Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:ts nådiga proposition, Rikets Ständer vid sistlidne riksdag tillerkänt Föreningens i Stockholm inrättade söndags- och afton-skola, med år 1860 ginge till ända, Kongl. Maj:t täcktes till Rikets
Ständer vid instundande riksmöte framställa proposition att samma anslag fortfarande må komma slöjdskolan till godo.
Uti häröfver på nådig befallning afgifvet utlåtande af den 9 nästlidne September, hade Kommers-lcollegium, med hänsigt till den numera vunna erfarenheten om ifrågavarande skolas stora inflytande på spridande af insigt i tekniska och dermed gemenskap egande ämnen, äfvensom på utbildandet af smak och arbetsskicklighet, i följd hvaraf skolan ock mer och mer tillvunnit sig allmänhetens förtroende, hvilket häst ådagalades deraf, att antalet af slöjdidkare eller andre personer, hvilka begagnat undervisningen i skolan, år 1849 utgörande 287 personer, sedermera ökats, år 1854 till 377, år 1855 till 514, år 1856 till 586, år 1857 till 609 och år 1858 till 769 personer, i underdånighet tillstyrkt, att nådig framställning måtte varda till Rikets snart sammanträdande Ständer aflåten om statsanslags fortsatta anvisande för ifrågavarande söndags- och afton-skola; hörande i Kollegii tanke någon nedsättning i detta anslags vid sistförflutne riksdag fastställda belopp destomindre ifrågakomma, som nämnda anslag allenast med 3,000 R:dr
Riksmynt öfverstege det för hvar och en af de tekniska elementarskolorna i Malmö, Norrköping, Örebro och Borås nu utgående årliga statsbidrag af 12,000 R:dr Riksmynt, medan deremot antalet af personer, som under do sednare åren begagnat undervisningen i slöjdföreningens skola, varit mångdubbelt större än elevernes antal vid någondera af förberörde tekniska elementarskolor.
Enär likväl den af enskilda personer bestående Svenska Slöjdföreningen, hvilken genom sin
Direktion hesörjde ledningen af mcranämnda skolas verksamhet och disponerade de till skolan anslagna allmänna medel, jemte dess öfriga tillgångar, icke kunde med säkerhet antagas komma att fortfarande ega bestånd, utan möjligen inom en längre eller kortare tidrymd komme att upplösas, samt då i allt fall det nu ifrågaställda statsanslagets betydenhet i jemförelse med det från Slöjdföreningen till skolan ingående bidrag, hvilket sistnämnda under de sednast förflutna tio åren icke uppgått till högre belopp än nära 1,300 R:dr Riksmynt i medeltal för året, syntes påkalla en tillförlitligare kontroll å de för slöjdskolan anvisade statsmedels användande på fullt ändamålsenligt sätt, än som allenast genom den åt Kommers-kollegium hittills uppdragna allmänna tillsyn å skolans angelägenheter kunde beredas, ansåge Kollegium det statsanslag, om hvars äskande Svenska Slöjdföreningens
Direktion nu gjort underdånig ansökning, höra icke ställas till Slöjdföreningens eller dess
Direktions förfogande, utan anvisas att utgå till understöd för den af Föreningen i Stockholm inrättade söndags- och afton-skola under dervid fästadt vilkor, att skolans verksamhet ordnades samt förvaltningen af dertill anslagna statsmedel och skolans öfriga tillgångar besörjdes i öfverensstämmelse med de föreskrifter, som Kongl. Maj:t kunde finna godt i nåder meddela.
Slutligen hade Kollegium, med afseende å det af Rikets
Ständer vid statsanslagets beviljande för ifrågavarande söndags- och afton-skola fästade vilkor, att Stockholms stad skall för skolan tillhandahålla tjenlig lokal, i underdånighet anfört: att de hyresbidrag, som till följd häraf blifvit uthetalde dels från Stadens Drätselkommission och dels från Borgerskapets Bemedlingskommission, enligt hvad Direktionens för Svenska Slöjdföreningens årsberättelse för 1858 utvisade, samma år uppgått till ett belopp af 5,400 R:dr Riksmynt; att i afseende härå visserligen förekomme, att vid anvisandet af statsanslag såväl för de allmänna navigations - Bil.
N:o 4 till Kongl. Maj:ts Nådiga Prog. N:o 1, om Statsverket 1859. 35 skolorna i riket, som för tekniska elementai'-skolorna i Malmö, Norrköping, Örebro och Borås, samt den tekniska söndags- och afton-skolan i Eskilstuna, Rikets Ständer utgått från den förutsättning eller såsom förbehåll stadgat, att den stad, hyari läro-anstalten vore belägen, borde för densamma anskaffa tjenlig lokal eller ock kostnaden för slcol-lokalen bestridas af enskilda donationsmedel; men att, hvad Svenska Slöjdföreningens skola beträffade, det härvid icke utan skäl kunde erinras, att då densamma vore belägen i Rikets hufvudstad, samt, utom det att bland denna stads innevånare funnes ett vida betydligare antal af sådane personer, för hvilka undervisningen i tekniska söndags- och afton-skolor hufvudsakligen vore afsedd än uti Rikets öfriga städer, härvarande handtverks- och manufaktur-verkstäder företrädesvis besöktes af gesäller eller arbetare från andra inrikes orter, meranämnda läro-anstalt kunde anses på utbildandet af den inhemska slöjdskickligheten i allmänhet utöfva ett så verksamt inflytande, att derifrån kunde härledas giltig grund för det undantagsförhållande att Staten skulle gemensamt med kommunen deltaga i bekostandet af den för skolan behöfliga lokal.
I enlighet med denna åsigt och då Rikets sednast församlade Ständer i sammanhang med statsanslags anvisande för ifrågavarande söndags- och afton-skola, uti underdånig skrifvelse den 6 Februari 1858 förklarat, att berörde läro-anstalts utveckling och bestånd syntes utgöra en angelägenhet af vigt mindro för hufvudstadeu enskildt än för hela landet, ausåge Kollegium
Stockholms stad icke böra förpligtas till bestridande af de kostnader, hvilka, utöfver de från stadens sida hittills utgående, kunde, till följd af läroverkets i framtiden tvifvelsutan behöfliga utvidgning, för detsammas förseende med ändamålsenlig lokal erfordras; hvadan Kollegium i underdånighet hemställde, att, vid äskandet af statsanslag för den här i staden inrättade slöjdskola, Kongl. Maj:t täcktes i nåder föreslå, att vid anslagets beviljande må fästas det förbehåll, att Stockholms stad till bekostande af tjenlig lokal för skolan bidrager med ett belopp, som motsvarar hvad i berörda hänseende från stadens sida under år 1858 utgått.
Jemte hemställan att Kongl.
Maj:t täcktes meddela Rikets Ständer, att som ifrågavarande slöjd-skola numera uppehöllcs hufvudsakligen genom anslag af statsmedel samt understöd af Stockholms stad, men endast till en ringare del genom bidrag af Slöjdföreningen, Kongl. Maj:t under den 23 nästlidne September i nåder förordnat, att skolan bör stå under tillsyn, icke af bemälde Förenings
Direktion, utan af en särskildt utsedd Skolstyrelse, bestående af en ordförande, som af Kongl.
Majit förordnas, samt tre ledamöter, som skulle utses, en af Kommers-kollegium, en af Stockholms Magistrat och Borgerskapets Äldste, samt den tredje af Slöjdföreningen så länge dess bidrag till skolan såsom hittills fortfore, — tillstyrkte Stats-rådet för öfrigt, i betraktande af hvad Kommers-kollegium härvid yttrat, att Kongl. Majit måtte i nåder föreslå Rikets Ständer, att till understöd för den af Svenska Slöjdföreningen i Stockholm inrättade söndags- och afton-skola anvisa anslag till enahanda belopp som vid sodnaste riksdag beviljades eller 15,000
Riksdaler årligen, under vilkor att skolans verksamhet ordnas samt förvaltningen af dertill anslagna statsmedel och skolans öfriga tillgångar besörjes i öfverensstämmelse mod de föreskrifter, som Kongl. Majit kan finna godt i nåder meddela, äfvensom att Stockholms stad till bekostande af tjenlig lokal för skolan bidrager med enahanda belopp, som under år 1858. 36 Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1859. E) Befrämjande af slöjdeme.
Departements-chefen anförde i underdånighet: att sedan Rikets Ständer -rid 1853—1854 års riksdag å Riksgälds-kontoret anvisat ett anslag af 3,000 R:dr Riksmynt för hvartdera af åren 1855—1857, eller tillsammans 9,000 R:dr, för att af Kongl.
Maj:t användas till reseunderstöd åt fabriks- och handtverks-arbetare i den mån manufaktur- samt tull- och beslagsmedlen dertill ej lemnade tillgång, samt Rikets sednast församlade
Ständer medgifvit att äfven under året 1858 dylika rese-understöd finge utgå af återstoden å samma anslag, så hade inalles 5,314 R:dr 59 öre blifvit af meranämnda anslag disponerade; — att de så kallade Manufaktur-medlen, såsom för vissa bestämda ändamål nästan helt och hållet disponerade, icke lemnade någon tillgång till resestipendier åt fabriks- och handtverksarbetare; — att den andel af de så kallade Tull- och Beslags-medle/n, hvilken af General-Tullstyrelsen årligen till Kommers-kollegium aflemnas, på sednare tider utgått med småningom minskade belopp, nemligen: år 1855 med R:mt R:dr 8,268: 9. „ 1856 „ . „ „ 3,671: 9. „ 1857 „ „ 3,632: 42.
„ 1858 „ „ 2,133: 29.
„ 1859 „ „ 733: 44. i följd hvaraf under innevarande år blott ett enda dylikt rese-understöd, till belopp af 600 R:dr, kunnat i nåder anvisas, samt att då erfarenheten visat, att konstfärdigheten hos de i särskilda näringsyrken anställde arbetare i betydlig män befrämjats genom de af dem med understöd af allmänna medel företagna resor till främmande länder, der industrien uppnått en högre ståndpunkt, samt någon tids arbete på dervarande verkstäder, Departements-chefen vid sådant förhållande ansåg sig böra i underdånighet föreslå, det Kongl. Maj:t täcktes af Rikets Ständer äska, att för nästa statsregleringsperiod måtte beviljas ett årligt belopp af 3,000 R:dr eller tillsammans 9,000 Riksdaler, för att användas till resestipendier åt fabriksoch handtverks-arbetare.
Departements-chefens yttrande och förslag instämde Stats-rådets öfrige ledamöter.
Yidare hemställde Stats-rådet att, till befrämjande af slöjd-expositioner, måtte äskas för nästa statsregleringsperiod ett lika belopp, som till enahanda ändamål blifvit för nuvarande statsregleringsperiod å Riksgälds-kontoret anvisadt, eller 4,500 Riksdaler.
F) Undervisningsanstalter för Handel och Sjöfart. a) Kommers-kollegii underdåniga skrifvelse den 19 sistlidne Augusti, med förslag till löneregleringen för Lärarne i ångmaskin-lära vid vissa navigationsskolor.
I förevarande afseende förekom: att sedan, vid afgifvandet af förslag till 1858 års aflönings- och utgifts-stat för nävigations-skolorne, Kommers-kollegium fästat Kongl. Maj:ts uppmärksamhet derpå att de lärare, hvilka vid navigationsskolorne i Stockholm, Göteborg, Gefle och Carlshamn meddela undervisning i Bil.
N:o 1, om Statsverket 1859. 37 ångmaskiners konstruktion och behandling, på sednare tider fått vidkännas ganska betydlig tillökning i göromål och åligganden, i följd af meddelade nådiga stadganden, dels angående skyldighet att för vinnande af behörighet att föra befäl å ångfartyg hafva vid allmän navigations-skola aflagt den i sådant afseende föreskrifna examen, dels ock angående rättighet för en hvar dertill i öfrigt kompetent person att vid de navigations-skolor, der undervisning i ångmasldn-lära meddelas, taga såväl nämnda examen som ångmaskinist-examen jemväl vid annan tid än den föi de årliga examina i allmänhet bestämda, samt Kollegium i anledning deraf i underdånighet hemställt, huruvida icke, oberoende af den genom Rikets Ständers beslut vid sednaste riksdag skedda allmänna aflöningsförbättringen för navigationsskolelärarne, en ytterligare lönetillökning för de lärare, som meddela undervisning i ångmaskin-lära, skulle kunna genom särskilda disponibla medel beredas; i sammanhang hvarmed Kollegium föreslagit, att aflöningen för ifrågavarande undervisning måtte, i öfverensstämmelse med dåvarande t. f Navigations-skolo-inspektören, Kaptenen A. W. Lavens framställning, på det sätt fördelas, att ett visst belopp komme att utgöra arfvode för meddelande af den kännedom i ångmaskin-lära, som erfordrades för vinnande af behörighet att föra befäl å ångfartyg, och återstoden anslås till arfvode för undervisning i ångmaskinist-skolan, — så hade Kongl. Majit, genom nådigt bref den 18 Maj 1858 förklarat, att de uti den då fastställda aflönings- och utgifts-staten för navigations-skolorne uppförda arfvoden för undervisnings meddelande i 'ångmaskin-lära borde anses såsom endast tills vidare utgående och att Kollegium egde att, sedan vederbörande Skol-direktioner blifvit hörde, till Kongl. Majit inkomma med underdånigt förslag till definitiv lönereglering i sistberörda hänseende; — samt att, efter det Kollegium sedermera, med bifogande at vederbörande Navigations-skole-direktioners infordrade yttranden, underdånigt utlåtande och förslag i frågan afgifvit, hade Kongl.
Majit, under don 22 December nämnda år, i enlighet med Kollogii underdåniga hemställan och enär under den tid af tre år, som förflutit efter det lärare i ångmaskin-lära blifvit vid Gefle navigations-skola anställd, icke någon anmält sig till intagning i skolan som maskinist-elev eller till undergående derstädes af maskinist-examen, och någon så beskaffad examen ej heller blifvit vid Carlshamns navigations-skola aflagd, vid hvilka förhållanden det kunde antagas, att de två med Stockholms och Göteborgs navigations-läroverk förenade ångmaskinist-skolor för närvarande vöre tillräckliga för meddelande af behöflig undervisning åt ångmaskinist-clever och för anställande af maskinist-examina, samt derjemte förokommc, att för ifrågavarande undervisnings behöriga bestridande erfordrades tillgång å tjenlig» modeller af ångmaskiner, för hvilka modellers anskaffande emellertid hvarken Gefle eller Carlshamns navigationsskolor för närvarande hade sig anvisade nödiga medel, i nåder förordnat, att undervisning i de delar af ångmaskin-lära, deruti insigt erfordras för vinnande af behörighet att föra befäl å ångfartyg, skulle fortfarande meddelas vid navigations-skolorne i Stockholm, Göteborg, Gefle och Carlshamn, samt att, såsom dittills, examina för dylik behörighet finge vid dessa skolor afläggas, men att deremot sådan undervisning, som afser bildandet af maskinister för passagerare-ångfartyg, tills vidare icke skulle af allmänna medel bekostas vid någon annan navigations-skola, än Stockholms och Göteborgs, äfvensom att maskinist-examina endast vid sistnämnda två navigations-skolor finge afläggas; hvarjemte, beträffande åter Kollegii då afgifna förslag till löneförhöjning för ifrågavarande lärare, Kongl. Majit förklarat, att, enär Rikets Ständer nyligen hade beviljat förökade anslag till navigations-skolorne, Kongl.
Majit icke funne skäl att till samma förslag då lemna bifall i annan måtto, 38 Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1859. än att åt lärarne i ångmaskin-lära i Stockholm och Götheborg såsom gratifikation för år 1858 tillädes vissa belopp och Kollegium anbefalldes att för de öfriga två åren af innevarande statsregleringsperiod årligen till Kongl.
Majit inkomma med yttrande och förslag rörande sådane gratifikationers beviljande jemväl för dessa år; men att KoDgl. Majit, uppå ytterligare framställning af Kollegium, ville taga under öfvervägande, huruvida till Rikets Ständer borde aflåtas nådig proposition rörande lorhöjdt anslag för ordnande af undervisning i ångmaskin-lära.
Uti sin nu anmälde skrifvelse af den 19 sistlidne Augusti hade Kollegium, med bifogande af en tabell öfver undervisningen och examina i ångmaskin-läran vid samtliga ofvannämnda navigations-skolor för de sex sistförflutna läs-åren, utvisande för de fyra sednaste åren en betydlig tillvext i antalet så väl af dem, hvilka begagnat dylik undervisning, som ock af de clever eller andra personer, hvilka aflagt maskinist-examen och examen för behörighet att föra befäl å ångfartyg, samt under åberopande af den utaf Kollegium förut yttrade åsigt att arfvodet för läraren i afdelningen för blifvande ångfartygsbefälhafvare skäligen borde fastställas till något högre belopp än för den i maskinist-afdelningen anställde lärare, enär hos den förre erfordrades, jemte praktisk kännedom af ångmaskiners konstruktion och behandling, fullständigare theoretisk kunskap i berörda ämnen, medan åter hos den sednare hufvudsakligen erfordrades nödig praktisk erfarenhet i ångmaskiners sammansättning och skötsel, samt derjemte förekommc, att antalet af undergångna examina för behörighet till ångfartygsbefäl visat sig betydligt‘öfverstiga det af aflagda maskinist-examina, — i underdånighet föreslagit, att så väl vid navigationsskolan i Stockholm, der arfvodet för undervisningen i ångmaskin-lära uti nuvarande stat är upptaget till 562 Ridr 50 öre, som oek vid Göteborgs navigations-skola, der det är upptaget till 375 Ridr, arfvodet för den lärare, som skulle bibringa de för blifvande ångfartygs-befälhafvare erforderliga insigter måtte bestämmas till 600 Ridr och den i maskinist-afdelningen anställde lärares till 450 Ridr eller för hvardera skolan tillsammans 1,050 Ridr, att för läraren vid Gefle navigations-skola, hvilken lärare nu uppbär i arfvode 312 Ridr 50 öre och skall meddela undervisning endast i de ämnen, som ingå i examen för behörighet att föra befäl å ångfartyg, årliga arfvodet måtte fastställas till 500
Ridr; — att åt den vid Carlshamns navigations-skola anställde ifrågavarande lärare, hvilkens undervisnings-skyldighet är af enahanda omfattning med den, som åligger samme lärare vid Gefle skola, någon särskild lönetillökning icke måtte varda beviljad, så vida han fortfarande bibehölles vid den honom tillagda rättigheten att åtnjuta de i skolans styrmansoch sjökaptens-afdelningar inflytande inskrifningspenningar, hvaraf kunde påräknas en årlig inkomst af 300 Ridr, hvilket belopp, i förening med det bestämda årliga arfvodet af 187 Ridr 50 öre, syntes Kollegium utgöra nöjaktig godtgörelse för den ifrågavarande lärarens undervisningsskyldighet, men att, i händelse förberörde rättighet pröfvades böra upphöra och de vid Carlshamns skola inflytande inskrifningspenningar i stället finge anvisas för annat skolans ändamål, arfvodet för läraren i ångmaskin-lära derstädes måtte fastställas till 450 Ridr.
Stats-rådet, som, i betraktande af ång-navigationens tilltagande vigt för fäderneslandet, instämde i Kommers-kollegii åsigt rörande behöfligheten af tillökning i aflöningen för lärarne i ångmaskin-lära vid ifrågavarande fyra skolor, och hvad särskildt angick Carlshamns navigations-skola, ansåg lämpligt att aflöningen lill.
Prog. N:o 1, om Statsverket 1859.
39 för dervarande lärare i ångmaskin-lära ökades till 450 R:dr, mot skyldighet för honom att afstå från uppbärandet af de vid skolans styrmans- och sjökaptensafdelningar inflytande inskrifningspenningar, hemställde i underdånighet att, för åstadkommande, i öfverensstämmelse härmed, af en förbättrad aflöning åt meranämnde lärare, Kongl. Majk måtte hos Rikets Ständer äska, att anslaget till “undervisnings-anstalter för handel och sjöfart* måtte varda tillökt med ett mot de ifrågasatta förhöjningarne svarande belopp af 1,612 R:dr 50 öre. b) Kommers-kollegii underdåniga skrifvelse af den 23 nästlidno
September rörande förhöjning i årsanslagen för navigations-skolorne i Wisby och Carlshamn.
Sedan ordinarie läraren vid navigations-skolan i Wisby, uti sin rörande undervisningen derstädes under läs-året 1858—1859 till skolans direktion afgifna berättelse, jemte förmälan att beliofvet numera syntes påkalla, dels att de medel, som inflöte i inskrifningspenningar samt i lösen för afskrift af betyg, hvilka medel, enligt § 24 af det för nämnda skola den 9 Mars 1842 i nåder fastställda reglemente, tillföllc skolans ordinarie lärare, i stället klefve använda till bildande af en premiekassa, dels ock att, såsom vid do större navigations-skolorne egde rum, undervisningen vid Wisby navigations-skola blefve meddelad i tre särskilda afdelningar och eleverne berättigade att kostnadsfritt begagna undervisning jemväl till undergående af sjökaptens-examen af första klassen, — hemställt att, i stället för omförmälda reglemente, enligt hvilket skolan består endast af två afdelningar, af hvilka den första skall omfatta de läroämnen, hvilkas kännedom fordras hos styrmän af andra klassen, och den audra de läroämuen hvilkas kännedom fordras för att antagas till styrmän af första oller sjökaptener af andra klassen, hvadan särskild betalning måste erläggas för undervisnings erhållande i de till sjökaptens-examen af första klassen hörande läroämnen, det allmänna regfementet för navigations-skolorne i riket af den 7 April 1841 måtte göras gällande för Wisby navigations-skola, hade skolans Direktion till Kollegium insändt och förordat den sålunda gjorda framställningen, samt anhållit det Kollegium måtte hos Kongl.
Maj:t i underdånighet föreslå, att lika stort årligt anslag, som beviljats hvardera af navigations-skolorna i Malmö, Kalmar, Hernösand och Westervik måtte vid instundande riksdag beredas åt Wisby navigations-skola, hvars årsanslag endast utgjorde 1,973 R:dr 75 öre.
Uti häröfver till Kommers-kollegium afgifvit utlåtande hade t. f. Navigationsskolc-inspektörcn anfört, att som erfarenheten visat att de begge med särskildt reglemente försedde navigations-skolorna i Wisby och Carlshamn i afseende på verksamhet och gagn icke stöde synnerligen efter navigations-skolorne i Malmö och Hernösand samt lärame i de begge förstnämnde vore lika träget sysselsatte som lärarne i de två sednare, billigheten syntes fordra, att skolorna i Wisby och Carlshamn ställdes i jemnbredd med de tvenne andra och komme i åtnjutande af samma anslag, som för dessa sednare beviljats, eller 2,945 R:dr, samt att Kongl. Maj:ts den 7 April 1841 för rikets navigations-skolor utfärdade reglemente gjordes gällande för alla dossa skolor utan undantag, hvarigenom äfven vunnes fördelen af större likformighet inom bemälda undervisningsverk.
För egen del hade Kollegium härvid i underdånighet anfört: att då för Wisby navigations-skola icke några medel blifvit anvisade till inköp af premier, men utdelandet deraf jemväl i samma skola åt förtjente elever borde verka till 40 Bil.
N:o 4 till Konell.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1859. nyttig uppmuntran och täflan rid undervisningens begagnande derstädes, Kollegium funne framställningen om användandet af de i skolan inflytande inskrifningspenningar samt lösen af betyg till bildandet af en premiekassa icke sakna giltigt skäl; att beträffande frågan om Wisby navigationsskolas ställande i likhet med navigations-skolorna i Malmö, Kalmar, Hernösand och Westervik, såväl i afseende å undervisningens ordnande och omfattning, som hvad anginge beloppet af skolans anslag, det förekomme, att sammanlagda antalet af de elever, hvilka under sednast tilländagångna tio läs-år, efter erhållen undervisning i skolan, der aflagt examen uti de för sjökaptener af första klassen föreskrifna läroämnen, utgjort 38 eller 15 mer än de under samma tidrymd från Calmar navigations-skola utexaminerade sjökaptener af denna klass; att läraren vid meddelandet af sådan undervisning, för hvilken han egde att af eleverne uppbära särskild godtgörelse, icke stöde till dem i det sjelfständiga förhållande, som när undervisningen bekostades af statens medel; att dessutom det ingalunda kundo vara med billighet öfverensstämmande att, då vid öfriga medelst anslag af allmänna medel inrättade navigationsskolor i riket undervisning i de ämnen, hvilkas kännedom vore föreskrilVen för sjökaptener af första klassen kostnadsfritt meddelades, ett undantag i detta hänseende ensamt vid Wisby navigations-skola egde rum; att å ön Gottland skeppsfarten utgjorde en väsendtlig näringsgren, samt att af de Wisby och andra hamnar å Gottland tillhörande fartyg under nästlidne år varit för utrikes sjöfart begagnade 55 om 2,751 läster; att, i betraktande af Gottlands afsltilda läge samt den emellan ön och fasta landet stundom under flere månader af året afbrutna kommunikationen, hvarigenom svårighet mötte för de invånare på ön, som egnade sig åt sjömansyrket, att vid andra navigations-skolor begagna undervisning, det otvifvelaktigt vore af vigt att en fullt ändamålsenlig och i likhet med öfrige navigations-skolor i riket organiserad undervisningsanstalt för danandet af skickligt befäl å Gottlands handelsflotta funnes på ön att tillgå; att, enligt hvad
Direktionen upplyst, en i detta hänseende fördelaktig och lämplig lokal blifvit af Wisby borgerskap anskaffad, samt att, på sätt t. f'.
Navigations-skole-inspektören anfört, genom tillämpandet 1'ör samtlige navigations-skolorne i riket af 1841 års reglemente fördelen af större likformighet inom dessa undervisningsverk skulle vinnas.