Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vt låtande, i anledning af återremiss A Utskottens Utlåtande N:o 29, i fråga om hemmansegares ä Gottland befriande från skyldig het en att underhålla Strandridare-boställen.
Ridderskapel och Adeln samt Välloö.
Korgare-Ståndet hafva bifallit berörde Utlåtande, hvilket deremot blifvit återremilteradt af Hög v, Preste-Ståndel samt Hederv. Bonde-Ståndet.
Till gr und för återremissen har hufvudsakligen anförts: att skyldigheten att uppföra och underhålla de ifrågavarande Strandridare-boställena skall hafva blifvit under Drottning Christinas regering pålagd Gottländska allmogen, af det skäl, att den då hade fri handel och seglations-rättighet på utrikes orter; men att år i^83 "all handel och seglations-rättighet” på sådane orter för bönder och allmoge blifvit upphäfven och öfverlålen pä Wisby stads handlande, hvilka till en del voro bosatte i landlhamnarne eller ock derstädes bade sina handels-expediter och magasiner; att i anseende härtill, och då allmogen icke hade rättighet att bedrifva handel på utrikes ort, det vore obilligt, att den betungades med ifrågavarande onus, samt att Tullverket numera desto helldre borde bekosta Strandridare-boställena,‘sora, dels de Strandridaine motsvarande tjenstemän vid andra Rikets landlhamnar och kustorler alla voro utan boställen, men deremot egde omkring 5o 28 Stats- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.-Utskottens Utlåtande.
Rtdr B:co större löner, än de förre, hvilken skillnad i lönevillkor förmodats vara vederlag för boställe eller hushyra, dels den löne-tillökning, sora skulle tillgodokomma strandridare å Gottland i stället för de elfva boställen, de der egde, ej utgjorde högre belopp än 55o R:dr årligen; att, hvad beträffade de Kongl.
Rescripter af den 9 Maj 1827 och den Januari r83g, dera Utskotten i sitt förenämnde utlåtande åberopat, deri utgång, frågan genom dessa författningar fått, härrört från det skick, hvaruti den vid nämnde tider sig befunnit, eller snarare från det sätt, hvarpå den blifvit i underdånighet föredragen; att hvad anginge de fördelar, som Gottländska allmogen tillskyndades genom närbelägenheten till uthamnar och lastageplatsen si vore deuna fördel enahanda för kustboer på mångfaldiga ställen inom öfriga provincer af Riket, utan att derföre invånarne derstädes vore betungade med en byggnadsskyldighet, motsvarande den, som nu är i fråga; samt att dessutom Gottland vore vida mera, än det öfriga Sverige belastadt med skattebördor och onera, hvaribland borde nämnas beväringsskyldigheten, som varade från i5 till 5o:de året, samt Prestegårds- och Kyrkobyggnad.
Med anledning af hvad sålunda blifvit emot Utskottens ofvanberörde Utlåtande erinradt, få Utskotten anföra: att för större delen af landtliamnarne å Gottland vidsträcktare friheter verkligen finnas beviljade, än för andre landthamnar i Riket, såsom att, enligt Kongl. Seglations-Ordnrugen den i5 Maj i843, fartyg, som icke innehafva last, må från utrikes ort inlöpa till de Elfva landtbamnarne å Gottland, elier Slitö, Burgsvik, Kyiley, Rone, Lärje, Westergarn, Katlhammarsvik, Fåhrösund, Kapelshamn.
Ljugarn och Klinte; att enligt Kongl.
Brefvet den 5 December 1827, kungjordt genom Commerce-Collegii kungörelse den 3i December 1827, uti Slitö, Katthammarsviks, Rone, Kapelshamns och Klinte landthamnar finge tillsvidare aila varor, som efter författningarne vore i allmänhet till införsel lofgifne, ej allenast i öppna bodar till salu hållas, utan äfven importeras och förtullas, under vilkor, att likväl ingen finge i berörde landthamnar idka sådan handel, utan att tillika vara borgare i Wisby; och skulle, såsom en följd deraf, i stället för de i nämnde fem landthamnar anställde strandbevaknings-uppsyningsmän, Inspectorer derstädes tillsättas; hvarjemte Kongl.
Maj:t förordnat, att den vid ifrågavarande
Fem hamnar inflytande och Wisby stad tillkommande tolag borde i första rummet användas till anskaffande och underhåll af nödiga Våg-inrättningar och packhus; alt, genom Kongl. Brefvet den ao Augusti 1828, åberopadt i Commerce-Collegii Kun - Stats-, samt Allm. Besv.- och Ekon.-Ulskottens Utlåtande, iV.o 82. 29 Kungörelse den 8 Sept. samma år, de sistnämnde landthamnar, genom högstberörde 1827 års Kongl. Bref, förunnade förmoner, finge, under lika vilkor, utsträckas till Ljugarns å Gottlands östra kust, emellan Katthammarsvik och Rone belägna landthamn; hvarjemte, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse af den 14 December 1840, kungjord genom Kongl. Commerce-Collegii circulaire af den 8 Mars uästpåföljda år, det blifvit medgifvet, alt, i enlighet med hvad Kongl. Collegii kungörelser af den3i December 1827 och den 8 September 1828 innehålla, i afseende å vissa hamnar å Gottland förunnade friheter, direct inclarering från utrikes ort af till införsel lofgifna varor finge i Burgsvikshamn ega rum, dels ock att derstädes samt vid Fåhrösunds och Kylleys landthamnar å nämnde ö
Svenska och till införsel lofgifna utländska varor må i öppna bodar försäljas, under vilkor, att den, som dylik handel idkade, skulle vara borgare i Wisby.
Efter hvad sålunda upplyst blifvit, torde det icke kunna bestridas, att allmogen eller hemmans-egarne å Gottland af de landthamnarne derstädes beviljade serskilda handelsfriheter hafva direct nytta, genom tillfället att på nära håll få afyttra egna producter och' förskaffa sig sina förnödenheter; och då någon till inskränkning af dessa förmoner ledande åtgärd, Utskotten veterligen, icke vidtagits, sedan Kongl. Maj:t år 1839 meddelade afslag å sökt befrielse för allmogen från strandridare-boställenas underhållande, anse Utskotten icke skäl vara för hand, att Rikets Ständer skulle om en sådan befrielse göra underdånig framställning.
I följd häraf få Utskotten förklara, att de vidblifva sitt i detta ämne förut afgifna och af 2:ne Riks-Stånd redan gillade Utlåtande.
Slockholm den 4 Mars j845. lith. till R.
Fröt. 1845. 4- Sami. 2 A/d. 17 Udft. 4 STOCKHOLM, Tryckt hos W. F. DALMAN, 1845.
Stati- tamt Allm. Besv.- och kkon.-Utskottens Utlåtande, IV.o 83. i N:o 83.
Ank. till Exp.-Utsk. d. ao Mars, kl. 8 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckta frågor, dels om Biskops-Embetenas indragning och dels om reglering af de utaj Biskoparne innehafvande loneförmoner, m. m.
Uti dessa ämnen hafva motioner blifvit väckta: iuonu Högv. Preste-Ståndet, af Herr Conlracts-Prosten Doctor Sandberg, sorn ansett tillförlitliga upplysningar böra inhemtas ora Biskoparnes löners •■verkliga belopp både uti innehafvande jord, åtnjutande räntor, kronotionde, pra;bende-pastorater” ni. m. och samma löner ”bora regleras till hvad tjenstemän åtnjuta uti dermed jemförliga befattningar”, samt de derigenom uppkommande besparingar användas till aflöning för sämre lönade Prester och Skollärare; inom Vällofl. Borgare-Ståndet: af Herr Berglund, som, jemte en framställning om Biskoparnes loneförmoner,, föreslagit, att Biskops-Embetena måtte indragas, med undantag af dem uti Upsala och Lund, hvilken indragning dock icke borde verkställas förr än med de nu varande Biskoparnes afgång; af Herr Winge, som dels anfört, att Stats-samt Allmänna Besvärs-och Ekonomi-Utskotten, uti sitt vid sista Riksdag afgifne betänkande i ofvannämnde ämnen No 21, ansett de då framställda förslag om indragning af Biskops-Embetena vara grundade på så giltiga skäl, att, med afseende derå samt den betydliga inkomst, som genom en sådan indragning för Staten skulle uppkomma, Utskotten ansett sig böra tillstyrka, att Biskops-Embetena måtte indragas i den mon de efier innehafvarnes afgång blefve lediga, samt att de medel, som derigenom blefve besparade, mätte i Riksgälds-Contoret insättas; och dels förklarat, att han ansåge det bifall, som Borgare- och BondeSlånden vid nämnde
Riksdag gifvit till berörde betänkande, oaktadt Ridderskapet och Adeln afslagit detsamma samt Preste-Ståndet lagt det ad acta, vara ”ett uttryck af den allmänna tankan”, samt inom Hederv. Bonde-Ståndet: af Sven Heurlin från Kronobergs
Län sorn ansett en reform i afseende å Biskops-Embetena böra verkställas, och lör sådant ändamål föreslagit:" l:o indragning af de nu för Erke-Biskop och Bitkoparne anslagne löner; 2:o inskränkandet af deras antal till En Biskop i Upsala, som kan få benämning af Erke-Biskop, och Ea Biskop i Lund, Dih. till R.
4 Sami., a Afd. 18 Haft. 1 a Stats- samt Alm.
Bcsv.- och Ekon.-Uiskottens Utlåtande, N.o 83. begge försedda med penuingelön af Slaten och tillika förenande tillsynen öfver Universiteten i nämnde Städer, så länge dessa der fortfara; 3:oDomprostarnes förordnande att bestrida de Biskoparne hittill suppdrague förrättningar och föra ordet i Consistorierne, hvarvid så väl nya instructioner, som en förenkling af dessa myndigheter torde böra af Regeringen tillvägabringas; samt 4:o samtlige prsebende-pastoraters förklarande såsom consistoriella gall, i fall icke ett sådant i hvarje Stift måste anslås lill ersättning för Domprostarnes ökade göromål; men hvilka heldre synas böra ersättas med> visst contant aifvode,” af Johan Persson från Upsala Län, af G.
Pettersson från Östergöthland oell af Petter Persson från Jönköpings
Län, hvilka alla jemväl yrkat Biskops-Embetenas indragning; af Johannes Andersson från Skaraborgs Län, alt Biskops-Embetena måtte förenas med Domprosteriet eller Kyrkoherdesysslan uti hvarje Stiftsstad och Biskops-indelningarna lill Stats-Verket indragas; samt af Sven Isacsson från Öland, hvilken, jemte ett vidlyftigare förslag rörande Preste- och Pastoral-examina, öfverflyttning af Dom-Capitlens befattning med rent kyrkliga ärenden på Contracls-prostarne, och med andra ärenden på Konungens Befallningshafvande, Skol-Directioners bildande, m. m., medelst följande förslag; ”1 den raon Biskopsembetena blifva lediga, indragas de, praebende-församlingarne sättas i deras lagliga rätt att erhålla ordinarie tjenstförrättande Pastorer, och Biskoparnes öfriga stora löneförmoner inbesparas Stats-Verket och afsättas för Folk-Skolornes befrämjande.”
På de skäl motionärerne anfört, tillstyrka Utskotten, att, med undantag af en Biskop uti Upsala och en Biskop i Lund, vid nuvarande Biskoparnes afgång, Biskoppsembetena mätte indragas.
Om detta Utskottens tillstyrkande vinner Rikets Ständers bifall, skola Utskotten inkomma med utlåtande i afseende på de åtgärder, hvilka till följd deraf kunna vara att vidtaga.
Af Herr Friherre PalmstjernaC. O.: ”Mot Utskottens nu fattade beslut måste jag anmäla min reservation.
Då man eftertänker, hvad detta beslut innebär, så finner man deruti ett sorgligt tecken af det sinnelag, som undergräfver Samhällets trefnad och lugna bestånd.
Om man än åsidosätter Riksdags-Ordningens 13:de § samt Regerings - Stats- samt Allm. Besv.- och Ekonomi-Vhkotlens LJlåtandej N.o 83. 3 Formens 29:de och 52:dra, så kan likväl ej någon, som skänker den ringaste uppmärksamhet åt saken, undgå att inse, det hvarje Stifts presterskap måste ega en Chef, som tillser alt pastoralvården icke försummas, att skicklige män dertill förordnas, att, såväl de högre sorn de lägreLärdomsverk en förses med duglige Lärare, att undervisningen der fortgår roed insigt, nit och alfvar, att nödige Lärare bildas för Folkskolorne samt att desse Skolor ficke förfela deras ändamål.
Inom större eller mindre kretsar af Riket måste sådane förmän för presterskap och lärare finnas.
De måste sättas uti den ställning, alt de odeladt kunna egna sin tid, sin insigt och sin erfarenhet åt deras vigtiga kall, hvars mera eller mindre verksamma uppfyllande inverkar följdrikt på fäderneslandets framtid, på religiositetens bibehållande och upplysningens utbredande; de måste ega den värdighet, att deras föresyn i lära och lefverne blir af inflytande på mängden af underlydande.
Man säger, att Domprostarne kunna uppfylla Biskoparnes åligganden.
Namnet gör icke något till saken; man må benämna presterskapets och lärarnes förmän
Domprostar eller något annat; embetet måste dock finnas, till värdighet och verksamhet fristående från andra underordnade befallningar och fortfarande vara oförenligt med den speciella pastoral vård, hvilken Domprosta me hafva såsom Kyrkoherdar för sina stadsförsamlingar.
Dessutom finnes icke någon Domprost hvarken uti Calmar, eller Carlslad, eller Wisby, eller Hernösand; tredjedelen af Stiften sakna denne betitlade Kyrkoherde, hvars inträde uti Biskoparnes functioner således är omöjligt.
Biskoparnes stora lönefirmoner, på hvilka man har sina ögon fästade, så mäste man vid granskningen af uppgi (terne derå erinra sig, att beräkningen är uppgjord för år 1842, då spanmålen, hvaraf de största inkomsterne utgöras, uppgick till så högt pris, att 861 tunnor 5| kappar i Erkestiftet äro beräknade till 7,607 R:dr 2 sk. 7 r:st., eller 8 R:dr 40 sk. per tunna, samt i Linköpings Stift 377i tunnor till 3,130
R:dr 37 sk. 10 r:st., eller 8 R:dr 14 sk. per tunna.
Så äfven uti öfriga Stiften.
Erkebiskopens fria bostad i Upsala är i löneinkomst upptagen till 500 R:dr B:co; hvaraf synes, att verkliga behållningarne icke blifva så stora som de uti sammandraget visas.
Jag förmodar, att intet Riks-Stånd vill vid sina fot handlingar under denna Riksdag fästa ett sådant minne, som bifallet till Utskottens utlåtande skulle lemna åt efterverlden.” Af Herr Friherre Tersmeden Wilh.: ”Hvad först beträffar frågan om indragning af Biskops-embetena, så förekommer emot förslaget härom dels att uti 13 § af Riksdags-Ordningen finnes följande Stadgande:” jemte Erke - 9 4 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, If.o 83.
Biskopen.
Biskoparne och Pastor-Primarius i Stockholm, hvilke af Konungen till Riksdagen kallas, välje hvarje Stift” &c.; hvadan ock frågan om upphäfvandet af Biskops-embetena förutsätter en Grundlagsförändring, derom det ej tillhörer Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskotten att sig utlåta; och dels att Biskoparne hafva sig ålagde en mängd göromål, för hvilkas handhafvande fordras personer med öfverlägsna kunskaper och utmärkt lärdom.
I anseende härtill och då för den händelse,4 att Biskopsembetena indroges, berörde göromål måste af andra personer handhafvas, men de icke kunna medhinnas af Domprostarne, hvilka, utom det att de äro skyldige deltaga i Consistoriernes öfverläggningar och derstädes, under Biskoparnes frånvaro, föra ordet, endast äro att anse såsom Pastorer i Domkyi koförsamlingarne, i hvilken sistnämnde egenskap de ock till större delen åtnjuta sina löner; så anser jag Utskotten hafva bordt tillstyrka, att de väckta förslagen om Biskops-embetenas indragning måtte förfalla.
Beträffande dernäst den föreslagna regleringen af Biskoparnes löneförrooner; så har Utskottens sammansatta Afdelning, i den ordning, 42 § Riksdags-Ordningen utstakar, begärt och sedermera erhållit uppgift från vederbörande Embetsverk å nämnde förmoner, hvilken uppgift, som är grundad hufvudsakligen på de från 1842 års Landsboks-räkenskaper inhemtade förhållanden, såsom bilaga åtföljer denna reservation”.
A. Uppgift på de inkomster och förmoner, som åtfölja Biskops-Embetena i Riket; grundad hufvudsakligen på de från 1842 års Lands-Boks-Räkenskaper inhemtade förhållanden, och upprättad , i följd af Kongl. Maj.ts Nådiga Bref den 29 November 1844.
Ärke-Biskopen i Upsala: Krono-Tio ide, som Herr Ärke-Biskopen sjelf uppgifvit och i Taxerings-Längden N:o 2, för Upsala Stad är uppfördi .
Fiby Biskops-Boställe, Säteri, 3 Mantal, Mantal.
Krono- Tionde- Spnnmäl.
Inkomst i Banco- T:r kp:r R:dr sk. r:st 861 5I 7,607 2 1 I Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-U(sköttens Utlåtande, N.o 83. $ samt Ekeby med flera hemman , som synas utgöra Lönings-hemman, 5i Man- tal; tillhopa upptagas uti Taxerings - Längderne N;o 2, för Tredje Fögderiet till värde, deraf 4 procent utföras som behållen inkomst, med ............ 8* 2 1,546 11 2 Boställe i Upsala Stad, fördelen deraf en- ligt Taxerings-Committeens Prolocoli . _ 500 Bälinge Prcebende-Pastorat i Fjerde Fög- deriet : Paslors-Bostället, 4 procent af värdet . 2? 432 Pastoralierne efter Taxerings - Längden N:o 2 2,465 18 Vederlag , 2 T;r 26 k:pr, lärer vara in- begripet i förutnämnda 861 T:r 5|. kp:r _ — Suin ina 101 861 12,5501 "1 i \ y Biskopen i Linköping: Krono-Tionde, enligt Special-Räkningar 377 V* 3,130 37 10 Boställe i Linköpings Stad, med Embets- jord 72 T;ld 28 kapplrd , 4 procent al val det • 213 16 Arrende af Westerlösa Äng, enligt Taxe- rings-Uppgiften — i 80 — — kV reta Klosters Prcebende-Pastorat:
Bostället, 4 procent af värdet . . . 2 640 Pastora 1-Tionde, enligt Taxerings-Uppgift — — 1,436 19 3 Vederlag, enligt Special-Räkningen och egen uppgift — 15 21* 125 20 7 Kärna Präbende Pastorat : Pastors-Boslället Wärö, 4 procentaf värdet 1 — 261 9 8 6 Slats- samt Allm.
Besv. och Ekon.Vtskotlens Utlåtande, N.-o 83. Pastoral-Tionde, enligt Taxerings-Uppgift —■ 516 42 6 Kaga Prcebende-Pastorat: Pastors-Bostället Tockarp i Kärna Soc- ken, 4 procent af värdet 1 —. — 225 9 8 Pastoral-Tionde, enligt Taxerings-Uppgift — — —> 500 12 10 Wårdsbergs Prcebende-Pastorat: Pastors-Bostället, 4 procent af värdet . 1 — — 344 — Stomhemmanet Muntorp, d:o d:o 1 2 — — 77 9 7 Stomlägenheten Wång i Landeryds Soc- ken, d:o d:o — — 31 28 9 Pastoral-Tionde, enligt Taxerings-Uppgift — — 858 25 3 Vederlag, enligt Special-Räkningen och d;o 10 10 82 24 — Summa | 403 äii 14 8,523 15 11 Afräknadt för Lönings-Spanmål ät Com- minislrarne, tillsammans 45 Tunnor — — 345 — Återstår -1 - 8,178|15|11 Biskopen i Skara: Krono - Tionde, enligt Special - Räkningar 222 20I?I 3 4-0 1,812 18 9 Biskops - Bostället Brunsbo Kungsgård , 1 Mantal, samt JernsyssU med flera hem- man, 10i m:tl, som synas utgöra Lö- nings-hemma», tillsammans .... upptagas i Taxerings-Längderne N:o 2 för Skara Fögderi till värde, deraf 4 procent upptagas som behållen inkomst — 2,246 Tomten N:o 19 i Skara Stad , inkomsten deraf enligt Taxerings-Längd N:o 2. — 303 28 10 Asaka Praebende-Socken, enligt egen, vid taxeringen godkänd, uppgift .... — -— 200 — — Skarke eller Warnhems Prcebende-Pa- storat : Pastors-Bostället, 4 procent af värdet i — 180 — — Stats- samt Allm.
Resv.- och Ekon.-Utskoitens Utiatandej N:o 83.
Stomhemmanet Ögglunda i Ögglunda Socken, d:o 1 88 Pastoralier, enligt Taxerings-Längd N:o 2. — — 1,569 16 — Vederlag, enligt Special-Räkningen . — i 4 9 37 — Summa 1.1* ! 22d|24||i | 6,4091 4 7 Biskopeni Strengnäs: Krono-Tionde, eller egen, vid taxeringen godkänd, uppgift . — 402 26-ifi 16 0 3,424 3 7 Sundby Biskops-Säte, 4 procent af Taxe- rings-värdet 2 — 384 38 5 Boställe i Strengnäs Stad, enligt egen, vid taxeringen godkänd, uppgift — — 200 — — Embets jord till Dito, 4 procent af värdet — — — 70 21 4 Åkers Prcebende-Pastorat:
Boställef, 4 procent af Taxerings-värdet n —- — 271 36 6 Torpet Ribybi åten i Lenna Socken, d;o d:o — —■ 8 7 8 Vederlag, enligt Special-Räkningen .
. hvarå värdet, enligt egen uppgift, gör ■■ 22 16 191 12 —- IVansö Prcebende Pastorat: Pastors-Bostället, 4 procent af taxerings- värdet i —.
— 171 15 4 Vederlag, enligt Special-Räkningen . hvarå värdet, enligt egen uppgift, gör —• 11 8 95 30 Tertial-Tionde från Akers och Wansö Pastorater, efter egen, vid taxeringen godkänd, uppgift — — __ 2,770 28 11 Smör-Tionde från Dito och Dito, enligt Dito . -—• 292 29 4 Qvick-Tionde af Lamb, Stångjern och Krut, enligt Dito — ■— — 187 42 — Summa 4d6| 18AH 8,068 25 1 Afiäknadt för 24 T:r Spanmål till Com- ministrarne — - 1 — ■ 204 — — Återstå -i ~ 1 7,864|25 1 8 Stais- samt 'lim.
Resv. och Ehon.-Utskottens Utlåt an lej .V.o S 3.
Biskopen i Westerås: Krouo-Tionde, enligt egen, vid taxeringen godkänd, uppgift 681 30 5,988 14 6 Embetsgård i Westerås Stad, fördelen der- af enligt Dilo ......... 250 Råcklanda och Thunby med flera hemman som disponeras af Biskopen, 4 procent af väi det. .......... 2 416 Dingtuna Praebende-Pastorat:
Prestgården, 4 procent af Taxerings-värdel 1 302 Pastoralier, enligt Taxerings-Uppgiften — — — 1,579 18 9 Vederlag, enligt Special-Räkningen . . — 7 16 58 36 — Lundby Prcebende-Pastorat:
Prestgården, 4 procent af Taxerings- värdet ■Å 194 Kanik Lundby, d;o d:o 1 — —.
2,0 — Pastoralier, enligt Taxerings-Uppgiften — — — 477 18 t
Summa 6»y 14 9,4öö 39 9 Afräknadt värdet för 16 T:r Lömngs- Spanmål lill Comministrarne i Dingtu- na och Lundby ........ 136 Återstå - | 9,349139 9 Biskopen i Wexiö: Krono-Tionde, enligt Special-Räkningar . 326 13f 3,182 30 3 Biskops-Sätet Östrabo, 4 procent af Taxe- rings-värd et 1 180 Hemmesjögårdarne, Risinge Kronogården, Tegnaby Stom och Gårdarne Fyllerud, torde utgöra dels Prestgårdar dels Lö- ningshemman, tillhopa ...... 4 procent af Taxerings-värdet . . • 5 689 Gåra Is- Slats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande} JY.o 83. g Gårdsby Prcebende-Pastorat: Pastors-Bostället Ekenäs, 4 procent af värdet 11 320 Gårdsby Stommen, 4 procent af värdet s 8 — — 95 — — Terlial-Tionde m. m. af Gårdsby ocb Hemmesjö Pastorater, enligt Taxerings- Uppgirt 694 32 Extra Inkomster, enligt Dito ....
■ •— — 40 — — Vederlag i Gårdsby, enligt Special-Räk- ning 4 23? 46 2 Summa 7f| 331 5,247 16| 3 Biskopen i Götheborg: Krono-Tionde, enligt Special-Räkningar . 483 2,730 3 6 Calhedralicurn af Kyrkor i Bohus Län, efter egen, vid taxeringen godkänd upp- gift ..... 40 Biskops-Bostället i Götheborg, 4 pc:t af Taxeringsvärdet.
_ 500 — — Fjärds Prcebende-P astor at:
Prestgården, 4 procent af värdet . . l — 140 •— — Stomhemmanet Gödestad, d:o d:o . . 1 •— 140 1 11 Lii -— — —, d:o d;o . . 3 8 — 72 — — Torpa — — —, d:o d:o . . 1 — 80 — — Wallby — — —, d:o d:o . . 1 2 — * 86 9 7 Djegnegården — —, d:o d:o , t 2 —— 40 — —’ Tölö Prcebende-P astor at: Björkris Prestgård, 4 procent af värdet 1 — 180 — — Hede , — d:o — d;o 1 — 120 — — Skårby •— —, — d:o — d:o Tölö — >—, •— d:o — d:o 1. 2, — 40 — — 7 •— 60 — — Sintorp i Lindome Socken, d:o d:o 1 — 60 — — Kyrkotorp i Elfsåker d:o, d:o d:o 1 —- 83 17 3 Bih. lill R.
St, Prot. 184S• 4 Sami. 2 A/d. 18 Haft. 2 Stals- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskotlens Utlåtande+ IV.-o 83.
Efter Pröfnings-Committéens i Hallands
Län beräkning äro Pastors-inkomsterne, inbegripet 4 p:ct af hemmanens värden, till taxering bestämde: Fjärås Pastorat till . . 2,619: 25. 9. hvaraf Pastoralierne sålunda utgöra och på lika sätt för Tölö Pastorat , af ..... n • • 2,250; 1. 3. — — — 2,061 1,706 14 32 1 Summa 91 4»3|20|»1 [ 8,139|3<> [ 4 Biskopen i Lund: Krono - Tionde , enligt Special - Räkningar i värde efter egen, vid taxeringen god- känd, uppgift Stora Råby och Östra Torns Vecko-dags- hemman, sorn synas utgöra Lönings hem- Hinn •!»••••*»•*•
Stud i i-Ska 11 af Stiftets Kyrkor, efter taxe- ringsuppgiften . 100 Lass Yed af Domkyrkans Skog, enligt dito ............
Biskops-Gården i Lund, fördelen deraf vid Taxeringen bestämd till ..... Biskops-Sätet Helgmae Säteri, 4 procent af taxerings-värdefe 6/ä H 691 4 T 5 4,215 1,630 315 100 500 684 16 19 38 8 2 5 Fjelie Prcebende-Pastorat : Prestgården, 4 pioernt af varrlet . . t 251 9 7 Lomma Prccbende-Pastorats Prestberga Prestgård Pastoralier af Fj-die och Lomma Pasto- ratet-, enligt Taxerings-Uppgiften . i 200 2,830 12 9 Summa 11 "t, 691 T45 10,727 — 7 Biskopen i Calmar: Krono-Tioude, efter egen Uppgift 333 T;r, men enligt Special-Räkningar .... 333 r Slats- samt Allm.
Be. sv - och a- nori.-VIskot tens Utlåtande, N:0 83. ji efter eget, af Pröfnings-Commitéen god- kändt värde . . .
R:dr 3,108: — — hvartill kommer för llyj kp:r efter lika grund . . 3:10.11. 3,111 10 11 Boställe i Calmare Stad, enligt Taxerings- Comiteens beslut 200 Embetsjord, enligt Dito k . — .— 150 Tionde af Stadsjorden, enligt Dito . — — 204 21 7 PastOrs-Lönen af Calmare Stad . . . — — 1,666 32 Som Pastor i Slottsförsamlingen . . . — i _ • 387 4 , Extra Inkomster, enligt Taxerings - Co- milteens beslut 133 16 Pastoralier af Lands-Församlingen, enligt Taxerings-Uppgiften 209 40 Jura Stolae af Stads- och Lands-Försam- lingarne, enligt
Dito — — 208 28 Dörby och Kläckeberga Proebende-Pastorat: Pastors-Bostället, 4 procent af Taxerings- värdet 1 214 Pastoralier, enligt Häradsskrifvarens
Ut- drag af Taxerings-Längden N;o 2, folio 5 927 1,350 S;ma 1 333 7,836 8 6 Ljungby och Hossmo Prcebende -Pastorat skall, enligt hemtad underrättelse i Kongl.
Ecclesiastik-Departementet, vara Herr Biskopen Doctor af Kullberg personelt, för dess lifstid i Nåder anslaget: Pastors-Bostället, 4 procent af värdet 1 121 11 6 Hosmo Stom- d:o d;o 1 _ - r 121 11 6 Pastoralier , enligt Taxerings - Längden N:o 2 • * « • i , « * . * « -1 - 2,091 .
Summa 3 333 1<U6S|,:il 6 r r is Stais- samt Allm. Bcsv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N.o 83.