Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nyttan och fördelarne af s. k. lifbergningsbåtar hafva inom andra länder, serdeles England och Danmark, der dessa blifvit använde, länge varit erkände och bepröfvade och de många och stora förluster af menniskolif och egendom, som oftast i följd af bristande tillgång på så beskaffade räddnings-anstalser, årligen i Sverige inträffa, torde bäst visa angelägenheten och behofvet af dylika båtars anskaffande och förläggande vid våra kuster.
Motionärens framställning om införande i vårt land af räddningsbåtar anser Utskottet derföre vara förtjent af mycken uppmärksamhet och tvekar icke tillstyrka Rikets Ständer att vidtaga åtgärder för befrämjandet af denna vigtiga sak.
Då emellertid Utskottet hvarken är i tillfälle att bedöma huruvida dylika båtar företrädesvis böra stationeras å de af motionären uppgifna platser eller anser lämpligt att, innan närmare undersökning rörande dessa med flera andra förhållanden egt rum, för berörde ändamål föreslå anvisandet af bestämdt statsanslag, får Utskottet nu endast hemställa att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla det täcktes Kongl.
Nådigst låta föranstalta om anskaffande af ändamålsenligt konstruerade s. k. lifbergningsbåtar jemte andra tillhörande lifräddnings-apparater, och att till bestridande af härför erforderliga utgifter använda ett belopp af högst 10,000
R:dr banko, all utgå af reservationerna å det på 5:te Hufvudtiteln uppförda anslag för lots- och fyringsstaterna eller af handels- oeh sjöfarts-londen; öfverlemnande Rikets Ständer åt Kongl. Maj:t att bestämma de ställen som företrädesvis böra med dylika räddnings-anstalter förses.
N:o 54. Slats-Utsholtets Utlåtande,.
N:o *4.
I 17 JU:o .VI Ank. till Exp.-Utsk. d. 23 Febr. 1854, kl. 3 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion, angående nedsättning uti arrendet för Skällnora kungsgård.
Uti en från Hedervärda Bonde-Ståndet remitterad motion har Riksdagsfullmäktigen Joseph Holm från Stockholms län förmält, hurusom, efter det Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium den 27 Augusti 1852 åt Löjtnanten Isak Wilhelm af Uhr på trelio års tid, räknadt från den 14 Mars 1828, utarrenderat Skällnora kungsgård, 3| mantal med underlydande kronohemmanet Fantebohl, ± mantal och en mjölqvarn med fyra par stenar uti Frestad socken och Wallentuna härad af Stockholms län, emot en årlig arrende-afgift af tillsammans 249 tunnor spanmål, förhållandena sedermera förändrat sig så, att arrendet för arrendatoren blifvit icke en vinst utan en börda.
Egaren af kronoskatte-hemmanet Fornboda i Frestad socken, beläget snedt emot Skällnora kungsgårds-qvarn vid den å, som lemnade vatten till densamma, hade nemligen, efter en med Kongl. Maj:t och kronan förd långvarig rättegång, genom Kongl. Maj:ts den 11 Mars 1847 gifna dom, fått sig tillerkänd rättighet, att vid nämnde vattendrag å sin mark jemväl inrätta ett qvarnverk, hvarigenom Skällnora qvarn beröfvats omkring hälften af dess förut egande mäldelag, som utgjort omkring 2000 tunnor spanmål, och sålunda jemväl förmånerna af kungsgårds-arrendet blifvit väsendtligen nedsatta; på grund hvaraf motionären, som ansåg billighet och rättvisa fordra jemkning uti berörde arrende efter de förändrade förhållandena, föreslagit, att nuvarande arrendatoren af Skällnora kungsgård, mjölnaren Johan Petter Kindahl, måtte i de honom åliggande arrende-vilkoren erhålla en nedsättning, motsvarande inkomsten af årliga intägten i tujl å 1000 tunnor spanmål.
Fröt. 1853-1834. 4 Sami. 1 Afd. 16 Haft. 3 18- Stats-Utskottets Utlåt. o. Mern.
JS:is 64, 66.
Utskottet har tagit detta ärende i öfvervägande; men får, i anseende till det outredda skick, hvari detsamma sig befinner, hemställa, att ifrågavarande motion icke måtte till någon Rikets Sländers åtgärd föranleda.
\:o 55.
Ank. till Exp.-Ufsk. d. 27 Febr. 1854, kl. 5 e. m.
Stats-Utskottet, som vid början af riksdagen antagit 2:ne extra ordinarie kanslister, får, i anseende till de mångå och angelägna göroniålen, härmed anhålla, att den ene af desse tjenstemän, som redan flere gånger, och under denna månad fortfarande från dess början, varit anlitad och hvars oafbrutna biträde vidare erfordras, mätte, från och med Februari månads ingång och tills vidare erhålla aflöning lika med ordinarie kanslister.
Stockholm den 27 Februari 1854. STOCKHOLM, tryckt hos N. MARCUS, 1854. Slats-Uls’;ollels Utlåtande, JYs 56. 1 Jtä 56.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 2_Mars 1854, kl. 10 f. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående eftergift, till förmån får Carlstads stadsförsamling, af Kronans ratt till ett efter Nåringsidkerskan Jo hamia Emilia Hollander fallet dana-arf. (I. A.) Sedan af anledning, att Näringsidkerska!!
Johanna Emilia Hollander den 18
Maj 1848 utan kända .arfvingar i staden Carlstad allidit, denna stads RådstufvuRätt, genom den 23 April 1849 utfärdad stämning, som blifvit tre gånger i Post- och Inrikes-Tidningar införd, kallat och förelagt Näringsidkerska!).
Hollanders okände arfvingar att inom natt och år efter det stämningen varit tre gånger i tidningarne införd, sin arfsrätt efter henne, vid den i 13 Kap. 6 <§ ÄrfdaBalken stadgade påföljd, gällande göra, utan att inom den sålunda utsatta-tiden något arfsanspråk blifvit anmäldt, i följd hvaraf hennes qvarlåtenskap, såsom dana-arf till Kongl. Majit och Kronan hemfallit, samt härefter, enligt uppdrag af Carlstads stadsförsamling, Häradshöfdingen A. J.
Pihlgren, jemte framställning af ej mindre de betydliga kostnader, som i anseende till det stora antalet fattiga, voro med den staden åliggande fattigvård förenade, än äfven af behofvét att bereda dessa fattiga tillfälle till sysselsättning och arbetsförtjenst, i hvilket afseende staden hade för afsigt att inrätta ett arbetshus, derest bidrag af allmänna medel kunde erhållas till bestridande af de dertill erforderliga, till omkring 16,000 R:dr beräknade utgifter, dem stadeus innevånare saknade förmåga att ensamme vidkännas, underdånigst anhållit om eftergift af Kronans rätt till ofvanberörde efter Näringsidkerska!!
Hollander fallna dana-arf, 5,833 R:dr 7 sk. och detsammas anslående till staden Carlstad, för att, emot redovisningsskyldighet, användas till inrättande af arbetshus för stadens fattige; så och efter det Kongl. Majit häröfver infordrat Dess Befallningshafvandes i Wermlands län underdåniga utlåtande, har Kongl. Majit uti till Rikets Ständer allåten, från samtlige Riks-Stånden till Utskottet remitterad, Nådig Proposition, enär Kongl. Majits bemälde
Befallningshafvande vitsordat hvad sålunda blifvit uppgifvet angående ej mindre den staden Carlstad åliggande betungande fattigvård, än äfven behofvet af en arbetsinrättning derstädes äfvensom stadens innevånares oförmåga att utan understöd bekosta de med en dylik anstalts tillvägabringande förenade dryga utgifter, samt härtill komme, Bilt. lill R.
Prol. 1853 & 1854. 4 Sami. 1 Afd. 17 Haft. 1 2 Stols Utskottets Utlåtande, Jis 57, att Näringsidkerskau Mollander, hvilken vid sin inflyttning till Carlstad saknat alla tillgångar, inom nämnda samhälle förvärfvat den egendom, hon vid sin död efterlemnat, behagat i Nåder föreslå Rikets Ständer, att
Kronans rätt till omförmälda dana-arf måtte till förmån för Carlstads stadsförsamling eftergifvas. under vilkor, att medlen blefve till inrättande af ett arbetshus för församlingens fattige använde.
I sammanhang härmed har Utskottet förehuft en från Vällofl. Borgare-Ståndet remitterad motion af Herr E. Wahlund, hvilken anhållit, att då den i Filipstad år 1844 bildade barnvårds- och arbetsinrättning för fattiga flickebarn, hvilken redan burit många välsignelserika frukter, icke egde andra fonder, än endast sådane, hvilka blifvit sammanbragte genom frivillige afgifter och enskilde donationer, samt, vid sådant förhållande, lära vore för handen, att inrättningen icke i framtiden kunde ega bestånd, hälften eller någon mindre del af ofvannämnda, staten efter Näringsidkerska!!
Hollander tillfallna dana-arf måtte anslås till stående fond för berörda barnvårds- och arbetsinrättning.
Utskottet har hvad sålunda förekommit i öfvervägande tagit; och enär statens inkomst af dana-arf, likasom öfrige inkomster, bör hållas Kronan oförryckt tillhanda samt åtminstone icke utan förekommande särdeles ömmande omständigheter, till enskilde korporationers eller personers förmån afhändas, men, enligt Utskottets tanke, sådana bevekande omständigheter i förevarande fall icke förefinnas, får Utskottet å så väl Kongl. Maj:ts Nådiga framställning, sorn Herr Wahlund* motion afstyrka Rikets Ständers bifall.
M 57.
Ant. lill Eip.-Utsk. d. 2 Mars 18Sä, kl. 10i,f. re.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående eftergift, till förmån för Upsala stads Borgerskaps Gubb- och Enkhus-inrdttning, af Kronans rätt till dana-arf efter Enkan Charlotta Elisabelh Bång och Jungfru Christina Lundström. (I. A.) Sedan hos Kongl. Majit Borgerskapets Äldste i staden Upsala underdånigst anhållit, att de arfsmedel, hvilka, jemlikt särskilde af Upsala Rådstufvu-Rätt den 7j Maj 1831 och den 24 November 1832 meddelade utslag, blifvit med 200 R:dr efter Enkan Charlotta Elisabeth Bäng och 573 R:dr 23 sk. 10 rist. efter Slals-Ulskotlels Utlåtande, JY§ S7. 3 Jungfru Christina Lundström, eller tillhopa 773 R:dr 23 sk. 10 r:st., Kougl. Majit och Kronan såsom dana-arf tilldömde, måtte, med afseende å den allt mer tilltagande fattigdomen bland stadens handtverksidkande Borgerskap och det bekymmersamma förhållande, att, i följd af bristande tillgångar, annat understöd, än boningsrum och vedbrand icke kunde lemnäs de manga utfattiga, sjuklige och ålderstigne personer, som uti stadens Borgerskaps Gubbhuå- och Enkhus-inrättning voro inhyste, få denna välgörenhets-inrättning tillgodokomma; så har Kongl. Maj:t, efter att häröfver hafva infordrat Dess Befallningshafvandes i Upsala län underdåniga utlåtande, uti en till Rikets Ständer allåten och från samtlige Riks-Stånden till Utskottet remitterad Nådig Proposition behagat föreslå, att Kronans rätt till omförmälda dana arf matte, till förmån för Upsala stads Borgerskaps Gubb- och Enkhus-inrättning, som vore en välgörenhetsstiftelse för ålderstigne borgare och borgare-enkor, eftergifvas, med vilkor dock, att beloppet af samma dana-arf skulle utgöra ett stående, nämnda inrättning tillhörande, kapital, hvaraf endast räntan linge årligen användas till de å inrättningen varande personers underhåll.
Jemte den af Högloft.
Ridderskapet och Adeln å Högstberörda Nådiga Proposition meddelade remiss, har Utskottet väl fått emottaga ett i anledning af samma Nådiga Proposition afgifvet yttrande af Grefve Helmuth Tönnes Wrangel, hvilken, till det afseende sådant kunde föranleda, åberopat en bifogad skriftlig uppsats, deruti Fru Ölverstinnan Magdalena Sofia Silfverstolpe, med förklaring, att för henne den ena af ofvanbemälda personer, hvilkas qvarlåtenskap såsom dana-arf tillfallit Kongl. Maj:t och Kronan, Jungfru Lundström, i lifstiden flera gånger tillkännagifvit. det hon, hvilken egde utlånade 400 R:dr R:gs, ernade af dessa penningar vid sin död gifva hälften åt hvardera af två, utaf henne uppfostrade, i uppsatsen namngifne personer, hemställt, huruvida icke denna den aflidnas vilja, som Fru Öfverstinna» förklarat sig färdig edeligen bestyrka, borde billigtvis behjertas; men som hvad sålunda förekommit icke innefattar laga bevisning derom, att Jungfru Lundströms yttersta vilja varit, att om sin qvarlåtenskap förordna på sätt nyss blifvit uppgifvet, anser Utskottet berörde hemställan böra af Rikets Ständer lemnäs utan afseende.
Maj:ts Nådiga framställning; så enär statens inkomst af dana-arf, liksom öfrige inkomster, bör hållas Kronan oförryckt tillhanda samt åtminstone icke utan särdeles ömmande omständigheter, till enskilde personers eller korporationers förmån, alhändas, men, enligt Utskottets tanke, sådane bevekande omständigheter i förevarande fall icke förefinnas, får Utskottet å den Nådiga framställningen afstyrka Rikets Ständers bifall; anseende sig Utskottet härigenom jemväl hafva besvarat en till Utskottet från Väilofl.
Borgare-Ståndet remitterad, af Herr L. W■ Henschen väckt motion i enahanda syfte, som den Kongl. Propositionen.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOIL BECKMAN, 18S4. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 58. 1 H:« 58.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 6 Mars 1854 kl. 4 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om anstånd med återbetalningen af det staden Sölvitsborg vid 1844 och 1845 års riksdag beviljade hamnbyggnadslåin. fRgd. Afd.)
Till befordrande af påbörjad kajbyggnad vid staden Sölvitsborg samt upprensning af hamnen derstädes, beviljades nämnde stad af Rikets Ständer vid 1844- och 1845 års riksdag ett under år 1847 utbetaldt låneunderstöd af 10,000 Rdr, för hvilket lån skulle, efter fem års förlopp från slutet af det är, hvarunder medlen utbekommits, årligen under 14 och ett halft års tid erläggas åtta procent å hela lånesumman, dervid räntan komme alt beräknas efter två procent och återstoden utgöra kapital-afbetalning.
Enligt hvad stadens ombud vid1 nu varande riksmöte, Herr L.
Billström, uti en af Borgare-Ståndet till Stals-Utskottet remitterad motion, uppgifvit, var kostnaden för berörda arbete, beslående hufvudsakligen i uppmuddring af hamnen och den närmaste segelleden intill densamma, jemlikt den uppgjorda och vederbörligen fastställda arbetsplanen, förslagsvis beräknad till 22,444 R:dr 38 sk. 8 rst.; — men derigenom att muddringen måst utsträckas åt hafvet, 900 alnar, i fortsättning af inloppsrännan, och till samma bredd och djuplek, samt verkställas å ett på yttre redden befintligt grund om 600 alnars längd, hade icke allenast detta arbetsföretags fulländande emol förmodan fördröjts, utan äfven kostnaden ökats ända till 50 procent utöfver den i kostnadsförslag^ beräknade summa, hvarföre Kongl. Maj:t, uppå Hamndirektionens derom i underdånighet gjorda ansökning, och i enia/, . till R.
Prat. 1853—1854. 4 Sami. 1 A/d. 18 Uäft. i 2 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 58. ligliet med Styrelsens för allmänna väg- och vatten-byggnader tillstyrkan, funnit för godt i Nåder medgifva den till 1851 års slut bestämda arbetstidens förlängning till den 1 November innevarande år.
Under åberopande af samma skäl, soni legat till grund för högstberörda Nådiga beslut, och då det för Sölvesborgs samhälle skulle blifva alltför betungande alt, medan de dryga utgifterna för hamnarbetets utförande ännu fortfore, jemväl utgöra de föreskrifna inbelalningarne å ofvanomförmälda dertill erhållna lån, har motionären anhållit, alt, med bibehållande för öfrigt af de stadgade bctalningsvilkoren, tiden för de årliga inbetaluingarnes vidtagande måtte få utsträckas från fem lill sju år efter det, derunder lånesumman lyftades och således dessa inbetalningar börja först vid 1855 års slut.
Vid lagen kännedom om de uti denna motion åberopade och Utskottet jemväl tillställda handlingar, har Utskottet funnit de af motionären uppgifna förhållanden behörigen styrkta samt. det genom ifrågavarande lån understödda arbelsförelag, under dess utförande, hafva ej mindre lill stadens enskilda fördel än lill gagn för allmänna sjöfarten och handelsrörelsen, erhållit en större omfattning, än från början och då lånet beviljades var afsedt.
Men, såsom en naturlig följd häraf, hafva också kostnaderna för delta förelag blifvit förökade samt
Uden fördröjd för så väl arbetets fullbordande, som vidtagandet af den derefter påräknade tillökning i hamnafgiflerna.
I betraktande häraf anser sig Utskottet böra understödja ofvahbemälde motionärs framställning; hvadan Utskottet alltså får tillstyrka Rikets Ständer, att medgifva det begärda anståndet till nästkommande års slut, med den första årliga ränte- och kapital-inbetalningen för lånet till kajbyggnaden och upprensningen af hamnen vid Sölvitsborg.
Reservation af Herr Bildt D. G.: ”Emot den af Utskottet föreslagna förändring i betalnings-vilkoren för det staden Sölvitsborg beviljade hamnbyggnadslåu får jag, med afseende å den allmänna vigten deraf, att de vid låneunderstöds beviljande stadgade förbindelser bibehållas orubbade, anmäla min reservation, helst några sådana särskilda skäl och omständigheter härvid icke Slati-Utikotteti Utlåtande, N:o 59. 3 förekomma, som, enligt min åsigt, kunna utgöra den enda giltiga anledning för Rikets Ständer att medgifva någon föränd l ing i eller eftergift af dessa förbindelser.
Enligt de hos Utskottet företedda handlingar uppgingo nämnde stads hamnintrader, oberäknad! hvad som influtit för sålda rnaterialier, under år 1852 lill ett belopp af 1,571 R:dr 36 sk. och motsvarade således redan då nära 6 procent af den summa, 26,740 R:dr 15 sk. 7 rst., skulderna för hamnanläggningen, enligt dessa handlingar, vid samma års slut utgjorde.
Då staden, genom beviljad förlängning af den i kontraktet föreskrifna arbetstiden, redan erhållit, en särskild förmån, synes det icke vara något, skäl för Rikets Ständer, att dessutom genom en jemväl förlängd återbetalningstid för ifrågavarande lån, tillerkänna samma stad en ytterligare af omständigheterna ingalunda påkallad fördel.
H:o 59.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 6 Mars 1854, kl. 4 e. m.
Utlåtande, angående ett för staden Christianstad begärdt låneunderstöd.
Efter omförmälande af de flera betydliga och högst kostsamma samt till största delen för kringliggande landsort jemväl gagnande arbeten och byggnader, m. m., sorn under sednare åren blifvit af Christianstads stad företagna och hufvudsakligen utförda, samt de ansenliga utgifter, som staden för dessa förelag måst vidkännas och hvilka för den numera i det närmaste fullbordade hamnbyggnaden vid Åhus saint tillvägabringande af segelled deremellan och Christianstad vida öfverstigit det först uppgj orda kostnadsförslaget, har nämnde stads ombud vid innevarande riksdag, Herr 4 Stats-Utslsottets Utlåtande, N:o SO. S.
Österberg, i motionsväg framfört stadens anhållan, att, då staden för omförmälda arbetens utförande varit nödsakad att utöfver dertill erhållna bidrag af allmänna medel upplåna en summa af ej mindre än 153,000 R:dr ”emot ganska hög ränta,” hvilken svårligen utan ytterligare skuldsättning kunde af staden betalas, Rikets Ständer måtte bevilja meranämnde stad elt lån å 100,(XX) R:dr emot 2 å 3 procent ränta och årlig' amortering med ett denna ränta motsvarande? belopp samt emot den säkerhet, som för samma lån kunde anses erfordras och böra foreskrifvas.
Enligt hvad Stals-Utskottet, till hvars utlåtande den härom väckta motionen blifvit af liorgare-Sländet remitterad, inhemtat af deruti åberopade och Ulskottet tillställda handlingar, hafva de intill sistlidet års slut bestridda kostnader för hamnbyggnaden vid Åhus utgjort 140,049 R:dr 21 sk. 7 rsl. och för anläggningen af llernesta kanal jemte upprensningen af Helgeå 23,857 R:dr 43 sk. 1 rst.; varande kostnaderna för de ännu återstående arbetena i Åhus hamu beräknade till 5,530 R:dr och för nämnde kanals fullbordande samt mudd rings-ar betena och kajbyggnaden vid staden m. m. till 13,860 R:dr.
Således skulle utförandet och fullbordandet af denna hamnbyggnad och kanalanläggning med dertill hörande arbeten komma alt medföra en sammanräknad kostnad af mer än 183,000 R.dr.
Dessutom har under de sednast förflutna sex åren för stadens nya lomtreglering, för anskaffande af ny brand-attiralj, för uppbyggandet af ett spruthus och. för omläggningen af chausseen mellan staden och Näsby, utbetalts ett sammanlagdt belopp af 33,839 Ridt* 32 sk. 6 rst.
Utom det af motionären omnämnda lån å 12,000 R:dr, som utaf handels- och sjöfarls-fonden blifvit staden Christianstad i nåder beviljadt samt det vid 1840 och 1841 års riksdag till hamnanläggningen vid Åhus anvisade statsbidrag af 35,000 n:dr, hvaraf 15,000
R:dr anslogos ulan ålerbelalnings-skyldighel, har samma stad, efter den år 1847 staden öfvergångna eldsvåda, utål allmänna medel erhållit följa lide låneunderstöd, nemligen ett lån å 10,000
R:dr lill förlag åt dervarande handlande och näringsidkare, elt lån å 100,000 R:dr för den nedbrunna stadsdelens återuppbyggande och ett lån å 13,333 R:dr 16 sk. för verkställigheten af den nya regleringen af dervarande tomter.
Med afseende å de flera betydliga allmänna understöd, hvaraf ifrågavarande samhälle sålunda under sednare åren kommit i åtnjutande och då de( nu begärda ytterligare lånet icke skulle erfordras för åstadkommandet af något nytt lör det allmänna gagneligt företag, utan endast för att underlätta liqviderna för den skuld ofvannämnde stad genom redan helt och hållet eller lill största delen utförda arbets- och byggnads-företag, sig åsamkat, anser Utskottet, under erkännande af den nitiska verksamhet, Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 60. 5 stadens invånare ådagalagt samt de uppoffringar, den sig underkastat för dessa arbetens och byggnaders verkställande, sig böra afstyrka beviljandet af det låneunderstöd för staden Christianstad, hvarom fråga nu blifvit väckt.
Stockholm den 2 Mars 1854. X:o 60.
Maj:ts Nådiga Proposition om
Stats-kontorets ersättande för förskottsvis utgifva medel, dels såsom understöd utan åter betalningsskyldighet och dels såsom län till de af eldsvåda hemsökta invånarne på ön S:t Barthelemy.
CRgds Afd.)
Af högstberörde, till Rikets nu församlade .Ständer aflåtna och af samtliga Riks-Stånden till Stats-Ulskoltet remitterade nådiga Proposition,, (införd under N:o 28 i l:sta samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoller) har Utskottet inhemtat: att sedan en betydlig del af staden Gustavia, genom inträffad eldsvåda den 2 Mars 1852 blifvit lagd i aska samt många af dess invånare dervid förlorat all sin egendom och blifvit husville, hade Kongl. Majit, i betraktande af denna i många afseenden vanlottade och hjelplösa kolonis beklagansvärda belägenhet, funnit oundvikligen nödigt, att, till afhjelpande af de mest trängande behofven tor de i följd af branden nödlidande, anvisa en summa, motsvarande, efter kurs, 1,000 pund sterling, att af Guvernören på ön, i samråd « Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 60. med den efter branden nedsatta nödhjelps-kommitté, för omförmälda ändamål användas; hvarjemte Kongl. Majit, för att underlätta återuppbyggandet af den nedbrända stadsdelen samt till förekommande af handlandes och industri-idkares utflyttning till andra orter, beviljat ett ränlefritt förskott af 10,000 Spanska daler, att af stadens undsättnings-kommillé till byggnadslån disponeras; men detta understöd hade icke kunnat begagnas, emedan stadens invånare icke velat ikläda sig den, såsom vilkor derför, föreskrilna gemensamma ansvarighet.
Deremot bade åtsk111 ige af de brandskadade hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit om ett dylikt understöds beviljande utan gemensam ansvarighet, men emot första inteckningen i de uppförda byggnaderna samt egarnes personliga betalningsansvar.
Med anledning af denna underdåniga ansökning bade Kongl.
Majit också bifallit, att en summa af högst 5,000 Spanska daler finge, under särskildt föreskrifna vilkor och emot återbetalning af en tiondedel årligen, disponeras af Finans-konseljen i Gustavia till räntefria lån åt dem af stadens genom ifrågavarande olycka hemsökta invånare, hvilka sig dertill anmälde och, jemte personlig ansvarsförbindelse för lånemedlens återbetalning, aflemnade sådan inteckning eller annan säkerhet, som af konseljen godkändes såsom för kronan fullt betryggande; och fick Finans-konseljen dervid sig ålagdl, att icke allenast emottaga, granska, förvara och behörigen bevaka de särskilda låntagarnes skuldförbindelser och öfriga säkerhets-handlingar, utan äfven indrifva och på bestämda tider till Kongl.
Stals-kontoret insända de å lånen föreskrifna årliga afbetalningar, af hvilka den första borde ske före den 1 Novethber 1855.
Jemte det Kongl. Majit nu åt Rikets
Ständer öfverlemnat att anvisa erforderlig tillgång till Kongl. Stats-kontorets godtgörande ej mindre för det utan återbetalnings-skyldighet, beviljade och af Kongl.
Stats-kontoret förskottsvis utgifna understödet, utgörande, med tillägg af omkostnader R:drj|ll,948: 40.
1. än äfven för det utaf låneunderstödet hittills använda belopp af 1,250 Spanska piaster, eller ... — 3,019: 16. — tillsammans Ridr 14,968: 8. 1. har Kongl. Majit föreslagit, det Rikets Ständer måtte uppdraga åt Riksgälds-kontoret, att framdeles, efter uppgörande liqvid, ersätta Kongl.
Statskontoret så väl hvad deraf vidare kunde komma att förskjutas, i fall ineranämnde lån skulle till bela sitt belopp utgå, som ock de till lånemedlens utgifvande genom vexeldragnlngar belöpande kostnader, emot det att de till Kongl.