Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständers antagande framlagt särskilda förslag till dels ny strafflag, dels ock lag angående verkställighet af fängelsestraff, samt Lag-utskottet, lill hvars utlåtande dessa förslag blifvit öfverIemnade, uli ofvanberörda betänkande, ansett sig ej kunna tillstyrka bifall å samma förslag, men deremot lill Rikets Ständers antagande föreslagit af Ulskottet i stället utarbetade försias till ny strafflag, samt lag om verkställighet af straffarbete och fängelsestraff; så hafva, vid föredragning af Utskottets omförmälda betänkande, Väl— lofl. Rorgare-ståndet och Hederv.
Bonde- ståndet, på grund af framställda anmärkningar, återremitterat förevarande lagstiftningsfråga till Utskottet; hvaremot Högloft.
Preste-ståndet, med afslag å Utskottets framlagda lagförslag, beslutat, alt en underdånig skrifvelse skall till Kongl. Majit allåtas, deri Rikets Ständer, med anmälan att de ej kunnat antaga Kongl. Majlis ifråga— ställde Nådiga proposition, i underdånighet anhålla, att, enar behofvet af en skyndsam förbättring i vissa delar af broltmålslagstiflningen icke medgifver det uppskof, som skulle erfordras för utarbetande af ett nytt förslag till strafflag, samt alt en dylik förbättring lämpligast torde böra börjas, dels och förnämligast med ordnande af straffsystemet, isynnerhet hvad angår frihetsstraffen, hvilka i senare tider erhållit en vidsträcktare tillämpning än 1734 års lag förutsätter, dels med en förändring i lagstiftningen om straffen för stöld och rån, bedrägeri och förfalskning, Kongl.
Majit ville låta utarbeta och till nästsammanträdande
Ständer framlägga ej mindre ett förslag till lag om verkställighet af straffarbete och fängelsestraff jemte de modifikationer i straffsystemet för öfrigt, som kunna anses nödiga, än äfven till en författning angående ofvanberörde förbrytelser.
Yid omförmälde förhållande lärer den af Vällofl. Borgare-ståndet och Hedervärda Bonde-ståndet beslutade återremiss icke föranleda till annan åtgärd från UtSih. lill R.
Prof. 1817 och 1818. 5 Sami. 1 Afd. 31 Baft. t 2 Lag-Utskottets Utlåtande N:o 104. skottets sida, än att, med anmälan härom', hemställa till bemälde Riksstånd att företaga ärendet till förnyad pröfning.
Af Herr Gethe, med hvilken Herr von Lindecreutz sig förenat: »Då två Stånd afslagit Lagutskottets ifrågavarande betänkande N:o 58 men två Stånd återremitterat ärendet, och således, äfven om dessa sednare komme att derutinnan hufvudsakligen sig yttra, följden ej kunde blifva annan, än att betänkandet blefve af alla fyra Stånden afslaget, eller, i fall de två Stånd, som återremitterat, detsamma bifölle, frågan komme att förfalla; samt besvarandet af de gjorda anmärkningarne, om sådant, vid nu yppade förhållande, skulle anses Utskottet åligga, ej till någonting verkade, enär ärendets utgång redan är gifven, anser jag för närvarande ej någon annan åtgärd vara för Utskottet att vidtaga, än att anmäla förhållandet för Borgare- och Bondestånden, som betänkandet återremitterat.» Af Herr Prosten Odelberg, i hvars yttrande Herr Prosten Schram instämt: »Jag kan ej biträda den åsigt, som hos Utskottet erhöll öfvervigt vid beslutet oin detta utlåtande.
Två Riksstånd hafva ogillat så väl Konungens proposition, som Lag-utskottets förslag.
Två hafva återremitterat det sednare.
I likartadt fall förut har Utskottet förklarat frågan vara förfallen.
Så hade, enligt min uppfattning af de tvenne sista punkterna i Regeringsformens 87 § ock nu bort tillgå.
I de delar, der återremissen icke klandrar, hafva ju två Stånd i egentligaste mening stadnat mot två.
I de delar åter, der den uttalar ett ogillande, ökar den afslagets styrka.
Jag har dessutom trott, det Utskottet kunnat föreslå Rikets Ständer, alt, med anmälan af frågans så beskaffade skick, till Kongl. Maj:ts höga kännedom i underdånighet öfverlemna Lag-utskottets, efter min tanke, på det hela taget, icke förkastliga arbete, jemte dervid gjorda anmärkningar.
Något afseende å beggedera skulle då sannolikt varit att påräkna i en ny Kongl, proposition till nästkommande Ständer; och såmedelst hade man främjat möjligheten att, ulan för lång tidsutdrägt, erhålla en af behofvet högt påkallad, förbättrad brottmålslag.»
Dessutom är mot ifrågavarande utlåtande reservation anmäld af Herr Prosten Tellbom. STOCKHOLM, TRYCKT HOS J O H. BECKMAN, 1848.
Log-UUkotlels Utlåtande, N:o 105.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 20 Okt., kl. 2 o. m.
Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar emot Utskottets Betänkande N:o 92, öfver väckt motion om indragning af Bergstingsrätt erna.
Berörde betänkande, hvilket Högv.
Presteslåndet afslagit på denjgrund, att ifrågaställde ärende redan vore Kongl. Majrts nådiga pröfning undersläldt, men Vällofl.
Bonde-ståndet bifallit, har åter blifvit från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln till Lag-utskottet återremilteradt.
De anmärkningar, som föranledt återremissen, hafva blifvit framställde af bier v von Hartmansdorff', herr Lagerhjelm, Herr von Hohenhausen samt Herr Printzensköld, hvilka hufvudsakligen anmärkt, att om än medgifvas måste, att de ärender, som tillhöra Bergstingsrätt handläggning, äro så så få, att särskilda domstolar för behandling deraf konna undvikas; så vore likväl vådligt alt öfverflytta omförmälde göromål på de allmänna domstolarne innan man sörjt derför, att den speciella sakkunskap, som finnes i Bergstingsrälterna, ej komme att saknas i förenämnde domstolar; alt man visserligen hört anmärkas att denna kunskap kunde undvaras i domstolen, enär den vore i tillfälle att infordra sakkunnige personel» utlåtande; men att denna utväg deslomindre vore lillfylleslgörande, som domstolen ej kunde kontrollera riktigheten af samma utlåtanden, och särskild sakkännedom ofta be hö fdes för ledning af undersökning»» uti ärenden af ifrågavarande beskaffenhet oell uppställande af de frågor, deröfver sakkunniges utlåtande kunde anses nödiga; alt denna speciella kunskap i synnerhet vore erforderlig i första instansen, enär den numera ej är att påräkna i de högre domstolar, m. tilt R.
Prut. 1811 1S48. 7 Samt. 1 A/d. 35 haft. * Lag-Utskottets Utlåtande, N:o t05. der oftanämnde mål oell ärenden skola fullföljas; samt alt del följaktligen borde stadgas att, då saker, sorn tillhört Bergstingsratis handläggning, skola behandlas af allmän domstol, en i bergsvetenskapen kunnig person bör Tara tillstädes, antingen i egenskap af ledamot eller för alt, såsom ansvarig rådgifvare, i förekommande fall till protokollet afgifva yttrande; och har förennämnde fråga blifvit återförvisad till Utskottet, på det
Utskottet måtte uppgöra förslag till ett stadgande i förenämnde syftning.
Utskottet, som tagit i öfvervägande hvad sålunda blifvit anfördt, linner dock ej skäl att tillstyrka något så beskafFadt stadgande, såsom vilkor för den öfverflyttning af Bergstingsrätternas domsrätt till allmänna underdomstolarne, som Utskottet föreslagit.
Att för pröfning af vissa tvister upplysningar erfordras, hvilka ej kunna meddelas utan insigt och erfarenhet i vissa slöjder och näringar är väl oförnekligt; men då man ansett domaren sjelf bör äga sådan insigt och erfarenhet för att kunna pröfva tvisterna, har man, på sätt Utskottet i betänkandet N:o 99 anmärkt, förblandat begreppen— bevisning och dom.
Omförmälde upplysningar innefatta nemligen blott egenskap af bevisning, och det tillhör icke domaren att åstadkomma densamma ulan endast att pröfva dess verkan efter lag.
Hvad Lagkommitten i denna fråga yttrat, synes Utskottet så öfvertygande, att Utskottet ej tvekar att i allo instämma elei uti.
”Innan dom fälles,” säger Kommit teen, ”bör bevisningen å ömse sidor bringas till den fullständighet, som parternes rätt klöfver; dit är äfven alt hänföra inhemtandet af de upplysningar, som kunna vara af nöden, från sakkunnige män.
Domarens medverkan i delta afseende är blott en ledning af bevisningens gång, hvarigenom parterne sättas i tillfälle att ernå slika upplysningar, om de ej ulan hans mellankomst skulle vinnas.
Således inhemtas utlåtande än från kemisten, mineralogen och bergsmannen, än från läkaren eller kirurgen, än från landi n ätaren eller nivellören, än från den handlande, än från konstnären eller slöjdidkare!!, allt efter sakens olika art och beskaffenhet.
Detta utlåtande är egentligen icke annat, anett vittnesbörd i saken, hvarföre det ock bör, såsom sådant, edligen bekräftas, derest det icke under embetsmanna-vitsord meddelas Sedan bevisningen på detta sätt blifvit fulländad, inträder domarens slutliga åtgärd atl, på grund af alla upplysningar och omständigheter sorn förekommit, slita tvisten parterne emellan.
Hans funktion blir då, hvad den bör vara, att skipa lag och rätt; och denna lagskipning stödjer sig på uppenbara skäl oell bevis, som i handlingarne förvaras, ej på hemliga kunskap t, deni domaren Lag-Utskottets Utlåtande, N:o W5. 8 bär inora sig.
När sakkunnige mäns yttranden ingå i bevisningen, bar hvarje part både rätt och tillfälle alt undersöka dessa yttranden och upptäcka skäl mot skäl; men när domarens eget vetande, först genom sitt resultat, sjelfva domen, tiäder i ljuset, kan deremot någon så beskaffad föregående undersökning icke äga rum, utan parten får, i stället för rättigheten att göra alla möjliga anmärkningen mot bevisningen i första instansen, blott den att klaga öfver domen i högre rätt.”
Och det är på grund häraf, samt, enär två Riksstånd utan vilkor godkänt Utskottets ifrågavarande betänkande, som Utskottet oförändradt återlemnar detsamma till Ridderskapets och Adelns pröfning.
Reservation: af Herr prosten Odelberg, med hvilken Herr prosten Schram sig förenat: ”Då, såsom det från Presteståndet inkomna protokolls-utdrag upplyses ifrågavarande ärende, lill följd af Rikets Ständers förut gjorda underdåniga frrmslällning, redan blifvit Kongl. Maj:ts nådiga piöfning understå !<l t; kan jag, för min del, ej annat än finna ytterligare åtgärd å Ständernas sina öfverflödig, och ser således intet skäl, hvarföre Utskottet bort vidblifva sin mening i betänkandet N:o 92.” STOCKHOLM, C d. Sfbalties Boktryektri, 18*8.
1 Register öfver de af Rikets SI änders Lag-Utskott vid 1847 och 1848 årens Riksdag afgifra Betänkanden, Utlåtanden och Memorial.
A. 'Expedition»» H:f.
Akademiska, jurisdiktionen, om upphäfvande deraf - 86, 102.
Aktiebolag, förslag till lag derom ------ 2^,44*55- Andaktsöfningar, angående upphäfvande eller förändring af Kongl. plakatet den 12 Januari 1726 jemte öfriga emot olofliga sammankomster till andaktsöfningar utfärdade författningar - 81.
Arf, angående upphäfvande af författningarne om tiondepennings erläggande för arf, som föres utom stad, se Tiondepenning. „ om oäkta barns rätt dertill efter moder, se Oäkta.
Arfvejord, angående förbud att densamma genom testamente bortgifva; se Ärfdabalken. „ angående vederlag, då den blifvit såld, se Ärfda balken.
Arfoden, om ökade åt kanslipersonalen - - - it.
Assignationer, om upphäfvande af Kongl, förordningen derom af den i3 Juli 1818 ----- qQ. a Banker, enskilda, angående vissa lagbestämmelser derom. - 5ö..
Barn, oäkta, om deras arfsrätt, se Oäkta.
Barnamord, angående ändring i Kongl, brefvet derom af den 17 Oktober 1778 - - — - 87.
Bergstingsrätter, om deras indragning - 92, io5.
Besvärstid, om förlängd sådan för fullföljd af mål från West erda Is fögderi - - - - - - 80, Bolag, aktie-, förslag till lag derom, se Aktiebolag.
Borgenärs-ed, om förändring i formuläret derför - - - 70.
Borgmästare, om rättighet för dem att kalla till polisförhör vid vite och påföljd af hemtning, se Polisförhör.
Brottmtilsdomstolar, om inrättande deraf - - — - 91.
Brottmåls-lagstiftnihg, se Strafflag. „ angående åtskilliga motioner om förändring deri - - - — - - 58, . 64?
Brottmuls-ransakningar, se Ränsakningar.
Bysättning, angående förändring i författningarne derom - 6, aoi.
Börd, angående förändring af 5 kap. 12 § Jordabalken, i fråga om tid för afträdande af i börd dömd fastighet, se Jordabalken.
Bördeskilling, angående dess nedsättande i landtränterierna. - 41 CL Gömministrar, angående deras aflöning, se Likstol.’ D.
Dömbokj, om. upphörande eller inskränkning af, underdomares skyldighet att densamma renovera - - - - l\6i.
Btomkapitels. arn oeniga makars inställelse derstädes till varningars > erhållande^ - - - - - - 90*.
Domstolar, om inrättande af serskilda brottmålsdomstolar, se Brotlmålsdomstolar. E. Enskilde banker, angående vissa lagbestämmelser derom, ‘■se Banker.
F ! .;VKT U. • l * Fastighet, ntmätt, om förändring i sättet för dess försäljning - 21. „ angående skyldighet att låta inteckna, vid försäljning deraf, gjordt förbehåll att framdeles vinna densamma åter, se Inteckning.
Folksamlingar, olofliga, om stiftande af en lag deremot, se Uppror.
Frälseman, om upphörande af dess särskilda forum - - 5i. „ angående förmyndares förordnande för dess barn och arfvingar - - - — - - - §8.
Fullmakt, angående beskaffenheten af länsmäns, se Länsmän.
Fylleri, angående förändring i Kongl, förordningen derom af den 16 November 184* - - - - a. Fängelser, om åliggande för kommunerna att hafva tillsyn'å ordningen dei slädes - - - - jQ. „ om kyrkopliktens undergående i länsfängalserna, se Kyrkoplikt.
Fästehjon, angående skyldighet för dem att inom viss tid efter slutad lysning lill äktenskap detsamma genom vigsel fullborda, se Lysning.
Fästning, om kyrkopliktens undergående derstädes, se Kyrkoplikt.
Fördel, angående upphäfvande af lagens stadganden derom ödii om morgongåfva, se morgongåfva.
Författningar äldre, angående revision deraf, se Revision* 4 Forlagsinteckning, förslag till förordning derom - 26, 54> Förliknings-kommitteer, örn inrättande deraf - - - 100.
Förmyndare, angående deras förordnande för frälsemans barn och arfvingar, se Frälseman.
Förordningen den to Juni 184»» om ändring deri hvad angår vilkorlig» utmätuingsresoJutioner i vissa fall, se Utmätnings re solution er. „ den 9 Maj 1835 och den 20 Nov. 1845, angående upphäfvande deraf i afseende på handel med lösören, sorn köparen låter i säljarens vård qvarblifva, se Lösören.
,, den i3 Juli 1818, angående inteckning i fast egen dom , se Inteckning. „ s. d. om assignationer och invisningar; se Assig na tioner. „ den 19 Maj i845, om giftorätt och morgongåfva, se Giftorätt.
Förskott å till försäljning lemnade varor, om förmånsrätt derför, se Varor. Gr. .
Gifterrndlsbalken, om ändring af 2 § samt upphäfvande af 5:te och 6:te SS i 2 kap. angående dem som äktenskap med hvarannan ej bygga må - Giftorättj angående förklaring huruvida Kongl, förordningen derom och om morgongåfva af den 19
Maj 1840 eger retroaktiv verkan ------- H. 35, 4g> i5, 42.
Hallrättsärenden, se Magistrater.
Mandelsbalkenj om ändring i dess 9 kap:s 6 §> angående ränta å försträckta penningar eller varor, se Ränta. 5 Handelsbok, angående dess vitsord ----- ao> 3&
Hemtning angående påföljd deraf för den, sora käres till brottmål, se Rättegångsbalken.
Hofrättj angående förändring i tiden för de så kallade småprotokollernas insändande dit, se Småprotokoller. „ angående ökad tid för anmälan af missnöje emot dess dom oell utslag, se Rättegångsbalken. „ angående minskning i antal mål, som böra dess piöf ning underställas, se Underställningsmål.
Häktning, om domares oell polismyndigheters rätt all häkta och skärpt kontroll derå ----- iot.
Häradsrätt, om minskning i domfördt antal nämndemän derstädes, se Nämndemän.
Invisningar, se Assignationer.
Inteckning, förslag till förbättring af forfattningarne derom 5^,62,io3. „ angående skyldighet att låta inteckna vid köp af fast egendom gjordt förbehåll att framdeles få densamma återlösa 70. J. Jagt, angående skatts erläggande för rättigheten att sådan utöfva 7.
Jordabalken, om förändring af dess 8 kap. i afseende å rättigheten att bortgifva jord, hus eller tomt - 36v „ om förändring af dess 5:te kapitels i2tte 8 i frå ga om tid för afträdande af i börd dömd fastighet „ om förklaring af dess i6:de kapitels 5:te § så vidt den angår ^uppsägning af på arrende upplåtet hemman - -- -- -- - 43.
Judar, angående rättighet för dem att vittna - - - - 68. 6 Jurisdiktion, om upphäfvande af den akademiska - -86 Justitieombudsman, om granskning af dess embetsberättelse - i.
.Kanslipersonal, om ökade arfvoden åt densamma, se Jrfoden.
Klander af syn, se Syn.
Klockare, angående deras aflöning, se Likstol > Kommunerna, örn åliggande för Jern alt hafva tillsyn å ordningen vid fängelserna, se Fängelser.
Konkurslagstiftningen, oin förändring deri - - - - 75, 97.
Konsistorium, angående förändring i sältet för ändrings sökande i dess utslag - _____ a5.
Konventikelplakatet af den 12 Jan 1726, angående upphäfvande eller förändring deraf, se Jnduktwfningar.
Krigsdomstol, angående förklaring af Kongl kungörelsen den 18 Dec. i8a3 i fråga om brottmål, som böra af både allmän domstol och krigsdomstol ransakas, se Kungörelsen.
Kungörelsen den 18 Dec. 1823, om förklaring deraf i fråga om brottmål, som böra af både allmän domstol och krigsdomstol ransakas - — — - 74* Kust-allmoge, angående utsträckning af dess rättighet att idka sjöfart, se Sjöfart.
Kyrkoböcker, angående skärpt kontroll vid deras förande m m. 39.;)} Kyrkolagen, om ändring af dess 11 kapitels 9 och 10 §§ i fråga om nattvardens begående före i stället för efter predikan - . - - - _ - 78. >» om ändring af dess 16 kapitels 1 1 § i afseende å oeniga makars inställelse hos domkapitlet lill förmaningars erhållande, se Domkapitlet.
Kyrkoplikt, angående densammas undergående i länsfängelser och å fästningar - - - - - - - 93.
Kyrkostugor, angående rättighet till deras uppförande å kyrko 'Vallarne - _ - 10.
Kyrkovaktare, angående deras aflöning, se LikstolV Kamrers rätter,, angående indragning deraf - 56 L.
Lag, om aktiebolag, se Aktiebolag: „ om uppror oell olofliga folksamlingar, se Uppror.
,, om brott, se Strafflag. „ om straffarbete och fängelsestraff, se Strafflag. „ oin ulri kes vexlar, se Kex lar.
„ 0111 notarii publici, se Notarius Publicus.
Lagar och författningar, angående revision af äldre dylika, se Revision.
Hagmansrätter, angående indragning deraf — - - - 56.'
Lagsöknings/nål, inom hvilken tid sådane, när de blifvit af Konungens befallningshafvande tvistiga förklarade, böra till domstol inslämmas, se Utsökningsba/ken.
Landtbo, om bestämmande af viss tid, inom hvilken klander må anföras mot syn, som af enskild person hålles med dess landtbo, se Syn.
Lardtr anter ier, om bördeskillingars nedsättande derstädes, se Bördeskillingar.
Likstol, om upphörande deraf - - — - - - " 8.
Lysning, angående skyldighet för fästehjon att; inom viss lid efter slutad lysning till äktenskap, detsamma genom vigsel fullborda - - - - — — » 3i.
Länshäkten, om brottmåls-ransakningars hållande derstädes, se Ransakningar. „ om kyrkopliktens undergående derstädes, se Kyr koplikt:
Länsmän, angående beskaffenheten af deras fullmakter - - 4»'
Lösören, angående upphäfvande af Kongl, förordningarne den Q Maj i^35 och den 20 November 1845, i afseende pål handel om lösören, som köparen låter i säljarens vård qvarblifva. — — - - » — - - 34»- 8 99- Magistrater, om tillökning af deras ledamöter, för handläggning af mål, som förut upptagits af hallrätterna och skråembetena ------- Makar, oenige, om deras inställelse hos domkapitlet till varningars erhållande, se Domkapitlet.
Morgongåfva, angående förklaring huruvida förordningen derom och om giftorätt af den 19 Maj 1845, äger retroaktiv verkan, se Giftorätt. „ angående upphäfvande af lagens stadganden der derom och om fördel ----- 16.
N. Nattvarden, om förändring af kyrkolagens stadgande i afseende å densammas begående efter predikan, se Kyrkolagen.
Notarius Publicus, om stiftande af en lag för desse tjenstemän Nämndemän, om minskning af domfördt antal vid häradsrätt li di - 0.
Offring, angående densammas upphörande till presterskapet Oäkta barn, om deras arfsrätt och underhåll - 5. - 4°. 5o. P. Polisförhör, om rättighet för borgmästare i de städer, der poliskamrar ej finnas, att kalla till polisförhör vid vite och påföljd af hemtning - 79.
Presterskap, angående upphörande af den så kallade offringen till detsamma, se Offring.
Privatbanker 9 Privatbanker, angående vissa lagbestämmelser derom, se Banker.
Privilegier, Ridderskapet och Adelns, angående upphörande af dess rätt att i vissa mål omedelbart dömas af Hofrätt, se Frälseman.
Promotorial, om detsammas erhållande i lagsökningsmål bos Konungens befallningshafvande - - - 14.
Protokolls-utdrag, om domares skyldighet alt dermed förse part, som, när värjemålsed blifvit ålagd, hänvises till presterskapet ali undervisas, se Värjemålsed.
Q Qvinna, angående rättighet för benne att vid viss ålder blifva myndig --------- ,, angående rättighet för underdomare att förklara ogift qvinna myndig ------- „ angående mildring i straffet förlägrad, se Barnamord. R.
Ransakningar, brottmåls-, angående deras hållande i länshäktena. 82.
Renovation, af domböcker, oin upphörande eller inskränkning af underdomares skyldighet dervid, se Dombok.
Revision, af äldre lagar och författningar, angående väckt fråga derom -------- - 33.
Riddare-synerätter, angående indragning deraf - 56.
Ränta, angående ändring i lagens bestämmelser derom - - 85.
Rättegångsbalken, om förändring af 3o kap.
1 § angående tid för anmälan af missnöje emot Hofrätts dom och utslag ------ 3o. „ om förändring af 17 kap. 16 § angående for mulär för viltneseden, se Vittneseden. *7- 71» 89- 2 10 Rättegångsbalken, om förändring af 8 kap. 2 §, angående upphörande af frälsemans rätt alt i vissa mål omedelbart dömas al Hofrätt, se Frälseman.
,, 0111 förändring af m kap. 10$, angående på följd af hemlning lill rätten för derifrån förfallolöst uteblifven tilltalad - 63. S. Sjöfart, angående utsträckning af kustallmogens rätt att sådan idka - -- -- -- - 9.
Skråembeten, se Magistrater.
Småprotokoller, om utvidgning deraf och förändring i tiden för deras insändande till Hofrätt - - - 3.
Socken-adjunkter, angående deras aflöning, se Likstol.
Spö- och ris-straff, angående stället för verkställighet deraf - j)3.
Sterbhus, angående tid för verkställande af utmätning derstädes, se Utmätning.
Strafflag, om antagande af ny sådan med flere tillhörande lagbestämmelser ------- 58, 104.
Syn, om bestämmande af viss lid, inom hvilken klander må anföras mot dylik, som af enskild person hålles med dess landtbo 7 3. T. Testamente, örn förändring af lagens stadganden derom - - 36, Zn,66.
Tingspredikan, om dess hållande å viss timme - 83.
Tiondepenning, örn upphäfvande af författningarne angående erläggande deraf för arf, som föres utur stad 60.
Trohetseden, om förändring deraf - - - - - - 12, 19. U. Underdomare, om upphörande eller inskränkning af deras skyldighet att renovera domböcker, se Dombok. 11 Underhåll, 0111 oäkta harns, se Oäkta.
Underställningsmål, örn minskning i antalet af dem Uppror, 0111 stiftande af en lag deremot - Uppsägning, 0111 förklaring af 16 kap. 5 § Jordabalken, så vidt den angar uppsägning af utarrenderadt hemman, se Jordabalken.
Utmätning, angående lid för verkställande deraf i sterbhus ,, om förändring i förfatlningarne derom - U l mättan gs-resolutioner , vilkorliga, angående förändring i Kongl. förordningen derom af den 10 Juni 1841 ------ U tsökn in gsbalken , om tillägg af en § vid 5 kap., se Utmätning. „ om förändring af 2 kap. 5 § i afseende på tid, inom hvilken af Konungens befallningshafvande såsom tvistige förklarade lagsökningsmål böra lill domstol instämmas ,, om förtydligande af dess 6 kapitel Y.
Varor, om förmånsrätt för förskott på till försäljning lemnade 24.
Varningar, om befrielse för oenige makar att för erhållande deraf inställa sig hos domkapitlet, se Domkapitlet.
Vederlag för såld arfvejord, se Jrfdabalken.
Vexlar, utrikes, förslag till lag derom ----- 67.
Vigsel, angående skyldighet för fästehjon att, inom viss tid efter slutad lysning till äktenskap, detsamma genom vigsel fullborda, se Lysning.
Vitesförbud, om bestämmande af Lid för deras kungörande i kyrkorna - -- -- -- - 28, 3rp Vittneseden, om förändring af formuläret derför _ - - 48, 6t. „ om rättighet för Judar alt densamma aflägga, se Judar.
Värjemålsed, om domares skyldighet att med protokollsutdrag förse part, som före dylik eds alläggande hänvisas lill preslerskapet att undervisas - 84- 73- 53,59,69. 13, 18. 95. 32. 47- 98. 12 A. Äktenskap, angående ändring och uppgifvande af derom i 2:dia kapitlet, 2, 5 oell 6 §§ giflermålsbalken stadgade föreskrifter, se Giftermålsbalken.