Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till ersättning för de kostnader och de bestyr samt det äfventyr, anskaffningen och tillhandahållandet af ifrågavarande lån måste för låneöfvertagarne medföra, äga desse att sig tillgodoberäkna en provision af två procent å hela lånebeloppet, Tre Millioner Riksdaler Riksmynt, hvilken provision må af låneöfvertagarne, i förhållande till de skeende inbetalningarne innehållas. § 11.
Såsom säkerhet för det nu ingångna kontraktets behöriga fullgörande å låneöfvertagarnes sida, aflemnas till och deponeras hos Riksgälds-kontoret, i sådant afseende åf Fullmäktige godkände och med minst 4\ procents årlig ränta löpande obligationer å ett kapitalbelopp, motsvarande fem procent af det lån, hvarom detta kontrakt handlar, af hvilka obligationer hvar och en af låneöfvertagarne för sin tredjedel i lånet tillskjuter erforderligt belopp.
De sålunda deponerade obligationerna återställas till hvardera låneöfvertagaren i den mån inbetalningarne blifva fmilgjorda; men för den del af lånesumman, som icke i stadgad ordning varder till Riksgälds-kontoret erlagd, tillfalla samma obligationer detta verk.
Den å nämnde obligationer upplöpande ränta kommer under depositionstiden att uppbäras af vederbörande låneöfvertagare. § 12.
Här ofvan meddelade stadganden och bestämmelser få icke offentliggöras före början af nästkommande Juli månad, såvidt desamma icke anses böra införas i obligationerna, eller offentliggörandet deraf genom andra särskilda omständigheter påkallas. — 79 — Utaf ofvanstående kontrakt äro två lika lydande originalexemplar utfärdade.
Rikets Ständers Fullmäktige i Riksgälds-kontoret: G. A. SPARRE. W. F.
TERSMEDEN. C. af GEIJERSTAM. J. J.
NORDSTRÖM. J. W. BECKMAN. ER.
H. ERIKSSON. AND. BERG. A. M. BRINCK. J. F. GRÅÅ. LARS MAGN.
KNUTSSON. O. ERICSSON. C. O. Stuart.
För Stockholms Enskilda Rank: A. O. WALLENBERG.
OSCAR EKMAN, för mitt Bolag D. CARNEGIE & C:o. C. G. CERVIN.
D. till 1861 års revisionsberättelse angående Riksgälds-kontoret.
Fonderad
Svensk statsobligation, serien C. N:o 1,801, å Riksdaler 100 Riksmynt eller 25 Riksdaler i silfver, med fyra och en half procents årlig ränta, utgörande en del af det, på grund af Rikets Ständers vid 1859 och 1860 års riksdag fattade beslut och Kongl.
Maj:ts, enligt
Dess nådiga kungörelse af den 29 December sistnämnde år, meddelade garanti, upptagna lån af Riksdaler 3,000,000 Riksmynt.
Denna obligations innehafvare, som uti ofvanberörde statslån deltagit för en summa af Riksdaler Ett Hundra Riksmynt, motsvarande Tjugufem
Riksdaler i silfver eller 200 ort tolflödigt myntadt silfver, äger att derå uppbära
Fyra och én half procents årlig ränta, hvilken med Riksmynt 2 Riksdaler 25 öre hvarje halft år, räknadt från nedanstående dag till och med obligationens förfallodag, af Rikets Ständers Riksgälds-kontor utbetalas, emot aflemnandet af den bland bifogade räntekuponer, som för hvarje ränteliqvid är gällande.
Amorteringen af sagde lån å
Tre millioner Riksdaler sker i enlighet med uppgjord plan, så att hela lånet sednast den 30 September 1899 blifver till fullo betaldt; och bör denna amortering under de första
Tio åren ske genom uppköp och annullering af obligationer, såvida dessas allmänt gångbara pris understiger det i dem förskrifna kapitalbelopp.
Skulle, sedan Tio år härefter förflutit, obligationernas allmänt gångbara pris uppgå till eller öfverstiga det i dem förskrifna kapital, och tillfälle sig icke erbjuda att under pari inköpa de obligationer, med hvilkas kapitalbelopp lånet bör årligen amorteras, skall utlottning af obligationer å ett motsvarande belopp, i närvaro af Notarius Publicus, verkställas inför Fullmäktige i Riksgälds-kontoret sista helgfria dagen i September månad hvarje år.
Utlottade obligationer förfalla till betalning sex månader från utlottningsdagen.
Denna obligation kan icke af innehafvaren till betalning uppsägas; men deremot äger Riksgälds-kontoret att efter den 30 Mars 1871 uppsäga större eller mindre del af de för meranämnde lån då utelöpande obligationer; skolande vid sådan uppsägning genom utlottning bestämmas hvilka obligationer sex månader derefter komma att inlösas.
Resultatet af utlottningarne jemte andra detta lån rörande förhållanden skola kungöras i Sveriges officiella tidning samt två andra dagliga tidningar, af hvilka den ena utgifves i Stockholm och den andra i Götheborg.
För utlottad obligation godtgöres räntan endast till och med förfallodagen.
Då obligation till inlösen företes, bör den åtföljas af alla till densamma hörande, dessförinnan icke förfallna räntekuponer; kommande i annat fall ett mot de felande kuponerna svarande belopp att*vid obligationens inlösning innehållas.
För obligationer, hvilkas kapitalbelopp icke uttagits inom Femton (15) år och för räntekuponer, som icke blifvit till inlösen företedda inom Tio (10) år från förfallotiderna, har innehafvaren förlorat all rätt till betalning; hvadan de för inlösandet af sådana obligationer och räntekuponer afsedda medel hemfalla till Riksgälds-kontoret.
På Rikets Ständers vägnar: C. af GEIJERSTAM. ER. H. ERIKSSON. J. F. GRÅÅ. O.
ERIGSSON.
Fullmäktige i Riksgälds-kontoret. C. G. Stuart. G. C. Norling.
Räntan för en månad: 374 öre.
Räntan för en dag: 1} öre.
Transsumt af Kongl. Maj:ts nådiga kungörelse angående upplåning mot inhemska fonderade statsobligationer.
Gifven Stockholms Slott den 29 December 1860.
Yi CARL, med Guds nåde, Sveriges, Norriges, Göthes och Wendes Konung, gore veterligt: att sedan — — — — — — — — — så bafve Yi, enligt Rikets Ständers derom tillika gjorda anhållan, velat meddela såväl
Yår nådiga garanti å ifrågavarande upplåning, som äfven nådig fastställelse åt de af Rikets Ständer i detta ämne fattade beslut, af följande innehåll: l:o.
Genom upplåning för Statens räkning, enligt här nedan angifna vilkor och bestämmelser, anskaffas inom
Riket medel, att användas dels till inlösen af obligationer å utländskt mynt, utgifna för de åren 1858 och 1860 för Statens jernvägsbyggnader upptagna lån, dels till bekostande af allmänna produktiva arbetsföretag, hvilkas utförande eller understödjande af Rikets Ständer beslutas. 6:o.
Till ränteliqvider för dessa obligationer och kapitalets amortering anvisas samt uppföres å den stat, som af Rikets Ständer vid hvarje riksdag varder för Eiksgälds-kontoret utfärdad, ett i öfverensstämmelse med Regeringsformens 66 § utgående årligt anslag, till belopp af 54 procent å den summa, som, enligt Rikets Ständers beslut, skall upplånas; kommande detta anslag att fortfarande och med oförminskadt belopp årligen utgå ända till dess hela lånet blifvit i stadgad ordning betaldt. 8:o.
Lånets amortering bör alltid ske genom uppköp af för detsamma utgifna obligationer, då deras allmänt gångbara värde understiger det i dem förskrifna kapitalbelopp (eller pari), men i annat fall och derest tillfälle sig icke erbjuder att under hand infria obligationerne, bör amorteringen verkställas genom utlottning af det antal obligationer utaf de särskilda serierna, som anses böra inlösas.
Sålunda utlottade’obligationer förfalla till betalning sex månader efter verkställd utlottning.
Stockholms Slott den 29 December 1860. CARL. (L S.) J. A.
E till 1861 års revisionsberättelse angående Riksgälds-kontoret.
Amortisationsplan för det fonderade Statslån å 3,000,000 R:dr Riksmynt, som Stockholms Enskilda Bank samt I).
Carnegie och C. G. Cervin öfvertagit, enligt derom med Riksgälds-kontoret den 11 April 18G1 afslutadt kontrakt.
1 Betalnings- terminer.
Kapital "Ränteliqvider.
Lånets Skillnad mellan annuiteten samt amorterings- och rnntebeloppet.
Betalnings- terminer.
Kapital Ränteliqvider.
Länets Kapitalåte rstod.
Skillnad mellan annuileten samt amorterings- och rän tebeloppet. dlXlOi 1611 Illjtll . + — + — •Transport: 871,800 .. 2,263,135 50 3,134,935 50 357 50 293 I l:sta 2:dra 18^61 18^62 67.500 67.500 39:de 40:de 18jf80 18V81 18-81 47.884 47.884 50 50 30,000 165,000 2,970,000 69,300 165,069 2,058,900 69 3:dje 18^62 66,825 41:sta 46,325 *>K 4:de 18 3°63 31,300 66,825 — 164,950 — 2,938,700 — 50 42:dra 1S3°82 18 g 82 72,300 _ 46.325 25 164,950 50 1,986,600 49 50 öde 18jf63 66,120 75 43:dje 44,698 50 * 6:te 18jf64 32,800 66,120 75 165,041 50 2,905,900 — 41 50 44:de 18^83 75,600 44,698 50 164,997 — 1,911,000 3 — - 7:de 8: de 18^64 18lf65 65.382 65.382 75 75 45:te 46:te 18tj83 18s."84 42.997 42.997 50 50 34,200 _ 164,965 50 2.871,700 34 50 79,000 164,995 _ 1,832,000 5 9:de 10:de 18 j 65 18jf6G 64,613! 25 64,613 25 « 47:de 48:de 3 18r84 18gn85 41.220 41.220 35,800 _ 165,026 .50 2,835,900 - 26 50 82,600 165,040 1,749,400 40 litte 18 "g 66 ■ 63,807 75 49:de 18 jf 85 39,361 50 12:te 18 3 67 37,400 — 63,807 75 165,015 50 2,798,500 —• — 15 50 50:de 18y'86 86,300 — 39,361 50 165,023 — 1,663,100 — 23 13.de 18 g 67 62,966 25 51:sta 18^86 37,419 i O 14:de I8lf68 39,009 — 62,066 25 164,932 50 2,759,500 — 67 50 — 52. dra 18V87 90,100 ‘ 37,419 75 164,939 50 1,573,000 60 50 15:de 18 g 68 62,088 75 53:dje 18 g 87 35,392 50 16:de lSg'69 40,800 — 62,088 75 164,977 50 2,718,700 — 22 50 — 54:de 18Y88 94,200 — 35,392 50 164,985 — 1,478,800 15 — 17:de 18-gn69 61,170 75 55:te 1 Sif 88 33,273 18 de 181, 70 42,700 — 61,170 75 165,041 50 2,676,000 — — 41 50 56:te 18Y89 . 98,500 — 33,273 165,046 — 1,380,300 — — 46 19:de 18 g 70 60,210 57:de 18^89 31,050 75 20:de 18 g 71 44.000 — 60,210 — 165,020 — 2,631,400 — — 20 — 58:de lsjfoo 102,900 — 31,056 75 165,013 50 1,277,400 — — 13 50 21: sta 18jf71 59,206 50 .
_ 59:de 18 90 28 741 —— : . w 22:dra 18j 72 46,600 — 59,206 50 165,013 2,584,800 — 13 — 60: de 18jj"91 107,500 28,741 50 164,983 — 1,169,900 17 — 23:dje 18 g72 58,158 61:sta 18 g09l 26,322 75 24:de 18 3*73 48,700 — 58,158 — 165,016 — 2,536,100 — — 16 — 62:dra 18^92 112,300 — 26,322 75 164,945 50 1,057,600 — 54 50 — 25:te 18 g 73 57,062 25 63:dje 18^92 23,796 — 26.te 18^74 50,800 — 57,062 25 164,924 50 2,485,300 — 75 50 — 64 de 18j 93 117,400 — 23,796 — 164,992 — 940,200 — 8 — — 27.de 18 g 74 55,919 25 ■ 65;te 1 8 g°93 21,154 50 t 28:de 18^75 53,200 — 55,919 25 165,038 50 2,432.100 — — 38 50 66:te 18'3r94 122,700 — 21,154 50 165,009 — 817,500 — 9 — 29:de 18g;75 18 3 76 54.722 54.722 25 25 67:de 68:de 181f94 18™95 18.393 18.393 75 75 30:de 55,500 164,944 50 2,376.600 — 55 50 — 128,200 164,987 50 689,300 12 50 31:sta 18g"76 53,473 50 69:de 18]f95 15,509 25 — — 32:dra 18^77 58,100 — 53,473 50 165,047 — 2,318,500 — — 47 — 70:de 18^96 134,000 — 15,509 25 165,018 50 555,300 —— — 18 50 33:dje 181777 52,166 25 71:sta 18lf96 12,494 25 34:de 18\°78 60,700 — 52,166 25 165,032 50 2,257,800 — — 32 50 72:dra 18‘^97 140,000 — 12,494 25 164,988 50 415,300 11 50 — 35:te 18g78 50,800 50 73:dje 183g°97 9,344 25 36:te 18’gn79 63,400 — 50,800 50 165,001 — 2,194,400 — — 1 — 74:de 181; 98 146,300 — 9,344 25 164,988 50 269,000 11 50 . — 37:de 38:de 18g°79 18 3 80 49.374 49.374 75:te 76:te 181f98 181jn99 6.052 6.052 50 50 66,200 . 164,948 2,128,200 52 — 152.900 165,005 116,100 5 77:de 18jf99 116,100 2,612 25 118,712 25 1 Transport: j 871,800 2,263,135 50 3,134,935 50 357 50 293 Summa 3,000,000 3,388,623 75 j 6,388,623 605 50 517 ib Anmärkning: Sorn, enligt Kongl, kungörelsen den 29 December 1869, ofvannämnde låns amortering alltid bör ske genom uppköp af för detsamma utgifna^obligationer, då deras allmänt gångbara pris understiger det, i deni förskrifna kapitalbelopp eller pari, celi enär den lliksgälds-kontoret förbehållna uppsägningsrätt, enligt högst berörde kungörelse, icke far begagnas förr fin efter
Stats-Utskottets Utlåtande M 128.
Auk. till Esp.-Utsk. den 5 Okt. 1857, kl. 10 f. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om anslående af indragna Piparebostället Fiskevik till boställe åt
Under åberopande af de olägenheter och kostnader för rättsökande, hvilka uppkomma deraf att Häradshöfdingar icke hafva boställen inom deras domsagor, har Olof Olsson från Wermlands län uti en från Bonde-ståndet till Stats-Utskottet remitterad motion föreslagit, att det till Stats-verket indragna pipare-bostället { mantal krono Fiskevik, i Ny socken och Jösse härad, hvilket vore beläget ungefär i midten af häradet och endast £ mil från tingsstället samt hvarå arrendet, som innehafves af nuvarande
Domaren i orten, tilländagår den 14 Mars 1863, måtte till boställe åt Häradshöfdingen i nämnde härad anslås.
Utskottet har tagit detta ärende i öfvervägande; och ehuru Utskottet erkänner nyttan och lämpligheten deraf, att Domare innehafva boställen inom jurisdiktionen, finner Utskottet likväl, i saknad af yttranden i ämnet utaf vederbörande auktoriteter, sig böra, i frågans outredda skick, hemställa, att förevarande motion icke må för närvarande till någon Rikets Ständers åtgärd föranlada.
Stats-Utskottets Utlåtande JW 129.
Ank. till Exp.-Utsk. dea 5 Okt. 1857, kl. 10 f. m.
Utlåtande, t anledning aj vackt motion om befrielse för f. d. bergslagshemman från så stor del af dem pålagda frälseräntor, som motsvara den skatte-nedsältnmg nuvarande bergslag s-hemman erhållit eller vid denna riksdaq kunna erhålla. (L A.)
Uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt motion, hvilken blifvit till StetsUtskottet remitterad, har Herr Arnell, G. F., fästat Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, att en del f. d. bergslags-hemman, såsom ej mera tillhörande bergslagerne, ej blifvit delaktiga af de fördelar, som nuvarande bergslags-hemman erhållit.
Åtskilliga af dessa f d. bergslags-hemman, synnerligast de som låge inom Godegårds, Norra Tjellmo och Stjernarps socknar, vore ganska svaga och säkerligen till sin afkastning bland de hårdast beskattade gårdar, åtminstone inom Östergöthland, isynnerhet som deras skatter, utgående i »frälseräntor», ej finge lösas efter medel-markegång, utan måste till en del in natura erläggas.
Då de frånsade sig bergslags-privilegierna blefvo de ej allenast roterade, utan deras frälseräntor förhöjdes äfven.
Enär likväl, vid befrielsen ifrån privilegierne, meningen icke kunnat vara att dessa hemman skulle försämras i värde eller beläggas,med högre skatter än de öfriga bergslagerne, samt de qvarvarande bergslags-hemmanen betydligt stigit i värde genom nedsättning af tionde-tackjernet och hammarskatten samt tackjerns och stångjerns fria utförsel, har motionären ansett det vara rättvist att dessa f. d bergslags-hemman åtnjuta sådan lindring, att de bibehållas i samma relativa värde till andra hemman, som dem åsattes vid den första skattläggningen; och har motionären derföre föreslagit, att alla f. d. bergslags-hemman måtte befrias från så stor del af dem pålagda frälseräntor, som motsvarar den skatte-nedsättning nuvarand bergslags-hemman erhållit eller vid denna Stats-lltskottets Utlåtande M 129. 7 riksdag kunna erhålla; hvarjemte motionären anhållit att få till Utskottet öfverlemna på jordeboks-utdrag grundade uträkningar och upplysningar öfver dessa förhållanden.
Som emellertid några sådana handlingar icke till Utskottet inkommit, finner Utskottet sig böra, i ärendets outredda skick, hemställa, att den gjorda framställningen må af Rikets Ständer lemnäs utan afseende.
Stockholm den 2 Oktober 1857. STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1857. Stats-Ulskotlels Utlåtande N:o 13Q. 1 M:o 13©.
Ank. till Exp.-Utsk. den 5 Okt. 1837, kl. 10 f. m.
Ulla lande, i anledning af väckt motion om befrielse för hemmanet Rannäs Höltagården från grundränta och rotering samt nämnde skyldigheters öfverflyttade på nya Kapellans-bo c stället Hafrida dgärden i Jönköpings län. (I. A.) Till Stats-Utskottets handläggning har Bonde-ståndet remitterat en af Riksdagsfullmäktigen Nils Svensson från Jönköpings län vackt motion, deruti han anfört, att sedan Bredaryds församling i Westbo härad den 27 Februari 1830 erhållit Kongl. Maj:ts
Nådiga tillstånd att i utbyte mot dåvarande Komminister-bostället 1 mantal krono Rannäs Höltagården, hvilket såsom ett särdeles svagt hemman och beläget inom annan eller Forsheda socken på långt afstånd från Bredaryds församlings kyrka, vore till boställe för Komministern i sistnämnde församling högst otjenligt, få till boställe upplåta ett annat af församlingen för detta ändamål inköpt bättre och nära Bredaryds kyrka beläget rå- och rörshemman Hafrida Ågården om i mantal med rättighet för församlingen att mot 10 års räntor köpa till skatte det gamla Kapellans-bostället, hade vid köpe- och bytesbrefvens uppsättande den vigtiga omständigheten blifvit förbisedd, huruvida Rannäs Holstagårdens grundränta, som varit Kapellanen på lön anslagen, skulle försvinna eller öfverflyttas på nya Kapellans-bostället, eller ock disponeras såsom en Kronan behållen ränta.
Då räntans öfverilyttande emellertid antogs såsom en påtaglig sak, blef i sådan öfvertygelse Rannäs Höltagården försåld till nuvaIiih. lill 11.
Sl. Prol. US6 Sj 1SS7. i Sami. ■/ A[d. 2 Band. 27 Höft. 1 9 Stals-Utskoltels Utlåtande N:o 130. rande egaren; men sedan Kapellanen väckt fråga om räntans disponerande å honom såsom indelningshafvare, förklarade Kongl. Maj:t genom Nådigt utslag den 12 November 1839 att räntan borde, såsom odisponerad till Kongl. Maj:t och Kronan utgöras.
Genom Rikets Ständers af Kongl. Majit den 16 November 1840 sanktionerade beslut återställdes väl till Bredaryds församling den för Rannäs Holstagården utbetalda skatte-köpeskilling, men som hemmanet fortfarande droge ränta och jemväl blifvit indeladt till rotering, hade egaren deraf blifvit oskyldigt lidande, hvaremot Kronan erhållit en opåräknad inkomst.
På grund häraf och enär Kronan vid det skedda utbytet afstod ett purt kronohemman, af hvilket såsom Kapellans-boställe någon ränta hvarken Kronan tillkom eller rotering derför utgjordes, men till Kapellans-boställe öfverlemnades ett från nämnde skyldigheter befriadt rå- och rörshemman, har motionären föreslagit, att hemmanet Rannäs Holstagården måtte för framtiden från grundränta och rotering befrias samt dess ränta och natur öfverflyttas på det nya Kapellans-bostället Hafrida Ågården, hvars rå- och rörsnatur förstnämnde hemman i stället skulle iklädas. Redan förut, eller vid 1840—1841 och 1844—1845 årens riksdagar hafva motioner blifvit framställda, åsyftande Rannäs Holstagårdens befrielse från grundränta och rotering, men af Rikets Ständer afslagna hufvudsakligen på den grund att Kongl.
Majit, då hemmansbytet medgafs, förklarat att Hafrida Ågården borde, äfven såsom boställe, bibehålla sin rå- och rörsnatur; att genom eftergift af räntan för Rannäs Holstagården detsamma skulle förlora sin kronoskattenatur och ett nytt frälsehemman deraf bildas till förminskning af Kronans rätt och till förfång för de skattskyldige; samt att egaren af detta hemman bordt vid emottagandet hafva varit beredd att underkasta sig den ränta och öfriga onera, hvilka detsamma genom skattenaturen borde vidkännas.
Då härtill kommer att Kongl.
Majit genom Nådig resolution den 22 Januari 1839 tillåtit att Rannäs Holstagården, hvilket blifvit påfördt rotering för 1 mantal, finge, med afseende å dess utrönta svaga beskaffenhet, i rotering beräknas för endast l mantal eller TV mantal till erläggande af vakans-afgift, samt skatte-köpeskillingen för hemmanet äfven blifvit till Bredaryds församling återställd, får Utskottet hemställa, att den nu väckta motionen icke må af Rikets Ständer bifallas.
Slals-Vlskollels Ullålande N:o 131- 3 3\T:o safl. Ank. till Exp.-Utsk. d. 5 Okt. 1857, kl. 10 f. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om lindring i roterings-skyl dighelen för fiskläget Fjellbacka i Götheborgs och Bohus län. (I. A.)
Uti en från Bonde-ståndet till Stats-Utskottet remitterad motion har Riksdagsfullmäktigen Tobias Lind från Götheborgs och Bohus län anfört, hurusom klagan ofta förts öfver den tryckande beskattning åtskillige fisklägen inom
Norrvikens fögderi måste vidkännas för deras till största delen å berg och sandvikar utstakade hustomter.
Så t. ex. utgjorde fiskläget Fjellbacka, som läge inom hemmanen Lerstens och Ödsmåls egogränser, utom en dryg årlig grundlega eller tomtafgift till berörde hemman, äfven båtsmans-rotering.
Då hemmanen Lersten deremot vore indelade till rusthåll, syntes något missförhållande häri ligga, enär fiskläget, såsom från äldre tider utgörande en beståndsdel af dessa hemman, måste antagas vara i deras rustning inberäknadt.
Och har motionären, på grund häraf, föreslagit, det Rikets Ständer ville besluta den ändring och rättelse i beskattningen af tomterna å Fjellbacka, att dess innebyggare måtte befrias från den särskilda roterings-skyldighet, som för närvarande är dem ålagd.
Vid behandlingen af detta ärende har till Utskottets kännedom kommit, att vid åren 1850 och 1851 verkställd jordransakning inom Götheborgs och Bohus län fråga uppstått om deltagande i rotering till roten N:o 235 Hök vid Bohus första Båtsmans-kompani för de så kallade Stränderne Fjellbacka, Mörhålt, Tån - 4 Slats-Ulskollels Utlåtande N:o •/ 3Si - gen och Grimsvik i Qville samt Slottet, Brevik och Skutebacka i Svenneby socken af Qville harad, hvarom Konungens Befallningshafvande den 18 Maj 1855 meddelat beslut, hvilket blifvit Kongl. Kammar-kollegii pröfning underställd^ samt att rotemästaren för nämnde Båtsmansrote hos bemälde Kongl.
Kollegium anfört besvär öfver ett af Konungens Befallningshafvande den 10 Maj 1856 gifvet utslag uppå hans ansökning om uttagande hos åtskilligc husegare å Fjellbacka strand af ogulden lön till båtsmannen; och enär den af motionären väckta frågan således är beroende på handläggning och utredning af Kongl.
Kammar-kollegium, får Utskottet hemställa, att densamma icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stockholm den 2 Oktober 1857. 132.
Ank. till Exp.-Ulsk. d. 5 Okt. 1857, kl. 10 f. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj-.ls Nådiga Proposition angående afsöndring af jord från f. d. Hautbois t-bos tälle t Ingeshult vid Elfsborgs Regemente till plats för en folkskola i Seglora församling af Elfsborgs län. (I. Ä.) Enligt hvad högstberörde den 24 sistlidne Juli till Rikets Ständer öfverlemnade samt derefter från samtlige Riks-stånden till Stats-Utskottet remitterade proposition innehåller, hade, uti en af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Elfsborgs län insänd och förordad samt af vederbörandes tillstyrkande yttranden åt - Stats-Utskottets Utlåtande A’: o 132. 5 följd skrift, Seglora församlings skolstyrelse genom dess Ordförande, KontraktsProsten J. B. Schånberg, hos Kongl.
Maj:t täcktes i Nåder tillåta, att, till plats för uppförande af en folkskola i nämnde församling, från f. d.
Hautboist-bostället vid Elfborgs Regemente Ingeshult N:o 1 om I- mantal i Seglora socken och Marks härad af Elfsborgs län, finge afsöndras en på boställets utmark omkring 300 alnar från ladugårdshusen belägen plan, hvaröfver karta och beskrifning blifvit af kommissions-landtmätaren P. H.
Ohrvall år 1854 upprättad; och hade Krigs-och Kammar-kollegierne, uti häröfver afgifvet underdånigt utlåtande, anfört, att som ifrågavarande mark, innehållande i areal 6TV kappland, bestode af till större delen i dagen liggande berghällar med deremellan befintliga mer och mindre grunda jordfläckar, uppfylda med sten och rör, samt skattläggnings-männen, med afseende derå att något icke kunde skördas å denna mark, funnit någon afgäld derå icke böra åsättas, Kollegierne, vid sådant förhållande och enär berörde afsöndring icke medförde någon skada för bostället eller förringade dess värde, underdånigst hemställt att skolstyrelsens underdåniga ansökning måtte i Nåder bifallas, utan att någon afgäld för den afsöndrade jorden bestämdes; i anledning hvaraf Kongl. Majit, efter hvad härutinnan förekommit och upplyst blifvit, i Nåder föreslagit Rikets Ständer att medgifva, det måtte från f. d.
Ingeshult ifrågavarande jordrymd örn 6TV kappland till Seglora socken i angifvet ändamål samt utan afgäld upplåtas.
Med afseende å de uti den Kongl.
Propositionen sålunda anförda förhållanden hemställer Utskottet, att hvad Kongl. Majit i berörde hänseende behagat i Nåder föreslå, måtte af Rikets Ständer bifallas.
Stockholm den 2 Oktober 1857. f» Slals-UtskoUcls Vllåtande N:o 13-3.
Hl:© *33.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 5 Okt. 1857, kl. 10 f. m.
Utlåtande, t anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående 'öfverlåtelse på Jerlåsa församling af Kronans rätt till dana-arf efter Seraphia Lindskog. (I. A.)