Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Förordningen, angående stängsel-skyldigheten ilen () Febr. 1802 förklaras till ail kraft och verkan upphäfven, varder härmed förordnadt, att uti frågor om stängsels upprättande och underhållande emellan byar och enstaka gårdar, eller emellan delegare inom samma by, der skog, utmark eller beteshage gränsar emot Aker eller äng, skall egare till berörde ut-egor, utan afseende på deras beskaffenhet eller brukningssätt, i sådan stängsel deltaga till en tredjedel af hvad på honom efter oförmedladt hemmantal skulle belöpa.
Beträffande Riksdags - Fullmägligen Daniel Danielssons yrkande, alt Utskotten måtte till besvarande upptaga de af honom nli vackt motion framställde anmärkningar, få Utskotten yttra, att som alla dessa anmärkningar äro rigtade emot de serskilda föreskrifterna uti Författnings-förslaget, men dessa, på sätt förut är vordet an tyd t, icke kommit att blifva föremål för Utskottens granskning, så lärer något vidare besvarande å Daniel
Danielssons motion icke erfordras.
Hvad slutligen angår de af Botvid Jotisson gjorda förslag till ändringar, tillägg och rättelser i Kongl. Förordningen den g Febr. 1802, få Utskotten, med erinran, att ändring i 5 §. af berörde Nådiga Förordning redan är vorden föreslagen oell grunderne derföre angifna, vördsamt anföra , dels att de uppgifna redactions-förändringarne, utan att leda till det åsyftade ändamålet, öfverensstämmelse emellan Skiftes-Stadgan och Stängsel-Förfaftningen, endast skulle medföra osäkerhet och svårigheter vid tolkningen och tillämpningen af den senare, dels ock att antagande af tre serskilda delning. s-grunder, hemmantal, jordens beskaffenhet och samma delnings-gruncl sorn gäller vid egoskifte, ofelbart skulle i verkställigheten möta o öfver v innerliga binder; vid hvilket förhållande Utskotten hemställa, om icke Botvid Jonssons omförmälda framställningar må lemnäs utan bifall.
Slockholm den i4 Jan- 1835.
Reservation; Emot föreslående Utlåtande reserverade sig Herr Hjärne.
STOCKHOLM, i8’35> hos J. Ä, Wumeit, Lag- samt Allm. Bcsv.- och Oecon.-Utsk. Betänkande N.-o 4a. t N:o 42.
Ankom till Exp.-Utsk. den 29 Januari), Betänkande, i anledning af väckt motion, om utfärdande af en allmän Boställs-, Byggnads- och Husesyns-Ordning.
Ridderskapet och Adeln ingifvet, till Lag-Utskotlet remitteradt Memorial, har Friherre Cederström, Jacob, anfört, att Husesyns-Ordningen för Arméens och de serskilde Författningarne, rörande Civile och Ecclesiastique Boställen samt Kronans öfrige bebyggde lägenheter, dels locale, dels af allmän beskaffenhet, äro otjenlige: och att, i afseende på Armeens boställen, förslag till en förändrad Husesyns- och Boställs-Oidning är under Kongl. Maj:ts pröfning; men då det som, rörande byggnaders beskaffenhet och underhåll å Militiae-boställen funnes ändamålsenligt och nyttigt, jemväl måste vara det för Civile och Ecclesiastiqueboställen, derå byggnader af innehafvare eller brukare skola underhållas, likasom för Kronans öfrige bebyggde lägenheter, har Motionairen »uselt sig böra föreslå, att en allmän Byggnads- och Husesyns-Ordning, i stället för de partiela Författningarne, måtte utfärdas; till grund för hvilket förslag, i afseende på detailerne, jemväl blifvit åberopadt Herr Friherrens och en Kammar-Collegii Ledamots serskilda yttrande, som åtföljde bemälde Collegii till Kongl.
Maj:t afgifna underdåniga Utlåtande öfver förslaget till en ny Militias-Boställs-Ordning, hvilket yttrande funnes motionen bifogadt.
Häraf inhemtas, att Herr Friherren, med antagande af ofvanberörde grundsats, att samma stadganden böra vara lämplige för Kronans alla boställen och lägenheter, ansett en allmän Byggnads- och Boställs-Ordning böra innefatta föreskrifter i afseende på: 1:0 Abyggnadens storlek och beskaffenhet, lämpad efter lägenheternes årliga afkastnings-qvantitet, hvarom undersöknings-instrument,* jemte förslag till byggnadernes storlek och beskaffenhet skulle af Syne-Rätt uppgöras, för att, efter pröfning hos Konungens Befallningshafvande, ingå till vederbörande Collegium, som detsamma skulle insända till Öfver-Intendents-Embetet, hvarest, på grund af förslagen, så vidt de godkändes, ritningar och byggnads-förslag borde upprättas och derefter jemte Collegii utlåtande Lill Kongl. Maj:t öfverlemnas. 2:0 Byggnadsskyldighetens fullgörande, hvilken bestämmes af Syne Bihang till 11- St.
Prot. 18 3 4 och 1835. 7 Sami. a Afd. 1 i4-'de HäJ-tet.
1 Lag- samt Allm.
Besv. och Oecon.-Utsk. Betankande IV.o 4».
Rätt, efter byggnadernes värde och varaktighet, beräknad med häusigt till byggnads-materialiernes beskaffenhet, uti antal år, som, dividerade uti värdes-summan, visa årsbidragets belopp.
Desse årliga bidrag erläggas, vid Armeens boställen till Regementenas BoställsCassor under Boställs-Directionernes förvaltning: för Ecclesiastique lägenheter, till Consistoriernes förvaltning i der för ändamålet bildande Cassör: lamt för Civila boställen äfvensom för Kronans öfrige lägenheter till Bosftälls-Direclioner, som för dem skulle bildas, under Konungens Befallningshafvandes tillsyn.
Anslag till nybyggnader från desse fonder uppföras årligen på förslag, för följande året, hvilka,, sedan de blifvit af Öfver-Intendents-Embetet granskade, genom vederbörande Collegium, jemte dess utlåtande, insändas till Kongl Majrts fastställelse, hvarefter verkställigheten besörjes af Boställs-Directionerne, eller, för Ecclesiaslique boställen, af Consistorierne. 3:o Reparationer.
Desse åligga innehafvare och brukare: ordningen dervid bestämmes af Syne-Rått: tillsynen öfver verkställigheten tillkommer Konungens Befallningshafvande och Regements-Chef jemte BoställsDirectionen för Militiae-boställen; Konungens Befallningshafvande och Consistorium för Ecclesiastique, samt Konungens Befallningshafvande och Boställs-Direction för Civile boställen och andre Kronolägenheter.
Besvär i sådana mål upptagas af Konungens Befallningshafvande, fullföljas derifrån hos vederbörande Collegium samt vidare hos Kongl. Maj:t. 4:o Inventarier, der sådane finnas, som lägenheten tillhöra, böra af innehafvare eller brukare vårdas och städse vidmägthållas.
Hiijden pröfvas och bedömes af Syne-Rätt.
Frågor derom fullföljas på sätt 3:dje punkten innehåller. 6:0
Frågor om rättighet dertill eller ersättning derföre pröfvas af Konungens Befallningshafvande och Regements-Chefen gemensamt för Militiae-, af Konungens Befallningshafvande och Consistorium för Ecclesiastique och af Konungens Befallningshafvande ensam för Civile boställen och Kronans öfrige lägenheter, samt underställas derefter vederbörande Collegii fastställelse.
Besvär i desse mål anföras hos Kongl. Maj:t. 7:0 Oeconomiska besigtningar och laga syner, som hållas på inneliafvares eller brukares bekostnad.
Besigtningar förrättas hvart tredje år och der emellan, så ofta det af vederbörande pröfvas nödigt, å Militiae - Lag- samt Allm. Besv.- och Oeeon.- Ultk.
Betänkande N.o 4»- 3 lägenheter af Regemenls-Skrifväre och Auditeur med 2:ne Nämndemän, i närvaro af Regementets fullmägtig eller brukare; ä Ecclesiastique och Civile boställen samt öfriga Krono-lägenheter af Krono-Fogde och arne Nämndemän, likaledes i närvaro af brukare samt Consislorii- eller Krono-ombud.
Syner hållas hvart tionde år af första domstolen i OTten, der lägenheten är belägen, hvarvid dom uti rättsfrågor och utslag i oeconomiske ärenden bör serskildt meddelas, i anseende till den olika myndighe* ter tillkommande pröfning af desse frågor, då klagan öfver besluten an föres.
Syn, innan förenämnde tio år tilländagålt.
Besvär deröfver fullföljas i administrativ
Syn bör dessutom vid hvarje af- och tillträde anställas. 8:0 Besigtnings- och Bruknings-rätt förverkas genom skyldigheters uraktlåtande.
Frågor derom afgöras af Syne-Rätt och vidare af Hof-Rätt och Kongl. Maj:ts Högste Domstol. gro Frågor om rätta förståndet och förändringar af Contract upptagas af Af- och Tililrädes-Syne-Rätt och fullföljas i administrativ väg. 10:0
Utflyttning i följd af skifte och ersättning derjöre.
SyneRätt pröfvar och beräknar kostnaden för så väl utflyttningar, som i anledning deraf behöflige odlingar, hägnader, m. m., föreslår fördelning af kostnadssumtnan på antal år, i mon af tidigare eller senare påräknelig afkastning af odlingsfälten.
Frågor härom afgöras i administrativ väg, i den ordning 6:le punkten innehåller. 11:0
Tiden för af- och tillträde bestämmes af Syne-Rätt, enligt allmänna Lagens föreskrifter derom.
Sådane frågor fullföljas i Hof-Rätt och Konungens Högste Domstol.
Utskotten hafva till gemensam pröfning förehaft detta mål, och få vördsamt anföra, att då, enligt hvad Molionairen upplyst och Utskotten serskildt hafva sig bekant, en ny Militiae-Boställs-ordning är under utarbetning och ofördröjligen torde komma att utfärdas; men Utskotten icke äro i tillfälle att bedöma, huruvida föreskrifterne uti den väntade
Författningen må blifva tillämplige på alla andra boställen och lägenheter, bland hvilka en del under helt olika vilkor innehafvas; så anse Utskotten sig icke böra tillstyrka Rikets Höglofl.
Ständer att med något förslag i berörde hänseende gå Kongl.
Maj:t i förväg; dock för vinnande af likstämmighet i Författuingarne om byggnadsskyldighet å boställen i allmänhet, så 4 Lag- samt Ålim. Besv.- och Oeton.-Utsk.
Utlåtande N‘.o 43.
Tidt en sådan, utan förnärmande af enskild Bält, kan tillvägabringas, hafva Utskotten trott sig böra vördsamt föreslå : att Rikets Höglofl.
Ständer i underdånighet anhålla, det Kongl.
Majit, sedan en förnyad Militise-Boställs- och llusesyns-Ordning blifvit utfärdad, och, i händelse föreskrifterne deruti till större eller mindre del kunna pröfvas tillämplige jemväl för andre boställen, samt ändringar i allmänna Lagen af sådan orsak erfordras, täcktes derom till Rikets Höglofl.
Stockholm den 28 Januarii i835.
Ankom till Exp.-Utsk. den 29 Januari! i835.
Utlåtande, i anledning af äterremiss å Betänkandet N:o ät, angående förändringar i Kongl. Maj:ts Nådiga Stadga om Skiftesverket i Riket den f. Maji 18iy och Kongl. Kungörelsen den g Junii i83a.
Det Betänkande, Utskotten under N:o 21 afgifvit, har af Högloflige Ridderkapet och Adeln blifvit till Utskottens förnyade handläggning återremitteradt, på grund af 3:ne Ledamöters dervid gjorde anmärkningar, hvilka Ledamöter anfört: Herr Cederschiöld, P. G., alt både rättvisa och billighet synes tala för bifall till det af Herr Gyllenhaal, i dess motion, framställde förslag, om sådan ändring i Skiftes-Stadgans 18 Cap. g och i3 §§„ att klagan öfver egogradering bör anföras och pröfvas innan skiftesläggning sker, men ej får ega rum, sedan egolotterne inom skifteslaget blifvit bestämde.
Talaren har ansett det vara klart, att jordens beskaffenhet lika säkert och mera opartiskt bedömes, innan det är kändt hvem den tillfaller, än sedermera, samt att tvister förekommas ge pörn delegarnes godkännande af graderingen, då det ännu är dem obekant hvarest deras lotter varda utlagde; och ehuru, sedan upplyst vore, det 2:ne
Stånd redan bifallit afgifna Betänkandet, någon underdånig framställning i enlighet med Herr Gyllenhaals motion, under denria Riksdag icke är att förvänta, har H err Cederschiöld ansett sig böra yrka återremiss, på det motionen inom Utskotten må kunna vinna behörigt afseende.
Lag- samt Allm. Besv.- och Occon.-Vish.
Utlåtande N.o ^.5. S Herr Strussenfeldtratt han i afseende på olämpligheten af den förändring i 12 Cap. Skiftesstadgan, som Utskotten tillstyrkt, åberopade sin emot Betänkandet afgifne reservation» Friherre Cederström, Jacob: at Utskotten hort, på grund af de uppgifter Utskotten erhållit om nuvarande Landtrnäteri-Taxas missförhållanden och menliga verkningar på Kronans och enskilde jordegares rätt, förskaffa sig nödige underrättelser, för att i ett sammanhang pröfva frågan, som är af för stor vigt att ej behöfva behandlas, derföre att en Comité" kommer att deröfver yttra sig, elter derföre alt en ny Taxa skall vara att förvänta, hvilken möjligen, likasom den nuvarande, beräknad mera till lamltmätares än jordegares fördel.
Hvad sålunda anmärkt blifvit hafva Utskotten tagit i öfvervägande, och få i anledning deraf vördsamt yttra, alt då de fel Herr Friherre Cederström förmodligen funnit, men icke närmare uppgifvit, i Kongl.
Taxan å arfvode för Landtmäteri-förrättningar den 5 Julli 1827, möjligen kunna vara afhulptie genom Kongl. Majrts förnyade Taxa för dylike förrättningar den 18 Oclober nästlidne år, hvilken senare ännu icke synes hafva varit föremål för Herr Friherrens uppmärksamhet, torde å hans yrkande något afseende icke böra fästas.
De skäl Herr Strussenfeldt anfört, för alt ådagalägga olämplighefen af den förändring, som blifvit tillstyrkt uti 12 Cap. 10 Skiftes-Stadgan, hafva icke rubbat Utskottens öfvertygelse, att jordens beskaffenhet, men icke dess belägenhet inom
Rikets norra eller södra provineer» bör bestämma, huruvida densamma må i ett eller flera skiften fördelas, och att frågor härom, som i en ort utan menliga följder kunnat öfverlemnas åt Landlmätares och gode mäns bedömande, jemväl i de öfrige böra få bero på deras urskiljning.
Det kan medgifvns, att stadgandet •härom stundom medför olägenheter; men desse öfverväga icke den o»ättvisa, hvartill taxeringens fastställande före skiftet ofta skulle föranleda, hvilket redan torde vara nog tydligt ådagalagdt af hvad i detta ämne förut blifvit anfördt.
På grund af hvad Utskotten nu yttrat och med trlifeännagifvande att Högvördiga Preste-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet bifallit, men Valloflige Borgarståndet afslagit Betänkandet, under förklarande af sistnämnde Stånd, att 1827 års Skiftestadga borde oförändrad bibe - 6 Lag- samt Allm. Besv.- och Oeeon.-Utsk.
Memorial N.o 44- hållas, •— vidblifva Utskotten alltså hvad i afgifna Betänkandet yltradt och tillstyrkt blifvit.
Slockholm den 28 Januarii 1835.
Ankom till Exp.-Ut*k. den 29 Januarii 1835.
Memorial, i anledning af återremiss å Betänkandet, N:o if, angående lindring för allmogen i den såkallade byggnadshjelpens utgörande.
Förenämnde Betänkande bar af Hedervärda Bonde-Slåndet blifvit till Utskottens förnyade handläggning återremitteradt, på grund af dervid gjorde anmärkningar; men som detsamma blifvit af öfrige respective Riks-Stånden bifallet, nemligen af Högloflige Ridderskapet och Adeln den a4, af Högvördige Preste-Ståndet den 17 och af Välloflige BorgareStåndet den rp sistlidne November; så hafva Utskotten trott sig endast böra detta förhållande för Rikets Ständer vördsamt tillkännagifva.
Memorial, i anledning af återremiss å Betänkandet, N:o 3y, om utfärdande af ett allmänt Stadgande angående val till Organist.
Detta Betänkande, sorn Högvördige Preste-Ståndet, på grund af framställde anmärkningar, till Utskotten återremitterat, har deremot blifvit bifallet af Höglofl.
Bonde-Ståndet den 5 innevarande månad; vid hvilket förhållande och då målet genom 3:ne
Lag- sami Jllm. Besv.- och Oeeon.-Utsk. Memorial N.o 46. 7 N:o 46.
Antora lil!
Exp.-Utsk. den 39 Januarii 1835.
Memorial, i anledning af återremiss å Betänkandet, N:o 38 , angående upplifvande af s Cap. 8 i Kongl. Fiskeri Stadgan den 14 November 1766.
Ifrågavarande Betänkande har af Vällofl. Borgare-Ståndet blifvit återremitteradt; men som öfrige respeclive Riks-Stånden detsamma bifallit, nemligen Höglofl.
Ridderskapet oell Adeln den 5, Högvördige Preste Ståndet den 8 och Hedervärda Bonde-Ståndet den 5 i denna månad; så hafva Utskotten ansett sig endast böra ett sådant förhållande hos Riket* Höglofl.
Slockholm den 38 Januarii i835.
N:o 47- Ankom till Exp.-Utsk. den 3o Januarii 1835.
Betänkande, i anledning af väckte motioner, om ändring i eller förklaring öfver 26 Cap 2 <$\
Bonde-Ståndet remitterat nedannämnde, till Ståndet ingifna Memorial; 1:0 af Sven Heurlin från Kronobergs
Län och Bengt Eriksson från Wermland, hvilka uti serskilda anföranden jrrkat, att som Kyrkoherdarn-es löne-inkomster voro i betydlig nion högre än andra Embets- och Tjenstemäns, serdeles Comministrarnes, så borde det åligga de förstnämnde, att lika med andra boställs-innehafvate sjelfve bygga och underhålla alla husen å deras boställen ; 2:0 af Anders Andersson från Stockholms Län, sora anfört, alt olika tillämpning af Lagens stadgande om Prestens skyldighet alt hålla byggnaderna å prestgård vid magt, vid olika domstolar i så måtto skall egt rum, alt en del domare anse församlingen pligtig att bättra alla under en afträdande Pastors tjenstetid å husen tillkomna bristfällig heter, hvaremot an dra, med församlingens frikännande, dömt Kyrkoherden att ansvar» för mindre brister, som han försummat att under sin tjenstetid behörigen 8 Lag- samt Allm. Bttv.- och Öecon.-Utsk.
Betänkande If.o 47- bättra.
För att förebygga denna olikhet i Lagens tillämpning, har Motionären, som gillat den senare åsigten, föreslagit, att genom förklaring öfver 2 §. 26 Cap. stadgas må; att Pastorer, sedan de af församlingarna amottagit de så kallade församlingarnes hus nybyggda och fullt färdiga, skola vara skyldiga, att utan församlingarnas biträde och på egen kostnad deni underhålla, samt man från man, hvar och en till sin efterträdare i fullgodt stånd afl emna, allt intill dess husen varda af ålder och bruk, men ej af Pastors vanvård så förfallna, att de genom reparation, hvilken alltid skall åligga Pastor, och hvarmed församlingen under ingen förevänning bör kunna betungas, icke vidare kunna göras brukbara, vid hvilket inträffande förhållande det åter skall vara församlingens skyldighet att husen ånyo uppbygga; 3:o Af Olof Olsson från Östergöthland och Jan Peter Jansson från Stockholms Län, som på andragna grunder äfvenledes yrkat, att Kyrkoherdarna måtte förpligtas sjelfva underhålla alla husen å prestgård.
Besv. och Oecon.- Utskottets pröfning, hafva Utskotten gemensamt i öfvervägande tagit; och hvad först beträffar den af Sven Heurlin och Bengt Ericsson yrkade Lagförändring, så enär Kyrkoherdarnas rättighet att erhålla, och församlingarnes skyldighet att bjugga vissa hus å prestgård, utan tvifvel varit beräknad och måste betraktas såsom en till Presternas aflöning hörande förmon, den der äfven från urminnes tid presterskapet tillkommit, samt något gällande skäl för dess borttagande och nu deraf föranledd förminskning i nämnde Embetsmäns löner icke är vordet anfördt, finna Utskotten icke lämpligt att understödja de i sådant hänseende väckta motioner, utan tillstyrka att desamma icke må vinna Rikets Ständers bifall.
Byggninga Balken, så har olika tillämpning af detta Lagrum vid Domstolarna egt rum, sålunda, att en del ansett Kyrkoherdens skyldighet,att bättra och underhålla de hus, församlingen till honom färdiga öfverlemnat, icke böra utsträckas längre än till ersättnings-skyldighet, i händelse skada derå genom hans vållandeskett, hvaremot andra, med församlingens befrielse, ålagt Kyrkoherden eller hans fätts innehafvare, alt ansvara för alla mindre bristfälligheter, som antingen genom tidens åverkan, bristande eftersyn eller andra orsaker tillkommit.
Denna senare tolkning öfverensstämmer, efter Utskottc-ts omdöme, med rätta förståndet och meningen af lagstadgandet, hvilket uttryckes med orden vare han (Tresten) skyldig, att hålla dem (husen) vid magt, med L/i g- samt Allm Eesv.- oth Oecon.-Utik.
N;» 47- 9 med egen kostnad, När de af ålder och bruk och ej af Prestens vanrykt förfalla, dä skola socknemän dem bygga och bättra på deras kostnad.
Det lärer nemligen vara tydligt att ”hålla vid magt” utmärker ett vidsträcktare åliggande än ersättningsskyldighet för förorsakad eller förvållad skada, ty den senare måste ju alltid drabba hvar och en, som skada åstadkommit.
Ett ytterligare stöd för den nienjng» att Pastor bör bekosta mindre reparationer, lärer kunna hemtas af 12. §. uti Kongl. Resolutionen på Allmogens besvär den 1 Augusti 1727, som, jemte stadgande, att Bresten, bör draga försorg, att husen ej af vanrykt förderf vas, utan bör han hålla dem vid magt pä egen bekostnad, innehåller, att då mycken och ansenlig förbättring derå tarfvas, skall församlingen densamma verkställa.
Då det likväl icke genom speciela föreskrifter finnes bestämdt, i hvilka fall Kyrkoherde bör vidkännas kostnaderna för nödige reparationer, och således icke heller de händelser äro utmärkta, då församlingens skyldighet att bygga och bättra inträder, hafva Utskotten, till förekommande af de olägenheter en sådan brist i lagskipningen kan medföra, ansett sig böra tillstyrka utfärdande af en allmän Författning, hvarigenom skulle stadgas: att, vid laga af- och tillträdes-husesyn å prestbol, samt vid de, enligt Kongl. Kungörelsen den 28 Maji i83o, föreskrifna ceconomiska besigtningar, skall, der icke angående byggnadsskyldigheten serskildt är vordet stadgadt, noga urskiljas och i serskilda columner utföras hvad, enligt 26 Cap. 2 §.
By ggninga-Balken, bör hänföras till socknemäns nybyggnads-skyldighet af de sju laga husen, och hvad deraf tillhörer Kyrkoherde på egen kostnad reparera och underhålla.
Till socknemäns nybyggnads-skyldighet hörer:
Då hus genom ålder och bruk blifvit så bofälligt, att det måste ombyggas; då röta å stock sig visar eller rappning å vägg bör bättras samt sådana förbättringar, hvilka af dessas verkställande blifva en följd; då genom husets sättning eller annan tillfällighet, som boställshafvaren bevisligen icke kunnat förekomma, rummens delar eller tillhörigheter varda så skadade eller obrukbara, eller ock genom bruk och nötning under en längre tidrymd så bristfälliga, att de måste till det hela eller betydligaste delen deraf ånyo göras; då någon eldstad, genom flera års bruk, är sä utbränd eller skadad, att den icke vidare genom reparation kan brukbar göras utan mäste omsättas eller ånyo uppmuras; dä yttre taket måste på en eller bägge sidor till större delen omläggas, eller annan sådan skada derå uppkommer, hvarigenom röta å in/i, till R.
Fröt. i834 och t83S.
7 Sami. 1 AJ'U. 2 ifule Häftet. je Lag- samt Allm. Besv.- och Oecon-Uisk.
Betänkande IV.o 47- väggår eller bjelker orsakas; då hus behöfver rappas eller väggar och knutar brädfodras, takrännor anläggas eller vindskappor inrättas eller förbättras; då nytt golf i rum elter bollstockar med trossbottnar skola inläggas, eller ny inredning eller nytt tilde i loga, stall eller fähus skall göras.
Till Kyrkoherdes reparation och underhullningsskyldighet räknas:
Husens fullständiga vård och renhållning i allmänhet; eldstädernas vidmagthållandej så till kakel och murarbete, som till spjäll, pipor, dörrar och luckorj samt sotning; rummens, för stuf vors och trappors inre stånd och serdeles dörrar, dörrkarmar och foder, nycklar och lås samt luckor med deras beslag; fönsterkarmar och bågar med deras glas och beslag samt fönsterfoder och smygar; tak af gips eller kalkrappning, taklistor, panelningar, golf och trösklar; tapeter, som rummen åtföljt, samt hvitlimning oeh målning; sten-friser och kakelugns- eller spiselplaner, skorstenar samt trappsteg och ledstänger.
En Ledamots serskilda mening bifoga».
Reservationer : af Herr Doctor Bexell: ”Under åberopande af de skäl HöglofL Lag» samt Allmänna Besvärs- och Oeeonomie-Utskotts sammansätta Afdelning i sitt förslag till Betänkande, i fråga om utfärdande af förklaring öfver 2S Cap. 3 §.
Balken, anfört, får jag såsom reservation detta förslag Bifoga; ”Hvad vidkommer den förklaring, ..sorn blifvit föreslagen, för erhållande af mera bestämda stadganden om Kyrkoherdars skyldighet att å församlingens hus vid prestgård bekosta reparationer, så synes stagandet i 26 Cap. 3 §.
Byggninga-Balken, att Kyrkoherde skall med egen kostnad vidmagthålla de hus, han af socknemännen fått emottaga, samt att, när de af ålder och bruk och icke af prestens vanrykt förfalla, socknemännen skola dem bättra och bygga, innefatta tillräckligt fullständiga och i möjligaste måtto tydliga föreskrifter angående prestens och församlingens
Ömsesidiga skyldigheter i detta afseende, hvadan Utskotten, sorn anse en förklaring, der ett förtydligande icke lärer kunna åstadkommas, vara ändamålslös, tillstyrka, alt Anders Anderssons och Olof Olssons motioner icke jhå bifallas.” Häruti instämde Herr Prosten Rosén och Herr Prosten Bolander.
STOCKHOLM, Eckstejnska Tryckeriet, 1835.
L«g- samt Allm, Eero. och Oecon,- Lisköttens Betänkande No t N:o 48.
Ankom, till Exp.-Utsk. den 21 Febr.
Betänkande , i anledning af väckt fråga om laga fardag å sä kallad embetsjord i stad.
Uti ett till Vällofl. Borgare-Ståndet ingifvet och derifrån till LagUtskottet remitteradt Memorial, har Herr C. IV.