Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Allmogen och mindre skwfkunnige Invånare i Städerne äga, att muntligen meddela dessa uppgifter.
5 Motn.
Underlåter någon utan anmäldt laga förfall att personligen, skriftligen eller genom Ombud vid Mantalsskrifningen sig inställa, samt alla nödiga uppgifter meddela, bote till tväskifte emellan Åklagaren och Socknens Fattige Två Riksdaler, oeh vare samma bot för den , sorn underlåter att anmäla de på ägorne boende inhyses personer, skulle de än ifrån afgift böra befrias.
Hvaremot den, som antingen sjelf beträdes med origtig uppgift, eller bidrager dertill, att någon utan skäl från Skatt uteslutes , skall betala den skattskyldiges afgift, och böta dess dubbla belopp ; Skolande desse böter, sorn dock ej böra utgå förr än Konungens Befallningshafvande derom förordnat, till - BtvillmngsUtsIi.
2S1 falla Fattigcassan i den Stad, Socken eller Församling, hvartill den pliktfällde hörer.
Före Mantalsskrifningen slut upprättas å hvarje ställe en förteckning öfver desse böter , hvilken, till riktigheten styrkt af Pastor , eller den i dess ställe närvarande, och 2;ne Socknemän, till Konungens Befallningshafvande öfversändes, som hos den försumlige later uttaga böterne , sä vida giltiga skäl till hans befrielse ej företes.
Skattskrifvaren åligger, att bevisligen underrätta den , som för uteblifvande är till böter fälld , sä väl om deras belopp , som att honom aligger , inom fjorton dagar, vid fördubblad bot och förlust af vidare talan , å ort, sorn utsattes, de bristande uppgifter aflemna.
Uteblifva de ändock , anmäle han förhällandet hos Konungens Befallningshafvande i afseende pä böterne , och varde Skattskrifningen verkstäld , enligt de upplysningar , som ändock kunna erhällas.
G Mom.
De vid Mantalsskrifningen meddelte uppgifter om personers kön, ålder och namn, skola med Husförhörsboken pä stället noga jemföras, så att ingen skattskyldig förbigås eller ur MantalsLängden uteslutes ; och , när större eller mindre del af en Sockens Innevånare är i annat
District mantalsskrifven, bör ett af vederbörande Pastor undertecknadt Utdrag af HusförhörsBoken , till nödig upplysning vid Mantalsskrifningen företes , hvilket äfven gäller, då någon från annan Församling till skattskrifning sig anmäler. 22 2 BevillningsUtsL BetänHanden.
Skattskrifvaren skall derjemte söka alla nödige upplysningar om de Personer , som af honom böra antecknas, för hvilkas säkrare och skyndsammare meddelande Länsmän, Fjerdingsman och Sexman eller "Rotemästare, de tvänne sistnämnde vid lika ansvar, som i 5 Mqm. angående uteblifvande från Mantalsskrifningen stadgadt är, skola vid förättningen vara tillstädes. 7. Mom.
Hvarje Skattskyldig skall ovilkorligen i Mantal upföras och taxeras der han bosatt är, till nästa Fardag flyttar, eller största delen af året sig uppehåller.
Embets-och Tjenste-män skattskrifvas och taxeras der de hafva tjenst eller lön, så vida de ej å annor jort äro beständigt bosatte. 8.
Alla uppgifter, skrifteliga eller munteliga, skola i Mantalslängden noga intagas, de skrifteliga numereras, och numern an« märkas i Mantalslängden, hvilken de bifogas. g. Mom.
Den uprättade Mantalslängden, skall, på sätt Författningarne stadga, å allmän Sockne-Stämma uppläsas, och, sedan den genom påskrift af vederbörande Pastor eller den hans tjenst förrättar, samt tvänne närvarande Socknemän, blifvit antingen till enligheten med förhållandet styrkt, eller vederbörligen rättad, med sine Bilagor emoftagas af hvarje Församlings Pastor, hvilken alltsammans, att ytterligare granskas, till Socknens Berednings-Committe öfverlern nar. i 3.
Om Berednings Commité pä Bandet. 1.
Skattskrifvaren åligger, aft författa och till Konungens Befallningshafvande, BevillningsUtsh.
223 under loppet af Januarii Månad, insända Förslag till Terminer för BeredningsCommitteemes inom Fögderiet sammanträden, hvilka så bestämmas, att Skattskrifvaren dervid kan vara tillstädes, och att förrättningarné inom April Månads Utgång må kunna fullbordas. 2.
Konungens Befallningshafvande bestämmer, så fort sig göra later, Terminerne för Be ednings-Commiteernes sammanträden, så att de inom förenämnde tid må vara slutade.
De Kungörelser härom, som öfver hela Länet böra utfärdas och uppläsas, skola innehålla bestämda föreskrifter, så väl oro de upgifter till Berednings Commiteen, hvilka den skattskyldige åligga, som hvad af Committeen sjelf iakttasas bör, v> o 3.
A nästa Söndag derefter, skola allmänna Socknestämmor utlysas, till val af Ledamöter uti Berednings-Committeen. 4.
Till Ledamot deruti är Pastor i Församlingen alltid sjelfskrifven, och väljas dessutom å den utlyste Socknestätnman, bland besuttne Personer inom Socknen, högst Sex Ledamöter, nemligen : Tre af Ridderskapet och Adeln eller Ståndspersoner samt Tre af Bonde Ståndet ; dock kunna Berednings-Commiteer, ehvad de äro valde för en, eller på sätt här nedanföre i Sjette momentet förmäles, för flere socknar, om så åstundas, bestå af ett mindre antal Ledamöter, dock ej under Fem, hvaraf Två af Ridderskap och Adel eller Ståndspersoner samt Två Bönder. 5.
Finnas ej i en Socken besuttne män af Adel, Ståndspersoner och Bönder till 2 24 BevillningsUtsk.
Betänianden. det antal och förhållande, sorn erfordras, må det bristande utses bland sådane personer, som äro eller varit i Kongl. Majrts och Kronans tjenst, eller inom den Glass, hvarå tillgång är.
Åstunda Socknemännen ett 'större antal än fem, <vare dem ej förment, att från annan Socken tillkalla besuttne Personer, af den Class, hvarå tillgång ånom Socknen saknas. 6.
Vilja flere Socknar inom ett större eller tvänne mindre Pastorat förena sig om en Berednings-Committe , vare sådant tillåtit ; dock bör tidig underrättelse härom meddelas Skattskrifvaren, och en sådan Committé likväl ej bestå af flere än Sju personer.
Endast i det fall, som här uptages, må Berednings-Committe kunna utom Socknen eller Pastoratet sammanträda. 7.
Skulle församlingen utan omröstning ej kunna förenas om Eedamöter, anställes af de närvarande ordenteligt val, hvarvid rösterne beräknas efter förmedlade Hemmantalet och Jordegaren sjelf röstar, om han ej, genom serskild öfverenskommelse, sin rätt till Aboen upplåtit. 8.
Finnas icke i en Socken utom Pastor fyra sådana personer, sorn kunna väljas till Ledamöter i Berednings Committée, vare Socknen förbunden, att förena sig med en nästgränsande, hälst inom samma Pastorat, till gemensamt val af Ledamöter, hvilket då förrättas i den Socken, som äger största Hemmantalet , ägande desse Socknar, om fullt antal ändå ej är att tillgå, bristen fylla genom val af personer från andra Socknar, på sätt 5 mom. innehåller.
Hafva sådane Socknar serskilte Pastorer, vare de BevillningsUtsL Betänhanden, 355' bägge, hvar för sin Socken, Ledamöter i Corn® mitteen. 9.
Kyrkoherden vare pligtig, att såsom Ledamot i Berednings-Gommitteen biträda, derest icke ålder, sjuklighet eller annat vigtigt hinder i vägen är, i hvilket fall han må utse någon bland Församlingens Presterskap, som han finnér mäst tjenlig att dess ställe företräda, 10.
AnnexeSocknar och de med egne Prester försedde Capellgäll skola, om de det åstunda, äga rätt, att, med iakttagande af hvad. redan blifvit stadgadt, sin egen BeredningsCommittee utse. 11.
Hvarje Berednings Committée, hvars sammanträden må inom slutne dörrar hållas, väljer inom sig ordförande.
I händelse af skiljaktighet anställes omröstning, och emellan dem, som erhållit lika röstetal, lottning. 13.
Till Berednings Committéen behöfver ej Husbonde afgifva Förteckning å de personer, för hvilkas Bevillning han ansvarar; hvaremot honom ovillkorligt åligger, att anmäla och, på sätt om Mantalsskrifning stadgadt är, uppgifva sitt Embete och Tjenst, den Lön och Inkomst han deraf njuter, den Rörelse eller Näring han idkar, jemte de Fastigheter och Lä« genheter, han under ägande- eller nyttjande-rätt Innehafver, samt å dessa sistnämnde det värde, hvartill han anser dem böra uppskattas. 13.
Hen, som på en ort idkat näring eller rörelse, men under löpande året flyttat den till annor ort, der han sjelf skattskrifves och taxeras, vare pligtig, att från TaxeringsCommitteen i den ort, der ban näst förut varit 226 BevillningsTJtsk.
BetänJianden. bosatt, förete bevis huru han der det förlidna året varit taxerad. 14.
Mom.*
I enlighet med de sålunda in* hämtade uplysningar och utrönte förhållanden, skall Berednings.Committeen, efter aflagd ed, på sätt denna artikels 6 §. förskrifver, stadga de grunder, efter hvilka hvarje skattskyldig bör debiteras , och i följd deraf pröfva upgifterne, samt efter ägande kännedom på ära och samvete, dess beslut meddela, och ändtligen med afseende å de här gifne föreskrifter, Egendomars och Lägenheters värden föreslå. 15.
Häradshöfdingarne skola fördetta ändamål vid hvarje ars början till Häradsskrifvarne insända förteckningar öfver de hemman och lägenheter, som det föregående året blifvit uppbudne, med utsättande af den Köpeskilling, som för hvarje egendom blifvit utfäst ; Ägande Berednings-Commitie, att i afseende på ännu ej uppbuden Fastighet, affordra Köparen behörigen styrkt afskrift af Köpe afhandlingen, som jemväl, enär det fordras, skall i Hufvudskrift företes. 16.
Fastän Egare af en Fastighet, på sätt 12- Morn. af denna §. föreskrifver, uppgifvit det värde, hvartill han förmenar den böra anses, vare Committéen likväl både berättigad och skyldig, att, om skäl förefinnes, värdet höja; men äge icke rätt att nedsätta det upp* gifna. 17. Mom.
Af de handlingar och uplysningar, Committéen samlat, och den locale kännedom Committéen bör äga, åligger den att utröna egendomarnes beskaffenhet, till utrymme, jord - L BevillnitigsUtsk.
Betänkandet!, 327 man, åbygnad, belägenhet, afsättningstillfälle, förmäner och onera, jemte de i orten gångbara pris, saint derefter med all möjlig noggranhet bestämma dess värde, hvarvid sista försäljningspriset bör tjena till grund, så vida Egendomar ej sedermera i allmänhet fallit i värdet, eller den ifrågavarande, genom Eldsvåda, Vattuflöde eller andre olyckshändelser blifvit försämrad ; Varande det i öfrigt Committéens pligt, att på ära och samvete icke sätta någon Egendom till lägre värde, än den kunde komma att gälla, om den utan tvångsmål skulle säljas, 18.
De Egendomsvärden, som i köp emellan närskylde, genom utmätningst vång, eller af andre serskildte orsaker blifvit bestämde lägre än de för Egendomar af lika beskaffenhet eångbara, böra lättas i öfverensstämmelse med värdet å andre till förmåner enahanda eller närmast jeinförlige Egendomar, och i förhållande dertill höjas. ig. Mom, Alla Boställen värderas efter samma grunder, sorn hemman i allmänhet', ock skola likväl, med afseende på Innehafvarens inskränktare dispositionsrätt, efter beskaffenheten med dem jemföras ; hvaremot Frälseräntor beräknas till Capital, med fem procent, efter förra årets Markegång, och till afgift derföre lika med öfrige Fastigheter ; men om de öfverlåta^ till Besittningsägaren, kommer köpesumman, att i förhållanda dertill, öka hemmanets värde. 20.
Vid taxering af skattlagde Mjölqvarnar, ehvad de dritvas af eld, vatten eller vind, så i Städerne , som på landet, bör deras Värde, likasom foc Bruk, Manufakturer och an; 328 23evillningsUtsk.
Betunkanden. dre dylika inrättningar, utrönas i förhållande till den afkomst de gifva deras ägare, hvarvid Qvarnarnes belägenhet i mer eller mindre Sädesrika orter, vid större eller mindre betydliga Städer, Quarnstenarnes antal och gång, antingen för hela året, större eller mindre del deraf, beloppet af den Tull, som tages, och dess påräknade årliga intägt, böra i Protocollet anmärkas och värdet derefter i förhållande till ortens gångbara pris bestämmas.
Kunnande inga andra Qvarnar under Egendomsvärdet innefattas., än de som under gårdens skattläggning äro uttryckeligen begripne, 21, Mom.
Åbyggnader ålandet, som blifvit eller blifva brandförsäkrade, böra väl icke särskildt efter Brandförsäkringssummans belopp till Bevillning anses; men skola dock i sam* manhang med den Egendom, hvartil de höra, förtjena skäligt afseende, i den mon en emot förlust af Elsvada tryggad Egendom äger ett större värde ; hvaremot Brandförsäkring å hus, hvilka på mindre lägenheter eller Lustställen blifvit uppförde, och deraf utgöra hufvudsakliga värdet, lika som i Städerne bör lända till efterlefnad, 22.
Vid den uppskattning af Fastigheter, som efter de nu stadgade grunder först anställes, åligger det Berednings-Committeerne, att med hänsigt till det förhållande för hvarje Län, som serskildt bifogade Tabell utmärker, lika noggrant som allvarligt utreda de orsaker, hvilka i vissa orter mera än i de öfrige åstadkommit nedsättning i Fastighetsvärdet, och med lika sorgfällighet tillse, att i den mon dessa orsaker - BevillningsVisk.
B dånkunden.
g 2 g saker upphört, eller i öfrigt icke instämma med de här förut antagne grundsatser, detta värde må återföras till dess rätta och sannskyldiga belopp, så att alla medborgare i Sämhällét draga lika bördor å deras Egendom och den ena icke mera än dén andra derifrån ubdanhålles.
Varande det Corn mitteen obetägit, att så väl vid denna Uppskattning, hvilken i öfrigt blifver gäu lande till nästa Riksdag, sorn vid de deremellan årligen anställande sammarin aden, jemka Egéhdömsvärdet till den närmaste inbördes likhet, Sorn kan till vägabringas, och således detsamma för Setskilta Egendomar dels höja, dels nedsätta; men ingalunda må detta verkställas genom ett allmänt och obes'ärndt omdöme, eller under pröportionerliga andelen af den Summa, hvilken Såsom deri minsta för hvarje
Eän är fastställd och i ofvannämnde TabJell innefattad, utan Skola skälen till hvarje förändring alltid i ,Proto* collet (brnständligi anföra? och TäieririgS-Göni» fnitteen underställas, 23.
Mörn.
Vid Eruks och-Bergverks värdering bör égentliga upmäfksämhéten fästas vid tillverkningspris, hvilka förändras genom olika! hära tillgång och Olika höga gris på Malm1,'
Kohl, Arbete och Spännémåf, vid olik belägenhet för afsättning, vid säkra, för flere åf slutade Confracfef om större eller mindre dél af tillverkningen, - vid öUerä, olika hammarskatt nit', rirj Och' af dessa omständigheter må afgöras, samt med Egarens uppgift jöth förås, den. af Bruket Serskildt från hem månen, såsom för sig upp» Bihang till Riks; St.
Prat. §:'te Sami. Nir30,31. 230 BevillningsUtsk.
Betänkanden. skattade, erbållna inkomst för det förflutna året, hvarvid alltid sålunda bör tillgå, att hvarje Bruks tillåtna tillverknings hela belopp upptages och af vederbörande beräknas till lika ^värde som Kronans Hammarskattspris för den Stämpeln , hvarifrån drages tillverkningskostnaden enligt nu stadgade grunder, då återstoden blir Brukets behållna inkomst, som uträknas till Capital genom Fem procent.
Sedan detta är verkstäldt, jemföres köp af Bruksegendom, slutadt Under loppet af de nästförflutne två åren, och bör Summan, som sig högst belöper, såsom värde utföras, och debiteringen derföre ske, likasom för andre Fastigheter ; Likväl får, i intet fall, högre ån en tredjedel eller mindre än en Sjettedel af Flammarskattsjernets pris anses såsom egarens behållna vinst af hvarje Skeppund privilegieradt Smide, utan afseende på da Bruket tillydande Hemman och Fastigheter; dock vare vederbörande berättigade och skyldige, att, efter olika local och omständigheter, äfven emellan dessa två grader bestämma egarens behållna vinst af hvarje tillåtit Skeppund Smide, ■Vid de Bruk, som äga oinskränkt smidesrätt, skall förflutna årets tillverkning , som af Egarne behörigen uppgifvas och med vederbörande Embetsmäns intyg till rigtigheten styrkas bör, för Bevillningens utgörande tjena till grund. 24.
Vid de Bruk, der hela eller en del af Smidet till allehanda Manufactur förädlas, värderas svartsmidet på det sätt, att hälften af den vinst, som anses vara behållningen för hvarje Skeppund Stångjernssmide vid sam» ma Bruk, tillägges för tättigheten till förädling BevitlningsUtsli, Beidnkaaden« jgi äf hvarje Skeppund deraf till Manufactur, så atf<* för ett priviligieradt Skeppunds Smide, inberäknadt det dertill erforderliga Stångjernssmide , anses egarens behållna vinst, ifrån högst hälften till min9t en fjerdedel af Hammarskattsjernets pris Uti den bergslag, der Bruket är belagit, hvilken behållning på lika sätt, sorn föt Stångjernssmide är stadgadt, med fem procent förvandlas till Capital, för hvilket Bevillning erlägges.
Der åter Manufacturverk äro anlagde med rättighet till förädling af köpt ämnesjern, eller utan eget Stångjernssmide, värderas förädlingsrättigheten till svartsmide sålunda, att, utan afseende på den Bruket åtföljande Landtegendom, egarens behållna vinst för hvarje Skepa pund priviligieradt Smide, anses från högst en Fjerdedel till minst en Åttondedel af Hainmarskattsjernets pris, uti den Landsort der Bruket är beläget, 25, Mom, De Bruk, sorn, enligt BergsCollegii på Konungens Nådiga Befallning utfärdade Kungörelse af den 17 Julii 18 lo, för längre eller kortare tid nedlagt större eller mindre del af sine Smiden, äro från Bevillningsafgifter för de sålunda nedlagde Smiden befriade, under den tid desamma icke begagnas. 26.
Mom, Hvad angår Alun-Bruk, AnkarSmiden , Bergsmans Hamrar , Bleck- och PlåtHamrar, Beck-Bruk, Masugnar, med andre re° dan i 11.
Artikeln upräkoade Veik, Fabriker, Manufaeturier och med dem jemförliga Inrättningar, Sågverk samt Valck- och Siampqvarnari så skola de upptagas till deras verkliga i orten gångbara värde, s»mt med tillämpning af dg| 2 38 BevillningsUtsk.
Betänkanden. i grunder, sorn för värdering af Hemman, Bruk och Bergverk äro föreskrifne, uppskattas efter deri afkomst, de kunna och höra gifva åt sine egare; Skolande Bevillnings-afgifien derföre alltid påföras Verket och utgå i deri ort, der det är beläget, ehvad en eller flere deuti hafva del. 27. Morn.
Her köp af desse
Verk inom rfvå år blifvit afslutade, skola äfven KöpesumInorne till rättelse tjena, med iakttagande likväl, att sådane Inrättningar, sorn ingen del af året blifvit begagnade, endast till värdet af hus och byggnader uppskattas ; hvaremot alla öfrige, äfven för sine Privilegier, Förlag, Rörelsefond och den i jemförelse dermed calculerade afkastning , skola betraktas, så att ett Verk, hvars Åbyggnader äga ett ringa värde, likväl för den rörelse, som drifves, och deri inkomst, sorn der" af hämtas, varder taxeradt, emedan här, lika-'
Som vid handel och annan rörelse, det är årliga afkomsten, sorn bör beskattas, 28.
Skulle, efter föregången noga granskning af Manials-längderne, samt de så •Val vid Mantalsskrifningen, sorn vid Längdens Uppläsande å Socknestämma gjorde anmärkningar derå, anledning förekomma , att någon utan laga skäl blifvit från skatt utesluten , böra utskylderne honom ovilkorligen påföras.
Har åter, af hvad orsak sorn häldst , en person blifvit skattskrifven , hvilken, oförmögen att draga de åtagde utskylder , för sin nödställda och utblottade belägenhet, hade bordt frikallas, äge då BerédningsComnihléen att rättelse meddela, hvilken likväl med de skäl, sam dertill föranledt, i Bevillnlngs Uisk.
Betänkanden, Protocollet intages och af Taxerings*Commit'étens vidare pröfning beror, 29.
Häradsskrifvare!) skal!, om han ef är lagligen hindrad, i ReredningsCornmittéen vara tillstädes, men, i händelse af laga förfall, som hos Konungens Befallningshafvande tidigt aninälas bör, äger Konungens Befallningshafvande, efter Häradsskrilvarens förslag, en skicklin man i hans stalie förordna, Underlåter Häradsskrifvare!), att i rätter tid förfall anmäla, eller blifver han ifrån förrättningen alldeles ute, vare förfallen till Tjuge Riksdalers böter till Socknens fattige, 3©.
Morn, Häradsskrifvare!) ansvare för Protocollet samt anteckningar och längder öfver hvad BereduingsCommittéens befattning tillhörer, utan anspråk på något arfvode af Socknen, Han vare ock förpiigtad vid påföljd, sorn för andra fel i tjensten, att, enär han antingen vid värdering af Hemman och .Lägenheter, eiler annars, anser Kronans rätt vara förnärmad, sidan t,- jämte skälen för sin tanke, i -Protocollet' anmärka ; Skolandes BeredningaGommiiieen va. ra förbunden, att de gjorde anmärkningarna granska och utlåtandet deröfver i RrotoewBet meddela, 31 Mom, Den, sam till Ledamot i Re« redningsCommiltéen blifvit vald, må detta förtroende, utan laga förfall , sig icke afsäga, ej eller, utan anmälan deraf, från Committöen. uteblifva:
Sker det likväl, tillkalla Corn minden, gnnan Ledamot af den Glass, h.vrtiill den uteblifne hörer, och e vsätte han den. tillkallades resekostnad och tractamente, detta sednare ha» BevillningsUtsb.
Betänlanden» räknadt till Tvä Riksdaler om dagen.
BeredningsCom mittéen fortfare likväl med sitt arbete j till dess den nye Ledamoten hinner an, komma, så vida, Ordföranden inberäknad, fyra Ledamöter äro tillstädes. 32 Mom.
De hos BeredningsCommitteen förde Protocoll och Längder , sedan de blifvit behörigen justerade, samt af Ordföranden och Tvenne Ledamöter åtecknade , skola, jemte Mantalslängden och dess Bilagor, af Häradsskrifvaren emottagas, för att TaxeringsCommittéer? tillställas. 33 Mom.
Enär en Socken är belägen i flere Härader , utser den likväl blott en BeyedningsCoromitté, men vid Taxeringen anses hvarje Person och Egendom höra till det Ta, seeringsDistrict, der Personen bor och Egendomen är belägen; till följe hvaraf BeredningsCommittéen i en sådan Socken skall noga urskilja hvad till hvarje TaxeringsComrnittee höyer , och behörig längd för dess District, till hvardera öfverlemna ; äfvensom hvarje Ledamot i en sådan BeredningsCommitté anses tillhöra den TaxeringsGommitté , i hvars District han är bosatt. 34 Morn.
Enär Socknar i ett Pastorat inom serskilda
Län äro belägne , skola BeredjaingsCommittéens göromål granskas af TaxeringsCommittéen i det Län, der Socknen är belägen. 35 Mom.
Allt hvad enligt denna BevillningsStadga är bestämdt utfördt för Person eller Egendom, oth således ej beror af Taxe?
BevillningsTJtsk.
23$ ringsmäns pröfning, utan blott på debitering ankommer, skall HäradsSkrifvaren , sorn för debiteringens rigtighet ansvarar, i Längden utföra; kunnande likväl Berednings- och TaxeringsCommittéerne anmärka missräkningar och rättelse meddela. 36 Mom.
Den, som förfallolöst uteblifver och ej sjelf eller genom Ombud sin uppgift till BeredningsCommittéen aflemnar, bote Två Riksdaler till Socknens fattige; skolande BeredningsCommittéen, utan hinder af uteblifvande eller försummad uppgift, efter ägande kännedom, den ckattskyldiges Bevillning föreslå.
Med Böternes uttagande förhålles , på sätt om böter för försummelse vid Mantalsskrifning redan stadgadt är. §• 3- Om Taxerings Committé pä Landet.
Enär SockneBeredningarne sine förrättningar slutat , anmäle det Häradsskrifvaren genast hos Konungens Befallningshafvande, som så bestämmer antalet af TaxeringsCommittéer och dem indelar , att vederbörande ej besväras med långa resor, och utsätter dagarne för hvarje Taxerings-Coinmittés sammanträde.
TaxeringsCoinmittéerne böra årligen sammanträda så tidigt , att deras förrättningar innan Junii månads utgång äro fullbordade. 3 Morn.
If dessa Committéer är Jjands- , höfdingen, eller den han i sitt ställe förordnar, Ordförande, med rätt att i öfverläggningen^, ej i Besluten, deltaga ; och vare Lands - 236 Bevillning*Utsk.
Betänhan4en, fjerdingen ovilkorligen förbunden , atp öfvervara de i följd af fletjnrj författning forsta året gkeende Taxeringar, orri laga förfall ej hindrar , i hvilken händelse en eller högst tvert* pe personer depti 11 böra förordpas för hela Länet» 4 Mom.
TaxefingsCommitté på Landet pkall ti göras af Niq Ledamöter utom Ordföranden, nemligen Två af Ridderskap och Adel, Två af Piesteståndet.
Tre af RondeStåndet samt Två Ståndspersoner. 3 Morm Till Ledamöter höta htses sådape paan, sorn i denna egenskap vid BerecfpingsCo nmiueerne la i t råd 1, med iakttagande, att hvarje Pastorat eller Socken har åtminstone en Representant, örn deras antal det medgifypr. fä Moni.
Ledamöterne i de serskilde 3fepedningsCommitteerpe skoja yid TaxeringsCommittéens första sammanträde sig infinna , förseddö rn?d de för deni u färdade föroptfnandep pllep SpckpestärrirpoPrptocoll , för att sig pmpjJap yälja Ledamöter i TaxériugsCqmmittéen j Ägande dock .BpredningsCommittéerne, att, vid .‘P ’< ' ' * ‘ '' ‘ * ■ •' ' * Slutet af deras förrättningar, genom behörigt yal , som 1 Prcjtocojlet intagets, utse åtminstone re persqner, neniligen : Af Ridderskap och Ädel eller Ståndspersoner, tfer de finnas, En, filp Prest samt En JBopde , på säff likväl, att härigenom dej antal af Taxeringsmäö , som er» fqrdras, ipke kommer att saknas.