Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Adeln blifvit anmärkt, det sådant skulle medföra den följd, att den Summa, sorn circulerar i en oproductiv Liqvidations-rörelse emellan Banco-Disconten och private, årligen skulle ökas, och Rorelse-Capitalet allt mer och mer concentreras i oell omkring hufvudstaden.
Med den öfvertygelse, Banco-Utskottet hyser, att i samma mån ett Discont-Verks Låueförsträckningar genom omsättning förvandlas ifrån temporaira till stående, sådant i sig sjelf innefattar ett missbruk och en afvikelse från dylika Inrättningars egenteliga föremål och Natur; tror Utskottet sig ej äga skäl att frångå en tillstyrkan, sorn åsyftar att, med iagttagande af nödig varsamhet, åtminstone till någon del införa en förbättrad ordning i detta hänseende; hvarigenom äfven en tillräckeligare Låne-tillgång, och en ökad säkerhet för Discont-Verket beredes.
Helst denna fråga dessutom ingår uti det Allmänna .Finance-Betänkande, hvilket nu är undeikastadt Riksens Högloft.
Beträffande slutligen de inom Högvördig® 6i6 Banko-Utskottets Belänkandeu'.
Preste-Ståndet af flere värde Ledamöter framställde anmärkningar, 1 anledning af Utskottets yttrade tankar rörande behandlingen af en hoä Riksens Ständers Herrar Revisorer före häfd fråga om rättighet att genast till tryckning kunna utbekomma de vid Revisionen förde Protocollér, som angingo Malmö Disconts-Verks förvaltning! så bör härvid ej lemnäs obemäldt, att Utskottet lör ingen del betraktat frågan utur den synpunkt, som skulle det tillhöra Utskottets befattning att i någon måtto anklaga Riksens Ständers Revisorer för deras Beslut och åtgärder; men, då Utskottet, uppå erhållen Remiss af Herrar Revisorers Berättelse, hvaruti äfven berörde omständighet blifvit anmäld, ansett sig förpligtadt, att taga ämnet i. öfvervägande, och derom sig utlåta, har Utskottet, enligt dess öfvertygelse, ej kunnat instämma uti den mening som hos Herrar Revisorer legat till grund för Pluralitetens beslut.
Såsom stöd för Utskottets i denne delen yttrade tanka, åberopas 2 §:n 4 Morn. uti Kongl. Maj:ts och Riksens Ständers den 16 Juli 1812 fastställde Tryckfiihets-Förordning, som, i fråga om Protocollér angående Revision af Bancooch Riksgälds-Verken, undantager endast dem hvilka röra desse Verks hendina Ärenden, såsom de der icke kunna till tryckning fordras, eller utan Vederbörandes tillstånd utbekoiumas.
X>å sålunda den begärde tryckningen, så vidt BancoUtskottet kunnat inse, ej fick af Herrar Revisorer väg ras, hvilket i sjelfva verket icke heller ägt rum, synes ock, enligt hvad samma §. yidare innehåller, någon laglig grund för upp , *J°fi Hanlö-Utskottets Betänkanderit 617 skof med utleronandet, ej hafva varit för handen; ehuru Utskottet visserligen medgifver, att uti den för Herrar .Revisorer fastställde
Instruction af den 10 Juni 1812 sädane Stadgande» innefattas, sorn till någon tvekan i desse hänseenden bordt gifva skälig anledning.
På dessa vördsamt anförda grunder laar Banco-Utskottet ej kunnat underlåta att vid dess afgifne Betänkande, utan förändring, ytterligare förblifva.
Hvarvid tvenne Ledamöter af Utskottet i lika måtto åberopat de vid samma Be-' tänkande bifogade serskildta anföranden.
N:r 5 G.
Ständers kännedom! får Banco Utskottet härigenom vördsamt öfverlemna det Yttrande, Bankens utsedde Revisor vid nyligen förrättad Revision öfver Götha Canal-Verk, i stöd af serskildt anställd undersökning enligt derom erhållit uppdrag, till Herrar Bunko-Fullmägtige afgifvit, såsom grund och vägledning för bedömmande af den fråga:
Huruvida det återstående Arbetet vid berörde Verk, kari utföras med de Medel, som dertill blifvit beräknadeSlockholm den 28 Maji 1818* (Bilagan uteslntes liär sSsora. serskildt tryckt osli kringspridd.) N:r 57.
Riksens Håglöf., Ständers Banko- Utskotts Utlåtande öfver de inom Högvördige Bihang till Riks-Sr.
P/et, 1817—l$l8* 6 ut Styrt k A':* "$>, 8». 618 Banlo-Utskottets Betänkanden - Preste-Ständet gjorde Anmärkningar vid Utskottets Betänkande om Arbetsfördelningen emellan Riksens Ständers Revisorer,, samt tryckning af deras Berättelse m. 777. Banko-Utskottets den 10 sistledne
Mars afgifne och under den 19 och 24 i samma månad af 3:ne Respective
Stånd bifallne Betankande, i anledning af väckt fråga om fördelning af göroinålen emellan Rikstens Ständers Herrar Revisorer öfver Stats- Banko- och Riksgälds-Verken, samt tryckning af de Berättelser rörande BankoVerkets befunne tillstånd, och granskade Förvaltning, som till följe af 7 §. uti den för Herxar Revisorer gällande Jnstruction böra till Riksens Höglofl.
Ständer öfverlemnas, har, enligt Utdrag af Högvördige Preste-Ståndets Protocoll under den 21 dennes, i anledning af en värd Ledamots gjorde Anmärkningar , hvad sistberörde omständighet beträffar, blifvit till Utskottet återremitteradt.
Mot Utskottets tillstyrkan i detta afseende, har blifvit anmärkt, att vid Förvaltningen af så stora Pennmge-Verk, som Banken, Riksgäldskontoret och Siats-Verket, mångfalldiga händelser kunde inträffa, hvarigenom Collision uppkorame emellan föreskrefne Lagar och Rikets sanna nytta; händelser, hvilka ofta försatte vederbörande Styresmän öfver dessa Verk i den brydsammaste belägenhet, odi der en afvikelse från gifne föreskrifter blefve nödvändig, om Rikets välstånd skulle upprätthållas.
Revisorer, suni funne en sådan afvikelse vara skedd, kunde ej Hanko-UtsAotlets Betaidanden'.
6ig annat än derom lemna underrättelse till blifvande Ständer, hvilka ock egenfeligen vore i tillfälle bedömma så väl nödvändigheten af ett sådant afsteg, som huruvida förhållandet dermed borde komma till allmän kännedom^hvaremot, om desse berätlelser genast allmängjordes genom trye» ket, den missnöjde tadlaren eller den egennyttige speculanten skulle ined fägnad emottaga, och till sine afsigter begagna dy like underrättelser, saint allmänna omdömet, innan ännu Riksens Ständer hunnit samlas, tilläfventyrs blifva miss» led t till den grad, att man snart finge orsak ångra ett förhastadt steg: hälst det vore Riksens Ständer, organiserade enligt Grundlagens föreskrift, men icke hvar och en sjelfkär granskare eller vinningslysten speculant bland Allmänheten, som ägde rätt att vaka öfver förvaltningen Rikets Penninge-Verk.
I anledning af hvad sålunda anfördt blifvit,' får Banko-Utskottet vördsamt erindra, att, om, såsom ej förväntas bör, men emedlertid icke lärer kunna anses omöjligt, sådane omständigheter, vid granskningen af Banko-Verkets styrelse och förvaltning, skulle hos Revisorerne förekomma, hvilkas tidigare uppdagande vöre för Verket eller det AHmSnna skadeligt, torde med skäl böra förmodas, det Herrar Revisorerne i sådant fall vidtaga den utväg, att, jemte hvad som egenteligen rörer Bankens hemliga Ärenden, samt dess inre administration, anmäla ett dylikt ämne endast uti den serskilde Berättelse, som efter vanligheten vid hvarje Revisions slut aflemnas till nä tbli vande Banko-Utskott; då det på sistnämnde Utskott ankommer, att i sinom tid och i be-! 6so Ennko-Vtshottets JBetän&andenl horig ordning derom meddela Riksens Häglof!.'
Ständer fullständige underrättelser och upplys-^ nitigar.
Enär således, efter Utskottets öfvertygelse, några menliga följder ej kunna befaras, men deremot en önskad tillfredsställelse troligen be-[ redes, genom Riksens Höglofl.
Ständers medgif-* vande, att genast efter fulländad Revision, till allmänhetens kännedom må öfverlemnas en Berättelse, som i alla fall vid inträffande Riksdag,’ bör tryckas bland Riks-Ståndens Protocoller; fin« ner Banko-Utskottet sig ej äga skäl att frångå dess i detta ämne afgifna Betänkande, hvilket, af Sjrte Respective Stånd gilladt, härigenom underkastas Högvördige'
Präste-Ståndets nannarp jipplysta ompröfning och bedummande.
Stockholm den a g Maji i8r3.
Ständers Banko-Utskotts Memorial, angående fulländad Revision af Banko- och Riks-Diskont-Ver* fcets Förvaltning och Räkenskaper för är 1817•
Sedan Banko-Utskottet, till följe af Riksens Höglofl.
Ständers Beslut, genom visse utsedde [Ledamöter, företagit och fulländat Revisionen öfver Riksens Ständers Banko-Diskont - Verks förvaltning och Räkenskaper för nästledit år 1817 och serskilt inom sig utbett fyra Deputerade, en af hvarje Riks-Stånd, att, gemensamt med tvanne, å de private Delägarnes vägnar valde BanÄö-Utskoitets Betänianfynl 641!
Revisorer, i vanlig ordning genomgå och gran* ska Riks-Diskont-Verkets Räkenskaper föf samma ttd, jemte hvad till nämnde Verks utredning hörer; har Utskottet, af de häröfver inkomne Berättelser, fått erfara, huruledes Direktionerna ofver dessa båda
Verk med yttersta sorgfällighet iakttagit och följt de Reglementen och föreskrifter, sorn blifvit gifne, samt med nit och omtanka besörjt den dem anförtrodde förvaltning; äfvensom Räkenskaperne funnits i allo pålitlige och fullständige, samt behörig ordning i Lån-Handlingarnes vård iakttagen.
Och lian i följd häraf behörig decharge för det granskade årets förvaltning blifvit hvardera
Directionen meddeld: jemte det Revisorerne öfver Tjenstemännens och Betjeningen® ådagalaggde nit, skicklighet och välförhållande tillika funnit anledning förklara deras välbehag och tillfreds-* ställelse.
De grunder, som för organisationen af Banko Diskont Verkets Styrelse, samt för dea inre förvaltningen, och göromålens fördelning finnas utstakade, hafva blifvit behörigen pröfvade och funnits för ändamålet lämplige, atc äfven hädanefter tjena till efterrättelse.
Hvad Riks-Diskont-Verket serskildt beträf-’ far, bor Banko-Utskottet vid detta tillfälle inför Riksens Höglofl.
Ständer uppgifva samman tagne beloppet af de förluster, sorn ifrån Verkets början intill närvarande tid sig yppat, bestående dels uti fordringar, för hvilkas sluteliga utbe-, kommande, efter det alla lagliga steg blifvit vidtagne, någon utsigt sig ej företedt, dels ock uti återstoder af sådane Lån, för hvilka det funnits 6a* Banko-Utskottets Betlinkanden'. med Diskont-Verkets fördel förenligt, att, till undvikande af Rättegångs- och Lagsökningskostnader, antaga gjorde accords anbud; oell hvarom i båda falllen, den nogaste pröfning vid de årliga Revisionerne, enligt skedd anmälan fron Directionens sida, föregått.
Bevisorérne hatva emedlertid ej vid något tillfälle medgifvit dylika Lans fullkomliga afskrifning, utan endast stadgat, att sådane osäkra fordringar, afskiljde från deri egenteliga tillgängen, finge på serskilt blad i Balance-Extractet upptagas, för att framdeles hos Riksens Höglofl.
Ständer till afskrifning anmälas.
I sådan egenskap, hafva ifrån Verkets Inrättning år igor, tid eftdr annan blifvit alförde; Vid Revisionen Ar 1807. - 2,283. 16. — 1813- - 18,364- 1 5- io18 t l- - 4,3-17- i- »i 181 ä- - 15,489. ii. 10, 18 tö. - 7,348. 17. 10.
Rtd 47,832- ‘5- 5> Och i enahanda måtto vid den ku fulländade Revisionen ----- 33,364.24. 8.
Summa R:d 81,196.40. 1.
Revisorerne hafva, under sorgfällig granskning af Ombudsmännens Redogörelser, på det nogaste gjort sig förvissade, det någon utväg för indrifvande af bemälte förr''ingar, till större eller mindre del, sig ej företer.
Och får J?anko-Utskottet. på sådan grund, till Riksens Höglofl.
Ständers bifall vördsamt hemställa, att i - Banko- Utskottens Betunkatiden'.
G 2 3 frågavarande summa må uti Riks-Diskont-Vet^ kets Räkenskaper afskrifvas.
Sedan den i Verkets rörelse begagnade extra-biträdes summa, med derå löpande Ränta, före detta till Banken ingått, och äfven primitiva Actie-Capitalet R:d 600,000 med -|delar till Banken och *del till Private Actie-Ägare, blifvit återbetaldt, är en ytterligare utdelning af 10 procent efter enahanda grund derutöfver verkställd; kommandes en lika beskaffad utdelning af 12 procent att äfven nu för sig gå.
Återstoden af Verkets mer och mindre säkra fordringar utgör härefter en sammanlaggd Summa af R'.d 359.170 5 sk. 2 r:st., hvilka efter möjligheten, och så fort sig göra låter, komma att indrifvas, men hvarvid likväl blifver nödigt, det den Directionen redan lämnade rättighet, att i vissa fall bevilja anstånd med betalningar, än vidare må kunna begagnas.
Tiden för Verkets sluteliga upplösning torde, efter förmodan, vid nästa års
Revision med tillförlitlighet kunna bestämmas:
Hvadan Revisorerne nu ansett sig böra till hästblifvande Revisorer öfverlämna, att vidtaga de författningar, som, i sammanhang dermed, må finnas af nöden.
Stockholm den 5:dje Junii 1818.
N:r 5g.
Ständers Banko-Ut skotts Memorial angående prägling af en Medaille till åminnelse af vigtiga händelser under närvarande Riksmöte. 624 Banko-Utskottets
Betönkandenl Den tiderymö, som från närvarande Fiks-’ motes början förflutit, liar varit utmärkt af ömsom sorgeliga och glada skiften, oförgätelige för samtiden och värdige att i Efterkommandes minne bevaras.
Svenska folkets representanter, sorn vid dera? ankomst emottogos af en vördad seli åldrig
Konungs milda hälsning, hafva korrt derefter sedt dess graf öppnas och med honom utslocknad deri Konutiga-Stam, som i Århundraden fräjdat och lyckliggjort detta Rike; men det har ock varit samma Ständer förbehållit att högtidligen besegla förbundet med den ädle Förste, som Nationens enhälliga
Val kallat, att intaga dess arftelrga Thron, och för Fäderneslandet öppna, ett nytt Tidehvarf af Sällhet och Ära, förebådadt af utmärkta egenskaper och lysande bedrifter.
A-tankan al sa vigtiga händelser har föranledt Banko Utskottet att härigenom hoS Riksens GHöglofl. ötander vördsamt föreslå, det en SkådePenning af förr vanlig storlek må genom Banlto-FulIrnägtiges försorg på Bankens bekostnad blifva präglad, hvarigenom, medelst någon lärnpelig sinnebild, ätankan af Högst - Salig Hans !Maj:t Konung Carl Xlilide, såsom den sista manliga attelagg af Vasarnes Stam, förbindes med uttrycket af Svenska Nationens förhoppningar vid Spirans öfverlämnande åt en af Hans -Maj-• t Konung Carl XIV Jolian grundlaggd ny Konunga Att; samt i och med detsamma minnet at efterkommande förvaras af den nära förening och inbördes tillgifvenhet, som Skyldskapens osli Vänskapens band emellan Högstbemälde Kongl, Personer stiftat.
Stockholm den 10 Juni i8r8.
Stats- och Banio-Utskottens Betanianden.
625 N:o 60, Rikets Högloft.
Ständers Stats- samt Banko-Utskotts Utlåtande öfver Q.:ne hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln ingif ■ ne Memorial, det ena af Herr Friherre Corfits Ludvig Stael von Hollstein, och det andr a af Herr Friherre Carl Henric Anckarsvärd, angående yrkad undersökning och Götha Canal-Diskont-Di- , rections förhållande, i af seende pä den till Canal arbetets fortsättande gjorde försträckning af 1,100,000 R:d m. m. ii os Huglofl.
Ridderskapet och Adeln äro ingifne och derifrån genom Protocolls Utdrag" af den 4'nästledne April tilt Stafs- och BmlcoUtskotten remitterade alne Memorial, angående yrkad undersökning om Götha Cana -JDiskontDirecttons förhållande, i afseende på den till Canal arbetets fortsättande gjorde försträckning af 1,100,000 R:d m. m., det ena af Herr FriCorfits Ludvig Stael von Holstein, sa lydande : ”Herr Grefve v.
Platen har i ett af de förära Plena spkt visa, det Götha Cauals Diskont ”varit skyldig att biträda med Lån åt Canal-Di”rectionen, som ägt rättighet att sådant äska, ”samt härledt denna rättighet från sådar.e slutsatser, som gifvfit mig anledning deremot göra ”anmärkning.
Herr Grefve Platen åberopar Riksens Ständers beslut vid sisla Riksdag, som ä”lägger
Directionenf att hafva årligen verkställt ”så mycket Canal-arhete, sotn Dtrectionen , en”ligt plan, åtagit sig, vid påföljd , i lall sådant 626 Stats- och Banfto-Utskottens
Betänhandenl ■''blifvit underlåtit, att Banken då icke skulle utjemna något af bidraget intill dess det åtagna ”arbetet vore fullbordadt.
Af detta beslut dragés ”nu den slutsatsen, att, då fulla arbetet med ”tillgången af medlen icke kunnat verkställas , ”har det blifvit icke allenarl en nödvändighet ”för JDirectionen, utan äfven skyldighet, att sö”ka genom lån kunna bestrida utgifterne , för ”att få det bestämda, arbetet fullbordadt; förmenande Grefve Platen, att
Directionen i annat ”fall ådragit sig så väl Bolagets, som Riksens ”Ständers förebråelse, att hafva underlåtit nödig ”omtanka för Verkets bästa; åberopandes dessutom såsom skäl, att dylik lane Operation före ”sista Riksdag äfven varit bruklig , och då af ”Ständerna utan anmärkning lemnad.
För att ”rätt bedömma detta förhållande är nödigt ”att känna de omständigheter, sorn föranledde ”Riksens Ständer till de beslut som togos rörande Canal-Verket vid sista Riksdag.
Detta ”företag, som, ehvad nytta det framdeles kan ”tillskynda Staten, onekligen för det närvarande ”är hufvud-orsaken till peuninge-förlägenheten, ”till myntvärdets förfall och de olyckor, som ”drabba en mängd af Rikets innevånare, hvil”ka , ehuru sjelfva mer eller mindre vållande ”till sin olycka, väl böra, men icke kunna räd”das från undergång, utan att antingen Fagar”ne skola våldföras 'eller folket åläggas tillökning ”i skatter, redan så dryga att de näppeligen ”dermed uthärda, eller ock Banken genom ut”gifvande af en ökad Sedelmassa ytterligare försämra sin Credit och derigenom bereda ett nytt ”hinder för mynt värdets stadgande, oell deri der - Stats- och Banfro-Utskottens Betäntanden.
627 ”på beroende allmänna säkerheten i pennlnge”transactioner.
Detta företag, säges nu, sedan ”utsigterne icke svara emot hvad som väntades ”då det föreslogs , Våra af Rikets Ständer till ”Konungen framstäldt, Det är sannt, om man ”utan någon eritisk granskning håller sig vid ”det som står tryckt på papper, så förhåller det ”sig så; men om man nogare betraktar att alla ”de, som väckt frågan, äro antingen emplojerade ’ vid Verket och erhållit lucrativa befattningar, ”eller ock Åctie-ägare, sorni det ögonblicket ic”ke tviflade om de förmoner denna Canal skul”le tillskynda Bolaget utan fastmera voro öfver”tygade att denna Inrättning skulle medföra In. ”teressenter samma vinning, som Tull-Arrendet, ”de andre Diskonterne samt flere dylike Corpo ”rationer det vill säga minst 12 ä 15 proc. ?’för Capitalet; vidare att, då man sökte motverka Förslaget såsom kostande Staten i en stund ”då alla resourser behöfdes till det sorn angeläg”nare var, svarades att det skulle kosta Staten ingret det vore ett enskildt Bolag som beko ”stade alltsammans; så synes häraf att planen ”förut var uppgjord, Bolaget till det mästa rekan sammansatt, och hade säkerligen upphofs”mannen härtill, i fall lyckan krönt företaget, ”trädt frarn för att skjörda hedern derföre, idet ”ställe att Riksens Ständer nu, sedan det miss”lyckats, skola tiena till en skärm, bakom hvil”ken deri, som gjort projectet, kan dölja sig.
”Man kan häraf alltså nied tämmelig säkerhet ”finna, med hvad skal det kan påstås, att liiksens ”Ständer hafva såsom högsta upphofvet härtill ”förbindelser att. appfylla emot Actie ägare, som 6 2 8 Stats- och Eanla-Utskottens Betänk an den. ”endast af Patriotisrne pä
Ständernas uppfordran ”Jeunna hafva insatt siria Capitaler i detta Verk. ”Efter denna lilla digression, som dock är i. ”sammanhang med egentliga ämnet, får jag visa ”anledningarne till Pikets Ständers beslut vid ”sista Riksdag.
Sedan Grefve Platen förklarat ”.Bolagets oförmögenhet att fullborda Verket, ”utan understöd af Staten, samt såsom skäl der”till anfört, dels det lidande, Bolaget måst vidkännas derigenom, att arbets-kommenderingen ”näst gå i Fält, hvarföre påstods ersättning af ”Staten, dels emedan den första planen varit, fel”agtig, hvilket skylldes på Majoren Bagge, sora ”redan var död, samt anteligen att sådane hinder mott vid verkställigheten, som icke kunnat ”föiutses emedan de voro dålda i- jorden.
”Det var just af dessa anförda omständigheter ”man sokt bevisa det oförsigtig! fullföljandet ”af detta Verk, emedan man lika så litet framdeles sorn tillförene kundé se hvilka impedi-- ”menta i jorden skulle kunna hindra framgången, samt osäkerheten i Direktionens intyg örn ”Capaciteten hos de personer, som skulle uppgöda planen till Arbetet, då Direktionen nu för”klarade Majoren Bagge för ignorant ehuru han ”förut varit af densamme erkänd såsom egande ”full. orolig insigt i detta ämne.
Mern inga skal ”kunde hindra fortfarandet af ett företag, som i ”närvarande stund, snart sagdt, allmänneligen med”gifvits vara ett olyckligt påfund, och som endast dör den förmenta Rikets heder böra utan afse”seende på hvilken uppoffring som helst fullföljas; det blir först framtiden som kommet» att ”bedöma huru ett sådant Nationelt misstag bör Stats- och Banko-Utskotiens Betänkanden. 6ag ”anses.
Riksens Ständer biföllo således Verkets ”fullföljande och a ris logo dertill såsom bidrag af ”Staten årligen 300,000 R:dr, hvilka, jemte vis”sa procents årlig inbetalning af Äctie-Capitalet "samt vinsten på Diskonten, ansågs vara hehöf”liga till utförandet af det årliga arbete, sorn ef”ter förmodeligen Grefve Flåtens egen för Stats”Utskottet framlagde plan borde verkställas ärli— ”gen, med förbehåll, att Banken icke af nästkom”mande årets bidrag skulle utbetala något förr , ”än förra årets arbete vore fullgjordt.
Enär nu ”Grefve Platen uppgifver, att arbetet med de an”slagne medel icke kunnat verkställas, så måste ”dertill vara vållande antingen felaktighet i Föreslaget, och då synes att man i den delen icke ”kommit till större fullkomlighet än förut, elier ”ock genom misshushållning, då man finnér af ”JBolagsstämrno-Protocollen att
För ett ar omkring ”70,000 R:dr blifvit afskrifne för bortskämd proviant med flere onödige och opåräknade utgifter; så tyckes en undersökning påkallas för att 5’få veta om någon ersättnings-,fråga Iean ega tum.
Emedlertid anser Grefve Platen sig ic-' >’ke hafva handlat lagstridigt då han, för att döl-'. ’’ja rätta fölhållandet samt icke blifva i saknad ”af bidraget, gör penninge-lån i Diskonten utan ”borgen, hvilket i Diskontens Reglemente dock ”är förbudit, samt efter Ständernas förnyade föreskrift, att, om afsteg från Reglementet gjordes, borde Banko-Fullmägtige sådant hos Kon’’ungen anmäla, samt Diskonterings-rättigheten ”upphöra.
Herr Grefve Platen lärer således haf”va svårt att rättfärdiga sitt förhållande dermed, ”att förre Ständer utan anmärkning lemnat att 630 Stats- och Banko-Utskottens Betänkandenl ”dylike Lån varit gjorde förut.
Derigenom haf’’va icke Standerne authoricerat att dylika miss”bruk finge fortfara; Motsatsen kan slutas der”af, att utaf det årliga byggnads-bidraget en viss ”Summa blifvit disponerad till afbetalning å den ”förut gjorde skulden, sorn således skulle försvin”na, men icke ytterligare förökas; den motsatta ”åtgärd är således ett missbruk af Ständernas öfverseende godhet, som sett genom fingren med 3,en olaglighet.
Det blifver derföre ett skäl för ”nuvarande
Ständer att låta lagligen beifra sådan ”sjelftagen myndighet, hvarigenom man ansett ”sig berättigad att disponera
Diskontens tillgångar efter behag, samt befordra Diskont-JJirek”tionen till ansvar och ersättning derföre, att ”den mot
Reglementets föreskrift användt med”len till stående Lån och det till Canal-Ver”ket, hvarifrån de icke kunna återfås, utan kom”iner Creditorernes förlust att härigenom förökas. ”fåfängt lärer kunna påstås, att ansvarig”heten derigenom upphört, att Decharge erhåi”lits af Revisorer och af Actie-egare; detta gälde ”icke med Malmö, de hade icke allenast Dechar”ger af Bolaget och Bankens Revisorer utan äf”ven Konungens godkännande i anledning af ”Justitie Cancellerens hemställan, att ingen andledning till åtal emot dem fans; efter senare ”bättre upplysning kunde hvarken Konungens •'»Beslut än mindre Actie-egares frikännelse lik-, ”väl hjelpa dem. ”Sednaste Riksens Ständers Revisorers vits”ord om nit och skicklighet har också blifvit så”som skäl anfördt och nu i en dessa dagar ut”kummen skrift af Commerce-Rådet Santesson Stats- och Banko-Utskottens
Bctänkanden 651 ’äfven åberopadt.
Såsom en af dessa Revisorer får jag förklara detsamma, jag en gång förut gjort, att, ehuru Riksens Ständers Revisorer i grund af Instruktion egt granska förhållandet, ansågo de den otillräckliga tiden för deras aö 5 j * O. ' romål böra på andra föremål användas, då intet tvifvelsmål hos dem uppstod att ju Herrar Banko - Fullmägtiges Berättelse, såsom jemväl grundad på de enskildte Revisorernes decharge, var tillförlitelig, så mycket mera sorn de ”framlaggde inånadteliga rapporter från 'Diskon, ”ten visade ett betydligt öfverskott till
Diskontens faveur utan att likväl specifiquet upptaga J’att en fordran af 1,000,000 egdes i Canal-Ver”ket utan Borgen, samt att ibland Hypötheker”ne funnos för 5 ä 600,000 R:d Verkets egna ”Adier, som äro af ringa värde.
Man kan här’finna att detta vitsord icke kan bemantla någon ”fördold olaglighet.