Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Widare är utaf den nya Bewillningen anstagen en Summa af Trehundrade Tusende (120,002) Riksdaler Banco, a-t, enligt Riksens Ständers bestuc, anwändas till det särstildta behof, hwarolir.
Stats^tikollet meddelar närmare föreskrift. z:d>eMom.
Skulle de« nya Bewillningen för något ar öfwerstiga det pä. räknade beloppet af Twa Millioner Sexhundrade Femtio Tusende (2,650, 20tz) Riksd.
Banco bör med detta öfwerffott för, saras, i enlighet med Riksens Ständers förordnande, hwiiket likaledes genom Srats-lWottets Fullmägtige särikildt meddelas.
Till utrönande as ett sädank öfwcrjkott, bör der, töre hwac e är efter het samte'ige Räkenikaperne öfwer nast föregångne årets Uppbörd af den nya Be^ twillningen till Riksgäl) §- Contolret inkommit, af dessa Räkenskaper, sä wäl som af NiksgäldS,Contoiikrtö egne öfwer samma Den IS Augusti.
S^c» Brwillning, hwilken omedelbarligen till Contoiret bliswit leswererad eller derstädes innehallen, försattas ett sammandrag, svin utwisar hela beloppet af den för Uppbörds,äret infiutne Bewillning; sä att det sammandrag, hwiiket är i8l4 försattas, upptager 18 iz arS Bewillning till den dag sammandraget af. stutas, men icke infiutne restantier uppä förra arenS Bewillning.
Skulle häraf utrönas, akt den infiutne nya Bewillningen öfwerstigit Twa Millioner Sexhundrade Femtio Tusende (2,6s<oOOv) Riksdaler Banco, bör med detta vfwerskott förhallas, enligt Riksens Ständers här ftammanföre omförmälte sarssildte förordnande.
Restantier uppå i?
'Z. ars och följande arens Be, winning, hwilka efter Upp> börds-arens stut inflyta, upptagas i calculen öfwer belovpet af Bewillningen för det är till hwiiket medlen höra, sa att, our witz, s6«L Den I 8 Akt.
Angående upptagande af Inrikes
Län och sättet tvid veras anwandande. r §.
Riksgälds - Contoiret kommer pa lika satt som Hittills, att hällas öppet för Inrikes
Län emot Obligationer pä minst 5 är ock nied; procents ränta, sä länge Fullmägkige pröfwa sädant nödigt, hwariemte till Statens behof sä kallade - , Augusts. sammandragets författande för är 13,5, något öfwerskott icke skulle wisa sig, men restantier för nämnde är sedermera lefwereras, kommer Veste restantier att biläggas den uti sammandragit upptagne Summa af l8'Z ars mede!; och sa snart af Conteirels räkenskaper utrönas, att af 18 lz ärs Bew-llning influtit mera, än Twa Millioner Sexhundrade Fenitio Tusende
Riksdaler kcm. mer skilnaden att anses såsom öfwerjkott, o. s. w. 8 Ark.
Angäen-e upptagande af Inrikes Län.
Rikögalds - Contoiret kommer p - lika sätt som hittills, att hällas öppet för Inrikes Län emot Obligationer pä minst Fora äe och med c procents ränta, sä länge Fullmäktige pröfwa sädant nödigt. 2, z och s § §. gä uk Den is Augusti.. s6oz lade Permanent Annuitets - Län, jemte län pä bestämd förfallo-lid enligt Riksens Ständers särskildt widtagnc Beslut, genom Rikvgälds, Contoiret skola mottagas, riied te wil-kor hwilka uli Kungörelser, härom närmare utstakas. 2 §.
Uti alla Veste Län emotkages sä wal CreditSedlar hwilka beräknas såsom Banco efter faststäld Realisations - grund, till Adelar af deras namineöa warde, som Obligationer hwilka för de sä kallade Patriotiske Länen af Kongl. Stats-Contoiret aro utfärdade, jemwal ock de inwisningar, hwilka lil! lefwerantörerne komma att giswaS och af RstsgäidsConloiret accepteras. Wid insättningar af Obligationer för Patriotiska Laner, samt inwisningar kill lefwerantörerne ligulderaS räntan till iujätknlngsdagen. 3 §.
Öfwer förenämnde z:ne slags
Län stola särskildt Räkningar hällas, sä alt utan vmwäg mä kunna utrönas, hwad uppå hwardcra länet influtit.
— Och sa sort genom Annuitets-Länet eller det särskildta Länet, pa bestämd tid, som, enligt Kungörelsen tik Statens behof stall upptagav, sa stor Summa ingått att den nHopalagd med behållningen i Banken uppå Patriotiska Lanen hwarpa uppgift ifrän Kongl. Stals^, Conroirec meddelas, till fullo swarar emot beloppet af sauuclige för Patriotiske Länen utgifne Obligationer, böra Fullmaguge ingä uti författning om deste Obligationers infriande, saint till den ändan uti Tidningarne lata kungöra, alt wederbörande Obligations - Innehafware hwilka åstunda prompt betalning böra sednast inom z:ne manadcr ifrån KlmMelsens datum sig härom anmäla och att nä - 2604 Den 12 Augustt. gon ränta elter desse z:ne ttlänadcrs förlopp icke widare godtgörcö.
Behållningen i Banken af Patriotiske Lanea utassigireras till Ikcksgälds-Contoiret, sa snart Kongl. Stats, Contoiret af Herrar Fullmägtige eihäller underrättelse om en sadan widtagen anstad med Obligationernes infriande. 4 §.
Skulle Mgot öfwerdlifwa sedan Patriotiske
Länen aco liquiderade, bör detta öfwerstort afsättaS lil!
Fond för de till lefweranteurerae utfärdade inwisningar.
Och om uppå ContoirelS wanliga
Län med c procents ränta stulle inflyta mera an FuUm-'gtigc anse Contoiret för någon längre tid behöswa. ma denna tillgäng äfwen anwändas till anciciperad betalning af Leweranteurerncs fordringar allt pä det sätt, att sedan en Summa swarande mor bo loppet af de är »8n i första qwartaiet, förfallande inwisningar blifwit samlad, laka Fullmägtige genom Kungörelse i Tidningarne tillkännagifwa alt desse inwisningar af Contoiret inlösas med den till betalningsdagen upplupne ranta; och försäres pä enahanda sätt med de inwisningar, hwilka i ordning förfalla; hwaraf följer akt någre inwisningar hwilka ett sednare qwattal förfall icke fä inlösas, förr ärr betalningen af de i nast föregande qwarlal förfallne bliswik kungjord.
Och som uti den Summa af Sjuhundrade Tjugu Tusende Riksdaler Banken af Sjö-Tullsmedlen blifwit titlstagen och hwarföre Stats- Merkel ucaf Bewillninaen och Krigsgärden stall erhålla motswarande ersättning, är inbegripen ärlig Ränta och Capital-afbetalning eller 7 procent pä hela beS-Mt af Lefwerarueupernes fordringar dem Banken Den 12 Augusts. 26s>r atagit sig att liquidera, sä, och i händelse desse fordringar till större eller mindre del genom RiksgäldsConkoiret, utan Bankens tillitande skulle komma att betalas äger Riksgälds - Contoiret uti liquid med StatS-Wcrket om förenämnde Sjuhundrade Tjugu Tusende Riksdaler afdraga 7 procent nppä det belopp af Lefweranteurernes inwisningar, hwilket wid liquidationens afstutande till betalning blifwit kungjord och hwamll Riksgälds-Contoiret stall hälla penningar i beredstap.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den 12 Aug. « - - Prest - Ständer den 12 - - - - - Vorgare-Sländet d. 12 - - , - r Bonde-Sländct den 12 - - Riksens Sränders Srars - Urskotrs urlstrande, angående gjorde Anmärkningac i wällöf!. Borgare-Scändecmed SratsUcskorrers Betänkande, rörande inlösen af äcskillige f d. Longi.
Familjen tilt, hörige mrublcr wid Haga L.ust-Slocc.
Ä^id föredragningen i Wällost.
Borgare-Ständer -en 8:de i denne mänad af Stats, Utskottets Betänkande af den 2y:de sistl.
Julik, angående f. o.
Kongl- Familjens Underhålls,Summa, m. m. har en wärd Ledamot af bemälte Ständ, Herr Commerce-Rådet Santesson anfört, dek han trott sig skyldig alt uppgiswa det misstag han tyckt sig se uti Stats UtstottetS gjorda framställning om liquiderande af f. d. Konungens tillhöriga Mendler ä Haga, till belopp r? 46c
Rdr, emot en dess skuld 40,944 THdr för omkostnader under Pommersta Fälttooet, hwar - 26o6 Deri ir Augusti. hwaraf en dest för f. d. Konungens Höstar, enär af Bouppteckningen, inlämnad under den?:de Nowember l8«9/ jemnförd med Stats - litjkortetS Forsing tilt liquid med f. d.
Familjen, innefattad uti Betänkandet den 2; Nov. pasöljande, inhämtas, ival meublerne aro f. d. Konungen l.vhörige och af honom fa disponeras, lncn ssulden 40,944 R:dc äfwcn redan honom påförde och afcragcn fran beloppet af dek för Stats,Werkets rakning öfwertague Capitaler, Obligationer och Ackier, och således ej mera f. d.
Konungen åliggande att betala; anhållande» Herr Commerce, Rådet derföre, att till Stats - Utskottets förklarande häraf, denna del af Betan'andet matte återremitteras, äfwensom att Stais Utskottet, om anmäckninaen su nes riktig, matte uppdragas inkomma med förslag af hwilka medel nämnde meublee, sffcm bchöffige, kunna inlösas- — Widare förmäler Herr Commerce - Rådet sig wid detta tillfälle icke kunna undgå, atc yttecstgare anmärka, osäkerheten af hela Stats-Wprkets Bokförings, method, enär en Cereur af sadan beskaffenhet kan äaa rum, och anser Herr Commerce,Räder allat Revisioner af Stats - Werket, ar hwem som hälst, om icke omöjciige, dock h'gst kinkige och operense i werlstallmngen, samt alltid ofullständige och alldeles osäkra i Resultatet, sa länge ej ordentlig
Vok med dubbla partier föres och afsiutas med Balanee och Capital - Conto.
Och som Wallof!. Borgare - Ståndet, i anledning häraf, återremitterat fragan om mcublerncs inlösande till Stats - Utskottets ytterligare beredning och utlåtande; Sa får Stats, Utskottet ett sadank sörnyadt yttrande häröswer nu afgifwa - Den 12 Augusti. 2607 Sa wal uti dek wid Stats, Utskottets Betänkande as den 2; Nov. 1809, angående en wik Underhälls - Summa för f. d.
Konungen och desi Familj, bilagde sammandrag af f. d. den Kongl. Familier; enskildt tillhörande tillgångar, samt hwad Riket derutöfwcr kunde anses böra särskildt tillskjuta till Underhalls, Summan för samma Familj, upprättad! med anledning af den, af Riksens Ständers förordnande, förrättade Bouppteckning som ock, enligt hwad samma Bouppteckning derjemte innehaller, äp f. d. Konungens cnssildta förmögenhet beräknad neml.
För Fastigheter till — 131,000: —, samt uri fruktbara Capitaler och Contance penningar m- m. — z 87,650: 14 Tillhopa ; 18,6/0: 14 Men som derwid tillika utreddes, akt f. d. Konungen borde till Stats,Werket ersätta alskillige poster, nemligen: 1:0.
För dels saknade och dels disponerade Juveler och Bnljanter m. m. af de Kronan tillhörige och i 1792 ars Bouppteckning anmärkte— — 219: 6.
För kompletteringen af en för Kronans medel inköpt Rese Silfw.
Service 964: z6.
FörenSilfw.
Tollette 1,51?: — och för en bia Siden meubel — zoo: — -goso: 42, -- 2:0.
För de af Hof,Marskalken von Platen, uti dest redogörelse, för, de Statens medel han-om händer haft, upptagne och lill f. d.
Konungens Hof-hällning oHs enskilda , - , be - 2do8 Den 12 Augusti. behof under Fälttaget i Pommern fran hösten l82s kill höstetiden 1827 bestridde utgifter, som af ft d.
Konungens enstilda medel borde ersattas — — 40,944: -s» samt z:o. för diverse uppgitne privar te fordringar hos f. d. Konungen z,o6 t: zi, z» Tillsammans 47,206: 2s, z» Sa blefwo, sa ival Uti Bouppteckningen, som vfwaNnämnde sammandrag, dessa 47,026 R:dr Ssss» z c:st. anmärkte till innehällning för sä wäl Stats» Werkerö som de Private Fordrings, ägarnes godtgörande, ivid den om f- d. Konungens enstilda förmögenhet framdeles till afslutande liquid; Och war det pä återstoden af f. d» Konungens enstilda egendom, hwilken, ester afdrag af förenämnde 47,026 R:dr 2; ss. z rist., utgjorde 471,64; N-dr ^6 ss. 9 r.st.. som beräknades s procents ränta wid underhalls- Summans bestämmande.
Dä någon sä beskaffad liguid, af de anledningar, som Kongl. Majas Nädiga Skrifwelse till Stats« Utskottet af den t f ststledne Julli, angäende förra Kongl. Familjens U berhalls - Summa, innehåller, ännu icke för sig gatt; Sä har icke eller Stats-Werkets fordran ännu kunnat ifrån f. d. Konungens enskilda egendom Utbrytas, utan är allrsä i denna stund vUltagen och odisponerad; Men sedan Kongl. Maj:t under den t ststledne April t
Näder bitallit, att liwid härom nu stall upprättas, och Stats - Werket således Utbekomma stn fordran; Sä är det just af denna Stats,Werkets ännu 0- Uktagnk och vdispönerade fordran, som Kongl, Majit i W - Den 12 Augusti.
L604 i Näder förestagit och Stars - Utskottet jemwäl tillstyrkt, all de wid Haga Lust - Slott befintelige och f. d. Kongl.
Familjen tillhörande Meudler mäge wid den steende liquiden, med någon billig förhöjning i deras Jnventaru warde, inlösas; Ty om detta icke warit meningen, sä hade särskild Fond till'dessa Meublers inlösande biifwik af Kongl. Majit begärd samt af Stats - Utskottet da afwen bordt utses och förestås.
. „ .
Att detta liquidations - sätt icke eller föranleder kill någon minskning uti det Capita! af 47r,S4F R:d. 56 ss. 9 r.st., hwartill f. d.'Konungens enstilda egendom, efter afdrag af meranamnde 47/^6 R-.hr 25 ss. 9r:st-, uti Bouppteckningen blstwit lippstattad och hwarä 5 procents ränta wid Underhäll - SuNmanS bestämmande är mordén beräknad, torde icke behöfwa någon widare ukweckling eller förklaring; Och att hwarken Kongl.
Ma-:r i Dess Nådiga Skrif, weise eller Stats-Utstottet i dess afgifne Betänkande äsystat, eller ens kunnat äfffra, det isrägawarande' 46,944 R:dr skulle af f. d.
Konungens enstilda , för/ mögenhet för andra gängen gäldas, eller innchällas, hade bordt wara, utom allt twifwelsmäl, da icke den ringaste anledning kill en sadan misstanka warit för handen.- . . - .
Utaf detta förhållande lärer Wälloss.
BsrgäreStändet finna, akt något misstag eller, enem hwarken hos Kongl. Maj:t eller Stats - Mstottet i detta ärende ägt ruin, och ätt anmärkningen, ester din' nu afgifne upplösning förfaller/ , Stats-Utstottet har för öfrigt icke kunnat inse hwad sammanhang detta ämne kunnat hafwa med Stats-WerketS Bokförings- method, eller bestämma dess pästäbde osäkerhet, dä ifrägawmande Stats D chan st- Ntv r'64-.
Me5- »6io Den ,2 Augusti. Werkets fordran icke kunnat i desi Räkenskaper upptagas och redowisav, förrän den influtit, och hwilket, efter hwad ostvan anlörbt är, icke elier kunnat ske, förr. än liquiden bliswil uppgjord; Och det är da först, som beloppet deraf kan frän f. d. Konungens öfriga egendom af,kiljos och till Kongl. Räntc-Kammaren werkeligen lefwereras.
Hwad särskildt angor StakS-Werkets Bokförings-method; Sä för Stats-Utskottet åberopa dess under den i^de sistledne Junti afgffne Betänkande, angående Smts-Werkets förwaltning för arén 1812 och i8rr, deruti ibland annat adagalägges, alt en Bokföring med dubbla partier öfwer Stats - Werkets inkomster och utgifter är olämpelig, såsom afrvikande fran ali öfrig Krono-Räkenskap, med hw-ilken Stats, Werkets nödwändigt masse öfwerenssiamma.
Om, såsom Herr Commerce-Radet Santesson yttrat sig, Stats - Werkets hela VvkföringSmethvd är sa osäker, att alla Revisioner af StatSWerket, af hwem som hälst, blifwa, om icke vmöjelige, dock högst kinkige och vpereuse i werkställningen, samt alltid ofullständige och alldeles osäkre i Resultatet; Sa wore detta ett ämne, som förtiente högsta uppmärksamhet; Men da, sa länge någon Revision öfwer Stats - Werket ännu icke skett, ett sadant omdöme sones wara mycket för tidigt, och dessutom bade motsäges och wcderlägges af hwad Stats - Utskottets ofwanberörde, af samtelige RiksStänden redan bifallne.
Betänkande as den io:de sistledne Junit, innehaller, sa är Stats - Utskottet af den tanka, att, om än detta Herr Commerce-Rädels yttrande, såsom warande af helt olika beskaffenhet med det iiragawarande ämnet, kunde, emot 51 L.
Den 12 Augusti. sSn ;r§. i Riksdags-Ordningen, till pröfning upptagas, fynes detsamma likwäl, i anseende till hwad osman anfärdt är, icke förtjena något afseende.
Orebro den n Augusti i8ir.
Ridd. och Adelns Pä HSgw. Prest-StändetL Ledam. wägnar, - Ledam. magnar, L. ak Wetter s te c! t. 6 as t.
Borgare-Stän- Pä Hcderw. Bonde-Ständets Ledam. wagilar, dets Ledam. wägnar, k- WeZelin, ^ncl. ^näer8son. 6. lunell as.s
Uppläst hos Ridd- och Adeln den ir Aug' - - Prcst-Ständsl den 12 - - j - « Borgare-Ständet den 12 - - j - - Bonde-Ständet den 12 - -> wördsamt
Ä§id föredragande uti de Respective Riks - Standen af Bewillnings-Utskottets sednast asgifne wördsamma Utlåtande, angående grunderne för Husdehofs - Branwinsbränningens utöfwande, samt den Bewillning eller afgift, som derföre komme att erläggas, har enligt de till Bewillnings-Utskottet ankomne Utdrag af Respective Standens Protokoll, nyssnämnde Utlåtande blifwit af alla syra Standen antagit, utom i 2me delar, hwaruti de warit skiljaktigt, nemnligen: Iw.
Att Högloflige Ridderffapet och Adeln besiutat, det afgisten för Bränwins - Pannor fran 60 kill och med 92 kannors rymd, borde förhöjas enligt Allmänna Bcswärs- och Economic-UrskoltetS * * Be - 26lL Den 12 Augusts.
Betänkande och Färstag den r;-de Juli! sistledne, hwaremot de öfrige ):ne Riks-Ständen fastställt af, gisten för Pannor af enahanda" storlek, i öfwerensstämmelse med Be»villnings,Utssotlets
Utlakande den 7>-de i denna manad.
Och 2:0.
Att Hederwärda Bonde-Ståndet jemte fattat Beslut, det Qwinnkönet fritages ifrån ali afgift för Bränwins - Consumtion, icke welat samtycka dertill, att Mankönets afgift deremot borde förhöjas, ifrån 3 till 12 H. för hwarje Person, hwilket de öfrige Riks-Standen, med iagttagande afden Qwinnokönet tillagde befrielse, ansedt böra aga rum; och fvm bada desse frågor arv af Vewillnlngs Natur, samt derföre enligt 71 §. i Regeringsformen böra handteras, till följe hwaraf och derest det Stand som warit af ssiljaktige meningar errwt de öfrige z:ne, icke skulle finna för godt, med ds sednare M fösma,- samma frågor, pa i nyfinäuwde §. förordnade satt,' lärer komma att stuteligen afgöras; sä har Utskottet ansedt dess befattning icke kunna sträcka sig tili någon iemnkmngs förestående i desse omständigheter af de yppade ssiljaktige meningar', utan får ofwannämnde förhållande till Riksens Höglofiige Ständers närmare öfwerwägande, wärdsammeligen öfwerlamnaHwad angar'
Högwördige Prest-StandetS, annu fortfarande snikan, att icke mera än en Brännvins - Panna af 9» kannors storlek marte af någon fa nyttjas; Sa emedan de z:ne öfrige Nespective Standen afgjordt och fastställt, att 2-ne sadane Pari, nor mage kunna fa gagnaS af dem, hwilkas Egendoms wärde uppgå till sa högt belopp, att ett sadant ^ryltjande får aga ruin , hwilken staga aker icke torde böra anses innebära Naturen af Bewillning: lärer hwad således biifwit af de z:ne Refpective Stän, Den n Augusti. 261; Standen bestutat, böra anses som afgjordt och fastställt.
Orebro den ii Augusti 1312- Pä Högloft.
Prest-StändetS Ledam. wägnar, Lcdam. magnar, L.
Iduutb.
Olot Ljurbeck.
Borgarc-Stän- Pä Hederw. Bonde-Ständrtö Led. magnar, dets Led. magnar, barl kr.
Länck bertz. ^on jonsson. k'.
Lrona. llpKläst bos Ridd. och Adeln den IL Aug. - ? - - Prest - Ständet den 12 - - - - » - Borgare-Ständet d. 12 - - - - - - Bonde-Ständct den 12 - - ^ -samt Memorial! Emedan wid Förstagct till Bewillnmoens utgörande, »vissa ändringar af Refpective Riks. Standen blifwit äskade, och Bcwillnings.
Utskottet deräfwer hördt, återstod för Utssotket att anmäla, och till Riksens Höglofiige
Ständers afgörande öfwer^ämna de stugor, om hwilka ffiljagrjghet uppstått, och dem Utssotket anser sig pliatigt, att helt enkelt framlägga, utan allt bifogande af de skäl, hwilka i någon mohn kunde synas »verkande till fördel för den ena eller andra meningen.
Det lärer ankomma pä »vederbörande Riks-Stånds eget »välbehag, att antingen jemka sig efter de andras yttrade önssan, eller äska afgörande! pa det sätt 71 §. af Regeringsformen vmförmäler; Och har Utskottet med afseende a denna sistflämnda omständighet, trott det wara för andamäiet bast skr4 De» 12 Augusti. bäst tjenlkgk, att uppställa de twlstiga malen i den form, som i händelse af en sadan sakernas utgång rvore beqwämligast, och kunde lätteligen tjena till grund för hwarje blifwande proposition wid den omröstning, som för dessa frågors definitiva Beslut pröfwas nödig.
Om denna framställning icke är den mäst behageliga för ögonblicket, wägar likwäl Utskottet hoppas, att den i afseende bade pä korrthet och redighet icke stall wara utan ali nytta, dä Riksens Högloflige Ständer i hwarje frägas sednare Alternativ, täckas finna en giswen Contra,Proposition, och da hwarje Ledamot således genast äger tillfälle, att öfwerlägga med sig sjelf, pä hwtlkendera sidan de öfwerwägande stalén befinna-.
Skiljagtigheterna yppa sig pä efterföljande sätt: no. Wid nsta Art.
Skall Capitations-afgiften bestämmas till i R:dlr för hwarje Mansperson i allmänhet?
Eller stall (enligt Protocolls, Utdrag fran Högloflige Ridderstapet och Adeln) denna afgift utsättas till fyra Dagswcrken efter Markegängspris, enligt de willkor och pä det sätt, som Bewillnings-Ucstottet i sitt sednare Betänkande för öfrigt förestagit.
MbftrveraS:
I bäda fallen blifwer O.winnanS afgift hälften häremot. 2:0. Wid s:dra Art.
Skola Embets- och Tjenstemän, med afseende ä deras olika Löningswillkor njuta lindring i sin Bewillning?
Eller stola de alla utan atstillnad (enligt Protocolls, Utdrag frän Hederwärda Bonde-Ständer) betala 4 procent af deras sammanräknade Löne-inkomster?
Af denna frägas beswarande be^ ror den följande. 5:0.
Den is Augusts. 2615 z:o. Skall Embets- och Tjenstemans Bewillning utgöras af zoo R:dlr och derunder med 2 procent, derifrån och till N.dlr med z procent, och derutöfwer, utan förändring med 4 procent — eller sta» (enligt Protocolls-Utdrag fran Högloflige Ridderstapet och Adeln) hwar och en med ringare
Lön, än högst 2so R-dlr, frän all Bewillning wara befriad, och de af Utstoitet förestagne gradationer för öfrigt wara gällande. 4w.
Tillätes för Embets- och Tjenstemän endast afdrag för de Personers underhäll och aflöning, som tili Cystlans bestridande aro vundgängelige, elter stall (enligt Protoco'ls-Utdrag frän Högloflige Ridderstapet och Adeln, samt Hederwärda Bondc-Ständet) Embets. och Tjenstemän erlägga Bewillning, äfwen för den andel af Lönen, som honom frängär till underhäll och aflöning för oundgängeligt biträde i stensten.
Wid 2:dra Art. g tz. 5:0.
Skall Bewillning för Rusttjenst Marker, samt af Frälse-Hemman i Skäne, Blekinge, Halland och Bohus Län, utaöras med 2; procentförhöjning emot nu gällande Bewillnings-Stadga — eller stall denna Bewillning (enligt ProtocolisUtdrag frän Hederwärda Bonde - Ständel) höjaända till 50 procent? 6:0. Skail Arbetsfolk a Landet, som med behörigt tillständ, icke ar i lagstadd tjenst, utan arbetar för dagspenning efter beting, betala, Mankön i R.dlr och sa widare, som Utstottets förslag lnnehäller — eller stall (enligt Protocolls, Utdrag frän Högloflige Ridderstapet och Adeln) Bewiilningen för dessa Personer höjas med 5a procent? 7:0.' 26i6 Den 12 Augusti. 7:0.
Skola Krögare och Krögerffors Bewillning bestämmas enligt de z Clahcr, BewiliningsUtstottct föreslagit — eller stall (enligt ProtocollsUtdrag fran Höglofiige Ridderffapet och Adeln) den afgift i Claier bidchallas, som i 18^9 ars Författning finnes bestämd. 8:0. Wid'2:dra Art- H §.
Skall Götha Canal Discont-Werk, i.stöd af undfangne'
Konungs och Ständers Privilegier af den 22 Febr- och ir April ar 1810, fran Bewillring wara besriadt — eller stall detta Werk (enligt Protocolls -- Utdrag fran H-derwärda BondcStandet) det oagtadt erlägga afgift lika med andre Private Inrättningar. 9:0. Wid 2:dra Art. 8 §.
Dkall rättigheten att af Längifwaren njuta ersättning till sa stort belopp af räntan, som mot Bewillningen af det läntagna Capital swarar, sträckas till alla Publika Castor, som taga 6 procent, med undantag af Discogrerne ensamt — eller bör (enligt Protvcolls - Utdrag fran Högwördige PxestStandet) detta undantag äfwen gälla för alla allmänna Castor, som till pios usus äro ansiagne? ro:p. Wjd z Art.
Kkall BewillningS-afgiften i progressivt förhastande erlägges för den större synbara förmögenheten, föliagteligen man afseende a afdrag gf skpld — eller stall (enligt Protocolls-Utdrag frgn Högloflige Ridderffapet och Adeln) denna afgift beräknas, endast af den inkomst, som sedan ränta för lämqgne Capital blifwit afförd, kan såsom behälley anses? n:o.
Skall denna sa kallade progressiva afgift, bestämmas ester den Tariff, som åtföljde Be' will - Den 12 Augusti. 2617 willnings-Utstotteks sednare Betänkande — ester stall (enligt Protocolls-Utdrag fran Hederwärda BondeStandet) afgiften utgå efter den högre beräkning, som den först upprättade Tariffen närmare utwisar? 12:0. Wid 5 Art. I §.
Gör det tillfyllest, att Mantalsskrifningen förrättas i nägon af Socken-PresterneS närwaro — eller bör (enligt Protocolls-Utdrag fran Högwördige Prest, Ståndet, samt Wällofiige Borgare-Ståndet) sa wida ändamälet af en säkrare Conty-ll stall genom Prestens inställelse winnås, äfwen LandshöfdingenS Ombud derwid wara tillstädes? r?:o, Wid 2:dra Mom.
Skall tiden för pn Anglings antecknande i Mantal wara inne, sa svida han före utgången af de fyra första mängder af skatte-äret binner till fyllda 15 ar — eller stall han (enligt ProtocollsUldrag frän Hederwärda Bonde - Ständer) fran Mantalsskrifning wara befriad, sä snart han intet fyllt rs:de äret, redan före Mantalsförrältningens dag.
' " 14:0. Wid 5 Art. 4 §.