Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
^^MGD Abonnentsamlare antagas, Skandinavisk UTSÄNDER I SLUTET AF MÅNADEN SITT FÖRSTA N U M M E R, häftadt o c h skuret o m f a t t a n d e ej m i n d r e än tjugtiåtta (28) stora sidor m e d o m k r i n g åttio (80) illustrationer, d e r a f flere h e l s i d o r, o c h minst 2 fint kolorerade modebilder; härtill vidare e n rikhaltig svensk text till såväl m o d e - s o m handarbetsafdelningen samt e n d u b b e l s i d i g m ö n s t e r b i l a g a.
T i d n i n g e n, s o m i elegant utstyrsel s ö k e r sin like, u t k o m m e r d e n 1 o c h 1 5 i hvarje m å n a d m e d ett häftadt o c h skuret n u m m e r o m m i n s t 2 8 sidor, lika rikt illustreradt s o m d e t första, o c h kostar för november och december (4 n u m m e r o m tills.
1 1 2 stora s i d o r m e d m i n s t 3 0 0 illustrationer, deraf 8 fint k o l o r e r a d e b i l d e r) CD SS endast 1 krona.
CD I t i d n i n g e n s första n u m m e r k o m m e r att offentliggöras e n S T O R A R T A D I&gt;RISTAFLIN.S:, i h v i l k e n f ö r arbeten a f allt h v a d till qvinlig slöjd h ö r e r (såsom klädningar, k a p p o r, hattar, väfnader o c h alla s. k.
h a n d a r b e t e n 21 hederspris (bestående a f konstsaker o.
d y l.)
, ej m i n d r e än 24: penningpris o m tillsammans m e r ä n S, E O O k o m m a att utdelas, varierande emellan 700 Å kronor m.
, utom L I R O N O R x / x o c h 35 kronor.
Hatt att deltaga i pristävlingen HAFVA endast Skandinavisk Modetidning TILL ÅRETS SLUT.
Ä N N U E N SAK DE, SOM KUNNA STYRKA SIG VARA ABONNENTER H 3 af s y n n e r l i g t intresse skulle k u n n a m e d d e l a s, m e n utgifvaren anser s i g ej h a rätt att y p p a d e n s a m m a förr än i t i d n i n g e n s första n u m m e r.
Skandinavisk Modetidning k o m m e r att m e d d e l a allt det nyaste i m o d e - o c h handarbetsväg från W i e n, Paris, L o n d o n, B e r l i n och Stockholm.
Prenumeration k a n s k e å alla postanstalter, h o s utgifvaren (O b s.
: frimärken m o t t a g a s e j, m e n g e r n a s p a r m ä r k e n) samt h o s alla b o k h a n d l a r e.
O ' O I £ F ~ E N D A S T DE, " ^m SOM PRENUMERERAT Å TIDNINGEN Idun FÖR FJERDE QVARTALET (OKT. — DEE.
), PRIS endast 1 krona, KUNNA VARA FÖRVISSADE OM ATT ERHÅLLA SKANDINAVISK MODETIDNINGS FÖRSTA NUMMER, HVILKET KOMMER ATT MEDFÖLJA Idun TILL DESS MINST 40,000 LÄSARINNOR; LIKALEDES KUNNA DE, SOM FÖRE DEN 25 DENNES Å NÄRMASTE POSTANSTALT ELLER HOS UNDERTECKNAD PRENUMERERAT Å SKANDINAVISK MODETIDNING TILL ÅRETS SLUT, RÄKNA PÅ ATT RIKTIGT BEKOMMA DEN NYA TIDNINGEN.
OBS.I TILL DEN, SOM INSÄNDER 5 kronor TILL TIDNINGENS UTGIFVARE, EXPEDIERAS 6 exemplar AF TIDNINGEN I KORSBAND.
STOEKHOLM, KLARABERGSGATAN 54, 1 TR., DEN 9 OKTOBER 1888.
J^RITHIOF J H E L L B E R G, UTGIFVARE AF IDUN och SKANDINAVISK MODETIDNING.
&lt; * s S R FÖ TFFTFREVFLLANFTOT OUMBÄRL G I H S JEL S PREDA LYVROIUUOIIUGL.
FÖR HUSMÖDRAR, i n n e - 1 DIVERSE.
ANNONSER.
Annonspris: 25 hållande 1 7 7 matrecepter för så väl d e t b o r g e r l i g a s o m stora k ö k e t.
T i l l salu i alla b o k l å d o r för 1 k r o n a.
[414] DOKTOR A.
AFZELIUS öre pr petitrad 10 stafvelser).
LILLA (
F ö r e t r ä d e s v i s mag- o c h hudsjukdo- mar.
V e r k s t ä l l e r elektrolytisk b e h a n d - l i n g a f a b n o r m t v ä x a n d e hår, skägg- v å r t o r o.
[505] O11 PLATSSÖKANDE.
DOKTOR CARL E N INFÖDD PARISISKA, kunnig i tyska språkets talande, söker med snaraste anställning s o m g u v e r - n a n t, lektris eller sällskapsdam.
Upp- lysningar å Fredrika-Bremer-Förbundets byrå, 5 Malmtorgsgatan, Stockholm.
25185x1) " [55t] Ett ungt fruntimmer m e d lust o c h fallenhet för landthushåll önskar k o m m a p å landet för att biträda m e d d y l i k a g ö r o m.
F i n n e s barn, ö n s k a r h o n h a n d - hafva v å r d e n o m d e m.
K u n n i g i m u s i k o. finare h a n d a r b.
G o d a r e k o m m e n d a - t i o n e r.
S v a r t.
» 8 8 », I d u n s b y r å.
[552] För att gå frun till hända i före- k o m m a n d e hushållsbestyr s ö k e s plats i aktad familj, utan a n d r a p r e t e n t i o n e r i l ö n e v ä g än h v a d j a g m å anses g ö r a mig förtjent af.
Svar, stäldt till » 2 1 år », O s k a r s h a m n, p.
r., u t b e d e s.
[550] " FITI U N S FLLCLÄLA.
ö n s k a r s i g plats i familj för att g å frun till h ä n d a m e d alla i n o m huset förefallande göromål.
Upplysningar l e m n a s a f prosten T e l l a n d e r, Bårslöf, Paus, och Fredrika-Bremer-Förbundets byrå, Stockholm.
6449x2) [553] PIENSBUUG VÅRT i:A HUSHÅLLS-, PARISER^ 14 LILLA VATTUGATAN 14. och INTULBI-KAFFE, H v a r d a g a r ' / 23 — ' / 24.
H e l g d a g a r 1 0 — 1 1.
hvars godhet garanteras, rekom- Behandlar Barnsjuk- företrädesvis domar.
[297] Malmskilnadsgatan N:r UUO.I KURS I KLÄDSÖMNAD 4 7, 3 tr. u p p öfver g.
[135] LANDSORTSBOAR k u n n a få hvarjeh.
u p p d r a g utförda g e - n o m undert.
S e a n n o n s e n i n:r 1 5 a f Idun.
Postadr.
: Engelbrektsg.
31 A.
Telegrafadr.
: Ströms.
[300] född TAMLOTTERI mm från KR.
250 till MAR A I STRÖM, i KR.
3,500.
Undervisning i ä K r.
2 säljas i samt- i liga boklådor samt hos distri- F R A N S K A butören meddelas af vant och kunnigt CARL SUNESONS BOKHANDEL, RS18L H a m n g a t a n 3 B.
» T • • • • • • V T timmer.
frun- Närmare underrättelser å Iduns byrå, expeditionstiderna.
[655] 303 Å L M E D A H L S FABRIKS FÖRSÄLJNINGS-MAGASIN, STOCKHOLM, SPECIAL-AFFÄR FÖR T T T S T Y R S L A - R.
mi CD CD CO CD mm _ O fe O 33 C C / &gt; SS « ^ O) " ä ' 5 O fe E O 21 T!)
SO " vi gifves a f u n d e r t e c k n a d för ett begrän- sadt antal elever.
E l e v e r n a för- färdiga e g n a k l ä d n i n g a r.
Regeringsgatan mszzz Lotter 4 Klara östra gata n: r 4.
Bernadina Nicodemi, 3 AJ \ Q I Beställningar å alla slags Hattar o c h Coiffurer m.
utföras s k y n d s a m t.
[554] Vinster sparsam hus- [228] rekommen- öppnade, S Modehandel il 3 h o s hvarje STOCKHOLMS INTUBI-KAFFEFABRIK, SOPHIE BERGLUND får härmod vördsamt dera sin, den 1 oktober menderas moder.
' a a- [470] RO 00 \ » CO O
I I Tidningen k o t t a r e n d a s t en (I) krona f ö r qvartalet, befordrlngsafglften Inberäknad.
f * \ I I L / KJ M IN A n n o n s e r m o t t a g a s g e n o m 8.
G u m a e l i u s a n n o n s b y r å t o c n nos r e d a k t i o n e n till 2 5 ö r e p r 4 - s p a l t l g p e t l t r a d {
Associationen för Ömsesidig Lifförsäkring t * (Mutual Reserve Fund Life A s s o c i a t i o n i New York) erbjuder o $ » &lt;J o på bolagen beqväma enligt betalningsvilkor gamla systemet) med Lifförsäkring faststälda Inga aktieegare, som taga vinsten, eller andra in tressenter, som dela öfverskottet.
Absolut säkerhet.
Iakttagande a f försigtighetsåtgärder fdr att omöjlig- göra spekulation eller bedrägeri.
Prospekter till verkliga maximipremier, kostnaden grundade på Bestämda årsafgifter till bestridande af förvaltnings- kostnaderna.
Försäkring till nettokostnad enligt åldersskala och till ungefär hälften a f kostnaderna vid det gamla systemet.
och vidare upplysningar på (
Beqväma betalningsvilkor för försäkringstagare, med bestämdt maximibelopp.
Vistelseort utomlands och utrikes resor förorsaka inga extra kostnader.
begäran.
Telefon: 8437.
Hufvudkontor för Sverge, Norge och Danmark i Stockholm: Vasagatan 22 A.
Ombud antagfas.
Direktör: Johan Millén, [5 1 9] MM TJULANDER &amp; C:o, t E Y E R I N &amp; C:a Q 61 IIP Drottninggatan 3 tr. få h ä r m e d Q dera sin 61 V I H H Å I T D E L, upp 55 rekommen- Drottninggatan 55, r e k o m m e n d e r a sitt välsorterade l a g e r a f endast äkta nya, V i n e r och utländska S p i r i t u ö s a.
tidsenliga Särskildt f r a m h å l l e s: finare C h a m p.
TIDSKIFT FOR SOCIALA OGH LITERARA INTRESSEN.
O F an ' och Hon.
Några j~mförelsepunkter mellan mannens och kvin- nans sjlilslif.
fiavqois Copp ?e.
Pater-Noster.
Dram p&amp; vers i en akt.
Ofversöttning af Ernst Lundqvist.
F. En hyllning.
Från Fredrika-Bremer-Förbundets Bokgralzsknz ' ngskontitité.
Meddelanden från Fredrika- Brenaer-Förbundet.
Hvarjehanda i kvinnofrhgan.
Ufe. '
, Pris pr argång: Förbundets medlemmar kr.
8,50.
{För För icke medlemmar n&amp;,oo-
Till Fredrika-Bremer-Förbundet insänd periodisk Ilteratur.
Nordisk tidskrift, nr 4-6.
- Ny svensk tidskrift, nr 4-6.
- Statistisk tidskrift, nr 1, 2.
- Tidskrift för kristlig tro och bildning,.
- Liisuing för folket, nr 3.
- Lasning för hemmet, n r nr 1-4.
- Förr och Nu, nr 5- 10.
- Pedagogisk tidskrift, nr 5-1 1.
- Verdandi, nr 3-5.
- Tidskrift ffir folkskoleundervisningen, nr- 2, 3.
Svensk lilraretidning, nr 18 - 48.
- Slöjdundervisningsbla- - Jordemodern, nr- det, nr 4-10.
- Helsoviiniien, nr 9-23.
- Sedlighetsvannen, nr 4, 5.
- Nya bokhandelstidningen, ny l 7 - 48.
- Svensk bokbandelstidning, nr 17- 48.
- Svensk musik- tidning, nr 6-18.
- Idun, nr 38-48.
- Daggdroppar, nr.
- Finsk tidskrift, nr 1, 2, 5, 6.
- Hemmet och samhallet, - Kvinden og samfundet, nr 4-9.
- Hvad vi vi], nr nr 5-11.
9-27.
- Nylande, nr G- 12, 20.
- Tilskueren, nr 4-8.
- Koti ja Yhteiskunta, nr 5-1 1.
- Englishwoman ' s review, nr 5-8.
- Women ' s suffrage jourual, nr 5-8.
- Woman ' s journal, nr 16-46.
- Deutsche Hausfrauenzeitung, nr 18-48.
-- Neue Bahnen, nr.
9-23.
- Frauenberuf, nr 1-1 0.
- Das Magasin fur die Litteratur La des In- und Auslandes, nr 18-48.
- Die Lehrerin, nr 1-4. citoyenne, nr 162, 164.
- Le droit des femmes, nr 372, 376, 3 7 8 - - - 382.
Till Fredrika-Bremer-Förbundet insända böcker.
Aktiebolaget Hiertas bokforlag: E.
Fries, Markvardigo.
qvinnor, b.
Andemen, Sagor och berattelser, h.
W. Bille: IV.
H. Biehl, Drei Novellen.
Mit Anmerkungen herausg.
A7o7-olonko, Den blinde musikern.
WaUoth, Faraonernas skattkammare.
- J. Spgl~i,.
alfvan M n Intra och andra beriittelser.
- A. Nieonann, Pieter Maritz.
Bonnier: L.
!i70tstoyJ Kreutzer-Sonaten.
- Stude nt- f6reningen Verdaudis smAsltrifter, 20-27.
- E. IYahtén, Guld och L.
M. Atcott, Vid skymningsbrasan.
Lekkamraten, gröna skogar.
nr 5, G.
- O. AdeBo~g, Ängsblommor.
- Askungen.
- Onk e l Adams Linnéa.
- Snoflingan.
- - Carlbergs antikvariat: R. lihötel, Europeiska arméern a s uniformer.
Han och hon, ' Ntlgra jfimförelsepunkter mellan mannens och kvinnans sjtllslif.
, Jämförelse mellan man och kvinna - hvilket farligt: ämne!
Man vet icke hvilket man mest skall frukta ': att säga gamla mögliga banaliteter eller att säga sidant som lian stöta någon af de båda mäktiga parter som det här är .fråga om.
Det är icke behagligt att falla i onåd hos någon- dera.
Men med en enfaldig och uppriktig afsigt att fullkom- Jigt opartiskt dela obehagligheterna jamt å t b&amp;da hållen, går - j ag till verket.
När man skrifva eller tala om kvinnans natur, sh bruka de yttra sig liksom om den manliga naturen vore d e n egentliga ur-mänskliga och kvinnans bara en serie vari- .ationer:.
den förra kan betecknas som den rata normallinien, .och för att karakterisera den senare behöfver man endast an-: teckna de stallen der hon afviker frhn den räta linien och förlorar: sig i oregelbundna, kuriösa spirallinier.
Men dessa äro också - sh regellösa och trassliga, att de flesta manliga intelligenser uppgifvit hoppet att kunna vetenskapligt kartlägga dem.
Men man kan också få höra kvinnor bedöma den man- liga naturen, så som om den vore ingenting annat än en följd af omotiverade, i all evighet obegripliga afvikelser från d e n ur-mänskligt, d. v. s. kvinligt räta normalliiiien.
Ater finnes det andra, som tanka sig de båda naturerna alldeles lika: samma krafter, samma mål, samma intressen, samma be- .gåfning, med ett ord, som två paralella räta linier, om hvilka geometrien så skönt lär oss, att de aldrig råkas och aldrig behöfva hvarandra, och som äro en så, vacker bild af den .sanna sjalfstandigheten och jämlikheten.
Nen rlita linier äro ändå bra tråkiga, låt oss hällre be- .. teckna den manliga och den kvinliga själen som två halfva - icke cirklar, ty de ' äro för regelbundna, utan låt oss saga kometbanor.
De ha sin egen väg, sin egen bana, äro båda lika berättigade, lika nödvändiga och - lika halfva.
Omöjligheten att utreda hindrar inte att definiera, och .till allmänhetens bruk ha mannen i alla tider satt i omlopp vissa lättfattliga definitioner pL det kvinliga väsendet, t. ex. denna: " kvinnan har ingen logik, hon är endast känslan.
Detta omdöme ar i sin halfsanning och sin själftillrackliga korthet samt i sin allmänna förekomst mycket retsamt, nästan lika ret- Dnpy.
samt som den nkvinliga doftenn, Iivilken damerna nu i hundra år förgäfves bedt herrarne definiera litet bestämdare.
Kvinnan har ingen logik!
Hvad ha då vi kvidiga skribenter gjort under detta sekel, som ätr fullt af vår ara, om icke bevisat, att vi ha logik!
Kvinnan har alltid logik, när hon vill.
Men hon vill inte i hvardagslifvet.
Kvinnan bara, kansla!
Hur star det tillsammans med ett allmänt rop fr&amp;n männens sida, som verkligen har nggot af allvarsklang i sig, att den moderna kvinnan ar kall - en klagan, som för öfrigt ljuder samtidigt med kvinnans evigt vemodiga bedyrande, att mannen ej Bar en aning om sann kiinsla.
Låt oss nu bli allvarsamnia, ty detta, ar en allvarlig frtiga.
Saken är nog den, att mannens och kvinnans kanslolif Lir af så olika art. Mannens känsla, har sina tider af utbrott, d&amp; den alldeles beherskar honom, men dessemellan är han 1ät; tare an kvinnan förströdd af yttervärlden.
Det kan under dessa mellan- tider se ut som om den röda tråden vore afbruten, men det ar den icke, den har endast förlorat sig ini ett tjockt lager af praktiska eller teoretiska intressen för dagen.
D&amp; komma de korta, distraherade svaren, de likgiltiga blickarna, det a.ffärs- mässiga sättet, som kvinnan - hon m&amp; nu vara hustru, mor, syster eller vän - alltid s&amp; hjiirtligt afskyr och alltid tolkar som bevis p&amp; att tillgifvenlieten är död.
Kvinnans känsla ar icke af denna intermittenta art, den ma vara ljum, kanske mangen gang ljummare än mannens, men den ligger alltid sti att säga öfverst i henner; varelse, och hennes tankar röra sig ständigt omkring den; f&amp; herme ligger den faran nara till hands att tumma och kanna p&amp; den röda tråden, till dess den af idel tumning brister.
Ty ingen känsla, b a r k e n m l - skap eller kärlek t %l vid ett ideligt mätande och viigande och undersökande, den mister på S&amp; sätt först sin doft och sedan sin verklighet.
Mannen deremot förderfvar månget hjarteför- hallande genom sin v&amp;rdslöshet att ej underhhlla det genom sm&amp; - vänligheter.
På dessa sätter kvinnan oRa mera varde au p&amp; det säkra medvetandet, att mannen gärna gåfve sitt lif för henne.
Det är derför som kvinnor ofta till andra mans för- vtining kasta bort sin karlek å t vekliga, " fjantigan, omanliga man, de ha förstátt den hemliga kraften i de dagliga upp- marksamheterna.
Som kvinnan alltid ar van ett reflektera öfver kiimlor, så är det helt naturligt, att hon har gjort rapp &amp; t sig en
metodik, ett ceremoniel .. för känslan.
Hon vill ha vanskap och kärlek i afsatser.
Annu sedan hon hunnit långt öfver flickåren, har l1on en nbästan och kanske äfven en " näst bästan vän.
Och grader och trappsteg skall det vara afyen nar en känsla håller på att ta upp sig efter en mellantid af relativ kyla.
Försoningar och förklaringar äro lika dyrbara för det svaga som vedervärdiga för det starka könet.
Och det der sättet som mannen ha att utan vidare från köldens och ouppmarksamheteiis.
regioner plumsa ner i ömhetens, det är någonting så stötande för det kvinliga, låt oss saga - ord- ningssinnet.
Och det förefaller så oresonligt.
Hvad det skiille ha varit mycket mer intressant att tillsammans leta ut de innersta orsakerna till missförståndet och så gradvis klättra upp till den fullständiga harmonien.
Men dylika raffinerier har 7 2 ~ 1 2 inte tid med, han ar i detta fall vida mera omedel- bar, mera naturbarn; sätter hon upp en martyr-min, nar han är varm, så - la bonne heure, han har fått klart för sig att.
hon är kall, och sedan får hon sitta ensam och gråta och tänka p&amp; sin djupa kärlek.
Kvinnor ha ett sätt att använda addition, som vållar dem outsägliga kval.
" Nu är det femte gången, somahan inte tar afsked af mig ", " nu är det tredje gången, som han inte ber mig gå med sig på teaternn.
E n man använder aldrig sin rakne- konst på, dylika saker.
En liten ovanlighet kan val också, sira honom, men det är som när en hvass krage skafver en p&amp; halsen: ett ögonblicks obehag, en vridning, och allt &amp; r gl6md t.
Mannen har nog känsla, men han har inte minne för känslor.
Det har kvinnan SA mycket mer, och det måste hon ha, det ar ju hon som.
skall uppehålla kontinuiteten både i familjen och rent af i miinskligheten.
De flesta kvinnor indela sin tidräkning efter känslor, ridet året var den och den så vänlig mot mig ", " då och då var jag så ledsenn.
Men deremot har kvinnan så oändligt sv&amp;rt att fullt lefva i nuet, och om det är sant att detta är tecken till öfvercivilisation, så ar kvinnan mer öfverciviliserad än mannen.
Han, friskare, starkare, med.
s&amp; mycket mer anim.alisk lifsgladje än hon, måste om och om igen förundra sig och förarga sig öfver svårigheten att rycka henne upp för ett ögonblick till en glad eller varm stamning.
Skall hon vara glad, vill hon vara saker och garankerad, att ingenting ledsamt hvarken har hanitt eller kom.nzev att handa.
Det finnes m h g a kvinnor, som tro sig ha ett mycket godt hjärta, derför att de ständigt reflektera öfver kiinslor, och derför att de lida sil ofantligt af sina niirmastes föregifna, ovänligheter, men dessa samma kvinnor göra kanske icke pB hela året en handling, hvars motiv är en sann känsla för eo annan.
K h s l a n har hos dem gatt öfver till att frtbn en kraf- tig, till handling drifvande lifsprincip bli en sjuklig ömtiilig- het; den var en rörelsenerv och har blifvit en nerv, som endast oupphörligt till medvetandet öfverför förnimmelser af smärta.
Mannen ha nog ocksh sin ömthlighet, men den ar mera riktad p&amp; andra förhållanden: motgångar i ararer, ambitions- missrakningar, o. dyl. Hvilkendera parten har, alls som alls, mer kansla?
Ja, det &amp; r svHrt att säga, men inte ar det värdt att blindt tro p % den kvinliga jargonen, som ar kä,nslofull, eller på den - manliga jargonen, som lägger i dagen ett cyniskt förakt för all kansla.
Vi ha nu sökt visa, att kvinnorna, ehuru de mer reflektera öfver känslan, icke derför utan vidare kunna göra anspråk p % att vara den allena kannande och älskande delen af mänskligheten, och sakert ar att männen, med sitt staccato-aktiga satt att uttrycka sina känslor, * ofta hysa lika stort kvantum äkta kgrlek som den mest varmhj artade kvinna.
Men - rattvisa framför allt - nu, mina herrar, kommer s r tur!
Ni ar anda bra klumpiga, det ha vi tyckt under alla de airtusenden, som vi haft den aran att dela jordklotet me6 er, och ni ar klumpigare i v k tid &amp; n ni pil lange varit.
- Det har funnits tider, d&amp; maminen satte sin ära i att vare!
förfinad, inte blott till kläderna, utan ocksa till sj älslifvet.
Den tiden &amp; r förbi.
Nu &amp; r förfining kvinlighet, omanlighet.
Manligt är att tala om ranta och procent, och manligt är ocksa att vara.
så lard att ingen begriper en.
Förr stodo lärda män sadana som Geijer och andra s % lågt, att de kunde med- dela kvinnor sjalfva kvintessensen i sin lgrdom, nu bli de krda herrame niistan ledsna, om det kan bevisas att en kvinna läst deras bok, t y då ha de ju inte varit nog vetenskapliga.
Men det hamnar sig, hrr författare, t y endast den som för- sthr kvinnan, förstar publiken.
- Om kvinnans känslolif ofta, urartar till en nästan pjlskig ömthlighet, så kan man siiga om den nutida mannen, att hans kanslolif ar ouppfostradt, barbariskt, ociviliseradt, om ock hans försthd ar prydt med
aldrig s&amp; ' mycket matematik, mekanik och filologi.
Härtill bidrar i första rummet undervisningen och uppfostran, sedan också det faktum, att mannen mindre än kvinnan står under inflytande af de tv&amp; makter, som fördjupa och förfina kan- dan: religionen och literaturen.
Slutligen bör man icke glömma, att han mer än hon måste bära prägel af denna kamp för tillvaron, som ehuru oblodig, är kansk.e lika grym och lika förhärdande som vikingars och riddares blodsdåd.
Allt detta gör, att mannen, om han också har mycket hjärta, har svårt att fatta en så komp1icera.d, varelse som den karak- täristiskt moderna kvinnan med hennes underliga blandning af sjuklig känslighet, uppdrifvet, förfinadt hjärnlif och glö- dande verksamhetsl~~st.
Och hvar fins denna typ i literatu- ren?
Skisserad har den blifvit af Ibsen, Lie och Kjellaiid, men bildens konturer ha aldrig blifvit utfyllda, och särskildt ha våra romanförfaktare haft alldeles för klumpiga fotografi- apparater för att &amp; terge den.
Den franske historikern Michelet, kanske den ende hi- storieskrifvare af rang, som upptagit känslan såsom en vigtig faktor i historien, har till en af sina älsklingssatser, att tobalim skiljer man och kvinna åt.
Man ler först B t detta påsthende, men ligger det dock icke en viss sanning deri?
Är det icke rökrummen och kafeerna, s o m ha dragit mannen från familjens b&amp;de hvardagsrum och sallskapsrum?
Kvinnorna, ' som på detta sätt bli lemnade ensamma i hemmet, ' börja nu att utvandra de också till klubbar och samlingslo- kaler,.
och må mannen akta sig att klandra dem derför!
Funnes icke den trots allt outrotliga erotiken, skulle alla sillsk kap liga sammankomster för båda könen gemensamt snart dö ut.
Ty få - äro de män, som opåverkade af erotiska skal, finna behag i kvinligt sällskap.
Det är s&amp; obehagligt att be- höfva " genera sig. "
- Det är för resten ett underligt drag i vår tid, att på samma gång kvinnornas direkta ingripande i kulturlifvet ökats, har det indirekta inflytandet minskats, det som de förr utöfvade i det enskilda lifvet p&amp; männen.
Säkert h a r det funnits få tider, då sällskapslifvet varit i så hög grad inrättadt efter männens smak, så litet efter kvinnans; särskildt tänka vi härvid på alla de förhållanden, spm toba- ken och de starka dryckerna föra med sig.
Allt är anlagdt på att vidga klyftan mellan de båda könen, icke minst den realistiska literaturen, som öfverflödar af ensidiga och oratt- '
visa anklagelser än af mannen mot kvinnan, än i f kvinnan mot mannen, och som icke litet bidragit till miss-stämningen.
Ty en miss-stamning är det å blda sidor, och orsakerna till kvinnornas ha vi nu sökt visa.
Männen klaga öfver kvinnornas konkurrens p&amp; arbetsomradena.
Uen vår öfverbygelse ar att hundratals kvinnor skulle med glädje ha stannat i famiijeima, om deras menliga anförvandter mera e p a t sig &amp; t dem, mera bundit sitt lif vid deras.
Nu maste många utan någon sar- skild kallelse söka sig arbete utomhus, icke alltid för uppe- halle, utan ofta för att f&amp; ett " Zifsiiznehbll ".
" Tout se tientn, säger fransmannen - tobaken och punschen st&amp; i nära sam- manhang med den af er s&amp; hjärtligt afskydda emancipationen, det skulle ni aldrig ha trott, hrr konservative!
Herrarne phstå,, att om man p&amp; gatan ghr bakom två konverserande damer, hör man ständigt literkomma det lilla ordet " han?
Det vore sannare, om man påstod, att i damers samtal heter det jamt %ann och nhonn, i herrarnes) ' det ", Kvinnans hufvudsakliga både intresse och beggfning viinder sig kring personer.
Med hvilken skicklighet kan hon icke afläsa en hel historia från ett ansigte, der " karlar och barnn endast se ögon, näsa och mun.
Mannen g&amp;r ofta som en blind mellan sina närmastes förtviflade eller lyckliga ansigten, hon är aldrig blind, men ibland ser hon orätt, ty hon ser för mycket.
- Detta grunddrag khnner man igen i kvinnans verksamhet p&amp; alla områden.
v Hvar är människan?
n frågar hon öfverallt.
Har den kvinliga eleven fått veta d g o t om sin lärare, som i hennes ögon nedsätter hans personlighetl genast är det slut med intresset för hans lektioner.
Pngliu- gen deremot har lättare att halla de bada sakorna skilda.
När kvinnan intresserar sig för en viss idé, är det ofta - naturligtvis inte alltid - derför att hon hyser sympati för någon person, som representerar idén.
Denna olikhet visar sig ocksil, om man jämför de dikt- verk som skrifvits af män med dem som kvinnor författat.
Låt oss ta mästerverk på bada sidor, t. ex.
Victor Hugo ' s Les misérables och George Sand ' s Oonsuelo.
Xail marker genast att i den manliga intelligensen afspeglar sig ytter- världen på ett mycket kraf tigare, rikare och fullstiindigare sätt, skildringarne äro hamtade frkn lifvets alla möjliga om- rkden och utförda med en detaljrikedom, som visar en oeï- hörd observationsförmåga, icke minst af ting.