Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
På det de i öfverensstämmelse med denna Lag inrättade Offentliga Bolags-Banker må tillgodonjuta allt det förtroende och allt det skydd, de förtjena i afseende på den säkerhet de erbjuda och den nylla do medföra för jordbruk, handel och näringar, beviljas dem enahanda handräckning lill sina fordringars indrifvamle, som för Slals-Banken är eller blir beviljad; äfvensom ansvar och straff härmed stadgas för efterapning eller förfalskning af deras credilsedlar och invisningar samt för ntprångling af de förfalskade, lika med hvad för Rikets allmänna Sedelmynt är eller blir stadgadt. § 10.
Den tid, intill hvilken nya Octrojer af Kongl. Majit hädanefter i Nåder beviljas och äldre Octrojer kunna förlängas, bestämmes gemensamt lill år Bihang till R.
Prof. i834~ 6.'te Sami. a.-clra AJd. 2 usta Hiift. I o Banco- och Lag-Utskottens Bet: JV:0 2, 1860.
Före denna termins utgång, vid näst förut limad Riksdag, skall Systemet af hela Rikets Bankrörelse och Myntväsende undergå granskning af lagstiftningen, i händelse (.ändringar i vissa delar finnas nödige, men ditintills skall samma Lag förblifva oförändrad.
I öfrigt försäkras de Banker, som under denna
Lag uppstå och vunnit privilegium, mot alla ingrepp i dem förunnade fri- och rättigheter, så länge de icke genom öfverträdelse af denna Lag de samme förverkat. 2:dra Kapitlet.
Om Actie-Banker. § 11.
Actie-Banker, deri delegare ansvara endast för beloppet af deras tecknade Actie-summa, må icke förläggas annorstädes, än i Rikets större stapelstäder, der ordentlig Börs och Mäklare finnas.
Bankens namn eller firma utmärke alltid, att den är en Actie-Bank, och skall sådant jemväl på dess creditsedlar och invisningar tydligen utsättas. § 12- Totalbeloppet af en Actie-Banks grundfond eller teckning får uti intet fall understiga tio millioner Riksdaler Courant.
Pröfvar Kongl. Majit ändock, att rörelsen, i någon stad, skulle kräfva en större grundfond, utsatte då en högre Minimi-summa.
Ingen Actie får ställas på mindre summa än Tiotusende R:dr Courant. § 13- Af nämnde Totalbelopp skall minst 10 procent vara af Actie-egare inbetalt i reda penningar, innan eller vid Bankens öppnande, samt lika mycket inom en månad derefter.
Ytterligare T35:delar eller 3o procent böra antingen med conlanler, eller lätt realisubla papper, inbetalas terminvis sist inom sex, nio och tolf månader efter Bankens öppnande.
Af öfrige
Andelar eller 5o procent skall Aclie-Bankens
Direction kunna, till större och mindre delar, infordra hvad som behöfves, efter Kungörelse i allmänna Tidningarne en månad förut.
Inbetalningarne må äfven i dessa fall ske, antingen med reda penningar eller lätt realisabla papper.
Banco- och Lag-V t skottens Bet.
Då i stället för penningar realisabla papper erbjudas, och
Directionen ej kan genast förvandla dem i penningar, eger den, att, jemte desse papper såsom Hypothek, lill det värde de anses ega, fordra insättarens revers, ställd på rätta insätlningsbeloppet. § 14- Den Actie-egare, som icke inom föreskrifven tid fullgör sina inbetalningar, på sätt i nästföregående §. är stadgadt, bafve förlorat hvad han förut å Aclien insatt, hvilket tillfaller Bolaget: Och vare Actien, lill viss numer uppgifven, genom Kungörelse i allmänna Tidningarna dödad. § 15- Ej må Actie-Bank, vid förlust af dess privilegium, någon tid finnas hafva utgifvit ett större belopp af creditsedlar och invisningar, än som motsvaras af tre fjerdedelar af totala Actiebeloppet, tilisammanlagdt med summan af gjorda depositioner på löpande upp- och afskrifnings-räkningar. § 16- På det depositionsbevisen, som af Banken för upplånte pengar utgifvas, äfvensom de obligationer, med eller ulan ränta, med eller ulan uppsägning, som för tidtals görande lån kunna utställas, icke må göra en ofunderad ökning i Bankens sedel-emission, skola de lyda endast på insältarne eller långifvaren, med förbud att transporteras ulan anmälan och tillåtelse af Banken.
Öfverflyttning från förra Deposilariens eller Långifvarens Conto till nya Innehafvarens Credit måste då göras. § 17. Önskar Äclie-Banken ytterligare utsträcka sin rörelse med creditsedlar, då måste den dessförinnan anmäla sådant bos Rikets Ständers Bancofullmägtige och visa,, att ett motsvarande belopp af värde egande papper eller inteckningar, till säkerheten pröfvade af Konungens Befallninghafvande i orten, derstädes blifvit deponerade; hvarå räntan väl får af Banken uppbäras, men icke i öfrigt kunna af Banken disponeras förr, än de inlösas med coutanta pengar, eiler sedan Banken fullgjort alla sina förbindelser.
Banco- och Lag-l/tskottens Bet.
JV--0 2. § 18- Minsta sedelvaleur, sorn Actie-Bank får utgifva, är 10 Riksdaler Courant. § i».
För alt vara gällande och för Aclie-Banken förbindande, skola alla creditsedlar, invisningar och förbindelser, af hvad namn de vara må, underskrifvas af a:ne Directions-Ledamöler samt Kainereraren. § 20.
Direclions-Ledamöter, som af Bolaget erhålla det serskilda uppdrag att underteckna de sedlar och förbindelser, för hvilka Banken ansvarar, skola hos Konungens Befallningshafvande i Landt-Ränteriet deponera minst femtio Adier hvardera, och staude dessutom med all deras öfriga förmögenhet, en för alla och alla för en, i full ansvarighet för den förlust, som Bolaget eller Sedel-Innehafvare genom uppsåtligen oredliga eller olagliga åtgärder möjligen kunna iråka. § 21.
Inom 14 dagar efter Bankens öppnande bör uppgift till Konungens Befallningshafvande i Länet, samt lill allmänheten, genom kungörande i allmänna Tidningarne, meddelas, hvilka bland Directionens Ledamöter som erhållit förenämnde uppdrag.
Och denna uppgift skall förnyas, så ofta förändring inträffar. 3:dje Kapitlet.
Om Provincial-Banker. § 22.
Banker med solidarisk ansvarighet må uppstå i landsorterna eller Rikets större städer, så framt minst Etthundrade Lottegare derom genom Bolags-Contract förena sig och iakttaga hvad tili i Gap. af denna
Lag och här nedanföre stadgas. § 23.
Provinciat-Bank må ej inrättas eller privilegieras, med mindre delegare sammanskjuta en fond af minst en million R:dr Courant.
N.-o 2. i3 Uppgår icke grundfonden öfver nämnde belopp lill
Iva millioner, så måsle den, lill minst en tredjedel, beslå i contanta penningar, hvilkas inbetalning skall ske terminvis, nemligen en femtondedel eller 6| procent af grundfonden före eller vid Bankens öppnande; en annan, en månad derefter, och de öfrige tre femlondedelar inom årets slut.
Återstående ?:delar af Bankens grundfond kan bestå uti till
Direclionen eller ordres ställda reverser, på högst 6 månaders uppsägning, med hypothek af faslighels-inteckningar samt andra värde-egande papper, till säkerheten pröfvade såväl af Bolaget, som af Konungens Befallningshafvande i Länet, och böra nämnde hypolheker ställas under gemensam vård af sistnämnde auloritet samt Bolagets Direction, till den senares disposition.
Uppgår grundfonden till två. millioner, må den contanta insättningssumman, enligt Kongl. JMaj:ts Nådiga ornpröfvande, med afseende på localen för Banken och ortens rörelse, tillåtas vara mindre än | af grundfonden, dock ej under en femtedel såsom minimum, der Bankens grundfond stiger lill 5 millioner R:dr Courant. § 24.
Lottbref till deltagande i Prövincial-Bank, på minst femhundrade R:dr Courant, skola ställas lill viss man, med förbud att desamma öfverlåta annorlunda, än efter af Direclionen tillstyrkt och af Bolaget vid påföljande Bolagsstämma, i afseende på viss uppgifven annan person, sladfästadt samtycke.
Börandes alltid en fullständig förteckning öfver samtlige Lottegare hållas och vara att tillgå hos Kongl. Maj;ts Befallningshafvande, samt anteckning derå göras, så ofta någon förändring i personalen inträffar, § 25.
Samtlige Lottegare skola förbinda sig till solidarisk ansvarighet, en för alla och alla för en, för alla de förbindelser, af hvad namn de vara må, sorn af Direclionen i Bolagets namn utfärdas.
Varandes denna ansvarighet så att förslå (i olikket med proprie borgen, den någon personligen åtccknåt), alt ansvarigheten ej kommer i fråga förr, än sedan, efter anstäldt kraf mot Direclionen, enl. 1 Cap. 5 §., Bank-Bolaget blifvit lagsökt att gemensamt gälda hvad som i Bankens redbara tillgångar brista kan, och dervid, der någon Lottegare icke förmår sjelf gälda sin andel, denna andel måste fyllas af någon eller någre bland öfrige Lottegare, mot hvilka fordringsegaren finner godt att vända sin talan. «4 Banco- och Lag-Utskottens Bet.
N.-o a.
Vid slutlig utredning skall dock förlusten fördelas lika bland alla Lottegare, i mon af hvarderas lotter. § 26.
Ej mä Provincial-Bank, vid förlust af dess privilegier, någon tid finnas hafva utgifvit ett större belopp af ci ed it serl lar och invisning»!*, än sorn motsvarar dess totala grundfond, tillsammanslagd med summan af gjorde depositioner på löpande upp- och afskrifningsräkningar.
I afseende på deposilions-bevis och obligationer, som Provincial-Bank utgifver, galle hvad för Actie-Banker i § iG stadgadt är. § 27.
Provincial-Bank får icke utgifva creditsedel på mindre valeur än den af Kongl. Majit och Rikets Ständer stadgade mynt-enhet.
Hvad beträffar utfärdande af Provincial-Banks sedlar och kungörelser lill Konungens Befallningshafvande samt allmänheten, gä 1 le hvad i ipoch 21 §§. för Actie-Banker är föreskrifvet. § 28. Provincial-Banks
Bolag ege i provincens mindre städer eller köpingar, der så görligt finnes, förlägga Bank-Åfdelningar, hvilka ombestyra utlåningar och incasseringar samt hålla räkningar med enskilda personer, på sätt.
Reglemente, Instruclion och Central-Bank-Directionen föreskrifva; men BankAfdelningen, ehuru inrättad med serskild
Direction, må ej utfärda andra förbindelser, än in visningar på Centi al-Direclionen, och vare ej heller skyldig invexla Bankens sedlar eller förbindelser.
Så snart en Bank-Afdelning beslutas, skall eli enskildt district för dess lånerörelse bestämmas.”
Hvilket förslag, grundadt på uppgifne motiv, som ej torde behöfva här närmare upptagas, då samma förslag finnes serskildt tryckt och lill Riks-Ståndets medlemmar uldeladt, blifvit beledsagadt af de yttranden, Herr Gunther, Carl och Herr Friherre Ehrenborgh, Casper lVilhelm, vid dess remitterande afgifvit.
Banco-Utskollet, som ansett för dess pligt ali göra lill föremål för sina första öfverläggningar frågan om verkställigheten af den genom Rikets sist församlade Ständer beslutade realisationen, såsom det ämne, hvilket varit förnämsta anledningen lill Rikets nuvarande Ständers sammankallande, samt åt detta ämne, jemte den dermed förenade frågan om hufvudgi under - Banco- och Lag-Utskottens
N.-o 2. i5 ne för Rikets Ständers Banks förvaltning och rörelse, föranlåtits, snart sagd t uteslutande, egna dess lid under första delen af Riksdagsgöromålen, har dock, med fästa«Jt afseende ej mindre å viglen i allmänhet af en väl ordnad creditrörelse, än äfven å det nära samband hvarje åtgärd, lill vinnande deraf, onekligen eger med det numera verkställde realisalions-företaget, genast efter aflåtandet af Utskottets första Betänkande, angående Bankens öppnande lill utvexling af silfver och hufvudgrunderne för Bankens rörelse, lill pröfning företagit Herr Skoginans ofvanberörde motion, under önskan och hopp att med slutligt Utlåtande deröfver kunna lill Rikets Ständer ingå, om ej samtidigt med, åtminstone omedelbart efter afgifvandet af BancoUlskottets svar, å de vid förstnämnde Betänkanden inom Riks-Stånden framställde anmärkningar; men sedan Banco-Ulskottel behandlat de delar af samma motion, hvaröfver Utskottet ansett dess yttrande egentligen erfordras, har Utskottet funnit nödigt, att, med begagnande af den rätt 43 §.
Riksdagsordningen lemnar, sammanträda Lill öfverläggning i frågan med Rikets Höglollige Ständers Lag-Utskott, derunder Utskotten jemväl till gemensam handläggning företagit det sedermera af Herr Grefve Frölich afgifne, här ofvan införde förslag; men ehuru lifligt Utskotten gemensamt önskat, alt ju förr desto hellre kunna till Rikets Ständer ingå med deras Utlåtande i denna vigliga fråga, hafva likväl till en början de ej mindre magt påliggande ärenden, som påfordrat behandling af hvartdera Utskottet serskildt, samt derefter inträffade oförntsedde omständigheter, genom hvilka en längre tids afbrott i Utskottens verksamhet uppstått, lagt sådane hinder för Utskottens arbeten, att omförmälde förslag ej förr än nu kunnat af Utskotten slutligen pröfvas.
Vid denna pröfning har hos Utskotten fråga först uppstått, huruvida, på sätt föreslaget blifvit, någon ytterligare Lagstiftning kan erfordras för så kallade enskilde Låne-Banker, eller de Bolag, hvilka vilja sig befatta med upp- och utlåning, utan någon rättighet derjemte alt utgifva tryckte eller graverade skuldförbindelser, sedlar eller depositionsbevis.
Och då de enskilde, hvilka kunna sig förena, i afsigt att emottaga insättningar af penningar, vare sig räntefritt eller emot ränta, samt utlåna penningar och meddela Cassacrediliv, efter Utskottens öfvertygelse, ej kunna annorlunda betraktas, än såsom hvarje annat Bolag, hvilket kan uppstå, att under så kallad firma eller serskild antagen handteckning någon rörelse idka, och skäl således ej förefinnes att tillägga de Bolag, som sådan lånerörelse vilja bedrifva, någre andre förmoner eller för dem bestämma någre andre skyldigheter än sorn för Handels- och Fabriks-Bolag i allmänhet redan genom 15 Cap. Hand.
Balken och Kongl.
Förordningen den 28 Junii 1798 äro stadgade, men Bolag, Banco- och Lag-l/tskottens Bet.
N.o u. för bed rifvande af sådan lånerörelse dock icke i berörde Lagrum äro bestämdt omnämnde, finna Utskotten någon annan Lagstiftningsåtgärd i afseende på dessa Bolag ej erfordras, än att Utskotten bärmedelst få tillstyrka, det måtte Rikets Ständer, för deras del, besluta utfärdandet af en Författning derom, att hvad i5 Cap. Handels-Balken och Kongl. Förordningen den 28 Junii 1798 förklarar böra iakttagas af de Bolag, som under så kallad firma eller serskild antagen namnteckning vilja Handelsocii Fabriksrörelse idka, hädanefter skall tjena lill efterlefnad äfven för sådane Bolag, som önska alt med upp- och nllåningsrörelse sig befatta, utan dermed förenad rättighet att utgifva tryckte eller graverade skuldförbindelser, sedlar eller depositionsbevis.
Hvad åter vidkommer de Bolag, hvilka kunna önska att uppslå till bedrifvande af Bankrörelse med egne > t ryckte eller graverade creditsedlar, så och meri erkännande å ena sidan af den visserligen rigtiga grundsats, att en sådan Bank, som Rikets Ständers, egande rättighet att utgifva ett credilmynt inför Lagen gällande i alla liqvider och i all uppbörd, måste låta alla andra afseenden vika, der sådant fordras, för uppfyllandet af dess första åliggande, att genom inlösen af dess sedlar, med klingande mynt, när helst så påfordras, bibehålla värdet å dessa sedlar; samt å andra sidan inseende de svåra påföljder, som för alla näringar måste uppkomma, i händelse en sådan Bank, efter att under en längre tid hafva utgjort näringarnes förnämsta understöd och snart sagdt deras enda förläggare, skulle, för uppfyllandet af dess omförmälde pligt, oaktadt alla begagnade försigtighetsmått, nödsakas att vidtaga en inskränkning i dess öfver bela Riket utvidgade låne-rörelse, hafva Utskotten väl kommit lill stadgad öfvertygelse derom , att bildandet af Bolag lill Bankrörelsens bedrifvande med egne tryckte eller graverade creditsedlar, de der måste anses såsom medel att småningom tillvägabringa ett fullkomnadt Bank-System, så ordnande, både den collectiva och parliela credit, Nationen, på grund af i landet befintlig massa guld och silfver, eger, att under den högsta besparing och största relativa tillgång på bytesmedel, underlättade penninge-transaclioner tillväxa i bredd med ökad stadga i myntvärdet, vore för landet och näringarne af väsendtlig fördel, men tillika nogsamt funnit nödvändigheten' af, att för desse Bolag ingå i en Lagstiftning, gifvande åt allmänheten ali den trygghet, hvarpå densamma eger anspråk i förening med all den frihet åt Bolagens Bankrörelse, som af tidslynnet och industriens kraf påkallas.
I betraktande af de svårigheter, hvilka onekligen möta för tillfredsställandet af de olika fordringar sålunda måste uppstå, vid stiftandet af cn Lag STOCKHOLMS HÖGSKOLAS Banco- och Lag-Utskottens Bet. iy.4ULIDISKA BIBLIQ^EK
Lag i detta ämne, kunna emedlertid Utskotten icke hoppas, att i detta företag fullkomligen lyckas; men våga dock tro, att man skulle närma sig det sökta målet, genom antagandet af följande hufvudgrundsatser för en sådan Lagstiftning, nemligen: alt då rörelse-capitalet ej bör i förväg okas till påskyndande af näringarnes utveckling och framdrifvande utöfver en jemn progression, och perioder visserligen lika väl kunna inträffa, då löpande penningestocken är för stor, samt både larfvar och tål förminskning, som perioder gifvas, då densamma är för behofvet otillräcklig, och då vid Bolags stiftande noga bör tillses, att localen dertill är tjenlig, att fonden ej blifver för knapp i jemförelse med ortens rörelse, och att ej heller en skadlig concurrence med redan existerande Bolag uppkommer, men ej på förhand kan förutses de serskilda fall, i hvilka tillåtelse till Bankrörelses bedrifvande möjligen kan böra förvägras, måste de personer, som önska dylikt Bolag stifta, alltid derom förut göra anmälan hos högsta Magten, som otvifvelakligt bäst är i tillfälle, och ej bör betagas rättigheten alt pröfva de serskilde förhållanden, hvilka kunna verka till bifall eller afslag; att första vilkoret för tillåtelse till sådan Bolagsrörelses bedrifvande alltid blifver
Bolagets ställande under största möjliga offentlighet, såsom utgörande den säkraste garantie emot missbruk och öfverträdelser af de för detsamma gällande föreskrifter; att då det å ena sidan är för Bolaget af högsta vigt, att blifva förvissadt om en ej allt för korrt tid för dess rörelses bedrifvande, under vilkor att uppfylla de lagar och föreskrifter, hvilka vid Bolagets stiftande tjenat till efterrättelse, hvarigenom sådant Bolag, lika med enskilde Handelshus, sättes i tillfälle förvärfva sig en accrediterad firma; men, å andra sidan, en allt för lång utsträckning af tiden för Bolagets verksamhet skulle betaga möjligheten alt för ett ingånget Bolag göra gällande de förbättringar i lagstiftningen, som erfarenheten visat vara nödvändige, en lämplig tidrymd alltid bör af högsta Magten, vid Bolags-rörelsens beviljande, bestämmas för densamma; dock med rättighet för Bolaget, hvars upplösning vid den först utsatta tidens slut möjligen kunde blifva högst äfventyrlig för den ort, der dess rörelse varit förlagd, att söka förlängd Octroj-tid; alt de förbindelser, Bolaget utgifver, erhålla sådane kännetecken, hvarigenom allmänheten i möjligaste måtto tryggas för vådan, att genom dessa förbindelsers förfalskning blifva lidande; Bihang till R.
Trot. t834■ 6.-te Sami. %-dra Afd. 3 irsta Haft. »8 Banco- och Lag-Utskottens
IV:o 2. alt då hvarje Bolag lill Bankrörelses bedrifvande måste anses förtjena större credit, i den nion detsamma formerar sig i stort, omfattande antingen större Städer eller hela Provincer, hvars invånare af alla classer, melodi mindre förmögne, sålunda bilda och utveckla ett gemensamt interesse, hvarmed hela ortens handels- och närings-rörelse är på det närmaste införlifvad, men deremot små Banker i allmänhet onekligen äro både vådliga och otjenliga, ett visst, ej för lågt belopp bör bestämmas, såsom det minsta, hvartill Bolagets tecknings-summa skall uppgå; att, till borgen för uppfyllandet af de förbindelser Bolaget kommer att utfärda, en viss andel af det tecknade Capitalet bör af Bolaget, före öppnandet af dess rörelse, insättas i goda Hypolhek, samt att, till förekommande af hvarje möjlig brist i Bankens tillgångar, till följd af inträffande förluster å dess låne-rörelse och till allmänhetens desto säkrare betryggande för vådan af, att Banken genom försummelse hos dess gäldenärer skulle kunna sättas ur tillfälle, att sina förbindelser fullgöra, Bolaget bör förbjudas att någonsin utgifva större belopp af credit-sedlar eller andra förbindelser, af bvad beskaffenhet som helst, än som motsvarar den insalta och innestående andelen af det tecknade Capitalet jemte de contanta medel Banken derutöfver innehafver och summan af dervarande depositioner; att, lill förebyggande af den oreda i penniuge-rörelsen, som lätteligen kunde uppkomma, i händelse alla de serskilde slags förbindelser, hvilka af Bank-Bolag utgifvas, skulle blifva på en gång i rörelsen såsom mynt löpande, dels ett visst ej för lågt minimi-belopp bestämmes för de af BankBolag utgifvande tryckte eller graverade skuldförbindelser med bestämd förfallotid, dels ock dess bevis öfver å räkning deponerade medel skola utställas allenast på insättaren; att då ett land med vidsträckt, men glest bebodd yta ej synes kunna vara belåtet med ett långt utvidgad t bruk af metalliskt mynt; då Sverige eger en Central-Bank, med det åliggande i första rummet, alt med klingande mynt vid anfordran inlösa dess credit-sedlar, och rned en i förhållande till dess Sedel-stock ganska loetydlig metallisk fond; och då rättigheten för Bank-Bolag att grunda dess rörelse på Stats-Bankens credit-Sedlar, såsom valuta, allenast kan göra det möjligt för Banker i landsorterne, att, utan alltför stor kostnad, drifva sin rörelse, det ej må åläggas blifvande BankBolag att sina förbindelser med silfver inlösa;
men ali, så väl till stadgande af desse Bolags egen credit, sorn till allmänhetens fredande från förluster, hvarje innehafvare af Bank-Bolags credit-sedel bör vara försäkrad att af executiva raagten åtnjuta skyndsam handräckning til! utbekommande af sin Banco- och Lag-Utskottens
•9 rätt, i händelse Bolags-Bank någonsin skulle vägra att en förevisad creditsedel inlösa, efter lydelse, med Rikets gångbara mynt; alt, i anseende lill de högst betydliga olägenheter och möjliga förluster, som för allmänheten kunde uppstå, derest innehafvare af Bank-Bolags credit-sedlar skulle vid möjligen inträffande, concurs nödsakas desamma bevaka, eller för desse sedlar blefve gällande den för skuldfordringar i allmänhet bestämde praescriplionstid, undanlag i detta] hänseende bör ske för BankBolags credit-sedlar; att, i afseende å sådan Bank-inrättnings Låne-rörelse, väl några visse a Ilna ä n 11 e bestämmelser må meddelas, men på Kongl. Majit ankomma, att, före beviljandet af privilegium, under granskning taga det för hvarje Bank serskildt uppgjorde Utlånings-reglemente; samt att i' öfrigt Lag-stadgandena för ifrågavarande Banker, såsom nästan hittills okände inrättningar, böra vara så specifika, som lämpligen ske kan, utan att träda för nära hvarje Bank-Bolags rätt, att efter serskilde localförhållanden afpassa sina Bolags-reglor.
Enär offentligheten utgör en af de förnämste garantier, hvilka, enligt förestående grundsatser, böra iakttagas vid inrättandet af Bolag till Bankrörelses bedrifvande med egne tryckte eller graverade credit-sedlar, hafva Utskotten ansett desse Bolag böra benämnas Offentlige Bolags-Banker hvarigenom äfven kunde uttryckas motsatsen af de föreningar, som, ulan rättighet till egne tryckte eller graverade credit-sedlars utgifvande, vilja idka upp- och utlåningsrörelse, hvilka egentligen torde böra kallas Privat-Banker.
Efter att nu hafva anlydt de grunder, hvilka, enligt Utskottens öfvertygelse, böra tillämpas å alla de offentliga Banker, som möjligen kunna uppstå, anse Utskotten sig böra fästa uppmärksamheten derå, att då så väl penningerörelsen, sorn personers förhållanden til! hvarandra måste blifva olika, allt efter de serskilde ställen, der offentliga Bolags-Banker kunna inrättas, dela sig desse i aine bestämdt olika slag, det ena hvilande på större verklig penninge-förmögenhet, under delegarnes större oafhängighet af hvarandra, och det andra på inbördes kännedom och förtroende, hvaraf sig visar, att i förra fallet betydligheten af det tillskjutna Capitalet och i senare fallet gemensam ansvarighet utgör hufvudsakliga säkerheten.
Offentlig Bolags-Bank af förstnämnde egenskap, grundande sig på Aclier, utan skyldighet å delegatens sida alt ansvara för mer än hans tecknade Actiebelopp, hafva Utskotten trott böra benämnas Actie-Bank.
Offentlig Bolags-Bank åter af den egenskap, att Lottegarne i densamma ikläda sig ansvarighet, en för alla och alla för en, för Bolagets samtlige förbindelser, har synts Utskotten böra benämnas Solidarisk Bank. ao Banco- och Lag-Utskottens Bet.
N'.-o 2.