Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
BorgareStåndet den i3 i samma månad, har, i anledning af gjorda anmärkningar, blifvit från de 2:ne öfriga RiksStånden till Utskottets ytterligare handläggning återremilteradl.
422 Ståts-Utskottets
St:r vid i8i5 års Riksdag, enligt hvad deras till K. M:t under den 5 Aug. i8t5 aflåtne underd. skrifvelse visar, beslutat, att för utarbetande af Register till hvart Ständs Protocoll; hvilket; genom försorg af hvart Stånds serslildta Canzli besörjes; betalning af Tio R:dr för hvart tryckt ark skulle beviljas samt utaf de till Riksdagskostnadernes bestridande anslagne medel utgå.
Skälet, hvarföre dessa medel icke redan blifvit anordnade vore ej annat än att registrerandet ej gått i fullbordan.
— Nu lärer Registret i det närmaste vara färdigt, och äfven utan afseende derå, anhåller IIr von Hartmansdorff, att, i anledning af R.
St:rs vid i8i5 års Riksdag ofvanberörde beslut, Rikets nu församlade H. St:r mätte, genom StatsUtskottet erinra Hrr Fullmäktige i R:gsGontoiret att samma Beslut bör gå i verkställighet, när ett sådant Register till elem öfverlemnas.
Hvarförutan och efter man synes sätta i fråga om ett Register är nödigt, Hr von Hartmansdorff tillstyrkt, att ett Register äfven måtte emot enahanda anslag upprättas öfver närvarande RiksdagsProtocoli, emedan det annars blir omöjligt att få rätt på hvad man uti dem söker.
Hos 11.
BondeStändet hade vice Talmannen Jon Jansson, med företeende af R.
Sttrs, af Hr von Hart - Betan kan r! en, N:o 3go. mansdorfF åberopade underd. skrifvelse af den 5 Augusti 1815, yrkat, att anslag af allmänna medel måtte bestämmas för upprättande af Register öfver ej mindre R. o. A. Protocoll vid i8r5 års Riksmöte, än ock öfver BondeStåndets
Hvad nu först angår frågan om anslag för upprättandet af Registret öfver R. o. A:s Protocoll vid i8t5 års Riksdag, så, enär nu upplyst blifvit, att ett sådant anslag redan är vordet af Rikets då församlade StJr beviljadt, har Utskottet, med afseende härå, ansett sig böra, med frånträdande af sitt förra yttrande i denna del, tillstyrka: att, derest H. R. o. A. låter upprätta Register öfver dess Protocoll vid i8i5 års Riksdag, må, i följd af det vid samma Riksdag fattade Beslut , för upprättandet af detta Register, anslås, utaf de till bestridande af kosinaderne för innevarande Riksdag anvisade medel, Tio Riksdaler Banco för hvarje tryckt ark samt kostnaden för tryckningen af detta Register utaf samma medel serskildt godtgöras.
Beträffande åter motionen om anslag för upprättandet af Register till RiksStåndens Protocoll vid denna Riksdag, så och på enahanda grund , som serskild betalning blifvit beviljad, anser Utskottet sig böra tillstyrka: att för de Register öfver Protocollen vid innevarande Riksdag, hvilka RiksStånden finna för godt låta upprätta, må anslås serskild betalning af Tio R:dr Btco för hvarje tryckt ark af sådane Register; och ,£24 Stats-Utskottets att de upprättade Registern, såsom Bilagor tiJI Protocollen, tryckas på allmän bekostnad; då betalningen för det ena och andra kommer att utgå utaf de till bestridande af Utgifterne för nu påstående Riksdag anvisade medel.
Den 4 Februarii r83o.
Berättelse, ang:de Löfås Silfververk. (I-A.)
Efter de upplysningar K. M:t år 1823 behagade meddela R. då församlade St:r om de åtgärder som blifvit vidtagne, i följd af R.
St:r, det all fråga om indragning af de genom ArrendeContraktet å samma Silfververk, Bergsfogden Forslind förunnade friheter och förläningar då förfölle; men som R.
Skr inhemtat, huruledes den KronoTiondeSpannmål, Disponenten af Löfås för Verkets bedrifvande vore berättigad lösa inom vissa Socknar i St.
Brefvet den 5 derpåföljde April varit fästadt det, på dåvarande innehafvarens af Verket, Rådmannen Lundströms eget medgifvande grundade, vilkor, att hvarje Tunna sådan Spannemål skul - Betänkanden, N:o 3gi. 42^ le lösas med en SpecieRiksdaler eller 2 lod silfver, så anliöllo, i underd. skrifvelse den 29 Julii 1820 B.
St:r, det sådatie åtgärder måtte vidtagas, att Statsverket i denna del måtte af sin tillständiga rätt komma i åtnjutande; hvarjemte, och på det R.
St:r i underd:het utbådo sig K.
Collegium, att under loppet af hvarje Riksdag till K, M:t i underd. afgifva, för att sedan R.
M:ts, uti Nådigt Bref den 'T5 Maji 1821 meddelade befallning, att Collegium ”skulle med noggrannhet tillse, att innehafvaren af ”Löfås Silfververk, hvilken genom E. K.
M:ts och Dess 5iCi Stats-Utskottets ”Högsta Domstols den 19 Dec. 1820 fattade beslut blifvit bibehållen vid de ifrån längre tider tillbaka Silf”ververket upplåtne förläningar, såsom af honom icke ”föi verkade, behörigen och efter de föreskifter Bergs”Collegiurn ägde att gifva, underhölle Verket, äfvensom i ”öfrigt iakttoge och uppfyllde de vilkor och förbindelser, ”sorn med detsammas upplåtelse blifvit fästade, har Colle”gium redan under den 4 Junii 1822, efter en vid Lötåsen ”anställd Cominissions-fön ättning, uppgjort och fast”stäldt en arbetsplan för Grufvedriften derstädes; och ”täcktes E. K.
M:t, af i underdlhet bilagde afskrift ut”af Collegii bref i detta ämne till Bergmästaren, in”hämta, att Collegium förordnat, icke allenast, att ”den dittills vanliga och nödiga arbetsstyrkan skulle ”användas för sjelfva malmbrytningen, hvilken på van”ligt sätt borde fortgå, så att Silfvertillverkningens ”fall, till ytterligare förlust för Staten, i möjligaste ”måtto mätte förekommas, utan ock, att det skulle ”åligga innehafvaren, att, till beredande, om möjligt ”vöre, af en förmånligare Grufvebrytning och högre ”Metall-tillverkning för kommande tider, årligen ut”föra, efter af Collegium föreskrifven ordning, ett för”sökningsarbete, svarande emot den behållning, bvar”af lian genom de
Silfververket upplåtne förläningar ”vöre i åtnjutande.
B:co; har ”Collegium, med afseende derjemte å den omständighet, att kostnaden för en famn i afsänkande eller fält ”uti sådant herg af flinta och jernbindigt hornberg, ”sorn vid Löfåsen förekommer, kunde antagas uppgå ”till omkring 38 å 4° Rldr Banco, funnit skäligt att ”för framtiden utsätta
Nio cubikfamnars brytning så"som totalsumma af försÖkningsarbetet föråret, ehvad ”detsamma på ett enda eller flere ställen tillsammans”tagne blefve anstäldt, hvilket belopp syntes varn så ”mycket mera lämpligt, som det komme nära med "hvad som merendels ägt rum på 1760- och 1 780-ta”len, då försökningsarbeten drefvos med fullt alfvare; ”men som någon tid och kostnad äfven borde beräk”nas på visse af Collegium föreskrifne förberedande ”åtgärder för Grtifvearbetets fortgång, och hvilket allt ”inom de första åtta årens förlopp borde kunna verkställas, så har Collegium ansett sig icke kunna bestämma försökningsarbetets årliga drift under dessa 8 ”år högre än till 5 famnar årligen efter föreskrifven ”plan.
Och som detta Verks scrskilta beskaffenhet ”fordrade en närmare Embctsmaona-tillsyn öfver drif”ten deraf, har Collegium ålagt ej mindre Bergmästa”ren än Geschworner!) i orten, alt, i hvad på dem ”kunde ankomma, hålla alfvarlig hand deröfver, att ”de, i afseende på Bergs- och Grufvedriften af Colle”gium meddelade förordnanden blefvo ordentligen full”gjorde och iaktlagne, samt alt vid visad efterlåten - 428 Stats-TJtskottets •”het å innehafvarenS'- sida, sådant till Collegium genast inberätta, förutan hvad om det ena eller andra ”uti års-relationerne borde inflyta ; hvarjemte det ”skulle vara Geschwornerns skyldighet, att efter samråd med Bergmästaren, på stället utstaka och föreskrifva, hvilka och huru många arbetsrum under året ”borde drifvas, vidden deraf m. m., äfvensom att no”ga controllera huru mycket som årligen verkstäldes, ”ej allenast af försökningsarbetena än ock af den van”liga malmbrytningen, för hvilket ändamål Geschwor:, nern å tjenliga tider hvarje år borde sig å stället infinna, utom vid de öfrige tillfällen, då dess tillsyn ”deremellan kunde vara af nöden.” ”Att nu Geschworner!! äfven fullgjort förrberör”de honom af Collegium ålagde pligt, hvad tillsyn ”öfver Löfås Silfververks bedrifvande vidkommer, täck”tes E. K. M:t Nådigst inhämta af i underd. bifogade "afskrifter utaf bans årliga berättelser derom, hvilka ”dessutom utvisa beloppet af de försöknings-arbeten ”sorn för hvarje år blifvit utförda, nemi.: ”för år 1823 en ortdrifning af 4§s Cubikfamnar 182 1825 182 182 182 samt 182g 2 Summa 33§ Cubikfamnar ”för alla dessa sju år. ”Ef - ■ v Betänkanden, N:o 3gi. 429 ”Efter fem famnar om året, som föreskrifva blifvit blifvit för de första åtta åren, borde väl hela "beloppet vara 35 famnar; men då, enligt Geschwor"nerns intygande, den bristande 14 famnen bör kpnna ”medhinnas inom detta års slut, har Collegium för "denna orsak icke ansett någon anmärkning härå för "närvarande skäligen kunna göras.
Att åter en år ■JO i /' ”1828 verkställd brobyggnad öfver trenne sänkningar "i rad åt Sydväst ifrån Svabs Tvärort, som går snedt ”ifrån Adolf Fredrics till Gripenhjelms gång blifvit af "Geschwornern ansedd svara emot
Två famnars ort, ”är väl icke så alldeles som sig vederbör; men då "denna vid arbetsplanens upprättande oförutsedde och "således vid det årliga ortarbetets nedsättning under "de första åtta åren från 9 till 5 famnar, ej beräk"nade brobyggnad haft sammanhang med försöknings”arbetet i Svabs Fält och kostnaden dervid uppgår "till fullt så mycket som för tvänne famnars ortdrif"ning; så har Collegium vid Geschwornerns på sakkännedom grundade begifvande i detta fall låtit be"ro, intilldess att vid förloppeTrrf de uti arbetsplanen "beräknade ätta första åren, en närmare och fullständig undersökning om grufvedriften i allmänhet vid "Löfås hinner verkställas."
"Endast en Silfvertillverkning har under desse "ifrågavarande
Sju år kunnat år 1827 anställas, hvar"vid erhållits:
Silfver 36 löd. m:kr 8 lod io~g grän "samt Bly 16 Sk& 8 LU 16 m:kr metallvigt; dock "upplyser Geschwornerns senast ajgifne berättelse, att 5 B. 29 ^3o Stats-U tskottets ”något malm blifvit samlad för en snart anställande ”ny smältning, dervid också en efter förra smältnin”gen återstående Skärstenssamling kommer att tiJI— "godogöras.” ”Af föregående täcktes E. K. M:t Nådigst inhänr”ta, att driften af Löfås Silfververk under de senare ”åren visserligen icke lemnat något fördelaktigt resultat; men sådant lärer härleda sig egenteligen från "Grulvornes svaga och spridda malmtillgångar som ”ännu gifva föga hopp om någon lönande Bergsrörel”ses igångbringande derstädes.”
Berättelse bifogade så väl afskrift af Kongl. Collegii deri åberopade Bref till Bergmästaren i orten, som Utdrag af de till Kgl. Bergscollegium insände Geschworner-relationer från Öster- och Yester-Bergslagens Bergmästaredöme åren från och med 1822 till och med år 1828, rörande driften vid Löfås Silfververk, äfvensom vederbörande Geschworner^ uppgift om förhållandet med arbetets gång derstädes sistlidet ur.
Af desse Handlingar har Utskottet väl funnit ansta 11 ter vara vidtagne i ändamål, icke allenast att Silfver—tillverkningens fall, till ytterligare förlust för Staten, utöfver hvad den får vidkännas genom saknaden af de betydliga räntor, hvilka till Verkets upprätthållande äro anslagne, i möjligaste måtto må förekotnmas, utan ock att en högre metall-tillverkning derstädes för framtiden må kunna vinnas; hvarjemte af ett K.
Utslag den t8
Mars sistlidet år inhämtats, att, med gillande af K.
KammarRättens i Betänkanden, N:o 3yr.
4^i denna del meddelade Beslut, Bergsfogden Forsslind i lifstiden, såsom innehafvare af Löfås SilfverVerk, blifvit förklarad skyldig till K. M:t och Kronan betala skillnaden emellan hvad i Sedelmynt redan voré erlagdt och hvad i Specic-Silfver-Riksdalér, efter i B:dr för
T:n och gångbar cours bordt i lösen erläggas för den till Verket upplåtne KronoTionde-Spannemå! uti Säthers och Näsgårds Läns Fögderier.
St:rs af K. M:t gillade Beslut den 3o Januarii 1770, innehafvarue af Löfås Silfververk erhållit försäkran, som genom K. M:ls Högste Domstols den 19 December 1820 meddelade Utslag blifvit ytterligare fastställd, att vid dem beviljade rättigheter och förinoner allt framgent oqvalde bibehållas, så länge de Verket behörigen och efter de af Bergscollegium bestämda föreskrifter vidmakthålla, samt, i följd deraf, de till Silfververkets drift upplåtne Kronoförläningar icke kunna, så länge berörde vilkor rätteligen uppfylles, emot innehafvarties begifvande, dem afhändas.
Likväl och då, af den Berättelse om Löfås-Verkets gång, som nu blifvit B.
St:r meddelad, det finnes, att, under de sistförflulna 7 åren, hela tillverkningen derstädes utgjort saramanlagdt icke mera än 36 lod. marker 8 lod ios^ geän Silfver samt
Bly 16 Skål 8 LS 16 mtkr metallvigt, hvilket mindre fördelaktiga resultat skall, efter hvad Bergscollegium upplyst, härleda sig från Grufvornes svaga och spridda malmtillgångar, hvilka gifva föga hopp om någon lönande Bergsrörelses igangbringande derstädes; har Utskottet, enär, för en sa obetydlig 43d Stats-Utskottets Silfvertillverkning om året, som 5 lödige marker eller något derutöfver, Staten under samma tid vidkännes en icke obetydlig uppoffring, trott det vara angeläget, att någon åtgärd påtänkes, hvarigenom fortfarandet af denna förlust för Staten må i framtiden upphöra.
Utlåtande, i anledning af verkställd Revision af KrigsfondsRedogörelsen från d. 3i Octoi»er i8a5 till samma tid 1827.
St:rs åren 1825 och 1827 församlade Revisorers framställningar rörande Krigsfondsmedlens förvaltning, samt tillika meddelt upplysning om Fondens tillstånd intill 1828 års slut, har Utskottet, medelst Kådig Remiss, i gransknings ändamål fått 1 I B e t ä n k a nt|en, N:o 392.
433 emottaga en i vederbörlig ordning författad redogörelse öfver nämnde Fonds förvaltning från d. 3r Oct. 1825, till hvilken tid afslutade räkenskaper förut blifvit aflemnade, och till October månads slut år 1827; och har Utskottet, vid granskningen af denna räkenskap funnit de för den senare tiden meddelade uppgifterna, till den del de i samma Räkning äro synliga, vara behörigen verificerade. -t- Då Utskottet derjemte uti förra Betänkandet redan tillstyrkt afgifvandet af underd. skrifvelse med anhållan, att Krigsfondens ännu utestående fordringar måtte, så skyndsamt sig göra låter, indrifvas och beloppet imellertid uti RiksHufvudboken under halancetitel upptagas, hvilket tillstyrkande Utskottet nu åberopar och förnyar, återstår blott en omständighet, som Utskottet trott sig böra anmäla till R.
Bland Krigsfondens fordringar balanceras en summa af 3,192 R:dr 10 sk, 8 r, uti f. d.
Vid detta förhållande och då, i afseende på de allmänna medel som gå igenom R.
Sl:rs verk, den föreskrift är till iakttagande stadgad, att någon förminskning af utestående fordringar ej må genom necord äfventvras, hemställer Utskottet att R.
Utlåtande, angående ersättning till Majoren, Friherre C. G. Koskull för förlorade Löningsförtnåner.
. (U.-A.) Hos K. M:t h ar Majoren, Friherre C. G. Koskull, som, enligt Nådig Fullmakt, varit Major och BataillonsChef vid f. d. Regementet Royal Svedois med 625 Rtdrs årlig lön, men vid Regementets upplösning i Mars månad i8i5 blifvit lönlös, och sedermera, ifrån Augusti månads början 1817, kommit i åtnjutande af Majors Expectancearfvode, 200
R:dr årligen, i underdånighet anhållit om ersättning för hvad han, efter upplösning af Regementet, icke fått uppbära af nyss - Betänkanden, Nto 3g3.
Mtt täcktes i nåder inse både rättvisan och billigheten af dess underdåniga begäran, samt i följd deraf till densamma lemna Nådigt bifall; och har, efter det K.
StatsContoiret afgifvit dess uuderd. utlåtande i ämnet, K.
Mtt, af den anledning, att R.
Sttr under innevarande Riksdag tillagt ÖfversteLieutenanten de Mottoni, hvilken, på samma tid som Friherre Koskull, varit Major vid Regementet Pioya!
Svedois, ersättning för förlorade löneförmåner, den i'i näst!
.Januarii detta mål till StatsUtskottet i Nåder öfverlemnat.
Fullmakt af den ig April iv>14, blifvit förordnad, att vara Majer och Bataillons - 436 Stats-Utskottets Chef vid Regementet Royal Sve'dois, med toHr ifrån dess erhållne Constitutorials dato d. 19 nästförutgångne Febr. samt åtnjutande af de löneförmåner som framdeles komma att bestämmas, och hvilka sedermera, enl.
Ordres, gifne Högqvarteret Strömstad. den 1 Aug. sistberörde år bestämdes i likhet med hvad en Officerare af samma grad vid Konungens Eget Yärfvade Regemente innehade, att af KrigsFonden qvartaliter utgå ; varande af K.
StatsContoiret i underd. hemstäldt, att, derest K.
Mit i Nåder skulle anse Majoren Friherre Koskull böra komma i åtanka till någon löneersättning, Nådig Proposition derom till R.
Stir måtte aflåtas och lika
StatsContoiret ock uppgifvit sig endast känna att vid delta Regemente förut anställde GeneialMajoren m. m. Grefve Montrichard och Capitainen L, Stjernstam för det närvarande åtnjöto blott ExpectanceArfvoden.
Som R. II.
St:r, i anledning af Utskottets under N:is IÖ2 (pag. 394) och 204 (pag. 283) afgifne Utlåtanden, förklarat Öfverste-Lieutenanten de Mottoni berättigad, att, för dess innehafde Förste Majors-beslällning vid Regementet Royal Sve'dois, erhålla Löneersättning, och med Majoren, Friherre Koskull enahan - Betan k anden, N:o 3g3. 437 da förhållande sora för Öfv. Lieut. de Mottoni anfördt Blifvit, i så målto äger ruin, att den förstnämnde jemväl erhållit K. M:ts Fullmakt å den beställning, som han, i anseende till upplösning af det Regemente, hvarvid han tjenslgjort, mast jemte innehafvande lön frånträda; så och då vanligt varit, att då Corpsen blifvit reducerade eller tjenster indragne, de, som enligt Fullmakter, innehaft Beställningar med Löner, fått samma Löner intill afgång eller befordran bibehålla; har Utskottet äfvenledes funnit Majoren, Friherre Koskull böra tillgodokomma ersättning för den Löneinkomst han vid merberörde Regemente innehaft pcb utan eget förvållande frånträdt; och Utskottet får derföre hos R.
H. St:r vördsamt föreslå: att, Majoren, Friherre Koskull må, intill dess han erhåller motsvarande eller högre lön ä Stat, uppföras å allmänna IndragningsStaten till åtnjutande årligen af i5o R:dr jemte det
Expectance-arfvode af 200 R:dr han derå redan innehar, hvilka sammanräknade 45° R:dr utgöra det belopp, sorn, enligt K.
Sökandens underdåniga anhållan, att undfå ersättning för hela den tid han af den honom tillagde Majorslön varit i mistning; så och enär K.
Kungörelsen af den 8 Sept. 1824, angående prsescriptionstiden för anmälan af fordringar hos StatsVerket, bestämdt innehåller, att alla de, vare sig Embetsoch Tjenstemän eller enskiltc personer, som efter Stat 4 58 Stats-Utskottets
(Vii- aflöningar och underhåll, eller koslnads-ersättningur eller provisionel- ra. m., kunna hafva något att fordra af StatsVerket, skola ofelbart oin liqvid hos K.
StalsContoiret sig anmäla inom slutet af
December månad året efter det, hvarunder fordringen tillkommit, vid den påföljd för uragtlåtenhet häraf, att all fråga om betalning ovilkorligen komme att förfalla, samt förevarande ansökning först den 6 sisth Nov. blifvit till K.
M:t i underdthet afgifven och till K.
StatsContoiret remitterad; anser Utskottet Friherre
Koskull i följd af högstberörde stadgande icke vara berättigad att, för längre tid än ifrån början af år 1828 samma ersättning åtnjuta; lärande, i händelse R.
St:r bifalla hvad Utskottet sålunda föreslagit, Löneersättningen lölaren 1828 och 1829, med 5oo R:dr af allmänna iudragningsSlatens besparingar böra utgå.
I sammanhang härmed har Utskottet ansett sig böra vördsamt tillkännagifva, det Utskottet erhållit behörig uppgift å de i Svensk tjenst ännu qvarvarande Officerare vid f. d. Regementet Royal Svedois, hvaraf inhemtats, att icke någon al dem är i saknad al
Lön eller ExpectanceArfvode, af hvilket sistnämnde endast de af K.
StatsContoiret ofvanuppgifne 2:ne Officerare äro i åtnjutande.
Sttrs Bevillningsutskott afgifvit Utlåtande under N:o 65, i anledning af Vällotl.
Förslag alt förändra några till Förstärkta StatsUtskottet öfverlemnade Voteringspropositioner, ang:de Stora SjöTullsBevillningen, och samtelige respective RiksStånden den 29 sisth Januarii samt 1 och 3 innevarande månad funnit godt de af BeviliningsUtskottet i samma Utlåtande föreslagne nya redactioner till ifrågavarande Voteringspropositioner godkänna; så har Förstärkta StatsUtskottet denna dag, i grundlagsenlig ordning, anställt omröstning öfver desse sistnämnde propositioner , nemi. 1:0 angrde Färgträd, oraspadt, alla slag. ”Den, som bifaller BevillningsUtskottets af Högh R. o. A.j Högv.
PresteStånclet och Hederv.
Bondc.Ständet godkända Förslag, att för införandet af alla slag oraspadt färgträd, skall bestämmas en Tull af 3 R:dr å 100 R:drs värde, röstar Ja.
Nej; kommer införselsTullen för alla slag oraspadt Färgträd, att enligt Vällofl.
BorgareStåndets Beslut, utsättas till 1 R:dr å tqo R:drs värde. 44o Stats-Utskottets Voteringen härom utföll med 78 Ja och 4t Nej.
PresteStåndet och Heder v. BondeStändct gillade Förslag, att för införandet af hudar och skinn, som ej inbegripas under Pelsverk, skall bestämmas en Tull af 8 r:st. per U för oberedda och tor-> ra, samt 6 r;st. per ® för saltade, röstar, Ja.
Ben det ej vill, röstar Nej.
Borgare, Ståndets beslut, ifrågavarande Tull att, för 1 K oberedda torra hudar och skinn, bestämmas till 4 r., samt för 1 U oberedda, saltade, till 3 rist.
Och är, till följd häraf, afgjordt att, i öfverensstämmelse med dl. o. A:Sj Preste- och Bonde-Ståndens Beslut, för införandet af Hudar och Skinn, sorn ej inbegripas under Pelsverk, en Tull skall bestämmas af 8 r:st. per $ för oberedda och torra, samt 6 rist. per # för saltade.
''s 3io angide Silke, rått, ofärgadt, oberedt. ”Den, som gillar BevillningsUtskottets, af Höglofl. R. o. A. j Högv.
BondeStån - Betänkanden, N."o 3g4- 441 det bifallne förslag, att Införselstull på rått, ofärgadt och oberedt Silke, skall bestämmas till 6 sk. per u röstar Ja.
Silke att förblifva vid hvad derom i 1826 års Tulltaxa stadgas, eller 2 sk. per W.” Efter Voteringssedlarnes öppnande befunnos 81 Ja och 38 Nej.
Och som Ja vunnit; altså är BevillningsUtskottets, af R. o. A.j PresteStåndet och BondeStändet bifallne förslag, att InförselTull på rått, ofärgadt och oberedt Silke, skall bestämmas till 6 sk. per % godkändt. 4:o ang:de Socker. ”Den, som vill att, jemnlikt BevillningsUtskottets af Höglofl. R. o. A.j Högv.
PrästeStändet otu Heder v.
Nej; kommer denna Tull att, i öfverensstämmelse med Vällofl.
BorgareStåndets beslut, utsättas för rått, mascovade eller brunt, tjll 10 r:st. samt 44® Stats-Utskottets för Cassonade eller Terres samt Tetes oell livi It Pudersocker till 2 sk. per Denna Votering har utfallit med 83 .(a oell 36
Och som Ja vunnit; altså är jemlikt Bevillningsutskottets af R. o. A. samt Preste- oell B onde-Stånden godkände förslag, föiordnadt, att, för införandet af rått Mascovade eller brunt, Cassonade eller Terres och Tetes samt hvitt Pudersocker, skall erläggas en Medel-tull af i sk. 6 r:st. per g'.
5:o ”Den som bifaller Bevillnings-Utskottets af Höglofl. R. O. A. och Högv. PresteSlåndc.t godkände Förslag, att för införandet af beredt krossadt Dumpsocker och Havaria Terres skall bestämmas en Tull af 4 sk. per ä, röstar Ja.
Nej; kommer genom Votering, att afgötas om detina Tull skal! utsättas, antingen efter Hederv.
St äudets eller efter Väl loll.
BorgareStåndets beslut. ” Med 82 Ja och Nej besvarades desse Propositioner.
I följd hvaraf, och då Ja vunnit, BevillningsUtskottets af R. o. A. samt PresteStiindet godkände Förslag, att, för införandet af beredt krossadt Lumpsocker och Havanna Terres en Tull af 4 sk* P>' d är bestämd.
Den, som, jemnlikt BevillningsUtskottets af Högh R. 0. A. samt Iledérv.
BondeStändet godkända Förslag, vill, att för införandet af alla slags
Presteoch Vällofl.
BorgareStändcns beslut, Införsels-tullen lör 1 U
Ull, som icke öfvergår ett värde af 1 R:dr B:co att utsättas till 2 sk. samt för 1 $
Voteringen härom utföll med 60 Ja och 5t) Nej.
Ull bestämd en Medel-tull af 4 sk. Per %•
Den som vill, att jemnlikt BevillningsUtskottets af H. PresteStåndet och H. BondeStåndet gillade förslag, Salu-accisen skall fördelas till samma summa och på enahanda sätt, som den vid Kongl. Kungörelsen den 3o Nov. 1810 fogade och vid BevillningsUtskottets Betänkande N:o 5i bilaggde Tarilf utvisar, samt att för öfrigt, i fråga om befriandet från denna afgift m. m. skall iakttagas hvad som i nämnde Betänkande och i Utlåtandet N:o 56 blifvit föreslaget, löstalja.
Nej; skall genom votering afgöras, om i afseende på Salu-accisen antingen Högh Ridd. och Adelns eller Vällofl.
Voteringen härom utföll med 76 ja och 4^ Nej.