Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majrt så mycket mindre kan bevilja någon ersättning af Allmänna medel för hvad Indelningshafvare vid tilläfventyrs bristande tillgång hos Arrendatorer och Cautionister, kunde komma att förlora, som Indelningarne blifvit på vinst och förlust emottagne och detta lika lätt kunnat inträffa, derest Bostället genom Indelningshafvarens egen, försorg på obestämd tid varit utarrenderadt.
På dessa skäl har Kongl. Maj:t redan en gång afslagit Lieutenant von Fieandts underdåniga ansökning, om den ersättning nu är i fråga; Och enär Stats-Utskottet äfven finner dem fullt gällande, samt ett Stal s-U tskotlets Be län ta uden. igg Bifall till ansökningen dessutom skulle komma utt utgöra ett ganska vådligt prasjudicat, tillstyrker Utskottet Riksens Högloft Ständer, att Lös Kongl. Maut i underdånighet anmäla, det Riksens Ständer af sådane orsaker icke kunnat
Bifalla hvad ansökt Blifvit.
Hvilket till Riksens Högloflige Ständers vidare Bepröfvande vördsamligen hemställes.
Slockholm den 6 Oetober i8a3.
N:o 521, Ankom den 17 Oct. 1823» Utlåtande, i anledning af Riksens Ständers till Stats-Banco- och Riksgälds-Werkens öfverseende år 1822 församlade Revisorers afgifne Berätteh* 200 Stats-Utskottets Betan ka nelen. se, rörande förvaltningen af de till Strömrensningar anslagne medel.
Enligt ankomne Protöcolls-Utdrag hafva Stats- Banco- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten till gemensam åtgärd fått emottaga ofvannämnde Berättelse ti 1 i— lika med ett i anledning deraf lill Högloft Ridderskapet och Adelns Prötocoil af Herr Friherre Ankarsvärd ingifvet anförande, hvaruti serskildt äskås upplysning om beloppet af den förlust, Strömrensnings-Eonden lidit genom den för dess Vakning bedrifne Strömmings - handeln; Hvarjemte Stats-Utskottet, genom Nådig Remiss från Kongl. Maj:t under den 28 sisth April, erhållit del af Committerades för StrÖmrensningarne afgifne uiiderdäniga förklaring öfver de i samma Berättelse förekommande anmärkningar vid Strörnrensnings-fondens förvaltning; Och får Stats-Utskottet, sorn, i följd häraf, ansett sig ensamt tillkomma att meddela yttrande öfver medlens redovisning samt hvad 1 öfrigt med de företedde Räkénskaperne eger gemenskap, sådant härmedelst fullgöra.
Åf Stats-UtsLoltets Betänkanden.
20* Af nämnde Berättelse, hvilken, såsom {)å trycket utgifven och bland Riksens löglofl.
Ständer utdelad, icke torde behöfva till innehållet upprepas i andre fin de delar, som nu kunna blifva föremål för Riksens Höglo!!.
Ständers bedömmande, inhämtas huruledes Revisorerne funnit, att någre af de dispositioner, som å SlrÖmrensnings-foliden blifvit gjorde, varit dels af sådan beskaffenhet, att de antingen icke bordt räknas bland de föremål, Riksens Ständer med denne fond afsett, såsom varande af mera enskild än allmän egenskap och ej heller hänföras till de Hufvud-Tittlar, hvarunder Kongl. Maj :t, enligt Nådigt Bref den a3 Januarii 1819 indelt desse föremål, dels för fonden fremmande, och, derest utgiften skolat ega rum, häldre bordt anvisas uppå andre af Rikets Ständer anslagne tillgångar, med hvilkas bestämmelse den närmare instämt, dels ock hafva utgjort Handels-företag, som, ehuru åsyftande att gifva Industrien en mera fördelag tig rigtning och bidraga till Hufvudstadens förseende från Inrikes orter med atskillige förnödenheter, likväl synts bora lemna åt enskilde och icke bedrifvas af Staten, som, hvad härmed jemväl inträffat, dervid all - 4:de Sami. 5 Band.
203 S,t a t s -U t s k o 11 f* Is Betänka n d e ti* tiel skall vidkännas förluster; Och hafva Rcyisqrerne, då sådant verkat tili dea minskning i Strömrensnings-fondens tillgångar, att hufvudföi emålen icke kunnat befordras med samma verksamhet, som i den händelse att hela anslaget hållits dem tillhanda, ansett sig höra särskildt fasta Riksens Högloft.
Ständers uppmärksamhet å desse senare anvisningar, beslående uti utgifterne till aftappning och inhägnad af Skede Måsse å Öland, till Afvittrings-Ver-* ket i Jemtland, tili Premier till Tork-Inrättningars byggande, till utbyte af Säd emot Strömming samt till Lånc-underslöd åt Öfverste-Lieutenanten Rappe, för vid-*- magthållandet och utvidgandet af det utaf honom vid Gårdsby anlaggde Linförädlings-Institut; Hvarjemte Revisorerne vid Räkenskaperne erindrat, att den uti en Note till 1820 års Hufvud-Bok, följande året utlofvade närmare utrednjng af Räkningen öfver upphandlade 3y4 7-12 Tunnor Strömming borde uti nämnde Hufvudbok verkställas, hälst det vore af vigt att
Balancerne grundade sig på afslutade räkenskaper; Äfvensom Revisorerne trott den för desse Räkenskaper antagne Method böra undergå en sådan med en val ordnad Räkenskapsform instämmande och upplysande ändring, att kostnaden för hvarje arbetsföretag i särskild räkning
St a t s-U t s k o 11 e t$ B e t a nk a lide n. 2o3 upptages och balanceras intill dess arbetet blifvit slutadt och aila kostnader dertill bestridde.
Uti omförmälde underdåniga förklaring hafva Committerade för Strömrensningarne anfört, att de af Revisorerne vid sjelfva dispositionen af medlen gjorde erinringar synts egentligen härröra af det olika begrepp man gjort sig om ändamålet med det af Riksens Ständer beviljade och under Committerades förvaltning ställde anslag, samt rörande . omfattningen af de Hufvud-Tittlar, hvarunder Kongl. Maj:t, jemlikt Dess Nådiga skrifvelse den 23 januarii 181g, indelt de till detta anslag hörande föremål; men då Committerade i afseende på det sednare inhemtat Kongl. Majrts
Nådiga befallning vid den hvarje år gjorde reparationen af nämnde anslag, förmodade Committerade i underdånighet, att de icke misstagit sig om Kongl. Majrts
Nådiga vilja och afsigter, samt att de modificationer, som i afseende på de första Allmänna föreskrifterne ägt rum, icke kunde betragtas annorlunda än såsom följder af sedermera inträffade förändrade omständigheter och behof.
Beträffande åter ändamålet med ifrågavarande anslag, hafva Committerade ao4 Stat s-Utskottets Betänka uden. trott, att något abstract begrepp om dess inskränkning till elt visst elier någre få föremål icke bordt ligga till grund för Committerades underdåniga förslag till Strömrensnings-fondens åriiga användande, utan att endast ordalydelsen uti Riksens Ständers underdåniga skrifvelse, angående detta anslag, varit det rättesnöre, som
Committerade för sine åtgärder i nämnde fall haft att följa; Och som berörde, nnder den n:te Julii 1818 aflåtne underdåniga skrifvelse innehåller, att Riksens Ständer till Strömrensningar och lättade transporters
Öppnande med hvad mera, som kan leda till befrämjande och uppmuntran af en ökad production och afsättning af sådane Landtmanna-producter, som till Landets kännbara förlust måste hämtas från Finland och andra främmande Länder, anslagit en Summa af 5oo,ooo R:dr, som med 100,000 R:dr årligen intill nästa Riksdag skulle till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemnas för att efter de för Stals-medlens förvaltning lagde grunder oförryckt till det afsedde ändamålet användas, ansågo
Committerade sig så mycket häldre fredas från det ansvar i förevarande hänseende, som medlen alltid i enlighet med Kongl.
Majrts Nådiga befallningar blifvit af Committerade disponerade.
Bet än ka liden. ao5 I anledning af Revisofernes hemställan om en närmare utredning uti 1820 års Hufvudbok af Räkningen öfver upphandlingen af 3^4 7_I2 Tunnor Strömming, hafva Committerade, med anmälan att större delen af ifrågavarande
Strömming icke kunnat innan slutet af år 1820 försäljas och värdet deraf följaktligen icke eller i nämnde års Hufvudbok upplagas, upplyst att 1821 års Hufvudbok innehåller en på den i föregående årets Hufvudbok uppgjorde Räkningen grundad och med behörige verificationer försedd Calcul, som utvisar förhållandet med berörde Strömmingshandel, jemte anledningen lill den uppkomne oclr x Calculen upptagne förlusten; Hvarförutan Committerade, i afseende på den ändring i Räkenskaps-methoden, som Revisorer lie önska It matte införas, vid handen gifvit, att Committerade, redan innan Revisorernes befattning börjades, låtit förständiga Redogörarne i Landsorterne att så inrätta sine Räkenskaper att det utaf Revisorerne åsyftade ändamål må kunna vinnas.
Uti Revisorernes här ofvan upptagna yttrande, angående åtskillige uppå Strömrensnings-fonden gjorde dispositioner» instämmer Stats-Utskottet till alla delar. 206 Stat s-U tskottcts Betänkande n.
Då undér Riks-Statens 9:de Ifufvud-Tittel finnes uppförd eu serskild Summa tiil Handelns, Jordbrukets och När jugarnes upphjelpande, hade, efter Utskottets tanka, utgifterne tili Skede Masses aftappning och inhägnad samt till Afvittringarnes befordrande i Jemtland snarare bordt anvisas uppå nämnde Summa än å Strömrensnings-fonden, hvars egentliga föremål, enligt hvad Riksens Ständers underdåniga skrifvelse den 11 Julii 1818 och 12 §. i Riksdags-Beslutet samma år utvisar, varit att befrämja Strömrensningar och lättade transporters öppnande inom Landet.
Med afseende å denna Strömrensnings-fondens primitiva bestämmelse, anser Stats-Utskottet, att den samma icke elier bordt graveras hvarken med anvisningar till premier för Tork-Inrättningars byggande eller med några utgifter tiil utbyte af Spannmål einot Strömming, hvilket senare företag dessutom synts vara af den beskaffenhet att detsamma helt och hållet på enskilde bordt ankomma; Och hvad slutligen angår det Låne-understöd af 9,000 R:dr, som Öfverste-Lieutenanten Rappe erhållit för vidmagthållandet af Linförädlings-Institutet vid Gårdsby, har utbetalningen deraf förekommit Utskottet desto mer fremmande för Strömrensnings - fonden, Slats-XJ Iskottets B e lä n k a n d en.
207 som alla öfrige anslag för nämnde Inrättning utgått af Nionde Hufvud-Titleln.
Utskottet medgifver emedlertid att dc uti Riksens Ständers förenämnde underdåniga skrifvelse, rörande föremålen för Sti ömrensnings-fonden, förekommande ordalag: m e d h vad m e r a, s o m k u n d e Befrämja en ökad pro du c tion oell 1 ä 11 a a f s ä 11 n i n g e n af sådaneLan d ttnanna -varor, som till Landets kännbara förlust m å s t e h e 111 tas från Finland och a n dre f r ä m m a 11- de Länder möjligen kunnat lemna ram. för den tydning, som skulle nämnde fond äfven få användas för de utgifter, hvaraf behörigheten nu blifvit ifrågasatt; Och vid slikt förhållande finner Utskottet vid desse dispositioner något vidare icke vara alt erindra; Dock lära Riksens Högloflige Ständer, i händelse Utskoltés åsigter härutinnan gillas, finna lämpligt hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att
Strömrensnings-fonden hädanefter icke måtte för så beskaffade fremmande Utgifter åli tas, samt att anvisnings-be,loppen till den del de såsom förskotter utgått, måtte, så fort ske kan, varda infordrade, för att disponeras till föremål, som med Fondens bestämmelse hafva gemenskap och hvilka Utskottet är betänkt att närmare uppgifva 2o8 S t a t s-U t s k o 11 et s Betänka liden. uti det Utlåtande, som Utskottet i före» ning med Banco- samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten, samt i anledning af den erhållne gemensamma Remissen, kommer att derom särskildt aflåta.
Enär den utaf
Revisorerne äskade utredning af forhållandet med Strömmingshandeln blifvit verkställd uti 1821 års Hufvudbok och Kongl. Majit, enligt Nådig Skrifvelse till Committerade för Stromrensningarne af den 11 Julli 1821, redan i Nåder tillåtit, alt den å nämnde Handel uppkomne förlust, utgörande 2,828 Ridr 28 sk. lorst. må i Räkenskaperne afskrifvas, samt genom de befallningar
Committerade förmält sig hafva lemnat sine underlydande Redogörare, del är att förvänta, att kostnaclerne för hvarje arbetsföretag, på sätt Revisorerne föreslagit, hädanefter blifva af vederbörande särskildt redoviste och balancerade intill dess arbetet hunnit fullbordas och alla ntgifler dervid blifvit hestridde, torde någon ytterligare åtgärd, i afseende på desse omständigheter, icke erfordras.
Vid detta speciella utlåtande öfver hvarje af de anmärkningar, Revisorerne furt - Ståts-Utskottets
Beta 11 kandell: 3ö$ funnit ega rum vid sjelfva förvaltningen af Strömrensnings-fonden, har Utskottet endast att tillägga den erinran, hvartill Revisorernes berättelse i öfrigt föraiiledl, att Utskottet, i enlighet med hvad, angående utbytet af Säd emot Strömming här ofvan blifvit yttradt, anser den Vedhandel, som varit Committerade för Strömrensningarne i Kader uppdragen, för framtiden böra upphöra, äfvensom dell dermed gemenskap ägande åtgärden att meddela Lån till Fartygs byggande för Vedens transporterande} Varamles
Utskottet af den tanken, att ändamålet härmed eiler Hufvudstadens förseende från Inrikes orter med dess Vedbeliof, snarare skulle vinnas, om enskilde uppmuntras till denne handels bedrifvande genom Premier, solli i förhållande till varans gångbara värde årligen borde bestämmas.
Slutligen och då Utskottet titaf fia-» kenskaperne erfarit att Committerade för Ströinrensningarne lernnat någre Redogörare så betydlige förskotter, att hös en af dem icke mindre än 13,317 R:dr 38 sk. H rist. vid 1820 års slut funnits innestående, har Utskottet, jemte anmälan häraf, trott sig böra hemställa, det Committera-» 4«’de Saini. 5'
Banch *4 3iö Ståts-Utskottets Betänkandeii> dey till förekommande af proprie balaricer hoS Redogörarne* kunde undfå Nådig befallning tillse, att förskotts-utgifterne hädanefter närmare lämpas efter de behof* som undef årets lopp kunna förefalla.
I sammanhang härmed* -får Utskottet för Riksens IlÖglofl.
Ständer framlägga resultatet af den Revision, Utskottet företagit af 1831 års utaf Cornftiitterade för Slrömrensningårne aflemnade Hufvudhok.
Enligt denna Redogörelse utgjorde den ingående Ralancen uti förskotter, fordringar och Contauter 6i,3o2: 35. 1.
Årets Änslags*Summa ioö,ooo: - - Tillfälligt?
Inkomster 2,619: 12. 10.
Summa 163,921: 47. 11.
Häraf ärd under året följande utgifter beslridde nemligen:
Till upphandling af Matefialier och Inventarier 5,077: - i.
Till d:o af Ströming 744: ^4- 2- *“ 5,821: 24. 3. Stats-Utskottets Betänkpndpn. ari Arbetskostnader för Capal - anlägg 11 ingea i Väddö 22,627: 28.
Arbetskostnader för Canal - anläggningen i Åker 7,567, 20. 9.
Dito för Strömrens ningarne i Yerr-Norr land och Jemtland 29,118: 17. 3- D:oför D:o i Vesterbotten 3,746:44- 1 *•
D:o för D:o i Bräkne Å 1,789:19. 3. 64,849?
B, 10, Proyianterings-rkostnader för Arbetscomjnenderin geniVeddö io,3a5: 36.
D:o för D:o i Åker 3,710:20. n..i...... .m. j4,o36: 8. <2i3 Stats-Uts kottets Betänkande», Ersättning för afstådd Premier för Ängsodl. m. m.
Inköp af Holms f. d. Bruks
Såsom förskotter till Ted-* Upphandling» Fartygs byggande m. m. hafva utgått tillsammans /\5,8iq: ii. Återstoden balanceras dels Contant; dels såsom hos Bedogörarne innestående, med 13,26a: 28. 1, Vid de häribland upptagne utgifterne till inköp af Strömming, till Afvittringar och till Premier för Ängsodlingar m. fl, förekommer väl samma erinran, sorn i Jord till Canai-anläggningen i Aker Skjuts och Resekostnad Afvittrings^kostnader 3,129: 33. 3, 4,96; 28. 7, 8,000:
Vattenfall Durchtågs-kostnader Aflöningar Gra tiflca tioner JJi verge Utgifter 2,000:- 1,116:11. 1 1,433: 400: - 557: 22. 10, Summa 163,921: 4y. 1 f, Summa 102,840: 8. io, Stats-Utskottets Betänkan den. ai3 anledning af Revisorernes Berättelse, om Strömrensningsfondens förvaltning åren 1819 och i8::o blifvit framstäld; men Utskottet anser öfverflödigt att ingå i närmare utveckling deraf, då Utskottet redan meddelt sine tankar om denne Fonds egentliga bestämmelse och tillika föreslagit de åtgärder, Utskottet ansett föranleda dertill, att fonden, så länge den efter nu gällande föreskrifter förvaltas, icke vidare med sådane fremmande utgifter må belastas.
Och bör Utskottet, hvad Räkenskaperne beträffar, vittsorda att de funnits förde med ali ordning och redighet.
Till Riksens Höglofl, Ständers närmare bepröfvande öfverlemnas detta vörd-* gamligen.
Stockholm den 6 October 1828, fNT:o 532, Ankom den 27 October 28a3- Riksens Högl.
Utlåtande öfver de inom V allod.
Bor - 2i4 Stats-Utskotte ts Betänkanden. gare-Ståndet Hedervärda Bonde-Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande, i anledning af förekommen fråga, om Lånebiträde af Allm ånna medel för TrolU hätte Canal-Verk. m. m.
Sedan, med anledning af Kongl. Maj:ts Kådiga Remiss af den aq Februarii detta §r, Utskotten, genom till Rikets Ständer afgifvet Betänkande, utlåtit sig öfver Trollhätte Canal- och Slussverksmireclions begäran om ett Lån af Allmänna Medel till ett belopp af Etthundrade Tjugu Tusende Itiksdaler Banco, samt om befrielse för den kommande tiden från åtskiliige avgifter? hvilka af Canal-Bolaget hittills utgjorts; samt, under enhälligt afstyrkande af dem na sistnämnde befrielse, i afseende på det sökte Lånebiträdet, såsom Alternativer till Rikets Ständer framställt de tvenne meningar, hvaruti, vid inom Utskotten anstäld Votering, tvenne Stånd stannat emot tvänne
Stånd och af hvilka den första innefattar grunderne hvarföre något Lån af Allmänna medel till Trollhätte (lanai-Bolag icke ansetts böra tillstyrkas, §tats-U t skottets Betänkan déib ai5 öch det andra anledningarne för beviljande af ett djlikt Lån, saint Förslag till fett villkor, söm dervid borde föreskrifva^; Så hafva, vid föredragningen inom de ReSpective Riks-Stånden* Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, den G Augusti och Högvördige Preste-Ståndet, den 5:le i nyssnämnde Månad, gillat detta Utskottens Betänkande, med godkännande af det andra deruti, på sätt omförmäldt är, förekommande' Alternativ; men Vällofiige Botgare-Ståndét och Hedervärda Bonde-Ståxidet, hvaraf enskilde
Ledamöter för öfrigt ömsom yttrat
Sig för tillstyrkande af bifall ä det ena eller andra Alternativet* hafva behagat att, genom Protocolls-Utdrag från Välloflige Borgare-Ståndet af den 6, öch från Hedervärda Bortde-Ståndet af den i x Augusti, Betänkandet till förnyad lxandläggxxixxg af målet till Utskotten återremittera, på grund af Anmärkningar* hvilka ansetts förhindra antagandet, så af del ena, soto det andra Alternativt framställda förslaget.
Då Utskotten, efter erhållen del af dessa anmärkningar, nu fullgöra dén deto åliggande skyldighet* att derå afgifva Svar; Anse Utskotten sig icke böra, eller kunna, vidlöftigt uppehålla sig vid hvad Soni deruti förnämligast blifvit anfördt, 3i6 Statsäd t skottets Betänkande ib såsom grund för målets återremitterande, att, innom detsamma kunde till afgjörande företagas, förut borde vara bestämdt afgjordt, på hvad sätt oell af hvilken tillgång det ifråga satte Lånebiträdet komine att utgå; enär Rikets Ständer, uti denna till deras omprofning i sammanhang med gro liderne för allmänna Finance-Regleringen särskildt framstälda fråga, numera redan fattad t sådane beslut, hvilka bestämma sättet och tillgångarne för utgifvandet af dylike utomordentlige Anslag; i och hvarmed alla anledningar för de' gjorde anmärkningarne i denna del, tillika med de nya Förslag, som med afseende derå blifvit framstälde, nu måste förfalla.
I afseende på hvad åtskillige yttranden inom det Välloflige Borgare-Ståndet innehålla, rörande en uppgifven utväg för' anskaffandet af nödige medel till de för beståndet af Trollhätte Slussverk, och den Segelfart derigenom beredes, onnö vikellge' byggnader, genom nytt tillskott af Delegar-' ne i Bolaget, i mån af deras egande Aktier; hafva dock Utskotten icke trott sig bora nnderlåta, att anmärka det någon föreskrift i detta afseende icke egenteligeiV ,a taft Stat s-U t skottets Betänk an de n, 217 kan af Rikets Ständer meddelas Trollhätte Canal Bolag, som hittills till alla delar fullgjort de skyldigheter det åtagit sig, och uppå hvars egna beslut vidtagandet af denna utväg ensamt kan bero, men måste af Bolags-Interessenterne sjelfve hafva Varit ansedd icke kunna leda lill ändamålet af den erforderlige Summans ofelbara sammanbringande, då Bolaget i stället funnit sig nödsakadt att söka Lånebiträde.
Då för öfrigt allt det, som blifvit alt» fördt för godkännandet af den elia bland de motsatta meningar, rörande till- eller afstyrkande af ett dylikt Lånebiträdes meddelande af Allmänna medel, hvilka Utskotten Alternativt till Rikets Högloflige Ständer framställt, äfven måste anses såsom anmärkningar, rigtade emot den andra; hvarid å ömse sidor de skäl, som Utskottens Betänkande innehåller korteligen sammanfattade, närmare utvecklats och med Specielle uppgifter bestyrkts; Hafva Utskotten äfvenledes deraf hämtat anledning, att till ny öfverläggning företaga denna hufvudsakliga del af frågan; Och har Utskottens Pluralitet dervid förenat sig att, ined afseende å de förut af Utskotten anförde, och genom det, sorn 4-’de Sami 5 Band. ai8 Stats-Utskottets B e t ä n kand en. under öfverläggningarne inom Stånden blifvit vttradt, ytterligare styrkte, skäl, bein sialia att de tvenne Riks-Sländ,—som ännu icke i ämnet fattat ett afgörande beslut, måtte med de öfrige tvenne instämma uti antagandet af det Alternativ i Utskottens förra Betänkande, enligt hvilket det sökte Lånebiträdet, 120,000 R:dr Banco, borde, under iakttagande af de för Lånets utbekommande och återbetalning af Utskotten föreslagne vilkor, emot hvilka ingen anmärkning blifvit gjord, Trollhätte Canal-Bolag beviljas.
Bock varder detta allt till Rikets Höglotl.
Ständers vidare pröfning vördsamligen öfverlemnadt; jemte det att åtskillige Ledamöters särskilda tankar bifogas.
Utdrag af Protocollet hållet vid Högloft.
Stats- och BancoUtskottens sammanträde den 6 October 1823.
S. D. Från Beslutet att uti det Utlåtande, som till Rikets Ständer kommer att afgif - Stats-Utskottets Beta akan den.
21g vas öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande, i anledning af väckt fråga om Låne-understöd för Trollhätte Canalverk, m. m., tillstyrka antagandet af det uti detta Betänkande förekommande andra Alternativ, som afser det ifrågavarande Lånets beviljande, voro nedannämnde Ledamöter af skiljaktige meningar, hvilka på begäran skulle hos Rikets Höglofl.
Ständer genom Protoeolls-Utdrag anmälas, nemligen: 1:0 Herr Revision s-Secreteraren Stråle, hvilken, utom de i förra Betänkandet anförde grunder, för den första deruti uppgifne alternativa meningen, enligt hvilken Lån till Trollhätte Canal-Bolag icke borde ega rum, ytterligare åberopade de skäl Herr Revisions-Secreteraren flere gångor förut vid frågor om dylika Låneanslag anfört, att inga andra Allmänna Medel dertill för närvarande vore eller kunde intill nästa Riksdag blifva att tillgå än de, hvilka efter Herr Revisions-Secreterarens tanka borde i främsta rummet användas till beredande af möjligheten för en återinträdande ordning i Rikets penningeväsende.
Härmed förenade sig Herr Jacob Linström, samt Herr Bruks-Patron aao S fats-Ut skottets Betänkande!!.
Bjuhr, hvilka för sin del Sfven tillstyrk-^ te antagandet af första Alternativet uti Utskottens förra Betänkande. 3:0 Herr Borgmästaren Montan, hvilken, såsom grund för den tanka Herr Borgmästaren fortfor att hysa, det Lån, af Allmänna medel icke borde Trollhätte Canal-Bolag beviljas, åberopade hvad som af Herr Borgmästaren vid återremissen af Utskottens förra Betänkande inom Väilofl. Borgare-Ståndet blifvit yttradt; nemligen att Trollhätte Canal är en inrättning, som burit sig ganska väl; Att Aetierne deri äro spridöe på flere händer, hvilka till en del hafva egen styrka och förmåga; Att vid ett sådant förhållande det för Bolaget bör vara lätt att tillskjuta erforderliga Procent, hälst som Actierne a'ga beläningssätt uti Disconten, som kommer att förstärkas med en ansenlig Fond; och ändteligen att Stalén ej bör göra till en vana att bistå hvarje sökande. 3:oHerr Capitainen von Hohenhausen, hvilken anförde: Mot Lånets beviljande har jag ingenting att anföra, då flere talande skäl finna» derföre, njen ^afseende på Räntan S ta ts-U t sko 11 e t s Betänkan den. aai finner jag inga bevekande skäl grundade på olyckor eller tvångmål, som kunde föranleda medgifvande af en lägre ränta, än dem af Banken hittills beviljats.
Det skäl man anfört härföre, nemligen att
Staten icke upplånar penningarne för högre ränta, kan jag icke gilla, ty denna Statens upplåning synes mig klarligen vara en irrmening, då mot inhändigande af dessa så kallade
Lån utgifves As sig nation er på ett Rikets pennige verk, att dem vid anfordran med Banco-Sedlar invexla.
Uti detta yttrande förklarade Riksdagsmannen Carl Bergman sig instämma.
Ut Supra Ex.
Protocollo. J. M. SPENS. aaa Stats-Utskottets Betänkanden.