Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ankom den £o
September i823* Memorial till Riksens Ständer, ined förslag till ändring i 33 Riksdagsordningen.
I sammanhang med det utlåtande, som under denna dag Constitutions-Utskottet afgifvit rörande ett tillägg i 14. §. af Instructioner för Riksens Ständers JustitiaäOmbudsman, och då nödigt synes att, om granskningen af hans allmänna redogörelse, med åtföljande handlingar uppdrages Iliksens ■ tänders Lagutskott, en sådan Utskottets ytterligare befattning må i Grundlagen stadgas, får, till den i Regeringsformen anvisade åtgärd, ConstitutionsUtekottet vördsamligen föreslå att senare Mo - ConstitntionsUtsliOttets Betänkanclen. 257 mentet i 53 §.
RiksdagsOrdningen kunde erhålla följande ändrade ordalydelse: ”Lagutskottet tillkommer ock att granska Justitia - Ombudsmannens vid hvarje Riksdag af gifvande allmänna rtdogörelse samt årliga berättelser, äfvensom bans Embets Diarter och Registratur Stockholm den 6 September 1825.
Ankom den 25 September 1823.
Memorial till Riksens Ständer, med föreslående af tillägg i 7 moni. 1 §. och 4 morn, 2 §.
'Iryckfrihets-Förordningen.
Enär det stadgande i 7 mom. i §.
Tryckfrihetsförordningen, jemväl i 7 mom. 4 §. åberopadt, enligt hvilket Utgifvare af Dagblad och Periodiska skrifter äro ensame underkastade författare ansvar, synes i 258 ConstitutionsUtshottets
Betänkanelen. så måtto obilligt, att, då Pablique Autoriteter äga rätt att i vissa Allmänna Tidningar få sina kungörelser införde, Utgifvaren, som ej kan vägra Annoncens emottagande, likväl måste, i händelse dess innehåll föranleder lagligt åtal, framträde säsom svarande Part och plikta för hvad han ej brutit, har, till beredande af någon lämplig rättelse härutinnan, hvars nödvändighet öfver flera inträffade fall vitsordat, ConstitutiosUtskottet trott sig böra, för Grundlagsenlig åtgärd, vördsamligen underställa RiksensStänder det förslag att i 4 mom. 2 §.
Tryckfrihetsförordningen må, efter orden : “Embets- och Tjenstemäns Relationer, Memorial och Embetsbref,“ tilläggas “Samt Kungörelser,“ och i 7 mom1 x'1. näst efter orden: “i afseende på ansvaret", inflyta följande Mellanmening: “utom hvad de i 4 t norn. 2 jf. om förmälda allmänna Embets-handlingar beträffar na. m.
Ståckholm den 17 September 1823. konstitutions Utskottets Eetänknnäen, 239 N o 52.
Anborn den 23 September 1823.
Memorial till Biksent Ständer, med förslag till ändring i 65 §.
Sedan hos ConstilutionsUtskottet en Riksdagsman väckt fråga, om så beskaffad ändring i 63 §.
Regeringsformen, att äfven den större till lyftning vid infallende krig öfversätta Creditivsumman borde fastställas till åtgående genom RiksensStänders RiksgäldsContoir eller det för Riksens Ständer redogörande och ansvariga Werk, åt hvilket en slik befattning kunde uppdragas, har ConstitutionsUtskottet, som ej funnit skäl att utan modiiication gilla och till Riksens Höglofl Ständers pröfning öfverlemna detta förslag, likväl från detsamma, jemte Stats- ock BancoUtskottens deröfver, på anmodan, meddeldta utlåtande, hemtat anledning att vördsamligen hemställa, om icke, till undanrödjande i framtiden af det codstitutionella hindret för en betydlig eventuel Statsutgifts anvisande på annat Werk än Riksens Ständers Banque, hvars säkerhet och credit fordra dess möjligas'e oberoende af yttre tillfälligheter, Grundlagsföreskriften hörande Större Cre - 2/jO Constitutions Utskottets Eetänkanden. ditivets ovilkorliga utbetalning ur Banquen må upphäfvas, och det följaktligen ankomma på Riksens Ständer att få hvarje gång särskildt förordna om så väl fond som belopp; Och i öfverentstämmelse därmed, likväl under fortsatt iakttagande af anordningens deposition i Banquen, såsom det tryggaste förvaringsrum, får ConstitutionsUtskottet, till Grundlagsenlig behandling, föreslå följande, blott genom uteslutandet af några ord och tilläggandet af några andra, förändrade Redaction af ofvannämnde RegeringsFormens 65 §.
”Dessutom börti) för oförsedda handelser, tvänne särskilda tillräckliga summor lif sättas och ansins, dsn ena att vara tillgänglig då Konungen, till Rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna annania!, sedan bela StatsRådets tankar deröfver blifvit inbevitade, finner den vara oundvikligen nödig •
Den andra att, vid infallande krig, af Konungen lyftas, sedan Han Stats Rådet in Pteno hört och Riksens Ständer sammankallat.
Riksens Ständers förseglade och i Banquen deponerade Anordning å sistnämnda summa må ej förr brytas eller summan utbetalas, än sedan Riksdagskallelsen blifvit i Hufvudstadens Kyrkor vederbörligen kungjord Stockholm den 17 September 1823. Constitutions-Utskottets Betänkcmden. 241 No 55.
Anbom den 3 October 1(523. lHemorial till Riksens Ständer, med föreslående af några smärre ändringar och tillägg i 19 och 22 §.
DS, under innevarande Riksmöte sam* telige RiksStånden antagit och Konungen jemnväl, medelst Nådig Sanction, bekräftat det stadgande i RiksdagsOrdningens 13 hvarigenom Rikets begge Universitet oeh WetenskapsAkademien fått sig tillerkänd rättigheten att utse Fullmägtige till Högvördige PresteStåndet och då, för fullständigheten af denna Grundlagsförändring, tillika erfordras bestämmandet ej mindre af det forum, der klagomål öfver val till sådana Riksdagsmän bör upptagas, än ock af Fullmagternas behöriga lydelse och underskrift, har ConstitutionsUtskottet funnit sig ega skäl att, för den i RegeringsFormen antydda behandlingen öfverlemna följande förslag till några smärre ändringar och tillägg i tvänne RiksdagsOrdningens §. nemligen :
Bihang till R S. l}rot. 3:dje Sami. gi »4* Constitutions•
Utskottets Betänkanden. §•
J9* I sista puncten, nä t efter den mening som anvisar Forum för besvärs anförande olver Riksdagmannaval till Bonde- och BorgareS^ånden , s,kulle samma hänvisnings föreskrift, hvad PresteSiåndet angår, sålunda styliseras: ’ Klagomål öf er i al till Riksdagsmän af PresteStåndet ingifves, för Stiften hos Consistorierne, samt för Universiteten och We ten skaps Ahademie’i hos Konungen; Och följer dervid i öfrigt lika ordning och enahanda grunder, sorn här ofvanföre finnas utstakade*’. §. 22.
Romme att redigeras på detta sätt:
I förra puncten:
Fullmagterna böra a«em «— «— efter föregånget ordentligt val, N. N. (för PresteStåndet ifrån N. N. Stift, Universitet eller Akademie") rn. rn.
I sednare puncten: ”Fullmagterne underskrifves : PresteStåndets för Stif ten och l niversitelen, af vederbö ande Consistorier, och för IVetenskeps Akademien, af dess Frceses". m. m.
Gonstitu-ions- Utskottets betänkandert. *4.5 N:o 54.
Anbom Hen g October 1383.
Memorial till Riksens Ständer, med förslag till en ändring i 13 §.
Riksdagsordningen, med afseende å Universitetens Representations rätt, Enär den dubbla bemärkelsen af ordet ”eger’ förekommande i det nyligen af Kongl. Majit och Riksens Ständer amfält antagna nya momentet i 13 § Riksdags Ordningen, möjligtvis kunde föranleda 0- likhet i tolkningen eller åtminstone villrådighet dervid får, till meningens bestämmande, och då Representanters ställande synes för framtiden böra Utgöra en Universiteten tillerkänd rättighet, icke en dem ålagd pligt , ConstitutionsUtskottet för Grundlagsenlig åtgärd, vördsamligen underställa Riksens Högloft.
Ständer det förslag att, i början af ofvannamnde 13 jfrns sednare Moment ordet ”ege,” må förändras till : "vare berättigade Stockholm den 24 September 1823. 244 Constitutions Utskottets Betänkanden. ^" o 55* Ankom den 3 October 1O23.
Memorial till Riksens Ständer, med förslag till en ändring i 13 j).
(Riksdagsordningen, för bestämmandet af Universitetens Representanters val bar het.)
Det, under innevarande Riksdag, af Riksens Ständer beslutna och af Kongl. Majit i Nåder gillade Grundlagsstadgande, 1 kraft hvaraf Upsala och Lunds Universitet vunnit Representationsrätt inom PresteStåndet, innehåller bland annat att till Riksdagsmän skola utses Professorer endas»- från de Werldsliga Faculteterna.
Härigenom äro således de af Theologi ka Faculteten från valet aldeles uteslutne, ehuru äfven inom den Philosophiska linnas Professorer, hvilka tillika kunna väljas som kyrkoherdar, och en eller annan ytterligare som Ledamot af WetenskapsAkadexnien.
Då emedlertid det synes obilligt att, i valbarhets vilkoren göra ett undantag för Professorerne af någon viss Facilitet och då i öfrigt den lagbestämmelse torde Constitntions Utskottets Betänkanden.
245 blifva nödig, att inge Andre än verklige Professorer eller de, sorn i Consistorium Academicum ega säte och stämma, kunna Representera för Universiteten , får, till Grundlagsenlig behandling, Constitutions Utskottet vördsamligen framställa det förslag att, i sednare momentet af Riksdags Ordningens 13 §.
Orden; ”Tvänne Professorer från de Werldsliga Faculteterna” måtte förändras till; ivänne Ordinarie Professorer Stockholm den 24 September 1823.
Ankom den g October 1823.
Memorial till Riksens Ständer, rörande några mindre Grundlagsändringar, föranledda af det inom Gtskotcen införda omröstningssätt.
Sedan det af Riksens Höglofl.
Ständer antagna stadgandet om votering per Capita inom Utskotten numera jemväl erhållit Kongl.
Maj:ts Nådiga sanction, och säle - 24.6 Constitutior.s-Utskottets bctänkanden. des någon omröstning
Ståndvis hädanefter desto mindre kan komma i fråga hos Riksens Ständers förstärkta Utskott, Nämnder eller Electorer, som de äfven h i t tils voteradt samfält, har ConstitulionsUtskottet trott GrundlagsRedactionen ej längre böra öfveiflödigt belastas med upprepandet af en negatif föreskrift hvars positiva motsats är försvunnen; och får af sådan anledning Utskottet, tili Grundlagsenlig åtgärd, vördsatuligen framställa det förslag, att i Q dra Momentet af RegeringsFormens 56 § må uteslutas orden; "icke ejler Stånd anstäld"; hvarmed Utskottet dock torde tillåtas den erinran, att i händelse Utskottets den 3 dennes N;o 4-6, afgifne förslag till nyssnämnde Moments ändring och omflyttning s ulle under nästa Riksdag godkännas, det nu förevarande projectet kommer, så vidt 56 §. angår, att förfalla; Att vidare ur RegeringFormens 6g §. 5 puncten måtte åtgå orden ”Och icke efter Stånd"; Ur 97 §• 2 puncten likaledes, och ur 103 §. 2 puncten orden:
Och icke Ståndsvis", samt i 108 Jf.
4 P’moten meningen; 'utsedda Electorer, som rösta samfält och icke Stånsdvis’ förändras till; ”utsedda samfält röstande Electorer"; Constitations- Utskottets Betånkanden.
Att ändtligen i Riksdagsordningen® 62 1 puncten må uteslutas orden: "Celi icke StåndsvisI 67 §. 2 mom. 2 puncten, orden :
' Och icke efter Stund"; 1 64 §. 3 puncten och i 65 §. 2 puncten , orden: ”Och icke Ståndsvis samt i 73 jS-. 2 puncten orden:
"Och icke efter Stånd".
Ankom de* 3 October i823- Memorial till Rik~fns Ständer, med förslug till ändring i‘4 morn. 2 §.
Tryckfrihet slör ordningen.
Som det i näst före sista puncten af 4 mom. 2 § TryckfrihetsLagen förekommande ordet vite, hvilket dessutom ej rätt uttrycker hvad man velat beteckna, äfven derför synes mindre lämpligt, att denna Grundlag icke bjuder något om vilens, men endast om böters fördelande och förvandling, får, till den i Regeringsformen »tadgade åtgärd, Gon6titution$-Ut$kottet 248 Conslitutions-TJ tskottets betänkanden. vördsamligen öfverlemna det förslag att, i ofvannänmde moment och punct, meningen: ”vid vite af Trettio Tre Riksdaler sexton skillingar”, måtte utgå, och, i stället, e ter orden: ”sjelfva hufvudsaken,’ införas:
'Deri häremot bryter, bote Jr et tio Tre Riksdaler sexton skillingar Stockholm den 24 September 1823.
Ankom den 12 October 1823.
Memorial till Riksens Ständer, med utlåtande öfver Herr C. G Trejfenber gs, från Ridderskapet och Adeln remitterade, anledning till anmärkning mot Konungens Rådgifvare i Commandomål för arméen.
Uti en, Höglofl.
Ridders1 apets och Adelns Remiss af den 18 nästlidne Sep. tember åtföljande Skrift, har Herr C. G. Treffenberg mot Konungen Rådgifvare i Commandomål för Arméen framställt den anled - (Jonstiluiions- Vtskottets betänkanclfn, 249 anledning till anmärkning, att det af honom, på nådigaste befallning, under den 1 Mai I ii lött) utfärdad?, ännu gällande Tjenst g örings
Reg leni en te, hvarutinnan, enligt Ingressen dertill, icke må göras förändringar, tillägg eller mot bok«tafven stridande tydningar, bland annat i usta Delen, 5 Cap. 51 jf. och 10 Mom innehåller: ’’Uti befordringsförslag, till och tnerl Capitainesgraden, åligger Regementschefen, att i underdånighet föreslå den efter tour och Anciennets närmast berättigade Officer inom Regementet, så vida C hefen icke har något grundadt skäl mot dess vidare befordran, i hvilket fall, jemte underdånigt uppgifvande deraf, han föreslår den sorn dertill närmast är i tour}” Förmenandes Herr Treffenberg, att sjelfva föredragningen och tillstyrkandet, i Corn* mandoväg, af ett stadgande, så nära rörande en kildt Mans rätt i oeconomisk hänsigt, O ' redan innefattar en öfverträdelse af Föreskrifterna i 7 och 8 §* §•
Regeringsformen, samt att dessutom bokstafliga tillämpningen af ofvannämnda Moment gör möjligt för RegementsChefén att, äfven uran giltiga skäl, föreslå en yngre, mindre berättigad, och följaktligen för Medborgaren alt dömas ohörd och till sin vällärd Éihanfc till å.
Prat. tydje Sami. *5o ConstitutionsUtskottets Betänkanden. förstöras, emot både lydelsen och andan, af nyss Åberopade Grundlags 16 §.
Hvadan och enär Konungens Rådgifvare i Gomman dom Al således s' ali begått och främjat de i 106 jf. RegeringsFormen uppräknade Ofverträdelser, Herr Treffenberg anser bemälde Ämbetsman böra, jemnlikt samma ställas under tilltal af JustitiasOmbudsmannen inför RiksRätten.
ComtitutionsUtskottet, som på begäran erhållit del af det inför Kongl. Majit öfver detta Commandoärende den 1 Martii 16^9 förda Protocoll, har af öfriga, Utskottet tillika communicerade Handlingar inhemtat huru som Kongl Majit, “redan förut, behagat förordna, dels medelst nådigt Bref till samtlige Regements- och CorpsChefer, dateradt den 20 December 1811» och contrasigneradt af StatsSecreteraren för KrigsÄrendena, att 'Cheferne i alla dädanefter afgifvande förslag till Capitainer med Compagnie och beställningar i derunder varande grader, icke finge förbigå någon Officer uti dess egande tour och ancienneté, om icke de vigtigaste skäl sådant föranledde, och hvilka då alltid skulle till Kongl. Maj:ts nådiga pröfning i underdånighet anmälas,” dels ock, genom Si jf. i nådig Jnstruction för Inspecteurer och BrigadGeneraler vid Infanteriet, den Constitutions Utskottets Betänhattäen, 251 14.
Junii 1816, undertecknad af GeneralAdjutanten för Arméen, att "uti BefordringsFörslag, till och med Capitaine graden, vederbörande Cliefer alltid ålåge att i underdånighet föreslå den efter tour och Ancienneté dertill närmast berättigade Officer inom Regementet, så vida Chefen icke hade något grundadt skäl mot den C» Ö nes vidare befordran, och, med underdånigt uppgifvande deraf, föredrogs honora •n närmast varande, yngre Officer.”
Då utfärdandet af ett Militairt TjenstgöringsReglemente, inskränkt till sammandragningen, i ett helt, af spridda, hvar för sig lagligen meddeldta föreskrifter och bland annat, af de hvarje Tjenstegrad inom Regementet åtföljande skyldigheter, utan tvifvel måste tillhöra Konungens omedelbara "besörjande, genom Lians Rådgifvare i ComtnandoÄrenden, samt då det af Herr Treffenberg anmärkta stadgandet uttryckligen och nästan ordagrant öfverensstämmer med äldre, derföre till grund lagda, af Kongl. Maj:t, jemväl i StatsRådet, fattade och sedermera veterligen icke åter' al!ade beslut, hvilkas tillkomst och föremål ej vidare kunna, mot 76 /.
Riksdagsordningen, underkastas någon till ansvar förbindande granskning, finner Con*titntiomUtskottet den sednare, na ifräga - j’52 Constitutions-TJtskottets Betänkanäen, satta föredragande och rådgifvande åtgärden, som blott innabär en enkel verkställighetshandling, vara, till både ämne och form, af sådan beskaffenhet, att det yrkade åtalet icke enligt Grundlagen eger rum, Stockholm den 8 October 1825, N:o 59. / ' •
Memorial till Hedervärda BondeStåndeb, i anledning af dess återremiss på utlåtandet öf er Kongl. Maj ts Nådiga Proposition, om upphörandet af Konungens två röster i Högsta Domstolen.
Gnnam ProtocollsUtdrag af den 1 nästlidne September, ankommit den 29 i samina Månad, har Hedervärd** BondeStåndet, j anledning af framsta!da Anmärkningar, vid ConstitntionsUtskortets utlåtande, öfver Kongl. Majus Nådiga Proposition» om Constitutions-Utskottcts Bctänkanden.
253 upphörandet af Konungens
Två röster i Högsta Domstolen, behagat detta ärende till Utskottet återförvisa.
RegeringsFormen, kunna blott sådane, mot GonstitulionsUtskottes yttranden, i Grundlag frågor, förekomma anmärkningar, hvilka hvarje hiksStånd särskilt förklaras utgöra dess gemensamma tankar, hänvisas till Utskottet, som i slikt fall bör RiksStåndenr meningar sammanjemka och de oförenliga skiljaktigheterna derjemte till vidare behandling anmäla; och likmägtigt 81 §-, må, när Utskottet afstyrkt en Konungens Proposition, om ändring i Grundlagarna, Ri sensStänder äga att genast antingen Propositionen af lå, eller och rfgöra att de vilja öfver densamma å nästföljande Riksdag besluta, i hvilken händelse Tre Månds mening, och, om Två Stånd stadnat mot
Två, deras som beslutet uppskjutit, är gäliande.
Då nu dels det emottagna Protocolls utdraget icke uttrycker, att d * deruti innefattade anmärkningarna utgjordt Hedervärda BondeStåndets gemensamma tankar , dels och Tre Riksstånd lemnat 1 tskottets yttrande utan anmärkning och Två bland dem, nemligen Höglofl, Ridderskapel och Cä4 Constitutions-TJtskottets betänkanäen.
Adeln ramt Wällofl.
BorgareSlåndet till nästa Ri sdag upp kfutit beslutet öfver Konungen? iNådiga Proposition, täcktets Hedervärda IiondeStåndet finna det ConstitutionsUtskottet saknar både grund och tillfälle, att i förevarande mål vidtaga någon ändrings- eller jemknings- åtgärd.
Stockholm den 10 October 1823, N:o 60.
Ankom den 18 October j8*3* Memorial till Riksens Ständer i anledning af Två Stånds återr euiisse på 5 te puncten af Memorialet N o 4-B, med ändringsförslag, åsyftande Riksdags Arendernas skyndsamma gång.
Genom ProtocollsUtdrag af den 25 och 30 nästlidne September; har ConstitutionsUtskottets, den 6 i shmma Månad, under N:o 48 afgifna förslag till åtskilliga Grundlags-Ändringar, åsyftande RiksdagsArendernas skyndsammare gång, blifvit i 5 te puncten, rörande iakttagelserna vid återremisser, hänvisade till y& Ccnstitulions-Vtskottets betänkandcn, 255 terligare utlåtande, med de för Respective RiksStånds gemensamma tankar förklarade anmäikningar, hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln, att sammanfattandet af ProtocollsL tdraget, öfver de vid ett Utskotts betänkande gjorda Anmärkningar bör ankomma på den inom hvarje
Stånd i allmänhet nyttjade Protocollsform och i Wällofl.
BorgareStåndet, att stadgandet, hvilket nu synes medgifva och påkalla en dubbel Protocolls uppsättning, fordra' att närmare förtydligas, hvarjemte detta Stånd ansett det ofelbart medverka till minskning i Riksdag«kostnader , om Ståndens Protocoll ogh Bihanget dertill hädanefter ej trye tet in extenso, utan blott i vigtigare delar.
Constitutions-Utskottet, som erkänt de egentliga Anmärkningarnas giltighet, men likväl ej funnit dem kunna läggas till redactionens grund för sammanjemnkningar af Resp. RiksStåndens tankar, har emedlertid från samma Anmärkningar hemtat anledning utt, såsom att lämpligare correctif mot dröjsmål vid återrremisser expidierande , föreslå bestämmandet af en Praescriptionstermin derför; Och Utskottet får således till Riksens Högloft.
Ständer YÖrdsamligen hemställa att det projecter®. 256 Constitutions- Utskottets betänkandeti, de tillägget, eller 4. de momentet i 49 Riksdagsordningen, må erhålla följande ordalydelse:
"Nät* utlåtande från Riksstånd tilt Utskott återremitteras, böra alla anmärkningar, sednast inom fjorton dagar derefter, meddelas L/tskoitet, genom justeradt Frotocollsljtdrag, antingen i hela deras ut förlighet, eller ock af Secreteraren pundvis och i korthet sammanfattade, dock i sednare händelsen, med öppen rätt för StåndsLedaitiot, att sin sanhilda, mening in extenso skriftligen, bifoga, på sätt t 57 § stadgadt är.“ Beträffande åter den inom WälofL BorgareStåndet tillika yrkade inskränkning i tryckningen af Ståndens Proto;oll och Bihanget lill desamma, hvilken fråga, så* som innebärande en förändring af 59 §.
Rik dagsO;dningen, mi ej kan omedelbarligen upptages , är Utskottet betänkt, att härom , med anledning af förut i behörig väg inkommen motion, särskildt öfverlägga* Stockholm den 13 October 1823. N:ö Constitutiuns* Utskottets betänkanden.
257 N;o 6i.
Ankom d. lfl October 1823.
Memorial till Riksens Ständer, med ytterligare utlåtande i anledning af återremissens på förslaget, und r N;o 47, till ett lillägg i 37 §.
Rigsdags Ordningen. f Under den 19 och 30 näsllidne September lia Fea IJoglufl. Riddeskapet och Adeln samt Walo fl.
BorgareStAndet, med anniätkningar, sorn särskilt förklarats utgöra deias gemensama tankar, till Constitutions- Utskottet Återremitterat dess uti Mi-morialet N o 47, den G i nyssnämnde MAnad afgifne förslag till ett tillägg vid Usta Momentet af 57 §.
Riksdags ordningen , med afseende A tillämpningen för Utskott, af föreskrifterna om RiksdagsÄrendernas behandling inom Siänden.
DA dessa , visserligen grundade anmärkningar, egenteligen äro riglade dereniv)t att de fall, i hvilka tillämpningen borde ega rum, icke finnas uti för laget Bihang till R. S.
Prot. tydje Barnh 33 *58 Constitonutis-ZJ t skottets Betänkandcn. bestämdt utsatta, får, för bristens afhjelpande och sill förekommande af misstolkning, Utskottet vördsamligen tillstyrka Riksens Högloft.
Ständer, att förena sig om en sä lydande fullständigare redaction af det projecterade stadgandet:
För Riksdagscirenclens behandling inom Utskott, skall tillämpas hvad 49 §. om muHgns bordläggning, och hvad i öfrigt 50, 55, 54 och 58 §. §. innehålla.'’ Stockholm den 13 October 1823.
Ankom dea ig October 1823.
Memorial till Riksens Ständer, med föreslående af tillägg i 98 §•
Regeringstormen och 63 §.
Dä i Grundlagen saknas bestämd föreskrift, hurulunda förhållas bör, om Riksens Ständers Justitiae Ombudsman eller hans utsedde Efterträdar# i Ämbetet, vid Constitutions-TJtskottets betänkanden.
259 samma Riksdag, tinder hvilken de blifvit valde, antingen afsäga sig det vunna förtroendet, eller med döden afgå, — en föreskrift, hvar?
behof likväl erfarenheten redan vitsordat, får, med anledning af gjord Motion, ConslitutionsUtsköttet till Riksens Ständer, för Grundlagsenlig behandling , vördsamligen öfverlemna det Förslag att, i slutet af 98 §•
Regeringsformen och af 4 Mom. 63 §.
Riksdagsordningen , följande tillägg må införas : ”2 händelse Justitieombudsmannen, vid samma Riksdag, under hvilken han blifvit vald, af säger sig det erhållna förtroendet eller med' döden afgår, skold Riksens Ständer i Ämbetet genast insätta den Man, sorn de till hans Efterträdare utsett.
Skulle JustitioeOmbudsmnnnens utsedde Efterträdare, under påstående R ks« dag, afsäga sig det erhållna örtroendet, eller i JustiticeOmb näsmans Ämbetet insättas, eller med döden afgå, utväljes, på ofvan stadgade sätt, en annan behörig
Man i hans ställe Stockholm den 13 October »825. «6o Constitutions Utskottets Bctänhanclcn.
N:o C5.
Anborn den 18 October 1023- Memorial till Riksens Ständer, med utlåtande i anledning af ett jöreslaget tillägg i Justities- Ombudsmans Instruetionen.
Till ConstitutionsUtskottet har, under den 4 dennes, Höglofl.
Ridderskapet och Adeln behagat remittera ett, af Herr Nils "Wilhelm Stråle, hamstäldt motiveradt förslag aft i 26 Jf. af Justi tia Gm hud smansInslructionen måtte införas följande tillägg: “Afgår under rarande Riksdag och lörr än dag till densammas afslutande blifvit utsatt, den till JustitiseOmbudsmannens Efterträdare utsedde Person, eller varder lill veiklig JustitiasOmbudsnian förordnad, förhålles med nytt val, på sätt gy och gS ff.
RegeringsFormen och 65 $.
Riksdagsordningen utstakad*
En föreskrift, ämnad att gälla för Riksens Ständer och att under Deras sammankomst tillämpas, anser väl ConstitutionsUtskottet väsendligen tillhöra Grundlagen, hvadan ock Utskottet, med anled - \ . / Comtitutions- Tjsthottcts bctcinknnclcn.
261 ning af särskild motion, redan tillstyrkt, såsom tillägg, vid 98 §.
RegeringsForme* och 65 §.