Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
43 eller utgörande in natura uppsägas, eller varit af markegång beroende, må bibehållas, nemligen i Östergöthlands län: hvete, råg, korn, smör och dagsverken; i Hallands, Örebro och Vermlands län: råg, korn, bafre, smör och dagsverken; i Upsala, Stockholms, Södermanlands, Calmar, Gottlands, Jönköpings, Kronobergs, Elfsborgs, Skaraborgs, Vestmanlands, Götheborgs och Bohus samt Gefleborgs län: råg, korn, smör och dagsverken; i Stora Kopparbergs län: råg, korn, dagsverken och kol; i Christianstads, Blekinge och Malmöhus län: råg och korn; samt i Vesternorrlands, Vesterbottens, Jemtlands och Norrbottens län: korn och smör; ulan annan förändring, än alt persedlar af enahanda slag sammanföras för hvarje serskildt i jordeboken upplagen egendom, med iakttagande dervid, dels att alla ifrågavarande dagsverken förvandlas lill drängedagsverken efter förhållandet mellan desse sednares och öfriga dagsverkens värde, beräknadt till medeltalet af det för kronans så beskaffade räntor gällande maikegångspris för de 20 åren 1824— i843; dels ock alt endast helt dagsverke och öfrige räntepersedlarne, icke mindre än 1 kappe af spanmålen, 1 skålp. smör och 1 lunna kol utsättas; hvaremot det öfverskjutande, tillika med allt öfrigt af ordinarie räntan, förvandlas i penningar till ett för hvarje serskild i Jordeboken upptagen egendom sammanfördi belopp, med iakttagande, alt den del af räntan, som beror af markegång, beräknas efter medium af det för kronans räntor gällande markegångspris för ofvannämnda 20 år, likväl med jemnkning till fullt ski 11 ingial på det sätt, att till och med 6 rst. uteslutas, men högre runslycketal beräknas lill full skilling, samt att den sålunda uppkommande nya räntan endast utsattes i riksdaler och skilling, men öfverskjutande mindre tal försvinna; 2:o att alla lill embels- och tjenste,nans aflöning samt allmänna verk och inrättningar, kyrkor och fromma stiftelser anslagne räntor och kronotionde, äfvensom rusthållens augmentsräntor, de ränte-och tionde-anslag för gästgifveriet färjor och färjkarlar, postbönder och brefbärare, som icke utgå af de hemman, med hvilka sådant onus, hvarom nu är fråga, finnes förenadt, samt räntor och tionde, som städer åtnjuta af andra än dem underlagda hemman, till statsverket indragas, på sätt och med de iakttagelser,
kommitterade, i hufvudsaklig öfve: ensstämmelse med Bikets Ständers vid sistförflutna riksdag fattade beslut, i underdånighet föreslagit; 3:o att de indragne ränte- och tiondeanslagen godtgöras på följande sätt: 44 Kongl.
Proposition, N:o 66. a) att hvad angår de räntor och tionde, sora äro de indelta regementene och klericie-staten på lön anslagne, för den del af tionden, som kunnat till leverering in natura uppsägas, och hvilken för framtiden beräknas till enahanda qvantitet inom hvarje markegångs-distrikt, som den förut utgjort, under iakttagande af hvad om vissa tiondepersedlars förvandlande till spanmål är föreslaget, äfvensom för de räntor, som blifva i persedlar bibehåline, erhålles lösen till det belopp, de skattskyldige årligen erlägga; att för skillnaden emellan värdet af de löningsräntor och tionde, som hittills kunnat till leverering in natura uppsägas eller eljest varit af markegång beroende, nämnde värde, beräknadt efter medelmarkegångspris för de sista 10 åren före indragningens beslutande och det på enahanda sätt bestämda värdet af de bibehållna naturapersedlarna och tionden föres vederbörande löntagare till godo ett, efter samma beräkningsgrund, deremot svarande anslag af sådan spanmål, hvaraf ränta och tionde allmännast utgöras i den ort, der räntorna utgått, och för hvilken spanmål årligen erhålles lösen efter det pris, sorn för kronans så beskaffade räntor eller tionde i samma ort då är gällande; att den andel af räntor eller tionde, som icke varit af markegång beroende, äfvensom forsellön för bibehållna räntor och tionde, der sådan förut kunnat ifrågakomma, varder med bestämdt anslag i penningar godtgjord; samt att vid beräknandet af ersättningen för tjensteman, som är med bostads-bostälje försedd, derifrån, efter enahanda grunder, som för ersättningens bestämmande fastställas, afdrages den boställsränta och tionde, som antingen är å hans lön indeld eller enligt hittills gällande stadganden bordt af honom utbetalas; b) att löneanslagen för öfrige embets- och tjenstemän tillsvidare äfven godtgöras på lika sätt, som i nästföregående mom. är föreslaget; men att på Kongl. Majrts nådiga pröfning för hvarje serskildt fall skall ankomma, om, vid verkställighet af skeende löneregleringar, förändring derutinnan bör ega rum, så att löneanslagen en gång för alla bestämmas tili visst belopp i kontant, motsvarande hvad de utgöra enligt förvandling efter markegångspris för de sista 10 åren före det, en sådan förändring beslutas, med tillägg af forsellön å spanmål.
Under de i föregående momenter upptagna stadganden inbegripas icke sådana tjenstebefåttningar, hvilka åtnjuta aflöning af de till serskilda inrättningars disposition ställde anslag. c) Följande allmänna inrättningar, som med allmänna medel underhållas, nemligen Krigs-akademien, Invalidhusfonden, Militie-boställskassan, Kongl. Majits Nåd.
Proposition, N:o 66. 45 Strömsholms stuteri, Skogsplanteringskassan och Lappmarks ecklesiastikverk undfå bestämda kontanta anslag, hvilka beräknas på enahanda sätt, som i nästföregående moment omförmäles. il) I afseende på de öfrige allmänna verk och inrättningar, derunder jemväl inbegripen Vadstena krigsmanshuskassa, samt till kyrkor och fromma stiftelser anvisade anslag, äfvensom augmentsräntor och anslagen till gästgifveriet färjor och färjkarlar, postbönder och brefbärare, samt de räntor och tionde, som städer åtnjuta, förfares på lika sätt, som i mom. a) är sagdt. e) De för ersättningarne beräknade, sålunda bestämda, grunder och de i enlighet dermed vederbörande tillkommande ersättningsbelopp må icke utan Konungs och Ständers gemensamma beslut förändras. 4:o
Utbetalningen af förenämnde ersättningar sker sålunda: att hvad, som belöper för löneanslagen, utgår qvartaliter, dervid hela det belopp, som tillkommer hvarje indeldt regemente, utbetalas till Regements-lönings-direktionen; att godtgörelsen för augmenlsräntorna och anslagen till gästgifverier, färjor och färjkarlar samt postbönder och brefbärare för hvarje år liqvideras vid den tid det påföljande, då uppbördsstämmor för hemmansräntornas uppbärande bållås; samt att alla öfriga utfalla vid slutet af det år, för hvilket de beräknas. 5:o
Att boställen, hemman och lägenheter, som till regementen och kassor, civile och ecklesiastike löntagare, akademier, verk och inrättningar, af hvad namn som helst, äro anslagne, och hvilkas afkastning af deni eller för deras räkning disponeras, tillsvidare förblifva, fortfarande såsom hittills, orubbadt till vederbörandes egen disposition; dock att, vid skeende löneregleringar på Kongl. Maj:ts serskilda nådiga pröfning skall ankomma, om sådant boställe ma, mot ersättning for afkastningen, indragas eller annorledes disponeras.
Maj:t biföll i nåder, hvad Stats-rådets fleste ledamöter i förrberörde måtto i underdånighet föreslagit och hemställt; och befallte Kongl. Maj:t, att, i'öfverensstämmelse med Dess nu fattade 46 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, N:o 66. nådiga beslut, förslag till proposition i ämnet till Rikets Ständer skulle uppsättas och serskildt justeras.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Mai:t Konungen i Stats-rädet å Stockholms Slott den 20 December 18 47’ Närvarande: Hans Excellens Juslilie-Slatsministern, Herr Gretve Posse, Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre, Stats-råden, Friherre Staél von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, TFcernj Friherre Gyllengranat, Faxe, Fåhreeus.
Chefen för Finans-departementet, Slats-rådet Munthe uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts under den 21 sistlidne Oktober fattade beslut, uppsatt förslag lill Kongl. Maj:ts nådiga Pro - Kongl. Maj:Is Nåd.
Proposition, N:o SS. 47 position till Rikets Ständer, angående beskattningsväsendets samt uppbörds- och redogörelseverkets förenkling.
Majrt behagade i nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes protokollet bifogadt, och befallte, att, i enlighet dermed, nådig proposition skulle till Rikets Ständer allåtas.
STOCKHOLM, tryckt hos Marchs &
Proposition, Nio GT. i N:o 67.
Ank. till Exp. Etsk. den 14 Januari, kl. 1 e. m. Kong].
Maj.ts Nådiga Proposition lill Rikets Ständer angående bildandet af en fond till pensionering af folkskolelärare; gifven Stockholms Slott den y December i84y Kongl.
Majlis nådiga stadga angående folkundervisningen i riket af den 18 Juni 184-2 föreskrifver i 11 §. 2 morn., att då, skollärare, suni sin tjenst oförvitligt förestått, genom ålderdom eller sjuklighet är urslåndsatt alt den ytterligare bestrida och af detta skäl mäste entledigas, det må bero af församlingens och skolstyrelsens pröfning att, i mån af hans behof och af den längre eller kortare tid han tjenstgjort, större elier mindre del af den utaf församlingen anslagna lönen såsom pension honom tilldela.
Då emedlertid för mången församling det möjligen skulle blifva ganska tryckande alt, förutom lönen till tjenstgörande folkskolelärare, äfven utbetala pension till en redan afgången, och löningsvilkoren vid sådan lärarebefattning vanligen äro alltför ringa att medgifva något afdrag till förmån för en afskedad; men likväl högst angeläget är, dels att dylika personer icke må från inträde å folkskolelärarens mödosamma bana afhållas genom fruktan att på ålderdomen icke ega annat uppehälle, än det fattigförsörjningen kan lemna, dels ock att undervisningen icke må komma att ledas af föråldrade personer, så anser Kongl. Majit af serdeles vigt, att någon anstalt varder beredd, hvarigenom folkskolelärare, efter viss tjenstetid och viss upphunnen ålder, må kunna tillförsäkras bestämd rättighet till understöd för deras återstående lefnad.
Till ett sådant understöd böra dock endast de skollärare varda berättigade, hvilka genomgått folkskollärare-seminarium, blifvit antagne efter skoistadgans utfärdande och vissa år tjenstgjort.
En längre tid kommer således att förflyta, innan pensioner af ifrågavarande beskaffenhet behof va utgå, och en lämplig pensionering kan följaktligen tillvägabringas äfven med ett mindre betydligt i tid afsatt kapital, om delta förräntas samt förstärkes med en ringa årlig afgift, hvilken jemväl, så länge densamma icke Bih. till n. St.
Prat. 1847 & 1848 1 Sami. 1 Afä. 19 Haft. 1 0 Kongl.
Proposition, iV.*o 0T. är för pensioneringen erforderlig, lägges till kapitalet och göres fruktbärande.
Tillgång till ett sådant kapital finnes utan statens serskilda betungande, om dels redan uppkomna, dels till och med år 1848 uppkommande besparingar å vid sisllidne riksdag till Kongl. Majrts disposition ställda anslag till understöd för folkskolelärares allönande, för ändamålet afsättas.
Af de 50,000 R:dr, hvilka från åren 1842, 1843 och 1844 vid nästförflutne riksdag bibehöllos till Kongl. Majrts disposition, voro nemligen den 30 sistlidne Oktober från Riksgälds-kontoret uttagne endast 5,038 Rrdr 38 sk. 3 rst.
Af anslagen för åren 1845 och 1846, tillsammans utgörande 40,000
Rrdr, bade vid nyssnämnde tid icke utgått mera än 24,669 Rrdr 41 sk. 3 rst., och af de 20,000 Rrdr årligen, som för innevarande och nästa år äro disponibla, bar ännu icke blifvit anvisadt mer än 12,998 Rrdr årligen.
Om än anslaget för år 1848, i följd af nya anspråk från församlingar, hvilka ej ännu ordnat sitt skolväsende, skulle komma att utgå till nära fulla beloppet, kunna således, detta oaktadt, utan fara för betydligt misstag, följande besparingar antagas såsom gifna, nemligen: för åren före 1845 44,000 för åren 1845 och 1846 ' . . . 15,000 och för åren 1847 och 1848 7,000 tillsammans 66,000 Rrdr banko.
Under förutsättning, att pension icke må någon folkskolelärare tilldelas förr, än han i sådan egenskap tjenat i minst Tretio år och upphunnit 55 års ålder, kan någon pensionering icke komma i fråga före året 1872, och om under tiden ofvannämnde summa, 66,000 Rrdr banko, från ocb med år 1849 förräntas till fyra för hundrade om året, samt räntan årligen lägges till kapitalet och äfven förräntas, så uppkommer deraf ett kapital, som vid 1872 års början utgör 162,671 R dr och några skillingar.
Om, i förening härmed, hvarje församling, emot befrielse från förbindelsen alt gifva understöd åt sådan dess skollärare, som tjenat så länge och uppnått den ålder, att han är till pension af ifrågavarande fond berättigad, ålades en årlig afgift lili fonden af Tre R:dr banko, skulle, med antagande att denna afgift komme att från och med 1849 årligen utgå af Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, N:o 67. 3 omkring 2,450 församlingar, berörde afgift, förräntad på lika sätt, som förut omförmälda besparingar, bilda ett kapital, hvilket vid 1872 års början komme att utgöra 269,141 Riksdaler och några skillingar.
Denna summa, tillagd den förutnämnda, lemnar ett belopp af 431,812 R:dr banko, hvilket efter 4 för 100 gifver en årlig ränta af 17,272 R-dr.
Då högst få från skollärare-seminarier utexaminerade skollärare blifvit tillsatte åren 1842 och 1843, skulle denna ränta, innan betydligare anspråk på pension kunna ifrågakomma, hafva stigit åtminstone till 17,650 R:dr, ett belopp, som, tillika med församlingarnes års afgift, 7,350 R:dr, lemnar en för pensioner användbar årlig summa af 25,000 R:dr.
Ibland dessa äro 143 prester, hvilka med högst fä undantag' icke qvarblifva vid skollärarebefattningarne så länge, att de blifva pensionsberättigade, utan söka befordran inom klerici-staten och således icke behöfva vid delta tillfälle ingå i beräkningen.
Enligt i sednare tider gjorda iakttagelser, rörande dödligheten vid olika åldrar, skulle, örn alla dessa lärare nu voro 25 år gamla, 836 af dem lefva 30 år härefter; och med all sannolikhet an antagas, att af de då lefvande åtminstone hälften före nämnde tid af en eller annan orsak från lärarebefattningen algått.
Af allt detta kan med säkerhet den slutsats dragas, att ofvannämnde tillgångar, om de på omförmäldte sätt för ändamålet användas, skola blifva tillräckliga för nuvarande folkskolelärares pensionerande.
Huruvida de jemväl i en framtid kunna blifva tillfyllestgörande för ett ökadt antal lärare, är icke möjligt att nu förutse eller bestämma; men äfven om efterkommande skulle blifva satta i nödvändighet att fö.stärka tillgångarne, böra de med tacksamhet erkänna närvarande tids åtgärder för ifrågavarande ändamål.
För undvikande af serskild förvaltningskostnad, anser Kongl. Maj:l lämpligt, att fonden förräntas af Stats-kontoret samt att inkomsterna och utgifterna gå till och från nämnde kontor genom vederbörande landshöfdingar och konsistorier.
I öfverensstämmelse härmed föreslår alltså Kongl. Maj:t i nåder: l:o alt af besparingarne å de anslag, tillsammans 130,000 R:dr banko, hvilka vid sistlidne riksdag blifvit af Rikets Ständer ställda till Kongl. Maj:ts disposition till understöd för folkskolelärares aflöning, en fond, under Stals-kontorets förvaltning, må bildas till pensionerande af dylike lärare, hvilka äro minst 55 år gamla samt efter fulländad examen vid seminarium varit minst 30 år ordinarie lärare; och 2:o att hvarje stadsförsamling och hvarje församling på landet, emot befrielse från förbindelsen att lemna pension åt skolläraren, sorn enligt lista punkten är dertill af fonden berättigad, må åläggas att tili denna fond årligen inbetala en afgift af Tre (3) Riksdaler banko.
Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-Är en den, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-rådet åi Stockholms Slott den j December i84y.
Hans Excellens Justilie-Slatsministern, Herr Gretve Posse, Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena, Herr Friherre Ihre, Stats-råden, Friherre Staél von Holstein, Munthe, Kongl.
Proposition, N:o 67. b Friherre Peyron, Silfverstolpe, TVcern , Friherre Gyllen granat, Faxe, Fåhreeus.
Departements-ohefen Slats-rådet
Silfverstolpe framställde i underdånighet angelägenheten deraf, att åtgärder vidtagas för alt i en framtid bereda tillgång på pensioner åt folkskolelärare, och uppläste ett af honom, i anledning deraf, författadt förslag till nådig proposition till Rikets Ständer, angående bildandet af en loud för nämnde ändamål.
r Ex protocollo Gustaf Ribbing.
Ank. till Exp. Utsk. den 19 Januari, kl. 2 e. m Kongl. Majlis Näidiga Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskottj angående ersättning af frän Götheborgs Landt-Ränteri utgifv et förskott till kostnaden för anstalterna till Kolera farsotens hämmande; gifven Stockholms Slott den y December 18fy.
Län uppvältade slutliqvider öfver utgifter, dels för karantäns-bevakningen under åren 1831—1834, och dels under kolerafarsotens härjande sistnämnde år 6 Kongl. Maj:ts Nåd.
Landtränteriets jemte vederbörande redogörares fordringar, uppgående, enligt omförmälde liqvider, tili ett sammanräknadt belopp af 1,934 R:dr 14 sk. 8 rst. banko, måtte varda ersatte, men bemälde Kollegium, som, till följd <if Kongl. Brefvet den 24 Mars 1840, redan under den 6 December 1842 till Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-kontor insändt den på g.und af upprättad liqvid återstående behållningen af de utaf f. d.
Quarantaines-kommissionen uppbur ne medel, förklarat sig, vid sådant förhållande, ej vara i tillfälle att ifrågavarande fordran ersätta; så och efter det Slats-kontoret, enär den af Kommers-kollegium dit aflemnade återstod af quarantainesmedlen 2,928 R:dr 5 sk. 6 rst., under den 10 Januari i843 blifvit lefvererad till Rikets Ständers Riksgälds-konlor , hvarifrån dessa medel utgått af det för kostnaderna till kolera-farsotens hämmande af Rikets Ständer ställda creditiv, till Riksgälds-kontorets fullmäktige öfverlemnat meranämnde slutliqvider för den åtgärd, hvarigenom ifrågavarande förskottssumrna kunde blifva ersatt, hafva bemälde fullmäktige härå lemnat det svar, att, då några medel för dylika kostnaders bestridande icke fuunos anvisade uti det för Riksgälds-kontoret gällande reglemente, fullmäktige hos Rikets då församlade Ständers Stats-Utskott anmält förhållandet till den åtgärd, hvartill Utskottet kunde finna omständigheterna föranleda, hvarå följt det förklarande, att, då någon fråga örn anvisande af medel till den begärda ersättningen icke blifvit under då pågående Riksdag i grundlagsenlig ordning väckt, det ej kunde tillkomma Utskottet att gå i författning om beredandet af dem, enligt liqviderne, af Götheborgs Landtränteri och vederbörande redogörare fordrade godtgörelse för deruti upptagne förskott.
På grund af hvad sålunda förekommit bar Kongl. Maj:t velat till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemna att vidLaga sådan åtgärd, hvarigenom ifrågavarande förskott, bestående af Landt-ränteriets fordran R:dr i,823: i3. 6. samt vederbörande redogörares „ 111: 1. 2. eller tillhopa R:dr 1,934: i4- 8. hvilka, alltifrån sista Riksdagen i räkenskaperna balanseras, må varda i behörig ordning godtgjorde.
Maj:ls Kåd. Proposition, N:o 68.
i De åberopade liqviderna bifogas härjemte, och Kongl, Maj:t förblifver Rikets Ständers Stats-Utskott med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Da t um ut supra OSCAR. S. A. Munthe.
Ut drng af Protokollet öfver Finans-Arenden, hållet inför Hans Maj.t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den y December 18fy.
Närvara lid e: Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse j Hans Excellens Statsministern för Utrikes Ärenderne, Herr Friherre Jhre} Slats-råden, Friherre Staél von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, kViern, Friherre Gyllengranat, Faxe och Fåhreeus.
Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Munthe, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Majlis redan fattade nådiga beslut uppsatt, förslag lill Kongl, Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskott, angående ersättning af från Götheborgs Landt-ränteri 8 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, N:o 68. ulgifvet förskott till kostnaden för anstalterne till kolera-farsotens hämmande, och behagade Kongl. Maj:t, jemlikt Stals-rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes delta protokoll bilagdt samt befalla, att nådig skrifvelse, i enlighet dermed, skulle till Rikets Ständers Stats-Utskott afgå.
Kongl. !\laj:ls Nådiga Skrifvelse, N;o 6'9. 1 N:o 69.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers Ståts-Utskott} angående Arrendatorns af Mörrums Krono-laxfiske i Blekinge John Svenssons underdåniga ansökning om ersättning för dess genom arrendet lidna förluster; Gifven Stockholms Slott den 11 Januari 1848.
Moj:ts och Rikets Kammar-kolleginm den 23 Juli i S/j a utfärdade kontrakt, under sex års tid, räknad från och med 1843 till oell med 1848, såsom arrendator öfvertagit Mörrums kronolaxfiske i Mörrums socken och Listers härad inom Blekinge län, emot en årlig afgift af 2,q5o r:dr b:ko, i underdånighet anhållit, att, enär hans inkomster af berörde fiske under de fem åren 1843—184.7 sk;dl utgjort allenast 7,638 r:dr, men ■arrende-afgifterna för dessa fern år uppginge till 14,780 r:dr, Kongl.
Majit täcktes al gunst och nåd medgifva sökanden att frän statsverket återbekomma, hvad han sålunda skulle hafva genom arrendet förlorat, eller 7,112 ridr banko.
Sedan ej mindre Kongl. Majlis befallningshafvande i Blekinge län , än ock Kammar-kollegium, med anledning häraf, underdåniga utlåtanden afgifvit, har Kongl.
Majit denna ansökning
Sig föredragas låtit; hvarvid Kongl. Majit bland annat inhemlat, att, till följd af det, uppå John Svenssons serskilda ansökning, genom Kongl. Majlis nådiga bref den a3 Mars nästlidet år, honom medgifua anstånd med erläggandet af 1846 års arrende-afgift för Mörrums laxfiske, skulle hälften af nyss herö ida afgift först inom 1847 års slut betalas, äfvensom 1847 års arrende-afgift först vid uppbördsårets slut till betalning flör fa lier.
Och då Kongl. Majit, på grund af hvad upplyst och anfördt blifvit, så väl angående de för ifrågavarande kronofiske tillförene erlagda, vida lägre, arrendesummor, som ock angående samma kronofiskes numera betydligen förminskade afkastning, jemte inträffad t dröjsmål med Mörrums-åns i t § af arrende-kontraktet omförmälde uppmuddring, anselt billigt, att någon eftergift må sökanden förunnas af det dryga arrendebelopp, Bih. lill R.
ISSI ock iS48. i Sami. 1 Afd. 20 Rå/l. I 2 Kongl. I\laJ:ts Nådiga Skri/velse, N:o 69. linn sig åtagit, har Kongl. Maj:t, jemte öfverlemnande af de målet rörande' handlingar, härmed velat i nåder föreslå Rikets Ständer alt, med behjertande af sökandens genom det om-förmälde arrendet iråkade bekymmersamma belägenhet, förunna honom den eftergift, alt arrendeafgiften för nästlidet år, äfvensom för det nu löpande sista arrendeåret, varder till hälften nedsatt, under förbindelse för sökanden att fullgöra, hvad arrende-kontraktet i öfrigt stadgar.
Majit förbtifver Rikets Ständers Stals-Utskott med alt Kongl, nåd och ynnest välbevågen.
OSCAR. S. A. Munthe-.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-rådet å Stockholms Slott den u Januari 1848.
Närvarande: flans Excellens Justiliae-Stalsministern Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för utrikes ärendena Herr Friherre Ihre,. ♦ Slals-råden: Friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolp e, TVcern, Friherre Gjllengranat, Faxe, Fåhreeus.
Departements-chefen, Statsrådet Munthe, föredrog i underdånighet — 7:0.
Kammar-kollegii underdåniga utlåtande, i anledning af arrendatorn af Mörrums kronolaxfiske i Blekingelän John Svenssons underdåniga ansökning, att, enär hans inkomster af berörde fiske under de fem sednare åren 1843 —1847 skall utgjort endast 7,638 r:dr, men arrende-afgiften för dessa feni år uppginge lill 14,75o r:dr, Kongl.