Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ödman, angående ofvanberörda förlags- och byggnadslån väckt och till Utskottet remitterad motion, deruti motionären, under åberopande af det frikostiga understöd, andra af eldsvådor hemsökta städer och deribland sednast Wexiö utaf allmänna medel fått åtnjuta, begärt: att återstoden af meranamnda förlagslån måtte under 10 års tid och emot erläggandet af 3 procents tänta få amorteras med iVtdel årligen, samt att, utom det för byggnader af sten eller annat icke eldfarligt ämne redan beviljade låne-understöd af 30,000 r:dr, ett ytterligare byggnadslån å 50,000 r:dr måtte staden Åmål tillerkännas, för att användas till uppförande af så väl sten- som trädhus, dock med rättighet för dem, som redan uppfört eller hädanefter uppbyggde stenhus, att ej allenast, i likhet med alla öfriga låntagare, under 5 års tid vara befriade från ränta och kapital-afbetalning, utan äfven derefter under ytterligare 5 år åtnjuta räntefrihet, hvarund r den årliga betalnings-skyldigheten för lån till stenhusbyggnader alltså skulle inskränkas till 2 procent å kapitalet.
För öfrigt har motionären, såsom bevis på det begärda ytterligare byggnadslånets behöflighet, uppgifvit, att, i stället för 34 nedbrunna gårdar, endast 8 nya blifvit uppbyggda afträd och blott 3 samt ett verkstadshus af sten, för hvilka sistnämnda 4 byggnader, jemte en anmäld, men ännu icke verkställd, stenImsbyggnad, hela det af Kongl. Majit i nåder beviljade byggnadslånet redan skulle vara disponeradt.
Följaktligen hade tvåtredjedelar af den genom eldsvådan ödelagda trakt af staden ännu icke kunnat bebyggas; och då denna stadsdel, i anseende till tomt-egarnes saknade förmåga att bestrida de ansenliga byggnadskostnaderna, sannolikt komine att länge förblifva uti samma skick, voro alltså flera näringsidkare nödsakade att äfven framgent bedrifva sia rörelse i trånga och otjenliga lokaler.
Såsom Kongl. Majit i högstberörda nådiga proposition tilfkännagifvit, innehålla de för förlagslånet afgifna och med behörigen verificerade borgensförbindelser försedda skuldsedlar, hvilka i Elfsborgs läns landtränteri förva - Statt-Uhkollets Utlåtande, iV.o 119. 3 ras, att de emottaga a låne-understöden skulle gäldas af de byggnadslån, samma låntagare kunde få lyfta, men alt hela det öfriga beloppet af dessa lånemedel förfölle till betalning dea 22 Januari innev. år 1848, då tvenne år förflutit, sedan Kgl.
Maj:ts nådiga förordnande angående ineranämnda lån meddelades.
Deremot innefattar den skuldförbindelse, som för ofvan åberopade, staden Wexiös näringsidkare tillerkända, förlagslån blifvit afgilven, en af stadens magistrat oell äldste gemensamt ingången ansvarighet derför, att detta lån, jemte derå, efter 3 procent årligen, från den 1 November 184ö beräknad ränta, skulle återbetalas på det sätt, att en tiondedel af lånesumman, tillika med den upplupna räntan, erlades vid slutet af sistlidna och derpå följande nio år. l:o.
Den af byggnads-kommittéen och förrbemälde motionär uppgifna svårighet för vederbörande låne-innehafvare att fullgöra betalnings-sky!digheten för nu ifrågavarande lån på det vid detsarnmas beviljande föreskrifna sätt utgör, enligt Utskottets åsigt, icke någon tillfyllestgörande anledning för Kikets
Ständer att medgifva det begärda långvariga anståndet med lånets slutliga liqviderande, helst en så väsendtlig förändring uti det stadgade betalningssättet, den der för öfrigt endast skulle komma en del af låntagarne till godo, ingalunda synes vara af några serskilda omständigheter påkallad; men då Kongl. Maj:f, enligt ofvan omförmälda nådiga remiss, redan förordnat, att med de ännu oguida lånemedlens inbetalning finge tills vidare anstå, så och till beredande af större säkerhet för hela lånesummans återbekommande, än de många serskilda skuld- och löftes-förbindelserne torde innefatta, har Utskottet ansett sig böra hemställa, att, i öfverensstämmelse med hvad rörande återbetalningen af det sistlidet år staden Christianstad beviljade förlagslån blifvit af Kongl. Maj:t i nåder föreskrifvet, det ännu icke betalda beloppet af den till förlag för handlande och näringsidkare i Åmål utgifna lånesumma må, under vilkor, att dervarande drätselkommission, å stadens vägnar, förbinder sig ansvara för inbetalningen af detta belopp, jemte derå från de förut afgifna förbindelsernas förfallodag upplöpande 4 procents årlig ränta, fa erläggas med en tredjedel vid slutet af Januari månad nästkomman - ■4 Stals-Utskottets Utlåtande, N:o 119. de år och med enahanda belopp vid samma tid under hvarfdera af derpåföljande tvenne år.
Med anledning af samma motionärs framställning om beviljandet af ett ytterligare byggnadslån å 50,000 r:dr. får Utskottet upplysa, att, sedan nöd— hjelps- och byggnads-kommittéen, å de brandskadades vägnar, i underdånighet anhållit om ett amortissements-lån för den afbrända stadsdelens återuppbyggande , samt Kongl.
Majrts befallningshafvande tillstyrkt, att ett sådant lån å 30,000 r:dr måtte af allmänna medel varda anvisadt för de tomtegare, som förbundo sig att uppföra hus af sten, brändt tegel, kalkbruk eller annat ej eldfarligt ämne, så har, enligt Kongl, brefvet den 6 Maj 1846, detta lån blifvit i nåder beviljadt, under förklarande, att låntagarne skulle vara ovilkorligen förbundne att dylika byggnader uppföra; och borde de erhållna låne-understöden, som till den 1 Januari 1852 lingö innehafvas räntefiitt, derefter årligen återbetalas med 6 procent å det ursprungliga lane-kapitalet, hvarvid, sedan 4 procents ränta först beräknats, öfverskottet skulle utgöra kapital-afbetalning.
Vidare stadgades bland annat, att lånemedlen borde af en serskild utaf stadens invånare utsedd kommitté förvaltas samt tilldelas vederbörande lånsökande, i mån af deras större eller mindre behof samt med afseende å byggnadernes i kostnadsförslagen upptagna värde, dock aldrig utöfver halfva brandförsäkrings-summan; och skulle, till säkerhet för lånens återbetalning, första inteckningen meddelas i den låntagaren tillhöriga tomt, jemte derå varande och blifvande åbyggnad.
Enligt hvad högstberörda Kongl, bref utvisar, hafva de af motionären, till stöd för dess framställning angående ett tillökadt byggnadslån anförde omständigheter, tagits i betraktande vid föreslåendet och lastställandet af den redan beviljade lånesummans belopp.
Vid sådant förhållande och då Utskottet icke kan annat än godkänna de skäl, på grund hvaraf Kongl. Majrts befallningshafvande föreslagit och Kongl.
Majrt i nåder förordnat, att fåne-understöd af allmänna medel endast skulle erhållas för uppförande af byggnader utaf sten eller annat icke eldfarligt ämne, anser sig
Utskottet böra hemställa, att det nu begärda och till understöd vid uppbyggandet af trädhus jemväl afsedda lån icke må af Rikets Ständer beviljas. Stals-UtskoUcts Ullålande, N:o 119. 5 3:o.
Under åberopande af hvad Utskottet, i sina under N:is 76 och 85 afgifna utlåtanden, yttrat samt Rikets Ständer, genom desse utlåtandens bifallande , beslutat i fråga oni befattningen med de städerne Christianstad och Wexiö beviljade förlagslån, och då Riksgälds-kontoret fått sig ålagdt bestyret med bokföringen, bevakningen och indrifningen af alla andra till nedbrunna städers återuppbyggande under sednare tider utgifna lån, får Utskottet tillstyrka, att, på sätt Kongl.
Maj:t i nåder föreslagit, Kongl.
Stats-kontorets hittills uppdragna bestyr och åligganden, i afseende på de staden Åmål beviljade förlags- och byggnadslån må af Riksgälds-kontoret öfvertaga?; hvarjemte Utskottet, under förutsättning, att hvad nu blifvit tillstyrkt varder af Rikets Ständer bifallet, får hemställa, att Rikets Ständer må i underdånighet anhålla, det Kongl.
Maj:t täcktes anbefalla Kongl.
Slats-kontoret att ej allenast till
Riksgälds-kontoret öfverlemna hvad som å förlagslånet redan är inbetaldt, utan ock på detta verk i laga ordning öfverlåta alla de rättigheter och fordrings-anspråk, som, med hänsigt till nu ifrågavarande tvenne lån, genom Kongl. Maj:ts nådiga bref den 6
Maj 1846 samt vederbörande låntagares skuldförbindelser blifvit Kongl.
Stats-kontoret tillerkända.
Likaledes torde Rikets Ständer i underdånighet anhålla, att ej mindre Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Elfsborgs län, än magistraten och byggnads-kommittéen i Åmål måtte förständigas om behörigt iakttagande af de förändringar, som Rikets Ständers nu tillstyrkta beslut komma att föranleda i de af Kongl. Maj:t förut meddelade stadganden, angående låne-handlingarne och dervid förekommande anmärkningar samt lånemedlens redovisande och inbetalande m. m.
Slutligen hemställer Utskottet, att en oftanämnda tvenne låns kapital-belopp motsvarande summa må, såsom godtgjord genom omförmälda öfverlåtelse, derefter i räkenskaperne afföras å Riksgälds-kontorets återstående fordran af Kongl. Stats-kontoret för de, sedan sisiförfiutna Riksdag, utål mindre kreditivet lyftade medel, Stockholm den 31 Mars 1848.
StaU-UttkotMt Utlåtande, N:o 120.
Ank. till Exp. Utsk. dea 1 April kl. 2 e. au Utlåtande, angående ett byggnadslåns beviljande i anledning, af den uti staden Christianstad sistlidet dr inträffade eldsvåda.
Rgds Afd.
Uppå derom af vederbörande fastighetsegare gjord samt af Kongl. Maj:ts befallningshafvande i Christianstads län i underdånighet anmäld och tillstyrkt anhållan, har Kongl. Maj:t, medelst nådig proposition af den 16
December 1847 (införd under N:o 54 i Irsta Samlingen af Hillänget till Riks-ståndens protokoller) föreslagit Rikets Ständer att, för återuppbyggande af deu del utaf staden Christianstad, som ödelädes vid den derstädes i Juni månad sagde är utbrutna eldsvåda, anvisa en summa af 200,000 rrdr, att genom stadens drätselkoinmissions försorg i låneväg utlemnas åt de af eldsvådaa hemsökte fastighetsegare, som uppförde nya hus af sten eller af korsverk^ med ifyldt brändt tegel och kalkrappning; hvarvid såsom lån för stenbyggnader borde erhållas trefjerdedelar samt för korsvirkeshus hälften af husens brandförsäkringsvärde; och boide dessa lån, under iakttagande af de bestämmelser, Rikets Ständer funno lämpligt föreskrifva, få innehafvas utan ränta i fem års tid, från den l:sta nästkommande Juli, och sedermera mot 4 procents ränta under 3 år, hvarefter å primitiva lånesumman borde årligen inbetalas 6 procent, deraf 3 procents ränta skulle beräknas å det återstående lånebeloppet samt öfverskottet uigöra kapitalafbetalning, intilldess lånet vore tillfullo godfgjordt.
Enligt hvad högstberörde, af samtlige Riks-stånden till Stats-utskottet remitterade proposition för öfrigt innehåller, har Kongl. Maj:ts befallningshafvande vitsordat de fleste brandskadades oförmåga att af egna tillgångar uppföra nya byggnader i de nedbrunnas ställe, och derjemte, såsom skäl för det sökta låneunderstödets beviljande, anfört svårigheten för de i staden vistande erabets- och tjenstemän in. fl. alt erhålla tjenliga boningsställen. i händelse de afbrände tomternas bebyggande komme att fördröjas och de redan förut uppdrifna hyrorne följaktligen blefvo ytterligare uppstegrade.
Stals-Utskottei Utlåtande, N:o 120.
Enär låneunderstöd för återuppbyggande af andra städer, sorn linder sednare tider varit af större eldsvådor hemsökte, blifvit dels af Kongl. Maj:t och dels af Rikets Ständer beviljade, anser Utskottet, att enahanda understöd jemväl bör meddelas i anledning af den eldvåda, hvilken nyligen öfvergått en betydlig del af ofvannämnda stad, helst för beviljandet häraf hufvudsakligen samma skäl förekomma, som tillförene vid dylika tillfällen gjort sig gällande.
Men beträffande det nu sökta och föreslagna byggnadslånets belopp, så synes detsamma jemväl böra lämpas efter de lånesummor, andra städer, i förhållande till de nedbrunna husens och de genom eldsvådan husville invånarnes antal, vanligtvis erhållit.
I öfverensstämmelse med denna åsigt och då jemförelsen uti ifrågavarande hänseende destomindre torde böra inskränka sig till allenast det byggnadslån, hvilket staden Wexiö efter 1843 års eldsvåda erhöll, som största delen af det samma stad, några år före besagde eldsvåda, tilldelade enahanda lån genom den derefter utbekomna brandskadeersättning på en gång återbetaldes, anser sig Utskottet icke kunna tillstyrka Rikeis Ständer att bevilja hela den för staden Christianstads brandskadade innevånare föreslagna lånesumma, hvilken utgör dubbla beloppet af det lån, Kongl. Majrt år 1838 anvisade för Wexiös återuppbyggande och med Itdelar öfverstiger det under 1834 och 1835 års riksdag för enskilde tomtegare i Wenersborg anslagna belopp eller 125,000 r:dr utaf det sistnämnda stad då meddelade byggnadslån.
Med afseende derjemte å det allmännas uppoffring genom ränteförluster under den tid, lånemedlen komma att ulan någon räntas erläggande innehafva», och då erfarenheten visat, att utlemnandet af större byggnadslån, än för dermed åsyftade ändamål ovilkorligen erfordrats, föranledt förluster för både långifvare och låntagare, synes nu ifrågavarande lån böra inskränkas till ett belopp af Etthundratusen riksdaler.
Vidkommande den ränta, som för delta lån bör erläggas, så anser Utskottet densamma böra bestämmas till enahanda belopp', som för de fleste af allmänna medel förut inlemnade dylika låneunderstöd, eller 4 procent, helst samma ränte-belopp förmodligen måste af Riksgälds-kontoret betalas, derest bemälte verk får sig ålagdt att genom upplåning anskaffa de medel, hvilka kunna erfordras flir de lånebiträden, som under innevarande riksdag varda beviljade.
Hvad åter beträffar kapitalafbetalningarne för oftanämnda lån, så synas dessa böra samtidigt med ränteliqviderna vidtaga och, likasom de sednare, alltid verkställas vid slntet af hvarje år, på det att Rikets sednast försam - 8 Stats-Utskottels Utlåtande, N:o 120. lade Ständers belut, angående beräknandet och bokförandet af räntefordringarne för alla till nedbrunna städers återuppbyggande från Riksgälds-kontoret utbetalda låneunderstöd, jemväl måtte kunna iakttagas i afseende på det byggnadslån, hvarom nu är fråga.
Med tillämpning af nu tillstyrkta lånevilkor och de, i sammanhang med nyss åberopade beslut, af Rikets Ständer meddelade föreskrifter samt under hufvudsakligt iakttagande för öfrigt af de bestämmelser, hvilka vid beviljandet af tillförene sökta byggnadslån blifvit stadgade, får Utskottet alltså föreslå och hemställa: l:o. att, för återuppbyggandet af den i Juni månad 1847 nedbrunna del af staden Christianstad, ett lån å Etthundratusen riksdaler må af Rikets nu församlade Ständer beviljas; 2:o. att detta lån må af Riksgälds-kontoret utbetalas uppå stadens drätselkommissions reqvisitioner och emot dess, å stadens vägnar, utgifna förbindelse att för de lyftade medlen på här nedan föreskrifvet sätt ansvara och redovisa; 3:o.
Att lånemedlens fördelning emellan vederbörande tomtegare må af Drätselkommissionen besörjas, hvarvid iakttages, att låneunderstöd endast få meddelas åt dem, som uppföra byggnader af sten eller af korsvirke med ifylldt brändt tegel och kalkrappning, samt att dessa understöds belopp icke i något fall får öfverstiga trefjerdedelar af brandförsäkringssumman för stenhus och hälften af försäkringsbeloppet för korsvirkeshus; börande lånesummorna för öfrigt lämpas efter de nya byggnadernas i kostnadsförslagen beräknade värde och de sökandes större eller mindre behof af dylikt understöd; 4:o. att de erhållna lånen må utan ränta och kapitalafbetalning innehafvas till 1851 års slut, hvarefter och intilldess hvarje serskildt lån är till fullo godtgjordt, sex procent af detsammas ursprungliga belopp skall årligen inbetalas, deraf ränta efter fyra för hundra å det oguldna kapitalet först beräknas och afgår samt öfverskottet utgör kapitalafbetalning; 5:o. att hvarje ansökning örn byggnadslåns erhållande, som till Drätselkommissionen ingifves, bör vara åtföljd af ritning och kostnadsförslag å den eller de byggnader, för hvilka lånet sökes; 6:o att några medel i afräkning å ett af Drätselkommissionen beviljad t
St alf ^Utskottets Utlåtande, N:o 120. 9 ■vilja dt byggnadslån icke må utgifvas förr, än kommisionen mottagit låntagarens till Riksgälds-kontoret eller ordres utfärdade skuldförbindelse, öfverenstämmande med härför af fullmäktige i närande kontor faststäldt formulär samt innefattande de betalningsvilkor, Rikets Ständer föreskrifvit; och skall, till säkerhet för denna förbindelses behöriga fullgörande, leranäs första inteckningen uti den låntagaren tillhöriga tomt samt derå varande och blifvande åbyggnad; 7:o. att Drätselkommissionen, som eger bestämma, huru mycket utaf ett beviljadt lån må hvarje gång utbetalas, bör, under sin vård och redovisning, behålla den derför utfärdade förbindelse, intilldess samma lån är till hela sitt belopp utgifvet; men så snart detta skett neli de nya byggnaderne blifvit brandförsäkrade, bör skuldebrefvet med tillhörande handlingar till Riksgäldskontoret insändas; 8:0. att den först beviljade lånesumman, så vida giltig anledning dertill förefinnes, må af Drätselkommissionen inskränkas; i hvilket fall skillnaden emellan det förskrift)a och det utbetalda lånebeloppet bör å skuldförbindelsen afskrifvas före densammas insändande till Riksgälds-kontoret; 9:o att hvad af lånemedlen ej kunnat lyftas före 1852 års slut bör sedermera icke få till lånsökande utlemnas; 10:o. att, derest byggnadslån, i anledning af inträffad konkurs eller årsproklama, skall bevakas innan den för detsamma utfärdade skuldförbindelse blifvit till Riksgälds-komoret insänd, bör Drätsel-kommissionen, vid ersättningsansvar, ej allenast för Riksgälds-kontoret uppgifva det å lånet utbetalda belopp, utan äfven, sedan kommissionen från Riksgälds-kontoret erhållit vederbörligt edgångsbevis, föranstalta om detta belopps bevakande i laga ordning, om hvilken bevaknings verkställande behörigt intyg bör finnas bland de samma lån rörande handlingar, sorn skola tiH Riksgälds-kontoret öfversändas; U:o. att de byggnader, för hvilkas uppförande lån erhållits, böra, så snart ske kan, genom låntagarens försorg och på dess bekostnad, b rand försäkras antingen hos städernas allmänna brandstodsbolag eller i skånska brandförsäkrings-inrättningen, hvarefter brandforss. tHl R.
Pr. 184:7 och 1848. 4 Sami-, 1 Afd. 33 Haft. 2 Stali-Ulskotlcts Utlåtande, N:o 120. säkringshandlingar, jemte bevis alt stadgade försäkringsafgifter för 3:ne år blifvit förskottsvis erlagde, samt att låntagaren afsagt sig rättigheten att nämnde bolag eller inrättning frånträda, så länge någon del af byggnadslånet är obetald, böra lånehandlingärne bifogas; 12:o att, derest byggnad, som af låntagare skall uppföras, icke varder före 1852 års slut så fullbordad att försäkring derå kan i någondera af förenämnde 2:ne inrättningar erhållas, bör hela det för samma byggnad utgifna lånebelopp genast återbetalas; börande i sådant fall låntagaren jemväl vara skyldig godtgöra den ränta, som, på sätt här nedan stadgas, skall för lyftade, mea icke vederbörligen redovisade lånemedel Riksgälds-kontoret godtgöra s; 13:o att vederbörande låntagares skuldförbindelser för hela den från Riksgälds-kontoret utbekomna lånesumma böra före den 1 Juli 1853 vara af Drätsel-kommissionen till Riksgälds-kontoret insända, vid äfventyr att, i fall något eller någon af dessa förbindelser då icke inkommit, ersättning för det belopp, som icke blifvit genom aflemnade skuldförbindelser behörigen redovisadt, kommer att Drätsel-kommissionen affordras, tillika med 5 procents årlig ränta härå, beräknad från slutet af året näst efter det, hvarunder den oredovisade lånesumman till kommissionen utbetalts; 14:o att Drätsel-kommissionen bör vara skyldig iakttaga och fullgöra anmärkningar, som vid granskningen af de till
Riksgäldskontoret insände lånehandlingarnes behöriga och fullständiga skick förekomma och af fullmäktige godkännas; 15:o att, sedan alla skuldförbindelser blifvit från Drätsel-kommissionen till Riksgälds-kontoret öfverlemnade, bör en särskild liqvid öfver de mottagna lånemedlen utaf kommissionen upprättas och Riksgälds-kontoret jemväl tillsändas; hvaremot Drätsel-kommissionen, såvida samma liqvid varder af fullmäktige godkänd, bör erhålla decharge för sin befattning med ifrågavarande medels utlånande och redovisande samt återbekomma sin till Riksgäldskontoret afgifna förbindelse; 16:o. att, då en för byggnadslån intecknad egendom till annan egare öfvergått, må den nya egaren, med hänsigt till samma lån, inträda i den förres rättigheter och skyldigheter; börande det åligga magistraten i Christianstad att Riksgälds-kontoret härom Stals-Ut skottets Utlåtande, N:o 120. underrätta samt dervid uppgifva den nye egarens namn, så att detsamma må i kontorets räkenskaper kunna antecknas; 17:o att det] likaledes bör åligga nyssnämnde magistrat att, under enahanda uppbörds- och redovisningsansvar, som för kronoutskylderna är föreskrifvet, kostnadstfiitt för Riksgälds-kontoret hos låneinnehafvarne indrifva och till kontoret leverera deras till inbetalning förfallna ränte- och kapital-skulder; för hvilket ändamål fullständig förteckning å hvad af hvarje innehafvare af byggnadslån skall vid årets slut erläggas, bör i November månad samma år från Riksgälds-kontoret till Kongl.
Maj:ts befallningshafvande i Christianstads län Öfversandas, för att magistraten tillställas; 18io att magistraten dessutom bör få sig ålagdt att jemväl kostnadsfritt gå Riksgälds-kontoret tillhanda med erforderligt biträde vid andra dessa lån rörande liqvider, äfvensom bevakandet af kontorets rätt och förmån med hänsigt till samma lån samt derför erhållna inteckningar o» s. v.; 19:o att, derest det belopp, som efter 1852 års ingång skall vid slutet af hvarje år inbetalas, före den 16 nästpåtöljande Januari till Riksgälds-kontoret inkommer, må samma inbe ahling anses såsom inom behörig tid verkställd, hvadan i sådant tall den, sedan nämnde månads början, å kapital—afbetalaiiigsbeloppet ytterligare upplupna ränta eftergifves; hvaremot det bör åligga magistraten att, vid eget ersättningsansvar för den eljest uppkommande tillökning i låneinnehafvarnes ränteskulder, inom sagde dag, hafva till Riksgälds-kontoret insändt alla sådane af magistraten före det näst föregångna årets slut uppburna medel.
Reservation af Herr Erikson emot
Utskottets beslut att endast tilltyrka hälften af det belopp, Kongl. Maj-t i Dess nådiga proposition föreslagit. gMs-Ulskottåts Utlåtande, N;d 121.
Na 121.
Ant, till Exp. Utsk. den 1 April, kl. 2 «. as Utlåtande t anledning af väckt motion om beredande och af sätt ande af en fond för Stora Kreditivet.
( Bgs Aid.)
Under åberopande af Rikets na församlade Ständers beslut, angående öfverlemnande! till Riksgälds-kontoret af Rikets Ständers banks behållna vinst för åren 1845, 1846 och 1847, utgörande 2,862,000 rdr, bär vice Talmannen Herr A. il1.
BrinckT uti väckt och af Rorgare-ståndet till Siats-utskottet remitterad motion, föreslagit, att af denna summa måtte för hvartdera af åren 1848, 1840 och 1850, afsättas och 611 uppköp af räntebärande obligationer användas 166,666 r:dr 32 sk., eller tillsammans 500,000 r:dr, för att sålunda bilda en nu saknad tillgång eller fond för den kreditiv-summa,- hvilken Kongl. Maj.-t, enligt Regeringsformens 63 §., i händelse af inträffande krig, skall kunna lyfta på det sätt, samma § stadgar; erinrande motionären sjelf, att det af honom föreslagna belopp visserligen vore allt för ringa; men, derest början nu gjordes med detta belopps reserverande, egde han den förhoppning, att Rikets framdeles sammanträdande Ständer, inseende vigten deraf, att en besparad summa finnes att tillgå för de oundvikliga beholven vid ett inträffande krig, jemväl skola söka bereda utväg att efter hand anvisa fyllnaden uti ifrågavarande kreditivsbelopp.
Med anledning af hvad sålunda blifvit föreslaget, anser Utskottet sig böra upplysa, att Rikets Ständer vid 1840 och 1841 års riksdag, genom bifallandet af dåvarande Stats-utskotts utlåtande N.’o 524, beslöto,- att deu elei af statsverkets och Riksgälds-kontoiets disponibla öfverskottsmedel, som icke erfordrades för de under samma riksdag beviljade extra stals-atgifter,- skulle användas till bildande af en fond för ofvanberörde kreditiv samt för sådant ändamål afsättas å en serskild räkning i Rikets Ständers bank.