Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Men från denna summa vidare afräknas det belopp, hvarmed anslagen å sjunde hufvudtiteln till remisslage, uppbörds- och observations-procenter samt mantalsskrifnings-provisioner, tillsammans 24,000 r:dr, kan förminskas, hvilket belopp, då 4,000 r:dr kunna anses tillräckliga för tjenstemän utom landsstaten, som komma att dylika provisioner än vidare åtnjuta, bör beräknas till 20,000: — så visade sig en å riksstaten i och för denna reglering behöflig tillökning af 146,194: — hvaremot skulle vinnas besparing af provisioner, som utom berörde, från sjunde hufvudti - Transport 146,194: — 33 Transport 146,194: — — teln anordnade, hittills af statens medel utgått, till ett belopp af omkring 40,900: — — äfvensom de skattedragande skulle befrias från debetsedellösen 13,000: — — och forsellön å indeld spannmål, omkring . . 8,000: — — qqq. sä att den effektiva utgiftstillökningen endast skulle blifva 84,294: — — hvilken dock ytterligare minskas i den mån förenämnde särdeles lågt beräknade boställs-afkastning, vid ny uppskattning befinnes lemna större tillgång för den nya regleringen; Varande dessutom att anmärka, att de poster, som Hyttas till allmänna indragningsstaten tillsammans komma, allt eftersom innehafvarne genom dödsfall, afsked eller befordran afginge, att för staten åter besparas; hvaremot å ordinarie staten framdeles skulle uppföras häradsbokhällarne med förslagsvis beräknad aflöning sä att tillökningen å stat skulle med . . . nedsättas till 120,383: 16. — äfvensom, och då jemväl kommer att besparas afkastningen af landssekreterares, landskamererares, landträntmästares, häradsskrifvares och vaktbetjentes boställen, minst 10,000: — — den effektiva tillökningen i utgifter skulle ytterligare minskas med 53,610: 52. — och sålunda nedsättas till 48,683: 16. — oberäknadt, att en säkerligen betydlig ytterligare tillgång torde vinnas genom boställsafkastningens högre belopp än som hittills i kalkyl upptagits, äfvensom att remisslage, observations- och uppbördsprocenter samt mantalsskrifningsprovision vanligen uppgått till 8 å 10,000 r:dr mer än här, efter förslagssummans belopp ä sjunde hufvudtiteln beräknats.
N:o 3 till Kongl. Maj-.ts Prop. 1847, Käft. 1. 5 66,277: 16. — 40,666: 52. — 23,610: 52. — 34 Derjemte och då genom förmedling af den på landskamrerarelönen i Skaraborgs län indelda spannmålsränta för Lerdahla tullmjölqvarn, de å stat nu uppförda tillgångarne för landsstaten minskats med 54 tunnor, hälften råg och hälften korn, hemställde Statsrådet i underdånighet, att upptagandet af motsvarande belopp, eller omkring 506 r:dr, må af Rikets Ständer begäras; äfvensom Statsrådet ansåg, att, för den händelse, att den föreslagna allmänna löneregleringen icke skulle i afseende å länsmännen och vaktbetjente vid landshöfdingeembetena bifallas, Rikets
Ständers uppmärksamhet serskildt borde fästas derå, att i allt fal! antalet af länsmän behöfver ökas med 6 i Vesterbottens och 1 i Södermanlands län samt ytterligare en vaktbetjent antagas vid hvarje landshöfdinge-embete, der blott en sådan nu finnes, och att länsmannen i Frökins härad och de med boställen försedde länsmännen i Upsala län af Kongl. Majit pröfvats berättigade till erhållande af lönefyllnad i 200 r:dr, den förre med 10 i:dr och de sednare med tillsammans 555 r:dr 46 sk. 10 rst.
Gästgifoares friheter.
Majit, under den 25 Maj 1858, i nåder förordnat, att vid frälseskattehemmanet V4 mantal Kappeled, beläget på den 2 % mil långa vägen emellan Kolaryds och Gisslaveds gästgifverier i Villstads socken Vestbo härad och Jönköpings län, skulle vara ständigt gästgifveri, hade åboerne ä detta hemman, Mårten Jönsson, Börje Erikson och Jöns Andersson, under åberopande af svårigheten för dem att utgöra de med gästgifverihållningen förenade skyldigheter, hvilka erfordrade, bland annat, underhållandet af en ständig dräng eller hållkarl för skjutsbudningen, och en häst för skjutsningen, som annars icke behöfdes, hos Kongl. Majits befallningshafvande i länet anhållit om understöd härutinnan genom dels befrielse från hemmanets rotering för % mantal i roten Nio 13 vid Norra Vestbo kompani af Jönköpings regemente, dels ersättning af rote- vakans- eller andra allmänna medel, motsvarande roteringskostnaden för % mantal, så att hemmanet finge åtnjuta förmånen af rotefrihet för ett helt mantal och dels någon af kronans behållna räntor från hemman i grannskapet till belopp af omkring 80 ridr årligen.
Efter härom hållen undersökning vid häradsrätten i orten, i enlighet med 28 § af gästgifveriordningen den 12 December 1734, och sedan ej mindre vederbörande kronofogde och häradsskrifvare, än chefsemhetet vid Jönköpings regemente, blifvit hörde, hade Kongl. Majits befallningshafvande uti underdånig skrifvelse af den 28 Januari 1843 anmält, att Kongl. Majits befallnings - 35 hafvande funnit det vara tillförlitligen utredt, att innehafvarne af Vi mantal Kappeled vore i behof af understöd för gästgifveriets tillbörliga uppehållande, att likväl, enär jemlikt Kongl, brefvet den 7 Juli 1812 roteringslrihet icke egde rum för andra gästgifvaregårdar än sådane, som före år 1754 njutit en dylik förmån, Kongl. Maj:ts befallningshafvande saknade skäl att tillstyrka befrielse från den hemmanet åliggande rotering, hvaremot Kongl. Majrts befallningshafvande, som ansåg tungan af gästgifverihåilningen egentligen bestå i uppbudningen af skjuts och underhåll af en skjutshäst, hvilket sednare svårligen kunde vid gästgifveri - hemmanet åstadkommas utan alltför kännbar afsaknad i foder till nödiga kreatur, i underdånighet föreslagit, att nämnde hemman måtte erhålla något understöd af kronans behållna hemmansräntor, svarande mot en årlig inkomst af 66 r:dr 52 sk. banko.
Uti häröfver afgifvet underdånigt utlåtande hade Kammarkollegium hufvudsakligen anfört: att de förmåner, Kappeleds frälsehemman såsom gästgifveri redan åtnjöte, vore frihet för skjutsfärdspenningar, 6 sk. banko, samt från inqvartering i fredstid; att genom undersökningen vid häradsrätten blifvit fullkomligen utredt, att detta svaga, emellan 5 åhoer fördelade, hemman vore i ovedersägligt behof af ytterligare understöd för gästgifveriets uppehållande; samt att, då intet hemman egde undandraga sig skyldigheten af gästgifverihåilning, när denna af vederbörande embetsmyndighet ansåges på stället nödig, men det lika litet vore billigt eller lämpligt, alt på de ställen, der denna för allmänna ändamål ålagda skyldighet medförde, icke en förmån, utan ett besvär, åboerne dermed betungades i den grad, att deras bestånd undergräfdes, kollegium funne billigt, att staten vid sådane tillfällen komme vederbörande till hjelp med det understöd, som för ändamålet pröfvades skäligt; hvadan och ehuru, hvad ifrågavarande gästgifverihemman beträffade, det anslag, Kongl.
Maj:ts befallningshafvande föreslagit, icke grundade sig på lokalundersökning af hemmanets beskaffenhet eller fullkomlig utredning af den ökade tunga, åboerne af gästgifverihåilningen finge vidkännas, kollegium likväl, då detta anslag ögonskenligen icke vore lör högt, såsom ersättning för underhållande af de för skjutsens uppbudning och utgörande ökade utgifter, och dessutom betydligen understege, hvad kronofogden och häradsrätten i orten i detta afseende ansett billigt, nemligen att hemmanet
Kappeled årligen finge uppbära ett mot vakansafgiften för helt hemman svarande belopp och dessutom erhålla någon af kronans der i orten behållna räntor, uppgående till högst 40 r:dr banko, funne sig, lika med Kongl. Maj:ts befallningshafvande, böra i underdånighet tillstyrka ett anslag af 66 r:dr 52 sk. banko årligen till understöd för gästgifverihåilningen derstädes. 36 Sedan, vid underdånig föredragning häraf den 15 Oktober 1844, Kongl. Majit i nåder förklarat, att med slutliga afgörandet af denna fråga skulle anstå, intilldess sig visat, huruvida, i följd af Kongl. Maj:ts under den 2 Augusti samma år utfärdade cirkulär, entreprenad för skjutsningens bestridande vid Kappeleds gästgifvaregård blifvit ingången och lättnad derigenom kunnat sökanderne beredas, samt, i anledning häraf, Kongl.
Maj:ts befallningshafvande uti skrifvelse af den 9 Oktober 1846 i underdånighet anmält, att någon entreprenad med skjutsningen från Kappeleds gästgifvaregård icke kunnat tillvägabriagas, hade Kongl. Maj:t den 2 sistlidne Februari behagat, af det å riksstatens sjette hufvudtitel till extra utgifter uppförda anslag, i nåder bevilja åboerne å ifrågavarande frälseskattehemman, för upprätthållande af gästgifveriet derstädes, ett årligt understöd af 66 r:dr 52 sk. banko, att från och med 1842, eller året efter det, då deras ansökan derom till Kongl. Maj:ts befallningshafvande inkom, till och med innevarande år, utgå med tillsammans 400 r:dr banko, hvarjemte Kongl.
Sig vilja, i afseende på det understöd, som för merberörde gästgifverihållning kunde hädanefter finnas erforderligt, framdeles taga frågan derom i nådigt öfvervägande.
Statsrådet tillstyrkte i underdånighet, att Kongl. Majit, till årligt understöd för gästgifverihållningen vid Kappeled, må af Rikets Ständer begära uppförandet å stat af 66
Bko — — — — — — Undervisningsanstalter för Jordbruk och Landtmannanäringar. a) Styrelsens för landtbruks-institutets på Ulltuna kungsladugård underdåniga skrifvelse af den 16 sisth April om ett fortfarande årligt anslag för institutet.
Redan uti skrifvelse den 25 Februari 1844 hade kommitterade för organiserandet af berörde landtbruks-institut, jemte afgifvande af förslag till stadgar för institutet, äfvensom af en beräkning öfver årliga inkomster och utgifter derstädes, i underdånighet anfört, att, ehuru aflöningen till lärare och tjenstemän samt öfriga årliga utgifter blifvit af kommitterade beräknade under förutsättning, att något statsanslag efter 1848 års utgång icke vore för institutet att påräkna, kommitterade dock ansåge ett dylikt anslag till åtminstone lika stort belopp, som Rikets Ständer för uppköpande af inventarier m. m. anslagit, eller 4,000 r:dr o7 b:ko årligen, fortfarande erfordras om Ulltuna landtbruksinstitut skulle komma att motsvara sin för svenska jordbruket vigtiga bestämmelse, enär genom beviljandet af ett dylikt fortgående statsanslag, lärarnes löner kunde erhålla en behöflig förhöjning, fri-lärlingar vid institutet årligen antagas, de betalandes afgifter möjligen något nedsättas, samt ett erforderligt förlagskapital bildas, till bestridande af oförutsedda utgifter; anhållande kommitterade, på grund häraf, det Kongl.
Maj:t måtte till Rikets Ständer aflåta nådig proposition om ett årligt statsanslag af minst 4,000 r:dr b:ko till Ulltuna landtbruksinstitut, att utgå äfven sedan kungsladugården blifvit till institutets disposition upplåten.
Derefter hade den för institutet i nåder utnämnde styrelse uti dess ofvanberörde underdåniga skrifvelse af den 16 sisth April likaledes anmält behofvet af ett dylikt årligt statsanslag, i hvilket afseende styrelsen, under åberopande af åtskilliga bilagde beräkningar, anfört: att det för 8 år, eller åren 1841 till och med 1848, beviljade anslaget af 4000 r:dr, och hvarå räntorne årligen blifvit lagde till kapitalet, komme att vid slutet af år 1848 lemna en tillgång af 57,591 r:dr 14 sk. 11 rst., hvaraf 57,100 r:dr åtginge till reparationer och nybyggnader samt inköp af nödiga inventarier, då följaktligen blott ett öfverskott af 291 r:dr 14 sk. 11 rst. återstode till bestridande af opäräknade utgifter; att. uti beräkningen öfver institutets årliga inkomster och utgifter från och med år 1849, då institutet komme att, såsom läroanstalt, träda i fullkomlig verksamhet, styrelsen nödgats bland institutets inkomster upptaga ett fortfarande årligt anslag al 4,000 r:dr, enär styrelsen ansåg detta anslag oundgängligen erfordras, om institutet skulle obehindradt kunna verka för sitt vigtiga mål, svenska jordbrukets utveckling och förkofran; att afgiften för så väl landtbruks-eleverne som landtbrukslärlingarne blifvit betydligen nedsatt under hvad förut beräknats, och till och med under hvad vid andra likartade läroanstalter hittills erlagts, hvarjemte förslagsvis upptagits 12 friplatser, 6 för hvardera klassen; att det vore af största vigt, att afgiften för de betalande eleverne och lärlingarne blefve så låg som möjligt, och att ett icke för inskränkt antal fri-elever och fri-lärlingar vid institutet måtte få njuta undervisning, men att detta endast kunde ega rum i den händelse, att institutet, jemte egendomens afkastning, fortfarande finge påräkna ett statsanslag af minst 4,000 r:dr b:ko om året; att institutet, äfven med detta anslag i sjelfva verket icke komme att af statsmedel årligen erhålla mera än 8,000 r:dr, hvilken summa till fullo åtginge för bestridande af de direkta utgifter, institutet måste vidkännas för elevernes och lärlingarnes underhåll, samt för de anordningar, som för dessas undervisning vore oundgänglige; att enär kungsladugårdens nuvarande afkastning sammanlades med det nu ifrågaställa statsanslaget samt de be - 38 talande elevernes och lärlingarnes årliga afgifter, institutets årliga inkomster skulle stiga till 12,120 r:dr, hvaraf, då de för elevernes och lärlingarnes underhåll m. m. beräknade oundgängliga utgifterna afdroges,
till lärarnes aflöning m. m. endast återstode 3,870 r:dr; att denna summa visserligen icke vore för besagde ändamål tillräcklig, men att hvad, som bruste, ansetts kunna fyllas genom den större afkastning, som kungsladugården borde komma att lemna, då ett ändamålsenligt brukningssätt derstädes blifvit infördt och ladugårdsskötsel uppdrifven til! den höjd, som kungsladugårdens rika höbord lätteligen medgåfve; att, ehuru det begärda statsanslaget, jemte egendomens närvarande afkastning, utgjorde 2,000 r:dr b:ko mindre än hvad institutet vid Degeberg årligen åtnjutit, styrelsen hoppades, att, om detta statsanslag erhölles och kronoparken Lilla
Djurgården blefve upplåten till institutets disposition, denna läroanstalt skulle kunna försättas i det skick, att det motsvarade alla billiga fordringar; på grund af hvilket allt styrelsen i underdånighet förnyat den af kommitterade förut gjorda ansökning om nådig proposition till Rikets
Ständer om ett årligt anslag af 4,000 r:dr b:ko, att framgent oförändradt utgå till landtbruksinstitutet på Ulltuna så länge detsamma komme att fortfara såsom en allmän bildningsanstalt för landets jordbrukare.
På grund af hvad styrelsen för Ulltuna landtbruksinstitut i underdånighet anfört, ansåg Statsrådet sig böra tillstyrka nådig framställning till Rikets Ständer om beviljandet af ett fortfarande anslag af 4,000 r:dr för nämnde landtbruksinstitut, med vilkor, att minst sex elever och ett lika antal lärlingar skola der städes kostnadsfritt lemnäs uppehälle och undervisning. b) En af herr f. d.
Statsrådet G.
Poppius, i egenskap af landtbruksakademiens direktör, till Kongl.
Maj:t ingifven underdånig skrift af den 20 sisth September, deruti, efter en framställning till ådagaläggande, hurusom det vid egen domen
Degeberg i Skaraborgs län inrättade landtbruksinstitut visat sig motsvara det dermed åsyftade nyttiga ändamål, och anmälan, att föreståndaren för institutet, direktören Edvard Nonnen, förklarat sig villig att, derest de vilkor, som nu i afseende å denna läroanstalt äro gällande, förblifva oförändrade, fortfarande fullgöra de åligganden, han såsom institutets föreståndare sig åtagit, herr f. d. Statsrådet hemställt, att, ehuru ett landtbruksinstitut, efter den vidsträcktare plan, som ligger till grund för institutet å Degeberg, komme att inrättas vid Ulltuna kungsgård i Upland, men detsamma ej trädde i verksamhet förr än under loppet af nästa år, och först efter llere års förlopp kunde bedömas, huruvida institutet å Degeberg, genom tillkomsten af en dylik läroanstalt vid Ulltuna, må anses öfver - 39 llödigt eller böra till sin organisation i mer eller mindre mån förändras, Kongl. Maj:t måtte hos rikets nästsammanträdande ständer göra nådig framställning om fortfarande af det årliga anslag af 10,000 r:dr, som för landtbruksinstitutet å Degeberg blifvit intill nästkommande riksdag beviljadt; i sammanhang hvarmed herr f. d. Statsrådet gjort hemställan derom, att, då ej mindre landtbruksinstitutet vid Ulltuna, än de flere landtbruksskolor, som blifvit i riket inrättade, äro ställde under särskilde styrelser inom länen, föreskrift om enahanda styrelse öfver landtbruksinstitutet å Degeberg må meddelas, och således den öfverstyrelse öfver sistnämnde inrättning, som i nåder blifvit herr f. d. Statsrådet anförtrodd, hädanefter, såsom olämplig och icke behöflig, komma att upphöra. — — — Statsrådet tillstyrkte i underdånighet, att, om fortfarande af årliga anslaget, 10,000 r:dr, för landtbruks—institutet vid Degeberg, mot enahanda vilkor, som hittills varit för åtnjutandet deraf bestämde, nådig framställning till Ilikets Ständer må göras. — — — — — — — — — c) De af Direktionen för den vid egendomen Orup i Malmöhus län inrättade landtbruksskola för åren 1845 och 1846 afgifna underdåniga berättelser angående ifrågavarande skolas verksamhet, i afseende hvarå blifvit anfördt, hurusom densamma icke kunde till alla delar motsvara det med skolan afsedda ändamål, emedan skolans inskränkta jordområde endast åt ett mindre antal elever lemnade tillfälle till handläggning af landtbruksgöromål, samt de knappa kontanta tillgångarne endast medgåfve åt eleverne förmånen af fri undervisning, boningsrum och ved, hvarigenom de minst bemedlade af allmogens söner sattes ur stånd att besöka skolan;
hvartill komme, att, då antalet af inträdessökande vore högst betydligt, det blifvit nödvändigt inskränka lärotiden till 1 ’/, år, på det att nya elever oftare måtte kunna emottagas; i anledning hvaraf och på det skolan mätte kunna bringas till fullt ändamålsenlig verksamhet.
Direktionen i underdånighet anhållit, det Kongl Maj:t måtte i nåder meddela ett anslag af 1000 r:dr banko utöfver det, som redan blifvit skolan ,tillerkändt, eller, derest tillgäng dertill af allmänna medel skulle saknas, till Rikets nästsammanträdande Ständer aflåta nådig proposition i ämnet. d) Kongl.
Maj:ts befallningshafvandes i Södermanlands län underdåniga memorial af den 28 sistlidne Juni, med öfverlemnande af en utaf länets hushållnings-sällskaps förvaltnings-utskott, åt hvilket styrelsen öfver den vid egendomen 40 Väderbrunn inrättade landtbruksskola blifvit i nåder uppdragen, till Kongl. Maj:t ställd underdånig skrifvelse, deruti anföres, hurusom skolans inskränkta tillgångar icke medgåfve densamma att tillegna sig de förbättringar, hvilka utgjorde ett vilkor för vinnandet af det fulländade skick, som den borde ega, för att motsvara tidens fordringar och skolans ändamål; i hvilket afseende utskottet ansett erfordras ej allenast utrymme för emottagandet af ett större antal elever, utan äfven tillgång på byggnad för åstadkommandet af en ändamålsenlig mjölkhushållning med ost- och smörberedning, en redskaps- och materiaibod, jemte en större smedja, äfvensom förbättrade och efter nyare tiders åsigter mera lämpade ladugårdsbyggnader; anhållande fördenskull Utskottet, att, på det nu omförmälde förbättringar vid Väderbrunns landtbruksskola måtte kunna tillvägabringas, Kongl.
Maj:t täcktes i nåder bevilja skolan ett till 5000 r:dr förökadt årligt anslag; och har Kongl. Maj:ts befallningshafvande för egen del, med vitsordande af behofvet utaf det i underdånighet sökta anslaget, till nådigt bifall hemställt ifrågavarande underdåniga ansökning. e) Kongl.
Maj:ts befallningshafvandes i Jönköpings län underdåniga skrifvelse af den 4 November 1845, deruti, såsom underdånig berättelse för nästföregående år angående den vid egendomen Bjädessjöholm i nämnde län inrättade landtbruksskola, öfverlemnats det, vid sammanträde å berörde egendom den 11 Oktober 1845 emellan skolans Direktion och aktieägarne i skolan hällne protokoll, innehållande, bland annat, anteckning derom, hurusom sig visat, att den vid skolan bestämda lärotid af endast ett år icke lemnade eleverne tillfälle att inhemta alla de för dem behöflige kunskaper, äfvensom att den för elev fastställda årsafgift af 66 r:dr 32 sk. banko vore för hög, men att, till afhjelpande af dessa olägenheter, oundgängeligen erfordrades en tillökning i det för skolan beviljade anslag; och har Kongl Maj:ts befallningshafvande, med vitsordande af berörde förhållanden, underdånigst anhållit, det Kongl. Majit täcktes till Rikets nästsammanträdande
Ständer göra framställning derom, att till landtbruksskolan å Bjädessjöholm må, utom det nu utgående anslag, ytterligare anvisas en summa af 4,000 r:dr banko. f) En af Östergöthlands läns hushållningssällskap, under hvars inseende den vid egendomen Sjögestad inrättade landtbruksskola blifvit ställd, till Kongl. Majit ingifven underdånig skrift, deruti, jemte uppgift, att af brist på nödigt utrymme uti skolan, en del inträdessökande icke kunnat derstädes emottagas, förmäles, hurusom, för denna undervisningsanstalts fortgång och utveckling på ett sätt, som motsvarade dess ändamål, erfordrades: att föreståndaren eller läraren, på det han uteslutande och på ett verksammare sätt kunde egna sig åt denna befattning, egde biträde af en bokhållare, som tillika lemnade undervisning i skolan uti skrifva 41 skrifva och räkna m. m.. äfvensom åf en förman för alla pä fältet förefallande jordbruksarbeten, och hvilken tillika skulle fullgöra en rättares åligganden; att tillgång funnes på skickliga handledare uti smeds- och snickare-handteringarne samt i veterinär-vetenskapen; att tillräckligé medel vore att tillgå för underhållande af skolans byggnader, inköp af böcker, instrumenter och modeller till förbättrade åkerbruksredskap; samt att, på det skolan må kunna blifva tillgänglig jemväl för den obemedlade allmogens söner, lärlingarne ei allenast befrias för ali inträdesafgift utan äfven erhålla något lämpligt understöd af skolans fond.
Då likväl det för Sjögestads landtbruksskola hittills beviljade anslag vore otillräckligt för uppfyllandet af nu omförmälda villkor för skolans ändamålsenliga ordnande, har hushållningssällskapet i underdånighet anhållit, att Kongl. Maj:t för detta ändamål täcktes till Rikets nästsammanträdande Ständer aflåta nådig proposition om tillökning af 1000 r:dr banko om året å det skolan redan beviljade årliga anslag; g) Hushållningssällskapets i Westmanlands län underdåniga skrifvelse af den 22 sistlidne September, deruti hushållningssällskapet öfverlemnat och förordat en till Kongl. Maj:t ställd underdånig ansökning af Direktionen för den vid egendomen Julpa inom nämnda län inrättade landtbruksskola att, då såsom villkor för skolans bestånd och fortgång till det med densamma afsedda ändamål, erfordrades ytterligare ett årligt anslag af allmänna medel å 1000 r:dr banko, hvarigenom kunde beredas så väl friplatser åt medellöse elever, som en nödig nedsättning i den hittills fastställda ärsafgiften, äfvensom tillfälle till undervisning i veterinärvetenskapen, smeds- och snickare-handteringarne samt bokhålleriet, Kongl. Majit täcktes till Rikets nästsammanträdande Ständer aflåta nådig proposition
Om anvisandet af förrberörde anslagssumma; och k) Kongl.
Maj:ts befallningshafvandes öfver Calmare län under den 27 Augusti innevarande år, å länets hushåilnings-sällskaps vägnar, gjorda underdåniga anhållan om nådig proposition till Rikets Ständer vid instundande Riksdag, angående det för Ro landtbruksskola i nämnda län hittills utgående anslags fortfarande och förhöjning till dubbelt belopp, eller 2000 r:dr banko om året, såsom skäl hvartill blifvit anfördt att hushållningssällskapet icke, utan kännbart hinder för sin verksamhet i öfrigt, kunde undvara det till landtbruksskolans underhåll af sällskapet lemnade årliga bidrag af 300 r:dr banko, och att det komme att gagna skolan i disciplinariskt hänseende, om genom ökadt anslag lärlingarne befriades från derstädes för hvardera stadgade inträdesafgiften af 33 r:dr 16 sk.; hvarjemte åberopats en insänd skrifvelse till hushållningssällskapet, uti hvilken skolans föreståndare sökt ådagalägga otillräckligheten af nuvarande understöd och angelägenBil.
N:o 3 till Kongl. Maj;ts Prop. 1847, Haft. 1. ® heten deraf att detsamma blefve, minst, fördubbladt; och hade öfver denna underdåniga anhållan landtbruks-akademien, uti infordradt och den 16 Oktober afgifvet utlåtande sig yttrat och dervid, under anförande, att då någon kalkyl öfver inkomster och utgifter vid institutet å