Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats-Contoirets underdåniga Berättelse, om Stats-verkets tillstånd och förvaltning, bifogad, dels af Kongl. Stats-Contoirets Räkenskaper; och ehuruväl, uti anslaget för Rese- och Tractaments-penningar vid extra förrättningar i Civile ärender, brist de sednare åren uppstått, som per medium utgjort 3,5oo R:dr om året, hvilket till någon del kan anses härröra från förhöjd Skjutslega, men dock hufvudsakligen uppkommit af sådane tillfällige betydligare utgifter, såsom Balance-ut» redningar och Gränse-regleringar, de der förmodas ej vidare böra komma ifråga, saknas icke anledning till den förhoppning, att berörda anslag hädanefter blifver för ändamålet tillräckligt, hvarföre Utskottet trodt sig böra tillstyrka, att det lill sitt förra belopp bibehålies oförändradt, men hvad deremot angår den för Ljus, Ved samt SkrifMaterialier uppförda Summa, 42»^4°
R;dr; så emedan den funnits emot behofvet icke svarande, utan en brist deruti uppkommit, som för de 3:ne sista åren uppgått per medium till 12^373 R:dr /\o sk., hvilket egentligen haft sin grund i högre priser, särde - Stats-Utskottets Bctänhmdcn. 1335 les på Ved* anser Utskottet sig böra föreslå att denna anslags-summa må till 5o,ooo Ridr förhöjas. 19:0 Slutligen har Kongl. Majit uti Dess Nådiga proposition tillkännagifvit, rörande 2idraIIufvud-Tituln,att den summa af 90,000 Ridr Kamb. Banco, som är för Minister-Staten anslagen, för ändamålet varit otillräcklig, ehuru Kongl, Majit dertill an vändt det bidrag, som Konunga-Riket Norrige till Cabinetts-Cassan lemnat, samt att till fyllnad af bristen äfvensom till Courir-kostnader och flere extra och hemliga Ministeriela ntgifter, årligen omkring 4°,000 Ridr Hamb.
Banco mäst anvisas på Extra utgifts-fondeii, som dessutom blifvit belastad med Resepenningar och presenter af Diplomatisk beskaffenhet; hvarföre Kongl, Majit föreslagit* att till andra Hufvud-Tituln Öfverflytta allt uti Hamb.
Banco och såsom tillgång för extra och hemliga Ministeriela utgifter måtte anslås 5o,ooo Ridr Hamb.
Banco, med vilkor att alla extra Ministeriela kostnader, af hvad namn som heldst borde, emot underdånig redovisning inför Kongl. Majit, af berörde tillgång bestridas; hvaremot Extra UtgiftsFonden skulle minskas till 5o,ooo R:dr och bar Stats-Utskottet jemnval, i enlighet med hvad Kongl. Majits
Nådiga proposition innehåller, fått emottaga ett generelt förslag å de Minister-aflÖningar på Utrikes ort* som skola vara erforderlige, uppgående till en Summa af 125,000 Ridr, utom de för extra 1320 Stats-Utskottets Betänkanden. utgifter eller hemliga behof nödige medel och till h vilke ändamål på det hela äfven blifvit, i detta Förslag, från Norrige påräknad en Summa af i5,ooo R:dr, allt Hamb.
I sammanhang härmed har Utskottet ock bordt upptaga till besvarande Herr Friherre C.
Fl. Ankarsvärds, från Ilöglofl.
Ridderskapet och Adeln remitterade, Memorial deruti han yttrat sig finna orimligt, att Sverige, under närvarande betryckta omständigheter, skall underhålla en så kostsam Minister-Stat, som den nu varande, och derföre föreslagit indragning af alla Minister-Poster, utom vid Hofven i London och Petersburg, och att de Diplomatiske affairerne på alla andra ställen må förvaltas genom Charges d’Affaires eller Consuler.
Stats-Utskottet anser väl det allena bero af Kongl. Maj:t, att pröfva och förordna hvad Beskickningar vid Utrikes Hof, som kunna finnas nödiga för iagttagandet af Rikets Politiske förhållanden och huruvida någon indragning af hittills vanliga Ministerielle poster, genom de diplomatiske ärendernes besörjande af Charge's d’Affaires, skulle kunna ega rum: men då Utskottet icke tviflar, att Kongl. Maj:t täckes göra Nådigt afseende å en af Riksens Ständer i underdånighet yttrad önskan, om den inskränkning i desse kostnader, som Rikets dryga beskattning synes högt påkalla, hår Utskottet, under tillstyrkan af en sådan uuderdå - Stats-Utskottets Betänkatiden.
1öay nig framställning, trodt elen äskade förhöjningen å Stats-anslaget härtill kunna föreslås till 10,000 R:dr, så att en Summa af tillsammans 100,000 R:dr Hamb.
Banco skulle af Svenska Staten hestås, i ett för allt, till Missionernes aflönande och alla dermed förknippade diplomatiske kostnader; hvaremot v Cabinelts-Cassans behof för Courier-Resor hemliga eller extra utgifter, m. m. skulle, i den mån berörde anslag dertill icke lemnar besparing, fortfarande utgå af de till Kongl. Maj:ts nådiga disposition för extra utgifter förut, under Riks-Statens 8:de Hufvud-Titul, uppförde 100,000 R:dr Svenskt Banco, hvilken Summa alltså hädanefter kommer att oförminskad bibehållas; förmodande Utskottet, att dessa anslags-summor böra för ändamålen blifva tillräcklige; och som Utskottet för öfrigt vid handläggningen af detta ämne inhemtat, huruledes Kongl. Maj:t, i Nådig skrifvelse, den ao November 181 G, förordnat, att de för Minister-aflöningen då bestådde 90,000 R:dr Hamb.
Stats-Contoiret qvartaliter med 22,5oo R:dr mot qvitto utanordnas till Kongl. Maj:ts Stats-Minister för Utrikes-ä render ne, sorn egde att, under behörig redovisnings-skyldigliet, med iagttagande af vanlige afdrag, till vederbörande i föreskrifven ordning utbetala de deni anslagne Tractamenten och Pensioner; så och ehuru Utskottet, i likstämmighet med hvad om Minister-Stats anslaget vid 1809 och 1810 årens Stats-reglering i328 Stats-Utskottets Betänkanden. bestämdes, anser dispositionen deraf böra till Kongl, Majit helt och hållet öfverlemnas; har likväl Utskottet, enär kostnaderna utgöra en allmän Stats-utgift, funnit dermed närmast öfverensstämmande, att den Speciella utbetalningen af hvarje Tractamente och Utgifts-Post, i likhet med alla andra aflöningar utaf Stats-mcdlen omedelbart, besörjas af Kongl, Stats-Conttfiret, hvars omfattning sådant egenteligen tillhör och som synes bäst vara i tillfälle, att, såsom tillförne med ordning och uoggranhet skedt, i ett sammanhang med förvaltningen och redovisningen af Stats-verkets tillgångar i både Svenskt och Utländskt mynt, dermed hafva befattningen; hvarföre Utskottet tillstyrker det Riksens Ständer i underdånighet anhålla, det Kongl, Majit i nåder läcktes sålunda disponera och låta utbetala ifrågavarande Stats-anslag, enligt den för år ;8i6, vanliga ordning.
Till upptagande i sammanhang med regleringen af Riks-Statens Andra Ilufvud-Titul har Kongl.
Majit till Stats-Utskottet öfverlemnat följande ämnen, dem Utskottet trodt sig böra anmäla, nemligen: aola Kongl, Majits Nådiga remiss, af den sisth Martii, uppå Kongl, Götha Hof-Rätts underdåniga skrifvelse af den ia;tc föregångne Februarii, hvaruti är vordet Iiemstäldt, att, då Kongl, Svea IIof-Rätt, om ej af ålder. åtminstone längre tid, haft på Stat anslagne aine llof-Rätts-Råds Löner för hvarje Stats-Utskottets Betänkanden. i3ag af dess Divisioner, samt den i senare tider inrättade Hof-Rätt öfver Skåne och Blekinge, Blott utgörande en Division, jemn väl tiilgodonjuter arne sådane Löner, fyra nya Hof-Rätts-Råds Löner för Kongl. Götha HofRalt måtte varda på Stat uppförde, så att de endast med Assessors Löner lörsedde fyra Hof-Rätts-Råd erhöllo skillnaden, efter fastställande årlig Stat, emellan Assessors och Hof-Rätts-Råds
Lön, Stats-Utskottet anser sig icke kunna tillstyrka något afseende af Riksens Höglofl.
Ständer på denna framställning, emedan all möjlig besparing med Statens medel är af omständigheterna högt påkallad och en högre fullmagt icke berättigar till annan Lön, än den Staten består för innehafvarens verkliga tjenst, samt bifall till Kongl. Götha Hof-Rätts begäran skulle berättiga andre innehafvare af högre grad, än hvarföre de njuta Lön, att af enahanda förmån få sig begagna. 21 :q Till Stats-Utskottet har Kongl, Maj:t jemnväl i Nåder remitterat en underdånig ansökning, af Lands-Secreteraren i Götheborgs och Bohus Län, att erhålla förbättring uti dess Ordinarie Lönevilkor , som utgöres af endast
Lön indeldt 44 R;dr ^5 sk. och oindeldt 55 R:dr 23 sk., Skrifvare-lijelp indeldt och uppgående efter 5 Års medelpris till 106 R:dr 3 sk. 3| rist.
Exspencer oindeldte 12 R:dr och Rese-penningar likaledes oindeldte i3 R:dr. i33o Stats-Utskottets JBetänkanclen.
I anledning häraf har Stats-Utskottet inhemtat,att jemnväluti åtskillige andra Län Landt-Secreterarne njuta aflöning oindeld eller i Contant.
Någon jemnkning till närmare öfverensstämmelse härutinnan eller påökning för en Lands-Stats-Tjensteman, anser Stats-Utskottet icke höra eg a rum annorlunda än i ett sammanhang på det hela; och då en allmän reglering af Styrelse-verken i alla dess grenar förestår, så kan emedlertid någon åtgärd till förändring i nu varande Lönings-sätt för Lands-Secreteraren i Götheborgs och Bohus
Län särskildt icke tillstyrkas, utan lärer denna Lands-Secreterare böra åtnöjas med de inkomster Tjensten åtfölja och som, till större delen bestående i Sportler, icke lära kunna anses obetydlige.
Förekommande härvid, att hvarken Landshöfdingen i Länet om behof af den sökta Lön-förbättringen gjort underdånig framställning eller Kongl.
Kammar-Collegium och Kongl. Stats-Contoiret i ämnet blifvit hörde, hvilka åtgärder Utskottet anser hafva bordt föregå, innan frågan kan af Riksens Ständer pröfvas. 22:0
Martii har Kongl. Maj:t likaledes till Stats-Utskottet i Nåder remitterat Häradsskrifvarnes, i Vesterås
Län, underdåniga ansökning, att hvarje af dem måtte undfå till Skrifvares underhållande, i Länets större Fögderier 3oo R.dr och i de mindre i5o R:dr årligen och derjemte alt de år, då, enligt uträkning sär - Stats-Ul skottets Betänkanden. i33i skildt för hvarje Fögderi, HäradsskrifvareLöncn icke uppgår lill 600 R:dr Banco, bristen utbetalas al'
Landt-Ränteriet och sådan Reglering vidtaga från nästa års början; äfvensom särskild nådig remiss är under den 3o sisth April meddeld på Krono-Fogden L. G. Hollstchs och Häradsskrifvare!! G. S. Påhls, i Strömsholms Fögderi af berörde Län, underdåniga ansökning, att som de skola vara så vida vanlottade i Löne-vilkor emot alla deras likar inom Länet, att de på Stat fått sig anslagne, den förre 20 R:dr och den senare i3 R:dr 16 sk. mindre än öfrige Kro110-Fogdar och Häradsskrifvare, dem måtte i Nåder tilläggas ersättning för deras förllutna Tjensteår, efter Markcgångs-förvandling, i proportionerligt förhållande till deras årliga Löner, eller som 20 R:dr i förvandling förhållit sig till 100 R:dr samt i3 R:dr 16 sk. till 5o
R:dr, men att för innevarande år och framgent dessa Lönings-brister måtte i nåder varda dem anslagne i Ilemmans-räntor.
På de i nästföregående punct anförde skäl har Stats-UIskottet ansett sig icke kunna tillstyrka någon åtgärd härvid af Riksens Högloft.
Ständer , och det så mycket mindre sorn, hvad angår Krono-Fogden Hollstén och Häradsskrifvare!!
Pahl, de tillträdt deras innehafvande tjenster med kännedom af de dermed åtföljande och allt sedan år 1719 oförändrade indeldla Lönebelopp, samt dessa jemte öfrige Häradsskrifvarne i Vesterås j33a Stats-Utskottets Betäiikanden, Län åtnjuta både Lön och Rese-penningar indeldt, samt dessutom innehafva Boställen, hvilket, jemte de dem i senare tider tillagde Provisioner och Procenter, bör anses tillräckligt för en skälig utkomst och jemnväl sätter dem i fördelaktigare ställning än deras vederlikar i andra orter, 23:o Sluteligen får ock Stats-Utskottet, i sammanhang med regleringen af anslagen under denna Hufvud-Titul, sig utlåta i anledning af Herr Prosten Fors sander Sj från Högvördiga Preste-Ståndet remitterade, Memorial, hvaruti, jemte anförande, huruledes de vid Länsfängelserne tjenstgörande Fångpredikanterne i allmänhet äro så otillräckligt Lönade, att ändamålet med desse Lärare föga kan uppfyllas, Herr Prosten, med framställning tillika om angelägenheten deraf, föreslagit, att, mot deras mödosamma och svåra befattningar svarande Löner mätte af Statens tillgångar varda anslagne, eller ock Bataillons-Predikants-Lönerne vid de Regemente!’, der de samma ännu kunna vara odisponerade, för omförmäldte behof anvisas ; uti hvilken Motion Herr Biskopen Doctor TVallenberg instämt, hvarjemte Herr Biskopen Doclor Almqvist likaledes föreslagit, att Loner för Fång-Predikanterne vid Yester-Norrlands Läns Fängelser, der de sakna ali aflöning, mätte varda bestådde ; äfvensom Herr Biskopen Doctor Faxe väckt fråga derom, att sedan den Kronotionde Spannmål af 36 Tunnor, hvilken varit ansia - Siats-Utskottets Betäukanden. 1333 gen Stads-Comministrarne i Malmö för FångPredikants - göromålen derstädes, blifvit för omkring ett år sedan till Kronan indragen, med förklarande, att ersättning framdeles skulle kunna väntas, någon motsvarande aflöning mätte, för Fång-Predikanterne vid nämnde Fästnings- och Läns-Fängelser varda bestämd.
Stats - Utskottet bar i anledning häraf inbemtat, alt å de flesta Läne-Staterne väl linnas uppförde Arfvoden för Fång-Predikanterne, men i Allmänhet till ringa belopp, emedan någon tillökning derå vid de i seljare tider beviljade Lön-förbättringarne icke ifrågakommit; samt att dessa Arfvoden äro högst olika och icke heller synas nu för tiden lämpade i förhållande till det större eller mindre antalet af Arrestantcr i hvarje Län, hvarpå tjenstgöringens trägenhet likväl beror.
Och som Utskottet härvid funnit det Fång-Predikanterne skäligen böra så belönas, att af dem må kunna väntas det nit och den omsorg deras befattningar fordra, om ändamålet dermed skall i någon mån vinnas, och hvilket särdeles för den närvarande liden synes utgöra ett vigtigt och angeläget ämne, så och enär likväl härvid förekommer, att Fång-Predikanterne, likmätigt Kongl.
Brefvet den 6 Maji 1800, ega räkna dubbla tjenstår, samt deras befattningar icke äro att anse såsom ständiga tjenster, utan blott steg till vidare befordran eller bisysslor, har Utskottet, med afseende för öfrigt 1334 Stats-Utskottets
B et änkan den. på Länens större eller mindre folkrikhet och Fångarnes deraf beroende antal, trott sig höra föreslå en Allmän reglering utaf dessa Arfyoden till följande belopp nemligen:
Skaraborgs Län, tillökning å förut bestådde Arfvodet \
R:dr 8 sk., till y5 R:dr, eller med . , 70. 4°> Hallands Län, nytt arfvode för Fång - Predikanten vid Halmstads Slotts-Jläckte 33. iG. Jönköpings
Län, förhöjning i arfvodet från i5 till 5o R:dr, eller med 35. *—•
Öster - Göthlands
Län, likaledes från 5 till 5o R:dr, eller . . . J\$. •—.
Län, förhöjning från 8 R:dr 16 sk. till 5o R:dr eller med 02.
Län, tillökning från 4 R:dr 8 sk. tili 66 R:dr 32 sk. eller 62. 24.
Calmara
Län, från 20 R:dr till 66 R:dr 32 sk. eller .... ^6. 32.
Län, förhöjning från x 5 R:dr, till 33 R:dr. 16 sk 18. 16.
Län, nytt anslag, 5o. —< Wester-JVorr lands
Län, arfvoden för Fång - Predikanten vid Hernösands Lands-Fängelse . . 33. 16.
Likaledes vid det uti Sundsvall, 33. 16.
Län, nytt arfvode 33. 16.
Transport 5o3. 16. Stcits-Utskottets Betänkanden. 1335 Transport 5o3.
x6.
Goth lands
Län, tillökning å förra anslaget från 3 R:dr iö si. till 33 K:dr 16 3o. — Götheborgs och Bohus Län, nytt Arfvode 50.
Län, likaledes. . 33. 16.
Gefleborgs Län, likaså. . . . 5o.
Län, Lönförhöjning å förra anslaget från 8 R:dr till 5o R:dr, eller med . , . . . •—•
Hvarförutan och då, såsom Herr Biskoppen Doctor Kaxe anfördt, Kongl.
Maj:t i Nåder funnit för godt, genom Bref den i3 Fehr. sisth år indraga den förut besLådde aflöningen 36 Tunnor 21 4 Kappar behaglig tids FörläningsSpannmål för Fång-Predikanterne i Malmö, med förklarande, att arfvode i Contant deremot kommer att anslås, Utskottet för denne befattning, i afseende på håde Fästnings och Läns Arrestanternes själa-vård, funnit sig höra föreslå nytt Arfvode af . . . . . . 100.
— Tillsammans R:dr 808. 32.
Detta allt varder till Riksens Höglofl, Ständers vidare bepröfvande vördsamligen öfverlemnadt.
Någre Ledamöters särskildta Yttranden [medfölja, Stockholm ^den 27 Junii 1823.
,336 Stats-Utskottets Betänka/iden.
Utdrag af Protocollet, hållit hos Riksens - Stånders Stats - Utskott vid Lagtima Riksdagen i Stockolm den 7 Junii 1818* elen , i sammanhang med regleringen af utgifterne under Riks-Statens 2:dra HnfvudTitul, förekommande fråga om Lön-förhöjning för en del Tjenstemän lili Kongl. Götha Hof-Rätt, varit af deri särskilda tanka, att vederbörande icke bordt förmenas att få sig tillgodo beräknas den för dem tillstyrkte
Lön - tillökningen retroactift, eller ifrån samma tid, deras vederlikar af en sådan förmån kommit i åtnjutande, inlemnade, under åberopande af denna reservation, följande skrifteliga Anförande.
”Jag har icke allenast delat Stats-TJtskottets öfvertygelse, att Actuariens,Cancellisternes och Vakt-betjeningens i Kongl. Götha Hof-Rätt, Löner böra hädanefter erhålla deli tillökning, som Riksens Ständer år i8i5 beviljade de Penninge-LöntagandeÄmbets- och Tjenstemännen, utan jag liar derutöfver ansett desse Tjenstemäns och denna Betjening berättigade, att tillgodo njuta en sådan tillökning ifrån År 1816, då Ständernes Beslut för deras Vederlikar vann verkställighet.
Jag grundar denna min Öfvertygelse på det skäl, att vid den InterimsLöne-förbättring för ej mindre Svea än Gö - Lagmannen Norceus, som uti Stats-Ut skottets Betänkanden. 133y tlia Hof-Rält, hvartill medel vid 1812 års Riksdag anslogos, Kongl. Maj:t uti Nådiga skrifvelser, under den 3 December samma år och den 24 Februarii 1813 förordnade, att alla de, på Götha Hof-Rätts Stat, uppförde
Löner skulle till lika belopp, som för Kongl. Svea IIof-Rätt utgå,hvarefter, uppå Justitie Cancellers-Ämbetets underdåniga hemställan, om behofvet af ytterligare tillökning i antalet af Hof-Rättens Tjenstemän och Betjening till formerande af en 4-de Division, Kongl. Maj:t, efter Riksens Ständers derom vid 1815 års Riksdag gifne utlåtande, uti Nådigt Bref elen 11 October samma år, forordnat, att aflöning för den då ytterligare ökade personalen till enahanda belopp, som deras Ordinarie vederlikar i Svea Hof-Ratt, skulle bestås och af Andra Hufvud-Titulns besparingar utgå.
För den Löne-förbättring,sorn, vid i8i5 års Riksdag, beviljades Ämbets- och Tjenstemanna Staterne i allmänhet, från 1816 års början, antogs 18i 1 års
Stat såsom grund, och, af sådan orsak, saknade Götha Hof-Rätts Actuarie Cancelli och Vakt-betjening all annan tillökning, ali i förhållande till hvad desse Löner på Staten år 1811 samt äfven påföljde året 1812 utgjorde, utan att deli, genom Kongl.
Maj:ts ofvan åberopade Nådiga skrifvelser, den 3 December 1812 och den 24 Februarii r8i3, stadgade Löne-förhöjning, togs i beräkning för den i stöd af 1815 års Riksdags Beslut dem tillagde Löne-till» 1338 Stats-Utskottets Betänkanden. ökning.
Deraf har ock handt, att Aetuarien Canceliisterne och Yakt-betjenjngen, icke lika med hvad i Svea Hof-Rätt för enahanda tjenstegrader blifvit anordnadt, och hvilket utgjorde deras ostridiga rättighet, kommit i åtnjutande af en derpå grundad Löne-förhöjning, äfvensom, under förgätenhet deraf, desse Tjenstemän och Vakt-betjening vid uppgörande af Staten efter 1818 års Riksdag blifvit lika vanlottade:
Desse Tjenstemäns rättighet, att för de ifrån i8i5 förflutne år få tillgodonjuta denna förhöjning, synes mig hafva enahanda grund, som det framtida anslag, hvilket i denna del blifvit beviljadt, och jag kan icke anse densamma annorlunda, än såsom deras lagliga rättighet.
Ständernes Beslut vid 1812 års Riksdag och Kongl. Maj:ts derpå grundade ofvan högst åberopade
Nådige skrifvelser tillägger dem en ovilkorlig rättighet, att blifva lika ansedde med deras vederlikar i Svea HofRätt.
Desse senare, hafva, efter Ständernes Beslut vid i8i5 års Riksdag, njutit en Löntillökning, som deras redan då till lika Löne-förmåner berättigade vederlikar i Götha Hof-Rätt kommit att sakna, af den för dem olyckliga tillfällighet, att de icke förr än 1812 fått åtnjuta en rättighet, som med afseende på deras befattning och göromål, i jemnförelse med enahanda tjenster i Kongl.
Svea Hof-Rätt, långt före denna tid bort vara deras rättighet, och det så mycket heldre som Konunga Brefvet den 25 April 1647, som Stat.s-öt.skottets Betänkanclen. *339 sorn grundlägger inrättningen af Kongl. Götha ilof-Rätt innefattar det Stadgande, att Presidenter, Assessorer och andre nödiga Betjente, borde efter nödtorften, på det vis och sätt vid Hof-Rätten i Stockholm brukligt vore, försörjas och besättas.
Manne icke desse skäl äfven enligt rätta grunder borde anses gällande för desse Tjenstemän och denna Betjening, och kunna de då sakna anledning, att vänta denna rättvisa af Riksens Ständer, endast derföre, att de af ingen annan anledning blifvit förbigångne, än att de icke till de Löner, som de verkligen år i8i5 innehade kunnat finnas uppförde på i8ri års Stat, enär Löne-förhöjningen icke förrän 1812 dem förunnades.
Jlade uppmärksamhet blifvit lemnad åt detta förhållande, hade
Löne-tillökningen till ett emot deras hela
Lön svarande belopp vid uppgörande af 1816 års Stat, ostridigt blifvit dem tillagd, och det kan icke anses vara deras egen glömska och försummelse, som vållat deras förlust.
Den bör således ersättas och jag kan icke anse Slaten värdigt att inskränka fattige Tjenstemäns gifna rättigheter till en aflöning, sorn äfven thy förutan knappt är tillräcklig för den tarfligaste utkomst.
Hvilket anförande, uppå begäran, skulle åtfölja till Riksens Höglofl.
Ex Protocollo J. C.
Lorich. 4 Sami. a JJ. 86 j34o Stats-Ut skotte t s Betänkatiden.
N:0 240.
Ankom den 28 Junii i8a3.
Utlåtande i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående anslag så vål till åtskilliga Byggnader vid Veterinair - Inrättningen i Hufvud-Staden, som till en årlig Stat för samma Inrättnings framtida Underhåll uti dess fullkomnade skick.
Samtlige Rits-Stånden hafva till Stats-Utskottet remitterat Kongl. Majrts, den 20 sistl.
Februarii, till Riksens Ständer aflåtne Nådiga Proposition, angående anslag så väl till åtskillige Byggnader vid Yeterinair-Inrättningen i Hufvud-Staden, som till en årlig
Stat för samma Inrättnings framtida underhåll uti dess fullkomnade skick, lydande som följer:
(Se i:a Sami. sid. 465-475.)
Hvarförutan de i denna Nådiga Proposition åberopade ritningar och kostnads-förslag öfver de föreslagne .Byggnaderne, vid Veterinair-Inrättningen i Stockholm, jemnte flere till upplysning ledande handlingar, blifvit Utskottet meddeldte.
Vid behandling af detta ämne har StatsUtskottet inhemtat, att, vid 1809 och 1810 årens Riksdag, Riksens Ständer, med afseen - Stats-Utskottets Betänkandetu i34* cle på nyttan och nödvändigheten af pålitlige Läkare och Läkemedel för Boskaps-sjukdomar, som så ofta förorsakade Landtmannen en oersättlig skada och vid hvilkas behandling ännu mycken vidskeppelse och många fördomar rådde, uti underdånig skrifvelse af den 28 April 1810 till Kongl. Maj:t öfverlemnade ett i detta ämne till dem ingi fvet Memorial, och anhöllo det Kongl. Maj:t ville i Nåder låta genom Dess Collegium Medicum, eller på hvad annat sätt Kongl.
Maj:t i Nåder för godt funne, vidtaga de mått och steg, som till det åsyftade ändamålets befrämjande .kunde anses tjenlige; hvarjemte Riksens Ständer vid sistlidne Riksdag, i sammanhang med frågan om hushållningen vid Strömsholms Kongsgård och dervarande Stuteri-Inrättning, uti underdånig skrifvelse af den 6 Junii 1818 yttrade, att Riksens Ständer, vid betraktande af den utomordentliga dödlighet på Hästarne, som visat sig vissa år vid Strömsholm, icke kunnat underlåta att fästa uppmärksamhet på behofvet af Veterinair-kunskapens större befordran, så att skicklige Läkare deruti måga danas; för hvilket ändamål Riksens Ständer ansågo större uppmuntran och understöd behöfvas, än dittills deråt inom Riket varit lemnade, heldst, utom den i Skara enskildt gjorde Stiftelse, någon undervisnings-anstalt i denna väg icke funnes, samt de enskilda bemödanden, sorn till bristens ersättande för öfrigt skett, icke heller tillräckeligen sva - 134?- Stats-l)tskottets Betänkanden. rade emot behofvet.
På grund hvaraf och när bland de vid i8i5, års Riksdag på Stat uppförde 10,000 R:dr årligen, till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition, i och för föremål, som tillhöra Medicinal-Verket och Läkarevården i allmänhet, voro odisponerade nära 5,ooo R:dr, hvilka härtill kunde påräknas, Riksens Ständer i underdånighet anhöllo, att sådan åtgärd måtte i Nåder vidtagas, hvarigenom Veterinair-konsten närmare befrämjades, antingen genom de personers understödjande , som om densamma sig redan vinlagt, eller genom de nja anstalter, som i slikt hänseende pröfvades mest tjenlige och berörde tillgång på medel kunde medgifva.