Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
H Santessöns Motion om rättighet att uti Rikets Ständers Ranco-Discont eller RaneContoir få beläna ritorr Spannmål, tork. inrättningar ansetts böra uppföras på Stapel, städernes enskilda bekostnad, i förening med tjenlige magaziner för emottagande! och förvarandet af den till belåning ämnade Spannmålen, samt enär Utskotten jemväl hafva sig bekant, att en godkänd torkinrättning finnes vid Kongl Landtbruks * Academien, der hvar och en, sorn sådant åslundar, eger tillfälle att om beskaffenheten och bruket deraf göra sig underrättad, Utskotten icke kunna tillstyrka bifall till Herr Friherre Rälambs Motion om torkinrättningars '.uppförande pä Statens bekostnad; äfvensom, hvad serskildt beträffar Herr Friherre Ridderstolpes begäran, Utskotten funnit densamma vidröra ett ämne, hvilket, emot go §, Regerings-Formen, icke kan blifva föremal för Rikets Ständers åtgärd.
Stockholm den n Julii »829.
Stats- samt Allm, Besv.o.OcC.- Utsk. Uti. -N.o 49, 13 N:o49. Atik. till Exp.-Utsk. d. 17 Julii 1829.
Ytterligare Utlåtande, med anledning af erhållné . återremisser å Ut - skottens Betänkande N:ris 32 och 34.
Från Hedervärda Bonde-Ståndet hafva, med anmärkningar, blifvit återremitterade Statssamt Allmänna Besvärs* och Oeconomie - Utskottens Betänkanden : N:o 32, i anledning af gjord framställning om Allmogens i Vadsbo Härad befrielse från hjelpedagsVerkens utgörande till Mariaeholms Och Cathrinebergs Kungsgårdar; samt N:o 34, med anledning af Kongl- Maj:ts iNådiga Broposition, i afseende å Ekeskogarne i Riket, jemte flere i detta ämne väckta enskilda Motioner; Men enär, enligt Utskotten tillhanda* komne Protocolls-Utdrag, ifrågavarande atnet 14 Stäts- samt Allm. Besv,o.Oec..Uii\.
Uti N:ö 50.
Betänkanden redan blifvit af de öfrige frenne Respective Riks-Stånden bifallne, vid hvilket förhållande de inom Hedervärda Bonde-Ståndet gjorda erinringar emot 69 §. Regerings-Formen, jemförd till 49 §. 3 Morn. Riksdags-Ordningen, icke få verka till ändring i de redan fattade besluten, hafva Utskotten, hvilka alltså finna sig med en ytterligare handläggning af dessa ärenden icke kunna någon befattning taga, skolat sådant det Hedervärda Bonde-Ståndet vördsamt tillkännagifva.
Stockholm den 11 Julii i8*9» N:o 50.
Ank. till Exp.-UtskJ d. 17 Julli i8?9.
Utlåtande, i anledning af väckta Motioner om inrättande af ett Curhus i Sundsvalls Stad.
Tili Stats- samt Allmänna Besvärs» och Oeconomie-Utskotteris gemensamma handläggning hafva blifvit öfverlemnade-'
Stäts» samt Allm> Besv.o.Oec.-Utsk.
Uti, N:o 5 o. i 5 Frän Vällofi, Borgare-Ståndet'.
En, under den 13 sistforflutne Junii, af Riksdagsfullmägtigen för Sundsvalls Stad Herr Adrian Dalenius väckt Motion af innehåll: att, sedan Rikets Högloft.
Ständer beslutat om inrättande af ett Curtius för Södra Helsingland uti Söderhamns Stad, Herr Dalenius ansett sig böra anhålla om Rikets Ständers underdåniga förord till Kongl.TVtajlt,’ att en dylik anstalt jemväl må i Sundsvalls Stad för Provincen Medelpad få iordningsättas; andragande Motionairen, till stöd för denna begäran .’ att;- ehuru afståndet emellan Sundsvall och Hernösand, i hvilken sistnämnde Stad Eäns-lazarettet nu är beläget, icke är större, än emellan Söderhamn oell Hudiksvall, hafva likväl flera Socknar i den folkrika trakten omkring Sundsvall ända till tretton och femton mil att transportera sina sjuka; att uti sistnämnde
Stad årligen uppå vissa tider sig uppehåller ett större antal sjöfolk, hvilka ofta fordra den Läkarevård, som vid Curhus-Inrättningen bör erhållas; samt att, om de Curhus medel, som af Sundsvalls Stad och Medelpad erläggas, få till underhållande af den här föreslagna nya Curhus-anstalt användas, Staden vill bestå byggnad och inredning, jemte arfvode till den för Stadens behof redan antagne Läkaren; 16 Stöts- samt Allm. Besv.O'
Oee.-Utsk.Utl-No jo* Frän Hedervärda Bonde-Ständet; Ett, den 19 1 nyssnämnde månad, till Ståndets Protocoll aflemnadt Memorial, af Riksdagsfullmägtigen från VesterNorrlands Län Jon Larsson, deruti, uppå enhanda skäl, som i Herr Dalenii Motion upptagas, den önskan likaledes yttra», att ett serskildt Curlius måtte inom Sundsvalls Stad få inrättas.
Utskotten få, med anledning häraf, yttra, att, enär ifrågavarande tvänne Motioner af enahanda syftemål icke blifvit hos de Respective Riks-Siånden väckte, inom den genom 56 §.
RIksdags-Ordningen föreskrifna tid, och desamma icke eller, efter Utskottens tanka, kunna anses vara ”omedelbarligen föranledde” af den hos Rikets Höglofl.
Ständer nyligen behandlade fråga om inrättande af ett Curhus i Söderhamn, derom framställning, före Motionstidens slut, blifvit af Borgmästaren Wessman behörigen gjord, Utskotten vördsamt skolat afstyrka Rikets Höglofl.
Ständer, att med förStberörde tvänne, i grundlagsenlig ordning'icke tillkomne, Motioner Hagon befattning taga.
Sundsvalls Stads och Medelpads Invånare likväl obetaget, att i detta ämne hos Kongl. Maj:t göra underdånig ansökning, då Kongl. Bil't.Stats-s Allm.Besv,o,Oec..Utsk,Utl.No 50, 17 Kongl.
Maj:t, sedan en för närvarande saknad förberedande undersökning om ortens verkliga behof af en serskild Curhus*Inrättning, samt möjligheten för det redan varande Curt huset i Hernösand att kunna umbära den Curhus-afgift, sorn från Sundsvall och Medel-? pad för närvarande dit ingår, blifvit i vederbörlig ordning förrättad, torde öfver ortens begäran täckas meddela Dess Nådiga yttrande. asne Ledamöters serskilda yttranden bifogas.
Stockholm den 11 Julii 183g.
Reservation af Herr Dalenius, Adrian•
Emot Höglofl, Stats* och OeconomieUtskottens sammansatta Berednings-Förslag till Betänkande i anledning af min och Bih. till Rikt-St.
Pro t. 1828 och 1829.
4 Semi, 2 Afd. n;e H:t. 2 i 8 Bilt Stats s-Allm.Besv.o.Oec.'
Utsk. Utl.N:<S$ö, Riksdagsmannen Jon Larssons Motioner, rö« rande Curhus-Inrättningen i Sundsvalls Stad för Provincert Medelpad, får jag mig reservera, enär förslaget till Betänkandet afslär Motionerne,på den grund, att de blifvit för sent väckta, ehuru egande sammanhang med samt föranledde af i enahanda ämne gjord annan Motion, öfver hvilken Rikets Höglofl.
Ständer jemväl redan fattat beslut; och får jag åberopa 56 §. af Riksdags*Ordningen, hvilken medgifver, att under Riksdagen frågor må upptagas, de der af redan ingifna Motion ner omedelbarligen föranledas.
Med åberopande af hvad jag förut anfört, får jag nu tillägga, au i Sundsvall vistas oftare större myckenhet sjöfolk och kringvandrande Vestgöthar, än uti Hernö* sand, Hudiksvall eller Soderhamn, och måste det Vara princip-enligt, att hvarje ort och Stad bör för egne medel få sin egen CurhtlsInrättning, samt således ej draga tunga skatter till underhåll för annan Stads eller orts sjuke, ulan ändamål; hvartill kommer, att det Curhus, som nu befinnes uti Hernösand, icke gagnar Sundsvalls Stad och Medelpad det ringaste; anhållande jag derföre ödmjukeligen, att Rikets Höglofl.
Ständer täckas bevilja inrättandet af ett Curhus i Sundsvalls Stad för Medelpad, emot den skäliga afgift, som redan är bestämd eller framdeles kan korn» fina att till ändamålet bestämmas.
Stats-samt Allm. Besv.o.Oec.>TJtsl. Utl.N:o$i.
a 9 I denna reservation förenade sig Riks* dags fullmägtigen Jon Larsson från Vester* Norrlands Län, N.-o5i.
Ankom till Esp.-lTtsk. d. 17 Julli 182g.
Ytterligare Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet N:o 22, rörande Tractamente för Städernes Magistrater och Borgersman, då de till besigtningar för Kronans räkning varda kallade.
Sedan Stats* Samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten, med anledning af Herr Eric M. Lejflers inom Vällofl, Borgare** Ståndet väckta Motion, i afgifvet utlåtande den 12 sistförflutna Maji, egt tillfälle ej mindre upplysa, att Städernes Magistratsper* söner, genom Kongl.
Kungörelsen den 25 April 1827, redan blifvit tillagde ett trat Stats-samt Allni.
Eesv.ö.Oéc. ZJtsk. UtLN:o51, ctamente af En Riksdaler
Råneo för hvarje dag de använda till besigtningar å Kronan tillhörige byggnader och effecter, än jemväl tillstyrka, att Borgare af hvad yrke som helst, enar deras biträde för Kronans räkning fordras vid syner, värderingar, inventeringar celi besigtningar m. m., brandsyner å Kronans hus likväl undantagne, matte, jemväl då sådana förrättningar verkställas inom de Städer, der de äro boende och hafva deras hemvist, för, hvarje dag åtnjuta En Riksdaler Banco i tractamente, ehvad förrättningen fortfar längre eller korrtare del af dagen, har, vid föredragning af samma Betänkande inom de Respective Riks-Stånden, detsamma blifvit af Högfofl.
Ridderskapet och Adeln saint Vällofl, Borgare.Ståndet bifallet, af Hedervärda Bonde-Ståndet afslaget, men af Högvördige PresteStåndet, med åtskilliga anmärkningar, till Utskottens förnyade handläggning återremitteradt.
De erinringar, hvilka inom det Högvördige Ståndet blifvit af Herr Dom-Prosten Heurlin och Herr Prosten Elfström frami ställde, inskränka sig hufvudsakligen dertill,' att Städernes Borgerskaps besvär med besigtningar för Kronans räkning kunna jemföras med flere vida besvärligare landet åliggande municipal-befattningar, såsom Fjerdingsmans, Sexmäns och Nämndemäns, hvilka Allmogen, utan ersättning af Staten, måste bestrida; att, derest det föreslagna tractamentet skulle Stä* Stats• samtAllm.
Besv.o.Oec.'Utsk.TJtl.N:o 51. '31 dernes Borgerskap beviljas, sådant komme att föranleda till enahanda anspråk från Allmogens sida, samt att, derest icke destomindre ett slikt tractamente nu blefve Borgerskapet medgifvet, ett serskildt anslag å Riks* Staten måste för detta ändamål upföras, erne-; dan Rikets Ständer icke böra bifalla utgifter, utan att tillika anvisa de medel, hvarmed desamma kunna bestridas.
Utskotten få med anledning häraf vördsamt fästa Rikets Höglofl.
Ständers uppmärksamhet vid den stora olikhet sig företer,' emellan Städernes Borgerskaps hittills åliggande skyldighet att vid besigtningar för Kronans räkning biträda och Allmogens förbindelse att, likaledes utan ersättning, inom sig utse personer till bestridande af Fjerdingsmans, Sexmäns och Nämndemäns befattningar, enär förstnämnde onus på ett högst betungande sätt allena träffar Borgerskapet inom det färre antal af Rikets Städer, uti hvilka Kronan eger förråd och allmänna byggnader, under det Borgerskapet i öfriga Städer är derifrån alldeles befriadt, hvaremot municipal.befattningarne på landsbygden äro enahanda i alla Provincer, och, med iakttagande af en rättvis fördelning, blifva lika betungande för alla.
Någon sammanställning' af dessa olikartade och högst olika fördelade skyldigheter 3 2 Stats satnt Allm.Besv.o.Oec.-Utsk.
Utl-N.o 51. anse Utskotten af sällan orsak icke med billighet kunna göras, kvaremot Utskotten hellie finna en jemförelse böra ega rum emellan Fjerdingsman och Sexman på Landet, samt Stads-Fiscaler och öfrige Stadsbetjente inom St-äderne, enär alla dessa befattningar utgöra bidrag till de allmänna Policeanstalterne, och äro tillsatte för ordningens och den personliga säkerhetens bevarande, Så val Stad som Land uppfylla i detta afseende enahanda förbindelser mot Samhället, och skillnad anträffas blott i sanet att denna prestation utgöra, i det lander, med få undantag, inom sig utväljer personer, hvilka tourvis aflösa hvarannan i dylik* municipal-befattningar, då deremot
Städernes borgerskap af egna medel aflöna dem, sorn Borgerskapet i dessa skyldigheters uppfyllande biträda< Vidkommande dernäst beliofvet af serskildt Stats-anslag till liqviderande af det för Städernes Borgerskap, uti ofvan uppgifna fall, ifrågakommande tractamente. anse Utskotten, för sin del, något sådant nu icke erfordras, dels emedan den tvifvelsutan obetydliga kostnad, som härigenom för Stats-Verket uppkommer, hvarken tillhörer någon viss utgifts-titel eller till sitt belopp, med någon ledning af erfarenheten, kan calculeras, dels ock, emedan det kommer alt åligga hvarje Stats- samt Allm.Besv.o Oec -UtsLUtl.
No 51. 23 förvaltande Verk eller Autöritet, som Borgerskapet för Kronans besigtningar tillkallar, gtt Besigtnlng6männens tractamente af under händer egande medel liqvidera.
Det är uppå alla dess» skäl Utskotten vördsamt tillstyrkaj det behagade Hugvördige Preste-Standet förena sig om det af Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Vällöfl.
Borgare-Standet redan lemnade bifall till Utskottens Betänkande N:o a af den 12 sistförflutne Maji.
Några Ledamöters serskilda tanka varder härjemte vördsamt öfverlemnad.
Stockholm den 11 Julii 1829.
Reservation af Nils Mansson från Malmöhus Län.
Mot den af Utskottens pluralité beslutade förnyade hemställan om tractamente för Städernes Borgare, då de till besigtningar H Bil.t.Stats s.Allm.Besv.o.Oec.-Utsk.TJtl.Nto^i. för Kronans räkning varda kallade, anser jag mig så mycket hellre böra reservation anmäla, som Allmogen miste på Landet, utan ersättning, bestrida mångfalldiga betungande och tidödande förrättningar, såsom väga-syner, syner å Soldat torp, Preste- och Officers-boställen m. m-, hvilka skyldigheter, i min öfvertygelse, fullt motsvara de biträ, den vid besigtningar, till hvilka Städernes Borgerskap kunna varda kallade.
Om derföre det Högvördige Preste Ståndet skulle bifalla Utskottens Betänkande, fordra rättvisa och billighet, att Allmogen för municipal, förrättningar på Landet tillägges en lika förmon af tractamentsberäkning, hvarigenom allt, som jag förmodar, Stats-Verket skall komma att tillskyndas ganska betydliga kostnader.
I denna Reservation instämde med Nils Mansson, följande det Hedervärda Bonde-Ståndets närvarande Ledamöter, nemi,: Jon Andersson från Upsala Län, Anders Andersson och Olof Carlsson från Östergöthlands Län, Anders Nilsson från Malmöhus Län, Anders Hakansson från Elfsborgs Län, Jonus Johansson från Jönköpings Län, Pehr Pehrsson från Christianstads Län, Petter] Pehrsson från Calmare Län, Hdns Hansson från Gefleborgs
Län och Jon Larsson från VesterNorrlands
Län; Stats- samt Allm. Besv.o.Oec.-Utsk.Utl. N:o 25 N:o 52- Ank. till Exp.-Utsk. d. 7 Julii Ytterligare Utlåtande, med anledning af erhållen återremiss å Betänkandet N:o 10, i fråga om tillökadt anslag för Undervisningsverken i Riket.
Vid föredragning af Stats- samt Allmänna Besvärs och Oeconomie - Utskottens , under N:o 10, den 15 sistförflutna April, afgifna Betänkande, deruti Utskotten, uppå anförda skäl, vördsamt tillstyrkt Rikets Höglofl.
Ständers bifall för Kongl. Maj:ts, uti aflåten Nådig Proposition den 27 nästförutgående Februarii, framställda begäran om ett tillökadt anslag af Sextio Tusende R:dr Banco för beredandet af en af högsta billighet påkallad förbättring i lönevilkoren för Lärarne vid Rikets Universitetet Tillämpnings-Scholor och Elementar Läroverk, har samma Betänkande blifvit af Högvördiga Preste-Ståndel och Vällofl. Borgare-Ståndet bifallet, hvaremot åtskilliga anmärkningar, som till återremiss gifvit anledning, blifvit mot detsamma anförde, inom Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, af Herr Grefve Frölich, David, Herr Friherre Anckarsvärd, C. H., Herr [Munck af Rosensköld, E., Herr Bråkenhjelm, P, R. och Herr Tham, Wolr., samt inom Hedervärda 26 Stats- samt Alhn-Eesv.o.Oec-’Utsk.Utl'N:o 53, Bonde-Ståndet af Riksdagsfullmägtige Anders Danielsson från Elfsborgs Län och Jolian Jacob Rutberg från Norrbottens Län, med hvilka sist-» nämnde åtskillige af Ståndets Ledamöter sig förepat.
Enär den vidlyftiga discussion inom sistbe* rörde tvänne Riks-Ståpd, hvartill Utskottens förra Betänkande fbranledt , till stor del innefattar en critisk behandling af (Jonnterades till öfverseende af Rikets uppfostrings- och undervisnings-anstalter, under den 20 Dec. 182$, till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga Utlåtande, hvilket senare åter, såsom icke till de förenade Utskottens handläggning öfverlemnadt, nu icke kan blifva föremål för upptagande till pröfning, hafva Utskotten, i stället att upprepa hvarje Ledamots serskilda anförande, här nedan skolat till besvarande upptaga de hufvudsakliga erinringar, hvilka mot Utskottens ifrågavarande Betänkande blifvit framställde, Det har i första rummet blifvit anmärkt, att, innan Undervisoings Comiténs Utlåtande, i afseende å de förbättringar och reformer, som med Rikets allmänna uppfostrings-anstalter böra vidtagas, hunnit undergå en noga granskning och, i sammanhang dermed, den vigtiga fråga blifvit afgjord, om och till hvad del det är Statens åliggande att med allmänna undervisningen sig befatta eller bekosta de dervid jfrågakominande utgifter, det vore för tidigt att Stats-samt Allm.Besv.o.Qec.-ZJtsk.
Utl.N:<k$z, 27 bevilja någon tillökning i de anslag, «fe hittils varande undervisnings-anstalterne redan fått sig anvisade.
Utskotten få med anledning häraf vördsamt förklara, att — då Kongl. Majrt , uppå hvars Nådiga pröfning Uppfostrings-Comiténs Betänkande för närvarande beror, uti Dess till Rikets Ständer vid denna Riksdag aflåtne och här ofvan åberopade Nådiga Proposition, behagat yttra: att, ehuru Comitén, till förekommande af en alltför hastig brytning i undervisningsverkens närvarande förhållande, inskränkt sig att blott föreslå sådana förändringar, hvilka, utan att upplösa läro-anstalternes nuvarande organisation, Comiténs pluralité funnit skola innebära fröet till framtida och betydliga förbättringar, Kongl. Majit, då tänkesätten i flera afseenden varit inom Comiténs Ledamöter betydligen delade, och vissa förslag af många ansetts innebära väsendtliga, men af ingen erfarenhet ännu gillade förändringar i det hittills bestående Undervisnings-Systemet, i Nåder funnit ämnets vigt fordra, att, med förslagets hufvudsakliga granskning och slutliga afgörande, bör uppskjutas intilldess äfven allmänna tänkesättet, i synnerhet öfver vissa mycket omtvistade punkter, hunnit stadga och uttala sig,—* Utskotten för sin del anse att, oberoende af desi af Kongl. Maj:t tills vidare uppskjutna pröfning af Comiterades förslag , frågan om förbättring af en del vid Undervisnings-Verketi redan anställde Lärares lönevilkor, bör kunna af Rikets Höglofl.
Ständer företagas, så mycket 2 8 Stats• samt Allm.
Besv.ö.Oec.-Utsk.Utl,N:o 52; hellre som Kongl. Majit, derest det tillökade anslaget af Sextio Tusende
Hide årligen varder ställd t till Dess Nådiga disposition, genom en ändamålsenlig fördelning deraf, sättes i tillfälle ej blott att befrämja en hittills saknad jemlik och billig reglering af lönings-v ilkoren vid Rikets Universiteter, till undanrödjande af de missnöjen, hvilka af hittils öfverklagade skiljaktigheter i vilkor uppstått, utan ock alt inom Tillämpnings- och Elementar-Läroverken, genom afpassade löneförbättringar, dels belöna sådana bemödanden till de nyare undervisnings-methodernes införande, som vid Kongl. Krigs-Academien redan blifvit på ett tillfredsställande sätt ådagalagde, dels ock, vid de öfrige Läroanstalter, inom hvilka dessa förbättrade xnethoder äro ämnade att framdeles införas, genom samma medel qvarhålla och uppmuntra skicklige
Kärare att medverka för beredandet af öfvergången till det nya undervisningssätt, som, ehuru af erfarenheten redan i vissa delar till sitt företräde bestyrkt, likväl endast småningom och i den nion öfvertygelsen om dess allmännare användbarhet hinner stadga sig, med varsam hand bör införas.
Men, äfven i den händelse de nya undervisningsmethoderne och de med dem gemenskap egande reformer i Läroverkens inrättning och styrelse, efter en närmare pröfning, emot förmodan icke skulle befinnas svarande mot ändamålet, så att den i alla fall nödiga Läroverkens förbättring skulle komma att för sig gå utan hufvudsakliga förr Stats-samtAllm.Besv.o.Oec.-XJtsk, UthN.ö 52.
29 ändringar i sjelfva undervisningssättet, lärer det ej kunna bestridas, att de ringa löner, som af Lärarne vid Gymnasier samt de högre och lägre Lärdoms- och Apoloeist-Skolorne för närvarande uppbäras, ingalunda äro svarande mot Lärarnes mödosamma och ansvarsfulla kall, eller medföra någon säkerhet för Samhället att, uppå dessa för allmän och enskild bildning så vigtiga Lärareplatser, kunna anställa och för en längre tid bibehålla af skicklighet och kunska* per utmärkte personer.
Tvänne Ledamöter inom de Resp. Riksstånd, som återremiss beslutit, hafva yttrat den förmodan, att, genom planmässiga förändringar i Lärare-pérsonalen samt en del beställningars indragning, mer än tillräckliga medel för en af nuvarande tids fordringar påkallad reorganissation af Undervisnings-Verken skola finnas att tillgå, utan att nya anslag härtill påfordras.
Utskotten, som vid denna anmärkning fästat en serdeles uppmärksamhet, få till dess besvarande anföra: att de föreslagna förändringarne i läro.methoder och Läroverkens inrättning, enligt hvad Utskotten inhemtat, mindre afse eller låta förmoda ett minskadt behof i antalet af Lärare, än Läroverkens försättande i ett sådant skick, att icke allenast undervisningen i de ämnen, som hittils utgjort föremål för deras verksamhet, må vinna nödig förbättring och, genom förändrade former, kunna, 3 o Stats-samt Allm. Besv.o.Oec.-TJtshXJtl.
N:o 53. efter behof, till ett ökadt antal lärjungar ut. sträckasi utan äfven utvidgas till sådana läroämnen och öfningar, för hvilka tillfällen till undervisning vid de allmänna Läroverken för närvarande antingen helt och hållet eller i vissa delar saknas, och som icke vid desamma längre kunna undvaras, såvida man vill fortgå i odling och göra densamma i alla rigtningar frugtbärande för den enskilde och samhället.
Utskotten hafva i öfrigt skolat fästa Rikets Höglofl.
Ständers uppmärksamhet dervid, att, äfven i den lyckliga men oförmodade Och af Uppfostrings-Comiténs yttrade öfvertygelse motsagda händelse, att någon inskränkning i nuvarande Lärare-personal framdeles kan åstadkommas, de derigenom tilläfventyrs Uppstående besparingar för närvarande icke äro att tillgå, och att det af Kongl. Maj:t begärda och af Utskotten redan tillstyrkta ytterligare anslag emedlertid oundgängligen erfordras, så framt de här ofvan omförmälde vigtiga ändamål, som dermed böra befrämjas, ej skola åsidosättas eller förfelas, till hinder för införandet af en bättre ordning i de allmänna undervisnings, anstalterne.
Att likväl, på sätt Herr Friherre Andar» svärd samt Riksdagsfullmägtigen Anders
Danielsson hemställt, bevilja en sådan tillökning å 4 Hufvudtitelns anslag, med dervid fästadt uttryckligt förbehåll) att densamma blott finge Stats-samt Allm. Besv>o.Oec.-Utsk.Utl.N:ö 52; 31 användas till förmon för de undervisningsverk, der reform redan skett eller än vidare varder tillvägabringad, äfvensom till löneförbättring endast för sådane Lärare, hvilka, efter en sålunda införd reform, för de nya undervisnings-sätten komma att användas, anse Utskotten för sin del betänkligt att tillstyrka, enär de serskilde läromethoderne, för ett ytterligare utrönande af deras ömsesidiga företräden eller brister, ännu några år böra, i bredd med hvarandra begagnas, innan grunden för ett framtida system 1 detta vigtiga afseende kan läggas, samt det emedlertid vore hvarken försigtigt eller med rättvisa förenligt att, genom löften örn förbättrade löneförmoner, så till sägandes köpa opinionen och tilläfventyrs förmå skicklige Lärare att, till föga båtnad för det nya Schol-systemet och det ändamåls ernående, som genom detsammas införande åsyftas, för penningevinst åsidosätta sin enskilda öfvertygelse otn användbarheten i vissa delar af det undervisningssätt, derigenom de sjelfve sin bildning erhållit, eller att förneka de Lärare, sorn med nit och skicklighet sitt vigtiga kall, efter hittills stadgad ordning, uppfylla, den ersättning
Som af högsta billighet för dem påkallas.
Emot det af Utskotten tillstyrkta anslag af 6800
Rtdr årligen, till underhållande af en inom Hufvudstaden på försök inrättad Etehientar-schola för ämnesläsning, har blifvit an - 38 Stalssamt Allm.Besv.o.Oec.-Utsk, UtLN:o 5?,' forde att, då den visshet erfarenheten vid Kongl, Krigs-Academien redan lämnat om de nyare methodernes förträfflighet borde vara mer ä.i tillräcklig för att stadga omdömet i denna del, det vill synas ändamålslöst att bevilja något anslag för ifrågavarande Prof-schola, helst som betviflas måste, att man derifrån erhåller ett så practiskt resultat som vid Carlberg.
Denna anmärkning har redan af en värd Ledamot inom Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, Herr v.