Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Direktionen för nämda Bolag utbetala det till återlyftning medgifna belopp. 163:0 af den 2 Mars 1858, angående Statsbidrag för enskilda jernvägs-anläggningars företagande (251). 1858 den 6 April i underdånighet anmäld, då Kongl. Majit förordnade att en afskrift af Rikets Ständers berörde skrifvelse skulle meddelas Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader, med befa Ining till Styrelsen dels att vidtaga de på densama beroende åtgärder i anledning af de understöd Rikets Ständer beviljat till åstadkommande af jernvägar mellan Hudiksvall och sjöarne
Dellens vattendrag samt mellan Söderhamn och Bollnäs, dels ock att låta underrätta vederbörande intressenter om Rikets Ständers beslut i fråga om hegardt statsbidrag för utförande af de öfrige i deras skrifvelse omförmälda jernvägsbyggnadsföretag.
Majit i nåder fastställt arbetsplaner för ofvanberörde tvenne jernvägsföretag, samt gillat kontrakten om deras utförande och meddeladt föreskrift om lånebeloppens utbetalning.
Stockholm den 15 September 1859. P. Brändström.
Uppgift på Rikets Ständers vid lagtima Riksdagen åren 1856, 1857 och 1858 till Kongl Majit uti Dess Finance-departements-expedition inkomna underdåniga skrifvelser samt å de åtgärder, som i anledning af desamma egt rum. 164:o af den 13 December 1856 angående Riksdagskostnadernas bestridande genom Riksgäldskontoret (1).
Om detta Rikets Ständers beslut har, under den 10 Januari 1857, Statskontoret erhållit nådigt förständigande.
165:o af den 21 Januari 1857, angående försäljning af f. d.
Landshöfdinge-residenstomterna i staden Piteå med å dem befintliga byggnader (6).
Rikets Ständers, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, härom fattade beslut har under den 30ide i samma månad blifvit Öfver-intendents-embetet, till kännedom och efterrättelse samt vederbörandes förständigande, i nåder meddeladt.
166:0 af den 21 Januari 1857, angående upplåtande till afgiftsfri disposition af 6 Kronoholmar i Götheborgs- och Bohus-läns skärgård (8).
Detta Rikets Ständers, af Kongl. Majits framställning föranledda, beslut har till behörig efterrättelse och vederbörandes förständigande delgifvits
Kammar-kollegium uti nådigt bref af den 30 i samma månad. 167:o af den 21 Januari 1857, i fråga om utbyte af Krono-länsmans boställena Melby och Näsby emot Kronoskattehemmanet Bredinge på Oland (7). — 31 — Rikets Ständers med hvad Kongl. Majit föreslagit öfverensstämmande beslut har under den 30 Januari 1857 blifvit Kammar-kollegium till kännedom och efterrättelse samt vederbörandes förständigande i nåder meddeladt.
168:o af den 21 Januari 1857, angående upplåtelse af mark å kronoparken Rådaås får en vattenledning till Lidköping (9).
Om Rikets Ständers, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts nådiga proposition, vidtagna beslut hafva under den 30 i samma månad, Kammar-kollegium och Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Skaraborgs län erhållit nådigt förständigande.
169:o af den 21 Februari 1857, angående ändringar uti 1808 års Kongl. Jagt-stadga och i Kongl, kungörelsen den 24 October 1851. (22). 170:o af den 3 Februari 1858 angående förhöjning i hemmansafgiften till Jagtkassan samt ökade premier till rofdjurs utödande (210).
Efter inhemtande af Chefens för Skogs-institutet underdåniga yttrande öfver Rikets Ständers förstnämnde skrifvelse har, vid underdånig föredragning deraf och i sammanhang dermed af Rikets Ständers ofvanomförmälde sednare skrifvelse i ämnet, Kongl. Maj:t under den 22 Oktober 1858, med godkännande af de utaf Rikets Ständer yttrade åsigter, i nåder förordnat, att nu gällande Jagt-stadga skall, på sätt Rikets Ständer begärt, omarbetas; i följd hvaraf Kongl. Majit i nåder anbefallt Chefen för Skogs-institutet att, med biträde, der sådant anses erforderligt, af annan lämplig person, upprätta underdånigt förslag till förnyad Jagt-stadga och detsamma derefter Kongl.
Majits nådiga pröfning underställa; hvilket för slag från den numera tillförordnade Skogs Styrelsen inkommit den 16 i denna månad.
171 :o af den 11 Mars 1857, angående eftergift till förmån för Skenninge stads fattigvård, af Kronans rätt till danaarf efter enkan Ulrika Sofia Ekedal (31).
Med gillande af Rikets Ständers beslut har Kongl. Majit under den 3 April 1857 atlåtit nådigt bref till Kongl. Majits Befallningshafvande i Östergöthlands län med befallning att vederbörande derom förständiga.
172:o af den 18 Mars 1857, angående inskränkning i tiden för mantalspenningars erläggande (38).
Om detta Rikets Ständers af Kongl Majit gillade beslut har kungörelse den 3 April 1857 blifvit i nåder utfärdad.
173:0 af den 18
Mars 1857, angående förändring i sättet för utgörande af de under ordinarie räntan inbegripne boskaps-penningarne inom Philipstads Bergslag samt Grythytte och Hellefors socknar (37).
Efter inhemtande af Kammar- oell Bergs-kollegiernes underdåniga utlåtande, har Kongl. Majit den 22 Juli 1859 detta ärende till nådig pröfning förehaft, hvarvid Rikets Ständers framställning blifvit, med föreskrift om sättet för verkställigheten, bifallen; och hvarom, till kännedom och efterrättelse samt vederbörandes förständigande, nådiga skrifvelser till Kammar- och Kommerce-kollegierna expedierats.
174:o af den 18 Mars 1857, angående förändring af beräkningsgrunden för Salpeterhjelpens utgörande inom en del af Södermanlands län (36). — 32 — Om detta Rikets Ständers, i öfverensstämmelse med Kongl. Majts nådiga framställning, vidtagna beslut bar kungörelse under den 3 April 1857 i nåder utfärdadats och bref till vederbörande Embets-verk afgått.
175m af den 21 Mars 1857, om ändring i föreskriften rörande brefs befordrande med lösväskor (40).
, Efter inbemtande af General-Post-styrelsens underdåniga utlåtande har Kongl. Maj:t, som hufvudsakligen bifallit Rikets Ständers framställning, under den 2 Oetober 1857 aflålit nådigt bref till General-Post-styrelsen med befallning att om beslutet samtelige post/örvaltarne till Eehörig efterrättelse förständiga.
176:o af den 21 Mars 1857 om förklaring af Kongl, kungörelsen den 17 Juli 1847 rörande utarrendering af kungsgårdar m. m. (45).
Härom har allmän Kungörelse blifvit under den 23 Maj 1857 i nåder utfärdad.
177:o af den 28 Mars 1857 angående reglering af utgifterna under Riksstatens Första Hufvud-titel. (51).
Enligt nådigt beslut af den 3 April 1857 har denna underdåniga skrifvelse blifvit vederbörande embetsverk till kännedom och efterrättelse meddelad. 178:o af den 8 April 1857, angående grunderna för val af Revisorer af Bankodiskont-verkets räkenskaper (53).
I underdånighet föredragen den 12 Maj 1857, hvarvid, i anledning af densamma, någon åtgärd för det dåvarande ej ansågs erforderlig.
Sedermera hafva, på Fullmäktiges i Rikets Ständers Bank underdåniga anmälan om förestående Revisioner, åtgärder, enligt de grunder Rikets Ständer bestämt, blifvit i vanlig ordning vidtagna.
179:o af den 22 April 1857, i anledning af den år 1855 verkställda revision af Stats-verkets m. fl.
Fonders förvaltning åren 1852 och 1853 (öl).
Vid föredragningen häraf den 10 Juli 1857 har Kongl. Maj:t dels, i hvad angick bokföringsoch redovisningssättet för åtskilliga äldre och nyare lån och anslag af allmänna medel m. m. d., bifallit Rikets
Ständers beslut och meddelat de för verkställigheten deraf erforderliga föreskrifter, dels förklarat sig vilja, vid förekommande frågor om anvisning af medel till oförutsedda utgifter, som icke kunde bestridas af de serskilda Hufvudtitlarnes besparingar, taga i betraktande Rikets Ständers framställning om sådana utgifters anordnande under förskottstitel och tillkännagifvande vid påföljande'riksmöte, dels ock öfver åtskillige andra Rikets Ständers framställningar infordrat vederbörandes utlåtanden.
För öfrigt har Kongl. Maj:t befallt, att transsumter af denna Rikets Ständers skrifvelse borde jemte protokollsutdrag meddelas vederbörande Stats-departementer för underdånig föredragning. genom Justitie-departementet af hvad Rikets Ständer yttrat rörande Fångvårds-styrelsens förvaltning. genom Landtförsvars-departementet rörande Krigskollegii räkenskaper och vigtberäkningen vid hölefverans till Carlsborgs fästning; genom Sjöförsvars-departemcnlet rörande Amiralitets-krjgsmanskassans räkenskaper; genom — 33 — genom Civil-departementet rörande Landtbruks-akademiens och Ultuna Landtbruks-instituts räkenskaper samt genom Ecclesiastik-departementet rörande
Institutets för döfstumma och blinda, älvensom Vexelundervisningens Normalskola.
Sedermera och allt eftersom utlåtanden och upplysningar beträffande de Rikets Ständers framställningar, som utgjorde föremål för Finance-departementets vidare handläggning hunnit inkomma, hafva jemväl dessa frågor till slutlig nådig pröfning förevarit och, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med Rikets Ständers framställningar, afgjorts genom särskilda beslut af den 2 Oktober 1857 angående rätta förståndet af 1 § 8 mom. i Kongl, afskrifnings-reglementet den 11 Augusti 1812, af den 5 Februari 1858 i afseende på Postverkets öfverskott å assurance-afgifterna för rekommenderade bref, af den 19 Juni 1858 angående viss praescriptionstid för utbekommande af fordringar hos Statsverket för öfverlevererade medel, af den 5 November samma år angående upphäfvande af föreskrifterna om kontrollstämpling af gulddragare-arbeten samt af den 26 påföljde November rörande antalet af Statskalendrar och Tidningar, som åt hvarje embetsverk må af expens-medlen bekostas. 180:o af den 21 Mars 1857, i fråga om förvärfvande för Statens räkning af förre Allmänningen Trenningshult i Elfsborgs län (48).
Medelst nådig remiss af den 3 April 1857 har Kammarkollegium erhållit befallning att, sedan vederbörande blifvit hörde och erforderlig utredning af detta ärende egt rum, afgifva underdånigt utlåtande, hvilket ännu ej tili Kongl. Maj! inkommit. 181:0 af den 25 April 1857, om anläggning afen undervattenstelegraf emellan Skåne och ön Rugen (64).
Efter inhemtande af Chefs-embetets för Telegraf-verket häröfver infordrade underdåniga utlåtande har, vid underdånig föredragning af målet den 6 November 1857, Rikets Ständers _ framställning ansetts för det då varande icke böra till någon åtgärd föranleda. 182:o af den 6
Maj 1857, angående prsescriptionstid vid förestående allmän Jordeboks-granskning (68).
Nådig kungörelse i öfverensstämmelse med Rikets Ständers beslut har under den 23 Maj 1857 utfärdats. 183:o af den 6
Maj 1857, i fråga om eftergift af den Öfversten och Tull-distrikt chefen J. af Ekenstam ådömda ersättning till följd af Tull-kassören G. E. Berg walls balance (69).
Rikets Ständers, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts nådiga framställning, vidtagna beslut har under den 23 Maj 1857 blifvit Kammarrätten och General-tullstyrelsen till behörig kännedom och efterrättelse i nåder meddeladt. 184:o af den 6
Maj 1857, angående försäljning af en Kronan tillhörig tomt efter ett nedbrunnet magasinshus i Carlshamn (70).
Om behörig verkställighet af detta Rikets Ständers, i enlighet med Kongl. Maj:ts nådiga Bil. till B.
Emb.-Berättelse år 1869.
Banko-Utskotlets Utlåtande M 51. 8 Vinner Nej, kommer, i enlighet med Ridderskapets och Adelns samt BondeStåndets beslut, någon minskning å Bankens fastighets-lånefond icke att ega rum, utan i blifvande Banko-reglemente att införas följande stadgande: »Fonden lill utlåning mot inteckning i fast egendom, deruti inberäknadt beloppet af de från Banken utgifna, ännu oguldna lån mot återbet alu i ngs—sk yldighet i silfver, hvilka följaktligen i mån som de inflyta till denna lånefond ingå, är bestämd till 8,628,000 R:dr, hvaraf tillhandahållas 7,800,000 R:dr för inteckningar i egendom å landet och 1,128,000 R:dr för inteckningar i hus och jord i städerne utom Stockholm.» Äfven i fråga om den af Utskottet, enligt 17 punkten och 26 punkten 2 morn., föreslagna innebållning ä Allmänna
Diskontfonden med 200,000 R:dr under hvartdera året 1861, 1862 och 1863, företer sig det förhållande, att två Riksstånd, nemligen Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, bifallit berörde förslag, då deremot de begge andra, eller Preste- och Bonde-Stånden, med ogillande af förslaget, beslutat att Allmänna
Diskonlfonden till utlåning med omsättningsrätt må, utan någon vidare förminskning, bibehållas vid del belopp, hvartill den vid 1860 års slut uppgår; och får med föranledande häraf, Utskottet inbjuda Presteoch Bonde-Stånden att biträda Utskottets, af de öfriga Riks-Stånden gillade förslag samt, i fall denna inbjudning icke skulle antagas af någotdera af förenämnde två Riks-Stånd, tillstyrka frågans afgörande genom omröstning i förstärkt
Bankoutskott efter denna voterings-proposition: 4:o.
Den, som bifaller Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet godkända förslag om införande uti blifvande Banko-reglemente af följande stadgande: »Af Allmänna Diskontfonden skola Fullmägtige under hvartdera året 1861, 1862 och 1863, innehålla 200,000 R:dr R:mt, hvilken innehållning verkställes på sätt och i den ordning Fullmägtige lämpligast anse, dock under förbehåll alt någon minskning icke sker af den andel utaf fonden, som med 180,000 R:dr är för Wisby Låne-kontor afsatt,» röstar Ja; Den det ej vill, Nej; Vinner Nej, besluta Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med Preste- och Bonde-Ståndens mening, att Allmänna
Diskontfonden skall, utan någon vidare förminskning, bibehållas vid det belopp, hvartill densamma vid 1860 års slut uppgår, och att följaktligen olvanupptagna stadgande icke kommer att uti blifvande Bankoreglemente införas. 6 Banlio-Utskotlels Utlåtande M 51- Sedan Utskottet i 27 punkten I mom. hemställt, att räntan vid diskontering och utlåning från Handels- och Närings-diskont-fonden skulle, i öfverensstämmelse med hvad i 1 mom. af 454 § af Banko-reglementet för närvarande finnes stadgadt, utgöra minst
Fyra, högst Sex procent och bestämmas af Fullmägtige med afseende å penningeställningen och andra omständigheter, som till räntans höjning eller sänkning kunde föranleda, hade
Utskottet i 2 momentet af samma punkt föreslagit, att räntan vid utlåning från Allmänna Diskont-fonden skulle fastställas till Sex procent.
Sistnämnde förslag är icke bifallet af någotdera Riks-Ståndet, utan hafva Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet beslutat att, vid utlåning från Allmänna Diskont-fonden, räntan skall, med afseende å de i föregående moment omnämnda förhållanden, af Fullmägtige bestämmas till minst 3, högst 6 procent; hvaremot Borgare- och Bonde-Stånden ansett räntan vid utlåning från ifrågavarande fond böra utgöra 5 procent.
Vid sådant förhållande och för den händelse att hvarken Borgare- eller Bondeståndet skulle instämma uti Ridderskapets och Adelns samt Preste-Ståndets beslut, hvilket med Utskottets förslag närmast öfverensslämmer, tillstyrker Utskottet att, för frågans afgörande, omröstning i Förstärkt Banko-Utskott måtte ega rum, enligt följande voterings-proposition: 3:o Den som, i enlighet med Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets beslut, anser alt i blifvande
Banko-reglemente bör införas detta stadgande: »Vid utlåning från Allmänna Diskont-fonden bestämmes räntan af Fullmägtige, med afseende å de i föregående moment [mom. 4 i 134 § af 4838 års Bankoreglemente) omnämnde förhållanden, tili minst 3, högst 6 procent,» röstar Ja; Den det ej vill, Nej; Vinner Nej; kommer, jemlikt Borgare- och Bonde-Ståndens beslut, att i blifvande Banko-reglemente stadgas följande: »Vid utlåning från Allmänna
Diskont-fonden är räntan fastställd till 3 procent.»
Det af Utskottet i 30 punkten 2 morn. framställda förslag att låne-ansökningar hos Diskont-verken icke må vid något tillfälle pröfvas och beviljas lill högre belopp, än som kan genast utassigneras, är vordet bifallet al Borgare-Ståndet, men deremot afslaget af Preste- och Bonde-Stånden samt återremittcradt af Ridderskapet och Adeln med afseende hufvudsakligen å de olägenheter, som, efter hvad hos sislbemälda Riks-Stånd är vordet erinradt, skulle genom antagande af Utskottets förslag tillskyndas den lånsökande, enär det för honom vore af stor vigt att genast och icke Banko-Utskotlels Utlåtande M 31. 7 först efter flere veckors eller månaders väntan erhålla underrättelse om hans ansökning blifvit bifallen, i hvilken händelse han med större lätthet än eljest kunde, i afvaktan å det beviljade diskont-lånets utfallande, på annat håll få låna den erforderliga summan och sålunda förhjelpa sig ur en tillfällig förlägenhet; hvarförutom anmärkts, att Utskottets förslag icke stöde i öfverensstämmelse med hvad som vore stadgadt i afseende å beviljande af fastighets-lån, hvilka ofta, i brist på tillgängliga medel, utassignerades först långt efter det lånehandlingarne blifvit godkända; att om det skulle anses vara mot god ordning stridande att hos Diskont-verken pröfva låneansökningar, för hvilka penningar icke genast kunde erhållas, så borde enahanda förfaringssätt iakttagas äfven vid pröfning af lån från fastighets-lånefonden, men att någon ny eller förändrad föreskrift hvarken i ena eller andra afseendet syntes vara af nöden och att, derest någon sådan i allt fall skulle meddelas, denna kunde in skränkas dertill att, i enlighet med hvad Direktionen öfver Låne-kontoret i Göteborg föreslagit, Diskont-direktionerne skulle, då beviljade men för bristande tillgång hvilande ansökningar i Allmänna Diskonten uppginge till särdeles högt belopp, ega kungöra att nya låne-ansökningar tills vidare icke emottogos.
Då, efter hvad nu blifvit omförmäldt, Utskottets ofvariberörde förslag är vordet af två Riks-Stånd afslaget och af ett Riks-Stånd återremitteradt på grund af an märkningar i den syltning att ifrågasatta föreskrift måtte borttagas och således icke i utfärdande Banko-reglemente inflyta, har Utskottet ansett sig böra frånträda sin i förevarande afseende gjorda, af endast ett Riks-Stånd godkända framställning, och tillstyrker följaktligen 6:0 att förslaget i 30 punkten 2 momentet måtte få förfalla.
Efter det Utskottets förslag i 35 punkten 1 mom. angående vågförda effekter, som hos
Diskont-verken få belånas, blifvit godkändt af Ridder skåpet och Adeln samt Preste- och Bonde-Stånden oförändradt och af Borgare-Ståndet åter med den ändring i redaktionen, som innehålles uti Herr C.
Ekmans mot berörde moment algifna reservation; så hafva, efter skedd inbjudning, Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet instämt uti Borgare-Ståndets beslut, under det att Preste-Ståndet, vid det förhållande, att frågan redan blifvit af tre Riks-Stånd afgjord, ansett inbjudningen böra läggas till handlingarne; och då Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden sålunda sammanstämmande beslutat ifrågavarande redaktionsförändring, kommer föreskriften i 35 punkten 1 momentet att undfå följande lydelse: 7:o Vid Diskont-verken i Stockholm och Göteborg utgifvas lån mot lånsökandes förbindelse och pant, enligt medföljande, på Diskont - 8 Banko-Utskottets Utlåtande M 31. verket öfverlåten vågattest, af nedannämnde, på vågar inom riket upplagda effekter af Svensk tillverkning, nemligen: smidt och valsadt jern, jernmanufaktur, stål, messing och koppar af alla slag, samt alun och bly; börande uti vågattester från Stockholms och Göteborgs vågar panten upptagas till namn, sort och vigt. samt uti attester från öfriga vågar äfven till stämplar, dimensioner, stång eller stycketal, med uppgift tillika huruvida panten finnes antingen i sjelfva våghuset eller å annat förvaringsställe.
Beträffande utlåningen med omsättningsrätt hade Utskottet i 43 punkten 1, 2 och 6 momenten framställt följande förslag: »Mom. 1.
Lån från den härtill anslagna fond meddelas företrädesvis mot säkerheter, som grunda sig på inteckning i fast egendom samt för öfrigt mot borgen eller hypotek, bestående af enskildes skuldsedlar af löpande egenskap.» »Mom. 2.
Diskont-verket ansökningar om lån från denna fond å större sammanlagdt belopp, än tillgångarne medgifva, beviljas lånen i den ordning, anmälan derom ingått, under iakttagande af hvad i 30 punkten 2 mom. finnes föreskrifvet;» och »Mom. 6.
Skulle, vid omsättning af diskont-lån, någon felaktighet på det inlemnade reversalet förefinnas, får ett sådant dokument mot ett nytt fullständigt reversal utbytas, likväl under vilkor, att den föreskrifria inbetalningen blifvit vid första dokumentets inlemnande verkställd, att
Diskont-verkets säkerhet i öfrigt är behörigen förvarad, samt att det nya dokumentet i fullständigt skick till Verket ingifves sednast inom en månad efter lånets förfallodag.»
Förslaget i I momentet har väl blifvit gilladt af Bonde-Ståndet, ulan annan förändring än att orden: »företrädesvis» och »i öfrigt» skulle uteslutas; mea då de tre öfriga Riks-Stånden, med afslag å berörde förslog, sammanstämmande förklarat, att stadgandet i 171 § 1 mom. af Banko-reglementet fortfarande skall lända till efterrättelse, kommer ifrågavarande moment uti blifvande Banko-reglemente att lyda som följer: 8:o Morn- 1.
Utlåning från den härtill anvisade fond (Allmänna
Diskont-fonden) sker mot lånsökandes förbindelse, försedd med borgen eller åtföljd af hypotek, bestående af enskildes skuldsedlar af löpande egenskap.
2:dra momentet är återremitterade af Ridderskapet och Adeln, bifallet af Preste-Ståndet med den förändring att slutorden: »under iakttagande af hvad i 30 punkten Banko-TJtskottets Utlåtande M 31. 9 punkten 2 mom. finnes föreskrifvet» skulle uteslutas, t sin helhet gilladt af BorgareStåndet, men afslaget af Bonde-Ståndet, hvilket, såsom sitt beslut, antagit nu gällande stadgande i 171 § 2 mom. af Banko-reglementet med dervid förekommande tillägg, af detta innehåll: »Sådana i öfrigt goda reversal, som, i anseende till bristande tillgång, icke kunna genast belånas, komma att, efter sökandens eget godtfinnande, antingen återlemnas eller ock vid Diskont-verket förvaras intilldess
Verket blifvor i tillfälle att i nyssnämnde ordning lån derå meddela.» Sedan Utskottet här ofvan hemställt, alt förslaget i 30 punkten 2 mom. måtte få förfalla, har Utskottet, då denna af Utskottet nu tillstyrkta förändring öfverensstämmer med så väl Preste- som Bonde-Ståndets i afseende å föreskriften i 43 punkten 2 momentet fattade beslut, och då sistberörde moment af Ridderskapet och Adeln återremitterats endast i följd af de anmärkningar, som vid förslaget i 30 punkten 2 momentet förekommit, ansett sig, i enlighet med hvad Preste- och BondeStånden sålunda sammanstämmande beslutat och i den syftning Ridderskapet och Adelns återremiss angifver, böra tillstyrka, det föreskriften i 43 punkten 2 mom. må blifva af följande innehåll: 9:o Mom. 2.
Diskont-verket ansökningar om lån från denna fond å större sammanlagdt belopp, än tillgångarne medgifva, beviljas lånen i den ordning anmälan derom ingått.
Finnande Utskottet det vid förestående moment af Bonde-Ståndet gjorda särskilda tillägg, såsom varande af allenast ett Riks-Stånd beslutadt, 10:o icke kunna till någon åtgärd föranleda, öde momentet åter har af Preste-Ståndet blifvit godkändt med endast den förändring, att de i slutet förekommande orden: »efter lånets förfallodag» skulle utbytas mot orden: »efter den dag, då det felaktiga reversalet blifvit af Direktionen ogilladt;» äfvensom Borgare-Ståndet antagit detta moment med följande lydelse: »Skulle, vid omsättning af diskont-lån, någon felaktighet på det inlemnade reversalet förefinnas, får ett sådant dokument inom en månad derefter emot ett nytt fullständigt reversal utbytas, likväl under vilkor att den föreskrifna inbetalningen blifvit vid första dokumentets inlemnande verkställd och alt
Diskont-verkets säkerhet i öfrigt är behörigen förvarad;» hvaremot momentet är vordet af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet återremitteradt, af sistbemälde Riks-Stånd för att bringas i öfverensstämmelse med Ståndets beslut om bibehållande af nu medgifna respit-tid vid diskont-låns liqviderande.
Som likväl Ridderskapet och Adeln sedermera, efter skedd inbjudning, biträdt Borgare-Ståndets beslut, hvilket jemväl i hufvudsaken öfverensstämmer med det af Preste-Ståndet fattade, anser Utskottet sig böra hemställa, att föreskriften i 43 Bih. till R.
Prot. 1859 A 1860. 6 Sami. 1 Afd. 16 Haft. 2 10 Banko-Utskottets Utlåtande M 31. punkten 6 momentet måtte erhålla den lydelse, som Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet antagit, nemligen: ll:o Mom. 6.
Skulle, vid omsättning af diskont-lån, någon felaktighet pä det inlemnade reversalet förefinnas, får ett sådant dokument, inom en månad derefter emot ett nytt fullständigt reversal utbytas, likväl under vilkor att den föreskrifna inbetalningen blilvit vid lörsta dokumentets inlemnande verkställd och att