Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr, alla dessa personer, med undantag af tre, till ansvar dömda genom särskilda utslag och 15 till 28 dygns fängelse vid vatten och bröd, hvar för sig.
Ehuru största fångantalet vanligen förekommer i början af året, och fångarnes antal under berörde del af år 1859 må hafva varit större än vanligt, kan man likväl af nämnde uppgift göra sig ett begrepp om den plundring, hvarför kronoskogarne äro utsatte; och ändock blifva en stor mängd, kanske största delen, af dylika förbrytelser ej bestraffade, emedan Jägeri- och Kronobetjeningens antal är för ringa, för att de vidsträckta markerna och allmänningarne skola kunna med noggrannhet bevakas och derå skeende olofliga afverkningar upptäckas och bevisas, helst som olofligt hygge eller tillgrepp af andras skog icke i allmänhet af allmogen anses vara någon egentligen vanhederlig förbrytelse, hvarför svårighet ofta möter för erhållande af vittnen, de der i åverkansmål villigt och fullständigt upplysa, hvad de hafva sig derom kunnigt.
En år 1858 för Westerbottens län öppnad Filialbank, med en teckningssumma af 750,000 R:dr Ruut, deraf 25 procent eller 187,500 R:dr äro af delägarne inbetalde, har med en från Rikets Ständers Bank er hållen försträckning af 562,500 R:dr, hvaraf tvåtredjedelar såsom lån oell en tredjedel såsom kreditiv, ganska verksamt bidragit till underlättande af penningerörelsen inom länet, eller kanske egentligen bland de i Umeå stad och södra delen af länet boende delägare och affärsmän.
Angående de tvenne inom länet befintliga Sparbankerna åberopas i underdånighet bilagde tabell N:o 12.
Förvaltningskostnaden för Umeå stads- och landsförsamlingars
Sparbank utgjorde för år 1860: 100 R:dr Runt; och i samma Sparbank erhålla delägare af allmogen och arbetsklassen fem procent å insatta penningar, men de öfriga endast 4i procent.
Af berörde uppgift visar sig, att de insatta och uttagna beloppen årligen betydligt varierat, troligen i följd af den större eller mindre penningetillgången, men, ehuru Sparbankernas Styrelser eller
Direktioner åtnjuta fullkomligt förtroende, synes dock allmogen mindre allmänt, än man haft skäl förvänta, hittills hafva begagnat sig af tillfället att få sina små besparingar säkert utlånade och förräntade, hvartill orsaken till någon del torde böra sökas deri, att flertalet af allmogen är boende aflägse från städerna, der Sparbankernas Direktioner hafva säte.
Sockne- eller distriktsmagasiner äro inrättade: 1. i Burträsks socken år 1849 genom ett på 10 år erhållet räntefritt undsättningslån af 812 R:d£ 42 sk.
B:ko, hvarför 80 tunnor säd inköptes, som genom förräntande år 1860 uppgått till 210 tunnor; 2. i Löfångers socken år 1847, med en genom undsättningslån bildad grundfond af 694 tunnor korn, hvilkas behållning år 1860 besteg sig till 1,024 tunnor; 3. i Nysätra socken, i hvilket magasin under åren 1847, 1848, 1849 och 1852 insatts i afräkning å socknens undsättningsskuld 358 tunor korn, hvilka genom ränteinkomst vid 1860 års slut ökat sig till 400 tunnor; 4. i Bygdeå socken och 5. i Degerforss socken.
F. Brandstodsbolag för försäkring af fast och lös egendom finnes inrättadt dels för hela länet, hvarom närmare upplysning erhålles af motstående tab. Litt. F., dels ock särskildt för Skellefteå socken år 1848, i hvilket senare bolag försäkringsbeloppet vid 1860 års utgång utgjorde, för fast egendom 1,140,000 R:dr och för lös egendom, derför bolaget i början af sistnämnde år träd t i verksamhet, 472,000 R:dr Runt.
Brandstodsbolag har större delen af allmogen i länets södra del och teinligen allmänt i Lappmarken låtit försäkra sin fasta och lösa egendom.
I Skellefteå socken är bildad en såkallad ”Nödhjelpskassa’’ med derför af Eders Kongl. Maj:t den 7 December 1840 för 10 år faststäldt Reglemente, som den 15 Februari 1853 fastställdes för ytterligare 10 år, Westerbottens län.
Nödhjelps-, Rotebesparings-, Invalidbevärings- och Sjömanshus-kassor m. m. 21 till hvilken kassa tjenstehjon och åtskilliga andra personer, som ej innehafva jordbruk, årligen erlägga vissa bestämda utgifter, utgörande minst 4 sk. och högst 2 R:dr B:ko; varande nödhjelpskassans ändamål, att, utan sammanblandning med den allmänna fattigvården, i hårda år lemna understöd åt de medellösa inom socknen, hvilka deraf äro i behof och genom tillskott beredt sig dertill rättighet.
Kassan hade vid 1860 års slut en tillgång af omkring 29,000 R:dr uti räntebärande, intecknade förbindelser.
Inom nedre delen af länet finnes vidare dels åtskilliga såkallade Iiotebesparingskassor, hvilka, tillkomna genom årliga afgifter af rotefria hemmansdelar, tillhörande i knektehållet roterade hemman, äro afsedde till understöd åt de rotar, som under krig förlorat sina knektar, hvilka kassor hade vid slutet af år 1860 en sammanräknad tillgång af 36,127 R:dr Runt, dels ock Invalidbeväringskassor, som äro samlade för att bereda underhåll åt beväringsmanskap, som skadas under krig och åt deras enkor och barn.
En år 1844 i Umeå stad inrättad Sjömanshuskassa, för beredande af understöd åt behöfvande åldriga sjömän, deras enkor och barn, ägde vid 1860 års slut en tillgång af 13,201 R:dr 20 öre.
I Westerbottens län är ingen enskild sjukvårdsanstalt inrättad, utan finnes der endast ett Länslasarett och kurhus, med tolf sängplatser, jemte tvenne rum för sinnessvaga, dock kan sängplatsernas antal något ökas i mån af behof; och hafva, under femårsperioden, i medeltal 46 sjuke varit intagne å lasarettet och 20 å kurhuset.
Inkomsterna hafva i medeltal utgjort 6,469 R:dr och utgifterna 4,093 R:dr.
Kurliusafgiften har utgått af hvarje mantalsskrifven person, med fyra skillingar
B:ko för hvartdera af åren 1856 och 1857, tre skillingar B:ko för år 1858, 13 öre för år 1859 och 15 öre för år 1860.
Fyra Provinsialläkare äro stationerade i länet, deraf en i Lappmarken, dessutom är vid Westerbottens Fältjägare-Corps anställd en Regementsläkare och af Umeå stad antagen och aflönad en särskild Stadsläkare.
Behofvet af Läkare synes för närvarande, om svårare epidemier ej inträffa, vara fyldt, med undantag för Lappmarkerna, hvarest i anseende till deras stora vidd och svårigheten att der färdas en enda Läkare är otillräcklig.
Af samma anledning eller för länets stora omfång anses äfven en Länsdjurläkare icke vara tillfyllestgörande, desto mindre som allmogen i allmänhet har benägenhet att för botande af sjukdomar hos husdjuren anlita qvacksalfvare och dertill nu ofta nog kan hafva anledning deraf, att
Länsdjurläkaren är mycket aflägse boende eller från hemmet borta på långa resor.
Barnmorskor, Vaccinatörer och Väccinationsf'öreståndare finnas en eller flere i alla socknar.
Fyra Apothek äro i länet inrättade.
Hvarje socken har visserligen sin Socknenämnd, men tvifvelaktigt är, huruvida flertalet af dessa Nämnder utveckla den verksamhet i afseende å förekommandet af srnittosamma sjukdomars spridande bland men niskor och kreatur m. m., som med inrättandet af dem varit afsedd.
I många socknar utgöres Nämnden nästan uteslutande af bönder, och ännu är bland allmogen intresset för kommunalangelägenheterna inom länet icke så stort, att ju det ej anses för ett onus att åtaga sig ett uppdrag, för hvilket ersättning ej är att påräkna.
Försäkringar uti Brandstodsbolaget å landet.
Antal Försäkrings- och ansva- righetsbelopp R:dr Hant.
Uttaxerade afgifter.
Antal brand- skador.
Ersättnings- belopp.
R:dr R:mt. delägare.
Åbyggnader.
Lösören.
För åbyggna- der å 100 R:dr.
För lösören å 100 R:dr.
År 1856 1,574 2,016,830 1,619,760 9 8 4 900 » 1857 1,731 2,228,360 1,782,640 4 9 2 435 » 1858 1,852 2,391,050 1,914,920 11 12 3 2,775 » 1859 1,869 2,588,700 2,068,290 7 7 4 2,430 — .. 1860 2,059 2,736,880 2,182,030 7 10 3 2,160 — 22 Westerbottens län.
Jemte underdånigt åberopande af bilagde uppgift rörande fattigvården i Westerbottens län, tabellen N:o 13, får jag upplysa, att af de i länet befintliga fyra fattighus ett finnes i hvardera af Nordmalings och Burträsks socknar samt tvenne i Umeå stad, deraf det ena likväl egentligen är ett af enskild person skänkt, enkehus, der medellösa enkor och barn efter medlemmar af borgerskapet i staden erhålla fri bostad, men i intetdera af dessa stadens fattighus hafva under femårsperioden varit intagna fattighjon, som erhållit full försörjning.
Med undantag af Skellefteå socken, der Ytterstforss bruksförsamling bildar ett särskildt fattigvårdsdistrikt, utgör hvarje socken ett fattigvårdssamhälle med gemensam fattigvård och styrelse, som gemenligen är uppdragen åt Socknenämnden.
Ehuru fattigvården, på sätt an ty dt blifvit, är gemensam för hvarje socken, äro dock flere socknar indelade i vissa rotar, derå åldrige och orkeslösa personer äro till underhåll förlagde.
Minderåriga barn, hvilkas vårdande hemma hos föräldrarne icke anses ändamålsenligt eller lämpligt, eller som sakna föräldrar, blifva vanligen till full försörjning utackorderade hos personer, kända för sedlig och ordentlig vandel.
I Skellefteå socken äro för mindre arbetsföra personer, äfvensom för fattiga hushåll, de der sakna utväg att nödtorftigt försörja sig och de sina, inrättade vissa så kallade distrikt, der dem skall beredas passande arbete, hvilket kommer de underhållsskyldige till godo, hvaremot dessa skola ansvara, att sådana personer och hushåll icke lida brist på nödtorftigt uppehälle.
Kostnaden för full försörjning är i Umeå socken, den enda, hvarifrån uppgift i berörde hänseende lemnats, beräknad till 125 R:dr pr år.
Att de fattiga i länet varda underhållna och försörjda är väl icke tvifvel underkastadt, helst som tiggeri inom länet är sällsynt, men i de större socknarne är ordnandet af fattigvårdens angelägenheter på el t fullt tillfredsställande sätt förenadt med många svårigheter, emedan den stora befolkningen och byarnes vidt spridda lägen gör det i allmänhet omöjligt för mer än en eller annan af Fattigvårdsstyrelsens ledamöter, att å hvart ställe känna förhållandena i afseende å behof af fattigunderstöd m. m.; och då hos dessa Styrelsens ledamöter ofta förefinnes likgiltighet för kommunalangelägenheter, åtminstone när dessa ej beröra eget intresse, har Styrelsens Ordförande, äfven om denne är lifvad af nit och omtanka för fattigvårdens angelägenheter, svårt att dem ombesörja med minsta möjliga kostnad och på ändamålsenligaste sätt.
Orsakerna dertill, att fattigvårdsafgifterna ökas, oaktadt de goda år och arbetsförtjenster, deraf befolkningen varit i åtnjutande, torde hufvudsakligen böra sökas dels deri, att jordbruket, ehuru i tilltagande, dock icke gått framåt till den grad man kunnat hoppas, dels deruti, att arbetsförtjensterna, egentligen härflytande från skogsafverkning, äro tillfälliga, och genom den lätthet de medföra till penningeinkomst föranleda till miss hushållning och brist på håg för stadigare sysselsättning och antagande af årstjenst, hvarigenom en mängd krafter så väl af menniskor som dragare gå för jordbruket till spillo, dels ock i öfverdrifna lefnadsbehof, som vanligen äro en följd af omförmälde tillfälliga arbetsförtjenster och deraf ofta härflytande mer eller mindre vidsträckta resor inom orten och beröring med affärsmän och deras betjening, hvilkas lefnadsvanor så småningom antagas af den arbetande klassen.
Landskansliet i Umeå den 22 Maj 1862.
G-. L. MUNTHE. J. Cygnaeus.
Huss. Westerbottens län.
Tab. N:o 1. 23 Tab. Hf:o 1. FOLKMÄNGD. 1. 2. | 3. | 4. 5. | 6. 7. 1 8. | 9. 10. 11.
Ovinkön.
Ar 1856 36,826 38,124 74,950 29,353 30,769 60,122 15,736 16,523 32,259 2,258 » 1857 37,127 38,502 75,629 29,554 31,014 60,568 15,838 16,647 32,485 2,345 » 1858 38,047 39,335 77,382 29,951 31,479 61,430 16,653 17,583 34,236 2,473 » 1859 38,786 40,106 78,892 30,585 31,892 62,477 17,074 17,910 34,984 2.601 » 1860 39,067 40,209 79,276 31,355 32,805 64,160 17,457 19,349 36,806 2,601 I städerna.
Umeå 1856 792 913 1,705 780 891 1,671 357 346 703 80 1857 819 924 1,743 800 924 1,724 365 372 737 85 1858 835 928 1,763 824 933 1,757 403 394 797 87 1859 848 967 1,815 841 938 1,779 406 403 809 92 1860 868 987 1,855 849 979 1,828 491 421 912 90 Skellefteå 1856 160 132 292 154 129 283 46 43 89 21 1857 142 132 274 163 137 300 51 42 93 37 1858 151 139 290 151 119 270 48 26 74 11 1859 167 164 331 159 153 312 62 52 114 17 1860 176 171 347 176 159 335 60 60 120 27 Summa i hela länet år 1860 40,111 41,367 81,478 | 32,380 33,943 66,323 18,008 19,830 37,838 2,718 Mankön.
Af befolkningen i Lappmarken voro Lappar 1856 » » » » » 1857 579. 570. 622. 626 1,201. 1,196. » » » > » 1858 570. 625. 1,195. » » » > )) 1859 .... 566. 625 1,191. j» » » ) )) 1860 .... 589. 678 1.267.
Den i berättelsens text uppgifna folkmängden för år 1860 : 80,365, är beräknad sålunda, att till de å landsbygden, enligt det ofvanstående, mantalsskrifne: 64,160 blifvit tillagde: 16,205 personer, som enligt kyrkoböckerna skulle utgöra folkmängden i Lappmarkerna, hvarest ingen mantalsskrifning äger rum.
Då emellertid städernes folkmängd komine att öka summan till 82,528, är antagligt, att uti ofvanberörde tillägg äfven inheräknats stadsfolkmängden.
Till Tabb.
N:is 2 och 3 oin JORDBRUK och BOSKAPSSKÖTSEL hafva endast erhållits de uppgifter, som i berättelsens text under tab. Litt.
A. blifvit meddelade. 24 Tabb.
Niis 4 och 5.
IVso 4. SKOGSHUSHÅLLNING. 1. 2.
Maj:t ock Kronan tillhörige och till
Dess disposition indragne ännu ej afrittrade, hvadan deras areal ej kan uppgifvas.
Boställens, Kyrkors, Läroverks och fromma stiftelsers:
Kyrkoherdebohlen i Umeå, Bygdeå, Nysätra, Löfanger, Burträsk och Skellefteå Militieboställena Axla, Hedlunda, Bäckselslund, Selsberg, Fredriksberg och Strömnäs Kungsgården Gran och donationsjorden till Umeå stad Summa Härads-allmänningar: \
Sockne-allmänningar: 1 Ekeplanteringar: \ > finnas icke mom Westerbottens län.
Mullbärsplanteringar: 1 Andra skogsplanteringar: t Flygsandsfält:
J Q,vadrat-Ref. 16,385 11,785 1,259 29,429 Anmärkningar :
Ofver prestebohlen i Nordmaling finnes ingen karta.
Kyrkoherdebohlen i Wännäs, Bjurholm, Säfvar, Norsjö och Degerforss samt 2:ne kaplansboställen i Umeå socken, äfvensom Militieboställena Hartvigsgård, Bygdeborg, Thunberg, Nyborg och Strömsholm ligga i samfällighet med byagrannarnes oskiftade mark, hvadan skogsmarken för dessa boställen ej kan uppgifvas.
Enahanda är förhållandet med Landshöfdinge-ladugårdshemmanet Teg.
I afseende på afverkningsbe- belopp m. m. jfr tab. Litt. B. sidd. 6—7.
Tab. lV:o 5.
DÖDADE ROFDJUR. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. samt Bäfrar. 13.
Björ- nar.
Jerf- var.
Mår- dar.
Hillrar och Herme- liner eller Lekatter.
Glador.
Belopp af utbe- tald be- löning. 1856 13 16 6 41 482 70 678 55 1,084 59 43 364 158 55 20 14 1857 10 16 5 40 478 67 554 65 999 67 42 354 137 58 15 12 1858 11 23 7 48 567 116 761 76 1,163 85 64 427 224 50 82 10 | 1859 9 6 8 35 522 24 554 39 1,470 52 42 286 194 44 9 12 1860 16 6 3 41 600 52 527 39 1,498 74 48 360 233 43 10 19 Summa 59 67 29 205 2,649 329 3,074 274 6,214 337 239 1,791 946 250 136 67 Till tab. N:o 6, AF ROFDJUR DÖDADE HUSDJUR, har Landshöfdinge-Embetet ej varit i tillfälle att meddela några uppgifter.
Tab. N:o 7. 25 Tab. jftfiO 7. BERGVERK, BRUK, FABRIKER och MANUFAKTUR-INRÄTTNINGAR samt HANDTVERKERIER. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8-1 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11.1 12. 13. 14.! 15. 16. 17. 18. 19.
1 Ä landsbygden.
I städerna. > p
Antal verk inrättninga Ägare.
Mästare, arbetare oell biträden af alla slag. B 3. 2 E» Ägare.
Deras biträden af o CD ►-s b cr o? g
Deras biträden af p o? g- HJ p 03 tJT* O: p tö B n rr w o Öfver 15 års ålder.
Under 15 års ålder. a" < ti.
CD a 3. oq rr tö B 03 tö o B* Cp Öfver 15 års ålder.
Under 15 års ålder. p: Cn P~ ►-i CD Q CD 03 p: fcH p: 1» O* B CD p, 5' C05 i a, b P CD P P 3- p: p CD O CD 03 p: p: 2 > C- 0 CD p 3'™ b' ff. CCJ fcB • cd B“ B- CD cp m. q- m. q b o CD o- P- CD m. q- m. q- CD 2 CTQ P 2 CD p t-J P 03 CD 2 CP3 P 2 $ P CD p cd’ Bagare — — — — — — — — — — — — — 3 1 1 8 Bleckslagare — — — — — — — — — — — — — 1 — — — 1 Blockmakare — — — — — — — — — — 1 — — Bokbindare — — — — — — — — ~ — — — — — — — — — — 4 1 2 — Bundtmakare — — — — — — — — 1 — .— Bajerskt ölbryggeri — — — — — — — 2 2 16 Carduansmakare -- — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 4 2 1 2 Eärgerier 3 3 — — — — — 5 5 — 16 — — — 7 — — 1 3 — — — — — Förfärdigare af skinnmössor 1 Garfverier 3 3 — — — — — 6 6 — 13 — — — 10 — — — 5 — — — — — Gjuteri 1 — 1 4 — — — — — — — — — — — — — — — — — — 1 Glasbruk 2 2 1 55 u 33 24 — — — — — — — — — — — 1 — — — — 2 Guldsmeder .. — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 5 5 3 — Gördelmakare — — - — — — — — — — — — — — — 1 Harts-, terpentins- oell lim- kokeri-fabrik 1 1 2 _ _ — _ _ _ Hattmakare — — — — — — — — — — — — — — — — — — 1 — — 1 Hofslagare — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 2 1 2 — 2 Instrumentmakare 1 1 — Jernbruk med manufaktur- smiden 8 2 4 171 157 91 91 _ 3 _ _ _ Kakelugnsmakare — — — —
— — — — — — — — — — — — — — 4 1 Kardfabrik — — — — - — — 1 i - 3 - 1 — — — — — — — — — — — — Kardmakare — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 2 Kopparslagare — — — — — - — — - — - - - — - — — — — 5 3 5 — - Masugnar Murare 3 1 1 50 — 4 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — i 5 Mössmakare — — — — — — — — — _ — 1 11 Repslagare — — — — — — — — — — — — — — — — — — 1 — 6 3 — — Sadelmakare — — — — — — — — — — — — — — 1 — — — — — 1 1 i Skomakare 7 8 7 8 — — — — — — — — — — — — 9 ii 1 1 — 14 — 8 6 2 — 36 Smeder — — - - - — — — — - - 2 A. 1 — 9 i 1 — 25 Sockerbagare Spegelfabrik \ 1/ — — — — — — — 1 i — 3 — — — — — — — — Svarfvare — — — — — — — — — — — — — — 1 — — 1 1 — 2 Tobaksfabrik — — — — — — — 1 i — 1 — 3 — — — — — — — Urmakare — — — — — — — 2 2 — — — — — — — — — 1 6 Vadmalsstampar 2 2 — 4 — — — — — — — — I — — — — Ångbränneri — — — — — — — — — — — — i — — — — — — — — — Summa 39 29 8 286 168 128 115 18 16 2 55 — 4 — 46 3 2 2 57 61 31 23 — 149 Landsh.-Emb. uti Westerbottens län und. ber. för åren 1856—1860. 4 26 Tab.
ALLMÄNNA VÄGAR, GÄSTGIFVERIER och SKJUTSNING, 1856—1860. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10 11. 12. 13.
K o s t n a den för h- Längd i lil i 1: fulländade nya vägar förbättrade vägar itai gäst period» hästar i det hela vid periodens slut. af de under perioden full- ändade och afsynade. af de under perioden för- bättrade. af indelade, med skjuts- stationer för- sedde. af statsmedel. af kommu- nens medel.
L af statsmedel. af kommu- nens medel. gifverier vid ms slut. po 1 för gästgif- veri-, håll- och reserv- skjuts. för kungs- och krono- skjuts.
Allmänna landsvägar 27H — i 073 1 8,000 — — — 20 1856 24,112 228 Häradsvägar 42U i* — Q74 3 Ö‘¥F 11,200 800 — 16 1857 23,044 171 Socknevägar 931 31 3§ 2 14,000 — 577 16 1858 22,592 879 I städer — 1 1859 26,150 384 Med införd skjutsentreprenad 30 1860 23,490 301 Tab. \:o 9.
SJÖFART och HANDEL, 1856—1860. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. ii. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19. 20. 21. 22. 23. 24. 25.
Fartyg och båtar begagnade Gross- Minut- H a n d 1 a n e till inrikes sjöfart. till utrikes sjöfart. handlare. handlare. idkande både gross- och minut- handel. enligt § 3; qvinnor med in- med med egna p p" Besätt- ning.
Antal. t-i Besätt- ning.
Handels- ordningen. ländska varor manna- varor. tillverk- ningar. CO oj p Skeppare.
Sjöfolk. n> P Skeppare.
I Betjening. W co O- O: B P-> cc Betjening. £S c cr1 O: B Pj oj Betjening.
W B cB B* OJ rS Betjening.
K B cr1 O: B B- OJ Betjening. landsbygden 19 321,4 7 19 44 2,105,65 19 173 71 26 i 2 3 Uppstaden Skellefteå 4 111,16 4 18 5 433,09 5 58 — — 15 12 — — — — i — — — - — 17 — Sjö- och stapelstaden Umeå 15 332,14 15 28 29 3,862,03 29 198 — — 45 22 — — — — 2 1 — — — _ Westerbottens län.
Tab. N:o 10, A. 27 Tab. \;o 10, A. HEMMAN och JORDLÄGENHETER Å LANDSBYGDEN ÅR 1860. 1. 2. | 3. | 4. 5. | 6. | 7. 8.
Hemman och jordlägenheter af alla slag efter olika natur, och enligt nya jordeboksordningen.
Antal Uppskatt- ningsvärde.
Bruk- nings- delar. jordtorp. backstu- gor. andra lä- genheter.
Oförmedladt. ^ ladt.
Kronohemman a) Militieboställen Ecklesiastikboställen b) Krononybyggen med frihetsår c) Skolhemman d) Kronotorp med frihetsår Renbetesland, krono- 010572ftt«l &A 13-rA 1,018 35 160 105 608,805 57,960 94,790 253,590 650 1 4,200 3,920 7,470 74 34 343 Kronoskattehemman e) Af skattemanna eller boställsägor upparbetade torp och lägenheter utan särskild skatt och ränta 694mH 6,005,795 24,460 783 150 18 46 37 1,368 152 2 3 6 7 4 5 17,300 49,450 12,490 1,131.690 70,000 3,650 2,780 | 536,050 1,500 21,520 Tullmjölqvarnar med sammanräknade 40 par stenar Tullsågqvarnar, grofbladiga
Dito finbladiga Deraf 14 stycken med kaptimmer från Kronans skogar.
Glasbruk j Mindre färger ier Kalkugnar Stångjernsverk Masugnar Frälsehemman Soldattorp till en del förfallna och obebodda 213 — 271 6,831 Anmärkningar: a) 147^^j mantal belägne inom Lappmarken hafva ej något uppskattningsvärde. b) 3{j-J mantal i Lappmarken. c) 285 nybyggen i dito sakna uppskattningsvärde. d) i Lappmarken. e) 58^Jtj mantal i Lappmarken. /) deraf 3 st. i Lappmarken. 28 Tab. N:is 10 B. och 11.
Tab. ]V:o 10, B.
Antal Åker.
Summa Hem- Af hus och Af jordar.
Summa. bebygde. obebygde. jordareal. mantal. tomter.
Tunnbd. Tunnl:d.
Tunnhd.
Umeå stad 196 6 845 — 788 1,633 4 791,580 118,900 910,480 Skellefteå stad 38 82 83* — — 83^- — 255,270 255,270
Af inägorna till kronoskattehemmanen mantal
N:is 6 och 8 i Norrböhle by i Skellefteå socken, hvil- ket med dertill hörande öfriga inskränkta inägor, äfvensom utmark, utgör stadens enda jordegendom — — Hs CO 16» 323,\ 348,3, « 2,650 2,650 Anmärkningar.
Umeå stad:
Åkern är i vexelbruk.
Äng finnes ingen naturlig och ständigt växande.
I skog och betesmark m. m. ingår äfven stadsplanen Skellefteå stad:
Ofvannämnde hemman, å hvilka Skellefteå stad är anlagd, äro, likasom öfrige hemman i byn, under laga skifte och under N:o 6 lyd er * mantal, som äges af enskild person, från hvilket skattetal stadens hemman, hvarken till åker, äng, skog eller betesmark är lagligen skiljdt eller utbrutet.
Tab. IV:o 11.
LAGA SKIFTEN m. m. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 0 Är.
I Sökta skiftens antal.
Inrösnings- Afrösnings- jord. åker. äng. odlings- mark. 1856 16 6
Q3 5,135 10,802 1,764 94,114 12,961 10,972 1857 11 7 15 4,488 14,994 1,077 231,129 24,688 14,339 1858 4 14 14f 16,811 15,445 5,763 190,418 23,338 19,327 1859 11 6 10| 7,332 10,681 3,606 104,709 18,282 16,442 1860 12 3 94 3,194 9,020 877 92,549 16,034 12,865 Summa 1856—60 54 36 59 { 36,930 60.912 13,037 712,919 95,303 73,945 Westerbottens län, Tabb.
N:is 12 och 13. 29 Tab. ]V:o 12.
Antal del- ägare.
Hela ka- pitaltill- Öfver- skott el- ler bespa- A f del ä g a r n e Sparbankens benämning och stiftelseår. gången.
R:drR:mt. ring öfver delägar- nes andel. insatt belopp i R:dr R:mt. uttaget belopp i R:dr R:mt.
Allt vid periodens slut. 1856. 1857. 1858. 1859. 18G0. 1856. 1857. 1858. 1859. 1860.
Umeå stads och landsförsam- lingars, stiftad 1854 i Maj 182 13,306 41 140 50 3,210 70 1,787 80 1,559 50 2,328 42 1,515 87 1,050 33 1,218 75 949 02 343 44 201 62 Skellefteå sockens, stiftad 1853 189 30,641 06 614 50 6,807 37 1,745 29 605 — 4,272 63 8,99l!s)8 4,610 06 4,518 — 9,337 06 2,647 52 4,231 76 Tab. N:o 13. FATTIGVÅRDEN. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18 19. 20. 21. 22. 23.
Fatt i gvården Antal fattighus.
Antal fattighj on, som erhållit full försörjning.
Fatt i 5 v a r d e n S gemensam för hela samhället. | delad på nedanstå- | ende antal rotar eller kretsar.
Aldre personer dadé vår- Barn vår- dade i och utom fat- tighus.
Samtliga utgifter i och för fattigför- sörjnin- gen. i fattig- hus. på annat sätt.
Personliga fattigvårds- b idrag.
R:drR:mt. af stats- medel. af annat fattigvrs- samhälle ra. q- m. q- m. q- m. q- m. q- S:a. 1856... — — 4 4 13 108 187 144 154 256 354 610 841 890 1,731 6,863 80 4,253 13 41,465 97 — 54,942 90 54,482 15 1857... - — 4 3 13 118 204 157 149 278 366 644 1,001 1,136 2,137 8,402 82 5,260 51 42,847 57 — 700 63,406 74 64,534 02 1858... — — 4 3 12 109 196 165 164 277 372 649 775 996 1,751 9,197 51 5,253 GO 39,478 93 — 54,800 10 53,884 31 1859 .. — — 4 3 12 116 198 162 151 281 361 642 837 994 1,831 9,333 78 4,131 53 40,915 33 — 56,250 G4 55,559 01 1860... — — 4 4 14 126 200 167 160 297 374 671 925 1,119 2,044 8,893 75 5,382 58 41,858 28 — 58,510 61 58,171 03 STOCKHOLM, 1862.
V. A. NORSTEDT &
SÖNER.
BIDRAG TILL SVERIGES OFFICIERA STATISTIK. lii Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes femårsberättelser, v fcijd.
LANDS!
IÖFDINGE-EMBETETS UTI NORRBOTTENS LÄN UNDERDÅNIGA BERÄTTELSE FÖR ÅREN I§50-l§<»0. 1.
JDen från innebyggarnes jordbrukande eller nornadiska lefnadssätt härledda indelningen uti kustland och lappmarker bibehålies ännu, och är i kaineralistiskt hänseende af vigt.