Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I det syfte, att den för alla nödvändiga undervisningen må blifva åtkomlig för alla, har Sällskapet derföre, med vilkor af vissa åtgärder å kommunernas sida, som ådagalägga deras eget nit att medverka för saken och betrygga verkställigheten, samt under förbehåll af rättighet att kontrollera denna verkställighet, af dess andel i bränvinsförsäljningsskatten anvisat årliga bidrag att användas för inrättande och understödjande af nödigt antal ambulatoriska skolor, efter Grefve Rudenskölds anvisning, i alla de landsförsamlingar, som ej för ändamålet hafva egna tillräckliga fonder, samt der fasta skolan ej gör tillfyllest för undervisningens allmänna meddelande och roteskolor ej kunna åstadkommas.
Tillsammans utgjorde dessa bidrag intill 1860 års utgång ett belopp af 13,027 R:dr 82 öre.
Det kan icke betviflas, att sedan den med folkskolan afsedda undervisning en gång kommit det uppväxande slägtet allmänt till godo, nitet för denna angelägenhet ju ock skall så allmänt lifvas, att dess framtida upprätthållande ej blifver beroende af främmande understöd.
Utom folkskolorna finnas en af Fabriksbolaget D.
Carnegie &
C:o vid dess sockerraffineringsverk och porterbryggeri å Klippan inrättad skola för arbetspersonalens barn, Götiska förbundets fattigfriskola i Mölndal o och Holtermanska skolan i Aby, Fässbergs socken, Stjerncreutska skolan vid Bärby i Säfve socken och småskolor vid de flesta större fabriker i Göteborgs fögderi.
Af tillämpning sskolor för näringarne äro för öfrigt, utom den förut omförmälda landtbruksskolan å Partilled, att nämna 2:ne mindre navigationsskolor vid fiskelägena Fiskebäckskil och Mollösund å Oroust, begge af enskilde anlagde, men af hvilka den förstnämnda upphörde år 1859.
Offentliga sjukvårdsinrättningar, bestämda för länet i allmänhet, äro: 1 Läns-lasarettet och Kurhuset i Uddevalla; 2 Göteborgs Hospital.
Vid förstnämnda inrättning emottagas sjuka från hela länet, med undantag af Göteborgs stad.
Under redogörelseåret 1860 hafva vid denna sjukvårdsanstalt blifvit vårdade 620 personer, deraf från föregående året qvarliggande 42, samt under året intagne 578, och hafva af dessa under året såsom tillfrisknade eller obotlige utgått 534, aflidit 24 samt till följande året qvarlegat 62.
Sjukvårdsanstalter.
Läkarepersonal.
Kreditanstalter. 25 Inrättningens utgifter under samma år stego inalles till 13,503 R:dr 30 öre.
Fördeladt på underhållsdagarne visar beloppet en medelkostnad af 66 öre för hvarje sjuk dagligen.
Kurhusafgiften för länet var åren 1856 och 1857 bestämd till 5 sk. banko, år 1858 till 16 öre samt åren 1859 och 1860 till 17 öre.
Det nya länssjukhus i Uddevalla, hvarom år 1847 beslut fattades, blef år 1851 fullbordadt och är på fullt ändamålsenligt sätt orclnadt.
Vid Göteborgs hospital, hvars bestämmelse icke är uteslutande för detta län, vårdades år 1860 inalles 98 sinnessjuka, deraf 66 qvarliggande från nästförflutne år och under året intagne 32.
Under samma tid utskrefvos såsom friska 18, förbättrade 2, obotlig 1, och dogo 8.
Inrättningens utgifter uppgingo under berörde år till 17,942 R:dr 8 öre.
I förhållande till underhållsdagarnes antal utgjorde medelkostnaden för hvarje sjuk. dagligen 62 öre och för året 226 R:dr 92 öre.
Ar 1855 utgjorde denna medelkostnad 601 öre dagligen och 224 R:dr 34 öre årligen.
Det inskränkta utrymmet af denna mer och mer anlitade inrättning har hittills icke medgifvit en ändamålsenlig behandling af de sjuke, men sedan uppå Kongl. Maj:ts nådiga framställning Rikets
Ständer anslagit erforderliga medel för hospitalets utvidgande, är utsigt för handen, att inrättningen varder försatt i än damålsenligare skick, i hvilket hänseende förberedande åtgärder äro på vederbörande Öfverstyrelse beroende.
För Karantänsinrättningen å Känsö är nytt reglemente den 20 Sept. 1859 utfärdadt.
Helsovården ä landet bestrides af 4 ordinarie och en extra provinsial-läkare.
Länet har en djurläkare, stationerad i Göteborg, med lön på stat.
Enär någon svårare epidemi bland husdjuren icke under ifrågavarande period här varit rådande, har hans biträde icke varit synnerligen anlitadt.
För hvartdera fögderiet har Hushållnings-sällskapet dessutom, såsom förut är omförmäldt, anställt en djurläkare med bestämdt arfvode.
Oaktadt förnyade uppmaningar från Konungens Befallningshafvande hafva landtförsamlingarne röjt föga benägenhet att förse sig med examinerade barnmorskor.
Deras antal var i hela länet, sex i städerna inberäknade, vid slutet af ifrågavarande period endast 41.
Utom städerna var vid samma tid inom länet endast ett apothek med personel besittningsrätt, nemligen å ön Oroust.
Saltsjöbaden å flere kustorter inom länet hafva hos allmänheten åtnjutit ett stadgadt förtroende, och besökas årligen mer och mer.
Utom städerna Marstrand och Strömstad, af hvilka den förra vanligen besökes af omkring 1,000 badgäster årligen och den senare af omkring 600, är Gustafsbergs badort den mest besökta.
En helsokälla finnes ock här, men som begagnas af få.
För öfrigt äro badanstalter för allmänheten inrättade vid Långedrag i Göteborgs fögderi, Stenungssund och Ljungskil i Inlands fögderi, Henån å Oroust, Lysekil i Sunnervikens och Grebbestad i Norrvikens fögderi, m. fl. ställen.
En öfversigt af ortens Kreditanstalters verksamhet under åren 1856 — 60 bekräftar, ty värr, hvad äfven derförutom är uppenbart, att landtbefolkningens ekonomiska ställning under denna tidrymd i allmänhet försämrats.
Efter fem års mer och mindre felslagna skördar har det ej heller kunnat vara annorlunda.
Då med få undantag länets jordbrukareklass utgöres af allmoge å mindre hemmansdelar och som saknar all förlagsstyrka att hålla sig uppe under ett års, än mera under flere års missväxter, har ökad skuldsättning deraf blifvit en oundviklig följd.
Den betydliga skuld till Staten, som länet genom erhållna undsättningslån åren 1859 och 1860 åsamkat sig, är förut omförmäld, men ortens penningeverk hafva i än större mån anlitats om försträckningar.
Från Rikets Ständers härvarande Lånekontor (afdelningen Allmänna Diskonten) utgingo till Göteborgs och Bohus län (utom Göteborgs stad) år 1855 962 lån å tillsammans 442,665 R:dr, 1856—58 i medeltal 829 lån å tillsammans 414,960 R:dr, men 1859 1,210 lån å tillsammans 517,710
R:dr och 1860 1,195 lån å tillsam Landsh. -Emb. uti Göteborgs o. Bohus län undt. ber. för åren 1850—1860. 4 26 Göteborgs och Bohus län.
Skuldsättning.
Brandförsäkring. mans 472,620 R:dr.
Dessutom fick länet (utom Göteborg) sistnämnde år från Handels- och Närings-Diskonten 148 lån till belopp af 442,500 R:dr och från Statslånefonden 20 lån å tillsammans 45,400 R:dr.
Den kreditanstalt, som under namn af Hypotheksförening mellan jordegare inom Elfsborgs län med Dalsland samt Göteborgs och Bohus län år 1851 blifvit stiftad, och hvars styrelse har sitt säte i Göteborg, lem nade under åren 1856—60 inträde för 1,369 delegare, hvilkas delaktighetsbelopp, uppå ett uppskattningsvärde af 9,665,973 R:dr, blifvit bestämdt till inalles 4,483,945 R:dr, och var vid periodens slut af det beviljade lånebeloppet uttaget 3,456,225 R:dr.
Enligt från Föreningens kontor meddelad upplysning var Göteborgs och Bohus län delaktigt i denna lånerörelse för något mer än en femtedel, och kan alltså den härigenom ökade pantförskrifningen af länets jord antagas till minst 700,000 R:dr.
Den sålunda ökade penningetillgång, som från flere källor tillströmmat länet, har dock, så vidt af lagsökningarnes antal får slutas, icke varit nog att reglera den enskilda skuldsättningen.
Antalet af de hos Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande förekomne utsökningsmål, som år 1850 var 3,006, med ett till betalning ådömd t belopp af 372,165 R:dr, men år 1855 nedgått till 1,387 med ett ådömdt belopp af 182,883 R:dr och år 1856 ytterligare till 752 med ett belopp af 83,892, ökades nemligen sedermera år efter år så att det år 1857 utgjorde 1,699, hvari ådömdes „ R:dr 242,187, » 1858 » 2,254, » » » 315,335, » 1859 » 2,688, » » » 370,298, och » 1860 » 4,109, » » » 548,749.
Denna dystra tafla lemnar likväl rum för erinringar syftande dertill, att tillståndet icke må antagas vara hopplöst.
Utlåningarne från Lånekontorets allmänna diskontfond voro till största delen omsättningar af äldre lån.
Hvad särskildt Hypotheksföreningens lånerörelse angår, så är det uppenbart, att då den med sväfvande skuld belastade fastighetsegaren fått sina skulder omsatta i en låneinrättning der han är betryggad emot uppsägning, så länge han fullgör åliggande afbetalningar, han ock derigenom är försatt i tillfälle att säkrare bibehålla sin förvärfvade jordbesittning och att vidtaga de åtgärder för jordbrukets förbättrande, som han under andra omständigheter måst lemna å sido.
Uti lagsökningsärendenas mängd har äfven tillförene visat sig ett slags ebb och flod, efter årsväxternas beskaffenhet.
Sålunda nedgick utsökningsbeloppet under och näst efter det för jordbruket gynnsamma tidskiftet 1851—55 till mindre än och det lider ej något tvifvel, att ju ett par års goda skördar å nyo skola medföra en återgång i härutinnan nu befintlige förhållanden.
Framför allt måste för öfrigt i afseende å den under senaste årtionden ökade skuldsättningen tagas i betraktande det jemväl, och utan tvifvel i högre mån, ökade värde, som jordegendomar i denna del af riket under samma tid vunnit.
Det bolag, som år 1845 bildat sig för försäkring af åbyggnader och lösegendom å landet, och för hvilket Kongl. Maj:t den 13 Mars nämnde år fastställt nådigt reglemente, har vunnit betydlig utsträckning.
Bolaget är grundadt på en minimi-teckning af 2,000,000 R:dr.
Vid brandstodsårets slut 1860 utgjorde försäkringarnes antal 3,968, och ansvarighetsbeloppet, som år 1855 var 12,235,110 R:dr, uppgick 1860 till 13,854,500 R:dr.
— Under åren 1856—1860 hade bolaget att ersätta inalles 43 brandskador med ett sammanlagdt belopp af 92,434 R:dr 50 öre, hvilket, i förhållande till ansvarighetsbeloppet under samma tid, utgör nära 17i öre på hvarje 100 R:dr.
Jemte läns-brandstodsbolaget bestå flera mindre föreningar för brandförsäkring häradsvis.
Det är härvid att beklaga, att allmogens förtroende till den för länet gemensamma försäkringsanstalten visat sig vacklande.
Efter några års erfarenhet af att man i sin egen ort icke hemsökts af någon brandskada, har man gemenligen funnit sig besvärad äfven af en ringa afgift till läns-brandstodskassan och sålunda utträdt ur bolaget.
Men då derefter brandskada inom häradet eller det mindre brandstodsdistriktet inträffat, som medfört Göteborgs och Bohus län.
Fattigvård. 27 en mångdubbelt större afgift, har man åter förenat sig med länsbolaget, dock endast tills det varnande missödet ånyo är glömdt.
Att sådane splittringar emellertid å ömse sidor verka menligt, är uppenbart.
Af anstalter, som afse besparings- och understödsändamål, äro i öfrigt för landet, utom sparbanker, Tab.N:ol2. hvarom Tab. N:o 12 lemnar upplysning, icke andre att anföra, än socknernagasiner, för anläggande hvaraf detta läns allmoge visar föga benägenhet, så att vid 1860 års slut endast 11 sådane inrättningar funnos, som tillkommit under de sista 19 åren.
I afseende å fattigvården inom länet hänvisas till den deröfver upprättade, härvid bilagde tabell Tab.N:ol3.
Då någon statistisk öfversigt öfver denna del af kommunalförvaltningen förut icke varit offentliggjord, erbjuder sig ej någon grund för jemförelse i detta hänseende, med föregående tidskiften.
Den nog allmänna klagan öfver fattigvårdsbesvärets ökade tyngd är väl emellertid icke utan befogenhet, men det öfverklagade förhållandet är ostridigt verkan mera af en fullständigare och bättre ordnad fattigvård än af fattigpersonalens tillväxt.
Ty det är en ovedersäglig erfarenhet, att sedan 1847 års fattigvårdsstadga trädde i verkställighet, tillståndet i så måtto förbättrats, att fattigvårdspligten noggrannare fullgöres, och att lättingar icke så ohejdadt, som förr, kunna ströfva omkring till last och äfventyr för allmänheten Uppgifterna till den åberopade fattigvårdstabellen äro så nära fullständigt meddelade, att sammandraget kan anses innefatta temligen tillförlitliga svar på de i kolumn-rubrikerna framställda frågor.
Men det bör härvid erinras, att, såsom i de vid tabellen fogade anmärkningar antydes, icke få församlingar låta fattighjon kringgå från gård till gård och der turvis njuta kost och vård, hvaraf kostnaden i allmänhet ej är inbegripen i uppgifterna å de allmänna fattigvårdsutgifterna, likasom ej heller värdet af vissa natura-persedlar, som utan fattigvårdsstyrelsernas mellankomst de fattige tilldelas.
För att bilda sig ett riktigt omdöme om tyngden af fattigvårdsbesväret, uppskattadt i penningar, bör alltså sammandragets totalbelopp ökas med minst 20 ä 25 %•
Bland välgörande stiftelser, utom städernas, äro att nämna: l:o.
En donation af landtbrukaren Anders Falk på Tofta till Morlanda sockens fattiga, bestående af trenne gårdar om tillsammans 1R mantal samt 23,000 R:dr i reda penningar.
Stiftelsen, som efter gifvarens död år 1854 trädde i verkställighet, förvaltas af Kyrkoherden i Morlanda och fyra af honom valda bönder. 2:o.
En fond af 20,000 R:dr, som i anledning af den nöd, hvaraf skärgårdsallmogen under 1855 års stränga vinter hemsöktes, genom försäljning å auktion i Göteborg af der gifna fruntimmersarbeten, bildats utöfver det understödsbelopp, som nöden för tillfället kräfde.
Denna fond, hvars ändamål är att, i enlighet med faststäldt reglemente, vid påkommande behof bispringa länets fattiga kustallmoge, uppgick vid 1860 års slut till 27,238 R:dr 81 öre. 3:o.
En donation af nu mera framlidne Grosshandlaren Robert
Dickson af 110,000 R:dr, till uppförande af arbetarebostäder i Carl Johans församling.
Denna stiftelse, som i sammanhang med en likadan för Göteborgs stad tillkom år 1857, förvaltas enligt faststäldt reglemente af en Bestyrelse, som Landshöfdingen utser och kontrolleras genom årlig granskning, hvartill så väl han som Carl Johans församling väljer revisorer.
Till välgörande stiftelser för länet kan jemväl räknas en donation, som väl afser ett större tillämpningsområde, men i verkligheten kommer detta län hufvudsakligast till nytta, emedan bestyrelsen, som har sitt säte i Göteborg, icke lika lätt kan få kännedom om de föremål för den afsedda välgörenheten, hvilka yppas i andra delar af riket, som i detta närmaste landskap,- nemligen 4:o.
Enkefru Volrathine Kalls donationsfond till understöd för »fattig allmoge, hvar helst inom Sveriges rike, som mistat egendom genom sådana olyckshändelser, hvilka menniskor icke förmå afvärja, såsom orkaner, vattenflöden, hagel, missväxt, vådlig händelse, hvarigenom man och fader omkomma, och dylikt mera».
Donationen förvaltas af Landshöfdingen i Göteborgs och Bohus län, Biskopen i Göteborgs stift och Magistraten i Göteborg, såsom förordnade exekutorer.
Kapitalet, sorn vid donationstiden år 1828 utgjorde 14,000 R:dr, 28 Göteborgs och Bohus län.
Göteborgs stad.
Handel. uppgick vid 1860 års slut till 28,791 R:dr 22 öre.
Beloppet af de åren 1856—60 anordnade understöd utgjorde tillsammans 2,288 R:dr.
Städerne. 1.
Länets residensstad, sedan dess anläggning en af rikets förnämsta handelsstäder, rättfärdigar numera äfven namnet af fabriksstad.
Inbyggarnes idoghet, lättad af stadens för deltagande i verldsmarknaden synnerligen beqväma läge, har knutit handelsförbindelser med alla folk, för hvilka Svenska flaggan hittills blifvit känd, och verkan deraf har varit ett ständigt vidgande af afsättningsfältet för inhemska arbetets alster.
Föl jande statistiska sammandrag öfver Göteborgs folkmängd, varuvexling med främmande länder, sjöfart, fabriksrörelse, tullintägt m. m. skola bära ojäfaktigt vittne om den jemt stigande förkofran, som staden vunnit, äfvensom om den inhemska näringsflitens tillväxt, synnerligast från den tid, då rikets allmänna författningar öppnat en friare täflan för handel och näringar.
Göteborgs folkmängd, som enligt uppgifterne i förra femårsberättelsen år 1841 utgjorde (jemlikt 1840 års mantalsuppgifter) 17,893, » 1850 » ( » 1849 » » ) 21,407, och » 1855 » ( » 1854 » » ) 24,803, hade » 1860 jemlikt samma års mantalsuppgifter stigit till 31,333.
Dessa uppgifter utvisa dock endast antalet af den folkmängd, som varit inom stadens ägo-område boende, hvadan deruti icke inbegripes befolkningen inom Carl Johans församling, som, ehuru å landets grund, likväl är att anse såsom bildande en förstad åt Göteborg och derföre ock tillhör denna stads Polisstyrelses domvärjo.
Denna församlings folkmängd utgjorde, enligt uppgifterna i förra femårsberättelserne: år 1841 5,734, » 1850 6,960, » 1855 7,865, och » 1860 9,832.
Stadens öppna jord användes fortfarande till odling af säd, potates och foderväxter.
Tab. Litt. o. Såsom förhållandet är för riket i allmänhet, utgöra stångjern och bräder, de sistnämnde af de dimensioner, som få namn af plankor och battens, Göteborgs förnämsta utförselsartiklar.
Enligt tillgängliga officiel a handlingar har utförseln deraf, såväl som af andra artiklar, från nämnde stad under en följd af år tilltagit på sätt tab. Litt.
O. å motstående sida utvisar.
Af ortens betydligare fabrikstillverkningar har raffineradt socker på senaste åren föga varit föremål för skeppning till utrikes ort.
Deremot har utförseln af åtskilliga slags papper, hufvudsakligen tryck-, konseptoch omslagspapper, varit af betydenhet.
Aren 1851—55 utskeppades nemligen i medeltal årligen 119,409 «, och 1856—60 likaledes i medeltal 93,919 papper, deraf det sista året, eller 1860, 181,469 tt.
Af en annan artikel, som först på senaste tid blifvit föremål för Svensk industri, nemligen tändstickor, har skeppningen till utrikes orter varit i oafbruten tillväxt.
Värdet af de från Göteborg utförda qvantiteterna deraf var år 1856: 95,975, 1857: 99,417, 1858: 195,642, 1859: 275,179, och 1860: 433,606 R:dr.
Hvad i öfrigt af sättning sorterna för de utskeppade varorna angår, så har en väsentlig förändring sedan år 1836 föregått med jern.
Ända till nämnde tid var afsättningen af Svenska jernet i Norra Amerikas Förenta stater större än i något annat land, men aftog derefter hastigt, så att beloppet af jern, som härifrån till Norra Amerika under de nästföljande tio åren efter besagde år skeppats, för året knappt uppgått till tredje - Göteborgs och Bohus län.
Handel och Sjöfart.
29 delen af hvad tillförene årligen funnit afsättning i närande land, — en följd dels af den förkofran, som detta lands egna bergverk under senare åren vunnit, dels af den större svårigheten att täfla med det Engelska jernet, sedan differentialtullen derå i Norra Amerikas Förenta stater blifvit afskaffad.
Uti femårsberättelsen för åren 1842—1846 har jag förmält det skäligen kunna antagas, att afsättningen af Svenskt jern i Förenta Staterna icke i vidare mån skall komma att inskränkas, enär det framgent måste blifva erforderligt för vissa behof, såsom till stål, deraf en större mängd användes till verktyg och redskap, och synnerligast till vagnsfjedrar, hvaraf behofvet för rörelsen å jernbanorna är i ständig tillväxt; och har erfarenheten under den sedermera förflutna tid gifvit ytterligare styrka åt denna mening.
Utförseln från Göteborg till Norra Amerikas Förenta stater af jern, stål och manufaktursmiden, som åren 1842—46 i medeltal för året utgjorde 102,032 centner, uppgick nemligen under åren 1847—1855 i medeltal till 179,619 och 1856—1860 i medeltal till 192,889 centner.
Förhållandet med utförseln af jern och bräder utvisas i öfrigt af nedanstående tab. Litt. P. Tub.
Priset ä jern (vanligt så kalladt Tysksmide), som åren 1851—55 omvexlade från Il:dr 6,56 till 9,14 per centner, var: år 1856 R:dr 9,37 å 9,61, år 1859 R:dr 8,00 ä 8,20, » 1857 » 9,37, » 1860 » 7,50 ä 7,80.
» 1858 » 8,20 å 8,91, eller i medeltal omkr.
R:dr 8,30 öre.
Tab. Litt. 0. Utförsel från Göteborg. Arén.
Spik.
Bjelkar och Sparrar.
Spiror och Mastträd.
Kubikfot. W §: ? o ' Korn.
Arter, Åkerbo* nor o. Vicker.
Alun.
Ben, oarbet.
Oij ekakor.
Mur- och taksten.
1701-1720 i medeltal 188,154 13,031 a) b) b) b) b) b) 1721-1740 )) 232,591 18,704 1741-1760 » 265,600 26,613 1761—1780 )) 281,696 26,162 ■ 1781—1800 >» 330,824 28,619 1801-1820 )) 296,723 36,804 3,187 9,584 17,813 2,662 1821—1840 )) 429,354 77,072 6,298 13,613 14,505 4,397 1841-1850 » 590,301 158,038 7,680 40,640 32,082 5,096 5,708 3,272 23,554 14,736 459,040 1851—1855 )) 637,319 239,154 11,277 34,112 18,446 3,792 25,958 204,609 13,020 422,413 1,667 2,716 484 1,222 22,536 351,848 1856-1859 » 735,322 252,972 14,162 49,534 10,074 3,965 25,187 178,842 77,893 1,194,757 38,910 1,062 648 2,140 19,372 54,361 1860 749,969 260,328; 12,710 79,855 13,756 3,291 52,236 267,020 93,331 1,458,966 18,996 528 792 969 23,831 269,894 a) Utförseln af Spanmål, deribland förnämligast Hafre, har först på senare tider börjat intaga ett utmärkt rum.
Af alla sädesslag tillsammans uppgick den åren 1831—1840 till endast 58,257 kub.fot och 1841—1850 till 269,294 kub.fot i årligt medeltal. b) Under åren 1831—1840 utfördes i medeltal Alun: 4,628 Centner, Ben: 10,856 Centner, Linfrö: 36,092 kub fot, Oljekakor: 6,856 Centner, Mur- och taksten: 476,376 stycken.
Tab. Litt. P. Utskeppning sorter för jern- och trävaror. 1847-50 1851-55 1856-60 1847-50 1851—55 1856 -60 Jern. i medeltal. i medeltal. i medeltal.
Bräder. i medeltal. i medeltal. i medeltal.
Till England Centner 272,285 421,251 546,911 Till England Tolfter 80,702 155,373 130,976 1 » Frankrike 20,275 11,942 26,935 )) Frankrike » 46,250 39,636 69,644 » Danmark 20,534 30,250 44,288 )) Belgien » 19,674 11,864 14,564 )) Tyskland 18,940 40,073 64,468 » Danmark » 6,395 11,697 6,597 » Transatlantiska orter (utom » Algerien » 9,634 3,872 6,748 ! Nord-Amcrika) » 28,940 17,850 15,761 » Spanien » 3,533 1,825 2,660 » Norge — 19,261 » Transatlantiska hamnar » 3,739 13,226 24,037 30 Göteborgs och Bohus län.
Prisen ci trävaror, som 1851—54 voro i jemnt stigande, hafva derefter ej obetydligt nedgått.
Prisstegringen var en följd deraf, att under kriget emellan Ryssland och Vestmagterna utförseln af trävaror från Finska och Ryska hamnar var hämmad, men denna stegring framlockade en hastig utsträckning af sågverksrörelsen allestädes, der oanlitade skogstillgångar kunde åtkommas.
Den härigenom högt uppdrifna produktionen i rikets norra landskap synes förnämligast hafva bidragit till den starka återgången i skeppningsprisen, som känbart inverkat på Göteborgs trävarurörelse.
Kontraktsprisen, som under år 1855 ännu höllö sig vid 36
R:dr per tolft 3 + 9 furuplankor, hafva under påföljande åren varit underkastade följande vexlingar: per tolft 3 + 9, 20 fot. per tolft 2^ + 7, 20 fot. 1856 R:dr 31,oo 15,50, 1857 » 30,oo 16,oo, 1858 » 25,oo 12,75, 1859 » 28,oo 16,oo, 1860 » 33,oo 17,oo, hvarvid bör anmärkas, att 1858 års låga priser härledde sig från handelskrisens verkningar och att stegringen 1860 förorsakades af den just före Fastingsmarknaden erhållna underrättelsen om differentialtullens afskaffande i England.
I afseende å trävaruskeppningen har Handelsföreningen i öfrigt erinrat, att kubikqvantiteten af Plankor och Battens icke ökats i samma förhållande som tolfttalet.
Tab. Litt. o.
Flvad Göteborgs importhandel angår, så utvisar nedanstående på officiela uppgifter grundade sammandrag, tab. Litt.
Q, att den under de senaste 34 åren likaledes vunnit en betydlig tillväxt.
Synnerligast an - Tab. Litt. (t. Införsel till Göteborg.
Medeltal för åren 1831—1840. 1841-1850. 1851-1855. 1856-1860.
Bomull 517,070 3,241,421 7,599,092 9,583,219 Bomullsgarn 716,742 1,320,334 1,609,679 1,337,811 Ull 572,181 603,628 439,438 382,259 Socker, rått » 4,410,545 8,802,832 15,851,182 15,148,619 Kaffe 1,048,124 2,311,332 3,552,013 4,703,895
Ris och andra grynslag utom af spanmål 2,411,720 Tobaksblad och stjelk 1,292,066 1,544,170 1,829,596 1,602,101 Väfnader a) 227,640 409,214 570,367 Salt 307,266 393,238 500,954 581,303 Spanmål b) 84,353 34,037 199,562 247,954 Stenkol c) 1,673,638 3,498,695 Sill, saltad 49,397 60,565 63,952 » » —- 151,548 Vin 53,769 85,119 135,321 » 1,017,913 Årrak, Cognac, Rum 40,197 81,620 140,513 — » » » 858,700 Tran 58,493 66,102 » 429,700 504,480 Hudar och Skinn, oberedda 3,908 13,698 15,337 17,415 a) Utländska väfnader voro med få undantag till införsel förbjudna intill år 1825.
Den stigande införseln utgöres förnämligast af bomulls- och ylleväfnader. b) Den större spanmålsinförseln, numera ett undantag, står i sammanhang med de 5 sista årens svaga skörd.
För sista 5-årsskiftet ingår råg till belopp af 193,259 kubikfot. c) Införseln 1847—1850 utgjorde i medeltal 932,025 kubikfot.