Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Fåhraeiska fonden d:o d:o » » 4,000: — — deraf årliga räntorna användas, efter testatorernes föreskrifter, till pensioner åt nödlidande inom staden.
En af stadens handlande borgare bildad pensionsinrättning trädde i verksamhet med början af år 1848.
Denna inrättnings fond, derifrån pensioner ännu icke utdelats, utgjorde vid 1850 års slut Banko Riksdaler 17,136: 44. 4.
Den för Westerviks stad samt Tjusts härader och dertill gränsande landsbygd år 1835 här inrättade sparbank, som är grundad på aktier, och hvars nu gällande reglemente Eders Kongl. Maj:t i nåder fastställt under den 2 Februari 1847 och den 22 Februari 1850, fortfar att vinna förkofran.
År 1847 var antalet af insättare 1,1 10, för hvilka sparbanken förvaltade medel till belopp af Banko Riksdaler 144,198: 14., deraf under loppet af samma år blifvit insatte Banko Riksdaler 47,178: 18.
Vid 1850 års slut utgjorde aktieägarnes behållning Banko Riksdaler 10,112: 40 sk. 7 rst., samt de af 1,596 personer verkställde insättningar Banko Riksdaler 205,627: 4 6 sk.
Under året 1850 har insättarnes fond ökat sig med Banko Riksdaler 26,715: 3 3 sk.
År 1849 utdelade sparbanken Banko Riksdaler 97: 2 4 sk. såsom premier till femtiofyra personer af arbetande och tjenande klasserna, hvilka genom flerårig jemn insättning gjort sig till uppmuntran förtjente.
De publika hus och byggnader, hvilka staden har alt underhålla, äro 1’ådhuset, skolhuset, jernvägen, packhuset, fyra spruthus och stadshuset, som tillika är stadens gästgifvaregåi’d, hvilken sistnämnda stora och prydliga egendom inköptes år 1849. 40 Stadens inkomster, som utgöras af skott, förskott, ägopenningar, burgäld, stadstolagen, våg- och mätarepenningar, bro-, hamn- och ringpenningar, ståndpenningar, tomtören en procent af fastighetsköp, planpenningar af Gamleby köping samt arrenden af stadsjord, af staden tillhörige värdshuslägenheter i Gamleby köping och af ett och halft hemman Bjurvik i Hjortheds socken m. m., förvaltas dels af stadens Sjumanskammare, enligt Eders Kongl. Maj:ts nådiga Ordningsstadga af den 27 Februari 1845, dels också, vidkommande afgifterna af sjöfarten, såsom hamn-, bro- oell ringpenningar, barlast- och kokhuspenningar m. m., utaf bro- och hamnkassans direktion, hvilken sednare har närmaste tillsynen öfver underhållandet af skeppsbron och hamnen.
Sjumanskammarens inkomster under ifrågavarande åren hafva per medium utgjort B:ko R:dr 19,191: 16 sk. il rst., och utgifterne under samma tid likaledes per medium B:ko R:dr 26,319: 3 6 sk. 5 rst.
Bristen har hetäckts dels med förut varande kassabehållning, dels med upptaget lån å B:ko R:dr 5000.
Under de näst framför ifrågavarande tidrymd förflutne fem år utgjorde Sjumanskammarens inkomster i medeltal endast Banko Riksdaler 8,381: 40 sk.
Den ökade inkomsten har hufvudsakligen vunnits genom skogsafverkning vid stadens hemman Bjurvik, som dessa trenne år lemnat i medeltal en årlig nettoinkomst af cirka 7000 Riksdaler Banko.
De ökade utgifterne under sistnämnde tre år hafva härledt sig dels från kostnaden för omförmälda skogsafverkning och dels från afbetalningar å köpeskillingen för stadshusegendomen, stadshusets reparerande samt nybyggnader å en staden enskildt tillhörig lägenhet vid Målserum.
De taxerade afgifterna under ifrågavarande tidrymd hafva deremot varit enahanda som förut, eller i medeltal omkring B:ko R:dr 3000.
Bro- och hamn-kassans inkomster och utgifter under samma tid hafva årligen per medium utgjort, de förra B:ko R:dr 2,118: l rst. och de sednare B:ko R:dr 1,009: 2 3 sk. 6 rst.
Förordningen den 16 April 1849, Kämnersrätten här i staden upphört från och med början af år 1850, så hafva enligt Kongl, brefvet den 4 December 1849 alla till nyssnämnde
Rätt förut hörande mål och ärenden blifvit omedelbarligen upptagne och handlagde af Rådstugurätten härstädes; och har, efter underdånig framställning af Magistraten och Borgerskapets äldste, Eders Kongl Maj:t under den 19 Oktober 1850 täckts i nåder bifalla, att antalet af Rådmän i stadens Magistrat oell Rådstufvurätt fick minskas från sex lili feni, hvilka numera alla erhålla full lön vid tjenstens tillträdande, i stället för att den sjette eller yngsta Rådmannen förut tjenade utan lön.
Enligt 41 Enligt 1850 års aflöningsstat för stadens Borgmästare, Rådmän och öfrige tjenstemän med flera äro från stadskassan utbetalde löner till belopp af B:ko R:dr 4,732: 16 sk., hvarförutan arealen af löningsjorden utgör femtioåtta tunnland 8^ kappland.
Stadens publika eldsläckningsanstalter äro i god ordning.
Någon betydligare eldsvåda har under ifrågavarande tidrymnd ej ägt rum. 3:o Uppstaden Wimmerby:
Invånarnes antal, som år 1847 uppgick till 1,542, utgjorde år 1850 endast 1,501 personer.
Stadens folkmängd har således under de tre ifrågavarande åren förminskats med 41 personer.
Såsom orsak dertill uppgifvas dels utflyttningar och dels den ökade dödlighet, som år 1849 uppkommit af smittkoppor.
För undervisningen är sörjdt genom en lägre lärdomsskola, med en rektor och två kolleger.
Lärarnes löner utgöra tillsammans 2,000 R:dr B:ko, hvarförutan rektorn har boställe och stadsjord.
År 1850 hade skolan 30 lärjungar.
Dessutom finnes en folkskola, hvarest undervisning lemnäs åt omkring 100 barn af bägge könen.
Sedligheten inom staden anses hafva tilltagit.
Under de tre år, som äro i fråga, hafva endast tre personer, alla häktade för mindre stölder, varit i stadens arrest insatte.
Staden hade år 1850 nio handlande, med 6 handelsbetjenter samt 50 handtverksmästare med 11 gesäller och 11 lärlingar. 5 personer hade erhållit tillstånd att idka handtverk såsom försörjningsmedel, utan rätt att dervid begagna gesäll eller lärling.
Både de handlandes och handtverkarnes rörelse är obetydlig.
Väi’det af stadens hus och tomter, som år 1847 utgjorde 120,043 R:dr, har ökats till 122,029 R:dr B:ko.
Stadens invånare hade år 1850 lösegen dom försäkrad i Städernas Bolag till ett värde af 54,400 R:dr B:ko.
Stadens fattigvård kostade år 1850 Banko R:dr 1,394: ?.0 sk. 3 rst.
Fattighjon och understödstagare voro 89, deraf största delen barn.
Borgerskapet har ett särskildt spanmåls-lånemagazin, af hvars räntevinst en del användes till understöd åt orkeslöse och fattige borgare eller deras enkor och barn.
Alla de utgifter, som bestridas af stadskassan, uppgå årligen till omkring 2,400 R:dr Banko, deribland nära hälften utgöres af löner till Magistraten och dess betjening.
Berättelse öfver Calmar Län för åren -1848—■1830. 6 42 v Staden, som under ifrågavarande tre år icke varit hemsökt af eldsvåda, har goda och väl underhållna eldsläckningsanstalter.
Stadsjorden uppodlas mer och mer, afkastningen af säd och potates är mera än tillräcklig för stadens behof. 4:o. Sjöstaden Borgholm :
Stadens folkmängd, som år 1847 utgjorde 533 personer, hesteg sig år 1850 till skattskrifne: mankön 125 qvinkön 156 gg-j icke skattskrifne: mankön 79 qvinkön 80 Summa 440.
En minskning i antalet af stadens befolkning har således uppstått af 93 personer.
Här finnas en apologistskola och en folkskola, hvardera med en lärare, som åtnjuter i lön, den förre af statsmedel 400 R:dr Banko och den sednare af staden 200 Riksdaler samma mynt.
Lärjungarnes antal var år 1850 i apologistskolan 16 och i folkskolan 38.
Värdet af stadens hus och gårdar utgjorde år 1850: brand försäkrade ....
B:ko R:dr 57,650 icke brandförsäkrade ....
» » 9,440 Summa B:ko R:dr 67,090.
Samma år hade stadens invånare lösegendom försäkrad i Städernas Bolag till ett sammanräknadt värde af 55,300.
Stadens handel afser förnämligast uppköp och försäljning till andra orter af spanmål från Ölands Norra Mot samt försäljning i minut af sill, salt, specerier och andra köpmanna varor.
Denna rörelse, som år 1850 sysselsatte 9 köpmän och 8 handelsbetjenter, anses hafva på sednare tider betydligen aftagit i både omfattning och vinst dels såsom följd af svaga skördar och deraf minskad spanmålstillförsel, samt dels ock i anseende till bodhandeln på landet.
I staden finnes en cikoriefabrik, som sysselsätter en fabrikant och fyra gossar.
Årliga tillverkningsvärdet uppgifves endast till 462 Riksdaler Banko.
Tillika finnes der en färgerifabrik med fyra arbetare och tillverkningsvärde af 4,000 Riksdaler Banko.
I åtskilliga yrken finnas 26 handtverkare, som år 1850 hade 4 gesäller och 18 lärlingar.
En tredjedel af stadens befolkning utgöres af personer, sorn icke hafva annat att lefva af än deras arbete för dagen och af hvilka de flesta sällan mäkta att betala kronoutskylderne.
Stadens fattigvård är derföre mycket betungande och tillskottet dertill har under några år stigit från 1 till 25 skiJlingar för hvarje Riksdaler af bevillningen efter andra artikeln.
Calmar i Landskansliet den 7 Maj 1853.
På Landshöfdinge-Embetets vägnar: C. A. S*wlme. *B. O. Siljeström. TABELL fiir LaiifBel inom Calmar liän för åren —1*50. u äro under någon hemmansränta inbladigi Kungs- oell Kungs Ladugårdar .
Derunder lydande Lägenhet Frälse-Säterier Rå och Rör Hemman, deraf 14 Mantal doneradt under Westervik Frälseskatte och Skattefrälse-Hemman .
Säteri-Rusthåll Skatte-Hemman, deraf 6 i Mantal Skatte-Säteri Krono-Hemman, deraf 2 Mantal Säteri Militie-Boställen Civila Dito Ecklesiastika Dito Hospitals-Hemman, Krono ....
Lots-Hemman, deraf i Mantal Frälse, 2} Mantal Skatte och 5} Manta Diverse skatllagde och oskattlagde, hebyggde och obehyggde Jordlägenhete Ryttare-, Soldat- och Båtsmans-torp Skattlagde Fisken och Fiskelägenheter, som ej Backstugor Tullmjölqvarnar med 3S5 par stenar .
Tullsågar, deraf 413 st grofbladige och Husbehofs-mjölqvarnar . . Dito sågqvarnar . . . Stampar Koppar-verk Jerngrufvor Stångjems-verk Ämnes- och Räck-hamrar . .
Masugnar Reverber-ugnar Jern- och Manufaktur-verk af alla Glasbruk Pappersbruk Tegelbruk Alunbruk Krutbruk Oljeslagerier Garfverier Färgerier Poltaskebruk Terpcntinfabrik Lackfabriker Kronopark om 10,500 tunnlands vidd .
Härads-Allmänningar om 2,069J tunnland
Diverse personer, som ej höra till viss näring Af Sterbhus, Testamenten, Gåfvor och Fideikommisser vidd ane begripn ono Summa Hemmantal.
Mantal 171 1641 533 6411 59}} 21} 2,026}} 157} 70} QQ2 9 oofs 108}} 1 8} Mantal 23} 188} 69} 7901 74 29} 3,118 265 106} 49 132} 1 14 3,36522 Utsäde a f St. 5,891 84 4,724 206 416 2,700 144 24 0 5 14 9 10 3 15 1 17 22 2 1 14 47 16 23 1 T:r 29 183 39 393 34 16 1,225 192 31 25 90 30 Air 309 2,043 588 6,916 550 2501 27,936 2,950 715 350 1,435 8 47 2,150 30 4,862} 114.397 | 2,289 T:r 275 925 277 2,930 230 82 22,016 2,685 350 255 1,138 8 30 775 40 T:r 150 522 220 2,075 90 80 5,116 810 125 85 335 95 46,317 31,116 T:r 216 116 321 25 6 804 25 30 18 39 15 Tu ll 99 29 337 30 9 971 155 33 15 62 52 9,712 | 1,616 T:r 215 2.104 717 8,572 850 3S2 36,048 1,905 1.105 875 1,610 10 76 5,650 7 285 Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget.
Tii US - 1,061 225 2,252 170 80 5,767 960 155 125 450 10 150 1,807158,411 T:r 1,562 10,382 3,078 36,489 2,720 1,230 131,682 14,550 3,520 1,710 7,130 30 225 0,950 135 11,583) 224,373 T:r 1,465 3,570 1,113 12,200 925 439 88,951 11,100 1,420 1,045 4,590 20 121 3,100 155 T:r 525 2,504 1,058 7,841 330 295 17,396 2,990 460 310 1,290 33 350 Tu - 1,079 473 1,595 115 30 3,625 115 140 85 185 70 Tu 73 425 123 1, 400 125 40 4,009 050 135 64 255 18 220 Tir 1,465 9,060 3,385 37,515 3.650 1.650 151,611 8,200 4.725 3.725 6.950 50 330 25,100 29 1.200 130.214 | 35,382) 7,517 | 7,537 Underhållna Kreatur.
St. 549 664 206 3,134 230 68 12,846 1,640 263 150 634 4 15 1.140 St. 146 1,273 346 4,754 390 165 17,112 1,520 455 190 807 7 18 1,550 St. 149 2,620 754 11,679 990 280 30,448 2,000 1,240 420 1,499 9 75 5,700 21 40 St. 135 1,367 425 4.460 380 140 18,994 1,800 640 260 995 1.450 St. 737 5,567 1,307 14,038 1.290 615 43,940 3,800 2,020 585 2 373 13 135 14,140 367 St. 68 1,181 350 4,375 435 150 19,030 1,450 395 310 805 5 82 4,410 44 390 St. 30 Uppskattad! värde.
Ridr 58,000 1,000 905,193 290,590 3.158,603 328.000 126,600 9,096,123 472,260 300,480 119,445 410,242 3,393 32,128 375.000 5,374 274,500 106,099 30,400 5,650 10,100 531,941 15,000 30,575 13,850 138,000 1,000 5,000 30,450 10,500 200 200 258,675 | 21,543) 28,733| 57,924| 31,08G| 90,90?) 33,54o| 575 |l6,92S,796|-|- Calmar i Landskontoret den 10 April 1853.
Stat $ B tt r a t/.
Ridr 43 42 522 187 2,379 302 109|24 7,773 795 415 128 370 64 2,197 16 450 110 11 210 12 60 9 43 10 3 34 14 4 135 16,413 36 6 — Ridr 138 2,140 765 8,009 797 305 22,251 1,305 128 655 2,138 107 961 9 890 29o 75 10 45 1,610 73 110 47 367 171 25 160 76 91 120 10 10 Efter 3:dje Art.
Ridr 43,882 34 10 50 11 2 11 Bränvins brännings afgift.
Ridr 275 4,668 298 4,393 560 1,030 11,007 260 820 290 610 62 11 Summa.
Ridr 457 7,335 1,251 14,790 1,659 1,449 41,034 2,360 1,364 1,089 3,133 233 3,158 25 450 1,000 290 75 10 56 1,820 85 170 57 410 181 28 194 90 95 135 36 10 24,275 37) 3j 84,621 33 ■ Ständiga Räntor. ■Tordeboksoch HeinmantalsRänta.
Ridr 699 70 1,420 133,852 10,301 4,678 2,383 4,065 65 615 1,243 29 720 640 43 Kronotionde.
Ridr 37 4,60S 415 46 18,483 1,390 495 253 547 50 151 Afrad.
Ridr 25 18,222 3,350 324 201 312 40 1,975 105 32 160,824)37)ll| 26,486) 14| 4) 24,559|33 Mantals penningar.
Ridr 61 785 239 3,268 325 lil 11,746 940 358 201 373 61 2,981 9 411 131 232 24 24 15 24 53 24 13 12 86 36 16 12 4 — 29 24 7 24 1 12 Tionde och räntor af Bruk, Bergverk samt andra Verk och Inrättningar.
Ridr |s. 2,889 302 31 40 Summa.
Ridr 61 785 276 8,575 812 1,603 182,305 15,982 5,855 3,039 5,298 72 767 6,351 38 411 957 640 43 r. j Ridr 3,113 15 24 53 24 13 12 389 28 16 12 4 — 29 24 7 24 1 12 232 43 11 9| 22,694)24)—| 3,192|23| l| 237,757|37 29 4,382 802 14 Kostnad för Rustning och Rotering.
Ridr 285 13,307 1,260 990 40,301 2 657 27 340 210 10 16 160 32 Klereci-Statens Underhåll.
Pastort Kapellaners.
Ridr 300 2,750 790 10,093 901 305 30,959 3,857 995 343 302 12 33 1,720 82 104 194 265 — Ridr 75 602 204 2,532 251 60 9,492 750 280 145 1,113 3 42 295 18 40 16 25 12 60 25 51 l| 8,935 |i9| 8| 59,553l42| 2| 60,218|—|—| 15,951 Kyrko betjenings.
Ridr 62 547 192 2,111 188 59 7,975 650 235 114 118 3 27 314 13 38 24 28 98 Summa. 32 12 Ridr 437 3,899 1,186 14,736 1,400 424 54,426 5,257 1,510 602 1,533 IS 102 2,329 113 104 257 28 414 — 24 28 12 60 12,756)—|—| 88,925 32 12 Fattig försörjning.
Ridr 44 1,094 495 4,325 334 110 21,818 1,542 545 310 1,034 62 580 7 15 40 90 24 Skjuts.
Ridr 95 5,071 144 Väghåll ning.
Ridr 210 2,035 558 7,860 770 350 20.823 1,665 842 340 1,200 6 15 2 Diverse afgifter, onera och allmänna besvär.
Ridr 102 24 1,260 450 5,340 505 265 17,371 1,405 528 204 637 7 46 32,463)—1—| 6,797 |—j—| 36,676) 2,015 9 140 66 10 40 Summa Stats-Bidrag. 20 3 26 5 25 9 140 30,636)— Ridr ; s. 5,019 32 16,409 4,501 19 70,417 26 6,835 5,191 383,152 31,042 15.054 6,729 13,046 104 1,242 14,596 207 1,105 2,295 930 118 10 24 38 70 36 5.482 106 320 73 826 227 32 295 129 96 567 586,365 43 r. 9 11 3 10 8 3 4 4 8 11 35 11 •#. O. Siljeström, Till Beriittelsen öfver Calimir Län för åren 1$ 18 —IS56. TIBELL för Städerna inom cn Jor d. IJ t s ä d e a f Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget.
Upps k a 11 a d t vär d e. , Tomter, Verk och Inrättningar.
Åker. 3 qq
J Summa Tunnland.
Hemmantal. Hvete. w Korn. | Hafra.
Blandsäd. 1 ..
Ärter. 1 Potates. Hvete. s s» T5 Korn.
Potates. 2 % Oxar. W O ej s CT5 c- o
Vi pr Ca S3
Bruk, Manufak- turier, Qvarnar, Fabriker, m. m.
Tid Tid Tid T:r T:r T:r To- T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r St.
R:dr s. r. B:dr s. r.
R:dr s. r. R:dr s. r. Calmar 611 495 590 400 1,285 15 6 120 150 lö 4 2 310 42 800 650 64 20 8 2,180 90 36 80 2 20 30 2 849,470 — 57,800 —■ 43,000 — -— 950,270 — Westervik 511 478 843 2,978 4,299 07 11 86 16 20 — 1 430 9 516 64 60 — 5 2,580 69 76 165 11 149 38 — 419,200 — 147,270 — — — — 566,470 — Wimmerby lil 260 470 2,426 3,156 9 2 1 80 43 6 — 1 400 7 450 170 25 — 4 3,600 55 40 160 50 100 70 — 122,029 — 46,563 -— — 5,500 — — 174,092 — Borgholm 92 74 74 20 50 25 65,110 100 1,800 67,010 Summa l,32s| 1,233 1,703 5,878| 8,814 34|| 8i| 286 189 42 4| 4 l,14o| 58 1,766 884 149 20 17 8,360 234 152 435 43 449 163 a| 1,455,809 — 251,733 — 50,300 — 1,757,842 Calmar i Landskontoret den 10 April 1853. «#.
O. Siljeström.
Tili Berättelsen öfver Calmar Län för åren IS48—-1850.
Län för åren 1§4§—I850.
Bränvinsbrän nings-afgift.
Summa. R:dr Il:dr B: dr R:dr R:dr 9,822 4,428 4,096 563 R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr R:dr 606 8,625 5,707 723 514 856 859 5,977 5,694 1,136 180 1,666 533 200 800 3,166 1,289 335 270 700 500 40 7,650 5,770 1,594 169 1,475 200 267 30 34,680 21,520 6,179 1,569 401 519 21 575 596 261 103 495 45 143 318 229 525 207 43 65 70 239 32 49 68 68 19 200 50 40 1,200 13,570 1,117 15,910 342 1,706 10,988 2,600 1,156! 5 2,049 5,061 14,983|— 1,940 739 11,574 63,749 KONGL. MAJiTS BEFALLNINGSM AF VANDES uti (Blekinge £'än till KOHGli. MAJ:T i underdånig het nfgifna K M II E T S - II E 11 A T T E L S E för åren 1*4». *84» och *850.
Berättelse om tillståndet i statistiskt och ekonomiskt hänseende inom Blekinge Län för åren 1848, 1849 och 1850. § 1.
Under ofvannämnde tid har Länet till yttre eller inre beskaffenhet icke undergått någon annan förbindning, än den som åstadkommits genom fortsatta nyodlingar.
I hänseende lill lagskipningen har Länets förut beslutade delning i 4 domsagor trädt i verkställighet; hvaremot den administrativa så väl som den ecklesiastika indelningen är oförändrad; dock har fråga blifvit väckt och är på Kongl. Maj:ts nådiga pröfning beroende om rättelse i det förhållande som hittills ägt rum, att ett hemman, Sanda på Sturkö, tillhört Augerums socken, ehuru ön för öfrigt utgör särskild socken. § 2.
Folkmängden, som enligt 1847 års mantalslängd utgjorde å landet 82,916 och i städerne 17,054, eller tillsammans 99,970 personer, är enligt 1850 års mantalslängd:
På landet: _ . . ..
Skattskrifna 19,779 21,596 Skattfria 21,514 22,419 41,293 44,015.
Skattskrifna 3,836 6,017 Skattfria 4,013 3,887 7,849 9,904.
4 Summa skattskrifna:
Mankön 23,615 Qvinkön 27,613 d:o skattfria:
Mankön 25,527 Qvinkön 26,306 g| ggg Summa 103,061.
Varande bland de skattfria äfven upptagen gemenskapen vid flottan, sotn njuter befrielse från personella utskylder och år 1850 utgjorde på landet 1,449 samt i städerne 960.
Välståndet hos allmogen och de egentligen arbetande klasserne befinnes ungefärligen på samma puukt, sorn vid förra berättelsens afgifvande, och hatunder den korta tidrymd af endast 3:ne år, sorn denna berättelse omfattar, icke kunnat undergå någon märkbar förändring, helst inga dertill särskildt bidragande orsaker inträffat.
Flertalet bland allmogen är skuldsatt och saknatkraft, likasom i många fall tillräcklig omtanke, att sköta landthushållningen så, att största möjliga afkastning deraf må erhållas.
Dagspenningen för arbetaren är låg, vanligen 28 sk. för man och 18 sk., allt r:gs, för qvinna; och detta, i förening med bristen på omtanke samt ofta nog äfven på arbetshåg, gör arbetarens ställning i allmänhet fattig och betryckt.
Lagsökningsmålen hos Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande, hvilka enligt sista berättelsen hade nedgått från 7,208, som de utgjorde år 1842, Lill 4,306 för år 1847, hafva ytterligare minskats till 3,528 för år 1848 och till 3,193 för år 1849, men för år 1850 ökats till 4,419; och under sistberörde år har likaledes så väl antalet af mål, hvilka blifvit genom utslag afgjorde, sotn beloppet af derigenom fastställde skuldsummor betydligt stigit i jemförelse med hvad förhållandet varit under åren 1848 och 1849, nemligen de förra från 2,025 oell 1,620 till 2,626 samt skuldbeloppen från 113,593 och 108,121 R:dr till 149,700 R:dr, eller den största summa efter år 1843, såsom en följd hvaraf jemväl antalet af verkställde utmätningar ökat sig, ehuru ännu under denna tid ganska få fastigheter blifvit utmätningsvis försålde.
Orsaken till omförmälda tillökning i lagsökningar torde vara att söka deruti, att sedan genom inrättandet af särskilda låneanstalter tillfälle blifvit beredt, att med lätthet erhålla penningeförsträckningar, hvilken tillgång ofta nog lättsinnigt och utöfver det verkliga behofvet blifvit begagnad, har åter en slags stockning i lånerörelsen inträffat 5 och den af många förut anlitade utvägen att låna på ett ställe, för att betala på ett annat, sålunda upphört.
Hvad folkets moralitet angår, så står den visserligen icke på någon hög ståndpunkt, men torde icke vara sämre än i de Heste öfrige provinser; fyllerilasten herrskar olyckligtvis ännu bland många, och i dryckenskap begås/ brott, som eljest skulle uteblifvit; särdeles är detta förhållandet i afseende på brott och våldsamheter emot person.
Antalet af häktade har emedlertid under de ifrågavarande 3:ne åren varit ringare än den närmast föregående tiden.
De till verkställighet hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande inkomne utslag i brottmål utgjorde 186 för år 1848, 162, deraf ett i lifssak, år 1849 och 241 år 1850; antalet deraf var år 1845
]%Jär iny arne.
Jordbruket har ytterligare för k ofra ts genom fortsatta nyodlingar och brukningssättets förbättrande, jemväl medelst användande af vexelbruk och trädesjord; men mycket återstår ännu att i dessa afseenden tillgöra, enär dels vidsträckta fält på många ställen inom Länet, som för närvarande äro vattensjuka, kunna genom vattnets aftappning göras odlingsbara och fruktbärande, äfvensom något hvarstädes linnas obegagnade odlingslägenheter å hög mark; samt dels det förbättrade brukningssättet ännu på långt när icke är allmänt; hvarföre man anser att genom bägge omförmälda åtgärder i förening jordbrukets afkastning inom provinsen skall kunna flerdubbelt ökas.
Hufvudsädena äro råg och koin jemte potates samt, ehuru i mindre mån, bafra; äfvensom utsäde af hvete allt mer och mer tilltager, så vidt jorden dertill är tjenlig.
Vårråg begagnas i skogstrakterna; ärter, vicker och bland säd utsås huf vudsakligast för eget behof, och enahanda är förhållandet med lin och hampa.
Potutesodlingen är i allmänhet, i förhållande till det öfriga utsädet, för stor, men har, i anseende till den ofta återkommande sjukdomen hos detta rölsing, under sednare åren något minskats.
Sädesproduktionen inom Länet skulle otvifvelaktig! vara tillräcklig för dess invånares behof, om icke en så stor del af hvad jorden afkastar åtgick för bränvinstillverkning, som vid ungefärligen 1,000 vanliga brännerier och 27 ångbrännerier medtaga minst 18,000 tunnor säd och 160,000 tunnor potates; hvarföre ock i vanliga år eller vid fullt medelmåttig skörd måste från andra orter, huf - 6 vudsakligeu Skåne, Gottland och Öland, anskaffas omkring 36,000 tunnor säd, utom hvad som erfordras för Kongl. Flottans behof.
Fodertillgångeu har betydligt ökats genom odling af klöfver, timotej och andra grässlag, äfvensom genom plantering och användande af rofvor eller så kallad turnips; men ännu äro dessa tillgångar i allmänhet icke tillräckliga för ordentligt framfödande af de kreatur, sorn underhållas, och ängens utvidgande genom ökad odling af foderväxter i ett bättre förhållande till åkerjorden är således af behofvet påkallad, helst som betesmarkerne, der kreatur skola taga sin föda under sommaren, jemväl på många ställen äro högst otillräckliga.
Stallfodring för boskapen året om brukas ingenstädes å landsbygden i Länet.
Boskapsskötseln har i någon mån förbättrats genom anskaffande af goda kreatursslag; dock är ladugårdarnes afkastning icke tillräcklig för ortens behof, utan måste annorstädes ifrån köpas så väl smör och ost som slagtboskap.
Ett Statens stamholländeri af Pembrokeshire-race, som för några år sedan inrättades här i Länet, har sedermer a blifvit förflyttad t till Calmar Län.
Fårafvel^ är i allmänhet inskränkt tili hvad som fordras för eget behof, och blott ett större schäferi finnes, nemligen pä Johanneshus egendom, hvarest sistlidet år underhöllos 678 får, hvilka leinnade 1,220 skålpund ull.
Svinafveln är af mera betydenhet och drifves med fördel, särdeles inom vestra delen af Länet, helst de år då oilouskafvel å der varande bokskogar är att tillgå.
Hästafveln kan icke anses försummad och den inhemska racen är i sig sjelf god och af särdeles liflig natur, om den rätt vårdas, men icke utmärkt stark och kraftfull såsom dragare; hvarföre, till arbelsracens upphjelpande, blifvit stiftade så kallade hingsthållnings-föreningar samt under innevarande år anskaffade 2 hingstar från Norrige och en från Skåne.
Bränvinsbränningen har icke obetydligt, ökats genom anläggning af flere nva ångbrännerier, men antalet af enkla redskap, att drifvas med eld på vanligt sätt, är nära oförändradt.