Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad angår länets allmänna beskaffenhet förbigär jag beskrilmngen om de yttre gränserne, bergsträckningar, sjöar, strömmar, rådande jordart på olika trakter m. m. hvarom någon ny upplysning icke är att tillägga till föregående femarsberättelser, och begifver mig till de vidtagne anstalterne til! förbättring af landets naturliga beskaffenhet, genom sjösänkningar o. s. v. hvarutinnan den sista femårsperioden företer en så storartad verksamhet, att ingen föregående lärer kunna framvisa något jemförligt.
Redan i sista femårsberättelsen antydde jag, att uppmärksamheten var starkt riktad åt denna angelägenhet både å länsstyrelsens och enskilde associationers sida, men tillika en farhåga att den större allmänheten skulle finna de vilkor allt för invecklade, eller icke nog fördelaktiga, som blifvit af Riksens Ständer fästade vid understöd af allmänna medel till företag i ofvannämnda ändamål.
Erfarenheten och nitiske ståndspersoners föredöme framkallade dock snart en täflan äfven bland allmogen, att blifva delaktig af understödsmedlen.
De arbeten, som sålunda redan blifvit fullbordade eller mer och mindre fiamskridit, äro följande: Sänkning af Säby sjön i Säby socken och Norra Wedbo härad.
Rensning af Storan i Svartorps och Lekervds socknar, äfvenledes i Tveta härad.
Aftappning af Stensjön och Laggarebosjön i samma härad, sänkning af Hakasjön i Forsserums och Barkeryds socknar.
4 Sänkning af sjöarne Ör och Bunn samt Öfva och Ncdra Qvarnsjön i Wista och Norra Wedbo härader.
Sänkning af sjön Widöstern i Ossbo härad af Jönköpings och Sunnerbo härad af Kronobergs län, samt Aftappning af sjöarne Drafven och holmen i Westbo härad af Jönköpings samt Sunnerbo härad af Kronobergs län.
Enligt 1847 års mantalslängder utgjorde folkstocken: Mankön . . . 75,463.
Summa 83,166, . 36,251.
Qvinkön . . . . 38,086.
Denna tillväxt synes vara en naturlig följd af uteblifne farsoter och missväxter, jordens tilltagande odling, samt näringsflitens utveckling under i allmänhet gynnsamma förhållanden.
a Folket.
Endast hvad sedligheten angår tvekar jag att låta detta omdöme gälla, enär, enligt temligeu säkra iakttagelser, brottsligheten om icke allmänt, så åtminstone inom vissa kathegorier, såsom angrepp på person och egendom samt bedrägerier är i tilltagande, då likväl dryckenskap, armod och arbetslöshet mindre än förr återfinnas vid efterforskandet af orsakerne till detta oroande förhållande, hvilket nu börjar sträcka sig till och med till den besutna allmogen.
Det måste derföre gifvas någre andre orsaker, som undergräfva sedlighetens rätta grundvalar: den religiösa tron och vördnaden för lagarne; och det lärer icke vara svårt att uppdaga desse orsaker, men är måhända icke behöfligt eller hörande till denna berättelses uppgifter. § *■ Näringarne.
På åkerjordens förbättring genom stenbrytning dikning och gödning med komposter användes mycken omsorg.
Till dessa orters bistånd behagade Eders Maj:t ställa under min disposition 20,000 R:dr Banko af undsättningsmedlen, af hvilken summa likväl såsom lån utgick allenast 16,970
R:dr samma sedelslag, hvarmed, jemte de bidrag i kontant och viktualier, som på min uppmaning villigt lemnades från andre orter inom länet, bristen blef afhjelpt, och hafva undsättningslånen sedermera blifvit restfritt, 6 utan begagnande af det anstånd, som vid påföljande Riksmöte beviljades, återbetalte å först utsatte terminer, hvilket andra bevis af detta slag på folkets goda vilja att rätt för sig göra torde förtjena att här antecknas.
Under vanliga år deremot producera, med undantag af Westbo och en del af Mo härad, alla ofriga trakter i länet spanmäl, ej blott till deras behof utan mer och mindre till afsalu.
I den med jordbruket sammanhängande bränvinsbränningshandteringen föregår, enligt sammanstämmande uppgifter från de flesta fögderier, redan en förändring i det, att de mindre bränvinspannorne med enkel redskap nedläggas, och, i stället, ett färre antal konstbrännerier på större possessioner uppkomma.
Till siffran uppgifves förhållandet från tvänne fögderier sådant, att de mindre pannornas antal nedgått under sista 3 år: i Westbo från 830 till 383, samt i Tveta, Wista och
Mo häraders fögderi från 669 till 300.
Boskapsskötsel, Att fodertillgångarne i allmänhet icke motsvara den i bruk varande åkervidden, följer af hvad redan är yttradt om jordbruket.
Ett motsatt förfarande skulle, andre fordelar oberäknade, kraftigt bidraga till förbättring af den inhemska boskapsracen, som förtjenar att konserveras.
Bland an - 7 stalter till boskapsskötselns upphjelpande, förtjenar i första rummet nämnas anläggningen, pä allmän bekostnad, af ett Stamholländeri för de Småländske länen i närheten af Wexiö; men då detta icke så snart kunde sträcka sina verkningar till norra delen af detta län, anhöll Ilushållnings-sällskapet, att, pa samma gäng som uppköp skedde för stamholländerierne, få fritt från tull och frakt införskrifva några djur af Ayrshire-racen, hvilken anhållan af Eders Kongl. Maj:t nådigst bifölls.
Inom Norra Wedbo härad hafva vid egendomen Näs, som äges af undertecknad, samt Fi~ dei-commisset Gripenberg, som förvaltas af en utaf länets driftigaste landthushållare, Herr Baron Axel Hermelin, blifvit inköpta ädlare djur, på sednare stället af blandad Engelsk och Holländsk race.
Jag har anledning tro att dessa exempel icke äro de enda i sitt slag, ehuru flera icke kommit till min kunskap.
I öfrigt hafva, i följd af årsväxternes beskaffenhet den sednare tiden, hastiga förändringar i ladugårdsbesättningarne kunnat undvikas och afsättningen af ladugårdsprodukter, isynnerhet på hufvudstaden, har varit liflig, äfvensom priserne på dessa artiklar i stigande.
Ekplanteringen har under de sista fem åren blifvit ökad med 95 tunland, besådda med ekollon, uti rader, som visa sig vackra och finnes dessutom för närvarande cirka 150 tunland mark i ordning till besåning; men då ollontillgången under de sednare åren varit ovanlig knapp och erfarenheten visat att såning lyckas 8 bättre än plantering, verkställd af ovana och vårdslösa personer, sa har denna areal ännu ej kunnat besås, men hvilket vid första goda ollonår kommer att ske.
De äldre ekplanteringarne hafva under de sednare åren blifvit något hindrade i sin växt genom täta maskhärjningar och torde växtligheten ej blifva lullkomli" å de inplanterade ekarne innan ny hjertrot hinner bilda sig, men hvarelter de med säkerhet skjuta i höjden.
Deremot visa eksådderne de vackraste resultater man kan önska; årsskotten gå ofta ända till 8 qvarter och träden tilltaga med ovanlig frodighet i växt, hvilket nu tydligen synes, sedan hjelpgallnngar börjat forhdne host.
Att bestämma huru många millioner ekplantor, som för närvarande finnas på Wisingsborg, låter sig ej göra, utan kan blott uppgifvas, att 695 tunland aro dels besådde, dels planterade med ek och tyckes som anläggningen i en framtid skulle blifva en af de vackraste i Europa, hvilket de till ön ankomne Tyske skogsförvaltare äfven intygat.
Lärkplanteringen har under de sednare fem åren fortgått med oförminskad fart.
Uti plantskolorne äro under denna tid med säkerhet uppdragne 300,000 lärkplantor, hvaraf 138,950 äro utplanterade vid Wisingsborg bland ekraderne, 13,300 försålde dels till krönoparkerne uti riket dels till private personer, och qvarfinnes resten till utplantering innevarande och nästa år.
Derjemte utklängas och till en del forsaljas årligen flere skålpund lärkfrö, så att detta starka, frodväxta och nyttiga tradslag, som trifves ovanligt väl vid Wisingsborg, snart är spridt öfver större delen af södra Sverige.
De äldre lärkplanteringar som här finnas, visa en ovanlig växtlighet och träd finnas som vid femton års ålder hafva femton alnars höjd samt deremot svarande tjocklek.
Mullbär siplantering en är till antalet af träd under de sednare åren obetydligt ökadt, emedan erfarenheten visat att den redan lemnar loftillgång till flere lispund silkeshylsor årligen.
Sommaren 1846 erhölls visserligen blott 1 a skålpund silkeshylsor, dels af brist på ägg, dels af ovana vid behandlingen, men år 1847 deremot producerades 2 lisp. 10 skålp. silkeshylsor, och hade ett mångdubbelt antal maskar kunnat födas utan skada för planteringen om tillräckligt maskagg erhållits 9 och synes all anledning vara för handen att denna näring kan blifva af ei obetydligt värde både tör landet och den enskilde.
De uti planteringarne utsatte mindre antal askar och almar visa god växt och Ätt li" k,i"8lig8a,,depro,i"ser- 8r,e"som ™'- Från deri till Wismgsborg och Ekplanterings-styrelsen hörande kronoparken 4 0ftTV tr*k»^ggr,rRSmdell,ing’ årligen 0mkrins 6«°00 kubikfot, hvaraf ,°t kubikfot forsaljas årligen å auktion och betalas vanligen med 2 sk. 9 rst banko kubikfot och 2,000 kubikfot användas för kungsgårdens räkning till' reparationer och stattagarnes behof.
Under de 3:ne sista åren hafva insekter aneripit tallskogen men som på Ekplanterings styrelsens befallning svinkreatur blifvit insläppte lor att uppåta dessa skogsmsekter, så har skadan icke blifvit betydlig emedan ma skarnes puppor blifvit till större delen dödade,, } ° ^
I den enskilda skogshushållningen har någon förändring icke föregått, hvaremot eu . atsk.ll.ga trakter kännbar brist på timmerskog, och derå nya förhållanden bidragit, att åt skogseffekter gifva ett högre värde, hviiket här på platsen är i starkt sågande anda tdl 30 procent.
Hit hörer den ökade konsumtionen för tvänne nya tabriksanlaggnmgar, jemte ångbåtarnes och ångbränneriernes behof, samt en lönande afsättning af gröfre timmer på Götheborg för de utländske jernvägsbolagens räkning
En Sågverksanlaggn.ng, kallad Oscarsström inom Hallands län, dit timmerstockar flottas på Nissaån, har öppnat en fördelaktig afsättning för den inom vissa socknai i Westbo härad i behåll varande skogstillgången. boreskrifterne om trakthuggnings införande på boställsskogar hafva på sednare tid vunnit tillämpning mera än förut varit fallet.
Ännu en väckelse till en bättre skogshushållning har icke heller här bort förtigas nämligen, att Kongl. Landtbruks-akademien bestämt tvänne premier, det första af Akademiens störa medalj i guld, af 25 dukaters vigt, åt den, som efter förloppet af lem år, raknadt från 1842, först kan förevisa den största vidden af på föreskrifvet satt a egne ägor uppdragne barrträdsplantor; och det andra af Akademiens mindre beloningsmedalj i guld, af 12 dukaters vigt, åt den, som efter samma tids föropp c ernast uppvisar den största vidd al' på samma sätt uppdragne barrträdsplantor. slutligen har äfven länets Hushållnings-sällskap egnat sin omtanka åt denna angelägenhet och, for att söka hämma ett af ålder sine handlingar for år 1847, intagit en af länets Jägmästare författad afhandling om skogsskotseln. h liruk och Bergverk.
Några nya anläggningar af detta slag hafva under de Berättelse öfver Jönköpings län för åren 4843—4847. 2 10 sista fem åren ej tillkommit; men de äldre bergverken skötas med oförminskad drift och förbättrade apparater.
Brist på rudimaterier för bruksdriften har ännu ej försports, och denna handtering visar sig af allt mera vigt för närboende allmoge genom den förtjenst kolningen och forsling inbringar. ..
Herr Bergsrådet och Biddaren Aschans nickelverk, Klefva, i Ostra härad, återgäldar nu den verksamme anläggarens möda och omkostnader.
Tillverkningen uppgifves nämligen hafva under sistlidet år uppgått till 185 skepp. 16 lisp. 5 skölp, rånickel.
I fråga om dessa återkommer man alltid först till gevarslaktoriet i Ilusqvarna.
Arbetspersonalen uppgick här 1847 till 235 personer: mästare, gesäller och lärlingar, bosatte dels vid faktoriet, dels i omkringliggande socknar; och under de sistförflutna fem åren har tillverkningen, i följd af ökade beställningar, uppgått till 10,860 besigtigade och till kronans förråder levererade infanterigevär, samt 910 stycken pistoler, eller 5,130 gevär och 910 pistoler mera, än under nästföregående lem år.
Den penningeförtjenst, som genom gevärstillverkningen sprides i orten, beräknas i medeltal till 50,000 R:dr banko årligen.
Eders Kongl. Maj:ts nådiga Fabriks- och Handtverks-ordning af den 22 December 1846, som skulle äga tillämpning på alla manufakturverk, undantagandes dem, hvilka stå under Bergs-Collegii uppsigt, har föranledt villrådighet och tvifvel, huruvida den föregående lagstiftningen angående de, med serskilda privilegier försedde, under vissa vilkor från kronan till enskilde upplåtne och under Krigs-Coliegii tillsyn lydande gevärsfaktorierne, samt om faktoriägarnes rättigheter och skyldigheter äfvensom arbetarne kunde anses vara upphäfd.
Det egna förhållandet att faktoristerne vid Ilusqvarna, af hvilka en stor del bo utom faktoriets område och drifva hemmansbruk i andra socknar, sig emellan voro förenade i särskilda skrän, inom hvilka gesällskap och mästerskap förvärfvades, gaf ökad vigt åt dessa tvifvelsmål, hvarigenom tvist uppkom emellan faktoriföreståndaren och arbetarne, som likväl, utan någon auktoritets mellankomst, bilades genom ett af den förre upprättadt reglemente, hvilket tills vidare tjenar till efterrättelse.
Ett glasbruk har blifvit anlagdt i Östra härad, på hemmanet Borssasjögle ägor, i stöd af den nya Fabriks-ordningen.
Dels naturlig fallenhet hos folket, dels länets egendomliga lokalförhållanden, som inbjuda till binäringar af mänga slag, hafva, enligt hvad i äldre femårsberättelser blifvit omständligare anfördt, framkallat en mångfald af binäringar och en mycket utvecklad husslöjd, hvilkas framsteg jag i det föregående redan antydt.
Ett exempel må anföras: inom vissa socknar af Össbo härads norra del, tillverkas bland annat sommar- och vinteråkdon, hvilka afyttras till Skåne och Skaraborgs län m. fl. orter; och denna binäring antages nu inbringa årligen 15 å 16,000 R:dr R:gs.
Om nu ock jorden, genom uppodling och ett förbättradt brukningssätt, skänker rikligare bidrag, än förr, till invånarnes lifsuppehälle, så må likväl icke deraf slutas, att dessa binäringar derföre äro af mindre vigt, eller förlorat något af sin välgörande återverkan på hufvudnäringen; ty utan denna mångslöjd skulle den större personal, som det med flere svårigheter kämpande åkerbruket, under den jemförelsevis korta tid man dermed kan sysselsätta sig, erfordrar, icke kunna, den öfriga delen af året, fördelaktigt användas.
Med afseende härå räknar man för en fördel att den uti Westbo härad och en del andra orter mycket idkade ståltrådsdragningen, samt denna tillverknings' afyttrande genom utskickade personer, är i aftagande.
Å landet drifves denna egentligen med ortens saluartiklar, boskap, viktualievaror, skogseffekter, ylle- och linneväfnader, smiden, väfskedar, åkdon och flera slags andra slöjdalster, samt dels omedelbarligen af producenterne sjelfva, dels medelbarligen genom uppköpare för de aflägsnare afsättningsplatserne.
Vid en tilltagande produktion af jordbruksalster skulle likväl svårigheterne af en lång transport och brist på afsättningsställen göra sig kännbar, hvarföre en del possessionater i Östra härad ingingo en öfverenskommelse att, på eu viss dag i hvarje vecka föra sina landtmannaprodukter till salu i Hvetlanda, ett ställe, hvarest, i följd af andre orsaker, en lifligare trafik äger rum.
Man anmälte hos mig denna öfverenskommelse och anhöll om publikation deraf inom länet; och, då jag deri icke kunde finna något öfverskridande af den Iandtmän författningsenligt tillkommande handelsfrihet med egne produkter, blcf kungörelsen utfärdad, med antydan, att gränsen för 12 denna handelsfrihet borde vid sammankomsterne iakttagas.
I följd af menigheternes yttrade åstundan, och efter domarens samt kronofogdens hörande, har jag sedermera lemnat mitt bifall att på flere andra lämplige platser inom länet, å vissa så kallade Torgdagar, handel och byte med landtmannavaror må äga rum.
En fördel häraf visade sig 1846, då Jönköpings läns bördigare trakter hade öfverskott af spanmål och denna lifligt efterfrågades både från de med missväxt hemsökta angränsande län och från mindre lyckligt lottade orter inom länet.
Ehuru kort tid som förflutit sedan Eders Kongl. Maj:ts nådiga Handels-ordning af den 22 December 1846 trädde i gällande kraft, hafva dock ett icke ringa antal tillståndsbevis å bodhandel på landet, i enlighet med Handels-ordningens 6 g biifvit ultagne; men då afsättning af ortens saluartiklar bereder godt tillfälle att från städerne förse sig och andre med behöflige köpmannavaror, hvilka äfven finnas till salu vid landtmarknaderne, somt, i ett så glest bebodt län som detta, en landthandlare icke kan påräkna någon daglig afsättning; så vill det synas, att mindre ett klokt beräknande, än lockelsen uti den nya friheten, varit orsaken till detta förhållande.
Man tycker sig också kunna förutse, att vid handeln med bränvin desse landthandlande svårligen skola kunna emotstå frestelsen till afvikelser från de i Författningens 2 g 5 mom. gjorde inskränkningar, då landsbygden med sin brist på polis derjemte särskildt inbjuder härtill.
Till rörelsens och trafikens underlättande hafva väl icke några nya väganläggningar, i egentlig mening, ägt rum, men till de äldre kommunikationernes förbättring genom flera svåra backars utgifning och kringgående har mycket biifvit uträttadt
I denna punkt visade sig visserligen till en början mycken betänklighet hos allmogen, bvilket föranledde till många och långa öfverläggningar inför Läns-styrelsen, som likväl sedermera möttes med så mycket större beredvillighet; och kan jag icke underlåta här omnämna, att nu mera Herr Öfverstfithallaren, General-Majoren och Riddaren Grefve Hamilton, som öfvertog ledningen af det första företaget i denna väg, och deri med sig förenade andre män af ståndspersoner och allmogen, samt flere andre af ortens herreklass, hvilka, på samma sätt, satte sig i spetsen för de sednare vägbyggnaderne, tillkomma stor förtjenst af framgången utaf dessa arbeten.
Kaptenen 13 vid Kong].
Topografiska Corpsen John Backlund, som handlagt undersökningarne, samt uppgjort planer och kostnadsförslag till vägförändringarne, har, genom ett lyckligt sätt att vinna allmogens förtroende, kunnat under ofvannämnde förberedelser åstadkomma föreningar, hvarigenom tvister om expropriationer, ersättnigar och mera dylikt förebyggts och skyndsamhet vunnits.
Käi denna berättelse nedskrilves, äro följande arbeten af förenämnde beskaffenhet redan fulländade, nämligen:
Omläggning och förbättring af vägen emellan Jönköpings stad och Råby gästgifvaregård; utgräfning af Kruthus- och Sanna backarne på samma väg; Omläggning af vägen emellan Jönköping och Ingaryds gästgifvaregårdar; Dito inom Rogberga pastorat emellan Tenhult och Sjöberg, samt Heljaryd och Torp; Dito öfver Ilusqvarna Klef emellan Jönköping och Wireda gästgifvaregård; och slutligen Emellan staden Eksjö och Esperyds gästgifvaregård.
Kammarverkcl foreter ingå märkbara förändringar, hvilka, fastmera, inskränka sig till utbyte af ett komministersboställe, några skatteköp, en del nva mjöl- och sågqvarns-skattläggningar och två nya manufakturverk.
Hemmansklyfningen har ännu icke förorsakat allmännare obesutenhet. eller särdeles försvårat drätselförvaltningen.
Ehuru denna framgår på sidan af gällande författningar och gynnas af overksamma kontrollföreskrifter, vore likväl, just i följd al det förhållande som derigenom uppstått, enligt min underdåniga åsigt, en öfversigt af lagstiftningen i detta ämne nödig, syftande derhän, att följderna af dessa afsdndringar icke ensamt drabbade dels kommunen, i fattigvårds afseende, dels innehafvarne, i anseende till den med besittningen förenade osäkerhet, utan läte jordägaren sjelf lå vidkännas något häraf.
Det har nämligen icke undfallit min uppmärksamhet, hvilken verksamhet i odlingsföretag dessa små lägenhetsinnehafvare, i brist på allt penningekapital, utveckla och huru otta de gå miste om frukterne deraf, i det att jordägare, särdeles vid ombyten, icke kunna emotstå lystnaden alt genom afhysningar och uppsägningar åter sätta sig i besittning al de uppodlade smålägenheterne, samt huru mycket bryderi sedermera förorsakas kommunerne att åt de husvilla och blottställda familjerne bereda fast fot.
Bruks- och gvarnverksägares rättighet till uppdämning kan nu mera icke sägas verka till hinder för landets uppodling, sedan genom lag blifvit tillåtet, att, under vissa vilkor fordra vattenverks utrifning, hvilken rättighet också inom detta län flera gånger blifvit begagnad; men deremot är det alt emotse, att vid den utvidgning och ombildning i industrien, som förestår, uppdämningsrätten kan verka menligt, åtminstone har här i länet visat sig, att flottning i en af de stora strömmarne, hvarigenom en hel trakt skogstillgångar kunnat tillgodogöras, förhindrats af uppdämningsrätten vid ett jernbruk.
Skjutsningsbesväret.
I öfverensstämmelse med Eders Kongl. Maj.ts nadiga Cirkulärbref af den 2 Augusti 1844, hafva anbefallde åtgärder blifvit vidtagne för att, i stället för gästgifvare- och reservskjutsen tillvägabringa skjutsningsanstalter genom entreprenader, för hvilket ändamål det blifvit medgifvet att skjutslegan, der sådane anstalter kunde blifva införda, finge förhöjas till ett visst maximibelopp.
Lti särskildt underdånigt memorial har jag redogjort lör de hinder, i anseende till hvilka inga entreprenader i detta län kunnat åstadkommas, och de omständigheter, som i öfrigt med frågan ägt gemenskap.
Det skulle således erfordrat alltför stora uppoffringar, för att sätta en entreprenör i tillfälle att underhålla det för skjutsningen erforderliga hästantal; och den enda möjligheten alt få entreprenader i stånd hade varit att, under namn af sådane, tillåta bildandet af nya skjutslag eller de gamlas sammanhållande genom enskilda överenskommelser emellan dem och entreprenören.
Dä hade likväl olägenheterne af skjutsningsbesväret egentligen ingen förändring undergått, men resandes i författningen godkända rättighet till lika skyndsam och beqväm fortkomst, som igenom de äldre skjutsningsanstalterne, blifvit underkastad bra mycken osäkerhet, i anseende dertill att 15 skjutslaget, för möjligen visad tredsko och försummelse, blifvit ansvarsskyldigt inför entreprenören i stället för de laglige polismyndigheterne. § 8.
Genom Eders Kongl. Maj:ts nådiga Förordning al den 29 Augusti 1843, hafva Kyrkoråden erhållit en ny organisation och eu del af deras fordna bestyr blifvit Överflyttad på en, genom nådig förordning af samma dag, grundad ny institution, kallad Socknenämnder å landet, till hvilkas uppdrag vidare hörer att handhafva och tillämpa de överenskommelser, till befordrande af allmän ordning och sedlighet, som i Socknestämma blifvit fattade, hvarjemte Socknenämnderne kunna derutöfver af Socknestämma anförtros förvaltningen af vissa andra socknens gemensamma ekonomiska angelägenheter.
Af de båda förordningarne om Socknestämmor och Socknenämnder finner man nemligen: att
Socknestämma ej allenast vid meddelandet af föreskrifter om de hvar och en tillhörande göromål i Socknestämmo-ärenden, utan ock i alla sine åtgärder, vare sig till upplysning, öfverläggning eller beslut, har att iakttaga de författningar, som röra hvarje särskildt ärende, och alt det blifvit förbjudet
Socknenämnd att befatta sig med egentliga lagbrott, eller sådana mål, som till domstols handläggning höra, samt icke heller sådane socknens ekonomiska gemensamma angelägenheter, som tillhöra embets- och tjenstemäns handläggning.
Men denna gräns, i sig sjelf svår att finna, äfven derföre att alla Socknestämmas och Socknenämnds beslut kunna hos vederbörande embetsman öfverklagas, måste för den i författningarna obevandrade vara ännu mera dunkel, och följden deraf måste blifva dels villrådighet och obeslutsamhet, dels oftare misstag och derpå följande rättelser, samt af båda delarne misstroende till egen myndighet och, å de lydandes sida, bristande respekt.
Månne icke detta har sin grund deri, att kommunalstyrelse är något mera ursprungligt än statsmyndigheterne, och att de förras 16 verksamhet således förutsätter inskränkning och, i viss rnon, upphäfvande af de sednares.
Ett sednare tillkommet åliggande för Socknenämnden är att, i egenskap af till— syningsmän öfver försvarslöse personer, å dessa hafva uppsigt, samt med råd och dåd, så vidt ske kan, genom beredande af utvägar till försörjning, dem bistå.
Tilisyningsmännen tilllagd öfver försvarslöse personer, nog vilkorlig och oanvändbar för att kunna verka som korrectiv emot en fortsatt vanart eller håglöshet för nyttig sysselsättning.