Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
tilldelat henne, kan ingen ledande ställ- ning intagas och bibehilllas.
Klar och kraftig i all sin harda realism %r deremot Alla vägar öppna.
Det är en familjehistoria, # till hvilken m8ngfa.ldiga-motstycken kunna sökas i vhrt land.
Hvar och en torde inom en mer eller min- dre tr8ng krets af vanner och bekanta kunna aterfinna denne embets- man, byrhchefen, som efter ett gladt Upsalalif blott hade tv8 utvagar: att göra cession eller att gifta sig.
Han valde det senare, fick sina ungkarlsskulder nästan betalda, lefde lyckligt och skickade sonen i sin tur till universitetet.
Dottern erhöll en s.
vardad uppfostran, ge- nomgick en ansedd flickskola och talade om studentexamen, hvilket modern fann gudlost och fadern kallade " modernt pratn.
Dervid var intet att göra och hon växte upp, blef en ung dam i societeten, for p8 baler och vantade p&amp; friare.
S&amp; dog ByrBchefen.
" Husets stallning ar mycket d8lign, " han lefde p&amp; gamla skulderw s i lydde vännernas.
efterniale.
Nu vaknade Almas företagsamhet .. Enkepensionen var liten, brodern skulle fortsätta sina studier - naturligtvis pá skuld, - och Alma vill förtjäna sitt uppehalle.
Med otillräcklig underbyggnad och: bristfälliga kunskaper, &amp; r hon för Brlig att Btaga sig undervisning.
Först försökes handarbetet och hon &amp; r klok nog att icke blygas för att sy för betalning; men efter ett 8rs ihärdigt arbete blir det henne tydligt att hon ej kan lefva p&amp; denna förtjanst.
SA g8r hon till en välvillig farbror, som försäkrar henne att nu alla otrirBden äro öppna.
för kvinnan, hon kunde vtilja hvilket yrke som h&amp;lst.
" Kunde hon bli ingeniör? "
Nej, icke utan att först genomg8 tekniska högskolan.
" Kunde hon f&amp; studera der? "
Nej, det fick hon visst inte, och hvar- för skulle ocksh fruntimmerna g8 i vsgen för karlarne?
- Nu begifver hon sig till en annan gammal vän, hofrattsrildet, som ger henne tv&amp; goda r8d: att söka anställning som renskrifvare med tjugufem kronor i niauaden, och att rätta munnen efter matsäcken.
" Men det a r alls ingen mats&amp;ck.
Det tir ju p8 sin höjd en s~iiltpAse !~ utbrister Alma.
Ett försök pil en tidningsbyril slir icke heller vii1 ut och slut- ligen söker hon plats som kontorsbiträde hos en affärsman, som endast använder fruntimmer.
Denne herre ä r stor väu af kvinnosaken och .likal liberal i ord som motsatsen i fordringar.
Samma arbete men icke samma lön som ett manligt biträde.
" En kontorist Br en kon- torist, vare sig man eller kvinna, men ser ni, ett fruntimmer behöfvesl inte sil mycket som en karl. "
Man förstir Almas invandningar och .hur hon talar sig varm, halft förskrackt öfver sin egen dristighet ty .om rnhnga täiilia som hon, är det blott f&amp; som vaga sil yttra sig.
- Förf.
slutar berättelsen med följande sens moral, ungefärligen sillunda uttalad af en bankfröken med half inkomst mot hvad männen uppbara.
" Vi nöja oss med nigra hundra kronors inkomst, ty vi födas, klädas ch harbergeras af nara anhariga.
Det är icke vardt att brAka för andra, för det der stora flertalet som icke har samma förmilner och som icke lian lefva pil den lilga inkomsten.
För oss stil alla vägar .öppna - för att vi ska ha niilpengar.
Att de man som skola lefva pil sitt arbete fil g&amp; sysslolösa a r ju helt naturligt, emedan det är myc- ket billigare att i affären använda fruntimmer. "
Detta ä r ju taiikvarda ord och milnga sildana finnas, milnga sauningar sägas under den le- kande form som gör att de flerstades lättare intriinga.
har gif- .vit oss en underhilllande bok men dervid icke glömt att " med humle brygges mjödet, ej blott nied honung ", och vi tro att man ej skall iingra att haha gjort bekautskap med dessa Stockholmstyper.
Denna förening, som stiftades 1886, och hvars styrelse alltsedan nitiskt verkat för den uppgift föreningen satt sig före, torde förtjana här nigot närmare omnamnas.
Silsom af namnet framgir, a r före- ningens mil1 att motarbeta det myckna i den nuvarande kvinnodriiiten, som ä r rent af skadligt, och att istadkomma praktiska, bekväma och andamAlsenliga, samt med hygienens fordringar öfverensstarnmande kla- .dedrägter för kvinnor och barn.
Den föresthllningen gör sig temligen .allm&amp;nt gallande, at.t föreningens verksamhet inskrankt sig till fram- laggandet och förordandet af den s. k. fornnordiska kvinnodrägten - hvilken för öfrigt alls icke utgiit.t friln föreningen - och som .denna drägt p i milnga hiil1 mötte det mest energiska rnotstilnd, sil har en del af denna motopinion drabbat sjalfva föreningen.
Ingenting kan likval vara orhttvisaro än detta.
För att gifva ett riktigare begrepp
a .-om föreningens verksamhet, viija vi här meddela att st.yrelsen utar- betat fullstandiga underdrägter, af olika modeller, för fruntimmer, samt sBvtil under- som öfverdragter för barn af alla Aldrar, frán och med det nyfödda barnet till den ntistan vuxna skolflickan, för den sednare med sarskildt afseende pB lämplighet for gymnastiken.
Äfven har föreningen 1Atit utföra modeller till eu enkel, praktisk dr&amp;&amp; för.
arbetskvinnor, hvilka vid fyra stlrskildta tillfallen, i förening med upp- lysa.nde föredrag, af nilgra medlemmar af föreningens styrelse förevi- sats för kvinnor ur arbetsklassen.
Dessutom har till föreningen af Fröken Lundin, Stockholms förniimsta sömmerska, skiinkts en för- ' träfflig kliidning för blifvande mödrar, hvilken vi stirskildt anbefalla till ' vederbörandes, säval som till herrar lakares uppmClrksambet.
Sedan ungefär ett Ar tillbaka har föreningen anordnat en ut- .stallning af alla dessa modeller, jiimte förshljning af mönster i Fröken .. Ohlsous modebandel, Blasieholmstorg 14, och sedan detta Ars början finnes der afven tillfälle att f&amp; köpa och bestalla fardiga kladesplagg - af alla nyssn8mda slag, utförda efter föreningens modeller, omsorgs- ' fullt och punktligt, af goda materialier, samt till relativt moderata priser.
Stlrskildt torde fá pilpekas det tillfiille som har erbjuder sig .för unga möd-rar att, der det möjligen skulle befinnas för dyrt att ibesttilla hela den lilla utstyrseln, kunna fti köpa en fullstgndig mo- dellomging smBldtlder, efter de nyaste, och af nigra af vira förnikmsta läkare gillade och förordade modeller.
Vi kunna förstikra vilra lasare, företradesvis mödrar och upp- fostrarinnor, att det lönar mödan att taga i sk&amp;rsk&amp;dande de resultat, som af Dragtreformföreningen astadkommits under de fil ar den egt ' b e s t ~ n d, och detta ehuru den haft ytterst smil penningeresurser till sitt förfogande.
Dess uppgift ar utan tvifvel i hög grad belijtirtansvärd, detta erkannes af &amp; al niedicinska auktoriteter som annat försthndigt folk, och den förtjänar i sanning mera uppmuntran och ett allmän- nare tillslutande än hvad son1 hittills kommit dess strtifvanden till del.
F ö r dem som tillfölje af denna lilla uppsats kunna kanna sig mrtnade att närmare taga reda p&amp; saken, vilja vi pspeka att Dragtre- iormföreni ' ngen har sitt Brsmöte i dessa dagar, vid hvilket tillf~lle Bornmer att framlaggas en redogörelse för dess hittills varande verk- samhet.
Derefter vore meningen att fil i gáng en diskussion om bästa sattet att understödja och utvidga föreningens verksamhet, hvilken för narvarande, af brist pil medel, mAst betydligt inskrankas, oaktadt styrelsens goda vilja och osparda möda, i föreningens tjtinst.
Naturligtvis blifver db hfven tillfillie för nya ledamdter att anteckna sig - Arsafgiften a r 1 kr.
Kvinnans liktenskapsålder.
L: %gutskottet och hr Borgs motion.
Såsom det J u var att vänta, har lagutskottet afstyrkt hr F. T. Borgs i förra häftet af Dagny i korthet omnamda motion om höjande af kvinnans aktenskapsålder till likhet.
med mannens, eller till tjuguett år.
För den, som är något van att följa med det offentliga lifvets företeelser, &amp; r det ej svårt att se, när ett förslag faller framåt.
Har är detta fallet i en ovanlig grad.
Ingen hade viil tänkt sig någon möjlighet till frarnghg redan nu för ett förslag, till hela sin tankegång så nytt som det föreliggande.
Nen man kande s&amp; v d den.
ordknappa kärfiet, hvarmed ny -- modiga förslag inom höglofligii lagutskottet pläga affärdas, att den ovanliga hofsamhet, att ej säga undfallenhet, hvar- med afstyrkandet motiverats, knappast kan undgå att väcka te förvåning, på samma gång den dock iir värd det f ~ ~ l l a s er- kännande.
Den fruktansvärda ordförandeklnbban, under hvars drabbande tyngd så månget omoget motionsfoster gått in i den eviga hvilan, slår här till helt lent; och det bemötande, som kommer motionen till del, är i allo aktningsfullt.
Beklagligen kunna vi dock knappast derom säga, att det äfven är insigtsfullt.
Den specifikt juridiska insigten må vara högst aktningsviird i och för sig; men i en fråga af så om- fattande natur som denna räcker den ej ensamt till.
Med sin vana att.
tänka sig in i invecklade rättsfall fördjupar den sig " så i de juridiska svårigheterna, att den alldeles underskattar de sociala, fysiska och etiska fördelar, ' som reformens genom- förande skulle .föra med sig.
Detta fall ar för öfrigt icke ena- stående.
Under de förhandlingar om äktenskapslagarne, som p&amp; 1870-talet ägde rum i Tysldand, uppträdde i regeln liikare och naturforskare för en högre, men juristerna för en lägre äktenskapsålder.
(Svens&amp;, Kvinnofrågan, sid. 61).
Lagutskottet söker också stöd för sitt afstyrkande hos den gamla lagkomit6ns ärevördiga auktoritet.
I motiveringen af sitt förslag till giftermålsbalk försvarar komitén en %iders- gräns af femton år för kvinnans inträde i gifte med hennes %idigare utbildning, de tillfällen hon ägt eller ames ha fua bort aga att vinna insigt i det, som tillhör hushållsomsorg~rna, samt i " den Zeching 7zon af nzannen har att pdr2ilcwzn.
- enligt lagkomiths uppfattning af äktenskapet skall hustrun vara dels mannens lmshållerska, dels hans docka, soin af ho- nom kräfver ledning.
Detta rn&amp; nu stå för komiténs räkning; för vår del sätta vi äktenskapets uppgift något högre.
För egen del m.edgifver utskottet, att " man visserligen icke i allmänhet kan antaga, att kvinna vid 15 ars ålder upp- nått den mognad i kroppsligt och andligt afseende, som äk- tenskapet förutsätter, ehuru ntan tvifvel fall förekomma, då så kr förhållandet, åtminstone i fråga om den kroppsliga ut- vecklingen. ')
Med sin dubbla reservation kunde detta utta- lande ej gärna vara försigtigare.
Men - förmenar utskottet - nvid 17 till 20 års ålder torde de allra flesta kvinnor uppnå häm- .den utkeckling, att.
så.dana (från bristande ~~tveckling tade) skgl icke k ~ ~ n n med a fog åberopas mot deras inträde i äktenskap. '
Så sagdt, så slut, - icke ens ett försök till be- vis.
Och så klokt var kanske det.
Bevisen hade må hända varit svåra nog att finna.
Väl har ~ ~ t s k o t t lemnat et siffer- uppgifter om det antal ' kvinnor, som under åren 1878-87 gift sig i hvarje åldersklass mellan 16- 21 år; men i hvad mån dessa siffror skola gifva mera stöd %t utskottets uppfatt- ning än åt motionärens, det är och förblifver en outransaklig hemlighet, hvars slöja ntskottet ej ens gjort ett försök att lyfta .. Hufvudsklilet mot reformen skulle väl ligga i utskottets förhoppning, att antalet äktenskap vid lägre ålder " icke ar större än som kan motsvaras af antalet fall, i hvilka kvinnan vid ifrågavarande ålder uppnått erforderlig utveckling för äktenskaps ingående. "
Utskottet tror allts % .på izågon slags * ha9.monia prcetaóilita, som låter äktenskap i tidig ålder endalst ingås af kvinnor, som mognat i tidig ålder.
Se der om nå.- gonsin en rosenröd optimism, som i all sin idealistiska, att nu ej säga ideologiska älskvärdhet tager sig skäligen ovän- tadt ut hos vhrt realpolitiska lagutskott.
Den som något kän- ner hur det går till på landet, der tidiga äktenskap äro van- ligast, vet nog också, att de ej slutas af de tidigast mogna, utan af dem, der välvisa pappor och mammor nied lock och pock förmå dertill, - och det är kanske ntigot mindre idea- listisk t.
Bifall till ansökningar om äktenskap af omyndige har motiongren tänkt sig bura gifvas endast i trängande fall, hvil- ket naturligtvis skulle göra pröfningen af dem vida lättare, än utskottet.
förmenar, och dermed afven minska deras antal.
Ned ett ord, utskottets skiil mot reformen iiro mycket svaga.
Men det ar ej p&amp; dem dess öde beror.
Den skall ha att genomgå sin pröfvotid, siisom rUt nytt h k i viislden.
Den skall ' falla, och falla om igen; -
* &gt; B. Siz.
För behandlingen af PEï Bo: p förra hiiftet omtalade motion, har har ofvan utförligare blifvit redogj jordt.
Bland öfriga dels afgjorda, dels p&amp; vidare utedning beroende aren- den må nämnas: om upphäfvande af s. k.
" tagelottn, (att vid arfskifte i fråga om fast egendom p&amp; landet, bror skulle före syster ega rätt till utlösning af sin andel) hvarvid lagntskot- tets tillstyrkan af riksdagen bifallits; orp inväljande af ' supple- anter, till hälften af ledamotsantalet, i kyrkoråd och skolrad, hvilket nu, di % kvinnor icke blott hafva riitt att blifva, ntau faktiskt &amp; o medlemmar af skol~&amp;.det., torde biifva af, vigt isynnerhet i vidsträckta och glest Befolkade laadsfössamliiigar fös befrämjande af slöjd hm beriljsts anslag till i u ~ t r u k t o ~ i husslöjd m. m., samt till viifskolan i BorAs p&amp; vissa vilkor 4,800 kr.
Af balda kamrarne har afslagits en motion om in- skriinkning i gift mans ratt att utan hustrus samtycke ga i borgen.
Förslaget synes dock ha.fva varit värdt ett battre öde, då dess dubbla andamail var att lagga en hiimsko på in- gbende af vissa borgensförbindelser samt att, i öfverensstam- rnelse med senare tiders lagstiftning, " iita kvinnan iifven shom gift deltaga i förvaltningen af makarnas gemensamma tillgångar.
n E t t förslag som bör r a m egnade att i nilgon d n iii- verka på den svårlösta frågan om iitvandringen i a l h m h e t och derjämte p&amp; den af svenska tjiinstflickor till Danmark, ar vhckt i syfte att, som det blifvit sagclt, bilda " k010iiie~ inom våra egna gränser. "
Detta antages kunna ske medelst iippliitande, genom statens försorg, af odlingsbara iitmarke?
i mindre jordlotter &amp; t obemedlade camhallsmedle] i~li~as.
Den föll ock i kamrarna den 12 &gt;; ars, inen med orintadt s t i ~ d IX- i derstöd (46 mot 48 röster i första, 70 mot 125 i andra kammaren).
De- batten röjde s8 starka sympatier för 18 &amp; r som &amp; Idersgans, att ett ö f ~ y - $ngsförslag i detta syfte bör ha god utsi$ att snart $ i g e ~ o m.
Meddelande från .Fredrika-Bremer- Förbundet.
Förbeclzdets sjukkassa har under Ar 1889 utdelat sjukhjälp till ett belopp af 1524,50 och antalet af dess medlemmar uppgAr för nar- varande till 164.
Hvarjehanda kvinnofrågan.
Till stipendiute~ å frökna9vae H.
och A. Biertas fond '.
för kvinliga medicine studerande hafva af Karolinska institutets larare- kollegium utsetts: Tora Alfhilda Evelina Granström, Sigrid Molander.
och Anna von Hall.
Stockholrns h3sesalongs styrelse har beredt tiliffille för lararinnor vid liufvudst~dens allmänna och privata Isroverk att erh&amp;lla Arsabbon- nement p&amp; tilltrade till lasesalongen för ett pris af 3 kr.
Sedlighetskonferens i Stockholm.
FrAn Federationens hufvud- byrA i Geneve har inghtt meddelande on], att Arets konferens kommer- att hillas i Stockliolrn under tidigare delen af september minad inne- varande &amp; r. Evidiga ordförande i skolfö~en&amp;ga? *.
Kalmar skol förening har.
till ordförande för innevarande Ar valt folkskollärarinnan Lovisa Vider- ström.
För tv&amp; &amp; r sedan hade Karlskoga larareförening likaledes en folkskolliirarinna till ordförande, antagligen den första kvinna i v i h t.
land, som bekladt ordförandeplatsen i en skolförening.
Danska kvziznan och viksdagsonannava~et.
senaste riksdagsmannavalet hade, genom saniverkan af ett par kvin- noföreningar i Köpenhamn (dansk Lvindesamfund och kvindeiig valg-.
retsfor ening) den anordning blifvit trtiffad, att valkandidater inom de.
olika valkretsarna, vid valmöten skulle uppmanas att redogöra fiir sin.
stallning till kvinnosaken, s8rskildt i afseende p&amp; valratten.
Bland interpellanterna vor0 flera kvinnor, h i l k a med allvar och matta yrkade.
likstallighet med mannen i familjerättsligt och kommunalt banseende,, afvensom i frAga om bevillningsrii.tt d&amp; äfven kvinnan ä.r skattskyldig, och deltagande i lagstiftningsarbetet emedan Ilfven hon maste lyda lan- dets lagar.
Af valkandidaternas svar frarngar att de i allmänhet v o m villiga att arbeta för kvinnans kommunala rösträtt och flera uttalade sig derjamte för bifall till den politisks.
Finska kvhfioföre~zingerc har denna vinter htillit tviinne .. möten för att diskutera frAgan om införande af undervisning i mat- lagning för folltskolans flickor.
En komité tillsattes för att utreda fragan, och enligt dess för- slag skall en för saken lgmplig person s h d a s utomlands för att stu- dera den pedagogiska sidan af undervisningen i lcokkonsten.
Ett nattherbe~ge föl * Aecsvilla kvinnor öppnades, urider beniim- ningen " Mariaföreningens kvinnohem ", i oktober förlidet &amp; r i Hel-.
singfors.
Zaternatikern fröken Lagedorg frnn Helsingfors, som erh-ållit sin matematiska utbildning vid Stockholms högskola, föredrog vid franska matematiska sallskapets i Paris senaste sammantrade en ve- tenskaplig undersökning angiende integralkalkylen och invaldes deref- ter till sallskapets ledamot.
Euitvsnor i järnvagens tjiinst.
Kyiigen har den ryska regeringen gifvit jiirnvägsbolagen i kejsarriket rätt att tifven anstalk kvinnor i sin tjanst.
Det traaskaspisba jiirnvägsbolaget liar ej dröjt att stfilla denna nya forordning sig till efterrättelse, och bland de hun- d r a * tjanstem&amp;nn, som det nyligen engagerat, befinna sig afven 30 kvinnor.
E n kvimoföreni~zg " för bevarande af goda preussiska seder och bruk ' ' har stiftats af kejsarinnan Victoria Augusta af Tysk- land.
Föreningen raknar uteslutande kvinligs medlemmar.
Dessa skola arbeta för bekampande af lyxen och sjalfva gifva gode exempel genom att " inskranka antalet af sina toaletter, bara klädninignr af enkelt snitt och p&amp; alla omrhden iakttaga strang ~ushillning ".
Osterrike.
Kvidiga studerande i Osterrike.
Samtliga tschec- kiska kvinnoföreningar ha ingifrit en petition till ~sterrikislsa riksrii- det om tillatelse för kvinnor att studera vid universiteten och att taga doktorsgraden.
Kvinfiga ledamöter i Lozdons grcfskapsm !id.
F6r- lidet Ar ledo kvinnosakens förkampnr i iEngland ett nederlag, d&amp; lady 8andhursts val till ledamot af Londons grefs ' skapsrAd blef bfverklsgadt shsom varande ogiltigt, och en manlig ledamot i stallet intog hennes plats.
Icke desto mindre ha nu tvlnne damer, miss Cobden och miss Qlons, gjort sitt intrti.de i grefskapsrhdet, p&amp; den grund, att deras val ej, i likhet med lady Sandhursts, inom 1 ' 2 mhnader bifvit öfser- Blagadt.
E n af grefskapsradets medlemmar har emellertid, sedan de b&amp;de!
damerna val intagit sina platser, vidtagit lagliga atgarder för att frabai- taga dem deras ratt till sate och stämma i grefskapsr5det.
Till hvilken af de bilda parternas förrniin domstolen skall uttala sig, ar annu oafgjordt.
Kvinnan i församlingen.
Den ryktbare predikanten Spurgeon har uppmanat fru Chant, hvilken allmant anses för Englands mest be- gafvade kvinliga talare att predilsa i hans kyrka.
Kvisllig jurist.
Miss Letitia Alice Wdkington, som var den första kvinna som tog förberedande juridisk examen vid uiiiversi- tetet i Irland, blef nyligen promoverad till juridisk doktor vid samma universitet.
H h g a sökade.
Bôtel de Villes och inrikesrnini- steriets statistik har nyligen visat, att i Frankrike till hvarje ledig lfirarinneplats finnas mellan 880 och 1,150 sökande med intyg öfver a t t ha aflagt i lagen stadgade examina.
Den första kvinliga i ?ra$Icchef kan Amerika be- römma sig af.
E t t telegram frAn New York uppgifver, att mrs Char- les Haines nyligen blifvit utnbmd till trafikchef för Xedina Valleg jiirnvikgen.
Norrköping 1890, M. W. Wallberg &amp; Cm ~ o k t r p k e r i -
Handarbetets Vänner, Brunkebergstorg 18, S t o c k holm.
Förening för den svenska kvinliga hemslUjdens fbradling i konstnarligt och fosterliindskt syfte.
Utställning och försälj niug af Y afnader, Broderier.
och spetsar.
Vidare underrättelser ii Föreningens Byra.
Uiidcrvisiiiiig, iiicddelas uti: Pianospeliiing, Iiarmoniliira och tontriiffiiing.
Af- giftoii por iiibnnd iir: för iiybörjnroklassoii, 2 tiiiiinars iiiidervisiiing i vecknn,, 6 kr.
1: 3 kl. iiodrc, S tini.
i v., 10 kr.
1: s kl. öfre, 2 tiin.
II: % kl. iiedre och öfrc, 2 tini.
i v., 15 kr.
l1T: e kl., iitl~ildningsklassoii, 1 tiiiinios ciislrild Ick-.
tion i .v., 20 kr.
NYA, aniii~liiiiigar mottng.2s alla dagar kl. 1-2 uti Iiistitiitots lplisl, Roge- ringsgntnii 61, 1 t r.
Sigrid Carlheim-Gyllensköld, f. .d.
olcv af Koiigl.
M~isik-Konsorvatorium i Stockliol~n~ af lyary ~ r &amp; s i Drcsdoii samt Tlicodor Loscliotizkg ' ocli Aniietta Essiyoff i Wien.
L. S~enssons Snormakeriaff är .. i rekommenderar sitt stora lager af alla slaga moderna Ger- neringsartiklar för Klädningar &amp; Kappor, Fran- sar, Tofsar, Galler cFc Kordonger för Möbler och Gar- diner samt Tömmar och .Vagns-Snörmakerier.
Beställningar å allt hvad till yrket hörer mottagas och ntftiras skyndsammast och till billigaste pris.
Stoclhnt * *, N:F 25 (340) Prenumerationspris pr ä r: Fredagen den 22 juni 1894.
It.v n i Klara v Kyrkogata 7, 2 tr. Idun e n s a m kr.
5- — A l l m.
telef, e l 47.
I d u n s M o d e t i d u i n g jämte k o - lorerade p l a u s e h e r ... » 4: 60 P r e n u m e r a t i o n s k e r å a l l a post- I d u n s Modet utan kol.
... • 8: — a n s t a l t e r i riket.
Träffas sH.kra.st kl. 2 — 3 R e d a k t i o n s s e k T.
Charlotte I onsten i våra dagar liknar icke mycket inV konsten i ärhundra- ' " dets midt.
Detta märker man kanske mest på landskapsmålningen, och likväl var det förnäm- ligast denna, som i med- let af adertonhundratalet bröt nya banor och då upp- trädde som en ungdomlig och lifskraftig konst.
F ö r fyrtio år sedan h a d e de svenska landskapsmålarne just frigjort sig från det mörker, där Fahlcrantz förde spiran.
H a n s mörk- bruna grundton hade ut- bytts mot friskare färg, och 1850-talets svenska målare, med Edvard B e r g h i spetsen, ville icke låta sig nöja med det obe- stämda och ungefärliga, som var tillräckligt för det då äldre släktet.
Man fann icke nog att » se na- turen så som den af en himmelsk ande måste å- s k å d a s », hvilket den gam- la kritiken hos oss hade funnit så förtjänstfullt, utan m a n gick u t i na- turen och såg med egna jordiska ögon, äfven om man icke ännu stannade där och fullbordade sin tafla i fria luften.
Adertonhundrafemtiota- lets målare tilltrodde sig icke att, såsom sina före- gångare, återgifva » själfva andan » i en främmande Nordling.
Trhins Tryckeri Aktieholnff 7 de årg.
Utglfnlngstid: .A u i i o i i N pri s: 35 ö r e pr n o n p a r e i l l e r a d.
F ö r » Platssökande » o. » Lediga platser » 25 ö r e för hvarje påbörjadt tiotal stafv.
Lösnummerspris 1 5 öre (lösu: r e u d a s t för k o m p l e t t e r i n g a r) U t l ä n d s k a a n n o n s.
70 öre pr uonp.-rad.
Wahlström.
natur, u t a n att någonsin h a satt sin fot i det lan- det, eller att måla en be- stämd ort, som de aldrig sett.
De trängtade efter sanning, hvarorn företrä- darne aldrig hade bekym- r a t sig, om också san- ningen visst icke fullt uppnåddes.
Hvad de an- sågo för full sanning, be- t r a k t a s nu som något gan- ska konventionelt.
Hvad de förklarade vara » friskt i färgen », kallas nu » brun s å s », och mången käck friluftsmålare i våra da- gar påstår, att det just icke var mycken skillnad mellan Fahlcrantz och E d v a r d Bergh.
Detta är onekligen att göra sig skyldig till stor orättvisa.
Så långt man i vår tid än lämnat det Berghska målningssättet bakom sig, bör man väl därför icke glömma, att det var j u s t detta, som bröt med det gamla och förkonstlade.
E h u r u det nog kan vara sant, att det är större olikhet mel- lan en tafla af E d v a r d Bergh och en rask fri- luftsmålning på 1890-talet än mellan den förra och ett stycke af Fahlcrantz, så står dock hela den nutida landskapsmålnin- gen i Sverige uti tack- samhetsskuld till den Berghska perioden, ty
IDUN 194 H u r ljuft a t t s k å d a i n a t u r e n!
Säll den, s o m däri blicka k a n!
H a n ser i blommorna och djuren E n skrift om världens u p p h o f s m a n.
det var dock denne, som bröt med den gamla slentrianen, och ur den brytningen har det nya och lifskraftiga utvecklat sig.