Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr, hade under åren 1847—1851 i medeltal årligen utgjort 5,870 R:dr ; och ansåg alltså Departements-chefen dessa afgifter nu kunna med säkerhet beräknas till 5,600 R:dr. i) I afseende å titeln Rolefrihels-afgifter af oroterad, meri ordinarie rotering underkastad jord, under hvilken benämning alltsedan år 1841 bland Stats-verkets inkomster upptagits de Vakans-afgifter, hvilka erlagts af den i sednare tider inroterade jorden, hemställde
Departements-chefen i underdånighet, att, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts Nådiga förklarande vid nya roteringsverkets fastställande den 8 Oktobef 1851, denna inkomst äfven nu måtte uppföras med särskildt beräknadt belopp och under särskild titel, hvilken dock ansågs böra förändras till ”Vakans-afgifter af nyroterad jord”; Och som denna inkomst, hvilken vid sednaste Riksdag beräknades till 28,000 R:dr, under åren 1847—1851 i medeltal uppgått till 30,371 R:dr årligen, ansåg Departements-Chefen densamma nu kunna upptagas till jemnt 30,000 R:dr. j) Rotevakans-afgift af Utsockne Frälsehemman i Halland, beräknad vid sednaste Riksdag till 10,000 R:dr, hade under åren 1849—1851 i medeltal utgjort 11,161 R:dr, och ansågs således nu kunna beräknas till 11,000 R:dr. k) Likaledes ansågs den vid sednaste Riksdag till 32,000 R:dr beräknade Båtsmans-vakans-afgiften, som under åren 1847—1851 i medeltal uppgått til! 36,770
R:dr, nu kunna upptagas till 36,000 R:dr, I) Då Krut- och Salpeterförsäljningsmedlen under förenämnde fem år 1847—1851 i medeltal utgjort 120,709 R:dr årligen, ansåg Departements-chefen denna Statsinkomst böra för nu blifvande statsreglering beräknas tili 120.000 R:dr. m) Danska Fyringsmedel, sorn utgå med 10,000 R:dr Hamb.
Banko, ansåg
Departements-chefen icke kunna beräknas till mindre än 26,630 R:dr. n.)
Extra medel och uppbörder, beräknade vid sednaste Statsregleringar till 18.000
R:dr, hade väl under åren 1847—1851 i medeltal endast uppgått till 12,683 R:dr; men då härtill lades beloppet af Hof-rätternes revisions-skilliogar, hvilka Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. om Statsverket 4 855. 9 hvilka för år 1852 kommit Stats-Verket såsom besparingar till godo med 7,466 R:dr 32 sk., men framgent böra såsom inkomst upptagas, samt dervid syntes lämpligast böra hänföras under ofvanniimnde inkomst-titel, ansåg
Departements-chefen samma titel nu kunna beräknas till 18,600 R:dr. o) Intressemedel ansåg
Departements-chefen böra upptagas till det belopp, de i medeltal utgjort, eller 3,360 R:dr. p) Inkomsten af Tullmedlen, hvilken vid sednaste Statsreglering beräknades till 4,530,000
R:dr, deraf 800,000 R:dr till Stat och omkostnader m. m., hade under åren 1848—1852 utfallit på följande sätt: Brutto-uppbörd.
Afkortningar, resti- tutioner, Stat och omkostnader. Spanmåls-Tull.
Stats-Verkets be hållna vinst. 1848 4,966,193. 1,016,977. 8,457. 3,940,759. 1849 5,270,911. 1,069,324. 27,267. 4,174,320. 1850 4,919,805. 1,029,157. 130,059. 3,760,589. 1851 5,564,091. 1,023,069. 383,680. 4,157,342. 1852 5,549,947. 1,036,802. 368,641. 4,144,504.
Medeltalet af uppbörden hade således uppgått till årligen 5,254,189 R:dr, som, oberäknad Spanmålstullen, lemnat en för Stats-Verket disponibel behållning, i medeltal årligen, af något utöfver 4 millioner; men, i anseende till det, i mån af handelsrörelsens stigande eller minskande, ombvtliga beloppet af tulluppbörden och med hänsigt till de nedsättningar uti en del tullafgifter, som kunna finnas nödiga och hvarom särskild
Nådig proposition torde komma att till Rikets Ständer afgifvas, hemställde
Departements-chefen i underdånighet, det Kongl. Maj:t nu måtte i Nåder föreslå Rikets Ständer att beräkna ifrågavarande Statsinkomsts nettobehållning för blifvande Statsreglering till 3,850,000: — — och att upptaga till Stat och omkostnader, restitutioner, af kortningar m. m. förslagsvis 1,000,000: — — samt således uppföra tullmedlen, förutom tullafgifterna på inkommande Spanmål, till en summa af endast R:dr 4,850,000: — — q) Postmedlen, vid sednaste Riksdag beräknade till 600,000
R:dr, hade under åren 1847—1851 i medeltal uppgått till 717,738 R:dr, hvaribland af StatsVerkets behållna inkomster under nuvarande Statsregleringstid ingått en summa af 115,000 R:dr årligen.
Till följd af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 16 April 1851, hade Kongl. Maj:t anbefallt General-Post-Styrelsen alt, efter föregången, på erforderliga och noggranna beräkningar grundad utredning, i hvad mån ifrågaställd förändring i Postväsendet måtte kunna ega rum, inkomma med förslag och utlåtande i ämnet, hvarefter Kongl.
Maj:t ville taga i öfvervägande, huruvida Bil.
N:o 6 till Kongl. Maj:ti Nåd.
Prop, 4855 om Statsv, 4 Sami. 4 A/d. 4 Haft. -10 Kongl. Maj.ts Nåd.
Prop. om Statsverket \ 855. skäl företunnes att derutinnan till Rikets Ständer göra Nådig framställning- men som detta den 1 innevarande månad afgifna, och på vidlyftiga beräkningar grundade, förslag ännu ej hunnit att af Kongl. Majit pröfvas, hemställde Departementschefen, det Kongl. Majit måtte i Nåder förklara Sig vilja, i fall anledning dertill förekomme, framdeles under Riksdagens lopp till Rikets Ständer afgifva särskildt meddelande i berörde hänseende, samt att nu emedlertid Postmedlen måtte upptagas efter samma beräkning, som vid sednaste Riksdag eller till 600,000 Ridr, hvaraf såsom Stats-Verkets behållning kuude påräknas olvannämnde summa 115,000 Ridr, sedan återstoden för Post-Verkets
Stat och omkostnader disponerats. r) Då Chartce-Sigillatw-medlen, som under åren 1847—1851 i medeltal uppgått till 629,435 Ridr,- och från förutberäknade 600,000 Ridr vid sednaste Riksdag, efter de beslut, hvilka då deruti föranledde en förhöjning af 84,800 Ridr, upptogos till 684,800 Ridr, med all sannolikhet kunde förmodas komma att ytterligare stiga, ansåg
Departements-chefen. dessa medel, äfven med bibehållande endast af förut antagna grunder, likväl kunna beräknas till 710,000 Ridr. s) Ehuru Kongl. Majit, uti särskild Nådig proposition, kommer alt gifva Rikets Ständer tillkänna Sina afsigter rörande bränvinsbränningens utöfvande, samt förväntas borde, att Rikets Ständer, i afseende på näringens beskattning, skulle gå Kongl. Majits
Nådiga afsigter till mötes, så att afgifterna för bränvinsbränningen komme att betydligt förhöjas, hemställde
Departements-chefen i underdånighet, att då emellertid erfarenheten ännu ej ådagalagt, till hvad belopp dessa afgifter kunde uppgå, samt dessutom största delen af den skeende tillökningen syntes böra afses för särskilda ändamål, Kongl. Majit måtte i Nåder föreslå Rikets Ständer, att för de allmänna Statsbehofven af Bränvinsbränningsmedlen endast beräkna en inkomst af 800,000 Ridr. t) Då:
Restantierna, hvilka vid sednaste Riksdag beräknades till 180,000 Ridr, väl under åren 1847—1851 i medeltal uppgått till 204,353 Ridr, men medeltalet för åren 1848—1851 endast utgjort 176,677 och beloppet särskildt för år 1851 endast 162,891, hvaribland 32,718 tullmedel, hvilka nu vore inräknade under den rubrik, hvartill de rätteligen hörde, ansåg Departements-chefen Restantierna ej böra upptagas till högre påräknelig inkomst än 130,000 Ridr.
I öfrigt hemställde
Departements-chefen i underdånighet, att de af Stats-kontoret föreslagnc beräkningar måtte tagas till grund för Kongl. Majits Nådiga proposition i ämnet.
Om hvad
Departements-chefen sålunda i underdånighet föreslagit, af Kongl, Majit bifölles, skulle derigenom, i förhållande till nu gällande Riks-Stat, uppkomma följande förhöjning, nemligen i Kongl. Maj-.ts Nåd.
Prop. om Statsverket 4855. 44 Å Ordinarie Inkomster: l:o.
Ordinarie Räntan, den Kronan behållna andelen .
. R:dr 9,550: — 2:o. Afrads-Spanmålen 7,650: — 6:o.
Silfvertionde, Myntarelön och Slagskatt 1,000: •— 7:o. Koppar-Räntan . -v • 17*000: — 8:o. Hammarskattsjernet • 4,200: — 10:o.
Svafvelbrulcstionden 350: — ll:o.
Mantalsp enning arne 10,000: — 15:o.
Tillfälliga Rotevakans- och Mötesafgifter 1,100: — 16:o. Rolefrihetsafgifter 2,000: — 17:o.
Rotevakans-afgift af Utsockne Frälsehemman i Halland . 1,000: —■ 20:o.
Rålsmans-vakans-afgift 4,000: — 21:o.
Krut- och Salpeterförsäljningsmedel 15,000: — 22:o. Kontroll-Stämpelmedel 1,500: — 23:o.
Råk- oeh Lotsmedel 10,000: — 24;o.
Danska Fyringsmedel 30: — 27:o.
Extra medel och Uppbörder 600: — 28:o.
Intressemedel 60: — A Extra Ordinarie Inkomster: a) Tullmedlen 320,000: — d) Chartat-Sigillatce-medlen 25,200: — e) Rränvinsbrännmgs-medlen 150,000: — Summa R:dr 580,240: — hvaremot minskning skulle uppstå å följande titlar nemligen: 8:o. Tionde-jernet 20,400: — 26:o.
Observations-medel - 4,000: — äfvensom å Restantierne 50,000: — Summa R:dr 74,400: — Om, från ofvanstående föreslagna förhöjningar . . .
R:dr 580,240: — drogos omförmälde nedsättningar ....
74,400: — så återstode en ökad tillgångar . .. 505,840: — V2 Kongl. Maj-.ts Kåd. Prop. om Statsverket IS55.
Efter att sålunda hafva afgifvit yttrande angående beräkningen af Stats-verkets såväl ordinarie, som extra ordinarie inkomster, utbad sig
Departements-chefen i underdånighet att få uppgifva de tillgångar, hvilka möjligen kunde blifva att på-* räkna för fyllande af sådana tillfälliga anslagsbehof, som blott för en gång eller för viss tidrymd uppstodo ; och ansåg sig Departements-chefen, i sådant afseende, böra i underdånighet anmäla: att utaf de för de föregående åren från Stats kontoret till Riksgälds-kontoret inlevererade öfverskott och besparingar funnes, enligt hvad Departements-chefen inhemtat, en uti sistnämnde verk innestående disponibel behållning af ungefärligen R:dr 3,000,000: — att ehuru, innan 1852 års Rikshufvudbok hunnit afslutas, fullständig liqvid emellan Stats- och Riksgälds-kontoren, rörande öfverskott och besparingar för nämnde år ännu ej kunnat uppgöras, dylika medel likväl, enligt approximativ beräkning, kunde antagas uppgå till omkring 450,000: — att Kongl. Maj:t i sammanhang med fattadt beslut om aflåtande af Nådig proposition till Rikets Ständer i fråga om medel till undsättning vid inträffande missvext, förklarat
Sig vilja utaf inllutna tullafgifter för spanmål till Rikets
Ständers disposition för statsbehofvens fyllande öfverlemna en summa af 700,000: — samt att, enligt offentliggjorda räkenskaper, Rikets Ständers Banks behållna del af 1850 års vinst utgjort 811,184: 41. 1, samt behållna vinslen för år 1851 . . 963,092: 21. 2. och för år 1852 985,683: 19. 3 eller tillhopa 2,759,960: 33. 6. hvadan, då härifrån drages hvad som blifvit disponeradt till understöd för de i Riket inrättade Filial-Banker ....
1,000,000: — — till användande skulle i jemnt tal återstå, oberäknadt den vinst, som för innevarande år kan Banken tillflyta 1,759,960: — 5,909,960: — j hemställande
Departements-chefen i underdånighet, det Kongl. Maj:t uti den aflåtande Nådiga propositionen angående Stats-verkets tillstånd och behof, täcktes meddela Rikets
Ständer den beräkning öfver omförmälda tillgångar, som ansetts kunna komma i betraktande vid behandlingen af frågorna om anvisningar för tillfälliga behof.
Departements-chefen sålunda i afseende å beräk ningen af Statsverkets ordinarie och extra ordinarie inkomster, äfvensom angående befintliga tillgångar för de tillfälliga behofvens fyllande underdånigst yttrat och hemställt, och deruti Stats.
Kongl.. Majit s Nåd.
Prop. om Statsverket \ 855.
45 rådets öfrige ledamöter till alla delar instämde, behagade Kongl. Maj:t i Nåder gilla och bifalla.
Derefter anhöll
Departements-chefen i underdånighet att få till Kongl. Majt:s Nådiga pröfning anmäla de Finans-departementets föredragning tillhörande frågor, som angingo regleringen af utgifterna å Riks-Statens första, sjunde och nionde hufvudtitlar; i hvilket afseende sålunda nu förekom beräkningen af anslagen å Första LIufvud-Titeln, omfattande Kongl.
Hof- och Slolts-Staterna:
Och ansåg
Departements-chefen sig icke böra i underdånighet tillstyrka någon förändring uti den beräkning af anslagen å denna hufvud-titel, som vid sednaste Statsreglering egt rum.
Häruti instämde Stats-rådets öfrige ledamöter; och Kongl.
Majit täcktes i Nåder gilla hvad i omförmälde afseende blifvit af Stats-Rådet yttradt.
Då härefter till pröfning förekommo utgifts-anslagen under Riks-Statens Sjunde Hufvud-Titel, innefattande anslagen för Finans-departementet, hemställde
Departements-chefen i underdånighet: l:o att, enär Rikets sednast församlade Ständer, jemte anvisande af en summa af 10,000 R:dr, att, i stället för dittills utgående ljuspenningar, användas till gratifikationer åt de vid vederbörande embetsverk anställda extra ordinarie tjenstemän och vaktbetjente, i underdånighet anhållit, det måtte den fördelning af nämnda summa de särskilda embets-verken emellan, som af Kongl. Maj:t komme att uppgöras, varda Rikets näst sammanträdande Ständer meddelad, på det Rikets Ständer skulle blifva i tillfälle att på vederbörande stater uppföra det belopp, som i förenämnde afseende tillkomme hvart och ett af ifrågavarande embetsverk, samt, i förhållande derefter, nedsätta anslagen för expenser, ved och ljus; borde uti anslaget för Finnans-departementets Expedition, nu utgörande 15,024 R:dr 32 sk., uppföras en tillökning, motsvarande hvad som, efter den uppgjorda fördelningen af förrberörda gratifikations-medel, derutaf tillkomme extra ordinarie tjenstemän och vaktbetjente vid bemälde expedition, eller Tre Hundra Riksdaler Ranko. 2:o att, då Kongl. Maj:t förklarat
Sig för närvarande icke finna lämpligt begära uppförande å stat af de anslag, som, i följd af de utaf Kammar-kollegium och Kammar-rätten uppgjorda, och särskildt inför Kongl. Majit i underdånighet anmälda förslag till nya lönestater, skulle för dessa embets-verk erfordras, Kongl.
Majit måtte täckas i Nåder föreslå Rikets Ständer, att de fyllnadsanslag till de för Kammar-kollegium och Kammar-rätten år 1841 fastställde interimsstater, som vid u Kongl. Majus Nåd.
Prop. om Statsverket -1855. sednaste
Statsreglering beviljades med 7,532 R:dr 31 sk. 11 i st. för det förra, och 13,075 Ridr 28 sk. 9 rst. för det sednare af bemälda Embetsverk, dock endast för den tid hvarunder nämnde Stats-reglering blefve gällande, och att utgä såsom arfvoden, måtte till fortsatt utbetalning under förut bestämda vilkor anvisas; älvensom att anslagen för *de begge embetsverken måtte tillökas med hvad som motsvarade de på deni belöpande andelar i ofvannämnde gratifikationsmedel för e. o. tjenstemän och vaktbetjente eller för Kammar-kollegium med Ett Tusen, och för Kammar-Rätten med Nio Hundra Riksdaler banko. 3:o att, sedan Rikets sednast församlade Ständer, utan att antaga det till dem framställda förslaget till definitiv lönereglering för Stats-kontoret, bifallit, det Kongl. Majit, utål de på allmänna Indragnings-staten till aflöning åt tjenstemännen vid f. d.
Allmänna Magasins-kontoret, då anvisade 6,442 R:dr, skulle, efter det 3,920 R:dr 32 sk. deraf kunnat efter afgående tjenstemän Statsverket besparas, ega att tillsvidare för de till Stats-kontorets handläggning hörande ärendens oafhrutna gang använda återstående, i mån af afgång disponibla blilvande 2,521 R:dr 16 sk., Kongl.
Majit täcktes i Nåder föreslå Rikets Ständer, att dessa tillgångar må på enahanda sätt fortfarande lä användas; hvarjemte
Departements-chefen underdånigst tillstyrkte förhöjning af Stats-kontorets anslag, med ett, emot gratifikationsmedlen för e. o. tjenstemän och vaktbetjente derstädes samt vid Mynt- och Kontroll-verken svarande belopp af Atta Hundra Riksdaler Banco. 4io att uti ar.slaget för Öfver-intendents-embctet måtte uppföras en tillökning med det belopp, som motsvarar gratifikations-medlen för e. o. tjenstemän och vaktbetjente vid detta verk, samt vid Museum eller Ett Hundra Trettiotre Riksdaler 16 sk. 5io att, i öfverensstämmelse med hvad här ofvan vid beräkningen af Statsverkets inkomster blifvit, i afseende å tullmedlen, anfördt, Kongl.
Majit, i betraktande af de under flera föregående år till högre belopp stigande afkortningar, restitutioner och omkostnader vid tullverket, täcktes i Nåder föreslå, det förslagsanslaget för nämnde verk, hvilket af tullmedlen direkte utgår, måtte bestämmas till 1,000,000 Ridr, och således ökas med Två Hundra Tusen Riksdaler; samt (j:o att, enär de särskilda gratifikations-anslagen, i stället för de fordna Ijus•penningarne till e. o. tjenstemän och vaktbetjente, komma att på stat uppföras, förslags-anslaget till skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus förminskas med ett emot summan af gratifikations-medlen svarande belopp, af 3,133 Ridr 16 sk., och sålunda bestämmes till Sexton Tusen Åtta Hundra Sjuttiofyra Ridr 13 sk. 9 rst.
Prop. om Statsverket t 855.
Beträffande sedermera sådane å nu ifrågavarande Hufvudtitef erforderliga anslag, hvilka borde anvisas å de tillgångar, som komme alt för tillfälliga behof afses, sä hemställde
Departements-chefen i underdånighet, det Kongl. Majit, under åberopande af de särskilda propositioner, som, i öfverensstämmelse med Kongl. Majits förut lättade beslut, till Rikets Ständer allåtas, angående anslag till ombyggande af Nockeby bro på vägen emellan hufvudstaden och Drottningholm samt till uppförande af nytt Landshöfdinge-Residens i Christianstad, täcktes uti Proposition om 7:de Hufvudtiteln uppgifva de summor, som för omförmälde behof erfordras, nemligen: l:o.
Till ombyggande af Nockeby Bro R:dr 83,000 och 2:o till nytt Landshöfdinge-Residens i Christianstad . . . 55,000.
Derjemte tillstyrkte Herr Departements-chcfen underdånigst, det Kongl. Majit lill utgifter för kolonien Sit Barthelemy måtte i Nåder äska fortfarandet af det vid sednaste Riksdag beviljade förslags-anslag af 6,000 Ridr årligen, att utgå under den tid nu skeende Stats-reglering komme att omfatta.
Departements-chefen sålunda i afseende å regleringen af anslagen å Sjunde
Hufvudtiteln samt dermed gemenskap egande frågor underdånigst hemställt, behagade, uppå tillstyrkan af Stats-rådets öfriga Ledamöter, Kongl. Majit i Nåder bifalla.
I ordningen förekom nu frågan omÉ regleringen af utgifts-anslagen under Nionde Hufvudtiteln, omfattande Pensions- och Indragnings-stnterne; hvarvid, beträffande Lo.
Pensions-staterne, Herr
Departements-chefen ansåg det för dessa Stater, uti nu gällande Riksstat, upptagna anslags-belopp af 296,733 Ridr 16 sk. fortfarande oförminskadt erfordras för uppfyllande af de med dessa anslag åsyftade ändamål.
Hvad åter angick 2:o. Allmänna, Indragning s-staten, tillstyrkte, i öfverensstämmelse med hvad under denna dag blifvit, vid föredragningen af de till Andra Hufvudtitelns reglering hörande frågor, i Nåder beslutadt, Herr
Departements-chefen i underdånighet, alt uti Propositionen, angående Indragnings-staten, måtte göras framställning, att del årliga anslag, som Professoren Doktor C. J.
Schlyter lätt sig tillagdt för utgifvandet af ”Sveriges gamla lagar”, fortfarande finge intill nästa Stats-reglering, å nu ifrågavarande Stat utgå med 1,200 Ridr, deraf 600 Ridr såsom arfvode och 600 Ridr till ersättning för erforderligt skrifvare-biträde.
Jjc, Kongl.
Prop. om Statsverkets855.
Vidare erinrade Herr Departements-chefen i underdånighet, hurusom, enligt hvad som inhemtades af ett från Landtförsvarsdepartementet öfverlemnadt Protokolls-utdrag, hvilket nu anmäldes, Kongl.
Majit dels under den 30 September 1851, i sammanhang med det Advokat-Fiskalen i Krigs-kollegium Nicolas Lindberg då beviljade afsked, i Nåder förklarat
Lindberg berättigad att för sin återstående lifstid på Indragnings-stat i Stats-kontoret uppbära sin å Krigs-kollegii gamla Stat iunehafda lön 1,314 R:dr, med förhöjning efter Riksmarkegångspris för derunder begripen spanmål, i afseende å hvilken pension då stadgades, att den del deraf, som motsvarade hvad af lönen från Riks-staten utgått, nemligen hälften, skulle upptagas å Allmänna Indragnings-staten, och derifrån till Lindberg utbetalas, men det öfriga till honom af Stats-kontoret anordnas utaf under händer hafvande medel, emot det att ersättning derför, efter hvarje års slut, af Krigs-kollegium utbetalades, med iakttagande dervid, att Förenade på Mötes-passevolans-medlen, i den mån lönen genom 1831 års
Stat för kollegium varit på Passevolans-medlen anvisad, och Wadstena Krigsmanshus-kassa, i förhållande till hvad af samma lön derifrån bestridts, skulle till ersättningen lemna bidrag, deremot årligen komme att Nådigst bestämmas, af hvilka medel återstoden af ersättningen eller hvad som motsvarade det. lönebelopp, hvilket från Militiaj-boställs-kassan utgått, skulle godtgörasj dels ock under den 26 sistlidne October, med hemtad anledning deraf, att Rikets sednast församlade Ständer funnit lämpligt till Allmänna Indragnings-staten öfverflytta hela den pensions-stat, hvarmed Militiae-boställs-kassan då var belastad, samt enär den grundsats, som föranledt Rikets Ständers omförmälte åtgärd jemväl egde tillämplighet på de delar af f. d. Advokat-Fiskalen Lindbergs pension, hvilka, uppgående till sammanlagdt 657 R:dr, utom spanmåls-förhöjningen, motsvarande hvad Lindberg under tjenstetiden, såsom lön från ofvanberörde trenne fonder, med en tredjedel från hvardera, uppburit, i Nåder beslutat till Rikets Ständer göra framställning derom, att hela nyssnämnde pensionsbelopp för framtiden må, likasom redan med ena hälften af Lindbergs pension eger rum, få från Allmänna Indragningsstaten utgå, hvarigenom jemväl undvekes den nu årligen återkommande anvisningen af en mindre pensionsdel och dennas, äfvensom den öfriga pensionens, redovisande uti fyra olika räkenskaper; och tillstyrkte, till följd häraf, Herr
Departements-chefen i underdånighet, att uti den aflåtande Nådiga Propositionen förrberörde pensionsbelopp, 657 R:dr, jemte förhöjning för derunder begripen spanmål, måtte till upptagande å Allmänna Indragnings-staten föreslås.
Med anledning af från Landtförsvars-Departementet ytterligare meddeladt Protokolls-utdrag, fästade Herr Departements-chefen uppmärksamhet derå, att sedan, uti en af Kongl. Maj:ts och Rikets Krigs-kollegium till Kongl. Maj:t insänd skrift, Notarien i bemälde kollegium, Advokat-Fiskalen Gustaf Engelbert Trana, underdånigst - Kongl.
Prop. ont Statsverket -iSäS. nigst anhållit, att då han, som i flere år, i anseende till bristande synförmåga, icke kunnat sin innehafvande Notarie-tjenst förrätta, fortfarande vore, enligt hvad af bifogadt läkare-betyg styrktes, fullkomligt blind, utan hopp att någonsin återfå sin syn, i följd hvaraf han jemväl funne sig urståndsatt att någon tjenste-befattning vidare utöfva, honom måtte tillåtas att för sin egen jemte hustrus och barns utkomst, under sin återstående lifstid uppbära å Allmänna Indragnings-staten en årlig pension, antingen af 800 R:dr banko, motsvarande den lön efter gammal Stat, han såsom Notarie i Krigs-kollegium hittills uppburit och för närvarande innehar, eller till det belopp af 1,000 R:dr banko, som för Notarie-ljenslen är i kollepii nya Stat uppfördt; till stöd för hvilken anhållan sökanden äfven företedt prestbevis af innehåll att han, som vore född den 18 Februari 1805, befunne sig, med hustru och 2:ne minderåriga döttrar, i högst ömmande lefnadsvilkor; så hade, vid häraf, genom Landtförsvars-departementet skedd föredragning, Kongl. Maj:t, i betraktande af hvad uti förevarande fall förekommit, och enär, genom sednaste förändring af Krigs-kollegii organisation, tjenstemännens antal derstädes blifvit, oaktadt göromålens betydliga förökande, inskränkt till det minsta möjliga, samt vid elt sådant förhållande, då en hvars fulla arbetskraft vore påräknad, en tjenstemans oförmåga till tjenstgöring måste förorsaka rubbning i ärendernas gång, och stundom äfven, såsom händelsen varit med Trana, medföra särskilda utgifter för Staten, beslutat att, med jemväl fästadt afseende ej mindre på hvad de ansökningen bilagde betyg om Tranas ögonsjukdom och belägenhet i öfrigt innehölle, än ock å den omständighet, att sökanden, såsom genom nämnde sjukdom oförmögen att sin tjenst bestrida, borde, i öfverensstämmelse med Kongl. Brefvet den 23 September 1688, förblifva i åtnjutande af den med tjensten förenade lön, i Nåder föreslå Rikets Ständer, att Trana, ehuru han ännu icke uppnått föreskrifven ålder, likväl måtte få, efter erhållet afsked, för sin återstående lifstid uppföras å allmänna indragningsstaten med en, hans Notarie-tjenst efter äldre stat motsvarande, pension af Åtta Hundrade Riksdaler banko; och hemställde Herr Departements-chefen i underdånighet, det framställning härom måtte uti den aflåtande Nådiga Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof få inflyta.
Derefter anmälde Herr