Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Upsala stad återverkar på landtmanna-näringarne i sin omgifvelse nu vida mera fördelaktigt än för några årtionden tillhaka, ehuru någon synnerligt stor spannrnålsafsättning här icke kan äga rum, emedan stadens behof till en betydlig del fyllas af sädesproduktionen på dess stora och fruktbara åkerfält.
Tillgången på pålitliga och skickliga arbetare är knapp; dagsverksprisen uppgå till 32 å 4o sk.
De prohibitiva stadganden till stadsmanna-näringarnes förmån, som i skråförfattningen, handelsreglementen och de flera för handtverkerierne och handeln lid efter annan i nåder utfärdade författningar innefattas, tillgodogjulas äfven af Upsala Borgerskap.
I staden bekostas fri undervisning åt obemedlade harn, dels genom H. K. H. Hertigens af Upland Folk-skola, hvarest nu 260 sådane handledas af 2:ne Lärare och t Lärarinna jemte de 4° ^ 5o Seminaristen som vid det i sammanhang med Skolan inrättade Folklärare-seminarium bildas, och dels genom en Söndags-skola för ynglingar af handtverksklassen.
Äfven finnes här en Småbarns-skola med egen lokal och lärarinna.
Skjukvården omhesörjes utaf en af staden lönad Läkare, hvarförutan Borgerskapet godtgör kostnaden för dess fattiga sjukas underhåll och skötsel på Universitetets sjukhus, vid inträffande behof.
För de fattiges vård m. m. finnas nedannämnde inrättningar: 1:0 ett för Domkyrko-församlingen gemensamt Fattighus, der 4o å 70 personer njuta husrum m. m.; 2:0 ett Gubb- och Enke-hus för Borgerskapet, nybyggdt genom samlade frivilliga bidrag och innehållande 3:ne våningar, a5 boningsrum, 1 hönesal, kök m. m.; 3:o ett Akademien särskildt tillhörigt litet
Fattighus för dess vaktbetjente och sådanes enkor; 4’° en Kassa för pauvres honteux, med en fond af emellan 6 å 7,000 R:dr Banko; 5:o en Barnuppfostrings-fond, som äger Småbarns-skolans lokal och dessutom ett 20 kapital af 1,366 R:dr 3a sk. Banko; 6:0 en Vedfonds-kassa, stor 1.666
Banko, hvars ränta ingår lill allmänna fattigvården och användes till inköp af ved åt fattige inom och utom Fattighuset; 7:0 en enskild Fattigkassa för tillfälliga behof, utgörande äfven 1,666 R:dr 3a sk.
Banko och ställd under Pastors vård; 8:0 Akademiens Fattigfond vid pass 3,85o R:dr Banko, af hvars räntor omkring 3o af Akademiens fattige njuta ärligt understöd vid jultiden; q:o den Bobergska Fattigfonden, 3.8oo R:dr Banko, hvaraf räntan skall tillfalla fattige, dels af ståndspersons- och dels af arbetsklassen; 10:0 den Schubertska donationen, 1,100 R dr Banko, hvars ränta framdeles skall utgå till några af Akademiens fattige; 1 1:0 Borgerskapets Spannmåls-magazin för fattiga, hvarutur 20 ä a5 tunnor spannmål årligen utdelas; 12:0 Borgerskapets Afkomst-magazin, hvarutur 4o ä 5o tuupor nu årligen utdelas; i3:o Akademiens
Qvarn-spannmål för fattige, som deraf årligen undfå vid pass 3o tunnor och i/fto hälften af arrendemedlen för g krogar och en restauration, omkring 5oo R:dr Banko, hvilka af Magistraten och Borgerskapets
Äldste utdelas till välfrejdade fattige inom Borgerskapet.
Fattigvårdens hela inkomst utgjorde sistlidet år 5,070 R:dr Banko och summan af underhållna fattige var i medeltal 218 personer.
Staden äger ock att årligen, till förmån dels för 2:ne gesäller, som distingverat sig genom flit och godt uppförande, samt dels för torftiga Borgare-enkor, disponera räntan af 3:ne testamenterade kapitaler på tillsammans 2,777 R-'dr 37 sk. 4 r:st.
Både af samhället i det hela och af den enskilda valgören■ heten har således, synnerligen under de sednare åren, blifvit ganska verksamt sörjd t för fattigvårdens förbättring och förstärkning; men icke destomindre klagas med skäl öfver fortfarande tiggerier och smärre tjufnader, hvartill likväl oftast de med resepass från andra orter omkringstrykande gesäller, sjömän m. fl. göra sig skyldige.
Emellertid har staden, till förekommande åf den nu ofta inträffade olycka, att fattiga ba>n få ända från spädaste åldern uppväxa i elände, råhet och sedeslöshet, varit betänkt på inrättande af ett Barnhus för sådana vanlottade, och Borgerskapet har den 6
Februari innevarande år grundlagt en fond dertill med ett sammanskott af 2,023 R:dr 24 sk.
B:ko, som ytterligare förökats med en gåfva af 333 R:dr 16 sk. samma mynt.
Med de under rubriken ”diverse afgifier, onera och besvär” i tabellen uppförda allmänna utskylder afses stadens gators upplysande med Argandska lampor under den mörka årstiden, brandvakters och tornväktares aflöning, inqvarteringspenningar, underhåll af gator, torg, åmurar, broar, boställsafgifter för stadens Pastor och för Rector Scholae samt stadens Skolenr. ätlning,, Fattigförsörjning och Fattighusbyggnad.
Borgerskapet ansvarar 21 ock för all reserv-skjuts vid stadens gästgifveri, der deremot hållskjutsen bestrides af hemmans-innehafvare i de arne staden omgifvande Häraderna.
Stads-kassans inkomster bestå i afrad och arrenden af åkerjord, tomtören, hyror, ståndplats-afgifter, betespenningar och andra tillfälliga mindre algifter.
Enligt sednaste bokslutet hafva dessa inkomster årligen uppgått till g,8i2 R:dr 14 sk. i r:sl. Banko och således något mera än under nästförutgångna qvinqvennium.
Omkring 2,600 B:<lr Banko hafva årligen dis-, ponerats till allmänna byggnaders, gators, broars och vägars underhåll.
Hamn- och grundpenningar uppbäras nu mera af en särskild
Direktion, hvilken det åligger, att för dessa medel redovisa hos Styrelsen för allmänna Väg- och Vatten-byggnader.
De uppgingo sistlidet år tili ett belopp af 3,386 R:dr 28 sk., men öfverstegos af åsamkad skuld, dels för nödvän-' diga mudd ringsarbeten och dels för gjorda kostnader till Fyrisåns försättande i segelbart skick högre upp i staden än till den fordna hamnplats sen m. m., hvilken skuld dock årligen amorteras.
De för flera år sedan började trädplanteringsarbeten fortgå, under ledning af en dertill vald Komité och i mån af tillgångarne, hvartill stadens alla mantalsskrifne invånare med en liten afgift bidraga.
Äfven hafva andra ej obetydliga förbättringsarbeten ägt rum, hvaribland en ny brobyggnad öfver Fyris-ån, invid den der nu mera fulländade nya hamnplats, samt en ganska kostsam brunn i stadens högre belägna trakt, särskildt må nämnas.
— Stadens hälsobrunn är ändamålsenligt utvidgad och förskönad.
Dess Sparbank bibehåller och ökar sitt förtroende.
Denna hade vid 1842 års slut 782 Delägare med en insatssumma af 44’°^7
R;dr *6 sk.
Banko, och en hjelpfond stor 3,286 R:dr 3o sk. 7 r:st. samma mynt.
Staden Enköping har något litet ökat sin folkmängd, hvilken nu är 1,261 personer, deraf Allmänna bildningen består i en försvarlig religionskunskap.
Folket är i allmänhet rättsinnigt, uppfyller villigt sina medborgerliga pligter, är driftigt i sina näringar och sparsamt i sin hushållning.
Förbrytelser af gröfre beskaffenhet äro ganska sällsynta och äfven ringare lagbrott äro få.
På arbetare är tillgång.
Ett mansdagsverke betalas här endast med 12 å Mantalsskrifne Män . 352 I... 83o.
Qvinnor Mantalsfrie Män Qvinnor 22 å 16 sk.
Banko jemte kost, och ett qvinsdagsverke med 8 sk.
Banko och kost.
Från uråldriga tider tillbaka har Enköping grundat sitt bestånd i synnerhet på jordfrukters och köksväxters odling, hvaraf produkterne försäljas dels här i staden och dels utom Länet, mest i Stockholm.
Slädens vidsträckta åkerjord är i allmänhet mindre hördig i sig sjelf, men har genom god häfd och erforderlig tillgång på gödningsämnen, blifvit vida mera vinstgifvande än åkerjorden i trakterne deromkring och är ej allenast tillräcklig till fyllande af stadens eget spannmålsbehof, utan lemnar äfven öfverskott till afsalu.
Några andra landtmannaprodukler kunna väl i staden finna afsättning, men dess inflytelse på den omgifvande landsortens arbetsflit och välstånd är för det närvarande icke betydlig.
Handeln, som ej är klassificerad, bedrifves af 9 personer med 6 handelsbetjenter och 8 handelslärlingar; Fabriksrörelse af en Garfvare och en Sejlare; Handtverken idkas af 1 Bokbindare, 6 Garfvare, 1 Karduansmakare, 2 Gelbgjutare, 3 Glasmästare, 2 Guldsmeder, 1 Hofslagare,'2 Hattmakare, 2 Kakelugnsmakare, 1 Klensmed, 5 Kopparslagare, 1 Linneväfvare, 1 Murmästare, 3 Målare, 2 Sadelmakare, 1 Sejlare, 6 Skräddare, 11 Skomakare, 7 Snickare, 1 Stockmakare, 2 Svarfvare, 1 Sämskmakare, x Tunnbindare, 2 Vagnmakare, 2 Bagare, 2 Urmakare, 6 Skeppare, 2 Färgare och 9 Åkare, med 29 gesäller och 38 lärlingar.
Dessutom finnas i staden 1 Apothek med 1 Provisor och 2.'ne lärlingar, 1 Källare, 6 Traklörsslällen och 6 Krogar.
Handelsvarorna hemtas till någon del från Norrköping, men förnämligast från Stockholm, med hvilken stad Enköping har beqvämare kommunikation än förr, genom sin från Mälaren upp till staden nu mera segelbara å.
Enköping har en Vexelundervisnings-skola för omkring 50 gossar.
Läraren lönas dels af staden och dels med räntan af Hagby hemman i Tillinge socken, som ock användes till bekostande af Skolhusets underhåll tn. m.
Sjukvården besörjes af en Stads-chirurg.
De fattiga njuta på Stadskassans bekostnad sjukvård och läkemedel.
Fattigvården ombesörjes af en Direktion, som tilldelar de fattiga sitt årliga underhåll af de till Fattigkassan inflytande medel, hvilka utgå dels af arrendet för 7| tunnland jord, dels af bidrag genom debitering och dels af boupptecknings-procent och frivilliga gåfvor.
Stads-kassans inkomster bestå i tomtören, vret-, ängs- och afradspenliingar, brand- och byggnads-kasse-medel, stånd- och luckpenningar vid marknader, burskapsafgifter och saköresmedel till ett ungefärligt belopp af 1,367 R:dr Banko, hvartill komma afgifter af stadens auktionsverk.
Hamn - 23 och grundpenningar af fartyg och båtar utgjorde, enligt sednaste redogörelsen, en summa af 1,996 R:dr 16 sk.
Banko, som särskildt skall användas till åns hållande i segelbart skick.
De under rubriken ”diverse afgifter, onera och besvär” i tabellen uppförda kostnader utgöra brandvakters, sotares och gärdesvaktares aflöning, gångleds-, snöskottnings- och inqvarterings-besvär, spinnhusmedel, Riksdagsmans-arfvode, boskapspenningar, krigsmanshus-afgifter, kurhusmedel, allmänna broars, vägars, torgs, gators och byggnaders underhåll samt båtsmans vakans-afgift.
Staden bestrider hållskjuts under ’:del af året.
Äfven här ske årliga trädplanteringar till stadens förskönande.
Efter att sålunda hafva sökt, i möjligaste korthet, fullständigt redovisa Länets nu varande tillstånd, återstår mig blott att underdånigst bifoga en af Consistorium Academicum härstädes på begäran mig meddelad ekonomisk och statistisk uppgift örn Upsala Kongl.
Akademi.
Med djupaste undersåtlig vördnad, nit och trohet framhärdar till dödsstunden, Stormägtigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts onderdånigste, tropligtigste tjenare och undersåte R. von KRAEMER. J.
Adolf Carlson.
Job. Kjellin.
Upsala Läns Landskansli den 30 December 1843. 24 Ekonomiska och Statistiska uppgifter, rörande Upsala Kongl. Akademi, å Consistorii Acadcmici vägnar afgifva, för ändamål att ingå i den Fcmårs-Berättelse om Länet, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Upsala lill Kongl. Maj:t i underdånighet aflemnar', hvilka uppgifter likväl icke omfatta Akademiens Hemman, Verk, Lägenheter och Frälseräntor utom Upsala Stad, emedan dessa anses hafva i de särskilda FÖgderi-berättelserna redan blifvit intagna.
Den Akademiska personalen, studerande ungdomen oberäknad, bar genom inrättandet af (lera nya lärarebefattningar under sednare tider blifvit ökad och uppgår nu, efter medium af närmast förflutna fem år, till 1,220 personer, deraf Mantalsskrifne Männer .... 291.
„ Qvinnor .... 483.
Mantalsfrie Männer 24.
„ Qvinnor ..... 67. gj Underåriga Gossar 166.
„ Flickor ...... 189. ->r r : 1,220.
Större delen ,af denna personal utgöres af Lärare och Tjenstemän; men dertill räknas äfven 2:ne Boktryckare med 9 Konstförvandter och 7 Lärlingar, 1 Apothekare med Provisor och 4 Lärlingar, 1 Bokhandlare med Handelsbetjent, 1 Bokbindare med 1 Lärling, 1 Instrumentmakare med 1 arbetare, samt Vaktmästare, Cursorer, Landskapsbetjente, A aktdrängar, Brandvakter, Stalldrängar, Timmerkarlar med flere.
Beträffande Studentcorpsen, hvilken icke i Mantals- och Skattskrifningslängden ingår, så meddelas upplysningsvis, att densammas medelantal, räknadt efter läseterminerna under åren ifrån år 1838 till och med 1842, utgjort 1,356, deraf de närvarande uppgått till ett medium af 851 och 25 och frånvarande inom 2:ne år till 505.
I det hela bibehåller denna Corps ungefärligen samma numerär, som den ifrån början af l830:talet innehade; och man får åtminstone icke antaga, att den sedermera tillväxt.
Under nu ifrågavarande qvinqvennium var högsta antalet af närvarande Vårterminen 1838 och lägsta Höstterminen 1842.
Relalift till åldern befinnes ständigt något öfver hälften af totalbeloppet vara emellan 20 och 25 år, något öfver femtedelen vara emellan 25 och 30, något mindre än femtedelen emellan 15 och 20 och nära en tjugondedel emellan 30 och 35 samt derutöfver högst få.
Utan undanlag hafva Prestsöner alltid varit flera och Militärsöner alltid färre än af annat stånd.
De förra hafva vanligen fullt uppgålt till en fjerdedel af totalbeloppet — de sednare åter knappt till en tjugufjerdedel.
Söner af Borgare och Civilstatens tjenstemän hafva nära nog varit till antalet lika och hvardera utgjort en femtedel eller något derutöfver.
Icke fullt enahanda förhållande har ägt rum emellan Bonde- och Frälsemäns söner.
Då de förra kunna antagas till en niondedel, utgöra de sednare blott en tiondedel af totalbeloppet; men söner af annan Ståndspersonsklass hafva uppgått nära till en åttondedel.
Härvid bör upplysas, att 290 Studerande, eller ytterst nära en tredjedel af de närvarandes medium, kunna i mer eller mindre mån under stödjas med Stipendier, dels, och hufvudsakligast, af enskilda stiftelser, dels af offentliga för samina ändamål beviljade anslag.
Inom Upsala stad och dess område äger Akademien följande Hus, Tomter, Inrättningar m. m.: 1) Gustavianska Akademien_, innehållande lärosalar samt Konstmuseum och dessutom rum för vetenskapliga samlingar. 2) Consistoriihuset, innehållande Consistorii Åcademici sessionsrum, Myntkabinett, Geomentr.
Kartekontor, Kansli- och Arkiv-rum, Räntkammare och Kontor, Auditorier, Fakultetsrum m. m. samt å rez de Chauseen Corps de garde, Anatomisal, Spruthus och boställsrum för Akademivaktm asta ren. 3) Nosocom.
Academicum, med 8 särskilda sjukrum, 1 bad- och 1 operationsrum, Medicinskt Auditorium samt boställsrum för Prefekten, 2:ne Amanuenser och 1 Vaktmästare.
Denna inrättning har under sednare decenniet vunnit den utvidgning, att densamma, i stället för 14 fordom, nu har 22 sjuksängar.
Borgerskapet, som före 1837 för 2:ne sängar erla Femurs-Berätlelse för Upsala Län, ^ 26 de Etthundra R:dr B:ko om året, deltager numera icke med någon bestämd årlig afgift i denna inrättnings underhåll, utan godtgör efter räkning omkostnaderna för hvarje patient, som derifrån intages.
Genom det betydligt tilltagande antalet sjuke, som denna inrättning nu kan emottaga, hafva ock dess utgifter ökat sig, och endast Medikamentsräkningarna för Sjukhuset och Clinicum Ambulatorium tillsammans hafva de sednare åren uppgått till och med till 1,000 R:dr B:ko. 4) Chemiska Pr of essionshuset, innehållande boställsrum för Chemie Professorn, Auditorium, Laboratorium, förvaringsrum for Akademiens Mineralsamlingar samt i särskild byggnad rum för Vaktmästaren. 5) Observatorium Astronomicum, innehållande, jemte Auditorium, boställsrum för Observatorn och Amanuensen samt rum för Inrättningens Bibliothek.
Ständer för ett ändamålsenligare Observatorium anslagit en summa af 25,000 R:dr B:ko, så kommer det nuvarande att för andra behof användas, så snart uppförandet af det nya, hvarmed början redan är gjord, hunnit fullbordas. 6) Nja Botaniska Prof essionshuset > med dertill hörande Botaniska trädgård, innehållande boställsrum för Historias Naluralis Professorn tillika med Orangeri, Djurhus och flera rum för naturalhistoriska samlingarna.
Trädgården har under sednare åren vunnit en ganska betydlig utvidgning, hvarest flera för sydländska och tropiska växter väl inrättade drifhus blifvit uppförda. 7) Gamla Botaniska Prof essionshuset och trädgården.
Det förra disponeras till boställe för Director Musices och Akademi-ritmästaren; den sednare, med dervarande stenhusbyggnad, innehafves på arrende af Östgötha nation. 8) Exercitiehuset med särskildt stall och ridhus.
Det första är indeladt till boställe åt Akademistallmästaren, Dansmästaren, Franska och Engelska Språkmästaren samt Fäktmästaren, och innehåller derjemte dansoch fäktsal.
Stallet är inredt för 25 hästar. 9) Nja Bibliothekshuset, deruti Akademiens hela boksamling blifvit inflyttad och hvaraf 2:ne våningar dermed blifvit upptagna.
Varandes den öfversta ännu icke inredda våningen ämnad till soilennitetssal. 10)
Qvarnen med 12 pär gångande och 2 pär reservstenar är utar renderad.
11) Ekonomiska Prof essionshuset är Jurisprudenti®, Oeconomi® et Commerciorum Professorns boställe med särskildt Auditorium, deruti jemväl Professionens oeconomico-mekaniska samlingar förvaras - 27 12) Skytteanska Professionsliuset, med en å tomten varande trädgård, är anslaget Professorn till boställe med särskilda rum för Professionens Bibliothek.
Alla förenämnde lägenheter äro bygdå af sten och de båda sistnämnda under N:ris 11 och 12 äro af privat donation och underhållas på egen bekostnad.
Utaf nu uppräknade hus äro N:ris 2, 3, 4, 5, 7, 8, 10 och 11 för eldskada i städernas allmänna brandstodsbolag försäkrade till ett samuianräknadt värde af 83,995 R:dr 32 sk.
B:ko. I öfrigt äger Akademien a) Qvarteret
Slottskilen med derå befintliga smärre åbyggnader alla af träd, hvilka gårdstomter blifvit, jemnlikt Kongl. Majrts nådiga bifall, af Akademien inköpta; husen komma framdeles att rifvas, men äro för närvarande använda till inhysande af sådana fattige under Akademiens jurisdiktion, som eljest saknade nödiga husrum. b) Stenii trädgårdstomt, bortarrenderad lili Apotheksträdgård. c) Crulzeliska trädgårdstomten, äfvenledes bortarrenderad, d) Trenne Materialbodar med tomt. e) 21 st.
Humlegårdar, innefattande tillsammans 15 tunnlands areal. f) 239 tunnland stadsåker af diverse nalur, upplåten till Professores Regii et Ordinarii, Räntmästaren, Sekreteraren och Kamreraren, att såsom tjensteåker hvardera derutaf innehafva 6 tunnland, emot en afgift till Akademien af inalles 80 R:dr 16 sk. 9 r:st.
B:ko och med rättighet for deras enkor och omyndiga barn, att deraf äfven njuta afkastning. gj Fisket i Upsala å, hvartill rättigheten, som af Kongl. Akademien och staden äges till hälften hvardera, blifvit upplåten Kongl. Akademiens
Sjukhus, som dessutom uppbär fal tigprocenten af Bouppteckningar efter aflidne Akademiska personer, Härförutan tillhör AkademiSlaten den såkallade Gamla Upsala Löthen, en ägovidd af omkring 26 tunnland, som för nämnde stats särskilda kassas räkning utarrenderas.
Akademiens inkomster för sina allmännare behof äro dels sådana, hvilka Akademien af egna fastigheter, kapitaler eller andra tillgångar har att påräkna, dels sådana, hvilka utgå i anslag af allmänna Statsmedel samt af privata personers för särskilda ändamål gjorda stiftelser och donationer.
De förra bestå uti spannmål, ej mindre afrad af Akademiens egna donerade eller inköpta hemman, qvarnar och andra lagenheter i Upsala, Stockholms, Westerås och Gefleborgs Län, än\ ock uti Kronotionde och Frälseräntor af 18 särskilda socknar i nämnde
Län tili ett belopp i rundt 28 tal af 9,000 tunnor samt uti penningar, som utgå i penninge- och persedel- samt dagsverksräntor af hemmanen, i skogs- och vissa hemmansräntor, i arrendeafgifter af smärre lägenheter och verk, i Exercitie-Statens löningshemman och afkaslningen af dess pensionsfond, i Boktryckeriets hemmansräntor, i mantalspenningar af hemmansåboerne samt i utlånade kapitalintressen, allt till ett sammanräknadt belopp af ungefärligen Tjugufemtusende (25,000) Riksdaler Banko.
Hvarken spannmåls- eller peoningeinkomsterna utgå till något fullt lika och bestämdt belopp det ena året med det andra, helst en del al de sednare äro beroende på de i Länen varande olika markegångsprisen; äfvenså är förhållandet med så mycket af spannmålsräntorne, som icke till den personella Staten anordnas; hvarförutan ock det bör anmärkas, att sjelfva det här ofvan till 9,000 tunnor beräknade spannraålsbeloppet är genom åbo-ombyten samt förnyade arrende- och Kronotionde-kontrakter underkastadt mycken förändring.
De sednare åter äro; a) Statsanslag till inrättande af nya Professioner, löneförhöjningar, uppmuntringar, pensioner, arfvoden och understöd för materielen och de vetenskapliga Instituterna, utgörande ett sammanräknadt belopp af 26,590; 32. — b) Stående af enskilde donerade Stipendii-kapitaler 232,697: 2. 6. deraf årliga intressen samt inkomster i spannmålsräntor utgöra 12,600. c) Diverse donationer af fastigheter och fonder, uppgående inalles till ett belopp och värde af deraf intressen och andra under denna rubrik inflytande inkomster i spannmålsräntor, hushyror och diverse afgifter . . 8,650: 21. 3.
Med dessa inkomster bestridas utgifterne efter Stat: ' a) Till den personella aflöningen med gratialer och arfvoden i spannmål 8,640 tunnor och i pen ningar med hvartill särskildt må läggas ett af Rikets Ständer för befrämjande af sådana vetenskapliga studier, hvilka ej tillhöra egentliga examensämnen, till Universiteterna i Lund och Upsala gemensamt anslaget årligt arfvode af ... . 69,037: 14. 6. 24,548: 8. — 600: 29 I öfrigt bör härtill läggas de i Akademiens Stat beräknade 676 famnar kastved, hvaraf 497 anordnas tjenstepersonalen och 179 åtgår för publika husens behof. b) Till de Akademiska Inrättningarne eli. materielen 12,230: — — c) Till reparationer och nybyggnader 6,550: — — d) Utskylder och afgifter för Akademiens egendo mar, rusttjenst-bevillning och roterings-kostnader, brandvaktsafgifter, landtmäteri-förrättningar och rättegångskostnader i spannmål 53i tunnor samt i penningar 2,655: 40. — e) Expenser, resekostnader, tidningar m. m. . . 2,850: — —- fj Reservfond, ställd under Akademi-Kanslerens disposition 1,000: eller ett sammanräknadt belopp af B:ko R:dr 50,434: — — Hvarjemte med Stipendii-kapilalernas här ofvan uppgifna intressen bestridas de vid Akademien fonderade Stipendii-anslag, förutan hvilka likväl ett icke obetydligt antal äfven större Stipendier till ungdomen utgå, hvartill fonderne icke finnas stående hos Akademien eller af hvilka Akademien icke uppbär ränteafkastningen, och hvilka Stipendii-belopp följaktligen icke af Akademien utdelas; äfvensom ock härvid anmärkas bör, att afkastningen af diverse donationer och fonder (Litt. c) användas, enligt de privata stiftelsernas lydelse, att, jemte det med 12,230 R:dr B:ko redan upptagna Statsanslaget, vidare understödja och upprätthålla de Akademiska Inrättningarne eller materielen.
Akademiens inkomster för ett eller annat år öfverstiga utgifterna, hvilka dels äro till beloppen bestämda, såsom löner och vissa anslag till Inrättningarne, dels ock föränderliga och af sådana förhållanden beroende, att de i Staten blott kunnat förslagsvis kalkyleras, så besparas öfverskotten till oförutsedda behof, efter Akademi-Kanslerens anordning eller KonglMaj:ts nådiga bifall.
Af Akademien och derunder lydande personal utgår i bevillning efter medium af sednast förflutna fern år: enligt l:sta Art.
Bevillnings-förordningen . . . . . . 262: — — enligt 2:dra Art. 4,272: 17. 3L hvaraf för Akademiens hus och tomter 559: 1. 7. för Akademiens; qvarn i Upsala . . . 107: 19. 3..
Femurs-Berättelse fou Upsala Län.. ^ 30 för Embets- och Tjenstemän samt Betjente . . , . . 3,304: 12. 5. samt för Handtverkare och Handtverksbetjente, Handlande och Betjening, Ståndspersoner, Arbetsklassen m. fl. 301: 32.— och således i utgående bevillning en Summa af 4,534: 17. 3.
Hvarförutan, och i det förhållande till förutnämnda Bevillningssumma inom
Domkyrko-församlingen öfverenskommet är, Akademien årligen bidrager till de fattigas nnderhåll och vård med ..... 1,057: 44. 6. och till Församlingens allmänna Fattighus med . . 352: 30. 10. eller med en sammanlagd afgift för året af R:dr 1,410: 27. 4- Efter enahanda grunder och förhållande till Bevillningen har också af Upsala Stad betydligare bidrag för samma ändamål utgjorts.