Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ko n stil ut io ns ■ U(s kulle Is Memorial, i\:o 14. undantagna, till följd af hvad derom förekommer i 71 § Regeringsformen, som uppdrager åt förstärkt Stats-Ulskott att definitivt afgöra de frågor af nämnde beskaffenhet, om hvilka Stånden, på salt uti berörde § närmare bestämmes, icke kunnat sig förena.
Att detta icke står i öfverensstämmelse med de grunder, från hvilka det allmänna stadgandet, rörande förstärkta Utskott, u i 73 § Riksdagsordningen utgår, är uppenbart; och, då härvid (ages i öfvervägande, att Bevillnings-Ulskottet, som, om allt hvad till frågan om den erforderliga bevillningens utgörande hörer, närmare än något annat Utskott tagit kännedom,, också bör anses vara bäst qvalificeradt att, förstärkt med nya ledamöter från Riksstånden, fullgöra det skiljedomarekali, hvarom här är fråga, så torde ej heller några tillfyllestgörande serskilda grunder för ifrågavarande undantag kunna anföras.
Hvad isynnerhet lullbevillningen vidkommer', torde ingen riksdagsmanna-afdelning med detta ärendes enskildheter vara närmare förtrogen än Bevillnings-Utskottet, och således ej heller någon mera lämplig ali i sista hand afgöra dithörande tvistefrågor, hvilka dessutom talrikare än andra gemenligen förekomma.
I betraktande af allt delta, och då härtill kommer, alt Slats-Ulskottet redan i så mångå andra afseenden är af maktpåliggande göromål öfverhopadl, får Konstitutions-Utskotlet, under åberopande för öfrigt af de skäl, som uti dess Memorial N:o 13 blifvit anförda för eli förenkladt förfarande vid afgörande af de vid pröfning af slatsregleringen m. m. uppkomni^pförenliga roeniugsskiljaktighelerna, härigenom hos Rikets Ständer till grundlagsenlig behandling föreslå följande förändrade lydelse af Reg ering sfo rm en, 7t §.
Kunna samtlige Riksstånden sig icke förena om grunderna för någon bevillning, sältet för deras tillämpning, eller bevillningens fördelning till utgörande; då skall saken öfverlemnas lill afgörande, på det sätt 73 § Riksdagsordningen föreskrifver, åt Bevillnings-Utskottet, förökadt till ett sådant antal ledamöter, som der bestämmes.
Bifalla detta Utskotts fleste ledamöter — — — — — — — — — — har afseende.
Anni.:
I den händelse, alt Konslitutions-Utskottels, uti Memorialet N:o 7, jemfördt med Memorialet N:o 10, framställda förslag till åtskilliga ändringar i grundlagarne under nästa riksdag blefve antaget, skulle ofvanstående förslag komma att förfalla.
Stockholm den 2\
Juli 18-il.
Konstitution.sr- Utskottets Memorial, N:o 15. i ]V:o 1,5.
Ank. till Exp.-Utsk. d 21 Juli 1851, kl. 2 e. ra.
Memorial lill Rikets Ständer, med förslag lill ändring uti 36 och 43 § § R. 0., rörande sammansatta Utskott. 1 de fall, då ett Utskott finner nödigt att till öfverläggning om något ärende af serdeles vigt med annat eller andra Utskott sammanträda, förklarar Riksdagsordningen, genom dess 43 §, sådant sammanträde vara tillåtet, på sätt Utskotten öfverenskomma, antingen in plenis, eller fast heldre genom deputerade.
Ehuru nu grundlagen genom orden ”fast heldre” icke otydligt gifvit tillkänna, hvilkeldera sältet företrädesvis borde väljas, är det dock det förstnämnda, som vanligen blifvit vidlaget, sedan likväl öfverläggningar genom deputerade eller s. k.
Utskotts-afdelningar stundom föregått.
Till sammansatt Stats-, Bevillnings- och Ekonomi-Utskotts plenar-sammanträde samlas sålunda 132 personer.
Då, såsom vaidigen inträffar, frågan om bränvins-bränningen föranleder till sammankallande af sammansatt Bevillnings-, Lag- och Ekonomiutskott, sammanträda 112 personer.
Hvad som i dessa sammansatta Utskott förehafves är likväl ej annat, än ett eller (lere ärendens beredning till afgörande inom Riksstånden.
Men beredningens mångsidighet och grundlighet beror vida mindre af mängden, än sakkunnigheten hos de öfverläggande.
Del är ock ej annat, än sakkunnigheten och insiglen uti de till de serskilda Utskoltens behandling hörande ämnen , som vid valet af Utskolts-personalerne företrädesvis mäste antagas böra komma i betraktande; och följer alltså häraf, att, när en eller annan frågas beskaffenhet påkallar beredning af sakkunniga män från olika Utskott, ändamålet fullkomligen bör kunna vinnas, äfven om endast ett mindre antal personer i sådant afseende sammankomma, och att i alla händelser under ett sådant förhållande en betydlig tidsbesparing uppkommer derigenom, att vidlyftiga diskussioner och långa omröstningsprocesser sålunda undvikas.
Utan fara för ärendenas mogna pröfning synes allisa ledamöternas i de sammansatta Utskotten antal kunna minskas och sammanträden in plenis undvaras.
Vid nästföregående riksdag hade'Konstilulions-Ulskotlet, efter öfvervägande af allt detta, afgifvit härom ett förslag af det innehåll, att då samman - Ko n s t itu t io n s -Vis k o t le is Memorial, N:o 15. salt Utskott påkallas, t vänne ledamöter af hvart stånd från hvarje af de Utskott, som deruti borde deltaga, skulle under vanliga förhållanden dertill utses, samt, derest, i anseende till ärendenas olika beskaffenhet och mångfald, förstärkning blefve nödig, ytterligare
Ivänne ledamöter af hvarje stånd från de sammanträdande Utskotten i sådant afseende förordnas.
Detta förslag, som genom ett stånds afslag vid innevarande riksdag förföll, får Konslitutions-Utskoltet härigenom, på anförda skäl, lill grundlagsenlig behandling ånyo öfverlemna med följande lydelse: 1, 2, 3, 4 momenlerna oförändrade.
5:o (nytt moment).
Finner något sålunda sammansatt Utskott, sorn i 43 § är sagdt, sig förstärkning behöfva; då skola dertill från hvarje af de uti det sammansatta ingående Utskotten ytterligare tvänne ledamöter af hvart stånd nises.
Varder ärende af något Riksstånd till flere Utskott remitteradt, eller anser ett Utskott nödigt att, till öfverläggning om något ärende af vigt, med annat eller andra Utskott sammanträda; då skola från hvartdera af de Utskott, som till sådan gemensam öfverläggning sammankomma böra, tvä ledamöter af hvarje stånd dertill utses.
Finnes förstärkning nödig; förhålles såsom i 5 mom. 36 8 är sagdt.
Utskott ege rätt att betänkande i frågan till Riksens Ständer afgifva, ulan att Utskottens öfrige ledamöter deruti laga del. Finner Banko-utskottet — — — — sammanträde rum.
Skulle Konstitulions-Ulskottets uti dess Memorial N:o 7, jemnfördt med Memorialet N:o 10, afgifna grundlags-ändringsförslag under nästföljande riksdag blifva anlaget, kommer detta förslag att förfalla.
Ri ks dags o r åning en 30.
Konstitutions-U/skottets Memorial, N:o 10. 9 >o 16.
Ank. lill Exp.-Ulsk. d. 21 Juli 1851, kl. 2 e m.
Memorial till Rikets Ständer, med förslag till ändring i 1:u mom. 49 § R. 0. och 56 % 1 morn, R. F., angående motioner, ! anseende dertill ali i fråga om rådighet för ett Riks-Stånd, att vägra remiss till Utskott af en inom detsamma i behörig ordning väckt motion, mycket delade meningar ständigt försports, men af högsta vigt är, alt en så beskaffad fråga må vara utom allt tvifvel, har hos Konstilulions-Utskotlet förslag blifvit framslaldt om närmare bestämmelser i detta afseende.
Motionsrätlen, såsom eli medel för representationen att lill allmän och gemensam pröfning frambära allt hvad dess medlemmar för samhället finna vara nödigt och nyttigt, är en af representanternes vigligaste rättigheter.
Men lika vigtig densamma ur denna synpunkt är, lika angeläget är det, att den ej missbrukas till frambärande af omogna förslag och lösa hugskott.
Att emot motionsrätlens missbruk lägga vissa hinder, är således att handla uti det helas gemensamma intresse, Då användandet af sådane hinder öfverlemnas åt representationen sjelf och de derjemte uppställas i den form, att de ovedersägligen utgöra ett uttryck af en bestämd majoritets åsigt om en motions olämplighet eller ändamålsvidrighel, upphäfves derigenom för motionär, som af en sådan dom drabbas, all skälig anledning till förargelse; och får Konstitutions-Utskoltet, med afseende hörå, till grudlagsenlig behandling hos Rikets Ständer föreslå följande lydelse af Riksdagsordningens 49 §. 1:a morn. 1:o Hvar och en allmän fråga, som — — — — — — — beslut ovägerligen fattas.
Förena sig tvåtredjedelar af Ståndets närvarande ledamöter uti beslut, att något inom detsamma af riksdagsman väckt förslag skall utan remiss nedläggas; då bör det dervid förblifva.
Rik. till R, St, Prof, 4850 §• 1851. 3 Sami. 14 Höft. 2 ! 0 Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 17.
Regeringsformens 56 §. l:a Stycket.
Allmänna frågor, som uti Riksens Ständers Plena väckas, må ej lill omedelbart afgörande der upptagas, utan skola, derest de ej, såsom i Riksdagsordningen siiges, genast förfalla, öfverlemnas till behörigt Utskott, som eger att öfver dem sig yttra.
Med Utskottsbetänkande för/tälles, på säll i Riksdagsordningen föreskrifves.
Frågor om förändringar — — — — — — — som ofvan är sagdt.
Skulle Konslitutiöns-Utskoltets uti dess Memorial N:o 7., jemfördt med Memorialet N:o 10., afgifna grundlagsändringsförslag å nästföljande riksmöte blifva antaget, kommer ofvanstående förslag att förfalla.
Stockholm den 21 Juli 1851, Hf:« tt.
Alik. lill Exp.-Ulsk. d. 21 Juli 1851, kl. 2 e. m.
Memorial till Rikets Ständer, med förslag till ett tillägg t 59 § Reg -Formen och 27 §. 1 mom. R. O., rörande propositionen om Statsverkets tillstånd och behof.
Som det i väsendtlig mån skulle bidraga så väl till ledning och upplysning, som till underlättande af behandlingen vid riksdag af en bland dennes vigtigaste frågor, nemligen bestämmande af sättet att genom bevillningar fylla hvad Staten utöfver de ordinarie inkomsterna erfordrar, derest den proposlion, som till följd af 59 §.
Regerings-formen Kongl. Majit vid hvarje riksdag angående Statsverkets tillstånd och behof låter afgifva, åtföljdes af förslag, huruledes dessa behof genom bevillningar kunde fyllas; får Konstilulions-Ulskottet, uppå derom af herr Kjörck väckt motion, ett förslag i detta afseende till Rikets Ständers grundlagsenliga behandling härigenom vördsamt öfverlemna, af följande lydelse: Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 17. 11 Regeringsformen § 59.
Efter Rikets och Statsverkets tillstånd och behof läte Konungen till Utskottets öfverläggning framställa hvad Slaten kan tarfva utöfver de ordinarie inkomsterna.
Dessa behof böra genom bevillningar fyllas, och bör Konungens framställning härom åtföljas af förslag rörande sättet, huruledes sådant lämpligast ske kunde.
Riksdag s-Ordningen § 27. mom. I.
I.o Propositionen angående Statsverkets tillstånd och behof, hvaraf Stånden hvartdera ett exemplar tillställes, och som åtföljas bör af förslag, rörande sättet att genom bevillningar fylla hvad Staten kan tarfva utöfver de ordinarie inkomsterna, öfverlemne Konungen antingen — — — — — — Rikssalen hålles. 2:0 — .
Skulle Konslitutions-Ulskotlets uti dess Memorial N:o 7., jemfördt med Memorialet N:o 10., afgifna förslag till åtskilliga grundlagsändringar å nästkommande riksmöte blifva antaget, kommer detta förslag att. förfalla.
Stockholm den 21 Juli 1851. STOCKHOLM. Östlund &
Berling, 1851. Sonititutions-Vtskottets Memorial, Å:o 18. 1 N:o 18.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 23 Juli 1851, kl. 12 middagen.
Memorial till Rikets Ständer, med förslag till ändring i 3 mom. 14 § Riksdags-Ordningen, rörande gmnderna för röstberäkningen vid riksdagsmanna-val i Städerna.
Angående riksdagsmannaval i städerna uppställer 3:dje momentet 14 § Riksdags-ordningen trenne föreskrifter: att valen skola ske efter det å hvarje ort hittills öfliga valsätt; att ändring deruti kan ega rum, då antingen någon stads ssftntlige valberättigade innevånare, eller ock en eller flere klasser bland dem, förena sig i begäran om ny valordning för staden, och Konungen, efter det vederbörande blifvit hörde, en sådan fastställer; och att, då valen förrättas af Borgerskapet samfäldt och ej af elektorer, rösterna skola beräknas efter hvad hvar och en af de väljande till staden skattar.
Sistnämnde punkt medför vid sin tillämpning i städer, der de valberättigades förmögenhetsmassor relativt till hvarandra förete stora olikheter, den följd, att valens utgång ytterst bestämmes af några få personer.
Sålunda kunna, exempelvis, i Götheborg med ett antal af omkring 550 väljande, trenne personer för det närvaBih. till R.
Fröt. 1850 1851. 3 Sami., 15 Bält. 2 Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o f5. rande disponera öfver en tredjedel af hela röstebeloppet, och följaktligen i förening; med ännu några af de till större röstvärde berättigade i allo afgöra valen.
Det obilliga, som ligger uti denna ojemnhet i de nu valberättigades verkliga inflytande på valen, utgör en af grunderna för de så måugstämmigt uttalade önskningame om en revision af dithörande författningar..
Väl tillåter gruudlagen,. genom det andra af ofvananförda momenter, städernas valberättigade innevånare nu, att med Konungens samt/cke införa ändringar i valsättet; men föreskriften, att rösterna i de fall, då valen förrättas samfäldt och icke af elektorer, böra beräknas efter de röstandesskattören, är likväl ovilkorlig och lägger således ett hinder för uppgörande af nya valordningar genom öfverenskommelse, så snart fråga blefve om antagande af omedelbara val.
Med afseende härå har riksdagsfullmäktigen för Götheborg, hr Björck, tili Konstitutions-utskottet inlemnat en motion, hvaruti lian föreslår, att med upphäfvande af nämnda hinder, städernas nu valberättigade innevånare måtte berättigas att ordna rösträtten på sätt dem lämpligast syntes, dock med vilkor, att ingen förändring i detta afseende skulle blifva gällande utan Konungens pröfning och samtycke,, och att dessutom vid hvarje fråga om sådan förändring de valberättigades röster borde beräknas efter de nu för valen stadgade grunder.
Konstitutions-utskottet, som för sin del biträdt nämnde förslag, får i följd deraf till Rikets Ständers grundlagsenliga behandling öfverlemna följande förändrad© lydelse af Riksdags-Ordningens 14 § 3 mom. 3:o Valen skola ske inför vederbörande magistrat, efter det å hvarje ort hittills öfliga valsätt, deruti likväl ändring kan ega rum, då antingen någon stads valberättigade innevånare, eller och en eller flera klasser bland dem, om sådan ändring öfverenskomma och Konungen, efter vederbörandes hörande, finner skäl densamma fastställa', börande, i fråga om sådan ändring, de valberättigades röster, der salen hittills omedelbart förrättatst beräknas efter hvad hvar och en af de väljande Konslilulions-VtskstUls Memorial, Aro iS. till staden skattar.
Vid riksdagsmannaval för Fahlu bergslag beräknas rösterna efter fjerdeparts grufvedelarne.
Annorlunda, än — — — — — — icke kallas.
Skulle Konstitutions-utskottets 1 dess memorial N:o 7, jemförd* med memorialet N:o 10, afgifna förslag till åtskilliga ändringar i grundlagarne å nästföljande riksmöte blifva antaget, kommer ofvanstående förslag att förfalla.
Vinner det af nästföregående riksdags Konstitutions-utskott afgifna och under innevarande riksmöte af Rikets högloft.
Ständer antagna förslag till ändring i 2—5 momenterna 14 § Riksdags-ordningen, rörande rcpresentations-rättigheten för Fahlu bergslag, Kongl. Maj:ts nådiga stadfästelse, skulle, såsom en följd deraf, uti förevarande förslag orden:
•Vid riksdagsmannaval för Fahlu bergslag beräknas rösterna efter fjerdeparts grufvedelarne* komma att utgå.
Schulte*» Boktryckeri, 1851, Konstilulions-Utshotlets Memorial, N:o 19.
Ank. till Exp. Utsk. d. 26 Juli 1851, kl. half 12 f. m.
Memorial till Rikets Ständer, med förslag till ändring i 1 :sta morn. 14 § R.
O. rörande representations-rättigheten för Stochholm.
Enligt de uti Esta momentet 14 § Riksdags-Ordningen för riksdags mannaval i Stockholm intagna stadganden skola dessa val förrättas genom 50 elektorer, utsedde af stadens Borgerskap inom dess, efter samma grunder, som för val af stadens femtio äldste, bestämda serskilda klasser.
Dessa klasser äro: a) grosshandlande, som välja tolf, b') fabrikörer, som välja sex, c) minuthandlande, som välja tolf, och embeten och handtverkerier, som välja tjugo elektorer.
Elektorerna tillkommer, att hvar för sig inom sin klass välja riksdagsmän för klassen, nemligen för förstnämnda klass två, för den andra en, för den tredje en och för den fjerde tre, samt att alla samfäldt utse de tre fullmäktige af magistraten, hvilka jemte nu nämnde sju skola ingå uti det antal af tio riksdagsmän, hufvudstaden eger att till riksdagen afsända.
Valbarhet till elektor eller riksdagsman inom borgerskapet förutsätter en census, inom första klassen, af minst tjugo, inom den andra och tredje af minst tio och inom den fjerde af minst fem riksdaler i årliga utskylder till staden, samt dessutom att minst tre år hafva varit borgare derstädes, likasom ock ingen bland magistrats-personerna är till riksdagsman valbar, som ej minst tre år före den dag, hvartill riksdagen pålyses, innehaft sådan befattning i staden.
Uti dessa förhållanden har Hr Brinck, riksdagsfullmäktig för Stockholm, föreslagit följande ändringar: att de utsedde femtio elektorerne skulle berättigas att samfäldt välja samtliga tio riksdagsmännen,- att riksdagsmännen skulle få väljas utan hänsyn eller inskränkning till någon viss klassfördelning af de valberättigade eller valbara, och i följd deraf alltså äfven utan afseende på, om de valbare äro magistratspersoner eller borgare; och att i stället för den nu bestämda olika valbarhets-census, ett för alla lika minimibelopp, nemligen fem riksdaler i årliga utskylder till staden, skulle faststäl Bih. till ii.
Prot. 1850 & 1851. 3 Sami. 16 Haft. r
S Konslitulions-Utskollcls Memorial, N.-o i9. las såsom vilkor för behörigheten att kunna till elektor eller riksdagsman bland borgerskapet utses.
Såsom skäl för detta förslag har motionären hufvudsakligen anfört att, enligt hvad erfarenheten gifvit vid handen, genom Borgerskapets ofvannämnda fördelning i klasser, svårigheter vid riksdagsmannavalen kunna uppstå att inom dessa klasser finna vederbörligt antal män, som innehade de för riksdagsmannakallet erforderliga egenskaper och derjemte voro benägne att detsamma emottaga.
I andra städer, der bestämda klassval ej äro föreskrifna, der det för dem faststälda antal riksdagsfullmäktige kunna utses antingen bland borgare eller magistratspersoner, der någon bestämd census icke är stadgad, der valsättet efter öfverenskommelse emellan de valberättigade, med Konungens samtycke, kan ändras och lämpas efter omständigheterna, och i afseende å hvilka grundlagen för det närvarande icke föreskrifvit annat, än att, derest valen förrättas af borgerskapet samfäldt och icke medelbarligen genom elektorer, rösterna skola beräknas efter skattörena, kunna så beskaffade olägenheter, som i Stockholm icke så lätt förekomma, eller åtminstone lättare afböjas.
Men samma fördelaktigare förhållande skulle äfven inträffa i Stockholm, om borgerskapet eller dess elektorer, utan inskränkning till klasser, egde att bland stadens borgare eller magistratspersoner välja sina tio riksdagsmän efter de grunder, som i allmänhet för öfriga städer äro medgifna; och af ett sådant medgifvande äfven för hufvudstaden skulle ej heller någon egentlig rubbning af grunderna för nuvarande representationsrätt uppkomma, då icke dess mindre valrätten blefve borgerskapet i dess helhet förbehållen och valbarheten, med afseende å personerne, i det hela äfven oförändrad.
I dessa delar vore det således nyttigt, att föreskrifterna om valsättet i hufvudstaden bringades till likhet med dem, som gällde för andra städer i riket.
Med afseende deremot derpå, att hufvudstadens borgerskap är vida mera talrikt än borgerskapen i de andra städerna, och att, såsom naturligt är inom en större mängd trafikerande uti olika näringsgrenar på samma ort, en betydlig olikhet i förmögenhets-vilkoren emellan medlemmarne af de olika yrkesklasserna sig företer, borde likväl de nu fastställda olikheter i valsättet för Stockholm, som uti dessa förhållanden hafva sin grund, äfven framgent bibehållas, helst fråga nu icke är om en fullständig ombildning, utan endast om jemnkning af val-ordningen uppå de redan bestämda hufvudgrunderna.
Dessa olikheter ligga uti föreskrifterna för hufvudstaden om valens verkställande medelbart, eller genom elektorer, och om en minimicensus för valbarhet till så väl elektor som riksdagsman bland borgerskapet.
Konslitulions-Utskottels Memorial, N:o 20.
Uti den första af dessa föreskrifter är någon ändring nu icke föreslagen; men då, hvad den sednare angår, upphäfvandet af klass-skillnaderna vid valen, derest det blefve godkändt, nödvändigt skulle leda till den följd, alt den för de nuvarande olika klasserna till olika belopp beslämda census äfven borde förändras till en för bela borgerskapet gemensam census, bar dellim nu blifvit utsatt till det belopp, sorn motsvarar det lägsta uti den för det närvarande bestämda skalan.
Konstitutions-Utskottet, som, i betraktande af hvad i frågan blifvit framstäldt, för sin del godkänt motionärens förslag, får på anförda skäl alltså till Rikets Höglofl.
Ständers grundlagsenliga behandling öfverlemna följande förändråde lydelse af Riksdags-Ordningens 14 § lista mom.
Stockholm välje tio riksdagsmän bland stadens borgare eller magistrats-personer.
Valen böra förrättas af femtio elektorer, utsedde bland borgerskapet efter samma grunder, som stadens femtio äldste.
Valbar till elektor eller riksdagsman af borgerskapet för Stockholm är den, som minst trenne år derstädes borgare varit och i årliga utskylder till staden minst fem riksdaler erlägger.
Blifver det af Konstitutions-Utskottet uti dess Memorial N:o 7, jemnfördt med Memorialet N:o 10, framlagda förslag till åtskilliga ändringar i grundlagarne å nästföljande riksdag slutligen antaget, kommer ofvanstående förslag att förfalla.
N:0 20.
Ank. till Exp. Utsk. den 26 Juli 1851, kl. half 12 f. m.
Memorial till Rikets Ständer, i anledning af äterremisserna af de uti Memorialet N:o 9 afgifna förslag till ändringar och tillägg i 28 § R.
F. Konstitutions-Utskottet har, genom protokollsutdrag för den 12 och 15 Juli, erhållit del af Riks-ståndens beslut angående de af Utskottet uti Me - 4 Konstilutions-Utskotlets Memorial, Ni o 20. morialet N:o 9 afgifna förslag till åtskilliga ändringar och tillägg uti 28 § Regeringsformen, rörande dels behörigheten att i vissa embeten och tjenster anställa utländska män, dels naturalisation af utländningar.
Utskottet har deraf inhemtat, att Ridderskapet och Adeln till grundlagsenlig behandling vid nästkommande riksdag bordlagt nämnda förslag; att Högvördige
Pr este-ståndet återremitterat det första alternativet sub N:o 1 med förklarande, såsom ståndets gemensamma tanke, att detsamma vore hvarken nödigt eller nyttigt, men deremot till slutlig pröfning vid nästkommande riksdag bordlagt det andra alternativet sub N:o 1 och förslaget sub
N:o 2 angående naturalisation af utländsk man; att Vällojlige Borgare-Ståndet till grundlagsenlig behandling vid nästkommande riksdag antagit de sub N:o 1 upptagna alternativa förslagen, men deremot återremitterat förslaget] sub N:o 2 med förklarande, det Ståndets gemensamma tanke vöre, att uti grundlag äfven de vilkor borde ingå, under hvilka utländsk man lill svensk medborgare finge upplagas; och att Hedervärda Bondeståndet såsom hvilande till slutlig pröfning vid nästkommande riksdag antagit det sednare alternativet al förslaget sub N:o 1, men deremot återremitterat såväl det första alternativet sub N:o 1, som förslaget sub N:o 2 angående naturalisation af utländsk man, med förklarande att ståndet funné dem vara hvarken nödiga eller nyttiga.
Vidkommande nu först förslaget sub N:o 1, hvars första alternativ innehåller, ej allenast att utländske män skulle kunna uti åtskilliga embeten och tjenster vid Universiteterna och vid andra inrättningar för vetenskap, skön konst och slöjd anställas, utan ock att till vissa af dessa beställningar så väl inländsk som utländsk man skulle kunna nämnas utan afseende på hans trosbekännelse, och uti hvars andra alternativ föreslås behörigheten att till dessa befattningar nämna äfven utländska män, så vida de bekände den rena evangeliska läran, får Utskottet i följd af det ofvananförda tillkännagifva att, som samtliga Riks-stånden till grundlagsenlig behandling vid nästkommande riksdag antagit det sednare alternativet, detta alltså i nämnda afseende kommer att för blifva hvilande.
Då deremot det första alternativet af förslaget sub N:o 1 blifvit af tvenne
Stånd bordlagdt till pröfning vid nästföljande riksdag, och af de två öfriga Stånden, såsom hvarken nödigt eller nyttigt, återremitteradt, samt någon sam - Konstitutions-Utskottets Memorial, N'o 20.