Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet, som tagit i öfvervägande hvad sålunda blifvit framställdt, har af de från Postverket inkomne specifika uppgifter ur räkenskaperne, angående de serskilde posterne för utrikes brefvexlingen till och ifrån Conlinenten öfver Greifswald och Danmark inhemtal: att år 1831 utgifterne öfver Danmark utgjort 72,363 R:dr, r sk. 9 rst. och inkomsterne 70,681 R:dr 4° sk.. utvisande en förlust för Postverket af i,6bi l\:dr 9 sk. g rst.; att samma år utgiflerne öfver Greifswald utgjort 73,372 R:dr 31 sk. 7 rst. och inkomsterne deremot 70,532 R:dr 4^ sk., utvisande en behållning af 2,160 R:dr 14 sk. 5 rst.; att för år 1802 utgrfterne öfver Danmark uppgått lill 72,348 R:dr 4® sk. 4 rsb oc^ inkomsterne till 66,801 R:dr 33 sk. 7 rst, utvisande en förlust för Postverket af 5,547 Rtdr 6 sk. p rst.; att samma år utgiflerne öfver Greifswald utgjort 65,487 R;dr 3 sk. 6 rst. och inkomsterne 78,799 R:dr ip sk. \ rst., utvisande en behållning för Postverket af 13,312 R:dr i5 sk. 10 rst; alt för år 1833, hvarifrån den med Danmark år iS32 afslulade convenlion om nedsättning af 25 procent i porlo-afgiflen tagit sin början, utgiflerne öfver Danmark bestigit sig till 63,664
R;dr i3 sk. 3 rst. och inkomsterne' till 72,-824 R:dr 14 sk. p rst., utvisande Postverkets behållning till 9,160 R:dr I sk. 6 rst.; att samma år utgiflerne öfver Greifswald uppgått till 76,261 R:dr 2 sk. 5 rst. och inkomsterne till 88,o54 R:dr 32 sk. 5 rst., utvisande en behållning af n,7p3 R:dr 3o sk., att i de för posten öfver Greifswald upptagne utgifter blifvit inberäknade underhålls- och reparalions-kostnader lör de emellan Ystad och Greifswald gående t vänne ångfartyg, för år 183 r , 10,080 R.dr 7 sk. 7 rst., för år [832, 10,000 R;dr, och för år i833, 13,229 Rjdr 18 sk. 5 rst.; och att, utom ofvannäuinde behållning af postgången olver Greilswald, Postverket på de öfver denna väg befordrade och ankomne fribref vunnit besparing i de utgifter, som hade kom - Bevillnings-VIskottets Betänkande N.-o 22.
S mit att erläggas till Danska Postverket, i händelse berörde bref blifvit fortskaffade öfver Danmark, nemligen för år i83r, 12,384 R;dr 46 sk. 6 rst., för år i832, 8,760 R:dr 3o sk. 3 rst. och för år i833, 10,608 R:dr 1 sk. 10 rst.
För att komma till ett närmare resultat angående Postverkets behållning af postgången öfver Greifswald i afseende på den kostnad, som betungar Postverket för nybyggnad och underhåll af de båda ångfart\rgen, hvilka begagnas emellan Ystad och Greifswald, för hvilket ändamål 7,000
R:dr årligen af Postverkets vinst, enligt Kongl. Brefvet den 29 April i83o, i Rikets Slpnders Bank från år 183 r afsätles såsom reserv-capital, har Utskottet deröfver uppgjort beräkning, hvilken likväl, i anseende till det ännu icke med säkerhet kända förhållande i allmänhet med varaktigheten af ångfartyg, endast kan blifva approximativ; hvarvid Utskottet upptagit i Debet
För tvänne ångfartyg, med tvänne madi iner i hvartdera fartyget och hvarje machin om 3o hästars kraft, ett capitalvärde af 60,000 R:dr för hvartdera fartyget, med beräkning af 6 procents ränta a capitalet ■ , • . , «*....•* 6,000; — 4 procent i assurance 4>8oo: — 10 procent i slitage, fortfarande underhåll odi slutligen ombyte af machiner och nybyggnad af fartyg 12,000: — årliga tillfälliga reparationer 4>000:
— Då hyror till besättningen, med flere umgälder, bestridas enligt derom upprättadt entreprenad-conlract och finnas i räkenskaperne upptagne samt således å Postverkets ofvannämnde behållningar redan afförde, hafva de här icke blifvit beräknade Summa R:dr 26,800: — Credit
Postverkets behållning per medium under de trenne sistför flutne åren • 9,088; 16.
Fribrefsvinst per medium io,584: 3a.
Postverkets här ofvan omförmälde utgifter för reparationer å ångfartygen, till större delen härflytande från machinernas första ofullkomlighet, hvilket belopp, derest det icke blifvit i räkenskaperne påfördt, ökat behållningen, per medium . 11,000: ■— Summa R:dr 30,673: — 6 BevillningS-Ulskottets Betänkande ff.o 22.
Tiel hvilket förhållande Postverkets årliga vinst af postgången ofver Greifswald, oansedt de mod ångfartygen förenade dryga kostnader, likväl kan beräknas till 0,873 Il:dr.
Då i öfrigt förekommer: att posten från Stockholm öfver Ystad och Greifswald till Hamburg går ett dygn fortare än öfver
Danmark, oaktadt posten med samma snällpost, som går till Ystad, fortskaffas till Jönköping och derifrån utan uppehåll med postiljon affär das till Halmstad, hvarest den medtages af den snällpost, sorn går långs vestra kusten till Helsingborg; alt bref emellan Stockholm och Berlin befordras öfver Ystad och Greifswald på fyra dygn och nitton timmar, hvartill åter öfver Danmark och Hamburg åtgå åtta och ett halft dygn; att tid i samma proportion vinnes genom brefvexlingen öfver Ystad och Greifswald till alla Preussiska orter, i synnerhet Östersjohamnarne, hvilket förhållande säkrast kan bedömas deraf, att en mängd bref från Danmark till de Preussiska Östersjöstäderne afsändas öfver Helsingborg på Ystad och Greifswald; att den utländska porto-afgiften öfver Greifswald utgör 16 sk. för halft lod, men deremot öfver
Danmark, äfven efter den enligt i83a års convenlien medgifne nedsättning, 32 sk. för lika vigt; och det obestridligen är en stor fördel för handeln, att, under den tid seglationen fortfar, ega en hastigare communication, så väl med bref och paketer, som för Passagerare och utsände Handels-expediter på Tyskland, hvartill postgången öfver Greifswald i betydlig nion bidrager, i synnerhet hvad östra orterna beträffar, samt möjligen inträffande politiska förhållanden kunna göra det till en nödvändighet, att ega en regulier postgång inrättad öfver Preussiska Staterne på sätt, som nu finnes öfver England och till det vestra Europa; äfvensom den dubbla postcommunicationen bidrager till en hastigare postgång till olika delar af Gontinenten, finner Utskottet, enär de båda postgångarne icke tillskynda Postverket någon förlust, utan tvärtom gifva vinst, sig icke kunnj tillstyrka bifall till den af Motionairerne före slagne förändring i afseende på utrikes brefvexlingen.
Beträffande Herr JVijks förslag, angående postens transporterande inrikes orter emellan med gästgifvareskjuts, och att de till postföring anslagne hemman måtte indragas; så, enär icke allenast den högre lega, söm för gästgifvareskjuts utgår emot hvad de vanlige postförarne för närvarande åtnjuta, utan ock de med det föreslagne fortskaffningssättet oskiljaktige utgifter i väntningspenningar, då vid hvarje gästgifvaregård, derest någon skyndsamhet i pestgången skall kunna påräknas, ett visst antal hästar all - Beviänfngs •
Utskottels Betänkande N~.-o 22- T tid måste Milas i beredskap vid postens ankomst, sora likväl, i’ anseende till svårare väglag och andra inträffande omständigheter, ofta kan fördröjas, betydligen skulle öka Postverkets hittills för postföringen hafde kostnader, hvilka än vidare skulle stegras genom behofvet af ett betydligt större antal postiljoner, sora, då sidoposterne skilja sig från slråkposten, borde åtfölja de förra, hvilka ieke med samma säkerhet kunde öfverlemnas åt en ofta opålitlig skjutsande vid gästgifvaregårdarne, som åt postbonden, helst denne alltid står i ansvar för posternes ordentliga framskaffande och dessutom befordrar lästa och olästa lösväskor och lösa bref, hvarigenom postcommunicalionen underhålles emellan landsbygdens correspondenter, den enda provincepost, som i flere orter finnes, och besväret för allmogen med kronobrefbäringen på vissa orter minskas; samt en förändring i postföringgn med gästgifvareskjuts skulle åstadkomma rubbning i redan bestämda hemmans-onera, utan att leda till lättnad i skjutsningsbesväret vid gästgifvaregårdarne genom ökad reserv från posthemmanen, hvilka med en sådan förändrad skjutsskyldighet torde blifva destomindre belåtne, som betalningen för postföringen blifvit under senare åren förhöjd; saknar Ulskollet anledning att tillstyrka bifall till Motionairens förslag, angående postens förskaffande med gästgifvareskjuts.
Vidkommande frågan om inrättandet af en Diiigence-eller Postvagns— eommunieation emellan- Stockholm och Götheborg genom Postverkets försorg; så, enär en sådan privat inrättning emellan desse orter redan finneg; och snällpost nu mera går emellan Götheborg och Stockholrcffför förskaffande af de medelst ångfartygs-cornmunicationen emellan Götheborg och' England ankommande och afgående bref, anser Utskottet sig, vid sådant förhållande, icke hafva skäf att tillstyrka bifall till hvad Mötlonåiren härutinnan föreslagit.
Hvad? slutligen angår Herr Falleijf förslag, att från utrikes ort ankommande och dit afgående bref, som i vigt ej öfverstiga |:dels lod,, måtte för halft lod få anses och porlö-afgiften derefter erläggas; så, enär den modification, sorn redan eger rum, grundar sig på de för den utrikes porto-afgiften, i: afseende på beräkningen af brefvens vigt lill halft lod,, upprättade posttaxor, enligd derom- afslutade conventioner- med fremmande Magter, anser Utskottet någon ytterligare modification Härutinnan! hvarken, af något serdeles behof vara påkallad eller ulan 8 Bcvillnings-Ulskoltets Betänkande JV.-o 23.
Postverkets betydliga förlust kunna beredas; hvarföre Utskottet finner sig icke kunna til Istyrka bifall å förslaget.
Ständers pröfning vördsamt öfverlemna*.
Ålskillige
Stockholm den 5 Julii i834- Reservationer: iro af Herr Grefve TI. von Fersen, emot Utskottets föreslagna afslyrkande å Herr Wijks motion om en Diligence-Inrältning emellan Götheborg och Stockholm; 2*0 af Herr Friherre Kantzow: ”Jag har icke kunnat instämma i Utskottets afslyrkande å Herr Wijks motion om. åtgärder, för att befordra en postvagns-inrättning e~ mellan Stockholm och Götheborg.
Jag tror denna sak vara af stor vigt, måhända nödvändig, för att den nyligen öppnade Ångbåts-eommunicationen med England må kunna fortfara.
Då man känner Engelsmännens lust att bese fremmande länder, blott för sitt nöjes skull, och då man derjemte besinnar, hur mycket vårt land har att vinna deruppå, att blifva kändt af detta industriela folk, hvars capital i en framtid böra bana sig väg äfven hit, — så leder man sig lätt lill siutsattsen om vår skyldighet, att göra något för de resande utlänningarnes beqvämlighet, och för alt åtminstene icke afskrämma dem från våra kuster i följd af illa besörjde communicationsanstalter.
Den möjliga uppoffring
Staten skulle göra, på den af Herr Wijk föreslagna inrättning, återgäldades, efter min öfvertygelse, mångdubbelt genom ett stigande antal resande och det lif, den penningecirculalion, som derigenom uppkomme.
Det är sannt, vi bafve en enskild Diligence-inrättning, men en hvar vet, att den näppeligen bär sina egna omkostnader, långt mindre lemirar någon ränta på det ej obetydliga deri nedlagda capital.
Fara är således, att den enskilda patriotismen icke i längden finner sig vid dessa förluster.
Ett något betydligare understöd derför af Staten, vare sig i penningebidrag, eller genom lemnad rättighet, att mot viss betalning fullgöra vissa skjutsskyldiges åJigganden, synes fördenskull vara af behofvet påkalladt, och jag har trott, att
Utskottet bort deruppå fästa sin uppmärksamhet.” Med Herr Friherre Kantzow förenade sig Herr Gyllenkrook. 3;o af Herr Wijk, emot Betänkandet i dess helhet. STOCKHOLM, Eck.steinsk.a. Tuvckkuiet, i834- Bevillning*- Utsko!tets Betänkande JY.o 2 3. t N:o 23.
Betänkande angående Stämpling af Spelkort.
Sedan Utskottet, enligt dess tillkännagifvande, uti Betänkandet N:o 13, angående Stämplade Pappersafgiften, beslutat föreslå Rikets Höglofl.
Ständer några förändrade stadganden, i afseende pä stämplingen af spel* kort, hvilka stadganden Utskottet ansett lämpligast böra, i likhet med. föreskrifterne rörande annan stämpelafgift, inflyta i Chartae SigillataäFörordningen, får Utskottet, efter behörigt öfvervägande af detta ämne, härigenom vördsamt aflemna dess utlåtande deröfver.
Utskottets uppmärksamhet har, i mera än ett afseende, blifvit fästad på obetydligheten af den slämpel-afgift, som hittills till Stats-Cassan influtit för kort, och hvilken, enligt de handlingar, som blifvit Utskottet meddelade utgjort:
År 1829 för stämplade 48,170 lekar — R:dr i,oo3: 26. — — i83o dito 39.956 dito •—• — 832: 20. — — 1S31 dito 41/346 dito — — 861: 18. —. — i832 dito 33,654 dito — — yoi: 6. — eller tillsammans för 4 år 163,126 lekar — R:dr 3,398: 22. — tom per medium för året utgör 40,781 lekar och R:dr 849: 29. 6.
Detta förhållande jemfört med den allmänna erfarenheten om en ganska betydlig consumlion af denna vara, har gifvit Utskottet grundad anledning, att fästa Rikets llöglofl.
Ständers uppmärksamhet, så väl å de underslef hvilka vid korlslämplingen ega rum, som äfven å lämpligheten, att medelst förhöjande af afgiften bereda till Statsutgifternes bestridande ett ökadt bidrag, som ingalunda tungt belastar den skattdragande.
Att underslef ega rum tvelfar Utskottet, i följd af erhållne upplysningar, ej att yttra, och såsom bevis derför torde vördsammast få anföras, alt, ehuru i nu gäilande Författningar finnes stadgadt, att kort böra åsättas 2:ne stämplar, nemi.
Bevillnings- eller Barnhus-stämpel och Hallstämpel, af hvilka den senare är förbjuden att anbringas förr, än den förra finnes korten åsatt, och man således borde kunna med skäl äih. till R.
Fröt■ 1834■ $ Sami. 1 d/d. 1 io:de Häftet. Bevillning-Utskottets Betänkande IV:o i3: förmoda, att de uppgifter som omfattade Bevillnings-stämpTingen skulls vara öfverensstämmande med dem, som upptogo Halbtämjdiugen, så har likväl ett annat förhållande visat sig af de tili Utskottet aflemnade förteckningar i detta afseende, och hvaraf inhemtas att 5r 1829 Buvillningsslämplades 48.170 lekar och Hallstämplades 48,708. år i83o —• *—• 89,956 dito — — 44.4oo. år iS3r — —, 4i.346 11110 — “ 42*426' år i832 — — 33,654 dito — — — 4‘>96a.
Huru eller genom hvilka medel denna försnillning af ifrågavarande stämpelafgift ti 1 Iväga bringas, det hvarken kan eller hör Utskottet för Rikets Högloft.
Ständer uppgifva.
Ulskottet har endast ansett sig pligligt, alt å det uppgifne förhållandet fästa Rikets Höglofl Ständers uppmärksamhet, samt att undersöka de controler och lagbud, som i detta hänseende för närvarande finnas och derigenom vinna erfarenhet om några nya af behof ve t påkallas.
Då likväl, vid granskningen häraf, Utskottet inhemtat, alt snart sagt alta de controler och straffbestämmelser för öfverträdelse deraf, sorn i delta afseende kunna erfordras, redan finnas uti de för denna stämpling gällande för fattningar, enär hvarje kortlek bör med 2;ne serskilda stämplar förses hos atlie hvarandra således controlerande myndigheter, nemligen Stora B irnhus-Direclionen och llall-Rätten i Stockholm eller Barnhus- och FattigVårds-DireCtionerne samt Hall-Rätlerne och Magistraterna i Landsorterne, samt då dessutom en plikt af 5o R:dr är stadgad för försäljning af ostämplade kort; har Utskottet trott sig ej finna någon brist i de stadgande!), som blifvit vidtagne för att försäkra Staten om ett noggrant ut hkommande aj den ålagde afgiften, ulan ansett anledningen till det underslef sorn eger rum, äfvensom till ofvannämmie, i jemförelse med den allmänna och stora eönsurntionen, ringa afslämplingeu af spelkort, måhända böra sökas endast i de nuvarande slämplarnes ofullkomlighet och den läts het hvarmed de kunna förfärdigas och anbringas äfven utom landet, hvarigenom tillika upptäckten af det lurendrägeri för hvilket spelkort under nu gällande införselförbud säkerligen äro ett ämne, betydligt föi svåras.
I anledning häraf och till förekommande af underslef och försnillning af de Staten genom denna stämpelafgift tillkommande inkomster, bär Utskottet ansett sig böra lör Rikets Höglofl.
Ständer vördsamt föreslå: BeviUnings-Utskollcts Betänkande N.-o 23. 3 alt spelkoit hädanefter såsom hittills, må förses med Bevillnings- och Hallstämpel; att nya, genom så kallad konstgravering, förfärdigade och, så mycket som möjligt, oefierapliga stampar, till påtryckande af dessa stämplar, måtte anskaffas, på det alt om äfven utländska, lurendiägade eller lulllörsnillade kor.t inom landet förbrukas, Staten i alla fall må komma i åtnjutande af den consumlions-afgift, sorn genom slämpelbevillningen åsyftas; alt slämplingen hädanefter må verkställas på sätt Kongl» Förordningen den 3o December 1812 föreski ifver, nemligen i hufvudstaden hos Rikets Ständers Riksgälds-Contor och Hall-Rätten, samt i landsorlerne genom Kongl. M.ajrls Befallningshafvandes försorg och vederbörande H.»ll-Rätter eller Magistrater; hörande afgifleu för bevilliiings-slämplingen i Stockholm insättas, för Riksgålds-Contorels räkning, i Rikets Ständers Bank samt i landsorteine deponeras i Landl-Ränterien, hvarifrån densamma levereras direete till Riksgälds-Contoret, som deremot till de bai mhertighets»nstalter, hvilka hittills med Staten delat inkomsten af kortstämpiingen och icke skäligen lära kunna beröfvas detta, dem af ålder tillerkände understöd, utbetalar ett lika belopp, sorn de förut åtnjutit, nemligen till Stockholms Stora Barnhus, för tillverkningen i Stockholm samt Barnhusen eller Fattievårdsinrättningarne i lantlsot terne, för fabricationen derstädes, i sk., till Frimurare-Barnhuset, 3 rist, och till Sei aphimer-LnZartllet äfvenledes 3 i;st. för hvarje kortlek som stämplas; att Kongl.
Commerce-Collegium årligen lill Rikets Ständers Riksgälds-Contor aflemnar specifik uppgift på antalet af inom Riket hallstämplade kort; alt Bevilluings- och Hallstämpeln böra på samma orl åsaltas, och således ortens namn finnas i stämplarne utsatt; att, för underslef vid slämplingen samma äfventyr bestämmes, sorn i3 §.
Charlas Sigill-,ise-Förf,.ilningen stadgar för öfverträdelse!' af nämnde författning; samt 4 Bevillnings-Utskottets Betänkande N.-o 23. att underdånig anhållan må hos Kongl. Maj:t göras, att de stadganden, som hädanefter blifva gällande, i afseende å stämplingen af kort, må i en författning sammandragas, samt, på det att okunnighet om deras lydelse i intet fall må kunna förebäras, årligen på lämpligt sätt allmänheten medelås.
I händelse ofvannämnde af Utskottet föreslagne stadganden vinna Rikets Höglofl.
Ständers bifall, vågar Utskottet hysa den öfvertygelse, alt den inkomst, som kortstämplingen koinme att inbringa, icke bör blifva af den obetydlighet, som nu är fallet; då en tillökning i intraden skulle vinnas, endast genom ett ändamålsenligt användande och upplifvande af de föreskrifter och controler, som red.pi finnas, har detta ökat den anledning Utskottet på ofvan anförde skäl eger, att tillstyrka en förhöjning i denna stämpelafgift; och får Utskottet således vördsamt föreslå: att
Bevillnings-stämpel-afgiften för spelkort må förhöjas ifrån 2 sk. 6 r:st. till 6 sk. för hvarje kortlek; att en viss tid af 1 månad i Stockholm och 3 månader i landsorterne må utsättas, inom hvilken redan stämplade kort kunna med ny stämpel förses, emot erläggande af endast skillnaden emellan förra Stämplings-afgiflen och den nu föreslagne; men att, efter denna tids förlopp, äfven vid omstämpling af redan med stämpel försedde kort, hela stämpelbevillningen bör erläggas, utan något afdrag för förra kostnaden, och inga andra kort till salu hållas än de, som äro med ny stämpel försedde, vid ansvar, som för försäljning af ostämplade kort.
Ständers eget ompröfvande vördsamt understäldt.
Stockholm den g Julii 1834* Bevillnings■ Utskottets Memorial N.-o ?4- 5 N:o 24.
Memorial i anledning af anmärkningar emot Betänkandet N:o 4j angående den af Herr Friherre Sprengtporten och Herr af Robsahm hos Höglo fl. Ridderskupet och yl deln väckta fråga om fastställande af en viss accis-afgift A brän vinj som till Stockholm och Rikets större Städer införes.
Som, enligt ankomne Protocolls-utdrag, Ilöglofl.
RidcJeiskåpet och Adeln under den 24 saint Ilögvördige Presle-Slåndet den 21 nästlidne April, återremitterat ofvannämnde Betänkande, hvaruti Bevillnings-Utskottet, uppå auförde skäl, afslyrkt bifall lill de af Herr Friherre Sprengtporten, J. FF., samt Herr Robsahm, C. R., hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln väckta motioner om fastställande af en accisafgift å bränvin, sora till Stockholm och Rikels större Städer införes; men deremot Välloflige Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet den 10 i samma månad bifallit Betänkandet; så, enär följaktligen 2;ne Riks-Slånd detsamma gillat, anser Utskottet frågan, på grund af ^5 §.
Riksdags-Ordningen, komma alt förfalla.
Atskilligc Ledamöters reservationer bifogas. Stockholm den 11 Julii 1834- Reservationer : 1:0 af Herr Grefve von FersenH.
Bevillnings-Utskottet genom votering beslutat, att något svar i afseende å de af Motionairen gjorde anmärkningar, angående frågans behandling ej borde i Utskottets Betänkande inflyta, får jag, anseende att förebråelsen, det motionen återkommit i ofullständigt och Stjmpadt skick ej bort obesvarad lemnäs, reservationsvis anföra afdelningens utlåtande härutinnan:
"Då Herr Friherre Sprengtporten, uti dess hos Tlöglofl.
Ridderskapet ocl» Adeln emot ifrågavarande Betänkande afgifne anförande, ansett sig bora fästa Utskottets uppmärksamhet derpå, att dess motion innefattar tvänne delar, hvaraf den ena angår ett Statsanslag för uppgifne byggnadsföretag och den andra föreslår sältet alt ersätta Staten detta statsanslag, 6 Bevillnings-Vtskottets Memorial IV.-o 24- samt att Utskottet erkännt, att det icke tagit i betraktande den förra delen, som således återstår obesvarad, och alt i följd deraf, frågan återkommit i ofullständigt skick och stympad; hvarföre Herr Friherren anhållit, att Utskottet måtte anse sig compelent att behandla frågan i hela sin vidd edler, i annat fall, för frågans fullständiga handläggning sammanträda med Stats-Utskotlet; så har Utskottet, till bemötande häraf, velat vördsamt yttra, att det ingalunda undgått Utskottets uppmärksamhet, det Herr Friherre
Sprengtportens ifrågavarande motion innefattade tvänne med hvarandra sammanhang egande delar, äfvensom, alt Herr Friherren i första rummet framställt nyttan och behöfligheten af åtskillige uppgifne byggnads-företag inom Ilufvudstaden; men att Utskottet likafullt icke dragit i betänkande att, såsom första frågan och den enda som egentligen tillhörde Bevillnings-Utskoltet, pröfva huruvida det af Motionairen föresjagne sältet lill erhållande af de medel, som för ifrågavarande byggnadsföretag voro erforderliga, kunde antagas.
Enär nu, efter behörigt öfvervägande häraf, Utskottet icke ansett sig kunna tillstyrka en sådan afgifls utgörande, som Motionairen föreslagit, inser Utskottet icke något grundadt skäl lill den åsigt, att Utskottet bort afgifva utlåtande angående de uppgifne byggnaderne, hvilka, beroende af jifall ellpr afslag å afgiftens utgående, ovilkorligen icke kunde tillstyrdas, då Utskottet afstyrkt sättet för deras bekostande.
Utskottet kan således ej vidkännas, att, såsom Herr Friherre Sprengtporten anfört, "frågan återkommit i ofullständigt skick och stympad”, utan eger fast mera den öfvertygelse, att densamma blifvit af Utskottet pröfvad och behandlad, i allt hvad som till Bevillnings-Utskoltels befattning varit körande.
Herr Friherre Sprengtportens förslag, att Utskottet, så vida detsamma icke ansåg sig compelent att behandla frågan i hela sin vidd, borde, för densammas fullständiga handläggning, sammanträda med StatsUtskottet, har Utskottet ej heller ansett sig kunna efterkomma, en edan Utskottet, på sätt förut är aufördl, ansett endast den delen af motionen, som angår den föreslagne accis-afgiflen å bränvin tillhöra Bevillningsutskottets behandling; och då denna fråga redan blifvit besvarad och kommer att förfalla, derigenom alt två Stånd stannat emot två, återstår nu endast den delen af motionen, som innefattar framställning af byggnadsföretagens nytta och behöflighet, hvilket torde böra af annat Utskott pröfvas, enär, i händelse Rikets Ilöglofl.
Ständer skulle gilla Motionaireus förslag i denna del, medlen dertill lära komma alt, i likhet BeviUnings-U Iskot tels Memorial Nio 2J, i med öfrige statsutgifter, på någon af Riks-Statens Hufvud-Tillar uppföras? och förmodar
Utskottet sig så myckel mindre med skäl kunna förebrås någon uraktlåtendet af de skyldigheter, som detsamma ålegat, sorn Utskottet, genom att icke pröfva denna sistnämnda del af motionen, ber edt
Mo tionairen tillfälle, att, på grund af 56 §.
Riksdags-Ordningen, utan i förväg lagdt hinder, kunna gora denna fråga hos Rikets liÖglofl.