Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den som, lika med Borgare- och Bonde-Stånden, vill att befrielse från stämpel å bouppteckningar skall ega rum för efterlefvande makas giftorätt, sålunda, att denna, ehvad den utgör mer eller mindre, beräknas till hälften af behållningen, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages Ridderskapet och Adelns beslut, att befrielse från stämpel å bouppteckningar skall ega rum för efterlefvande makas giftorätt i boet, dock under iakttagande att när, vid boupptecknings ingifvande lill vederbörlig domstol, behörigt arfskifte icke tillika kan företes och derigenom eller eljest nöjaktigt styrkas, huru mycket den efterlefvande makans giftorätt utgör, bouppteckningen skall beläggas med stämpel för det gemensamma boets hela behållning, men den efterlefvande makan ega att, sedan arfskifte förrättats och blifvit hos vederbörande domhafvande å landet, eller domstol i stad uppvisadt, och hvarvid bevis bör meddelas öfver hvad del af den redan erlagda stämpelafgiften belöper på den efterlefvandes giftorätt, hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande återlyfta detta belopp, såvida, med företeende af 28 Bevillnings-Utskottets Memorial JV2 21. sagda intyg, anmälan derom göres inom 3 år från den dag, bouppteckningen blifvit till behörig domstol ingifven.
Omröstningen har utfallit med 79 Ja och 40 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen. 6:te Omröstningen.
Den som bifaller Utskottets, af Borgare- och Bonde-Stånden godkända, förslag, att utbyte af stämpelpapper må tillåtas i de fall, då sökt inteckning blifvit afslagen, äfvensom då sökt lagfart ej kunnat medgifvas, röstar Ja-, Den det ej vill, röstar Nej; Vinner
Enär denna omröstning utfallit med 59 Ja och 60 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Nej-propositionen.
Ank. till Exp.-Utsk. den 2i Aug. 1863, kl. 2 e. m.
Memorial, angående verkställda omröstningar i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i frågor rörande allmänna bevillningen.
Sedan de i Bevillnings-Utskottets Memorial M 16 framställda förslag till voterings-proposilioner blifvit af Rikets Ständer godkända, har, jemlikt 31 § Riksdags - Bevillnings-Utskottets Memorial M 21. 29 Ordningen, Förstärkta Bevillnings-Utskottet denna dag anställt följande omröétningar, nemligen: l\sia Omröstningen.
Den sorn, i enlighet med Utskottets, af Bonde-Ståndet gillade, hemställan, anser, att Regementens och Officerskorpsers vid mötesplatser för begagnande under mötena uppförda byggnader icke skola från bevillning befrias, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva, i likhet med Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden, Rikets Ständer beslutat, att bland undantagen i § 2, framför orden: så framt dessa i hyror eller på annat säll icke lemna egaren någon inkomst, skola införas: Regementens och Officerskorpsers vid mötesplatser för begagnande under mötena uppförda byggnader.
Som denna omröstning utfallit med 36 Ja och 83 Nej, har alltså Nej-propositionens innehåll blifvit Rikets Ständers beslut. 2:dra Omröstningen.
Den som, lika med Preste- och Bonde-Stånden, gillar Utskottets hemställan, att frihet från bevillning icke må medgifvas för enskilda personer tillhöriga kyrkor och bönehus, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Ridderskapet och Adelns samt BorgareStåndets beslut, bland undantagen i § 2, näst före orden: så framt dessa i hyror eller på annat sätt icke lemna egaren någon inkomst, att införas: äfvensom enskilda personer tillhöriga kyrkor och bönehus.
Denna omröstning bar utfallit med 51 Ja och 68 Nej; hvadan Rikets Stän der beslutat i öfverensstämmelse med Nej-propositionen. 3:dje Omröstningen.
Den som, i enlighet med Utskottets, af Preste- och Borgare-Stånden gillade förslag, vill att den i § 16 i Bevillnings-förordningen stadgade särskilda bevillning af 30 Bevillnings-Utshottets Memorial At 21. utländske handlamde och handelsexpeditör skall upphöra alt vidare utgå samt hela § 16 ur Bevillnings-stadgan uteslutas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva, i likhet med Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet, Rikets Ständer beslutat, att de i § 16 af gällande Bevillnings-stadga meddelade föreskrifter, rörande bevillning af utländske handlande och handelsexpeditör, fortfarande skola lända till efterrättelse.
Omröstningen har utfallit med 3i Ja och 85 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Nej-propositionen. 4:de Omröstningen.
Den som, med bifall till Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Preste Ståndet gillade förslag, vill att stadgandena i § af gällande Bevillnings-förordning angående bevillning af karaktersfujjmagter skola upphäfvas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, komma, i enlighet med Borgare- och Bonde-Ståndens beslut, nu gällande föreskrifter för bevillning af karaktersfullmagter att bibehållas
Denna omröstning har utfallit med 58 Ja och 61 Nej; och hafva Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Nej-propositionen. 5:te Omröstningen.
Den som instämmer i Ridderskapet och Adelns samt Borgare- och Bonde Ståndens beslut att, på sätt Utskottet föreslagit, icke vidtaga någon åtgärd i anledning af de uti Doktor Runstens motion framställda yrkanden, att lönebevillning för tjenstebefattningar icke skall beräknas efter lönebeloppen i deras helhet, utan på sin höjd efter hälften deraf, samt att embets- och tjensteman icke må för boställe taxeras efter detsammas möjliga uppskattmngsvärde, utan blott med en procent af den deraf påräkneliga rena behållning, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer, lika med Preste-Ståndet, beslutat, att till § 17 i nu gällande Instruktion skall fogas en så lydande föreskrift:
Vid bevillnings - Bevillnings-Utskottets Memorial M 21. 31 afgifters bestämmande för embels- och tjenstemän gälle för öfrigt såsom allmän grundsats, att enhvar på/öres bevillning för så stor del af lönen, som, efter afdrag af alla vid Ijenstens utöfning nödiga kostnader, han beräknas återstå såsom enskild lönebehållning.
Sora denna omröstning utfallit med 93 Ja och 26 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionen; hvilket Förstärkta Bevillnings-Utskottet skolat hos Rikets Ständer anmäla.
Bevillning s-TJtskottets Memorial JN:o 22. 1 N:o 22.
Ank. till Exp.-Utsk. den 25 Aug. 1863, kl. 1 e. m.
Memorial, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut rörande tullbestämmelserna för bränvin och sprit, m. m.
Jemte det samtliga Riks-Stånden lemnat bifall till hvad Bevillnings—Utskottet uti Bränvin och sitt, angående tullbestämmelserna för artikeln bränvin och sprit, m. m. aflåtna be- spriu tänkande, N:o 17, föreslagit, såväl i alseende å ifragaställd förändring uti det vid införtullning af bränvin, för dess afprofvande och uppmätning stadgade förfaringssätt, som ock om ändring i artikelns nuvarande redaktion, hafva deremot, beträffande sjelfva tullsatsen, hvaruti förhöjning blifvit genom väckta motioner yrkad, men hvilket Utskottet ansett sig icke kunna tillstyrka, utan hemställt alt den nuvarande införselstullen, 45 öre per skålpund alkohol, måtte bibehållas, endast Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet godkänt denna hemställan, men Preste- och BondeStånden, med ogillande deraf, å artikeln bestämt en till 55 öre per skålpund alkohol förhöjd införselsafgift.
Utskottet inbjuder de begge sistnämnda Stånden att från detta deras beslut afstå och förena sig med de två andra Stånden om den nuvarande tullens bibehållande, men får, för motsatt fall, föreslå att frågan må afgöras genom omröstning i Förstärkt Bevillnings-Utskott efter en så lydande voteringsproposition:
Den som, med bifall till Utskottets af Ridderskapet och Adeln samt BorgareStåndet gillade förslag, anser att å de särskilda slagen af den genom Riks-Ståndens sammanstämmande beslut till sin lydelse redan bestämda artikeln ”bränvin och sprit” bör bibehållas nuvarande införselslull, 45 öre per skålpund alkohol, röstar Ja ; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer tullen derå att, i enlighet med Preste- och BondeStåndens beslut, höjas till 55 öre per skålpund alkohol.
Brot. 1862 & 1863. 5 Sami. 1 Åfd. 16 Eäft.
Bevillnings- Utskottes Memorial N:o 22.
I sammanhang härmed hafva Preste- och Bonde-Stånden återremitterat Utskottets tillika gjorda anmälan i afseende å artikeln ättika, innefattande, att sedan Utskottet tillförene hemställt och Rikets Ständer medgifvet att Utskottet finge angående tullen å ättika vidare sig yttra, i den händelse att ändring i införsesltullen å bränvin komme att göras, Utskottet, som på sätt omförmäldt är, icke ansett någon förändrad tullsats å bränvin böra antagas, följaktligen saknade anledning att något vidare yttrande om den nuvarande tullen å ättika afgifva; och då frågan om ändring i införselsafgiften för bränvin och sprit ännu är oafgjord, bör Utskottet, i anledning af berörda återremisser, nu inskränka sig till den hemställan, att afgifvandet af ytterligare utlåtande af Utskottet om införselstullen å ättika må få bli beroende derpå, om någon ändring beslutas uti tullen å bränvin, så att, i annan händelse, den nuvarande införselsafgiften å ättika äfven kommer att bibehållas.
Stockholm, tryckt hos N. Marcus, 1863. Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 23.
Anis. till Exp.-Utsk. den 5 Sept. 1863, kl. 1 e. m.
Memorial, i anledning af verkställd omröstning angående tullbestämmelserna för artikeln Bränvin och Sprit.
Sedan den i Bevillnings—Utskottets Memorial N:o 22 föreslagna voteringsproposition rörande tullbestämmelserna för artikeln ”Bränvin och Sprit” blifvit af samtliga Riks-Stånden godkänd, bar Förstärkta Bevillnings-Utskottet, jemlikt 51 § Riksdagsordningen, denna dag anställt följande Omröstning':
Den som, med bifall till Utskottets af Ridderskapet och Adeln samt Borgare Ståndet gillade förslag, anser att å de särskilda slagen af den genom Riks—Ståndens sammanstämmande beslut till sin lydelse redan bestämda artikeln ”Bränvin och Sprit” bör bibehållas nuvarande införselstull, 45 öre per skålpund alkohol, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer tullen derå alt, i enlighet med Preste- och Bondeståndens beslut, höjas till 55 öre per skålpund alkohol.
Sorn denna omröstning utfallit med 51 Ja och 64 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Nej-propositionens innehåll.
Hvilket Förstärkta Bevillnings-Utskottet får bos Rikets Ständer anmäla.
Brot. 1862 & 1863. 5 Sami. 1 Afd. 17 Höft. STOCKHOLM, tryckt lios N. Marcus, 1863.
Bevillnings- Utskottets Utlåtande N:o 24. 1 Xxo 94.
Ank. till Exp.-Utsk. den 15 Sept. 1 863, kl. 1 e. ni.
Utlåtande, angående införseltullen å artikeln Ättika.
Sedan Utskottet i dess Memorial N:o 22, jemte förslag till sammanjemkning af de skiljaktiga beslut om tullen å bränvin och sprit, hvari Riks-Stånden stadnat, i det att två Stånd, enligt Utskottets tillstyrkande, bibehållit den förra tullsatsen af 45 öre, men två
Stånd stadgat förhöjning deri till 55 öre per skålpund alkohol, tillika, i anledning af erhållen återremiss, hemställt att afgifvandet af särskildt utlåtande i fråga om införseltullen å artikeln Ättika, med bestämmande hvaraf anstått i afvaktan på definitivt beslut om tullen å bränvin, måtte få bero derpå om någon ändring blefve gjord i den för sistnämnda artikel nu gällande tullsats, så att, i annan händelse, den nuvarande införselafgiften å Ättika äfven komme att bibehållas; så och efter det tullen å alla do särskilda slagen af bränvin och sprit numera blifvit genom omröstning i förstärkt Bevillnings-Utskott höjd till 55 öre per skålpund alkohol, åligger det Utskottet att med yttrande angående tullsatsen å Ättika till Rikets Ständer inkomma.
I sådant afseende och då under förhandlingarne härom vid förra riksdagen blifvit upplyst att af 1 skålpund alkohol kan erhållas omkring 7$ skålpund ättiksprit af 15 procents styrka, hvaraf skulle följa att, om tullen å ättika ansåges böra sättas lika med tullen å den qvantitet bränvin, som för dess tillverkning erfordrades, och om vidare antogcs att ättika, som vid begagnande i hushållningen vanligen holle högst 5 procents syrehalt, blefve införd i form af ättiksprit utaf förstnämnda styrka, tullen å 1 skålpund ättika borde bestämmas till af tullen å 1 skålpund alkohol; så enär, i öfverensstämmelse härmed, införselafgiften å ättika då bestämdes till 6 öre skålpundet, kunde visserligen en deruti mot den af Rikets Ständer stadgade förhöjning i tullen å bränvin och sprit svarande tillökning synas vara af behofvet påkallad, bland annat, äfven för att förhindra möjligen lönande tillverkning af bränvin genom omdistillering af ättika.
I det hänseendet förekommer emellertid att icke mindre än 18-J skålpund ättika erfordras för att erhålla samma alkoholbalt som uti 1 kanna bränvin af 50 procents Bih. till It.
Prot. 1862 1863. 5 Sami. 1 Afd. 18 Haft. 2 Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o 24. styrka, så, att-, enär en kanna ättika väger i medeltal 6j skålpund, nära 3 kannor ättika åtgå för åstadkommande af 1 kanna bränvin.
Enligt erhållna upplysningar kan priset på 1 kanna utländsk ättika, oförtullad, beräknas till 80 öre, således för 3 kannor till 2 R:dr 40 öre, hvartill kommer nuvarande tull för dessa 3 kannor omkring 1 R:dr 10 öre, hvadan hela kostnaden för detta qvantum utgör 3 R:dr 50 öre.
Om också, efter utdragande af den deri befintliga alkohol, återstode en produkt, som kunde i värde motsvara 3 kannor vanlig svensk svagare ättika, hvilket må vara tvifvelaktigt, men som i sådant fall efter derå gällande pris, 45 öre kannan, borde beräknas till 1 R:dr 35 öre, och om äfven antages att den kanna bränvin af 50 procents styrka, som dessutom erhölles, kunde genom förhöjningen i tullen derå uppskattas till 1 R:dr 85 öre, så skulle, ehuru något afdrag ej är gjordt för sjelfva distilleringskostnaden, dessa begge sistnämnda produkters sammanlagda värde, 3 R:dr 20 öre, likväl understiga kostnaden, 3 R:dr 50 öre, för den till deras åstadkommande erforderliga utländska ättikan med 30 öre, hvilket blefve ren förlust på hvarje kanna sålunda framstäldt bränvin.
Vid sådant förhållande och då i öfrigt införseltullen å ättika redan vid förra riksdagen, hvarförinnan deri utgick med 25 öre kannan, svarande mot 4 öre skålpundet, höjdes med 50 procent, samt detta synes hafva haft den verkan att importen utaf ättika, hvaraf år 1860 infördes 90,454 kannor eller 565,337 skålpund, sedermera, efter den högre afgiftens tillämpande, så minskats, att införseln utgjorde 215,471 skålpund år 1861 och endast 171,989 skålpund år 1862, hemställer Utskottet, att, utan afseende på den beslutade förhöjningen i bränvinstullen, den nu stadgade införselafgiffen å ”ättika, alla slag“, 6 öre skålpundet, må bibehållas oförändrad.
STOCKHOLM, TKYCKT HOS ISAAC MAHCUS, 1863.
Bevillning!-Ultkollets Memorial N:o 2S. 1 J%':o 23.
Ank. till Exp.-Utsk, den 1 Okt. 1863, kl. 1 e. m.
Memorial, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om införseltullen å Attika.
Enär Bevillnings-Utskottets i Utlåtande N:o 24 gjorda hemställan att, utan afseende ä den beslutade förhöjningen i bränvinstullen, den nu stadgade införseiafgiften å »Attika, alla slag», 6 öre skålpundet, måtte bibehållas oförändrad, bifallits utaf Ridderskapet och Adeln samt af Borgare- och Bonde-Stånden, får Utskottet inbjuda Preste-Ståndet, sorn, med afslag å denna hemställan, stadgat 7 öres tull per skålpund vid införsel af sagde artikel, att från denna mening afstå och förena sig med de tre andra Stånden om den förstberörda tullsatsen, men föreslår, för motsatt fall, att denna fråga må afgöras genom omröstning i Förstärkt Bevillnings-Utskott i följande ordning:
Den som biträder Utskottets af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden godkända förslag, att införseltullen å artikeln »Attika, alla slag», skall bibehållas vid dess nuvarande belopp, 6 öre skålpundet, röstar Ja 5 Den det ej vill, röstar
Nej i vinner Nej, kommer, jemlikt Preste-Ståndets beslut, införselafgiften å denna varuartikel att bestämmas till 7 öre skålpundet.
Stockholm den 1 Oktober 1863. liih. lill R.
Prof: 1862 f 1863. s Sami. / Äfd. 19 Haft.
Rättelse: i Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o J7.
Sid. 3 råd.
15 uppifrån står: per skålpund läs: per kanna STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, 1863. Bevillnings-Utskottets Betänkande M 26.
Ant. till Eip.-Utsk. den 10 Not. 1863, kl. i «. m.
Betänkande, angående beräkningen af tullmedlen, postmedlen, stämpelpappers-afgiften och bränvinsbrännings-medlen.
Jemlikt föreskrifterna i 70 § Regeringsformen och 31 § Riksdagsordningen, får Bevillnings-Utskottet, sedan grunderna för samtliga ofvannämnda bevillningars utgörande numera blifvit af Rikets Ständer fastställda, vördsamt afgifva förslag till beräkning af de inkomstbelopp, som berörda bevillningar må kunna årligen lemna. 1:o.
Tullverkets bruttoinkomst har, enligt meddelade uppgifter, år 1862 uppgått till 14,311,467
R;dr 29 öre samt under de nio första månaderna af innevarande år utgjort omkring 11,509,800 R:dr; och då inkomsterna under årets öfriga tre månader böra, i anseende till då vanligen inträffande betydlig förtullning af de för vinterbehofvet afsedda varuqvantiteter, kunna beräknas till minst en fjerdedel af sistberörda belopp, skulle tullinkomsterna för hela det innevarande året komma att uppgå till omkring 14,400,000 R:dr, och således något öfverstiga dem för år 1862.
De för varors utförsel sistnämnda år influtna tullumgälder hafva utgjort 242,088
R:dr 99 öre; och sedan Rikets Ständer beslutat att alla hittills qvarvarande utförselsafgifter skola upphöra, komme tullinkomsterna, under antagande af lika exportqvantiteter hädanefter, följaktligen att minskas med enahanda belopp, .— Väl hafva, å en annan sida, Rikets Ständer stadgat införselstull å de förut afgiftsfria förnödenhetsartiklarne fläsk och ost samt mjöl och gryn af hvete och råg, och om importen af Bih till II St.
Brot. 1862 & 1863. 5 Sami. 1 Afd. 20 Baft. 2 Bevillnings-Utskottets Betänkande M 26. dessa varor kunde beräknas till lika myckenhet som år 1862, skulle visserligen derigenom i tull inflyta omkring 210,000
R:dr, likasom den för införsel af bränvin och sprit beslutade tullförhöjning borde under samma förutsättning medföra en ökad inkomst af vid pass 22,000 R:dr.
Enär likväl en sådan oförminskad import är lika litet sannolik som den vid tuliafgifternas bestämmande å dessa artiklar torde varit afsedd, saknar Utskottet tillförlitlig grund för bedömande af hvad genom sagde tullsatser må kunna i inkomst påräknas; men då deremot de åtskilliga beslut Rikets Ständer fattat, dels om afgiftsfrihet och dels om nedsättning, kunna föranleda någon minskning i beloppet af tullen för varors införsel, och hvilken minskning skulle, under oförändrade införselsqvantiteter och så vidt den i öfrigt kunnat beräknas, uppgå till 22,404 R:dr 69 öre, samt då derjemte antagligt är, att ytterligare nedsättning i tullsatserna för vissa artiklar må med anledning af den ifrågasatta handels- och sjöfartstraktaten med Frankrike kotamå att ega rum, har Utskottet ansett tullinkomsterna, hvilka i medeltal under de fyra sista åren utgjort 14,143,307 R:dr, och af Kongl. Maj;t, i Dess nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof antagits böra uppgå till 14,000,000 Rdr, likväl icke , med säkerhet, kunna beräknas till mera än " . . . . V' . . ’ T’. ' , . . . . 13,500,000 R dr, till hvilket belopp Utskottet derföre hemställer att de må upptagas 2:o. Postmedlen.
Då någon förändring i de för postbefordringen förut stadgade afgifter icke blifvit af Rikets Ständer, gjord, får Utskottet, i öfverensstämmelse med hvad Kongl. Majit i nåder föreslagit, tillstyrka att postmedlen, hvilka användas för Postverkets stat och omkostnader, må såväl bland inkomster som utgifter uppföras till . . 1,500,000 Rdr, 3:o. Stämpelpappersafgiften.
Maj:ts nådiga Proposition innehåller, har denna afgift under de ,tr.e åren 1858, 1859 och 1860 i medeltal utgjort 1,539,122 Rdr samt, enligt hvad, Utskottet vidare inhemtat, år 1.861 uppgått till 1,544,618 R:dr; men då Rikets Ständer äfven vid denna riksdag beslutat väsendtliga förändringar i en del bland grunderna för denna afgifts utgörande, såsom att för den vid boupp Transport 15,00Ö,00()
R:dr - Bevillnings-Utskottets Betänkande JV2 20.
3 Transport 15,000,000 R:dr. teckningar befintliga behållning afgiften skall utgå med viss procent deraf, i stället att den förut beräknats efter stadgad stigande skala, äfvensom att såväl behållning under 1,000 R:dr, som efteriefvande makes giftorätt i boet skola vara från stämpelafgift fria, hvilka, jemte åtskilliga andra i författningen gjorda ändringar, torde leda till icke obetydlig minskning i beloppet af detina inkomsttitel, som blifvit af Kongl Majit föreslagen att beräknas till 1,300,000 fi:dr, hemställer
Utskottet att den icke må upptagas till mera än . . . 1,200,000 R:dr. 4:o Bränvinsbränningsmedlen.
Då bruttoinkomsten utaf bränvinstillverkningsafgiften under de två år den utgått efter nyaste beskattningssystemet, nemligen medelst afgiftens beräknande å allt det bränvin som producerats, utan hänsigt till bränneriets storlek, utgjort år 1861 R:mt 8,462,911 R:dr 35 öre och år 1862 R:mt 8,649,477 R:dr 71 öre eller i medeltal omkring 8,556,000
R:dr, och lagstiftningen såväl härutinnan, som angående sjelfva afgiften vid denna riksdag lemnats oförändrad samt anledning således icke deraf, likasom icke heller i öfrigt, förefinnes att för den kommande statsregleringsperioden antaga hvarken tillökning eller minskning vare sig i konsumtion eller produktion, anser Utskottet årliga inkomsten af bränvinsbränningsafgiften böra med all säkerhet uppgå till det i Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof upptagna belopp af brutto 8,400,000 R:dr, hvartill Utskottet derföre tillstyrker att den må af Rikets Ständer beräknas.
Summa R:mt 24,600,000 R:dr.
Utom den allmänna bevillningen, angående hvars utgörande Utskottet har att aflåta särskildt betänkande, förekommer uti 60 § Regeringsformen bland de öfriga här ofvan omhandlade bevillningstitlar äfven accismedel, hvilka förut, under benämning Saluaccis af städerna, utgått från de få bland rikets städer, uti hvilka rättighet att afgiftsfritt införa och försälja kött, bröd och dricka ännu icke blifvit landtmannen medgifven; men sedan dessa städer, nemligen Christinehamn, enligt nådiga Skrifvelsen den 2 Maj 1862, samt Borås, Mariestad, Lidköping, Marstrand, Engelholm och Kongsbacka, jemlikt Kongl.
Brefven den 30 December samma år, samt nu sednast städerna Linköping, 4 Bevillnings-Utikottets Betänkande M 26.
Söderköping, Wadstena och Skenninge, enligt nådiga Skrifvelsen den 30 sistiidne Januari, förklarat sig villiga att mot befrielse från saluaccisafgift medgifva upphörandet af berörda inskränkning, har, på sätt Kongl.
Majit äfven i nåder föreslagit, denna inkomsttitel blifvit från beräkningen af Statsverkets inkomster utesluten.
Stockholm den 9 November <863.
Bevillmngs-Utskottes Memorial N:o 27.
1 N:o 27» Ank, till Exp.-Ut&t. den 4 D«c. 1863, kl 3 a. m.
Memorial, med förslag till bevillning ssummans utgörande.
Med bifall till Stats-Utskottets i Memorialen N:ris 235 och 242 gjorda hemställanden hafva Rikets Ständer xiii belopp af 2,600,000 R:dr fastställt summan af den allmänna bevillning,' som till fyllande af Riksgälds-kontorets behof under nästa statsregleringsperiod bör årligen utgöras.
I anledning häraf får Bevilinings-Utskottet nu afgifva förslag till denna bevillningssummas utgörande.
Af det på Riksgälds-kontorets föranstaltande af trycket utgifna Geneta!- sammandrag öfver 1862 års bevillning inhemtas, att summan af taxerade och debiterade bevillningsafgifter för nämnda år, oberäknad! kort- och tidningsstämpelafgifterna samt bevillningen af testamenten,' äfvensom restantier från föregående år, uppgått till 2,683,065
R:dr 75 öre, hvilket belopp den sedermera influtna uppbörden äfven lärer hafva fullt motsvarat.
Den under innevarande år intill slutet af November månad, influtna bevillning har, enligt Utskottet tillhandakomna uppgifter, belöpt sig till 2,590,031 R:dr 79 öre, och de i ränterierna innestående behållningar, jemte hvad som ytterligare till årets slut kan inflyta, kunna antagas fullt uppgå till den summa, sorn erfordras för bevillningens uppbringande till 2,600,000 R:dr.