Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den tillgång af kol)I, som härigenom skulle vinnas, utgör, enligt öfverslag, 4)445>55i Tunnor, svarande emot omkring 5o års forcerad brytning, eller sådan den hittills varit af behofvet påkallad, för att icke drifvas med förlust; efter hvilken tids förlopp, ny sänkning åter efter Stenkohls-flötsernes stupning måste påtänkas, o. s. v. Men Herr Balds Betänkande innehåller tillika ett på de anställde undersökningarne grundadt, bestämdt förklarande, att, vid öfvervägande af de möjligen mötande hindren och risquen af företaget, i händelse af ett opåräknad! större vattu-tillopp under fortgången af det nya arbetet, detta arbete eller sänkningen vid Ryd icke kan af honom tillstyrkas, om fråga vore, att bedrifva Höganäs endast såsom Stenkohlsverk.
Hvarjemte Herr Bäld, i afseende på eldfasta leran och dess förädling, yttrat, att denna lera befunnits uthärda den starkaste hetta, och att han aldrig sett tegel, som varit bättre arbetadt, och af ett för afsalu fördelaktigare utseende; hvarföre han ock är säker, ätt teglet kan öfver allt med fördel i verldshandeln begagnas, samt är fullt så godt, sorn det eldfasta Engelska teglet, med undantag möjligen af det, som göres af Stourbridge lera, hvilken är den bästa, man hittills känner.
— Under inskränkning af kohlbrytningen i gamla Grufvan, har Bolaget riktat sina bemödanden till utvidgande afLerFabricationerne, utan att derföre under tiden försumma vidtagandet af sådane förberedande arbeten för den tillernade sänkningen vid Ryd, sorn, efter pröfning och i mån af tillgångarne, kunnat verkställas.
— Behållningen, för nästi. år 1828, af den eldfasta lerans förädling, dels genom målning och bränning, dels genom förarbetning till eldfast tegel, har, enligt elt åberopadt och Directionens Berättelse bifogadt räkenskaps-utdrag, uppgått till en summa af 10,186
Directionen serskildt anmärker: ito att alla för bränningen consumerade kohl (11,564 Tunnor) äro i Räkningen påförde till deras försäljningspris, med en summa af 8,822 R:dr 32 sk.
B:co, hvilken är intagen i de i Debet under den 3i December afförde tillverkningskostnader, bestigande sig inalles till 14,79^ R:dr 3o sk. if r.‘st., och 2:0 att bland årets omkostnader blifvit upptagne flere sådane utgifter för Inventarier och förbättringar å Machineriet, hvilka rätteligen bordt på flere år fördelas, enar de först efter en längre tid återkomma; och till följd hvaraf, vinsten i sjelfva verket är större an räkningen utvisar.
Riket torde med visshet kunna påräknas så snart leran, som, i anseende till dess eldfasthet, kan med största fördel till så mångfaldiga economiska behof användas, blifver mera känd; och i hvilket sistnämnde afseende nödige åtgärder redan äro af Directionen vid - Betänkanden, N:o 89.
Sttrs vid 1823 års Riksdag gifne föreskrifter, af nya Bolaget bestridde kostnader för nya Grufve-anläggningen vid Ryd och för den eldfasta lerans förädling, upptagas desse kostnader till ett saminanräknadt belopp af 140,272 R:dr 25 sk. t rist. 2:0
Directionens framställde anhållan om verkställighet af 1823 ars St.rs Beslut j i afseende pä den till Interessenterne i gamla Bolaget anordnade Köpeskillingen för Stenkohls-verket j bestående uti Statens fordran lios frami.
I afseende härå, anföres uti Berättelsen, huruledes, efter Hr Balds plan och uppgjorde Calcul, skall för sänkningen vid Ryd till nedre Kohl-flötsen, till Ingmachiner, Pump- och Uppfordringsverk m. m. erfordras en summa af 168,000 R:dr.
Hela Actieteckningen bade väl uppgått till 433^ Adier, hvarje hel
Actie på 5oo R:dr, samt inbetalnings-beloppet utgjort 137,342 R:dr, häri likväl inberäknadt hvad som för 16^ Adier blifvit erlagdt, utöfver de hittills infordrade 70 proc:t; men som, i anseende till försummad inbetalning, icke mindre än 57!
Adier, blifvit, jämnlikt BolagsReglorne, dödade och till Bolaget hemfallne, är verkliga ActieFonden icke större än 191,452 R:dr B:co, samt de återstående 3o proctt, som skulle komma att infordras, 54,200 436
St nts-Ut slottets R:dr; och är af Directionen anmärkt, att förr än det nya Bolaget erhållit full egande rätt till Verket, Actie-egarena torde finnas mindre benägne, att inbetala nämnde 3o proctt, men hvilka i allt fall icke ens motsvara en tredjedel af den erforderliga kostnadssumman af omkring 168,000 R:dr B:co.
Vidare, att örn till de redan, enligt R.
St:rs föreskrift, använde 140,7.72
R:dr 25 sk. 1 r:st. lägges inbetalningen på ännu gällande Actier eller 54,200 R:dr, och om hvars infordrande
Directionen förmäler sig vara sinnad, att vid nu förestående Bolagsstämma, den 21 innevarande Februarii månad, göra framställning, befinner sig Bolaget på den punkt, att ofördröjligen hafva uppfyllt hvad 1823 års St:r föreskrifvit, såsom vilkor för Köpeskillingens utlemnande från RiksgäldsContoiret, då tillhopa 194,472 R:dr 25 sk. 1 r:st. blifvit till de föreskrifne ändamålen använde.
Men Konungs och Sttrs önskan vore härigenom likväl icke uppfylld, i afseende på sjelfva hufvudandaraålet med det nedlagda Capitalet, enär, efter hvad förut är visadt, utöfver den tillförväntande Actie-inbetalningen, 54,200 R:dr till sänkningen vid Ryd till nedra flötsen erfordras icke mindre, än omkring n3,8oo R:dr, och hvaraf största delen åtgår till Ångmachiner, hvilka ofördröjligen måste anskaffas, derest arbetet skall kunna sättas i gång och hinna till sin fullbordan så tidigt, att från Ryds-Schachtet Stenkohl må kunua erhållas, när från den gamla Grufvan något mera icke står att upphämta.
St:r täckas bifalla Directio - Betänkanden, JV:o 89. 437 nens, å Bolagets vägnar, framställda anhållan derom, att Köpeskillingen nu får till gamla Bolaget utleinnas, kan nya Bolaget i och med det samma erhålla en säker och högst nödvändig penninge-tiilgång genom de 67,400 R:dr B:co, som Interessenterne uti gamla Bolaget förbundit sig att utaf Köpeskillingen, nälden utfaller, tillskjuta; och i sådant fall tilltror sig
Directionen med säkerhet kunna utföra det föreskrifne arbetet vid
Ryd, så att för framtiden tillgång på Stenkohl till allmänna och enskilta behof samt till LerFabricationernes underhållande och utvidgande ofelbart skall beredas, hvaremot och om Bolaget icke snart får disponera de nyssnämnde 67,400 R:dr, förklarar Directionen bestämdt, att Verket icke kan, genom nu varande Bolag upprätthållas, eller dess framtida bestånd försäkras. / StatsUtskottet bar, med anledning häraf, inhemtat, hurusom vid sisth Riksdag, K. M:t, uti Nåd.
Skrifvelse till StatsUtskottet af den 25 Januarii 1823, dels tillkännagifvit, att, sedan, på Delegarenas i Höganäs Stenkohlsverk underd.
Ansökningar, K. M:t, genom Nådiga Resolutioner af den 27 Mars och den 22 Maji 1819, tillåtit, att det, vid nästföregående Riksdag af B.
St:r bestämde vilkor, men på uppgifven kortare tid, förskottsvis uppbäras, samt i följd deraf 5i,ooo R:dr blifvit 438 Stats-Utskotets till Stenkohlsverkets Delegare utbetalde, GeneraILieutenanten Hr Grefve De la Gardie , å egne och öfriga Delegares i berörde Stenkolsverk vägnar, hos K. M:t, jemte anmälan, det åtskilliga hinder uppstått emot fortsättningen af arbetet i ofvannämnde nya Schacht-sänkning, samt, på anförda skäl, i underdtbet anhållit, ej mindre om befrielse från skyldigheten, att med de å omförmäldte anslag återstående 24,000 R:dr drifva ett sådant arbete, än äfven om Nådig tillåtelse, att samma belopp måtte, vid slutlig liquid, anses såsom förskott å de, vid i8i5 års Puksdag, Delegarena tillagde, mea sedermera indragne, utförselsprajmier; hvarefter K.
Rl:t under den 11 April 1821, i Nåder förklarat, att denna underd.
St:r förekom - Betänkande!), N:o 89.
489 mit en af GeneralLieutenanten m. tn.
Hr Grefve De la Gardie gjord motion, deri Hr Grefven, med framställning af Höganäs StenkohlsVerks, vid flera tillfällen, fidagalagde och erkända nytta för Röket samt förlusten vid Verkets möjliga upphörande, derest ej Staten meddelade Stenkohlsgrufve-Bolaget ytterligare understöd, å Bolagets vägnar, föreslagit, att antingen Verket matte, på uppgifne vilkor, inköpas af Staten, eller ock att, så väl afskrifning af de till arbetet å Ryds Schacht använde 5i,ooo R:dr, som andra tillika yrkade förmåner kunde Bolaget beviljas; och hade R.
Brolings och Directeuren G. D. af Uhrs, d, 3o Junii 1820, i anledning af då verkställd undersökning å StenkohlsVerket, afgifne utlåtande inhemtat: bland annat, att Ryds Schachtets sänkning tillden undra Kohl-flötsen icke kunnat fullföljas, så framt ej åt— skillige ytterligare kostnader först blefvo använde till Ång-machinens flyttande och uppsättning för vattenuppfordring, genom hvilka anstalter all farhoga för framtida hinder i arbetets fortsättning till berörde del förmodades skola undanrödjas: att, ehuru gamla Grufvorne i flere år torde kunna begagnas med någon inskränkning af arbetarenas antal och minskad Kohlbrytning, skulle likväl, om det nya Grufvefältet öfvergåfves och de förberedande låtgärderne för framtida Kohltägt blefvo uraktlåtne, den tid snart inträffa, då, under en bristande tillgång inom Landet, utländska Stenkohl åter måste införas, hvilkas utträngande skulle medtaga en längre tid; att i StenkohlsLagret äfven funnes en nästan outtömlig tillgång af eldfast Lera, i 44» Stats-Utskottets synnerhet användbar för anläggning af GlasBrtik, PorcellainesFabriquer, Gjuterier, och alla sådane Inrättningar, der en lätt tillgång på bränsle underlättade tillverkningarne, och hafvets nära granskap tillika gynnade afsättningen; samt att föröfrigt, genom anställde borrningar och Schacht-arbeten , vore utröndt, att
Stenkold träffas på en sträcka af flere mil omkring Höganäs.
Hans Excellence Herr Grefve Ruuths Sterbhus innestående, till ett belopp af 199,56o R:dr B:co, med derå löpande ränta, må afskrifvas och öfverlåtas på Intressenterne uti StenkohlsVerket, under följande vilkor: 1:0 Att Höganäs StenkohlsGrufveBolag bör ombesörja teckning och uppbörd af en Fond, stor 200,000 R:dr B:co, hvilken Fond ovilkorligen skall användas Betänkanden, Wto 89.
44£ för nedsänkningen af Ryds Schacht för arbetets bedrifvande på nedre flötsen, och för inrättandet af sådana Fabricationer, hvartill i synnerhet den ymniga tillgången af eldfast lera erbjuder rudimaterier. 2:0
Detta nya Bolag, sora inom 2:ne år efter kungörandet af R.
St:rs fattade beslut, bör vara upprättadt, skall, genom ordentliga räkenskaper, hvilka granskas af R.
St:rs RiksgtsContoir; men något å Actie-beloppet icke af Bolaget lyftas förr än, genom räkenskaperne, blifvit styrkt, att hela den tecknade
St:rs beslut i detta ämne blifvit fattadt, upplupne räntor, än äfven att, i den mån, Lånet, enligt de afgifne Skuldebrefven utgår, detsamma, till hela det återstående beloppet, så väl i hufvudstol, som ränta, uppbära; kommandes ifrån samma tid Bolaget att frikallas från den i 2:dra punkten föreskrefne speciella granskning af Verkets räkenskaper. 4:o Sedan den nya Actie-teckningen skett, bör Bolaget afgifva sin Förbindelse, att, enär Slenkohls - 44a Stats-Ut 5 kottets Verket lemnar en vinst af 8 proc:t, erlägga till Staten I proc:t , och således behålla 7 proc:t: då denna vinst uppgår lill jo proc:t likaledes utgifva 2 proc:t: och vid 12 proctt, betala till Staten 3 proc:t; hvilken ränta är den högsta, som af Bolaget någonsin kommer att för Capitalet erläggas, 5:o Hvad som, vid 1823 års slut, af Bolagets serskilda skuld till StatsVerket, stor 5i,ooo R:dr, kän återstå, efter afqvittning emot tillverknings-prsemierne, StenkohlsQvantiteter, föryttrade under den ifrån och med år 1819 förflutne tid, hvilka premier vid i8i5 års Riksdag bestämdes till sex sk. för hvarje tunna Stenkohl, må, 1 händelse nya Bolaget kommer i verksamhet, afskrifvas: och skulle dessa prremier med 1823 års slut upphöra, ehvad de af R.
Actier uti StenkohlsVerket.
Och då nämnde fordran alltså rätteligen mäste anses och betraktas såsom köpeskilling, så får Utskottet vördsamt erinra, att den samma, för kortheten skull, benämnes och utmärkes med det ordet Köpeskilling.
Vid granskningen af de till Utskottet öfverlemnade Handlingar, har Utskottet, i afseende på vilkoren för köpeskillingens utlemnande från RiksgrsContoiret, funnit, att dessa vilkor nu mera icke äro andre, än alt nya Bolaget 1:0 styrker, att det belopp, som, enligt detta Betänkande, ännu brister i den stadgade summan af 200,000 R:dr, äfven blifvit till de af R.
St:r föeskrifne föremål använd; och 2:0 afgifver den uti 4;de punkten af 1823 års Strrs Beslut omförmälde förbindelse.
Rörande det förstnämnde vilkoret, bar Utskottet, så vidt ske kunnat, granskat den vid Directionens Berättelse fogade räkning öfver de, i öfverensstämmelse med R.
St:rs vid 1823 års Riksdag gifne föreskrifter, af nya Bolaget för Höganäs Stenkolsverk bestridde kostnader för nya Grufve-anläggningen vid Ryd och för den eldfasta lerans förädling; hvilka icke tillhöra gamla Grufvans rörelse; slutande sig denna räkning med en summa af 140,272 R:dr 7.5 sk. 1 rist., hvaraf för utgifter för nya Grufve-anläggningen vid Sådane ibland nämnde utgifter, hvilka ägt rum inom 1826 års slut, äro uti de senast, år 1827 församlade R.
Strrs Revisorers Berättelse om RiksgäldsVerket specificerade till ett sammanräknadt belopp af 56,3i4R:dr 8 sk. 85- rist.; och hvaraf 333g Rrdr lisk.
Rrdr 43,5g5r 34- 8. „ 88,222 r 38. 2. „ 4>5g4: 44. 1. 3,83g: 4- 2> Bro Rrdr 140,272 r i5. 1. 444 Stats-Utskottets g r:st. för åkerbrukets iståndsättande, dem Hrr
De uti ofvanåberopade räkning upptagne utgifter, hvilka, år 1827, blifvit bestridde, äro af Utskottet jemnförde ined samma års vid Stenkohlsverket afslutade Hufvudbok, hvilken, jemte dertill hörande Velilicationer, är vorden till StatsUtskoltet öfverlemnad.
Utskottet likväl för sin del icke kunnat såsom alldeles nöjaktig antaga; hvadan och om ifrån Räkningens totalsumma 140,272 R:dr 25 sk. 1 r:st. afdrages kostnaden för åkerbrukets iståndsätttande, 4%4 R;dr 44 sk* 1 r:st., blir rätta beloppet, som, enligt R.
St:rs föreskrift, hittilts är vordet användt, 135,677 R:dr 29 sk.; och återstå således Bctänkanden, N:o 89. 44$ 64)322 R:dr 19 sk., livi Ika ytterligare, enligt Beslutet, skola vara använde, innan köpeskillingen får utlemnas.
— Att bolaget, när Actie-fonden befanns alldeles otillräcklig, att på en gång forcera den nya Grufveanläggningen vid Ryd samt Ler-fnbricationerne, enligt Hr Balds tillstyrkande, till en början gifvit företrädet åt dessa sistnämnde, för att, genom deras afkastning, bereda ett beliöfligt penninge-understöd, till arbetets bedrifvande vid Ryd, har Utskottet för sin del ansett böra godkännas.
Men om åter anläggningen vid Ryd skall hinna att inom behörig tid fullbordas, mäste anstalterne genast sättas i gång, samt, för arbetets bedrifvande, 2:ne Angmachiner ofördröjligen anskaffas.
Bolagets egentliga penningetillgång utgöres af de 3o procrt eller 54,200 R:dr, hvilka på Actierne äro resterande; enär något tillskott af Actieägarne derutöfver lärer så mycket mindre kunna förväntas, som, efter Directionens yttrade förmodan, den Utskottet anser icke sakna sannolik grund, flere Actieägare torde, vid nu varande fårhållande, finnas oberägne^ att ens inbetala ofvanberörde, på Actierne resterande 3o proctt, förr än det nya Bolaget fått full eganderätt till Stenkohlsverket; men hvilket åter icke kan ske, innan Intressenterne uti gamla Bolaget kommit i disposition af den anordnade köpeskillingen.
Efter hvad förut är omförmäldt, hafva Intressenterne uti gamla Bolaget förbundit sig, att, utaf köpeskillingen , närden utfaller, till StenkohlsVerkets understöd, tillskjuta 67,400 R:dr; och hvilken summa alltså blir tillgänglig för nya Bolaget, så snart återstoden af köpeskillingen får från B.iksg:sCotoiret utlemna?
Vid öfvervägande af dessa förhållanden, och när frågan om StenkohlsVerket, hvars Riksgagnelighet blifvit, vid flera tillfällen, af R.
Sttr erkänd, nu Betänkanden, N:o 8g.
447 kommit i sädant skick, att Verkets framtida bestånd och förkofran, eller ock dess upphörande inom en icke aflägsen tid, beror af det afseende, som R. II.
St:r behaga fästa vid det nya Bolagets, genom dess Direction, framställda anhållan, bar Utskottet trott sig böra tillstyrka köpeskillingens utlemnande, under sådane vilkor och förbehåll, att, utan någon ny uppoffring, Statens rätt och säkerhet blir fullkomligen betryggad, och nya Bolaget jemväl närmare tiIIför— bindes, att fullfölja Grufve-arbetet vid Ryd ; och i hvilket afseende, såsom vilkor för köpeskillingens utlemnande, föreslås: 1:0 Nya Bolaget bör afgifva och till Riksg:sContoiret öfverlemna den uti 4;^e punkten af 1823 års St:rs Beslut föreskrifne förbindelse, och hvartill formulair bifogas. 2:0 Utaf den till Intressenterne uti gamla Bolaget anordnade köpeskilling, bestående i frami. II.
Exc. m. m.
Hr Grefve Ruuths intecknade Skuldsedlar, tillika med alla derå, sedan den 31 December 1823, influtne Capital-afbetalningar och räntor, innehållas och nfsättas, a) de SextiosjuTusen Fyrahundra (67,400) R:dr B:co, som Intressenterne uti gamla Bolaget förbundit sig, att, utaf nämnde köpeskilling, till StenkohlsVerkets understöd , tillskjuta; hvilken Summa beräknas utaf de Contante medel, som på Skuldsedlarne influtit, b) till Statens ytterligare säkerhet innehållas äfven FyratioTusen (4o,ooo) R:dr > samma mynt, med hvilka båda summor, tillhopa 448 Stats-Utskottets 107,400 Rjdr kommer att förhållas, på sätt nedanföre stadgas. 3:o
R:dr; blifvit uteslutande använde till utgifter, i och för nya Grufveanläggningen vid Ryd, och deribland de för vattenuppfordringen nödiga Ångmachiners anskaffande, skall nya Bolaget vara berättigadt, att, emot qvitto samt aflemnande af den uti itsta punkten omförmälde förbindelse, uti Riksg-.sContoiret lyfta de 67,400 R:dr, hvilka utaf köpeskillingen skola innehållas och till Verkets understöd tillskjutas. 4:o
De till Statens ytterligare säkerhet inneliållnc 4°>ooo R:dr komma att qvarstå uti Riksg:sContoiret, intill dess R.
St:rs Revisorer öfver Stats-, Banco- och RiksgäldsVerken, efter förrättad granskning af StenkohlsVerkels Räkenskaper, gifvit Hrr Fullmäktige i nämnde Contoir tillkänna, att föreskriften i första punkten af 1823 års Sttrs Beslut Blifvit behörigen fullgjord; Och må det ankomma på Intressenternes uti gamla Bolaget eget godtfinnande, att bestämma, antingen ofvanberörde summa af 4o,ooo R:dr skall afsättas uti resterande Capital på de Betänkanden, N:o 89.
Efter afdrag af de ofvanomförmälde summorne; tillhopa 107,400 R:dr, skola Intressenterne uti gamla Bolaget vara berättigade, att genast utbekomma allt, hvad sorn utaf köpeskillingen återstår, enligt den Liqvidation, hvilken häröfver uti RiksgtsContoiret upprättas, emot det, att ActieBrefven till RiksgtsContoiret aflemnas, för att, såsom egande Bätts Handlingar, det nya Bolaget tillhandahållas.
Deremot skall för hvarje ActieBref af RiksgtsContoiret utlärdas ett serskildt bevis, innehållande försäkran, att den andel i de, till Statens ytterligare säkerhet, afsatte 4°)°00 R:dr, hvilken på ActieBrefven sig belöper, skall Bevisets innehafvare uti Biksg:sContoiret tillhandahållas, så snart B.
St:rs Beslut bör, genom Hrr Fullmäktiges i RiksgcsContoiret försorg, medelst Kungörelse uti Officiella TidningsBladet, båda ^Bolagen tillkännagifvas, med föreläggande, att vid det sammanträde uti RiksgtsContoiret med båda Bolagen, 29 /}5o Stals Utskottets som af Ilrr Fullmäktige tillika utsattes, yttra sig oell bestämdt förklara, huruvida Bolagen, hvart för sig, vilja uti de stadgade vilkoren ingå; och bör hvad som af tillstädeskomne Aetieegare beslutes, gälla till efterrättelse för de frånvarande.
F o r m ti I a i r e. Jemlikt R.
St:rs Beslut vid 1823 års Lagtima Riksdag, förbinda och utfästa sig, å Nya Bolagets för StenkohlsVerket vid Höganäs vägnar, undertecknade, af Bolaget valde Styresman och Förvaltare af Verket, att, när StenkohlsVerket iemnar en Vinst-utdelning af åtta proCJt, erlägga till R.
St:rs RiksglsContoir eller det PenningeVerk R.
St:r framdeles kunna förordna , En proc:t; då således Bolaget får behålla Sju proc:t; när vinst-utdelningen uppgår till Tio proc:t, likaledes utgifva Två proc:t; och när den bestiger sig till Tolf procrt, erlägga Tre proctt, såsom den högsta procenten, hvilken från Bolaget kan komma att till Staten utgifvas.
Directionen för StenkohlsVerket vid Höganäs. ( Betänka riden, N:o 90. 451 N:o 90.
Utlåtande öfver Expedilions-Utskottets Memorial N:o 22, angående tillökadt biträde vid Gorrectur-läsning.
(R:gs-A.) Sedan ExpeditionsUtskottet uti förenämnde Memorial, framställt nödvändigheten af ytterligare biträde vid correctur-läsningen, såsom enda villkoret för en skyndsam tryckning af Bihanget till RiksStåndens protocoll vid innevarande Riksmöte, enär denna läsning icke skall kunna medhinnas af de 2tne Canzlister, hvilka för sådant ändamål egentligen blifvit vid Utskottet antagne; samt Utskottet i sådant hänseende hemställt, om icke ett anslag af fem R:dr B:co för hvarje dag, räknadt från den 11 sisth Januari, finge utgå till disposition af den personal hvilken Utskottet uppdragit det närmare inseendet öfver tryckningen af nämnde Bihang; så hade, vid föredragningen häraf, hos HÖgv.
Herr Prosten Forslind hade ansett ExpeditionsUtskottets begäran för billig, enär, i händelse hvarje af Utskotten skulle ombesörjt tryckningen af sine Betänkanden, troligen då ett större antal Betjening, i och för detta ändamål, hade måst antagas, och kostnaderne, i stället blifvit drygare, än nu kau föreses, om ExpeditionsUtskottets förslag antages och dess begäran bila lies.
Riksdag utan lycklig påföljd vidtogs, hvarföre han för sin del Icke kunde tillstyrka den, enär denna förflyttning icke utan svårighet låter verkställa sig.
Utskottet har nemi. föreställt sig, att en gjord och bifallen anhållan om aflöning till flere Canzlister, som möjligen, i och för ExpeditionsUtskottet icke dagligen varit fullt sysselsatte, skolat onödigtvis bidraga till förökande af utgifter, dem Utskottet snarare önskat bespara.
Betänkand^n, N:o 90. 4^3 Herr Kongl. ÖfverHofPredikanten m. ni., Doctor Hedren hade härvid anmärkt, att om Utskottets Betjening ännu ökades med 2:ne Canzlister, skulle dock icke ändamålet härigenom vinnas, emedan det kunde hända, att Utskottet för en dag behöfde blott sitt vanliga biträde, men under en annan eller flere dagar, hade behof af större personal, hvarföre ock Utskottet till fördelning emellan flere arbetare föreslagit en viss summa att dagligen utgå.
Herr Biskopen Doctor Thyselius hade föreslagit, att, enär icke, med anledning af sista punkten i 1 mom. af 24 §.
StatsUtskottet, som d. 21 dennes erhållit del af Remissen, har utaf Räkenskaperne öfver Kostnaderne för sisth Riksdag inhemtat, att, för utskrifning af manuscript och correctm—läsning, En R:dr Banco för arket, varit åt ExpeditionsUtskottet anslagen, hvilket betalningssätt både medgifver arbetets fördelning på den personal, som, vid hvarje tillfälle, kan erfordras, och äfven, i anseende till sin grund, synes vara det mest lämpliga, enär quantiteten af arbetet och vedergällningen derföre kunna ställas i ett bestämdt förhållande till hvarandra.
— Utskottet har också all anled U ’■ > o '■ '
V 454 Stats - U tskottcts ning förmoda, att betalningen för ark skulle komma att medföra en vida mindre kostnad, än den af ExpeditionsUtskottet föreslagne Dag-Summa af Fem R:dr, att utgå under hela den tid, tryckningen påstår.
— Om betalningen för ark, efter En R:dr, skall i det bela uppgå till lika belopp, som efter en Dag-Summa af Fem R:dr eller 35 R:dr i veckan, så måste förutsättas, att hvarje vecka, den ena tagen i den andra, icke mindre än 35 ark correctur skola komma att läsasj under hela den återstående tryckningstiden; hvilket likväl icke är sannolikt, i synnerhet sorn Bihanget till en icke obetydlig del redan är tryckt. — l valet emellan de i fråga ställde 2:ne betalningssätten, skulle derföre Utskottet icke tveka, att företrädesvis tillstyrka betalning för ark, såsom minst kostsamt.
455 vid correctur-läsoingen af alla de Betänkanden oell utlåtanden, hvilka afgifvas af det Utskott, der de äro anställde, samt till den ändan förständigas en gäng Knalla, att, så snart ett
K anst ilul i o ns-Utsk o t telt Memorial, N:<> 23. 3 (lanter i fästningarne, Ofverstar för Eegementerne, Se.kund-eheferne för Gardesregementerne till häst och fot och för Lif-regementcts korpser samt Cheferne för öfrige särskildt för sig bestående militära korpser ekler bataljoner.
C hofe me lor Artilleriet, Fortifikations-, Fältmätnings- och Sjömätnings-väsendet, Ministrar.
Sändebud —- — — dertill skäl ega.