Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Denna allmänna Redovisning för StatsVerkets tillstånd, styrelse och förvaltning, utgör föremålet för Rikets Ständers Revisorers granskning, i den ordning Grund-Lagarne, och, i Öfverensstämmelse dermed, denna Instruction Stadga och förmå. §. 5.
Revisions-förrättning skall omfatta tvånne års afslutade Räkenskaper, följande på hvarandra, ifrån den tid StatsVerket sist, af StatsUtskottet vid Riksdag eller af Rikets Ständers Revisorer,, blifvit öfversedt; och Revisorerne skola sammanträda så ofta, att detta kan behörigen verkställas. §• 6, Det år en sådan Revision infaller, tage den sin början den i5 September, och varda Exp.
N:o 320. 39 Revisorerne dertill af Kongl. Majrt, genom allmän Kungörelse, kallade; skolande, så väl R.
St. som afgående Revisorer, i likstämmighet härmed, utsätta liden till nästa Revision. $. 7. Ingen Revisions-förråttning må öfverskrida en tid af tre månader.
M‘ Revisorerne kunna sammanträda på afdelningar till ärendenas beredning.
Alla frågor om anmärkningar eller anmälanden skola slutligen in Pleno till öfverläggning och afgörande föredragas. Uppslår vid Revisorernes öfverlåggningar skiljaktighet i meningarne, böra de till Protocollet afgifva sina röster, hvilka, enligt 66 §. af Riksdagsordningen, beräknas per Capita, med afgörande röst för Ordföranden, då rösterne åro lika; hvarje Ledamot dess Reser^ vationsrått dock förbehållen.
Om Berättelsers och Räkenskapers afgift vandej samt Revisorernes communication med de redovisande Verken. $• 9*
Vid början af hvarje Revision öfver Statsverket låter K. M., till beredande af en fullständig öfversigt deraf, till Revisorerne öfver - 40 Exp. Utsk.
Skrif u.
N:o 320. lemna de vid föregången lämplig tid, så vål ifrån Kongl. StatsContoiret, som alla öfrige förvaltande Verk, infordrade och till K.
Mi ställda underdåniga Berättelser om tillståndet och styrelsen af de under deras förvaltning stående delar af Statsverket de år, för hvilka afslutade Räkenskaper skola vid samma Revision företes. §. 10. Sfats-Contoirets Berättelse skall framställa dé förhållanden, hvilka Riks-Hufvud-Boken och dithörande Handlingar närmare utreda, och de öfrige redovisande Verkens
Berättelser innefatta enahanda framställning, i afseende på deras förvaltning och räkenskaper, af hvilka Generalsammandrag derjemte bifogas. - §• 11.
Jemte RiksHufvudBöckerne, för de år, som utgöra föremål för hvarje Revision, öfverlunne StatsContoiret till Revisorerne alla sina öfrige Räkenskaper, Protocoll och Handlingar för samma år. §. 12.
Majit lörordnar i Nåder enafStatsContoirets Ledamöter, att, under förrättningen, Revisorerne biträda, med pligt och rättighet för denne Embetsman, att till Revisorernes Protocoll lemna, i en eller annan måtto, erforderlige UPP~ Exp. Utsi.
N;o 320.
41 upplysningar, som ega sammanhang med StatsVerkets tillstånd, styrelse och förvaltning under de år, för hvilka afslutade Räkenskaper granskas. §.
,3.
Revisorerne må äfven kunna af StatsContoiret äskå och erhålla de upplysningar och handlingar, som de i öfrigt finna nödige, rörande verkställigheten af beslut eller fortgången af dispositioner, sorn blifvit vidtagna under deri tid, sou» utgör föremål för hvarje Revisionsförråltning, enär de af dertill omedelbarligen hörande Räkenskaper, Protocoll och Handlingar, icke anses fullkomligen utredda; dock få så beskaffade Upplysningar och handlingar icke af Revisorerne, med intrång på efterföljande Revisorers granskningsrått, användas till grund, vare sig för anmärkning eller godkännande af åtgärder
Under en senare tid, för hvilken afslutad Räkenskap då icke år till granskning öfVerlemnad. §• '4.
De öfrige förvaltande Verkens Räkenskaper, med dertill hörande Verificatiolier samt Protocoll och Handlingar, skola vara för Revisorerne alt tillgå, och den af K. M, till Revisorernes biträde förordnade Ledamoten i StatsContoiret skall, efter Revisorernes äskande, dem omedelbarligen begära; men finna RevisoBihang ti/l R, St.
Prof. 10ide Sami. 2 Band. 2 Haft. 6 42 Exp.
N;o 32Q. rerne sig, derutöfver, behöfva af något publikt
Verk eller af någon Konungens Embetsman, inhemta skriftliga elter muntliga upplysningar, hörande till de års styrelse och förvaltning, för hvilka afslutade Räkenskaper blifvit till Revision aflemnade, begåre de, genom sin Ordförande, hos HofCancelleren Kongl. Maj:ts Nådiga befallning till vederbörande om de äskade upplysningarnes meddelande. §. 15.
Råkenskaperne böra hafva undergått den speciela Revisionen i KammarRåtten, innan de till Revisorernes handläggning förekomma; dock må underlåtenhet deraf ej lägga hinder i vägen för granskning af Revisorerne, hvilka böra, i deras Berättelse, det upptaga. §. 16. \
Med Protocollets förande och Expeditionernes uppsättande vid Revisionen öfver Statsverket, bör Secreteraren i StatsContoiret Revisorerne tillhandagå; ankommande det på Revisorerne, att antaga erforderligt Cameral- och Cancellie-bitråde inora Stats-Contoiret, jemte Vaktbetjening, samt att lämpliga arfvoden för dem bestämma, i mon af hyars och ena arbete uch tjenst.
Skri fat iV:o 320. 43 Tredje Artikeln.
Om granskningens föremål och form, shmt Revisions-Berättelsen.
§• *7- Revisorerne skola efterse och granska, huruvida gjorda eller förordnade utbetalningar af Stats-medlen icke öfverstigit beloppet af de Hufvud-Titlar, som uti R.
St:s vid nåstförflutne Riksdag uppgjorde Stats-reglering blifvit fastställde, och om de äro grundade på behörigen upprättade Stater eller Kongl. Maj:ts, med vederbörlig contrasignation, utfärdade anordningar, samt styrkta med behöriga qvitlencer af dem, som medlen emottagit. §. 18.
Finna Revisorerne något af R.
St. faststålldt anslag vara öfverskridet, eller de till hvarje HufvudTitel anslagna summor dragne till andra ändamål ån dem, som under samma Hufvudtitel höra, eller något i öfrigt vid förvaltningen att erinra, så böra Revisorerne sådant uti deras afgifvande Berättelse anmärka, och derjemte meddela deras eget utlåtande i ämnet; åliggande Revisorerne för öfrigt, att, vid utöfningen af deras befattning, ställa sig till noggrann efterrättelse föreskrifterne uti 90 §.
RegeringsFormen och 68 §. af Riksdagsordningen. 44 Exp, Vlsk.
Skrifa, N:o 320. §• l9- Revisorerne böra vidare noga undersöka, om StatsVerkets samtliga inkomster på råtta tider och till rigtigt belopp i Statens Cassör influtit, och af Uppbördsmånnen levererade blifvit; huru vederbörande, på hvilka controlen öfver KronoUppbÖrdeq ankommer, sina i Författningarne stadgade pligter fullgjort, och om åtgärder i afseende på proprie balancer, då sådane inträffat, blifvit i laga ordning vidlagne till bevakande af Statens rått, §. 20, Som
Råkenskapernes speciela granskning egentligen år föremål för KammarRåttens handläggning och åtal efter UppbördsFörfattningarne; så höras Revisorerne, utan att, så vidt oinståndigheterne medgifva, förbigå detailerne, hufvudsakligen granska dispositionerne, förvaltningen och resultaten på det hela, §• 2I' Sedan Revisionen af Stats-Verket blifvit fulländad, låta Revisorerne deröfver författa utförlig Berättelse, och uppgöra fullständiga JemföringS-Tabeller emellan Stats-inkomsternea beräknade och influtna belopp under de år, hvilkas afslutade Räkenskap undergått granskning, samt emellan de i Stat uppförda anslagen och de verkliga utgifterne för samma tid, utvisande öfverskott eller brist på hvarje Titel och Exp. Utsk.
Skrif v. N;o 320,321.
45 på det hela.
Af denna Berättelse med tillhörande Tabeller, utskrifvas 2:ne Original-exemplar, af hvilka det ena till Kongl. Majit i underdånighet insändes, och uet andra aflemnas till RiddarhusCancelliets Archiv, för att, till nästa Riksdag, förvaras; kommande emedlertid samma Berättelse för hvarje Revision, att, inom 5 månader efter det den inkommit, genom Kongl, Majrfs försorg, jemte vederbörande Autoriteters, i anledning deraf, afgifna utlåtanden och förklaringar, tryckas och med allmänna Tidningarne utdelas.
IV:o 3‘2t, Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 18 Jan. 1830* Preste-Slåndet d. 20 — — Borgare-Ståndet d. 20 — — Bonde-Ståndet d. 20 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse om dispositionen af några Kronan tillhöriga Byggnader och Tomter i Landscrona. S. A, K, Medelst Nådig Remiss, den 9 April nåstl. år, har E. K. M. behagat till R..
St:s Statsutskott öfverlemna Handlingarne i frågan, huruvida den af Ed.
Kongl?
Maj:ts och Rikets KrigsCollegium föreslagna försäljning af åtskillige Byggnader i Landscrona, med afseende på den blifvande nya defensions-planen på nämnde 46 Exp.
N:o 321,322. punkt, kan nu genast eller framdeles verkställas, eller om dessa Byggnader böra i Kronans ego bibehållas.
Och hafva, efter af Handlingarne tagen kännedom, R.
St., i öfverensstämmelse med hvad Ed.
Maj:ts GeneralAdjutant för Arméen, uti afgifvet utlåtande anfört, väl ansett, att försäljnings-frågan, så i anseende till Hus som Tomter, må lemnäs i dess närvarande tillstånd, till dess närmare blifver bestämdt, rörande försvars-anstalterne i Landscrona; men R.
St. få derjemte i underdånighet anhålla, att, så fort defensionsplanen hunnit uppgöras och fastställas, de öfverflödige Byggnaderne och Tomterne må för Kronans räkning varda till de mestbjudande föryttrade.
St., till svar å Ed.
Maj:ts högstberörde Nådiga Remiss, få i underdånighet anmäla.
Preste-Ståndet d. 3 — — Borgare-Ståndet d. 5 — — Bonde-Ståndet d. 5 — — / Rikets Ständers underdåniga Skrif velse, an gående Byggnaders afträdande åt Veteri - 1Exp.
N:o 322- 47 nair-Inrättningen, samt Anslag af Medel till deras iståndsättande. S. A. K.
Vid öfvervägande så väl af de utaf E. K. M. till StatsUtskottet i Nåder öfver leinnade Handlingar, sorn ock af de inom RiksStänden väckta motioner om anslående af de medel, sorn, enligt uppgjorde ritningar och kostnadsförslag, skulle åtgå till Veterinair-Inråttningens förseende med de Lågenheter och Byggnader, hvilka för densamma förmälts vara oumbärlige, hafva R.
St. vål lunnit berörde Inrättning i behof af ett mera utvidgadt utrymme, men ock ansett sig böra taga i betraktande Statens knappa tillgångar, som nu icke medgifva det betydliga penningeanslag, som för den ifrågakomne nya Byggnaden skulle erfordras. R.
St. förmoda dock, atf, genom användande af de vid Ladugårdslands Bränneri varande
Hus, tillråcklige medel till förstnämnda ändamål böra kunna åstadkommas, och R.
St. få derföre hos E. K. M. i underdånighet hemställa, att Tomterne, hörande till Ladugårdslands f. d. KronoBrånneri med samtlige derpå befintlige Byggnader, må upplåtas åt Veterinairlnråttningen, att försäljas eller begagnas, på sått E. K.
M. för ändamålet lämpligast finner, dock under vilkor, att Magazinet och Torkhuset icke föryttras, utan förbehålles E. K. M. och Kronan, att, efter 3:ne månaders förut skedd laga uppsägning, få, emot enahanda hyra, sorn Ve - 48 Exp. Utsi.
Skrif, N;o 322,323. ierinairlnrätlningen af andra personer derföre erhållit, begagnas, enar omständigheterne kunna så påfordra; varande en summa af .åooo R:dr B:co, en gång för alla, af R.
St. beviljad till de upplåtne Byggnadernes inredning, att af RiksgåldsConloiiet till vederbörande utbetalas, i händelse större eller mindre del af denna Summa skulle oundgängligen erfordras, dock med vilkor, att planen för
Veterinairlnrättningens förseende med nödige rum och lägenheter så uppgöres, att samma Anslag varder tillräckligt.
Rikets Ständer framhärda etc. N:o 3q3.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 22 Jan. i830* Preste-Ståndet d. 25 — — Borgare-Ståndet d. 25 —- — Bonde-Ståndet d. 25 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Remiss utaf gjord ansökning om Byggnadshjelp för Öregrunds Stadj efter derstädes timad eldsvåda. S. A. K.
Efter erhållen Nådig Remiss af en hos E. K.
M. gjord underdånig ansökning, deruti, med anföra n - Exp. Utsk.
Förslag till undh Skrif a. N:o 323.
49 förande, att, vid den vådeld, sorn den i4 Junii nästlidet år öfvergått Staden Öregrund, jemte de publika husen, bestående af Rådhuset, KyrkoherdeBoslållet och Scholhuset, med serskilda Boningsrum för Lårarne, den bäst bebyggda delen af Staden nedbrunnit, saint att, oaktadt det, lill lindring för Staden uti densamma sålunda öfvergångna olyckshändelse, af E. K.
M. utaf egna medel i Nåder lemnade understöd, nöden bland Stadens, redan före ofvanberörde olyckshändelse, i allmänhet torftige invånare nu mera blifvit så allmän, att någon inbördes hjelp icke vidare vore att förvänta, ulan en mängd år måste förflyta, innan invånarne kunde ens i sin förra ställning återkomma, fördenskull, samt uppå flera anförda skäl, i underdånighet anhålles, att ett lånebiträde af åooo R:dr B:co, utgörande, enligt ansökningen bilagdt kostnadsförslag, det ytterst minsta belopp, som, äfven med beräkning af invånarnes arbetsbiträde vid byggnaderne, skulle erfordras till de publika husens återuppbyggande, måtte Staden beviljas.
Vid öfvervägande häraf, samt med afseende å den Staden Öregrund öfvergångne olyckshändelse, hafva R.
St., enär det synes kunna med visshet anlagas, att Staden ej år i tillfälle, hvarken att af egt a tillgångar uppföra de genom eldsvådan förstörda allmänna byggnaderne, eller att för det lån, som för ifrågavarande ändamål kan Staden förunnas, åtaga sig någon räntebetalning, alltså funnit sig böra bevilja Stadf n Bihang till R.
Vrot. 10:de Sand. 2 Band. 2 Haft- 7 SO Exp. UtsL Förslag till und.
Skrif c. N:o 323- Öregrund det begärda lånebitrådet af 5ooo R:dr B:co, under vilkor: i:ö att hela denna lånesumma användes till uppbyggande af Stadens afbrånda allmänna byggnader, hvilka böra vara fullbordade senast år i854; 2:0 att lånesumman ställes under förvaltning af Stadens Äldste, på hvilkas requisitioner och fullmagter penningarné komma att från R.
St:s RiksgäldsContoir utgifvas; börande requisitioner och fullmagter vara underskrifne af minst en öfver Stadens Äldstes halfva antal, så framt de skola såsom gällande kunna antagas; 5:o alt hvad, som utaf lånebiträdet icke år lyftadt inom 1801 års slut, icke får derefter från RiksgåldsContoiret utgifvas; 4:o att, innan några medel från RiksgåldsContoiret utbetalas, skall lill Contoiret vara aflemnad en af Magistraten och Stadens Äldste undertecknad förskrifning å lånesumman, hvarigenom de, i Stadens namn och å dess vägnar, förbinda sig, en för alla och alla för en, ansvara för lånets återbetalning, på sått hår nedanföre stadgas; 5:o att, efter förloppet af de första tio firén, eller vid i84o års slut, och allt sedermera fi samma tid de påföljande nio åren, å primitiva Capitalet inbetalas 10 procent, sfi att hela Capitalet inom i84g års slut år inbetaldt; och 6:0 att hvad som betalas omedelbarligen från Stadens Äldste till Commissaritrne i RiksgåldsContoiret insändes.
Exp. Utsk. förslag till und.
Skrif v. N:o 323, 324- 51 Hvilket, till svar å E. K.
M.*ts ofvanhögstberörde Nådiga Remiss, R.
Rikets Ständer framhärda etc. If:o 324.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 22 Jan. 1830.
Preste-Ståndet d. 25 — — Borgare-Ståndet d. 25 — — Bonde-Ståndet d. 25 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse, i anledning af K. M:ts Nådiga Proposition om Låneunderstöd till fullbordande af en Canal-anläggning vid Ströms Säteri i Bohus Län. S. A. K. (jenotn en af E. K. M. till R.
St. aflåten Nådig Proposition, hafva R.
St. inhemtat, att, sedan, uppå E. K. M:ts Nådiga framställning, R. St., vid 182.5 års Riksdag, beviljat Trollhätte Canal- och Sluss verksBolag ett lån al 120,000 R:dr B:co för verkställigheten af en, utöfver Bolagets åliggande, ifrågastålld Canal- och Slussverksbyggnad vid Säteriet Ström i Bohus Lån, utmed Götha Elf, Bolaget år 1826, efter upprättandet af utförliga och noggranna kostnadsförslag för arbetets utförande, beslutit, alt, till verkställande af denna Canalbyggnad, först borde användas »å mycket af Bolagets egna me - f>2 Exp. Utsk.
N:o 324- del, som kunde disponeras, utan att tråda för nära den reparationsfond, hvilken alltid skulle vara tillgänglig för möjliga oförutsedda behof; samt att, i anledning häraf, arbetet, som hösletiden år 1826 förbereddes, sedermera under loppet af åren 1827 och 1828 blifvit fortsatt, utan att den beviljade låne-rättigheten af Bolaget begagnats; men att Bolaget nu mera, genom dess Direction, till E. K.
M. framfört den underdåniga önskan, att Bolaget, till befordrande af skyndsamt slut å arbetet, måtte, under enahanda vilkor, som vid 1825 års Riksdag blifvit bestämde, få, när behofvet påkallade, lyfta en summa af högst 80,000 R:dr, utgörande endast |:delar af det förut beviljade länet; och har E. K. M., vid öfverlemnandet af denna underdåniga anhållan, ansett sig desto hellre böra densamma med Sitt Nådiga förord understödja, som vigten af den ifrågavarande Canalbyggnaden vore uppenbar och förut erkänd, samt, enligt hvad
Directionen anmält, en betydlig del af arbetet redan blifvit fullbordadt.
Vid öfvervägande häraf, och då Trollhätte Canal- och SlussverksBolags underlåtenhet, att lyfta det vid sistlidne Riksdag Bolaget beviljade större lånebelopp, måste tillskrifvas en berömlig omtanka å Bolagets sida, att, så vidt möjligt varit, af egna medel, utan Statens betungande, bringa förenämnde nyttiga företag i fullbordan, hafva R.
St. funnit sig böra bifalla: alt, till fullbordande af den vid Ströms Säteri i Bohus Län, utmed Götha Elf, påbörjade Canal och Slussverksbyggnad, Trollhätte Canal - Exp. Uuk.
Skrif v. S-o 324- 53 och Slussx erksBolag beviljas elt län af högst 80,000 R:dr B:co, att, efter behof, och uppå dess Directions requisitioner och fullmagter, från RiksgåldsConloiret uttagas, under vilkor : 1:0 att, för allt hvad sorn å lånet uttages, beräknas ränta efter fem för hundrade om året, hvilken ränta erlägges inom hvarje års slut; 2:0 att under de första fem åren, eller intill år 1855, icke göres någon Capital-afbetalning, men derefter, eller ifrån och med sistnämnde år lill och med år i344, afbetalas vid hvarje års slut 10 procent å primitiva Capitalet, så alt hela lånet inom slutet af år i844, år till fullo godtgjordt; och amnårkes, att hvad, som efur i834 års slut tilläfventyrs icke är på den beviljade lånesumman uttaget, ej får från RiksgåldsContoiret utgifvas? samt 5:o att, innan något i afräkning å lånet får utbetalas, bör till RiksgåldsContoiret vara aflemnad Directionens, i Bolagets namn och efter dess uppdrag, utfärdade samt till
RiksgåldsContoiret ställda förbindelse å 80,000 R:dr med 5 procents årlig ränta, tillika innefattande öfrige stadgade belalningsvilkor; hvilken förbindelse, genom Bolagets försorg och på dess bekostnad, äfven bör vara betryggad genom första inteckningen uti Canal- och Slussverket med alla dertill hörande 'Hemman, Verk och Inrättningar, och dessutom aflemnas
Directionens serskilda förbindelse, hvarigenom åt RiksgåldsContoiret upplåtes rättighet, att, i händelse de stadgade Capital- och Råntebetalningarne icke varda behörigen fullgjorde, genast erhålla laga iyförsel 54 Exp. Utsk.
Skrif o. N:o 324, 323. uti Bolagets alla inkomster, af livad namn de vara må, lill skuldens gäldande.
Detta få, till svar å den Nådiga Propositionen , R.
St. härigenom i underdånighet meddela.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 22 Jan. 4830.
Preste-Ståndet d. 25 . — — Borgare-Ståndet d. 25 — — Bonde-Ståndet d. 25 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse, J angående förändring och tillägg i Ans rörighet s Lagar na för R:s St:s Fullmägtige i Banken och RiksgäldsContoiret, samt Directeurerne vid LåneContoiren i Götheborg och Malmö. S. A. K. Sedan E. K. M., vid pröfning af det förslag, Rikets år 1823 församlade Ständer uppgjort, till Ansvarighetslag för de af R.
Directeurer vid DiscontContoiren i Götheborg oell Malmö, funnit förslagets, utaf följande innehåll varande, 6:te "Öfver HofRättens "Utslag i dessa mål kunna väl underdåniga besvär hos K. M. anföras; dock må dun
Dire - Exp. Utsk.
N:o 325. 55 "cteur, som genom HofRåttens Beslut blifvit "förklarad förlustig
Directeurs-befatlningen, e"livad HofRåttens Beslut ändras eller icke, el"ler den klagande benådas, icke i sin förenåmn"de befattning kunna insättas, utan af R.
St.", icke kunna antagas, enär, af ett slikt stadgande, skulle följt, att, ehuru denna Lag medgaf en under tilltal ställd och genom HofRåttens
Utslag från sin befattning skiljd Directeur, att deruti söka ändring, en sådan ändring i sjelfva verket hade varit för honom onyttig, emedan han, äfven i den händelse Högste
Domstolen pröfvade honom oskyldig, likväl icke kunde i sin befattning återinsättas; hvilket förhållande stridde så vål med de i RegeringsFormen stadgade grunder, sorn med hvad Lagskipande Magten lillkomme, helst, i fråga om en tilltalad persons ansvar, Högsta
Domstolens befrielsedom derigenom skulle sakna full kraft och verkställighet; så har E. K. M., med uteslutande af berörde , hvars stadgande icke stöde i oskiljaktigt samband med förslaget i öfrigt, täckts det i öfriga delar Nådigst gillade Lagförslaget, under den 8 April 1824, till allmän efterrättelse utfärda.
Då likväl ett lika beskaffadt stadgande, som det É. M. sålunda, i afseende å Directeurerne i DiscontContoiren, förklarat
Sig icke kunna antaga, belinnes uti de under den 1 Maji 1810 utfärdade tvånne AnsvarighetsLagar för R.
St:s Fullmägtige i Banken och RiksgåldsContoiret, har E. K.
M. täckts å detta förhållande fästa R.
St:s uppmärksamhet, och till befordrande af enhet i Lagstiftningen, medelst af - 56 Exp. Utsi:.
IST:o 325- låten Proposition den 6 sistl.
April, i Nåder föreslagit en sådan förändring i io § af AnsvarighetsLagen för Fullmäktige i Banken och 11 af den för Fulltnågtige i RiksgåldsConloiret, samt ett sådant tillägg i Ansvarighets Lagen för
Directeurerne uti DiscontContoiren i Götheborg och Malmö, som innefattas i följande ordalag: ”År den tilltalade eller åklagare missnöjd ”med HofRåttens
Dom i dessa mål, ege han att ”deröfver, i den ordning i allmänhet för brottmål är stadgadt, anföra besvär, hvilka hos ”Konungen i Dess Högste Domstol upptagas ”och pröfvas. ”År Fullmägtig (Directeur) genom Hof"Råttens
Dom förklarad förlustig den honom ”anförtrodda befattning, vare han från utöfnin”gen deraf skiljd, intill dess Högste Domstolen ”sig slutligen utlåtit. ”Blifver sådan Dom af Högste Domstolen ”upphåfven och den tilltalade befriad, återtage ”han genast sin tjenste-utöfning.
Varder slik ”Dom af Högste Domstolen fastställd, må den ”sålunda dömde Fullmägtigen (Directeuren) icke ”kunna uti befattningen återinsättas, utan genom ”nytt val af vederbörandfe RiksStånd.”
I betraktande af hvad sålunda Nådigst framstålldt blifvit, och då det år af stor vigt, att AnsvarighetsLagarna för R.
St:s Fullmågtige och Directeurer åro, i öfverensstämmelse med ej mindre allmänna rättsgrunder, åri den i Riket gällande Råttegångs-ordning; finna R.
St., i likhet med den af E. K. M. Nådigst yttrade åsigt, Exp» Utsk.
Forsing till und» Skrift* A ,*o 32a* 57 åsigt, en förändring erfordras uti hvad hittills i förenämnde afseende varit stadgadt och föreslaget, men hafva, vid jemförelse af 9 §. uti AnsvarighetsLagen för R.
St:s Fullmågtige i Banken, samt 10 §. uti den för Fullmågtige i RiksgåldsContoiret, med 5 §. åf AnsvarighetsLagen för Directeurerne vid DiscontContoiren den 8 April 1824, trott denna ändring lämpligast kunna vinnas på det sått, att vid g §. i AnsvarighetsLagen för R.
St:s Fullmågtige i Banken och 10 §. uti den för Fullmågtige i RiksgåldsContoiret, tilläggas orden: och af hålle sig tilltalad Fullmägtig från utöfningen af sin befattning, intill dess han blifvit genom lagd kraftvunnen
Dom frikänd; samt att, i 5 §.
AnsvarighetsLagen för DiseontDirecteurerne, orden ”intill dess Hof-Råtten i frågan dömt”, ändras till: intill dess den tilltalade blifvit génom laga kraftvunnen Dom frikänd.
Till följe häraf skulle utur 5 §. af AnsvarighetsLagen för BancoFullmågtige, samt 5 §. af AnsvarighetsLagen för RiksgåldsConfoirets Fullmågtige, utgå meningen:
"HofRätten pröfvé då först, om målet år af sådan beskaffenhet, ”att den anklagade bör under Rättegången ifrån ”utöfningen af den honom anförtrodda Banco”(Riksgålds-) förvaltningen skiljas;” samt 10 §. uti AnsvarighetsLagen för R.
St:s Fullmågtige i Banken, 11 af flen för Fullmågtige i Riksgålds-Contoiret, och det blifvande tillägget till AnsvarighetsLagen för
DiBihang till R.
Prut. 58 Exp. Utsi.
Förslag till und. lSkrif v.
N;o 325. scontDirecteurerne, inskränkas till följande lydelse: är den tilltalade eller åklagare missnöjd med Hof-Rättens
Dom i dessa mål, ege han att deröfver, i den ordning i allmänhet för brottmål är stadgadt, anföra underdåniga besvärj hvilka hos Konungen, uti Dess Högste
Domstolj upptagas och pröfvas.