Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då nu likväl Stats-Utskottet tillstyrkt anslags beviljande till åtskilliga skolhusbyggnader, har jag ansett mig pligtig att emot ett sådant förfarande anmäla min reservation, emedan jag förmodar att dylika byggnader böra åstadkommas medelst lån, som Staten på lämpliga vilkor lemnar, och hvilka med terminsafgifterna och årliga tillskott af staden, kunna under vanliga vilkor genom amortering inbetalas.“
Vid 100:de punkten, mom. a, c, d, e och f (angående anslag för lärohus i Upsala, Wenersborg, Christianstad, Westervik och Skara): af Riksdagsfullmägtigen Jonas Andersson från Östergötlands län, med hvilken Riksdagsfullmägtige Eric Ersson från Gefleborgs län, Carl Ifvarsson från Hallands län, P. O. Hörnfeldt från Wester-Norrlands län och II.
Hcegermarck från Gefleborgs län instämt: “Emot Stats-Utskottets beslut, under punkten N:o 100, mom. lit. a, c, d, e och f, deruti Utskottet tillstyrkt statsanslag till byggnadshjelp för åtskilliga elementarläroverkslokaler, får jag mig reservera.
— Såsom regel har alltid lärarnes aflöning vid så väl lägre som högre elementarläroverk ansetts böra, i mån af behof och tillgång, utgå af Statens medel, hvaremot de stadskommuner, som önskade vinna förmånen af att inom sina områden ega dylika läroverk, haft åliggande att, med tillhjelp af för ändamålet afsedda kassor, sjelfva bekosta derför erforderliga byggnader, ehuru Staten i vissa undantagsfall och efter ompröfning af behofvet ofta med någon hjelp för nämnda ändamål mellankommit.
Men i samma mån som behofvet af flera, utvidgade eller fullständiga läroverk gjort sig gällande och fördelen af dessas egande i närheten af egen bostad blifvit insedd, har också, synnerligast hvad angår högre läroverk, anspråken på statsbidrag till skollokaler ökats och slutligen vuxit ända derhän, att hvad som borde höra till undantagen snarare närmat sig till regel.
Inseende detta missförhållande och för att befria statskassan från de alltmera utsträckta anspråken, beslöto Rikets Ständer vid sistförflutna riksdag att terminsafgiften för alla icke medellöse skolelever skulle höjas med 5 R:dr, för att deraf bilda en särskild byggnadskassa, hvilken naturligtvis tillvexer i den mån ökadt lärjungeantal gör skollokalernas utvidgning nödvändig, i ändamål att sålunda göra Statens bidrag i detta afseende öfverflödigt.
Vid sådant förhållande, och då det icke lärer kunna förnekas, att de i mera än ett afseende stora fördelar, som läroverkens närhet intill egen bostad medför, väl äro värda någon uppoffring samt iullt uppväga de kostnader, som utöfver de sålunda bildade byggnadskassornas tillgångar kunna erfordras till nödiga läroverkslokaler, så kan jag, för min del, numera icke finna något talande skäl för andra understöd från Statens sida för ifrågavarande ändamål än hvad som i vissa fall möjligen genom lån kan beredas, och detta så mycket hellre, som dylika lån, vanligen lemnade mot låg ränta och ringa amortering samt afgiftsfria under 5 års tid, synas vara föga betungande ,sedan de ökade terminsafgifterna lemna en ny tillgång för låntagarne att afbörda både ränta och amortering.
— Vill man dessutom anställa en jemförelse mellan ifrågasatta uppoffringar för stadskommunerna och den kostnad och andra olägenheter, som den aflägse boende landtbefolkningen måste underkastas för sina barns Bih. till B.
Brot. 1865 & 1866. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 1 Haft. 7 50 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66.
(Fortsättning.) undervisning ensamt i folkskolan och ännu mera om någon lärdomsskola vill anlitas, så torde billigheten af mitt ofvan gjorda påstående finnas vara än mera påtaglig.
På grund häraf föranlåtes jag vördsamt hemställa, det Rikets Ständer måtte, med bifall till de föreslagna lånebeloppen, besluta, att de af Utskottet tillstyrkta anslagssummorna äfven beviljas att för ändamålet utgå såsom lån i stället för anslag."
Vid 100:de punkten, mom. e (angående anslag för läroverkshus i Westervik): af Riksdagsfullmägtigen C. J. Svensén från Calmar län: “Utskottets förslag derom, att anslag och lån till läroverksbyggnaden i Westervik skall af Staten lemnäs mot vilkor, att landstinget för samma ändamål bidrager med en viss summa, har jag icke kunnat godkänna.
Utan att vilja framhålla de kostnader, som landsbygden för folkskoleväsendet och dertill hörande byggnader får vidkännas, vill jag endast erinra derom, att landstinget i och för sig sjelft torde få betraktas såsom en sjelfständig representation af länets kommuner, inom hvilka förutsättningen, att frivilligt bidraga till skolhusbyggn ad i Westervik, ännu kan vara tvifvelaktig.
Skulle nu statsbidraget och lånet lemnäs endast med vilkor att landstinget bidrager med 20,000 R:dr, och landstinget säger nej eller i annat läll beviljar en mindre summa, så är ändamålet förfeladt och staden går i mistning af de belopp, som från Statens sida äro anvisade.
Jag nödgas derföre föreslå, att detta vilkor icke*varder af Rikets Ständer föreskrifvet, men att beloppen i fråga beviljas, under förutsättning att staden bestrider de öfverskjutande kostnaderna."
Vid 100\de punkten, mom. f. (angående anslag för läroverksbyggnad i Skara): af Domprosten Sondén-.
“Genom sista meningen i denna punkt har den lilla staden Skara, med 2,000 innevånare, utan både vatten- och jernvägs-kommunikationer, för det närvarande utan industri och utan utsigter till en blifvande, fått sig ålagd en börda, hvarom den icke haft någon aning, och tillerkänd en magt, som den aldrig eftersträfvat.
Bördan är för ett så litet och fattigt samhälle betänklig, helst den är obestämd, såsom beroende dels af pålitligheten af ett kostnadsförslags kalkyler, dels af möjlig prisstegring å byggnadsmaterialier m. m.
Under ogynnsamma omständigheter kan verkligen denna börda blifva för den lilla kommunen allt för tung.
För att lugna mot denna farhåga har man inom Utskottet sagt: staden är icke ovilkorligen förbunden att åtaga sig denna nya byggnadsskyldighet; vill den det icke, kan den säga nej.
Om detta ej kan bestridas, så har man tillerkänt den lilla staden, hvars barn kanske utgöra r'B eller icke mycket mer af elementarläroverkets ungdom, den föga afundsvärda magten att hindra byggnadsföretaget och derigenom blottställa hela den talrika ungdomen för alla de olägenheter, som härflyta från ett otillräckligt utrymme.
Detta synes föga välbetänkt, ty på Utskottets välvilja mot den uppvexande ungdomen finnes ingen anledning att tvifla.
Statens vinst af denna anvisning på Skara stad är så ringa, att den säkerligen aldrig kommit i fråga om icke så skett för den princips skull, som i punktens ingress innehålles.
Må man då tillse, hvad en snarlik princip hittills förmått:
Vid riksdagen 1859 1860 föreslog Stats-Utskottet (Bet.
N:o 123, punkten 39 b.) -attvid beviljande “af anslag till nya eller till utvidgning af redan befintliga läroverk må fästas det “förbehåll, att lärohusens byggnad och underhållande icke bekostas af Staten, utan «att dessa utgifter bestridas af städerna med de bidrag, som kunna al byggnads«kassorna och innevånarne i orten erhållas.-. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66.
(Fortsättning.) 51 Denna grundsats hindrar dock icke Utskottet att i samma betänkande tillstyrka dels anslag dels låneunderstöd till uppbyggande af lärohus åt de utvidgade läroverken i Helsingborg, Jönköping och Falun, och åt den nya skolan i Oscarshamn.
Grundsatsen drabbade då endast Norrköping och Wenersborg.
Vid följande riksdag åberopas samma grundsats såsom uttalad af Rikets Ständer, (?) (se StatsUtskottets Betänkande N:o 139, fortsättningen sid. 11) men blott i ändamål att från dess tillämpning befria staden Halmstad.
Med en blick på nu föreliggande punkt mom. c) finner man således, att denna grundsats under siu sex års tvetydiga tillvaro icke blifvit tillämpad mer än en enda gång, nemligen på staden Norrköping.
Nu vill Stats-Utskottet utsträcka den på bredden, så att i stället för att blott röra de städer, hvilka, oftast på egen begäran, fått sina läroverk utvidgade med nya klasser eller en ny bildningslinea, eller ock fått ett alldeles nytt läroverk, skulle gälla alla städer, der läroverk finnas, ehuru med inskränkning i skyldighetens storlek.
Vid den sednast förändrade grundsatsens tillämpning har dock Utskottet icke varit lyckligare än förr.
Redan vid mom. a) saknas denna tillämpning på Upsala, en stad, som med fem å sex gånger så stor folkmängd som Skara, har en liflig trafik till sjös och lands.
Att den uteblir i momentet b) i fråga om Carlstad, faller af sig sjelft.
I följande momenter efterskänkes i sjelfva verket Rikets Ständers förra stränga fordringar af Wenersborg och Westervik till så stort belopp, som hela det understöd, som åt dessa städer nu beviljas, och Christianstad vore helt visst i samma belägenhet, om det icke liksom Helsingborg och Jönköping fått sin skola utvidgad före uppfinningen af de s. k. grundsatserna.
Skara skulle således nu blifva enda offret för grundsatsens utsträckning till alla städer, såsom Norrköping förut för dess urspungliga fordran.
Norrköping har, såsom följden synes visa, förmått bära sin börda, och gör det på ett hedrande sätt.
Skara deremot förmår så godt som ingenting.
Jag vågar derföre vördsamt anropa Rikets Ständers medlidande med den derstädes studerande talrika ungdom — hvars antal är öfver 500, d. ä. lika stort, som fjerdedelen af stadens hela folknummer — och af hvilken ungdom medlen till det beviljade lånets amortering måste utgå; och jag måste för befrämjande af dess hästa genom möjligheten att erhålla den undervisning dess vistande vid läroverket åsyftar, anhålla, att Rikets
Ständer måtte ur detta moment utesluta sista meningen, som ålägger Skara stad att tillskjuta de medel, som utöfver 75,000
R:dr till läroverksbyggnaden kunna erfordras.
Jag skulle anse mig hafva brustit i min pligt mot nämnda till större delen obemedlade ungdom, öfver hvilken inspektion blifvit mig anförtrodd, om jag icke framställt dess behof till Rikets Ständers behjertande.
Och må det tillåtas mig att upplysa, att för min person, såsom lagligen skattskrifven vid pastorsbostället, som ligger inom Skara Zawcfe-församling, uppkommer ingen utgift genom stadens ökade onera.”
Vid 101:sta punkten (angående anslag till löneförhöjning åt examinerade folkskolelärare): af Doktor Arrhenius, med hvilken Doktor Söderberg samt Riksdagsfullmägtige Eric Ersson från Gefleborgs län, C. J. Svensén från Calmar län och II.
Hcegermarck från Gefleborgs län sig förenat: “Alldeles samma skäl, som föranledt Utskottet att tillstyrka anvisandet af anslaget till folkskoleväsendets utveckling och förbättring på Åttonde Hufvudtiteln, tala äfven för det här ifrågavarande anslagets uppförande på ordinarie stat.
Då Staten en gång gifvit en församling löfte om bidrag till löne - 52 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66.
(Fortsättning.) förhöjning för dess skollärare, så kan den väl lika litet återtaga detta löfte, som församlingen kan förminska den förhöjning i skollärarens lön, hvartill den förbundit sig; och hvartill tjenar det då, att församlingen skall för hvarje år ingå lill Kongl. Maj:t med underdånig anhållan om utbekommandet af det utlofvade anslaget?
Enär detta årliga förnyande af den underdåniga ansökningen är fullkomligt ändamålslöst och det derjemte medförer den olägenheten, att anslaget utbekommes omkring ett år sednare, än det skulle utfalla i händelse det vore ett ordinarie anslag, tager jag mig friheten vördsamt föreslå, att äfven det här ifrågavarande anslaget måtte uppföras på Åttonde Hufvudtiteln.»
Vid 110:de punkten (angående anslag för en seminariibyggnad i Linköping): af Riksdagsfullmägtigen G. J. L.
Lönnberg från Östergötlands län: -Emot Utskottets beslut att afstyrka bifall till Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om anslag till byggnad för folkskolelärare-seminarium i Linköping får jag vördsamt afgifva reservation.
Utskottet stöder sitt afstyrkande på den förutsättningen, att ännu någon tid kan med nämnda byggnad anstå utan olägenhet.
Härvid måste dock erinras, att den förhyrda lokal, som seminariet begagnar, är för behofvet otillräcklig samt i öfrigt obeqväm och olämplig.
Någon bättre privat lägenhet kan icke erhållas och någon offentlig finnes icke tillgänglig.
Maj:t har också ansett det vara »särdeles behöfligt» att åt nämnda seminarium anskaffas egen lokal.
Icke förthy vill Utskottet alldeles underkänna detta trängande behof.
Vidare andrager Utskottet för sitt afstyrkande, att de uppgjorda ritningarne afse en alltför spatiöst tilltagen byggnad.
Rörande denna omständighet lemnar
Öfverintendents-embetets underdåniga memorial, dateradt den 2 Januari 1866, en fullständig utredning.
Det först upprättade ritnings- och kostnadsförslaget, sorn underställdes Öfverintendents-embetets granskning, afsåg l:o.
En tvänne våningars läroverksbyggnad med tre lärosalar, ett reservrum, två kapprum, vaktmästareboställe och nödiga uthus i nedra våningen samt två lärosalar, ett bibliotheksrum, två kollegiirum två kapprum och en större bönsal i öfra våningen; 2:o. Gymnastikhus och 3:0.
Boställshus för föreståndaren.
För samtliga dessa byggnader var kostnaden beräknad till 67,000 R:dr.
Den 24 Mars förlidet år förklarade emellertid Kongl. Maj:t i nådigt
Bref, att kostnadssumman icke borde öfverskrida 50,000 R:dr.
Med anledning häraf blef under målets handläggning hos Öfverintendents-embetet fråga framställd, »huruvida ej en erforder»lig nedsättning i kostnadssumman skulle kunna vinnas genom att söka under ett »tak och i sammandragen form anordna läroverks- och boställslokalerna inom en »trenne våningars byggnad.»
På Öfverintendents-embetets anmodan blef derföre af ritningsförfattaren uppgjordt ett alternativförslag med tillhörande kostnadsberäkning, slutande å 50,000 R:dr.
Vid granskning af detta sednare förslag visade sig dock omöjligheten att med de knappa tillgångarne åstadkomma en byggnad, som på ett ändamålsenligt sätt inrymde de afsedda lägenheterna, hvarföre Ofverintendens-embetet fann »ej lämpligare utväg att lösa ifrågavarande byggnadsfråga» än att endast läroverksbyggnaden uppfördes med uteslutande af ej blott »gymnastik-och boställshusen, »utan äfven den till läroverkshuset hörande bönsalsutbyggnaden.» Öfverintendentsembetets kostnadsförslag utgör sålunda: Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66.
(Fortsättning4 53 för sjelfva läroverksbyggnaden R:dr 41,145: 79. och då härtill lägges kostnaden för tomtinköp och tillsyn ... » 4,512: 24. samt för ett provisoriskt uthus, i stället för de lägenheter, som försvinna genom bönsalsutbyggnadens uteslutande » 533: 40. blifver den slutliga kostnadssumman för läroverksbyggnaden R:dr 46,191: 43.
Det är detta slutliga kostnadsförslag å 46,191 ,R:dr 43 öre, som bordt utgöra föremål för Stats-Utskottets pröfning.
Merberörda Öfverintendents-embetets memorial har varit handlingarne bifogadt, ehuru föga spår deraf förmärkes i Utskottets Utlåtande.
Att Kongl. Maj:ts nådiga Proposition skiljer sig till siffran från Öfverintendentsembetets ofvan anförda kostnadssumma, .härleder sig helt naturligt deraf, att då Kongl. Majit aflät sin nådiga Proposition, Öfverintendents-embetet ännu icke hade inkommit med definitivt utlåtande i ämnet, ehuru sådant var att förutse, såsom ock skett, innan Stats-Utskottet skulle företaga ärendet till pröfning.
Då slutligen den föreslagna kostnadssumman på intet vis synes öfverdrifven, helst med hänsyn till hvad offentliga skolbyggnader för ett påräknadt lika högt lärjungeantal gemenligen kosta, vågar jag vördsamt föreslå, att af den till 46,191 R:dr 43 öre beräknade kostnaden för uppförande af läroverksbyggnad vid folkskolelärare-seminarium i Linköping Rikets Ständer måtte för 1867 bevilja ett anslag af 25,000 R:dr Rimt.n Häruti instämde Domprosten Sondén och Riksdagsfullmägtigen Jonas Andersson från Östergötlands län.
Hide punkten (angående anslag för en seminariibyggnad i Skara): af Domprosten Sondén, som ansåg en summa af 25,000 R:dr böra beviljas för påbörjande af en seminariibyggnad i Skara.
Vid lådde punkten (angående anslag för inköp af Molins “Bältespännare“): af Herr Heijkenskjöld och Herr Berger. .. af Riksdagsfullmäktige Eric Ersson från Gefleborgs län, Jonas Andersson från Östergötlands län, C. J. Svensén från Calmar län, Carl Ifvarsson från Hallands län och C. I.
Bengtsson från Kronobergs län, hvilka ansågo, “att de för detta ändamål ifrågasatte 20,000 R:dr, åtminstone under nuvarande förhållanden, då Statens medel i så många andra vigtigare fall anlitas och då penningebristen i landet är allmän, bort afstyrkas.
- Vid 147:de punkten (angående anslag för Diakoniss-anstalten i Stockholm): af Domprosten Sonden:
Den välgörande verksamhet diakoniss-anstalten ut vecklat är visserligen icke obekant för någon, som derom velat taga kännedom.
En sådan kan inhemtas icke blott af Förvaltningens sexton årsberättelser, utan af alla sjuka, som å anstalten blifvit vårdade, samt genom derifrån utgångna sjuksköterskors och lärarinnors verksamhet, hvilkas antal för närvarande uppgår till 59.
Att inrättningens uppkomst och utveckling såsom ett verk af enskild välgörenhet icke bör vara ett hinder för dess understödjande med allmänna medel torde visa sig vid betraktande af föregående 91:sta punkt, der åt enskilda anstalter i ett annat välgörande syfte blifvit anvisade 45,000 R:dr.
Der är ingen särskild kontroll å Statens vägnar föreslagen; men skulle man här likasom t. ex. för den mediko-pneumatiska sjukvården, punkten 127, anse en berättelse erforderlig, så kan ingalunda betviflas, att en sådan hädanefter, såsom hittills, af
Diakoniss-anstaltens förvaltning villigt meddelas och insändes till hvilken auktoritet Rikets Ständer behaga föreskrifva.
Den betänkBih. till B.
Prot. 1865 & 1866. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 1 Haft. 8 54 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66.
(Fortsättning.) lighet Utskottet hyser att betala hela beloppet af en åsamkad skuld, må hafva sina skäl, men denna betänklighet borde väl icke utsträckas derhän, att man i detta fall vägrar allt afseende på motionärens hemställan, då man så ofta annars begagnat den medelväg att bevilja en del af motionärers begäran.
Jag önskar af dessa skäl att Rikets Ständer måtte åt
Diakoniss-anstalten i Stockholm såsom understöd för en gång bevilja 15,000 R:dr R:mt.“ Biskop Annerstedt anmälde, att han vid behandlingen af 50:de och 55:te punkterna icke närvarit i Utskottet.
Tal>. liitt.
A. Klcresi-staten.
Värde ftiralagsvis j k 2 K:dr | kubikfoten.
Till fyllnad i den åt kyrkoherden i Botkyrka och Sa- lems församlingar af Stockholms län på lön anslagna .Kub.-fot. k. R:dr Ö. vederlags-spanmål Prostetunnor:
At kontraktsprosten i Stora Tuna kontrakt för En- vikens pastorat kub.-fot 6,3. ,, dito i Norrberkes kontrakt för Lud- vika och Malingsbo pastorater . „ 12,0. „ dito i Edsbergs kontrakt för Bodarne och Skagershult^ socknar .... „ 12,6. dito i Helsinglands Vestra Öfra kon- trakt för Ramsjö socken 6,3. „ dito i Åhs kontrakt för Borås stads samt Torpa och Brämhults för- 9 2 18 40 samlingars pastorat „ 9,5. 47 3 94 60 Summa 56 5 113 Hör till State-Utskottets Utlåtande, 1865—1866, N:o 66. w Tali.
Litt. B. Ulri ver sitctcr lia.
För Upsala Universitet.
4.500 2,000 1.500
Till lön åt en professor inom Juridiska fakulteten....
Till dito åt en adjunkt eller laborator i medicinsk kemi Förhöjning i anslaget till docent-stipendier
För att de två adjunkter, för hvilka vissa läroämnen icke äro bestämda, må, lika med öfrige adjunkter, åtnjuta uppflyttning i högre lönegrad
Till underhåll å Upsala akademiska lasarett af fattige sjuka från orter utom Upsala län 2,500 jning i anslaget till Fysiologiska institutionen.
För Lunds Universitet. 1,000:
— Till underhåll och förbättring af universitetets byggnader 2,000 Förhöjning i anslaget för bibliotheket 1,800 Dito i dito för zoologiska museum 200
Lön åt en adjunkt i kirurgi och obstetrik 2,000 Förhöjning i anslaget till docent-stipendier 1,500 För de två adjunkternes, utan bestämda läroämnen, uppflyttning i högre lönegrad 1,000:
Summa Riksmynt. 12,000 9,200 500: — 21,200 i —:
I Tal». lått. « .
Klcmcntarläro verken.
Ny a anslag.
Till aflöning, enligt gällande grunder, för samtlige nuvarande lektorer, Lektorer, Adjunkter och Kolleger samt öfningslärare vid de på ena eller begge linierna fullständiga läroverken, utöfver nuvarande beloppet
Till löner för nya lektors- och adjunkts-befattningar vid de redan befintliga läroverken samt till arfvoden åt extra lärare . . . .
Till inrättande af nya läroverk, nemligen: ett femklassigt i Stockholm 10,500: ett treklassigt i Göteborg ... 4,500 ett dito i Sköfde 4,500 ett tvåklassigt i Trelleborg 3,000 ett dito i Wernamo 3,000 Till utvidgning af: o o läroverket i Hudiksvall 4,900 dito i Arboga 3,500 dito i Enköping 3,500 dito i Arvika 1,500 dito i Skellefteå 1,500 Förhöjning i anslaget till aflöning åt gymnastiklärare vid de lägre elementarläroverken
Dito i anslaget för lärare i musik och sång äfvensom i teckning vid dito Förhöjning i anslaget till arfvoden åt bibliothekarie!- vid de högre elementarläroverken j
Dito i anslaget till vikarie-arfvoden och oförutsedda behof Till arfvoden för biträden åt de högre läroverkens rektorer vid ombesörjandet af läroverkens angelägenheter, m. m Riksmynt.
R:dr 48,002 46 75,000 i — 25,500 14,900 2,100 1,550 1,000 20,000 3,000 Transport j 191,052 j 46 1 Riksmynt.
I i 1 R:dr dre Transport 191,052 46|
För läraren i teckning vid nya elementarskolan i Stockholm J. G. Köhlei-s uppflyttning i tredje lönegraden 250 — Ersättning för en till elementarläroverket i Norrköping från nämnda stads kassa, under titel “Apologistens lön och diskretion “ hit- tills utgående afgift 137 50
Dito för den i löningsstaterna beräknade årliga afkomst af Ekers och Skerikes prebendepastorater Hushyresersältning åt rektorn vid högre elementarläroverket i 564 — Westerås 500 —•
Till löneförhöjning ä 500
K:dr för rektorer vid femklassiga läro- verk 2,000 — Summa 194,503 96 Tab. Litt. b).
Riks-stateiis Åttonde 1864 års Riks-stat anslår: Span mål. Indelta Rän. j tor enligt Penningar. markegång på förslag.
Värde ä 2 lt:dr kubikfoten.
Oinaelt.
] Värde förj slagsvis ä !
2 R:dr kubikfoten, i Summa.
R:dr. 17,000 44,500 R:dr. 19,390 27,300; 14,861 03 Kub.-f. k. 130,400 150,717 R:dr. 301,434 Kub.-f. k. ! R:dr. ; ö. i 40 3,035 R:dr. 17,000 44,500 19,390 27,300 Kcklesiastik Departements-chefen - Departementets Expedition:
Nuvarande beloppet ; Tillkommer: Till
Byrån för handläggning af högre undervisningen: T • Löneförhöjning åt Byrå-cheinspektör för elementarläroverken Förhöjning i anslaget till tjenstebiträde Till Byrån för handläggningrörande folkundervisningen:
Lön åt Byrå-chefen Till tjenstebiträde - Riksarkivet:
Förhöjning i lö - 6,071 80] 452,767 Kongl. Bibliotheket:
Löneförhöjning för Kongl.
BiDito för andre vaktmästaren 23] Kleresi-staten: ; Penningar, såsom i 1864 års Indelta räntor, dito j Indelt spanmål:
Nuvarande anslag Afgår: Till Statsverket indra gen spanmål behagligtids-förlänings - S:gr Tpt] 123,051103! 130,400 — [150,73 7] 2| 301,434[40l 3,035 9] 6,071 i80j 560,957 23!
Hufvudtitei.
44,500: - ärenden, rörande den fen i egenskap af Öfver 1, 000: — 1,000: — 2,000: — W af ärenden 4,500: — 1,800: - fi.HOO: - 8;300: - 19,390: - nen för en vaktmästare 50: — 1 ! 27,300: — Penningar.
Värde för - 2 R:dr , kubikfoten. bliothekarien . . 500: 50: 550: Riks-stat 14,861: 03.1 dito 130,400: — Mått.
Värde. 150,717: 2. 301,434: 40. 322: 7. 645: 40 150,394: 5. 300,789: R:dr. 17,000 52,800 19,440 27,850|— R:dr.
Kub.-f. k. j R:dr. Kub.-f. k. R:dr. Summa.
R:dr. 17,000 52,800 19,440 27,850 T ransport. 117,090 - -H 117,090|- 8 Tpt 1864 års Riks-stat anslår: Penningar.
| Indelta Räntor enligt ! markegång | på förslag.
Värde å 2 B: dr kubikfoten.
i Värde föri slagsvis å I 2 B: dr kubikfoten. B: dr. 123,051 03 9,510 10,000 22,700 246,137 25 72,500 1,164,159 99 B:dr. 130,400 Kub.-f. | k. 450,717 82,524 - 53,515 8,916,96 98,787 R:dr. 301,434 107,030 Kub.-f. 40 20 197,575 3,035 21,309 B: dr. 6,071 42,618 40 Summa Biksmynt.
R:dr. 560,957 9,510 10,000 22,700 435,691 45 72,500 1,413,270 35 Oindelt spanmål:
A S:gr Särskilda
För slags-anslag för Biskopens på Gotland lön .
Ät 13 Konsistorie-notarier å 270 Ersättning åt innehafvare af Tptl,648.0581271221,840 96)303,019 81 606,039 60 24,345j 1 48,690120 2.524,629 03 boställen Domkapitlens expeditioner, ReLappmarks Ecklesiastikverk, Universiteterna (af kontanta beR:dr för upprätthållande till sala Universitet, i hvilka spanPenningar:
Nuvarande summan Tillkommer: Förhöjning, se Tab. Indelta räntor, såsom i 1864 i Indelt spanmål, dito dito Carolinska medico-kirurgiska inElementar-läroverken, ReservaPenningar: