Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adeln har bifallit Usta momentet, angående beloppet och användandet af lärjungarnes termins-afgifter, 2:dra momentet litt. a, rörande tillstyrkt förhöjning med 90,000 r:dr uti nuvarande årsanslaget för elernentar-läroverken, ingressen till 2:dra mom. litt. b., de under samma litt. b. upptagne momenten N:ris 4, 8 och 9, äfvensom de i afseende på momenten N:ris 1, 2 och 3 af Utskottet i utlåtandet N:o 207 gjorda hemställanden; Stats-Vtskottets Memorial, N:o z3g. hvarjemte Ridderskapet och Adeln dels afslagit 5:te momentet, dels i stället för 6:te momentet, som jemväl afslsgits, antagit ett så lydande stadgande: ”ifrån och med den dag, då den nya aflöningsstaten träder i verkställighet, skall vid hvart serskildt elementar-läroverk meddelas så fullständig undervisning i de till allmän medborgerlig bildning hörande ämnen, som läroverkets omfång medgifver,” dels inskränkt 7:de momentet tili följande lydelse: ”i mån af blifvande ledigheter skola, efter vederbörandes hörande, de indragningar eller andra förändringar vidtagas, hvilka erfordras för läroverkens ordnande”; dels med ogillande af 10:de oeh Urte momenten, beslutat: ”Rikets Ständer skola hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att vid en ny reglering af elementar-läroverken en förändring i deras styrelse målte i nåder vidtagas, att sakkunniga personer äfven utom ecclesiastik-ståndet deruti må kunna intagas,” och dels ansett den af Utskottet uppgjorda öfvergångsstat icke kunna godkännas, utan en sådan stats upprättande böra öfverlåtas åt Kongl. Maj:t, sedan vederbörande hörde blifvit.
Pr este-ståndet har beslutat, att emot upphörande af terminspenningar[till lärarne, en skol-afgift af 5 r:dr banko för terminen skall af hvarje lärjunge erläggas, med det undantag allena, att medellösa från denna afgift alldeles befrias.
Den af Utskottet tillstyrkta tillökning af 90,000 r:dr i anslaget till elementar-läroverken är bifallen af ståndet, som jemväl dels godkänt Utskottets hemställanden å 8:de sidan af utlåtandet N:o 207 samt å 9:de sidan rörande förändrad lydelse af 3:dje momentet, dels gillat 4:de, 7:de, 8:de oeh 9:de momenten, men deremot ansett 5:te momentet böra utgå.
Sjette momentet skulle erhålla enahanda lydelse, som af Ridderskapet och Adeln blifvit för detta moment antagen och ofvanföre finnes angifven.
Med ogillande af Utskottets förslag i 10:de och ll:te momenten, har ståndet beslutat, att Rikets Ständer skola hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att, vid en ny reglering af elementar-läroverken, en sådan förändring i deras styrelse måtte i nåder vidtagas, att sakkunnige personer, äfven utom ecclesiastik-staten, derutijfmå kunna intagas.
Vidkommande den vid utlåtandet N:o 124 fogade öfvergångsstat, har ståndet ansett densamma icke nu kunna definitivt antagas; utan skulle frågan derom till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemnas, med anhållan, att Kongl. Maj:t matte täckas, efter vederbörandes hörande, densamma ie;lera.
Borgare-ståndet, som godkänt 21:sta punkten af utlåtandet N:o 124 i dess helhet, har, vid föredragning af utlåtandet
N:o 207, förklarat sig hafva bifallit det tillstyrkta förhöjda anslaget af 90,000 r:dr banko, endast under förut - Sials-Utskoliets Memorial, N:o 23g. 5 sättning, att de dervid fästade vilkor tagas i akt, samt derjemte gillat de, enligt sistnämnde utlåtande, föreslagna förändringar i berörde vilkor, äfvensom den vid samma utlåtande, pag. 19, fogade tabell. Bonde-ståndet har afslagit hvad Utskottet i afseende å termins-afgiften af lärjungarna i utlåtandena N:ris 124 och 207 föreslagit, hvarjemte ståndet ansett det tillstyrkta anslaget, 90,000 r:dr, böra nedsättas till likhet med det belopp, Kongl. Maj:t för ifrågavarande ändamål äskat, eller 30,000 r:dr.
Ingressen till litt. b., Utskottets hemställan i utlåtandet N:o 207 i afseende på de under Niris 1 och 2 i utlåtandet N:o 124 upptagna vilkor, äfvensom 8:de, 9:de, 10:de och litte momenten af samma vilkor äro af ståndet bifallna i allt, som ej stöde i strid med ståndets ofvannämnda beslut rörande terminsafgifterna.
Vidare har ståndet godkänt vilkoren Niris 3, 4, 5, 6 och 7 samt ansett hvad Utskottet yttrat till svar å gjorda anmärkningar i afseende på den af Utskottet upprättade öfvergångsstat för de under elementar-läroverkens anslag å riks-staten upptagna undervisnings-anstalter icke föranleda någon ståndets åtgärd.
Hvad först beträffar de af Utskottet föreslagna termins-afgifter af lärjungarna vid elementar-läroverken, så enär, på sätt nämndt är, Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-stånden äro ense derom, att dylika afgifter böra erläggas, ehuruväl, i hänseende till beloppet, Preste-ståndet yttrat en från de öfriga tvenne förenämnda Riks-ståndens skiljaktig åsigt, lärer följaktligen Bonståndets härifrån afvikande beslut, enligt hvilket dylika afgifter ej skulle äga rum, kommma att förfalla.
Vid sådant förhållande och derest icke Presteståndet skulle finna för godt att med Ridderskapet och Adeln samt Borgareståndet sig förena i godkännandet af hvad Utskottet i lista momentet utaf 2i:sta punkten i utlåtandet
Nio 124 tillstyrkt, angående termins-afgifternas belopp och deras användande, får Utskottet, för denna frågas afgörande föreslå följande voterings-proposition:
Den, som, i öfverensstämmelse med Utskottets af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-ståndet bifallna hemställan, vill, att Rikets
Ständer forsin del besluta:
Ilo att, emot upphörande af alla sådana till skollärarns ingående afgifter, hvilka Kongl. Majit pröfvar kunna af läroverket undvaras, hvarje lärjunge må åläggas för hvarje läse-termin en afgift af högst 10 ridr banko, hvilken dock efter omständigheterna må kunna af vederbörande lii 1 större eller mindre del, eller ock alldeles, eftergifvas; samt 2:o att, derest sammanräknade beloppet af de afgifter, sorn i så målto till ett läroverk ingått, skulle vid läse-terminens utgång finnas hafva öf verstig it en summa, beräknad efter 5 ridr banko för hvarje lärjunge, som under terminen undervisning derstädes åtnju - 6 Stals-Utshottets Memorialj N.-o 23g. tit, öfverskotta må tillkomma det läroverk, der uppbörden skett, och till dess materiella behof användas, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner nej, hafva Rikets Ständer antagit Preste-ståndets beslut, att, emot upphörande af termins-penningar till lärarne, en skol-afgift af 5 r:dr banko för terminen skall af hvarje lärjunge erläggas, med det undantag allena, att medellösa från denna afgift alldeles befrias.
Vidkommande sedermera den ifrågastallde tillökningen i stats-anslagét för elementar-läroverken, så är, enligt hvad ofvanföre blifvit anfördt, denna tillökning af Ridderskapel och Adeln samt Preste- och Borgare-stånden bestämd till 90,000 r:dr, men af Bonde-ståndet deremot till 30,000 r:dr.
Då nu således trenne Riks-stånd sammanstämmande beslutat, att för ett och samma ändamål eller elementar-iäroverkens reglering i enlighet med hufvudsakligen enahanda grunder anvisa den högre anslagssumman, och Bonde-ståndet är ensamt om sitt beslut, att för en dylik reglering medgifva endast det lägre beloppet, anser Utskottet vid sådant förhållande en förhöjning af 90,000 r:dr i tiuvarande stats-anslaget för elementar-läroverken vara i förening med endera lydelsen af nedannämnde vilkor af Rikets Ständer beviljad.
Hvad angår de af Utskottet för anslagets användande föreslagne, under litt. b. upptagne vilkor, så äro följande deribland af samtlige eller tre Riksstånd godkände och således af Rikets Ständer definitivt antagne, nemligen: ingressen, lista, andra och 3:dje momenten, enligt deras i utlåtandet N:o 207 tillstyrkte förändrade lydelser, samt 4, 7, 8 och 9 momenten.
Deremot är 5:te momentet, hvilket Borgare- och Bonde-stånden gillat, af Ridderskspet och Adeln samt Preste-ståudet afslaget.
6:te momentet är af Borgare- och Bonde-stånden bifallet, hvaremot de tvenne öfriga Riks-stånden förenat sig om en förändrad redaktion af samma moment, enligt ofvanföre uppgifven lydelse.
I stället för 10 och 11 momenten, som ogillats af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet, hafva dessa Riks-stånd beslutat en underdånig hemställan, hvars innehåll ofvanföre är antydt, angående förändring i sf o'styrelsernas organisation.
Borgare- och Bonde-stånden hafva bifallit Utskottets förslag äfven i dessa delar, Bonde-ståndet likväl med den inskränkning, som föranleddes af dess, angående skolafgifterna, fattade beslut, men hvilken inskränkning emedlertid i följd af de 3:ne öfriga Riks-ståndens beslut om en skolafgifls införande, förfallit. Stats-UlsJiOttets Memorial, !V:o 23g.
För afgörande af de skiljaktigheter, hvilka sålunda förefinnas emellan Riks-ståndens beslut rörande vilkoren för anslagets till elementar-läroverken användande, får Utskottet föreslå följande voterings-proposition:
Den, som, lika med Borgare- och Bonde-stånden, anser, att bland grunderne och vilkoren för statsanslagets och den genom skol-afgifterna bildade stals-inkomsts användande till elementar-läroverkets slutliga reglering böra, utom de af Rikets Ständer redan antagna bestämmelser, införas följande stadgande!), motsvarande 5:te, 6:te, 10:de och litte momenten af de uti 2l:sta punkten litt. b. af utlåtaudet N:o 124 föreslagna vilkor: a) Lärare, som ingår på öfvergångs-staten, är dymedelst serskildt förpligta d alt uppfylla de tjensteåligganden och ställa sig till efterrättelse de föreskrifter, som kunna blifva en följd af de ändringar, hvilka kunna komma att i skol ordningen vidtagas. b) Ifrån och med deh dag, då den nya aflöningsstaten träder i verkställighet, skall vid hvart serskildt elementar-läroverk sådan fullständigare undervisning i de till allmän medborgerlig bildning hörande ämnen meddelas, som för detta slags läroverk afses i det förslag till skol-ordning, hvilket finnes statsråds-protokollet öfver ejcclesiastik-ärenden vidfogadt, utan förbindelse för lärjungen att derjemte studera de klassiska språken. c) Elementar-läroverken inom hvarje stift ställas under en serskild eforal-styrelse, bestående af stiftets biskop såsom eforus, eller den person, han i sitt ställe utser; landshöfdingen i det län, der stiftsstaden är belägen, eller den person, han i sitt ställe utser; en ledamot, utsedd af magistraten och borgerskapets äldste i stiftsstaden; två ledamöter, valde för viss tid af den i stiftsstadens läroverk undervisade ungdoms föräldrar eller målsmän; rektor vid samma läroverk, samt ea af stiftets samtliga skollärare vald ledamot.
Eforal-styrelsens befattningar skola, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad det vid Kongl. Majrts nådiga proposition bilagde statsråds-protokoll öfver ecclesiastik-ärenden innehåller, vara följande: att, jemte eforus, tillse gifna föreskrifters ordentliga efterlefnad och vaka deröfver, att undervisningen med drift och ordning lemnäs; på skol-kollegiernas förslag bestämma, hvilka läro-böcker skola begagnas; skilja lärarne emellan de frågor, som angå deras ömsesidiga skyldigheter; bestämma löne-turen dem emellan; emottaga och, jemte eget utlåtande och berättelse, till ecclesiastik-departementet insända de årliga berättelser, hvilka rektorerna böra afgifva; förvalta de kassor, som äro gemensamma för stiftets flera läroverk; afgifva utlåtanden i frågor, som angå undervisningen inom stiftet; framställa förslag liil sådana förbättringar, som anses nödiga och verkställ - 8 Stats-Viskottets Memorial, N.o a3g. bara, samt i allmänhet befordra allt, hvad till undervisningens och uppfostrans gagn kan lända. d) För hvarje skola inrättas en serskild lokal-styrelse, hvilken, för stiftsstads skola, består af samma personal, som den i staden befintliga eforalstyrelse, mea vid andra skolor utgöres: vid högre skola af en utaf biskopen i stiftet utsedd inspektor; landshöfdingen eller en af honom utsedd person; en ledamot, utsedd af stadens magistrat och borgerskapets äldste; två ledamöter, valda för viss tid af den i skolan undervisade ungdoms föräldrar eller målsmän, samt rektor; och vid medelskola eller lägre skola af en utaf biskopen utsedd inspektor; en ledamot, utsedd af stadens magistrat och borgerskapets äldste; en ledamot för viss tid vald af lärjungarnes föräldrar eller målsmän, samt rektor.
Lokalstyrelsens befattningar skola hufvudsakligen vara: att, jemte inspektor, hafva öfverinseendet öfver skolan; bestämma, hvilka lärjungar böra erhålla befrielse från eller lindring i skolafgiften; fastställa lärjungarnes afgifter till ved, ljus och dylikt; söka bereda tillgång till fyllandet af de materiella behof, som för skolans ändamålsenliga gång erfordras; i möjligaste måtto söka förskaffa ungdomen passande värdar; genomgå rektors räkenskaper, innan de till eforal-styrelsen insändas, o. s, v. voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner nej, hafva Rikets Ständer antagit Ridderskapets och Adelns samt Preste-ståndets beslut, enligt hvilket 5:te momentet af ifrågavarande vilkor skall uteslutas, samt i stället för 6:te momentet införas ett så lydande stadgande: ”ifrån och med den dag, då den nya aflöningsstaten träder i verkställighet, skall vid hvart serskildt elementar-läroverk meddelas så fullständig undervisning i de till allmän medborgerlig bildning hörande ämnen, sorn läroverkets omfång medgifver,” hvarjemte, med uteslutande af 1 Olde, och il:te momenten, Rikets Ständer skola hos Kongl.
Majit i underdånighet anhålla, alt, vid en ny reglering af elementar-läroverken, en sådan förändring ideras styrelse måtte i nåder vidtagas, att sakkunnige personer, äfven utom ecclesiastikståndet, deruti må kunna intagas.
Utskottets i 2l:sta punkten af utlåtandet N:o 124 afgifne och i utlåtandet N:o 207, med iakttagande af en mindre rättelse, vidhållne förslag till öfvergångsstat för elementar-läroverken är visserligen, i sammanhang med öfriga delar af nämnde punkt, bifallet af Borgare-ståndet; men då Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet förklarat nämnde öfvergångsstat icke kunna god kän - Slats-UtshoKets Memorial, N :o 2?p. 9 lännas, och derjemte förekommer, att elementar-läroverkens lönereglering, i enlighet med merberörde öfvergångs-stat, icke låter sig verkställa med anlitande af det utaf Bonde-ståndet i sådant afseende anvisade lägre anslagsbelopp, 30,000 r:dr, så lärer följaktligen Utskottets ifrågavarande förslag böra anses såsom af Irenne Riks-stånd underkändt och således komma att förfalla. 5:o Trettiondeandra punkten i utlåtandet N:o 124, deruti Utskottet tillslyrkt äskad förhöjning i gymnastiska central-institutels statsanslag, hvilken punkt, vid ärendets första behandling hos Riks-stånden, blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-ståndet bifallen, men af de öfriga Riks-stånden återremitterad, har numera, vid föredragning af utlåtandet N:o 207, blifvit jemväl af Preste-ståndet godkänd, hvadan frågan alltså är genom trenne Riksstånds sammanstämmaude beslut afgjord. 6:o Den af Utskottet i Fyr ationde femte punkten af utlåtandet N:o 124 gjorda och i utlåtandet N:o 207 förnyade hemställan, angående förhöjning med 1,300 r:dr årligen i anslaget för musikaliska akademien, är bifallen af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet, men afslagen af Borgare- och Boidt-stånden.
I följd häraf torde, för frågans afgörande, omröstning få ske, enligt nedanstående proposition:
Den, som, i enlighet med Stats-utskottets af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet godkända förslag, bifaller, att musikaliska akademiens årliga statsanslag må förhöjas med 1,300 r:dr eller till 3,000 r:dr, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner nej , kommer någon förhöjning i musikaliska akademiens årliga statsanslag icke att ega rum. 7:o Hvad Utskottet i Femtiondesjunde punkten af utlåtandet N:o 124 yttrat, rörande anslag för inköp och bebyggande af prestboställen i Lekvattnets och Bogens kapellförs mlingar inom Wermlands Finnmark, är af samtlige Riks-stånden gilladt, med undantag endast af den utaf Utskottet, såsom vilkor för anslagets beviljande, föreslagna bestämmelse angående skyldighet för Lekvattnets och Bogens församlingsboer att, utan statsverkets betungande, bekosta aflöningeu för de inom församlingarne anställde prestmän; beroende frågan om sistnämnde bestämmelses antagande eller uteslutande af det beslut, sorn Rikets Ständer kunna komma att fatta i anledning af Kongl. Maj:ts, uti lista punkten af detta memorial omförmälde, nådiga framställning om anvi Bih. til! R.
Prot tSj; och i8f$, 4 Sami, t dfd.
2 Band, 28 Haft. 2 10 Stats-TJtskottets Memorial, N.-o 23g. sande af statsanslag för aflöning af predikanter inom fört berörde kapellförsamlingar. 8:o Uti Sextiondeförsta punkten af utlåtandet N:o 124, äfvensom i utlåtandet N:o 207, hade Utskottet afstyrkt beviljandet af ett utaf Kongl. Maj:t för Svenska nykterhetssällskapet äskadt årligt anslag af 1,000 r:dr alt under tre år utgå, för alt, efter omständigheterna, af sällskapets direktion användas till nykterhets-skrifters utgifvande och för nykterhetstalares kringsändande.
Detta yttrande är gilladt af Borgare- och Bonde-stånden, hvaremot de tvänne öfrige Biks-stånden bifallit Kongl. Maj:ts nådiga proposition i denna del.
För votering i förstärkt
Stats-ulskott föreslås i följd häraf följande proposition :
Den, som anser Kongl. Maj:ls nådiga framställning om årligt anslag af 1,000 r:dr under tre år för Svenska nykterhets-sällskapet icke böra bifallas, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner nej, hafva Rikets
Ständer beviljat nämnde anslag af 1,000 r?dr årligen under tre år, att af Svenska nykterhets-sällskapets direktion användas till nykterhetsskrifters utgifvande och för nykterhetstalares ki ingsåndande.
Nionde Hufvudtiteln. (enligt utlåtandena, Ntris 125 och 208). 9:o Utskottets i femtonde punkten af utlåtandet N:o 125 gjorda afslyrkandeaf den uti Kongl. Maj:t nådiga proposition äskade rättighet för expeditions-sekreteraren N. W. Forsslund alt vid afskedstagande! få på allmänna indragningsstaten bibehålla samma löneinkomst 1,200 r:dr, med under lönen inbegripne 37 tunnor spanmål, som Forsslund, i egenskap af aktuarie vid riksarkivet, na innehar, är bifallet af Borgare- och Bonde-stånden, hvaremot den ifrågaställde rättigheten blifvit af Ridderskanet och Adeln samt Preste-ståndet medgifven.
Vid sådant förhållande torde frågan få afgöras genom votering öfver följande proposition:
Den, som anser, att Kongl. Maj:ls nådiga framställning om rättighet för expeditions-sekreteraren Forsslund att vid afskedstagande! få på allmänna iudragningsstaten bibehålla sin innehafvaude lön såsom aktuarie vid riksarkivet icke bör bifallas, voterar Stats-UtslotCets Memorial, N:o s3p. ti Ja, den, det ej vill, voterar Nej; Tinner nej, hafva Rikets Ständer bifallit, att expeditions-sekreleraren Forsslund må, vid afskedstagande^ på allmänna indragnings-staten uppföras till åtnjutande af den löne-inkomst, 1,200 r:dr med under lönen inbegripne 37 tunnor spanmål, som han , i egenskap af aktuarie vid riks-arkivet, nu innehar. 10:o Enligt utlåtandena N:o 125, sextonde punkten, och N:o 208 hade Utskottet afstyrkt bifall till Kongl.
Maj:ts nådiga framställning, angående anvisandet å indragnings-stat af 50 r:dr för klockaren och 16 r:dr 32 sk. för kyrkovaktaren i Lekvattnets kapellförsamling.
Detta yttrande är godkändt af Borgare- och Bonde-stånden, hvaremot anslags-beloppen blifvit af de tvenne öfrige Riks-siånden beviljade.
I anledning häraf får Utskottet föreslå votering öfver en så lydande proposition:
Den, som anser det ifrågaställde uppförandet å indragnings-stat af löner för klockaren och kyrkovaktaren i Lekvattnets kapellförsamling icke böra beviljas, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej ; Vinner nej, hafva Rikets Ständer, i enlighet med Kongl. Majds nådiga proposition, bifallit, att till årlig aflöning åt klockaren i Lekvattnets kapellförsamling må anvisas 50 r:dr, att på indragningsstat utgå, intill dess nuvarande klockare i Fryksände och Östmarks socknar lemnat dessa tjenster, äfvensom att för kyrkovaktaren i Lekvattnets församling likaledes må å samma stat uppföras 16 r:dr 32 sk., att utgå, intilldess kyrkovaktarne i nyssnämnde socknar afgått. ll:o
Utskottets tillstyrkande i trettionde punkten af utlåtandet N:o 125, att en pension af 500 r:dr årligen måtte för kommerse-rådet un m. B. H, Santesson, till utgående under hans lifstid, varda å allmänna indragningsslaten uppförd, är bifallet af Borgare- och Bonde-stånden, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt
Preste-ståndet beslutat pensions-beloppets höjande till 1,000 r:dr för året.
I följd af dessa skiljaktiga beslut, får Utskottet föreslå votering, enligt nedanstående proposition:
Den, som vill, att en årlig pension af 500 r.dr för kommerse-rådet B> 12 Sluts-Utskottets Memorial, N.o 23j. H.
Santessonj till utgående under hans lifstid, må varda å allmänna indragniogs-suten uppförd, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner nej, bestämmes pensions-beloppet till 1,000 r:dr årligen.
Reservation af riksdagsfullmäktigen Nils Strindlund från Wester-norrlands län: ”Jag, som ej varit ense med Ilöglofl.
Stats-utskottets pluralitet vid sammanjemkningen af respektive Riks-ståndens fattade olika beslut, får mig deremot reservera.
Då uti 21 punkten af Stats-utskottets betänkande N:o 124 Riks-slånden stannat uti olika beslut, så böra meningarne, i enlighet med 69 § regeringsformen, samraanjemkas, der icke 3:ne Riks-stånd varit ense.
Men Utskottet bar icke tagit i betraktande alla 4 Riks-stånden, utan endast de 3:ne, hvarigenom Bonde-ståndets beslut blifvit alldeles undertryckt, fast de öfrige 3:ne Riks-stånden icke varit ense, Uhuru jag icke betviflar, att utgången, vid en skeende votering i förstärkta Siats-utskottet, skulle leda till enahanda resultat, så vill jag dock icke uppoffra grundlagens föreskrift och laga former, för att vinna eller förlora, så önskar jag dock, då jag anser, att på en så beskaffad väg frambringa beslut, de må vara onda eller goda, man kan komma så långt, att både Utskotts och 3:ne Riks-stånds beslut i sådana frågor blifva gjorda till intet, om ett Riks-stånd helt och hållet undandrager sig att i sådane frågor, der ett helt Riks-stånds mening blifver undertryckt, deltaga, hvarigenom den sednare villervallan blifver värre än den förra.
Denna min mening anhåller jag att den må Utskottets betänkande till respektive Riks-stånden åtfölja.”. Stats-Utshotlets Utlåtande, N\o 2.jo. 13 N:o 240.
Utlåtande, i anledning af erhållne återremisser å betänkandet N:o ig6, angående sättet, ordningen och 'vilkoren för utbetalningen af anslags- och lånebidrag till befrämjande af allmänna arbeten. (U. A.) Från Ridderskapet och Adeln lur Stals-utskottet erhållit återremiss å i:sta punkten af be'änkandet N:o 196, deruti Utskottet hemställt, att en af friherre Cederström, C. R., väckt motion om utfärdande af ett lagstadgande rörande skyldighet att underhålla sådana arbeten, för hvilkas utförande anslag eller lån af allmänna medel åtnjutits, icke måtte lill någon åtgärd föranleda; men som berörde punkt är af de Irenne öfriga Riks-ståuden godkänd, har Utskottet funnit sig icke kunna, emot stadgandet i 75 § riksdags-ordningen, med förenämnde fråga taga vidare befattning.
Uti andra punkten hade Utskottet afstyrkt bifall till en af herr Brinck väckt motion, att hvad genom Kongl, kungörelsen den 13 Juni 1845 blifvit stadgadt, rörande sättet för återbetalningen af lån utaf allmänna medel till korporationer eller menigheter för beredande af odlings-företag, måtte utsträckas icke allenast till alla sådana från Riksgälds-kontoret redan utbetalda lån, som utgålt af de för berörde ändamål vid de 2:ne sista riksdagarne anvisade medel, ehvad dessa lån meddelats enskilde personer eller korporationer och roenigheter, utan ock till de lika beskaffade lån, som hädanefter kunna varda af allmänna medel utgifne.
Förevarande punkt är från samtlige Riks-stånden till Utskottet återremitterad, på grund af följande deremot framställde anmärkningar: att nuvarande olikhet i föreskrifterne rörande sättet för återbetalningen af allmänna lånebidrag, meddelde åt enskilde eller korporationer och menigheter, icke allenast medförde en olämplig olikhet i afseende å uppbörden af dessa lån , utan tillika föranledde fortfarande osäkerhet för stats-verket samt onödig omgång och tidspillan för Riksgälds-kontoret vid bevakandet och indrifvandet af dessa åt enskilde lemnade lån, för hvilka hvarken inteckning eller annan ieal-säkerhet, utan endast borgen, blifvit afgifven.