Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den 17 Ju/i. sättet hura Tull skulle erläggas för de varor denna Stads Borgare öfver Rikets gräns ut- och införde; men att häremot den ät dem, genom 1624 och 1639 å-ens Resolutioner, lemnade vidt utsträckta handels-frihet blifvit återbragt uti sitt förra skick, ej mindre genom Kongl. Brefvet den 28 Augusti 1640, hvilket Herr galmberg väl icke iöreteit, men Utskottet uti Dess återremitterade Betänkande till ordalydelsen fullständigt upprepat, än ock genom följande af honom ingifna Handlingar, nemligen: 1:0 Kongl. Resolutionen den 12 Maj 1641, som Stadgar, att sedan Kongl.
Maj:t äret näst derförut blifvit förorsakad, a't, uti frågan om Borås Borge skaps handel, göra en annan Förordning, och st ängeligen pålägga dem, att undhalla allt sääl och olaga I,andsköp; så fingo nyssnämnde Borgerskap rä tighef, att sina varor till alla Städer i Riket fora och dem der i öppna Bodar och Stånd, sa uti Marknads-tiden sorn eljest Marknader imellan, jemväl ock uppå alla Mark.
T\ads-pla'ser å Landet, försälja och föryttra; 2:0 Kongl.
Förklaringen den 2 December 1643,3001 är af lika innehåll, med tillägg, att nyssnämnde frihet ej linge missbrukas eller Borås Borgerskap tillåtas, att de den vidare, än gifna Bref tillstodo. intendera och förvidga matte; och 3:0 K.
Resolutionen och Förklaringen d. 7 Jan. 1647, hvilken förmår, att Borgerskapet i Borås skulle få bruka ett fritt kopslagande med öppna bodar, både uti Marknadstider och eljest, alldeles sorn uti 164I års Kongl.
Bref beviljadt vöre, att, i öfrigt, Kongl, Resolutionen den 27 October
Den 17 Juli. 1637 Ocfober 1650 endast innehåller en confirmarion och bekräftelse å Stadens då ägda Privilegier och friheter, Kongl.
Resolutionen och Fd kia* ringen den 31 October samma år medgifver oftabernälte
Borgerskap fiiheten att njuta och idka sin handel efter Privilegierna och Kgl.
Resolutioner samt handla och köpslaga r Städeina ofver hela Sverige, men icke å Fan et; Kongl. Resolutionen och Förklaringen den 3 Mars 167? blott bekräftar Privilegierna samt K.
Resolutionerna på Allmogens Besvär den 3 Januari 1683 och den ti November 1686, hvilka icke äro för Staden Borås utan till Allmogens efterrättelse utfärdade, föisäkra, det Borås-boerne skulle få idka sin vanliga handel, efter oftanämnde Privilegier.
I följd af hvilket allt Utskottet ännu anser, att den handels rättighet som Staden Borås , likmätigt Privilegierna, tillkommer och hvaraf Ulricehamns Stad, genom Kongl.
Brefvet i.eri 15 Februari 1803, jemväl blifvit delaktig, endast bör, på sätt förra Betänkandet utvisar, bestå uti tillåtelsen, att försälja Stadens och Ilandets deromkring uppköpta tillverkningar och slojde alster Uti alla Städer, i bodar och stån/d, under och imellan Marknaderna, samt 3 Landet endast vid Marknader; men uti hvilken rättighet Utskottet dock icke nu, mera än förra gången, anser sig tillständigt att föreslå inskränkning.
-Det inkast, att Hederv.
Bonde Ståndet tillförene, under åberopande af 11 j. §.
RegeringsFortnen, ansett frågan oro inskränkning uti Gårdfarihandeln röra Ståndets Privilegier och ej böra få företagas, har Utskottet icke heller kun fc nat 3 6 3 S Den 17 Juli. pat anse vara af någon vigt; heldst fråga om sådan inskränkning blifvit vid denna Riksdag, till och ined inom Hedervärda Bonde-Ståndet, väckt, utan att hvarken då eller när Utskottets Betänkande uti Ståndet granskades Regerings-Ror mens nyssnämnde § blifvit åberopad; hvarförutan, hvad Utskottet föreslagit alldeles icke haft för ändamål , att upphäfva Allmogens uti 7 Härader af Elfsborgs Ifän rättighet att idka Gårdfarihandel , utan blott att så inskränka denna handel , att de missbruk, sorn den samma nu åtfölja, skulle kui nr undanrödja?, utan att orten ändock lomme i saknad af nödig afsättning på sina tillverkningar.
Hvad angar de erinringar som blifvit gjorda dervid , att Allmogens rättighet till Gårdfari resor? anställande blifvit föreslagen till en inskränkning, so.m vissa af Riks-Standens 1V1 edlemmar ansett stridande emot naturlig och borgerlig näringsfrihet, äfvensom de framstälda frago, na, huru Utskottet kunde känna, att 300 Går farihandlande skulle utgöra ett tillräckligt antal, för' alt afyttra ortens slöjde-producter m. m., får Utskottet nämna, att äl're tiders Eörfät ningar, angående denna Allmoges rättighet till Gårdfarihandel, innehålla, att den endast blifvit gifven, för att befo dra afsättning på örtens egna tillverkningar, men alldeles icke för att berättiga invånafrie såsom vandrande handelsmän stryka Riket omkring med andra Orters producter och kringsprida utländska varor.
Utskottet har trott, att till ortens varors utförsel och försäljning 300 personer voro tillräckliga , på den grund h Den 17 Juli. grund, att som ingen troligen synes kunna få sin resa, varu-transporter och öfriga kostnader ersatte, utan att medföra varor till 2 å 300 B:drs värde; så skulle på 300 personer belöpa sig 60 å g0,000 R:dr, samt för bägge års vandringarna
Iso ä 180,000
R;dr, och till större belopp synas tillverkningarne visst icke kunna uppgå.
Ehuru det ej är möjligt , att med en alldeles inathematisk noggranhet bestämma denna beräkning, anser Utskottet den likväl böra förtjena mera trovärdighet än hvad deremot, utan mindsta annat skäl än ett blott tycke, blifvit yttradt, och derföre kan Utskottet icke ändra sin angående antalet fattade öfvertygelse, utan öfverlemnav den nu ytterligare till Riksens Höglofl.
Deremot får Utskottet, i anledning af åtskilliga ibland anmärkningarna, tillstyrka följande ändringar uti Betänkandet, nemligen: 1:0
Att den föreslagne skyldigheten för Kotaungens Befallningshafvande i Elfsborgs Län , att, i samråd med tillkallade
Deputerade så väl från Städerna och Landet 1 nämnde Län, sorn fran de angränsande
Länen, utsätta huru många sorn vid hvarje Pass-utdelning skulle få på Gårdfarihandel utresa, ej måtte äga rum, utan anses göra tillfyllest, att Konungens Befallningshafvande ensam bestämde detta antal , sedan han genom hörande af Presterskapet och andra trovärdiga personer i orten samt på annat tjenligt sätt fötskaffat sig så tillförlitliga upplysningar om ortens tillverkningars värde och myckenhet, sorn möjligen kan exhallas.
t 164* Den 17 Juli. 2:0
A<f åldern för den, som ma erhålla Pass till Gårdfarihandel utöfvande , inatte nedsättas till fyllda 28 år, vid hvilken ålder en alldeles tillräcklig stadga bör kunna hos Passsökanden förväntas; samt 3:0
Att 5 Mom. uti Betänkandet, rörande förbud för Gårdfarihand landen, att pä credit utlemna någon vara, måtte utgå, och i stället föreskrifvas, att Gårdfarihandlande icke bor till något tjenstehjon utlemna mer eller mindre varor på credit, utan husbondens vetskap och samtycke; och detta vid äfventyr, att eljest icke kunna for varan fordra betalning.
I öfrigt har Utskottet för sin del ej funnit någon rättelse uti Betänkandet nödig, och tror sig således kunna lemna alia anmärkningar emot de oförändrade delarna deraf utan vidare ^var; dock varder detta allt, jemte en Ledamots särskilta mening, till Riksens Höglofl.
Ständers afgörande vördsatnligen öfverletnnadt.
Ledamöters dets Ledamöters vägnar vägnar Eric af Wetterstedt.
Pa Vällofl. Borgare- på Hederv.
Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar And. fredin.
Jvils Hersson. M. M. Rosbeck.
Den 17 Juli. 164I Utdrag af Protocollct, hållet i Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Bes vårsoch Oeconomie-Utskotts Plenum, d. 12 Juli IS! 5.
S D. Upplästes det af Utskottets fö-va Beredning författade Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet, rörande Gårdfari-handeln.
Riksdagsmannen Olof Håkansson anfö de, det han, med åberopande af hvad så väl han liar i Utskottet anfört, rotan e detta ämne, sorn af de skäl Riksdagsmannen Anders Danielsson, såsom grund för de af honom hos Hedervärda BondeStåndet gjor a anmärkningar, emot Utskottets redan afgifna, men återremitterade Betänkande , andragit, bestridde inskränkning uti den Allmogen i Elfsborgs
Län beviljade rättighet att idka Gårdfari handel, och ansåg sig således icke kunna lemna bifall till det nu upplästa Utlåtande, hvarken i hvad det samma rörde Gårdfarihandlandes alder och antal, ej eller i hvad deruti för ofrigtg kunde vara tillstyrkt rörande inskränkningar; hvilket yttrande Riksdagsmannen anhöll måtte, genom Utdrag af Protocollet, åtfölja Utlåtandet till de Resp. Stånden.
Ut supra, Ex Protocollo M. M. Rosbeck.
Vörd X642 Z>É)1 17 Juli Uppläst hos -Samtlig» Riks-Ständen d. I?
Sedan Stafs och Banco-Utskotten, vid hafde sammanträden, gemensamt ingått i öfverläggning 0111 de punkter, som den af vissa Bedamöter från båda Utskotten sammansatta Bered* ning, i anledning af Kongl. Majits Nådiga Proposition om Götha Canal-arbetets fortgång och ytterligare befrämjande , föreslagit : har, vid tipp* framen fråga, hvarest tillgången för ett biträde borde sökas, Högloft. Stats-Utskottets Ordförande, på samma Utskotts vägnar förklarat, att någon utväg i sådant afseende, vare sig från Riksgälds-Contoiret eller Stats-Verket, ej vöre att påräk na. X anledning häraf har den frågan : huruvida ett för Götha Canal Verks fortgång oundgängligt biträde kån från Banken meddelas? äfvensom rente-beräkningen, säkerheten och sättet för återbetalningen af ett sa beskaffadt biträde , befunnits endast kunna underkastas BancoUtskottets pröfning.
Vid Banco-Utskottets derefter enskildt hafde sammanträde, hafva följande omständigheter, såsom med hufvudfrågan i närmaste gemenskap, med afseende på Banken särskildt, måst tagas i betraktande. 1:0
Huruvida nyssnämnde biträde må, enligt Beredningens, förslag fastställas till högst 250.000
R:dr årligen, eller kunna utsträckas tilL 300.000 R:dr om åifet. 2:0
Den 17 Juli. 2so Antingen den Biträdessumma, som af Riksens Ständer fastställes , bör enligt
Beredningens yttrade tanka utgå till och med är 1820 eller det ur dd nästa Riksdag derefter infaller ? elier ock Bolaget erhålla försäkran om samma biträdes arliga begagnande under den tid af tio nr, som ansetts i det. mindsta vara behöflig för Ca* nal-arbetets fullbordande ?•
Dessa arne punkteF , derom sammansatte Utskotten stadrin t 2:ne Stånd mot 2;ne, äro såsom alternativer till Riksens Högloft.
Ständers decision öfverlemriade : hvarjemte till Banco Utskottet enskildt blifvit öfverlemnadt att sig utlåtas 3:0
Huruvida den af Riksens Ständer btfallne extra Discont-rätt i Banken ma‘, enligt Beredningens förslag, ef er 18 månaders forlopp upphöra?
eller ock kunna ännu längre af Bolaget begagnas?
Banco Utskottet har uti Memorial af deri 30 sistl.
Juni till dess Respectiva Principaler uppgifvit de tillgångar, som till oell med år I820 kunna blifva ftin Banken att påräkna, enligt den af både Stats- och Banco-Utskotten erkände grund , att intill nämnde tid sä nära som möjligt bibehålla rörelse-capitalet i likhet med dess belopp vid 1814 års slut; att ett biträ :e från Banken således ej kan komma i fråga annorlunda , än i afräkning på hagot af de anslag sorn der finnas povisionelt uppgifna, tror BancoXJtskottet sig tydligen hafva ådagalaggt: äfven som Utskottet tror sig kunna förutsätta att Riksens Ständer ej anse tillgångarne för fastighets* •ch odlings-lån, eller Magazins-Directionens un - 1644 IJen 17 Juli. derstöd böra i någon matto härigenom förmindskas; i alla fall kan Eanco-Utskottets önskan, att Bankens alitande härtuinnan kunde undvikas, icke sättas i fräga: men i händelse Riksens Högloft.
Ständer, i likhet med håda sammansatta Utskott'-ns afgifne tillstyrkande, skulle finna skäl att besluta ett ytterligare understöd för Götha Cati als fullbordande, lärer Banken, så vidt, enligt hvad Höglofl.
Utskottet anmält, någon annan utväg icke finnes, ej kunna undandraga sig, att af de i ofvannämnde Memorial i öfrigt uppgifna, och egentligen genom Nationens sammanskott uppkommande tillgångar, biträda med den ibland de alternativt framställda summor, 550,000 eller 300,000 R:dr årligen , sorn Riksens Ständer efter föregången pröfning anse kunna uppjylla hvad aj Holaget skäligen han väntas , utan att för mycket medtaga Rikets krafter och leda till vada för dess fnanciella ställning.
Nämnde biträde torde, emot säkerhet af Riksens Höglofl.
Ständers garantie, kunna rentefritt få begagnas under de föreslagna Byggnads-åren: ocji frågan om rerite-beräkningen efter berörde tid, äfvensom sättet för återbetalningen , fä ankomma på blifvande Riksens Ständers pröfning.
Hvad åter angår bestämmandet af tiden, under hvilken ett sådant biträde årligen må utbekommas, kan Banco-Utskottet för dess del, enligt grunderna for dess ofvan åberopade Betänkande, icke på Bankens vägnar ingå uti något åtagande lör längre tid , än till och med år 1820, dä nästa Lagtima Riksdag irrtraffar; hvarvid Riksens Höglofl.
Ständer blifva i tillfälle att Den 17 Juli. att härom vidare förordnar och får Utskottet således vördsamt hemställa, att i händelse Riksens Stander nu skulle finna skäl att bifalla det alternativ, hvarigenom biträ ets fortfarande på tio år föreslås, det må till blifvande Ständer öfverletnnas att bestämma , hvarifrån samma biträde efter år 18ao ma utgå.
Beträffande frågan : huruvida det extra Dis» cont-biträde som Bolaget, enligt Riksens Ständers beslut, af Banken e-hållit, må kunna längre än a 8 månader begagnas? finner Hanco-Ulskottet sig ej i tillstånd att något bestämdt ytt:ande afgifva, utan i sammanhang med dess vördsamma Utlåtande om
Discont-rörelsen i allmänhet, sorn med görligaste första till Riksens Höglofl.
Ständer kommer att öfverlemnas.
Trenne Ledamöters särskildta yttranden får BancoUtskottet, enligt gjordt förbehåll, vördsamt bifoga.
Stockholm den I3 Juli 1815.
På Högv. Prest-Stån. och Ad.
Ledamoters dets Ledamöters vägnar vägnar J. H. Gyllenborg. JE. A. Almqvist, På Vällofl.
Borgare- På Hederv BondeStåndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar Gust. D. Wilcke.
Andersson. G. Helsingius.
Yttrande 1646 ilen 17 Juli.
Yttrande till Högloft.
Banco- Utskottets ProtocoU den 15 Juli 1 g 15, af Hr Landshöfdingen Grefve Lilliencrantz. o m Riksens Högtofl.
Ständer bestämdt skulle förordna, att det anslag, sorn beviljas till Götha Canals fullbordande, nödvän/digt skall utgå ifrän Ranken , så förenar jag mig val i önskan att sådant i detta fall måtte ske på sätt Högh Ranco-Utskottets nu upplästa Betänkande innehåller; men för min del kan jag ingalunda medgifva, att Högt.
Stats-Utskottet saknar utvägar till berörde biträdes utgörande; ty om jag ärt. förbigår de betydliga extraordinarie inkomster, som Stats Verket inom kort torde få förvänta, äger Riksgälds Contoiret lika lätthet som Ranken att tillverka Sedelmynt.
Denna sist berörde utväg bör Höglo!].
Stats-Utskottet till Götha Canals biträdande så mycket heldre begagna, sorn det önskade ändamålet, att till nästa Riksdag hålla Riksgälds-Sedelstocken vid samma belopp, som den utgjorde uti December 1814, icke lättare kan uppfyllas, och derjemte den fördel vinnas, att få de nya Sedlarne till Åkerbruk och Näringar spridde.
Öfvertygatl, att Riksgälds-Sedlarnes hastiga indragning skulle medföra alltför skadliga följder, synnerligen igenom dagsverks-löners och vissa varors uppstegring, kan jag ej annat än högeligen tillstyrka, att det fastställande anslaget till Götha Canals fullbordan måtte utgöras af Riksgäljis*Gontoii'et, till det belopp, sorn Riksgälds* - Den 17 Juli> gäldssedel-massan blifvit och blifver mindskad emot densarnmas storlek vid sisil. års slut, saint att endast den brist, sorn derefter uppstår, måtte ifrån Banken utgå.
Ex Protocollo G. Helsinsius.
Yttrande till Håglöf1.
Banco Utskottets Protocoll den 15 Juli 1815 af Hr Lectorn och Prosten Fruberg.
Med Herr Landshöfdingen Grefve
Liiljencrantz förenar jag mig till alla delar i den önskan, att medlen till Canal-arbetets fortsättning heldre måtte tagas fran elen nu mera , som jag hörer, rika Stats Cassan, än ifrån den utpumpade Bankens knappa tillgångar, och det så mycket mer , som jag derigenom ser ett fägnande hopp, att Staten , och icke Banken, sorn man i alla fall gerna afundas hvarje vunnen inkomst, en dag, när transport-handeln genom Canalens, gifve Gud , snart fullbordade 57 slussar, blifvit rätt liflig, måtte få dela deri stora vinst, som man med säkerhet kan lofva sig i vår lyckliga framtid af detta Mästerverk; och möjligtvis skulle finna en öppnad utväg, att, utan att anlita Banken, kunna sjelf realisera sina Biksgälds* Sedlar.
Ex Protocollo G. Htlsingius.
Yttrande 1648 Den 17 Juli. _ Yttrande till Högloft.
'Banco-Utskottets Frotocoll den 15 Juli 1815> af Herr Kongl. Hof - Fre dikant en och Frosten Thyselius.
Dä den summa som nu är i fräga att såsom Statens biträde till Götha Canals fullbordan successivt i 6 eller io är utgå, i de uppgifna calculer, hvilkas rigtighet af sammansat.a Statsoch Banco-Utskottens
Beredning blifvit efter föregången granskning godkänd, är beräknad att fullt utgå, utan att derför i framtiden någon renta, mindre fond till dess arnortissement, i Canal-inkomsten kan blifva att tillgå; kan jag icke annat finna, än att den vinst, sorn genom en inom
Ilandet öppnad sjöfart och såmedelst lättade transporter kommer att tillflyta både Staten och enskilta Medborgare, skall ersätta detta biträde, hvilket, om det såsom skuld borde gravera Canal-Bolaget, of* Ibart måste föranleda dertill att de redan ut betalte 40 proCent heldre gifvas förlorade, än, jemte de återstående sex io, en ny summa, ätinindstone lika stor med första teckningen, utan allt hopp om ersättning, äfventyras.
När således detta vilkor af renta och återbetalning ty digen gör orri intet hela Canalbyggnaden, af Konung och Ständer ansedd sorn ytterst vigtig, tror jag mig böra emot dess inflytande i Betänkandet protestera, och anhåller att denna min särskilta tanke malte fä detsamma åtfölja.
Uti Den 17 Juli.
1649 Uti detta yttrande förenade sig Herr Juveleraren Holmer till alla delar.
Ex Protocollo G. HelsingiuS.
Uppläst hos Sapiteliga Riks-Stånden den 17 Juli.
Samtliga Respeciiva Srartden hafva genom Utdrag af deras Protocoll under den aq sisth Maj lill Banco Utskottets vidare Utlåtande behagat återremittera det Memorial, Ulskoitet den 6 i samma månad afgifvit , angående den af Malmö Discont-Verk skedde utlåning i 3 proCents-Reverser på 3:ne månaders förfallotid; jemte de anmärkningar, som, i anledning deraf, inom de Respectiva Standen blifvit gjorde.
Utskottet har tillika, enligt särskilta Remisser fått emottaga,; Under den 16
Ett Memorial af Herr A. F. Tornerhjelm, örn nödvändigheten af Malmö Discont-Verks fortfarande efter nu varande OCiroyens slut; jemte behofvet af en tillökt Assignafionsrältighet för samma Verk: samt ett Memorial af Herr P. König om inrättande af nya Disconter , sedan Octroyerna för de närvarande tilländalupit.
Under den 28 Juni: Memorial af Herr Commerce-Rådet Nordlindh , i sammanhang med förut väckt fråga om utsträckt
Assignations rättighet för Malmo Discont-Verk. 5 te Bundet. 307. 308.
För 1650 Den 17 Juli.
För att på säkra facta kunna grunda det Utlåtande Banco-Utskottet härmed får äran öfverlemna, har Utskottet ansett nödigt, att afvakta den fullständiga upplysning, sorn Bankens Ombud vid den nyligen fulländade Revision öfver Malmö Discont Verk, enligt erhållen föreskrift, i detta ämne afgifvit.
Af samma anledning har Utskottet uti dess ofvanberörde Utlåtande ej omförmält en annan omständighet, sorn före detta ej undfallit Utskottets, äfvensom Bankens Revisors, synnerliga uppmärksamhet, nemligen utlåning af större summor till vissa personer, emedan denna åtgärds mer eller mindre enlighet med Reglementets föreskrift då ej kunde bestämmas, t brist af fullständig kännedom om de säkerheters beskaffenhet, hvarå lånen blifvit ineddelte.
' Banco - Utskottet får härhefs till Riksens Ständers kännedom vördsamt öfverlemna det vid Re visionen hållna Protocoll , så vidt detsamma angar ifrågavarande tvänne omständigheter, och skrider nu till besvarande af de till Utskottet öfverlemnade anmärkningar.
Några värda Ledamöter hafva yrkat, det Riksens Ständer böra hos Kongl. Maj:t begära, att publique Actor må förordnas
, Directioneu under Fiscalisk action ställas, och enligt hvad
Lag förmår till ansvar befordras.
Då det ej undfallit Banco - Utskottet att missbruk kunna gifvas, som likväl ej äro stridande mot tydlig Lag, har Utskottet ej ansett sig tillständig!, att i förväg såsom brottslighet rubricera, hvad sorn endast efter föregången Laga t) en i '7 Juli.
La gä undersökning sk b 116 kunna få eh sadan benämning.
D;1 Utskottet uti dess afgifna Me* moria! fästat Riksens Ständers uppmärksamhet på de menliga följderna af Malmö Discont-Verks Ijåné-ttperatiöner, och nödvändigheten af de I fråga varande Sedlarnas indragning; men derjemte sökt visa, att ytterligare verksamhet der*
Vid är af höden; och slutligen Underställt Riksens Ständers öm pröfning, huruvida den undera dåniga önskan rnå från Riksens Ständer yttrasj ih-t Kong!.
Maj t htiriitiiinan täcktes vidtaga de ät - gärder, sorn med dess vid Malmö Discont Verks
Inrättning i Näder åsyftade ändamål äro öfverensstämmande> tror Utskottet sig blott hafva satt Riksens Ständer i tillfälle att betrakta frågan utur dess rätta synpunkt, oell att kunna vidia ja de åtgärder, Som Riksens Ständer anse vara ined Lag förenliga.
Riddérskapet och Alein har fästat sig vid det uttryck i Banco-Utsköttets Memorial, sorn förutsätter en ganska betydlig penn inger tillgång inom .Landet.
Utskottet har dermed för ingen del åsyftat erit emöt alla landsorters efarenhét stridande Upp. gift, att lätt tillgäng till
Län gifves : att deremot penningestockön, eller tillgången pä penningar inom Landet visserligen ej mindskats, i den mårt penninge-rentan på de sednare åren uppstigit, tror Utskottet ej behöfva vidlyftigt bevisas
I frågan om det anmärkta Lånsystemets ska lighet och bidragande till ocker och Hög penninge» renta, kan Utskottet ej erkänna sig hafva tagit verkan fits orsak oeh tvärtom.
Den värde Ledarn btefi Den 17 Juli. moten synes egentligen hafva i sigte, blott det missbruk med Malmö Disconts 3 proCents-Sed]ar, att de af Speculanter till underpris inköpas.
Detta är visserligen en betydlig verkan af förirtgåeride orsaker.
Utskottet ater har i synnerhet haft afseende på den nödvändiga följd a£ ett slikt Lånesystem, att om Lånen fran ett för ortens • behof och beqvämlighet inrättadt Låne-verk kunde i rentor och omkostnader draga omkring 20 proCent årligen, utom flera besvärliga omvägar; mäste Låntagare o* vilkorligen' anse som en stor forman af privat Capitalist, utan omväg erhålla Lån mot 18 proCent; och härtill måtte rätta orsaken ligga uti den anstalt, att såsom Lån, emot strängare vilkor än vanligt, utgifva särskilta Sedlar, utan att varn betänkt på deras bibehållande i värde mot det gångbara rnyntet.
1 öfrigt har BancoUtskottet af den varda Ledamotens upplysande underrättelser blifvit styrkt i den öfvertygelse, att
Utskottets tanka om samma utlånings skadlighet ej varit öfverdrifven.
Då Banco-Utskottet ansett nödigt, att tillen början alla nya lån i dessa Reverser inställas, tor- e dess mening vara tydelig, att summan af utelöpande dylika Sedlar ej ma forökas; heldst Utskoret derjemte nämner successiva afbe.talningar och omsättningar.
Om Directionen ej skulle kunna forbindas, att åtnöja sig me blotta afbetalningar. då Länen äro ställ a på full inbetalning , lärer Directionen likväl sjelfmant inse, att ett hastigt infordrande af d<-ssa Sedlar vore alt förstöra den ort , for hvars qndsättning de Den 17 Juli. sagas vara utgifna..
Att en förfallen
Sedel icke skulle såsom betalning emottagas , har BancoIJtskottet ej ens kunnat satta i fråga.
Ett sådant vägrande kunde blott åstadkomma den lilla mödan för innehafvaren, att först uttaga penningar för Sedeln och derpå genast återlemna dem i betalning på Lånet.
Örn Discont Verket deremot ifrån början sjelf emotragit sina oförfallna Sedlar, atmindstone såsom Capital afbetalning å deruti utgifna T/ån, då hade dessa Se lar troligen kunnat medföra en undsättning för orten , deras misscredit hade kunnat förekomrnas, och ockret förebyggas ; endast med något mindre direct vinst för Discont-Verket; och det är en sådan åtgärd sorn Banco - TJtskot tet trott sig nu kunna af Directionen påräkna, för att till någon del afhjelpa allt det onda, som genom ifrågavarande utlåning uppkommit.
Enär Herrar Banco-Ful! mägtige icke äga tillgång till några vidare underrättelser angående förvaltningen af Malmö Discont-Verk, än sorn innefattas uti de från Revisionerna insände Handlingar, hvilka blifvit Banco Utskottet i hela deras vidd meddelte, har
Fullmägtiges hörande öfver detta ämne ej vara af nöden.