Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottets först å sidan 18 gjorda hemställan rörande Herr von Köchs motion bifölls; hvarjemte Ridderskapet och Adeln, med anledning af Utskottets derefter gjorda anmälan, beslöt att Irån sista mom. i nu gällande § 11 skulle uteslutas orden: »qvarnar och»; samt godkände den föreslagna nya lydelsen för § 10 i instruktionen för taxeringsförrättningarne. § 15.
Ridderskapet och Adeln biföll såväl Utskottets hemställan, som ock Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets i Betänkandet M 59 gjorda afstyrkande af Per Perssons ofvan omförmälda motion. § 16.
Med afslag å Utskottets hemställan, beslöt Ridderskapet och Adeln, att de i nu gällande Bevillnings-stadga meddelade föreskrifter, rörande Bevillning af utländske handlande och handelsexpeditör, fortfarande skola lända till efterrättelse. 400 Prot.-Utdrag den 3 och 6 Juni 1863. §§ J8-96.
Utskottets hemställa riden och förslag bifollos och godkändes.
Med bifall till Utskottets öfverst å sidan 39 gjorda hemställan, godkände Ridderskapet och Adeln de föreslagna nya formulärerna, «A2:is 7, 8, 9, 13 och 18, hvarjemte Ridderskapet och Adeln äfvenledes gillade de öfriga i formulären föreslagna förändringar och tillägg, med undantag af tilläggen i formuläret, Jtä 7, som återremitterades till följd af Ridderskapet och Adelns beslut att återförvisa 1 mom. i § 8 af förslaget till ny Bevillnings-stadga.
Instruktionen för taxerinqsförrätlninqarne. §§ 4 och 7.
Med afslag å Utskottets hemställan och förslag lill förändrad lydelse af §§ 4, 8 och 7 i aila delar, som ej förut utgjort föremål för Ridderskapet och Adelns pröfning, bibehöll Ståndet föreskrifterna i deri nu gällande instruktionens motsvarande §§; till följd hvaraf Utskottets förslag till förändring i § 3 af Bevillnings-stadgan jemväl afslogs och §:n bibehölls vid dess nuvarande lydelse. §§ 9-20.
Bifölls med den förändring, att i stället för ordet Expeditions- Utskottet infördes ordet Bevillnings-Utskottet.
Utskottets slutliga anmälan.
Härförutan beslöt Ridderskapet och Adeln att Utskottet vid ärendets förnyade handläggning skulle ega för sig öppet att föreslå de ändringar i af Ståndet godkända §§, som möjligen funnes behöfliga för att bringa dem till öfverensstämmelse med hvad i anledning af återremissen kunde komma att "föreslås.
Frän Vallofl. B or g are-Ståndet.
Vid förnyad föredragning af Stats— Utskottets Utlåtande, M 99, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens sjette Hufvudtitel, biföll
Ståndet allt hvad deri blifvit föreslaget och hemstäldt, utom i nedannämnda delar, hvarutinnan beslöts på sätt som följer. 8:de punkten.
Med afslag derå beslöt Ståndet, att i stället för nu lill skrifvarebiträde vid General-landtmäteri-koutoret anslagna 1,000
R:dr, som indragas, i staten uppföres ett Prot.-Uldrag" den] 6 Juni 1863.
401 ett belopp af 1,200 R:dr såsom lön för ytterligare en Ingeniör med hufvudsakligt åliggande alt tillhandagå Landtmäteri-sekreteraren och Landtmäteri-fiskaien. 13:de punkten, mom. litt. c. Afslogs. 17 :de punkten.
Med afslag å Utskottets tillstyrkande beviljade
Ståndet 9,000 R:dr till uppförande af en stallbyggnad vid Ultuna landtbruksinstitut. 18:de och 26:le punkterna.
Af slogos. 33:dje punkten.
Bifölls med den förändring att den för nästa statsregleringsperiod på det hela belöpande summa 50,000 R:dr, hvarom i denna punkt förmäles, må på en gång för ifrågavarande ändamål användas. 3G:te punkten.
Afslogs, och Ståndet anvisade till aflöning för Styrelsen öfver allmänna vägoch vattenbyggnader samt dess tjenstebilräden sä väl i hufvudstaden som i landsorten, ett belopp af 28,900 R:dr årligen under nästa statsregleringsperiod. 59:de punkten.
Godkändes, så vidt Utskottets tillstyrkande af bifall till Kongl, Mäj:ts nådiga framställning i ämnet angick, hvaremot Utskottets förslag i fråga om jemnande af Hufvudtitelns slutsumma återremitterades.
Beräkningen vid slutet af Utlåtandet, äfvensom de vid detsamma fogade tabeller.
Från Flögv.
Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Utlåtande, JS3 100, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens sjunde Hufvudtitel.
Punkterna 1—15.
Bi fö tios. Punkten 16.
Prot. 186?
u 1863.
9 Sami öl 402 Prot.-Utdrag den 6 Juni 1863.
Bifölls, med erinran om rättelse af den i Utskottets tillstyrkande genom tryckfel tillkomna siffran 2,000 lill 200 R:dr.
Punkterna 17—20.
Utskottets hemställan afstogs.
Punkterna 22—31.
De bifogade tabellerna.
S. D. Föredrogs ånyo Bevillnings-Utskottets Betänkande, M 9, angående allmänna bevillningen.
Härvid förekommo: • .Vi?, Utskottets å sidorna 5 och 8 gjorda hemställanden.
Ärt. I.
Bifölls. Art. II, § 2.
Ståndet biföll hvad Utskottet å sidorna 9 och 10 yttrat och hemställt, äfvensom hvad tå sidan 12 förekommer rörande Hiksdagsfullmägtige Olof Pehrssons och C. J. L.
Lönnbergs motioner, men beträffande yttrandet å sistnämnda sida angående Herr Gahns motion, biel' detsamma ogilladt, och beslöt Ståndet lör sin del, enligt yrkandet i Friherre Rappes reservation, att bland undantagen i § 2 införas:
Regementens och Officers-korpsers vid mötesplatser för begagnande under mötena uppförda byggnader; hvarjemte Ståndet, I hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad Prosten Sondén i siri reservation föreslagit, uti ifrågavarande § 2 i stället förorden: »Denna bevillning utgår» insatte orden:
Denna bevillning, af sedd att utgöra en procent af hvarje egendoms behållna inkomst, beräknad för jordbruksfastighet till tre procent och för annan fastighet till fem procent af taxeringsvärdet, utgår således: 1 :o — — — — — — — — — — — — — — — — — — g 6, öfvensom i sammanhang dermed Utskottets yttrande, sid. 7, i anledning af Doktor Runstens der omförmälda motion.
Utskottet hemställt så val vid § 6, som med afseende på nyssnämnda motion. § 7, jemte Utskottets hemställan, si1 n 11, rörande Herr Olivecronas motion, i ett sammanhang föredragna.
Ståndet återremitterade Utskottets främst å sidan 14 förekommande tillstyrkande, äfvensom i förening dermed den å sidan 11 gjorda hemställan i anledning af Herr Prof-Utdrag den 6 Juni 1863. 403 Olivecrona» der omförmälda motion, men biföll deremot hvad Utskottet i öfrigt under denna § tillstyrkt och hemställt. § 8 samt §§ 9 och 10, biföl/os. Art. III.
Yttrandet, sid. 18, rörande Herr von Kocks motion, gillades och lades den derefter förekommande anmälan till handlingarne. §§ 15, 16, 18, 19, 20, 23, 25, 30, 32, 36, 37, 43, 44, 45, 46, 47, 51, 61, 62, 64, 69 och 71, 72, 76, 80, 83, 88, 89.
Bi föllos. § 92.
Lades med godkännande till handlingarne. § 96. bifölls.
Utskottets hemställan och förslag, sidan 59, godkändes. Instruktionen för taxerings-förrättningarne. §§ 4—7, med redaktionslörslaget till § 3 i Stadgan.
Med afslag å Utskottets förslug till förändrad lydelse af §§ 4, 5 och 7 beslöt Ståndet, att föreskrifterna i dessa §§ skola bibehållas olörändrode, sådana de lyda i nu gällande instruktion; och ansågs till följd häraf förslaget till andrad redaktion af § 3 i Bevillnings-stadgan hafva förfallit. §§ 9, 10 och 15. b i föllos.
På yrkande af Doktor Runstén heslöts härefter, att till § 17 i nu gällande instruktion skall fogas en så lydande föreskrift: »Vid bevillning saf gifters bestämmande för embets- och tjenstemän galle för öfrigt såsom allmän grundsats, att en hvar påföres bevillning för så stor del af lönen, som efter afdrag af alla vid tjenslens utöfning nödiga kostnader, kan beräknas återstå såsom enskild lönebchå/lning.» §§ 19 och 20. biföllos.
Utskottets derefter å sidan 47 gjorda hemställan. bifölls.
Den vid slutet af Betänkandet förekommande anmälan.
Föredrogs ånyo Bevillnings-Utskottets Utlåtande, JV2 10, i anledning af väckt motion angående vissa förändringar i Kongl.
Föiordningen den 20 Juli 1861 om mantals- och skattskrifningarnes förrättande.
Med afsiag å Utskottets hemställan godkände Preste-Slåndet för sin del de i Prosten Sondéns reservation föreslagna ändringar i lörberörda nådiga Förordning. 404 Prot.-Uldrag den 6 Juni 1863. S. D.
Vid förnyad föredragning af Sammansatta Bevillnings-, Lag- sa 1 Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorial, JY2 3, angående afgiften för bran vinst i liver k ningen, afs/og Preste-Ståndet, med vidblifvande af sitt i frågan fattade beslut, den gjorda inbjudningen och godkände den föreslagna voteringspropositionen.
Från Vållofl. Borgare-Slåndet.
S. D. Borgare-Ståndet, som vid föredragning den 23 sistlidne
Maj af 44 och 43 punkterna i Banko-Utskottets Betänkande, JV2 35, med förslag å samma punkter, beslutat, att af den sedan 1860 års böljan upplupna bankovinst skola i Banken bibehållas 672.541
R:dr 68 öre, men återstoden, fem millioner Riksdaler, under detta och nästföljande åren 1864 och 1865, med en tredjedel hvartdera året, till Riksgälds—kontoret aflemnas, beslöt nu vänligen inbjuda Höglofliga Ridderskapet och Adeln att i Borgare-Ståndets omförmälda beslut sig förena.
Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande, J\2 100, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens sjunde Hufvudtitel, blef samma Utlåtande godkändt, utom hvad angar dels 2:dra, 7:de och 27:de punkterna, hvilka, jemte anmärkningen näst efter sistnämnda punkt, återremitterades, dels 5:te och 13;de punkterna, med afslag hvarå Ståndet antog de i Herr Björcks reservationer, sid. 18, framställda förslag, och dels 16:de punkten, som bifölls med rättelse af siffran från 2,000 R:dr lill 200 R:dr.
Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande, JV2 100, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens sjunde Hufvudtitel godkände Ståndet allt hvad Utskottet tillstyrkt och föreslagit med undantag af de punkter, hvilka här nedan omförmälas:
Punkten 8, uti hvilken Utskottet med bifall till Kongl.
Maj:ts förslag, tillstyrkt till lön för ytterligare en Kanslist hos Stats-kontorets Registrator och Aktuarie ett årligt anslag af 1,000 R:dr, afslogs, hvaremot Ståndet beslöt, att nämnda belopp skulle användas lill skrifvarebiträde åt nämnde tjensteman.
Vid 23:dje punkten, uti hvilken Utskottet tillstyrkt, alt ett förslagsanslag under benämning: »ersättning lill städerna för mistad tolag», måtte i Riks-staten upptagas till ett belopp af 1,040,000 R:dr, liit Ståndet bero; hvaremot punkten 26, deruti Utskottet hemställt, att Rikets Ständer måtte bifalla, att det vid sednaste riksdag uppförda anslag' såsom ersättning till Postverket för ökad kostnad i följd af poslskjutslegans höjande mätte med innevarande statsregleringsperiod Iran Riks - Prot.-Utdrag den 6 Juni 1863.
405 staten utgå och besparingarne under denna tid af 3 år, tillsammans 210,000 R:dr, till Riksgälds-kontoret öfverlemnas, återremitterades; i följd hvaraf Protokollet öfver diskussionen om denna sednare punkt skulle till Utskottet öfverlemnas.
S. D. Föredrogs ånyo Bevillnings-Utskottets Betänkande, M 9, angående allmänna bevillningen, dervid Ståndet biföll allt hvad Utskottet föreslagit och hemställt, såväl beträffande ifrågasatta ändringar uti och tillägg til! föreskrifterna i gällande Bevillnings-stadga, som ock rörande formulären till samma stadga och instruktionen för taxeringsförrättningarne, med följande undantag.
Ståndet lät bero vid Utskottets hemställan å sidan 8 af Betänkandet, att något afseende icke nu måtte fästas å en af Herr Friherre 5.
Creutz väckt motion, deri, under åberopande af ett utaf samme motionär framstäldt förslag om grundräntans efterskänkande af Staten och statsinkomsternas fyllande genom bevillning, föreslagits, att, i händelse af Rikets Ständers bifall härtill, bevillningen å person må, i mån af innehafvande fast egendom eller kapital, höjas till det belopp, Rikets Ständer kunna finna billigt, och hvad som sedan brister i nuvarande grundskattebelopp fyllas genom förändring i tullagstiftningen medelst högre tull å lyxartiklar och utrikes varor, till det belopp, Rikets Ständer finna skäligt.» Utskottets hemställande!», dels å sidan 20, att den särskilda bevillningen of utländska handlande och handelsexpeditör skulle upphöra att vidare utgå samt hela g 16 ur Bevillnings-stadgan således uteslutas, och dels å sidan 21, att stadgandena i g 23 af gällande Bevillrvings—förordning om bevillning af karaktersfullmagter skulle upphäfvas, Åfslogos.
Likaledes, och såsom en följd af sistnämnda beslut, afslogs Utskottets å sidan 39 gjorda hemställan, att i samtliga formulär, der kolumnen eller rubriken karaktersfullmagter förekommer, densamma må uteslutas tillika med de anförda exemplen.
Utskottets anmälan å sidan 47, i fråga om bevillningsprocentens definitiva fastställande, lades till handling arne.
I sammanhang med Utskottets å sidan 19 gjorda hemställan, att någon förändring i nu gällande stadganden om bevillning lör bankrörelse i allmänhet, och särskildt för sedelutgifvande banker, icke må vidtagas, bie! till behandling företagen den del af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets från den 11 näsllidne Februari på bordet hvilande Betänkande, JV2 59, i anledning al motioner, angående dels enskilda bankers upphörande, dels viikoren för ny oktroj, dels ock privatbanks— sedlars användbarhet i den allmänna uppbörden, deruti Utskottet afstyrkt bifall till en af Per Persson från Carlstads län väckt motion, att privatbankerna skulle åläggas till det allmäna afstå och för vederbörande landsting redovisa den af bankrörelsen^ uppkommande vinst, som kunde öfverstiga 10 procent å det af delegarne kontant insatta kapital; och jemte det, pä satt ofvan är antydt.
Bevillning*-Ulskot - 406 Prot.-Utdrag den 6 och 10 Juni 1863. tets nyssberörda hemställan bifölts, blef äfven Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottets nu omförmälda yttrande af Ståndet godkändt.
Den 6 och 10 Juni, Från Vdllofl. Borgare-Ståndet.
Vid förnyad föredragning af Bevillninjgs—Utskottets Betänkande, JV2 9, angående allmänna bevi11ningen, blef allt hvad Ulskottet-derutinnan hemställt och föreslagit af Borgare-Ståndet godkändt, utom i nedannämnda delar, hvarom beslöts på sätt som följer:
Den del af § 2 i förfnttningsförslaget, sid. 64, sorn. angår beloppet af bevillning för fast egendom.
Ogillades, och Ståndet bestämde bevillningen för all slags fast egendom till tre öre för hvarje fulla ett hundra Riksdaler af egendomens uppskattningsvärde.
Nästföljande punkt af samma § eller den, som begynner med orden: »Från utgörande» och slutar med ordet »grunder».
Med alslag å Utskottets yttrande, sid 12, öfver Herr Gahns motion i ämnet, godkände Ståndet ifrågavarande punkt med tillägg, näst efter orden »för dem tillhöriga byggnader», af följande ord: »Regementens och Officerskorpsers vid mötesplatser för begagnande under mötena uppförda byggnader, äfvensom enskilde personer tillhöriga kyrkor och bönehus».
Sista punkten af § 2, angående frälseränta.
Utskottets hemställan, sid. 13, i fråga om ett tillägg i § 4 af instruktionen för taxering sförr ät t ning ar ne.
Bifölls med den förändring i redaktionen af det tillagda momentet (sid. 77), att de på sista raden förekommande orden: »annan» samt »enligt Bevillnings-stadgans 2:dra § punkten 2:o» uteslutas. § 9 i Bevillning!-stadgan.
Utskottets anmälan midt på sidan 18.
Förslaget, sidan 21, om upphäfvande af stadgandena rörande bevillning af kar akter sfallmag t er.
Afslogs med bibehållande a( nu gällande stadgande!) i ämnet.
Prot.-Utdrag den 10 Juni 1863. 407 Utskottets hemställan nederst å sid. 22.
Ståndet att ifrågavarande sista moment-af § 28 i Bevillnings-stadgan skall utgå.
Hvad sidan 34 anmäles angående § 92 i Bevillnings-stadgan.
Yttrandet, sid. 39, angående uteslutande af rubriken »karaktersfullmagter».
Afslogs med bibehållande af nämnda rubrik i de formulär, der densamma förekommer.
Yttrandet näst derefter rörande formuläret JM 14.
Återremitterades jemte formuläret.
Utskottets första hemställan, sid. 42, tillika med 4, 5 och 7 §§ af instruktionen för taxeringsförrättningarne, utom 4 §:s sista (nya) moment, hvarom ofvan förmäles.
Andra yttrandet, sid. 42, jemte § 3 i Bevillnings-stadgan.
Utskottets, sid. 47, sist gjorda anmälan.
I öfrigt godkände Ståndet de delar af nu gällande Bevillnings-stadga och instruktion för taxeringsförrättningarne, hvilka förut icke i anledning af Utskottets Betänkande blifvit pröfvade.
I sammanhang med Utskottets hemställan, sid. 19, i fråga om § 15 i Bevillnings-stadgan lät Ståndet, jemlikt förut faltadt beslut, sig ånyo föredragas den del af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, JM 59, som angår Per Perssons från Carlstads län motion rörande vilkoren för nya oktrojera meddelande åt enskilda banker; och blef Utskottets afstyrkande yttrande i detta ämne af Ståndet godkändt.
Fran Håglo/l.
Remitterades till Stats—Utskottet en af Herr von Knorring, Oscar, denna dag väckt motion, JM 270, angående beviljande af pension på allmänna indragningsstaten åt framlidne Postinspektören Axel Fabian Tinnerholms dotter, Helena Josefna Adelaide Tinnerholm. 408 Prot.-Utdrag den 10 Juni 1863.
S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets å bordet hvilande Betänkande, M 59, i anledning af väckta motioner angående dels enskilda bankers upphörande, dels vilkoren för ny oktroj, dels ock privatbanksedlars användbarhet i den allmänna uppbörden, biföll Preste-Ståndet Utskottets i 2:dra punkten gjorda hemställan i anledning af Riksdagsfullmägtigen Per Perssons motion angående beskattning å enskilda banker, samt beslöt att pröfningen af ölriga delar af detta Betänkande skulle tills vidare anstå, i afvaktan på förväntadt Utlåtande från vederbörande Utskott öfver väckta förslag angående ändringar i nu gällande lag för enskilda banker.
S. D. Börjades föredragningen af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets den 3 innevarande månad bordlagda Betänkande, JV2 118, i anledning af motioner rörande undervisningen i elementarläroverken och dermed sammanhängande ämnen.
Enligt förut fattadt beslut skulle föredragningen af den punkt i Betänkandet, som (pag. 32 och 33) alhandlade motionsvis väckta frågor om terminsafgiftens dels höjande och dels afskaffande, uppskjutas och förekomma i sammanhang med behandlingen af den del utaf åttonde Hufvudtiteln, som anginge anslagen till elementarläroverken.
Likaledes skulle, enligt Ståndets derom nu meddelade beslut, i sammanhang med nämnda Hufvud titels berörda anslag, jemväl handläggas Utskottets under litt. i (pag. 59) gjorda hemställan, att, i afseende på den åt lärare förunnade rätt till löneförhöjning hvart 5:te år, måtte så förordnas, att, vid sådan årsberäkning för uppflyttning till högre lönegrad, hvarje lärare finge tillgodoräkna äfven den tid, han, efter att hafva förvärfvat kompetens till ordinarie lärarebefattning, kunde hafva såsom extra lärare, duplikant eller vikarie varit vid elementarläroverk använd eller såsom lärare vid universitet tjenstgjort, dock med undantag för det första året af hans så beskaffade verksamhet; och skulle, i sammanhang med motsvarande under nionde Hufvudtiteln förekommande ämnen, till behandling företagas Utskottets under litt. k (pag. 39 och 40) framställda förslag, att lärare måtte tillerkännas rättighet att vid 60 års ålder erhålla afsked med åtnjutande af hela sin lön såsom pension, derest han såsom ordinarie lärare vid elementarläroverk tjenstgjort i 30 år, och att den, Prot.-Utdrag den 10 Juni 1863.
409 den, som uppnått 55 års ålder samt varit i dylik befattning anställd i 25 år, kunde erhålla afsked med åtnjutande af tre fjerdedelar af lönen såsom pension.
Af Betänkandets öfriga delar blefvo nu föredragna: lista punkten, deri Utskottet (pag. 3) hemställt, att deri af Jonas Andersson från Östergötlands län, genom motion i ämnet, gjorda framställning, att elementarläroverkets tvänne lägsta klasser måtte afskiljas och förläggas till folkskolan m. m., äfvensom Grefve C. M.
Björnst jernäs, likaledes genom motion i ämnet, afgifna förslag, att undervisningen anda från folkskolan till universitetet eller tillämpnings— skolan skulle utgöra ett sammanhängande helt.
Andra punkten, hvari Utskottet (pag. 4) hemställt, att den ändring, som af Herr Sommelius, i afgifven motion, blifvit föreslagen i afseende å elementarläroverkens indelning, måtte lemnäs utan afseende.
Tredje punkten, innefattande hemställan (pag. 5) att Herr Sommelii förslag derom, att alla Sveriges släder borde ega elementarläroverk, måtte få förfalla.
I fjerde punkten (pag. 6) hade Utskottet, med anledning af Herr Sommelii framställning derom, att ett obegränsadt antal lärjungar icke borde vid ett läroverk få antagas, under litt. o, pagina 38, tillstyrkt underdånig hemställan till Kongl. Maj:t derom, att antalet lärjungar vid elt elementarläroverk i allmänhet icke borde öfverstiga 400.
Utskottets ifrågavarande framställning blef af Bonde-Ståndet afslagen.
1 femte punkten (pag. 7) hade, med anledning af hvad Herr Sommelius motionerat derom, att antalet lärare vid de olika läroverken borde bestämmas efter larjungarnes antal, Utskottet (under punkten 1, litt. b, pag. 38) till underdånig anmälan hos Kongl. Maj:t förordat det förslag, att i allmänhet ej flere, än 30 lär jungar, borde på en gång af en lärare undervisas samt att, till följd deraf, när lärjungeantalet dertill föranledde, lärarnes antal borde ökas.
Utskottets berörda hemställan återremitterades; och skulle Protokollet öfver den diskussion, som rörande denna punkt hållits, varda Utskottet delgifvet. S. I).
Fortsattes och slutades föredragningen af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, M 118, i anledning af motioner rörande undervisningen i elementar-läroverken och dermed sammanhängande ämnen, dervid Ståndet stadnade i följande beslut:
De i anledning af Grefye Björnsljernas, Herr Sommelii, Grefve Wachtmeisters och Doktor Säves motioner angående de olika läroämnenas fördelning på särskilda klasser, den ordning, i hvilken början med hvarje särskildt läroämne borde ske och den tid, som för det enas eller andras läsning borde afses, af Utskottet afgifna lith. till It.
Sl. Prot. 1862 & 1863. 9 Sami 52 410 Prot.-Utdrag den 10 Juni 1863. yttranden, nemligen dels å pag. 10, deruti Utskottet hemställt om bifall lill det under punkten c i slutet af Betänkandet framlagda förslag, att studiet af de klassiska spräken måtte uppskjutas (ill en sednare ålder o. s. v., dels å pag. 11, hvari Utskottet ansett sig icke kunna förorda förslaget derom, att lärjunge, som begagnar sig af undervisning i latin, må, på målsmans anhållan, befrias från läsning af grekiska språket, m. m. blefvo till Utskottet återremitterade; hvaremot Utskottets, i anledning af samina motioner å pag.
12 förekommaade yttrande, deruti Utskottet dels afstyrkt bifall till Grefve Björnst jernäs förslag om införande af en lärokurs i Svensk statsförfattning, dels hänvisat till litt. d af Utskottets vid slutet af Betänkandet sammanfattade förslag, dels ock hemställt, att hvad motionärerne i ofvanberörda hänseenden i öfrigt föreslagit, måtte förfalla.
Utskottets hemställan öfverst å pag. 13, att Herr Sommelii förslag, det Hebreiska, Philosophi och Dogmatik borde från undervisningsämnena uteslutas, icke måtte till någon åtgärd föranleda.
Utskottets yttrande nederst å pag. 13, deri Utskottet hemställt, det Herr Uiertas motion, att all utanläsning i skolorna af den antagna Lindblomska förklaringen af Luthers katekes må afskaffas, icke borde till särskild åtgärd föranleda.
Utskottets afstyrkan, å pag. 14, af bifall till Herr Sommelii förslag om förändring i nu gällande Läroverks-stadga i afseende å skriföfniugarne inom skolan.
Utskottets, i anledning af Biskop Björcks samt Herrar Ridderstads och Sommelii förslag åsyftande att införa en förändrad metod vid undervisningen och att förekomma lärjungarnes öfveransträngning, öfverst å pag.
18 gjorda hemställan om bifall till litt. e i slutet af Betänkandet samt yttrande att motionerna i öfrigt icke föranledde till någon åtgärd.
Utskottets nederst å pag.
18 förekommande yttrande, deri Utskottet förmält sig icke kunna förorda Friherre L. von Plåtens motion om införande vid rikets allmänna elementarläroverk af undervisning i stenografi.
Yttrandet öfverst å pag. 19, i anledning af hvad Grefve
Björnstjerna i sin motion föreslagit om införande af vapenöfningar i skolorna.
Utskottets afstyrkande yttrande nederst å pag.
19 i anledning af den del af Herr Sommelii motion, som afser tiden för afgång från läroverk.
Prol.-Utdrag den och 10 Juni 1863. 411 Utskottets hemställan å pag. 20 i anledning af Herr C.
S, Paykulls motion, att Kongl. Stadgan, angående algångsexamen vid rikets högre elementarläroverk den 11 April 1862, icke måtte i fråga om vissa ämnen tillämpas förr än vid 1867 års början.