Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En Registrator — — 1000: — — 1000: — _ Tvä Kanslister å 500 r:dr — — 1000: — — 1000: — - Kammar-Kontoret:
En Kamererare 1500: 1500: __ En Kammarförvandt — — 1000: — 1000:
En Bokhållare — — 1000: — 1000:
En Kassör — — 1000: — 1000:
En Kammarskrifvare — — 500: - — 500: — — Byggnads-Kontoret:
En Kontorschef 600: 1 600:
Två Konduktörer å 200 r:dr —— — — 400: — — 400: — — Revisions-Kontoret:
En Revisor 1000: 1000:
Fyra Kammarskrifvare å 500 r:dr . . . — — 2000: 2000: _ hvarförutan tjenstemännen i detta kontor åt- njuta 25 °J0 observations-arfvode å medel, hvilka i följd af deras anmärkningar komma Kongl. Maj:t och Kronan till godo och i Styrelsens kassa verkligen inflyta.
Transport 900: — — 22,000: — — 22,900: — Kongl. Maj:ts Prop. om Statsverk. 1850.
Transport 900: - — 22,000: — — 22,900: — — Vakt-Beljetling en:
Två Vaktmästare å 250 r:dr Rose- och traktamentskostnads-ersättning för resor på inspektioner och andre embetsför- rättningar, beräknad för ordföranden efter 3:dje, för ledamot efter 5:te och för der- vid åtföljande inspektions- eller mönstrings- kominissarie efter 8:de klassen af Kgl. Re- sereglemente den 5 Juli 1827.
En Läkare, med åliggande att i ärenden rö- rande fångars helsovård biträda Styrelsen 500: 500: 400: — — — — 400: — — En Ombudsman .
En Notarie, tjenstgörande vid protokollet och 200: 200: expeditionen af revisionsärenden . . .
Uppmuntran åt e. o. tjenstemän i kansliet för 500: " “ 500: flitig tjenstgöring och biträde vid göromålen 600: — — — 600: — D:o d:o i Kammar-Kontoret En e. o. tjensteman, som biträder med upp- rättandet af statistiska delen af Styrelsens 250: 250: årsberättelser
Extra vaktbetjeningen såsom uppmuntran för 150:
“ 150: flit i tjensgöring 100: — • — 100: Straff- och Arbetsfängelset å Långholmen:
En Kommendant 200: — — 200: — En Direktör jemte 2 °/0 af fängelsets inkomst för arbeten. 1000: — 1000: ‘ En Redogörare — 666: 32 — 666: 32 Skrifvarearfvode 300: — — — — 300: — — En Predikant 600: — — — 600: — — En Orgelnist och Klockare 66: 32 — — — 66: 32 En Läkare 466: 32 — — — 466: 32 — En Arbetsföreståndare jemte 1 °/0 af fängelsets inkomst för arbeten. 333: 16 333: 16 Malmö Straff- och Arbetsfängelse: 200: — — — — 200: — — En Direktör • jemte 2 °/0 af fängelsets inkomst för arbeten. — —— ' 1000: " 1000:
Transport 4,933: 16 — 25,500: - — 30,433: 16 — 38 Kongl. Majus Prop. om Statsverk. iSöO Transport En Redogörare Skrifvarearfvode En Predikant En Klockare och Skolmästare En Läkare En Arbetsföreståndare ....... jemte 1 °/0 af fängelsets inkomst för arbeten.
Straff- ock Arbetsfängelset å Norrmalm: En Direktör jemte 2 % af fängelsets inkomst för arbeten Skrifvarearfvode ....
En Bokhållare och Redogörare Skrifvarearfvode ....
En Predikant En Klockare En Läkare En Irsta Arbetsförestånderska .
En 2:dra Dito jemte 1 °JI) af fängelsets inkomst för arbeten.
Straff- ock Arbetsfängelset i Norrköping:
En Direktör Skrifvarearfvode jemte 2 °J0 af fängelsets inkomst för arbeten.
En Bokhållare och Redogörare ....
En Predikant . . En Klockare och Orgelnist En Läkare En Arbetsförestånderska ....... jemte 1 °/0 af fängelsets arbetsinkomst.
Straff- och Arbetsfängelset i Götheborg: En Direktör och Redogörare . . , .
. jemte 2 °J0 af fängelsets arbetsinkomst.
En Predikant En Klockare En Läkare En Arbetsförestånderska jemte 1 °/0 af fängelsets arbetsinkomst.
Transport 4,933: 16 — 25,500: — 30,433: 16 — — 666: 32 — 666: 32 300: — - — — 300: — 600: — — — — 600: — 100: — — - - 100: — 466: 32 — — — 466: 32 333: 16 333: 16 —■ — 1000: 1000: _ 100: — 100: — — 666: 32 — 666: 32 100: — — — — 100: — 400: — — — — 400: 66: 32 — — — 66: 32 250: — — — — 250: — — — 300: — - 300: — 166: 32 166: 32 1000: 1000: 100: — — — — 100: — — — — 666: 32 666: 32 400: — — — 400: 66: 32 — — 66: 32 200: — 200: 266: 32 — 266: 32 — - 666: 32 — 666: 32 — 200: — — — — — 200: 20: — — — _ 20: 75: — — — — 75: 200: * — 200: 8,545: — — 37^260! 32 — 39,811: 32 — Kongl. Maj:Is Prop, om Statsverk. 1850. 39 Transport 8,545: — — 31,266: 32 — 39,811: 32 — Carlskrona Fästning sfängelse: lin Direktör och Redogörare 400: — — 400: — — Skrifvarearfvode 33: 16 — — 33: 16 — En Predikant 200: — — — — 200: — — Carlstens Fästning sfång else:
En Direktör och Redogörare 466: 32 — 466: 32 — Skrifvarearfvode 33: 16 — —- 33: 16 — En Predikant 300: — — 300: -— — En Klockare 33: 16 — — — 33: 16 — En Läkare 300: — — — — 300: — — Christianstads Fästning sfäng el se:
En Direktör och Redogörare — 400: — 400: — — Skrifvarearfvode 33: 16 ■— — — 33: 16 — En Predikant 233: 16 — — .— 233: 16 — En Läkare 125: — 125: — — Landskrona Fästnings fängelse:
En Direktör och Redogörare —— — — 466: 32 — 466: 32 —•
Skrifvarearfvode 33: 16 — — — 33: 16 —■ En Predikant , . . . 333: 16 — — — 333: 16 — En Läkare 250: — — — — 250: — — Ny-Elfsborgs Fästning sfäng else:
En Direktör och Redogörare —- — 400: — — 400: — — Skrifvarearfvode 33: 16 — — — 33: 16 — En Predikant 200: — — — — 200: — — En Läkare 100: 100: — — Straff-Fängelset i Warberg: En Kommendant ' 200: — — 200: — — Pin Direktör — — 800: — — 800: — — jemte 2 °/0 af fängelsets arbetsinkomst.
En Redogörare — — 666: 32 — 666: 32 — En Predikant 266: 32 — — — 266: 32 En Läkare 200: 200: — — En Arbetsföreståndare jemte 1 °/0 af fängelsets arbetsinkomst. —■ 333: 16 — 333: 16 — Transport 11,453: 16 — 35,200: — 46,653: 16 — 40 Kongl. Majds Prop. om Statsverk. 1850.
Transport 11,453: 16 35,200: 46,653: 16 1 :sta Krono-Arbetskompaniet:
En Kompanichef 600: — 600:
En Subaltern-ofTicer 400:
■ 400:
Två D:o d:o å 350 r:dr .... 700: — 700:
Fem Under-officerare å 233: 16 1166: 32 — 1 166: 32 En Auditör 150: 150:
En Redogörare 100: — — 100:
En Predikant 200: 200:
En Läkare 266: 32 — — — — 266: 32 — 2:dra, 3:dje vell 4:de Krono-Arbets- kompanierne:
En Bataljonschef 1000: — — Förhöjning då Bat.-cheferi ej nju- ter ailöning för annan tjenst . 200: — - Tre Kompanichefer . . . . å 600: 1200: 1800: — —-— —— — 1200: 1800: — — Tre Suhaltern-officerare . . å 400: 1200: — — ■—■— ■— — 1200:
Tre D:o d:o. . . . å 350: 1050: — — .—. — — 1050:
En Väbel och 15 kompani-un- derofficerare ä 233: 16 — 3733: 16 3733: 16 En Auditör . . 500: 500:
En Redogörare 300: 300: _ En Bataljons-Predikant 500: 500:
En Klockare 66: 32 —. — — 66: 32 — b: le Kr ono-Arbetskompaniet:
En Kompanichef 600: 600:
En Subaltern-ofiicer .... 400: . 400.
— Två D:o d:o . . . . å 350: 700: 700: — Fem Underofficerare .... » 233:16 — 1166: 32 —. — 1166: 32 lin Redogörare 100: 100: — En Predikant 200: — —»■ — — — 200: — — 9:de och En Bataljonschef 1000: , —— _ _ _ Tillökning då Bat.-chefen ej nju- ter aflöning för annan tjenst . 200:
Två Kompanichefer . . . . å 600: 1200: 1200: — — — 1200: 1200: — — Två Subaitern-officerare . . å 400: 800: — -— — — 800: — — Transport 31,753: 161 -r 35,200: —- —■ 66,953: 16 — Kongl. Maj.ts Prog. om Statsverk. 1850.
Transport 31,753: 16 — 35,200: — — 66,953: ,16 — Tvä Subaltern-officerare . . å 350: — — 700: — — — — 700: —.
En Väbel och 10 Kompani-un- derofficerare å 233: 16 — 2566: 32 2566: 32 — En Auditör 300: —- — — — 300: —•
— En Redogörare 200: — — — — 200: — — En Predikant 350: — — — — 350: —•
— En Läkare 350: — — — — 350: — — Stockholms Stads Kronohäkte: l:o För fångar af mankön å Långholmen:
En Predikant 150: _ 150:
En Läkare 133: 16 — — — 133: 16 — 2:o
För fångar af qvinkön å Norrmalm: En Predikant 50: — — — — 50: — — En Läkare 50: — — — — 50: — — Christianstads Länsfängele: En Direktör — — 800: 800: — En Predikant 200: — — 200: — — En Läkare 200: 200: — — Gefleborgs Länsfängelse: En Direktör — — 666: 32 666: 32 — En Predikant 200: — — — — 200: — En Läkare 200: — — — — 200: — — Stora Kopparbergs Länsfängelse: En Direktör 666: 32 666: 32 .
En Predikant 200: — — 200: —.
— En Läkare 200: — — — — 200: — — Kronobergs Länsfängelse: En Direktör — 800: 800: — —.
En Predikant 200: — — — 200: — —•
En Läkare 200: — — — — 200: — — Skaraborgs Länsfängelse: En Direktör — — 800: — — 800: — Transport 37,803: 16 — 38,133: 16 — 77,136: 32 — Bil.
N:o i. till K. MajJs Prog. om Statsverk. 1 Sami. 1 Afd. 1 Haft. 6 42 Kongl. Maj:ls Prop. om Statsverk. 1850.
Transport 37,803: 16 38,133: 16 77,136: 32 En Predikant 200: — 200:
En Läkare 200: 200: — — Stockholms Länsfängele: En Direktör 800: 800:
En Predikant 200: — — . 200: — En Läkare 200: — — — — 200: — — Wermlands Länsfängele: En Direktör 800: 800:
En Predikant 200: 200: — — En Läkare 200: — — — — 200: — — Östergöthlands
Läns fäng else:
En Direktör 1000: 1000 - En Predikant 200: 200 En Läkare 200: — — — — 200 — - Summa 39,803: 16 — 41,533: 16 — 81,336 32 — B) Förslags-Anslag:
Till fångarnes förplägning, beklädnad, bevak- ning. transport m. m 693,663: 16 — Summa Summarum — — — 775,000: — — Som ofvanberörde af Fångvårdsstyrelser) utarbetade förslag till bestämd arfvodes- och löne-stat för en del af dem, som äro i tjenst anställde vid samma Styrelse, Straff-fängelserne, Kronoarbetskorpsen och de sednast byggde, med celler inrättade, ransakningsfängelserne, uptager en utgiftssumma af C,131 r:dr 16 sk. mera än nu gällande stat, oberäknad den föreslagna allöningen vid Warbergs nya straff-fängelse; men fångväsendet inom riket icke kan, medan utvecklingen af fängelse-systemerne flerestädes ännu fortgår och den vidare erfarenheten således måste komma att leda til! bättre och säkrare bestämmelser än hitintills, anses befinna sig på den ståndpunkt, att slutliga organisationen af så väl sjelfva Styrelsen, som den vid Straff- och Ransakningsfängelserne erforderliga personal nu skulle kunna ändamålsenligen företagas och så verkställas, att icke många väsendtligare ändringar inom kort tid blefvo nödiga; så enär i allt fall på Kongl, Maj:ts nådiga pröfning vore Kongl. Maj.ts Prog. om Statsverk. 1850.
43 beroende en serskild fråga om ny instruktion för Fångvårdsstyrelsen, hvars sammansättning följaktligen kunde komma att undergå förändring, samt vid dessa förhållanden vore angeläget, att ökade utgifter å bestämd stat, så vidt ske kund a, undvikas,‘ hemställde herr Justitie Stats-ministern, det Kongl. Maj:t måtte förklara sig icke (inna skäl att nu för Rikets Ständer framlägga förslag till fast arfodes- och löningsstat för embets- och tjenstemännen samt vaktbetjeningen vid Fångvårdsstyrelsen eller vid ofvanberörde Fångvårdsanstalter.
Uppå Stats-rådets underd. tillstyrkan täcktes Kongl Maj:t till hvad sålunda är vordet hemstäldt lemna nådigt bifall.
Hans Excellens herr Justitie- stats-ministern, med hvilken Chefen för Landtförsvarsdepartementet deltagit i beredningen af den fråga, som här nedan uti mom. 3 omförmäles, hemställde vidare i underdånighet: l:o Att då de till underhåll äf Länsfängelserna å 7:de
Hufvudtiteln nu uppförde 4,000 r:dr derifrån årligen utbetalas till Fångvårdsanslaget, och samma underhåll under Fångvårdsstyrelsens inseende besörjes och redovisas, nämnde belopp måtte från 7:de Hufvudtiteln utgå oell underhållet af dessa fängelser framdeles bestridas af förslagsanslaget för fångvården; 2:o
Att berörde förslagsanslag, nu i Stat beräknadt till 750,000 r:dr, måtte, enär kostnaden för fångvården, sedan «den, på sätt ofvan omförmäles, år 1846 uppnått sin största höjd, under följande åren nedgått och för år 1849, hufvudsakligen på grund af minskadt antal ransakningsfångar, anses skola komma att understiga förslagsanslaget, men nedsättning deraf ändock icke lämpligen kunde ske, till enahanda belopp i nästa statsreglering upptagas; 3:o
Att de i Fångvårdsstyrelsens hemställan uppgifne, till visse tjenstemän vid Carlshamns och Dalarö kastell samt Waxholms fästning utgående aflöningar, tillhopa 829 r:dr årligen, hvilka aflöningar, då fångar å dessa ställen icka finnas, voro för fångvårdsanslaget helt och hållet främmande, kunde derifrån afföras och till det å 4:de Hufvudtiteln uppförda Fortifikations-anslaget öfverflyttas; samt slutligen 4:o
Att hvad anginge föreslagen pensionsrätt för de vid fångvården anställda personer äfvensom delaktighet för dem i Civilstatens pensionskassa, Kongl.
Maj;t, enär denna fråga icke egde omedelbart sammanhang med statsregleringen, icke nu måtte anbefalla slut - 44 Kongl.
Maj.ts Prop. om Statsverk.
1850. lig föredragning deraf, utan tillåta, att pröfningen i denna del finge på serskild underdånig anmälan bero.
I öfrigt och då å statsanslaget för fångvården finnas uppförde följande indelningar, samt oindeli spannemål, nemligen:
Indelda Räntor: Upsala län:
Lagunda fögderi:
Till Presten, som besöker fångarne uti Slotts-häktet, efter förvandling . . 8: 23. 5.
Westmanlands län:
Salbergs fögderi:
Till Profossen vid Sala grufva utan förvandling 20: — — Gelleborgs län:
Gestriklands fögderi:
Till Skarprättaren efter förvandling 12: — — Stockholms län:
Sotholms fögderi:
Till Häradsprofossen i Södertörn utan förvandling 5: tillhopa indelda räntor, kronovärdi, B:ko R:dr 45: 23. 5.
Indeld Spannemål:
Örebro län, Öster-Nerikes fögderi:
Till Presten, som besöker fångarne i Slottshäktet, 4 t:r Råg och 2 t:r Korn . . 6. t:r.
Westmanlands län, Bergslags fögderi:
Till kapellanen i Westerås för besvär med fångarne i Länshäktet, hälften Råg och hälften Korn . 6. d:o.
Tillhopa 12. tunnor.
Oindeld Spannemål: Till Fångvaktmästaren i Carlskrona 3. t:r; men dessa obetydliga, i sex olika län utgående, indelningar förorsaka ett räkenskapsbesvär, som kunde undvikas, om beloppen i stället blefve i penningar å stat uppförde, hemställde herr Justitie-Statsministern, att ifrågavarande indelda räntor samt indelde och oindelde spannemål måtte, i den mån de nu varande innehafvarne deraf frånträda befattningarne, till Statsverket indragas, emot det att å stat uppföres tili samma ändamål det belopp i penningar, hvartill berörde indelningar nu blifvit beräknade, nemligen för indelda räntorna 290 r;dr 37 sk. 6 r.st. samt för spannemålen 90 r;dr eller tillhopa 380 r:dr 37 sk. 6 r:st.
Maj:t behagade, i enlighet med Statsrådets underdåniga tillstyrkan, bifalla hvad sålunda blifvit i underdånighet herostäldt och föreslaget.
Maj:ts Prop. om Statsverk. 1850. 45 6;o Anslaget för ersättning åt vittnen i brottmål:
Att sedan uti Statskontorets underdåniga berättelse, angående Statsverkets tillstånd, förvaltning och behof, anmäldt blifvit, att, till följd af Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 30 Mars 1849, enligt hvilket Statskontoret tillåtits att af öfverskotten å Statsverkets inkomster till vederbörande, uppå skeende ansökningar, anordna den ersättning för rättegångskostnaden, som uti mål emellan kronan och enskilde genom Kongl. Maj:ts eller domstols laga kraftvunna beslut kan hafva blifvit Kronan ådömd, för sådant ändamål utgått, dels under år 1849 och intill den dag, då berättelsen afgafs, 279 r:dr 22 sk. 6 r:st, och dels efter anordningar år 1848, tillhopa 2044 r:dr 37 sk. 3 r:st, Statskontoret tillika underdånigst hemställt, att, till undvikande af anordningar å de till beloppet ovissa öfverskottsmedlen, ersättningar för rättegångskostnader hädanefter kunde få anordnas af det å andra hufvudtiteln till ersättning åt vltlnen i brottmål uppförda förslagsanslag 5,000 r:dr., hvilket i sådant fall, utan att erfordra någon tillökning, syntes kunna benämnas: ”Ersättningar dels åt vittnen i brottmål, dels åt parter för rättegångskostnader i mål emot kronan, förslagsanslag’’.
Hans Excellens hemställde i underdånighet det kongl.
Maj:t måtte uti den proposition, som angående Statsverkets tillstånd och behof till Rikets Ständer aflåtes, täckas i nåder föreslå, att ifrågaställde rättegångskostnadsersättningar framdeles kunde få utbetalas af det förslagsanslag Statskontoret uppgifvit, och att för sådant ändamål benämningen å sam ma anslag måtte förändras till den lydelse, som af Statskontoret blifvit töreslagen.
Denna underdåniga hemställan, som Statsrådets öfrige ledamöter biträdde, blef af Kongl.
SIaj:t bifallen. 7:o.
Anslag för ingifvande af Sveriges Gamla Lagar.
I enlighet med hvad Hans Exellens Herr Justitie-Statsministern och Statsrådets öfriga Ledamöter i underdånighet tillstyrkte, behagade Kongl. Maj:t i nåder besluta, att till Rikets Ständer skulle göras framställning derom, att, i likhet med hvad vid sistförflutna tre riksdagar åt Professoren Doktor C. J.
Schlyter blifvit för utgifvande af Sveriges Gamla Lagar beviljadt, ett årligt anslag af 1,200 r:dr, deraf hälften såsom arfode och återstoden till ersättning af 46 Kongl. Maj:ls Prop. om Statsverk'.
1850. biträde och kostnader dervid, måtte för honom å allmänna indrag nings-staten uppföras, att från och med år 1852 intill nästa stats reglering utgå under enahanda vilkor af arbetets oafbrutna gång och redogörelse för dess fortskridande, som hitintills varit vid detta anslag fästadt. 8:0.
Doktor Nyblxi uppförande till pension på allmänna indragning s-staten.
Som, efter det Medicine-Doktorn Johan Erik
Nyblxus blifvit entledigad från den af honom innehafde Läkarebefattning vid Norra Korrektions-inrättningen i Stockholm, och Nyblxus gjort ansökning om tillgodonjutande af pension, Kongl.
Majit genom nådigt be slut den 17 Oktober 1848, med afseende å Nyblxi långvariga tjenstgöring i nämnde egenskap och hans uppnådda ålder af 65 år, tillåtit honom, att, efter loppet af ett år från det han upphört att arfode för sagde Läkarebefattning uppbära och sedermera årligen inkomma med ansökning om undfående af en mot samma arfode svarande gratifikation, intill dess tillfälle blef att till Rikets Ständer aflåta nådig proposition om Nyblxi uppförande till pension å allmänna indragnings-staten; hvarefter Nyblxus serskilda gånger för tiden från den 1 Augusti 1848, då han upphörde att arfvodet uppbära intill den 1 Augusti innevarande år blifvit i nåder hugnad med gratifikationer till lika belopp, eller för året 250 r:dr, som utgått af de å andra hufvudtiteln till extra utgifter anslagne medel; så ock med hänsigt jemväl till hvad Rikets Ständer i underdånig skrifvelse af den 2 Juni 1848, yttrat, hemställer Hans Exellens Herr Justitie-Statsministern hvad Statsrådets öfrige Ledamöter äfven i underdånighet tillstyrkte, det Kongl. Majit måtte i nåder täckas begära Rikets Ständers medgifvande, att Doktor Nyblxus under sin återstående lifstid finge såsom pension från allmänna indragnings-staten årligen tillgodonjuta det nämnda arfvodets belopp 250 ridr; Hvilket bifölls. 9:o. Cellfängelser.
Styrelsens öfver fängelser och arbetsinrättningar underdåniga skrifvelse af den 19 sistlidne Juli, deruti förmäies, att sedan Rikets Ständer dels vid 1840 och 1841 årens riksmöte och dels vid sednaste riksdag, beviljat anslag för uppförande af Läns- och Kronohäkten efter Gellsystemet, samt i öfverensstämmelse med Kongl, Majits i anledning deraf Kongl. Maj:ts Prog. örn Statsverk. 1850. 47 fattade nådiga beslut, berörde anslag blifvit bestämda att användas för uppbyggande af dylika fängelser uti elfva bland de folkrikaste länen, samt uti Stockholm för stadens kronofångar, kunde nämnde system derigenom anses genomfördt uti fullt halfva delen af riket; och då Styrelsen trott sig deraf ega skäl att antaga, det Kongl! Maj:ts nådiga afsigt vore, att Cellfängelser, i mån af tillgång på medel, skola uppföras jemväl uti de återstående 13 länen, hade Styrelsen låtit uti sitt byggnads-kontor uppgöra och finge öfverlemna en generel beräkning öfver de för ändamålet ytterligare behöfiiga anslag, uppgående till en million r:dr banko, hvari vore inberäknad en summa al 102,727 r:dr banko, som, enligt hvad kalkylen, jemte ett bifogadt memorial af Chefen för Styrelsens byggnads-kontor, närmare utvisade, ytterligare erfordrades, dels till godtgörande af från Landtränterierna bestridda förskotter, som, vid uppgörandet utaf 1848 års arbetsplan för nya Länsfängelserna, icke voro uppgifna, dels till betalning af obetalde räkningar och tillkomna arbeten vid de äldre nybyggda Länsfängelserna, dels ock för oförutsedda kostnader för de Länsfängelset som nu äro under byggnad.
Efter hvad af nämnde kalkyl inhemtades, hade vid beräkningen af cellantalen för de serskilda fängelserna, åtskilliga afvikelser egt rum från det underdåniga förslag, Justitie-Statsministern uti ifrågavarande afseende under den 17 Februari 1847 till Kongl. Maj:t afgifvit, hvilka afvikelser i allmänhet härrörde derifrån, att, efter den för de nva länsfängelserna antagna konstruktion, cellantalet icke kunde ökas eller minskas med mindre än tolf, hvartill kom, hvad serskildt anginge de fängelser, der cellantalet vore beräknadt högre än Justitie-Statsministerns förslag upptog, utom de skäl, som i Bil.
N:o 4 till samma förslag åberopades, ej mindre att ekonomi-flygeln icke kunde i förhållande till cellantalet minskas, än äfven att skillnaden i kostnad för större eller mindre vattenvärm-, nings-apparat, vore obetydlig; hvaremot, beträffande det för Westerbottens län föreslagna fängelset, för hvilket cellantalet vore lägre beräknadt än enligt Justitie-Statsministerns nyssnämnde förslag, Styrelsen finge i underdånighet upplysa, att denna minskning vore grundad på fångantalet inom länet under de sednare åren, med afseende hvarå Styrelsen ansett lämpligast att ett torn med 17 celler efter den för Härads- och Stadshäktet! genom Kongl, brefvet den 22 sistlidne Januari nådigst fastställde konstruktion blefve i Umeå uppfördt, helst gamla fängelset derstädes kunde såsom reservhäkte för ett möjligen tillfälligtvis ökadt fångantal bibehållas och kostnaden skulle betydligt ökas genom dea. konstruktion af byggnaden, som ett större antal cellers inredande, skulla föranleda, 48 Kongl. Maj.ls Prop. om Statsverk.
18ö0.
Maj:t skulle i nåder godkänna det af Styrelsen öfverlemnade förslag, hemställde således Styrelsen underdånigst, huruvida icke Kongl. Maj:t skulle i nåder finna skäligt vid nästinstundande riksmöte utaf Rikets Ständer äska ett anslag af 500.000 r:dr banko för uppförande af nya Läns-cellfängelser, samt att detta anslag, utan afseende derpå, om de fängelser, som påbörjas, kunde för samma anslag fullbordas, finge för ändamålet användas med 100,000 r:dr år 1851, 200,000 r:dr 1852 och återstående' 200.000 r:dr under år 1853, på sätt Kongl. Maj:t kunde finna godt derför i nåder föreskrifva.
Vid denna underdåniga skrifvelse voro fogade dels utdrag af Fångvårds-Styrelsens vid ärendets handläggning förda protokoll, med deruti intagne yttranden, samt dels det uti Styrelsens byggnads-kontor upprättade kostnadsförslag, så lydande:
Förslag öfver kostnaden efter generel beräkning för uppförande af nya Läns-fängelser med celler i de städer, der sådana fängelser saknas. 3 5 £ o "I o-“»: n ST. 1* Cfj Summa kostnad. ilai efter tatsminist' r. förslag. tr1—.
» 5.1^ ili O: “ *1 1 Banko. 87 I Malmö:
Enligt specielt uppgjordt förslag med beräkning lör ... . 102 erfordras bärtill 105,000:- hvaraf till förberedande arbeten och anskaffande af byggnadsmaterialier är anvisadt . . 25,000:
Återstår således fyllnaden i förslags- summan 80,000: — 49 i Westerås:
Enligt specielt uppgjordt förslag med beräkning för .... 66 69,916: 32 — lil i Götheborg:
Efter generel beräkning för . 102 120,000: — — 45 i Halmstad:
Efter „ ,, för . 66 70,000: — — 57 i Orebro: Hvarest, för erhållande af tjenlig byggnadsplats, förekommer förflytt- ning af uthusen till Landshöfdinge- resideriset 66 75.000: — — 58 i Jönköping:
Efter generel beräkning för . 66 70,000: — — 37 i Hernösand: „ „ „ . 38 40,000: — — 25 i Umeå Kongl. Maj:ts Prog. om Statsverk. 1850.
49 25 i Umeå: efter generell beräkning, inberäk- nadt uppförandet af en särskild, tim- rad byggning för ekonomi, bevakning och ransakning för 17 18,000: 17 i Piteå:
Efter generell beräkning för.
. . 17 20,000: — 32 i Östersund- Förslagsvis för . . . . 32 36,000: — 33 i Wisby: “ “ 32 32,000: — 41 i Upsala: “ “ 66 70,000: — 46 i Nyköping: “ “
Till rese- och administrations-kostnader uppta- gas för 6 år Till oförutsedda utgifter för högre grundlägg- nings kostnater, vattenledningar, tomtinköp och jordskyld, ökade priser å materialier och dagsverken, samt andra af lokalförhållanden föranledda omkostnader, som icke kunna bestämmas förr än speciella förslagerna blif- 66 70,000: 9,600: — vit uppgjorda, upplages förslagsvis . . .
Ersättning för icke uppgifna förskotter från — 116,756: 16 — qq7 070. oy 4 y v i 0 . ränterierne, då arbetsplanen år 1848 upp- gjordes, samt för obetalde räkningar och till- komne arbeten vid de äldre nybyggda läns- fängelserna — — — 50,727: