Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Länets aflägsnare skogsbygder.
A några ställen har dock denna näring aftagit i följd af uppkommen brist på dertill erforderlig löfskog.
Tjärutillverlening, hvarom undervisning likaledes blifvit meddelad af kunnig person från Westerbotten, och hvartill, äfvensom till premiers utdelning för god varas tillverkning till något betydligare belopp, kostnaden blifvit bestridd af dertill nådigst beviljadt statsanslag, idkas mera och mindre uti bela Länet, men lill afsalu hufvudsakligen uti Ugglebo och Skogs socknar.
Salpetertillverkningen har blifvit något ökad.
Under sistförflutne tre år hafva tillhopa 2,117J LM blifvit från denna närings idkare inom detta Län af Kronan inlöste.
Berättelse öfver Gefleborgs
Län för åren 1848—1850. 2 10 Försäljning af qvarnstenar, trappsten och masngns-ställsten utgör fortfarande en lönande binäring för invänarne uti åtskillige byar inom Wahlbo, Årsunda och Ofvansjö socknar af Gestrikland.
Uti Länets tre städer, Gefle, Söderhamn och Hudiksvall hållas årligen, för utbyte och försäljning af varor, tre marknader; hvarförutan tvänne sådane hvarje år hållas uti Skjästra by i Jerfsö socken och en uti Knåda by i Ofvanåkers socken af Helsingland.
Handel på landet idkas dessutom af femtioåtta handlande, som, enligt Kongl.
Handels-Ordningen af den 22 December 1846, dertill erhållit tillstånd.
Å landet bedrifves fabriksnäring vid tretton färgerier, tolf garfveriet-, två tegelbruk, en klädesfabrik, fyra pappersbruk, tvä segelduksläbriker samt sex kakelugns- och stenkärlsfabriker.
Handtverkare och gerningsmän uti de fleste yrken linnas derjemte att tillgå till ett antal af tillsammans femhundra fyratiosex.
För att lätta och befordra varutransporten hafva vägomläggningar blifvit verkställde inom Ofvansjö och Thorsåkers socknar å landsvägen emellan Gelle och Fahlun, samt inom Wahlbo socken å landsvägen emellan Gefle och Upsala, hvilka arbeten blifvit nådigst understödde med statsbidrag till ett sammanräknad t belopp af 9,466 R:dr banko. § 5.
Under den tid, som denna berättelse omfattar, har Kongl.
Kammar-Collegium fastställt mantal och ränta för Söderfors bruks rekognitions-allmänning och utfärdat skattebref för så väl denna som Oslättfors bruks rekognitionsallmänning, hvarigenom 9Jn:dels nya mantal tillkommit; och utgör antalet al skatteköpte och skatLlagde dylika hemman tillhopa 32, med ett sammanräknadt skattetal af 40ä:dels mantal, som i tabellen äro ibland krono-skattehem „ b 7 manen upptagne.
A Ugglebo Jern verkens rekognitions-allmänning har bergmästare-undersökning blifvit börjad, men i anseende till Bergmästarens sjukdom och sedermera inträffade död tills vidare uppskjuten; dock hafva åtskillige derå belägne torp med flere lägenheter jemte till dem oell åtskillige byar oell stubberättighels-hemman beviljade skogsanslag undergått skattläggning, som likväl för en del ännu återstår. 11 Skogsafvittr ingar ne emelian kronan och enskilde, hvarom särskilda berättelser årligen till Eders Kongl. Maj:t i underdånighet afgifvas, hafva så fortgått: att afvittrings-utslag blifvit af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande meddelade för Bollnäs och Bjuråkers socknar, samt åtskillige bjär och boställen i Ljusdals socken, hvilka mål nu bero på Kongl.
Kammar-Collegii pröfning, hvadan resultatet deraf nu icke kan uppgifvas; att dylika utslag blifvit af Eders Kongl. Majit fastställde för Korpåsens allmänning i Hassela socken samt för Färila socken, hvarest utbrytnings- och delningsförrättningeu blifvit börjad; och att delnings- och skattläggningsförslag för Ljusdals socken blifvit upprättadt.
Kostnaden för afvittringen och dervid företagne höjdmätningar har under åren 1848 till och med 1850 uppgått till 6,738 R:dr 19 sk. banko.
Under åren 1848, 1849 och 1850 hafva trettionio laga skiften blifvit afslutade.
Dessa hafva omfattat 45is mantal och en ägovidd af tillsammans 98,394 tunnland, hvaraf 12,802 inrösningsjord, 78,950 afrösningsjord och 6,642 tunnland impedimenter; och hafva vid dessa skiften, dervid jord blifvit fördelad emellan 187 hemmansägare, trettiofyra utflyttat från de gamla bjarne, dervid de af statsverket åtnjutit understöd till ett belopp af 2,747 R:dr 17 sk. 4 rst. banko.
Laga skiften äro förordnade och under handläggning å 470 mantal; men då dessa blifva afslutade, är ändock icke fullt hälften af hela Länets ägovidd skiftad.
Skiftesverket har följaktligen inom detta Län ännu icke haft den framgång, som denna för jordbrukets förkofran vigtiga anstalt fördrar.
Skälen dertill äro, särdeles i Helsingland, de stora och vidsträckta, stundom af hela socknar bestående, skifteslagen, med spridda och mycket skiljaktiga ägor, inom hvilka skiftesåtgärderne icke allenast blifva mycket invecklade, utan äro med sä dryga kostnader förenade, att nuvarande delägare i sådane skifteslag icke kunna under deras besinningstid deraf draga motsvarande nytta.
Farhågan för sådana kostnader skall ock länge afskräcka från skiften, så vida icke utvägar genom statsanslag eller amorteringslån beredas för jordägarnes bispringande, så att dessa kostnader må drabba icke allenast första innehafvaren pä en sjäng, utan kunna å flere år fördelas.
O O ^ . .
Med kronotiskerierne i Länet har, i enlighet med föreskrifterne uti Kongl, brefvet den 22 Mars 1850, en allmän reglering blifvit företagen och äfven lill en del verkställd.
Till följd deraf hafva 11 skjäIfisken samt 32 mindre lax- och ålfisken blifvit frigifne och utur jordoböckerne uteslutne, samt 110 blifvit af visse hemman och byalag, dels med och dels utan särskild ränta, under dispositionsrätt bibehållne.
Antalet af skattefiske!! har derigenom redan 12 uppgått till 160, oell af kronofiske!) blifvit ininskadt till 110, hvilka summor äro uti tabellen upptagne.
Af dessa sednare äro flere underkastade reglering, som beror på undersökningar, hvilka ännu icke hunnit verkställas.
Åtta nya tullmjölqvarnar med tilsammans 15 par stenar hafva blifvit beviljade och skattlagde, samt 10 par stenar med behörigt tillstånd inlagde uti gamla tullmjölqvaraar.
Uppskattningsvärdet å hemman, bruk och andra lägenheter, enligt förra berättelsen minskadt meri 81,409 R:dr 34 sk., har blifvit ytterligare nedsatt med 63,844 R:dr ig sk., eller på åtta år med tillsammans 145,254 R:dr 2 sk , hvilken minskning egentligen tillkommit genom det, i följd af missgynnande konjunkturer, nedsatte värdet å jernverken.
Genom lägre markegångspriser å räntepersedlarne har ock en minskning i ständige räntor till ett belopp af 12,686 R:dr 44 sk. ägt rum; hvaremot kostnaden för rustning och rotering blifvit ökad med 4,678 R:dr, för klereci-slalens underhåll med 2,280 R:dr, för fattigförsörjning med 4,439 R:dr och för väghållning med 1,063 R:dr, så att, oaktadt förenämnde minskningar, statsbidragen för landet på det hela blifvit ökade med 2,552 R:dr 24 sk. banko.
Genom ökad tillgång på ångfartyg, som gå emellan Stockholm och de norra orterne, har kostnaden för ej mindre kronoskjuts och inqvartering, än gästgifveriskjutsen blifvit minskad.
Vid 38 af de i Länet nu varande 45 gästgifverier bestrides skjutsningen, i öfverensstämmelse med föreskriflerne uti Kongl. Girkulär-brefvet den 2 Augusti 1844, af entreprenörer.
Afgifterne lill desse hafva vid förnyade entreprenad-auktioner icke blifvit förhöjde, men på flere ställen något förminskade.
Länets indelning uti domsagor, fögderier, provincial-läkare-distrikter, landsfiskals- och länsmans-distrikter samt socknar har icke undergått någon O ö förändring.
Antalet af barnmorskor är oförändrad t.
Socken-magasinernes fonder hafva blifvit något, ehuru obetydligt, ökade.
Föreningarne för utdelande af premier för rofdjurs dödande motsvara fortfarande sitt ändamål.
Länets Hushållnings-Sällskap fortfar att, så vidt dess tillgångar medgifva, genom belöningar uppmuntra odlingsflit samt sprida kunskap uti binäringar. § 6.
Gefle Stad, hvars äldste privilegier, som numera icke äro i behåll, uppgifvas vara utfärdade år 1419 af Konung Eric XIII af Pommern, och seder - 13 mera stad fastade af Konung Christoffer af Bajern 1442 och 1446, är belägen vid den så kallade Gafle åns utlopp i Geflefjärden, 18 mil JN.N.Y. från Stockholm, och var länge den enda stad i Norrland intilldess Hernösand anlades omkring 1580.
År 1636 blefvo stadens privilegier något inskränkta i hänseende till seglationsfriheten, men sedan Konung Carl XI, då han år 1673 besökte staden, den 27 Januari förnyat dess stapelrätl, begynle utrikes skeppsfarten åter förkofra sig, och efter ytterligare derpå erhållne flere Kongl, stadfästelser har stadens in- och utrikes handelsrörelse varit i tilltagande, och staden är nu såsom handelsstad den tredje, såsom skeppsredande näst Stockholm och såsom skeppsbyggande den första i riket.
Under staden lyda 5,250 tunnland jord, i hemmantal uppskattade till 84X mantal och utgörande dels jord af fri oell fast natur, samt dels sådan, sorn genom Kongl. Brefven den 24 Juni 1602 och den 15 Februari 1605 blifvit af framfarne konungar till staden donerad, samt bestående, förutom af skog och utmark, utaf egentlig så kallad stadsjord, stubbrättighetsjord och odlingsjord.
Beträffande dispositionen af den egentliga stadsjorden samt odlingsjorden, sorn emot vretskalt och hagafgift för närvarande dels är anslagen under lö11 erne lill stadens embets- och tjenstemän, dels utdelas Lill stadens borgare i mån af deras ålder, och dels på ännu icke tilländagångne besittningsår, är åt enskilde personer mot odlingsskyldighet upplåten, har stadens borgerskap den 5 Maj 1847 beslutat, att all utdelning af sä kallad borgarejord må upphöra med året 1859 och de lägenheter, hvilka, efter samma års utdelning, såsom blifvande den sista, till staden återfalla, böra hållas disponible, för att, efter jordens under tiden skeende uppmätning och indelning i lämpliga farmer, till enskilde utarrenderas, äfvensom att innehafvarne af tjenstejorden böra från densamma uppsägas i den mån jordens ularrendering enligt bestämd plau bör verkställas.
Anlalet af stadens invånare, som år 1847 uppgick till 8,616, utgjorde, enligt manlalslängderna, vid 1850 års slut 3,977 af mankön och 4,919 af qvinkön, eller tillsammans 8,896 personer, af hvilka 2,518 män och 3,280 qvinnor, eller tillhopa 5,798, voro skattskrifne och 3,098 befriade från mantal.
Folkmängden har således under de tre sistförflutne åren ökats med 280 personer, eller nära dubbelt af det antal, hvarmed befolkningen ökades under de nästföregående fern åren, ett förhållande, som, då mortaliteten här, liksom i städer i allmänhet, är större än nativiteten, härleder sig från skedde inflyttningar ifrån andra orter. 14 Stadens befolkning tir i allmänhet känd tor ett stilla och sedligt uppförande, och de undantag, som derifrån förekomma, härflyta oftast ifrån benägenhet för starka dryckers omåttliga bruk, men kunna, i förhållande lill iuvånarnes antal, ej anses särdeles talrika.
De gröfre brott, som under de sislförllutne tre åren blifvit inom samhället föröfvade, hafva lill större delen varit af främlingar begån"lie och kunna således icke anföras såsom bevis på niora ö o O 1 lisk försämring bos stadens egne invånare.
Af de näringar, hvarpå staden grundar sitt bestånd, bar under perioden af de tre sistförflutne åren, med undantag af skeppsbyggeriet, icke någon fö reträdesvis varit i tillväxt, men alla hafva någorlunda bibehållit sig.
För den arbetande klassen har tillfälle lill arbetsförtjenst icke saknats och den fattigdom, som inom denna klass ej siiIIan förmärkes, är att tillskrifva lättja och dryckenskap samt de af härstädes bosatte sjömän å utrikes orter förelagne rymningar, äfvensom ett större antal sjömäns under åren 1849 och 1850 i Brasilien inträffade dödsfall uti gula febern.
Medelpriset på ett mansdagsverke, beräknadt ifrån klockan 6 på morgonen lill klockan 6 på aftonen, kan anses vara 29 sk. 4 rst. banko.
Stadens bufvudnäringar utgöras fortfarande af handel och sjöfart, skeppsbyggeri, handtverk och fabriker, fiske och jordbruk.
Handeln och sjöfarten, hvaruti betydliga kapilaler äro nedlagdt', fortfara alt för staden vara af största vigt och lemna en lönande sysselsättning åt ett stort antal personer i staden och dess grannskap.
De förnämsta exportvarorna äro stångjern och manufaktursmide samt bräder.
Af dessa artiklar hafva, efter ett medium för de tre sistförflutne åren 1848—1850, årligen till utrikes orter skeppats:
Manuläkt. smide.
Sk:® Sk:® Tolfser. 42,974 481 34,851 Till jemförelse upplages hvad exporten al enahanda varor, under de 5 nästföregående åren 1843—1847, per medium för året utgjorde, nemligen 48,95(i 316 31,453.
Till inrikes orter hafva under de tre ifrågavarande åren algått 16,696 SkM stångjern och 1,716 Sk:&. manufaktursmide; hvaremot, skeppningen lill inrikes orter under åren 1843—1847 utgjorde per medium 11,926
SAvSf stångjern och 1,380 Sk:M manufaktursmide.
Till upplysning i afseende på importhandeln upptages hiir medelbeloppet al de förnämsta utländska varor, sorn under de lie sista åren till Gelle årligen inkommit, nemligen:
Salt, diverse från utrikes orter 28,017 l:r Medium af införseln under åren 1848—1847 var för året ungefärligen 22,244 l:r Tobaksblad och Stjelk 79,962 11.
Införseln under åren 1843—1847 utgjorde per medium för året 276,871 U.
Kaffe från utrikes orter 8,626 U.
Medelbeloppet af införseln under åren 1843—1847 var för året circa 24,937 U. Hampa . ... . 741 Sk.K
Linfrö 2,542 t:r Tonfisk 9,413 LM Vin 18,715 k:nr Utländsk Spannmål infördes under åren 1848 —1850 lill ett sammanräknad t belopp af 13,132 t:r.
De hufvudsakligaste artiklar, som för öfrigt blifvit införde, hafva varit råa hudar, bränvin, strömming, sill, väfnader, arrak, specerier m. m.
Tulluppbörden i Gelle har under de tre sista åren uppgått lill ett medelbelopp för året af 74,848 R:dr 13 sk. 7 rst. banko, och således med omkring 15,500 R:dr samma mynt för året understigit medelbeloppet af tullnppbörden för åren 1843 —1847.
Af förestående uppgifter visar sig, att jernskeppningen under de Irenne sislförllutna åren något aflagit, hvartill orsaken igenlinnes uti det förhållande, att åtskillige af staden kringliggande jernbruk, hvaribland isynnerhet de så kallade Hamrånge-Verken, hvilka tillförene för sin tillverkning funnit afnämare här i staden, försälja och vågföra sina jerneffekter i Stockholm, hvarifrån de direkte utskeppas.
Förnämsta afsältningsorten för jernet har varit, i likhet med de föregående åren, Norra Amerika.
Brädskeppningen har deremot något tilltagit, hvilken omständighet anses vara föranledd af ytterligare nedsättning i de förut höga umgälderne å alsällningsorlerne och deribland i synnerhet England.
Den betydliga minskningen i tulluppbörden, i jemförelse med hvad den varit under det qvinqvennium, sorn föregått de ifrågavarande 3:ne åren, har 16 uppkommit genom den till ett medelbelopp af icke mindre än omkring 197,000 U. ärligen minskade importen af tobaksblad ocb stjelk, af hvilkas förädling härvarande tobaksfabrikanter ansett sig, i anseende till allt för dryga tullafgifter å denna råvara, icke kunna draga synnerlig fördel.
Vid 1850 års slut agde stadens invånare 38 skepp, 20 briggar, 21 sko nertar, 13 galeaser, 5 slupar och 18 liska re får ty g, tillsammans 115 stycken större ocb mindre fartyg, utgörande 12,01-3 läster, hvaraf 10,931 läster varit begagnade till utrikes sjöfart ocb återstoden till inrikes sjöfart samt transport af fiskerskapets förnödenheter.
Tvänne aktie-bolag äga härstädes ett större ångfartyg om 120 och ett bogserings-ångfartyg om 14 hästars kraft.
Lästetalet af stadens flotta, som vid 1847 års slut utgjorde 10,232 läster, har således under de 3:ne sistförflutne åren ökats med 1,811 läster.
Å härvarande tvänne skeppsvarf hafva under de tre sistförflutne åren 26 fartyg af tillsammans 2,944 iäster blifvit nybyggde.
Utrikes sjöfarten, till hvars befrämjande Kongl.
Maj:!, uppå underdånig ansökning af magistraten och stadens borgerskaps äldste, under den 18 Juli 1850 beviljat ett statsbidrag af 38,210 R:dr banko, att ulan återbetalningsskyklighet utgå af Handels- och Sjöfarts-fonden, för alt användas till upprensning ocb fördjupning af segellederne till staden, idkas fortfarande hufvudsakligen på England, Spanien och Portugal, Frankrike, Ryssland, Norra och Södra Amerika samt Ost- ocb Wesl-Jndien.
Den inrikes handelsrörelsen åter, hvilken anses hafva betydligen tilltagit och hvars förnämsta befordringsmedel äro, jemte stadens skeppsredares egna till inrikes sjöfart begagnade fartyg, de Norrländska ångfartygs-bolagens fyra ångskonertar, Berzelius, Thule, Örnsköld och Norrland, underhålles i synnerhet med Stockholm, der orternas produkter till betydlig del afsätlas och dess behof af specerier m. m. hufvudsakligen hem tas, samt äfven med Norrköping, Malmö, Götheborg ocb de norr om Gefle belägne städerna.
Antalet af stadens handlande vid 1850 års slut utgjorde 117 och af skeppare, som ägde burskap å utrikes sjöfart, 87, men af de förra voro många som icke idkade någon rörelse, och ibland de sednare finnas flere, som antingen saknade sysselsättning eller seglade såsom styrmän, hvaremot åtskilliga i andra rikets städer burskapsägande skeppare härifrån förde fartyg på utrikes orter.
Handtverkerierna hafva under de 3:ne sista åren icke varit underkastade några anmärkningsvärda förändringar, ej heller hafva de utaf deras burskaps ägande D - 17 ägande idkare, sorn äga skicklighet uti sitt yrke samt vilja att hålla sig uppe, saknat sin tarfliga bergning; och detta allt, oaktadt den täflan, som till följe af Kongl. Fabriks- och Handtverks-Ordningen af den 22 December 1846 uppkommit derigenom, att icke mindre än tillsammans 102 personer sökt och erhållit tillstånd att, såsom försörjningsmedel, med egna händer idka diverse handtverk, hvaribland 33 personer skomakare-handtverket, 19 skräddare-handtverket samt lika många snickare-handtverket.
Antalet af handtverkare vid 1850 års slut utgjorde 135, af hvilka likväl någre saknade ständig sysselsättning.
Följande fabriker och manufaktur-inrättningar funnos här i staden vid 1850 års slut, nemligen: l:o en Fayens-fabrik, drifven under sistlidne år af fem mantalsskrifne och tre icke mantalsskrifne personer, med ett tillverkningsvärde af 4,850 R:dr banko.
2:o 3:ne Färgerier, vid hvilka sidtlidet år voro mantalsskrifne 5 arbetare, och uppgingo vid desamma färgningskostuad och arbetslön under nämnde år till endast 400
R:dr banko. 3:o 3:ne Garfverier för beredning af läder efter engelsk method, vid hvilka sistlidet år voro anställde 25 mantalsskrifne och 10 icke mantalsskrifne arbetare, af hvilka tillverkades läder för ett värde af 83,798 R:dr banko. 4:o en Knappnålsfabrik med en arbetare och ett tillverkningsvärde för sistlidet år af 200 Hulr banko. 5:o en Kortfabrik, vid hvilken sistlidet år tillverkades med 15 icke mantalsskrifne personer kort för ett värde af 7,200 R:dr banko. 6:o en Mekanisk verkstad och jerngjuteri, drifne af 24 mantalsskrifne och 12 icke mantalsskrifne personer, samt ett tillverkningsvärde af 35,480 R:dr banko. 7:o 2:ne Målareverk med 3:ne mantalsskrifne arbetare och uppgifven förtjenst i arbetslön af endast 200 R:dr banko. 8:o 2:ne Repslagerier, hvilkas tillverkning, med 4 mantalsskrifne och 11 icke mantalsskrifne arbetare, besteg sig till ett värde af 1,700 R:dr banko.
9:o en endast sistlidet år, med en mantalsskrifven och 4 icke mantalsskrifne arbetare drifven Risgrynsfabrik, vid hvilken värdet af tillverkningen uppgick lill ett belopp af 39,125 R:dr banko. 10:o 3:ne Segelduksfabriker, drifne med 59 väfvarestolar, samt 99 mantalsskrifne personer, 18 barn, samt 661 personer, som icke voro vid fabrikerna mantalsskrifne, och vid hvilka tillverkningsvärdet utgjorde 36,698 R:dr banko.
Län för åren 1848—1850. 3 18 ll:o 2:ne Spegel fa b liker, h vilkas behållna arbetsförtjenst uppgick lill endast 99 R:dr banko. 12:o 2:ne Tobaksfabrikör, hvarest mod 19 mantalsskrifne, 4 icke mantalsskrifne personer samt 15 barn, sistlidet år tillverkades kardustobak, snus oell cigarrer för ett värde af 55,157 R:dr banko. 13:0 en Tröj- och strumpfabrik, å hvilken med 3:iie väfstolar och 3 mantalsskrifne arbetare tillverkades under sistlidet år strumpor och tröjor lill ett värde af 500 R:dr banko. 14:o 2:ne Urfabriker med 4 mantalsskrifne arbetare, hvilkas arbetsförtjenst sistlidne år utgjorde 600 R:dr banko; samt 15:o 2:ne Åkdonsfabriker, vid hvilka någon tillverkning under sistlidet år icke ägt rum.
Medelbeloppen af tillverkningsvärdena vid ofvannämnda fabriker, verk och inrättningar under de sistförflutne 3 åren hafva utgjort: l:o vid Fayensfabriken 4,650: — 2:o vid Färgerierne 500; — 3:o vid Garfverienka 77,875: 1G. 4:o vid Knappnålsfabriken 200: — 5:o vid Kortfabriken 8,750: — 6:o vid Mekaniska Verkstaden . 29,504: 32. 7:o vid Målareverken 133: 16. 8:o vid Repslagerierna 1,700: — 9:o vid Risgrynsqvarnen, för 1 år 39,125: — 10:o vid Segelduksfabrikerne 33,375: 32. ll:o vid Spegelfabrikerne 149; 10. 12:o vid Tobaksfabrikerne 54,873: — 13:0 vid Tröj- och strumpfabriken 402: — 14:o vid Urfabrikerne 666: 32. 15:o vid Åkdonsfabrikernc — — eller tillsammans en summa af R:dr 251,914: 32. allt banko.
Häraf visar sig ali medelbeloppet af tillverkningsvärdena vid bitr i staden befintlige fabriker, för ifrågavarande trenne år, med 80,898 R:dr 32 sk. banko årligen öfverstiger medelbeloppet af fabrikslillverkningsvärdena härstädes under de 5 nästföregående åren, då detsamma utgjorde 171,016
R:dr samma mynt för året. 19
På slädens område finnas dessutom 2:ne tegelbruk oell 2:nc tullinjöl<|v;irnar, hvarjemte förtjena!’ anmärkas, att på stadens Testebo mark vid Strömsbro är för närvarande under anläggning af ett aktiebolag ett större bomullsspinneri.
Fislce, bestående hufvudsakligen i strömmingsfångst, idkas till största delen i de norra provinsernas fiskehamnar, äfvensom vid de i stadens skärgård befintlige fiskelägen af en särskildt borgerlig societet, som vid slutet af sistlidet är räknade 103 medlemmar.
Medelbeloppet af den saltade strömming, som stadens fiskare under de 3:ne sistförflutne åren hitfört, kan anses hafva utgjort 3,807 tunnor, och medelpriset derå, efter markegång, 12 R:dr 10 sk. s rst. banko för turman.
Så väl i Gefle å, som Testebo ström å stadens område, idkas laxfiske, samt i den sednare, elier Testebo ström, jemväl sikfiske, hvaraf afkastningen icke kan med säkerhet uppgifvas, men hvilken under de sednare åren icke varit särdeles ymnig.
Jordbruket, hvars hufvudföremål är beredandet af fodertillgång för framfödandet af det för staden nödige antal boskapskreatur, har fortfarande bedrifvits med den framgång, alt stadens invånare kunnat årligen aflåta foder åt kringliggande allmoge, som deraf varit i behof.
Lin, hampa och tobaksblad odlas icke på stadens mark.
Beträffande undervisningsverken i Gefle, hvilka vid 1847 års slut utgjordes åfelt Gymnasium, en högre Lärdomsskola, en läroanstalt under namn af Gelle Stads medborgerliga undervisningsverk, en Navigationsskola, en Söndagsskola för handtverkslärlingar samt en så kallad Småbarnsskola; så hafva af dessa de tvänne förstnämnde, eller Gymnasium och högre Lärdomsskola!!, lill följe af Kongl. Maj:t,s nådiga bref af den 29 Maj 1850, vid höstterminens början samma är blifvit förenade till ett läroverk, vid hvilket numera, med begagnande af den ambulatorisk» läseordningen elier ämnesläsning för lärarna, undervisning meddelas i alla ämnen, som tillhöra hvardera af de båda luliema för humanistisk oell realistisk bildning.
Vid stadens undervisningsverk för medborgerlig bildning har någon annan förändring under de lie sistförflutne åren icke ägt rum, än att en ny underlärare vid folkskolan måst, i anseende till lärjungarnes växande antal, anlagas.
Sjukvården i staden skotes af en Stadsläkare och en Stadskirurg, hvarjemte Pioviuciai-läkaren lör Gestrikland samt för närvarande Begements-läkareu vid Helsinge Kongl, regemente här äro boende, och finnes härstädes för de sjukes vårdande eli för Gelle stad och provinsen Gestrikland gemensamt lasarett, vid hvilket Stadskirurgen är såsom läkare anställd. 20
Fattigvården i staden ombesörjes med utmärkt nit af en direktion, bestående af stadens Pastor och Borgmästare, Stadsläkaren och Stadskirurgen samt medlemmar af stadens Societeter och föreningar.
Genom i stadens distrikter tillsatte uppsyningsman erhåller