Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdag framställningar blifvit gjorda, dels alt, till förebyggande af den nalionalförlust, som årligen uppstodc genom nu brukliga, högst felaktiga kolningsmethoder, anslag måtte beviljas, bland annat, till löner och reseunderstöd för två personer, hvilkas skyldighet skulle vara att kringresa och tillhandagå med upplysningar oell biträde vid kolning, samla de olika resultaten och inlemna uppgifterna derom i årsberättelser till Chefen för Skogsstyrelsen, samt till understöd för utgifvande af en populär skrift om kolningskonsten, dels ock alt, då Sverige inom sig egde uti de i landet spridda torfmossar högst betydliga tillgångar 5 brännmaterial, ehuru begagnandet af dessa torfmossar, i anseende till bristande kunskap om sältet (ör deras användande, vore mycket inskränkt, understöd matte anvisas till bestridande af de kostnader, som undersökning af landets torf-lillgångar, analysers verkställande vid do tekniska skolorna, utgifvande af läroböcker m. m. erfordrade, hade Rikets Ständer, som ansett det genom ofvanberörde framställningar åsyftade ändamål, nämligen besparing i landets omkostnader för brännmaterials anskaffande, vara af sådan vigt för allmänna hushållningen, alt detsamma jemväl med någon uppoffring från Statsverket borde befrämjas, uti underdånig skrifvelse den 24 Oktober 1860 hemställt, att Kongl. Majit malte vidtaga sådana åtgärder, som pröfvades lämpliga för allmännare utbredande inom landet af dels en förbättrad och lill större besparing ledande kol— ningsmetbod, dels ock kännedom om torfjords ändamålsenliga beredande till godt Bil.
N:o 5 lill Kungl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. 63 brännmaterial, dervid Rikets Ständer tillika anhållit, att de kostnader, som för nämnde åtgärder till en början kunde ifrågakomma, mätte bestridas af det anslag, 3,700 riksdaler, som till »Befrämjande i allmänhet af bergsbruket» funnes å Riksstalen uppfördt.
När denna framställning, tillika med hvad Föreståndaren för Teknologiska institutet, Brukssocietctens fullmäktige i Jernkontoret, Kommers-Kollegium samt Landtbruks-Akademiens Förvaltningskomité uti särskilda deröfver afgilna underdåniga utlåtanden yttrat och hemställt, den 19 nästlidne September i Statsrådet föredrogs, lann Kongl. Maj:t godt bifalla, att en summa af 1,500 Riksdaler finge, under stadgade vilkor, utaf andagel till »Befrämjande i allmänhet af bergsbruket» utgå till belöning för författandet af en ändamålsenlig och populär afhandling om kolning och de tjenligasle mclhoderna för dess verkställande, samt om bränntorf och dess beredning; hvarjemte Kongl. Maj:t i nåder förklarade, att enär af merberörda å Riksstaten till »Befrämjande i allmänhet af bergsbruket» uppförda anslag redan, jemlikt nådigt bref den 16 September 1859, blifvit anvisade 1,600 Riksdaler årligen till förbättrande af lärarnes vid Fahlu bergsskola löner, samt detta anslag följaktligen, så framt någon tillgång för bestridande af tillfälliga utgifter för bergsbrukets gagn skulle finnas, icke medgåfve att derå för nu ifrågavarande ändamål anvisa mera än hvad ofvanberördt är, Kongl.
Majit villo göra nådig framställning hos Rikets Ständer om tillökning i nyssnämnda anslag med 5,000 riksdaler, att användas lill årsarfvoden samt rese- och traktamentsersättningar åt
Iva i kolning och bränntorfsberedning kunniga personer, hvilka, efter inheintad kännedom om de härvid begagnade bästa methoder, skulle hafva alt, på reqvisition från bruks- eller skogsegare, emot ersättning efter enahanda grund som för agronomer är fastställd, meddela för tilllämpningen af dessa methoder nödig praktisk anvisning; och hemställde
Departementschefen i anledning häraf, att en förhöjning i morberörda anslag med 5,000 Riksdaler nu måtte hos Rikets Ständer i nåder äskas.
Statsrådets öfriga ledamöter.
Vidare anförde Deparlements-Chefen i underdånighet: »1 Eders Kongl. Maj:ts vid sednaste Riksdag till Rikets Ständer ailätna nådiga proposition, i fråga om ersättning till Sala Silfververk för dess förlust i händelse af skalteförcnklingcns tillämpning på de till silfververket anslagna räntor of det s. k.
Salbergs län, var af Eders Kongl.
Majit föreslaget, att, till beredande af ränteförenklingens fördelar jemväl åt de skattdragande i Salbergs län, Rikets Ständer måtte bevilja ett förslagsanslag, motsvarande värdet af 185 tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn, att årligen, senast den 21 December, Bergslaget, efter ett, hvarje år för de näst förflutna tio åren bestämdt, medelpris, tillhandahållas i ersättning för Bergslagets förlust å grulveJrängs-sädens och dagsverkspenningornes förvandling; samt att för den å de af Bergslaget arrenderade räntornas förenkling uppkommande förlus!, hvilken kunde antagas lill 450 Riksdaler Riksmynt, Bergs - 64 Bil.
No 5 litt Kongl.
Prog. Nio 1, om Statsverket 1862. laget matie meddelas nedsättning i arrendet till motsvarande belopp med 1,800 daler silfvcrrnynt, lill dess framdeles, dä den s. k.
Rante-ersältningsfonden hunnit föreskrifven storlek, räntorna kunde till Statsverket återgå.
Sedan Rikets Ständers Stats-Utskott, till hvilket denna nådiga proposition remitterades, tillstyrkt bifall till densamma och, jemte anmälan alt Sjette Hufvudlitcln, å hvilken det erforderliga anslaget rätteligen bort uppföras, redan var till större delen reglerad, föreslagit medels anvisande å Riksgälds-Kontorcl, hafva Rikets Ständer bifallit hvad som Eders Kongl.
Majit i ofvunberörda hänseende förordat; i följd hvaraf ett förslagsanslag, motsvarande värdet af 183 tunnor eller 1,165,5 kubikfot spanmål, hälften råg och hälften korn, blifvit efter ett antaget pris af 2 R:dr kubikfoten, men i rundt tal förvandlad! till 2,400 Riksdaler Riksmynt, för hvardera af åren 1861, 1862 och 1863 lör det afsedda ändamålet å Riksgälds-Konloret anvisadt lill Eders Kongl.
Majrts nådiga disposition » »För att vid nu förestående statsreglering förut omförmälda belopp, 2,400 Riksdaler, mätte såsom förslagsanslag till uppgiäfvet ändamål å Sjette Uufvudliteln uppföras, hemställer jag i underdånighet, alt nådig framställning derom må till Rikets Ständer aflålas.»
Häruti instämde jemväl Stats-Rådets öfrige ledamöter.
1 afseende härå anförde Departements-Chefen i underdånighet: »1 Eders Kongl. Majlis, med anledning af särskilda, jemväl af Rikets Ständer derom gjorda framställningar, den 18 Februari 1850 utfärdade nådiga Kungörelso örn förändrade föreskrifter i afseende å besutenhets- och skiftesväsendet i Stora Kopparbergs län, är förordnad!, att, i afseende på de utflyttningar, hvilka i sammanhang med storskiftes-förrättning bestämmas och hvarvid grunderna i 1827 års Skiftes-Stadga i allmänhet äfven hurde följas, skulle för öfrigt lända lill efterrättelse hvad angående understöd af allmänna medel till utflyttningar i följd af laga Skiften inom länet blifvit förordnadt, dock att understöden lill utflyttningar i följd af storskiften icke borde intagas i de ingående årsförslagen å dylika understöd i följd af laga skiften, utan särskildt i den ordning, som i allmänhet vore stadgad, hos Eders Kongl.
Maj:t föreslås till anordnande å medel, som Eders Kongl. Muj:t då ville nåder anvisa.» »Sedan numera, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med af Rikets sednast församlade Ständer föreslagna grunder, Eders Kongl. Majit den 27 September 1861 låtit utfärda nådig Kungörelso angående understöd af allmänna medel till utflyttningar i följd af laga skiften samt inom Stora Kopparbergs län verkställde storskiftes - Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. 63 skiftes-förrättningar, och ytterligare gemensamma föreskrifter salunda blifvit meddelade för ulflyttningsunderstöden, efter såväl den ena som andra arten af skiftesförrättning, synes någon giltig grund icke förekomma alt för utflyttningar i följd af storskiftes-förrättningar i
Dalarne anvisa medel från annat anslag än för öfriga utflyttningar, utan borde i stället dertill afses det redan befintliga.
Jemte det Rikets Ständers medgifvande härtill torde böra äskas, hemställer jag tillika, med åberopande af den utredning, Rikets Ständers år 1861 församlade revisorer lemnat om åtskilliga förslags-anslags otillräcklighet, underdånigst, det Eders Kongl. Maj:t måtte i nåder föreslå Rikets Ständer att ifrågavarande förslags-anslag, hvilket, i händelse af bifall till den nu gjorda framställningen, torde erhålla förändrad benämning till »Utflyttningshjelp efter skiften», blefve förhöjdt med 41,000 Riksdaler.» Stals-Rådets öfrige ledamöter förenade sig uti hvad Departemenls-Chefen sålunda tillstyrkt.
Med ledning likaledes af den berättelse förbemälde Rikets Ständers Revisorer aflemnat angående deras granskning af Statsverkets tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1859 och i hufvudsaklig öfverensstämmelse med Revisorernas afgifna förslag, tillstyrkte Stats-Rådet, det Kongl. Maj:t måtte till Rikets Ständer göra framställning om förhöjning i förslags-anslagen: »Skrifmaterialier och expenser, ved, m. m.» med 22,454 Riksdaler 9 öre, och »Rese- och traktamentspenningar,» med 6,000 Riksdaler.
För vinnande af en åskådlig och mera fullständig uppställning vid beräknande och bokföring af Statsverkets inkomster och utgifter, samt i öfverensstämmelse med hvad Siats-Kontoret i dess af Chefen för Finans-Departementet i underdånighet anmälda framställning i detta hänseende föreslagit, hemställde Stats-Rådet, att på Sjette Hufvudtiteln måtte uppföras under titel »Konvoy-Kommissariatet, Förslagsanslag» den Handels- och Sjöfarts-fonden tillkommande andel af tullmedeln med det derför nu bestämda, men i jemnbredd med tullmedlens ökande utöfver 15 Millioner Riksdaler efter stadgad proportion stigande, belopp, 750,000
Riksdaler årligen, att utgå direkte af tullmedlen.
Af enahanda anledning, som den här ofvan åberopade i afseende på upptagande å Riksstaten af särskildt anslag till Konvoy-Kommissariatet, ansågStats-Rådet att å Sjette Hufvudtiteln borde uppföras ett anslag, motsvarande utgilterne ej mindre för den under Civil-Departementet inrättade Byrå för kontrollen å bränvinsförfattningarnes tillämpning, än för uppsigten i orterna öfver sjelfva tillverkningen, m. m., derför kostnaden år 1861 uppgått till 422,205 Riksdaler 24 öre; hemställande Stats-Rådet, under antagande att desse utgifter för den kommande stals— regleringsperioden skulle något ökas, att härtill erforderliga medel borde utgå under Bih. till R.
Brot. 1862 & 1863. 1 Sami. 1 Afd. 6 Haft. 9 86 Bil.
N:o 1, om Statsverket 1862. titel: »Kontrollen å bränvinsförfattningarnes tillämpning, Förslagsanslag», samt beloppet deraf upptagas till 440,000 Riksdaler, att utgå direkte af inflytande bräuvinstill verkningsmedel.
Slutligen hemställde Departements-Chefen, huruvida icke det skulle täckas Kongl. Maj:t att föreslå Rikets Ständer beviljandet af något högre anslag till extra utgifter under Sjette Hufvudtiteln.
Det vore en gifven följd deraf, att inånga och vigtiga intressen skulle af anslagen under denna Hufvudtitel tillgodoses', att äfven ofta måtte uppkomma tillfälliga hehof, hvilka vid Riksstatens ordnande icke kunnat beräknas.
Till godtgörande af sådana utgifter, hvilka icke voro bänförlige under anslagen till Jordbruket, Handeln och Näringarne, bestode den egentliga tillgången i anslaget till extra utgifter.
De allmänna besparingarna hade nämligen, enligt den approximativa uträkning, som för åren 1860 och 1861 kunnat före rikshufvudbokens afslutandc från Stats-Kontoret meddelas, icke, sedan arfvoden (ill personer, som bestridt landsstats- och andra tjenster, med flere dylika, eller andra särskildt anbefallde, utgifter afräknats, utgjort mer än: för år 1860 omkring 3,000 och för år 1861 omkring 7,000 Riksdaler.
Förutom den Andra, hade ingen af de öfriga hufvudtitlarne å sig upptaget så ringa belopp som den Sjette, eller 9,000 Riksdaler.
Af sådan anledning föreslog Departements-Chefen i underdånighet, det Kongl. Maj:t måtte hos Rikets Ständer äska detta anslags förökande till lika belopp med det å Femte och Åttonde Hufvudtitlarne anvisade och således föreslå en förhöjning deruti med 6,000 Riksdaler.
Stats—Rådets öfrige ledamöter förklarade sig häruti instämma.
I afseende å alia öfriga delar af Sjette Hufvudtiteln, hvaruti hagon förhöjning eller nedsättning nu icke blifvit af Stals-Rådet ifrågaställd, tillstyrkte Stats-Rådet, alt Riksstaten måtte blifva oförändrad.
Maj:t täcktes till alla delar gilla hvad Stats-Rådet här ofvan yttrat och tillstyrkt; i följd hvaraf utdrag af protokollet skulle till Finans-Departementets Expedition afgå, på det de nu af Kongl.
Maj:t beslutade framställningar till Rikets Ständer måtte varda i Kongl. Maj:ts nådiga proposition om Statsverkets tillstånd och behof intagne.
Sedan sålunda samtliga de med ordinarie anslagen å Sjette Hufvudtiteln samband egande frågor blifvit af Departements-Chefen anmälda, föredrog
DepartementsChefen vidare,^ beträffande erforderliga anslag till öfriga under samma Hufvudtitel hänförliga tillfälliga behof Styrelsens för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader underdåniga memorial af den 19 näsllidne September, deruti, — med förmälan att särskild berättelse angående användandet af de vid sistlidne riksdag till väg- och vattenbyggnadsarbeteo beviljade anslag, samt om fortgången af de dermed understödda arbetsföretag komme Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. 67 att genom trycket offentliggöras, äfvensom att Styrelsen ansåge nu gällande bestämmelser i afseende på vilkoren för åtnjutande af statsbidrag till allmänna arbetsföretag, hvilka bestämmelser erfarenheten visat vara ändamålsenliga, böra utan förändring fortfarande bibehållas, — Styrelsen dels afgifvit utlåtande och förslag angående sådana större arbetsföretag, sorn antingen Kongl. Maj:t, med anledning af gjorda underdåniga framställningar om statsunderstöd, förklarat skola af Styrelsen lagas i öfvervägande vid förevarande generalförslags uppgörande, eller eljest blifvit af vederbörande intressenter hos Styrelsen anmälde, och hvilka företag
Styrelsen ansett vara af den större betydenhet och nytta för det allmänna, att särskilda statsbidrag borde dertill anvisas, dels ock meddelat förteckning å sådana väg- och vattenbyggnadsarbeten, för hvilkas befrämjande medel borde, genom större fonders afsättande, ställas till Kongl.
Maj:ts disposition, för att, efter pröfning af de olika arbetsföretagens vigt, dem emellan fördelas; och hade Styrelsen härvid, med bibehållande af den förut i generalförslagen begagnade klassindelning, enligt hvilken i första klassen upptagits sådana arbeten, som Styrelsen ansett vara företrädesvis förtjenta af statsunderstöd, i andra Massen de, hvilka, ehuru allmännyttiga, dock kunde anses vara af mindre vigt, samt i tredje Massen sådana ifrågakomna företag, hvilka vore af den enskilda beskaffenhet, att de skäligen kunde till framtida verkställande anstå,— främst anmält följande företag, såsom varande af den allmännyttiga beskaffenhet, att understöd lill visst bestämdt belopp syntes för hvartdera af dem böra anvisas, nämligen: t första Massen:
Anläggning af jernväg från Uddevalla öfver Wenersborg till Herrljunga station å Vestra Stambanan 3,240,000 R:dr.
Anläggning af jernväg från Ystad till Södra Stambanan vid Eslöf. 2,455,000 » Tillvägabringande af kommunikationsled mellan staden Sundsvall och Bräcke gästgifvaregård, medelst jernväg, kanalled och chaussé-anläggning 4,279,000 » Upprensning af Indalselfven, till åstadkommande af ångbåtskommunikation mellan Klingerfjärden vid Östersjön samt
Utanede by i Jemtland 34,000 » öppnande af segelled från Hattefura hamn vid Wenern förbi Köpmannabro till sjön Stora Lee å Dahlsland 900,000 » Upptagande af segelled mellan Orsasjön och Siljan . . 73,500 » Anläggning af kanal genom Nenninge sund mellan Furusund och Norrteljeviken 407,245 » Anläggning af kanal mellan Fåsjön och Norasjön . . . 400,000 » Anläggning af kanal eller jernväg från Kinda båtled till Linköping, för sammanbindande af sjöarne Rengen och Roxen . . 875,300 » Transport 9,064,045 R:dr 68 Bil.
Prop. N;o 1, om Statsverket 1862.
Transport 9,061,015 R:dr Hamnbyggnad vid Röhälla färjeplats på Öland 21,900 » Hamnbyggnad vid Askersund 18,000 » Brobyggnad öfver Stadsbergsviken i sjön Gesunden . 4,000 » Anläggning af väg mellan Björna kyrka i Westernorrlands län och Fredrika kyrkoby i Westerbottens län 100,000 » Anläggning af väg mellan Åsele kyrka och Öbrträsks socken. 100,000 » Väganläggning mellan Åsele och Wilhelmina kyrkor i Wester- bottens län 50,000 » Rensningar i Dalelfven, till flodvattens afledande, inom Upsala län 60,000 » Vatlenaftappning medelst rensningar utefter Olands å inom Upsala och Stockholms län . 137,500 » Sänkning af sjön Tysslingen samt ändring af Svartåns rikt- ning i Örebro län 100,000 » Sänkning af sjön Hästefjorden på Dahlsland 100,000 » Summa Runt R:dr 9,752,415: i andra klassen:
Öppnande af kanal genom Kalfvesund, mellan öarne Tjörn och Tjörnekalf i Bohusläns skärgård 25,000 R:dr.
Hamnbyggnad vid Wikens fiskeläge i Skane 21,000 » Summa R:mt R:dr 46,000: hvarjemte Styrelsen inom linien uppfört följande dels i föregående generalförslag anmälda, dels nu ifrågakomna större arbelsföretag, angående: a) Anläggande af bibanor från staderna Helsingborg och Landskrona till Eslöfs station å Södra stambanan, — i afseende å hvilka anläggningar, deraf den från Landskrona, enligt upprättade alternativ-förslag efter olika spårvidd, skulle i anläggningskostnad uppgå till högst 1,788,000 R:dr och lägst 1,295,000 R:dr, Styrelsen, i saknad af fullständiga planer och upplysningar, ansett sig icke kunna förorda något visst bidragsbelopp; b) Anläggning af jernväg mellan Lindesbergs stad och Frövi station å öre bro—Arboga jernbanan, för hvilket företag Styrelsen, enär intressenterne ännu icke, så vidt Styrelsen hade sig bekant, lyckats bilda bolag lill anläggningens verkställande, ansett sig icke kunna föreslå något bidrag; c) anläggning af kanal- och slussled till förenande af sjöarne Amungen och Mållången, belägne på gränsen mellan Stora Kopparbergs och Gefleborgs län, i före gående generalförslag upptagen till ett statsbidrag af 60,000 R:dr. d) anläggning af kanal från Asasjön till Almundsryd vid sjön Åsnen, samt jernbana från nämnda ställe till Carlshamn; Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. 69 e) Kanalisering af Luleå eif, till beredande af farled förbi Hedens- och Edsforsarna, hvilket företag, som beräknats alt, jemte anskaffande af ångbåtar och pråmar, erfordra en kostnad af 1,500,000 R:dr, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Norrbottens »län anmält till erhållande af ett anslag af motsvarande belopp, men hvartill Styrelsen ansett sig icke kunna anteckna högre bidrag än 1,000,000 R:dr, under förbehåll, alt vederbörande bekostade återstoden och ansvarade för farledens framtida underhåll; f) Uppförande af brobyggnad öfver Bjelmarc-sund, i föregående generalförslag upptaget till ett statsbidrag af 150,000 R:dr; g) Anläggning af väg från stranden af sjön Bolmen till trakten af Wieslanda station å Södra stamjernbanan i Kronobergs län, hvarigenom skulle åstadkommas en genare kommunikation emellan Laga-dalen och Helgeå-dalen; men, som intressenter ne icke erbjudit sig att sjelfve deltaga i anläggningskostnaden, hade något bidrag der till icke kunnat af Styrelsen föreslås; samt h) Ytterligare sänkning af sjön Tåkern i Östergöthlands län, för hvilket företag förnyade undersökningar i åtskilliga delar befunnits erforderliga, hvadan något bidrag dertill ansetts icke böra uppföras.
Under åberopande deraf, att planer till åtskilliga mindre hamnbyggnads- och årensnings-företag, som vore förtjenta af statsbidrag, funnes upprättade och, jemte ansökningar om understöd till verkställigheten, blifvit till Styrelsen inlemnade, hade Styrelsen i underdånighet hemställt, det Kongl. Majit täcktes af Rikets Ständer äska att till ifrågavarande ändamål måtte, i likhet med hvad vid sednaste riksdagar egt rum, afsättas en särskild fond af 60,000 Riksdaler, att utgå med 20,000 Riksdaler årligen, under nästkommande statsregleringsperiod.
Vidare hade Styrelsen i generalförslaget uppfört följande understödssummor till inom särskilda delar af riket föreslagna arbetsföretag till förbättring af vägar samt vattenaftappningar, för hvilka företag arbetsplaner redan blifvit upprättade och funnes i Styrelsens arkiv förvarade, nämligen: till Vägarbeten: första klassen 1,134,600 R:dr. andra » 506,665 » tredje » . 29,775 » < Summa R:dr 1,671,040 till Vattenaftappningsarbeten: första klassen 365,675 R:dr. andra » 257,740 » tredje » 95,645 » Summa R:dr 719,060 70 Bil.
Prog. N:o 1, om Statsverket 1862. och som Styrelsen egde sig bekant att planer till så äl vägförbättringar, som sjösänknings- och utdikningsföretag, vore å flera särskilda orter i riket under utarbetning genom vederbörande jordegares försorg och på deras bekostnad, under förhoppning att understöd af allmänna medel måtte till företagens utförande kunna erhållas, hade Styrelsen i underdånighet hemställt, det Kongl. Maj.t måtte täckas föreslå Rikets Ständer alt till Kongl. Maj:ts disposition anvisa: för anläggning och förbättring af vägar, en fond af 1,500,000 Riksdaler, att utgå med 500,000 R:dr under hvartdera af åren 1864, 1865 och 1866; samt för sjösänkningar, myrutdikningar och andra valtenaftappnings-företag en fond af 600,000 Riksdaler, att utgå med en tredjedel under hvartdera af nämnda tre år.
Derjemte och under åberopande af sitt den 22 nästlidne Augusti afgifna utlåtande i anledning dels af Kongl. Maj:ts Refallningshafvandes i Norrbottens, Westerbottens, Westernorrlands, Jemtlands, Stora Kopparbergs och Gefleborgs län gemensamt, dels af Kongl Maj:ts Befallningsbafvandes i Jemtlands län särskildt gjorda, nu föredragna underdåniga framställningar rörande nödvändigheten och nyttan af att särskilda medel blefve tillgängliga för utdikningar inom nämnda län, i ändamål att afleda frost från redan odlade egor, på samma gång som lägenheter skulle beredas till -framtida odlingar, hvilka medel Kongl. Maj:ts Befallningshafvande föreslagit att anvisas med 50,000 Riksdaler årligen lill hvartdera länet samt till vederbörande jordegare utgå utan återbetalningsskyldighet, hade Styrelsen för omförmälda norra län; jemte Wermland, antecknat en särskild utdikningsfond af 450,000 Riksdaler, att under nästa statsregleringsperiod kunna, dels i form af anslag utan återbetalningsskyldigbet, dels ock såsom lån, af Kongl. Maj:t till ifrågavarande ändamål användas.
Beträffande derefter anslag till rese- och inspektions- samt undersöknings- och expenskostnader för allmänna arbeten, för hvilka behof vid sednast förflulne Riksdagar anvisats 25,000
R:dr årligen, hade Styrelsen i underdånighet anfört, hurusom det vore naturligt, att, i ett land af den utsträckning som Sverige, behofven af och fordringarne på lättade kommunikationer skulle stiga i samma män som nya eller förbättrade transportanstalter åvägabringades; att, i sammanhang härmed, ökade anspråk jemväl gjordes på företagande af undersökningar angående utförbarheten och ändamålsenligheten af de förslag tili anläggningar, som i berörda afseende kunde varda framställda; samt att, äfven med fortsatt tillämpning af den hittills följda grundsats, att den orts inbyggare, som af en ny kommunikations öppnande komma att draga hufvudsakliga fördelar, böra deltaga i kostnadeu för undersökningar och plans utarbetande rörande samma företag, äfvensom att undersökningars anställande och upprättandet af förslag i afseende på vattenaftappningar bör i allmänhet fullt bekostas af jordegarne sjelfve, komme likväl ännu under åtskilliga år större tillgångar att behöfvas för resor, undersökningar och expenser för amälina arbeten, än som hittills erfordrats, enär det vore af vigt att tillräckliga medel icke saknas för de årligen i omfång och vigt tilltagande inspektionsresorna, hvilka vore oundgäugli - Bil.
71 ga för handhafvande af vederbörlig kontroll derå, att under utförande varande arbeten med noggrannhet verkställas, äfvensom att äldre anläggningar behörigen vidmakthållas; anhållande Styrelsen, på grund häraf, iglt Kongl. Maj:t måtte täckas föreslå Rikets Stan der att lill omförmälda ändamål anvisa 50,000 R:dr årligen under åren 1864—1866, eller tillsammans för alla tre åren 90,000 R:dr.