Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Filialbanken i Blekinge, lån kreditiv d:o i Borås, lån kreditiv d:o i Calmar, lån kreditiv d:o i Carlshamn, lån kreditiv d:o i Christianstad, lån kreditiv d:o i Gefle, lån kreditiv d:o i Helsingborg, lån kreditiv d:o i Hernösand, lån kreditiv d:o i Hudiksval 1, lån kreditiv d:o i Lund, lån kreditiv d:o i Norrbottens Län, kreditiv d:o i Nyköping, lån kreditiv d:o i Piteå, kreditiv d:o i SkaraborgsLän,lån kreditiv d:o i Sundsvall, lån kreditiv d:o i Uddevalla, lån kreditiv d:o i Westerbottens
Län, lån kreditiv d:o i Wisby, lån kreditiv d:o i Örebro Län, lån kreditiv d:o i Östersund, lån kreditiv Utestående.
Oanvändt. 6,884,234 83 1,057,249 19: ! 187,315 10,000 — 420.000 69.000 250.000 71.400 435.000 67,100 260.000 63.800 500.000 22,250 600.000 9.000 250.000 49.600 — 230.000 84.600 200.000 46.200 500.000 94,750 233.000 290.000 52,700 1,100 450.000 25.600 500.000 126,850 300.000 44.800 375.000 80.000 17.200 260.000 95.400 200,000 63,650— 98 141.000 53,600 150.400 66,200 227,750 141.000 75,400: 30,400 53,800 155,250 236.200 92,300 248,900 199.400 123,150 105.200 187,500 I Medel insatta deposit-ralsn.
22,800 34,600 36,350 8,138,800 | 630,000 l> 375,000 652.500 390.000 750.000 750.000 375.000 345.000 300.000 750.000 469,200 435.000 250.000 675.000 750.000 450.000 562.500 — 120,000— 390.000 300, Oqo Transport jl5,289,484|02|2,5ö8,515|93|17,858,000j—| Banko-Utskottets Memorial N:o 1. 17 Utestående.
Transport 15,289,484 02 Kreditiv till Riksgälds-Kontoret 500,000 — d:o till Kommorse-Kollegium 1,884,043 13 d:o till Jern-Kontoret 832,240 — Vid Banko-Diskont- Verket.
Diskonterade vexlar 2,629,494 34 Lån på löpande förskrifning.
. 2,271,873 89 d:o på aktier och publika papper 223,230 — d:o på vågförda effekter.... 2,327,913 99 A beviljade kassakreditiv, Rdr 4,847,600, utestående 2,856.011 12 Utlåning med omsättningsrätt 5,876,617 23 Vid Låne-Kontoret i Götheborg.
Diskonterade vexlar 34,972 06
. 2,391,553 56 d:o påaktieroch publika papper 31,400 — d:o på vågförda effekter 692,200 — A beviljade kassakreditiv, Rdr 1,536,000, utestående 1,042,910 — Utlåning mod omsättningsrätt 2,514,849 07 Vid Låne-Kontoret i Malmö.
Diskonterade vexlar 804,277 72
. 324,100 — d:o påaktieroch publika papper 7,500 — Å beviljade kassakreditiv, Rdr 969,700, utestående 706,557 79 Utlåning med omsättningsrätt 1,279,517 — Vid Låne-Kontoret i Wisby.
Diskonterade vexlar 136,820 — Lån på löpande förskrifning . . 12,000 — A beviljade kassakreditiv, Rdr 195,500, utestående 133,490 Utlåning med omsättningsrätt. 149,010 — Oan vändt.
Förlag. 2,568,51519817,858,000| Medel, insatta jpå npp- och afjskrifnings samt | deposit räkn.
1,000,000 365,956 67,760 87 1,500,000 2.250,00(1 900,000— — 13,38277 6.700.000 5.890.000 3.600.000 150 93; 2,515,000 1.200.000 483 990 1,280,000 265,000 150,000 3,608,523 34 593,035 62 642,435 51 17,310 Summa |44,952,004 92 |4,017,239|55|44,108,000 — 4.861,304 47 48,909,304: 47\
Prot. 1862 Sf 1863. 6 Samt. 1 Åfd. 1 Höft. 3 18 Banko-Utskottets Memorial N:o 1. § 15.
Innehaiining I 143 § af Reglementet är föreskrifvet, att följande innehålla ingar skola alfasJ1'ff/‘ets:- verkst allas af fonden till utlåning mot inteckning i fast egendom, nemligen af ane on en. iall(j, fasti„.|ietsf'0n(|cll 125,000
Rdr under hvartdera året 1800, 1801, 1802 och 1803 samt af stadsfastighetsfonden 40,000 Rdr under hvartdera året 1801 och 1862 samt 45,000 Rdr, allt Riksmynt, under år 1863.
Sålunda stadgade innchållningar äro verkställda för åren 1860 och 1801, och för detta år hafva till Reservfonden blifvit öfverförda, af landtfastighetsfonden 72,900
Rdr och af stadsfastighetsfonden 23,300 Rdr.
Dessutom, och med anledning af den genom 173 § i Reglementet Fullmäktige lemnade rättighet att, om och när någon dol af fastighetslånefonden, handelsoch närings-diskontfonden eller allmänna diskontfonden befinnes obegagnad, öfverflytta de icke använda medlen till Reservfonden, med förbindelse för
Fullmäktige att dessa medel återställa då de varda för det ursprungliga ändamålet erforderliga, hafva Fullmäktige, sedan ansökningarne om lån från landtfastighetsfonden icke upptaga det tillgängliga beloppet, från denna fond till Reservfonden öfverfart: den 24 nästlidne Juli Rdr 100,000. och den 18 dennes „ 100,000.
Ofvanberörde fond, som, enligt 143 § i Reglementet, utgjorde Rdr 8,625,000. hvaraf för inteckningar i egendom å landet . . . 7,500,000. och för inteckning i hus och jord i städerna, utom Stockholm 1,125,000. 8,625,000. har till och med den 18 dennes nedgått till 8,038,800. hvaraf för inteckningar i egendom å landet . . . 6,977,100. och för inteckning i hus och jord i städerna, utom Stockholm 1,061,700.
Rdr 8,038,800. samt således förminskats med Rdr 586,200.
Yid det af Fullmäktige nu upplysta förhållande, torde innehållningarne af landtfastighetsfonden kunna för de kommande åren icke obetydligt förhöjas, och fastän stadsfastighetsfonden icke lernnar tillgång för utgifvande. genast af sökta lån, synes dock anledning oj förefinnas att afvika från den åsigt, som vid föregående riksdagar, på goda skäl, gjort sig gällande, att, efter hand, minska denna del af Bankens lånerörelse. § 16.
Angående be- I så väl 1860, sorn innevarande års Revisions-berättelse förordas återinförande laoch3silfverd 1 Hiln^on g»ld- och silfverbelåningen och af ett sistnämnde berättelse bifogadt oei si vet. ai,jöran(jei hvilket innefattar närmare utveckling af skälen för det väckta för slaget, vill det synas, som skulle sednast församlade Revisorer anse, att för belåning af guld och silfver hufvudsakligen enahanda grunder böra uppställas, som voro gällande då denna belåning vid 1853—1854 årens riksdag afskaffades.
Utskottet, vid pröfning af det sålunda väckta förslaget, icke lärer underlåta att i minnet återföra de orsaker, som föranledde Rikets Höglofl.
Ständer att, vid berörde riksdag, afskaffa denna belåning, hvilken väl ånyo, men på alldeles förändrade grunder och af serskilda för tillfället tvingande omständig - Banko-Utskottets Memorial N:o 1. 19 heter, för bestämd kort tid, vid 1858—1860 årens riksdag upplifvades; så torde Fullmäktige icke behöfva att häröfver afgifva utlåtande. § 17- För handels- och närings-diskont fondens fördelning på de serskilda Diskont- Sandels- och verken är, likasom angående beloppet af de till nämnde fond anvisade förstärk- närings diningar, fullständig redogörelse meddelad i Revisorernes berättelser, hvadan Full- * mäktige här omförmäla endast de förändringar, som inträffat efter den 1:3 nästlidne September, intill hvilken dag innevarande år församlade Revisorer sträckt den af dem afgifna redovisning.
Sedan Banko-Diskont-verkets kassa erfordrat förstärkning, är återstoden af den indragna delen utaf bemäldta Yerks ifrågavarande fond från Reservfonden återtagen; så att detta Yerk nu innehar hela fondandelen, enligt Reglementets 151 §, R:dr 6,700,000.
Låne-Kontoret i Malmö har af förstärkningsmedlen ytterligare inbetalt 50,000 R:dr och Låne-Kontoret i Wisby 20,000 R:dr.
För lefvcrering af återstoden har sistnämnde Låne-Kontor undfått anstånd till nästa år.
Då hos Låne-Koutoren på upp- och afskrifnings- samt depositräkning insatta medel lernnat Låne-Kontoren tillfälle att till en del ersätta den genom förstärkningsmedlens indragning minskade utlåning, hafva Fullmäktige ansett sig icke kunna i vidsträcktare mån medgifva förändring i de af dem, på grund af 117 § i Reglementet, tid efter annan, fattade beslut, angående berörde medels återbetalning, än att bifall lemnats till vederbörande Låne-Kontors
Direktioners begäran om uppskof med samma återbetalning, helst, metalliska kassan allt ifrån böljan af Mars till medlet af September detta år varit i nedgående.
I fördelningen af ordinarie fonden hafva Fullmäktige ej funnit anledning att göra förändring.
På sättet för utlåningens verkställande måste alltid fondernas mer eller mindre tillräcklighet blifva ytterst beroende. § 18.
Genom 152 § i Reglementet äro vederbörande Diskont-Direktioner berätti- Anordningar gade att afgifva anvisning på Bankens Reservfond, då uttagningar af upp- och a Reserv afskrifningsmedel ifrågakomma till belopp, öfverstigande de i kassa eller på räk- on en' ning varande medel.
Detta stadgande är sålunda tillämpad! att, vid berörde tillfällen, vederbörande Diskont-Direktioner hos Fullmäktige genast, hvad Låne-Kontoren angår, pr telegraf, anmäla bebofvet af förstärkning, som då af Fullmäktige insättes på vederbörlig räkning i Bankens Depositions-Afdelning, hvarå assignering kan omedelbart verkställas.
De, tid efter annan, till Banko-Diskont-verket i Stockholm och LåneKontoret i Götheborg, i sådant afseende, anvisade förstärkningar äro Reservfonden återställda och vid öfriga Låne-Kontor har så beskaffad förstärkning icke erfordrats. § 19.
Den i mom. 2 af Reglementets 153 § föreskrifna innehållning af allmänna diskont- InnMUning fonden är verkställd för 1861 till hela beloppet 200,000 R:dr och för detta år till 165,000 fonden. 20 Banko-Utskottets Memorial N:o 1.
R:dr; kommande återstoden att före detta års utgång till Reservfonden öfverföras; hvarefter fördelningen af denna fond å de serskilda Diskont-Verken blifver följande: på Bauko-Diskont-Yerket . . . 5,890,000.
Låne-Koutoret i Götheborg 2,500,000.
„ Dito i Malmö 1,260,000.
„ Dito i Wisby 150,000.
Sgr R:dr 9,800,000.
Rikets Ständers detta år församlade Revisorer uttala i 56 § af berättelsen den åsigt, att ytterligare indragning af den för allmänna diskontens lånerörelse anslagna fond icke bör ifrågakomma.
Fullmäktige tillåta sig, i anledning häraf, erinra att, enligt berörde mom. och § i Reglementet, 200,000 R:dr skola af ifrågavarande fond innehållas, jemväl under år 1863, och att fonden äfven under de följande åren bör kunna vidkännas årlig förminskning, derest utlåningen inskränkes till den del af allmänheten, som företrädesvis anses vara berättigad att från ifrågavarande fond tå sina lånebehof tillfredsställda. § 20.
Siskont-ver- Sorn
Diskont-verken i de af dem afgifna berättelser till Höglofl.
Utskottet ens stallning. ]emlia( upplysning angående samma Verks upp- och utlåning, hvaraf sammandrag jemväl äro intagna i Rikets Ständers Revisorers berättelser; anse
Fullmäktige sig icke behöfva att här redovisa för denna del af Bankens rörelse vidare, än som skett genom de i föregående §§ meddelade uppgifter, i fråga om de till
Diskont-verken anvisade fonders fördelning, förminskning och användning i låneoch kreditivrörelse. § 21.
Med stöd af föreskriften i 154 § mom. 1 och 2 af Reglementet, äro följande at utlånings- förändringar vidtagna, beträffande räntan för lån från handels- och näringssamt allmänna diskontfonderna.
Bäntan för lån från den förra fonden, som alltifrån den 16
Maj 1859 till den 26 Augusti 1861 bibehölls vid 6 procent, sänktes då till 5 procent, men höjdes åter, från och med den 18 November samma år, till 6 procent, hvarvid densamma förblef till den 10 Februari detta år, med hvilken dag räntan nedsattes till det ännu oförändrade beloppet af 5 procent.
Den med 5 procent utgående räntan för lån fiån allmänna diskontfonden höjdes från och med den 1 Juli 1861 till 6 procent, men nedsattes åter, från och med den 1 Mars detta år, till 5 procent, hviken räntefot fortfarande är gällande.
Af såväl nästlidet, som innevarande år församlade Revisorer är den åsigt uttalad, att räntan för lån från sistnämnde fond bör fortfarande bibehållas vid 5 procent.
Om ock, hvilket Fullmäktige ej vilja bestrida, många skäl finnas för den mening, att förändring af räntan i förevarande lånerörelse icke är lämplig, hysa Fullmäktige likväl mycken tvekan, i fråga om det belopp, hvartill denna ränta bör bestämmas.
Då för lån mot pant af real säkerhet räntan utgör exem - Banko-Utskottets Memorial N:o 1. 21 pelvis sex procent, måste det förekomma serdeles eget, att lån mot borgen utgifvas till 5 procent ränta; men Fullmäktige, sorn i samband med förslaget till förändrad uppställning, i åtskilliga delar, af nu gällande Banko-reglemente, komma i tillfälle att yttra sig öfver såväl denna, som en i 1861 års Revisionsberättelse tillika gjord framställning, att räntan för lån mot pant af vågförda effekter alltid bör bestämmas till något lägre belopp, än som gäller vid diskontering af vexlar och vid utlåning mot hypotkek af löpande förskrifningar samt aktier och publika papper, finna sig, vid sådant förhållande, nu ej böra afgifva något tillstyrkande i anledning af berörde framställningar. ~ o § 22.
Den för medel insatta å Depositräkning hos Diskont-verken bestämda Räntan å deränta af 4 procent å 3 månader, och 5 procent å 6 månader, nedsattes från och ,f°si< 0^”^f med den 1 Augusti 1860 till 31 procent å tre månader och till 11 procent å sex ups,krifningsmånaders uppsägning; hvarefter förändring i denna räntefot icke ifrågakommit. rättningar.
Från och med samma dag har räntan å upp- och afsk ritnings räkning, derförut fastställd till tre procent, vid Banko-Diskont-verket utgått med två procent, hvilken räntenedsättning tillämpats vid Låne-Kontoren i Götheborg och Wisby med den 15 Mars 1861 och vid Låne-Kontoret i Malmö med den 1 September samma år. § 23.
Inom de gränser, som af stadgandet i Reglementets 160 § angifvas, hafva BelåningsFullmäktige väl, såsom af § 59 i 1861 års Revisionsberättelse och § 58 i den inne- vu'grimer U' varande år afgifna enahanda berättelse inhemtas, fastställt belåningsvärdet å åtskilliga der uppräknade obligationer; men som, genom berörde Reglements-§, belåning icke är medgifven å åtskilliga, serdeles i sednare tider tillkomna obligationer, hvilka likväl måste anses innebära lika fullgod säkerhet, som flertalet af de obligationer, hvilka till belåning antagas; få Fullmäktige härå fästa Höglofl.
Utskottets uppmärksamhet, på det att ofvanberörde stadgande måtte erhålla den utsträckning, att Diskont-Direktionerna ej må hädanefter, såsom hitintills, nödgas tillbakavisa äskad belåning af säkra papper. § 24.
I 2 mom. af 172 § Reglementet är stadgadt att det belopp, som återstår -Anslaget till oanvändt af do till försträckning åt Filialbanker, vid föregående riksdagar, anvi- Bthaibanker. sade 9,000,000 R:dr Runt må, efter Fullmäktiges bepröfvande och under de i 173 § af 1858 års Bankoreglemente stadgade vilkor, såsom försträckning, meddelas sådana redan oktrojerade Filialbanker, som till försträcknings erhållande äro berättigade.
Med stöd häraf äro berörde 9,000,000 R:dr fördelade på de före sednaste riksdag oktrojeräde Filialbanker.
Till Filialbanker, sedermera oktrojerade, för hvilka, enligt mom. 3 i samma §, Fullmäktige kunna använda 1,000,000 R:dr, äro öfverlemnade: till Filialbanken i Norrbottens län, med säte i Luleå ....
R:dr 469,200 „ Filialbanken i Piteå „ 250,000 och , Filialbanken i Oskarshamn 230,000 22 Banko-Utskottets Memorial N:o 1. hvaremot
Filialbanken i Skellefteå ännu ej fullgjort hvad som erfordras, för att komma i åtnjutande af kreditivförsträckning.
För de äldre Filialbanker, hvilka hädanefter undfå ny oktroj och hvilkas reglemente är uppstäldt i öfverensstämmelse med de i meranämnde § utstakade grunder, hafva Fullmäktige ansett hinder ej möta för erhållande af försträckning inom det anvisade äldre anslaget af 9,000,000 B:dr, hvadan detsamma kommer att tagas i anspråk för nya Filialbanker, till den del, hvartill sednast beviljade anslag af 1,000,000 R:dr icke lemnar tillgång.
Till den uppgift, Filialbank, vid hvarje räkenskapsårs slut, angående sin dervid befunna ställning samt rörelse under förflutna året, skall, jemlikt Reglementets 172 § mom. 1, litt i), till Riksbanken aflemna, är formulär under granskning och kommer, efter skedd fastställelse, att delgifvas de Filialbanker, som det åligger att sådan uppgift ingifva, för att i officiela tidningarne meddelas.
Angående Tumba Bruk. § 25.
Inspektionen Bruket förvaltas, enligt 5 § i Reglementet, utan Under-Styrelsens delta öfver bruket, gande, af Fullmäktige samfäldt, under spccielt inseende af en deras Ledamot.
Detta speciela inseende har fortfarande utöfvats af undertecknad Nordlund, som sednast den 9 dennes till samma uppdrag återvaldes. § 26.
Behållna vin- Af Brukets räkenskaper för åren 1859—1861 äro sammandrag intagna i sten af bruks- Revisor emes berättelser, hvaraf det visar sig, att vinsten å bruksrörelsen uppgått rörelsen.
1859 tiU R:dr 74,659: 87. 1860 32,604: 42. 1861 8,711: 63.
Orsakerna till förminskningen af brukets behållna vinst äro angifna i 80 § af 1862 års Revisionsberättelse. § 27. inventarier- Med anledning af den i 1860 års
Revisionsberättelse § 76 förekommande nes bokföring. anmärkning, bland annat, derom att brukets inventarier i räkenskaperna upptagas till deras ursprungliga inköps- eller tillverkningsvärde, hafva Fullmäktige ansett sig böra föreslå förändradt sätt för inventariernes bokföring; hvarom serskildt Memorial kommer att till Högloft.
Utskottet aflåtas. § 28.
Användning
I 85 § af 1861 års Revisionsberättelse hemställa Revisorerne om använ af bränntorf. dande af den vid Tumba befintliga bränntorf, till vinnande af besparing i utgifterna för ved. Banko-Utskottets Memorial N:o 1. 23
Som det vid gjorda förbrännings-försök med torf, upptagen å en bruket tillhörig sumpig äng, visat sig att, med eldstädernas nuvarande konstruktion, denna torf dels med svårighet förbrinner och dels gifver föga värme, så att den för att med nytta kunna användas till den å bruket befintliga ångpannas upphettning behöfver blandas med ved, hafva Fullmäktige, enär Bruksförvaltaren tillika upplyst, att den regniga väderleken under sommaren detta år icke egnat sig för bränntorfs upptagande och torkning, i anledning af Revisorernes hemställan, för närvarande, ej kunnat vidtaga någon åtgärd, men skola åt förevarande angelägenhet egna fortsatt uppmärksamhet. § 29.
Vidare hemställa Revisorerne, i 88 § af 18(51 års berättelse, att sista punk- .
-Ändring t ten i 34 8 af instruktionen och arbetsordningen för Tumba Bruks Förvaltare och s /, . i-i ii i i i oc'1 (trbeUora betjening måtte från samma instruktion uteslutas; oell ehuru angående berördQ ningen för be stadgandes lämplighet och behöflighet tvekan lätteligen kan uppstå, enär såväl tjeningen vid inspekterande Fullmäktigen öfver bruket, som Bankens Revisions-Afdelning å bruket bruksförvaltningen utöfva en tillsyn, hvilken måste vara af större inflytelse, än den kontroll, som enligt instruktionen är ålagd Förste Bokhållaren, hvilken derigenom, fastän Förvaltaren underordnad, sättes i jemnbredd med om ej öfver samma Förvaltare, som åter häraf betages möjligheten att, utan befarad kollision, kunna till brukets nytta och fördel begagna sig af Förste Bokhållarens arbetsbiträde, om och när behof deraf möjligen kan uppstå; likväl och som det klandrade stadgandet, tillkommet på grund af förnyade framställningar om det oundgängliga behofvet af en fortgående kontrollerande tillsyn på bruket å Bruksförvaltarens tillgöranden och meddeladt af Banko-Utskottet den 15 December 1857, hitintills, efter hvad inhemtas kunnat, icke medfört någon olägenhet, anse Fullmäktige, under nuvarande organisation af tjenster och göromål vid bruket, stadgandet både kunna och böra bibehållas. § 30.
Öfver Revisorernes yttranden och förslag i 1861 års berättelse § 89, angå - Om barna - ende barnaundervisningen vid bruket och § 90, om brukspersonalens lånbibliothek, komma Fullmäktige att afgifva serskilda utlåtanden till Högloft.
Utskottet, Stockholm den 24 Oktober 1862. A. F. N.
Gyldenstolpe. C. B.
Lilliehöök. F. Åkerman. gen vid bruket och ett derstädes bildadt lånbibliothek. N. H. Selander.
Th. Wensjoe. J. Nordlund. J. G. Schwan.
Frik Mallmin. L. J. Hierta. J. Holm. A. W. Björck.
C. O. Ossbahr, STOCKHOLM, TRYCKT HOS ISAAC MARCUS, 1862. Banko-Utskottets Memorial N:o 2 och Utlåtande N:o 3. 1 i\:o 2 Ankom lil] Exp.-Ulsk. den 1 Dec. 1862, kl. 3 e. m.
Memorial, med hemställan om arfvoden till Notarier och Kanslister.
Sedan Utskottet beslutat att, i och för ärendenas förberedande handläggning, fördela sig i två afdelningar och att, såsom Notarier på afdelningarne, anställa de Kanslister, en för hvardera afdelningen, soin Utskottet, med slöd af 24 § 1 mom. i Riksdags-ordningen, den I dennes, antagit; men Utskottet, för besörjande af Kansligöromålen i öfrigt, har behof af två Kanslister; så får Utskottet vördsamt anhålla om rådighet, att använda två Notarie-arfvoden från och med den 1 och två Kanslist arfvoden från och med den 10 i denna månad.
Stockholm den 7 November 1862. Y o 3.
Ank. lill Exp.-Ulsk. den l Dec. 1862, kl. 3 e. m.
Utlåtande, i fråga om afskrifning af Låne-kontorets i Göteborg återstående fordringar hos afvikne jörre Ombudsmannen W. M. Stenberg.
I den berättelse, Utskottet från Direktionen öfver Låne-kontoret i Göteborg emottagit, har Direktionen, jemte förmälan att hittills ingen underrättelse om afvikne Ombudsmannen IV. lil.
Simberg kunnat erhållas elier det han lemna! landet och anBih. till B.
Prot. 1862 Sf 1863. 6 Sami. 1 Afd. 2 Höft. 1 2 Banko-Utskottets Utlåtande N:o 3. kommit til! Norra Amerika, hemställt, att Låne-kontorets hos bemälde Stenberg egande återstående fordringar, utgörande: a) den andel af Stenbergs proprie balans, för hvilken godtgörelse icke tillkommit Kontoret, R:dr 207: 91 öre; b) sådana lån, hvilka Stenberg, i egenskap af inlemnare eller af andra orsaker, blifvit dömd att inbetala till Låne-kontoret, R:dr 9,212: 64 öre samt c) åtskilliga lör nyssnämnde lån balanserade räntor och lagsökningskoslnader, hvilka Stenberg förklarats skyldig godtgöra med R:dr 3,453: 3 öre, måtte få afskrifvas, enär godtgörelse icke kunde förväntas för berörde fordringar, hvilkas årliga bevakning vore ulan ändamål och endast tillskyndade Låne-kontoret betydliga utgifter.
I afseende å ifrågavarande balansmål bar Utskottet inheintat ali sedan, i November månad 1846, Låne-konlorels dåvarande Ombudsman, vice Häradsböldingen W. M. Stenberg från riket alvikit och det vid i anledning deraf verkställd inventering, befunnits, att Stenberg tillgripit medel, som han i egenskap af Ombudsman för Kontoret uppburit; så, och efter del nödiga åtgärder blifvit vidlagne med Stenbergs qvarlemnade egendom, för alt derutur söka bereda godtgörelse för hvad Stenberg, efter utredning af bans balans, kunde kännas skyldig Kontoret återgälda, bade sådan utredning, under ledning af ett utaf Ranko-fullmäglige utsett ombud, egt rum, hvarvid bliIvit ådagalagdt, att Stenberg tillgripit och förskingrat af honom, eller anställd lagsökning, uppburne inbetalningar å lån lill belopp af 14,407 R:dr 15 sk.
Banko; att Stenberg dessutom häftade i skuld till Kontoret dels för den ersättning lian vore skyldig utgifva såsom ansvarig inlemnare af åtskilliga hos Kontoret belånade, sedermera lälska befunne, reverser, dels för af Stenberg uppburne, oredovisade expensmedel, samt att Stenberg jemväl underlåtit bevakningsålgärder, till följd hvaraf Låne-kontoret förlorat rättigheten att af åtskilliga dess gäldenärer undfå godtgörelse för egande fordringar.
Sedan utredningen af Stenbergs balans blifvit alslulad och Kongl. Göta Hofrätt, medelst dom den 17 Januari 1851, hvilken vunnit laga kraft, fastställt Rådstufvurättens i Göteborg i Stenbergs konkursmål meddelade beslut, hvarigenom
Låne-kontoret är vordet tillerkändi förmånsrätt för följande fordringar, nemligen: uppburna och oredovisade expensmedel 403 R:dr 12 sk., hushyra 166 R:dr 32 sk., verklig balans 14,384 R:dr 9 sk. 4 r:st, jemte ådömd ränta derå 664 R:dr 39 sk. 4 r:st, eller tillsammans 15,618 R:dr 44 sk. 8 r:st, allt Ranko, samt Låne-kontoret, till betäckande af dessa fordringar, innehållit Stenberg tillkommande lönemedel 922 R:dr 19 sk. 6 r:st samt erhållit utur Stenbergs konkursmassa 9,366 R:dr 32 sk. och af löltesmännen för Stenbergs uppbörd 5,131 R:dr 12 sk. nämnde mynt: så beGnnes den del af Stenbergs proprie balans, hvarför Låne-kontoret icke undfått godtgörelse inskränka sig till 198 R:dr 29 sk. 2 r:sl Ranko, motsvarande 297 R:dr 91 öre Runi.
RelräfTande