Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
»Då dessutom alla tyger, efter Utskottets tanka, hädanefter böra till införsel tillåtas, Bevillnings-Utskottets Betänkande, N:o 3. 37 »är det med gällande taxas syftning öfverensstämmande, att jemväl tillåta införsel af »färdiggjorda kläder, genom hvilken tillåtelse, förenad med lämpliga tullafgifter, inhem»ska handtverkerierna så mycket mindre kunna befara menligt inflytande, som tillverk»ningen åtminstone af gångkläder i allmänhet betingar personlig beröring emellan handt»verkaren och konsumenten»; — och föreslog Utskottet, på vidare anförde skäl, att, med upphäfvande af då gällande införsels-förhud för artikeln Kläder, desse mätte särskilj as i l:o gång- och 2:o sängkläder: att de förra, för så vidt de utgjorde pelsverk, skulle upptagas under rubriken »Hudar och Skinn, Pelsverk, beredda», med följande bestämmelse, »fallfärdiga persedlar, med pelsverk till öfvertyg, såsom, sliinnpelsar, muffar, krag ar, boas m. m. lullbehandlus lika med beredda pelsverket hvaraf de bestå, med tillägg af 50 proc.»; och för öfrigt under rubriken »Kläder» med en så lydande redaktion: kläder, gång-, ej specificerade, införtullas med 50 procents förhöjning i den lull, sorn är bestämd för tygel hvaraf persedeln hufvudsakligen består, samt med 100 proc. förhöjning i samma tull, om persedeln är försedd med spetsar, blonder, galoner eller broderier — jemte anmärkning af denna lydelse: uppstår svårighet att bestämma hufvudbeståndsde/en, tages till beräkningsgrund det .material, som drager högsta lullafgiflen; samt att åter för sängkläder borde i taxan intagas en ny rubrik och stadgas lika tullafgift, som är bestämdför den väfnad, hvaraf öfvertyg et beslår.
Rikets Ständer, som bibehöllo flera införselsförbud å väfnader, ansägo sig derföre ej kunna bell och hållet bifalla Bevillnings-Utskottets omförmälda förslag, men stadgade dock, att alla kläder af till införsel lofgifna tyger skulle, med införsels-förbudets upphäfvande, åsätlas 33|- procent tull.
Detta beslut blef dock icke af Kongl. Maj:t gilladt, hvarföre nu gällande tulltaxa i alla dessa hänseenden är lika med den, som vid sista riksdagen utgjorde föremål för granskning.
Af samma skäl, som då föranledde Bevillnings-Utskottets här ofvan omförmälda förslag, och i öfverensstämmelse med hvad nu genom flera motioner blifvit, angående införselsförbudens upphäfvande, yrkadt, förnyar Utskottet nyssberörde förslag, och hemställer, , att, med upphäfvande af gällande införsels-förbud för artikeln Kläder, de för denna artikel, under rubrikerna »Hudar och Skinn, Pel sverk, beredda», »Kläder- gång-» samt »Sängkläder», uti bilagde taxe-förslag intagne bestämmelser måtte af Rikets Ständer godkännas.
Den till 33^- procent af verkliga värdet stadgade införselstull af 32 sk. skålp.
Knappar. för Knappar af sammansatta, elier, såsom arbetade, ej specificerade ämnen, har framkallat ganska betydlig oloflig införsel af denna lätt smuggiingsbara artikel — år 1851 konfiskerades 2,010 och år 1852 1,184 dussin, — hvarföre Utskottet föreslår nedsättning af införsels-tullen derå till 16 sk. skålp.
De nu gällande pfverdrifna tullsatsernas förderfliga inflytande på förtullningen af de Iinifvar. under rubriken Knifvar upptagne artiklarne Rak-och Pennknifvar äfvensom andra slag, samt Gafflar, ej specificerade, visar sig ännu bjertare vid jemförelse emellan import- och konfiskations-tabellerne.
Ir 1851 införtullades 763, och år 1852, 866 stycken rakknifvar; men under samma år blefvo konfiskerade, det förra 2,546 och det sednare 2,022 stycken, lnförtullningen af pennknifvar utgjorde 890 det ena och 1,175 stycken det andra året; de konfiskerades antal var 355 och 408.
Emellan förtullningen och konfiskationen af »andra slag» blefve jemförelsen svårare, emedan införsels-tabellerna upptaga skålp. och konfiskations-tabellerna dussin; men det bör dock anmärkas, alt sistnämnde tabeller redovisa det ena året 625 och det andra 430 dussin. 38 Bevillnings-TJtskoltets Betänkande, N:o 3.
Koppar nickel.
Kopparskrot.
Herr Hjerta har ock i sin motion yrkat nedsättning af införselstullen å rakknifTar från 16 till 6 sk. och ä pennknifvar från 8 till 4 sk. stycket, samt, under förutsättning att hans förslag angående klassifikation och tullsatser å manufaktur- och handtverksgmide bifölies, ansett andra slag knifvar samt gafflar, ej specificerade, icke behöfva serskildt i taxan upptagas.
Då vigtförtullning i allmänhet är både rättvisare och enklare, än fdrtullning efter stycketal, och derföre torde äfven i afseende å rak- och pennknifvar böra införas, samt Utskottet icke kunnat bifalla Herr Hjertås förslag angående tullbestämmelserna för manufaktursmide!, så och med hänseende till de ifrågavarande arliklarnes, efter deras olika beskaffenhet, skiljaktiga värden, hemställer Utskottet, att för rubriken Knifvar må antagas följande redaktions- och tullbestämmelser:
Rak- och Penn-, med eller titan fodral, 1 skalp.
1 R:dr — Tälj-, Sjömans eller gröfre Arbets- 1 skålp. 12 sk.
Bords- och andra slag, ej specificerade, samt Gafflar-. med träd- eller hornskaft ... 1 skålp.
16 sk. med skaft af annat ämne ....
1 skålp. 32 sk.
Då Koppar utgjorde en af Sveriges hufvudsakliga export-artiklar, och med fördel uthölle täflan på verldsmarknaden, samt ingenting deraf infördes utan för tillfälligt behof, så har Herr Hjerta föreslagit, att så väl rå- som gårad koppar, den förra nu åsatt 5 och den sednare 20
R:dr införsels-tull pr skeppund st. v., kunde blifva tullfri.
Herr Grape åter har för skeppsbyggeriets behof yrkat tullfrihet å kopparbleck och spik till fartygs förhydning.
' Införsels-tullen å sistnämde artikel, bleck och spik, blef vid sisllidne riksdag nedsatt från 8 r:dr 16 sk. till 1 r:dr 32 sk. pr skeppund st. v., och denna tullsatts är redan, i förhållande till varuvärdet, så ytterst billig, alt
Utskottet icke funnit skäligt att nu föreslå upphäfvande deraf; men som öfrige, å så väl oarbetad, som arbetad koppar, stadgade höga tullsatser icke äro för den inhemska kopparberedningens skydd behöflige, föreslår Utskottet, som likväl icke, på sätt Herr Hjerta yrkat, funnit lämpligt att nu medgifva fullkomlig tullfrihet för oarbetad koppar, att införsels-tullen må nedsättas å »rå» Koppar från 5 lill 1 r:dr, å »gårad» från 20 till 4 r:dr, å »smidd, valsad eller gjuten: plåtar och andra ämnen för ytterligare bearbetning» från 33 r:dr 16 sk. till 6 r:dr 32 sk., allt pr skepp. st. v., äfvensom att införsels-tullen å rubriken »andra helfärdiga arbeten» af koppar, nu bestämd till 3 r:dr 6 sk. pr lisp., måtte, med antagande af skålp. såsom qvantitet för tullberäkningen, sättas till 6 sk. pr skålp.
På nyss anförde skäl har Herr Hjerta äfven yrkat tull-frihet för Kopparnickel, och får Utskottet tillstyrka, att införsels-tullen å Kopparnickel nedsättes från 1 R:dr till 24 sk. pr skålpund.
I öfverensstämmelse med Utskottets förslag angående tullen å koppar, hemställer jemväl Utskottet, att införsels-tullen å hopparskrot eller gammal och brukad koppar samt kopparaska, nedsättes från 16 R:dr 32 sk. till 3 R:dr 16 sk. pr skeppund st. v. Beviltnings-Vlskottets Betänkande, N:o 3. 39
Vid sistlidne riksdag föreslog Bevillnings-Ulskottet, att, då inhemska sten- och Kopparstick, kopparstickstryckare nödgades, för alla sina rudimaterie!-, såsom papper, färger in. m.
Estamper erlägga tull-afgifter, Kopparstick, Estamper och Lilhografiska arbeten, af hvilka en stor Li del, såsom vexel-blankelter m. fl,, afsåge koinmerciella behof, och de till konstsaker sha arbeten. hänförlige egde ett så ojemförligt högre värde, alt någon ringa, i förhållande till pappers-tullen bestämd, efter vigt utgående tull-afgift för dylika arbeten biefve utan betydenhet, måtte, i stället för den tullfrihet, som var nämnde arbeten medgifven, åsättas en införsels-tull af 5 sk. pr sk alp., och att derifrån borde undantagas endast sådane plancher m. m., som tillhörde tryckta och, såsom sådane, vid införseln tullfria arbeten.
Delta förslag blef ock af Rikets Ständer bifallet, men vann icke Kongl.
Maj:ts godkännande, \id utfärdande af nu gällande tull-taxa.
Utskottet har sig icke bekant de skal, som föranledde Kongl.
Majlis beslut, hvadan Utskottet, då den af Rikets Ständer beslutade tull-satsen synes hafva ail billighet för sig, hemställer, att Rikets Ständer måtte ånyo besluta en införsels-tull af 5 sk. pr skålp. för Kopparstick, Estamper och Li.thografiska arbeten, som icke tillhöra tryckta, från inlörsels-tull befriade, arbeten.
Till undvikande af värde-förtullningen å rubrikerne: »Korgar af sammansatta Borgar och elier, såsom arbetade, ej specificerade ämnen» samt »Korgmakare-arbeten, ej specificera- Korgmäkade, » nu åsatte 33j:deis procents tull, förnyar Utskottet det vid sisllidne riksdag gjor- re-a?-tef«n. da /örslag, att Korgar och Korgmakare-arbeten må sammanföras i en rubrik, samt klassificeras och åsältas tull efter vigt, på sätt bilagde taxeförslag innehåller.
Den inhemska Spelkort-tillverkningen har visserligen intet behof af det nu stad- Kort, SpeB. gade förbuds-skyddet, hvilket deremot, såsom förbud i allmänhet, framkallat smuggling.
År 1851 konfiskerades 120 dussin.
Utskottet förnyar således det vid 2:ne sistförflutne riksdagarne af dåvarande Beviilnings-Utskott gjorda förslag, att, med förbudets upphäfvande, införsels-tullen å Spelkort må bestämmas till 12 R:dr 24 sk. grossen, och tillika meddelas den i bilagde taxe-förslag intagne föreskrift om kortens förseende med hevillnings-stämpel.
Herr Hjerta har föreslagit, att den för Kreatur nu stadgade införsels-tull måtte allde- Kreatur. les upphäfvas, såsom bestämdt stridande mot landtbrukets intresse, helst införseln i de aldra flesta fall icke egde rum för annat ändamål, än att fylla behofvet af dragare och till ladugårdarnes förökning.
Denna införsels-frihet biefve så mycket angelägnare, i händelse att den redan påbegynta utförseln af kreatur till
England utvecklade sig till en fortgående spekulation, emedan det vore att förutse, att i sådant fall brist på kreatur för ladugårdarne inom landet tillfälligtvis kunde uppstå. lie af Herr Hjerta sålunda anförda skäl, hvilkas giltighet Utskottet i allmänhet erkänner, hafva dock icke tillämpning på hästar, hvaraf införseln, då den icke sker för rasens förbättrande, i hvilket fall Kommers-kollegium eger att medgifva nedsättning till fjerdedelen af den i taxan utsatta tull 10 R:dr stycket, väl kan draga denna tull-afgift.
— Dä Utskottet emellertid icke ansett sig böra, för andra lika nödvändiga artiklar, på so gäng tillstyrka fullkomlig tull-frihet, inskränker sig Utskottet nu till dol förslag, alt införsels-afgifterna för alla Kreatur, utom Hästar, må nedsättas till omkring fjerdedelen af deras nuvarande belopp, nemligen: för Oxar frän 8 lill 2 R:dr, för Kor och Ungboskap från 4 till 1 R:dr, för Kalfva/' från 2 R:dr 12 sk. till 24 sk., för Svin, utom 40 Bevillnings-Dtskottets Betänkande, N:o 3.
Brokar, till ,fiske.
Bott.
Lampor.
Lim. fargaltar, som redan äro tullfria, från 2 R:dr till 24 sk. och för andra fyrfotade Kreatur från 1 R:dr 24 sk. lill 16 sk. stycket, hvaremot den Kommers-kollegium medgifna rättighet att tillåta införsel af kreatur till racers förbättrande, mot fjerdedelcn af den i taxan stadgade lull, efter en sådan allmän nedsättning torde, utom i afseende å stokreatur, böra upphöra.
Då Krokar till fiske utgöra ett behöfligt redskap, och den derå nu stadgade införsels-tulien af 24 sk. pr skålp. äfven är, i förhållande lill värdet, allt för hög, samt föranledt icke obetydlig oloflig införsel, så föreslår Utskottet, att införsels-tullen å Krokar till fiske nedsätles till 12 sk. pr skålp. 1 stället, för införsels-förbudet å Krut, hvilket hvarken är behöfligt för den inhemska tillverkningen eller kunnat behörigen handbafvas, då, såsom bekant är, vissa utländska krutslag förekomma i handeln, och jemväl, ehuru i mindre poster, blifvit konfiskerade, förnyar Utskottet det af Bevillnings-Utskotlet vid sistlidne riksdag gjorda förslag, att, med införsels-förbudets upphäfvande, tullen å Krut må bestämmas till 4 sk. pr skålp.; äfvensom ock, då nu gällande särskilda föreskrifter, för rättigheten att hafva upplag och idka försäljning af krut i städerna, icke blifva fullt tillämpliga i afseende å utländskt krut, som kan komma att införas, Utskottet föreslår, att Rikets Ständer i underdånig skrifvelse till Kongl.
Maj:t hem ställa, det nödiga försigtighetsmått i förevarande hänseende måtte varda i Nåder föreskrifna.
Gällande taxa bestämmer införsels-tullen å Kött, färskt, till 20 sk. pr lispund, saltadt, till 4 R:dr tunnan, och lorkadl eller rökt, till 32 sk. pr lisp.
Majit har häri föreslagit den förändring, att saltadt kött skulle åsättas 8 sk. och alla andra slag 20 sk. införsels-tull pr lisp.
Af Herrar Hjerta och Schwan samt Johannes Nilsson är nedsättning till hälften af nu stadgade inlorsels-afgifter yrkad.
Utskottet instämmer i Kongl. Majits förslag och hemställer således, att artikeln Kött indelas i saltadt med 8 sk. och alla andra slag med 20 sk. införsels-tull pr lisp.
Lampor af sammansatta, eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen äro nu åsätta en tull al 33j-:dels procent af värdet.
Råde till undvikande af värde-förtullnin gen och till fullständigande af rubriken, förnyar Utskottet det af Reviilnings-Utskoltet vid sistlidne riksdag gjorda förslag, att Lampor och Lyktor må förtullas såsom det ämne, arbetadt, hvaraf dc hufvudsakligen bestå, med den föreskrift tillika, att medföljande glaskupor förtullas särskildt, efter hvad för glas, andra slag, är bestämdt.
Å den under hufvudrubriken
Lim med 16 sk:s införsels-tull pr skålp. upptagna artikeln Husbiås, hvilken icke egde högre värde än omkring 3 R:dr och icke tillverkades inom landet, men för flere handteringar vore behöflig, har Herr Hjerta föreslagit nedsättning af införsels-tullen till 8 sk. pr skålp.
Då Bevillning»-Utskottets Betänkande, N:o 3. 41
Då den ifrågavarande artikeln emellertid icke drager högre tull, än omkring 6J procent af värdet, hemställer Utskottet, att tuilsatsen derå mätte blifva oförändrad. Å
Lin utgör den allmänna tullsatsen i gällande taxa, för ohäckladt 1 R:dr 8 sk. och för hiicldadl 2 R:dr lispundet, hvarifrån taxan dock medgifver del undantag, att för tillverkning af segelduk, efter af Kommers-kollegium erhållet tillstånd, det ohäcklade linet skulle draga 12 och det häcklade 24 sk. införsels-tull pr lisp.
Sistnämnde 2:ne tullsatser blefvo, genom Kongl. Kungörelsen den 11 Juni nästlidne år, nedsatte till 8 och 16 sk.
Maj:t föreslagit, att den sålunda segelduks-tillverkningen medgifna lättnad äfven måtte förunnas mekaniska linspinnerierne, likväl med det dervid fästade vilkor, att spinneri-egaren, inom ett år efter införseln, hos Kommers-kollegium företedde bevis, att en motsvarande tillverkning egt rum.
Tullfrihet för lin hafva Herrar Brinck och Grape föreslagit.
En sådan tullfrihet vore ock, eldigt Herr Hjertås förslag,- önskvärd, helst linneväfnads-lillverkningen vore en husslöjd, hvilken allvarsamt hotades af konkurrensen med tillverkningen af bomullsvaror, och således för sitt bestånd väl behöfde erhålla råämnet så billigt som möjligt.
Det funnes icke heller någon anledning, hvarföre Sverige skulle behöfva något artificiell skydd för linproduktionen, helst endast bristen på en förbättrad linberedning försvårade täflan med andra länder i varans godhet, icke i dess pris.
Herr Hjerta föreslog emellertid, att tullen på lin åtminstone icke måtte bestämmas högre än till 16 sk. lispundet.
Herr Schwaiis förslag upptager införsels-tullen å lin, ohäckladt, till 8 sk. och häckladt till 16 sk. lispundet.
Af Riksdags-fullmäktigen Johannes Nilsson är nedsättning till hälften i nu stadgade belopp yrkad.
Den otvifvelaktig! riktiga grundsats, som, bland annat, föranledt Kongl. Majds Nådiga skrifvelse, angående ändringar i nu gällande tull-taxa, och äfven blifvit i vissa fall tillämpad, att man borde stadga sådana tull-bestämmelser, som kunde förebygga anledningar till beviljande af undantag från författningarnes allmänna föreskrifter, har icke i fråga om denna artikel inrymts tillämpning, då den ene lin-konsumenten skulle få emot 8 sk. tull införa, hvad en annan och flertalet af nationen skulle betala med 1 R:dr 8 sk.
Behofvel af en sådan exception i detta fall kan Utskottet icke inse.
Det är nemligen utredt uti en af Almedahls linneväfveri- och spinneri-bolag till Kongl. Majd ingifven underdånig petition, hvad ock Herr Friherre Palmstjerna, under diskussionen angående högstberörde Nådiga skrifvelse hos Ridderskapet och Adeln, vitsordat, att priset å det Svenska linet är långt billigare, än å det utländska.
Vid detta förhållande synes det uppenbart, att införsel af utländskt lin icke kan ifrågakomma i andra fall, än då antingen brist inom landel uppstår eller ock det inhemska billigare linet är för afsedda ändamål mindre användbart; och i intet af dessa fall torde det vara rättvist eller för den inhemska linberedningen till någon nytta, att å det utländska linet för olika konsumenter stadga skiljaktiga eller i allmänhet höga tull-afgifter.
Då emellertid den af Kongl. Majit, till vissa fabrikers förmån, föreslagna tullsats af 8 och 16 skillingar måhända vore, såsom allmän, nog låg, i förhållande lill varuvärdet och den tull, hvarmed andra rudimaterier för näringarne äro belagde, samt tullfrihet ännu mindre, såsom åtskiliige motionärer yrkat, nu kan medgifvas, hemställer Utskottet, att införsels-tullen å Lin må bestämmas till 12 sk. för ohäckladt Bih. till B.
Brot. 1SS3 & 1SS4.
S Sami. 1 Afd. 2 Haft. 6 Lin. 42 Beviltnings-Ulskoltets Betänkande, N:o 3.
Läderarbeten, ej specificerade.
Majs. och 24 sk. pr lisp. för häcklad/■•, och att någon införsel tili lägre tull, för särskilda näringars behof, icke vidare må af Kommers kollegium medgifvas.
Under förutsättning, att tullen å talg, på sätt Herr Hjerta föreslagit, klefve nedsatt till hälften af nuvarande belopp, har han vidare tillstyrkt nedsättning af införsels-tullen å Stearinljus till |:delar af dess nuvarande belopp, äfvensom å hvita Vaxljus och Spermaceti-ljus till 12 sk. och å andra slag lill 9 sk. skålp., i sammanhang hvarmed Herr Hjerta, under nämnde förutsättning, ansett införsels-tullen å stearin kunna från & till 4 sk. pr skålp. nedsättas.
Deremot har Riksdags-fullmäktigen Jahannes Nilsson, då införsels-tullen å talg utgjorde icke mera än 1 sk. 14:dels rst. och den å -svafvelsyra 4 rst. pr skålp., men den för införsel af stearinljus nu stadgade tull af 9 sk. skålp., med tillägg af tolag och andra afgifter, uppginge till 16 sk. riksgälds pr skålp., samt innefattade ett absolut införsels-förbud, ehuru uttryckt i siffror, föreslagit att tullen å stearinljus måtte bestämmas till 3 sk. och å stearin till 2 sk. pr skålp.
Då Utskottet af skäl, som vid artiklarne Stearin och Talg finnes anfördt, funnit sig föranlåtet att bibehålla de derå nu stadgade tullsatser, har Utskottet icke heller an sett någon nedsättning å stearinljus och öfriga omlormälda ljusslag böra ifrågakomma, hvarföre ock Utskottet hemställer, att nu gällande tull-taxa i dessa hänseenden må förblifva oförändrad ; men som deremot den å talgljus nu stadgade införsels-tull, 2 R:dr 24 sk. lisp., utgör omkring 50 proc. af varuvärdet, och en sådan tullsats, i allmänhet alltför öfverdrifven, ännu mindre kan vara behöflig till skydd för en handtering af den enkla beskaffenhet, som talgljus-tillverkningen, föreslår Utskottet, att införsels-tullen å Talgljus må nedsättas till lR:dr32sk. pr lisp. eller, med antagande af skålp. såsom lämpligare qvantitet för tullberäkningen, till 4 sk. pr skålp.
Då Ljuskronor nu äro åsatte tull till 33 j- proc. af värdet, men delar af ljuskronor förtullas efter det ämne, arbetadt, hvaraf de beslå, samt sistnämnde förtullningsgrund synes lämpligen böra, på sätt Revillnings-Utskottet vid sistlidne riksdag föreslog, för hela denna artikel antagas, förnyar Utskottet detta förslag och hemställer, att det i enlighet härmed förändrade stadgande, som bilagde taxeförslag innehåller, måtte godkännas.
Genom det vid rubriken »Läderarbeten, ej specificerade» i gällande taxa tilllagda ordet »lackerade» är tullbeslämmelsen inskränkt till endast så beskaffade läderarbeten, ulan alt någon annan speciel tullbestämmelse för andra slag deraf i taxan förekommer.
För att åt denna taxe-rubrik gifva större allmännelighet, har Utskottet ansett ordet »lackerade» böra ur rubriken utgå. ö Herr Hjerta har fästat uppmärksamheten på artikeln Majs, såsom ett till kreaturs föda förträffligt sädesslag, hvilket kunde blifva föremål för återfrakter från Amerika, om tullen derå, på sätt han föreslagit, nedsatles til! 12 sk. tunnan, hvarigenom ingen våda för den inhemska spanmålens afsättning eller inverkan på dess pris kunde åtminstone intill nästa riksdag uppstå, då majs vore en ännu så litel begagnad vara, och under tiden icke kunde blifva föremål för någon vidsträckt spekulation.
Bevillnings-Utskottels Betänkande, N:o 3. 43 Utskottet delar fullkomligt motionärens mening och hemställer alltså, att införsels-tullen å Majs må nedsättas från 1 R:dr till 12 sk. tunnan.
Mattor af strå eller rötter förtullas nu efter värde med 25 proc.
Herr Hjerta Mattor, af har anmärkt, alt denna artikel mycket nyttjades i andra länder och äfven skulle framkalla str$feller någon industri för dylika mattors förfärdigande, om sådane, genom införsel mot låg rn 67' tull, kunde komma i bruk.
Han har derföre föreslagit, alt golfmattor af strå måtte åsättas 6 R:dr införsels-tull pr skepp, eller ^:del högre än hvad nu är för gräsmattor bestämdt.
Denna af Herr Hjerta föreslagna tullsats vore dock, efter Utskottets tanke, alltför lag, i förhållande lill varuvärdet.
Med utbyte af värde-förtuilningen, föreslår Utskottet, att införsels-tullen å Mattor af strå eller rotter må bestämmas till 6 sk. pr skålp.
För Marin-metall, som na är åsatt 1.
R:dr 16 sk. införselstull pr skepp., har Metaller, Herr Grape yrkat tullfrihet. samman
Den gällande tuilsatsen, som vid sistlidne riksdag tillkom, utgör dock endast en salta' procent af varuvärdet, och Utskottet hemställer derföre, alt nämnde tullsats må oförändrad bibehållas.
Deremot förekommer, under hufvudrubriken »Metaller, sammansatta» och underafdelningen »alla andra slag», rubriken »arbetad», med införsels-tull af l
R:dr pr skålp., i afseende hvarå Utskottet anser ändring vara af behofvet påkallad.
Likasom arbetad messing, hafva äfven de till ifrågavarande rubrik hänförlige artiklar, allt efter som do äro förgylda eller icke, ganska skiljaktiga värden, och i likhet med hvad för arbetad messing är stadgadt, samt Revillnings-Utskoltet äfven vid sistlidne riksdag föreslog, hemställer derföre Utskottet, att rubriken »Metaller, sammansatta: alla andra slag, arbetade,» må, i stället för den gemensamma tullsatsen 1 R:dr skålp. indelas i: färgyIda med 36 sk. och andra slag med 24 sk. införsels-tull pr skålp.
Den till 8 sk. pr skålp. för Metvurst nu stadgade införsels-tull uppgår till omkring Metvurst.
SOfprocent af denna varas medelvärde och står i ett allt för stort missförhållande till införsels-afgifterna ä andra närbeslägtade matvaror, såsom rökt fläsk och kött.
Derjemte har inom Utskottet blifvit tillförlitligen upplyst, hvad konfiskations-tabellerne också i någon5! mån antyda, att ifrågavarande artikel utgör föremål för en ganska betydlig smuggling.
Af d essa förhållanden föranledes Utskottet hemställa, att införscls-afgiften å Metvurst må nedsättas till 4 sk. pr skålp., hvilken tull i allt fall är fyra gånger högre, än den å rökt kött och fläsk här ofvan föreslagna.
Under förmenande, att den lillö sk. pr skålp. stadgade införsels-tull å Mjöl, ej Mjöl, af specificeradt, af vegetabilier, som ej kunna inbegripas under spanmål eller hänföras till vegetabilier. medicinalier, vore i förhållande till verkliga varuvärdet alltför hög, har Herr Hjerta vrkal, att denna tull måtte nedsättas till 2 sk. pr skålp.
Men då, oaktadt de fleste mjölsorter, på sätt Herr Hjerta vidare anmärkt, äro hänförlige till andra varu-rubriker, införseln af ifrågavarande slag mjöl år 1852 uppgått till 489 skålp. ifrån en införsel året derförut af endast 66 skålp., torde detta utvisa, att den nuvarande tullsatsen icke jä"i»er hinder i vägen för loflig införsel, helst icke något mjöl af ifrågavarande beskaffenhet, så vidt af konfiskations-tabellerne kan inhemtas, blifvit smuggladt; och hemställer JJtskottet, 44 Bevillnings-Vtskotlels Belänkande, K:o 3. att Herr Hjertås ifrågavarande förslag måtte lemnäs ulan afseende. Nålar.