Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid 5:te punkten Litt. a. Af Herr Prosten Astrand, som åberopade innehållet af Utskottets förra Utlåtande, med förklarande, alt, då detsamma blifvit af ett Riks-Stånd 8 'Stats-Utskottets Utlåtande , N\o 218. bifallet samt af 2:ne andra återremitterad t, hufvudsakligen på grund af yrkande om tillökning i det af Utskottet föreslagne anslag, Utskottet saknat allt skäl att nu afstyrka samma anslags beviljande.
Häruti instämde Herr Friherre Sprengtporten, Herrar Anckarsvärd, af Gejerstam } Hallenborg, Doctor Agrell, Prostarne Afzelius, P. G. Svedelius och Ahlqvist samt Herrar Moberg, Wedberg och Kjellberg.
Af Herr Schartau: ”Af laga förfall hindrad att vara närvarande uti Stats-Utskottets plenum, då svaret på återremissen om ökadt anslag tili Landtbruks-Institutet på Degeberg beslöts, inskränker jag mig lill anmälan af min reservation mot delta, från såväl Utskottets förra tillstyrkande, sorn Utgifts-afdelningens förslag afvikande beslut.” Af Herr Professor Thomander, som, i afseende på yttrandet i anledning af Prosten Sulners motion, åberopade sin vid Utlåtandet, i anledning af återremisserne, rörande 8:de IIufvud-Titeln, fogade reservation.
Vid 5:te punkten Litt. b. Af Herr Doctor Björkman, som, i afseende på yttrandet,"angående Ulltuna Kungs-Ladugårds upplåtande lill Landlbruks-Institut, åberopade innehållet af Herr Biskopen m. m.
Hedrens vid det först afgifna Utlåtandet bifogade reservation.
Vid 8:de punkten, angående Technologiska Institutets anslag.
Af Herr Helsingius, som åberopade sin vid denna punkt af det förra Utlåtandet afgifne reservation.
Häruti instämde Herr Prosten Östberg.
Ank. till Exp. Utsk. den 11 Juli, kl. II f. m.
Utlåtande, i anledning af erhållne återremisser ä Utlåtandet N:o 62. (T. A.) Stats-Utskottets Utlåtande N:o 62, angående regleringen af utgifterne under Riks-Statens Tionde Hufvud-Titel, har af samtlige Riks-Siandcn blifvit Stats-Utskoltets Utlåtande j N',0 218. 0 blifvit återremitterad t, dels i sin helhet, dels uti åtskillige punkter, emot hvilka anmärkningar förekommit; och får Utskottet samma anmärkningar till besvarande upptaga, i den ordning, sorn, vid det först afgifna Utlåtan>det, Jblifvit följd,: l:o Clereci-Staten. a) Inom Preste-Ståndet har, i afseende på Utskottets yttrande, 1 anledning af Herr Christiersons motion, Lii!vit anmärkt, att vid det förhållande, att Pastor i Carlskrona -niistat det prasbende, som förut varit anslaget till förbättring i hans lönevillkor samt stadens till större delen fattige invånare blifvit ålagde att bekosta tvänne kyrkors underhåll, staden skäligen vore berättigad att, i enlighet med hvad sorn för de fleste åifrige städer eger rum, af Staten erhålla bidrag till sitt Presterskaps aflöning; men då dessa anmärkningar icke uppgifva några nya förhållanden, som af Utskottet ej redan blifvit tagne i öfvervägande, och det afgifna Utlåtandet i denna del finnes vara af Ridderskapet och Adeln le 111 na dt utan anmärkning samt af Borgare- och Bonde-Stånden bifallet, anser Utskottet sig böra sitt förra yttrande vidblifva. ib) Det af Utskottet afstyrkta anslag till vinsäd för Sophiee Magdalena: och Ulricae Eleonora församlingar har af Ledamöter inom Ridderskåpet och Adeln samt Preste-Ståndet blifvit påyrkad t, med åberopande deraf, alt sådane anslag förut af Rikets Ständer beviljats församlingar, •sorn från andre socknar blifvit utbrutne , samt i öfrigt af de uti Herr Biskopen m. m.
Hedrens vid Utlåtandet bifogade reservation utvecklade skäl; men då äfven denna punkt blifvit af Borgare- och Bonde-Stånden bifallen, har Utskottet icke trott sig böra sitt förut afgifna yttrande frånträda. 2:o Lappmarks Ecclesiastik-Verk.
Denna punkt har blifvit återremitterad af Preste-Ståndet, på grund af det framställda yrkandet, att Utskottet måtte meddela upplysning, huruvida det deri omförmäld ta anslag är ett egentligt Statsanslag, eller blott utgöres af räntemedel utaf Lappmarks Ecclesiastik-Verks till Stats-Verkefe öfverlemnade egna fonder, i förening med hvad, som genom colleclers insamlande och aigifter af Presterskapet tillkommer, i hvilken händelse den af Utskottet föreslagne nedsättning i beloppet icke borde ega rum, utan Bih, till R, St, Prot, 1840, 4 Sami, .1 Afd, 2 Band, 5 Haft, 2 10 Ståts-Utskottets Utlåtande, N;o 218. liela samman bibehållas oförminskad såsom ett förslagsanslag, afsedt att befordra Religions-undervisningen inom Lappmarken; men då Utskottet uti det ifrågavarande anslaget icke tillstyrkt någon annan nedsättning, än som motsvaras af det på en annan Hufvud-Titel öfverflyttade belopp, anser Utskottet, helst Borgare- och Bonde-Stånclen yttrandet i denna punkt bifallit, sig böra detsamma vidblifva. 3:o Universiteten. a) Utskottets yttrande, i afseende på de äskade anslagen till Universitetens materiella behof, har inom Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet framkallat anmärkningar, hufvudsakligen innefattande: att Utskottet icke uppgifvit någon anledning för sitt afslag att å Stat uppföra de förut lill hvartdera Universitetet beviljade 4,000 R:dr; att enahanda tillökning af 2,000 R:dr, som blifvit för Lunds Universitet föreslagen, jemväl bordt komma det i Upsala till godo, enär dels detta Universitets materiella behof ej voro på långt när fyllda, utan erfordrade en ytterligare kostnad, större i samma mon, som de der Studerandes antal vore större än i Lund, dels dess egna tillgångar, som utgjordes af de Universitetet genom en stor Konungs frikostighet donerade hemman, icke förslogo lill betalande af Universitetets för den nya bibliolheks-bjrggnaden iråkade skuld, men detta Universitet af Stats-Verket tillgodonjöt vida mindre än Lunds Universitet, som hade sig anslaget 5,934 tunnor Krono-Tionde och 1,513 tunnor Arrende-spannmål, då det i Upsala blott uppbar 2,679 tunnor; samt alt Utskottets beräkning af 10 år, som Universiteten skulle åtnjutit det förra anslaget, vore ett misstag, då kändt vöre, att detta anslag först vid sistlidne Riksdag kommit dem till godo.
Borgare-Ståndet har äfven i denna del beslutat återremiss af Utlåtandet, på grund af de fleste Talares yrkande, att Upsala Universitet måtte komma i åtnjutande af samma förmoner, som blifvit Lunds Universitet tillagde, hvaremot andre Ledamöter dels yttrat sig för bifall till hvad Utskottet tillstyrkt, dels talat för afslag äfven af den för sistnämnde Universitet föreslagne tillökning; och Bonde Ståndet har återremitterat punkten, med yrkande, att ingen tillökning måtte ega rum uti det förut heviljade anslaget af 4,000 R:dr till hvartdera Universitetet.
Vid öfvervägande af hvad sålunda förekommit, får Utskottet, hvad först angår anmärkningen dervid, att Ulskoltet ej uppgifvit någon anledning för sitt afslag att å Stat uppföra det förut beviljade anslaget af 4000 Ståts-Utskottets Utlåtande, 2¥\o 218. 11 R:dr för hvartdera Universitetet, förklara, att, clå detta anslag af Rikets senast församlade Ständer blifvit beviljadt
Lill förbättrande och tillökning af Universitetens materiel, att intill påföljande Riksdag utgå, Utskottet, med erkännande af behofvet för detta anslags ytterligare fortfarande, emedlertid ej kunnat antaga dess behöflighet allt framgent, hvarföre Utskottet vidhåller sitt förra yttrande, att anslaget endast må uppföras att intill nästa Riksdag utgå.
Vidkommande åter de inom frenne Riks-Stånd förekomne anmärkningar dervid, att en tillökning uti förutnämnde anslag, stor 2,000 R:dr blifvit tillstyrkt för Lunds, men afstyrkt för Upsala Universitet; så enär Utskottet vid det förhållande, att det förra anslaget verkligen finnes vara beviljadt först af 1834—1835 årens Stander, begått ett misstag, då Utskottet uppgifvit, att Upsala Universitet i 10 år varit i åtnjutande af detsamma; och då i öfrigt
Utskottet medgifver rigtigheten af de skäl, som emot den olika behandlingen af denna fråga, i afseende på de begge Universiteten blifvit anförde, anser Utskottet sig böra med frånträdande af hvad Utskottet, rörande det begärda förhöjda anslaget för Upsala Universitet, yttrat tillstyrka Rikets Ständer att bevilja det för hvartdera Universitetets materiella behof äskade ytterligare anslag af 2,000 R:dr eller tillsammans 4,000 R:dr Banco, så att en summa af 6,000 R:dr kommer att för hvartdera Universitetet intill nästa Riksdag uppföras. b) Inom Preste Ståndet hafva följande anmärkningar blifvit väckte, i anledning af Utskottets afstyrkande af den äskade tillökningen i Universitets-lärarnes löner, nemligen: att de nuvarande lönerne, i följd af nya tjenslers inrättande, blifvit nedsatte emot hvad de från äldre tider varit; att Utskottets jetnnförelse med andra Statens einbetsmäns lönevillkor, icke vore tillämplig, då nemligen desse, i en lika grad med Professorer, stå på midten af sin tjenstebana, med utsigt tili många högre beford ringsgrader, men Professorerne deremot, med intagande af en ordentlig lärostol, hunnit till spetsen af sin bana och ej kunde få någon ytterligare befordran, samt Adjunclernes aflöning, som för närvarande vid Lunds Universitet utgör 300
R:dr årligen, vore så ringa, att ingen annan med dem jemnförlig tjensteman fick åtnöjas med ett dylikt belopp; att jemnförelsen snarare bordt göras med hvad Utländske Universitets-lärare åtnjuta, då Ulskottet skulle koinmit till ett mångdubbelt högre belopp, än hvad af Kongl.
Maj:t blifvit äskadt; att Professorerne få vidkännas dryga utgifter för inköp af böcker 12 Ståts-Utskottets Utlåtande, Ii;o 218. och journaler i deras vetenskap, samt att lefnadskostnaden i Upsala ocb Lund. är nära lika stor, som i hufvudstadens Då Utskottet vid regleringen af Statens utgifter mäst taga i beräkning landets tillgångar och således ej kunnat anställa någon jemnförelse med de inkomster, som Universitets-lärare i andra Stater åtnjuta, har Utskottet jemväl, med fastadt afseende på den tillökning i utgifter, som af tillökningen uti Lärarnes personal blifvit en följd, icke trott sig böra de föreslagna löneförhöjningar ne tillstyrka, och som denna Utskottets åsigt finnes vara af tvänne Riks-Slånd biträdd, då Utlåtandet i denna del blifvit af Ridderskapet och Adala lemnadt utan anmärkning, samt af Borgare-’ och Boncle-Stunden bifallet; vidblifver Utskottet sitt förra yttrande. c) Utskottets yttrande i denna del af Utlåtandet har gifvit anledning till anmärkningar, såväl inom Ridderskapet och Adeln, som Preste-Slåndet, emot det af Utskottet föreslagna villkor af föreläsningars hållande i Grundlägarne, hvilket villkor dels ansetts obehöfligt, dels funnits icke tillkomma Stats-Utskottet att föreslå, och inom sistnämnde Stånd enskildt, alt i stället för Universitetens verldsliga Faculteter bordt uttryckligen nämnas de juridiska, enär dessa Faculteter voro hufvudsakiigast i behof af tillökte lärostolar.
Borgare-Ståndet har bifallit, hvad Utskottet tillstyrkt, och BondeStåndet beslutat återremiss, med yrkande dels om Professionernes bestämmande till endast en vid hvartdera Universitetet, dels om anslag af några nya löner.
Vid jemnförelse af de olika åsigter, sorn sålunda inom de serskild le RiksStånden gjort sig gällande, har Utskottet, som anser det föreslagna villkoret af Grundlagarnes föreläsning vara så mycket mera erforderligt, sorn Kongl.. Maj:t, i anledning af Rikets senast församlade Ständers gjorde framställning: i detta afseende, endast föreskrifvit examina, men öfverlemna t till vederbörande examinatorer att bestämma, huru med undervisningen borde forbållas, funnit sig böra sitt förut afgifna yttrande oförändradt åberopa. d) I anledning af Utskottets yttrande i denna del af Utlåtandet,, liar återremiss blifvit beslutad af samtlige Riks-Stånden, och hafva de Talare, som inom Riderskapet och Adeln, Preste- och Borgare-Stånden sig yttrat, dels yrkat, att antingen en lika summa, sorn för Upsala Universitet föreslagits, äfven måtte beviljas för Lunds Universitet, eller, om ej mer Slats-Ulskottets Utlåtande3 N‘.ö 218, än ett arfvode ansågs böra ega rum, att delta matte af Kongl. Mai:t få disponeras till det af Universiteten, som Kongl. Maj:t fann deraf böra komma i åtnjutande, dels funnit, att yttrandet ej bordt endast afse Persiska ocb Sanscrit-språken, utan föga bekanta kunskapsgrenar i allmänhet, hvaremot Bonde-Ståndets Ledamöter bestrid t det föreslagne nya anslaget.
Då anledningen, hvarföre ifrågavarande anslag blifvit anvisadt för Upsala Universitet, varit den, att nämnde Universitet eger en berömd lärd uti de vetenskaper, hvilkas uppmuntrande blifvit uti Professoren Bolmeers motion afsedt, bär Utskottet ock tillstyrkt, att den uppförda summan 600 R:dr måtte af KongL Maj:t endast för närvarande till nämnde Universitet disponeras, hvaraf åter foijer, att anslaget i en framtid, under förändrade' förhållanden, lika väl äfven kan komma Lunds Universitet till godo; och ehuru Utskottet således icke kan medgifva, att härigenom det ena Universitetet blifvit framföre det andra gynnad t, har Utskottet emedlertid , med fästadt afseende på de inom trenne Riks-Stånd gjorde anmärkningar och för undanrödjande af hvarje anledning lill misstydning, ansett sig böra , med frånträdande af sitt förra yttrande, tillstyrka Rikets Ständer, att en summa af 600 R:dr må varda å Stat uppförd, alt af Kongl. Maj:t lill ettdera af Universileten disponeras för befordrande af sådane vetenskapliga studier, som ej, tillhöra de egentliga examens ä mnena. e) Utskottets tillstyrkan, i afsende på fördelningen af de f. d. Medico-Tbeologiska Stipendierne, liar af en Ledamot inom P reste-Ståndet framkallat den anmärkning , hvaruti hela Ståndet instämt, alt af Stipendii-rummen det större antalet måtte tillfalla Theologiska Faculleterne, på den grund, att desamma räkna flere lärjungar, än de Medicinska, att Medicinae
Stu derande jemnförelsevis hafva att påräkna större bi-inkomster genom serskilda Stipendier, löner och arfvoden, hvaraf de kunna komma i åtnjutande genast, efter det de iuträdt i Faculteten, samt att anspråken på Prest-bildning i senare tider blifvit vida större än tillförne; hvaremot Rulderskapet och Odelii samt Bonde-Ståndet lemnat denna punkt utan antSärkning, och Borgare-Ståndet densamma bifallit; och då, utom det af Utskottet redan anförde skäl, att kostnaderne för det Medicinska studium äro betydligt högre än för det Tbeologiska, desse stipendier äfven ursprungligen blifvit inrättade för att uppmuntra Medicinska kunskapers utbredande i Landsorten, derigenom, alt de ynglingar, som egnade sig åt det andeliga Lära - 14 Stals-Utshottets Utlåtande, N.-o 218. reit alle t, tillika bereddes undervisning uti Läkarekonsten, har Utskottet ej kunnat frånträda dess förut afgifna yttrande. /) Utskottets yttrande, i anledning af Kongl.
Maj:t Nådiga Proposition om ett tillökt antal Emeriti Professors-löner, har föranledt anmärkningar inom Riililerskapet och Adelil samt Preste-Standet, dels derom, att Ad juncternes förseende ined arfvoden på Indragnings-Stat, skulle göra deni till sjelfskrifne efterträdare åt Professorerne, äfven om andre skickligare sökande sig anmälde, dels att fördelningen emellan Upsala och Lunds Universitet vore ovigtig i så måtto, att det förra räknade flere
Lärare än det senare, men detta deremot hade flere Preebende-lägenheter att påräkna, hvaraf blefve en följd, att arfvodena på en gång voro för Upsala allt för få, och för Lund möjligen för mångå.
Borgare-Ståndet har i denna del bifallit Utlåtandet och Bonde Ståndet detsamma återremitterat, under bestridande af det tillstyrkte nya anslaget.
Utskottet, som vid fördelningen af det tillstyrkte antalet arfvoden emellan de begge Universiteten, följt samma beräkningsgrund, som uti Kongl. Maj.ls Proposition blifvit framställd, har ej eller kunnat lemna utan afseende, alt Upsala Universitet, som har å SLat uppförde tvä,lins liela Emeriti Professors-löner, derigenom redan eger framför Lunds Universitet en fördel, fullt motsvarande skillnaden uti Lärarnes antal och de flere Praebenden, som tor desse uti Lund må vara att tillgå; i följd hvaraf, och då de i öfrigt mot Utskottets förslag gjorde anmärkningar icke äro af den vigt, att
Utskottet deraf kan hemta anledning att föreslå uppförande å Indragnings-Staten af de utaf Kongl. Maj:t äskade 6 Professors-löner, Utskottet anser sig böra vidblifva sitt förra yttrande.
4:o Elementar-Läroverken. c) Utskottets Utlåtande, i hvad det angår anslaget för Gefle Gymnasium, har blifvit återremitteradt af Bidderskapet och Adeln, Preste- och Borgare-Stånden, på grund af förekomne anmärkningar: alt antalet sluddrande vid nämnde Läroverk icke, på sätt Utskottet antagit, sällan uppgått lill 40, utan i medeltal utgjort 45, ofta 50 och derutöfver; att Leetorerne ej kunde lagligen åläggas att undervisa i andre vetenskaper än dem, som tillhörde deras befattning, derå de hade fullmagt; att, äfven om de frivilligt åtogo sig det tillökta göromålet af undervisning i Natur-Veten - St als-Ut skottets Uthltandej N:o 218.
15 skaperne, man ej kunde fordra, att de borde deruti vara lika skicklige, som i deras egentliga läroämnen, hvarigenom denna undervisning måste blifva högst ofullständig, samt att rättigheten tili Reclors-arfvodes åtnjutande vore lika stor vid alla Gymnasier, antingen termins-penningar tillförne egt rum eller ej, hvarförutan en ledamot af Preste-Ståndel förment, att Utskottet origtigt upptagit innehållet af det åberopade Kongl. Brefvet den 21 September 1839, enär detsamma skuile såsom afslag för det af Leclorerne vid Gefle Gymnasium begärda Rectors-arfvode anfört endast det skäl, att en sådan ersättning icke kunnat tillerkännas Leclorerne vid de öfrige Gymnasierne.
På grund af de inom trenne Riks-Stånd furekomne anmärkningar, och då Utskottet inhemtat, att löner för Lärare uti Natur-Vetenskaperne och lefvande språk finnas vid de fleste öfrige Gymnasier anslague, liar Utskottet funnit sig böra frånträda sitt i detta afseende afgifna yttrande, och får således tillstyrka Pvikets Ständer att, lill lön för en Lärare vid Gefle Gymnasium uti lefvande språk, må på Stat uppföras 300 R:dr och för en Lärare i Natur-Veleuskapei ne 150 R:dr, tillsammans 450 R:dr; hvaremot Utskottet, jemte meddelande af den upplysning, alt, enligt Kongl. Maj:ls till Stats-Contoiret aflåtne Skrifvelse af den 21 September 1839, alsia ge t å Leclorernes vid Gefle
Gymnasium underdåniga ansökning om beräknande af Rectors-arfvode, grundar sig på hvad Stats-Contoiret anfört, hvaribland hufvudsakligast förekommer det af Utskottet åberopade skäl, att Rectors-arfvoden blifvit tillerkände andre Gymnasier, såsom ersättning för termins-penningar, icke funnit skäl frånträda, hvad Utskottet, i afseende på det ifrågasatte lleclors-aifvodel för Gefle Gymnasii-Lectorer, i sitt förut afgifne Utlåtande anfört. d) Utskottets i denna punkt afgifna Utlåtande, i anledning af motioner om anslag för Linköpings, Strengnäs och Wexiö Gymnasii-Bibfiothek, har af Riddershapet och Jdcln blifvit lem liad t ulan anmärkning men af Preste-Ståndet återremitterad t, på grund af flere ledamöters yrkande, att samma fördelar, som blifvit Linköpings Gjmmasii-Bibliothek tillerkändt, måtte beviljas äfven dem i Strengnäs, Wexiö, Calmar, Carlstad m. fl., samt af Borgare- och Bonde-Stånden, under bestridande af det för Linköpings Bibliolhek tillstyrkte anslag, enär Statens medel ej ansågos böra användas för slike enskilde inrättningars behof, och då bifall tili ,'Sta.ts-Utskottets Utlåtande , W',o 218. livad för .ett sådant Bibliothek blifvit äskad t, troddes komma att föranleda enahanda anspråk från de öfrige Gymnasiernes sida.
Då vid jemnförelse af hvad inom de Trenne Riks-Stånd, der denna fråga förevarit till discussion, blifvit yttradt, Utskottet sålunda inhemtat, .alt det undanlag, som för Linköpings Gymnasii-Bibliothek, i anseende till dess större samlingar, af Utskottet blifvit tillstyrkt, mäste gifva anledning till enahanda anspråk å Stats-anslag för de öfriga Gyinnasii-Bibliotheken; och då, vid sådant förhållande, det torde blifva svårt att bestämma de grunder, efter hvilka denna förmon må kunna tilldelas den ena och vägras för en annan ,af dessa Inrättningar, bär Utskottet, med frånträdande af dess förra yttrande, funnit sig föranlåtet att afstyrka äfven det för Linköpings Gymnasii-Bibliothek äskade anslag. é) Uti denna punkt af Utlåtandet har Preste-Ståndet beslutat återremiss, på grund af den gjorda anmärkning, att, då staden Uddevalla vore berättigad att när sorn helst vid nuvarande innehafvares afgång indraga den af Staden bekostade andel i Skollärarnes aflöning, vore det icke staden, ulan lärarne, som förlusten drabbade, genom det af Utskottet tillstyrkte afslag å Herr Bagges motion, hvadan blifvit yrkadt, att den äskade summan måtte beviljas; men då, enligt hvad kändt är, äfven andre städer i Riket, flere med högst betydliga belopp, bidraga till aflöning af Läroverks-personalen, har Ulskoltel, helst dess förut afgifna yttrande är af Bidderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet lemnadt nian anmärkning och af Borgare-Ståndet bifallet, ansett sig böra detsamma vidblifva. /) Emot Utskottets Utlåtande i denna punkt har återremiss blifvit yrkad inom Bidderskapet och Adeln af en ledamot, som ansett anslaget böra å Stat uppföras; men då Utlåtandet i denna punkt blifvit af de öfriga Riks-S.tånden dels bifallet dels lemnadt utan anmärkning, får Utskottet åberopa sitt förra yttrande. 6:0 'Tillämpnings-Skolor. ci) Utskottets Utlåtande, i anledning af Kongl. Mäjrts Nådiga Proposition om förhöjdt anslag för Gymnastiska Central-Institutet, har föranledt återremiss af Bidderskapet och Adeln, inom hvilket Riks-Stånd åtskillige ledamöter dels yrkat, att hela den af Kongl.
Majrt äskade förhöjda aflönings-Stat måtte beviljas, dels begärt, att ett serskildt arfvode af 400 Stats-Utskottcts Utlåtande, N-.o 218. 17 400 R:dr måtte uppföras för Föreståndaren personelt, äfvensom en summa af 400 R:dr anslås till lön åt en Simlärare, samt af Bonde-Ståndet, som bestridt hela den tillstyrkte förhöjningen, på den grund, att ett Gymnastiskt-Central-Institut syntes vara mindre nödvändigt numera, sedan såväl vid KrigsAcademien, som i alla orter vid Skolor, Gymnasier och Universitet Gymnastiker blifvit inrättade.
Då emedlertid just den omständigheten, att Gymnastiska Läro-anstalter blifvit inom allt flere orter af Riket inrättade, utgör ett stöd för den af Utskottet föreslagne utvidgning af det för erforderlige GymnastikLärares bildande afsedde Central-Inslitutet, har Utskottet, som med afseende derpå, att Utlåtandet blifvit af P reste-Ståndet lemnadt utan anmärkning och af Borgare-Ståndet bifallet, icke funnit skäl att tillstyrka den af Ledamöter utaf Ridderskapet och Adeln äskade ytterligare förhöjning uti anslaget, ansett sig böra sitt förut afgifna yttrande vidblifva. b) Hvad Utskottet yttrat, i anledning af Herr Freijdenfelts motion om anslag till ett af Herr Bromander inrättadt Ilandels-Institut, har föranledt återremiss från Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, dels på grund af det framställde yrkandet, att, då andra näringar såsom Jordbruket, Slöjderna, Sjöfarten m. fl., hade Läro-inrättningar på Statens bekostnad, syntes äfven handeln böra i sådant afseende ihågkommas, dels i anledning af det fördelagtiga vitsord, Herr Bromanders Institut lyckats tillvinna sig ej mindre af Directionen öfver Stockholms Stads Undervisningsverk, enligt ett handlingarna bifogadt Protocolls-Utdrag af den 20:de Mars innevarande år, än äfven af en stor del af hufvudstadens förnämste Handlande och fabrikanter, hvilka till ett antal af 130, uti en af dem undertecknad skrift, förenat sig om den önskan, att understöd måtte Bromander af allmänna medel beviljas.
Och ehuru sålunda Herr Bromander lyckats tillvinna sig ett allmännare deltagande för sitt Handels-Institut, än som af de vid motionen bilagde, Utskottet först tillhandakomne handlingar kunnat inhemtas, har Utskottet likväl, med afseende derpå, att Borgare-Ståndet, hos hvilket ett dylikt Institut torde kunna anses böra i främsta rummet kunna påräkna understöd, om det deraf finnes vara förtjent, äfven som Bonde-Ståndet Utlåtandet i denna del bifallit, ansett sig ej kunna frånträda sitt förut afgifna yttrande. c) Preste-Ståndet har ock beslutat återremiss af Utskottets Utlåtande, Bih, till R.