Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdags-Ordningen, väckt den motion, att, sedan Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om ett årligt anslag al 20,763 R:dr 16 sk. till fyllnad uti anslaget för exercis-sqvadronerna vid indeldta cavalleriet blifvit, genom votering i Förstärkt Statsutskott, afslagen, Rikets
Ständer måtte för nämnde ändamål bevilja berörde 20,763 R:dr 16 sk., såsom extra Sats-anslag, intill nästa Riksdag.
Då Stats-Utskotlet, oagtadt nyttan och behöfligbeten afInstructions-compagnier för den indeldta armeen, serdeles med afseende å angelägenheten alt för Bevärings-manskapet påräkna en tillräckligt bildad och öfvad stam, icke blifvit al Utskottet ifrågasatt, ansett, att Rikets Ständer böra afbida Kongl. Maj:ts Nådiga yttrande, i anledning af Rikets Ständers vid innevarande Riksdag i underdånighet framställde anhållan, att Kongl. Majit täcktes förelägga nästkommande Ständer en omfattande plan till Försvarsverkets organisation i dess helhet, innan serskilda anslag till detta och likartade behof anvisas, och att Kongl. Majit emedlertid må kunna af 3:dje Hufvud-Titelns besparingar dertill bereda tillgång, bar Utskottet funnit sig böra i denna punkt sitt redan afgifna yttrande vidhålla; och som, hvad angår den af Herr Stjerngranat gjorda framställning, Rikets Ständer, på sätt motionären äfven omförmält, redan genom votering i Förstärkt Stats-Utskott, afslagit Kongl. Majits Nådiga Proposition om ett årligt anslag af 20,763 R:dr 16 sk.
B:co för Exercis-sqvadronerne vid indeldta Cavalleriet, anser Utskottet sig, i öfverensstämmelse dermed, endast böra hemställa, att motionen lemnäs utan afseende. 9:o Uti hvad Utskottet hemställt, i afseende på ifrågastäldt extra anslag för indeldta arméens Öfriga vapenöfningar, bar inom Preste-Ståndet ingen förändring blifvit yrkad och Bonde-Ståndet har jemväl i denna punkt Utlåtandet bifallit.
Ridderskapet och Adeln har deremot beslutat återremiss, På grund af åtskilliga afgifne yttranden af hufvudsakligen det innehåll: att Stats-Utskoltet, sorn för denna frågas bedömande haft tillräcklig ledning af General-Adjutantens för arméen utredningar, bordt upplysa Rikets Ständer om de ändamål, sorn åsyftades med detta af Kongl. Maj:t äskade anslag, då man säkerligen torde hafva insett de stora fördelar, som för arméens tjenstbarhet derigenom kunnat vinnas; att Passevolans-afgiften icke ens räckte till att underhålla indeldta armeen vid dess vanliga, årliga Regements- och Rekrytmöten, och alt icke något ordinarie anslag fanns för det nu ifrågasatta behofvet, arméens sammandragning till större läger, så högst nödvändigt detta än vöre för densammas tjenstbarhet i de delar, som endast kunna inhemtas, der trup - Stats-Utskottets UtlåtandeN.-o 4^5.
Litt. B. 33 trupper af alla vapen äro förenade; att redan för 74 år tillbaka Konungen och Ständerna, enligt ett Kongl. Bref till Krigs-Collegium af den 12 November 1766, ”funnit större läger nödvändiga för armeens öfning,” säkerligen med. ledning af den erfarenhet, man hemtat uti det då nyligen slutade Pommerska kriget, och att behofvet under, närvarande förhållanden vore större i samma mon, sorn vapenöfningar i freds-tid med mera sorgfällighet än fordom bedrifvas inom andra Europeiska armeer, samt slutligen, att hushållningen med anslag för armeens vapenöfningar vore en verklig misshushållning, ty i fall af krig och ett olyckligt krig (som lätt kunde bli händelsen med oöfvade trupper) skulle icke allenast penningar och penninge-värden, utan äfven tappres blod och vapenära komma att förspillas.
Inom Borgare-Ståndet hafva åtskillige ledamöter yrkat bifall till Kongl. Maj:ts Nådiga ProDOsition, men andre åter förklarat sig instämma i de af Utskottet följde åsigter.
Utskottet anser sig, under åberopande af sitt i denna punkt förut afgifila utlåtande, böra detsamma vidblifva.
Litt. B. Utlåtandej i anledning af erhållne dterremisser af Utlåtandet N:o 354> Litt. B. (U. A.) Till besvarande af de anmärkningar, som vid af samtlige Riks-Stånden beslutad återremiss af Stats-Utskottets Utlåtande N:o 354, Litt.
B, i anledning af ifrågaslällde extra Stats-anslag för försvarsverket till sjöss, under discussionerne förekommit, får Utskottet i nedanstående ordning ånyo sig yttra öfver de serskilde punkterne i samma Utlåtande: l:o angående anslag till fullbordande af ett under byggnad varande bestyckadt Ångfartyg om 200 hästars kraft, och 2:o till anskaffande af ett bestyckadt Ångfartyg om 300 hästars kraft.
Dessa båda punkter, som af Utskottet i ett sammanhang behandlats, hafva af Bonde-Ståndet blifvit bifallne och af de öfrige Irenne Riks-Stånden återreBih. till R.
Prot. i84° oc^ *$41' 4- Sami. 1 Afd. 3 Band. i Haft. 5 34 Stals-UIskottets Utlåtande, N.o ^,35.
Ii. imiterade.
Härvid har hufvudsakligen blifvit anmärkt: att Utskottet, som erkänt den stora obestridliga oell af senare tiders erfarenhet allt tuera bekräftade nyttan af bevarade ångfartygs användande för sjöförsvaret, origtigt förfarit, då det anvisat kosLnaderne för desammas anskaffande på tillgångar, som voro högst ovissa, enär man icke ens kunde antaga, att de grunder för sjöförsvarets förvaltning, hvarpå Utskottet byggt sin förmodan om dessa tillgångars uppkomst, skulle af Kongl. Maj:t kunna gillas och antagas, och att
Utskottet således bordt söka förskaffa sig upplysning, om burn många linieskepp och fregatter Kongl. Maj:t kunde anse böra bibehållas såsom oundgänglige för landets försvar; att, efter den af Utskottet föreslagne fördelning af flottans materiel-anslag 582,999 R:dr 28 sk., skulle till Stockholms och Götheborgs stationer komma att användas . . 185,000: — och således för Carlskrona återslå .......... 397,997: 28, hvaraf komuie att afgå, enligt Ri&ets Ständers beslut vid föregående Riksdag, till extra och expectance-löner . 27,156:32. och bestämda utgifter för timmermäns, handtverks m. fl, underhåll, beklädnad etc, ..... 280,000: — tillsammans 307,156:32. då endast omkring 90,000 R:dr skulle komma alt återstå för arbetsplan och förrådens förstärkande, å hvilken summa anvisning, derjemte blifvit lemnad till exercisen med flottans bemanning; och alt följaktligen ytterligare afdrag derå ej kunde göras, utan att bereda delta flottans dyrbara etablisseHients totala undergång; att det för linieskeppen disponerade anslag dessutom de senare åren varit så ringa, nemligen endast omkring 13,000 R:dr elier om dertill lades hvad af underhålls-anslaget utgått, jemte obetydligt af ekvirke, hampa och dagsverken, circa 12,000 R:dr, tillsammans 25,000 R.dr årligen, att de af Utskottet ifrågasatte utgifter omöjligt kunde dermed bestridas.
Då Utskottet i dess förut afgifne Utlåtande icke bestridt nyttan och lämpligheten af bevärade ångfartyg för sjöförsvarets ändamålsenliga ordnande, utan tvertom ansett, att byggnad af sådane fartyg borde kunna tillvägabringas i den mon, tillgångar kunde beredas genom en förändrad organisation af sjöförsvaret, så att linieskeppen kommo att medtaga en mindre del än hittills af det för flottans underhåll anvisade anslag, har Utskottet, hvilket det icke tillkommer att ingå i någon utredning, huru den föreslagne nva organisationen lämpligast bör verkställas, endast ansett sig böra åberopa, hvad i dessa punkter förut blifvit a n förd t. Stats-Ulskotlets Utlåtande N.o 435.
Litt. B. 35 3:o
Angående anslag till upphandling af 72-pundige bombkanoner med projectiler för linieskeppen och de större fregatterne samt till kanonslupars armering med bombkanoner.
Bonde-Ståndet bar äfven bifallit Utskottets Utlåtande i denna punkt, som deremot af de öfrige 3:ne Riks-Stånden återremitterats; och har dervid hufvudsakligen blifvit yttradt: att, då Utskottet ej kunde antagas hafva afsett att, genom nedsättning uti anslaget för den stora flottan, alldeles omintetgöra densamma, syntes likväl de linieskepp, som komma att bibehållas, böra blifva ändamålsenligt armerade; att de bombkanoner, som placerades på dessa skepp, äfven om sjelfva skeppen skulle utdömas, i alla fall funnos qvar och kunde användas för skärgårdsflottan, helst det af Kongl. Maj:t äskade belopp 63,333 R:dr 16 sk. icke vore tillräckligt till fregatterneg och skärgårdsflottans completta armerande, och anslag derjemte erfordrades till armering af ångfartyg, äfven om dessas byggnad skulle kunna åstadkommas genom anlitande af 4:de Hufvud-Titelns besparingar, samt att än ytterligare en omständighet talade för bifall till den Nådiga Propositionen, nemligen att den summa af 98,000 R:dr, som Förvaltningen af Sjö-ärendena anmält erfordras för 24 bombkanoner till linieskepp, 28 till fregatter och 12 till kanonslupar, af Kongl. Maj:t blifvit nedsatt till 63,333 R:dr 16 sk., motsvarande kostnaden för 41 ä 42 sådane piecer, hvarigenom redan de facto linieskeppen ute slutits från delagtighet i denna armering.
Då Utskottet, innan frågan, om linieskepp skola fortfarande ingå i beräkning för sjöförsvaret, blifvit afgjord, icke ansett något serskildt anslag i och för dylika skepp böra beviljas, samt vid beräkningen af det antal bombkanoner, som serskildt för linieskeppen och serskildt för fregatter och kanonslupar ansetts böra anskaffas, följt samma proportion, som af Kongl. Maj:t i Dess af Förvaltningens af Sjö-ärendena underdåniga framställning föranledda Nådiga Proposition blifvit antagen, har Utskottet icke af den anledningen, att Kongl. Maj:t funnit
Förvaltningens förslag uppgifva ett större behof, än Kongl. Maj:t pröfvat vara oundgängligen nödigt, ansett sig böra tillstyrka mera, än hvad för fregatters och kanonslupars armering sålunda skulle komma alt erfordras; hvadan Utskottet äfven i denna punkt vid b! ifver sitt förra yttrande» 4:o
Angående anslag för erforderliga förbättringar uti Bak- och Fyringsväsendet, medelst nybyggnader och förändringar till båtnad för sjöfarten i allmänhet.
Ifrågavarande punkt är af Bonde-Ståndet bifallen och af de öfriga RiksStånden återremitterad med anmärkningar, dels dervid: att, oagtadt detta anslag afsåg ett behof af högsta vigt icke blott för Sverige, ulan för hela mensk - 36 Ståts-Utskottets Utlåtande j N.o 435.
Litt, B, ligheten, enär kändt vore, att många olyckor ske vid våra kuster, i saknad af tillräckliga fyrings-anstalter, Utskottet föreslagit nedsättning uti den af Kongl.
Maj:t äskade summa, hvars beviljande vore så mycket angelägnare, som i annat fall hufvudändamålet dermed, eller nya fyrars anläggning, svårligen kunde uppnås, utan åtgärderne troligen skulle komma alt inskränkas endast till de tillika föreslagne förändringarne vid redan befintlige fyrar och håkar, hvarjemte erinran blifvit gjord, att, så framt Rikets Ständer biföiio Stats-Utskottets förslag, i afseende på dispositionen af Handels- och Sjöfartsfonden, intet bidrag deraf vore att för framtiden påräkna till detta föremål, dels dervid, att Utskottet icke till pröfning upptagit den del af Herr Brincks motion, som afser förbättringar uti de i skärgårdarne utsatta prickar och andra sjömärken, och dels deröfver, att Utskottet, bland de nya fyrar, sora blifvit motionerade, icke omnämnt en, som vid remitterandet af en motion från Borgare-Ståndet i förevarande ämne af en annan Ståndets ledamot uppgifvits vara högst behöflig vid Bohuslänska kusten emellan Marstrand och Norrige; och hafva dessutom serskilde ledamöter af sistnämnde Riks-Stånd erinrat, att utgifterne för fyrar och håkar syntes böra lämpligast bestridas af handelsoch sjöfarts-fonden, samt att Kongl. M.ijrt, d erest förändring i den föreslagna arbetsplanen för fyrars anläggning och förbättring skulle vara af behofvet påkallad, rätteligen syntes böra kunna till nya ännu ej beslutade fyrar använda de för handen varande medel, i stället att, på sätt Utskottet hemställt, först derom göra framställning till Rikets Ständer.
Vid öfvervägande af hvad sålunda inom Riks-Stånden blifvit anförd t ; och då icke allenast Förvaltningens af Sjö-Ärendena i detta afseende afgifna underdåniga förslag upptager en vida högre summa för dels nya fyrars anläggning, dels förbättring uti lysnings-anstalterna vid de redan befintliga, än sorn af Kongl. Majit blifvit äskadt, utan äfven behofvet af flere, än de i berörde förslag tillstyrkte nya fyrars anläggning blifvit anmäldt ej mindre af Herrar Brinck och Norin samt Matts Pehrsson från Stockholms
Län uti deras i det förra Utlåtandet omförmälde motioner, än ock af Herr Hegardt /som, i anledning af Herr Brincks berörde motion, äskat, alt en fyr-inrättning måtte föranstaltas vid Bohuslänska kusten, har Utskottet icke trott sig böra, genom föreslående af ett allt förringa anslag till dessa vigtiga föremål, hvilka i alla civiliserade länder omfattas med synnerlig sorgfällighet och vård, fördröja verkställighet af de förbättringar, som i afseende derå inom Sverige af behofvet påkallas; och då Utskottet medgifver, att för den händelse, de undersökningar, som, i anledning af de i ofvannämnde motioner väckte förslag, komma att ega rum, skulle föranleda någon förändring uti den nu af Förvaltningen af Sjö-Ärendena Stats-Utskottets Utlåtande, N.o 435.
B. 37 föreslagna arbetsplan, intet hinder bör möta, utan snarare för ändamålets befrämjande må anses lämpligast, att Kongl.
Maj:t i Nåder deröfver beslutar efter sig företeende omständigheter, får Utskottet, med frånträdande af sitt förra yttrande, tillstyrka, att Rikets Ständer måtte, till förbättringar i båk- och fyrings-väsendet, bevilja ett extra stats-anslag af 160,000
R:dr, att under loppet af fyra år utgå med 40,000 R:dr årligen, med underdånig anhållan derjemte, att arbetet måtte utföras i den mon, medlen sålunda blifva att tillgå, och att Kongl. Majit täcktes låta anbefalla vederbörande att sig yttra, huruvida utöfver de i Förvaltningens af Sjö-Ärendena förslag uppgifna, af behofvet påkallade, nya fyr-inrättningar vid Morups Tånge, Ölands norra udde, södra udden af Gottland samt Falsterbo, fyrbåkar på Gottska sandön, Sandhammars udde, skäret Understen, klippan Bonden samt på Bohuslänska kusten emellan Marstrand och Norrige kunna anses nyttiga och erforderliga, äfvensom den med anläggningen af desamma förknippade kostnad, samt i
Nåder anbefalla de förändringar uti nu föreslagne arbetsplan, hvilka möjligen knnna anses böra ega rum, i följd af de undersökningar, som, med föranledande af berörde underdåniga anhållan, torde komma alt företagas.
Beträffande Herr Brincks förslag derom, att de prickar, som finnas i våra skärgårdar, måtte, för att göras mera synbara, förses med flaggor, tunnor eller kors; så enär kostnaden för dessa sjömärkens underhållande bestrides af de till Kongl. Majits disposition ställde lots- och fyrings-medlen, hvilka, serdeles med afseende å den förhöjning i anslaget, som af Rikets Ständer vid innevarande Riksdag blifvit beslutad, torde böra lemna tillgång till alla i sådant afseende eiforderliga förbättringars bekostande, anser Utskottet sig endast böra hemställa, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes låta anbefalla vederbörande att å de ställen, der behofvet kan finnas påkalla att nu befintliga prickar eller sjömärken göras mera synbara, vidtaga erforderliga åtgärder. 5:o
Denna punkt af Utlåtandet har, i likhet med den föregående, af BondeStåndet bifallits, och af de öfriga Riks-Stånden återremitterats.
Emot Utskottets förslag har härvid blifvit anfördt: att de i Carlskrona anlagde dockors förtjenster blifvit annorlunda än nu bedömde i äldre tider, hvilket visade sig deraf, att Rikets Ständer under 1756, 1765, 1766, 1769 och 1772 38 Stals-Utskotlets Utlåtande, N.-o 435.
Litt. B. års Riksdagar gjort stora uppoffringar för fullbordandet af detta ”af alla nationer beundrade samt till Sveriges heder och förmon ländande arbete, hvaraf Riket kunde vänta sig en lika säker som stor vinst;” att hvad Utskottet yttrat om conserverande af träd under valten, hade sin riktighet, i afseende på trädstycken, som från alla sidor omslutas af vattnet, meli så vore icke förhållandet med ett skepp, hvilket är en stor af tusentals trädstyckeu sammansatt byggnad, som endast vänder en del af den yttre sidan åt vattnet, men har den Ömtåligaste, eller valtentin ien, blottställd för luftens och vattnets vexlande inverkan, ömsom våt, ömsom torr, alltsom fartyget ligger iner eller mindre djupt;, eller vattnet under blåst stänker upp utåt dess sidor, utom det att isen om vintern drager vatien-nåten tomma och disponerar till röta, under det att fartygets inre delar val befinna sig under vattnets yta, men icke äro uppfyllda med vatten, utan med förskämd luft, synnerligast mellan spanten; att erfarenheten ytterligare vederläde Utskottets yttrande, i afseende på dockornas mindre användbarhet för fartyg, som redan varit i sjön, enär det vore ett factum, att skepp, som efter 1790 års krig insattes i dockorna, stodo der under en mängd af år och ultogos derefter lika goda, som de der insattes, hvilket säkerligen ej skulle varit förhållandet, om de under tiden legat i sjön; att ett skepp, som ligger länge i sjön, förlorar i snällsegling; att man lättare i dockan kan undersöka dess tillstånd och verkställa O O 7 ... nödiga reparationer; att consumtionen af virke är tredubbelt större för en flotta i sjön, än en i dockor, och att, med tillämpning häraf, en årlig besparing i underbålls-kostnaden af circa 7,000 R:dr beräknas för hvarje större örlogsskepp, som kan förvaras i docka; alt dockorna kunna användas icke blott till linieskepps, utan äfven lill fregatters och skärgårdsfartygs conserverande, samt att, sedan befästningarne vid Kungsholmen hunnit fullbordas, nå«on tjenligare sysselsättning, än dockbyggnaden, ej kan uppsökas för de i Carlskrona förvarade 400 arbetsfångar; på grund hvaraf allt blifvit yrkadt, att Utskottet måtte tillstyrka det af Kongl.
Majit äskade anslag; och har derjemte af ledamöter inom Borgare-Ståndet blifvit ifrågasatt, alt Utskottet måtte från Sjöförsvars-Departementet förskaffa sig en närmare utredning, i afseende på detta arbets-företag, och derom meddela Rikets Ständer kännedom.
Då Kongl. Maj;ts Nådiga Proposition, som af Utskottet i dess förut afgifna Utlåtande blifvit åberopad, och hvilken, enligt hvad äfven deruti uppgifvits, igenfinnes under N:o 19 i Första Samlingen af Bihang till Riks-Ståndens Protocoll, fullständigt upptager så väl den för dockbyggnadens fullbordande erforderliga kostnad, som ock de omständigheter, hvilka dermed hafva gemenskap, och de fördelar, som ansetts vara att derigenom vinna, i af - Siats-Utskottets Utlåtande, N.o 4.35.
TI. seende a örlogsskepps conservation för framtiden, får Utskottet, i anledning af det inom Borgare-Ståndet framställde yrkandet om en närmare utredning angående detta arbels-företag, jemte hänvisning till innehållet af Högstberörde Proposition, endast upplysa, alt kostnaden blifvit beräknad för fullbordande af tvänne conservations-dockor tili . . . . 313,091:21.-- och för anläggning af tvänne bassiner till skepps förvarande 399,090: 2. 2. tillsammans 712,181:23.2. men att Kongl.
Maj:t, för den händelse, arbetet kornme att utföras af allmänna arbetskarlarne i Carlskrona, ansett denna kostnad kunna minskas, så att arbetet med ett årligt anslag af 33,333 R:dr 16 sk. förmodades kunna fullbordas på 16 år.
Med afseende å de anmärkningar, som inom trenne Riks-Stånd förekommit emot Utskottets afstyrkaade af det ifrågasatte anslaget, och då Utskottet dels icke vill bestrida, att ju fördel, i afseende på Flottans conservation, må vara alt för Staten förvänta, genom dessa dockbyggnaders fullbordande, hvilka blifva gagneliga, äfven om vidare anskaffning af linieskepp skulle upphöra, dels icke tror, att någon lämpligare sysselsättning, än genom detta arbete, kan beredas för arbels-fångarne i Carlskrona sedan befästningarne vid nämnde stads inlopp hunnit fullbordas, får Utskottet, med frånträdande af sitt förra yttrande, tillstyrka, alt för dockebyggnaden i Carlskrona må anvisas ett extra stats-anslag af 133,333 R:dr 16sk„ att med 33,333 R:dr 16 sk. årligen utgå under loppet af fyra år.
6:o angående anslag till fullbordande af vattenledningen i Carlskrona.
Vid Utskottets yttrande i denna punkt, hvilken af Bonde-Ståndet bifallits, men af de öfrige trenne Riks-Stånden återremitterats, har blifvit erin radt: att för fullbordandet af ifrågavarande företag erfordrades icke blott de till maleria lier afsedde 23,401 R:dr 40 sk. 10 r:st, utan äfven till dagsverken, traclamentén, instrumentalier, m. m., 36,231 Rrdr 25 sk, 6 r:st., och för oförutsedda utgifter 15,835 Rrdr 37 sk. 2 r:st., eller tillsammans 52,067 Rrdr 14 sk. 8 r:st., hvilka af Kongl. Majrt ansetts kunna betäckas af 4sle HufvudTitelus besparingar, men hvartill numera ingen utsigt fanns,sedan fördelning af Titelns anslag skett emellan Flottans serskilda stationer och det, sorn blifvit öfver för Carlskrona, icke räckte till för stationens angelägnaste behof,, än mindre lemnade öfverskott tili andra företags bekostande; att det af Utskottet föreslagne vilkor för anslagets utgående gjorde arbetet alldeles outförbar t, då man kunde vara förvissad, att ingen ville åtaga sigott arbete, utan att sjelf få ombesörja dagsverken och instrumentalier, och nödsakad alt, ii 4d Stats-Utskotlets Utlåtande, N.o 435.
B. afseende på tiden för utförandet, rätta sig efter hvad Flottans knappa tillgångar kunde medgifva, hvarföre förslag blifvit vackt, att det enda vilkor, som vid anslagets lyftning kunde fästas, vore, att Kongl. Maj:t borde dessförinnan halva gjort
Sig lörvissad om detsammas tillräcklighet; alt dessutom den omständigheten, huruvida vattenledningen vore möjlig att anlägga och vidinagthålla, icke vore tillfyllest utredd; att Carlskrona stads invånare väl för längre tid tillbaka, då fråga varit alt leda vatten till staden från Wedeby källor, förklarat sig benägne alt till vattenledningens framtida underhåll bidraga med en summa af 1,500 R:dr årligen, men, sedan den första planen ändrats så vida, att vattnet koinme alt tagas från Lyckeby å, vägrat att ett sådant åtagande fullgöra, såsom grundadt på förutsättningen att erhålla drickseller källvatten, men icke åvatten; och att nämnde stad, såsom redan belastad med dryga communal-afgifter och en tung fattigvård för Flottans corpser samt tillskyndad stor förlust i sin handels-rörelse genom anläggningen af Götha Canal, icke eller syntes höra skäligen få vidkännas ett så stort bidrag för vattenledningen, hvarjemte slutligen blifvit yrkadt, att Stats-Utskottet måtte närmare utreda, efter hvilka grunder den uppgifna summan 23,401 R:dr 40 sk. 10 r:st ansetts vara för behofvet tillräcklig, samt förskaffa sig upplysning, om hvad nuvarande Chefen för Sjöförsvars-Departementet för detta arbetes utförande anser vara erforderligt.
Då af berörde inom de serskilda Riks-Stånden förekomne yttranden, hvaraf flere afgifvits af personer, hos hvilka fullständig kännedom om de nu ifrågavarande förhållanden måste al Utskottet antagas, inhemtas, ej mindre, att, efter den fördelning af flottans anslag emellan dess olika stationer, som af Rikets Ständer beslutats, Carlskrona stations tillgångar icke medgifva att bestrida de kostnader, som, enligt hvad Kongl. Maj:ts i detta ämne aflåtne Nådiga Proposition utvisar, erfordras, och sorn af nämnde stations materielanslag påräknats i och för vattenledningens fullbordande utöfver de 23,400 R:dr, om hvilkas beviljande Kong], Maj:t gjort Nådig framställning till Rikets Ständer, samt att entrepreneur för arbetets utförande på sådana vilkor, som, enligt Utskottets förslag, kunde erbjudas, omöjligen vore att erhålla, än ock att
Carlskrona stads invånare icke vidare äro hågade att, enligt sitt förut gjorda erbjudande, med ett visst belopp årligen bidraga till vattenledningens framtida underhåll, utom det att invändning blifvit gjord emot företagets verkställbarhet och möjligheten att vattenledningen vidmagthålla, anser Utskottet denna fråga hafva kommit i ett så outredt skick, att anslag till arbetets utförande icke synes lämpligen kunna för närvarande anvisas; och då angeläget - Siats-Utskottets Utlåtandej N.o 435.