Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Endast i mån af allmännare erfarenhet af värdet utaf väl vårdad skog, kan en god skogshushållning bland allmogen framkallas; men förhöjda ulförselslullar nedtrycka varuvärdet i säljarens hand; och skogsegaren, som påräknat och behöfver en viss årlig inkomst af sin skog. nödsakas genom den förhöjda utförseltullen nedhugga så mycket mera.
Sannolikt högges minst om utförseln vore tullfri; och jag anser mig försvara det fosterländska intresset af våra skogars vård och återvext genom mitt yrkande, att nu varande utförselstull å sparrar må, likasom före sista riksdagen var stadgadt, inskränkas lill finare dimensioner iin 5 tums tjocklek midipå, och alla gröfre sparrar vid utförsel åter medgifvas tullfrihet.»
I denna reservation instämde Herr Brodin, J. G., hvad angår utförselstullen å sparrar. lito.
Af Anders Jansson från Westerås län: »Oaktadt jag i åtskilliga punkter ej instämmer uti de beslut rörande tulltaxan, hvaruti Utskottets majoritet stannat, så inskränker jag mig, tili undvikande af vidlyftighet, att nu blott uti tvenne omständigheter anmäla min olika mening.
Den första är majoritetens tillstyrkande, dock med knapp pluralitet, af de transatlantiska tull—lindringarnes borttagande.
Det är upplyst och ådagalagdt, alt dessa tull—lindringar i hög grad bidragit under de sednare åren alt gifva lyftning åt vår sjöfart, och att deras borttagande skulle vara ett hardt slag för skeppsrederierna och de mångfaldiga yrken och näringar, som med dem hafva samband.
Det oaktadt skulle jag ändå ej hafva tvekat att gifva min röst till deras afskaffande, i fall do i andra hänseenden varit menliga och genom uppstegrad! pris på kaffe, tobak, risgryn, socker och andra transatlantiska produkter skadat den stora mängden af förbrukarne; ty enskilda näringars fördel mäste vika för rättvisan och det helas gagn.
Men då jag tvertom erfarit att berörde tull-lindringar, långt ifrån alt skada konsumenterna, tvertom varit nyttiga för desse genom beredande af billiga oell jemna priser på nyssnämnda och flera varor, hvilka, man må säga hvad man 112 B evillnin g s-Ut skottets Betänkande.
M 5. vill, dock redan utgöra verkliga nödvändighets—artiklar och alltmer blifva det, så kan jag ej inse något giltigt skäl lill ifrågavarande tull-lindringars upphäfvande, och aldra — minst kan jag som ett sådant skäl antaga, alt vi derigenom skulle gå utländska maklers önskningar till möte, hvilka hos regeringen yrkat deruppå, på det vi hos dern måtte hemta de varor, hvilka våra handlande nu direkte från produktionsorten införskrifva.
Att främmande makter söka sin fördel, äfven på vår bekostnad, kan ej väcka förundran; men att vi med öppna ögon skulle gå in på att tillfoga oss sjelfva en stor skada, blott för att tillskynda dem förmåner och vinst, är dock sannerligen för mycket hegardt.
Såsom riksdagsfullmäktig för en bergslag anser jag mig dessutom serskildt förpligtad att afstyrka ifrågavarande uppoffring åt utländska intressen.
Det är upplyst, att redan nu emellan 20 och 30,000 skeppund jern, utom ganska betydliga qvantiteter af trädvaror samt tjära och beck årligen utföras med våra egna fartyg till de transatlantiska länderne, och att denna export hufvudsakligen är en verkan utaf den tull-lindring, som åtnjutes vid hemförandet derifrån af dessa länders produkter.
Lika klart som det är, att denna exportrörelse skulle lida, och kanske helt och hållet undergräfvas genom lull—lindringarnes afskaffande, lika gifvet är det ock, att den Ivertom måste årligen tillväxa, i fall de bibehållas; ty nied en tilltagande odling, handel och folkmängd i Brasilien, på Amerikas hela vestra kust, samt i Australien och på Stilla Oceanens Öländer måste naturligtvis äfven bebofvet af jern och trädvaror derstädes öka sig i samma proportion, och det är således mycken sannolikhet att vår export dit, inom få år, skulle kunna uppgå till dubbelt, om ej mer, än hvad den nu utgör, på samma gång den ökade rörelsen på dessa aflägsna ha f skulle bereda våra fartyg mångdubblade lägenheter lill frakt förtjenst, i fall vi ej nu obetänksamt bortkasta medlet dertill, som just är de merberörde tull— lindringarne.
Jag har väl hört anföras, att dessa tull-lindringar skola utgöra »undantagslagar», och att de derföre böra utan undersökning afskaflfas.
Men, utom det alt man väl icke utaf blindt nit bör låta bestämma sig blott af ett ord och alldeles åsidosätta pröfningen af nyttan eller skadan utaf en lag, innan den ändras eller upphäfves, så har jag ock svårt att inse på hvad grund de ifrågavarande tull—lindringarne kunna stämplas med den förhatliga benämningen undantagslagar.
Sådana lagar äro de privilegier, som tillskynda vissa personer eller medborgareklasser orältmätiga förmåner med andras eller det helas skada; men ett slikt förhållande eger ej rum på ringaste vis med den författning, hvarom det nu är fråga.
Det är ej de mindre handlande på något sätt betaget att deltaga i åtnjutandet af tull-lindringen, och vi finna äfven af importlistorna, att ganska många utaf dem deruti deltaga och sjelfva införskrifva sitt behof af kaffe o. s. v. Skulle Bcvillnings-Ulskollcls Betänkande, M 3. 113 Skulle dock, emot hvad jag förmodar och önskar, fremmande intressen få gälla mer än fäderneslandets, och de transatlantiska tull-lindringarne således försvinna, så hoppas jag likväl, att denna skadliga förändring ej må blifva ett medel till tullafgifternas, eller som är detsamma, skatternas ytterligare ökande.
Införselsafgiften å kaffe från Brasilien är, med åtnjuten tull-lindring, för närvarande ej högre än 2 sk. 6 rst. per skålpund; och bör ej ökas derutöfver, på sätt Utskottets majoritet tillstyrkt, ända till 2 sk. 8 rst.
På rått socker är nu tullen ifrån Brasilien 2 sk. 3 rst. per skålpund, och ifrån Ostindien blott 2 sk. per skålpund.
Då sockerförbrukningen hvarje år utomordentligt ökar sig, och råsQcker-införseln blott under de sista tre åren tillvext från emellan 18 och 19 millioner skålpund till nära 24 millioner skålpund, eller med nära en tredjedel, så anser jag råsocker-lullen, i fall tull-lindringen bortgår, rättast böra bestämmas till 2 sk. per skålpund, hvarmed statsverket ändå slår sig ganska väl ut och kommer att få ökad och ej minskad inträd.
Af samma skäl håller jag äfven före, att tullen på tobaksblad och stjfelk ej bör sättas högre, än hvad den nu med åtnjuten tull-lindring utgör, d. v. s. 13 procent under det belopp, Utskottets majoritet har tillstyrkt.
Utförselstullen å tackjern, som tillstyrkts af Utskottets majoritet, är den andra punkten, hvaremot jag nu anser nödigt att uttryckligen reservera mig.
Den är föreslagen till 3 R:dr 16 sk. per skeppund.
En så orimligt hög utförselstull å tackjern är ju rent af ett gäckeri, när man talar om, att man vill afskaffa ut- och införselsförbuden, och bevisar alt man, åtminstone hvad tackjern beträffar, ej har mening med hvad man säger.
En så hög utförselstull å tackjern, då tullen å stångjern blott är 4 sk. per skeppund, bevisar endast att man fortfarande vill bålla de tackjernst ill verkande bergsmännen under förmynderskap och förtryck af de stångjernstillverkande bruksegarne, och' att det skall vara de sednares rätt att lefva på de förras bekostnad.
En sådan lag är väl en undantagslag, om någon är det, och en i högsta grad orättvis undantagslag till på köpet; men när det gäller bruksegare och bergsmän, stångjernstillverkare och tackjernsproducenter, så tyckes det som
Utskottets majoritet ej skulle hafva något emot undantagslagar.
Den orimliga utförselstull af 2 R:dr 24 sk. å ett skeppund jernmalm, hvilken Utskottet föreslagit, vittnar om lika liten rättvisa och billighet emot grufegarne.
Så ytterligt prohibitiva stadganden till förmån för vissa enskilta intressen, på bekostnad af andra, hvilkas ställning lika mycket förtjenar att ömmas och behjertas, taga sig sannerligen illa ut af ett Utskott, som vill berömmas för sin liberalitet och hetas bryta vägen för lib§rala reformer.» Bilt. lill R.
Prot. 1830 & 1831. 3 Sami., 1 Afd., 3 Haft. 13 114 Bevillnings-Vtskoltels Betänkande, M S. 12:o. Af Lars J.
Gezelius från Stora Kopparbergs län: »Jemte tillkännagifvande deraf, att jag icke med min röst biträdt Utskottets beslut i fråga om upphörande af de så kallade transatlantiska tull-lindringarne, får jag tillika förklara, det jag lemnar derhän den förväntade nyttan af Utskottets åtgörande så väl i denna del, som af beslutet om förbudens borttagande.
Af den liberalitet, som i sistberörde hänseende förmått inom Utskottet göra sig gällande, och som uttalat sig genom föreslagna lägre tullbestämmelser å en del artiklar, hade jag emellertid önskat se en konseqventare utsträckning i de fall, när dessa artiklar äro hänförlige till sådana slag af lifsförnödenheter, hvarå konsumtio nen är mera allmän och hvilka ej kunna, äfven af den mindre bemedlade jordbrukaren och arbetaren, undvaras.
I detta afseende synes mig pluraliteten inom Utskottet hafva litet eller intet tillgjort, ty den t. ex. från 2 R:dr 32 sk. till 2 R:dr i tull för en tunna salt lax, af Utskottet föreslagna nedsättning, kommer ingalunda förutnämnde obemedlade klasser till godo, eftersom desse icke i allmänhet kunna antagas ega tillgång, att för lefnadsbehofvet förse sig med denna i högt pris stående vara.
Att tullnedsättning derå blifvit föreslagen, gillar jag väl fullkomligt, men hvad jag deremot i hög grad ogillar, är att icke en sådan jemväl ifrågakommit för de båda nödvändighetsvarorna: strömming och koksalt.
Sistnämnde vara skulle nemligen, enligt Utskottets förslag till tulltaxa, komma att fortfarande bibehålla samma höga tull, som hittills, eller 36 sk. för hvarje lunna.
Partipriset å en tunna salt varierar, såsom man vet, emellan ä å fi R:dr, och det å en tunna lax emellan 70 ä 80 R:dr, allt R:gs; men jag vädjar till hvarje af egna intressen oförvilladt omdöme, om tullsalscrna å dessa båda slags varor stå i något billigt förhållande lill varornas värde.
Under det, enligt ofvan antagna beräkningsgrund, tullen å salttunnan uppgår till 30 procent af dess rätta tullvärde, utgör tullen å en tunna lax allenast 3 procent af sistnämnde varas värde.
Emot en sådan inkonseqvens, hvilken jag vågar tro är i ögonen fallande, har jag förgäfves höjt min röst, och gör det fortfarande, ty att, då fråga är om en i högre pris stående vara, hvilkens anskaffande endast är den mera bemedlade möjligt, nedsätta tullen, under det man likväl låter en annan visserligen mindre dyr, men för allmänheten i ojemförligt högre grad behöflig vara, bibehålla en proportionsvis vida högre tull, är, efter min öfvertygelse, både orättvist och, ur viss synpunkt betraktadt, äfven mindre välbetänkt.
Mitt påstående om vinnande af rättelse härutinnan, förutser jag dock torde komma att öka antalet af de fromma önskningarne.
' En annan punkt, den jag ej heller ansett mig böra med tystnad förbigå, är det beslut, Utskottets pluralitet fattat, angående utförseln af tackjern, och i sammanhang dermed, bestämmelsen om utförselstullen derå.
Då principen om rättigheten för BeviUnings-Ulskollels Betänkande, M S. 115 tackjernets utförande en gång antagits, förefaller det tnig nemligen klart, att utförselstullen derå bör stå i sådant förhållande till utförselstullen å stångjern, att det förras utförande icke blir en omöjlighet.
Nu är emellertid utförselstullen å tackjern föreslagen till 3 R:dr 16 sk. skeppundet, men den å stångjern till allenast 4 sk. för hvarje skeppund, hvadan den naturliga följden af en sådan åtgärd måste blifva, att det förra icke kan, utan förlust, exporteras och att således de tackjerntillverkande bergsmännen fortfarande komma att bero af de stångjorntillverkande bruksr egarnes godtycke.
Det förhatliga af en sådan tull-lagstiftning ligger i öppen dag, utan att vidlyftigare behöfva omordas.» STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOII.
BECKMAN, 1831. 1 I.
Tnrif för införseisiuiien, ät följd af en särskild förteckning å varor, sorn är o vid införsel tullfria.'
Agat, arbetad: oinfattad infattad, väges med infattningen och fortullas såsom den.
Alabaster, arbetad, ej specificerad Alun, alla slag Anis Antimonium, spiesglans och regulus Apelsiner Arsenik, till införsel af Apothekare, och, efter erhållet särskildt tillstånd af Kommerse-kollegium, för fabriksiurättniugar Aska: rå, af träd eller andra vegetabilier
r . pott-: vallad eller oraffinerad raffinerad och kalcinerad Aloe, hänföres under Apothcksvaror.
| Arrac; se Bränvin. Anchovis; se Fisk.
Aska, lenn- och bly-; se Tennaska.
I Aska, koppar-; sc kopparskrot.
R:dr sk. r:st 1 skålp. 40 1 skålp. 16 — 17 lisp. 5 1 skålp. 2 1 skålp. 1 1 skålp. —.— 1 6 1 skålp. 6 1 lisp. 1 lisp. 1 lisp. 1 1 16 — Bih. till R.
St:s Prat. 1850 & 1851.
5 Sam/., 1 A/d., 6 Haft. 1 2 Band:
Askar och Dosor, tullbehandlas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvuksakligen bestå. af sammansatta eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen Assa Foetida Balsam:
Kopaive-, Peruviansk och annan natif . . .
För flaskorna medgifves icke något afdrag i vigten.
Sammets-, Siden- och Halfsiden- förtullas såsom Väfnader af dessa slag.
Ingen skillnad i tullafgiften göres, om, uti halfsidenband, silket utgör blott en ringa beståndsdel, andra slas Barometrar, med eller utan fordral Bastmattor Beck Beckolja Ben, arbetade: Elfen- Hvalfisk- andra slag Bensvart, Benkol eller Bister .
1 skalp. 1 skalp. 1 skålp. 1 skålp. 40 1 stycke 9 1 lisp. 6 1 lisp. 10 1 lisp. 5 1 skålp. 1 24 1 skålp. 12 1 skålp. 9 1 lisp.
S Införselstull.
R:dr sk. r;st Auripigment; se Färger.
3 Qvantitet lnfrirselstull. beräkningen.
R:dr sk. r:st Bernsten, arbetad: oinfattad 1 skalp.
40 infattad, väges med infattningen och förtullas såsom den.
Bildthuggeri-arbeten af träd och Architektoniska arbeten . 100 Rdr v. 15 — Bleckslagare-arbelen, ej specificerade: 1 skålp.
12 olackerade lackerade 1 skalp. 16 Blommor: artificiella 1 skalp.
15 delar af artificiella blommor 1 skålp. 0 12 Bly: 1 skepp :d oarbctadt, i tackor eller rullar 1 6 arbetadt, ej spccificeradt: 1 skålp. omaladt och olackeradt —.— 1 0 måladt eller lackerad t 1 skålp.
6 Blyerts 1 lisp. 20 Blyertspennor: 1 skålp.
Timmermans- 4 1 skålp. 1 skålp. ?4 Blysocker 1 0 Blår:
Hamp- och Lin- 1 skepp :d 2 24 — Bläck:
Skrif- 1 kanna 24 Bläckpulver eller Substans 1 skålp. 6 Bokstaf sstämplar samt Boktryck eller Stilar ....
1 skålp. 3 — Bok- och Kopp ar sticks-svärta 1 skålp.
3 Blauholtz; se Färglräd.
Blonder; se Spetsar. lloksilfver; se Silfver. 4 - Qvantitet för tull - lnfdrselstull. banko. beräkningen. lt:dr sk. r:st Bokbindare-cloth 1 skalp. 24 Burax 1 skalp. 2 Borstar 1 skalp. 24 Bouillon de pocke 1 skalp. 20 Broderade arbeten : af guld eller silfver 1 lod andra slag, draga tull lika med det tyg, hvarå bro- deriet är anbragt, med tillägg af; 20 procent för broderadt alngods, såsom Gardinslyger, Klädningsty- ger m. m.5 samt 50 procent för fullfärdiga brode- rade persedlar eller delar deraf, såsom Kragar, Slö- jor, Manchetter, färdiggjorda eller i väder tillklyppta Klädningar m. m.
Broder duk, Marle och Stramalj: af silke 1 skalp. 4 af silke med tillsats af annat material 1 skalp. 2 — af ull ......... 1 skalp. 1 af andra slag, enkla eller blandade 1 skalp. 32 *• af papper 1 skalp.
5 Anm.
Påbörjade eller halffärdiga Tapisseri-arbelen förtullas lika med duken, hvarå de äro anbragle, med tillägg af 20 procent.
Brodermönster 1 skalp. 5 — Bränvin och Sprit, alla slag: af till oell med 12 graders styrka 1 kanna 32 deröfver 1 kanna 1 Bokspån, hänföras till Spillning.
Buteljer; se Glas. Bomullslärft; se Väfnader, bomulls.
Bred- och Plattfisk; se Fisk, torr.
Qvantitet för lull- Införselstull. liaukn. ueräkningen. II: dr sk. r:st Bränvin och Sprit:
Från och med 1853 års början blifver tullafgiften för Bränvin och Sprit, alla slag 1 kanna —.— 28 Fransk sprit, för beredning af luktvatten, införd efter pröfning af behofvet och med särskildt tillstånd af Komtnerse-kollegium 1 kanna 8 Bröd: af Hvete 1 skalp. 2 andra slag 1 skålp. 1 Biicker: på Svenska tryckte 100 Rdrv. 20 — med inbundet, rent eller linieradt papper draga lika lull som papperet, med tillägg af 50 procent.
(Se vidare förteckningen å vid införsel tullfria varor).
Trädgårds- 1 skålp. 2 Akerbönor af alla slag, lika med Arter.
Cacao 1 skålp. —•— 3 CaJJe .... - 1 skålp. 3 4 Från och med 1853 års början nedsältes tullafgiften till 1 skålp. 2 8 brändt eller malet ........... 1 skålp. _— 4 — Camp lier: oraffinerad 6 12 raffinerad 1 skålp.
Cand, alla slag och Canclknopp 1 skålp. #1 Bresilja; se Färger.
Calmus, hänföres under Apotheksvaror.
Cambrik; se Väfnader, bomulls-, Camelhår; se Ilar, c Capris Cardemummor Castanier Caulschuk, arbeten deraf, i Taxan ej specificerade Cavian Chinabark: omalen malen, till införsel af Apothekare Chinarot Chlorkalk Chocolad . - Cicorierot: rå bränd, malen eller beredd samt andra till caffesurro' gat användbara brända växtdelar
Ciment Citroner Citronsaft Citronsalt, eller kristalliserad Citronsyra Citronskal, torra Coboll- maimi « - metall
Qvantitet fSr tullberäkningen - 1 skålp.
I skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 tunna 1 skålp.
1 kanna 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp.
R:dr sk. 5 8 1 12 16 3- 24 1 16- rist 16 1 4- 8- 1 1 4 Camelott; se Väfnader, ylle-, Cantarider, hänföras under Apotheksvaror.
Cantiller; se Gulddragare- och Snörmakarearbeten samt Strängar.
Cassia lignea; se Canel.
R:dr sk. r:st Coejfurer 1 stycke 1 32 Conjilurer 1 skålp. 12 Conserver, i hermetiskt slutna eller lufttäta kärl förvarade ätbara varor 1 skalp. 12 Coralier, äkta, arbetade: oinfattade 1 skålp.
40 infattade, vägas med infattningen och förtullas' såsom den.
2 Corinler 1 skålp. 2 8 Cubeber 1 skålp.
8 Dadlar 1 skålp.
4 Dekorationer, Platåer, med tillbehör, äfvensom Ornamen- ter, ej specificerade, tullbehandlas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå.
Deglar 1 lisp.
3 Dref 1 skepp:d 1 Dricka:
Porter 1 kanna 12 Chagrinskinn; se Hudar och Skinn.
Cheniljer; se Gulddragare- oah Snörmakarearbeten.
Cinders, hänföres under Stenkol.
Cirklar, Passare och Cirkelbestick; se Instrumenter, melhematiska etc.
Compasscr; se Instrumenter, mathematiska, etc Copal; tullbehandlas lika med Gummi.
InforselstuII.
Bauko. B: dr sk. r:st Dricka: 01 oell andra slag 1 kanna G Enbär • 1 tunna 20 Eluis, med eller utan tillbehör, af sammansatta eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen, äfvensom Penninge- börser 1 skalp. 32 Fartyg och Bålar, med tillbehör, sedan köpesumman blif- vit af Svensk auktoritet eller Consul bestyrkt, strandade och såsom vrak salda, äfvensom sjöskadade, hvilka genom vederbörligt besigtnings-instrument förklaras så odugliga, att de med-vrak kunna jem- ioras 5 efter den vid offentlig auction erhållna brut- to försäljningssumman lOORdr v. lOORdr v. 20 10
Fenhol . 1 skalp. —— 2 — Fernissa 1 skålp. 6 Fikon 2 Filar och Raspar 1 skalp.
Fingerborgar och Sy ringar af andra ämnen än guld eller silfver 1 skålp. 1 skålp.
IG Fisk:
Saltad eller inlagd: Anchovis, Sardeller och Thonfisk s Dosor; se Askar.
Dyfvelsträck; sc Assa foetida.
Enbärsmos, hänförcs under Apotheksvaror.
Enbärsolja; sc Oljor.
Estamper; se Kopparstick, Fabriksvaror, ej specificerade; se Slöjdevaror.
Felb; se Väfnader, Filtar; se Väfnader.
Qvantitet för tull- beräkningen. lnfiirselstull.
R:dr sk. r:st Fisk:
Habil jo, Långor och Torsk 1 tunna 9 12 Lax 1 tunna 1 tunna 2 Sill 30 Strömming 1 tunna 30 all annan 1 tunna 1 42 Torr eller rökt:
Gräsidor ejler Sey 1 lisp. 10 Lax och Al . 1 lisp. 1 12 Långor och Torsk med derunder inbegripne Rot- scher, samt Klipp-, Stock- och Platt- eller Bred- lisk 1 lisp.
16 andra slag 1 lisp. 20 Fiskskinn, beredda i skalp.
4 Fjäder, spritad 1 lisp.
2 Fjädrar, ej specificerade, förtullas lika med det ämne, ar- betadt, hvaraf de bestå.
Flaskfoder, förtullas lika med Trädvaror, mer eller mindre arbetade, ej specificerade.
Flintor, huggna, utom af Agat 1 skalp. 1 Flyttsaker, bestående af gamla och brukade husgeråds- el- ler andra lösöre-persedlar (hvilkas införsel, äfven så- som nya, ej genom denna taxa är i allmänhet med- Filtrerstenar; se Sten.
St:s Prat„ 1850 & 1851.
Flollholtz; se Korkbark.
Flugor, spanska, hänföras under Apotheksvaror.
Flätor till hattar; se Hattllätor. 5 Sami. 1 Afd. 6 Haft. 2 10 Qvantitet för tull- beräkningen.
JBa nko. 11: dr sk. rist Flytt säker: gifven tullfritt eller emot tull af högst 10 procent af värdet), när de vid införseln, på särskild anmälan hos General-Tullstyrelsen, pröfvas icke öfverstiga egarens hellof 100 Rdr v. 10 (Se vidare förteckningen å vid införsel tullfria varor).
Fläsk 1 lisp. 36 Fnöske, heredt 1 skalp. 6 Foglar, slag tade: råa 1 skalp.
—— 1 6 insyltade eller rökte 1 skalp. — 3 Folier, Tenn- eller Stanniol 1 skalp. S •— Formar, Krukor och Potten för sockerbruken ....
Fosfor 1 1 skålp. skalp. o —- 8 Frukter och Bär, ej specificerade: friska 1 tunna 36 — inlagda i bränvin eller ättika 1 skålp. 9 — torra 1 lisp. —— 32 — Frö, Kanarie- 1 skålp.
1 — Fyrverkeri-arbeten, lust- 1 skålp. —-— 6 Färger och Färgnings-ämnen:
Blyhvitt 1 skålp. —_ 2 Bresilja, raspad eller malen 1 skålp. —-i — 6 Fogellim; se Lim.
Foglar, preparerade lill naturalie-samlingar, hänföras (ill Naturalier.
Fransar; se Gulddragare- och Snörmakare-arbelen.
Fris; se Väfnader, ylle-, Frukter, insyltade; se Confiturcr.
Fällar; se Hudar och Skinn, Pelsvcr k.
I 11 Färger och Färgnings-ämnen: Catechu, eller Terra japonika Cochenille Fernbock Gul- och Ljusocker eller Kyllerfärg', och Brunocker Gurkmeja eller Curcuma . . Indigo ^ .
Krapp, Rothe eller Lithzari . . . Monja Ouercitron samt Ockergelb Rödfärg Safflor Sandel, malen .
Sappan, malen Schiittgelb Spanskgröna Stocklack Sumack Umbra Vau eller Gaude Yeyde .
' Ängskära andra slag, ej specificerade ........
Färg lador, med färger och annat tillbehör, äfvensom färger » gIo“ “ " " A n m.
Qvantitet lor tullberäkningen.
1 skalp. 1 skalp. 1 skalp. skälp. skalp, skålp. skålp. skålp. skålp. tunna 1 skålp. 1 skålp. 1 skälp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. 1 skålp. i musslor, glas, o. s. v. Något afdrag i vigten göres ej för lådan, glaset, musslan eller annat tillbehör.
U:dr sk. r:st 16 1 12 Qvantitet för tull- be räkningen.
Banko. K: dr sk. r:st Färgträd, helt eller oraspadt, alla slag, samt andra till färg- ning användbara växter och växtdelar, i Taxan ej spe- cificerade 1 lisp. skålp. /, Galläpplen i i 6 Gallmeja i skålp.
Gardiner, Rull- af bomulls-, linne-, eller hamp-väfnad, må- lade eller tryckta i skålp. 10 Garn:
Bomulls-, enkelt eller duhbleradt i härfvor eller å bo- binen ofärgadt i skålp. 4 färgadt eller tryckt:
Turkiskt rödt i skalp. 8 allt annat i skålp. 12 Anm.
I händelse hos vederbörande Tulltjensteman villrådig- het uppstår, huruvida icke en under benämning af dub- bleradt bomullsgarn angifven vara rätteligen bör till bomullstråd hänföras, åligger godsegaren, såsom vil- kor för tillgodonjutande af de för dubbleradt bomulls- garn stadgade lägre tullumgälder, med sakkunnige per- soners, efter besigtning å godset, afgifna betyg styrka, att varan utgör garn af sistnämnda beskaffenhet.
Camél-: ofärgadt, otvinnadt och odubbleradt .... i skålp.
4 färgadt eller tryckt, tvinnadt eller dubbleradt . i skålp. 10 Corder- eller Sejler- i skålp. 12 Kamulls- och Redgarn: ofärgadt, otvinnadt och odubbleradt i skålp. 6 färgadt eller tryckt, tvinnadt eller dubbleradt . i skålp. 8 Galangaroth, hänföres under Apotheksvaror.
Gaze; se Väfnader.
Galoner, se Gulddragare- och Snörmakare-arbeten. 13 Qvantitet Införselstull. beräkningen.
R:dr sk. r:st Garn:
Kardulls-: ofärgadt, otvinnadt och odubbleradt 1 skalp.
18 färgadt eller tryckt, otvinnadt och odubbleradt 1 skalp. 20 färga dt eller tryckt, tvinnadt eller dubbleradt, eller så kalladt Brodérgarn 1 skålp. 10 Streichgarn för fabriks-tiljverkning af sådan hel- och half-ylle-väfnad, hvartill, uppå särskild anmälan hos Commerce-Coilegiurn, utländskt så beskaffadt garn pröfvas erforderligt, och med) af Collegium lemnadt tillstånd: ofärgadt 1 skålp. 8 färgadt eller tryckt 1 skålp. 10 Linne-: ofärgadt 1 skålp. 20 färgadt eller tryckt 1 skålp. 32 Segel- och Bind- 1 skålp. ——- 8 Anm.
För Garn, sammantvinnadt eller dubbleradt af till färg och råämne olika garnsorter, hvilka hvar för sig i tvin- nadt eller dubbleradt skick draga olika tull, beräknas införselstullen, så vida varan till minst hälften utgöres af den garnsort, hvarföre den lägre tullafgiften är be- stämd, efter medelbeloppet af hvad i Taxan finnes ut- satt för hvardera garnsorten särskildt, då den i tvin- nadt eller dubbleradt skick inkommer.
Gerar: