Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att vid skattläggning å jord öfvervägas, huru stor afkastning den kan gifva, sä att, sedan räntan är afdragen, åboen må kunna hafva sin näring ; att vid bestämmandet af räntepersedlarne tillse, hvilka i orten produceras och hvilka med minsta tunga för åboen kunna utgöras: att’ pröfva, om icke dagsverken icke så mycket gagna Staten, som de äro skadliga för arbetaren genom hans hindrande från sysslosättning för egen räkning: att undersöka, i hvilken mån skyldigheten att hålla krigsfolk kan genom det obestämda och olika i utgifter blifva af menlig inflytelse på åkerbruket och således på ett rättvist sätt jemka rustnings-skyldigheterne rust- eller rotehållare emellan : att tillse huru skjutsnings-, väghållnings- och allmänna byggnadsskyldigheter med flere onera af samma beskaffenhet måge blifva så jemnt förde - 285 lade, att den ene icke mera än den andra betungas, heldst i motsatt händelse , åkerbrukaren för mycket hindras från sitt egentliga yrke , hans dragare förderfvas och villkoren för jordbruket förstöras:
Allt detta och mycket mera , som vid tillämpningen af Kameral-författningarne förekommer, synes mig vara af närings-egenskap.
Om det sammandrag af Kameral-författningar, hvilket, som mig sagdt är, skall vara under arbete, vore fullbordadt, skulle, som jag förmodar, det tydligen visa sig, i hvilket oskiljagtigt förhållande dessa författningar stå till jordbruksnäringen, och huru svårt, om icke omöjligt , det för närvarande skulle blifva , att åt en myndighet uppdraga befattningen med Kameralärenderne och åt en annan förvaltningen af jordbruksnäringens angelägenheter, hvilken förvaltning förnämligast består i Kameral-författningarnes tillämpning.
På dessa grunder vågar jag tillstyrka, att Kameral-ärenderna, på sätt Committerade underdånigt föreslagit, bibehållas under Inrikes Departementet.
Men på det dessa ärenders öfverflyttning till Finance.departementet, enär den utan olägenhet kan för sig gå , icke må möta hinder af Grundlagens föreskrift om ärendernas fördelning emellan Konungens expeditioner, hemställer jag vördsammast, om icke förslag till Grundlagsförändring i denna omständighet bör upprättas och i fö - 286 reskrifven ordning till Högloflige Constitutions-Utskottet ingifvas.
Litt. B. Till Högloflige Särskildta Utskottet.
Committerade hafva föreslagit, att 'Tullstyrelsen skall blifva en afdelning af Stats- (Jon. toiret.
Jag tror den böra blifva alldeles oafhängig tran detta Högloflig» verk.
Man kan icke begära sf Stats-Contoirets Chef och Ledamöter, hvilka hufvudsakligen böra sysselsätta sig med stats-uppbördens indrifvande och fördelning , att de skola vara bekanta med Tullväsendets] alla dess detaiiler.
Det ar förmånligt om så inträffar, men bör icke påräknas och följagteligen icke fordras.
Äro de således föga bekanta med tullväsendet, och sådana kunna d« lika snart supponeras , sorn kännare deraf, vid häraf följa, att Öfver
Directeuren kan på sitt ämbetsrum afgöra många mål på den tid, han ofta skulle använda att utreda en enda för Stats-Contoirets Chef och Ledamöter ; skall deremot Öfver- Directeuren , för sin ämbetsbefattniog , vara i beröring med Stats-Contoiret , så förtrögas härigenom ärende.rnas gäng, hvilket alltid är menligt för styrelsen.
287 Då till Öfver-Directeurs-Ämbetet förordnas en i tullväsendet väl bevandrad man, som sä appointeras, att lian odeladt kan egna sig åt sin tjenst, behöfves, såsom mig synes, ingen annan Chef för tullstyrelsen.
Får han till biträde en Secreterare , en Kamererare och nödig underbetjening, ser jag icke annat, än att han är i tillfälle besörja alla tullverkets angelägenheter.
I Öfver-Directeurens Cancelli bör, efter mitt oförgripliga tycke, den förefallande correspondencen skötas och i General-SjötullsContoiret föras böcker och räkenskaper öfver alla inflytande medel.
Eti ämbetsman, som af Committerade icke blifvit föreslagen, men jag finner vara af nöden, är en Coleur eller Räntmästaresom skulle emottaga de inflytande medlen , hvilka nanne gänger månatligen borde aflemnas, heldst till RiksgaldsContoiret, enir dan Riksens Ständer der hafva sine fullmägrige.
Jag är af samma tanka med Committerade, att två å tre , eller så många Revisorer, som kunna pröfvas nödige, tillika med en Registrator och en Advocat-Fiscal , böra finnas vid Tullstyrelsen.
Jag får blott tillägga den önskan: att desse ämbetsmän mätte sättas under Ofver Directeurens lydnad , utom Advocat-fiiscale» , hvilken af honom bör vara oberoende , för .att, utan considerationer, kunna åtala alla inom
Tullstyrelsen och följa.gte1 igen äfven hos Qfver-DireCteuren förefallande ämbetsfel. 288 Konungen bör vara obehindrad, när Han så i Nåder pröfvar nödigt, att förordna en a två resande Tull-Fiscaler, hvilka årligen och sä ofta ske kan, besöka alla Tallkamrar och tili Kongl. Maj:t inlemna underdåniga rapporter öfver det de finna anmärkningsvärdfc emot ärendernas behöriga gång.
Men inga andra Rese-Tull-fiscaler, än dem Konungen förordnat, böra visa sig i landet , ty hvarest annorlunda händer, blifva de merendels misstänkte, att genom prejerier vara de trafikerande till men.
När Riksens Ständers Revisorer hafva fri tillgång att granska och göra anmärkningar öfver Tullstyrelsen i hela sin vidd , förmodar jag att dessa angelägenheter besörjas med den minsta möjliga personalen och således äfven med den minsta möjliga kostnaden för Staten.
Committerade hafva föreslagit, att till Tullstyrelsens befattning bör höra till. och afsåttande af alla under Tullverket hörande ämbetsmän och betjente.
För min del, finner jag tjenligt, att alla ämbetsmän , dem Kongl. Majrt icke täckes i Nåder förordna, tillsättas af Öfver-Directeuren, Men han må icke, utan föregången laga ransakning och dom , kunna afsätta någon af dem.
De böra fastmer, i detta afseende , vara lika privilegierade som andra ämbetsmän inom Sveriges gränsor, 1 sammanhang härmed finner jag icke heller billigt, att en Tull-ämbetsman skall, utom 289 utom sitt begifvande, elier utan egen derom gjord ansökning, kunna flyttas från sin innehafvande station till en annan.
Huru nedtryckande skall icke för en sådan Ämbetsman möjligheten vara, att blifva transporterad ifrån Malmö till Haparanda?
— Hvad åter underbetjente, såsom Vaktmästare, Uppsyningsman och Strandridare angår, böra de icke allenast af Öfver-Directeuren tillsättas, utan ock på gjord anmälan af Tullkamrarnes föreståndare, från sina poster af Öfver-Directeuren entledigas, enär han dertill finner befogenhet, emedan deras existence i sina beställningar helt och hållet bör ankomma på Öfver-Directeurens förtroende.
För öfrigt delar jag Committerades mening , att de Tullstyrelsen angående ärender, hvilka dragas under Konungens höga pröfning, böra föredragas af Chefen får Hanielsoch Finance-Departementet.
Utdrag af det inför R, H. S. Särskildta Utskott hällne Frotocoll, den 9 Julii 182 3.
I afseende på L cal-SfyreDerne . har Herr Prosten Doctor tornander fgifvtt ett yttrande af följande lydelse, hvilket, såsom Särsk, Utsk, Betin**' *9 2 90 Herr
Doctorns särskilda mening , skulle åtfölja Betänkandet till de respective RiksStänden: ”Vid artikeln om Landt-Regeringen, i Committerades till reglering af Rikets Styrelseverk underdåniga Betänkande, sid. i 5 f läser man:
Det synes vara af stor vigt, att alla Auc t or it et er inom hvarje province, så mycket möjligt dr_, centraliseras; oell straxt nedanföre på samma sida läses; Den enklaste åtgärden härvid synes vara, att hvarje Län , Härad och Pastorat , så vidt ske kunde, arronderades och att hvardera Länet hade sin Civil- Miiitaire- och Ecclesias tik-Chef, hvilka efter möjligheten , sattes i medelpuncten of Länet." ”Oaktadt jag icke kan annat, än finna principen till Committerades förslag rigtig, måste jag likväl, för min del, afstyrka bifall till förslaget, emedan jag icke finner det verkställbar! öfver allt i vårt fädernesland.
I ett land, som är starkt befolkadt, kan den föreslagne centraliseringen utan svårighet gå för säg ; men i det merendels glest bebodda Sverige är den, för det mesta omöjlig. '‘Hvad
Länen beträffar, tror jag för deras reglering vara gjordt allt, hvad göras kan.
De kunna sannolikt icke blifva flera än de äro.
Också synes detta icke vara af Committerade åsyftadt.
Att Stiften skulle vara lika så mångå som Länet), synes mig alldeles icke nödvändigt.
Så många Biskoparne nu äro , kunna de, efter min öfvertygelse , försvarligt vårda kyrkans angelägenheter, och 291 jag tror icke, att något billigt skäl till klä
Idéen att dela Stiften alstrades först under medeltiden , då Lunds Stift delades i 2:ne och den ena Biskopen skulle residera i Lund och den andra i Dahlby.
Det dröjde likväl icke länge , förr än man fann skäligt indraga (let tillskapade nya Dahlby Stift. Konung Gustafi, umgicks med förslag, att af Westerås Stift göra arné, då den ena Biskopen skulle bo i Westerås och den andra i Dahlarnes Tuna; men Konungens mellankommande död hindrade förslagets verkställande, och inan har, efter den tiden , icke funnit Westerås Stift vara vidlyftigare , än att det af en BL skop kan skötas.
I sednare tider hafva
Som man vet, fem nya Stift tillkommit’ nemligen; Götheborgs, Calmar, Carlstads * Hernösands och Wisby.
Deras inrättning påkallades af nödvändighetenj men att inrätta flera, skulle dels, som jag redan tagit mig friheten visa, icke vara af nöden , dels icke vara förenligt med en noggrann statshushållning , så framt icke meningen är, hvad den icke bör vara, att en Biskop skall appointeras ringare, än att han kan representera på ett med hans värdighet öfverensstämmande sätt.
Att 1 hvart
Län bör vara en Militair-chef, kan jag icke annat än medgifva, och , om jag icke bedrager mig , är redan förhållandet härmed enligt med dö Committerades förslag.’’ ”Committerade hafva vidare föreslagit} 292 att i hvart fögderi skall vara en Contracts-Prost.
Detta låter sig icke alltid göra; localen förebar ganska ofta , att flere contracter äro i ett fögderi, och då sådant icke graverar Staten mera, än om de voro liktaliga med fögderierna, bör häruti så mycket mindre ske någon förändring, som de ecclesiastike expeditionerne alltid gå hastigare, ju flera contracterne kunna vara.” ”Äfven hafva Committerade föreslagit en Sockennämd, som skulle indrifva Socknens uppbörd och aflemna den till Kronofogden, samt derjemte besörja andra, allmänna ordningen och hushållningen rörande drender.
Att en Sockennämd skulle hafva uppbörds-befattning, voie säkert icke önskeligt för allmogen.
Skulle denna Nämd controllera Kronfogdarne genom täta rapporter till Konungens Befallningshafvande, så ofta den till Kronfogdarne något af uppbörden iemnar, skulle en sådan åtgärd blifva förhatlig för en redlig ämbetsman , som icke förtjenar att minutiöst controlleras, och otillräcklig för en oredlig, som alltid finner utvägar att eludera alla controller.
Må vårt tidehvarf, lika sorn de förflutna , vara redlighetensl — och controllerne skola, om de icke kunna försvinna , åtminstone kunna in. skrankas.
Att deremot en Police- och Oeconomie-nämd i hvar Socken är behöflig, kan icke nekas, men den finnes redan i Kyrko Rådet.”
Ex Protocollo P. N. Poignant. 293 N:o 4.
Ankom den 16 October Utlåtande, angående till Utskottet remitterade enskilde Memorial, i afseende på indragning af vissa ämbeten och tjenster.
Till Särskildta Utskottet har blifvit remitteradt från: 1:0 Högvirdige Preste-Ståndet.
En af Herr Prosten m- m.
Stenhammar gjord erinran , att den vid föregående Riksdagar väckte fråga, om indragning af öfverflödiga ämbeten och tjenster, icke mätte lemnäs i förgätenhet. 2:0 Vällojlige Borgare-Ståndet.
Ett af Herr Zachr.
Danielsson ingifvet Memorial, deri yrkas, att Förvaltningen för Sjöärenderne , som årligen kostar betydliga aflöningssummor, och hvars göromål utan Statens betungande skall kunna bestridas af tjenstförrättande Amiralen i Carlskrona, samt af Cliefen för Escadrerne i Stockholm och Götheborg , må indragas. 3:0 Från Hedervärda Bonde-Ståndet, En af Riksdags-Fullmägtigen från Stockholms Län Nils Insulin väckt Motion, hvaruti tili indragning föreslås: 1:0 Alla Presiden - 294 ter i Rikets Collegier , med undantag af den j Stats-Contoiret, hvilken borde vara Rikets Finance-Minister. 2:0 Alla Biskopar, med undantag af Ärke-Biskopen och Biskopen i Lunr‘, hvilka äro Pro-Cancellerer vid Rikets tvänne Universitet. 3:0 Ledamöterne i Rikets Allmänna Ärendets Beredning. 4:0 Alla ÖfverSte-Lieutenanter.
Och då, hvad först angår Herr Prosten Doctor Stenhammars Motion, Kongl. Majit , ined anledning af Riksens Höglofl.
Ständers vid sistlörflutne
Riksmöte yttrade underdåniga önskan , förordnat en Committé till Styrelseverkens reglering, och denna Committés i sådant afseende afgifna förslag varit öfverlemnadt åt detta Utskotts granskande åtgärd, hvars resultat uti Utskottets föriidne gårdag afgifne Betänkande af Riksens Höglofl.
Ständer blifvit framlagde; så har Utskottet, genom tillkännagifvande häraf, ansett
Motionen vara besvarad och ändamålet med densamma uppfyldt, Vidkommande jåter Herr Danielssons Memorial, så har Utskottet förehaft detsamma till granskning vid upprättande af förslaget till förvaltningen för Rikets försvar till sjös, hvarigenom detsamma blifvit besvaradt* äfvensom, hvad slutligen beträffar den af Riksdags - Fullmägtigen Nils Insulin väckta Motion , Utskottet vördsamligen får hänvisa till 4--de Hufvud-afdelningen af dess , rörande Reglering af Rikets Styrelseverk afgifne åberopade Betänkande, deri Utskottet angåen - 2 9? de, så väl Presidenterne i Rikets Collegier, som Rikets Allmänna Ärenders Beredning sig yttrat, hvaremot Utskottet, af skäl , som i dess d. 29 sistlidne Maji aflemnade och af Riksens Högloft.
Ständer godkände Betänkande innehåller, med den speciella Regleringen af Militair- och Ecclesiastik-Staterne icke tagit befattning ; hvilket dock till Riksens Höglofl.
Utdrag afProtocollet, hållet hos Riksens Högloft.
Ständers Särskildta Utskott vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 26 Maji 1823.
S. D. Emot Utskottets Beslut, att icke till pröfning upptaga Riksdags - Fullmägtigen af Hedervärda Bonde-Ståndet And.
Henricssons bland andra, dit remitterade, Motion om indragning af Bergmästare - Ämbetem och Bergstings-Rätter , reserverade sig Herr Cornmerce-Rädet och Riddaren Egge, som ansåg frågan om indragning af berörde Rätter och Ämbeten , såsom äfven af administrativ beskaffenhet, tillhöra Utskottets handläggning; och skulle 29Ö denna Herr Commerce-Rådets reservation åtfölja Utskottets till de respective Riks-Stånden i ämnet afgifvande Betänkande.
Ex Protocollo P. N. Poignant.
Ankom d. io Dec, 1813.
Betänkande ofver Förslag till sammanjemnkning af Riks-Ståndens skil jagtiga meningar i frågan om reglering af Rikets Styrelseverk.
De från Riksens Högloft
Ständer under den 13 nästkommande September, den 22 November och den 1 December samt den 4 i samma månad meddelade Protocolis-Utdrag, innefattande Riks-Ståndens , hvar för sig, tagne beslut i frågan om reglering af Rikets Styrelseverk, visa, att Höglofl.
Ridderskapet och Adeln funnit, det Särskildta Utskottets den 25 sistl.
Augusti afgifne Betänkande borde blifva hvilande till nästa Riksdag; att Högvördige Preste-Ståndet ansett samma Betänkande i alla de delar, som bero af Kongl. Maj;ts och Riksens Ständers sammanstämmande beslut, likaledes böra hvila till afgörande vid nästa Riksmöte, men att Vallöf!. 257 Borgare-Ståndet och det Hedervärda BondeSråndet afgjort ärendet, så vidt Constitutionsförändringar icke äro i fråga.
I anledning af dessa skiljagtiga meningar har inom Utskottet fråga uppkommit: om icke , vid förenämnde 'ärenders afgörande, 2
Stånd skola anses hafva stannat emot två, hvarigenom målet skulle förfalla , eller om Riks-Ståndens beslut, såsom hufvudsakligen eller i vissa delar skiIjagtige, borde sammanjemnkas och förslag deröfver till Riksens Ständer ingifvas.
I förstnämnde afseende eller huruvida frågan bör anses förfallen , tror Utskottet sig först böra fästa Riksens Höglofl.
Ständers uppmärksamhet derpå , att, då Riksdags-Ordnm. gon fastställt de formaliteter, som erfordras för vinnande af slut å ehvad ärende som heldst , synes dea händelse icke vara förutsedd , att, med undantag af Grundlagsfrågor, Riksdagsärender kunna göras hvilande från en Riksdag till en annan.
Det finnes endast stadgadt , att de i föreskrifven ordning beredde Riksdagsärenderne skola afgöras genom bifall, återremiss eller afslag, och då uppskof icke lärer kunna anses lika med afslag,emedan , i förra händelsen , blott tillkännagifves ett fördröjdt omdöme , men i sednare fallet frågans pröfning ; så synes det vara uppenbart, att j om två Stånd uppskjuta ett ärende, men två Stånd detsamma hufvudsakligen afgöra , Stånden rätteligen icke kunna sägas hafva i sjelfva saken , som således endast af två Stånd blifvit pröfvad , stannat tvä emot två.
Häraf lärer följa, att de fattade besluten böra anses såsom hufvudsakligen skiljagtige, och att den för sådan händelse til! ärendernes desiciva afgörande d 73 §.
Riksdags - Ordningen hänvisade utväg bör oinfattas, heidst, i annat fall , de två Stånds beslut, som uppskjutit frågan, skulle blifva gällande framför de två Stånds, sorn densamma hufvudsakligen afgjort.
Åf dessa grunder, och på det Kongl. Majits Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer den 4 sisth Marni, hvari Kongl.
Majit begärt Riksens Ständers underdåniga tankar och yttranden , rörande den ifrågastal le Regleringen , icke må i hufvudsaken blifva obesvarad, har Utskottet ansett sig åligga , ait, i öfverensstämmelse med sist åberopade stadgande, söka sä nära som möjligt, sammanjemnka förberörde skil jagtiga meningar, och med. försl g öfver denna jsmnkning till Riksens Höglotlige Ständer iqkdmma.
Härvid har Utskottet funnit , att Högvördige Reste-Ståndets beslut närmast synes låta jemka sig till de 2;ne Stånds , som afgjort frågan.
Högvördig?
Preste - Ståndet har nemligen, enligt ordalydelsen af dess beslut, endast uppskjutit de delar af förslaget , sorn bero af Kongl. Majits och Riksens Ständers gemensamma åtgärd, samt derjemte ansett lämpligt, att Riksens Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla , det alla af Sär skildta Utskottet till indragning eller betydlig förändring föreslagne Ämbetsverk och 2$9 Tjänster, vid inom nästa Riksdag inträffande ledigheter måtte , så vidt utan hinder i administrativa ärendernes gång ske kan, antingen förblifva Ldiga eller blott gerom Constitutorialer och mot lämpiiga arfvoden för tjenstgöringen , uppfyll s. Valloflige Borgare-Ståndet har gillat och antagit Utskottets förslag till Rättsfrågors afsöndrande från Förvaltningsverken och öfverlemnande till Domstols behandling, jemte de i sammanhang dermed hemstälda och af LagUtskottet granskade Lagförändringar j men då Ämbetsverkens inrättning, äfvensom förslagets verkställighet i öfrigt, så vidt det ej innefattar Constitutionsförändringar, beror af Kongl. Maj:ts Nådiga godtfinnande, ansett lämpligast, att, med åberopande af de för Ämbetsverkens organisation af Särskildta Utskottet föreslagna hufvudgrunder , hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla , det Kongl, Majit i
Nåder ma täckas dels till verkställighet befordra de delar af Utskottets förslag, Kongl.
Majtt finner leda till Styrefsens förenkling och till inskränkning i Ämbetsmännens antal , dels ock i Nåder föranstalta, att den af Riksens Ständer förut begärda nya redaction af de oeconomiska och cameral-författningame kunde blifva så skyndsamt, som möjligt företagen och fullbordad.
Det Hedervärda Bonde-Ståndet har, jemte antagande af föres|agne Lagförändringar, godkänt Utskottets Betänkande, så vidt det innefattar tillstyrkan till Riksens Ständer , att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det ;oo de delar aF förslaget, sorn utgöra önskningsmål , och icke bero af någon Grundlagsförändring , må, i händelse Kongl. Maj:t dertill täcktes lemna Nådigt bifall , så fort ske kan, befordras till verkställighet , för hvilket ändamål instructioner för de blifvande
Ämbetsverken torde böra utarbetas.
ValIoflige Borgare-Ståndets och Hedervärda Bonde - Ståndets beslut äro således i hufvudsaken sammanstämmande; och då Högvördige Preste-Ståndet, ehuru det icke uttryckligen yttrat sig ofver de delar af förslaget , uti hvilka Riksens Ständer blott kunna framställa önskningar, att hos Konungen i underdånighet anmälas, och hvilka sedermera, enligt 89 §• i Grundlagen, bero af Kongl.
Maj:ts afgörande , likväl i visst hänseende , såsom ofvan anfördt är, öfveriemnat verkställigheten af Utskottets förslag till Kongl. Maj:t; sä, och då för verkställighet af en begärd åtgärd , ett medgifvande måste förutsättas , synes den slutsats häraf böra dragas , att Högvördige Preste-Ståndet låtit bero vid Utskottets förslag i de delar, detsamma har egenskap af önskningsmål.
Med anledning häraf hemställer Utskottet, om ej dess förslag, så vidt Constitutionsoch Lagförändringar der icke innefattas, må anses genom 3:00
Stånds närmast sammanjemnkade beslut på det sätt afgjordt , att, med åberopande af de utaf Utskottet anförde hufvudgrunder, Riksens Ständer hos Kongl. Maj:t j underdånighet anhålla , det Kongl. Majit i 3oi Nåder må täckas till verkställighet befordra de delar af samma förslag , Kongl.
Majit finner leda till Styrelsens förenkling och till inskränkning i Ämbetsmannens antal.
Skulle likväl Högvördige Preste-Ståndet, mot hvad Utskottet ansett, finna, att dess beslut mera närmar sig Högloflige Rddderskapets och Adelns, än de öfrige 2:ne Ståndens och frågan om Styrelseverkens reglering således icke kan anses, genom 3:ne Stånds sammanstämmande beslut afgjord , då med dess afgörande lärer komma att förfaras på sätt 73 §.
Riksdags - Ordningen föreskrifver , så att Särskildta Utskottet sålunda förstärkes, att Ledamöterne blifva Trettio af hvarje Stånd, hvilka, genom omröstning, med Riksens Ständers rätt öfver ämnet besluta ; så får Utskottet dervid föreslå denna Voterings-Proposition: ”Den, som bifaller Utskottets förslag att, med åberopande af de utaf Utskottet i dess Betänkande rörande Styrelseverkens reglering anförde hufvudgrunder, så vidt Constitutions- och Lagförändringar deri icke innefattas, Riksens Ständer hos Kongl.
Maj:t i Nåder må täckas till verkställighet befordra de delar af samma förslag , Kongl.
Majit finner leda till Styrelsens förenkling och till inskränkning i Ämbetsmännens antal, voterar ; den det ej vill , voterar Nej.
Nej, kommer Särskildta Utskottets Betänkande att hvila till nästa Riksdag/’ Beträffande deremot de i sammanhang 302 med hufvudfrågan , af Utskottet foreslagnä Och af Lag-Uiskottet granskade Lagförändringar ; så , och enär endast 2;ne Stånd bifallit det härutinnan gjorda förslag , men för verkställigheten i vissa delar af 3:ne
Stånds sammanjeinnkade beslut, erfordras 3:110
Stånds bifall till nämnde Lagförslag, samt det bör förutsättas, att förslaget till rättsfrågors afsöndrande från Förvaltningsverken och öfverlemnande till Domstols behandling, ytterligare af Kongl. Maj:t blifver granskadt och sedermera icke på en gång , utan i den ordning och med de modificationer , Kongl.
Maj:t finner nödiga och lämpliga, till verkställighet befordradt j ty får Utskottet slutligen hemställa, om icke, till vinnande af det ändamål Högvördige Preste-Ståndet, med vissa af ofvannämnde åtgärders öfverlemnande till Kongl, Maj:t , synes hafva åsyftat , Ståndet skulle linna lämpligt biträda de arne Stånds beslut, som godkänt Lag - Utskottets ifrågavarande Betänkande.
Men om Högvördige Preste-Ståndet icke skulle anse sig kunna härtill bifalla , och denna fråga således älven komme att genom Nämnd afgöras, så föreslås i detta afseende följande Voterings-Proposition f ”Ben , som bifaller de af Särskildta Utskottet upprättade Och af Läg-Ufskottet granskade förslag till förändring af Allmänna Lagens stadgande i 25 Cap. 8 §• och 27 Cap.- 9 §•
Byggninga Balken, samt 10 Cap. 16 §> 3°3 Rättegångs-Balken, voterar Ja; den det ej vili , voterar Nej.
Nej , anses jemväl detta förslag till nästa Riksdag vara hvilande.” Hvad Utskottet sålunda anfört och hemställt, varder Riksens Högh Ständers upplysta bepröfning vördsammeligen understäldt ; varande jemväl en Ledamots från piuraliteten skiljagtiga mening härvid bifogad.