Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
S alsende på helsovården förekommer följande att anmärka: Länets Lazarett och Kurhus, beläget i Orebro stad å en rymlig, vacker och sund lokal, och underhållet genom de årligen anslagna kurhusmedlen, som utgjort, för åren 1831 och 1832, 5 sk. G r:st., för år 1833, 3 sk., samt för åren 1834 och 1853, 2 sk. 6 r:st Banko för hvarje mantalsskrifven person, har under de sednare åren undergått betydliga förbättringar.
En ny badinrättning har blifvit uppsått, hvarigenom så väl varma, som äng- och dusch-bad erhållas.
Den fordna hospitalsbyggnaden af sten, sorn förut bestod af en våning, har under år 1855 blifvit påbyggd med ytterligare en våning till bostad åt läkaren, samt den nedre våningen, innehållande sjukrum och bostad åt vaktmästaren, undergått en större reparation.
Kostnaderna härför hafva blifvit bestridde dels1 af besparde kurhusmedel och dels genom enskild persons uppoffring.
Patienternas antal och deras underhålls-dagar hafva varit: Lazarettet.
Kurhuset.
Summa. 03 iéd CA 3 V CO la ca 3 "a 03 cd. 3 CL 3. £3 CD CD 3 Ct- CL 03 O CD 3 CL CL 05 o cd -i a> i p CD 03 1 CD -5 u ?
-J år 1851 . 148 7,202 74 5,214 222 10,416 » 1832 187 6,912 140 5,985 327 12,895 » 1855 ... 130 5,236 161 6,017 291 11,255 n 1854 123 5,155 163 7,993 286 15,148 » 1855 145 5,821 108 5,649 253|H,470[
År 1831 rasade i Helleforss distrikt en kopp—epidimi, hvarunder 69 personer, deribland de flesta ovaccinerade, afledo.
Vaccinationen fortgår annars inom Länet ordentligt och i öfverensstämmelse med derom gifna föreskrifter.
Några egentliga epi— dimier af svårare art ha för öfrigt icke afhörts, Undantagande år 1853, då kolerafarsoten härjade i åtskilliga delar af Länet, utan att likväl mortaliteten var särdeles stor. 40
Det i sednaste femårsberättelse omförmälda bolag till inbördes försäkring emot sådana förlaster, som uppkomma genom nedslagning af hornboskap, de der af lungsjuka angripas, har år 1852 blifvit organiseradt.
Jemlikt E. K.
M. nådiga bref den 1 Oktober 1851, har bolaget vid inträffade olyckshändelser att af allmänna medel påräkna halfva ersättningsbeloppet.
Inom Boo socken bildades år 1852 en förening til! inbördes försäkring delta— garne emellan mot sådan förlust, som uppkommer genom hästars och hornboskaps störtande utan ägarens förvållande.
Förlust, då den inträffar, ersättes af samtlige délägarne i förhållande till antalet af de kreatur, hvarför hvardera tecknat sig.
1 åtskilliga socknar inom Länet hafva sparbanker blifvit bildade, såsom i Mellösa, Wiby, Fellingsbro och Carlskoga, hvilken sistnämnda omfattar hela häradet.
Insättningar hafva skett flitigt och till sammanräknadt belopp af 24,671 R:dr 29 sk.
Banko, deraf 7,478 R:dr 3 sk. i Fellingsbro, 6,000 R:dr i Carlskoga, 8,648 R:dr 10 sk. i Wiby och 2,551 R:dr 16 sk. i Mellösa; och sparbankernas räkenskaper ådagalägga att, om tillfälle finnes i orterna att göra små öfverskott räntebärande, mycket sparas som annars skulle gagnlöst förslösas.
Sockenbibliotheker hafva blifvit inrättade i Mellösa och Lennäs församlingar.
Länets brandstodsbolags ansvarighetsbelopp uppgick den 14 Mars. 1855 till 17,824,990 R:dr Banko.
Brandskade-ersättningar under året till och med nämnde dag, de största som ifrågakommit sedan bolagets stiftande, utgjorde i penningar 24,081 R:dr 14 sk. och debiteringsbeloppet 2 sk. 4 r:st för hvarje 100 R:dr, allt Banko.
I Länets ränte- och lifförsäkringsanstalt uppgick kapitalet vid sistlidne års slut till 28,962 R:dr Banko; och hade under samma år blifvit insatte: för erhållande af kapital Banko R:dr 1,350: 32. för erhållande af ränta . . . . » 3,170: — Summa Banko R:dr 4,520: 32.
Totalbeloppet af insättningarne, fördelade på 175 böcker, utgör nu för erhållande af kapital 11,342 R:dr och för erhållande af ränta 14,518 R:dr, allt Banko.
Bland insättarne anses 48 tillhöra arbetsklassen.
Fattigförsörjningen erfordrar dryga utgifter, som dock i någon mån kunde minskas, om sockennämnderna mera nitiskt sörjde för de personers sysselsättande, hvilka, i saknad af arbete och utan håg att sjelfva vidtaga några åtgärder för att dertill bereda sig tillfälle, lemna sina hemvist och sysslolöse drifva omkring, till dess de slutligen, såsom passlöse, gripas och afsändas till hemorten, hvarefter fattigvårdsstyrelserne ofta få ersätta kostnaderna för deras forslande.
Fattigunderhållet bestrides dels sockne vis, dels 41 vis, dels på de flesta trakter af
Länet rotevis efter en inom socknen verkställd distriktindelning, på sätt 2 g i E. K. M. nådiga Förordning om fattigvården i riket den 15 Juli 1833 tillåter; och hafva sålunda indelade fattigvårdssamhällen erhållit af E. K. M. Befallningshafvande fastställde Reglementen.
Sedan år 1847, då nu rådande fattigvårdssystem först uti lagstiftningen tillämpades, har fattigvårdstungan förlorat mycket af sin tyngd och den förhatlighet, hvarmed menige man i början ansåg en utgift, den der tillförene hufvudsakligen varit öfverlemnad åt hvars och ens gifmildhet och känsla för likars nöd.
Utom Länets allmänna fattigvårdsstyrelse, som med en år 1813, genom gåfva af då varande Kronprinsen, sedermera Högstsalig H. M. Konung Carl den XIV Johan, å 3,000 R:dr Banko, hvartill sedermera kommit 300 R:dr s. m, skänkte af en enskild person, grundad, och numera genom klok förvaltning till 26,767 R:dr 17 sk.
Banko vid 1833 års slut ökad fond, under nu ifrågavarande qvinqvennium fortsatt sin gagneliga verksamhet efter enahanda grunder, som de i sednaste underdåniga femårsberättelsen omförmälda, har så småningom, efter ofvannämnde år 1847, enskilda fattigvårdssamhällen bildat kassor, hvilka, ehuru de icke lemna tillräcklig utdelning för fattigutgifternas bestridande, i hvilket afseende dessutom betydliga tillskott erfordras, likväl i icke så ringa mån, genom den räntevinst de bereda, minska delägarnes kontanta bidrag.
I Norrbyås församling, der, såsom förut är nämndt, sockenmagazinet blifvit indraget och dess behållning anslagen till en reservfond lör fattigkassan, har församlingen beslutat alt lemna denna fond orörd och årligen genom räntans läggande till kapitalet öka den, intill dess fattigvårdskostnaden, med undantag endast af den personella afgiften, derutaf kan utgöras, hvilket, efter nuvarande förhållanden, skulle inträffa år 1883.
Tiggeriets aftagande och ordningens makt, som förr eller sednare skaffar sig erkännande, har dessutom försonat de skattdragande med en börda, som kändes tyngst i Början, då fattigförsörjningen, ifrån att tillförene till större delen vara en frivillig yttring af välgörenhet, öfvergick uti en bestämd årlig afgift, och den, genom E. K. M. nådiga Kungörelse den 13 Juli 1833, vederbörande beredda utväg, att få använda Statens arbetsanstalter och häkten till tvångsinrättningar för sådana arbetsföra personer, hvilka visat fortfarande lättja och obenägenhet att, utan medmenniskors betungande, sjelfva draga omsorg för sine behof, skall i betydlig mån bidraga att lindra fattigvårdstungan och minska sockennärnndernes bekymmer öfver svårigheten att qvarhålla dylika personer vid de arbeten, som någon gång blifva åt dem anskaffade.
Gåstgilveriskjutsen är ställd på entreprenad vid 43 af de i Länet befintliga gästgifvaregården
Vid 6 utgöres den ännu af jordägarne sjelfva i tur med häll och efter budning.
Berättelse öfver Örebro Län för åren 1851—1855. 6 42 Öfverallt erläggas af de skjutsningsskyldige till entreprenörerna afgifter, hvilka variera inom en betydlig skala ifrån 1 R:dr 32 sk. ända till 52 R:dr Banko per hemman.
När en pålaga drabbar så ojemnt som den ifrågavarande, väcker den alltid missnöje och knot.
Åtgärder till en billigare fördelning af utgifterna för skjutsningsbestyret skulle derföre vara särdeles välkomna, i händelse skyldigheten att fortskaffa resande fortfarande skall vara fästad vid jorden. § s. Stiider.
Örebro stad, hvars södra del den 23 Mars 1854 härjades af vådeld, som nedbrände husen å mer än sextio gårdstomter och å åtskilliga stallgårdar samt skadade många andra bonings- och uthus, har visserligen derigenom lidit en förlust, som för— säkringarne mot eldfara och den allmänna välgörenheten icke förmått ersätta, men ock deraf erhållit en väckelse till verksamhet, som ej allenast redan, understödd af statsbidrag dels såsom anslag och dels såsom lån, yttrat sig uti omreglering af tomter samt gator, torg och andra allmänna platser, i enlighet med den af E. K. M. den 11
Maj samma år i nåder fastställda plan, å de afbrända och de tillförene icke bebyggda delarne af stadens område, uti pågående arbeten för sänkningar och höjningar af torg och gator, till beredande af ändamålsenlig planering, samt uti byggnadsföretag, dervid prydlighet och ett vårdadt yttre i väsendtlig mån afses, utan ock, jemte det den framträdt i bildande af komitéer för utarbetande af förslag till förbättringar i stadens inre förvaltning, för framtiden lofvar att blifva för samhället välgörande, så framt de med reorganisationer och framåtskridande förknippade ögonblickliga uppoffringar icke af småsinnet frånhändas det allmänna bästa.
Folkmängden hade ökats med något mer än 12 procent till 5,807, deraf 2,590 mankön och 3,217 qvinkön.
Handlandernas antal hade stigit till 63, men fabriksidkarnes nedgått till 16
Och handtverkarnes till 93, dertill utflyttningen ur staden, i följd af eldsvådan, bidragit.
Handlanderne använde 43 betjenter, fabriksidkarne 237 arbetare, deribland 63 under 15 år gamla, samt handtverkarne 100 gesäller, 94 lärlingar och 10 andra arbetare.
Antalet af dem, som idkade handtverk eller annan handtering såsom försörjningsmedel, hade växt till 71.
Årliga inkomsten, beräknad efter de sednast för rörelse i staden uppdebiterade bevillningsmedel, hade stigit, för handlande med 60 procent till 360 R:dr, för fabriksidkare med 97 procent till 690 R:dr och för handtverkare med 60 procent till 160 R:dr, allt Bauko; men då, med hänsyn jemväl till \
43 lefnadskostnadernas betydliga stegring, mången näringsidkare icke af sitt yrke vunnit utkomst, hade hjelpmedel blifvit sökta, förnämligast i jordbruk.
Sjöfarten hade vunnit i liflighet, hvadan ock ett seglande fartyg blifvit utbytt mot ett ångfartyg, och anstalt fogad för ännu ett ångfartygs erhållande, så alt stadens handelsflotta komme att bestå af fyra ångfartyg och ätta segelfartyg.
Torghandeln med landtmannaprodukter kan antagas hafva i någon mån utvidgats.
Stadens inkomster voro: behållna algifter för marknadsstånd 914 R:dr 12 sk., gerningsören 14 R:dr, källarfrihetsmedel 155 R:dr 59 sk. 9 r:st., arrende af stadskällaren 1,150 R:dr, arrenden af jord 236 R:dr 24 sk., arrende af viktualievågen 96 R:dr, våg-, bro- och hamnpenningar 2,672 R:dr 47 sk. 7 r:st., tomtören 78 R:dr 19 sk. 8 r:st., städjemedel 47 R:dr 24 sk., burafgifter 32 R:dr och försörjningsafgilter 80 R:dr 24 sk., allt Banko.
Till Kongl. Svenska Aktiebolaget- för jernväg emellan Köping och Hult hade blifvit afträdd», dels af staden, utan ersättning, 4'/2 tunnland i tomter och gator, dels ock af enskilde stadsinvånare, emot lösen, 28 kappland tomtjord, 24 tunnland 27 kappland egendomsjord och 17 tunnland 20 kappland donerad ladugärdsjord.
Karolinska elementarläroverket hade fått sin lärarepersonal ökad med en extra lärare och en duplikant, så att samtelige lärarne voro nitton, hvilke aflönades med 11,400 R:dr Banko, dertill lärjungarné, hvilkas antal under hvardera af sednast förflutne läroterminer per medium utgjort 510, bidrogo med mer än 1,500 R:dr, så att undervisningskostnaden från Statens sida för hvarje lärjunge steg till ungefär 32 R:dr Banko.
Den utmärkta skicklighet och talang, som karakteriserar skolans ledning och undervisningens handhafvande, har riktat uppmärksamheten på skolan, så att jemväl från aflägsna orter lärjungar tillströmmat till en mängd, som ofta endast i utrymmet haft sin gräns.
Läroverkets stipendiifond, som den 30 Juni 1850 uppgick till 1,929 R:dr 10 sk. 6 r:st., var, genom gåfvor af enskilde personer, den 50 Juni 1855 ökad med 4,622 R:dr 20 sk. 6 r:st., dock så, att räntan af 3,555 R:dr 16 sk. blifvit gifvarinnan förbehållen till hennes död; hvarförutan skolan, genom E. K. M. nåd, fortfarande haft att påräkna ett årligt tillskott af 66 R:dr 32 sk., äfvensom en enskild person årligen gifvit å testamenterade 1,000 R:dr räntan 60 R:dr, allt Banko, till stipendier åt studerande ynglingar.
Skänker i böcker, mynt och medaljer, ^antiqviteter, samt naturhistoriska föremål och samlingar, hade i mängd kommit läroverket till godo.
Lärohuset, hvilket, nybygdt af sten och färdigt till begagnande 1833 års höst, i anseende till det stora antalet af lärjungar, och det år 1849 ökade behofvet af lärosalar m. m., ej lemnat tillräckligt utrymme, hade, efter det 20,000 R:dr Banko, af Rikets Ständer beviljade, år 1855 utbekommits, fått en betydlig till - / 44 byggnad af sten, och deraf föranledd förändrad inredning, som först under loppet af detta år hunnit fullbordas.
Stadens folkskola hade vunnit sådan utvidgning, att den lemnade undervisning, i staden åt 135 gossar, och å Ladugårdsskogen inom stadens område, der ett nytt skolhus blifvit uppfördt, åt 50 gossar och flickor, och hade sålunda 50 procents förhöjning i lärjunge-antal.
Deremot hade, i följd af skolhusbyggnaden, kapitalfonden nedgått till 2,833 R:dr 16 sk.
Banko jemte 34 R:dr 20 sk. samma mynt årlig ränta och 2 tunnland 3Vs kappland jord.
Undervisning i lankaster-flickskolan kom 80 flickor till godo.
Skolans kapitalfond hade stigit till 12,800 R:dr R:gs.
I småbarnsskolan, hvars fond ökats med 25 procent till 2,730 R:dr Banko, hade omkring 50 barn årligen njutit undervisning, som dock lidit afbrott i följd deraf, att den åt skolan upplåtna lokal måst, under det farsoter hemsökt staden, till sjukhus utrymmas, hvadan ock fråga uppstått om anskaffande af egen lokal för skolan.
Den undervisning, som i söndagsskolan lemnats af två lärare, hade blifvit begagnad af 160 å 180 fabriks- och handtverksarbetare.
Skolans fond, bildad af enskilda bidrag, hade nedgått från 800 till 381 R:dr Banko.
Bildningsföreningens verksamhet, småningom utvidgad, hade, kort efter eldsvådan, i anseende till brist på samlingsrum, måst afbrytas.
Helsovården besörjdes af en stadsläkare och en stadschirurg jemte flera barnmorskor. samt i öfrigt af fem i staden boende enskildt praktiserande läkare.
Ehuru stadens fattigvård bort känna icke ringa lättnad deraf, att gatuplaneringen och de många enskilda byggnadsföretagen i staden samt jernvägsarbetet lemnat rika tillfällen till arbetsförtjenst äfven för den mindre arbetsföre, hade dock utgifterna för fattigvården uppgått till 6,569 R:dr 34 sk. 6 rist- Banko, deraf, fastän kapital fonden stigit till 11,263 R:dr 16 sk. samma mynt, nära hälften måst bestridas genom uttaxering.
, Äf arbets- och uppfostringsinrättningen, hvars fond vunnit 50 procents tillväxt, så att den utgjorde 15,411 R:dr 5 sk. 4 r:st.
Banko, bekostades med 2,701 R:dr 16 sk. samma mynt vård och underhåll åt 104 fattiga barn, af hvilka, sedan 13 efter slutad nattvardsläsning utgått, II försörjdes i arbetshuset och 80 genom utackordering hos välkändt folk i staden och å landet.
Uti Novemberkassan, hvars fond qvarstod vid 12,290 R:dr R:gs, utgingo 958'/2 R:dr R:gs till uppfostran åt 22 barn af pauvres honteux.
Sparbanken, som vid 1855 års början innehade, emot ' 3,225 motböeker, 377,540 R:dr 9 sk. 10 r:st., och under året inbekom å 694 böcker 189,084 R:dr 45 4 sk. 6 r:st, samt, enär årets räntor till deponenter stego till 20,402 R:dr 28 sk., och premier till insättare af så kallade arbetsklassen uppgingo till 168 R:dr 32 sk., men under året blifvit af deponenter uttagne 82,803 R:dr 17 sk. 4 r:st., vid årets slät borde redovisa 50^,392 R:dr 9 ski, hade deremot fordringar till belopp af 526,507 R:dr i43 sk. 5 r:st. och egen fond af 21,716 R:dr 27 sk., allt Ranko.
Stadens brandväsende, understödt af frivillig brandkorps, hade vunnit förstärkning af en större brandspruta och två vatten-uppfordringsverk.
Stadens folkmängd har i medeltal uppgått till 1,054 personer, deraf 626 varit mantalsskrifne.
De handlandes antal är oförändradt och 9 hålla öppna bodar.
De öfriga drifva spanmålshandel eller handla med spik.
Handelns liflighet har ökats sedan 2:ne ångskonertar ifrån och med år 1853 underhållit trafiken emellan staden och Götheborg; dock klagas deröfver, att ortens allmoge slagit under sig handeln med spanmål och bränvin på stadens bekostnad; för öfrigt äger staden 3:ne fartyg.
Handtverksmästarnes antal har utgjort 31 med 14 gesäller och 19 lärlingar.
Rlott några få mästare ha drifvit rörelsen med eget förlag och hafva att uthärda täflan med närboende bönder.
Staden har 142 bebyggda och 45 obebyggda tomter samt donerad jord.
Tomterna äro sednast taxerade till 146,753 R:dr och jorden till 4,800 R:dr, allt Banko.
För stadens styrelse har årligen åtgått 600 R:dr Banko, oberäknadt sex tunnor tionde af en staden tillhörig mjölqvarn Samt några tunnland jord, anslagua till lön åt Borgmästaren.
Fattigvårdskostnaden har årligen uppgått till 1,061 R:dr Banko.
Utgifterne för stadens ekonomi uttaxeras i föreskrifven ordning till 3/s af stadsjorden och % af borgerlig rörelse.
Väghållningen är fördelad på tomterne och anses uppgå till 32 sk.
Banko årligen på hvarje tomt.
2:nc läkare, deraf en antagen och aflönad af staden, besörja helsovården.
I öfrigt finnes intet anmärkningsvärdt att tillägga om denna stad.
Kora.
Folkmängden år 1855 utgjorde 929 personer, deraf mankön 235 mantalsskrifne och 168 fria från mantal, samt qvinkön 346 mantalsskrifna och 180 fria från mantal.
I staden, som har 121 tomter, deraf 87 äro bebyggde, finnas 12 handlande med 14 betjenter, 53 handtverkare med 19 gesäller och 12 lärlingar samt 3 andra arbetare, samt 17 personer, de der idka handtverk såsom försörjningsmedel, hvaraf 13 män och 4 qvinnor. 46 Stadens inkomster utgjorde år 1855:
Afgifter för marknadsstånd 239: 12.
— Arrende för mulbete å Gyttorps allmänning . . . 23: 16.
— Afgifter för stadskällare och krogar 1,360: 4. 2.
Tull- eller källarefrihetsmedel 83: 36. 9.
Gerningsören 30: 16. — Tomtören 15: 2. 1.
Sakören 30: — — Vretskatt 69: 29. 4.
Orgel- och väktarepenningar . 8: 13. 4.
Utgifterna för fattigvården har under den tid, denna berättelse omfattar, betydligt ökats, hufvudsakligen till följd af den i staden inrättade soppkoknirigsanstalt, hvarest stadens fattiga harn och kringvandrande personer, til! förekommande af tiggeri, bespisats.
Uti det belopp, tabellen upptager för fattigförsörjning, är icke inberäknadt utdelade julgåfvor till fattige, omkring 200 R:dr Banko årligen.
Ilelsovården besörjes af provincial-läkaren i distriktet, jemte en enskild praktiserande läkare samt 3 barnmorskor.
Sedligheten är god och folkets bildning i tilltagande, hvilket måste tillskrifvas dels stadens undervisnings-anstalter, dels det genom bränvinets fördyrande synbart minskade superiet.
Om stadens undervisnings-anstalter är icke annat att säga,, än hvad här ofvan är nämndt och den sednast afgifna underdåniga femårsberättelsen innehåller.
Dess fond utgjorde vid 1855 års slut 5,323 R:dr 34 sk., och 980 deponenter hade derstädes innestående 90,724 R:dr 43 sk., allt Banko.
Staden Lindesberg, hvilken genom sin belägenhet på gränsen af Länets norra slättbygd och bergslagen, tyckes vara bestämd att utgöra en upplagsort för varubytet dem emellan, helst sjökommunikation med bergslagen på sjön Rosvalen gör det lätt att till staden nedskaffa bergsprodukterna, har till beredande af sin framtida tillväxt och förkofran varit betänkt på att deltaga i anläggandet af en projekterad jernväg ifrån staden till Frövi bruk, der den skulle sammanbindas med Köping-Hultbanan.
Det bolag, som i sådant afseende bildat sig, har dock, såsom vilkor för företagets möjlighet, ansett nödigt att söka utverka understöd af allmänna medel.
För Lindesberg vore derigenom en möjlighet beredd att arbeta sig upp till ett mera blomstrande tillstånd och, i händelse Statens tillgångar sådant tillåta, vore så väl för staden som den ofvanliggande orten önskligt, att bidrag kunde till detta gagneliga företag beviljas. 47
I afsende på stadens tillstånd i ekonomiskt hänseende, dess inkomster och utgifter, inrättningar för helsovården och undervisning m. m., äfvensom invånarnes näringsutvägar har någon väsendtlig förändring icke inträffat, sedan sednaste femårsberättelsen Irån detta Län afgafs, hvadan E. K. M.
Befallningshafvande vågar, till undvikande af onödig vidlyftighet, åberopa hvad derutinnan i ofvanberörde afseénde korteligen är vordet omförmäldt.
Örebro slott i Landskansliet den 1 September 1856.
Carl ÅKERHIELM.
J. O. HÖGSTRÖM.
BOLINDER. 48 Uppgift på transporleradt Gods å jernvägen mellan Örebro och Nora från och med den 17 Mars till och med den 51 Augusti 1856.
Lfb. <5.
Skti.
Ltb.
Transport 50,351 16 13 Alun 2 9 3 Kalk 4 13 — Blandsäd 1 17 3 Kläder . . . . 4 4 17 Blyhvitt 50 19 — Krita 7 5 14 Bresilja 12 3 14 Kärl, kruk- .... 1 17 10 Cokes 178 10 — lagg- .... 6 9 17 Diverse . 47 17 — Köpmansgods .... 24 13 2 Dref — 10 7 Kött 1 19 17 Fat, tomma .... 3 13 — Lax 5 14 19 Fisk, färsk .... i 1 1 Lera 63 2 10 torr 83 1 19 Lim 6 — — salt 2 19 6 Lin — 12 — Fjäder 1 8 12 Ljus 2 17 13 Fogel X 1 1 18 Lårar, tomma . • • 3 18 — Fläsk — 11 — Läder 6 11 30 Frö, gräs- 12 3 17 Machingods, finare 193 9 2 Färger af alla slag . 34 4 8 gröfre 76 12 33 Guano 126 1 — Malt 14 8 6 Ilafra 48 14 18 Mjöl af alla slag . . . 567 1 16 Hampa 7 12 10 Möbler 22 10 18 Hudar, råa .... 34 2 13 Oljor af alla slag 22 — 7 Hvete ....... 14 16 12 stenkols- 5 17 16 Jern, skrot- .... 136 5 17 Ost 14 9 35 band- .... 4 13 13 Paketer 90 12 16 stång- .... 4,169 2 18 Papper 16 7 7 tack- .... 20,369 13 — Pianon . . . . 5 st. 6 — — malm- ....
3,006 — — Plåt, jern- 23 2 1 Transport 50,351 16 13 Transport |31,522 12 1 49 Porslin . Porter . Potates .
Rails .
Råg .
Rödfärg
Sall Sill .12 j Sirup Skiffer .
Mjöl Smör .
Snus Socker .
Specerier Spirituosa Spik Svafvel . Sten, qvarnsliptuktud Stål . . Såpa Tagel . .
Talg . .
Tegel eldfast rör- .
Tjära Tobak och Ci Tråd, jernUII . . . tiar T an )ort r lisi 31,322 12 1 Transport 34,523 3 i3 9 19 15 Verktyg, snickare- ) —- 5 10 44 17 10 Wesl got lingods 26 13 — f> 13 Vitriol „uq 6 17 2 392 13 2 Vicker . . . , o 17 10 630 18 Vin 100 9 ui. 91 6 1 Åkerredskap .... (i 6 5 119 13 12 Ärtor . . . . lil 1 9 663 13 15 Ättika 4 11 4 25 11 18 Öl 65 10 19 8 1 J>\ 1.0 Summa Sk^ wl CC liis Ci 15 12 « 10 18 16 4 11 14 15 Loff? 133 4 a 5 Härtill kommer: 29 5 4 61 18 17 Bräder lollter 3407/,, 18 19 12 Läck ter » 431"A2 —-CU 6 — Plank » 189 V2 72 — — Paketer 886 16 6 18 Vägnar » 58 196 11 19 298 12 18 2 1 10 — 19 5 Uppgift pä antal Passagerare ä jern- 5 ‘>31 11 1 A 5 8 vägen mellan Örebro och ]\ora frän och m I. 18 J. mS 17 10 med den 2 Juni till och med den 31 Au- 25 5 gusti 1856.
58 4 18 9 1 14 i lista klassens vagnar sticken 488 4 17 16 i 2:dra » » » 4,505. 5 13 5 i 3:dje » » » 4.934. 34,523 3 15 Summa stycken 9,927.
Berättelse öfver Örebro Län för åren 1851—1855.
Passagerare- och Godslra/ilien från och med den 17 Mars lill och med den SO Augusti 1851).
Passagerare från oell med den 2 Juni: lån och med den 2 till och med den 28 Juni .... 3,4 84 59 29 Juni 26 Juli .... 3,646 10 — 27 Juli 30 Aug ....
4,182 26 Banko U:dr 11,513 27 Gods från och med den 17 Mars: från och med den 17 Mars lill och med deli 19 April 4,578 38 den 21 April den 17 Maj . 5,093 30 den 19 Maj den 14 Juni . . -. 2,970 18 den 16 Juni den 12 Juli . 5,068 18 '*fr ’ den 13 Juli den 9 Aug.. 6,196 26 den 10 Aug. den 30 Aug . 7,553 — Banko B:dr 51,260 34 i © C STATISTISK lili Frälse-Sälerier Säteri-Husl håll Rå- och Rörs-Hemman ....
Frälse-Hemman Bergs-Frälsc-Hcmman Frälse-Skatte-Hemman ....
Kiono-Hemman Krono-Bergsmans-Hemman . . . Krono-Ruslhäll Krono-Augments-Heminan . . . Krono-Skatte-Mcmman Krono-Skattc-Bergsmans-Hemman .
Krono-Skatte-Rusthåll Krono-Skalte-Augments-Hemman .
Militie-boställen Indragna Militie-boställen ....
Ci\ila boställen Ecklesiastika boställen Akademie-Heniman, Krono . . . Hospilals-Hemman, Krono . . ■ Krigsmanshus-Heimnan, Skatte . . Rekognitions-Skogs-Heninian, Krono Dito dito Skatte Skatilagde, bebyggde Torp och Utjordar ni under något hemmans ränta inbegripn
Dito obebyggda dito dito fl. Lägcnhete
, Frälse Skatte Krono dito utan mantai -boställen c tor, jemförde Oskaltlagde. bebyggde Torp, deraf 864 Hussar- och Sold Backstugor • • Bebyggde
Lägenheter, afsöndrane från hemman med ständig äganderätt |*ito dito på viss tid elior lifstid Skatilagde Fisken, som icke äro under något hemmans ränta inbegripnc