Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Domstolen sölt eller stämd, communiceras ansökningen eller stämningen med Hushållnings,NamndenS ordförande, som genast kallar Nämnden till urtima sammanträde- Pröfwar Nämnden da efter samråd malek wara af den beskaffenhet, att den utan hela Häradets hörande kan sig i swaromalet inlåta, uppsättes förklaringen, eller om det är instämt mål, anmodas och genom utdrag af Protokollet förordnas naojon af Ledamöterne, eller befullmagtigas ssrifteligen någon , som ager dertill rättighet ester Lag, att stg a Tinget till swaromal inställa och Häradets rätt bewaka:
Finner deremot Nämnden att malek fordrar, det hela Häradet först nödwändigt mäste höras, inberättas sadant till Landshöfdingen Dristeligen eller wid Tinget muntelicien genom en af Nämndens Ledamöter, da malct mäste uppskjutas, i förra fallet till den tid Landshöfdingen pröfwar nödigt utställa för Häradets hörande, och i sednare, kill nästa Ting, innom hwilken nd HushällningsNämnden fogar anstalt, akt genom utlysta Sockenstämmor, som af en af Hushällnings-Nämndens Ledamöter bewistas, inhämta Häradets mening, hwarester Nämnden i swaromal sig inlåter hos Landshöfdingen innom den föresätta tiden, och in, för Domstolen wid nasta Ting. ; §.
Pa satt nu sagt är/ kan Nämnden äfwen utan att höra Häradet, deff sak wärja och dest rätt bewara; men ej ma Nämnden utan fine Com mi - Den 6 Julik. n8r mittenterS yttrade åstundan sig i något käromål emot annan inlåta , utan sa är, att Häradet genom nagvns ingrep i desi ratt eller amarkan och oh'gn ä desi skog och ägor blifwit försatt i lidande, da Nämnden äger alt sin .och Häradets sak såsom kärande utföra. 6 §.
Äro i Häradet mer an en HushallningsNamnd, men malek angar hela Häradet gemensamt; da utsätter Landshöfdingen utt Commumca, kions Resolutionen sa tillräcklig rid för förklaringens afgiswande, akt den Nämnden, till hwilken Remisien är ställd, ma hinna inhämta de öfriges råd för det gemensamma yttrande, som bör afgifwas; äfwensom, da malek är wid Domstolen in, stamdt, bet icke förr än pa andra Tinget kan företagas. 7 §.
Emedlertid och intill desi en sadan
Hu§- hallmngs-stadga hunnit blifwa af HushallningsNämnoen utarbetad, som förut i detta Capitel omrört är, och Wi Osi deröfwer i Nadee utlåtit, anse Wi det till Hushällnings-Nämndens synnerliga mwmäckscmhtt och aliggande höra, att uppmuntra Sockne- och Byamän till ingående af sadaae B wr^ningar, som Ladugardöskötselns befrämjande och Åkerbrukets tillwäxt med hwad mera kill Hemmanens förbättrande landa kan, till föremal hafwa; och skall Hushallnings-Nämnden äga, att öfwer sadane Ordningar, som Sockne-eller Byawis friwilligt ingas och antagas, behörig hand hafwa, samt dem till ^verkställighet och efterlefnad befordra. 8 8.
Hushallnings-Nämnden insänder inom andra äretS stut till Landshöfdingen ett För stag k Tabellform till Socknebeffrifchngar, hwilka med biträde af Presterskapet och Kroncbetjeningen utarbetas och innefatta:
Socknens läge, storlek, förmaner un- Deri 6 Inlir. och olägenheter; innewänarenas antal, alder och näring ; Församlingens nödiga behof och mäst wanliga afsalu; goda nch nyttiga Krattningars och upp, fostringöwerkets tillstånd, samt omwärdnadcn om siuke och fattige; derjemte Tabell, som wisar hwarje Hemmans storlek och jordeboks natur, Jordman, Aker, ^Ang, Skog, Betesmark, Fiske, Jagt och Djurfång, wattudrag, samt deruti anlagde Werk och Manufactur inrättningar, med mera som anses utgöra Hemmanets förmaner: deremot alla af Hemmanet utgående utstylder till Kongl.
Mast och Kronan, Indelningen ^ och Pvesterlkapet, Skjutsinrättningen och werkhallningstyngden, serssilte Hemman ätföljande olägenheter af dest natur och beskaffenhet; dest abyggnad till mangärd och uthus, med mera , saint siuteligen antalet och befattningen af de ä Hemmanet skrefne människor, sa wäl som myckenheten och arken af de der underhällne kreatur: och äger Landshöfdingen derefter lata i Lands-Contoiret formera deste beskrifningar till den likhet, att ett sammandrag deraf mä ärligen kunna göras för hela Länet, hwarigenvm ändteligen kan ärhällas en fullständig kännedom om LandetS tillstånd, dest brister och förmäner. 9 §.
Till HushällningS-Nämndens fria förwaltning uppläteS de Sakören som wid Domstolarne Häradet tillfalla, hwilka af Kronofogdarne efter ärhällne
Saköreslängder infordras och till Nämnden aflemnas; kommande deke penningar alt anwändas efter derom utfärdade Författningar; men öfwerskottet, till Häradets gemensamma nytta; och afgifwer Hushällnings-Nämnden wid hwart ars första O.wartals sammankomst, en rakning, som wisar hwartil! de algatt, samt da warande behäll ning, Den 6 Julli. n8z nlng, af hwilkcn redowisning ett exemplar tillställes hwarje Socken, att bland sine Handlingar förwara. ro §.
I lika mätto förwaltas af Hushållnings^ Nämnden alla de medel, bestämde i Penningar, Spannemäl, eller andre behällningar, som tillhöra Häradet; och stola alla sädane Castor och besparingar nu och i ewerldeliga tider wara för alla stags afgifter till Staten, af hwad namn de wara mage, aldeles befriade; äfwensom denna Nämnd icke äger göra någon annan redo för förwaltningen deraf, än Häradet Förmenar Häradet stg kunna tillwita HuSHällnings-Nämnden något otillbörligt wid anwändandet af sädane medel, och Häradet deruti ej annorlunda kan winna rättelse, ma stikt anmälas ho§ Landshöfdingen, som ager att ställa Ledamöterne till det answar, som med Lag och sakens beskaffenhet kan förenas. n §.
Häradet tillkommer att wäija Ledamöter i den Nämnd, med hwilken Häradshöfding och Lagman dömer ö Landet; men som stikå wal af en hel menighet skulle borttaga för mycken tid, och HushällningS-Nämnden i alt hwad icke nödwändigt tarfwar hela Häradets hörande, man för man, äger att det samma föreställa, sa har den ock att tillsätta Ledamöter i Häradets Nämnd, hwarwid iakttages, akt denna Nämnd, i likhet med Hushållnings, Nämnden, till en tredjedel ärligen ombytaS, och förrättas walet i hwarje ars första sammankomst pa fyra nya Ledamöter för det äret, samt destuwm pä twä andre Extra-Ordinarier, hwilka kunna wara att tillgå wid yppad ledighet af nägons sjukdom eller frånfälle.
Med den strifwelse, som enligt 2:dra Cap- ro §. afgar till Domhaswanden, asgifweS äfwen n84 Den 6 Julik. ä.wen underrättelse om hwilka således till Ledamöter walde blifwit.
4 C ap. <vm Förliknings - Rätter och gode Mäns Utslag. i §.
I alla twistcmäl, deruti parterne öro ensamme rätte sakögare och hafwa tillstånd att sjelfwe utföra sin talan wid Domstolen, samt da saken är af den beskaffenhet, att icke tredje mans rätt derunder beror, kan det omlwistade skjutas under gode Mäns afgörande, äfwen da malek redan wore anhängig! gjordt wid Domstolen. Wilja derföre Parterne, för alt undgå den kosina- och tidspillan Rättegång medförer, lemna twistemälet till gode Mans afstutande, ar sädant dem alldeles obetagit, och warder till »verkställighet af ett således fällt Utslag all laga handräckning meddelad af Konungens -5 §.
Utsöknings»Balken, enär Parterne förklarar, det de nöjaS ät det yttrande gode Män gifwit.
Och som det star i de twistandeö fria behag, att »välja kill sörlikningsmän hwilka de »vilja, sa kan ock en Hushållnings - Nämnd, antingen hel och hallen, eller wike Ledamöter derutur, sävare måls afdömande sig ataga när de derom anlitade warda.
Härwid är nödigt, att de twistande, enär de öfwerlemna sin sak till afstmande af walde
Män, afgi-we till dem en i wittnens närwaro undertecknad ffristelig förklaring, innehallande ej mindre hwad och huru stor myndighet de dem häruti uppdraga, samt hwilka annars wanliga Rättegångs-förmäner de Den 6 Julik.
r S; de sig afsäga, än den friwilliga förbindelsen, att nöjas ät det stut, hwaruti Förlikningsmännen stadna, med hwad annat Parterne anse nödigt sig förbehålla.
Lagens redan stadgade föreskrifter, kan inför sadane gode
Män intet »vittne höras pä Ed; men gifrva bada Parterne Eden efter, är sifwer»
Ed sa god som gängen, och i sädant fall kan wittnesmäket afgifwas och tjena till laga bewisning; dock kunna jäss-frägor om wittnen, af Förlikningsmännen afstutas enär nägon Edesäng dermed icke tarfwas» HuShällningS-Nämnden, betraktad som ett af Häradet walt Utstött och säsom dest Fullmäglige Oindud, har ett »vidsträckt fält för werksamheten af sitt nit vin eger och sina Committenrers gemensamma wäl- Igenom den har Häradet »vägen öppngd till en lättare Communicalion »ned Länets Höfdit»/, ge, som icke lärer undandraga en bercdwillig händräckning i allt hwad dest Embete medaifwer:
Den har tillgäng till Lagens och Domstolarnes åtgärd, hwilken nu bör blifrva sä mycket kraftigare, svin malen kunna med mera redighet föreställas och utföras.
Nämndens egna kunstapec, alltid tilltagande genom förtroliga samräd sig emellan och de utwägar den äger, att förskaffa sig erforderlig kännedom af Landets förmäner och brister, stola ätersprida en gagnande upplysning i de sammanträden, den med sine Hufwudmän beramar; och anser Kongl. Majit derföre öfwerflödigt, att ännu aifwa ett mera fpccielt förordnande för veste gode
Mäns befattning, utan will Kongl. Maj:t med Nådigt förtroende till deras Patriotiska walwilja i allmänhet hafwa bern uppdragit, att med uppmärksamhe waka öfwer tillwäxten af goda seder, samt genom goda Schole-JnrättninBihang.
N:» 75.! sar, H86
Den 6 Julli. gar befrämja en Christella Barna - Uppfostran, dek förnämsta mediet att tilldana gode. kör sig sjelfwe och Riket nyktige Medboraarep Wiljandes KonglMant med sä mycket mera Nödigt »välbehag anse hwarS och ens bemödande härutinnan, som Kongl.
Mahl med
De§ höga bebodd och kraftiaa bträde gerna främjar allt hivad, till Dcft trogna Undersatares >annstyldiga nylla landa kan.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den 6 Juli,. ----- Prest - ständer den 6 - - - - - - - Borgarc-S.'ändct d. 6 , - - ----- BondesLtändet d. 6 » - - wört-samt Memorial! ^öällofl.
Borgare-Standet^ har till Riksens Högh Sränders Allmänna Beswärs- vch Economie.
Utstött remitterat ett af Herr Borgmästaren G. Kjellander dit ingifwit Memorial, angående in, stränkning uti Näringsidkares rätt, att bewista Marknader, sa iväl ftin Herr Borgmästaren N o r, ströms derwid gjorde tillägg, alt fadane Personers tillståndsbref tili Marknads besökande icke mat-, te fä utsträckas till och transporteras pä andra än dem, pä hwilken de cgenleligen finnas ställde.
Författaren har utgått frän den synpunkt, att, dä Riksens Högloft Stander enhälligt insett mädan vch ffadiiccheten af Kroghandteringen borde äfwcn andre Näringar, ftin sta i ett offiljakligt sammanhang med förenämde rörelse, deribland Herr Borgmästaren Kjellander förnämligast räknat Caffchuv-ldkande, fästa Riksens StänderS uppmärksamhet , ej allenast i anseende till fylleri vch Vry«- Den 6 Julli. ne? dryckenskap som ä sadane ställen lika oförsynt utvf was som ä Krogar i allmänhet, utan äfwen, med åsigt af den olyckeliga inflytelse andre dermed allmänneligen förenade straffbara utswffningar och lidLnigherer medföra, särdeles ä ke stallen, der Scholor och Gymnasier äro inrättade, samt af sadan orsak yrkat, att Embetsmäns rättighet till utfärdande as Past ät sädane Näringsidkare mätte noga handhafwas, vch inskränkas endast till dem af Städers Handlande och Borgerskap, hwilka i grund af Privilegier och för atr tillbörligen och med bestånd kunna drilwa deras Handel och Rörelse, äro berättigade att bewista Marknader.
Utskottet har wid pröfnmgen af delta mål fastat sin uppmärksamhet ej allenast" pä det stadeliga i uköfningen af Näringsidkandet i allmänhet, ftin Författaren uppgifmer och erfarenheten bekräftat, särdeles det derigenom för uppwäxandc ungdomen beredda förledande tillfället till i bade fysiskt och moraliskt hänseende stadeliga ftmmanlefnaden med dem af O.winkönet, ftm gemenligen åtfölja dylika Näringsidkare till Marknader, vch funnit denna osed vch tilltagande frihet icke sta tillsammans hwarken med de till förekommande af sinhge nöjen i Städer, der Schöler, Gymnasier och Academier äro inrattade, tid efter annan utkomne Författningar eller med allmän ordning och »välfärd, utan äfwen de mängfaldiga serstiita Författningar och Resolutioner pä Stadernes ofta förnyade Beswar, särdeles Kongl. Brefwet den 4 Novemb. 1768 och Kongl. Reftlutionerne af den 7 Julli 1752, den 9 Dec. r?66 och den 2 April 7770, hwariaenom alla rätte Borgare och Näringsidkare i Städcrne äro * * tils, »i88 Den 6 Julli. tillätne, att, da de arv förftdde med behörige bewis öfwer den Boigeliga rörelse de dufwa, samt tillika hanva behörige Rese-past, besöka alla Fri Marknader i Riket under deri utst.ikade öfriga wftkvr; Och sem det onda Författaren önstar matte förekomma§, har förefalla Utjkottet icke runna annorlunda wäl förenas med förenämnde allmänna frihet för alla Näringsidkare att-vesöka Marknader, än, alt a ena sidan yttersta noggranbrt under strängaste answar iakllagcs af wederdö»ande som äga rättighet utfärda dylika bewis cch Paff, och a den andra att ej wanartige
Qvinspersoner, som hittils warit brukeligt, fa medfölja dylika Näringsidkare, utan att deras namn och goda frägd, som till betjening af Näringsidkaren nödwändigt mäste medtagas, uti Rese-pahet äfwen inföu s; anser Utskottet sig döra tillstyrka, det Riksens Högloft.
Stander hos Kongl. Majit underdänigst anhälla, att, pä satt Författaren föreslagit, Författningarne, rörande Embetsinäns rätt att utfärda dylika Past, noga granskas, och inskränkas endast till dem af wexkelige Bagare och Handlande i Städer, hwilke äro allmänt kände för en hedrande wandel och för deras beständ nödwändigt mäste besöka Marknader i andra Städer, och att, i fall de oundgängeligen behöfwa betjening derwid af en eller flere Qwinspersoner, deke stola wara under answar, tillika förpassade såsom ärlige och wälkände personer, samt Näringsidkaren wara sin Borgerliga Näring förlustig vin liderlighet och wanart, af hwad namn den wara mä, utöfwas inom de Hus, der han sin rörelse idkar, eller pa annat sätt af honom tillatas, understödiaS eller befrämjas; dock warder detta till Riksens Högloft.
Skanörs widare ompröswan< de Den 6 Julis/ I 89 de »vördsammeligen öswerlemnas.
Örebro den r Julii r8 2. s Pä Högloft.
Ridd- och Adelns Led- magnar, ^o ir.
L^llenbo r§.
Pä Wällofl. Borgare-Ständets Led. »vägnar, Olok L^östeät.
Prest-Ständets Ledamöters wägnar, O. v. Rosenstein.
Bonde-Ständets Led. wägnar, Olok Lratin. /rlex.
I.2Zergröli.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den 6 Julli. » - - Prest - Ständer den 6 - - - - - Borgare-Sländet d. 6 - - , - - Bonde-Ständet den 6 - - Wördsamt Memorial! ^)enom remiss af den 22 sistl.
Junii har Högloft.
Ridderstapet och Adeln till Lag-Utskottets handläggning och utlätande öfwerlemnat Herr Häradshöfd.
Stjern stams Memorial, hwarigensm Herr Häradshöfdingen af upptagne skäl, och med afseende pä, samt till befordrande af rättelse uti det olika behandlingssätt af Dvmstolarne iakttages wld tillämpningen af 2 Mom. -i §. 10 Cap. Rätteg.
Balken, jämförd med Kongl. Brefwet den 2 Mars i?48 ansett den förklaring öfwer nämde Lagens rum, samt utsträckning as föreskriften ut! högst berörde Kongl. Bref nödig, att dä för Tjufnadsbrott lilltald person a sig bekänner ett annat lika beskaffat brott a annor ort begängit, nägot afseende pä en sädan bekännelse, eller brottslingens förwisande kill annan
Domstol icke dör äga rum, innan Domstolen , nyo Den 6 Julik Meri, unter hwars ransakning den tilltalde först kommit, genom skriftwäxling sökt inhemta ail möje1ig upplysning om de as Brottslingens sedermera uppgifne, a annor ort förötwadc, brott till deras »verklighet och öfrige omständigheter.
Under granskningen af detta ämne har det licke undfallit Lag.
Utskottets, af erfarenheten under, stödde och befästade, öfwertygelse, att en skyndsam behandling af brottmåls ransakningar, och i följd deraf brottslingarnes hastigare befordrande till ett, efter Lag wälförtjent straff, hutwudsakcligen ingär uti det af Lagstiftaren med bestraffningen, asyltade -ändamål, den brottsliges correction och andras afsträckande; da deremot denna äsystning antingen helt och hållit förfelas, eller ock till en icke obetydlig del minstas, ju flere tillfällen brottslingen ager, att genom straffets aflagsnande uttänka och bereda utwägar, att detsamma möjeligen kunna undgå.
Obemält bär harwid icke eller lemnäs den kostnad, oska betydlig, som Staten sär widkännas genom brottslingens längre qwarhällande i häckte under ransakningars fortsättande, och deras forslande frän en Domstol till en annan, hwarigenom för sannincenS och uppgifne brottö uppdragande, ofta ingen nog »vinnes, men brottslingen altid beredes mer och mindre tillfälle, att under en oerfaren och ouppmärksam fångförare kunna undkomma.
Till undanrödjande af dessa för Lagstipningen i brottmål förekomne hinder och olägenheter, är wäl genom Kongl. Brefwet den 2 Martu -748 stadgadt, att da en tilltalad för en eller flere af honom begangne missgcrningar wederbörligen ransakade, gjort sig skyldig tili dödsstraff elier högsta kroppsplikt, och da i tjufsaker, som ej pröfwas af synnerligt warde, ingen - Den 6 Julii. ngr gen anledning ar, hwarken till näoon annans delaktighet med ljufwen, eller att mä,'sagaren, genom undersökning och Domarens handräckning, till sin Egendoms äterfäende kan förhjelpas, Under-Domaren ma, efter dertill ärhallit och begärt tillstånd af Öfwer Domaren, genom Breswäxling med de
Domstolar, hrvarunder den tilltalade efter egen be, känrelse stall bcgätt flere brott, derom inhämta all möjlig upplysning, och sedan öfwer alla den tilltalades brott pä en gäng sig utlåta, men dä denna tillätne Brefwax!b'gs undersökning tydeligen förutsätter, att den tilltalade redan stall wara förfallen till dödsstraff eller högsta kroppsplikt, och hanS bestraffning således blir enahanda ehwad flere smärre brott genom en sädan Breswäxlingswis skeende, och följakteligen mindre fullständig undersökning upptäckas och utredas eller ej, sa har Lag-Utskottet funnit , att stadgandet uti Högstberörde Kongl. Bref icke kan owiikorligen lämpas till det uti 2 Mom. af 21 §. ro Cop. Rätten.
Balken förekommande fall, dä en tilltalad ä flere ställen gjort enahanda missgärning, och följakteligen ä hwarje ort bör ransakas och stuteligcn dömas af dcn ratt, der han sist Lagföres.
— Frän detta Lagens stadgande härleder sig ock, efter Utskottets tanka, Domarens olika behandlingssätt af sä beskaffade brottmåls ransarningar, i thy att en del med hämtad analogisk anledning frän ofwannamnde Kongl. Bref, genom skriftväxling sökt inhämta wisshet om ett af en tilltalad, ä annor ort uppgiswit brott werkeligen timat, med flere efter ämnets föranledande, nödige upplysningars införarande, hwaremot andre Domare en sädan nödig försigtighet underlätit, och obekymrade vm det mer eller mindre trowärdiga i uppgiften, ..
- HF- Den 6 Julii. förwist den tilltalade till den Domstol, under hwarS Domwärjo det uppgifne brottet stall bliswit begånget.
I anledning häraf, och till tvinnande af enhet i detta fall, finner Lag-Utskottet skäligt för sin del wördsamt tillstyrka den förklaring öfwer s Mom. uti 21 §. af 10 Cap. Rältcg.
Balken, att da en häktad person, inför rätta tilltalad för stöld, uppgifwet: sig ä annor ort hafwa begatt ett eller flere lika beskaffade brott, eller dertill af ransakningen annars blott finnes anledning, stall det pa Domarens pröfning, efter sig företeende omständigheter, ankomma, huruwida han, innan den tilltalade förwises till ransakning under annan Domstol, bör genom skriftväxling med wederbörande först söka inhämta all mojelig upplysning om det föregifne brottets tillwa, relfe och »verklighet, jemte öfrige nödige omständigheter.
— Hwarefter
Domaren har att efter
Lag och sakens beskaffenhet att förfara; hwilket dock Rik» sens Höolofl.
Ständers pröfning wördsamt undersiälleS.
Orebro den 2 Julii 1812.
Prest-Ständcts Lcdam. wägnar, Ledam. magnar, n. k.
Ltrömkelt. ^ o Ii. lTlecirön.
Pä Wällofl. Bergare-Stän- Pä Hedcrw.
Sonde-Sländets Ledam. magnar, dets Lcdam. magnar, H. konqvist. ^ nä ers Lricssoo, W. ^ullZren.
Upp» Den 6 Julii. nsr Uppläst hos Ridd. och Adeln den 6 Julik. - - - - Prest-Ständct den 6 » - » - - Borgai c-Glandetd. 6 - - - - - - Bonde-Standet dcn 6 - - Wördsamt Mcmsrial! ^balloflioe Borgare-Standet har till Laa-Utskottets utlakande remitterat, ett af Riksdags-Fullmägtigen för Götheborgs Stad, Herr Commerce-Ra, det Santesson, till Wällofl. Borgare-Standet ingifwit, sa lydande Memorial: "Uti Riködags.Beslutct den 2 Maji >8io befinnes följande twenne Stadganden: I zr §. stm angar Förändringar eller tolkning af Allmänna La, gens ruin."
"Till närmare bestämmande af dispositionsrätten öfwer fast Egendom och friheten, att stifta Fidei Commiss, kommer följande derom bestulna
Lag, såsom ett tillägg i :6 Cap. i §.
Ärfva Balken, att införas:" "Will någor, Mann eller O.winna göra Testamente, hafwe ratt göra ther mundteliga eller skrifteliga, med eller utan »villkor och »vittne twenne goda mann, att ther Testamente ta war gjort med sundt och fullt förstånd och af fri willja stande ock honom fritt, att löta .vittnen »reta thefi innehall eller ej.
Äro ej wittnen all tillgå och utredt warder, alt Testator intill sin död, »rärik utur stand fart, wittnen anskaffa, åge ock ta, Testamentet laga kraft, sa framt thel finnes med egen hand striswit och underskrifwit.
Borrtgifwer någor fast Egendom, äge ej makt om willkoren för thefi förwaltning, sträcka Förordnandet längre, an förste mottagarens och thetz makas lifstid eller om ägande rätten widare, an till ut - 9ry4 Den 6 Julik. utnämnande af Testaments - ever Gäfwotagarens nästa efterträdare, tili hwilken sistn.mrdcs hard.
Fastigheten ikläder sig, exenstap af Arfwejvid, hwanned i allt, efter Allmän» Lag förhallcs.
Ej eller ma i andre Afhandlingar och E>mract vin fast Egendom sadane willkor inflyta, hwarigenom lörwaltnings- och ägande rätten för en framtid widare infkränkes, an nu sagt är, men angående Städja och Arrende, galle hwad rherom serstildt stadgal är."
"Såsom tillagg wid 2 §. i Cap. Jorda Balken, kommer följande att tjena till iakttagande:
Ej ma Sälliaren i Köpe - och Skiftes-Afhandling om Jord och Fastighet hädanefter förbehålla sig eller avdra att emot någon i samma Afhandling bestämd Penninge-Summa eller andra willkor fä framdeles winna Egendomen ater.
Skjer thel, ware utan werkan och Lagsart ä sädant Köp eller Skifte icke tilla tein"
Widare innehåller nämnde Riksdags - Beslut uti zr §.
Pa det Stadgandet i z:dje §. y:de Capitlet Jorda.
Balken jemnlöid med Kongl.
Förordningsr, ne, den i z Junii i8»s och den 28:de Zunii 1798, §. ro ina winna större fullständighet, är den ytterligare forcikrift btstmen, akt om någon, som under förpantning innehafwer, fast Egendom, till hwars inlösen wiff tid ej ar i Pantebrefwet utsatt, anniäler h.s Domstolen, hwarunder Egendomen lyder, att Pant-agaren eller hans rätts innehafware, ever doras wistelse-vtt ej aro af honom kände, stall Do, ma. en aga förordna, om en sadan anmälans införande wenne sänger, sä wal i Rikets Allmänna, som Hamomger Tidning, med föreläggande alt em sälden ej inom ett är, ester den sista i berörde Tid, nin - Den 6 Julik. re ningar införde Kungörelse betalas, kommer Egendomen att nppbjudaS och dermed förfaras pä fält os, wannämnde Lagens rum och Kongl.
Förordningar utstaka; Hwaremot känd Pant ägare bör, enligt åberopade förra Stadgande», tillsägas, och este? derom företedt bervie, Lagfarten för sig ga, i händelse Egendomen ej blifwit inlöst.
Af desie Stadgande» synes böra följa, att all förpantning af fast Egendom ester Maji mänad i8lc> är afstaffad; Men sä will man ej uti allmänhet taga meningen, af den orsak, all uti Niksdags, Befluket, ej är nämndt Tillen Pant som uti i Cap. i tz.
Jorda-Balken »ämnes, der frägan är om Laga Fäng ä Jord, Hus och Grund a Landet och !
Staden, hwaruti äfwen stär anfördt.
Femte äp Pant, om den lagligen pantsatt och förstånden är.
Jag önstar, alt denna omständighet blefwe förklarad , sä alt ef nägon kunde mistaga sig pä rätta meningen deraf.
Dä det nu är gifwit, att hwar och en fär besitta fast Egendom, sä behöfwes ej mera, den förut brukade omwagen, att genom förpantning kunna ätkomma fast Egendom, hwaruti förpantnings-wilkoren, gemenligen wörö sä uppgjorde, att Egendomen möjligtwiS aldrig kunde äterlösas efter 99 ärs förlopp.
Ändamälel med.Förpantning kan endast nu wara, det obehöriga, att undwika erlägga, ret af Gärde-KöpSpenningar uti Sräderne, samt Fen fixerade Afgisten till Krigsmanshus-Caflan; Aswensvm för att understundom undgå Böld eller Nabo-twist.
Jag anhäller att delta mä till Lag-Utstottet remitteras L. ^1. Zantesson.
Som ng6 Den 6 Julti.