Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De för Jemtland egendomliga naturförhållanden föranleda, enligt Utskottets tanka, ett från andra orter så olika jordbruk, att en sådan landtbruksskola, som de hittills i riket inrättade, ej torde vara för denna provins ändamålsenlig, hvadan Utskottet tillstyrker, 12 Stals-Ulskotlcls (Jllålande, Jtf 87. att motionärens berörda framställning icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. liro.
Med anledning af inom Utskottet väckt fråga, att Rikets Ständers revisorer borde lemnäs tillfälle att granska användandet af de lill undervisningsanstalterna för jordbruk och landtmannanäringar beviljade anslag, bar Utskottet ansett sig böra hemställa, att Rikets Ständer måtte uti underdånig skrivelse anhålla, det täcktes Kongl. Majit till vederbörande meddela nådig befallning, att räkenskaperna öfver Landtbruksinstitut^ vid Ultuna, äfvensom de af direktionerne för öfrige landtbruksskolor afgifvande årliga berättelser, varda till Rikets Ständers revisorer ölverlemnade. b) Befrämjandet i allmänhet af jordbruk och landtmannanäringar. 12:o.
Med fästadt afseende å Svenska Trädgårdsföreningens nyttiga verksamhet har Kongl. Majit behagat föreslå, att för den tid, hvarunder nu uppgörande statsreglering förblifver gällande, nämnde förening må, till understöd för sin elevskola, fortfarande få uppbära ett årligt anslag af 1,333 R:dr 16 sk., mot enahanda vilkor, som hittills, nemligen, att föreningen, så vidt ske kan, verkställer utdelning af fruktträd och plantor till mindre bemedlade jordbrukare och, jemte behörig redovisning för berörde medel, till landtbruksakademien afgifver berättelse om antalet af de elever, hvilka vid inrättningen njuta undervisning, äfvensom rörande verkställd utdelning af fruktträd samt om öfrige föremål för Föreningens verksamhet.
I afseende på merbesagde förening har Utskottet inhemtat, att densamma i 18 år oafbrutet sökt sprida håg för trädgårdsodlingen inom fäderneslandet och under de sednare åren, förmedelst det årliga anslaget af 1,333 R:dr 16 sk., som Rikets Ständer beviljat till understöd åt föreningens elevskola, blifvit saM i tillfälle, ej allenast att utvidga sin elevskola, vid hvilken från början af 1847 intill September månad förledet år lemnats kostnadsfri undervisning åt 39 elever, deraf större delen redan antagits lill trädgårdsmästare hos enskilde, utan ock att verkställa utdelning af 3,380 fruktträd samt ett större antal andra nyttiga växter åt mindre bemedlade jordbrukare i riket; att föreningen, i stadgad ordning, till landtbruksakademien aflemnat redogörelser öfver anslagen under åren 1847, 1848 och 1849, samt sluteligen, att utan nu ifrågavarande statsbidrag, föreningen hvarken kunde ändamålsenligt vidmakthålla omförmälda läroanstalt för danandet af skicklige trädgårdsmästare, eiler tillvägabringa en större odling af fruktträd och plantor för kostnadsfri utdelning, hvartill förberedande åtgärder redan vore vidtagne.
Slals-Utskottets Utlåtande, M 87. 13 Enär således de för åtnjutande af detta anslag föreskrifne vilkoren blifvit fullgjorde, samt ifrågavarande undervisningsanstalt, som på den inhemska trädgårdsskötselns utveckling utöfvat ett gagneligt inflytande, är för sitt framtida bestånd i behof al samma fortfarande statsbidrag, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer måtte, på sätt och under förbehåll Kongl. Maj:t föreslagit, anvisa, till understöd för trädgårdsföreningens i Stockholm elevskola, ett årligt anslag af i,333 R:dr 16 sk. 13:o. Öfver den af Herr Bjuhr inom Vällolliga Borgareståndet väckte och till Stats-Utskoltet remitterade motion, deruti blifvit föreslaget, att Rikets Ständer måtte bevilja anslag till agronomers bildning och anställning, i ändamål att tillhandagå den jordbrukande klassen med nödige upplysningar i och för den inom fäderneslandet påbörjade ängsvattnings- eller ängsöfversilnings-kulturen, kommer Utskottet alt framdeles afgifva utlåtande. 14:o.
Till Stats-Utskottets handläggning hafva blifvit remitterade 4 serskilda, inom Riksstånden väckta motioner; nemligen hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln af Grefve Liljencrantz, G. F.; hos Högvördige Presteståndet af biskop Bergman, med hvilken doktorerne Grafström, Säve och Sandberg samt prosten Almqvist sig förenat; hos Vällofl. Borgareståndet af Herr Ekenman; och hos Hedervärda BondeStåndet af riksdagsfullmäktige!!
Nils Larsson från Jemtlands län.
Uti dessa motioner har blifvit anfördi, att, på inbjudning af Jönköpings lans Hushållningssällskap, hade någre för allmänt väl nitälskande personer från skilda delar af riket, samrnanträdt här i hufvudstaden, i ändamål att verka för sedlig och materiel förkofran bland den stora massan af Svenska folket.
Under öfverläggningarne i detta ämne beslöts först, att bilda ett sällskap, utsträckt öfver hela riket, och hvars ledamöter genom goda råd, efterdöme!! och verksamt biträde skulle söka upphjelpa den sjunkande moraliteten samt förekomma de vanligaste anledningarne lill en tryckande fattigdom; men då spridda krafter verkade svagare än samlade, och nya organisationer alltid hade sina svårigheter samt vänligen fordrade betydligare uppoffringar och längre tid för alt komma till stånd, trodde man det vara vida bättre att ansluta sig till de af Regeringen för likartade ändamål inom hvarje län stiftade hushållningssällskaper samt söka alt inom och genom dem befrämja en mera utsträckt och lifvad verksamhet i detta syfte.
Till lörekommande af lekamlig nöd bland den arbetande klassen behöfde allestädes införas passande binäringar, inrättas ränteförsäkringsanslalter, sparkassor och dylikt, samt på ett ändamålsenligt sätt ordnas de för jordbruket och de obesutnes bergning menliga förhållanden, som egde rum emellan jordegare å ena sidan, samt landtbonde!*, torpare och arrendatorer å den andra.
Allt detta kunde och borde 14 Stuls-Utskottets Utlåtande, Jtl 87. vara föremål för hushållningssällskapernas omtanke, och inom deni skulle, enligt motionärernes tanke, män med nit och förmåga att verka i denna riktning icke saknas, blott de dertill egde nödige medel.
Saknaden af penningar borde alltså afhjelpas, så vida hushållningssällskaperna skola kunna uppfylla sin bestämmelse, hvilken blefve allt högre och vidsträcktare, ju mera samhällsförhållandena mångfaldigades.
För främjandet af sedlig och materiel förkofran samt andre dermed sammanhang egande ändamål, hafva bemälte motionärer föreslagit, att Rikets Ständer ville bevilja ett årligt anslag af 1000
R:dr för hvarje hushållningssällskap i do större länen och i proportion derefter i de mindre.
Utskottet till fullo uppskattar värdet af hvarje förkofran i sedligt och materielt hänseende, har Utskottet likväl icke kunnat dela motionärernes åsigt att detta vigtiga mål uppnås på den väg, som i motionerna blifvit uppgifven.
Medlen, hvarigenom sedlighet framkallas, vårdas och främjas, äro, i Utskottets tanka, icke af den natur, att de kunna genom större eller mindre penningeanslag beredas, utan torde böra sökas i presterskapets samvetsgranna utöfning af dess kall, samt i det verksamma föredöme, som en moralisk vandel lemnar, hvilket åter icke kan utgöra något direkt föremål för hushållningssällskapernas verksamhet.
I afseende på den materiella förkofran, som mo ionärerne velat åstadkomma genom det begärda anslaget till berörde sällskaper, som dymedelst skulle komma i tillfälle att utöfva en större verksamhet än hittills, så torde, vid bedömandet af denna fråga, det icke få lemnäs ur sigte, att hushållningssällskapen, enligt Utskottets förmenande, äro kommunalinrättningar, omfattande hela län, hvilkas förseende med statsanslag måhända snarare skulle menligt än fördelaktigt inverka på den medborgerliga anda, som stiftat sällskaperne och den fria verksamhet hvaraf de böra lilvas.
På grund häraf, anser Utskottet sig äga skäl tillstyrka, att ifrågavarande motioner varda af Rikets Ständer lemnade utan afseende. 15:o. Härförutan har UtskoUet fått i nyssberörde ämne emottaga ett i hedervärda Rondeståndet algil vet och till Utskottet remitteradt memorial, deruti riksdagsfullmäktigen Petter Pettersson från Jönköpings län, föreslagit att, till uppmuntran och belöning åt de jordbrukare, som uppföra varaktig stängsel, anlägga vägar, aftappa vatten m. m., Rikets Ständer mätte till hvarje hushålls-sällskaps i riket disposition anvisa 2,000 R:dr.
Med åberopande af hvad Utskottet i föregående punkt yttrat angående anslag till länens hushållningssällskaper, hemställer Utskottet, att berörde motion icke måtte lill någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Stals-Utskottets Utlåtande, M 87. i r» 16:o.
Uti en till Stats-Utskottet från hedervärda Bondeståndet remitterad, derstädes af riksdagsfullmäktigen Herrman Öbom från Norrbottens län väckt motion, har blifvit föreslagit: l:o att Rikets Ständer måtte anvisa en lämplig summa såsom praemium åt den, hvilken inom viss tid och enligt Kongl. Larultbruksakademiens bedömande, författade på erfarenhet grundade, samt kort och enkelt framställda upplysningar om det ändamålsenligaste sättet att bruka jorden och drifva boskapsskötseln, hvilka upplysningar sedermera skulle till visst antal exemplar tryckas och af hushållningssällskapen bland den jordbrukande allmänheten utdelas.
2:o att i de län, der laridtbruksskolor saknades, ett årligt anslag måtte beviljas åt en agronom, sorn vore skyldig att åtminstone en gång om året kring - resa länet för att meddela allmogen undervisning, enligt af landtbruksakademien, på hushållningssällskapernas förslag, upprättad instruktion 3:o alt i de län, der salpedersjuderi-styresmän och understyresmän finnas, dessa befattningar mätte indragas och de derför utgående arfvoden användas till aflöning åt nämnde agronom, sorti äfven borde, på begäran, lemna undervisning i salpedernäringen; och 4:o att om de nu framställda förslug icke kunde i hela deras omfattning vinna Rikets Ständers bifall, ett anslag af åtminstone 1,000 R:dr måtte medgifvas att lill nästa riksdag utgå till en agronom, som skulle anställas i Norrbottens län.
Utskottet, som anser de af motionären uppgifna föremål icke vara af den vigt, att serskilde anslag derför böra ifrågakomma, får fördenskull å berörde framställning afstyrka Rikets Ständers bifall. c).
Hästafvelns förbättrande. 17:o.
Från höglofliga Ridderskapet och Adeln har till Stats-Utskottet blifvit remitteradt en af herr Lind af Hageby, C. A., väckt motion, deruti grefve af Ugglas, L, och friherre Toll instämt, innefattande begäran, att då inom fäderneslandet icke funnes möjlighet för unga kavalleriofficerare att erhålla undervisning i manégeridning, Rikets Ständer ville bevilja ett. årligt anslag af 4,000 R:dr till lön åt 2:ne Stallmästare, hvilka borde stationeras, den ene vid Strömsholm, och den andre vid Ottenby stuterier, för att meddela kavalleriofficerare undervisning i ridkonsten.
Som statens tillgångar erfordras till fyllande af angelägnare behof, än det nu ifrågavarande, afstyrker Utskottet Rikets Ständers bifall å berörde motion. 16 Slals-Ulskottets Utlåtande, M 87. d).
Undervisningsanstalter för slöjderna 18:o.
Uti Kongl. Maj:ts nådiga proposition om Statsverkets tillstånd och behof, har Kongl. Maj:t behagat, angående detta ämne yttra: att i samma mån, som Sveriges industri, i följd af landets härdare klimat, långa vintrar, aflägsenhet från mera befolkade länder och mindre fullkomnade kommunikationsmedel, befunne sig på en lägre ståndpunkt än flere andra länders, framstode äfven behofvet deraf, att, medelst en väl ordnad teknisk undervisning, dels bereda de inhemska näringsidkarne tillfälle att förvärfva kännedom om naturprodukterna och deras egenskaper, jemte förmånligaste sättet, alt genom inre och yttre förändring bringa dem till afsättliga varor på verldsmarknaden, dels ock underlätta deras bemödanden att genom kunskaper, smak och färdighet vinna en ersättning för de förmåner, naturen i rikare mån tilldelat andra länder.
Dessa försök att höja den inhemska industrien borde, enligt Kongl. Majrts åsigt, icke blifva utan framgång, då hufvudelementerna för all industri lyckligtvis funnes i temligen rikt mått inom fäderneslandet och hvarken materialier eller krafter till deras förädling saknades, enär landet omfattar stora odlingsbara trakter, rika berg, vidsträckta skogar och talrika vattenfall samt Sveriges invånare i hög grad ega naturligt förstånd och fallenhet för mekaniska yrken.
Efter den organisation teknologiska institutet i Stockholm nyligen un dergått, .hade undervisningen vid detta högre läroverk fortgått på ett tillfredsställande sätt och institutet visat sig till fullo motsvara de fordringar, som, i förhållande till det för samma läroverk förut beviljade årliga anslag, billiglvis kunde derå framställas.
Om emedlertid denna högskola för den tekniska bildningen skulle kulma medföra ali dermed åsyftad nytta och icke längre nödgas bibehålla sin nuvarande isolerade ställning, fordrades i främsta rummet, att för de ynglingar, hvilka egnade sig ät fabriks- och handtverksyrkena, tillfälle måtte beredas att vid serskilda inom landet spridda, men efter en gemensam plan organiserade lägre tekniska undervisningsverk inhemta de för inträde i teknologiska institutet föreskrifna kunskaper, för hvilket ändamåls vinnande de nu befintlige lägre tekniska läroanstalterna, nemligen Chalmerska slöjdskolan i Götheborg och Svenska slöjdföreningens skola i Stockholm, fastän båda af obestridlig nytta, icke gjorde tillfyllest.
De försök sorn, ehuru utan framgång, blifvit å flere andra ställen gjorda för inrättande af tekniska undervisningsverk, ådagalade emedlertid, att intresse inom landet icke saknades för sådana företag, som åsyfta, att för den talrika klass, hvilken antingen skall ingå eller redan ingått i näringarne, tillvägabringa en rikhaltigare och ändamålsenligare undervisning, än den som hittills blifvit dem meddelad vid Stals-Ut skottets Utlåtande, JV? 87, 17 vid de allmänna liigre läroverken; och åtskilliga andra företeelser antydde derjemte, att de arbetande klasserna, som hittills i allmänhet varit i saknad af en ordentlig undervisning, insett bebofvel deraf och sökt, så godt de kunnat, förskaffa sig insigter och bildning.
Det vore under sådana omständigheter och då de här i landet redan befintlige tekniska undervisningsanstalter saknade inbördes sammanhang, som rätta tidpunkten nu syntes Kongl. Maj:t vara inne, att åstadkomma nödig enhet dem emellan, samt ordna den tekniska undervisningen efter en hela riket omfattande plan, hvarigenom ifrågavarande läroanstalter kunde medföra åsyftad nytta och vedergälla de af staten och enskilde derå nedlagde kostnader.
Detta mål ansåge Kongl. Maj:t säkrast ernåddes genom inrättandet af tekniska elementarskolor, hvarest åtminstone till en början ynglingar kunde, sedan de genomgått den lägre folkskolan, kostnadsfritt inhemta de allmänna kunskaper, som för dem, hvilka egnade sig åt de industriela yrkena, oundgängligen erfordrades i matematik, linearritning, frihandteckning och modellering, mekanik jemte mekanisk teknologi, maehinarbete, fysik, kemi med mineralogi och eeologi, språk, historia och geografi, botanik och zoologi, bokföring och handelsvetenskap.
En dylik skola borde alltså vara ett helt för sig, i det industriidkare!! hör finge en visserligen mindre omfattande, meri dock, så vidt ske kunde, allmän teoretisk och praktisk bildning.
För erhållande af en sådan, vore, bland mycket annat, de insigter i matematik och lefvande språk, som fordrades vid inträde i teknologiska institutet, oumbärliga, hvadan alltså utgångne elever, sorn det åstundade, borde från den tekniska elementarskolan kunna direkte afgå till nämnde institut.
Då i elementarskolorne minst 2 års oafbrutet studium erfordrades lill inhemtande af de första grunderna för en allmän teknisk bildning, kunde dessa skolor således icke med någon egentlig förmån begagnas af andre elever, än sådane, som odeladt finge egna sin tid åt ett dylikt studium; men enär det dock vore nödvändigt, hvilket äfven ådagalagts af den begärlighet, hvarmed tillfället till undervisnings erhållande i Svenska Slöjdföreningens härvarande skola, blifvit af så väl äldre som yngre slöjdidkare omfattadt, att, serdeles i de större städerna, redan i arbete eller lära anställde personer, som sakna teknisk bildning, egde tillfälle, så vidt deras knappa tid medgåfve, till inhemtande af undervisning i linearritning, frihandteckning, modellering, stilskrifning samt de första grunderna af mekanik, naturlära, aritmetik och geometri, ansåge Kongl. Maj:t, att en för sådant ändamål ordnad söndags- och aftonskola för slöjdidkare borde vara med den tekniska elementarskolan förenad.
Som likväl den stad, der en dylik söndags- och aftonskola vore inrättad, nästan uteslutande hade fördelen deraf, syntes det vara billigt, att staden sjelf bekostade Bih. lill R.
Prol. 1850 & 1851. 4 Sami., 1 Afd., 29 Hafi. S 18 Slats-Ulskollels Ullålande, M 87. denna undervisning, som liimpligast torde kunna ske under ledning af föreståndaren för dervarande tekniska elementarskola och med begagnande af samma lokal, samt, så vidt sig göra läte, äfven af denna skolas lärare, enligt med dem träffad enskild öfverenskommelse.
Hvad undantagsvis hufvudstaden beträffade, funné Kongl. Majt, med hänsigt till dervarande talrika klass af yngre slöjdidkare och deraf föranledda större behof af en så beskaffad undervisning, som i allmänhet utgör föremål för en söndags- och aftonskola, det vara af serdeles vigt, alt ett statsanslag af 2,000
R:dr fortfarande utginge till en dylik skola, ehvad den stöde under närmaste tillsyn af Svenska Slöjdlöreniugen eller sammansloges med en blifvande teknisk elementarskola i Stockholm.
På grund af allt detta har Kongl. Maj:t behagat föreslå Rikets Ständer a) att nuvarande årliga anslag till teknologiska institutet måtte fortfarande utgå; b) alt till inrättande och underhållande af företrädesvis i Stockholm och Malmö, eller ock efter Kongl.
Maj:ts bepröfvande, i andre dertill passande städer, af 2:ne tekniska elementarskolor jemte dermed förenade söndags- och a/Von-skolor, Rikets Ständer måtte på anslaget till undervisnings-anstalte‘r för slöjderna bevilja ett årligt belopp af 6,600 R:dr för hvardera elementarskolan, eller tillsammans 13,200 R:dr, under vilkor, att den stad, der en dylik skola inrättas, åtager sig att för densamma bekosta nödig lokal jemte inredning och uppvärmning samt bord och bänkar; c) att de tekniska elementarskolorna, för hvilka reglemente komme att af Kongl Maj:t i nåder utfärdas, blefve, efter Kongl. Maj:ts bepröfvande. ställde under inseende antingen under något embetsverk eller af en serskild i nåder tillförordnad styrelse; d) att Kongl. Maj:t berättigas att, till anskaffande af erforderliga läroapparater för de tekniska elementarskolorna, använda första årets statsanslag för dessa skolor; samt e) att ett årligt anslag af 2,000 R:dr må fortfarande utgå till Svenska Slöjdföreningens i Stockholm inrättade söndags- och aftonskola, under vilkor, att
Stockholms stad tillhandahåller tjenlig lokal för skolan och att densamma, såsom hittills, står under tillsyn af Kommerse-kollegium eller det embetsverk, sorn i dess ställe kan varda iurättadt, eller ock, att. derest Svenska Slöjdföreningen med Stockholms stad träffar öfverenskommelse om slöjdföreningens skolas sammanslående med en blifvande teknisk elementarskola i hufvudstaden, nämnde årliga anslag af 2,000 R:dr då öfverflyttas till den söndags- och aftonskola, som med berörde tekniska elementarskola kommer att stå i förbindelse.
Stals-Utskollets Utlåtande, M 87, 19 Innan Utskottet utlåter sig öfver de af Kongl. Maj:t sålunda gjorda nådiga framställningar, anser Utskottet sig böra omförmäla åtskilliga i ämnet, inom Vällofliga Borgareståndet väckte och till Utskottet remitterade, motioner, på det
Utskottet må komma i tillfälle att i ett sammanhang afgifva de yttranden, hvartill omständigheterna föranleda.
De antydde motionerne äro: l:o. Af Herr Gustafsson, som yrkat, att ett statsanslag 6,500 R:dr måtte företrädesvis beviljas Svenska Slöjdföreningen till dess i hufvudstaden inrättade söndags- och aftonskola, som derigenom kunde utvidgas med en högre afdelning, der undervisning skulle meddelas till det omfång, att eleverne kunde vinna inträde vid teknologiska institutet.
Till stöd för detta yrkande är af motionären anfördt, att, sedan Slöjdföreningens direktion hos Kongl. Maj:t i underdånighet framställt behofvet af berörde anslag, i ändamål att kunna vid skolan inrätta en högre afdelning för undervis ning åt dem, som önskade inträde i teknologiska institutet eller annat högre tekniskt läroverk, och hvilken högre afdelning för öfrigt borde stå i samband med söndags- och aftonskolan, så att eleverne kunde samtidigt från den ena besöka den andra, hade det afstyrkande utlåtande, som både föreståndaren för nämnda institut och Kommerse-kollegium afgifvit öfver denna direktionens underdåniga begäran, ledt derhän, att direktionens framställning blifvit i den nådiga propositionen sönderdelad i 2'ne frågor, nemligen en om söndags- och aftonskola, och en om teknisk elementarskola, att, om statens tillgångar icke medgåfve, att på en gång inrätta båda dessa skolor, behofvet och rättvisan fordrade den förra skolan framför den sednare, som, ehuru den bure namnet af teknisk, dock icke mottoge dem, hvilka egentligen och närmast hade behof af denna undervisning, eller de, som redan vore sysselsatte i handtverk och fabriker; att dessa, i Stockholm utgörande, enligt officiel uppgift, 4,425 handtverksgesäller och lärlingar, egde rättvisare anspråk på statens omvårdnad och bekostande af en skola för deras räkning, än de, som ännu icke inträdt i näringarne och kanske icke eller komme att göra det, sedan de fått kunskaper, som vore nyttiga öfver allt i lifvet; att detta anspråks uppfyllande nu berodde på godtycket hos kommunen, eller kommunens förmåga, att bekosta en tillräckligt omfattande söndags- och aftonskola, då deremot ynglingar, som icke kände behofvet af de tekniska kunskaperna, blefve af staten omhuldade med en skola, som kostade för 50 lika mycket, som en söndags- och aftonskola för 200; att från hela riket besöktes Stockholm för att lära handtverk, hvadan följakteligen största behofvet här funnes att erhålla teknisk kunskap, efter inhemtande hvaraf och genomgångna läroår, största delen af denna ungdom sprede sig 20 Stals-Ulskoltets Utlåtande, M 87. åt landsorten, hvarigenom hufvudstaden icke mera hade någon tjenst af dem, men deremot landet i sin helhet uppheintade fördelen af den upplysning inom handtverksklassen, som genom slöjdskolor vunnits, liksom af det förbättrade jordbruk, som åstadkommits genom undervisningen i landtbruksskolorria,
hvilka med rätta af staten bekostades, ehuru de serskildt tillhörde landet; att skillnaden emellan de af Kongl.1 Maj:t föreslagna tekniska skolorna och det teknologiska institutet vore obetydlig, ty vid jemförelse af de läroämnen, som högstberörde proposition upptoge för de förra och de, som, enligt sednaste instruktion för teknologiska institutet, vore för detsamma bestämda, visar sig skillnaden icke större, än att båda läroverkens undervisningsämnen kunde upptagas i ett läroverk och båda motsvaras af det redan befintliga teknologiska institutet, intill dess detsamma besöktes af ett större antal elever, än som vöre afsedt med institutets nuvarande anslag; samt slutligen att fullständiga tekniska söndags- och aftonskolor för fabriks- och handtverksarbetare vöre af behofvet långt mera påkallade än tekniska elementarskolor samt följaktligen borde i första rummet med statsmedel understödjas. 2:o.