Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lyckan är med Autaris, så att hans lilla arf efter föräldrarne, som äfven I käut baka och meddelade Jolma, att Panni träffats och älskat, växer år från år genom Guds väl- hemma, men ej Autaris, som gått, man visste signelse.
men hvarken jag eller Autaris tigga icke hvart.
Panni hade svarat, att han ensam af eder något — han tager aldrig Saila utan ej hade något ärende till Jolma.
Jolma böd eder vilja!
Helsa detta från Panni till Jolma drängarne tiga med hvad de hört och följa och helsa hans dotter att glömma Autaris!
honom tillbaka till Panni.
Förr än hau gick, meddelade ban likväl Maggi Faväl! » — • Panni återvänder med snabba steg, utan att och Saila, att han ämnade, med samma han bry sig om samlandet af några renar, som han nu gick för att samla i hop renar mellan Tjallis och Hangala, helsa på hos Panni och Autaris sade — men vi återvända till Jolmas kåta.
Äter äro far, mor och dotter ensamma, men — ho vet också, hafva dessa med sig, när det är som tryckte en ond ande på den före- han återvänder.
Så snart man anländt till Tjallis, där Panni gående lugna stämningen i kåtan.
Maggi och Jolma sitta på hvar sitt matspann, oeh Saila hade sin kåta, sände denne alla sina drängar med händerna för sina ögon sitter på en af och pigor och Jolma sina båda ditkomna drän- gar för att söka den försvunne.
hudarna.
Under tiden voro Panni och Jolma ensamma Det dröjde en god stund, innan någon ytt- rade ett ord, men ingen var glad.
Det kändes i kåtan.
Jolma frågade noga af Panni, huru så tungt och besyunerligt för föräldrarna att han sagt till Autaris, när han kommit från se dottern gråta, Saila, deras ögousten, som Hangala, och om Autaris yttrat någonting därom aldrig gjort dem » för när » och som icke oeh hvart han ginge — hvarpå Panni endast heller de hade härförut gifvit, någon anledning kunde säga, att Autaris icke svarat honom nå- att vara sorgsen för!
Slutligen veknar moders- gonting, men blifvit mycket blek och strax hjärtat, och Maggi fäller en tår.
Hon makar gått ut.
Jolma oeh Panni tröstade sig dock därmed sig åt samma sida som Saila och lyfter sakta dotterns hufvud i sitt knä, under det hon upp- att han nog snart komma tillbaka: » Han hade manar henne att bli glad igen.
Jolma mumlar väl till en början tagit illa åt sig saken — någonting oredigt och öppnar tobakspungen för hvem vet, om han t. o. m. vore i Hangala, att hafva något att syssla med oeh fästa sina oeh vi ingenting veta därom », sade de.
ögon uppå, men då han likväl ser ät andra Men ännu en gång kommo tjänarena med sidan af tältet, faller en tår, liten men het, oförrättadt ärende, och man beslöt just att ned i tobakspungen.
Med en svordom inom skicka någon till Hangala — då Saila inkom- sig själf snör han igen denna och tänder på mer blek som döden och stammar: » Autaris .. pipan, hvarefter han ämnar gå ut, men hejdas mellan Hangala.
och här.
skynden.
» af hustrun, som säger: » Far, ge henne du åt Alla utom Jolma rusa ut oeh hasta åt Han- Autaris, han är dock hvarken fattig eller dålig, gala.
Ungefär halfvägs dit, vid en liten klar såsom vi trott.
Saila blir ej lycklig med fjällsjö stanna hundarne och börja tjuta.
Där Skiddi ... » finner man Autaris, men — hängande liflös i Fadern är bevekt: » Hangalas gråstenar skola en gammal tall vid sjön.
Han kunde ej » slita de starka tågen », som också smälta en gång«, säger en lappsaga.
Utan att yttra någonting nickar han på hufvu- så mäktigt bundit hans hjärta vid Jolmas sköna det, d. v. s. tiger och samtycker, hvarefter han dotter: han dukade under för det hårda slag går ut.
Maggi oeh Saila förstå honom så väl; han fick i Pannis meddelande.
Vi förbigå här de mörka taflor, som nu upp- de behöfva inga vidare löften och förklarin- rulla sig i ödemarken: huru Jolma med af sorg gar ...
förvridna drag lutar sig öfver sin vanmäktiga * dotter, som genom en egendomlig aning skyndat åt Tjallis i ärende att träffa Autaris och far, Det är, som hade allting i en blink blifvit men på vägen funnit sin Autaris redan död; så lätt och ljust i kåtan.
Och äfven där ute huru äfven Panni sörjer i tröstlös själfförebrå- börjar solen sticka fram först med några mat- else öfver sin väns död, som han indirekt vållat tare strålar genom molnen, men inom kort med genom sitt kanske oförsiktiga meddelande af hela sin strålgloria upplysande nejden och sking- Jolmas svar; huru Maggi, som får bud att rande allt kallt töcken däromkring.
Dvärg- skynda till Tjallis, då hon fått sammanhang björkens blad på Hangalas alla sidor glittra af af hvad som inträffat, uttrycker sin förtviflan regndropparne som af millioner diamanter, och i detta hemska, entoniga, för lapparne karakte- de gamla tallarna vid kåtan upplåta sina kvistar ristiska läte, som man benämner » joiku »; och åt lappskatans muntra dans.
Men Jolma går huru sedan, om vi se längre fram, alla små till hägnaden och öfverser tjänarenas arbete, glädjetomtar försvinna för alltid från Jolmas till utseendet kall och hård som alltid, men kåta och lemna Saila i denna grubblande lik- mera tankfull än eljes.
Han sätter sig på en nöjdhet för allt omkring sig, som slutligen om- sten och ser på, huru den ene efter den andre töcknar hennes förstånd.
af renarna fastnar för rännsnaran, bindes vid Vi vilja ieke närmare betrakta dessa led- ett träd och mjölkas samt slappes därefter.
Han ser härpå, men tänker andra tankar.
Och huru samma taflor — vi förstå dem ändå, och vi han tänker och tänker och skäms för sig själf, förstå tillika, att äfven lapparne mången gång att han visade sig så eftergifven och blöt- hafva ett ömt och känsligt hjärta.
hjärtad hos hustru och dotter för en stund sedan, koncentrera sig dock småningom hans alla tankar omkring den tid han själf var ung och älskade och fick den han ville ha.
— Låt vara att tiden sedan lärt honom glömma så godt som all lifvets p o e s i.
Alltnog, han känner sig nu nöjd och lätt Sen till, att IDUN MED MODETIDNING finnes hos alla edra bekanta!
MatlagniJig i folkskolan.
Å r 1887 utsände stiftelsen Lars Hiertas minne en svensk folkskole- lärarinna, fröken Ragnhild Brolinson, till England för att i London genomgå det stora kokskolesemi- nariet samt för att i de engelska folkskolorna stu- dera den där så praktiskt anordnade matlagnings- undervisningen, hvilken allmänt anses hafva gifvit de bästa resultat med afseende å flickornas uppfost- ran til!
större huslighet.
Genom ett nytt anslag har nu samma stiftelse åstad- kommit, att den första matlagningskurscn för lära- rinnor inom folkskolan härstädes kunnat öppnas den 1 november i en särskild för ändamålet förhyrd lo- kal (n:r 2 Krukmakaregatan) nära Maria folkskola, under ledning af fröken Brolinson.
Undervisningen vid den nya skolan — som tillika är en normalskola i smått — är så ordnad, att lik- nande kurser med minsta möjliga kostnader skola kunna införas äfven i andra folkskolor i Sverige.
Största vikt.
lägges på att lära laga sådana rätter, som äro billiga, närande, smakliga och brukliga hos oss.
Eleverna, hvilka deltaga i inköpet af maten, erhålla kännedora om födoämnenas pris i förhållande till deras näringsvärde, och kostnaden för hvarje rätt uträknas noga.
Liksom i Londons folkskolor lagas maten i små portioner, så att hvarje lärjunge själf får lägga hand därvid, och maten skänkes icke bort, utan säljes till lärarinnorna inorn sko ' an, hvilka, på samma gång de sålunda erhålla en billig middag (till 40 öre för 2 rätter), utSfva nödig kontroll öfver anrättningarna.
Kostnaderna för ingredienserna blifva på detta sätt gäldade, hvarigenorn det för framtiden viktiga resul- tat vinnes, att omkostnaden för dylika skolor kan blifva ringa.
I bakning undervisas vissa dagar i veckan.
Ele- verna (ur folkskolans högsta klass) göra noggranna anteckningar och förhöras för att utröna deras in- sikter.
Den teoretiska undervisningen för lärarin- norna är förlagd till särskilda timmar.
Under den korta tid den nya anstalten i Maria varit i gång, har föreståndarinnan haft den glädjen, att hennes kamrater inom lärarekåren med största intresse omfattat densamma och varit särdeles belåtna med sina » skolmiddagar ».
Eleverna ha varit in- tresserade och läraktiga, och kostnaden för maten har visat sig förvånande ringa.
svåra och maktpåliggande fängelsescenen, hvilken hon återgaf med en fullt själfständig uppfattning, och som just med denna uppfattning satte hennes sång- konst på det svåraste prof, hvilket hon dock med lysande framgång bestod.
Maskeringen skulle emel- lertid kunnat vara.
något ungdomligare; vi hafva förut sett, att fru 0.
kan åstadkomma det.
H r Od- man var helt enkelt förträfflig som Faust och hylla- des liksom fru Ostberg af publiken med väldiga app- låder.
I den klassiska valpurgisnatten sekunderades fru O. på ett utmärkt sätt af fröken Wolf som Pan- talis.
— Operan slutade först en kvart öfver elfva.
Barnens jultillredelser.
Prisbelönadt svar å prisfrågan XXXVIII af E n b a r n a v ä n.
Jj&gt;Tj2! \ et är en fullkomligt riktig tanke, att barnen icke skola vara uteslutna från de tillredelser f A a / till julens firande, som nu på allvar börja ^ ' ^ sysselsätta oss.
Därvid bör emellertid ihåg- kommas, att de små blott böra få sådana arbeten sig föresätta, som de kunna gå i land med, och att deras tillrustninger icke böra få en alltför mycket själfvisk prägel.
Först och främst ha de naturligtvis fått lof att Tredje symfonikonserten under denna säsong eger rum i morgon.
V i d denna konsert utföres bl.
a. en arbeta en eller annan julklapp till sina närmaste.
Men icke nog härmed: deras, nej, hela familjens symfoni af Saint-Sacns, icke förut uppförd härstädes.
gemensamma julgran behöfver prydnader, och ehuru Vidare kommer att utföras Bichard Wagners Walkii- man väl ej gärna kan tilltro barnen att själfva och renritt ur » Die Walktire ».
uteslutande kunna förfärdiga alla behöfliga småsaker, K.
Dramatiska teatern har hela veckan gifvit Su- så är det dock visst, att de ega både förmåga och dermans intressanta skådespel » Ära » för fulla och rättighet att » dra ' sitt strå till stacken. » goda hus.
— Under inöfning är » Ruy Bias », i hvil- Låtom oss då tillse, hvad de i dettta afseende kunna ken man får återse fröken Zetterberg.
— Om sön- uträtta!
dag middag gifves den första gratisrepresentationen Af papp klippas sexuddiga stjärnor, som på båda för arbetare, då Frans Hedbergs » Hårda sinnen » gif- sidor klädas med guld- eller silfverpapper.
Vackrast ves.
Ett godt val!
blir att i stället för guldpapper använda bladguld eller bronspulver, i stället för silfverpapper slätt eller Svenska teatern är förhyrd af den framstående, här skrynkladt staniolpapper.
A f dessa stjärnor behöf- förut kända franska skådespelerskan madame Judic för fyra representationer den 14 — 16 dennes, näm- vas omkring tjugu stycken.
Till de vackraste och lättast åstadkomna prydna- ligen: Grankottar Söndagen den 14 december (matinc): LA EOUSSOTTC samt derna för julgranen höra förgyllda kottar.
(som aftonföreställning): NINICHE, måndagen den 15: DIRORCONS!
kunna ännu lätt anskaffas.
D e läggas på vinden att samt tisdagen l b: Halévys nya komedi MA COUSIM, hvilken väl torka och bronseras därefter med stor noggrann- denna säsong vinner sä stormande succés i Paris.
— Biljett- Bäst passa fullkomligt felfria kottar af 8 ii 10 försäljningen fortgår å teaterns LCAMRERARCKONLOR (11 — 2 f.
samt i ALLM.
TIDNINGSKONTORET, Gustaf Adolfs torg.
centimeters längd.
Några små bollar af guld och silfvertråd lysa vac- Vasateatern har ånyo gjort en gynsam repris, i det Strauss ' bekanta operett » LÄDERLAPPEN * för- kert och taga sig synnerligen bra ut.
Man klipper liden lördag för första gången gick öfver dess tiljor.
af papp tvänne cirkelrunda bitar med tre centimeters diameter.
I midten göres ett hål af en centimeters Många år hade förllulit sedan hufvudstadspubliken å dåvarande Mindre teatern helsade det uppsluppna diameter.
Sedan syr man öfver de hoplagda bitarna, tills hålet är igenfyldt.
Då uppklippas trådarna jämnt musikstycket s o m ett af de populäraste o c h helst i ytterkanten, en grof och stark trådända införes sedda, o c h Vasateaterns grepp att nu återupptaga det var så mycket mera välbetänkt, som tvänne mellan pappskifvorna och tillknytes hårdt.
Pappskif- af de yppersta rollinnehafvarne från den första be- vorna borttagas och bollen jämnas med saxen.
Ju större den göres, desto vackrare blir den.
sättningen ånyo stodo till buds.
Herr WARBERGS Man kan också helt enkelt af kulört silkespapper von Eisenstein var präglad af samma glada o c h uppfriskande vigör som för tio år sedan; o c h att göra ganska prydliga bollar.
Papperet klippes i rem- sor, tre och fyra cm.
breda och af samma längd som återknytandet af en så kär gammal bekantskap arkets bredd.
Remsorna veckas eller krusas med en som den med fru HJORTBERG i Adéles parti var knif och klippas till två tredjedelar af sin bredd i oss alla välkommet, bevisades tillfullo af det lif- smala, fina remsor.
En sådan silkespapperslängd för- fängelsedirektör En utställning af konstväfnader har här- liga bifallet.
Herr STRÖMBERGS vandlas till en boll genom att man, börjande i den verkade genom en måttfull, men karaktäristisk ko- städes öppnats af fröken Johanna Brunsson, hvilken ena ändan, jämnt och hårdt rullar den oklippta kan- mik; den stumma scenen i sista akten utfördes nu ett års tid i hufvudstaden förestått en väfnads- ten.
Några stygn sys tvärs genom bollen, som blott särskildt berömvärdt.
Prins Orlofsky fann i frö skola.
Den intressanta och värderika utställningen genom handen lätt kan erhålla den rätta formen.
ken JOHNSON en charmant representant och herr är belägen i n:r 37 vid Norrlandsgatan.
och fru STENFELT hade desslikes en af sina lyckli- Af smala, mångdubbelt vikna silkespappersremsor Fröken Brunsson är också synnerligen kompetent i rödt ech hvitt flätas en matta af 1 kvadratdecime- till den verksamhet hon har börjat.
Under 12 års gaste aftnar.
ters storlek.
1 ytterkanten fastklistras smala och fina tid har hon förestått Elfsborgs läns slöjd- och väf- remsor lika med de ofvan beskrifna, men i raka ra- skola samt för öfrigt i detta län på ett ytterst verk- Andra kammarmusiksoarén egde ruin i lördags i der och så många ofvanpå hvarandra, att de bilda samt sätt bidragit till hem- och konstslöjdens be- Vetenskapsakademiens hörsal inför en lika full- ett rikt » burr » kring kanten.
D e fyra hörnen sam- främjande.
talig s o m intresserad publik, hvilken med lifligt manhållas genom smala röda band, och så har man Hvad fröken Brunsson nu utställer jäfvar ej det bifall helsade den unga kvartettens och deras med- en nätt korg att fylla med » namnam » af lättare slag.
rykte hon förvärfvat sig som en af Sveriges förnäm- hjälpare hrr RICHARD ANDERSSONS o c h J. KJELLBERGS En annan sak, som kan iordningställas för granen, sta textilkännare och utöfvare af textil konst.
Här förträffliga utförande af de olika numren.
Efter är ljushållare.
Sådana kunna erhållas af på en gång förekomma alla slags väfnader: flossa, dukagång, Mozarts formklara o c h genomskinliga kvintett för enkel och praktisk beskaffenhet, om man har godt krabbasnår, gobelin, opphämta m. m.
Det icke klarinett o c h stråkinstrument, där klarinetten sköt- om lagom styf ståltråd.
E n rak käpp, 1 | cm.
i minst intressanta på utställningen är en väfstol i tes på ett mästerligt sätt af dir. Kjellberg, kom det genomskärning, är det redskap, som behöfs.
Unge- full verksamhet.
nummer å programmet, kring hvilket väl det mesta fär 1 dm.
af ståltråden lemnas rak, och därnedanför Det rikhaltiga lagret af utställda föremål torde intresset samlade sig, nämligen Chr.
Sindings viras tråden fyra ä fem hvarf omkring käppen, afkni- särskildt kunna rekommenderas för den nu började pianokvintett (e-moll).
Originalitet, klang och form- pes strax därefter med en tång och lossas.
Det julmarknaden.
skönhet känneteckna denna komposition, som stäl- raka stycket är lagom långt att stadigt vira omkring ler sin upphofsman mycket högt på tonsättarnes grenen, på hvilken ljushållaren skall fästas.
rangskala och lofvar särdeles mycket för fram- Något, som kan sysselsätta äfven de minsta bar- tiden.
Pianostämman erhöll en förträfflig tolk- nen, är upplockande af bomull, som skall ligga till- ning af hr Richard Andersson.
— Bubensteins stråkkvartett (f-dur) väckte likaledes lifligt bifall, reds i en korg att strö 6 o m fina flingor öfver gra- nen.
operan, uppförde i måndags för första gån- ypperligt utförd som den blef.
Den musikälskande Finnes hos någon af de större verklig förmåga att allmänheten bör vara hr AULIN o c h hans kamrater gen under innevarande säsong Boitos opera » Mefi- sköta vattenfärg och pensel, rekommenderas förfär- tacksam, för det de framföra ej blott god klassisk stofeles?
och detta med en rollbesättning, den bästa musik, utan äfven förstå följa med sin egen tid.
digande af naturtrogna flaggor.
Bleckslagaren kan som väl på mycket länge förekommit i denna opera.
lätt på inre kanten däraf sätta en smal remsa af sin Titelpartiet innehades af dr. Sotlero, hvars i djupet tunnaste plåt, viken så, att den fasthåller pappers- något sträfva stämma förträffligt passade till denna DR OSVALDO BOTTEROS AFSKCDSTNAIINÉ o m söndag bladet, och på samma gång så lång, att den räcker uppgift.
Spel och sång voro som vanligt ypperligt påpeka vi ännu en gång.
att fästa i granen.
nyanserade.
Särskildt torde böra framhållas scenen En sak, som vid alla dessa tillredelser må ihåg- i bimmelen, i trädgården och vid hexsabbaten.
I kommas, är att man af alla småsaker fabricerar så första aktens andra tablå fick hr B. emottaga en mycket, att det räcker äfven att pryda en eller ett skallande applåd för öppen ridå; för öfrigt slösa- par mindre granar, som barnen kunna få lof att des med det rikligaste bifall vid aktsluten och sär- skänka bort.
Tänk, hvilken fröjd för dem att få J a g tror, att m ä n, s o m varit värda ett skildt efter sista akten, då hr B.
till och med, gifva, och hvilken lycka i ett fattigt hem att få mot- dels ensam, dels med hr Odman, måste framträda bättre ö d e, g e n o m bristen p å b e k a n t s k a p m e d taga en festligt smyckad gran!
— efter sedan järnridån gått ned.
— Största intresset g o d a o c h ä l s k l i g a k v i n n o r sjunka o c h d ö som Mycket kunde ännu återstå att säga om » barnens för aftonen koncenterade sig emellertid omkring fru gräs i torka, under det att en lifvande b l i c k jultillredelser, » men i hufvudsak torde den framställda Ostberg, som vågat sig på den djärfva uppgiften att från en g o d k v i n n a hade varit s å s o m vår- frågan vara besvarad, och hvad i öfrigt förf.
bär på återgifva Margareta-Helenas dubbelparti.
Och äfven hjärtat i samma ämne torde kanske få komma nästa denna gång firade hon en seger, som inbragte henne regn o c h s o m m a r d a g g.
gång — om Idun och mammorna tillåta.
två lagerkransar och en blomsterbukett.
Särskildt för- M. Goldschmidt.
tjänar den såväl i sång som spel ständigt framåt- gående konstnärinnan loford för sitt utförande af den Teater och musik.
~M {2
IDUN 1890 FÖRSLAG TILL M A T O R D N I N G FÖR V E C K A N 7 — 13 DEC S ö n d a g: Buljong med klimpar af vildt; Kroketter af kabeljo; Kokt ref- stycke ä la royale; Mosspudding.
M å n d a g: Soppa på torra gröna ärter; Gratin på gädda; Kött och po- tatispudding.
T i s d a g: Bagu på fläskkorf med ka- stanier och grönsaker; Risgrynsvälling.
O n s d a g: Klar buljong med pastej; Kokt rödspotta; Kyckling; Nougat.
T o r s d a g: Fläsk med hvita bönor; Tunna pannkakor.
F r e d a g: Stufvad lake; Späckad kalflefver; Hafresoppa.
L ö r d a g: Puré på bruna bönor; Biffstek; Mandelspån med körsbärssylt.
K Ö K E T.
SYNNERLIGEN PRAKTISK UPPFIN- NING, som ej borde saknas i något kök, är ingeniör Sten E. Ericsons patente- rade knifskurare.
Dess hufvudförtjänst ligger däri, att knifven skuras på tvä- ren och sålunda erhåller ett vackrare utseende, än om den skuras på läng- den; vidare undviker man allt hvad skurtrasor och trippel heter.
Den lilla bekväma apparaten, som finnes afbil- dad i annonsafdelningen, är därjämte billig.
H U S H Å L L E T.
ATT FÖRA RÄKENSKAP FÖR I VECKANS M A T L A G - N I N G.
Kalfkyckling.
Kalfkött skares i tjocka skifvor, som bultas lätt.
Smör arbetas tillsammans med mycket fint backad pärsilja, salt och peppar och häraf läg- ges litet på hvar skifva, som därefter hoprullas och bindes med en tråd.
De få sakta steka i en kastrull med slutet lock och spädas med buljong, tills köt- tet är mört, då trådarne borttagas.
Så- sen afredes litet, innan den anriittas.
Man kan äfven knyta en liten tunn späckskifva omkring hvarje rullad.
I så fall spädes med grädde under stek- ningen.
D:R E. STÅNGENBERG ANNONSER BÖRA, GÅSLEFVERPASTEJ.
Buljong med klimpar af vildt.
Of- verblifvet stekt kött af hare eller fågel jämte litet smör, 6 till 8 ägg och litet grädde, stötes fint, kryddas efter smak; fylles därefter i små formar, förut smor- da med smör, som ställas i varmt vat- tenbad (en flat kastrull med vatten), men utan att få koka, hvarefter de få kallna.
TJppstjälpes och skares i runda skifvor, som läggas i soppskålen, hvar- på hälies varm klar boljong.
Kokt kabeljo hackas, fräses med smör, peppar, salt, lagerblad och litet mjöl, spädes med grädde, kokas ett par minuter och får kallna.
Däraf formas aflånga bollar, som doppas i vispadt ägg, rullas i rif- vet bröd och stekas gulbruna i het flottyr, garneras med stekt persilja.
Kokt refstycke å la royale.
Ur ett refstycke med tre refben af oxe bort- tages ett refben på hvardera sidan, så att endast det mellersta med tämligen tjockt med kött kvarsittande behålles.
Detta späckas, omlindas, kryddas med salt och peppar oeb kokas 3 timmar i buljong jämte en kalfiägg och, om man så vill, äfven en kalffot.
Därefter iläg- gas morötter, skurna i lika stora bitar och kokningen fortsättts å nyo 2 till 3 timmar till dess att köttet är full- komligt kokt, då det upplägges, gar- neras med morötterna omvexlande med garnerad lök.
Såsen silas, skummas, hopkokas och serveras särskildt i skål.
LITEN Oöthes förlag i år liksom i fjor utgifna.
Vi hänvisa för öfrigt till annonsafdel- ningen.
NADE ATT KUNNA NUMMER, SENAST 2 C INKOMMA VARA INLEM- TISDAG.
öfver inkomster och utgifter i hushållet försummar in- gen ordentlig husmoder.
Förr i värl- den var det svårare, ty man måste själf vanligen liniera sina anteckningsböcker, oeh sedan detta ändtligen gått för sig, blef det ändå inte någon så ordentlig reda, som önskvärdt varit.
Nu för ti- den underlättas allting, så ock i detta fall.
Nu för tiden skaffar man sig från bokhandeln en s. k.
.hushållsbok och finner däri allt färdigt upplinieradt, med en massa kolumner, ej blott för hus- hållspengarne, utan ock för snart sagdt alla möjliga poster, som behöfvas inom ett hushåll.
— En synnerligen trefiigt utstyrd hushållsbok af detta slag är den på P. Herzogs Bokförlagsakliebolag ut- gifna » Matmors anteckningsbok öfver inkomster och utgifter ».
Den är både lätthandterlig och praktiskt uppställd samt innehåller därjämte jämförelseta- beller emellan gamla och nya måtten.
— En annan likaledes praktiskt upp- ställd hushållsbok är den på hr I.
M. Kalflefver och O M Ä G G E N läggas i riktigt kallt vatten en stund, innan de slås sönder, får man ganska lätt hvitorna hårdt vispade, hvilket ju eljes plägar fordra god tid.
TILL soppor.
fin- stötta skorpor och 7 dl.
söt mjölk vispas tillsammans med 3 äggulor, om de äro stora, och 4, om de äro små, samt socker, några rifna mand- lar oeh sist de till skum vispade hvitorna; smeten hälies i smord form, att antingen gräddas i ugn eller kokas i spis.
Då puddingen kännes stan- nad, är den färdig att serveras.
H Y P N O T I S K POLERING om det inslås i Olga.
AF G A M L A M Ö B L E R.
Att själf polera gamla möbler går mycket lätt för sig, om man i ett rent kärl smälter 70 gr. hvitt eller gult vax, som tillsättes med 140 gr. renad terpentin.
Bland- ningen lyftes af elden och omröres, tills den kallnat.
Med denna blandning gnider man duktigt de för polering afsedda sakerna.
SPEGLAR pröfvas tillförlitligt på föl- jande sätt.
Man håller tätt intill spe- geln en hvit näsduk.
Ser den i spe- geln lika hvit ut som i verkligheten, är glaset vattenklart, men man skall ofta finna att näsduken ser grön-, röd- eller gulaktig ut o. s. v. Dylika glas äro ej goda.
ATT RENGÖRA KLÄDSTRECK.
På nyss in- kommen ren tvätt får man ibland se gula eller grå ränder, som förorsakats af att strecken, hvarpå man hängt klä- derna, ej varit riktigt rena.
För att göra dem rena, kokar man af såpa och något soda en glatt lut och slår denna öfver strecken i en balja.