Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Inom alla fyra RiksStånden äro häremot påminnelser frarnstälde; och dervid först erhindradt, att de missbruk* hvartill en Inrättning kan hafva gifvit anledning, icke borde föranleda till bort. tagande af hela Inrättningens verksamhet, utan afseende å den nytta ett rigtigt användande deraf skulle åstadkomma; samt för öfrigt framstäldt, att anslaget till Odlings-lån redan åstadkommit allmänt gagn, samt att detta anslag icke skulle kunna umbäras för det vigtiga ändamålet af Fanders tilltagande i productionsiraft och dess innevånares välstånd, särdeles tlå afseende lemnades åt odlingar af sådane större kärr, måssar och andra oländige platser, iivilka icke utan allmänt biträde skulle kunna göras frugtbare, samt å de utflyttningar, hvilka vid Enskiften och Storskiften böra befordras och uppmuntras, såsom utgörande ett hufvud* sakligt vilkor för ernåendet af de fördelar, gom genom dessa förrättningar äro åsyftade.
Utskotten hafva, vid ytterligare fästad uppmärksamhet å detta ämne, funnit sig böra göra afseende å de skäl, som blifvit anförde för bibehållandet af Låne anslaget, i afseende på sådane Odlings-1illfallen , då, antingen nå - Banco-TJlskottets
Bet anian deri. 835 jgon större, flere delegare samfäldt tillhörig, mark behöfver att först genom nedlagd större kostnad göras tjenlig lill odling, innan den kan till hvar oell en utskiftas, och hvar och en pä sitt stycke nedlägga ytterligare kostnad och möda, eller ock dä, vid Enskiftes* och Storskiftes-förrättningar, hvilka för Uandets stigande förkofran äro af sä mycken vigt, en eller flere grannar inom en samfällighet skul* le fin nas böra taga sin lott af den samfälda egorymden uti sådan mark, hvars läge fordrade att utflyttning ifrån Byen skedde, och hvarigenom en större kostnad orsakades, än delegarena kunde förmå bära, utan att fördelarne a£ Enskiftet eller Storskiftet i märkelig mån skulle dem betagas.
Och då Utskotten, i följe häraf, trott hela anslaget till Odlings-lån icke böra indragas, men icke heller att det borde fortfara till det öfver verkliga och sanna behof, yet sträckta belopp, hvartill det nu finnes vara faststäldt, hafva förenade Utskotten beslu* tat, att, med ändring af deras förut gjorde framställning, föreslå: att Odlings-Lånefonden bör från dess nuvarande belopp förminskas till 500,000 R:dr; i följd hvtraf hälften af den hädanefter inflytande årligi Capital-afbetalningen bör till andra ändamål användas, till dess att Fonden icke utgör mer än berörde belopp, men den andra hälften utgå i enahanda låneväg, dock efter förändrade grunder, hvilka särskildt genom Eanco-Utskottet komma att föreslås, till befrämjande och understöd för sådane större odlingsföretag, hvilka öfverstiga den en« 84o Banco-Utskottets
Betiinkanden - skilda förmågan , och egenteligen blifva rigtada derhän, att hitintills icke odlingsbar mark måtte göras tjenlig till odling, samt för de kostnader till utflyttningar, hvilka vid Enskiftes-oell Storskiftes-forrättningar pröfvas nödvändige.
På detta sätt hafva då Utskotten fram. stalt Förslag till användande af en del bland de Capital-tillgångar, som genom afbetal ningar å Odlings lån till Banquen åter inflyta , och rörande hvilkas disposition, Utskotten i sitt förra Utlåtande ansett sig böra uppskjuta all framställning, till dess att, genom Riksens Ständers Beslut i ämret, blifvit afgjordt, huruvida någon disposition deraf till andre, än de redan utsatte ändamålen, kunde ega rum.
Skulle Rikets Ständer nu finna skäligt att antaga detta af Utskotten härigenom Rikets Ständer förelagde Förslag, som innefattar en medelväg emellan fullkomlig indragning och bibehållandet af hvad förr härutinnan varit stadgadt, blir likväl den andra delen af det, som å Odlings-lånen ingår, i alla fall öfrig till disposition för ändamål , sorn nu skola bestämmas ; men Utskotten , som ansett sig i ett sammanhang böra deröfver yttra sig, äro likväl icke i tillfälle att, i afseende på sättet, framställa annat än alternativa tillstyrkanden, så vida som, vid anstäld votering inom Utskotten, tvänne
Stånd förenat sig deruti, att de icke kunnat finna något lämpligare föremål för denna disposition , än att den summa.
Banco -Utskotets Bctänkanden.
841 som ingår och ej kan lill nya Odlings lån an* vändas, i stället mä öka den nya lönefond, för Fastigheters beläning, hvarom Utskotten här nedanföre vördsamt till Rikets Ständer framställa deras Förslag , och således än ytterligare förblifva till förmån för Jordbruks-näringen använd; hvaremot åter de öfrige tvänrie Standen icke funnit något särskildt föremål , hvaruppå denna disposition egenteligen kunnat anses böra hafva afseende , men deremot ansett det till Banquen på detta sätt , med en mindre betydlig summa hvarje ar , oförmärkt återgående Sedelbelopp vara behöfligt , att i någon mån motsvara andre , genom vidt utsträckte anslag åstadkomne , utvidgningar af Sedelstocken , och i synnerhet ersätta någon del af det till Spannmål*.köp bestämda Creditiv-anslaget ; hvilka bägge alternativer således nu underställas Rikets Höglofl.
Stan. ders pröfning.
Emot det, som Utskotten derefter tillstyrkt, i afseende på utgifvandet af Fastighetslån, hafva anmärkningar af högst skiljaktig beskaffenhet blifvit framstalde.
Inom Högvördiga Preste-Ståndet samt af flere Uedamöter bland Höglofl.
Ridderskapet och Adeln är vordet yrkadt: att Fastighetst-lån, såsom innefattande det olämpligaste användande af Banquens medel, icke borde ega rum, utan det, som inbetalas å de äldre Fastighets - lånen, an. våndas till något för stärkandet af Banquen» 842 Banco- ZJtsiottets Betankanden. soliditet nyttigt ändamål ; hvaremot :tf åtskilige Ledamöter inom Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt det Vällofl. Borgare-Ståndet fråga blifvit väckt, om användande till utlåning på Fastigheter jemnväl af de tillgångar , hvilka komme att tillflyta Banquen vid en skeende utredning af allmänna Magazins - Inrätt, ningen, såsom afbetalning å dess begagnade Creditiv.
Inom Hedervärda Bonde-Ståndet hafva ock flere Ledamöter särskildt utlåtit sig, angående otillräckligheten af det anslag till Fa" stighets-lån, sorn blifvit föreslaget; om Jordbrukares behof af Lane biträden, sådane att de utan sin undergång kunna dem emottaga, och de föreskrifne vilkoren fullgöra ; samt om den, med i hvalfvén förvarade ädla Metaller fullkomligen jemnförliga , säkerhet, som pant af fast egendom för Banquens , i dess egna Sed. lar utgifne , Lån skulle medföra; hvarjemte, enligt det Utskotten meddelade Protocolls-Utdrag , sistbemälde Stånds Ledamöter med en» hällig röst yrkat, att En Million R:dr Banco måtte anslås, att under hvart och ett af näst har efterföljande 5 år, utgå till Fastighetslån , hvarå skulle inbetalas hvarje år 2 procent i Silfver eller i Sedlar efter 320 sk:rs Cours , hvilken inbetalning borde användas till förstärkning af Banquens reela Fond, och afgå directe å Capital-skulden utan vidare Rån. teberäkning ; hvarförutan , derest hela anslaget Jill Odlings-ian något år icke skulle fullt ut.
Santo-Utsiotteti Eetankandenl 84$ gå , återstoden borde användas till Fastighets* lån på lika vilkor.
Genom de skäl, som å ena och andra slidan blifvit till stod för motsatte Förslag anförde, äro Utskotten ytterligare stärkte uti sin förut framstäide mening, hvilken Utskotten anse innefatta medelvägen emellan de ytterligheter , hvartill de gjorde yrkanderne, å ena sidan om en fullkomlig indragning af Fa* stighets lån och förminskande af det, äfven till Jordbrukets understöd gjorde, anslaget för Odlings lån, samt å andra sidan åter om en utgifning af 5 Millioner nya Banco-Sedlar emot pant af Fastigheter, skulle föranleda.
Utskotten anse sig, till styrka för deras hemställan om bibehållande i samma iåneväg af det, som intill nästa Riksdag ingår å Fastighets-lånen endast behöfva återupprepa, hurusom, under den förlägenhet, som allmänt öfverklagas , någon hufvudsaklig ändring icke synes böra ega rum uti den Uåne-anstalt, hvarigenom omedelbart understöd varit Jordbrukaren beredt; heldst Banquens ställning, i afseende på arten af dess hypothequer, icke derigenom försämras, och det synes då först vara rätta tidpuncten att verksamt börja återbringa Banquen till sitt rätta skick , när sådant utan förfång för andre vigtiga interessen kan åstadkommas. —■ Oeremot kunna Utskotten icke, utan att rubba sjelfva grunden för planen till penningeväsendets reglering, tillstyrka det inom Hedervärda Bonde-Ståndet framstäide Förslaget , att än ytterligare så betydligen föröka Banco - / 844 Bancö-ZJtsftottets Betänkatidert.
Sedelstocken, och med detsamma Banquens, af ingen tillgång i reelt mynt motsvarade, skuld.
Dessa grunder och åsigter äro redan så ofta, uti de yttranden Utskotten afgifvit, anförde och utredde, att ett vidlyftigt återupprepande deraf skulle vara öfverflödigt.
Utskotten tro det icke heller böra undfalla hvar och en, sorn råd frågar erfarenheten , huruledes en ökad utgifning af Eanquens Sedlar minskar värdet deraf; att i samma mån det enskilda förtroendet blifver rubbad t ; och att således, då ett Samhälls skick icke är tänkbart , der icke enskilde personer skulle ega fordringar af andre enskilde, till vida betydligare belopp än hela den utelöpande Sedelstocken, genom desse fordringars tvungna återgäldande, förlägenheten skall tilltaga i vida större man , än den genom de nya lane tillgångarne kunnat afhjelpas.
Genom fortsatta Ränte- och Capital-afbetalningaf skola äfven sluteligen de Utgifne Sedlarne till Banquen återgå, innan ännu skuldeme till Banquen hunnit att återgäldas, och då komma, genom pennirigarnes borttagande utur rörelsen, följderne af en sådan felaktig Låneanstalt att för hela Samhället blifva ännu ine? ra tryckande.
Ett satt att förskaffa Banquen tillökning af dess reela Fond har, enligt hvad anfördt är, blifvit förenadt med Förslaget om utgifvandet af denna förökade Sedelmassa, och af en värd Ledamot af Utskotten är inom Höglofl.
Ridderskapet och Adeln ytterligare förnyadt dess, Banco-Utskottets Betänkanden. 845 genom Reservation emot Utskottens Utlåtande, framstälde Förslag, om stadgande af ett dylikt betalningssätt af 2 Procent i Silfver, såsom Ränta och Capital-afbetalning å Banquens nuvarande Fastighets-utlåningar.
Emot detta sednare
Förslag förekommer särskildt den orättvisa, som skulle uppkomma, i fall man ville förbinda dem, sorn erhållit de äldre lånen, eller dem, som med deras skyldigheter iklädt sig äfven deras rätt, att fullgöra betalningen på annat sätt, än som uti första vilkoren för Uånen varit betingadt; och i allmänhet måste hvarje förbindelse, utgifven af den, hvilken erhåller eller erhållit ett Uån i Sedlar, hvilka äro af ett vacklande värde, men åtager sig att, efter ett stadgadt förhållande emellan dem och det réela myntet, återbetalr.ingsskyldigheten fullgöra, nödvändigt medföra äfventyret af betydlige förluster.
Huru mycket, som kan komma att inflyta till Banquen genom utredningen af allmänna Magazins-Inrättningens tillgångar, om Rikets Ständer skulle bifalla Stats-, Banco- och Ekonomi.
Utskottens härom afgifne Förslag, är för närvä, rande omöjligt att förutse; och ännu mera osäkert när denna återbetalning kan ega rum.
Utskotten hafva derföre ansett olämpligt, att på denna högst osäkra tillgång grunda ett hopp om utvidgad Fastighets utlåning, som till äfventyra endast skulle förleda, att, liksom förr skedt, göra onödige kostnader med anskaffande af Documenter, hvilka likväl icke kunde leda till ändamålet» Dessutom hafva bemäldte Utskott föreslagit bibe - 846 Banco-Utskottets Eettinkaftden. hållande af ett ytterligare Creditiv för Spannmåls* uppköp, möjligen öfvefstigande det belopp, hvar-: med betalning af allmänna Magasins •
Directionens skuld kan Verkställas.
De inom Riks-Ståndeh gjorde anmärkningar, Söm beträffa Utskottens i förevarande Utlåtande gjorde alternativa framställning, Om Ranteberäkningen för de nya Fastighets-lån, hvilka efter Utskottens Förslag slen lie komma att utgifvas, hafva varit instämmande, dels med det ena, dels med det andra alternativet; och som Utskottens Uedamöter, hvilka hvar för sig sålunda funnit deraå siriljda meningar delade af flere bland Riks-Stånden, ej kunnat deraf hemta anledning till annat, än art uti dem fortfara , och de skäl, som skulle föranleda till bifallande af det ena alternativet, äro just desamma, hvilka i egenskap af anmärk* ningar emot det, andra framställas; alltså linnä stig Utskotten ej vara i tillfälle, ätt vid detta ämne nu foga någon vidare handläggning, än att, i samma fortfarande skick, detsamma, med de altetnatift gjorde Förslagen, till Rikets Höglofl» Ständers upplysta pröfning öfverlemna.
Under öfverläggningarne inom Riks-Stånden äro äfven frainstälde åtskillige Förslag, dels rörande värdet, hvarefter den förnyade, beläningeri af Fastigheter borde eg a rum och sättet för dess Utrönande f dels om förmåns-rätt för dem, hvilka redan ■Danto- Utskottets Detänkanden. redan i Banquen inlemna! fullständige FiånehandJingar; dels äfven om det stadgande, att endast tipp! %-adane Fastigheter, hvilka högst tvänne åt förut varit intecknäde för dubbelt större summa, nya Bancolån måtte erhållas, likväl alltid med behörigen förvarad rättighet till prioritet framför de äldre Jnteckningarne.
Utlåtanden, på grund äf de^sa Förslag, anse Utskotten likväl icke annorlunda, än i sam. m anhang med det, om .öfriga R eg lo rn erit a r i s ka föreskrifter > kunna af Banco-Utskottet meddelas, En -annan omständighet, hvarom fråga inom. det Vallöf!. Borgare-Ståndet blifvit Väckt, hafva TJtskotten, ehuru den äfvenledes visserligen hörer till det egentliga Reglementet för Fastighets* lånens ingifvande, likväl ansett vara af den vigt för det med anstalten i allmänhet åsyftade ändamålet, att de funnit sig böra, såsom tillägg tilt1 sitt förra yttrande, derom nu inför Rikets Ständer göra framställning.
Utskotten hafva nemligen trott sig, äfven ii hvad som rörer verkställigheten af deras Förslag,; böra göra ytterligare afseende uppå detsamma, som med hela Förslaget öm återutgifvande af Fastighets-lån varit egenie!igast -afsedt, nemligen att kunna åstadkomma någon lindring uti sådane Jordegares förlägenhet, hvilka, i besittning af mindre jord-andelar, kunna anses hafva svårast att emot pant af dessa erhålla andra lån, och derjemte svårligen skulle kunna Vara i stånd att Bihang till Riks, St.Drot. iSi3t c:te $air\ly ?,T:o 48v S48 Bänto Utskottets Betänkahåen. ikläda isig andre Ränte. oell Capital - afbetainirtgs* vilkor, än dem som tillhora Bancolånen; Och få Utskotten således nu härigetiörn föreslå, att, för fett så mycket säkrare ernående ar detta ändamål med den inskränkta summa, Som dertill kunnat anslås, och på det att den tillärnade hjelpen och förmånen mätte kunna fördelas till så många flere, det må blifva stadgadt, ait beloppet af dé Fastighets-lån , hvilka hädanefter ufgifvas på Uandtegendomar, icke må för hvar persötl särskildt öt» Verstiga 2öod K:dr Banco.
Det Utlåtande, sorn, tinder Litt- 1 bilagdt, blifvit af Utskotten till Rikets Ständer öfverlerrihadt, angående Greditiv-anslagen för JermCori. toiret Och Manufactur-Dicconten, är vordet bifallet äf Höglofl.
Ridderskapet och Adelö och Hedervärda Bonde-Ståndet, samt inom Högvördi* ga Préste.Ståndet lemnadt utan anmärkning t mert af Vällofl Borgare - Ståndet återremitterad t, på grupd af gjorde anmärkningar, dels emot Förslaget
Om fortfarahdé i allmänhet af dessa särskilda Cteditiv-anslag för nedsatt ränta, till förmån.föt' särskilde näringar, hvilkas idkare dessutom egde att begagna lån i Bancö-Uisconten, och, hvad Bruksrörelsen särskildt Vidkommé , äfvert hade tillfälle att få helaria deri färdiga varan* dels emot tillstyrkandet, att Alurtverks-egare måtte blifva delaktige af förmånen, att erhålla lån af det till Manufactur-jDisconten anslagne Creditivt i hvilket afseende blifvit förbehållet, alt det understöd, som sålunda varit Al antili Verkningen Banco-Utskottets Betänkanden. 849 tiilärnadt, ej ttiStte lemnäs å den större Creditiv.
Summan För Manufactur DisConten, utan af den från detta Creditiv afskiljde stimma, sorn särskildt blifvit anslagen till uppmuntrande af andre inhemske företag, oell hvaröfver dispositions rätten vöre Kongl. Maj:t förbehållen; hvarförutan äfven blifvit framförde åtskillige nya Förslag till användande af Manufaetur-Discontens
Fåne till. gångar.
Utlåtandet innefattar, efter Utskottens tankå, tillräckligen fullständigt de skäl, som föranledt Utskotten, att, då behofvet af understöd för näringar ännu fortfar att vara lika stort, sorn år 1818, icke heller anse sig böra tillstyrka någon minskning af de understöd, som då beviljades 'oell då Utskottens Förslag innehållet, att till Kongl, Maj:t i underdånighet måtte öfverlemnas, ätt, efter inhetntande af de dertill nödige upplysningar, så vidt tillgång finnes, bestämma den Fånerätt, som, i öfverensstämmelse med de i öfrigt för Manufactur-Discontetis Utlåning gällande Stadgar, kutade ättses böra äfven egare af AlunVerk tillkomma; kunna Utskotten icke för sin tiel finna nödvändigheten af något ytterligare tillägg, eller bestämdare föreskrifter, rörande den del af ManufaCtur Discontens sammanräknade Creditiv-summa, hvaraf AlunVerks-egate skulle erhålla denna lånerätt.
Beträffande åter det sorn 1 öfrigt, rörande företiiåien för användandet af Manufaetur-Öiscöntens Creditiv, blifvit anfördt; anse Utskotten det innefatta sådant, sorn bordt i egenskap af ny Motion framställas och särskildt behandlas» 3 5 0 Banco Utskottets Betiinkandtn.
Utskottens Utlåtande, angående en föreslagen Hypotheques-Inrättning för Fastigheters beläning, har af Va Hofi. Borgare-Ståndet blifvit bifallet, och inom Högvördiga Preste-Ståndet lemnadt utan anmärkningar; men deremot äro anmärkningar gjorde inom Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet, hvilka föranledt till Aterremiss; och hvaraf finnes, att, utom åtskilliga stridiga tankar med Utskottens, rörande vigten af de hinder, Utskotten ansett möta för inrättningens verkställighet och påräknade nytta, hufvudsakligast blifvit hegardt, att Utskotten måtte, för en fullständig utredning af ämnet, dels särskildt yttra sig om de flere afFinance-Committéen framstälde, till detaillerne hörande, puncter, dels förskaffa sig fullständiga aipplysningar om de Utrikes verkstälde Inrättningar af private HypothequesBanquer, I enlighet livarmed en plan borde utarbetas för de grunder, hvarpå en sådan Inrättning här i landet borde uppställas, dels behandlar ämnet Historiskt, och uppgifva, i hvilka delar vår Lagstiftning behöfver ändras för att göra Real-Credic möjlig; hvarvid det blifvit yrkadt, att, i frågor af Financiel! natur, det skulle vara dessa Utskotts åliggande att föreslå Lagförändringarne, Då Utskotten, af hvad som blifvit arifördt till vederläggning af de skäl, hvarpå Utskotten grundat afstyrkandet af den föreslagtie Hypotheques. Inrättningen, icke funnit sig ega anledning frångå sin förr yttrade öfvertygelse i denna del; hafva Utskotten icke heller trott det vara af nöden, att afgifva särskildt yttrande öfver de detailler, Banco Utskottets Beturikanden. 851 sorn höra till FinancetCommittéens Förslag i denna tiel.
Enär Utskotten ansågo den ifrågasatte anstalten icke ledande till ändamålet att afböja eller lindra en) allmän förlägenhets förstörande verkningar, utan tvärtom kunna föranleda ett, genom obehörig blandning afjmblik och privat Credit, ännu mera inveckladt förhållande, heintade Utskotten hufvudsakiga anledningen till denna slutsats deraf, att den ifrågavarande Inrättningen blifvit föreslagen att utföras för allmän räkning under Statens garantie och vård.
De yttrade sin öfvertygelse, att hvarje sådan anstalt, hvars ändamål skulle vara att, genom Statens mellanträdande verksamhet, deltaga i enskildes öfverenskommelser, skulle, i stället att öka, snarare förstöra det enskilda förtroende, som borde upprätthållas, och upphäfva de förr tillvarande förhållanden emellan enskilde af olika in toressen, för att derefter sätta båda parterne uti ett direct, ehuru ofta inbördes stridigt, förhållande till Staten, af hvilken båda kunde anse sig berättigade att få sina önskningar uppfylde, ej blott, såsom vanligt, i dess egenskap af Skyddsmagt för inbördes säkerhet emellan contraherande, utan äfven , i anseende till dess administrations åtgärder, för beredande af förmåner åt medborgare, hvilka den, såsom sjelf i mellanhand contraherande med alla, derföre skulle så mycket mer kunna anses vara i tillfälle att för alla åstadkomma.
Just i de tider, då en af allmänt misstroende uppkommen förlägenhet hindrar rörelsens fria utveckling, äro efter Utskottens mening dylika åtgärder ajdraioinst 85^ "Banco-Utskottets Betnkanden, tjenUge, icke ens för ögonblickets lättnad, genom de rubbningar, sorn forsta inrättningen af en sa ny och vidsträckt anstalt skall medföra; och till ett bättre tillstånd för framtiden kunna de ännu min-* dre föranleda, då de ändå alltid högst ofullkomligt kunna fylla det enskilda directa förtroendets, plats.
— Utskotten hafva ock med tillfredsställelse funnit denna deras tanka, om alämpligheten, af allmänna upplånings - och utlånings - anstalter för Statens egen räkning, delas af de tvänne Ledamöter af Högloft, Ridd er skåpet och Adeln, hvilka för öfrigt ansett emot Utskottens Utlåtande vara åtskilligt att erinra , i afseende på sakna-- de uppgifter, rörande private Hypotheques-Banquers Inrättning, och en för Real Ccediten lärnpeligare Lagstiftning.
Hvad dessa sednare ämnen angar, kunna dock Utskotten icke annat än, med, förnyadt erkännande af deras vigt äfven i Financielt afseende, åberopa det, sorn i afseende derpå i det förra Utlåtandets sista punct blifvit anfördt; anseendes Utskotten, hvilka fått sig uppdragit att afgifva Förslag till Financernes regiering, det derföre icke tillkomma dem att utreda, och till behörigt ordnande framställa, alla öfriga Samhällsförhållanden, som med Finance-regleringen sammanhänga och på den yttra större eller mindre inflytande; lieldst som Utskotten såmedelst skulle komma att taga befattning med Halstan hvar och en del af Stats-förvaltningen, På grund af allt det, sorn Utskotten sålunda, ej mindre uti deras den 51 Junii afgifne JBe* Banco^Utskottets Betqnlanden, 853 tänkande, med dervid fogade Bilagor, än afven Uti det här förutgående anfort, hemställa alltså Utskotten vördsammast till Rikets Jidglofl- Ständers, bifall följande Beslut: 1:0 Utvexling af verkligt mynt, till inlösande af Rikets Ständers Banques Sedlar, må icke nu företagas, 2:o Af Banquens behållna vinst bör en summa af 266,666 R:dr 32 sk.
B:co Transportsedlay årligen afsattas och anslås, att för Banquens räkning inköpa myntbara metaller af guld och silfver, efter den Ipstruction för Banco Fullmägti. ges förfarande i denna del, sorn särskildt varder faststäld; och sorn isynnerhet bör afse, att uppköpet må verkställas å sådan tid , och på sådant sätt, att något annat vigtigt förhållande för Samhället icke derigenom rubbas, och framför allt icke Vexel-Coursen på Utrikes handelsplatser Stegras utöfver det belopp, hvartill den eljest skulle uppgå.
Med det, sam af den afsätta Summan icke kan genast till det bestämda ändamålet användas, böra sådane Statens räntebärande skuldförbindelser infrias, hvilka vid yppande behof åter kunna emot Banco Sedlar forvexlas. 3:0
Det skall vara hvar peli en tillåtet, att uti Banquen emot myntbara metaller tillvexla sig Banco-Sedlar, beräknade till det förhållande, sorn Banco-Fullmäguga särskildt för hvarje år, vid det föregåendes slut, bestämma, efter förarn ledande af Vexel-Coursens medejbelopp det sistförflutna året, jemfördt med det inom landet gångbara priset på Silfver, som genom behörige betyg ifrån Auclions-Jtamrarne utfönes; dock Uk?
854 Banca-T] tiko titti Betankanden-, i V ' ' ' ' ^ val icke under 220 skill.oclx icke ofver 12& skill, för 1 R:dr Specie. 4:0 Hvad som vid denna Silfver in vexling 2 öfrigt hör iakttagas» bestämmes genom särskild Jnstruction för Banco-lullmägtige; roen det, år 2828,, till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition, intill nästa Riksdag, anvisade Creditiv för inköp a£ xnynthara metaller kominer nu att upphöra. 5:0
Fran och med nästkommande års början upphör ali ränte-beräkning å Statsverkets skuld till Banquen; roen å Capitalet afbetalas årligen intill nästa Riksdag 150,000 R:dr B:co, hvilka af Bane o* F u rima gt
Fge användas till inköp af mynihara metaller, efter enahanda gruncier, som de,, hvilka, i afseende på det lika beskaffade inköpet för den i sådant ändamål afsatte delen af BänJ. quens behållna vinst,, blifva gällande. 6:0