Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nådig befallning att med underdånigt utlåtande i ämnet till Kongl. Maj:t inkomma samt för fullgörandet häraf låtit uträkna det belopp, hvartill afgiften för de till afsöndring ifrågakomne jordstycken i förhållande (ill arrendet för hela lägenheterna skulle uppgå och funnit detsamma, efter reduktion af oformliga bråk, utgöra för Hushagen 1 kappe råg, 1 kappe korn, 1 tunna 23 kappar hafre, 79 Lii 2 ii hö, 13 L® 4 ® halm och i penningar 7 sk. 11 rst. banko, samt för Köpingsön och Byslätten en half kappe råg, en half kappe korn, tjugu kappar hafre, 28 Lii 11 ® hö, 4 L® 15 ® halm och 2 sk. 10 rst. banko i penningar, har, med anmälan härom, äfvensom att Öfver-direktören Hörstadius, i ämnet hörd, förklarat sig villig att afträda ifrågavarande mark emot erhållande af nyssnämnde afgift och förbindelse att till Strömsholms Stuteriinrättning oafkortad! utgöra arrendet, i underdånighet tillstyrkt
Nådigt bifall till omförmälde jord-afsöndringar, dock att, enär lägenheterna äro inbegripna under 77:de § Regerings-formen, Rikets Ständers samtycke dertill måtte dessförinnan i Nåder äskas.
Med afseende härå, jemte hvad uti detta ärende för öfrigt blifvit af vederbörande upplyst och anförd!, vill Kongl. Maj:t härmed i Nåder föreslå Rikets Ständer att medgifva ifrågavarande jordafsöndringar emot den årliga afgäld, som Kammar-kollegium uträknat och arrendatorn antagit, att tillfalla honom eller hans rättsinnehafvare under hans arrendetid intill midfastan år 1874, men derefter Kronan.
I)e till frågan hörande handlingar skola tillhandahållas det Rikets Ständers Utskott, till hvars handläggning ärendet varder öfverlemnadt; Och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
OSCAR. ./. F. Fåhraus.
Utdrag af Protokollet öfver Civil-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Statsrådet å Stockholms Slott den 5 December 1856.
Hans Excellens, Justitie-Stats-Ministern, Herr Gunther, Haus Excellens, Stats-Ministern för Utrikes ärendena, Herr Friherre Lagerheim, 8 Kongl.
Prop. N:o 44.
Herr Fåhreeus, )'Vallensteen, Gripenstedt, (liefve Mörner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou och Almqvist.
Chefen för Civil-Deparlementel, Herr Statsrådet Fåhreeus, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Majus förut fattade Nådiga beslut, uppsatt förslag till Proposition till Rikets Ständer, angående afsöndring af jord från kronolägenheterna Hushagen, Köpingsön och Byslätten i Köpings socken af Westmanlands län, för utvidgning och rötning af Köpings å; Och täcktes Kongl. MajU, uppå Statsrådets underdåniga tillstyrkande, berörda förslag i Nåder gilla samt förordna alt, i enlighet dermed, Nådig Proposition, sådan den finnes detta protokoll bilagd, skulle lill Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo Rudolf Adelgren. i\:o 44.
Ank. till Iixp.-Utsk. d. 2t\
Jan, 1857. kl. 11 f. m.
Maj:ts Nådiga Proposition lill Rikets Ständer angående bibehållande af det vid 1853—54 års riksdag till ombyggnad af Långebro vid Christianstad anvisade statsbidrag; Gifven Stockholms Slott den 9 December 4856.
Sedan Rikets vid 1853 och 1854 års
Riksdag församlade Ständer, enligt deras underdåniga skrifvelse den 11 Oktober sistnämnde år, i anledning af Kongl. Majus derom - Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N-.o 44. 9 om gjorda nådiga framställning för ombyggnad, enligt derför af Chefen för Södra Yägoch Vatlenbyggnads-distriktet, Majoren m. m. C. G. Beijer uppgjord plan och kostnadsförslag, af den öfver Helge å vid Christianstad ledande så kallade Långebro, anvisat en summa af 100,000 R:dr b:ko, att från Riksgälds-kontoret utgå med 1/3 utan återbetalningsskyldighet och 2/s såsom lån, under vilkor, bland annat, att företaget borde sednast under loppet af år 1856 påbörjas, förordnade Kongl. Maj:t om åtgärders vidtagande för lillvägabringande af den ifrågasatta bro-ombyggnaden.
Som tvist uppstått rörande skyldigheten att bygga och underhålla nämnde bro, samt de brobyggnads-skyldiges socknefullmäktige icke kunnat förena sig om statsbidragets emottagande med ovilkorlig skyldighet att, ulan afseende å den pågående tvisten, jemlikt den stadgade föreskriften sednast år 1856 påbörja brobyggnaden, hade Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i Christianstads län, med anmälan härom, hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställt, att Kongl. Maj:t, jemte beviljande af anstånd med arbetets företagande redan sistberörde år, måtte till Rikets Ständer aflåta proposition om statsbidragets reserverande, intilldess den omförmälda tvistefrågan blifvit slutligen afgjord, men genom Nådigt bref den 14 December 1855 har Kongl. Majfl förklarat sig då icke finna skäl att till denna hemställan i ena eller andra hänseendet lemna bifall, utan anbefallt sin Befallningshafvande att inhemta och, tillika med eget utlåtande, insända vederbörande brobyggnads-skyldiges bestämda förklaring, huruvida de vore hugade eller icke att, emot erhållande på stadgade vilkor af det anvisade statsbidraget, ombygga Långebro enligt den af Majoren Beijer upprättade plan; och, efter det, med anledning häraf, Kongl. Majfls Befallningshafvande i underdånighet anmält, hurusom, vid hållet sammanträde med ombud för de till byggande och underhållande af bron hittills skyldige ansedde hemmansegare och innehafvare inom Gerds, Willands, Albo, Östra och Westra Göiuge Härad af Christianstads samt Färs och Frosta Härad af Malmöhus län, de närvarande och röstande ombuden för inuehafvarne af 1,376 88/240 mantal förklarat sig icke vilja på de bestämda vilkoren utföra brobyggnaden, hvaremot ombuden för innehafvarne af 5-36 77/J2o mantal derpå ingått, förklarade Kongl. Maj:l under den 18 sistlidne April innehafvarne af sistupptagne mantal berättigade att, ifall de sig derom förenade, emot tillgodonjutande af de anslagna statsmedlen jemte de bidrag, sorn de brobyggnads-skyldige kunde i laga ordning varda förpligtade att tillskjuta, öfvertaga bro-ombyggnadens utförande efter den upprättade planen, med vilkor, bland annat, att företaget redan innevarande år påbörjades.
Emellertid har Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länet under den 20 nästlidue November (illkännagifvit, ali vid sammanträde, hvartill, med anledning af berörda Nådiga förklarande, de brobyggnads-skyldige blifvit kallade, hvarken innehafvarne af ofvanberörde 536 77/l20 mantal eller andra brobyggnadsskyldige kunnat komma till förening om bro-ombyggnadens öfvertagande, men en del anhållit om anstånd med ärendets afslutande, för att söka tillvägabringa någon öfverenskommelse; att, efter flera särskilda sammanträden, representanter för 391 l/i26 mantal af brobyggnads-skyldige hemman sedermera beslutat att, derest med dem ville sig Bih. lill R.
Sl. Prot. 1856 §' 1857. 1 Sami. 1 Afd. 21 Häft. 2 10 Kongl.
Vrop. N:o 44. förena innehafvare af andra sådana heraman, så att hemmantalet tillsammans uppgick till 536, de skulle, mot tillgodonjutande af statsanslaget, öfvertaga brobyggnads-arbetet efter uppgjorda planen, dock under vilkor derjemte, att uppbärande af bropenningar måtte i Nåder beviljas; och att, sedan tillfälle till anteckning för öfrige byggnadsskyldige att med de nyssnämnde sig förena, blifvit lemnadt, samt innehafvare af nära 170% mantal i sådant afseende sig antecknat, dessa gemensamt med ofvannämnde innehafvare af 391 Viae mantal, vid sammanträde inför Kongl. Majus
Befallningshafvande den 14 sistlidne November, beslutat, att genom utsedde kommitterade hos Kongl. MajU göra underdånig ansökning, dels om tillstånd till bropenningars uppbärande vid Långebro till belopp som framdeles, sedan sig visat huru högt kostnaderna för brobyggnaden komnie att uppgå, blefve af Kongl. MajU i Nåder bestämdt, dels ock om Nådig framställnings allåtande till Rikets Ständer derom att, i händelse berörde underdåniga begäran om bropenninge-uppbörd bifölles, men brobyggnads-arbetet icke skulle hinna påbörjas före 1856 års slut, statsanslaget dock, med hänseende till arbetets snara företagande, måtte få varda bibehållet, samt att, om Nådigt bifall till dessa framställningar vunnes, ofvanberörde brobyggnads-skylöige hemmansinnehafvare skulle Öfvertaga ombyggnadens utförande, mot tillgodonjutande af statsanslaget och de bidrag öfrige hrobyggnads-skyldige kunde förpligtas tillskjuta.
För egen del har Kongl. Maj.ts Befallningshafvande, med öfverlemnande af bemälde kommitterades underdåniga ansökningar i berörde ämnen, i underdånighet anfört, att som, dels med hänseende till den uppkomna vidlyftiga tvisten om skyldigheten att bygga och underhålla meranämnda bro, slutliga antalet af deltagare uti brobyggnadsskyldigheten icke läte sig beräkna, hvadan och då ej heller för närvarande beräknas kunde till hvad belopp vederbörande deltagare kunde blifva förbundne alt lenina tillskott, det för det mindre antal brobyggnads-skyldige, hvilka nu ifrågasatt utförandet af byggnadsarbetet, medförde icke obetydligt äfventyr att detsamma öfvertaga, och dels berörde tvist varit egentliga orsaken att icke de till byggnad beredvillige kunnat bringa den tili utförande så tidigt, att vilkoren för statsanslagets tillgodonjutande hunnit uppfyllas, Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande, i betraktande derjemte af ej mindre den stora fördel, som för allmänheten skulle beredas genom byggnadens snara utförande och undarirödjande dymedelst af den våda, som vore förenad med begagnande af den nuvarande gamla och förfallna bron, än äfven den oreda, som säkerligen skulle uppkomma, i händelse gamla bron rasade, innan frågan om byggnads-skyldigheten blifvit afgjord, funne sig böra i underdånighet tillstyrka Nådigt bifall till de underdåniga ansökniugarne.
Maj:t har häröfver infordrat underdånigt utlåtande af Styrelsen för allmänna Väg- och Vatten-byggnader, som, under åberopande af sin förut yttrade åsigt om ifrågavarande bro-ombyggnads stora vigt för rörelsen, och enär enda möjligheten att bringa företaget till stånd syntes vara att öfverlåta verkställigheten af detsamma åt den mindre del af de brobyggnads-skyldige, hvilka nu sådan på uppgifna vilkor sig åtagit, i underdånighet förordat såväl den framställda begäran om bropenningars uppbärande, som det anvisade stats-bidragets reserverande; och vill Kougl. Maj:t, som funnit skäligt tillförsäkra Kongl. Maj:Is Nåd.
11 vederbörande rättigheten till bropenningars åtnjutande, sedan genom Kongl. Maj;ts Befallningshafvande förslag till taxa för den tillämnade nya brons begagnande inkommit, och detsamma, efter vederbörandes hörande, blifvit af Kongl.
Maj:t pröfvadt, härmed föreslå Rikets Ständer, att det å nästlidne Riksdag lill Långebrons nybyggnad beviljade statsbidrag, Etthundra tusen R;dr banko, må till afsedda ändamålet få i Riksgälds-kontoret innestå för att utgå på terminer, hvilka Kongl.
Maj:t kan finna godt fastställa för såvidt kontrakts-handiingar inkomma och företaget påbörjas före den 1 September 1857.
Maj;t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen.
Utdrag af Protokollet öfver Civil-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stat s-rådet å Stockholms Slott den 9 December 1856.
Hans Excellens, Justitie-Stats-Ministern, Herr Gunther; Hans Excellens, Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Lagerheim; samt Stats-råden: Herr Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou och Almqvist.
Departements-chefen, Herr Statsrådet Fåhraeus, anmälde härefter i underdånighet:
En af utsedde kommilterade gjord underdånig ansökning, att Kongl. Maj:t måtte täckas dels till Rikets Ständer aflåta Nådig proposition derom, att det vid 1853—54 12 Kongl. Maj:Is Nåd.
Prop. N:o 44. årens riksdag beviljade statsbidrag för ombyggnad af Långebro vid Christianstad malie, äfven om arbetet icke skulle hinna att före 1856 års slut påbörjas, dertill få i Riksgälds-kontoret innestå. — — — — — — — — — —. — — Jemte hemställan, att Kongl. Majit täcktes tillförsäkra vederbörande rättigheten till bropenningars åtnjutande, sedan, genom Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, förslag till taxa för den (illämnade nya brons begagnande inkommit och, efter vederbörandes hörande, blifvit af Kongl. Maj:t i Nåder pröfvadt, tillstyrkte Stats-rådet i underdånighet, att Kongl. Majit måtte genom
Nådig proposition föreslå Rikets Ständer, att det vid sistförflulna riksdag till ombyggnad af Långebro beviljade statsbidrag, 100,000
R:dr banko, hvaraf 2/ä län och l/3 anslag utan åter beta Inings-skyldighet, finge (ill det dermed afsedda ändamål i Riksgälds-kontoret innestå, för att derifrån utgå på de terminer, som Kongl.
Maj;t kunde finna godt i Nåder bestämma, för så vidt kontrakts-handlingar inkomme och företaget påbörjades före den 1 September 1857.
Med gillande af hvad Stats-rådet härutinnan föreslagit och tillstyrkt, täcktes Kongl. Majit i Nåder befalla att, i enlighet med ett dertill af Herr Departementschefen nu uppläst förslag, Nådig proposition i ämnet, sådan den finnes protokollet bilagd, skulle till Rikets Ständer aflåtas.
IF. Th.
Maj.ts Nåd■ Vrop. N:o 45. 13 IV:o 45.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 26 Jan. 1857, kl. 11 f. m.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående eftergift af den framlidne Öfversten m. m.
Israel af Ekenstam, i egenskap af Chef för Westra Tull-distriktet, till ersättande ådömde andel utaf Tull-kassören G.
Ei Bergvalls balans; Gifven Stockholms Slott den i G December 1856.
Sedan Kongl. Majit, genom Utslag den 27:de Augusd 1852, förklarat Tullinspektören, f. d. Öfversten Israel af Ekenstam, i förut innehafd egenskap af tillförordnad Chef för Westra Tull-distriktet, skyldig att af den uppbördsbrist, som efter Tullkassören och Konfiskations-inspektoren i Götheborg G. E.
Bergvalls afvikande sig yppat, ersätta ett belopp af 1,18 2 R:dr 14 sk. 5 r:st.
Banko, har bemälde Öfverste hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit att af gunst och nåd varda från denna ersättningsskyldighet befriad; och då, före pröfningen af denna ansökning, Öfversten af Ekenstam den 6 Mars innevarande år med döden afgått, hafva hans tvänne efterlemnade döttrar, Margaretha Göthilda af Ekenstam, enka efter Öfverste-Löjtnanten Carl de Mottoni & 1’alacios, samt ogifta Edla Helena af Ekenstam, den sistnämnda genom laga förmyndare, uti en till Kongl. Majit ingifven skrift underdånigst anhållit om befrielse från ersättandet af omförmälde balans-medel.
Af de detta ärende rörande handlingar inhemtas: att Öfversten af Ekenstam, som, till följe af Kongl. Majlis Nådiga förordnande, den 28 Juli 1841 tillträdde Chefsembetet för Westra Tull-distriktet, förestått detta embete under den tid, då ifrågavarande balans uppkommit och att, sedan Tull-kassören och Konfiskations-inspektoren Bergvall den 13 April 1842 från riket afvikit, samt en uppbördsbrist stor 10,229 Ridr 14 sk. 7 rist. efter honom yppats, hvaraf likväl sedermera största delen blifvit, medelst användande af befintlige tillgångar och i väsendtlig mån genom Öfverste af Ekenstams åtgärder, betäckt, har Kongl. Majlis och Rikets Kammar-rätt, genom Utslag i balans - 14 Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 45. målet den 6 Juni 1851, sig utlåtit, att, emedan General-Tullstyrelsens, under den 8 Juni 1S25, för Tulldislrikt-cheferne utfärdade Instruktion uti 14 § innehölle, att
Tulldistrikt-chef borde å underlydande uppbördsman utöfva noggrann kontroll och i sådant ändamål hålla hand, bland annat, deröfver, att inflytande medel behörigen redovisades; thy och som i afseende på de af Bergvall förskingrade, konfiskations-uppbörden tillhörande oguldna tullmedel 1,097 K:dr 30 sk. 5 r:st. och Manufaktur-fondens medel 4 B:dr 10 sk. 2 r:st. förekomme, att ehuru, enligt hvad handlingarne innehöllo och jemväl obestridt vore, vederbörande bordt inom åtta dagar efter hvarje auktion till uppbördsmannen erlägga betalning för verkställda inrop, vid äfventyr, att de inropade varorne eljest skulle komma att för köparens räkning omförsäljas, Bergvall likväl i 1841 års räkning balanserat ett belopp af icke mindre än 3,558 R:dr 41 sk. 11 r:st. för varor, som, efter en den 26 November samma år förrättad auktion, vid årets sint icke skulle vara utlösta; att outlösta varor, i värde uppskattade till 1,285 R:dr 16 sk. väl blifvit vid en sedermera, den 25 Februari 1S42, hållen auktion ånyo försålda, men annan eller ytterligare redovisning för ofvannämnda auktiönsbelopp icke före Bergvalls aflägsnande i påföljde April månad egt rum; att för sistomförmälda auktion, dervid försäljningssumman uppgått till 4,171 R:dr 2 r:st., med deruti inbegripna 680 R:dr 24 sk. 9 r:st. för de omförsålda varorna, någon redogörelse icke heller blifvit af Bergvall afgifven, och att af Ekenstam, som af dessa omständigheter haft ökad anledning att undersöka förhållandet med Bergvalls auktions-uppbörd och om dennes uppbörds-ställning göra sig förvissad, det oaktadt, såvidt utredt vore, icke i sådant hänseende vidtagit någon åtgärd ; sami, beträffande en återstående balans af Tull-statens enskilda Pensions-inrättnings medel, nemligen 80 R:dr 21 sk. 10 rist., tillhörande kassa-uppbörden, och 6 R:dr 7 sk. å Konfiskations-kontorets uppbörd eller tillhopa 86 R:dr 28 sk. 10 r:st., handlingarne utvisade, att Bergvall, hvilken, enligt 1841 års räkenskap, vid årets slut innehaft kontant behållning af 221 R:dr 7 sk. 6 r:st., jemväl åsidosatt sitt åliggande alt, i enlighet med uttryckliga stadgandet i 35 § af det för nämnde Pensions-inrättning den 11 April 1833 fastställda Reglemente, samma behållning från sig leverera, utan att af Ekenstam funnes hafva något tillgjort för att tillhålla redogöraren att dessa medel på sålunda föreskrifvet sätt redovisa; alltså och då af Ekenstam, genom uraktlåtenhet att sin embetspligt i förutnämnda hänseende fullgöra,
vållat, det
Bergvall kommit i tillfälle att å ifrågavarande medel balans sig åsamka, blefve, med tillämpning af grun derna uti 1 Kap. 12 § Rättegångs-Balken, Öfverste af Ekenstam förpligtad att ofvanuppräknade balans-poster med sammanlagde 1,188 R:dr 21 sk. 5 r:st.
Banko ersätta; hvarefter Högsta
Domstolen, på häröfver anförde besvär, genom ofvanberörda Utslag den 27 Augusti 1852, fastställt Kammar-rättens beslut endast med den förändring, att af Ekenstam på uppgifne grunder befriats från ersättande af de 6 R:dr 7 sk., som utgjort ett oguldet belopp ä Konfiskations-kontorets Uppbörds-konto öfver Tull-statens enskilda Pensions-iurättnings medel, så att den återstod af hela balansen, som Öfversten af Ekenstam blifvit dömd att ersätta, utgjort: Kongl. Maj:ls Nåd.
N:o 45. 15 Tullmedel, tillhörande Konliskations-kontorets uppbörd . .
R:dr 1,097: 30. 5.
Manufaktur-fondens medel dito dito „ 4: 10. 2. och Tull-statens pensionsmedel tillhörande kassa-uppbörden . . „ 80: 21. 10. eller tillsammans R:dr 1,182: 14. 5.
Öfversten af Ekenstam i lifstiden har, till stöd för sin hos Kongl.
Maj:t underdånigst framställda begäran att från den honom ådömda ersättnings-skyldigheten varda af gunst och nåd frikallad, förnämligast åberopat dels svårigheten för honom att under utöfningen af Tull-distrikt-chefens många, vidsträckta och vigtiga embetsåligganden, som påkallade både vaksamhet och skyndsamhet, äfven medhinna en oafbruten och åt alla detaljer egnad tillsyn å de distriktet tillhörande elfva särskilda uppbördsman, dels ock den åberopade Instruktionens stadganden, som af Ekenstam förmenat innefatta öfverdrifna fordringar å en enda embetsmans verksamhet och förmåga samt i öfrigt vara mindre tydliga och bestämda i afseende på de
Distrikt-chefen ålagda kontrollerande förrättningar; dels ock att, enligt 163 § af Kongl. Reglementet den 1 Oktober 1831 för de vid Tullkamrarne och Tull-inspektionerne i Riket anställde tjenstemän och betjente, Bergvall ej skulle varit pligtig att de, efter den sednare af ofvannämnda auktioner, i Mars månad 1842 influtne medel redovisa förr än den 20 påföljde April, då af Ekenstam således, enligt sitt förmenande, först egt att kontrollera redovisningen, men Bergvall redan varit förrymd.
Enligt den efter aflidne Öfversten af Ekenstam upprättade bouppteckning utgöra sterbhusets tillgångar 3,189 R:dr 30 sk., och skulderne, med inberäknande af det ifrågavarande balans-beloppet, uppgå till 3,618 R:dr 42 sk. 3 r:st., hvaraf följer, att, i händelse balans-medlen utkräfvas, boets alla tillgångar måste till borgenärernes förnöjande afträdas, men deremot, om ersättningen af balans-medlen skulle eftergifvas, en behållning af omkring 750 R:dr Banko i arf tillfaller Öfversten af Ekenstams döttrar; och hafva dessa i sin underdåniga ansökning bland annat anfört, att Utslagets verkställande mot dem skulle, med afseende jemväl ä prioriterad borgenärs rätt, inbringa blott en del af det fastställda beloppet, men beröfva sökanderne, ända till sisla skärfvel), den lilla behållning, som de eljest kunnat, till någon hjelp i sin medellösa belägenhet, påräkna efter sin fader.
Vid öfvervägande af hvad sålunda förekommit och hvad bandlingarne för öfrigt innehålla, har Kongl. Maj:t icke ansett skäl vara för handen till eftergift af den ersättning, stor 80 R:dr 21 sk. 10 r:st.
Banko, som motsvarar de i Bergvalls balans inberäknade Tull-statens Pensions-medel, och ej heller af den på det öfriga beloppet åklagaren i målet tillkommande provision; hvaremot och enär, genom utkräfvande jemväl af det härefter å baiausen återstående belopp, Öfversten af Ekenstams sterbhusdelegare skulle blifva nödsakade att till borgenärer afträda all boets egendom, Kongl. Maj:t härmed vill i Nåder föreslå Rikets Ständer att befria nämnde Öfverstes efterlefvande döttrar från den honom i lifstiden ådömda ersättning, utom hvad angår ofvanberörda pensions-medel och åklagare-provision. 16 Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 45.
De till förevarande ärende hörande handlingar skola tillställas det Utskott, till hvars handläggning frågan varder af Rikets Ständer öfverleranad.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Slats-rådet å Stockholms Slott den 16 December 1856.
Hans Excellens, Justitie-Stats-Ministern, Herr Gunther, Hans Excellens, Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Lagerheim, samt Stats-Råden: Herr Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou, Almqvist och Friherre af Ugglas.
Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Gripenstedt, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj.-ts, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, fattade beslut, uppsatt förslag till Kongl. Majus Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående eftergift af den framlidne Öfversten ra. m.
Israel af Ekenstam, i egenskap af Chef för Westra Tull-distriktet till ersättande ådömde andel utaf Tull-kassören G. E.
Maj:t behagade, jemlikt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i Nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt samt befallte, att, i enlighet dermed, Nådig Proposition skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex prolocollo Mildhog Lundgren.
Aho 46. 17 N:o 46.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 26 Jan. 1857, kl. 11 f. m. Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående försäljning af tomtplatsen efter Kronans nerbrunna spanmåls-magasinshus i staden Carlshamn; Gifven Stockholms Slott den 16 December 1856.