Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 1G3. med 66 tunnor 4 kappar, och inom Norra Skånska Infanteri-Regementet för 46/A: léls mantal med 278 tunnor 15 kappar; att af detta bidrag, fördeladt på Länen, 97 tunnor 23 kappar till Malmöhus Län och 246 tunnor 28 kappar till Christianstads Län, komme att utgå; samt alt af den för ifrågavarande rolejemkning anslagna vacance-spanmål af 78 öfverloppsrotar, å 6 tunnor hvardera, utgörande 468 tunnor spanmål, en behållning, sedan alla lill lindrings erhållande i laga ordning berättigade rotar sitt tillbörliga understöd erhållit, uppstått af 123 tunnor i3 kappar säd; att Kongl. Majit, af anförde skäl, i Nåder förordnat, att denna behållning skulle från 1838 års början, och allt framgent, få af samtlige rolehållarnes i Skåne ordinarie knekte-håll, på sätt de genom utsedde
Deputerade derom beslutade, lill deras eller Provinsens nytta användas.
Och har Kongl. Maj:t tillika uti högstberörde Nå diga Skrif veise liilkännagifvit, att Kongl. Maj:t funnit rotejemknings-förrättningen vara, med vårdande af allmän och enskild rätt samt till Provinsens och rolehållarnes båtnad, inom en, i jemförelse till förrättningens omfattning, kort tid fullbordad; hvarjemte Kongl. Majit till Rikets Ständer, för alt af dem, för deras del, fastställas, öfverlemnat roterings-jemknings-läugden, hvilken Kongl.
Majit låtit, tillika med de till ämnet hörande handlingar, Utskotten tillställa.
Härförulan liar Riksdagsfullmägtigen Niclas Jönsson från Christianstads Län, uti en hos Hederv. Bonde-Ståndet väckt, lill Utskottens handläggning remitterad, motion anmärkt: att, ehuru man egt anledning förmoda, alt omnämnde Rotejsmknings-Commission sjelf bordt ega att undersöka hvilka rotar, som behöfde lindring i dem ålagd roterings-skyldigliet, hade likväl den föreskrift blifvit meddelad, att endast de rotehållare, som inom viss bestämd tid anmälde sig hos Konungens Befallningshafvande till erhållande af en sådan lindring, skulle deraf komina i åtnjutande; hvaraf följt, att ålskillige rotehållare, de deraf okunnighet försutit nämnde tid, kommit i mistning af den lindring i rolerings-bördan, som varit för dem åsyftad och af hvilken de varit i behof. I anledning häraf
Ivar motionären påyrkat, att det af Ridderskapet och Adeln, skiljagtigt från de Öfriga Stånden, den 22 Februari t83o i frågan fattade beslut, nu måtte af Rikets Ständer antagas, hvilket beslut innefattad# den mening, att en allmän jemkning uti den år 1811 verkställde extra rotering äfven måtte öfvergå Provinsen Skåne, utan afseende på den derstädes bestämda ordinarie rotering, hvilken sålunda borde upphäfvas; men att, efter skedd och i laga ordning sladfästad jemkning med hela extra rolehålls-skyldigheten Stats- samt Allm.
Besv. och Ekon.Utskottens Betänkande, N:o 163. för 2,572 Numer inom de tvänne Länen, de extra rolerings-skyldige malte Sockne- eller Häradsvis höras, hvar och en för sig, öfver den Proposition, att, mot erhållande af fidei minskning i sin exil a rotehållsskyldigliet, åtaga sig det ständiga knektehållet, likväl till l;del i numerära beloppet nedsatt; och att den, sorn ifrån de för detta ändamål utlyste sammankomster uteblefve, eller lemnade intet eller vilkorligt svar, måtte anses icke hafva på förslaget ingått, ulan alltså vilja förblifva vid den oförmedlade extra roleringsskyldigheten.
Detta allt hafva Utskotten gemensamt tagit i öfvervägande, och torde först böra besvara Riksdags-fullmägligen Niclas Jönssons anmärkning öfver den omständighet, att Rolerings-Commissionen icke undersökt, hvilka rotar hade af nöden lindring i ålagd 1 otéringa-skyldighel, utan endast tilldelat de rotehållare understöd, som, till vinnande deraf, i föreskrifven ordning sig anmält.
Härvid få Utskotten fästa uppmärksamheten deruppå, alt denna Pioterings-Commissionens åtgärd är grundad på Kongl. Maj:ls den 4 Maj i838 meddelade Nådiga Inslruclion, till verkställande af ifrågavarande jemkning i roterings-skyldigheten, uti hvilken Instruetions 3 §, Kongl. Majit behagat i Nåder föreskrifva, alt ailä de rotehållare, sorn förmenade sig vara, i förhållande till andra, för hårdt roterade, samt, på sådan grund, i behof af och berättigade till understöd i dem åliggande rotering, borde, sist inom 3:ne månader, efler det
Kungörelsen derom blifvit i socknekyrkome första gången uppläst, hos Kongl. Majlis Befallningshafvande göra skriftlig ansökning om ett sådant understöd.
Detta stadgande synes äfven hafva varit af nödvändigheten påkalladt, då man tager i belragtande, att, för verkställandet af den beslutade rote-jemkningen, erfordrades uppgifter och upplysningar af de roleringsskyldige sjelfve, angående rotarnes beskaffenhet och deras behof af lindring, samt att, då samtlige desse anmälanden skulle vara afgifua, innan rotejemkningen kunde företagas, enär de alla i ett sammanhang borde af Commissionen bandläggas och jemföras, det var lika nödvändigt, att någon viss, ej alltför lång, tid utsattes, inom hvilken ansökningar i berörde hänseenden skulle till vederbörande inlemnas, på det att role-jemknings-förrättningen ej måtte komma att onödigtvis uppskjutas.
1 anseende härtill samt enär vederbörande rotehållare så mycket mindre kunna skäligen förebära okunnighet om den stadgade praescriptionsliden, som Kungörelserne derom blifvit i socknarnes kyrkor behörigen uppläste, hvadan de, som denna tid försulit, hafva att skylla sig sjelfve. 8 Stats- samt Allm.
Bese. och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 163. om de galt miste om det understöd, hvaraf de tilläfventyrs eljest kommit i åtnjutande; få Utskotten tillstyrka, att Niclas Jönssons berörde anmärkning icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Hvad sedermera angår Niclas Jönssons förslag, alt först en allmän jemkning måtte företagas uti den år 181 i verkställde extra rotering i Skåne och sedermera rotehållarne höras, om de, mot nedsättning till en tredjedel deruti, ville åtaga sig det ständiga knektehållet; så få Utskotten upplysa, att enahanda yrkande vid sisllidne Riksdag utgjorde föremål för Rikets Ständers pröfning, och alt- Utskotten, till hvilka frågan remitterades, afstyrkte yrkandet, på den grund, att detsamma, som stöde i strid med Rikets Ständers vid 1828, 1829 och i83o årens Riksdag laltade och Kongl. Maj:ls
Nådiga bifall hemställda här ofvan omförmälde beslut, otvifvelagligt skulle, om det hifölles, leda till den följd, som Rikets Ständer just befarat och velat undanrödja, nemligen att rotehållarne återgingo till extra roleringen, såsom för dem af ett afgjordt företräde, och alt tvänne Infanteri-Regementen till styrka och bestånd rubbades, om ej helt och hållet upplöstes; samt att en återgång till extra rolerings-skyldigheten vore så mycket mera betänklig, som denna skyldighet finge fullgöras genom presterande af hästar i stället för manskap; hvilken förändring, i händelse af krig, skulle för Rikets försvar, i en så vidsträckt gränse-provins som Skåne, vara af högst menligt inflytande; och ehuruväl den omständighet egt rum, att alla de extra rotehållare, som vid de år 1813 med dem pålyste sammanträden uteblefvo, till följd af det i Kungörelserne om desse sammanträden gjorde föreskrifter, ansågos hafva bifallit att åtaga sig det ordinarie knektehållet, på de vilkor, som i Kongl.
Majrts Nådiga Proposition derom voro ulfästade; så finna Utskotten likväl, på enahanda skäl, hvilka Utskotten vid sisllidne Riksdag, på sätt ofvanberördt är, i ämnet åberopat.
Niclas Jönssons ifrågavarande yrkande ej böra bifallas samt tillstyrka derföre, alt detsamma måtte förfalla.
Vidkommande härefter den verkställda jemkningen af ordinarie roteringen i Skåne; så hafva Utskotten tagit kännedom om så väl rote-jemknings-längden, som ock de Utskotten lillhandakomne, saken rörande, handlingar; och som Utskotten, lika med Kongl. JYlaj:t, funnit rotejemkningen hafva Stats- samt Allm.
Bcsr. och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 1G3. 9 hafva blifvit, med vårdande af allmän och enskild rätt och i enlighet med de af Rikets Ständer dervid bestämde och af Kongl.
Maj:t i Nåder gilla de grunder, fullbordad, fä Utskotten tillstyrka , att Rikets Ständer bos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla, att de, med godkännande af hvad Kongl. Majit i ämnet åtgjort, , jemväl för deras del, till vederbörandes efterrättelse fastställa omförmälde rote-jemknings-längd.
Stockholm den 12 Mars 184 r.
Utskottens beslut anmäldes följande reservation af Riksdagsfullmägtigen Niclas Jönsson Rån Christianstads Län: J’Då jag af de sammansatta UlskoLtens Utlåtande, rörande rotejemkningen i Skåne, finner, att Utskotten uppfattat min motion så, sorn. skulle jag hafva åsyftat någon återgång eller förändring af hvad denna fråga redan blifvit vidgjordt, så anser jag mig skyldig förklara, att detta ingalunda varit min mening, ej eller att framställa någon anmärkning emot Konungens Befallningshafvandes åtgärder härutinnan, men väl och med afseende å hvad, som i Betänkandet förekommer, angående nödvändigheten och ändamålsenligheten af det i Kongl. Instructionen den 4 Maj i838 föreskrifna sältet att utröna, hvilka rotar vore i behof af hjelp, har jag önskat fästa uppmärksamheten derå, alt många verkligen hjelpbehöfvande rotar gått miste om erhållandet deraf, just derföre, alt de ej förstått alt inom den utsatta tiden anmäla sig dertill, behörigen documenterade med skiftes-taxerings-, bevillningsm. fl. handlingar, samt för alt sådant i framtiden må kunna undvikas, föreslå, att, när någon jemkning i Skånska roteringen tilläfventyrs framdeles kan ifrågakomma, en Commi-sion då må för sådant ändamål nedsättas häradsvis och med sockne-ombud utaf Nämnden, de der bäst och tillförlitligast kunna uppgifva hvarje hemmans och lägenhets beskaffenhet, natur samt större eller mindre afkastning; varande min öfvertygelse, att genom en sådan åtgärd ingens verkliga rätt blefve förnärmad.
Hvad serskildt rörer extra roteringen, så vill jag hoppas, att Rikets Ständer icke nu meddela stadfästelse derå, då för en dylik åtgärd, JBih. till R.
Prot. 1840 och 1841• 4 Sami. 2 A/d. 36 Haft. s 3 0 Stuts- samt Allm. Besv.- och Ekon.-UtsTcottcns Betänkande, N:o 164. så vidt den rörer Skånska roteringen, liden ej synes ännu vara för handen.’’ N:o 164.
Ank. till Exp.-Utsk. den 14 Mars, kl, 12 rnidd.
Betänkande, i anledning af väckt fråga om. dels skyndsam verkställighet af rote-jemkningen i Vesterbottens och Norrbottens
Län, och dels rättighet för vederbörande rotehållare vid Vesterbottens Regemente att erhålla utdelning af de rotef riket s-medel, hvilka af vacante rotar inom nämnde Län till Stats-Verket influtit.
Uti en hos Hederv. Bonde-Ståndet väckt, till Utskottens gemensamma handläggning remitterad, motion, hafva Riksdags-fullmägtige Johan Jacob Rutberg och J.
Lundberg från Norrbottens Län samt Anders Nordmark och Olof Olofsson från Vesterbottens
Län anfört: att, vid knekte contractets upprättande med nämnde Provinser, det blifvit bestämdt, att de nyhemman, som, efter contractels upprättande, i orten tillkom me, skulle indelas den gamla roteringen till godo; att ehuru, till följd deraf, det vore rotehållarnes lagliga rätt att erhålla lättnad i sitt roteringsbesvär, allt efter som nyhemmanen inträdde i skatt; rotehållarne likväl ännu icke kommit i åtnjutande af denna rätt, ulan rotefrihets-afgiften af de tillkomne nyhemmanen istället blifvit till Stats-Verket indragne.
Visserligen hade Rikets Ständer vid 1828 och i83o årens Riksdag, anslagit 1,600 R:dr alt årligen utgå såsom ersättning till rotehållarne för berörde rotefrihetsafgifl, hvilken antagits utgöra ungefär ett lika belopp för hvarje år; men dels hade de 5 sisla åren rote-vacance-afgiften af omförmälde nyhemman utgått till vida större belopp, så att den afgift, som under dessa och näst föregående 5 åren till Stats-verket influtit, och hvilken bordt rotehållarne tillkomma, men blifvit dem undanhållen, utgjorde en summa af mer än 22,000 Rrdr B:co, dels bade rotehållarne ej ännu erhållit utdelning af det anslag, som Rikets Ständer, på sätt förenämndt är, beviljat; och bar, i anseende härtill, blifvit yrkadi, att rotehållarne måtte icke allenast erhålla ersättning för be;örde summa, 22,000 R:dr, utan ock för framtiden Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 164.
11 tryggås mot det öfverklagade förhållandet, genom skyndsam verkställighet af det redan fattad beslutet om rotejemkningen i Länen.
Utskotten gå nu först att besvara frågan om rotejemkningens skyndsamma verkställande i ofvannämnde Län; och få Utskotten härvid upplysa: att Kongl. Majit i uti Nådig Skrifvelse vid sisth Riksdag gifvit Rikets Ständer tillkänna, bland annat, att Kongl.
Majit funnit en provisionel jemkning vid Vesterbottens
Regemente lämplig, för att medelst tilldelning af i skatt ingångna nyhemman och lägenheter, intilldess en definitiv jemkning kunde för sig gå och blifva fastställd, i mon af tillgång, understödja gamla ordinarie rotar; att lik väl endast de nyhemman borde till gamla rotarnes förstärkning användas, hvilka voro för svaga rotar nödige och behöfl ige; men alt deremot de öfrige borde anses såsom tillgång för indelning af nya soldat-rotar i en framtid; och hafva Rikets Ständer derefter vid samma Riksdag hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit, att Kongl. Majtt läcktes låta böra rotehållarne vid Vesterbottens Regemente, huruvida de ville afsäga sig anspråk på bidrag i gamla roteringen af de hemman, som, efter en skeende reglering, iskatt inginge; men att, om en sådan afsägelse icke skedde, rote-regreringen da måtte, på sätt Kongl.
Majit'föreslagit, provisionelt verkställas; att Kongl. Majit, i anledning häraf, och sedan rotehållarne vid Regementet blifvit hörde, med bifall lill deras allmänt yttrade önskan, att rotejemkningen måtte ske provisionelt, för verkställande deiaf tillsatt en Comité och för den utfärdat Nådig Instruction, samt att, enligt de upplysningar, som Utskotten erhållit, rotejemkningen skall blifvit uti såväl Norrbottens som Vesterbottens
Län fullbordad, men att fullständiga handlingar, rörande densamma, ännu icke till Kongl.
Utskotten finna, vid sådant förhållande, sig böra tillstyrka, att den väckta frågan om åtgärders vidtagande, för vinnande af ett skyndsamt afgörande af rotejemkningen i ofvannämnde
Län icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Hvad sedermera beträffar yrkandet, att nämnde rotehållare måtte erhålla ersättning för de medel, som under de sisla i o åren till Stats-Verket influtit, såsom rotefrihets-afgift för vacant,i rotar inom
Länen och hvilka medel förmodats uppgå till ett belopp af 22,000 Ridr; så få Utskotten anföra, alt, sedan Rikets Ständer äfvenledes vid sistlidne Riksdag bifallit 12 Stats- samt Allm.
Besv. och Eicon.
Utskottens Betänkande, N:o 164.
Maj:ts förslag, att de nyhemman, som ej utgjorde roleringen in natura, derefter skulle erlägga vacance-afgift till det belopp, som, efter de årliga markegångs-sättningarne, motsvarade knekte-besväret, Kongl.
Majit uti högstberörde Nådiga Instruclion förordnat, uti 12 §., att, beträffande de rotefrihets-medel, som under den då förflutna tiden till Stats-verket ingått, och hvarpå rotehåilarne gjorde anspråk, samt till godtgörande hvaraf Rikets Ständer beviljat anslag,, Kongl. Majlis Befallningshafvande skulle ega att från Stats-Contoret reqvirera de ifrån 183o års början till 1834 års utgång till Stats-Verket influtne ifrågavarande medel, hvarefter det skulle tillhöra Committerade för ifrågavarande rotejemkningen attlåta desamma komma både stam- och strö-rotarne tillgodo, till så stor del, som dessa af Committerade kunde anses vara af undsättning i roteringen i behof, och, efter enahanda grund, som för rotejemkningen Klefve antagen; samt uti i3 §. att på enahanda sätt och efter samma grund, hvarje till understöd berättigad rote äfven derefter skulle undfå sin tillständiga anpart uti den större, , emot roterings-besväret svarande, ersättning, som från och med år i835 och derefter komme att, af samtlige i skatt ingångne nyhemman i begge Länen, erläggas, så länge och intilldess nu förestående provisionella rotejemkning blifvit i behörig ordning faststäld.
Vid nu otnförmälda förhållanden finna Utskotten några ytterligare åtgärder härvid, på sätt molionärerne ifrågaställt, ej vara af noden; och få Utskotten derföre tillstyrka, att den gjorda framställningen derom icke eller måtte föranleda till någon Rikets Ständers vidare åtgärd.
Ank. lill Exp, Utsk. den 14 Mars, kl. 12 nödd.
Betänkande, i anledning af väckt motion om upphof ande af en del Quarantaines-afgifter.
Uti en hos Vällofl. Borgare-Ståndet väckt och till Stats-Utskottet remmitterad motion, har Herr TVijk, Olof, yrkat, att vissa af de nu utgående quarantaines-afgifter böra afskaffas, samt Staten hädanefter underhålla qua - Slats- samt Allm.
Bestoch Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 165.
13 rantaines-anstallerne egentligen på elen grund, att dessa tillkommit för att skydda landet från svåra smittosamma sjukdomar; och vore, efter motionärens förmenande, lämpligast att i och för detta ändamål anlita tullmedlen.
Uti motionen har ytterligare blifvit anfördt, att Läst-ajgiftcn, sorn ensamt drabbar skepps-rederierne, är högst orimlig, ej allenast uti sjelfva drvgheten och den höga lösen för practican, utan äfven genom det uppehåll, som förorsakas, hvarunder en dyrbar tid går förlorad, och förlust uppstår, i och för underhållet och aflöningen för skeppsbesättningen; samt att c/uarantaines-ajgijten ä lasten är af den beskaffenhet, att den aldrig kan ingå uti beräkning vid en handels-speculation.
Slutligen har motionären förklarat, att, hvad anginge fartyg, vare sig Svenska eller utländska, som äro destinerade från utländsk till utländsk hamn och som behöfva att anlita quarantaines-Inrältningen på Känsö, så ansåge motionären, att afgift derför, så väl i afseende på fartyg och last, som personer, hvilka kunna behöfva att till vård uti Inrättningens sjukhus intagas, borde, på ett sätt, som bäst säkrar Inrättningens begagnande och derjemte lemnar en inkomst för dess vidmagtbållande, af Kongl. Maj:t i Nåder bestämmas, samt att en underdånig framställning härom af Rikets Ständer torde böra göras.
Sedan Stats-Utskottet ansett nödigt att, för behandlingen af denna fråga, sammanträda med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, så hafva Utskotten densamma, jemte de inom Borgare-Ståndet afgifna, remissen åtföljande, yttranden, i öfvervägande tagit; men få härvid förklara, att Utskotten, då hvarken Kongl. Maj.t derom gifvit Dess Nådiga tanka tillkänna eller vederbörande Embets-myndigheter blifvit i ämnet hörda, anse sig förhindrade att uti sakens sålunda ännu outredda skick, tillstyrka det af Herr fVijk ifrågaställa upphörande af vissa utaf de nu utgående quarantainesahdfterne, samt ersättning af Stals-medel för den brist, som derigenom skulle uppkomma; och hemställa Utskotten derföre, att denna motion icke må lör närvarande till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stockholm den fa Mars iSzji. 14 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N:o 166, j67.
Ank. till Exp. Utsi. den 14 Mars, kl. 12 rnidd. * Utlåtande, i anlddmng af väckt fråga, om åtgärders vidtagande för
Haf veriets af skaffande.
Ridderskapet och Adeln väckt, till Utskotten remmitterad, motion, har Herr Rosenqvist, Fredric Leonard, på anförda skäl, föreslagit, att det så kallade llafveriet måtte af Rikets Ständer upphäfv-as, såsom alltför mycket betungande för de hemmans-åboer, som detsamma ut gjorde; men, då Stats-Utskottet, uti Utlåtandet J\:o 288, hvilket blifvit af trenne Riks-Stånd bifallet, ledan afgifvit yttrande och förslag i förevarande ämne, så få Utskotten hemställa, att Herr Rosenqvists ofvanberörde motion icke måtte föranleda till någon vidare och serskild åtgärd.
Stockholm den 12 Mars 1841 •
N:0 167; Ani. till Exp. Utsi. deD 14 Mars, II. 12 midde Memorial, i anledning af återremiss å Utlåtandet, N:o 42.
Utskottens nämnde Utlåtande, angående väckt fråga om inrättande af en Skola i Arvika Köping, har af Ridderskapet och Adeln blifvit återremitteradt; men då det samma är vordet bifallet af Preste- och BorgareStånden den 19 October sistlidne år, och Bonde-Ståndet den 7 i samma månad, i anseende hvartill frågan, jemlikt ^5 §.
Riksdags-Ordningen, är genom trenne Stånds beslut afgjord, så kan någon vidare behanling deraf, å Utskottens sida icke ega rum.
Stats- samt Allm. Bese.- och Ekon.-Utskottens Mamorial, N:o 16S, 169. 15 N:o t68.
Ank. lill Exp. Utsk. den 14 Mars kl. 12 midd.
Memorial, i an7edning af återremiss å Utlåtandet N:o 45.
Utskottens nämnde Utlåtande, angående besittnings-rätten till AnnexStarn- Mensal- och Kyrkohemman i Skåne, Halland, Blekinge och Bohus
Län för de å desse hemman antagne åboer, har blifvit bifallet af Höglofl.
Ridderskapel och Adeln den g November sistlidne år samt af Högvördige Preste-Ståndet och Välloflige Borgare-Ståndet den ip nästförutgångne October; men deremot ålerremitteradt af Hedervärda Bonde-Ståndet den io i samma månad; och sorn, enligt §.
Riksdags-Ordningen, frågan sålanda är genom trenne Riks-Stånds beslut afgjord, så få Utskotten endast tillkännagifva, att någon vidare behanling af frågan å Utskottens sida icke kan ega rum.
Stockholm den 12 Mars i84i.
N:o i6p.
Ank. till Exp.-Utsk. den 3 Mars, kl. 1 e, m.
Memorial, i anledning af återremiss d Utlåtandet, JV:o 4g.
Detta Utlåtande, afgifvet i anledning af väckt fråga om lika beskattning å all jord inom Riket, m. m., har blifvit af Hederv.
Bonde-Ståndet återremitteradt; men då detsamma är- vordet bifallet af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 14 nästlidne October samt af Idögv.
Preste- och Välofl.
Borgare-Stånden den ig i samma månad, i anseende hvartill frågan, jemlikt 70 §.
Riksdags-Ordningen, är genom trenne Stånds beslut afgjord, så kan någon vidare behandling deraf, å Utskottens sida, icke ega rum.
Stockholm den 12 Mars 184 1C Stats- samt Allni.
Utskottens Memorial, N:o 170, 171.
N;0 170.
Ant. till £xp, Utsk, den 14 Mars kl. 12 midd.
Memorial, i anledning af återremiss af Utlåtandet, N:o 5 <7.
Utskottens närande Utlåtande, rörande stuterien och häst-afvelns förbättrande inom Riket, har blifvit af Hederv.
Bonde-Ståndet återremitteradt; men sora detsamma blifvit bifallet af Högloft Ridderskapet och Adeln den 2 December sistlidne år, samt af Hög v.
Preste- och Valof], Borgare-Stånden den 4!uti samma månad, i anseende hvartill frågan, jemlikt 75 §.
Riksdags-Ordningen, är genom tvenne Stånds beslut afgjord, så kan någon vidare behandling deraf, å Utskottens sida, icke ega rum.. • Stockholm den 12 Mars 1841 •
]N':o 171* Ank, till Exp. Utsk, den 14 Mars kl. 12 midd.] Memorial, i anledning af återremiss af Utlåtandet, N\o 64* Utskottens nämnde Utlåtande, afgifvet i anledning af vackt fråga om Stats-bidrag till en i Götheborg inrättad Elementar-skola för unga Sjömän, har blifvit af Vällofl. Borgare-Ståndet återremitteradt; men som detsamma är vordet bifallet af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hederv, Bonde-Ståndet den 4 December sistlidne år och af Högv.
PresteStåndet den 5 i samma månad, i anseende hvartill frågan, jemlikt ^5 §.
Riksdags-Ordningen, är genom tvenne Stånds beslut afgjord., så kan någon vidare behandling deraf, å Utskottens sida, icke ega rum.
Stockholm den 13 Mars 184 N:o 172.
Stats- samt Allm. Best.- och Ekon.- Utskottens Memorial, N:o 172, 173. 17 N:o 172.
Ank. lill Exp, Utsk. den 14 Mars, kl, 12 mield.
Memoria1, i anledning af återremiss aj Utlåtandet, JY.o j3.
Detta Utskottens Utlåtande, afgifvet, i anledning af väckt fråga om dels inrättandet af ett Gymnasium i Sölvitsborg och dels af en Apologistskola derstädes, har blifvit återremitteradt af Vällofl. Borgare-Ståndet; men som detsamma är vordet bifallet af Höglofl Ridderskapet och Adeln den 2 December sistlidne år, af Högvördige Preste-Ståndet den 4 i samma månad och af Hedervärda Bonde-Ståndet den 2b näslförutgångne November, i anseende hvartill frågan, jemlikt §. Riksdags-Ordningen, algenom trenne Stånds beslut afgjord, så kan någon vidare behandling deraf, å Utskottens sida, icke ega rum.
Ank, till Exp. Utsk. den 14 Mars, kl. i2 midd.
Memorial, i aidedning af erhållen återremiss af Utlåtandet, N\o 106.