Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
"derdånigt Förslag' till Kongl. Majsts Nådiga ['Skrifvelse tiil Riksens Ständers Stats-Utskott, i "anledning af Hans Majits Högstsalige Herr Fanders Nådiga Proposition af den 23 Hecerr.her U1817, hvilket, sådant det vid detta Protocoll "finnes bilagdt, af Kongl. Majit i Nåder gilla* 9’des| Och skulle, af undertecknad Hof-Cantäler 5’contrasignerad, Riksens Ständers Stats-Utskott »'tillställas. ’’Stats-Rådets samtlige Ledamöter uttrykte "Deras vördnadsfnlla och underdåniga tacksamhet öfver detta icke oväntade, men lika dyr.
"bara, prof af Kongl, Majtts tänkesätt’'.
In fidem rQ. af Wetterstedt’', "Kongl.
Majits Nådiga Skrifvelse till Riksens "Ständers Stats - Utskott , i anledning a£ ”Hans Majits Högsalige Herr Faders Nå* ’’diga Proposition af den 23 December "1817; Gifven Stockholms Slott den 24 "Februarji 2818. ”Kongl.
Majit härj med liflig tillfredsställelse, inhämtat ett nytt prof af Dess Högsal i.
"ge Herr Faders ömhet och omvårdnad för 'Dess Person och förmoner, uti den Nådiga "Proposition, Hans Majit under den 23 sistlid-- ”né December, till Riksens Ständers Stats-Ut"jkott aflåtit om bestämmande af 600,000 Francs J'i Metalliskt mynt, af den årliga ersättnings-; "summa af 200,000 Ridr Banko, som, vid 1815 Stats-Utskotlets Bétänkandin'.
423 ”års Riksdag, blifvit Kongl. Majit och Dess
Ef» ”tertiädare på Svenska Thronell, tillslagen. 51 Dä likväl Kongl. Majit, af de flere oum”gSnglige utgifter, sorn kräfva Nationens bidrag, ”likaså litet vid detta , sorn vid hvarje annat ”tillfälle, dä en enskild uppoffring å Dess sida, ”kan bereda Fäderneslandet någon förmon, ett ”ögonblick tvekar, att gifva ett sådant efterdö”rne af sjelfförsakelse, har Haris Majit hänne» ”deist velat återtaga Dess Högsalige Herr Fa”ders ofvanberörde Nådiga Proposition , nied. ”hvilken således all , till äfventyrs redan af ”Riksens Ständers Stats-Uiskott vidtagen åtgärd, ”må förfalla. ”Kongl.
Majit gör Sig förvissad, att Stats”Utskottet nf detta Hans Majits Nådiga Beslut, ”endast skall hämta en förökad anledning, att, ”under en lugn pröfning af Rikets. tillgångar ”och behof, genom Sine anslag bereda Kongl. ”Majit en möjlighet, att, för framtiden, bevara ”de förra och uppfylla de sednare”. ”Kongl.
Majit förblifver etc. ”CARL JOHAN ”G. af Wetterstedt'
Då, i följd af detta sednare Kongl. Majits
Nådiga förklarande, någon åtgärd i ämnet icke är att vidtaga, har Stats-Utskottet endast skolat till Riksens Höglofl.
Ständers kännedom vörd ■' samligen anmäla hvad sålunda förekommit; Och lära Riksens Höglofl.
Ständer, med underdånig vördnad, häruti finna ett ytterligare dyrbart ber !stats--Utskotlets Betiinhanden. vis af Kongl, Maj:ts Nådiga tänkesätt och ömhet för Nationen.
Stock kolm elen 4 Martil 18 t 8- N:r io5.
Utlåtande öfver gjorde motioner, angående medels beviljande åt Herr BergsRådet m. m.
Friherre Hermelin.
Hos Högvördige Prest-Ståndet har Herr Prosten Elfsberg, äfvensom hos Vällofl.
BorgareStåndet Herr Borgmästaren Örnberg, vackt motion derom, att Herr Bergs-Rådet och Riddaren af Kongl. Noidstjerne-Orden Friherre S. G, Hermelin, som med uppoffring af tid och förmögenhet gagnat Fäderneslandet saint utgifvit årskilsige Statistiske beskrifningar och andre arbeten, matte hugnäs med Riksens Ständers uppmärksamhet och dels till understöd i sin belägenhet dels ock för att sättas i tillfälle, att efter Konungens Nådiga uppdrag fortsätta utgifvandet af ornförmäldte arbeten, erhålla något understöd af allmänna medel; hvarvid Herr Borgmästaren Örnberg, i afseende på beloppet deraf, föreslagit, att då Friherre Hermelin, såsom öfver 70 är gammal hade tagit afsked från Bergs-Råds-Embetet förr än Ijönförbättringen vid 1S 1 5 års
Riksdag beviljades oell sålunda endast åtnjuter sin förut innehafde oförhöjde lön, honom matte tilläggas en Summa, svarande emot fyllnaden i nu utgående Bergs Råds-lön.
Efter häraf erhållne Remisser har Stats-Utskottet till närmare upplysning 0111 det uppdrag Kongl.
Maj;t i Nåder lernnat Herr Bergs-Rådet Stats-Zfisftottets Beiänkantlen. 425 Friherre Hermelin, ait utgifva ofvanberörde beskrifningar m. rn., härom begärt oell erhållit underrättelse frän Herr Hof-Cantisleren, sorn tillkänna : ifvit , att sedan Kongl, Majtt under den 20 Januari 17g7, och den 6 Juni 1811, i nätler tillagt betnälte Herr Bergs-Råd Privilegium att utgifva ett Verk, kalladt Forsok till beskrifning ofver Sverige i anseende till
Dess geografiska belägenhet och Mineral-historia samt till Folkmängd och Näri ngar, med Tabel ler, Ritningar och Chartor, har hart åren 1804 och 1810 till trycket befordrat Forsöle till Mineral-Historia öfver Rappmarken och Vesterbotten samt Tabeller öfver Folkmängd och Näringar i detta Landskap* Det Charta-Verk, sorn han med så mycken enskild uppoffring och tiil så stor nytta för Fäderneslandet, först ensam och sedan i förening med den så kallade geografiske inrättningen, utgifvit, vore nu så vida fullbordad!, att endast Chartan öfver Calmare Län och Oland återstår, och hvilken snart skall utbekomma; —_
Och har Herr Hof-Canzleren derjemte yttrar, att de stora förtjenster Herr Bergs-Rådet Friherre
Hermelin redan ådagalagt i beredande af en länge saknad , samt, dess ifriga bemödanden oaktadt, ännu oftillständig kännedom om Rikets Geografiske och Stalistiske belägenhet, syntes påkalla Nationens understöd och lemna en säker borgen på den dermed förbundna allmänna nytta.
Stats Utskottet har icke eller tvekat i det beslut, att hos Riksens Högloft.
Ständer tillstyrka, det Herr Bergs-Rådet Friherre
Hermelin uti desse hänseenden må bevilja någon summa af Statens medel, alt årligen uppbäras.
De grun - 426 Stats-Z7ts\ottits
Bet ani anden. dadé skäl, sorn Ufskoftet tror sig härtill äga, torde icke behöfva vidlöftigt anföras, då Riksens Hög lo fl.
Ständer icke sakna kännedom af hvad Friherre Hermelin, under en lang följd af ar, »ned utmärkte kunskaper, såsom Embetsman och Vettenskaps Idkare, uträttat, och hvad lian som medborgare patriotiskt uppoffrat på allmänt gagnande föremål.
Herr Bergs-Rådets af trycket ut— gifne Statistiska Ee«kriliiingar , äfvensom hatts geografiske med flere arbeten, vittna tillräckligt om hans sanna nit, att sprida kunskap och upplysning i desse angelägne delar; och för öfrigt saknas icke tillförlitlige underrättelser, huruledes Friherre Hermelin, med ospard kostnad och moda, företagit anläggningar af Berg-verk och odlingar i de Norrländske otterne, sorn ländt till förkofran af desse näringar och medfört vigtiga upptäckter af okände Malm-tillgångar för Bergshandteringen.
Och då Friherre Hermelin vid utförandet af desse företag, som tilläfventyrs öfverstigit den enskifta förmågan, mindre beräknat egen båtnad och vinst än allmänt bästa, ådragit sig betydlige förluster af sin förmögenhet, så att han, utan bidrag af Staten, ej skulle Jeunna fortsätta utgifvandc-t af sine arbeten, så förena sig, i fråga om det för honom föreslagne understöd, de serskildte skäl och omständigheter af icke blott Nationens sannskyldiga åliggande, att helfina hans förtjenst, utan ock det hopp. sorn derigenom kan vinnas, att Herr Eergs-R lidet vidare må kunna vara verksam på den nyttiga bana han sig föresatt, och hvartill han, oaktadt gin ålder, af varmt nit finnes lifvad.
Men när Stats-Utskottet på desse skäl får föreslå, det Herr Stats-Uishottets Betänkanden'. 427 Bergs-Badet Friherre
Hermelin matte beviljas något ärligt belopp af allmänne medel, har Utskottet likväl funnit sig icke kunna tillstyrka, att, såsom Herr Borgmästaren Örnberg föreslagit, Friherre Hermelin, som tagit afsked från Bergs-Rå— Embetet med Bönens bibehållande, må tilläggas den förhöjning derå, som sedermera vid 1815 års Riksdag anslogs, hvilket skulle strida mot principen för Böners åtnjutande i allmänhet, utan hemställer Stats-Utskottet vördsamligen, om icke Riksens Huglofl.
Ständer finna lämpligt, att såsom bevis af Nationens erkansamhet for hans möda och uppoffringar, samt för att bereda honom tillfälle att fortfara med utgifvandet af sine Arbeten, tilldela Herr Friherren och BergsEådet för sin lifstid en årlig Summa af Ett Tusende Riksdaler Banko på Indragnings-Staten , att qvartaliter uppbaras- Stockholm den 4 Martti 1818.
N:r 106, Riksens Högloft.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande, i anledning a f Kongl. Majits Nådiga Proposition, om medels anslående till kostnaderne vid en förbättrad fängforsling och bevakning.
Under den 13:de nastlidne Januari har Kongl. Majit i Nåder behagat till Riksens Ständer^ Statsutskott aflåta följande: -”Utdrag af Protokollet öfver Kammar Åren - 428 Stuts-Utskottets Betänkanden. ”der, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stas”Rådet på Stockholms Slott den j 3 Januarii 1818. ”Deras Kongl, Högheter Kron-Prinsen och ”Hertigen af Södermanland bevistade öfverlägg”nigarne Närvarande: ’”Hans Excellence Justitias-Stats-Ministern Herr Grefve Gyllenborg. ”Hans Excellence Stals-Ministern för Utrikes ärenderne Herr Grefve von Engeström. ”Deras Excelencer Stats - Råden : Herr Grefve Rosenblad. ”Herr Friherre Fleming.
"H err Friherre Lagerbring. ”Hof-Canzleren Herr Friherre af Wetterstedt. ”Stats-Råden Herr Friherre Cederström. ”Herr Friherre Skjöldebrand. ”Grefve Mörner ”Tillförordnade Stats - Secreteraren , Friherre Ehrenborgh. ”Sedan Kongl. Maj.t i Nåder beslutit att en ”Proposition till Riksens Ständers Stats-Utskott ”skulle afgå, angående medel till bestridande af ’’en förändrad fångforsling; så uppläste Tillförord”nade Stats - Secreteraren Friherre Ehrenborgh ”med Nådigt tillstånd underdånigt förslag till en ”sådan Nådig Proposition; Hvilket Förslag Kongl. ”Maj:t täcktes i Nåder gilla, jämte befallning att Pro. ”position utan afvagtanaf Protokolls-j- otering skulle ”till Riksens Ständers Stats-Utskott ixpedieras.” Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Riksens Ständers Stats-Utskott, angående medel tili besridande af en förändrad Fångforsling ; Gifven Stockholms Slott den 13 Januari 1818.
Slats-ZZiskotUls Belänhanden. 42g ”Sedan Riksens Ständer vid 2810 års Riksdag till Kong!.
Maj:t i Underdånighet öfverlem”nade, att i afseende på Fångvården i allmänhet ”vidtaga en sadan författning , att inom hvarje ”Härad visse fångförare blefvo anslagne, af Häradet aflönade och med ansvar enligt Lag; och ”Kongl.
Maj:t deröfver hört ej mindre Dess Befallningshafvande än Häradsboerne inför Häradsvallen inom hvarje Härad; men Kongl, Maj:t ”af de dervid förde Protokoll erfarit, att Härads”boerne i allmänhet icke varit benägne att uti ”den föreslagne anstalten ingå; i hvilket sakens ”skick Kongl. Maj:t också icke funnit skäl att ”åt densamma lemna Dess Nådiga bifall; så haf”va vid 1815 års Riksdag Biksens Ständer ytterligare till Kongl. Maj:t hemstält åtskillige Stad”ganderi i afseende på regleringen af fångars ”forsslande, samt säkrare vård och bevakning un”der forslandet, och har Kongl. Maj:t häröfver ”inhämtat Dess och Rikets Kammar-Collegii och ”tillförordnade Stats-berednings underdåniga Utlåtande sedan Samtelige Dess Befallningshafvande haff tillfälle att underdånige yttranden i ömhet afgifva:
Vid öfvervägande af hvad vederbö» ‘'rande anfört i afseende på Riksens Ständers så”lunda yttrade önskan och i betragtande ej allenast af de svårigheter och besvär, som nu åtfölja fångföringen och i synnerhet tynga Bifets Allmoge, utan ock af nödvändigheten att ”vidtaga säkra mått och steg till förekommande ”af de täta rymningar, som under nuvarande ”fångförningssätt, till våda för allmänna säkerheten inträffa, hälst då ofta en till antalet ändå fnog ringa Kronobetjening,, genom andre ange - 4 30 Siats-Utskottets Beiänliandeti. ”lagné göromål är hindrad att fangarne åtfölja, ”har Kongl. Majit ansett det tilifva nödigt oell ”nytiigt, att i allmänhet stadga:’ ”1:0
Att den visse hemman i Riket ålagdg ”fångskjutsnings .skylldighet skall, der loeala o nu ”ständigheter ej göra det omöjligt, alldeles upphö» ”ra och desse hemman 1 stället inga uti massan ”af skjutsskyldige hemman att, efter tour, göra ”hvad slike hemman i allmänhet tillkomma, ”2:0
Att all fangföring hädanefter bestrides ”genom Gästgifvare skjuts ej allenast dä de storde Landsvägarne begagnas, utan också å andre ”vägar der det sig göra låter, ”3:0
Att då fångar skola föras antingen till ”fästningar, eller ifrån det ena Länet till det ”andra, visse dagar i veckan bestämmas då så”dane transporter skola ifrån Besidencerne afgå ”och fortsättas, då flere kunna på en gång och ‘‘under gemensam bevakning afsändas. “*iio
Att de skjutsande hädanefter befrias ”från allt ansvar för vården af fångar och i intet “annat fall kunna för fångars rymning till straff “fällas, än om de densamma befordrat, och sålun, “da emot allmän Lag, sig förbrutit. 5.0
Att fångvården och ansvaret lör bevakningen i stället kommer att tillhöra serskildte ”personer, som, af Konungens Befallningshafvande t hvarje^
Län tillsatte under namn af “Gevaldiger, af Staten lönade , böra beväpnade “åtfölja fångtransporterna, utom i de fall, då i“notn hvarje Län fångar måste föras till ransakning, till Krono-häktet eller till straffs under“gående , och Gevaldigern, af annan fangföring “hindrad, icke kan åtfölja desse 5 i hvilka fall, Siats-Utskottets Betärikanden,\
431 ‘'äfvensom dä någon missgerningsman gripes t-’ “nom Länet eller lös person ertappas, Länsman, “fjerdingsman, eller annan af Kongl. Majit Ile“fallningshafvande utsedd behörig person, bör åtfölja sadane transporter till närmaste fångförirrgs“station emot tillgodo njutande af serskildt tråk* “tamente af Trettiotvå skillingar Banko för hvar. “je dag, sorn åtgår till Transporten och återresan, “Då endast härigenom ändamålet, en säker “och skyndsam fångföring, kan vinnas samt jern“val härmed förenäs en billig jämkning i skyldigheter hemmanen emellan, samt en laglig rättvisa, att allmogen icke må belastas med skyll“digheten att hysa och bevaka missdådare hvil“Ica genom denna anstallt alltid skulle komma att “forvaras uti dertill anbragte behörige fängelse“rum, gör Kongl. Maj.-t
Sig förvissad, att Bik“sens
Ständer äfven skola anflå medel till bestridande af de kostnader, sorn desse af Riksens “Ständer sjelfve yrkade och af Kongl.
Majit nu “medgifne anstalter ourogängehgen i vgakställig“lieten erfordra, “Att erhålla säkre och pålitlige personer till “Gevaldiger, anser Kongl. Majit högst nödigt , “och för att vinna sådant , finner Kongl. Majit “den af Dess tillförordnade Stats-Beredning för “en hvar sådan Gevaldiger föreslagne årliga lön “af Tjugufem (t 5) tunnor Säd, hälften Piag “och hälften Korn , att efter Riks-Markegångä “pris till dem qvartaliter utbetalas, iske vara “högre, än som oumgängeligen fordras för att “svara emot det ansvar en sådan person sig “iklädt; och finner Kongl. Majit att antalet af “desse Gevaldiger - karlar bör minst bestämmas Stats-UtskottetS Betänkariden. “ofver liela Riket till Sextio (60), om alltid tillgång på sådane personer skall vara att påräkna, “hvilket antal Kongl* Majit förbehåller
Sig att, “efter hvarje Läns mer eller mindre behof der“af, Länen emellan fördela. “Kongl.
Majit föreslår nu således Riksens “Ständers Stats-Utskott, att, jämte det ofvannäm“de Traktamente för Krono-Retjeningeti då de “forsla fångar inom Länen äfvensom hvad sorn “erfordras till skjuts så val dervid, som vid de “allmänna Fång-transporterne må få hädanefter ‘•utgå af allmänna anslagen lör kostnaderne till “fångskjutsens bestridande, Riksens Ständers Slats“Utskoti ville anslå och på Stat uppfora medel “till löner för de sålunda nödige ansedde Sextio “t60) Gevaldiger till fångforslingen och fängbe, lvakningen. “De till Kongl. Maj:t inkomne Handlingar “och förslag i-detta ämne, varda härhos Riksens “Ständers Stats-Utskott öfverlamnade. “Kongl.
Majit förblifver Riksens Ständers “Stats-Utskott med all Kongl. Nåd och ynnest “välbevågen.
Datum Ut Surpra.“ CARL.
Casp. JJf. Ehrenborgh.” Hvad Kongl. Majit sålunda i anledning af Riksens Ständers vid föregående Riksdagar yttrade underdåniga önskan samt efter ärendets närmare utredning och öfvervägande funnit lämpligt till vidtagande föroidna och föreslå, bär Stats-Utskottet nu skolat till Riksens Högloft.
Ständers - Stats - ZTtskottets Betänhanden.
433 »ters yttrande anmäla i afseende pä anslående af tiddiga medel för den tillökning i kostnaderne, som uppkommer vid en sådan förändring i sanet för fångens skjutsning oell bevakande.
Fångföringen är till sin natur en bland de för allmänna Ordningen i Samhället oundviklige åtgärder, hvilka med hvad Reglering sorn hälst, alltid medföra tunga och olägenhet; men Stals-Ut« sl ottet tror, att lien af Kongl. Majit i Nåder Iärnpelig funne förändring med fångforslingen skall bereda en jämnare fördelning häraf och undanrödja en klagan, som länge ägt rut» öfver den olika känning af allmänna skjutsningsbesväret som denne forsling medfört; och hvad åter angar fängbevakningen, sorn är ett helt annat åliggande, än skjutsningen, men i brist af serskildte personer härtill och då K rono-llefjeni ngen densamma ej medhunnit, merendels slädnät på allmogens ansvar; så synes den, efter Riksens Ständers vid sista Riksdag, genom skrifvelse den 27 Juli! 1815, gjorde underdåniga anhållan, nu bifallne anstalt af serskilte Gevaldigers tillsättande för fångbevakningen, vara både billig i afseende på allmogens fri tagande derifrån och äfven för allmänna säkerheten nödvändig, hälst erfarenheten visat huru ofullkomligt denna bevakning å förra sättet kunnat blifva iakttagen.
Maja hav i Nåder till befordrande af desse ändamål äskat : j:o Att det trak'amente af 32 sk. om dagen, som skulle bestås Krono.Betjente då de i visse fall inom Länen besörja bevakningen, äfvensom den dervid och för de allmänna fång-transporBihang till Rihs^St» Fröt. 1817-tStS Sami, N:r JJ, JÖ. 434 Stats-TItshottets Betänk an den'. (erne erforderlige r.kjutsningskostnaden ma hädanefter utgå af '.iimänna anslagen för kostnadetne till Fångskjutsningens bestridande, och a:o Att medel måtte anslås och på Stat uppföras till JLöner för re nödige ansedde Sextio Gevaldiger, som komma att antagas för den Ordinarie fångbevakningen.
Till fångars skjutsning och underhåll m.m.fin; nes åStat bestådd en summa 40,000 R:d.
Någon tillökning i detta anslag synes väl blifva nödig serdeles i anseende till den för Fång-Gevaldigernes fram- och återresor emellan länen blifvande nya utgift; men som Stats-Utskottet förmodar, att genom den vidtagne förändrade anstalten med fångtransporterne till Fästningarne, hvarvid flere Arrestanter på en gång komma att åtföljas, samt då afvägar till fångförings-hemmanen undvikas, besparing torde kunna påräknas i det hela på den hittills åtgångne skjutsningskostnaden; så får Utskottet föreslå, det Riksens Hoglofl.
Ständer, med bifall till Kongl* Maj:ts Nådiga Proposition att ifrågavarande^tillökte skjutsnings kostnad och dagtraktamente ma utgå af allmänna anslaget för fångars skjuts och underhåll, anslå en tillökning härå af 3,000 R:d årligen.
Hvad åter angar den till Höner för Sextio Fång-Gevaldiger erfordeliga Summa, som skulle bestämmas efter beräkning af 25 Tunnor Spannemål för hvarje Gevaldiger om året; så och ejiär desse Udner, hvilka, efter ett Förslagsvis antaget pris af Atta Riksdaler för Tunnan, bestiga till aoo R:d årligen, synas blifva lämplige och ■afpassade efter behofvet , dervid afseende bör göras derå, att fullkomligt pålitlige personer må - Stals-Utskottets Betanianden, 4 35 ga (ill desse befattningar erhallas , har Stats-Utsköfte! ansett sig bora tillstyrka, att elen för Gevaldigernes aflöning sålunda uppgående Summa af Tolf Tusende Riksdaler årligen, likaledes matte anslås och å Stat uppföras till Kongl. Maj:ts Kådiga
Disposition i och för verkställigheten af den nya och förbättrade anstalten om fångber vakningen i allmänhet.
1 sammanhang härmed får Stats-Utskottet äfven besvara Hedervärda ilonde-Ståndets Remiss den 5tte näsfledne Januari! af Riksdagsmannen Gustaf Larssons från Stockholms Län Memorial, deruti han , under förnyande af dess vid förra Riksdagen gjorde framställning om förändring uti nuvarande Fångförings- och bevakningssätt,; föreslagit, att Fangskjutr.Iegan måtte i anseende lill det äfventy rliga och ansvarsfulla besväret härmed, ökas till 12 sk milen.
Och som de ändamål Gustaf Larsson sökt,1 blifva befordrade och uppfyllde genom den i ofVanberörde måtto föreslagne och tillstyrkte förändring med Fångskjutsningen och bevakningen liar Utskottet funnit denne motion ejl fordra någon serskild åtgärd; hvilket allt vördsamligen underställes Riksens Höglofl.
Stockholm ilen 4 Mars 1818- N:r 107.
Ständers Stats - Utskotts utlåtande angående nödige medel till Drottningholms Broars i st undsätt an de.
Genom den till Stats-Utskottet öfverleinnade Nådiga Propositionen, om Stats-Verkets tillstånd och behof, af den 29 sisth November, har Kongl. Mäjtl i Nåder jemväl framställt an - '436 Stats.Utskottets Betankaiiden. gelägenbeten af nödige medels anslående till underhall af Drottningholms Broar och 'väg; och hafva handlingarne i detta ämne särskilt blifvit Utskottet meddelte.
Desse handlingar upplysa: att sedan vid den reglering om Kungsgårdarne i allmänhet, som under 1809 och 1810 arens Riksdag verkställdes, det blifvit förordnadt, att ej mindre de arrenden som inflyta för Hemman och Lägenheter under Drottningholm, jemte losen för dagsverken, än ock afgiften för öfverfarten af de derstädes varande Broar, skulle ingå till Statsverket; så har Kongl.
Maj:t , uppå Cornmiterades till Hushållningens reglerande vid Drottningholm underdåniga hemställan, under deri 26 April 1814, i Nåder förklarat , att Broarnes underhalls - kostnad icke kunde begripas under den till Slotts-byggnadernes underhållande anslagne årliga summa af 36,000 R:dr, utan att Broarne skulle af Statsverkets medel underhållas, och den af SlottsCassan härtill förskjutne kostnaden ersättas af besparingar å Riks-Statens första hufvud-titel, eller öfverskotter på Statsverkets intrader, samt behofvet derefter hos Riksens Stander anmälas i afseende på förskotternes ersättande och nödigt Stais-anslag för den framtida underhållskostnaden.
I följd häraf hafva årliga utgifterne till Broarnes vidmakthållande blifvit Slotts-Cassan genom särskild liqvid godtgjorde, samt då Broarne år 18x5 funnos tarfva en fullständigare reparation, besigtning derå skett, och kostnadsförslag i sådant afseende blifvit upprattadt, som visade ett behof 18,471 R:dr, och blef af Kongl. Stats-Utskottets Bettinhamlen. 437 Majtt under den 26 Juli 1815 en förskotts-summa af 8000 R:dr till de nödvändigaste behof» ven beviljad att utgå till Cornmiterades disposition utaf Statsverkets öfv^rskotts-medel.
Sedan Cornmiterades befattning nu mera skall upphört, har Riks-Marskalks-Embetet uti underdånig skrifvelse den 17 nasti.
November anmält behofvet af ytterligare medel till desse Broars fullkomliga istandsättning samt dervid bifogat ett sammandrag af kostnads-förslagen, enligt hvilket en summa af 18,564 R:dr 11 sk. 7 r:st. vore härtill erforderlig; och har vid öfvervägande häraf Stats Utskottet funnit , att då ifrågavarande med mycken kostnad anlagde Broar icke böra lemnäs att förfalla , nödige medel äfven maga anvisas för deras iståndsättande och underhåll.
Enär af den år 1815 föreslagne reparations, summan 18,471 R:dr, ett belopp af 8000 R:dr redan blifvit af Kongl. Majit i Nåder beviljadt, samt af de vid Riks-Marskaiks-Embetets skrifvelse fogade handlingar och uppgifter det befinnes , att efter verkställigheten utaf de nämnde år företagne förbättringar, både medel och byggnatis-ärnnen finnas öfrige att användas vid den nu ifrågavarande ytterligare reparationen; så förmodar Stats - Utskottet, att behofvet må kunna afhjelpas med anslående utaf 10,000
R:dr, som nära skulle utgöra återstoden af den år 1815 vid besigtningen utrönte kostnads-sumrnan; och. hemställer Stats - Utskottet alltså, att Riksens Högloft.
Ständer till Kongl. Majit i underdånighet öfverlemna, att icke allenast låta afskrifva förrberörde förskottsvis utbetalte 8000 Rd:r up - Stats-Ulskottets Bitänhanden. på Statsverkets öfverskotts-medel, ruan ock , af samma tillgång, disponera ytterligare 10,000 R:dr för detta ändamål, oell hvarigenom desse Broar måga blifva uti fullkomligt stånd satte.
Hvad åter angar deras årliga underhållan. de sedermera; så anser Stats-Utskottet, att härtill böra påräknas och användas
Bropenningarne eller den för éfverfarten stadgade afgift , och denne sålunda, i stället att ingå till Statsverket, inflyta till Slotts-Cassan , som deremot bör vidkännas Eroarnes underhåll.
Och som , på sätt förut varit ifrågastäldt, en tillökning å Taxan för denna afgift torde äga rum , saint