Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till följd häraf, och femte det Wi härmed förpligta alla dem, pä hwilka en laglig pröfning af förbrytelser i allmänt tryck ankomma kan, att wara den tilltalades lagliga wärn och beskydd, hafwe Wi, till Tryckfrihetens försäkrande pä ett sätt, förenligt med ett Borgerligt Samhälles och hwarfe Medborgares rättmätiga fordringar, »velat stadga och förordna följande: i 8- 1:o.
Alla förut gällande Lagar, Stadgandcn och Föreskrifter i afseende pä Tryckfriheten eller Bokhandeln, »vare härmed upphäfua, och, fäsom en följd häraf, afwen alla hittills gifna särskilda Förbud emot utgiswaudet as »vipa böcker, skrifter och handlingar; skolandes desia ej kunna ätalas annorlunda än denna Tryckfrihets-Lag bjuder. 2:o Nägon tryckningen föregäende granskning as skrift eller uägot förbud emot tryckning deraf skall ej äga rum.
Ej skall nägon skrift kunna före dep utgifwande Boktryckare, Utgifware eller Författare affordras, ej eller uägot för tryckningen 24 370 Expeditioner till Niks-Ständen. eller utgifningen hinderligt inseende öfwer Boktryckerier eller Författare och lltgifware wara tillätet; Lärowerken dock deras förra rättighet förbehållen, att öfwerse och gilla sädane afhandlingar, som skola pä deras Lärosalar offentligen förswaras. 3:o Jnga Privilegier pa skrifters utgifwande, af hwad forin och beskaffenhet de wara ma, skola hädanefter behöfwas, utan ware för hwarfe Författare eller Förläggare, thy förutan, utgifningsrätten af trycket fri, andras redan erhällna uteslutande rätt dock oförkränkt.
Sädan uteslutande rätt mä hädanefter ej förunnas pä längre tid än Tjugu är; pä obestämd tid redan förunnad, galle endast för deus lifstid, som den erhällit.
Privilegier pä skrifters utgifwande, förlänta till allmänna Inrättningars understöd, äge ej kraft för längre tid än Tjugu är, räknade frän denna Lags datum; Kongl. Majit dock obctaget att dem hwarje gäng pä högst Tjugu är förnya. 4:o Privilegier pä Boktryckerier skola ej behöfwas, utan stände hwar och en fritt att utan hinder af någon författning eller Boktryckeri-Reglemente samt utan att wara underkastad nägon skrävrdning sädane Tryckerier i Stad, eller pä högst en half mils afständ derifrän, dock alltid ställde under Stadens Jurisdiktion, anlägga, af hwad beskaffenhet eller widd honom lämpligt synes, likwäl under det förbehäll, att han.
Trettio dagar innan nägon skrift derifrän utgär, hos Kongl. Majrts Befallningshafwande i Orten och den Stads Magistrat, derunder anläggningsstället lyder, tillkännagiswcr, att och hwarest han Boktryckeri anlagt; och äligge det bcmälde Kongl. Maj:ts Befallningshafwandc att nied omgäende Post Hof-Cantzleren sädant wid handen gifwa. 5:o Författare ware ej skyldig att ä tryckt Bilaga till Meni.
N-o 24. 371 skrift läta sitt namn utsättas.
Ehwad han okänd wara will eller ej, äligge honom att tillställa Boktryckaren en förseglad sedel innehällande hans namn och hemwist, med päskrifwet betyg om deha uppgifters rigtighet af twänne utaf Boktryckaren wäl kände män, hwilka äligge Författareanswar, i händelse skriften inom laga tid ätalas skulle, och Författarens namn och hemwist befunnes origtigt uppgifne eller i Sedeln saknades.
Röjer Boktryckare Författares namn och hemwist, dä sädant honom ej af Domaren lagligen älagdt är, böte 200 R:dr, och warde hans brott kungjordt i allmänna Tidningarne. 6:0 Utgifware af Utländsk mans arbete i öfwersättning eller af Inländsk mans, som sitt namn ej angifwit, likasom utgifware af Periodiska skrifter eller samlingar af flere Författares skrifter, äge enahanda rättigheter, pligter och answarighet, som Författare i alla de fall, der ej i denna
Lag annorlunda stadgadt är. 7:o För en skrifts innehall eller skrifart skall ingen Boktryckare kunna till answar ställas, undantagande i de fall, da han uraktlätit att med en sadan namnsedel, som i 5 mom. föreskrifwen är, sig förse, eller dä Författares eller Utgifwares namn, utan deh tillständ, en skrift äsatt är, eller ock sädant namn ej uppgifwas kan pä sätt nedanföre i 8 mom. af denna § stadgas. 8:0 Hwarje skrift ware Författarens eller deh lagliga rätts innehafwares egendom.
Hwilken som skrift trycker eller cftertrycker utan Författarens eller Förläggarens skrifteliga tillständ, miste upplagan eller böte deh fulla wärde, mälsägandens ensak.
Denna, Lag gälle ej för Öfwersattare i annat fall än dä Ofwersättare en annans namn mihbrukar eller hans arbete eftertrycker eller läter sin öfwersättning för en annans anses. 372 Expeditioner till Riks-Ständen.
Utgifvare af samlingar eller Periodiska skrifter hafwe ej brutit emot Författareo ägande rätt, da han i dem, med förtigande af Författarens namn, hans otryckta arbete utgiswer.
Hwilten som ä annars skrift falskt titelblad eller orätt Författare-, eller Utgifware-namn utsätter, straffes enligt Mihgerttings-Balkcns 8 Cay. 3 §:n.
Diktadt namn, htvarmed ingen werklig Person utmärkes, ware ej förbudet, att pa titelbladet utsätta, da Anctors rätta namnsedel lemnad är. 9:o Ä hwarje skrift warde Boktrnckarens namn, tryckningsorten och ärtalct utsatte.
Uraktlater Boktryckare sädant, plikte han första gängen >00 R:dr och ware andra gängen sitt Boktrvckeri förlustig; gälle dock ej detta förordnande för Notifications- och Sorgebref, formnlairer, betingiungsscdlar med mera af dylik beskaffenhet. 10:o Intet hinder ware för ni Bokhandel eller för utgifning till föryttrande af någon skrift, ware sig inländsk eller utländsk.
Hwarje Författare eller Förläggare stande fritt, att en honom, i följd af sadan egenskap, tillhörig skrift antingen sjelf eller genom andra föryttra.
För fortfarande söryttrande deraf ware inga andra hinder än de som i 4:de 8 10 moni. af denna Lag föreskrifwas. 1I:o
Under ordet skrift, som i denna Lag nyttjas, skall förstas allt hwad genom trink under Allmänhetens ögon lagges. 1:o I öfwerensstäuimclse med här ostvan för en allmän och Lagbunden tryckfrihet lagda grunder, skall det, under de nedanföre i 3 K stadgade förbehåll, sta hwarje Författare fritt, att öfwer allt hwad som är eller kan blifwa föremal för me lisli ig » Bilaga lill Mem.
N:o 24. 373 kunskap genom tryck kungöra sina tankar, hwaraf tydligen följer, att, med iakttagande af berörde förbehäll, fran tillätna ämnen icke kan undantagas någon slags Wettenskap eller kunskapsgren, ehwad föremäl den äga ma, det Högsta Wäsendct, Menniskan, wellde» eller samhället, ej eller någon slags tillförene, nu eller hädanefter gällande
Lag eller offentligt stadgande, ej eller något slags CnibetsWerk eller allmän inrättning, ej eller något slags beslut, anstalt eller åtgärd, härflytande af hwilken svin helst i offentlig egenskap handlande nwndighct. 2:o
Skall för hwarje ämne skrifarten, enär den ej fason, skändlig eller smädlig sig tydligen utmärker, af bwarjc Författares eget wal bero. 3:o Skall det, i enlighet med hwad i 1 tzms 3 mom. stadgadt är, wara hwarje Författare eller Utgifware tillätet att, under det enda »vilkor af helgd för andras äganderätt, allmängöra »'krister af hwad form, »vidd eller beskaffenhet som helst. ä:o I grund af hwad i 1 moni. af denna 8 stadgadt är, »'kall äfwcn till Utgifwares säkrare efterrättelse, kock med de undantag och »vilkor som nedanföre stadgas »'kola, uttryckligen »vara en hivar tillätet, att i allmänt tryck utgifwa alla sä »val rättegängar, svin andra allmänna ärender rörande handlingar, protoeoll och beslut as hwad namn och beskaffenhet de »vara mä, ehwad de höra till den förslutna tide» eller till mäl, »'om hädanefter förekomma, »vare sig hos Högsta Domstolen, Nedre Justitice-Revisivnen, Allmänna Beredningen, Dftveroch Under-Rätter, Collegicr, Committeer, Beredningar, Directioner, Eommlssioner, Förwaltuingar, Konungeno Befallningshafwande, Consistvrier, Cxecutionssäten eller andre Publika Werk, utan ätstillnad pä malens beskaffenhet af Civila, Crim,'nella, Oeconomiska, Militaira eller Ccelesiastiqua; »vidare 374 Expeditioner till Riks-Ständen. alla tillförene, nu eller hädanefter gällande Jnstructioner, Eonstitutioner, Reglementen, Statuter, Ordningar, Privilegier, Rescripter och allmänna Stadgande», hwarifrän helst utfärdade, tillika med alla oftvannämnde högre och lägre Rätters, Collegiers, Embets-Werks, publika Corporationers och alla Embets- och Tfenstemäns Relationer, Memorialer och Embetsbref; ändtligen alla Societeters och Werks samt enstilde Personers Memorialer, ansökningar.
Förslag, betänkanden, beswär jemte Utslag och sivar derä till de delar deraf, som till publika Embetsmäns och Werks handläggning komma; och böra, till den ändan, icke allenast alla sadane handlingar tvid Domstolar och andre oftvannämnde Werk och Embeten genast och utan tidsutdrägt emot lösen utlemnas ät hwem det äskar, antingen han har i saken del eller ej, tvid answar såsom för tjenstens försummelse, om sädant af någon publik
Tjensteman tvägras eller »behörigen fördröjes; ulan äftvcn tvid samma answar i alla archi» hwar och en fri tillgäng lemnäs, att fä pä stället afskrifwa eller afskrifwa läta, eller om dertvid betydande hinder wore, i bewittnad afskrift emot »vederbörlig lösen utbekomma alla slags handlingar i hwad ämne som helst.
Wid föregäende tillätelse skola följande undantag och wilkor owägcrligen iakttagas:
Att Protocoll, hällne hos Konungen i Ministerielle ärender och Commandomäl, eller StatsRädets Protocoll och Handlingar, eller Riks-Ständcns, eller Hemliga Utskottets eller ConstitutionsUtskottets rörande Stats-Rädet, eller Banco- och Riksgälds-Werkens eller Banco- och Stats-Utskottens eller Revisorers öfwer Banco- och Riksgälds-Werkeu rörande samma Werks heniliga ärender, icke kunna till tryckning fordras eller utan wederbörandes till - Bilaga lill Mein.
N:o 24. 875 ständ utbekommas.
Sädane Handlingars utgifwande af trycket, utan wcderbörandes tillstånd, belägges nied 100 N:drs böter.
Att ej någre Ministeriella Handlingar eller Diplomatiska Personers enskilda anteckningar eller berättelser öfwer Ministerielle ärender, hwilka höra till ett sednare tidehwarf, än för minst 50 är tillbaka, kunna utan Regeringens tillständ, ej etterenskilda bref, sä wida de ej till nägot Räktegängsmäl nödwändigt höra, ej eller ät Publik wärd anförtrodda deposita af skrifter och handlingar utan deras tillständ, som samma bref eller deposita angä eller tillhöra, kunna utgiswas eller utbekommas; den häremot bryter böte 50 R:dr.
Att i hwad rättegängsmäl som helst en Part weil ina wara tillätet, att innan Dom eller Utslag fallit, efter eget wal, genom tryck kungöra inlagor, beswär och anklagelse; men att den Part, som af en rättegäng, sedan Utslag eller Dom fallit, mera trycka lätcr än Dom eller Utslag, säsom en af Parternes pästäenden, förklaringar, wista vota eller dylikt, äfwen ware skyldig, att tryckte bifoga Wedcrpartens motpästäenden, motförklaringar samt de öfrige Ledamöterncs vota, af den Domstol, hwarwid wälet förewarit, säledcs allt som för nödwändigt hällas bör till upplysning om sakens behandling och Utslagets grunder.
Likwäl mä ej nägon anses skyldig att utlösa andra handlingar än till detta ändamäl owilkorligen oundgängliga äro; och mä pröfningen derom bero af Domaren, hos hwilken wälet förewarit, under laga answar om dermed annorlunda förfares, än med denna Lags tydliga mening och stadgande öfwerensstänuner.
Den häremot bryter böte 50 R:dr.
Det skall ock stä hwar och en Part fritt, som 376 Expeditioner till Riks-Itänden. haftver »agon sak eller »agot annat desi rättighet rörande nial, annngen hos Kongl. Majit, i Dest Högsta Domstol, eller hmad annan Domstol eller publikt Werk det mara ma, att deröfmer lata trycka en berättelse eller sä kallad Spenes sacki; dock att han haller sig mid sanning och anständighet.
Den häremot bryter böte 33 R:dr 16 skillingar.
Att protocoil och handlingar i sörlikta brottmål ej mä, sa länge någon as Parterne lejmer, utan deras ömsesidiga tillstånd as trycket ntgifmas.
Att sadant som rörer styggelser eller högligen »arar blygsamheten, eller innehaller hädelser emot Gud, eller lasteliga uttryck om Rikets marande Ofmerhct eller hmad, i afseende pä Personer hmilka ett mål icke egentligen beträffar, kunde i sädane handlingar hafwa influtit, otidigt, anstötligt eller förklenligt, icke mä uti dem mid mite af 33 N:dr i6 skillingar genom trycket kungöras, utan sä mida, hmad sistnämnde sall angär, äberopandet skulle as Domaren, som sist i mälet dömt, pröfmas nödmändigt till upplysning och styrkande af sjelsma hufmudsaken.
I öfrigt och svin det blefme för midlyftigt, att alla förefallande ämnen, mäl och ärender med noggrannhet utsätta, skall det stä hmar och en fritt, att i tryck allmänt kunnigt göra allt hmad som i denna lag icke finnes uttryckligen förbudet; följaktligen stall ock ej nägvt som osmer i denna Lag tillätliga ämnen i tryck anmärkes, päminnes eller eljest gransknings- eller reflectionsmis i dagsljuset sramlägges, kunna, under föremändning att innebära tadel eller klander, säsom straffbart anses, sä mida strifsättct icke är tydligen smädligt eller skändligt; om ansmar hmarföre i denna Lag stadgadt är.
Bilaga till Mem. N:o 24. 377 3 8- Under de förutsatte wilkor, att wld prösningen af en skrift eller answaret för den samina Domaren alltid, i fall, som twetydiga synas, skall heldre fria än fälla och, der fragan är om ämnets mera än om uttryckens Lagstridighet, heldre fästa fin uppmärksamhet pä skriftens klara äfystning än pa utföringssättet, alltid utan rättighet att, i hwilket fall som helst, draga obestämda slntföljder af uttrycken, skola såsom missbruk af Tryckfriheten anses: 1:o Hädelse emot Gud, hwarmed bör förstas ett, genom sjelfiva uttryckets gröfwa och affkywärda lydelse, rysligt smädande af det Högsta Wäsendet; brottet skall umgällas såsom i 1 Cap. l 8 Mistgernings-Balken, Allmänna Lagen, stadgadt är, och skriften eonfisqueras. 2:o Allwarlig och klart uttryckt förnekelse af en Gud och ett lif efter detta, eller af den rena Evangeliska Lärans sanning.
Brottet skall umgällas med 100 R:drs böter och skriften eonfisqueras. 3:o Öfwerlagdt och klart uttryckt gäckeri af den Allmänna Gudstjensten, Guds ord och Sacranienten.
Förbrytelsen skall umgällas med 100 R:drs böter och skriften eonfisqueras. 4:o
Allt slags lastligt yttrande om den Regerande Konungens höga Person eller gerningar eller Dest Genial Drottningen eller Rikets bestämde Thronfölfare.
Brottet skall straffas enligt Mistgernings-Balkens 5 Cap. 1 § och skriften confisqueras. 5:o Smädliga uttryck emot någon bland de öfriga Personer af det regerande Konungahuset, hwilka Kongl, eller Furstelig »värdighet inom Riket åtnjuta.
Brottet skall straffas ined 100 R:drs böter och skriften consisqueras.
378 Expeditioner till Riks-Ständen. 6:0 Smädliga uttryck om Riksens Ständer eller någon af deras fördelningar.
Brottet skall straffas med 100 R:drs böter och skriften confisqueraS. 7:o Tydlig uppmaning till myteri eller uppror.
Brottet stall straffas efter 6 Cap.
MissgerningsBalken och skriften confisqueras. 8:0 Smädliga uttryck om Rikets Embets- och Tjenstemän i och för Cmbetet.
Brottet stall straffas efter allmän Lag. 9:o Smädliga, förklenliga och osämja med främmande magter tydligen äsyftande omdömen och yttranden om samtida Nationer och Stater, med hwilka Riket är i fredligt förhållande, om deras warande Ofwerhet, Regering och Regeringssätt, höga Embetsmän och Sändebud, inre eller yttre förhållanden, företag och underhandlingar.
Förbrytelsen stall umgällas med 50 N:drs böter eller derutöfwcr till och med 100 och skriften confisqueras.
Ar skriften ej smädlig eller förklenlig, men genom densamma missförstånd med utländsk magt sig yppat, mä den kunna confisqueras. 10:0
Oberättigadt kungörande i tryck af hwad i anseende till Statens ä färdc warande underhandlingar med främmande magter eller eljest af Konungens i sammanhang med dem tillernade beslut och affigter samt dess Ministrars, Räds och Sändebuds wärf utrönt är eller förmodadt wara kan.
Sker sädant kungörande af deri, som Konungens och Statens hemligheter betrodde äro, straffes brottet efter 4 Cap. 5 H Missgernings-Balken och skriften confisqueras. liro Angripelser emot enskild man, hwilke a ära gä eller för dess borgerliga namn och rykte förklenligt, äro.
Missgerniiigs-Balkcu, och warde dessutom skriften consisquerad.
N:o 24. 379 12: o Lögnaktige uppgifter och »vrängda framställningar ' till Allmänhetens förvillande och förledande.
Brotten umgällas med böter frän 33 N:dr 16 skillingar till och med 100 R:dr. 13:o Sedernes fräcka manhelgd, ware sig genom offentliga läror till någon grof last, särdeles den sorn särar ärbarheten, eller sadane ohölfda och skändliga framställningar af denna lasts utöfning, hwarigenom främjandet af ett förderfligt lefnadssätt uppenbart äsyftas.
Brottet »'kall umgällas med 50 till 100 Rrdrs böter och skriften confisqueras. 14:o Sedernes lättsinniga manhelgd genom otuktiga uttryck och grofheter.
Förbrytelsen umgälles med 33 R:dr 16 ffillingars böter och skriften confisqueras.
Säsom allmän regel gälle i asteende pä confisquerade »'krister, att nägot mer af dem ej mä af trycket ä nyo utgifwas än det, hmilket Domstolen, »'om sist i mälet dömt, icke för brottsligt ansett. ^ 8.
I afseende pä betvakningcn öfwer »'kristers lösliga allmängörande »'kola följande Stadganden gälla: 1:o Hof-Cantzleren »'kall tillkomma att, bädc inom Hufmudstaden och i orterna, antingen sjelf eller genom »vederbörligen af honom förordnade Ombud, »vaka öfwer »'kristers allmängörande pä det sätt och i de delar, »'om här nedanföre stadgas; ägandes han ästven att endast uti de i 3 mom. af denna 8 bestämda fall utkomna »'krister med qwarstad belägga.
Rättighet att confisquera äge aldrig HofCantzleren. 2:o Till befrämjande af detta ändamäl ware härmed till owägerlig efterlefnad före skr ifwet, att i sarinna stund, ej sednare, än en »'krist till försälj - 380 Expeditioner till Rikr-Sländen. ning eller till spridande pä hivad annat sätt som helst utgifwes, skall ett exemplar aflemnas i Stockholm till Hof-Cantzleren och i hwarje annan ort till hans förordnade Ombud.
Boktryckare, som denna föreskrift uraktläter, bote hwarse gang 50 R:dr. 3:o Anser Hof-Cantzleren eller Dep Ombud någon skrift innebära tydlig förbrytelse emot 3, 4, 7, 9, 10 och 13 mom. i 3 § af denna Lag, aligge honom eller Ombudet, att den gjorda upplagan af samma skrift inom atta dagars förlopp med (hvarstad belägga lata; börandes en manad efter den Lag dä i Landsort qwarstaden lagd blifwit, HofCantzleren meddela Ombudet sitt gillande eller npphäfwande deraf.
Ar uti Hufwudstaden qwarstad ej innan ätta dagars förlopp lagd eller i Landsorterne Hof-Cantzlerens gillande ej inom ofwan föreskrifne en mänads förlopp ankommet, mä qwarstad ej, utan efter laga Domstols och Tryckfrihets-Committeens yttrande galla.
Men wid alla de tillfällen, dä HofCantzleren anser förbrytelser mot denna
Lag sig yppa, och sä ofta mälet ej hör, ware sig, säsom blott ordningsmäl, under hans egen pröfning eller wid personliga förolämpanden till den oförrättades enskilda beifrande, äligge Hof-Cantzleren, antingen han funnit qwarstad äga rum eller endast ätal wid laga Domstol, att skriften ofördröjligen och omedelbart till Justitico-Cantzlerens laga ätgärd öfwerlemna. 4:o Till ordningsmäl räknas, örn wid Tryckeris anläggande uraktlätes hwad 1 § 5 mom. derom stadgar, eller om Boktryckare underläter att enligt 1 ^ 9 mom. ä skriften utsätta sitt namn, tryckningsvrten och ärtalet.
Härom undersöke HofCantzleren, och aflemne sedan sin berättelse derom genast till Justitice-Cantzleren.
För öfrigt äro ord - Bilaga till Mem. N:o 24.
381 ningsmäl ej andra an sädane Oeconomiska, som enligt Boktryckeri- och Bokhandels-Reglementet till hans pröfning kunna höra och till rubbning af nägot stadgande i denna Lag icke leda. 5:o
Sä snart någon förbrytelse emot denna Lag antingen i följd af Hof-Cantzlerens uppgift eller genom enskild angifvelse eller pä annat sätt blifwit Justitice-Cantzleren kunnig, äligge honom att ofördröjligen läta förbrytelsen genom tillförordnad Actor wid behörig Domstol äklaga.
Ware han dessutom för egen del förbunden att genom wederbörande Ombud öfwer Tryckfrihetens Lagliga bruk tillbörlig uppsigt hafwa.
Ware likaledes JustiticoOmbudsmannen pligtig att, i afseende pä förbrytelser mot denna Lag, lemna sin Embetsätgärd enligt de i Jnftructionen rörande hans befattning med andra mäl förcskrifna grunder.
Enskildt förolämpande äge endast mälsäganden rätt att sjelf eller genom Ombud ätala. 0:o Sedan Sex mänadex förlupit efter det en skrift bevisligen till Hof-Cantzleren eller hans Ombud blifwit enligt 4 F 2 morn. insänd, mä ej af publik Actor ätal derä äga rum.
Enskild man äge dock att räkna sin beifrande rätt frän den dag laga hinder emot upprättelses sökande bewisligen upphört.
Är nägon skrift med qwarstad belagd, dä skall ätal ske ä skriften, inom ätta dagar i hufwudstaden och i orterne ätta dagar efter det Hof-Cantzlcrens gillande af qwarstaden blifwit kunnigt; i annat fall upphöre qwarstaden, och ware skriftens försäljning obehindrad. 7:o Utgisware af dagblad och »veckoblad, hwilka, säsom i 1 § 6 mom. stadgadt är, ensamme äro underkastade sörfattareanswar, ware framför andra erindrade our ett rätt bruk af Tryckfriheten, och umgälle utgifwaren förbrytelse genom sädant blad dubbelt i alla de fall, der med penningar pliktas. 382 Expeditioner till Niks-StLnben. 8:0 ^warstad eller confiscation galle ej för större del af en skrift än det eller de blad, häften eller tomér, htvarä atal göres. 9:o Hwar som beträdes att hafwa försalt eller utspridt en i laga ordning med qwarstad belagd eller confisquerad skrift, bote efter omständigheterne ifrän 100 till och med 300 R:dr.
Rubbning af qwarstad umgälles särskildt efter 8 Cap. 8 § UtsökningsBalken. 10:o
I afseende pä försäljning och utspridande af utifrän inkomne skrifter pä Swensta spräket äge Hof-Cantzleren lika rättigheter och äligganden, som i afseende pä inom Riket tryckta, och ware föryttrare af sädane skrifter underkastad samma skyldighet och answar, som i 2 mom. af denna § för Boktryckare stadgade äro. 11:o Finner Hof-Cantzleren, att utrikes ifrän inkommen pä främmande spräk författad skrift innehällcr nägot stridande emot 3 Hrns 4, 7, 9 och 13:de inom., äligge honom att, efter tills widare derä lagd qwarstad, i underdänighet inhämta Kongl. Majrts befallning, huruwida densamma bör till föryttrande frigifwas eller under widare qwarstad till äterutförande förblifwa. 5 8. -Förbryter sig Boktryckare emot denna Tryckfrihets-Lag, upptages mälet wid Kämners-Rätten, eller i de Städer, der Kämners-Rätt ej fin- . nes, wid Rädstufwu-Rätten i den Stad Boktryckeriet, ifrän hwilket den äklagade skriften utkommit, anlagdt är eller pä sätt § 1 innehäller wid anläggandet anmäldt blifwit.
Stämningstid ware i allt fall, ehwad Tryckeriet inom eller pä sätt nyssnämnde 8 utstakar utom Staden är beläget, enahanda, och förhälles dermed som om stämningstid i Bilaga till Mem. N:° 24. 383 Staden Lag säger.
Uppstår fraga om Författares eller
Förläggares af en tryckt skrift tilltalande eller hörande, böra han eller de tvid sädan
Rätt till stvar stända och ätnjute i öfrigt deras Laga rättegängsförniäner enligt Allmän Lag och särskilde Författningar uti allt htvad genom detta förordnande icke uttryckligen annorlunda stadgadt är.
Finner Hof-Cantzleren eller dest Ombud sig befogad att, pä de grunder för qtvarstad ä tryckt skrift här ostvan stadgade äro, förordna eller äska det nägon skrift med qtvarstad beläggas mä, tvare han eller det berättigadt att i Stockholm genom biträde af Ofwer-Stäthällare-Embetct och i öfrige
Städer samt orterne medelst skyndsam handräckning, som ej fär tvägras as den Magistrat, htvarunder Boktryckeriet enligt § 1 lyder, sädan qtvarstad erhälla; börande öftver förloppet af Qwarstadsförrattningen och orsakerne dertill, samt i afseende pä den äklagade skriften om och huru mänga Exemplar dä ännu finnas uti Boktryckarens wärsö, anteckning trefallt författas, htvaraf den ena tillställes HofCantzleren eller hans Ombud, deu andra Magistraten och den tredse Boktryckaren.
Magistraten tvare pligtig att wid answar, såsom för Embetsförsummelse, med näst afgäcnde post sända en afskrift af denna anteckning till Konungens Befallningshafwande i Länet, hwilken »vid enahanda answar äligge att den med näst derpä följande post till JustiticeCantzleren insända.
I Stockholm warde samma anteckning genast eller sist inom nästföljande dags ntgäng till Justitice-Cantzlcren aflcmnad.