Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Prof. 1883 & 1884. 3 Sam!. 13 Baft. 1 2 Konslilutions-Utskoltets Memorial, M 42. eller de frågor, hvarom skiljaktighet emellan Stånden uppstått, blefvo föremål för afgörande i en särskild, i olikhet mot andra riksdagsärendens behandling utstakad ordning, som i sina föreskrifter, och synnerligen genom den vigt deruti tillerkändes äfven ett enda Riks-Stånds från de öfrigas beslut afvikande mening, tydligen förutsatte, att hvarje Riks-Stånd, som icke åtnöjdes med Utskottets förslag, ingalunda läte bero endast vid tillkännagifvande om denna vägran af bifall till förslaget och såmedelst lemnade i allo oafgjordt, hvilka stadganden Ståndet ansåge böra, i stället 1'Ör de af Utskottet föreslagna, meddelas, vare sig, då fråga vore om nu förevarande ämne, att bevillning för bränvinst iilver k ning icke borde ega rum eller att den borde utgå med annat belopp eller på annat sätt, än Utskottet tillstyrkt; utan deremot härutinnan framställde en mening, som, i sammanräkning eller jemförelse med andra Riks-Stånds i saken fattade beslut, kunde bestämma så väl formen för ärendets slutliga afgörande, som ock sjelfva utgången; så och då Bonde-Ståndet, hvars beslut den 26 April innevarande år om återremiss af Särskilda Utskottets Betänkande JVs 8, enligt hvad af Memorialet JVS 11 inhemtades, icke ens innehållit uppgift å särskilda ogillade punkter af samma Betänkande, skulle genom bifall till den ifrågaställa propositionen komma att undandraga sig det beslut i sjelfva sa ken, som, enligt hvad redan var förmäldt, i följd af Grundlagens bokstafliga föreskrift, måste Ståndet åligga; förklarade Konstitutions-Utskottet, att Bonde-Ståndets Talman, då han vägrat proposition på yrkandet, att Särskilda Utskottets Memorial •As 11 måtte afslås och läggas till handlingarne, förfarit i enlighet med Grundlagen.
Efter föredragning hos Bonde-Slåndet af omförmälda Utlåtande och då Särskilda Utskottets ofvanberörda Memorial M 11 ånyo till afgörande förekommit, har, såsom Ståndets protokoll den 19 i denna månad utvisar, efter det proposition på bifall till memorialet med blandade ja och nej besvarats samt votering blifvit äskad, Talmannen, i fråga om kontra-proposition, tillkännagifvit, att han väl ansåg sig kunna framställa proposition på den af åtskilliga Ståndets ledamöter yttrade mening, att Memorialet må afslås, så vida Ståndet derjemte och på samma gång beslutade, att derefter afgifva yttrande åtminstone i afseende på den bevillning, som för bränvinsbränning borde ega rum, men att Talmannen funne ett ovilkorligt afslag eller förkastande af Memorialet icke kunna ske; och då en del ledamöter af Ståndet ändock fordrade, att berörde framställning skulle komma under omröstning, har Talmannen afgifvit följande yttrande: »Det är redan gifvet och antaget, att det vid denna Riksdag tillsatta Sär»skilda Utskott egt att med samma rätt och pligt, som eljest Bevillnings-Utskottet, »behandla frågan om vilkoret) för bränvinstillverkning, i de delar denna angår be»skattningen, som, enligt 60 § Regeringsformen, är af beviliningsnatur. 71 § »Regeringsformen innehåller speciela stadganden, huruledes bevillningsfrågor skola af »Rikets Ständer behandlas; och af innehållet samt ordalydelsen i nyssnämnde § »följer tydligen, att, sedan en bevillningsfråga varit, i följd af anmärkningar, till Konslitulions-Utskoltets Memorial, JYs 42. 3 »Utskottet återremitterad, ej något Riks-Stånd eger undandraga sig att pröfva och »afgöra, huruvida eller lill hvad belopp en föreslagen bevillning skall utgå.
Ett »ovilkorligt af slag eller förkastande af Utskottets förslag om bevillning, utan beslut »om sådan skall utgå eller till hvad belopp den bör ,ega rum, innefattar likväl ett »sådant undandragande från pröfningsskyldigheten, ty det innefattar ett definitivt »beslut, och ett Riks-Stånd skulle derefter icke kunna emot sin vilja förmås att »meddela något särskildt eller ytterligare beslut i afseende på bevillningen.
Då »beslutet om afslag eller förkastande likväl icke får tagas såsom en förklaring, att »Ståndet ansett någon bevillning för t. ex. en viss näring icke böra ega rum; »skulle häraf den följd uppstå, att någon kontra-proposition till Förstärkt Stats»Utskott icke kunde uppställas och således inträffa, hvad 71 § Regeringsformen »velat förebygga, att oändamålet skulle förfelas».
På dessa skäl, och då yrkandet »om ovilkorligt afslag eller förkastande således, efter min tanke, bokstafligen strider »mot 71 <§ Regeringsformen, finner jag mig, enligt 55 § Riksdags-Orduingen, be»fogad och pligtig, att å berörda yrkande vägra proposition».
Då Ståndets liesta ledamöter ändock yrkat den vägrade propositionens framställande, har öfverläggningen blifvit förklarad hvilande och ärendet hänskjutits till Konstitutions-Utskottet, hvilket ålåge att, inom åtta dagar efter erhållen del af protokollet, inkomma med motiveradt och bestämdt
Utlåtande öfver frågans stridighet eller enlighet med Grundlagen; varande för sådant ändamål det hos Ståndet i saken hållna protokoll den 24 i denna månad till Utskottet öfverlemnadt.
Lika med Talmannen, anser Konstitutions-Utskottet den nu ifrågaställda propositionen på ovilkorligt afslag eller förkastande af Särskilda Utskottets Memorial Jtä II, fastän icke innefattande de ordalag, som särskildt skulle tillkännagifva, att, genom bifall till propositionen, ärendets hela behandling hos Ronde-Ståndet vore afslutad, likväl vara af beskaffenhet, att kunna medföra samma påföljd; hvadan och på de, såsom ofvan är för mäld t, uti Memorialet JVs 59 utvecklade grunder, Konstitulions-Utskottet finner sig böra förklara, att Ronde-Ståndets Talman, då han vägrat nämnde propositions framställande, handlat i öfverensstämmelse med Grundlagen.
Reservationer: äro anmälda af II:r Björck, H:r Billström och samtlige ledamöterna från BondeSländet.
Riksdagsfullmäkligen Carl Dahlgren från Elfsborgs Län har vid Memorialet* justering åberopat, att han ej i Utskottet närvarit, då beslutet fattades.
Konstilulions-Utskoltets Memorial, Nio 43. 1 425. r Ank. till Exp.-Utsk. d. 31 Aug. 1854, kl. 11 f. m.
Memorial till Rikets Ständer, med voterings-proposilioner rörande Konslitutions-Uiskottets uti Memorialen N:ris 22 och 32 väckta förslag till ändring af 35:te §. R. F.
Af de till Konstitutions-Utskottet ankomna utdrag af Riks-Ståndens protokoll den 22, 23 och 26 i denna månad har Utskottet inhemtat, att, vid föredragning af Utskottets Memorial N:o 32, innefattande hemställanden i anledning af Ståndens särskilda beslut rörande det af Utskottet i dess Memorial N:o 22 väckta förslag lill ändring af 35:te §.
Regerings-Formen, angående förtroendesysslor, Vällofl. Rorgare-Ståndet, med afslag å den af Utskottet gjorda inbjudning, vidhållit sin såsom gemensam tanke förklarade anmärkning, att den föreslagna förändringen vore hvarken nödig eller nyttig, samt derföre anmodat
Utskottet att uppgöra erforderlig voterings-proposition ; hvaremot öfriga Riks-Stånden till grundlagsenlig behandling å nästa Riksdag antagit förslaget, sådant detsamma i ofvanberörde Memorial N:o 32 innefattas.
I anledning häraf får Utskottet till Rikets Ständers godkännande vördsamt hemställa följande förslag till voterings-propositionen för frågans afgörande i Förstärkt Konstitutions-Utskott:
Den, som vill, att Konstitutions-Utskottels uti dess Memorial N:o 22 väckta och uti Memorialet, 32 i viss mån omarbetade förslag till ändring äf 35:te §.
RegeringsFormen, angående förlroendesysslor, skall antagas att hvila till grundlagsenlig behandling å nästa Riksdag, röste Ja j Den, det ej vill, röste Nej.
Nej, kommer nämnde förslag icke att hvila till grundlagsenlig behandling å nästa Riksdag.
Reservationer äro anmälda af Herr Riskopen Hallström och Herr Professoren Lindgren, med åberopande af hvad de i reservationen mot Memorialet N:o 34 anfört.
Prot. 1833 & 1884. 3 Sami. 14 Uti/i. ' 2 Konstitutions-Utikottels Memorial, N:o 44.
\:o 44.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 31 Aug. 1834, kl. 11 f. ra.
Memorial till Rikets Ständer, i anledning af Preste-Ståndets återremiss af Memorialet N:o 34, innehållande förslag lill votering s-propositioner rörande det uti Memorialet N:o 13 afgifna förslag lill ändring af 52:dra §. R. F. och 24'. de §. R. 0.
Vid föredragning af Konstitutions-Ulskoltets Memorial N:o 34, som innefattar förslag till voterings-propositionen i afseende på Utskottets uti Memorialet N:o 13 väckta förslag till ändring af 52:dra §. Regerings-Formen och 24:de §.
Riksdags-Ordningen, angående tillförordnandet af Bonde-Ståndets Sekreterare, har Högvördige Preste-Ståndet, enligt utdrag af dess protokoll den 26 innevarande månad, ogillat Utskottets utlåtande samt återremitterat Memorialet, med anmodan till Utskottet, att med förslag till förändrade voterings-propositioner inkomma.
Utskottet, som af ankomna protokolls-utdrag den 22 och 23 i denna månad inhemtat, att öfriga Riks-Slånden godkänt de föreslagna voterings-propositionerna, har, då tre Stånds mening i frågor af denna beskaffenhet, jemlikt 75:te §.
Riksdags-Ordningen, utgör Rikets Ständers beslut, ansett återremissen ej till någon åtgärd af Utskottet föranleda; hvilket förhållande Utskottet får härmed vördsamt anmäla.
Konstilulione-Ulskottets Memorial, N:o iö. 3 \:o 45.
, Ank. till Exp.-Utsk. d. 31. Aug. 18S4, kl. 11 f. m.
Memorial lill Rikets Ständer, i anledning aj Preste-Ståndets återremiss af Memorialet N:o 55, innehållande volerings-propositioner rörande Utskottets förslag i Memorialet N:o 15 till ändring i 59:de §. II. 0. Högvördige Preste-Ståndet har, enligt protokollsutdrag af den 26 i denna månad, vid föredragning af Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 35, som innehåller förslag till voterings-propositioner angående Utskottets Memorial N:o 15, i fråga om ändring i 39:de §.
Riksdags-Ordningen, ogillat Utskottets Utlåtande i förstnämde Memorial, och återremitterat detsamma, med anmodan till Utskottet att inkomma med förslag till förändrade voterings-propositioner; men som ankomna protokolls-utdrag af den 22 och 23 innevarande månad utvisa, att öfriga Riks-Stånden godkänt de föreslagna voteringspropositionerna, och tre Stånds mening i sådana frågor, enligt 75:te §. Riksdags-Ordiiingen, utgör Rikets Ständers beslut, finnér Utskottet ålerremissen ej påkalla någon åtgärd; hvilket härmed hos Rikets Ständer vördsamt anmäles.
4 Konstitutions-Ulskottets Memorial, N:o i6. .1:o 4<B.
Ank. till Evp.-Utsk. d. 31.
Aug. 1834, kl. 11 f. m.
Memorial till Rikets Sländer, i anledning af Preste-Ståndets återremiss af Memorialet JY:o 37, innefattande hemställan om volerings-propositioner angående det i Memorialet N:o 17 ajgifna förslag lill ändring af H:de §.
IL 0. Sedan Konstitutions-Otskottet i Memorial N:o 37 hos Riks-Stånden föreslagit voterings-propositioner angående det af Utskottet uti Memorialet N:o 17 afgifna förslag till ändring af 14:de §.
Riksdags-Ordningen, rörande representations-rättigheten för Stockholm, har Högvördige Preste-Ståndet, enligt utdrag af dess protokoll den i denna månad, ogillat Utskottets Utlåtande i förstnämnde Memorial och återremitterat detsamma till Utskottet, som egde alt med förslag till förändrade voterings-propositioner inkomma.
Då öfriga Riks-Stånden, enligt deras till Utskottet ankomna protokolls-utdrag af den 22 och 23 innevarande månad, godkänt de föreslagna voterings-propositionerna, och frågan således, jemnlikt 75:te §.
Riksdags-Ordningen, är genom tre Stånds beslut afgjord, anser Utskottet sig icke kunna i anledning af återremissen vidtaga någon åtgärd; hvilket förhållande Utskottet får härmed vördsamt anmäla.
STOCKHOLM, trjckt hos ISAAC MARCUS, 1854i KonHiluliont-Ulskollelt Memorial, N:o 47 1 S:o 41.
Arik. till Exp.-Utsk. den 5 Sept. 1854, kl. 1 e. m.
Memorial till Rikets Ständer, med Utlåtande om Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående ändring i 50, 4 0, m.fl.%% i Regcrings-Formen och 4, 6, m. fl. §§ i Riksdags-Ordningen, i afseende på sättet för Riks-S tyr elsen s förande i vissa fall. Kongl.
Maj:t har uti Nådig Proposition den 11 sistlidne Augusti, sorn genom Riks-Ståndens remisser blifvit till Konstitutions-Utskottet öfverlemnad, fästat Rikets Ständers uppmärksamhet derå, att vid antagandet af Regerings-Formen den 6 Juni 1809, då här icke fanns någon annan medlem af Konungahuset på manslinien, än den Regerande Konungen, i denna Grundlag blef stadgadt, att vid de tillfällen, då Konungen af resa utrikes eller af sjukdom vore hindrad sjelf vårda Regerings-ärendena, skulle Riks-Styrelsen under tiden utöfvas af Stats-Rådet, som jemväl borde föra Regeringen intilldess Rikets Ständer derom vidare förordnat, i fall, vid Konungens frånfälle, Hans efterträdare vore omyndig, samt derest Konungahuset skulle på manliga sidan utslockna; och sedan föreningen emellan Sverige och Norrige är 1814 försiggått, i Riks-akten den G Augusti 1815, med anledning af stadgandena i Svenska Regerings-Formen, samt de dermed sammanstämmande eller dit hänvisande föreskrifterna i Norriges Grundlag, bestämdes, bland annat, huru Stats-Rådet borde vara sammansatt vid de tillfällen, då gemensam styrelse för de förenade Rikena i nämnde fall erfordrades; men emellertid hade, sedan Sverige erhållit Thronföljare, hvars ålder öfversteg den, som är i 41 § Regerings-Formen för Konungs myndigblifvande fastställd, Rikets Ständer vid 1812 års Riksdag, äfvensom sedermera Bill. lill n. St.
Brot. IS 33 cf 1SS4. 3 Sand. 13 HäfL 1 Konstitutions-Utskottets Memorial, N:o 47. vid 1818 års Riksdag, öfverlemnat och uppdragit åt nämnde Thronföljare personligen, att vid tillfälle af Konungens sjukdom, förestå Riks-Styrelsen; varande lika beslut fattade af Norriges Storthing, i hvad samma Rike angick.
Efter Hans Maj:t Konungens thronbestigning hade likväl all verkan af dessa särskilda beslut upphört; hvaraf ock följde, att då Hans Maj:t Konungen sommaren 1852 var för
Sin helsås vårdande nödsakad företaga en resa utom Sina Riken, äfvensom då Hans Majit sednare under samma år svårt insjuknade, den i Riks-akten föreskrifna Riks-Styrelse af Stats-Rådet, under benämning af Sveriges och Norriges Interims-Regering, måste träda i verkställighet.
Ett annat förhållande än som vid Grundlagens stiftande egde rum, hade dock nu lyckligen inträdt, då inom Konungahuset en längre tid funnits Prinsar, som hunnit ofvannämnde ålder, och den glädjande förhoppning kunde hysas, att detta förhållande äfven för framtiden skulle till de begge Rikenas väl fortfara.
Med Grundlagens anda syntes då vara mest öfverensstämmande, att vid ofvanupptagne fall Thronföljaren, derest han uppnått sagde ålder, eller eljest annan till denna ålder hunnen Prins af Konungahuset, emottoge Rikenas styrelse i Konungens ställe.
Först om sådan Prins ej funnes, borde Riks-Styrelsen öfverlemnas åt en af flere personer sammansatt Regering; men dervid syntes det åter kunna leda till flera olägenheter, om den komme att bestå af så stort antal medlemmar, som hittills, eller tjugu.
Derföre hade Kongl. Majit varit betänkt derpå, att i Sveriges Grundlagar och i Riks-akten föreslå förändring i öfverensstämmelse härmed.
Då likväl fråga om ändring i Riksakten behandlades olika i de begge Rikena, så att i Sverige, enligt 3 § i 1815 års Riksdags-beslut, en sådan kunde vid samma Riksdag, då den väcktes, till afgörande förekomma, hvaremot i Norrige, der Riks-akten vore Grundlag, sådan fråga, väckt å ett lagtima Storthing, först å nästa lagtima Storthing afgöres, hade Kongl. Majit, som nu till Norriges lagtima Storthing framställde Nådig Proposition, sådan den jemväl var förevarande Proposition till Rikets Ständer bifogad, velat i Nåder meddela detta förslag till Rikets Ständers kännedom, med tillkännagifvande, att Kongl. Majit ville till Rikets Ständer vid nästa Riksdag afgifva enahanda Proposition för behandling efter i lag stadgad ordning; och under förutsättning, att detta förslag till förändring i Riks-akten blefve af begge Rikenas National-representationer antaget, hvaraf blefve en följd, att Sveriges Grundlagar i de delar, som rörde detta ämne, måste undergå omändring, föreslog Kongl.
Majit derföre nu, att Rikets Ständer måtte för sådant fall godkänna, att nedannämnde §§ i Rcgerings-Formen och Riksdags-Ordningen måtte erhålla följande förändrade lydelse, nemligen: liege r in gs- Fo r m e n. § 39.
Vill Konungen utom Sverige och Norrige resa, meddele Han Stats-Rådet Konslilutions-UlskoUels memorial, N:o 47. 3 in pleno denna sin föresats och inhemte dess tankar deröfver, på sätt 9 § omtalar.
Konungen derefter sådan resa oell den verkställer, befatte sig ej ined Rikets styrelse eller utöfve den Konungsliga makten, så länge han utom Sina Riken vistas, utan fores Riks-Styrelsen under Haris frånvaro af Thronfölj arén, om Han uppnått den ålder, sorn i il § sägs.
Han styre med all Konungslig malit och myndighet, enligt denna Regerings-Form; dock må Han ej Adeligt stånd och värdighet förläna, eller till Grefligt och Friherrligt stånd upphöja, eller Riddarevärdighet utdela; äfvensom alla lediga förtroende-sysslor endast tills vidare kunna förvaltas af dem, som Thronföljaren dertill förordnar.
Har ej Thron följare denna ålder uppnått, eller är
Han hindrad att RiksS ty reisen öfvertaga, förordna Konungen i Stats-Råde t till Regent annan till thronfö/jden berättigad Prins, den der nämnde ålder hunnit.
Ar icke sådant förordnande af Konungen gifvet, eller är den förordnade Regenten hindrad att Styrelsen utöfva, tillträde den till tlironföljden närmast berättigade Prins, sorn fyllt aderton år, Styrelsen såsom Regent, samt om Han är derifrån hindrad, den närmast efter Honom till tlironföljden berättigade Prins, hvilken nämnde ålder uppnått, och sä vidare efter arfföljden.
Arfprins styre med den rätt, sorn här ofvan blifvit för Tronföljare stadgad.
Finnes ej Prins, sorn, efter hvad nu är bestämdt, kan Riks-Styrelsen emottaga, tillträdes den af en In te rims-Regering, så sammansatt, sorni Riksakten till bestämmande af de genom föreningen emellan Sverige och Norrige uppkomna konstitutionela\ förhållanden är stadgadt.
Denna Regering före Styrelsen med samma makt som Regent.
Regent, som af Konungen ät; förordnad, afträde Styrelsen till Thronföljaren, så snart denne fyllt aderton år, eller det hinder upphört, sorn vållat, alt han ej förut kunnat Styrelsen emottaga.
Regent, som icke är af Konungen förordnad, afträde Styrelsen, då dan af någon till tlironföljden närmare berättigad Prins såsom Regent kan öfvertagas.
Interims-Regering afträde Styrelsen, dä den af någon lill tlironföljden berättigad Prins såsom Regent kan öfvertagas.
Blifver Konungen så sjuk, att Han icke Regerings-ärendena vårdar, förhålles med Riks-Styrelsen, sorn i föregående § bestämmes. 4 Konsliiulions-Ulskoltels Memorial, N:o 47. § 41.
Dör Konung innan Thronföljaren denna ålder uppnått, föres styrelsen af Regent eller Regering, enligt 59 §, i Konungens namn, intilldess Riksens Ständer sammankomma och den Förmyndare-styrelse Riksens Ständer, jemte Norriges Stort/äng, i enlighet med Riks-akten, förordna, Riks-Styrelsen tillträdt. § 42.
Skulle den olycka tima, att hela Konunga-huset, inom hvilket arfsrätten till Riket räknas, på manliga sidan utginge, skall, intilldess nytt Konungahus blifvit utkoradt och den valda Konungen Regeringen tillträdt, Styrelsen furås af Regering, pä sätt i § 59 sägs. § 43 Går Konungen i fält eller till aflägsnare inrikes orter eller till Konungariket Norrige reser, förordne tre ledamöter af Stats-Rådet, under den Ordförande, som Han, antingen bland Prinsar af sitt Hus eller ibland Stats-Rådets ledamöter, särskildt nämner, att föra Regeringen i de mål, Konungen föreskrifver.
Med de mål Konungen då sjelf afgör, förhålles på det sätt, som 8 § stadgar.
Hvad nu om Konung sagdt är, gäl/e ock i afseende pä Regent, dä Rihs-Styr else af Honom utöfvas. § 51 I de fall, då Konungen, eller Regenten eller Regeringen sammankallar Riksens Ständer, fastställes tiden till Riksdagens begynnelse efter Tretionde och inom Femtionde dagen från den, då kallelsen blifvit uti Hufvudstadens kyrkor kungjord. § 91.
I den händelse, 39:de § omtalar, att Konungen, efter företagen resa, utöfver tolf månader ur Riket blifver, sammankalle Regent eller Regering, genom öppet påbud, Riksens Ständer till allmän Riksdag, och late kallelsen inom Femton dagar efter berörde tids förlopp uti Hufvudstadens kyrkor samt skyndsamligen i de öfriga delar af Riket kungöra.
Sedan Konungen derom under - Konslitulions-Ulskollels Memorial, N:o 47. rättad blifvit, men Ilan ändock icke till Riket återkommit, tage Riksens Ständer, jemte Norr iges Stort king, i öfverensstämmelse med Riks-akten, den författning- om Riks-Styrelsen, hvilken de nyttigast finna. § 93.
Då Konung dör och Thronföljaren ännu omyndig är, utfärde Regenten eller Regeringen kallelse å Riksens Ständer, hvilken kallelse inom Femton dagar efter Konungens död skall i Hufvudstadens kyrkor och vidare i Riket kungöras.
Riksens Ständer ege, gemensamt med Norr iges Storthing, i den ordning Riks-akten bestämmer, att, utan afseende på något den aflidne Konungens testamente angående Riks-Styrelsen, förordna en eller flere Förmyndare, som, intilldess Konungen myndig blifver, Regeringen i Dess namn, efter denna Grundlag, må utöfva. § 94.
Skulle den olyckliga händelse inträffa, att den Konunga-ätt, hvilken arfsrätten till
Riket uppdragen vore, på manliga sidan utginge, kalle Regeringen inom den i föregående § stadgade tid efter den siste Konungens död, Riksens Ständer till allmän Riksdag.
Ständer skola då, gemensamt med Norriges Storthing, på sätt Riks-akten stadgar, ett nytt Konungahus utkora, med bibehållande af denna Regerings-Form. § 95.
Om emot förmodan Regenten eller Regeringen underläte att i de fall, föregående 91, 93 och 94 §§ omförmäla, Riksens Ständer genast sammankalla, då åligge det ovilkorligen Riddarhus-Direktionen, Dom-Kapitlen i Riket, Magistraten i Hufvudstaden samt Landshöfdingarne i länen, att genom offentliga kungörelser, underrättelse härom meddela, på det val af Riksdagsmän, der sådane val cga rum, genast må kunna anställas, och Riksens Ständer sammankomma, att deras och Rikets rätt iakttaga och skydda.
Sådan Riksdag öppnes å Femtionde dagen efter den, då Regenten eller Regeringen sist bordt kallelse dertill i Hufvudstadens kyrkor låta kungöra. Riksdags-Ordningcn. § 4.
I händelse Konungen, efter företagen resa, utöfver Tolf månader ur Riket blifver, sammankalle Regenten eller Regeringen, genom öppet påbud, Riksens 5 Konslitutions-Utikollels Memorial, N:o 47.
Ständer till allmän Riksdan;, och late kallelsen, inom Femton dagar efter berörde tids förlopp, uti Hufvudstadens kyrkor, samt skyndsamligen i de öfriga delar af Riket, kungöra. § C. Då Konung dör och Thronföljaren ännu omyndig är, utfärde Iiegenten eller Regeringen, i den omyndige Konungens namn, kallelse å Riksens Ständer, hvilken kallelse, inom Femton dagar efter Konungens död, skall i Hufvudstadens kyrkor och sedan vidare i Riket kungöras. § 7. Skulle den olyckliga händelse inträffa, att den Konunga-ätt, hvilken arfsrätten till Riket varit uppdragen, på manliga sidan utginge, kalle likaledes Regeringen, inom den här ofvan stadgade tid efter den siste Konungens död, Riksens Ständer till allmän Riksdag. § 9- I de fall, då Konungen eller Regenten eller Regeringen sammankallar Riksens Ständer, fastställes tiden till Riksdagens begynnelse efter Tretionde och inom Femtionde dagen från den, då kallelsen blifvit i Hufvudstadens kyrkor kungjord. § io.
Om, emot förmodan — — — — att deras samt Rikets rätt iakttaga och skydda.
Sådan Riksdag öppnes å Femtionde dagen efter den, då Regenten eller Regeringen sist bordt kallelse dertill i Hufvudstadens kyrkor låta kungöra. § liljo. — — — — _ — — — — — — — 2:o.
Om tiden för de Riksdagar, till hvilka Konungen Ständerna kallar, lärer Konungen i nåder Hofrätterna förständiga.
Om tiden åter för sådane Riksdagar, till hvilka Regenten eller Regeringen, eller ock, enligt Regerings-Formens 95 §., de i densamma nämnde vederbörande kalla, åligge det dem att Hofrätterna underätta. § 23. 1:o Samma dag, då Riksdagens öppnande kungöres, utnämne Konungen — — — och i Bonde-Ståndet af den närvarande Ledamot, som de fleste Konslilulions-Vlskoltets Memorial, N:o 47.
7 Riksmöten, bevistat.
Då. i händelse af underlåten kallelse af Regenten eller Regeringen, de i 10 § nämnde vederbörande till Riksdag kalla, ege Ridderskapet och Adeln att nämna Landtmarskalk, och Borgare- och Bonde-Stånden, hvart för sig, sina Talmän.
2:o — — 3:o — -—- — — — — — — — — — — — — — — — — § 26.
Konungen, eller, i de fall 4, 5, C och 7 §§ omröra, Regenten eller Regeringen, late genom en Härold — — — afträda. § 41.