Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer, att hos Kongl. Majt serskilt framföra den underdåniga anhållan, att Tullen på de ifrån Finland inkommande artiklar alltid måtte beräknas, med afseende på varornes verkliga värde, samt i anseende till ved, victualie? och väfnader utgå till det belopp, ofvan åberopade Händelse Tractat högst medgifver, hvarigenom försäljnings-värdet å berörde artiklar skall okas, till fördel för dem, sorn hafva inhemska produkter att afyttra I afseende på hvad Herr Borgmästaren A • lin andragit rörande nödvändigheten att skilja Uandtmannen fran de omvägar och afgifter, som besvära honom vid försäljningen af sina varor i Hufvudstaden, få Utskptten upplysa, att, i anledning af en serskilt väckt motion om befrielse för den trafiquerande Allmogen från erläggande af de i Stockholm påbudna Torg- Brooch Renliållnipgs-penningar> Allmänna Besvärsoch Ekonomi - Utskottet i detta ämne redan afgifvit dess utlåtande, äfvensom Utskotten i anledning af Professor Munck af Rosenschölds förslag om frihet lill trädvarors exporterande med Utländska Skepp, få äran nämna, att denna äfven Serskilt väckta fråga likaledes blifvit förVist till enskilt behandling af nämnde Utskotts Stats- Qch Besvärs-Utskottens Beiiink anden. 1435 hvars yttrande är Riksens Högloft.
Ständers granskning underställut.
Detta ålit, jemte en Uedampts serskilte tanka i ämnet öfverlemna» vördsami igen till Riksens Högloft.
Ständers ypplysta pröfning och jjedömmanile.
Stockholm dep Maj 1818* Utdrag af Protocollet , hållit i Riksens Häglof. Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts gemensamma Plenum vid.
Urtima Riksdagen uti Stockholm d. i5 Maji 1813.
D. Sedan Beredningens afgifne förslag till Betänkande, i anledning af väckte Motioner om vidtagande af medel till Finska handelns inskränkning, blifvit uppläst och af Utskotten godkändt, yttrade Herr Bruks-'Patron Malmberg: ”Min lilla kännedom otn yar handel med Finland afiägsnas i flere afseenden ifrån den, hvilken Högloft.
Beredning synes siga och hvarpå delta Beslut sig grundat.
Jag vill känna, att flere af desamme, som i Vesterbotten och Norrland äga Skogar, Sågverk, Skeppsbyggerier , Glasbruk och andre vid Bottniska Viken belägne Inrättningar, med fördel merendels med egne Fartyg hällre hämta sin ved från Österbotten och med större förde], än om deras egne ofta upp i Uandet längre bort belägne Skogar skulle anlitas, Jag tror mig icke fela i mitt omdöme, när jag anser för lycka, att Finland fournera^ 3 4 3 6 Stats-och Besvärs-XJtskottens JR&taidanden.
Stockholm och mångå andra Svenska Sjöstäder med ätliga varor.
Huru skulle väl Stockholms inhöstning af visthus-förråder och Skepps-provianteringar, jemte omkringliggande Städers Ilia nödvändiga behofver tillika med Bsrgstädernes upp i Mälaren kunna besörjas, om Finnarre ej besökte oss med nästan allt hvad vi behöfva, både under och uti våra grytor?
Allt det, som är ledande att försvåra, fördyra eller förringa denna import, ser jag mig satt i nödvändighet att derföre anse för skadligt, för opolitiskt.
Den öfver vår Finska handel framlagda Calculen kan jag ej anse annorlunda, än om icke alldeles falsk, åtminstone opålitlig.
Vöre importen från Finland så rnärkligen starkare lin exporten, huru skulle då Svenska Handlande kunna äga så betydliga fordringar i Finland, sorn de verkligen göra, och hvilka årligen un* derhållas
Man har intet exempel, som intygar ett sådant förhållandes möjlighet; nödvändigt måste Finlands vahru-handel ifrån Sverige vara vida utöfver den i Calculen upptagne Summa.
Jag ber, att dessa mina yttranden, såsom reservation mot det fattade Beslutets bifall, ina vara i Protocollet förvarade och till Bihets Ständer fa medfölja.
Ex Protocollo G. Kuock. Stats- och Bevillnings-Utskottens Betänftandtn. 1437 N:t 250.
Ständers Stats- och Be* vi Ilning s - Utskotts Utlåtande i anleda ning af gjorde Anmärkningar vid deras den 2 sistledne April afgifne Betänkande , rörande Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om en stadgad afgift af hvarje Mant als kr ifven person , till den Veneriska Smittans hämmande, vi, m, Dä Rikets Höglofl.
Ständers Stats- och Bevillnings-Utskotts, under den 2 i förledne månad, aflåtne Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om en stadgad afgift a£ hvarje Mantalsskrifven person, till den Veneriska Smittans hämmande m. m. hos Hedervärda Bonde-Ståndet förekom, blef detsamma, till ytterligare handläggning af Utskotten, återremitteradt, i anseende till deremot gjorde anmärkningar, hvilka hafva hufvudsakligen för afsigt, att ådagalägga, det kan det Hedervärda Ståndet, så mycket mindre ingå i åtagande af den föreslagtie afgiften, eller 3 sk. af hvarje Mantalsskrifven person , som dels det öfverklagade onda eller den Veneriska Smittan skall pa de fläste orter Vara, om ej nästan okänd, åtminstone mera sällsynt, dels mot ändamålet svarande Curhusanstalter redan äro inom flere Län,' serdeles i Jönköpings och Kronobergs
Län anlagde, och försedde med tillräckligt underhåll af så väl frivillige gåfvor vid hvarjehanda tillfällen, sorn ett för vissa år utgående tillskott 14.38 Stats* och Bevilinihgs-iftsioitehs
Éet än Jr änden. och dels att en framtida ärlig beskattning skuP le kunna blifva eii följd af åtagandet af denria afgift, Jämte det TJtsicotteri få vördsamtnbligeti tillkännagifva, att de öfrige frenne Riks-Stånderi gillat Utskottens Betänkande, anse de sig böra ; efter skedde öfverläggning:», i afseende på de gjorde iiivändningafne förklara.1 att uppgifternej det sjculle denna sjukdom ej vara Sa allmänt utspridd, ätt döt nu äskade bidrag tili dess hämmande är af nöden, ej instämfrtfer med den på grund af derom erhållné offentliga undefrättélser af Kongl, Majit i dess Nådiga Proposition ■yttrade farhåga för denna, nätiönens kraftfer undefgf äfvandé, sjukdom och ii vilkén flerd Ledamöter finna med verkliga förhållandet i serskildté Landsörter enlig: att de inom .Länen tfäffadé Öfverenskommelse!: om infattande eller utvidgande af veneriskå Uuranstaiter bevisa, ej allenast det denna.sjukdom vfeikeligen är i tilltagande, utan äfven j ätt L.iz’ ret tet ries föiiit ägande inkomster
Och deribland do ötnförmäldte frivilliga gåfvörne, ej varit möt ändamålet svärande, utan fordrat tillskott, åf hvilka rnéd säkerhet påräknade, én Fond skulle för framtiden kunna beredas; och att slute igen farhågan för en möjeligen häraf Uppkommande ständig beskattning ej är förenlig rnéd det i Utskottens Betänkande uttryckligen intagna förbehåll, det må detta åtagande endast fortfara till nästa Riksdag.
Hvilket likväl alt vördsamt öfvérlemnag till Rikets Höglofl.
Ständers upplysta pröfning med bifogande af Utdrag af Bavillnings-Utskut - Stats- och B(vinnings Utskottens Betänkanden. 1439 tets ProtoColl, innehållande så val det Hedervärda Sonde-Ståndfets Reservation, sorn ea Uedamots serskildta mening.
Stockholm ded 15 Maji 181S4 Utdrag af Protocoiiet, hållit hos Rikets ■Högloft.
Ständers Bevilhiings-Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm ur 1818} nedanstående dagar.
Dm 10 Maji D Upniästes Utdrag af Protocoliet, hållit hos Hedervärda Bonde-Siandet den 2 3 sistledne April, rörande 6n afgift af hvarje Mantalsskrifven petson till den veheriska smittans hamman* Herrär ^Ledamöter af Höglofl.
Ridderskapét oell Adeln, Högvördige i?räs(e Ståndet och Vällofl. Borgare-Ståndet förklarade sig förbi ifva Vid
Ut* sköttens förre och jemväl äf samma Stånd antagne mening, hvaremot Hedervärda BondeStåndet begärde att deras Reservation mot det* ta beslut skulle uti Ptotocollet anteknas.
I ert. lighet med Pluralitetens mening kommer Project till det afgående Utlåtandet att Uppsättasd Deri 14 Maji Med anhållan att densamma måtte' åtfölja Utskottens till Riksens Högloft, Ständer afgående Betänkande, inlemnade Riksdagsmannen^ Botvid Jonsson en skrifleligen författad Reservation i frågan rörande anslag af medel till d^rt veneriska smittans hämmande} så lydande: 144° Stats- och Bevilinings- Utskottens Béiänttahdin) ”.Med ali tacksamhet och Undersåtelig vört!*» liad för Hans Kongl. Majit* sorn i alta delar så Kådigt och Välgörande befordrar sine Undersåtäres sällhet* det förnämsta Vi äga , är hälsan* jag kan icke eller frångå det* att den föreslag* ne Curhus-afgtften, utan den är rättvist fördeldts
Men hvad sorn afhållit mig att deri ej ingå ät följande:
För det första ar Sjukdom serdeles ej känd sorn gångbar derifrån jag är; För det andra har jag hört att sjukdomen säkrast bötaS genom lieincurer; för det tredje, har Vi förut Hazaretts-inrättning hvartill
Vi gifvet årligen pengar, för det fjerde skulle detta blifva en ny inrättning sorn ej påkallas af nödvändigheten* hvartill hus skulle anskaffas, aflöning åt Doc* tor ta. fl., således blefve penningarne åtgångne utan kanske något gagn för hälsovården, sådan uppoffring har icke den fattige råd att göra* så mydket mindre sorn de fattige dennä Fiks* dag säkerligen får obilligt nog efter deras för* måga påökning i sin bevillnings-afgift; •
Altså i följe af allt detta vågar jag ej bevilja någon af* gift dertill utan anser detta sorn en ny beskatt* ning, hvilken mig tyckes ingen kan åläggas som deri icke frivilligt ingår.
Dessutom örn
Ve* neriska smittan på någon ort blir Upptäckt* äv jag fullkomligt öfvertygad om, att deö orteö eller Socken sjelfve genast beifrar om sådan anstalt till dens utrotande som de finner tjen* ligast.
Ut supra. Xn fidem Protocolli Cles Livinj, Stats-Utskottets
Éetäniartdenl i'44ij N:r 251.
Ständers Stais •
Utskotts Betänkande angående Krono - Skog arnes användande> TT •A J-uglofl.
Ridderskapet och Adeln bär behagat, till Stats-Utskottet remittera de af Herrar af Darelli och von Törne, Herr Friherre G. M.
Carpelan, och Herr A. D, Reutersköld väckte 1x10» tioner, angående Krono Skogarnes förmånligaste användande för Statens behof.
Hert af Darelli anset Riket äga uti sinat Uomainer, boställen, Allmänningar och Skogar en tillgång, hvilken, antingen betraktad^ såsom Hypothetive för Sedelstocken, skall vara åf större värde än Silfver, emedan Hypotheqve af jord gifver fänta, och således är i beständig tillväxt, eller Successivt på öppna Äuctioner » dels utbjuden till försäljning emot redbart mynt åt utlänningar, och däremot svarande Banco* sedlat åt inhernske penningemän, dels undétr frihets-år, emot billiga .villkor tili Skatte för-i såld ■, skulle icke allenast tillfullo ärsätta före*' slagne förskott till penninge-förlägenhetens af* hjelpande, utan äfven föröka Bankens fond och. gifva Rikets Financer ett bättte skick» Herr von Turné anset) i förhållande till Sveriges öfriga tillgångar, det värde vara, gan* Ska stort, sorn finnes i Krönö-Allmänningar Becögnitions-Skogar, Parker Särnt flere Lägenheter, jemte ägande rätten till många Boställen i sorn kunde försäljas, med bibehållande af Ar* Bihang till RihsSt, Prat, 4'M Sa:nU Nirtu.it*» 1442 Stats-Utskottets Betänk and en '. rende afgiften och vissa förbehåll; då denna för* säljning verkställes småningom och med försigtighet, skola köpare ej kunna Saknas.
Jemte anförande af någre erkende Författares tankar i detta ämne, som instämt uti det förslag om Krono-Skogarnes försäljande, till Statens Förmån, yttrar Herr von Törne, det aila tiders ärfarenhet bevittnar, att jordägande rätten alltid tili den grad uppmuntrat idogheten, att jorden vinner mångdubblade »fkastningar på säkrare grunder, än Vissa ars dispositions-tid medgifver; att Skogarne .bättre vårdas af deras ägare än af Kronans Jägeri-Betjening; Och då Jtne så hufvudsaklicä föremål härmed skulle kunna vinnas:
Finaneernes upphjelpande utan trugande bidrag, Jordens förädlande, saint Skogarnes kloka begagnande, förmodar Herr von Törne ingen med skjäl kunna neka sitt bifall till ändamål, sorn så väsentligt bereda .Landets sjelfständighet och välmåga.
Herr Friherre Carpelan har med underdånig anledning af Kongl. Majtts
Nådiga proposition o ti diverse så kallade Jagbackars föryttrst. de manhang därmed, den frågan lämpeligen kunna väckas, huruvida ej alla Kronan tillhörige Allmänningar och Skogar ma i större och smärre delar skiftas samt till dert mästbjudande å öppen Auction försäljas.
— Vid betracktande huru med Krono-Skogarne vanligen tillgår och deras nu befintlige skick, samt att med dem, Som oftast i hög grad misshushålla® till Kronans och Allmänhetens framtida skada, inses lätteligen nödvändigheten af en reform med Stats- Utskottets Betankanderl.'
J443 Krono Skogärne, hällst den vinst äfven därigenom kunde befrämjas, att Jägeristaten, till Stor förmon för Stats-Verket, indroges, eller åtminstone ansenligen inskränktes, på sin högd torde några få Jagtparker eller platser, Och ett högst ringa antal af Jägeri-Betjeningen böra bibehållas, samt ds öfrige tjenstfrie blifvande få på lifstid till godo njuta sina Löne- och BoStälls-förmoner, hvilka först vid Vacancer till* folio Staten.
— Herr Erijretren tror, att om de Kronan tillhörige Skogar och Allmänningar blefvo medelst köp upplåtne åt enskildte medlemmar af samhället, blefve det hvars och ens egen fördel, att freda sin andel, och så med den hushålla, att han städse därat kunde draga en skälig årlig inkomst.
Herr A. D.
Reutersköld har ansett Krönart eller Nationen äga obehindrad dispositionsrätt öfver all dess till En&kildta eller Corporatio* ner, med eller utan ränta, endast till nyttjande rätt öfverlåtne Skogar; Och till förekommande af den förlust Staten får vidkännas genom det vid 1809 års Biksdag fattade Beslut om re* Cognitiohs skogarnes försäljning till Skatter, emot den ringa köpeskilling af 6 års oförvandlade Jordeboks-Bäntor, föreslås: Att ingen Kronan tillhörig jord, af hvad Natur och beskaffenhet som hällst, hädanefter må till Skatte köpas, annorlunda än på offentlig upplyst Auci tion, då Högsta anbudet blifver löseskillingen.
•— Att på denna sidan om Dahlälfven, de i Dahlarne närmast Norrska gräntsen belägne Socknar endast uiulantagne, böra högst 1000 Tunneland Skog af sämsta Natur och mindre, där 5444 Stats* Utskottets TSelänkanderil marken äf af bättre beskaffenhet, till ett helt Mantal anslås, men på andra sidan Dahiälfven 1400 Tunneland, i likhet med det, sorn för >Vösterbotten är förordnadt, dock att odlade ägor, där de finnas, Uppskattas särskilt, och icke såsom Skogsmark betracktas; Att' Skattläggningsmethoden bor blifva densamma, sorn hitintills innom hvarje Province blifvit följd, dock att den utgående Skatten hällst utsattes i Spannmål, då all Pérsedel-ränta af olikartad och maagfalldig natur försVann.
— Att af de nya tillkomne Hemman, räntan, de första 5 åren bor* de betalas endast till £:del, de påföljande 5 åren till hälften, de därpä följande 5 atén till j|:delar, och därefter till fullt belopp, samt Hemmanen först efter 2o år roteras, och ingå 1 skjutsningsbesvär och andra onera, sorn tillhöra de i Orten varande Hemman af Krono-Skatte-NatUr» -— Att Skogsmarkerné skiftas 1 mindre bråk af helt Hemman, på det flere, äfven med ett mindre Capital, tnåtte blifva i stånd att göra anbud derpå; Att ali skattelösen af Kronans tillhörige Skogar måite nu genast upphöra, intill dess Kongl. Maj:t och Riksens Ständer hinna besluta om detta angelägna ärende; Att pålysa ningen om Auctionerna icke inskränkes inom ■det
Län där jorden är belägen, och att Auctionsstallet väljes så nära dé till salu Varande agor, sorn. beqväraligheten medgifver, samt att Betalnings-Terminerne mätte afpassas så, att; •|:del af Löseskillingen ärläggés hvar 6:té Månad, hvarigenom en lätt och förmånlig afsätt-i »ing förmodas:
Och om nu alla Kronan tillhörige Skogar, äfven Sockne- och Härads-AHm^n - Stats-TJtsiottets Eetiinft anden. *44å »Ingar, genast fridlysas, indelas till Hemman,"
Skattläggas oell försäljas på nu föreslagit säte, förmodar Herr Reutersköld, att Staten skal! icke allenast i sjelfva Skattelösen erhålla en stor tillgång för sina behof, utan ock göra en högst betydande vinst genom den årliga Skatt, sorn af Hemmanen utgöres och deri ökade producr tion, som af denna anstalt skall blifva en one» ke-lig följd.
Då, i följd af den erhållne remissen, det åligger Stats-Utskottet, stt sig häröfver utlåta, liar Stats-Utskottet ansett sig böra upplysa, att redan vid 1809 och 1810 arens Riksdag väckte den Allmänna Skogshushållningen Riksens Ständers uppmärksamhet.
Ständer funno behandlingssättet dittills med Skogarne i Riket icke alltid hafva varit det mäst båtande fö>r Staten och Enskildte? och insågo derföre nödvändigheten af förbättrade anstalters vidtagande i denne väg, som på en gång kunde befordra både Allmän och enskild förmån» Efter no-j ga öfvervägande af detta vigtiga och Allmänt nyttiga föremål aflåto Riksens Ständer deras underdåniga skrifvelse härom tilt Kongl. Majtt af den 26 April! 1810, deruti Riksens Ständer ibland annat, sorn till ändamålets vinnande ansetts ledande, uti 3: dj e pune ten i underdånighet anhöllo, att Kongl. Majt efter nödig# upplysningars erhållande, täcktes i Nåder be-, stämma, hvilka och-huru stora Parker och Skogar borde för Allmänt hehof qvarblifva, samt med afseende på löcaia omständigheter oell Rikets förmon, Nådigst låta de öfrige för Allmän läkning genom Auction försäljas till don mest-» Stats Utskottets Betänk and en. bjudande, som derå skulle erhålla full egande rätt, etnot vilkor antingen af vanlig skatt, efter Orternas olika method, eller öck bestämd grundränta för hvarje Tunneland, med eller utan Frihets-år, efter omständigheterna. X anledning af de nu' väckte motioner t detta ämne, har Stats-Utskottel härå fästat ali xnöjelig uppmärksamhet och granlagenhet för att, med iakttagande af Statens rätt och fördel, ipke på något sätt förnärma den enskildtes.
Då en närmare kännedom af loeafa och andra omständigheter fordrats, än den Stats- Utskottet varit i tillfälle att inhämta, för att kunna föreslå bestämda föreskrifter i alla m öjel i ga händelser, får Utskottet endast uppgifva följande allmänna grunder, som Utskottet ansett kunna befrämja det åsyftade ändamålet, nemligen: 1:0
Att alla Kronans disponible Skogar och Allmänningar, med undantag af de för Flottornes eller andre Kronans behof nödige, samt sådane dertill antingen menigheten eller enskildte kunna äga nåeon laglig rätt, och sona genom behörig undersökning bör utredas, matte uppå öppen Auction till den mestbjudande under Skattemanna-Rätt försäljas, 2:0
Att årliga räntan bestämmes till minst Sex skillingar Banco för hvarje Tunneland Skog eller Jord, hvarunder det icke må försäljas; Och må någon annan Skattläggning härå till räntans bestämmande icke äga rum, ej eller någre frihets-år. 3:0 Att
Skatte-köpeskillingen bör erläggas med 6 gånger den ränta, hvarå högsta anbud göres vid Auctionen för hvarje Tunneland Skog Stats-Utskotteta Betänkanden. *417 eller Jord; Och bör, ej mindre den ärliga räntan än Skatte - köpeskiilingen beräknas i Spanninål, efter ett medium af de vid köpet näst förflutne 10 årens iLänets Markegångspris; Börandes äfven nöjaktig säkerhet ställas, så väl för årliga räntans utgörande, sorn Skatte - köpeskillingens rigtiga erläggande. 4:0 Att Skatte köpeski!lingpn tnå fa u(betalas på ö år, eller ock kortare tid, allt efter omständigheterne, sorn duck bör ankomma på Kongl. Majus
Nådiga pröfning för hvarje serskildt fall, där något undantag kan äga rum. 5:0 Att Auctionerne böra ske på en och samma dag uti Kongl. Kammar - Collegiurn och Iäands-Cantzliet i orten, samt å det närmaste till Skogen belägne Tingsställe, sedan Kungörelser derom blifvit utfärdade, ej mindre inom Länet än angränsande Län, samt uti Allmänna Tidningarne. 6:0 Att Landshöfdingen bör äga att föreslå samt Kongl. Kammar - Collegiurn att pröfva och fastställa i huru mångå Tunneland hvarje utrop vid Auctionen bör ske. 7:0 Att Kronans öfrige Allmänningar och Parker böra helt och hållet fredlysas, samt, så fort sig göra låter, afmätas, der sådant redan icke skedt. g:o Att de Skogar och Allmänningar, sona ej ännu, en'igt 1805 års Skogs-Ordning, blifvit afvittrade, böra skyndesamt frånskiljas enskildtes ägor, samt med lagliga rör- och rågångar förses. 9:0 Att Mulbetes-rättighet och så kallade päbods - ställen, sam å dessa Skogar och All - 5*44® $tat$-Utskoitet$ Betankandenl Klänningar af ålder varit Jordägare eller Ro? jställshafvare, med eller utgn yxbörd, tillerkän? de, bora dem ersättas med så många Tunneland liåkog och Mark i vederlag, som, efter Mates? jmanna-ordom, pröfväs deremot svarande; Och Jböra de för desse förmåner till årlig afgifts erläggande skattläggas, så framt ej sådant redan .vid Hemmanets skattläggning finnes vara tagit ä beräkning, då någon serskild afgift derföre nu acke kommer att aga rum, 10:0 Ätt Innehafvare af Hemman , Torp (ipch Lägenheter på desse Allmänningar med »stubbe- och röjsel- rätt, böra, enligt Riksens Ständers Beslut vid igot} och i&iq årens Riksdag dervid ovägerligen bibehållas, dock emot vederbörlig skattläggning derå» derest densarrv* $oa, redan icke är skedd, 11:0
Att de inflytande Skatte-köpeskillin? garne böra uti RIksgälds-Contoiret insättas och intill nästa Riksdag hållas Kongl.
Majft tillhanda, att för Flottornes behof användas. a 2:0
Att hos Kongl. Majtt matte i under-? dånighet anhållas, det alla hädanefter inträffan?
de vacancer ibland Skogs- och Jägeri-Betjenin* gen matte tills vidare lemnäs obesatte, samt att de öfrige, i den mån Skog och Allmänningar Varda försålde, flyttas uppå allmänna Indraga jaings-Staten, att vid skeende afgång indragas, tued undantag likväl af så stort antal, sam kan prqfvas nödigt för vården oell tillsynen antin? gen | de Parker och Allmänningar, hvilka för Kronans och Flottornes behof kunna finnas no? dige att bibehållas, eller ock framdeles kunna hemma att anläggas ge,nom inköp af Hemman StatS'Vtskohets Beiänl anden) $449 eller lägenheter, sam till Skogsplantering hunna finnas tjenlige; — Men skulle Kongl. Majit i Naclér pröfva mera lärn pel igt, att, utan Skogåoch Jägeri - Betjeningens begagnande, vidtaga andra utvägar till vården och förvaltningen af gådane Skogar och plnmpring-.hrig.-.r ; st hrir tn» tal indragning af denne Betjening vid tiramhde »fgang ske.
Desse äro de allmänna grunder, Stats-Utskottet funnit sig böra föreslå, och vid hvilkas tillärapning Utskottet förmodar, att icke någons lätt skall blifva förnärmad.
Ständer härtill täcktes lemna deras bifall, Så hemställer Stats-Utskottet, att underdånig anmälan härom må göras hos Kongl. Majit, med anhållan, att Kongl. Majit efter
Nådig pröfning häraf, täcktes låta detta Riksens Ständers Beslpt till verkställighet befordra, med iakttagande likväl af de grunder och föreskrifter, sorn Kongl.
Majit härvid i Nåder kan profva ytterligare nödige, ej mindre i anseende till förekommande serskildte Jocala förhållanden än i synnerhet i Rikets nordligaste Provincer, der såalane försäljningar möjeligen skulle kunna motverka anläggande af nybyggen och odlingar, och hvilket serskildt således bär ankomma på Kongl.
Majus Nådiga pröfning och bedömmande, än Kronans framtida säkerhet för räntans utgörande, samt hvad för öfrigt till det reglementariska hörer.
Hvilket allt vördsamt underställes Riksens.
Stockholm dep g Q Maji 18 lå., 3 45° Stals Utsiotteiis Betiini anden'.
Utdrag af P rot o collet, hållet hos Riksens Högloft, Ständers Stats - Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 20 Maji 1818. s kj» D. Vid justering af Utskottets Betänkande, angående Krono - Skogarnes upplåtande till Skatte, reserverade sig Herr Landshöfdingen Friherre Cederström, emot Utskottets tillstyrkande örn sättet att underrätta vederbörande om desse Skogars försäljning; I hvilket afseende Herr Friherren och Landshöfdingen, för sin del föreslog, såsom mäst öfverensstämmande med Statens fördel, att allmänna Kungörelser härom blefve genom Kongl. Kammar - Collegii försorg, utfärdade, samt öfver hela Riket i vanlig ordning uppläste; äfvensom Herr Friherren ©ch Landshöfdingen, hvad angick Utskottets förslag, att de för ifrågavarande Skogar inflytande medel skulle för Flottornes behof användas, var af den serskildta mening, att dispositionen af Tredje Hufvud - Titulns anslag vöre Kongl.
Maj 11 ensam förbehållen, och att Utskottet alltså icke bordt något specielt derom förordna.
Hvilken Reservation, på begäran skulle åtfölja det afgående Betänkandet härutinnan till Ue Respective Riks-Stånden.
Ex Protocollo. C. Tunelius.
Stati-Utskottets Betänk anden'.
Må1 Nu- 252, Riksens Högloft.
Ständers Stöts - Utskotts Betänkande , angående RecognitionsSkogome.
Ridderskapet och Adela ingifvit Memorial har Herr von Törne anfört att redan vid 1809 års