot
Bonde-ståndet beslutat följande förändringar i tarifen: att rubrikerna Fisk: saltad, Sill torr, Gråsidor eller Sey; samt Salt, kok borde utgå; att nedannämnde rubriker skulle erhålla följande lydelse:
Ljus: talg-: minimi-qvantitet för kredit-upplaget 10 Centner — transito-afgift 35 öre.
Minimi-qvantitet för kredit-upplaget 3 Centner — transito-afgift 1 R:dr.
Moscovad eller brunt och gult, ordinärt Terres och Tetes samt hvitt Pudersocker: minimi-qvantitet för kredit-upplaget 18 Centner — transitoafgift 16 öre.
Topp-, kandi-, kak-, krossadt lump- och Havanna Terres. Minimi-qvantitet för kredit-upplaget 12 Centner; transito-afgift 25 öre; allt per Centner; samt, att följande rubriker skulle i alfabetisk ordning i tarifen införas:
Silke: rått, ofärgadt Minimi-qvantitet tor kredit-upplaget 100 «.
Transito-afgift 10 öre per skålpund; Bilt. till R.
Prot. 1856 & 1857. 5 Sami. 1 Afd. 23 Höft. 2 r» Bevillnings-Utskottets Utlåtande M 26.
Sirap: alla slag.
Minimi-qvantitet för kredit-upplaget 18 Centner.
Transitoafgift 15 öre per Centner.
Då tull-bestämmelserna för flera bland de artiklar, som i kredit-upplags-tarifen förekomma, emellertid ännu icke blifvit af Rikets Ständer slutligen afgjorda, men af dessa tullbestämmelser beror, om och i hvilka hänseenden förändringar i kreditupplags-tarifen må blifva af nöden, hemställer Utskottet, att frågan om förändringar i kredit-upplags-tarifen må af Utskottet till Rikets Ständers vidare behandling anmälas först sedan införsels-tarifen blifvit slutligen afgjord.
Slutligen har också Borgare-ståndet återremitterat 13 § af Utskottets förslag till tulltaxe-underrättelser, innefattande föreskrifter om den tull-restitution, som vid utförsel af vissa, utaf utländskt råämne inrikes tillverkade varor må beviljas.
Och är dervid anmärkt, att denna tull-restitution borde lämpas efter de afgifts-belopp, med hvilka råämnena voro belagda; hvarförutan anmärkningar blifvit framställda emot de af Utskottet föreslagna förändringar i §:ns reglementariska föreskrifter.
Sistnämnde föreskrifter äro af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Bondestånden godkända; och torde således böra anses vara af Rikets Ständer antagna.
I fråga om beloppet af tull-restitutionen hafva Preste- och Bonde-stånden jemväl bifallit Utskottets förslag; hvaremot Ridderskapet och Adeln vidtagit den förändring härutinnan, att, då införsels-tullen å råsocker blifvit af samma Stånd förhöjd Irån 8 till 9 öre skålpundet, tull-restitutionen vid utförsel af raffinad-socker också förhöjts från 10 till 11 öre per skålpund.
Då införsels-afgifterna ej mindre å råsocker, än å tobak, ofärgadt bomullsgarn samt oberedda hudar och skinn, eller alla de råämnen, efter hvilkas förädling härstädes tull-restitution torde ifrågakomma, ännu icke äro af Rikets Ständer slutligen bestämda, utan torde blifva föremål för omröstning i förstärkt Bevillnings-Utskott, finner Utskottet sig'föranlåtet hemställa, att det må tillåtas Utskottet att uppskjuta afgifvandet af slutligt yttrande öfver beloppet af tull-restitutionerna enligt ifrågavarande §, intill dess införsels-afgifterna å omförmälda råämnen blifvit af Rikets Ständer bestämda.
STOCKHOLM, tryckt hos E Westrell, 1857. Bevillnings-Utskottets Memorial M 27. 1 N:o 27.
Ank. till Exp.-Utsk. den 12 Okt. 1857, kl. 1 e. m.
Memorial, i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, angående tullbevillningen.
Ehuru, på sätt Utskottet i sitt Utlåtande JVs 2G anmält, några delar af Utskottets afgifna förslag, angående tull-bevillningen, blifvit till Utskottet återremitterade och i följd deraf ännu icke af samtlige Riks-stånden äro definitivt afgjorda, har Utskottet likväl, till fortskyndande af detta vidlyftiga ärendes behandling, ansett sig nu böraafgifva förslag till sammanjemkning af de redan fattade skiljaktiga besluten eller, der sådan sammanjemkning annorledes icke kan tillvägabringas, till voterings-propositioner, öfver hvilka omröstning i Förstärkt Bevillnings-Utskott bör ega rum Börande Utskottet härvid tillika anmäla, att i de delar af frågan, som hvarken i ofvannämnda utlåtande eller här nedan omförmälas, samtlige Riks-stånden gillat Utskottets förut afgifna förslag.
Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-stånden hafva bifallit, men Bonde-ståndet ogillat Utskottets i Betänkandet Jtä 10, sidan 13, framställda förslag, att tull värdes-kolumnen borde ur taxan uteslutas, äfvensom att böter i konfiskationsmål må beräknas efter den värde-summa, hvartill i beslag tagna varor vid stadgad besigtning och värdering uppskattas; och lärer i dessa frågor, hvilka icke äro af bevilinings-natur, vid tre Stånds sammanstämmande beslut böra förblifva.
I fullkomlig öfverensstämmelse med förfarandet vid sistlidne riksdag, har
Utskottet ansett följande grunder för sammanjemkning af de skiljaktiga besluten, angående särskilda tullbestämmelser, äfvensom för propositionerna till omröstning böra iakttagas, nemligen: Bih. till R.
Prot. 1850 & 1857. 5 Sami. 1 Afd. 24 Raft. t 2 Bevillnings-Utskottets Memoiial M 27.
AIud. a) i afseende å inbjudning arne: att då tre Stånd varit om ett beslut ense, Utskottet inbjudit det fjerde, att, med frånträdande af sitt skiljaktiga beslut, instämma i de öfriga Ståndens; att, om två Stånd i någon fråga bifallit Utskottets förslag, men de två andra fattat derifrån afvikande, sins emellan öfverensstämmande eller skiljaktiga beslut, Utskottet inbjudit dessa två sistnämnda
Stånd att med de förra sig förena; och att, om tre Stånd fattat, från Utskottets förslag och sins emellan skiljaktiga, beslut, eller af dessa tre
Stånd två varit ense om samma beslut, Utskottet inbjudit de sålunda skiljaktiga Stånden, att instämma med det fjerde Ståndet, som godkänt Utskottets förslag; och b) i afseende å omröslningarne: att, så vida förslagen till sammanjemkning icke antagas, omröstningar böra ega rum i alla de fall, der Stånden stadnat i olika beslut om in- och utförsels-afgifternas belopp eller om taxe-rubrikernas indelning och lydelse, såvida tull-bevillningens belopp deraf ansetts beroende.
Derjemte har, till lättnad vid öfversigten af de olika besluten, iakttagits, att Utskottets förslag, då detsamma bordt i omröstningen ingå, alltid blifvit intaget i Japropositionen och dervid omförmälts, huruvida tre, två eller blott ett Sånd i enlighet dermed beslutat.
I följande redogörelse för de skiljaktiga besluten har Utskottet i allmänhet följt den ordning, hvartill tull-taxans uppställning föranleder, likväl med undantag för de fall, der Utskottet ansett vissa artiklars inbördes sammanhang och följdriktigheten af tullafgifternas bestämmande för samma artiklar påkalla afvikelse från denna ordning. ttj infövsels-tavijen.
Utskottets förslag om tullfrihet vid införsel af Alun, alla slag, har blifvit godkändt af Bidderskapet och Adeln, Preste- och Borgare-stånden, hvaremot Bondeståndet åsatt denna vara införsels-tull af 3 öre skålpundet Utskottet inbjuder Bonde-ståndet att frånträda detta sitt särskilda beslut och föreslår, derest denna inbjudning icke skulle antagas, följande omröstning: Bevillnings-Utskottets Memorial JU 27. 3 1:o.
Stånd godkända förslag, att Alun, alla slag, skall vid införsel vara tullfri, röstar Ja; Deri det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, åsättes, enligt Bonde-ståndets beslut, Alun, alla slag, införsels-tull af 3 öre skålpundet.
För Aska: pott-, raffinerad eller calcinerad, derå Utskottet föreslagit samt Ridder skåpet och Adeln, Preste- och Borgare-stånden beslutat tullfrihet, har Bondeståndet bestämt en införsels-tull af 1 R:dr 50 öre per centner.
Bondeståndet icke vill frånträda detta sitt särskilda beslut och instämma med de öfriga Stånden, föranledes följande omröstning: 2:0.
Den som vill, att, på sätt Utskottet föreslagit och tre Stånd beslutat, Aska: pott-, raffinerad och calcinerad, skall vid införsel vara tullfri, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bestämmes, enligt Bonde-ståndets beslut, för denna artikel en införsels-tull af 1 R.dr 50 öre centnern.
För Bastmattor hade Utskottet föreslagit tullfrihet vid införsel, hvilket förslag af Ridderskapel och Adeln, Preste- och Borgarestånden blifvit gilladt; men Bondeståndet har för denna artikel stadgat en införsels-tull af 1 öre skålpundet.
Bondeståndet icke skulle vilja frånträda nämnde beslut och förena sig med de öfriga Stånden, måste följande omröstning ega rum:
Aska: pott-.
Bast mattor.
4 Bevillnings-Utskottets Memorial M 27. 3:o.
Den som, i enlighet med hvad Utskottet föreslagit och tre Stånd beslutat, vill att Bastmattor skola vid införsel vara tullfria, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, åsättes denna artikel, enligt Bonde-ståndets beslut, införsels-tull af 1 öre skålpundet.
Beck. Utskottets förslag, att Beck och Beckolja skola vid införsel vara tullfria, har Beckolja, blifvit bifallet af Ridderskapet och Adeln, Preste- och Borgare-stånden, hvaremot Bonde-ståndet beslutat att dessa artiklar skola vid införsel draga tull, hvilken blifvit bestämd för Beck till \
R:dr 50 öre och för Beckolja till 75 öre centnern.
Bonde-ståndel inbjudes att, med frånträdande af detta sitt beslut, instämma i de öfriga Ståndens; men skulle detta icke bifallas, föreslår Utskottet följande omröstning: i:o.
Den som bifaller Utskottets, af tre Stånd godkända förslag, att Beck och Beckolja skola vid införsel vara tullfria, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, enligt Bonde-ståndets beslut, Beck att vid införsel draga tull af \
R:dr 50 öre och Beckolja af 75 öre centnern.
För Ben: arbetadt, Elfen- och Hvalross-tänder, hade Utskottet föreslagit införselstull af \
R.dr 50 öre skålpundet; och har denna tullsats blifvit af Ridderskapet och Adeln, Preste- och Borgarestånden antagen, men Bondeståndet har bestämt införsels-tullen å denna artikel till 2 R:dr 50 öre skålpundet.
Så vida Bondeståndet icke skulle vilja frånträda sitt skiljaktiga beslut härutinnan och instämma med de öfriga Stånden, föranledes följande votering: Bevillmngs-Utslwttets Memorial M 27. 5 5:0.
Den som vill att, på sätt Utskottet föreslagit och tre Stånd beslutat, inforselstullen å Ben: arbetadt, Elfen- och Hvalross-tänder, fastställes till \
R:dr 50 öre skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bestämmes, enligt Bonde-ståndets beslut, införsels-tullen å denna artikel till 2 R:dr 50 öre skålpundet.
Ridder skåpet och Adeln, Preste- och B or g are-stånden hafva, i enlighet med Blommor.
Utskottets förslag, bestämt införsels-tullen å Blommor, konstgjorda, till 22 R:dr 50 öre och å delar af konstgjorda Blommor till 7
R:dr 50 öre skålpundet; hvaremot Bonde-sländet fastställt införsels-tullen å konstgjorda Blommor till 26 R:dr och å delar deraf till 8 R:dr skålpundet.
Så vida Bonde-ståndet icke skulle vilja frånträda sitt nämnda från de öfriga Ståndens skiljaktiga beslut, föranledes följande omröstning: 6:o.
Den som anser att, i enlighet med Utskottets, af tre Stånd godkända förslag, införsels-tullen å Blommor, konstgjorda, bör bestämmas til! 22 R:dr 50 öre och å delar af konstgjorda Blommor till 7
R:dr 50 öre skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, fastställes, enligt Bonde-ståndets beslut, införsels-tullen å konstgjorda Blommor till 26
R:dr och å delar af konstgjorda Blommor till 8 R:dr skålpundet.
Den af Utskottet för Bly: oarbetadt, i tackor eller rullar, förslagna tullfrihet Bly. vid införsel har blifvit bifallen af Ridderskapet och Adeln, Preste- och Borgare - Fisk. 6 Bevillnings-Utskottets Memorial M 27. stånden; hvaremot Bonde-ståndet för denna artikel bestämt en införsels-tull af 40 öre per centner.
Derest Bonde-ståndet vidhåller detta sitt skiljaktiga beslut, får Utskottet föreslå följande omröstning: 7:o.
Den som gillar Utskottets, af tre Stånd godkända förslag, att Bly: oarbetad!, i tackor eller rullar, skall vid införsel vara befriadt från tull, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, åsättes, i enlighet med Bonde-ståndets beslut, denna artikel införsels-tull af 40 öre centnern.
Utskottets förslag innefattade för artikeln
Fisk följande införsels-afgifter:
Saltad eller inlagd: Anjovis, Sardeller och Thonfisk 25 öre skålpundet, Lax 1 R.dr 10 öre, Sill 25 öre, Strömming 25 öre, och annan 75 öre per centner; torr eller rökt:
Gråsidor eller Sej 1 R:dr 25 öre, Lax och Al 6 R:dr, Längor och Torsk, med derunder inbegripne Rotscher, samt Klipp-, Stock- och Platt- eller Bredfisk 1 R:dr 50 öre, andra slag 2 R:dr 50 öre per centner.
Detta förslag har blifvit af Ridder skalet och Adeln samt P reste-ståndet godkändt; hvaremot Borgare-ståndet i afseende på denna artikel antagit särskilde kommitterades, af Kongl, Maj.t förordade förslag, innefattande tullfrihet vid införsel af samtlige nämnde slag
Fisk, med undantag af saltad eller inlagd: Anjovis, Sardeller och Thonfisk, derå, i likhet med hvad af Utskottet föreslagits, tullsatsen blifvit antagen till 25 öre skålpundet
Bonde-ståndel har stadgat tullfrihet för saltad eller inlagd:
Sill och Strömming samt torr eller rökt:
Gråsidor eller Sej, men för öfriga slag gillat de af Utskottet föreslagna tull-a fgifter.
Utskottet inbjuder Borgare- och Bonde-stånden att, med frånträdande af sina skiljaktiga beslut, instämma med de båda öfriga Stånden i godkännandet af Utskottets förslag, och får, för den händelse dessa inbjudningar icke skulle antagas, föreslå följande omröstningar: 8:o.
Den som vill att, på sätt Utskottet föreslagit och tre Stånd beslutat, saltad dier inlagd Lax skall vid införsel draga tull af 1 R:dr 10 öre centnern, röstar Ja; Bevillnings-Utskottets Memorial M 27.
Nej; Vinner Nej, kommer, enligt Borgare-ståndets beslut, denna artikel att vid införsel vara tullfri. 9:o.
Den sorn godkänner Utskottets, af två Stånd gillade förslag, att saltad eller inlagd Sill skall vid införsel åsättas tull af 25 öre centnern, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, enligt Borgare- och Bonde-ståndens beslut, denna artikel att vid införsel vara tullfri. 10:o.
Den som vill att, i öfverensstämmelse med Utskottets af två Stånd gillade förslag, saltad eller inlagd Strömming skall draga införsels-tull af 25 öre centnern, rostar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, enligt Borgare- och Bonde-ståndens beslut, nämnde artikel att vid införsel åtnjuta tullfrihet. 11:0.