Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M:t, af i underdthet bilagde afskrift ut”af. Collegii bref i detta ämne till Bergmästaren, in”hämta, att Collegium förordnat, icke allenast, att ”den dittills vanliga och nödiga arbetsstyrkan skulle ”användas för sjelfva malmbrytningen, hvilken på van”ligt sätt borde fortgå, så att Silfvertiliverkningens ”fall, till ytterligare förlust för Staten, i möjligaste ”måtto måtte förekommas, utan ock, att det skulle ”åligga innehafvaren, att, till beredande, om möjligt ”vöre, af en förmånligare Grufvebrytning och högre ”Metall-tillverkning för kommande tider, årligen ut”föra, efter af Gollegium föreskrifven ordning, ett för”sökningsarbele, svarande emot den behållning, hvar”af han genom de
Silfververket upplatne förläningar ”vöre i åtnjutande.
”Således och på grund af en vid Commissons-för”rättningen uppgjord summarisk räkning för 12 år, ”enligt hvilken, då i Debet upptogs hvad Bergsdriften ”kostat, och i Credit så väl Kronomedlen, uträknade ”i penningevärde efter LandsContoirets uppgifter, som Betänkanden, N:o 3gt.
427 ”inkomsterne af tillverkningen, en behållning för alla ”åren uppkommit af R:dr 3i5?.: 3i sk. 3 r:st.
Banco ”eller för hvardera året af 262 R:dr 32 sk.
B:co; har ”Collegium, nied afseende derjemte å den omständighet, att kostnaden för en famn i afsänkande eller fält ”uti sådant herg af flinta och jern blodigt hornberg, ”sorn vid Löfåsen förekommer, kunde antagas uppgå ”till omkring 38 å 4° Rldr Banco, funnit skäligt att ”för framtiden utsätta
Nio cubikfamnars brytning så”som totalsumma af försÖkningsarbetet föråret, ehvad ”detsamma på ett enda eller flere ställen tillsammans”tagne blefve anstäldt, hvilket belopp syntes varn så ”mycket mera lämpligt, som det komme nära med ”hvad som merendels ägt rum på 1760- och 1 780-ta”len, då försökningsarbeten drefvos med fullt alfvare; ”men som någon tid och kostnad äfven borde beräkning på visse af Collegium föreskrifne förberedande ”åtgärder för Grtifvearbetets fortgång, och hvilket allt ”inom de första åtta årens förlopp borde kunna verkställas, så har Collegium ansett sig icke kunna bestämma försökningsarbetets årliga drift under dessa 8 ”år högre än till 5 famnar årligen efter föreskrifven ”plan.
Och som detta Verks scrskilta beskaffenhet ”fordrade en närmare Embctsmaona-tillsyn öfver drif”ten deraf, har Collegium ålagt ej mindre Bergmästa”ren än Geschworner» i orten, alt, i hvad på dem ”kunde ankomma, hålla alfvarlig hand deröfver, att ”de, i afseende på Bergs- och Grufvedriften af Colle”gium meddelade förordnanden blefvo ordentligen fri 11— ”gjorde och iaktlagne, samt alt vid visad efterlåten - 428 Stats-TJtskottets •”het å innehafvarenS'- sida, sådant till Collegiura genast inberätta, förutan hvad om det ena eller andra ”uti års-relationerne borde inflyta ; hvarjemte det ”skulle vara Geschwornerns skyldighet, att efter sain”råd med Bergmästaren, på stället utstaka och föreskrifva, hvilka och huru många arbetsrum under året ”borde drifvas, vidden deraf m. m., äfvensom att no”ga controllera huru mycket som årligen verkstäldes, ”ej allenast af försökningsarbetena än ock af den van”liga malmbrytningen, för hvilket ändamål Geschwor:, nern å tjenliga tider hvarje år borde sig å stället infinna, utom vid de öfrige tillfällen, då dess tillsyn ”deremellan kunde vara af nöden.” ”Att nu Geschworner!! äfven fullgjort förrberör”de honom af Collegium ålagde pligt, hvad tillsyn ”öfver Löfås Silfververks bedrifvande vidkommer, täck”tes E. K. M:t Nådigst inhämta af i underd. bifogade "afskrifter utaf bans årliga berättelser derom, hvilka ”dessutom utvisa beloppet af de försöknings-arbeten ”sorn för hvarje år blifvit utförda, nemi.: ”för år 1823 en ortdrifning af 4§;§ Cubikfamnar 182 182 182 182 182 samt 1829 2 Summa 33f Cubikfamnar ”för alla dessa sju år.
”Ef - ”Efter fern famnar om året, som föreskrifva blifvit blifvit för de första åtta åren, borde väl hela ”beloppet vara 35 famnar; men då, enligt Geschwor”nerns intygande, den bristande if famnen bör kpnna ”medhinnas inom detta års slut, har Collegium för ”denna orsak icke ansett någon anmärkning härå för ”närvarande skäligen kunna göras.
Att åter en år ”1828 verkställd brobyggnad Öfver trenne sänkningar ”i rad åt Sydväst ifrån Svabs Tvärort, sorn går snedt ”ifrån Adolf Fredrics till Gripenhjelms gång blifvit af "Geschwornern ansedd svara emot
Två famnars ort, ”är väl icke så alldeles som sig vederbör; men då ”denna vid arbetsplanens upprättande oförutsedde och ”således vid det årliga ortarbetets nedsättning under ”de första åtta åren från g till 5 famnar, ej beräk”nade brobyggnad haft sammanhang med försöknings”arbetet i Svabs Fält och kostnaden dervid uppgår ”till fullt så mycket som för tvänne famnars ortdrif”ning; så har Collegium vid Geschwornerns på sakkännedom grundade begifvande i detta fall låtit be”ro, intilldess att vid förloppeTrrf de uti arbetsplanen ”beräknade ätta första åren, en närmare och fullständig undersökning om grufvedriften i allmänhet vid ”Löfås hinner verkställas.” ”Endast en Silfvertillverkning har under desse "ifrågavarande
Sju år kunnat år 1827 anställas, hvar”vid erhållits:
Silfver 36 löd. m:kr 8 lod 10-^ grän ”samt Bly 16 Sk& 8 LU 16 m:kr metallvigt; dock ”upplyser Geschwornerns senast ajgifne berättelse, att 5 B. 20 /}3o Stats-U tskottets ”något malm blifvit samlad för en snart anställande ”ny smältning, dervid också en efter förra smältnin”gen återstående Skärstenssamling kommer att till ”godegöras.
” ”Af föregående täcktes E. K. M:t Nådigst inhäm”ta, att driften af Löfås Silfververk under de senare ”åren visserligen icke lemnat något fördelaktigt resultat; trien sådant lärer härleda sig egenteligen från ”Grulvornes svaga och spridda malmtillgångar som ”ännu gifva föga hopp om någon lönande Bergsrörel”ses igångbringande'derstädes.”
Varandes vid denna underd.
Berättelse bifogade så väl afskrift af Kongl. Collegii deri åberopade Bref till Bergmästaren i orten, som Utdrag af de till Kgl. Bergscollegium insände Geschworner-relationer från Öster- och Vester-Bergslagens Bergmästaredöme åren från och med 1822 till och med år 1828, rörande driften vid Löfås Silfververk, äfvensom vederbörande Geschworuers uppgift om förhållandet med arbetets gång derstädes sistlidet år.
Af desse Handlingar har Utskottet väl funnit anstaUter vara vidtagne i ändamål, icke allenast att Silfver-tillverkningens fall, till ytterligare förlust för Staten, utöfver hvad den får vidkännas genom saknaden af de betydliga räntor, hvilka till Verkets upprätthållande äro anslagne, i möjligaste måtto må förekommas, utan ock att en högre metall-tillverkning derstädes för framtiden må kunna vinnas; hvarjemte af ett K.
Utslag den 18 Mars sistlidet år inhämtats, att, med gillande af K.
KammarRättens i Betänkanden, N:o 3yi. denna del meddelade Beslut, Bergsfogden Forsslind i lifstiden, såsom innehafvare af Löfås SilfverVerk, blifvit förklarad skyldig till K. M:t och Kronan betala skillnaden emellan hvad i Sedelmynt nedan voré erlagdt och hvad i Specie-Silfver-lliksdaler, efter i B:dr för T:n och gångbar cours bordt i lösen erläggas för den till Verket upplåtne KronoTionde-Spannemå! uti Säthers och Näsgårds Läns Fögderier.
Och ehuru, genom R.
St:rs af K. M:t gillade Beslut den 3o Januarii 1770, innehafvarne af Löfås Silfververk erhållit försäkran, som genom K. M:ls Högste Domstols den 19 December 1820 meddelade Utslag blifvit ytterligare fastställd, att vid dem beviljade rättigheter och förinoner allt framgent oqvalde bibehållas, så länge de Verket behörigen och efter de af Bergscollegium bestämda föreskrifter vidmakthålla, samt, i följd deraf, de till Silfververkets drift upplåtne Kronoförläningar icke kunna, så länge berörde vilkor rätteligen uppfylles, emot innehafvarnes begifvande, dem afhändas. Likväl och då, af den Berättelse om Löfås-Verkets gång, som nu blifvit R.
St.T meddelad, det finnes, att, under de sistförflulna 7 åren, hela tillverkningen derstädes utgjort saramanlagdt icke mera än 36 lod. marker 8 lod ios^ gtän Silfver samt Bly 16 Sk£> 8 LS 16 m:kr metallvigt, hvilket mindre fördelaktiga resultat skall, efter hvad Bergscollegium upplyst, härleda sig från Grufvornes svaga och spridda malmtillgångar, hvilka gifva föga hopp om någon lönande Bergsrörelses igångbringande derstädes; har Utskottet, enär, för en sa obetydlig 4 ja Stats-Utskottets Silfvertillverkning om året, som 5 lödige marker eller något derutöfver, Staten under samma tid vidkännes en icke obetydlig uppoffring, trott det vara angeläget, att. någon åtgärd påtänkes, hvarigenom fortfarandet af denna förlust för Staten må i framtiden upphöra.
Utskottet tillstyrker derföre, i anledning af det om Silfver-tillverkningen vid Löfås upplysta förhållande, att R.
St:r hos K. M:t i underd. anhålla, det K.
M:t behagade med innehafvarne af Verket låta uppgöra någon så beskaffad Öfverenskommelse, att, emot det de befrias ifrån skyldigheten att detsamma vidare bedrifva, och erhålla ersättning antingen genom förläningarnes bibehållande under någon viss tid, efter arbetets nedläggning, eller på annat sätt, de till Verkets bedrifvande upplåtne förläningar och förmoner måga tili Kronan indragas.
N:o 592.
Utlåtande, i anledning af verkställd Revision af KrigsfondsRedogörelseti från d. 3i October i825 tili samma tid 1827.
(I.-A.) Sedan Utskottet, uti betänkande!
N:o 62 afgifvit yttrande, i anledning af R.
St:rs åren 1825 och 1827 församlade Revisorers framställningar rörande Krigsfondsmedlens förvaltning, samt tillika meddelt upplysning om Fondens tillstånd intill 1828 års slut, har Utskottet, medelst Kådig Remiss, i gransknings ändamål fått I Betänlt anden, N:o 392.
4^3 emottaga en i vederbörlig ordning författad redogörelse öfver nämnde Fonds förvaltning från d. 3r Oet. 1825, till hvilken tid afslutade räkenskaper förut blifvit aflemnade, och till October månads slut år 1827; och har Utskottet, vid granskningen af denna räkenskap funnit de för den senare tiden meddelade uppgifterna, till den del de i samma Räkning äro synliga, vara behörigen verificerade. -t- Då Utskottet derjemte uti förra Betänkandet redan tillstyrkt afgifvandet af underd. skrifvelse med anhållan, att Krigsfondens ännu utestående fordringar måtte, så skyndsamt sig göra låter, indrifvas och beloppet imellertid uti RiksHufvudboken under halancetitel upptagas, hvilket tillstyrkande Utskottet nu åberopar och förnyar, återstår blott en omständighet, som Utskottet trott sig böra anmäla till R.
Bland Krigsfondens fordringar balanceras en summa af 3,192 R:dr 10 sk. 8 r, uti f. d.
Öfversten, Friherre Willebrgnds Conkurs, hvarom Utskottet inhemtat, att K. M:t genom Nådigt Bref af d. 18 April 1826 förordnat, att sedan Friherrinnan Willebrand erbjudit sin mans borgenärer 20,000 R:dr B:co såsom Accord i ett för allt, utöfver hvad Borgenärerne vid delning af Conkursmassans tillgångar kunde tillfalla, Kronans Ombud för StatsVerkets räkning jemväl ägde att samma anbud antaga, hvarvid likväl icke korome att beräknas hvad Friherrinnan på Kronans fordran serskilt inbetalt.
Ofvanstående belopp som , sedan dividenden utfallit, ännu återstår å primitiva fordringsbeloppet, är att betrakta såsom StatsVerkets förlust, att i Rä - u 434 Stats-Utsk ottets kenskaperna afskrifvas.—I detta fall har således Statsverket, genom antagandet af det gjorda förlikningsanbudet, gått i mistning af dess tillständiga rätt, enar, visse Fordringsägare, som på förlikningen ej ingått, sedermera lära erhållit liqvid till fullt belopp.
Vid detta förhållande och då, i afseende på de allmänna medel sora gå igenom R.
Sl:rs verk, den föreskrift är till iakttagande stadgad, att någon förminskning af utestående fordringar ej må genom accord äfventvras, hemställer Utskottet att R.
St:r uti underd. skrifvelse anhålla, att enahanda grundsats må hädanefter följas äfven i afseende på StatsVerkets medel, då sådane hos enskilte personer eller corporationer kunna vara utestående.
Den 4 Fehr. i83o.
Utlåtande, angående ersättning till Majoren, Friherre C. G. Koskull för förlorade Löniugsförtnåner.
. (U.-A.) Hos K. M:t h ar Majoren, Friherre C. G. Koskull, som, enligt Nådig Fullmakt, varit Major och Ba~ taillonsChef vid f. d. Regementet Royal Svedois med 6a5 R:drs årlig lön, men vid Regementets upplösning i Mars månad i8i5 blifvit lönlös, och sedermera, ifrån Augusti månads början 1817, kommit i åtnjutande af Majors Expectancearfvode, 200
R:dr årligen, i underdånighet anhållit om ersättning för hvad han, efter upplösning af Regementet, icke fått uppbära af nyss - Betänkanden, N:o 3g3.
4^5 berörde Majors lön, och om fortsatt åtnjutande på Allmänna IndragningsStaten af samma lön intill dess lian kunde undfå motsvarande eller högre löneförmåner å Stat; hvarvid tillika i underdånighet anfördt blifvit, att, då R.
St:r under innevarande Riksdag tillagt OfversteLieutenanten G. de Mottoni, hvilken på samma tid, som Sökanden varit Förste Major vid ifrågavarande Regemente, en dylik ersättning, samt alla öfrige vid detta Regemente tjenstgörande Officerare, efter Regementets upplösning, hvar för sig erhållit befordran och dermed förenade löneinkomster, så att sökanden i närvarande ögonblick vore den enda af hela OfficersCorpsen, hvilken mäst utan vidare befordran eller ersättning frånträda sin innehafde och ingalunda förverkade Majors-beställning, Sökanden af alla dessa förenade omständigheter hämtade förhoppning, att K.
M:t täcktes i nåder inse både rättvisan och billigheten af dess underdåniga begäran, samt i följd deraf till densamma lemna Nådigt bifall; och har, efter det K.
StatsContoiret afgifvit dess uuderd. utlåtande i ämnet, K. M:t, af den anledning, att R.
St:r under innevarande Riksdag tillagt ÖfversteLieuteuanten de Mottoni, hvilken, på samma tid som Friherre Koskull, varit Major vid Regementet Pioyal Svedois, ersättning för förlorade löneförmåner, den a3 nasti .Januarji detta mål till StatsUtskottet i Nåder öfverlemnat.
Af handlingarne har inhemtats, att Friherre Koskull genom K. M:ts Nåd.
Fullmakt af den ig
April i B14 s blifvit förordnad, att vara Majer och Bataillons - 436 Stats-Utskottets Chef vid Regementet Royal Sve'doiäy, med tour ifrån dess erhållne Constitutorials dato d. 19 nästförutgångne Febr. samt åtnjutande af de löneförmåner som framdeles komma att bestämmas, och hvilka sedermera, enl.
Ordres, gifne Högqvarteret Strömstad. den 1 Aug. sistberörde år bestämdes i likhet med hvad en Officerare af samma grad vid Konungens Eget Värfvade Regemente innehade, att afKrigsFonden qvartaliter utgå ; varande af K.
StatsContoiret i underd. hemstäldt, att? derest K.
Mst i Nåder skulle anse Majoren Friherre Koskull böra komma i åtanka till någon löneersättning, Nådig Proposition derom tili R.
Stsr måtte aflåtas och lika
Nåd vederfaras alla andre ännu i tjenst varande Officerare, som vid ifrågavarande Regemente varit anställde, men ännu ej till löner på Stat, eller motsvarande förmåner blifvit befordrade, dock att i enlighet med praescriptionsförfattBingarne, någon retroactiv löneberäkning ej borde komma i fråga, för dem, som derom ej gjort ansökan; i hvilket afseende K.
StatsContoiret ock uppgifvit sig endast känna att vid detta Regemente förut anställde GeneialMajoren m. m. Grefve Montrichard och Capitainen L, Stjernstam för det närvarande åtnjöto blott ExpectanceArfvoden.
H. St:r, i anledning af Utskottets under N:is IÖ2 (pag. 394) och 204 (pag. 283) afgifne Utlåtanden, förklarat Öfverste-Lieutenanten de Mottoni berättigad, att, för dess innehafde Förste Majors-beslällning vid Regementet Royal Sve'dois, erhålla Löneersättning, och med Majoren, Friherre Koskull enahan - Betan k anden, N:o 3g3.
4^7 da förhållande sora för Öfv. Lieut. de Mottoni anfördt blifvit, i så matto äger ruin, att den förstnämnde jemväl erhållit K. M:ts Fullmakt å den beställning, som han, i anseende till upplösning af det Regemente, hvarvid han tjenslgjort, mast jemte innehafvande lön frånträda; så och då vanligt varit, att då Corpsen blifvit reducerade eller tjenster indragne, de, som enligt Fullmakter, innehaft Beställningar med Löner, fått samma Löner intill afgång eller befordran bibehålla; har Utskottet äfvenledes funnit Majoren, Friherre Koskull böra tillgodokomma ersättning för den Löneinkomst han vid merberörde Regemente innehaft pcb utan eget förvållande frånträdt; och Utskottet får derföre hos R. II.
St:r vördsamt föreslå: att, Majoren, Friherre Koskull må, intill dess han erhåller motsvarande eller högre lön ä Stat, uppföras å allmänna IndragningsStaten till åtnjutande årligen af 2Öo R:dr jemte det
Expectance-arfvode af 200 R:dr han derå redan innehar, hvilka sammanräknade 45° R:dr utgöra det belopp, som, enligt K.
M;ts nu gällande Stat, Andre Majoren vid Konungens f. d. Eget Värfvade Regemnnte i Lön bestås.
Sökandens underdåniga anhållan, att lindfå ersättning för hela den tid lian af den honom tillagde Majorslön varit i mistning; så och enär K.
Kungörelsen af den 8 Sept. 1824, angående prsescriptionstiden för anmälan af fordringar hos StatsVerket, bestämdt innehåller, att alla de, vare sig Erabetsoch Tjenstemän eller enskiltc personer, som efter Stat 4>8 S'tats-Utskottets
JVi r a flön ingar och underhåll, eller kostuads-ersättliingar eller provisioner ra. m., kunna hafva något att fordra af StatsVerket, skoia ofelbart om liqvid hos K.
StalsContoiret sig anmäla inom slutet af December månad året efter det, hvarunder fordringen tillkommit, vid den påföljd för uragtlåtenhet häraf, att all fråga om betalning ovilkorligen komrae alt förfalla, samt förevarande ansökning först den 6 sisth Nov. blifvit till K.
M:t i underdfhet afgifven och till K.
StatsContoiret remitterad; anser Utskottet Friherre Koskull i följd af högstberörde stadgande icke vara berättigad att, för längre tid än ifrån början af år 1828 samma ersättning åtnjuta; lärande, i händelse R. II.
St:r bifalla hvad Utskottet sålunda föreslagit, Löneersättningen för åren 1828 och 182.9, med 5oo R:dr af allmänna lur dragningsStatens besparingar böra utgå.
I sammanhang härmed har Utskottet ansett sig böra vördsamt tillkännagifva, det Utskottet erhållit behörig uppgift å de i Svensk tjenst ännu qvarvarande Officerare vid f. d.
Regementet Royal Svedois, hvaraf inhemtats, att icke någon af dem är i saknad af Lön eller ExpectanceArfvode, af hvilket sistnämnde endast de af K.
StatsContoiret ofvanuppgifne 2:ne Ollicerare äro i åtnjutande.
Betänkan den, N:o 3g4. 4^9 N:o 394. R. H. St:rs Förstärkta StatsUtskotts Memorial ang:de verkställd votering i visse frågor hörande lill Stora SjöTullsBevillningen.
St:rs Bevillningsutskott afgifvit Utlåtande under N:o 65, i anledning af Vällofl.
Förslag alt förandra några till Förstärkta StatsUtskottet öfverlemnade Yoteringspropositioner, ang:de Stora SjöTullsBevillningen, och samtelige respective RiksStånden den 2g sisth Januarii samt i och 3 innevarande månad funnit godt de af BeviliningsUtskottet i samma Utlåtande föreslagne nya redactioner till ifrågavarande Voteringspropositioner godkänna; så har Förstärkta StatsUtskottet denna dag, i grundlagsenlig ordning, anställt omröstning öfver desse sistnämnde propositioner, nemi. ilo angrde Färgträd, oraspadt, alla slag. ”Den, som bifaller BevillningsUtskottets af Högh R. o. A.j Högv.
PresteStändet och Hederv.
BondeStcindet godkända Förslag, att för införandet af alla slag oraspadt färgträd, skall bestämmas en Tull af 3 R:dr å 100 R:drs värde, löstalja.
Nej; kommer införselsTullen för alla slag oraspadt Färgträd, att enligt Vallod.
BorgareStåndets Beslut, utsättas till i R:dr å lqo R:drs värde. 44o Stats-Utskottets Voteringen härom utföll med 78 Ja och 4i Nej.
Och som Ja vunnit; är för införandet af alla slag oraspadt Färgträd bestämd en Tull af 3 R:dr å 100 Jpdrs värde. 2:0 ang:de Hudar och Skinn.
Den sora bifaller BevillningsUtskoltets af Höglofl. R. 0, A.j IJögv.
PresteStändet och Heder v. BondeStåndct gillade Förslag, att för införandet af hudar och skinn, som ej inbegripas under Pelsverk, skall bestämmas en Tull af 8 r:st. per u för oberedda och torra, samt 6 r;st. per Ä för saltade, röstar, Ja.
Nej; kommer i enlighet med Vällofl.
Borgare, Ståndets beslut, ifrågavarande Tull att, för 1 U oberedda torra hudar och skinn, bestämmas till 4 r., samt för 1 U oberedda, saltade, till 3 r:st.
De öppnade Voteringssedlarne hafva innehållit 8a Ja och 37 Nej.
Och är, till följd häraf, afgjordt att, i öfverensstämmelse med R. o.
A.-Sj Preste- och Bonde-Ståndens Beslut, för införandet af Hudar och Skinn, sorn ej inbegripas under Pelsverk, en Tull skall bestämmas af 8 r:st, per & för oberedda och torra, samt 6 rist. per # för saltade. ''s 3:o angtde Silke, rått, ofärgadt, oberedt. ”Den, som gillar BevillningsUtskottets, af Höglofl. R. o. A. j Högv.
PresteStändet och Hederv. B onde Slån - Betänkanden, N."o 3g4- 441 det bifallne förslag, att Införselstull på rått, ofärgadt och oberedt Silke, skall bestämmas till 6 sk. per u röstar Ja.
Yinner Nej; kommer jemnlikt Vällofl.
BorgareStåndets beslut, Tullen å dylikt
Silke att förblifva vid hvad derom i 1826 års Tulltaxa stadgas, eller 2 sk. per M.” Efter Voteringssedlarnes öppnande befunnos 81 Ja och 38 Nej.
Och som Ja vunnit; altså är BevillningsUtskottets, af R. o. A.j PresteStändet och BondeStändct bifallne förslag, att InförselTull på rått, ofärgadt och oberedt Silke, skall bestämmas till 6 sk. per # godkändt. 4:o ang:de Socker. ”Den, som vill att, jemnlikt BevillningsUtskottets af Höglofl. R. o. A.j Högv.
BondeStändet godkände förslag, för införandet af rätt', mascovade eller brunt, Cassonade eller Terres och Tetes samt hvitt Pudersocker, skall bestämmas en medel-tull af 1 sk. 6 r:st. per U, röstar Ja.
Yinner Nej; kommer denna Tull att, i öfverensstämmelse med Vällofl.
BorgareStåndets beslut, utsättas för rått, mascovade eller brunt, tjll 10 r:st. samt 44a Stats-Utskottets för Cassonade eller Terres samt Tetes oell livi It Pudersocker till 2 sk. per Denna Votering har utfallit med 83.1a oell 36 Nej.
Och som Ja vunnit; altså är jemlikt Bevillningsutskottets af R. o. A. samt Preste- oell Bonda-Ständen godkände förslag, förordnadt, att, för införandet af rått Mascovade eller brunt, Cassonade eller Terres och Tetes samt hvitt Pudersocker, skall erläggas en Medel-tull af j sk. 6 r:st. per i". 5:o ”Den som bifaller Bevillnings-Utskottets af Höglofl. R. O. A. och Högv. PresteStåndc.t godkände Förslag, att för införandet af beredt krossadt Lumpsocker och Havana Terres skall bestämmas en Tull af 4 sk. per m, röstar Ja.
Nej; kommer genom Votering, att afgöras om denna Tull skal! utsättas, antingen efter Hederv.
St dådets eller efter Väl lod.
BorgareStändets beslut. ” Med 82 Ja och Nej besvarades desse Propositioner.
I följd hvaraf, och då Ja vunnit, BevillningsUtslottets af R. o. A. samt Preste.Slilndet godkände Förslag, att, för införandet af beredt krossadt Lumpsocker och Havanna Terres en Tull af 4 sk» P>' fö är bestämd.
Votering öfver 6:te Proposition-, körn härigenom icke att äga rum. Betänkande!).
N:is 3g4, 3g5. 44^ 7:0 Ull, okammad, okardad.
Den, som, jemnlikt BevillningsUtskottets af Högt. R. 0. A. samt Iledérv.
EondeStåndet godkända Förslag, vill, att för införandet af alla slags
Ull skall bestämmas en Medel-tull af 4 sk. per U, löstalja.
Nej; kommer i likhet med Högv.
Presteoell Vällofl. /JorgareStändens beslut, Införsels-tullen lör 1 u
Ull, som icke öfvergår ett värde af 1 R:dr B:co att utsättas till 2 sk. samt för 1 g
Ull, som öfverstiger 1 R:dr B:co värde, till i5 procit af värdet.
Voteringen härom utföll med 60 Ja och 5g Nej.
Och som Ja vunnit; altså är för införandet af alla slag
Ull bestämd en Medel-tull af 4 sk. Per &•
Hvilket allt Förstärkta StatsUtskottet skolat hos R.
Den 6 Februarii )83o.
N:o 395. R. II.
Stlrs Förstärkta StatsUtskotts Memorial, angående Städernes Salu-Accis.
Då, enligt aflålne ProtocollsUtdrag af den 29 sist).
Januarii samt 1 innevarande månad, respective RiksStånden godkänt de Voterings-propositioner Bevillningsutskottet, i Memorial N:o 64, för afgörandet af frågan om Städernes Salu-Accis, föreslagit; bar af Förstärkta StatsUtskottet omröstning, till följd af R.
St:rs berörde beslut, denna dag blifvit i behörig ordning anställd, nemligen: 444 Stats -Utskottets Efter 1:sta Propositionen: