Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Strut årligen, på det sättet, att enar qvantum uppgifves på alla de extra ordinarie Uppbörder, hvilka i Stockholm komma att indrifvas, bör proportionaliter af hvarje Uppbördssumma utsättas så manga proCent. sorn till dessa 1.600
Dal, S:mt kunna vara till racki! ge, af hvilka proCent medel Uppbörds-Commissarierne 11 k väl intet mera undfå borde än af denna summa belöper, som de verkeligen indrifva, så att , om den uppgifna summan riktigt af dem upbäras, hade de tillsammans att tillfullo undfå sina 1.600 E:dr S:mt, men örn något deraf blefve innestående, skulle af dessa 1,600 .Dal.
S:mt in* nehållas så mycket, sorn på den innestående summan belöper, på hvilket sätt Riksens Ständer då förmodat Uppbörds Gorrimmissarierne kunna upmuntras, att med sa mycket större drift förrätta Uppbörden, som deras , egen förmån derunder berodde.
Ytterligare håfven J, år 174-1,; hos Oss i underdånighet anmält en lika ansökning, af Magistraten med den , som nu hos Riksens Ständer blifvit ingifven , hvarpå Vi den 30 Juli samma år, i Nåder förklarat , att som Riksens Ständer på 1734 års
Riksdag sjelfve utsatt 1,600 Dal.
S:mt till 8 Uppbörds Commissariers aflönande här i Staden; så vore det betänkeligt att samtycka till någon förhöjning på samma faststälta summa, heldst den ändå nogsamt besvärade de Publique medlen emot förra tider, då Stockholms Stad lika io8« Den xi Juli. lika med de öfriga Städerna i Riket af egna medel bestått, hvad till Uppbördens indrifvande för Kronan har erfordrats.
Sluteligen hafva Vårt Kaminar-Collegium och Stats-Contoir yttrat dess tanka vara, att ej något öfver de redan faststalda 1,600 Dal.
S:mt af Kronans medel genom flera proCents bestående af Uppbörden måtte beviljas , utan i fall någon tillökning skulle pröfvas nödig, i anseende till närvarande bevilIningssätt, och deraf hörande mera besvär, hafva de förment att sådant af Stadsens enskilta medel kunde bestås och godtgöra*.
Detta allt förmäla Riksens Ständer sig hafva uti ett noga öfvervägande tagit; och hvad först angår qvasstio an eller om Uppbörds-Commissarierne här i Stockholm till någon förbättring i lönen äro berättigade, af Magistratens härom gjorda omständeliga förmälan inhämtat, att de med den nu för tiden dem anslagne ringa proCenten ogörligen kunna hafva nödtorftigt uppehälle, der dock för Kronans derunder beroende höga tjenst och säkerhet ganska nödigt är, att de med så tillräckeligt underhåll blifva hugnade, att de, i brist deraf, icke nödsakas Kronans medel att tillgripa, hvarföre och i betraktande deraf Riksens
Ständer ej sett sig kunna undgå, att dem en billig tillökning i lönen anslå och tillerkänna.
Och hvad sedan beträffar, huruvida det, som dem uti tillökning kommer att bestås, må af Stadsens enskilta medel komma att förnöjas eller ej?
Så alldenstund Riksens Ständer redan vid 1734 års Riksdag förklarat att .
Stock* Den 11 Juli.
Stad , som , uti denna Uppbörd ingen del häfver, icke elier med Uppbörds Commissariernas aflönande kan besväras; ty pröfvar Riksens Ständer i sådant afseende nu äfven billigt, att hvad sorn Uppbörds-Commissarierne hädanefter såsom en tillökning i lönen kommer att tilläg*- gas, må såsom för detta skedt , dem af Kronan bestådt varda.
Härvid berätta dock Riksens
Ständer i underdånighet sig ej böra obemäldt lemna , att som den tillökning, hvilken af Stockholms Stads Magistrat projecteradt blifvit,synes tåla närmare jemkning , så är Riksens Ständers underdåniga tanka och mening att, i stället för hvad Magistraten dem till lön och expenser samt Executions-Betjente föreslagit, Uppbörds Cornrrnssarierne må hädanefter med 100 Dal.
S:mts tillökning på lönen hvardera årligen, jemte 50 Dal.
S att expenser skola kunna utkomma , så att hvar och en af dem ärligen kommer att njuta 300 Dal.
S:mt, samt 50 Dal. dito mynt hvardera uti expenser, så länge de nu för tiden varande inångfalldiga Clontributioner och Krono utlagor påstå, men när Contribntionerna eller utlagorna förrnindskas och aftaga, kunde då af Stats Cornrnissionerna, till Vårt Nådiga fastställande, närmare tillses huru Staten må i möjligaste måtto hvad denna tillökningen angar lisas och lindras.
Hvad for öfrigt vidkommer de föreslagne Betjente till hjelp vid executionen för 120 Dal.
Sunt hvardera årligen, lika med Executions-Betjentema vid SlottsCancelliet, så ehuruväl sådant skulle hafva god »ytta med sig , så finna dock Riksens Ständer att io84 Den n Julit att det vid Bitets nu varande beträngda tillstånd alltför mycket skulle gravera den Publique Cassan ; hvarföre och som Uif-Gardet och Artilleriet hitintills uppå Eder reqvisition biträdt Uppbörds Cornmissarierna, vid de förefallande executioner; sä finna Riksens Ständer i underdånighet att Lif-Gardet och Artilleriet äfven hädanefter böra, pä anmodan, ovägerligen göra dem derutinnan handräckning, enligt Värt Nådiga förordnande under den 26 Juni 1735, hvarvid dock Riksens Ständer hälla före, att till följe af ofvanberörde Vår Nådiga Förordning kommer att iakttagas, det så väl hälften Artilleriet emot Gardet dertill upbådas , samt att sådant ej sker uti oträngda mål och då ingen förrättning verkeligen kommer att för sig gå , med mera, som ock att den förhöjning a två öre S;mt på hvarje Dal Surit, sorn de tröga eller försummeliga efter meranämde Våra Resolutioner jemte sjelfva utskyIdema komma att erlägga, varda efter vanligheten till samma Handräcknings-Manskaps afbetalning använde.
Detta allt, som Riksens Ständer i ofvariornförmälte måtto hos Oss andragif, gifva Vi Eder härigenom tillkänna, med
Nådig vilja och befallning, det J, uti det, som på Eder försorg ankommer, fogen den anstalt , att den härutinnan gjorde författningen må behörigen efterlefvad varda hvarmed Vi befalle Eder Gud Alsmägtig Nådeligen.
Stockholm i Råd-Kammaren den 22 September 1743. -FRIEDRICH.
Boneauschiold.
Deri ll Juli'.
1085 Till Öfver-Ståthållarert angående Stockholms Stads Uppbörds-Commissarier.
Likheten med Hoga Originalet bevittnar Isaac Dellvik, Secreterare vid Öfver StåthållareEmbetets Canceltie.
A. Stormägtigste Allernådigste Konung!
Herr Ofver Ståthållaren m. m.
Grefve Mörner har uti underdånig och till Stats-Beredningen i Nåder remitterad skrifvelse af den 4 nasti.
Juni anmält, att då han med den lön af 75 R:dr, som denna Stadens Mantals-Comrnissarier innehafva, icke kunnat få Mantalsskrifningen för innevarande år verkställd, utan genom Embetsmyndighet och löfte om förbättrade löne-vilkor, funne han sig desto mer nödsakad, att om Nådigt understöd för dem i underdånighet anhålla, som han, emot berörde lön, icke ser någon möjlighet att härefter få Mantalsskrifningen bestridd, sedan genom den Författning Herr Grefven och Öfver-Ståthållaren vidtagit till Bevillnings-Taxeringarnes, Uppbördens och redovisningens lika tidiga årliga afslutande, som i alla Rikets Provinser , Mantalsskrifningen skyndsamt och oafbrutet måste förrättas i vissa Qvarter på dertill af Herr Grefven och Öfver-Ståthållaren utsatte dagar, och icke, som förr, bero på MantalsCojnmissarien, hvilken till skrifningen ^nvändt io86 Dm 11 Juli. sä läng tid, aft han derunder kunnat bistå de skattskyldiga med författande* af deras skrifteliga uppgifter, och uti betalningen derföre erhålla en belöning, som utgjort denna Tjensteinans egentliga inkomst.
Mantalsskrifriingens utöfning i Hufvudstaden skall dessutom vara vida besvärligare, än all annorstädes i Riket , äfven af den orsak, att då Skattskyldige i orterna inställa sig på utlysta ställen och Mantalsskrifvaren alltid kan hafva, och har en Concept-Längd tillskrifven , i enlighet med föregående årets Mantals-Eängd, emedan vida färre ändringar der förefalla, skall Mantalsskrifvaren i Stockholm deremot nödgas besöka hvarje hus och i den mest besvärliga årstiden , utan att för de ständiga flyttningarna kunna begagna ett tillskrifvet exemplar af det föregående årets Mantals-Eängd, och hvarförutan det nu i Nåder faststäldta Formulairet till Mantals- och Skattskrifningen skall fordra vida mer och så mycket arbete emot förr, att Man» tals-Cornmissarien icke utan biträde skall inom vederbörlig tid kunna aflemna Mantals-Eängden.
Vid sådant förhållande hyser Herr Grefven och Ofver-Ståthållaren den underdåniga förhoppning, det Eders Majit nogsamt täckes i Nåder finna, att MantalsCommissarien, med 75 Ridlrs lön* ogörligen kan hafva lifvets bergning vid närvarande högt uppstegrade pris på alla lifsförnödenheter; anhållande Herr Grefven och Ofver-Ståthållaren i anledning deraf underdånigst,, det Eders Kongl. Majit i Nåder täckes anslå hvarje Mantals - Commissarie J30 R:dr i årlig lön
Den ii Juli. lön samt 50 R:dr till Skrifvarehjelp, tillhopa 180 R:dr, att utgå på sätt som följer, nemligen: Af Stadens medel, hvad hvarje Commissarie nu deraf skall innehafva - - R:dr 66: 32. samt af Stats-Verket - 8: 16.
R:dr 75: __ Provision af Mantalspenningarna, i likhet med Mantalsskrifvarne i Orterna eller 6o:de penningen, sorn efter de för afkortningen vanliga afdrag ungefärligen skall kunna utgöra - 25:
— Andel af den halfva proCent, som af Bevillningen kommer att utgå 50: —«■ Pesten af Stats-Verket på Stat 30: _ Tillhopa P:dr 180: — Hvad Herr Grefven och Öfver-Ståthållarea sålunda anfört om Mantals- och Skattskrifning gens besvärliga och arbetsamma beskaffenhet mera här, än all annorstädes i Riket , ehuru den måste med en i flera afseenden synnerlig grannlagenhet emot förr allmänneligen förrättas, det finner Stats - Beredningen instämma med rätta förhållandet; äfvensom denna förrättnings verkställande på tid och sätt, som Herr Grefven och Öfver-Ståthållaren förordnat, ofelbart skall befrämja en länge önskad och påsyftad men städse saknad ordning i denna Stadens Uppbörds* och Redogörelse-Verk.
Matitals-Längden är det Hufvud-document, hvarpå all personlig beskattning i Riket beror, och utaf hvilken hvar och en, som är underkastad Bevärings-skyldigheten skall utrönas, samt i öf - io88 Den 11 Juli. i öfrigt flera upplysningar hämtas bade i Oc-5 conomiskt och Sratistiskt afseende ; utaf hvilket allt nogsamt intages med hvad synnerlig pålitlighet , omtanka och sorgfällighet
Mantalsskrifningen måste förrättas.
Att alltså till detta göromål fordras skick-5 ligare och kunnigare personer, än som kunna belönas med 73 R:dr , kan icke bestridas; oell Stats-Beredningen finner för sin del i underdånighet, att de löne vilkor Herr Grefven och Ofver Ståthållaren för hvarje Mantals-Commis» sarie föreslagit, ingalunda öfverstiga hvad de verkeligen förtjena; men i anseende till de för denna löne-förböjning föreslagna tillgångar förekommer; 1:0 Att Kongl. Maj:ts, vid inrättningen af Mantals Commissarie Sysslorna här i Staden redan- den 16 September 1735 , Väl tillaggt dem ,50 Daler S mt -eller de 8 R:dr 16 sk.
Banco, söm de ännu till expencer innehafva och på Krono
Uppbörden i läkningarne afskrifväs, men afslagit Magistratens genom Öfver Ståthållaren då gjorde ansökning, att de äf Kronans medel inåt» te lönas, samt i dess ställe förordnat, att åflo» ningen borde utgå af Stadens enskilta medel 5 hvilket förordnande är bekräftadt genom Kongl.
Brefvet den 24 Juli 1754, äfven på den grund, att Kronan af Staden icke åtnjuter Mantals peri» ningar. 2:0
Att i Slockholm några Manfals-pennin* gar icke ännu erläggas.
Från denna afgift är Hufvudstaden jemte Götheborg och Carlskrona på den grund befriade, att de i stället för ali in» Den 11 Juli. , 1089 inkommande Spannmål betala Qvarntull; hvilken alltid varit ansedd såsom Landttull, samt såsom sådan blifvit af Landttulls Betjeningen iippburen och till Stats-Verket under sådan Titel levererad.
Vid alldeles lika egenskap blef denne afgift bibehållen efter Landttullens upphäfvande vid 180g och 1810 års Riksdag-, Den innebegripes i det surrogat för Stats-Verkets förlust af Landttulls-inkomsten, som ifrågavarande 3:ne Städer, enligt Kongl. Förordningen den 30 November sistnämnde år, borde utgöra, och blifver alltså, ehuru beräknad lika med Mantalspenningarne för hvarje Mantalsskrifven person, likväl såsom tull uppburen och levererad till Stats-Cassan, samt utgör i följd deraf en BevillnlngsArtikel, i stället att Mantals-penningarne äro en Rtats-Verket enskildt tillagd inkomst, lika fast och saker med grundskatten af Rikets jord. 3:0
Utom Qvarntullen och de afgifter, som, till fyllnad i surrogatet för Laridttulls-inkomsten, särskildt på Stadens innevånare intaxeras, består hela Uppbörden här i Staden af Riksens Ständers Allmänna Bevillning, hvilken inflyter till Riksens Ständers Riksgälds Contoir, som deraf tilldelar Stats-Contoiret hvad till fyllnad i dess behof erfordras, men ibland hvilka behof alls ingen utgift till Stockholms Stads MantalsCommissarier är påräknad.
Vid så fatta omständigheter, kan Stats-Beredningen icke eller i underdånighet tillstyrka att Stats-Verket må betungas med någon aflöning i och för dessa Tjenstemän.
Deras angele Bandet. 137.
138* lägna loge Dea 11 Juli. lägna och magtpåliggande göromål fordra dock , att de nödvändigt böra förses med derefter lämpade skäliga löner; och Stats-Beredningen anser hvad dertill erfordras höra till första Classen af Stadens enskilta utgifter.
"Riksens Ständer, som vid sist öfverstandne Urtima Riksdag fannö, att tillämpningen af deras åtagna Bevillning m. m, gjorde en förbätt* rad och vida grannlagare och arbetsammare Mantals- och Skattskrifnings-methode nödvändig, beviljade derföre en half procent af Bevillningens belopp till hvarjehanda expence-uigifter i och för taxeringarne samt äfven någon förbättring i Uöne-vilkoren i synnerhet åt de Tjenstemän, sonl hade befattning med Mantals- och Skattskrifningeni Denna afgift innefattar, efter Stats-Beredningens underdåniga tanka, allt hvad af Statens medel , i dessa afseenden kan bestås, och synesjkurina ingå till Stadens Cassa, såsom något understöd till de löner åt Mantals-Commissarierna, sorn Staden åligger att bestrida och Eders Kongl. Maj:t nu i Nåder lärer täckas bestämma; men som Herr Grefven och Öfver-Ståthällaren om Mantalsskrifningen och Stadens Uppbörds-Verk vidtagit anstalter och författningar, som, enligt hvad Stats-Beredningen
I här ofvan haft
Nåden anföra, ofelbart skola befrämja ordning och säkerhet derutinnan: och det är möjligt, att göromålen, då de betraktas i sammanhang dermed, till, deras art och beskaffenhet samt årstiderna , på hvilka de egentligen böra förrättas, tillbörligen skulle kunna bestridas af ett bättre lönadt men mindre antal Tjenstemän, än det, som Den II Juli.
1091 som nu synes komma alt bestå af sex MantalsCommissarier med sina Skrifvare eller skrifvarhjelp , samt sju Uppbörds Cornmissarier och lika manga Uppbörds-Skrifvare ; så hemställes i underdånighet, om icke Herr Grefven och ÖfverStåthållaren må äga, att, efter vederbörlig öfverläggning och pröfning, inkomma med underdånigt förslag till de ändringar, som i detta afseende finnas lämpeliga och sorn , i händelse af Nådigt bifall, kunna i deri mån sättas i Verket, sorn Tjenslernas nu varande innehafvare afgå.
Hvad sluteligen beträffar Herr Grefvens och Öfver-Ståthållarens underdåniga anhållan, att af Stats Contoiret få reqvirera provisionen för nästlidet års Mantalsskrifning'härstädes , till godtgörande af den betalning, Herr Grefven och Öfver-Slåthållaren funnit sig nödsakad att utlofva, för att få detta års Mantals-Uängd så tidigt renskrifven, att Taxerings-forrättningen nu kunnat börjas och den ordning här vinnas, att Uppbörden i Hufvudstaden må kunna förrättas på samma tid, som all annorstädes i Uikqt; så, och ehuru Siats-Beredningen, på skäl , som andra punkten här ofvan innehåller, icke kan i underdånighet tillstyrka sådan provision för framtiden, öfverlemnas dock till Eders Kongl, Majrts Nådiga pröfning och godtfinnande, om icke, då anledning kunnat vara af 2 §. 2 Morn. i Kongl.
Eörordningen den 30 November l&lo, att anse JVIantalspenningarne såsom beviljade i stället för Uandttullen, och Herr Grefven och Öfver Ståthållaren derpå grundat löftet om betalning för ett 10Q2 Den 11 Juli. ett arbet? af så vigtig påföljd, en summa, svarande mot behofvet, efter den beräknings-grund , Kerr Grefven och Öfver-Ståthållaren uppgifvit, i Nåder må beviljas af besparingarne på den, å åttonde Hufvudtiteln, till provision för Mantalsskrifningen i Riket uppförda förslags-summa , uppå hvilken ett, mot denna utgift svarande, öfverskott desto säkrare uppkommer, som Mantals-skrifningen ännu för 1812 förrättades på det förr vanliga, och nu mera befunna ofullkomliga sättet.
Hvad Stats-Beredningen sålunda haft den Nåden anföra och föreslå, varder Eders Kongl. Maj:ts
Nådiga pröfning ooh välbehag underdånigst hemstäldt.
Stats-Beredningen framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit Stormagtigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåtare O. E.
Tersmeden. A. G. Mörner.
Eit. B.
Stormagtigste Allernådigste Konung!
Sedan Eders Kongl. Majit, genom Nådigt Bref Hen il Juli. \ i®93 Bref den 24 sistlidne September i fråga om sökt Böne-forbättring för Krono-Uppbörds-betjeningen i Stockholm, tillåtit Öfver-Ståthållaren, att framdeles andraga hvad som i afseende på bemälte betjenirigs
Böne-förmåner kunde vara att anmärka; så har Öfver-Ståthållaren, Generalen m. m.
Herr Grefve Carl Mörner, uti underdånig Skrifvelse den 14 nästlidne
Maj, åter an» malt angelägenheten af förbättring uti KronoUppbörds-betjeningens Bonings vilkor, samt dervid anfört: huruledes det hittills gällande Bönings-sätt, bestående deruti, att
Betjeningen ägt beräkna sig tillgodo och uppbära de straffböter af 3 sk.' på Rtdrn, som de skattskyldige erlägga för den del af utskylderna som, efter slutad Uppbörds-stämma betalas , skall utgjort UppbördsCommissariernas hufvudsakligaste Böne-inkomst, samt att denna inkomst i synnerhet varit påräknad af sådana skattskyldiga, hvilkas Krono-IJtlagor stigit till högre belopp, och sorn gerna derföre betalt nyssnämnde böter för att , såsom tillförne icke skall vägrats , få, efter slutad Uppbördsstämma, flera månaders anstånd med utskyldernas betalande och dem under tiden till enskilt fördel begagna.
Men som af ett sådant förhållande, ej allenast de vanliga restantier uppkommit, utan äfven dessutom ett helt års Krono-Uppbörd skall varit hos Hufvudstadens skattskyldiga innestående och dem ej affordrad; så hade Öfver-Ståthållaren , i anledning af Edérs Kongl. Maj:ts särskildta Nådiga uppdrag, för att återställa Krono-Uppbörds-Vexket till ordning och skick , i anseende till indrifvandet och redo vis - 1094 Den 11 Juli. ■yisningen af igli års Uppbörd, ej kunnat lemna mera rådrum, än dertill oundvikeligen erford rats , utan fprcerat verkställigheten deraf så , att Uppbörden blifvit levererad och redogörelsen derföre aflemnad inom fem månader fran Uppbordsstämmans början , eller på hälften kortare tid , än tillförne vanligt varit.
Di härigenom skall inträffat, att ofvanberorde inkomst liir I8li blifvit, emot det föregående året, mindskad for Stadens sju Uppbörds Cornmissarier med ett samtnanberäknadr beioppraf93o R:dr Banco, och deras lön dessutom medtagen deraf , att de till fortskyndande af så väl restantiernäs indrifvarede, sorn undersöknirigarne , hvilka föregå Afkortnings Längdernas upprättande , • varit nödsakade att mot betalning begagna större biträde, än som under de förra åren, med en rymligare redogörelse tid , fordrats; så och enär Uppbördsbetjeningen icke desto mindre villigt fullgjort dem lemnade föreskrifter, utan afseende på egen förlust, hvilken för ’dern vore desto mer känbar, som den lön, de af Eders Kongl. Majt och Kronan samt Stads-Cassan åtnjutit
xgl I , sammanlagdt för hvarje Uppbörds-Commissarie och dess Skrifvare , ej utgör mer än omkring 260 E:dr, anhåller Herr Grefven och Öfver-Ståthållaren , det Eders Kgl. Maj:t till ersättning för hvad i frågavarande sju Uppbörds-Commissarier, såsom ofvanberördt är, genom en tidigare indrifning af l8rl års Krono Uppbörd förlorat, i Nåder täcktes anslå till Öfver Ståthållarens disposition xooo R:dr Banco, heldst det, i annat fall, 6kulle blifva svårt, om ej ogörligt, att eljest forcera Dm 11 Juli. 1095 forcera dessa Uppbördsman , att med lika skyndsamhet uppbära och redovisa äfven 1812 års Rppbörd, på fortskyndandet hvarafiikval endast och allenast skall bero möjligheten, att, efter förrättad taxering, kunna i Hufvudstaden företaga innevarande års Krono-Uppbörd på samma lid, som i. hela den öfriga delen af Riket samt för framtiden ärna en lika ordning.
För att i underdånighet kunna upplysa, på hvilken grund Uppbörds Commissarierne i Stockholni mer, än Uppbörds-betjeningen i Rikets alla öfriga Städer , kommit att aflönas af Kronan, samt dessa löners beskaffenhet och sättet, hvar- * på de utgått, efter som dessa Rönings-utgifter icke äro påförde Rikets Stat , har Stats-Beredningen , till hvars utlåtande Herr Grefvens och Öfver-Ståthållarens förenämnde underdåniga Skrifvelse blifvit i Njider remitterad, undersökt och befunnit, att Riksens Ständer vid 1734 års Riksdag förklaradt, att Stockholms Stad, som uti Uppbörden ingen del hade,, ej ellef med Uppbörds Commissariernag aflöning kunde besväras; att de löner, desse Betjente redan den tjden af Staten åtnjöto, skulle okas tilL.200 Daler Sant för hvardera: att, i anledning af 17 34 års förordnande, berörde löner vid 1743 års
Riksdag blifvit-tillökte med ioq Daler och 50 Daler Smit till expenser eller tillhopa för hvardera 350 Daler, enligt Kongl. Brefvet den 22 September sistberörde år: atf Kongl. Maj:t den 22 Juli I754 ytterligare i Nåder beviljat hvar och en af dem 50 Dalers tillökning, så att hvarderas lön med expenserna, blef 400 Daler Sunt, samt att Stats-Contoiret samma år förklarat, jog6
Den 11 Juli. rat, att då Uppbörds Commissarierne allt ständigt godtgjört sig, hvad de sålunda undfått, af Uppbörden i sina räkningar , dervid skulle förblifva ; men afskrifningen ske på Bevffinirigéri allena och icke pro rata parte af lön- och betalnings afgiften samt Slottshjelpen.
Vid 1756 års Riksdag och efter pröfning af Magistratens ansökning om ersättning för uppgifna större utgifter i och för Uppbörds-Verket, än Kronan bestått, har, enligt Kongl. Brefvet den 30 November samma år , Riksens Ständers Secreta Utskott förklarat: iso Att med Uppbörden i Stockholm borde förhållas lika sorn i de andra Städerna; i följe hvaraf Magistraten härstädes hade så' mycket större skyldighet att infordra Krono-utskylderna , som Stockholm framför andra Städer i Riket njutit och ändå njöt den förmån, att UppbördsBetjeningen betaltes af Kronan med 2,800 Daler Silfvermynt. 2:0
Att den villfarighet, sorn skett Stockholms Stad med en viss summas beviljande till Uppbördsmännéns, aflöning , icke kunde medföra den påföljden att Kronan skulle betala allt; och 3:0
Att det alldeles icke kunde angå Kronan hvad enskilte medel Staden dertill använde, emedan af Kronan icke var äskadf mer än 1734 års Resolution påbjuder, samt sluteligen, att Secreta Utskottet afstyrkte ali ersättning för förra åren och fann Kronan ej böra betungas mer för Slockholm, än för de öfriga Städerna i Riket.
Secreta Utskottet hemställte dock, att om, efter Den 11 Juli.
1097 efter pröfning och vederbörandes hörande, den. af Magistraten tillika begärte 7:de Uppbörds'- Commissärien fanns nödig till Uppbördens snara och skyndsamma indrifvande, lika lön för denna , sorn för de öfriga, måtte i Nåder beviljas.
Den 6 MajÄ^ö/j samtyckte Kongl. Majtt denria tillökning och att y:de Commissariens lön skulle blifva 500 Daler Silfvermynt, samt att, 1 anseende till förekomna omständigheter, hvar Uppbörds Commissarie borde erhålla 700 Daler'
S:mt i lön och 200
Daler samma mynt till Skrifvarehjelp; men att som, efter Kongl. Brefvet den 30 November 1756, en viss summa af 2,800 Daler , hvilken nu Ökades med nästnämndé, denj yule Uppbörds-Commissarien tillagde 500 till 3,300 Daler, var denna vissa summa af Kronans medel, sorn, efter Secreta Utskottets underdåniga tillstyrkande, ej fick öfverskridäs så borde bristen tagas af Stadens enskilta medel och berak näs från 1759 års början, då nya Uppbörds-melhoden kom till verkställighet.
Härvid har allt sedermera förblifvit och det är efter dessa Författningar , sorn UppbördsCommissarierne ännu åtnjuta hvad de af Kronans eller Statens medel i löner innehafva.
Under namn af dragare-lön for medlens framskaffande till Banken, uppbära och godtgöra sig Uppbörds-Commissarierne afven af Kronans Bevillning 3 r.
Srmt å hvarje 100 Daler samma mynt, förmodligen tillkomne den tid, då plåtrnyntet ännu var det egenteligen gängse och alla Uppbördsman hade rättighet till så kallade forpen* logg