Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Betänk anden. 3 g sidan Utskottet ansetts böra, under åberopande af hvad dess redan afgifne Betänkande om Bevillnings-grunderne i denna del innehåller, föreslå en bevillning å vissa öfverflödsvaror, och att då först , samt endast i den händelsen , att den erforderliga lleviilnings-summan ej kin på sådant sätt åstadkommas, en serskild fyllnadsafgift må, med innefattande af LandTuIlsersättningen, äga rum, I denna mening hafva andre af Utskottets Herrar Ledamöter icke instämt, utan hafva de å deras sida hyst den öfvertygelse, att så väl Consumtions-afgift för nyttjandet af åtskillige öfverflötls-varor, som den för LandTullsersättningen utgående fyllnads-afgiften borde sammanslås och utgöras i proportion till beskattningen för förmögenhet rn. rn., emedan af en dylik be* villnings-method vinnes ej mindre enkelhet i redogörelsen, än för Staten säkerhet att utbekomma den till bestridande af dess behof erfor'erliga summan, hvartill äfven bör läggas så val att den skattskyldige såmedelst undgår de mångfaldiga chicaner och förföljelser, sorn en bestämd afgift för njutningen af vissa öfverflödsvaror och dermed åtföljande Fiscaliska angifvel* ser anses åstadkomma , som den vigtiga omständigheten , att på sådant sätt läggas inga hinder i vägen för Rikets Höglofl.
Ständers vid 1815 års
Riksdag yttrade underdåniga Önskan, om utfärdandet af en författning mot öfverflöd.
Härjemte är denna afgift, ehuru den icke för det närvarande och innan Stats behofvet ännu blifvit kändt, kan till dess belopp närmare bestämmas , likväl, då andre utvägar till betäckande 40 BevillninssUtsk.
Betänkanden, af den möjliga bristen förmodas kunna uppfinnas , förslagsvis ansedd böra uppgå till omkring g sk.
Banco af hvarje Riksdaler, sorn efter 2 Art, erlägges för näring, rörelse in, m.
Med anledning af dessa delade meningar, har det inom Utskottet kommit till votering ; pch som dervid Två Stånd stadnat mot Två ; så får BevillningsUtskottet, enligt 38 §. i Riksdagsordningen i afseende på grunderne för Beskattnings- och Eeräknings-sätten för den föreslagne Qfverflödsr och Fyllnads-afgiften, för Rikets Högloft.
Ständer vördsammeligen framställa nedanstående tvenne alternativer r S:o
Den föreslagne Öfverflöds-afgiften kommer , i enlighet med hvad Utskottet redan hafi tillfälle yttra, att utgå genom Taxering af vissa Öfverflöds-Artiklar, och, derest den erforderliga summari icke kan på sådant sätt erhållas, bör jemväl en fyllnads-afgift utgäyas till ersättning för liändtTullarne, 2:0
Den föreslagna Cönsumtions. afgiflen för öfverflödsvara! och Fyllnads-afgiften för LandtTulls-ersättningen bör sammanlagd utgöras med vissa skillingar för hvarje Riksdaler, sorn efter 2:dra Art. för rörelse m. m. utgår, Riksdagsmannen Botvid, Jonssons från Ö-. stergöthland yrkande om den progressiva afgif-, tens införande, anser Utskottet sig redan hafva Upptagit och besvarat i dess betänkande om Rpyiilningsn; och då inga skäl blifvit anfprde Bevillnings Vtsk, Belänkanden.
4.1 lill rubbning af Utskottets tanke , synes en ytterligare framställning af ämnet vara öfver Alla öfriga väckta frågor, såsom om utvägar till jLångifvares förmående att till Staten utgöra deras bidrag, lindring i bevillningen för Manufacturer , Bergverk och Kalkugnar, förökning af en tredjedel i Städernes Bevillning, förhöjning å Jöne-bevillningen, nedsättning af beskattningen å hemman, andra föreskrifter för utgörande af Rotefrihets-afgiften samt bevillnin* gen af ft«>karebåtar och reglering af PröfningsCommittéernes befattning, äro af den beskaffenhet att de endast ingå i antingen Bevillningens fördelning, eller de reglementariska föreskrifterne ; men då dessa ämnen ej äga något sammanhang med grunderne för Bevillningen, anser Utskottet sig ej böra för det närvarande afgifva något yttrande derom , utan vill det, då desse ärender förekomma , lämna åt de gjorde anrnärkningarne den uppmärksamhet de förtjena.
Hvilket allt BevillningsUtskottet får, med bifogande af RiksdagsFullmägtiges Pehr Olssons från Södermanland och Botvid Jonssons från Östergöthland, till Protocollet serskildt yttrade meningar , Rikets Högloft.
Ständer vördsarnligen, underställa.
Stockholm den x6 Mars 1818.
Utdrag af Protocollet , hållit uti Riksens Högloft, Ständers Bevillnings - Bevillnings Utsi.
Betdnkandm.
Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den I o:de Martil 1818- Pleni-ProtocolIet för den 5:te i denne månad Justerades, hvarefter Pehr Olsson från Södermanland och Botvid Jonsson från Östergöthland, i sammanhang med förehafde årendet rörande besvarande af åtskillige af RiksS änden gjorde anmärkningar i afseende på föreslagne grunder* ne för den blifvande Bevillningen , begärde att deras serskildte tanka, den de nu hvar för sig skriftligen fattat, måtte till Höglofl.
Ständerne få åtfölja Höglofl.
Utskottets blifvande
Betänkande i ämnet; hvilket bifölls , och voro anföranderne af följande lydelse : ”Vördsamt Anförande!” ”Sorn jag sistledne Plenidag i Höglofl.
Utskottet med förundran hörde det Förslag , att den så kallade SkyddsAfgiften skulle bibehållas oförändrad med I R:dr för hvarje Mansperson; så utbeder jag mig, att dervid f| göra några anmärkningar,’’ ”Största delen af Sveriges Allmoge håller ständige Krigsmän af Soldater, Båtsmän, Dragoner; Vid 20 års ålder äro våra Söner underkastade Bevärings - skyldigheten , hvilken sträcker sig äfven till Torpare och Backstuguhjon.
Härmed tyckes väl , att Allmogens SkyddsAfgift är utgjord, och billigheten fordra , att den borde ur BevillningsStadgan för* BtvillningsTJtsk.
43 svinna , jemte den vidunderliga FyllnadsAfgiften; Men jag har dock icke ämnar yrka, att den förre helt och hållet afskaffas, utan jag åtnöjer mig — (ty en Svensk Eonde är alltid den fogligaste af Medborgare) jag åtnöjer mig att påstå , det denne Afgift må sättas t föihållande till förmögenheten.
Statens styrka, både den skyddande och den sorn begär att vidmakthållas, består ej allenast af Menniskor, utan äfven af deras stö re och mindre egendomar.
Den som äger blott sin medellösa per* son och använder den, vid påkommande behof, till försvar, ej blott för sig sjelf, utan ock för sine Medborgare , kan han ej med skäl begära , att för personligt skydd skatta något mindre af det knapppa bröd , han i sin anletes svett förvärfvar, än den Makliga rika, hvars förmögenhet ensam ofta utgör hans allt , hans enda förmåga att bidraga till sitt och andras skydd ?' ’’Jag ville blott , att man matte behjerta sådane Menniskors ställning , sorn invånarnes i den magra Landsort, hvars Ombud jag är.
Det fattiga Arbetsfolket, såsom Backstuguhjon ech Torpare , kan der sällan få något arbete andra årstider än Sommaren och Hosten , om de ock ville tjena för blotta födan ; ty större delen af Hemmansägare har sjelf ej bergning af sitt jordbruk längre än från skörden till Jultiden, d, v. s. en fje dedel af året.
Hvar skall då för desse fattige arbetare den behållning tagas , hvaraf skatt måste utgå?
Jo, genom svält och elände framtvingas den syndpenning, de nödgas att frambära på Statens Ältare, me - 44 JBevillningsXJtsh.
Betänlcanden. dan deras välmående Medborgare, som beskatta dem, ej synas eftertänka, om Icke Altaret ohelgas af dylika offer.’5 ”Mitt förslag vore, att den, som efter 2:dra Artickeln betalar 5 R:dr och derunder, skulle i SkyddsAfgift erlägga endast 1 sk, af hvarje R:dr ; deröfver till och med 10 R:dr, 2 sk.; till och med 15 R:dr, 3 sk. 5 till och med 20 B:dr, 4 sk. ; till och med 30 R.dr, 5 sk. ; till och med 50 R:dr, 6 sk. ; till och med 100 R:dr, 8 sk.; (ill och med 200 R:dr, 12 sk.; till och ined 500 R;dr, 16 sk.; till och med 400 R:dr, 20 sk.; till och med 500 R:dr, 24 sk.; till och med 1000 R:.r, 32 sk, o. s. v. för hvarje R;dr efter Andra Artikeln.” ”Genom denna SkyddsAfgift kunde äfven FyllnadsAfgiften vara ersatt; äfvensom häri inbegfipes den Progressiva Afgift , som enligt väckta Förslag bör åter införas ; Och skulle, när härtill lägges en billig Öfverflöda Afgift , ännu någon brist uppstå; då först, borde efter min tanke, den utvägen vidtagas , att med någon skälig
CapitationsBevillning belägga alla skattskrifne personer utan åtskilnad.
Stockholm den 10 Mars 1818.
Pehr Olsson från Södermanland.
’ ”Härmed förena vi oss till alla delar.
Pehr Jonsson från Christianstads Bän, Petter Svensson från Skaraborgs Län, Jonas Norstedt fran Vestra Härad , Matts Persson 'ätran Stockholms Län.5* BevillmngsTJtsh.
Betänkandett.
45 ”Då jag den 5: e dennes hade äran delta* ga i Höglofl.
BevilinigsUtskottets öfverläggningar , och jag var af olika tanka med en del af Hoglofl.
Utskottets högtärade ^Ledamöter, får jag na härmedelst yttra rnig.
— Jag har förut ingifvit anmärkningar vid den framställde Bevill nings-plan endast nu fäster jag mig vid sjelfva öfverläggningen ; jemte några bevekande skäl , som förmått mig i vissa delar vara skiljaktig med pluraliteten inom Högbemälte Utskott.” ’’Att efter den 1 :sta Artikeln det drabbar de fattige så mycket som de rike , har vårt Stånd för detta, gemensamt insett obilligheten. __ Men denna Afgift blir så mycket mer tryckande , för de fattige, som de, utom sine Mantalspenningar, ej eller är fri för 2:dra Artikeln, utan har der äfven föreskrifven Afgift , icke aog härmed, 1815 års BevillningsFörordning, som nu prisas för rättaste grund, lemnar de fattiga ännu ett rum i 3:dje Art. under namn af FyllnadsAfgifr, hvarefter äfven beskattningen ökas.
Då detta utgjort de fattiges beskattning efter 1815 års BevillningsFörordning, kan jag ej annat än förundra mig öfver vissa Högtärade iedamöters i Hoglofl, Bevillningsutskottet uttryck , som är att en Arbetskarl eller Torpares Bevillning ej utgör mer än blott ett ä två dags* verke, hvilket den kan vara skyldig Staten; kunde eller finge den fattige med Qtrre dagsverke afbörda sin Bevillning, skulle jag ej eller rörås af medlidande , men det förhåller sig ingalunda så , då jag kan gifva exempel och det i bevis leda ifrån min hemort en driftig 46 Bevillning TJtsk.
Betänkanden. och fullkomlig Arbetskarl, sorn utan att vara, på något sätt förbunden, icke ens bod de på dens ägor eller bade någon annan förmån hos den hvilken han arbetade, nu förleden Sommar ej fick iner än 16 sk.
Riksgälds för dagen , och hölt sig sjelf maten, likväl kommer för en dagkarls ensamma person på landet att betala, efter i:sta-Art.
1 R:dr Råneo, efter den 2:dra 1 Rldr, efter den 3:dje Art. 4 sk., som gör tillsammans 2 R:dr 4 sk.
Råneo, härtill lägges Mantal- och Debets-pengar, för egen person får således göra öfver 10 dagsverke på egen kost, till afbördande af sin årliga skuld till Staten, ehuru han ej har minsta rörelse eller annan näring än genom sitt arbete hos andra förtjena hvad han behöfver för dagen Jag vill tro mig ej behöfva nämna för mer erfarne Herrar, att en flitig Arbetskarl på Landet ofta får mindre, än en lättjefull dagkarl i Staden ofta yrkar för några timmar — Oagfadt detta, har jag aldrig bestridt Statens , utan fastmer alltid yrkat alla fattigas lindring i Eevillning och i det stället de som kan utgöra må dertill något mer bidraga —likväl fannt flere Högtärade Ledamöter i detta Höglofl.
Utskott ej att deras fattige behöfde någon lindring och ville ej underlätta dem, utan i det stället betunga de fattige ännu mer, med en ny Eevillning, under namn af Afgift för öfverflöd, sorn skulle utgå likasom Fyllnads Afgift, af Fattig och Rik, antingen öfverflöd brukas eller ej, huru detta kan vara förenligt med rättvisa och billighet , att ålägga någon betala för det den icke nyttjar eller förbrukar, förstår jag ej, utan af samma skäl tyckes BevUlningsTJtsk.
JBetånkanden. 47 mig att den oskyldige kunde åläggas undergå hvad straff som häldst.
Som detta Bevill ningsSystem rycker de fattige dagakarlar, • samma mån gör det slut på de i gäld fördjupade Bönder, de erlägga personlig afgift efter irsta Art. lika med de mägtigaste, de erlägga bevillning af sina små synbara fastigheter, utan Afräkning på dess skulder och öfriga tryckande omständigheter, ty de dem enligt a Art. 6 §. i 1815 års Bevillningsförordning tilldelade Afdrag af Käntan har hittills icke varit lönt för dem ens att begära, emedan de genast derefter blifvit tillsagde att betala sina skulder , hvartill de ingen tillgång vetat, således måst betala Bevillning för Capitalisterne. — Sedan Bönderne blir nog fördjupade i skulder, finnes ingen annan utväg., än att bortföra och försälja hemmanens skog och foder, för att i möjligaste längsta kunna nära sig , hustru och barn.
De äro så mycket tvungna härtill , som svårigheten är stor att få någon annan bolstad, sedan genom tilldiäckt i Städerne blifvit vidtagen att ingen sorn har barn får från .Landet inflytta i Städerne utan viss förmögenhet, och på Landet är merendels alla Torp och Backstugor upptagna , att der knappast finnes någon ledighet , således måste de för att hafva någon lillflycktsort trasa sig fram huru de kan , sorn blir till hemmanets försämring och kanske, om icke någon hjelp kommer, går i ödesmål.
Om jag ibland de få af vårt Stånd i min hemort, kan finna möjelig utkomst , kan jag icke försofva mitt samvete så, för de lidande, utan att bidraga till dess rättmätiga fordran att få någon billig jemk - 48 BevillningsUtsk Betänkanden, ning , och ehuru jag förut skrifvit härom , hvilket detta Höglofl.
Utskotts Bluralifcé afslagit, anhåller jag att desse mine tankar må få åtfölja jemte innehållet af hvad jag förut andragit, Höglofl, Urskottets Betänkande till Rikets Höglofl.
Ständer, hos hvilka jag härigenom vördsamt anhåller , att de måtte föreslå och bidraga till någon lindring för de fattige och gäldbundne, alldenstund den FolkClassen äfven är oumbärlig för samhället och på det Riksens Höglofl.
Ständer icke må hafva den förebråelsen, att deras öfverdrifna beskattning på Uslingar , har varit orsaken , hvarken till någons död eller afvikelse. . Att Jordbruket är för högt beskattadt , visar sig tydligen ef dess brukares förlorade förmögenhet , och om Kudby Socken i Östergöthland, som består af 41 1 Qvadrat och bebos af I300 menniskor , skattar till Staten 17,304 R:dr, jemföres med Norrköpings Stad, som på flera sätt har förmånlig rörelse och bebos af äfven 9200 menniskor, oagtadt deras förmögenhet och yppiga lefnadssätt , efter den uppgift jag fått , betalas ifrån den Staden nästan ingen ting mer till Staten, än ifrån Kudby , fastän det är öfver 7 gånger så många innevånare som har hundradefallt större förmögenhet.
” Stockholm den 7 Mars 1818* Botvid jonsson , Riksdagsman från Östergöthland*
BeviUningsUtsk.
Betänkanden. 4g N:r 7.
Ständers BevijlningUtskotts Betänkande, om en förnyad Chart aSigillatceFor ordning.
"^id den af Rikets Höglofl.
Ständers Bevillningsutskott, till följd af dess åliggande anställda granskning af den år 1&I5 utfärdade Nådiga Kungörelsen angående Stämplade Pappersafgifténs beräknande och utgörande, är funnit, ej mindre att inga anmärkningar mot de i nämnde Författning innehållne föreskrifter blifvit inom RiksStånden gjorde , än att den, med denna inrättning åsyftade inkomst för Staten ej allenast uppgått till den påräknade Summan, som från och med år 1813 utgjort 150,000
R:dr årligen , utan jemväl lemnat ett så betydligt öfverskott, att total-bt hållningen stigit för år 1813 till 268,559 R:dr 20 sk. 2 r:st, för 1814 till 244>994 ^hlr 32 sk. 6 nst, för år 1815 till 25g,192 R:dr 25 sk. 1 r:st , och för år 1816, för hvilket; år Bokslutet likväl ej ännu hunnit fullbordas i till 294,895 R:dr 18 sk. 4 r:st , Iivari äfven inbegripes omkring 15,000 R:dr innehållen afgift för beviljade Föne-tillökningar , hvilken inkomst, enligt af ChartteSigillataeContoiret erhållne upplysningar, ej framdeles kan påraknas.
Af dessa förenade omständigheter anse •
Utskottet sig hafva tillräcklige orsaker att till ytterligare bibehållande vördsammeligen föreslå samma Författning , såsom både uppfyllande det Bihang till Riks-St.
Fröt. 1817-1818- 5-te Sami.
N:r 7, 8■ jo BevillningsUtsk' Betiinkanden. föresätta ändamålet, och mot hvilken anledningar till missnöje icke blifvit försporde; dock har Utskottet, på sätt närlagde Project till en förnyad Författning, om Stämplade PappersAfgiftens beräknande och utgående, närmare utvisar, trott sig böra, till vinnande af mera tydlighet och fullständighet i de gifne föreskrifterne , tillägga en eller annan rättelse eller förbättring, utan att likväl de samma på något sätt inflyta på hufvudgrunderne, och det är; dessa förändringar jemte skälen dertill, som Utskottet anhåller att få för Pikets Höglofl.
Ständer vördsammeligen framlägga. i:mo Säkerheten att Chartor alltid åtfölja de offenteliga handlingar, vid hvilka de biläggas, har föranlåtit BevillningsUtskottet, att i i:sta §. af den föreslagna ChartasSigillatteFörordringen införa det stadgande: att sådane Chartor skola ovilkorligen åtfölja handlingarne, si framt desse skola för gällande anses; och den lätthet i afseende på Charteringen, som derigenom uppkommer , har föranlåtit Utskottet, att i samma §. införa , det bör en stämpel på 5 B:dr äfven inrättas 2:0
Den för dessa Författningar redan antagne principe af en stigande förhöjning af det stämplade Papperet, i mån af documentets Vidlöftighet , har gifvit Utskottet anledning att utsträcka samma stadgande till de bevis, sorn efter 3 §. i Projectet, af NotariiPublici utfärdas: äfvensom Chartan å sådane Documenter, som till Utlänningar utgifvas, blifvit förökad. 3:0 Utskottet har funnit mindre lämpeligt, 'alf, på sätt 7 §. i 1815 års Nådiga Författning Bevillnings Utsk.
51 om stämplade PappersAfgiften innehåller, öfverlemna till godtfinnandet af de Auctoriteter, sorn hafva sig uppdraget utfärdandet af Privilegier, Resolutioner oell TillståndsBref för anläggande af Bergverk och Manufacturer, idkande af Handel och HandaSlöjder m. m., att tillika bestämma storleken af den CliartaSigillata , hvarmed dylika handlingar må förses, utan i det stället ansett rätta förhållandet kunna närmare träffas genom fastställandet af vissa Classer, till hvilka Chartans värde bör, med hänsigt till inrättningens vidsträckthet och förmodade större afkastning, föras ; och tror Utskottet sig äfven böra tillstyrka att denna i 7 §, af Projectet antagna beräknings-method, äfven må användas vid Chartering af sådane Resolutioner, sorn af Kongl. Maj:C i Nåder utfärdas i dylika ämnen , enligt den Classification 11 §. af Projectet innehåller. 4:0 Hvad i 8 §. af igij års Författning stadgas om det stämplade Papper , hvarpå Inlagor till Allmänna Brandförsäkringsverket samt andre dit hörande handlingar böra skrifvas, har Utskottet i det afgifne Projectet utvidgat till BrandförsäkringsVerken i allmänhet, såsom varande i ett lika förhållande. 5:0
Till undvikande af den , de sednare CharttcSiglllatjeFörordningarne åtföljande vidlyftigare Tabell , utvisande stämplade PappersAfgifteu för Fullmagier vid befordringar till Stads' l^asioraterne, äro desse i 11 §. af Projectet hänförde till vissa Classer, utan att vidare förändring dervid ägt rum än att stämplade Papperet till Fullmagt på DotnkyrkoFörsamlingen i 52 Bevillning Ut sk.
Betänkandeti.
Westerås , blifvit förliöjdt från 16
B:dr till B:dr i afseende på dess mot andre StadsFörsamlingar svarande godhet, för hvilka en så hög ChartaSigillata nyttjas. 6:0
De knappa Iöne-villkor, Underofficerare i allmänhet vid de värfvade Begpmenterne och deras Vederlikar med Botelöner vid de in-, delte åtnjuta , har gifvit Utskottet anledning at£- till Bikets Höglofl.
Ständer hemställa , det må hädanefter desse personer , vid Fullmagters erhållande , erlägga i StämpelAlgift blott en pro« cent af Lön på Stat eller Botelönen, sorn, derest den utgår i persedlar, då beräknas efter Markegång. 7:0 Till vinnande af nödig säkerhet, det blifva de vid Academierne utfärdade Doctorsoch Magister-Bref med behörig ChartaSigillata försedde , har Utskottet trott sig böra , med frikallande af Academiernes Bectorer , sorn hvarken härmed äga någon befattning , eller desse
Documenter underteckna, ålägga dem, som desse
Diplomer utfärda, ansvarighet derföre att de samma blifva enligt 12 §. af Projectet Charterade. 8:0
Af de anledningar, dels att den i 1815 års Författning till resor öfver gränsen bestämda tid af 4:ra dygn synes mindre tillräcklig till företagande af längre resor, dels att Sverige och Norrige nu mera äro under en Konung förenade, och genom ett särskildt stadgande tväfydighet åstadkommes, har Utskottet i 14 §. af dess Project ej allenast, till 8 dagar förlängt nämnde tid, utan jemväl uteslutit det i ofvanomförmäjdte
Författning iniiutne åberopande af BevillningsUtsk.
Betclnianden.
.Brefven under den 24:de November 1757 och 10 Maji 1803. 9:0
Då de förr gifne föreskrifter om stämpladt Papper till Hälftenbruks- och Arrende-Con* tracter på landet ej synas lemna ali erforderlig säkerhet , har Utskottet deraf hemtat anledning a:t i 16 §. af Projectet föreskrifva , det skola alla så beskaffade documenter vid näst påföljande Mantalsskrifning uppvisas, vid hvilket tillfälle HäradsSkrifvaren eller dan.
Mantalsskrifningen förrättar , bör vara försedd med Chartor för att , der sådane saknas , dermed kunna genast tillhandagå.
IO:o
För att undanrödja den vid särskildta
Domstolar yppade olikhet i afseende på beloppet af det Stämplade Papper, hvarmed så kallade Fördels* eller Undantags Contracter , som ofta upprättas imellan Föräldrar och Barn , angående ägande* eller nyttjande rätt af hemman och lägenheter, böra förses , då de uppvisas för
Domstolarne för att i Protocollet intagas , har Utskottet i 16 §. af dess Project lemnat en mera bestämd föreskrift i detta ämne. 11:0
Den billighet, sorn grundlagt det i 16 §. sidsta Mom. af 1815 års ChartasSigillatasFör ordning förekommande stadgande angående fördelningen af kostnaden till anskaffande af stämp* ladt papper vid Contracters afslutande , enär ej annorlunda derom öfverenskominit är , har föranledt Utskottet att i samma §. af dess Project utsträcka denna föreskrift till Bytes- och Köpe bref, 12:0 I I7:de §. af Projectet, bar Utskottet f med anledning af Kongl. Majtts Nådiga 54 JJevillningsJJtsi.
Befiinkandert.
Kungörelse af den 8;de November 18x5 angående hvad vid verkställigheten af den då utfärdade ChartseSigillatseFörordningen i vissa delar iakttagas må, infört hvad som blifvit i Nåder stadgadt angående Chartering af Skuldebref, då de vid lagsökning inför Konungens Befallningshafvande , uppvisas, I^:o Utan att derigenom på något sätt rubba den för beräkningen af stämpladt Papper till Obligationers Chartering gällande principe, har Utskottet likväl i 17 §, företagit någon ändring, endast åsyf ande en proportionerlig billighet i progressionen. 14:0
I den år 1815 utkomna ChartasSigillatasFörfattningen har vid upprättandet af dea Tariff, hvarefter Prima-vexlar böra med stämpladt Papper förses, en Golumn för SilfverRubler väl blifvit utförd men ingen numeraire deri intagen, och har derföre Utskottet i dess Project infört en dylik Classification, grundad derpå, att 150 SilfverRubler motsvara loo R:dr Hamburger Banco ; äfvensom mera bestämda föreskrifter blifvit lernnade rörande stämpladt Papper till de Utländske Vexlar, som här i Riket försäljas. 15:0 Samma skäl, som förmått
Utskottet att föreslå ändring i Progressionen vid Charteringen af SkuldeBref, hafva äfven föranledt närmare granskning och rättelse i Redactionen af 18 och 19 §. §. i 18x5 års Nådiga Förordning rörande Köpe- Bytes- och Faste-Brefs beläggande med ChartaSigillata utan att likväl derigenom i det bifogade Projectet skett någon ändring i afseende på hvarken den lägsta afgif - BevillningsUtsk.
55 ten, eller den i förhållande till Köpesumman fortgående högre afgiften. 16:0
Den otydlighet, sorn möjligen kunnat af ordställningen i 1815 års Kongl. Författnings 20 §.
2 Mom. uppstå i afseende på Testamentens beläggande med stämpladt Papper , och den Kongl. Maj:t sökt förekomma genom Dess Nådiga Kungörelse ar den 8:de November i8i5> som lemnar närmare föreskrifter i dessa ämnen , anser Utskottet sig hafva undanröjt derigenom, att , i det afgifna Projectet ordet uppvisandet blifvit infördt i stället för det förr begagnade uttrycket : upprättandet. 17:0