Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Gälle äfven detta stadgande för Banko - Utskottet i öfver blifvit hördt, af gore Riksens Ständer dessa frågor i de fall, der Utskottet deni till Riksens Ständers pröfning och behandling öfverlemnat.
Se här ofvan Förslaget till ändring i 2 Mom. 107. /.
Alin omröstningar i Utskotten skola ske per Capita, mellan Utskottets samtliga Ledamöter, utan afseende på Stånd.
Då votering med slutna sedlar anställes, tua alltid en sedel uttagas och förseglas , hvilken öppnas endast i det fall, att ros t er ne, vid upp summerande t skulle befinnas lika delade.
Är Plurali - Constitulions-Utskottets betänkande. 57 underställnings • frågor; men i de mål, som böra hemliga hållas , och der Utskottet med Riksens Ständers rätt besluter, förhålles med omröstningen på sätt i 55 §. här ne danföre stadgas; börande i sådana fall, uti sistnämnde Utskott, två tredjedelar af hvarje Stånds Ledamöter vara närvarande. tet redan vunnen, bör den aflagda sedeln genast förstöras.
Inom BancoUtskottet skola, i de mål der Utskottet med Riksens Ständers rätt besluter', två tredjedelar af hvarje Stånds Ledamöter vara närvarande.
Stadna dervid Två Stånd emot Två, skola de särskilda meningarne såsom alternativer i 5B Constitutions- Vt skot tets betänkanden. förslaget intagas.
Grille ock detta stadgande för BancoUtskottet i underställnings - fi agor ; men i de mål, som böra hemliga hållas, och der detta Utskott med Riksens Ständers rätt besluter, skall, äfvensom uti alla inom Constitutions - Utskottet förekommande mål, förhållas tued omröstningen på sätt i 53 JT. här nedanföre stadgas :
Bärandes i ofvanupptagna särskildta fall, uti Banco- Utskottet Två Tredjedelar af hvarje Stånds Ledamötervara tillstädes.
Se Bihanget, 3 Bandet, sid 30 och 120.
RiddersUap-ts och Ad. lus Piotocoll den 21 April II. sid. io/f; d. 27 April, II. sid. 536; d. 30 April, II lid. 556 Constitutions-Utskottets betänkanden. 39 —566; d. 27 Maji, II. lid. 490—499; d. 5 Junii, 1. sid. 141, och den n Junii Preste ståndets Protocoll d 25 April , d. 6 och 22 Junii lQid, sid. 156, 4 Bandet, sid. 398, 5 Bandet och sid. ro<5 , 6 Bandet.
Borgare - Ståndets Dito d. 18 och 23 April, sid. 1854 19(5i , samt d. 5 och 8 Junii, sid. 2899» .Vi3- Bonde-Ståndets Dito d. 18 April, sid. 278.
4 Bandet, samt d. 5 Junii, *id, 307, 5 Bandet.
Jf. 44- 3.
. . Vill Utskottet återlemna något från ett eller flere Riksstånd till detsamma remitteradt mål, såsom till dess befattning ej hörande , åligge Utskottet, att sist inom åtta dagar afgifva sitt utlåtande, med deruti an - ..
Vill Utskottet återlemna något från ett eller flera Riks-Stånd remitteradt mål, såsom till dess befattning ej börande , åligge Utskottet, att sist inom åtta dagar afgifva sitt utlåtande, med deruti anförda skäl, till samtliga 40 Constitutioni- Utskottets betänkande. förde skäl, till det eller de Ständ, sora remitterat; hvarefter samtlige Stånden, efter erhällen cornmunication , böra skyndsamt yttra sig, under hvilket Utskott de anse målet höra. §- De allmänna beslut, som ett Stånd fattar, äfvensom hvad ett särskildt Stånd, i egenskap af Riksstånd, beslutit och annats rätt röra kan, meddeles de öfrige Stånden genom Ut - Riks■ Stånden, hvilka derefter böra skyndsamt yttra sig , under hvilket Utskott de anse målet höra.
Ridderikapet» sch Adelns Protocoll d. 23 April iQiö, II sid. 149, och d. 2 Maji, 1. sid. 10.
PresteStåndets Dito d. 25 April rgig, sid. 156, 4 Bandet.
Borgare - Ståndets Dito d. 21 och 23 April, sid. 1908, 1961.
BondeStåudets Dito d. 21 April sid. 304, 4 Bandet. 57- De allmänna beslut, som ett Stånd fattar, äfvensom hvad ett särskildt Stånd, i egenskap af Riksstånd , beslutit och annats rätt röra kan, meddeles de öfriga Stånden genom Ut - drag drag Constituti&iiS‘Utsk&ttets betänkande.
Vill Ledamot, som ej i Ståndets fattade beslut instämt, sin särskildta tanke hos de öfrige Stånden anmäla, stånds det honom fril t, genom särskildt Memorial eller Dictamen till P1 otoco lief, hvilket må Ståndets beslut åtfölja.
Lag samma Vaie, då någon Remiss går från RlksStånd till Utskott, eller Utlåtande från Utskott till Riksstånd ; kunnandes dock ej i något fall utlåtande eller beslut. genom enskild Ledamots eller minoritetens protest eller reservation uppehållas. 4f Pj ot }- colls Utdragen etc. drag af Protocollet.
Vill Ledamot, sorn , ej i Ståndets fattade beslut instämt, sin särskildta tanke hos de öfriga Stånden anmäla , stånde det honom fritt, genom särskildt Memorial eller Dictamen till Protocollet , hvilket må Ståndets beslut åtfölja
Lag samma vare då någon Remiss aår från Riksstånd till Utskott , elier Utlåtande från Utskott till Riksstånd ; kunnandes dock ej i något fall utlåtande eller beslut genom enskild Ledamots eller minoritetens protest eller reservation uppehållas.
Uti sådana anmärkningsfrågor, som enligt 29 §. kunna af Ut - Miharig till R, S, Prot. 3:dje Suni. 4,2 Conslitutiom- Utskottets betänkanden. skott väckas, må Ledamots särskildta tanka åtfölja Remissen tiliConstitutionsVtskottet, utan att i Stånden upplä as.
Af Piotocolls Utdragen etc.
Se Bibanget, 3 Bandet, sid 2.6.
Ridderikapet* och Adeina Protocoll d. 7 April I. aid. £07, och den 11 April, 1 aid. 333 Preste-stånd et* Protocoll d, 7 April x0‘0, aid. 460, 3 Bandet.
Borgare Ståndet» Dito d. 4 och 0 April, sid. 1591, 1690 BondeStåudets
Dito d. 4 April sid. 08- 4 Bandet.
Hörande föreskriften om en VoteringsSedels afläggande. Regerings-Formen. §• 97- Denne Riksens Denne Riksens Ständers Justitia»..
Ständers Justities - Constitutions Utskottets betänkanden, 45 Ombudsman valdes af Riksens Stan er genom Tolf af hvarje Stånd särskildt för tillfället nämnde Electorer, hvilke till detta vals förrättande sammanträda samma dag, då de af Stånden blifvit utsedde, och skiljas ej åt, förr än valet fulländadt är.
Med iakttagande af hvad 69 §. om lika rösters förekommande stadgar, skola desse Electorer samfält och icke efter Stånd, först medelst slutna sedlar, hvar för sig, uppgifva den Man, som de finna böra komma under omröstning.
Falla dervid rö-terna till mer än hälften af de röstande Electorernes antal på En Man, vare han behörigen vald ; äro åter rö - Ombudsman välje» af Riksens Ständer genom Tolf af hvarje Stånd särskildt för tillfället nämnda Electorer, hvilke till detta vals förrättande sammanträda samma dag, då de af Stånden blifvit utsedde, och skiljas ej åt, förr än valet fulländadt är.
Desse Electorer skola samfält och icke efter Stånd, först medelst slutna Sedlar, hva» för sig uppgifva den Man, som de finna böra komma under omröstning.
Falla dervid rösterne till mer än hälften af de röstande fllectoreines antal på En Man, vare han behörigen vald.
Äro åter rösterne så delade emellan liera, att en sådan full pluralitet för någon 1 44 Censtitutions-Utskottdt-e betänkande. sterna så delade e« mellan flere, att en sådan full pluralitet för någon icke eger runi, anslälles ny votering med slutna sedlar till antagande af den, som de flesta rösterna erhållit, eller, om han icke antages, aF den, som näst efter honom utaf de fleste Electoäerne blifvit kallad, och så vidare.
IntrafFar den händelsen elc. RiksctagsJf.
Då val till Konung eller Thronföljare skall förrättas, egeRiksens Ständer, att i deras särskilta Plena, genom allm h omröstning valja till en Nämnd .
, , Ledamöter af icke eger runi, anställes , med. iakttagande af hvad 69 §. om lika rösters förekommande stadgar, ny votei ing med slutna sedlar, till antagande af den, som de flesta rösterna erhållit, eller, om han icke antages af den. som näst honom bli/vit af de fleste Eiectorerne kollad, och sä vidare.
IntrafFar den händelsen etc.
Ordningen. 61.
Då val till Konung eller Thronföljaie skall förrättas, egeRiksens
Ständer att i deras särskilta Plena, genom allmän omröstning, välja till en Nämnd . . .
Ledamöter af Constitutions-TJtskottets betänhanden. 45 Nämnden må ej uteslutas trän utofningen af deras Riksdagsmanna - rätt i Stånden; men träde tillsamman dagen efter den då valet i Stånden förrättadt är, och skiljes ej åt förr, än de flesta rösterne om En person sig förenat Omröstningen ibland Nämnden skall ske per Capita och med slutna sedlar, enligt det voterings sätt, som uti 55 Jf. är före skrifve*.
Hvar och en af Nämnden upp gifve ibland deni af Stånden föreslagne, den han anser höra Utköras.
Falla dervid rösterna till mer än hälften af de nästandes antal på En Man, vare han behörigen vald.
Äro åter lösterne så delade, att en sådan Nämnden må ej uteslutas fi ån utöfningen af deras Riksdagsmanna - rätt i Stånden; men träde tillsamman dagen efter den, då valet i Stånden förrättadt är, och skiljes ej åt förr än de fleste rösterne om en person sig förenat.
Hvar och en af Nämnden uppgifve, ibland detn af Stånden föreslagna, den han anser böra utköras.
Falla dervid rösterne, till mer än hälften af de röstandes antal, på En Man, vare han behöiigen vald.
Äro åter rösterne så delade, att en sådan full pluralitet icke eger turn, anslälles, enligt det i 53 §. 46 Constitutions Utskottets betäkanden. full pluralitet icke eger ruin anstalles ny votering till antagande af den, som fleste rösterne erhållit, och, om han ej antages, af den om hvilken näst efter honom de fläste af Nämnden sig förenat.
Inträffar den händelsen etc. beskrifna voterings• sätt, ny omröstning till antagande af den, som flesta rösterna erhållit, och, om han ej antages, af den, om hvilken näst efter honom de fläste af Nämnden sjtr förenat.
Inträffar den händelsen etc. §- 62.
Skola Riksens Ständer tillsätta Förmyndare för en omyndig Konung, sammanträde de, sist dagen efter den, då Riksdagen å RiksSalen öppnad blifvit, och utvälje genom allmän omröstning 1 deras särskildta P! eria , till en Nämnd, Sexton Personer , för hvarje Skola Riksens Ständer tillsätta Förmyndare för en omyndig Konung, sammanträde de sist dagen efter den, då Riksdagen å RiksS. ilen öppnad blifvit, och utvalje, genom allmän omröstning, i deras säiskildta Plena, till en Nämnd , Sexton Personer för hvarje Stånd, hvilke Constitutions•
Uskottets betänkanden. 47 Stånd, som, på sätt uti £3 och 61 §. §. stadgas, röste per Capita , och icke Ståndsvis, om de, af Plena till antalet bestämde Förmyndare, hvilka skola vara antingen En, Tre eller Fem.
Hvarje Ledamot af Nämnden uppteckne å en sluten Wal-lista de lYlän, som han anser förtroendet värdige, och så många, att de med En Person öfverstiga det af Ständerne utsatte antalet.
Af dem, som dervid kommit i åtanka, ställes först den som flesta rösterna erhållit under ny omröstning, då Nämndens pluralitet gifve Utslaget
På samma sätt förfares m. m. röste per capita, och icke Ståndsvis, om de af Plena till antalet bestämda Förmyndare, som skola vara antingen En, Tre eller Fem.
H varje Ledamot af Nämnden uppteckne å en sluten Val-li-ta de Män, dem han anser forti oendet värdige, och så många, att de med en Person öfverstiga det af Ständerna utsatta antal.
Af dem, som dervid kommit i åtanka, ställes, pä sätt i 53 §. stadgas, först den sorn fl-sta rösterna erhållit, under ny omröstning, • då N ämndens pluralitet gifve UtsLget.
På samma sätt förfares m. m. 48 ConstitutionS-Vtskottes betänkande §• 63.
Denne Riksens Ständers JustitiaeOmhudsman .
. och skiljes ej
St förr än valet fulländ.idt är.
Med iakttagande af hvad 69 .
R(*geringsFormen o n lika rösters förekommande stadgar, skola desse Electorer samfält och icke efter Ständ först tnedcd-t slutna sedlar, hvar för sig Uppgifva den Man sorn de an«e höra komma linder omröstning.
F.illa der vid 1 ö-teina till mer än hälften af de röstande Eleclorernes antal pä en Man, vare han behörigen vald Aro Ster rösterna så delade e xnellan - . . .
Denne Riksens Ständers J risti ti aeOmbudsman .
. och skiljes ej åt förr än valet fnlländadt är.
Desse Electorer skola samlalt, och icke etter Stånd , först medelst slutna sedlar, hvar för sig uppgifva den Man, sorn de anse hora komma under omröstning.
Falla dervid ro.-terne, till mer än h rlfton af de rostande Electorernes antal, på En Man, vare hail behörigen vald.
Ao röst et ne så delade emellan flera, att en sådan full pluralitet för någon icke eger rum, anslälles, nied iakt' Constitutions-Utskottets betänkande.
49 mellan flere, att en sådan full pluralitet för någon icke eger rum, anställes ny votering med slutna sedlar, till antagande af den, sorn de flesta rösterna erhållit etc. iakttagande af hvad 53 §.
0111 lika rösters förekommande stadgar, ny votering med slutna sedlar, till antagande af den som de flesta rösterna erhållit etc. §• 65.
Till Tryckfrihetens vård skola Riksens Ständer vid hvarje Riksdag förordna Sex för kunskaper och lärdom kände män, jemte JustitiasOm budsmannen, som bland dem före ordet.
Desse Committerade , af hvilka Två, utom Justities - Ombudsmannen, skola vara Lagfarne, väljas af Riksens Ständer, genom Sex af h varje Stånd Till Tryckfrihetens vård skola Riksens Ständer vid hvarje Riksdag förordna Sex, för kunskaper och lärdom kände , män, jemte Justititas - Ombudsmannen, som Rand dem före ordet.
Desse Committerade, af hvilka Två, utom Justitiae - Ombudsmannen, skola vara Lagfarne, väljas af Riksens Ständer, genom Sex af hvarje Bihang till R. S. Prat. fielje Sami 50 Constitutions- Utskottets betänkanden. dertill utsedde Elec- Stånd dertill utsedtorer, som , enligt de Electorer, hvilke, det i 53 och 61 §.
§. enligt det i 6r, 62 föreskrifne sätt, rö- och 63 §.
§. föreste samfält och icke skrifna sätt, röste Ståndsvis.
Afgår e- samfält och icke mellan Riksdagarne Ståndsvis.
Afgår enågon etc- mellan Riksdagarne någon etc.
Se Bilianget, 3 Bandet, sid. 57.
Ridderskapets och Adelns Protocoll d. 2 Maji 1Ö18, I. sid. 4, och den 4 Maj, I. sid. 85.
Preste-ståndets Protocoll d. 4 Maji löiö, sid. 277, 4 Bandet.
Borgare - Ståndet* Dito d. 13 Maji, sid. 2449.
BondeStåudets Dito d. 30 April sid. 4*6, 4 Bandet.
Angående åtskilliga Riksdags-0rdningen9 §.$:ers fördelning i numererade moment. §. 11.
Med de i Hof-Rätterne andra . för underrätta.
Constitutions Utskottets betänkanden, 51 2:0
HofRätterne underrätta. §- 14.
Hufvudstaden Stockholm ...
Uti Riksdagsmanna-valen . .
. uppbäras och redovisas. 1:0 Hufvudstaden Stockholm . . . årliga utskylder. 2:0
De öfrige Rikets . , . brukande Bergsmän. 3:0 Valen skola ske . . . icke kallas. 4:0 Götheborg ege rätt . . . eller Borgare är. 5:0 Ingen må för Städerne . . . från annan Stad. 17* 1:0 Uti Riksdagsmans valen . .. sjelf föra Protocollet. 2:0
Vid alla Riksdagsmanna - val . . . uppbäras och redovisas. 52 Canstitutiom-Utskottets betänkande. §• 23.
Samma dag, då 1:0
Samma dag, . . . sina Talmän. då . . . sina Talmän. Landt-Marskalk 2:0
Mar och Talmän . . . till skalk och Talmän lif och själ 1 ... till lif och själ!
De i denna Ed 3:0 De i denna . . .
Talmans stal- Ed . . .
Talmans len företräda. ställen företräda. §. 24.
Uti hvart Stånd 1:0 Uti hvart . . . derom förordne.
Stånd . . . derom Bonde-Ståndet* förordne.
Secreterare . . . till 2:0 Bonde-Stån lif och själ! dets Secreterare . . . till lif och själ ! §• 27.
Propositionen, 1:0 Propositio angående . .
. till nen, angående . . . eller afstyrkande, å Riks-Salen hållas. 2:0 Propositioner rörande . . . till eller afstyrkande. §• 29.
Constitutions- 10 Constitu Utskottet, som utgö* tions-Utskottet, som Constitutions-Vtskottets betänkanden.
53 res ... i deras ställe derom besluta. §•
Stats - Utskottet som skall . . . bör utgöras.
I händelse . . . kunna förrättas. §■ Bevillnings- Utskottet . . .
Yppar sig den . . . ofvan föreskrifvet är. utgöres . . . enligt Tryckfrihets - Lagen ansvara. 2 o Constitutions-Utskottet åligge . . . pröfning underställas. 3:0
Då hos Biks-Stånden ... i deras ställe derom besluta. 30. 1:0 Stats Utskottet, som skall . . • böra fyllas. 2:0 Detta Utskott . . . bör utgöras. 3:0 I händelse . . . kunna förrättas.
Slim Bevillningsutskottet . . .
Plena underställas. 2:0 Yppar sig den . .. ofvan före* skrilvet är. 54 Constitutions•
Utskottets §• 33- Lag - Utskottet ; . . utom KrigsStaten.
Justitias-Ombudsmannens . . . denna Berättelse förvises. 1:0 Lag-Utskottet ..
. utom KrigsStaten. 2:0 Justitias-Ombudsmannens . . . denna berättelse förvises. §• 34* Allmänna Besvärs . . . bör afgöras. 1:0 Allmänna Besvärs ... är stadgadt. 2:0 Tilja Riksens Ständer . . . bör afgöras. §• 36.
Utom förenämn- li0 Utom förede . . . förfalle frå- nämnda.
. . Konun6an' ge*18 yttranden. 2:0 Ständen kunna ..
. besvär och angelägenheter. 3:0 Skulle Riksens Ständer . . . Constitutions - Utskottet.
Constitutions-Uskottets betankandcn. 55 §•
Alla Riksens Ständers . . . omedelbarligen öfverlennäs. i §•
Konungens Propositioner . . . frågan bör förvisas.
Hvar och en allmän fräga . . . till expedition betagas. 4'o Blifva göromälen . . . för falle frågan, 37* 1*0 Alla Riksens Ständers . . . till Ståndens Plena inkomma. 2:0 Intet Utskott . . . omedelbarligen öfverlemr nas. 44. 1:0 Konungen^ Propositioner . . . betänkandens afgifvande. 2:0 Hvarje Riksstånd . . . härom meddelas. 3 o Vill Utskott ... frågan bör förvisas. 49* 1:0
, ovägerligen fattas. §6 Constitutions-Utskottes betänkanden.
De allmänna beslut .
, . högt uppläsas. §.
Till följe af Regerings-Formens . . . skulle med döden afgå. 2:0 Då saken . . .
Acter och Handlingar. 3:0 Aterförviser . .
. till expedition betagas. 57- 1:0
De allmänna beslut . . . uppehållas. 2:0 Af Protocolls-Utdragen . . . högt uppläsas. 63. 1:0
Till följd af Regerings - Formens . . . behörigen fullgöra 2:0 Denne Riksens Ständers . . . dertill åter väljas. 3:0 JustitiaeOmbudsmannen . . . Justitia; Canceller. 4:0 Electorerne böra .
. t skulle med döden afgå. §. 70.
Constitutions■ Utskottets betänkande. 57 §• 70- Till fullmägtige l'o Till Full . . .
Riksdagsmän mägtige . . . skyndtillägga. samt föranstalta. 2:0.
Ridderikapetl och Adeina Protocoll d. 27 April lflifl, II. aid. 369, och den 4 Maj, I. aid. 85.
Preste-stSndeta Protocoll d. 30 Apal 1818, aid. 235, 4 Bandet.
Ståndets Dito d. 25 och 27 April, aid 2000, 2080.
BondeStåudets
Dito 25 April aid. 350, 4 Bandet.
Frågan om en förbättrad National-Representation för de Trenne Ofrälse Stånden. Riksdags-Ordningen. §. 11.
Med de 1 andra
Med de i andra 5.... med all skynd- §.
... med all akyndBihmng till •?» Fröt. 3:dje Suni. g. 58 Constitutions- samhet verkställas.; tillhörande det DomCapitlen att för Presterskapet, Hufvudstadens Magistrat, att för dervarande
Borgerskapet samt
Lan dshöf d inga rne hvar i sitt Län att för de öfrige Städernes Borgerskap och Menige Allmogen om sådane Walförrättningar, å Ämbetes vägnar, föranstalta, etc. §•
Jemte Ärke-Biskopen, Biskoparne Pastor Prirnarius i Stockholm , hvilke af Konungen till Riksdagen kallas , välje hvarje Stift, på sätt dess Prester - samhet versktälias; tillhörandes det Dom-Capitlen att för Presterskapet, Acndemierna att för deras Deputerade, Hufvudstadens
Magistrat att för dervarande Borgerskapet, Bergscollegium att för Bruks-Agare och Bergs-Manufacturister, samt Landshöfdingarne, hvar i sitt Län, att för Städernes Borgerskap och menige Allmogen om sådane Valförrättningar, 3 Ämbete? vägnar, föranstalta etc. 13- Hvarje Stift välje, i den ordning hvy rom dess Presterskap inom sig öfver ens kommer, följande antal Riksdags - Fullmägtige bland Kyrkoherdar: Constitutions-Vtskottets betänkanden.
59 skap, inom sig öfverenskommer, följande antal Fullmägtige, nemligen: Upsala Stift Fem , Stockholms Stad Två, Linköpings Stift Fem, Skara Fyra, Stregnäs Fyra, Westerås Fem,Wexiö Tre, Lunds Fyra, Götheborgs Tre, Calmare Två, Carlstads Två, Hernösands
Upsala Stift Fem , Stockholms Stad Tre, Linköpings Stift Feni, Skara Fyra, Strengnäs Fyra, Westerås Fem, Wexiö 7 re, Lunds
Fyra, Götheborgs 'i re, Calmare Iva.
Två, Hernösands Tre och Gottlands Två. Arke-Bi. skopen vare, såsom Preste-Ståndets Talman, till Riksdagen sjelf kallad.
Biskoparne , Pastor Prirnarius i Stockholm och jemväl Gymnasii-Lectorer, antingen desse innehafva Prebenden eller ej, och äro Prestvigde eller Lekmän, må till Riksdagsmän kunna väljas, på det sätt, att de inbegripas under det här ofvan bestämda antal Kyrkoherdar från Stif - 6o Constitutions-UtshoHets betänkande. ten.
Conn nini s tvenne i hvarje Stift äfvensom de i Stockholm, vare berättigade, om de det ästunda, att inom si" välja en Fullmäktig.
Universiteten i Upsala oell Lund ege att till Riksdagsmän i PresteStundet utse, hvardera Tvänne Professorer frun de Werldsliga Faculteteterna.
Likaledes må af WettenskapsAkademien, Ivänr.e
Of reise Civile Ledamöter väljas till lullmdgtige inämnda Stånd; dock utan rätt till Riksdagsviann a- underh ull.
Tillägg vid slutet. 6:0 Bergs-Bruken, hvarunder in - Constitutions-Uskottets hetänkanden. 6» nebegripas alla de Inrättningar till de första förädlingarna af Miner al-Rikets Producter, ege ock, jemte de af Bergs - Collegium •privilegierade Jernoch Koppar-Manufacturer, att inom sig till BorgareStåndet utse Fullinägtige, som ej till annat Riks-Stånd höra, och hvarvid ingen må välja, om han ej valbar är.
Walen skola ske inför Bergscollegium, å den dag, som allmänligen kungöres, samt rösterna, personligen eller genom ombud, men alltid med förseglade eller slutna sedlar afgifne, sålunda beräknas, att privilegierad gående tillverkning af Ett hundrade Skeppund Stång - Constitutions•
Utskottets betäkanden. jern eller ett der emotsvarande värde i production aj annan Bergsbruks-rörclse, lemnar Esraren En Val-röst, och att sedermera Tvåhundrade Trettio röster utgöra en Fullrnägtig; B är andes härvid i öfrigt iakttasras, attröster . r ne afgifvas på så mångå personer, sorn, ef ter förenämnde grunde r; af Bergs-Collegium i Kungörelsen blifvit utsatte, att, der Bruk eller annan BerssBruks-Inrättning eges af Bolag, hvarje förut icke representerad
Bolagsman röstar efter sin andel, hvilken, före Riskdags - kallelsen, skall inför Collegium vara uppgifven och styrkt. 7:0 Andre Ofräl - Constitutions Utskottets betänkanden, 63 Allmogen i livart Härad välje, efter Hemmantalet, till Riksdagsman af Bonde-Ståndet, den, inom Häradet boende och besutten, Krono-, Krono-Skatte- eller Frälseskatte - Hemmansegare, hvilken icke tillförene hört till annat Riks Ständ, eller nägOn ordinarie beställning i Rikets tjenst innehaft.
Vil - se Manufacturister och Bruks-Idkare på Landet vare berättigade att förena sig med närmaste Stad, för att der, i mån af erläggande Stadsafgift er, deltaga i Riksdagsmanna-valen, och jemväl sjelf - ve kunna till Fullmägtige för Staden väljas. 15- Samtlige inom hvarje Härad boende, besutne Egare af Krono-, Krono-Skatte- och Frälse-Skatte Hemman välje, inom sig, efter Hemmantalet, en Riksdagsman för BondeStåndet, hvilken ej till något annat Stånd hörer, eller någon beställning i Rikets tjenst innehafver.
Ingen må i valet deltaga, som 64 Constitutions-Vtskottets betänkanden. ja flere Härad förena sig om en Fullmägtig, vare sådant dem obetaget. sjelf cj väljas kan.
Vilja flera Härad förena sig om en Fullmägtig, vare sådant dem obetaget. §• 17.
Sista Puncten.
Dessa medel skola för BorgareStåndet af Magistraterne och, hvad särskildt beträffar Brukens och BergsManufacturernas Fulbnägtige, af Bergs - Fogdarne, samt för BondeStåndet af Krono-Fogdarne, utan särskildt arfvode uppbäras och redovisas. §. 91* Sista Punkten. , . . öfversända.
. . . öfversända. f&lagomål öfver Riks- Öfver de val till dags- Riksdags - Conttitutioni- Utskottets betänkande. 65 dagsmanna-val för Preste Ståndet ingifves till Consistorierre, och följes dervid i öfrigt lika ordning och enahanda grunder, som här ofvanförefinnas utstakade. dagsmän för Borgare Ståndet, som enligt 14 §• in ör Bergs - Collegium förrättas, må Besvär hos Konungen anföras inom den för dylika besvär, i allmänhet stadgade tid.
Klagomål öfver Riksdagsmannaval af Preste Ståndet för Stiften ingifves till Consistorierne, saint för Universiteten och Wetenskags-Academien till Konungen, och följes dervid i öfrigt lika ordning och enahanda grunder, som här ofyanföre linnas utstakade. §. 22.
Förra purlcten.
Fnllmagterna bö- Fullmagterne ra, för att vara gäl- böra för att vara Bihang till R.
S, Brot. ydje $a*tl, 9 66 Constibutions-TJtskottets betänkanclen. lande, lyda sålunda: . .
. efter föregånget ordentligt val N. N. (för PresteStåndet ifrån N. N. Stift, (för BorgareStåndet ifrån N. N. Stad) för BondeStåndet etc.