Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Denna sednare föreskrift synes Constitutions-Utskottet, dels öfverflödig, i betraktande ej mindre af Domstolens rätt, att använda tvångsmedel för partens inställande, än af HofCancellerens och hans Ombuds controlerande och seqvestrerande magt, dels obillig, såsom fordrande Attestanternas garanti för en Föifattares fortfarande moraliska värde, dels ändtligen icke väl förenlig med hlifvudprincipen för Tryckfriheten, den att undanrödja all direct eller indirect sensure, alla i förväg mötande hinder, bland hvilka utan tvifvel bör räknas det beroende, hvari författaren nödvändigt måste sättas al de personers betänklighet, som han anmodar att namnsedeln påteckna.
Utskottet får således, med anledning af framstäldt förslag, vördsamligen tillstyrka Riksens Ständer att, i den ordning jgo Constitutions-Utskottets betänkanden. 56 §.
Regerings-Formen antyder, ifrågavarande tillägg, vid 6 Morn. 1 §.
Tryckfri. hets-Förordningen, måtte åter upphäfvas ; I följd hvaraf meningen komme att slutas med ordet : ”Saknades,” och de öfriga orden: ”eller ock Författaren, utan laga förfall, ifrån Svaromålet uteblefve,” att helt Och hållet utgå.
Stockholm den 8 Julii 1823.
JUemorial till Högloft.
Ridclerskapet och Adeln, med utlåtande om Grundlagsenligheten af en väckt fråga, hvarå Herr Landt-Marskalken vägrat Proposition till Remiss. Af Höglofl.
Ridderskapets och Adelns Protocolls-Utdrag, för den 11 dennes, hvil. ket den 15 kommit Constitutions-Utskottet tillhanda, har Utskottet inhemtat, att hos Ridderskapet och Adeln Motion blifvit gjord derom, att Riksens Ständer måtte, uti underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj:t framställa nedannämnda önskningar : i:o Att Kongl.
Maj;t täcktes i Nåder Constitutions-ZJstkottets betänkanden.
191 tillsätta Ordinarie Stats - Secreterare och Justitie-Canceller ; 2:0 Att Kongl. Maj.ts Rådgifvare, enär omständigheterna påkalla åtgärder mot Utgifvare af Tidningar, måtte i Sina tillstyrkanden vara tolerante ; 5:0
Att de i sina tillstyrkanden af utgifter till allmänna behof, måtte i akttaga den nogaste hushållning med Statens medel, samt, i afseende på dessas disposition och redovisning, hvad Grundlagen och Riksens Ständers beslut föreskrifva ; A hvilken motion Remiss begärts till Constitutions-Utskottet ; Men att, då Herr Grefven och Landt-Marskalken ansett Motionen icke öfverensstämma med 107 §.
Regerings-Formen, utan innefatta en åtgärd, som syntes medföra ett tillägg uti berörde §., och sålunda icke vore till formen med Grundlagen enlig, Herr LandtMarskalken, enär Grundlagarna borde jemlikt 83 §•
Regerings-Formen, efter deras ordalydelse i hvarje särskildt fall tillämpas, och ej finge på annat sätt, än i 81 192 Constitutions Utskottets betänkanden. och 82 §. §. stadgadt är, förändras ellér tolkas, icke lieller funnit sig kunna meddela Proposition å Remiss till Constitutions-Utskottet: hvadan och som en slik Proposition dock blifvit af Ridderskapet och Adeln yrkad, öfverläggningen, i stöd af 55 §‘ Riksdags-Ordningen, förklarats hvilande, och frågan förvisats till Constitutions-Utskottet, med förelagd åtta dagars tid, hvai inom det egde att öfver densammas stridighet eller enlighet ined Grundlagen sig utlåta. "T . Jt Utskottet, som tillika erhållit den underrättelse och upplysning, att Ridderskapet och Adeln, den 11 i denna månad beslutit, det borde alla de, i Utskottets Memorial, angående Stats-Råds Protocollens fulländade granskning, enligt 107 $. Regerings» Formen, anmälde anmärkningspuncter förfalla, och Utskottets yttrande, rörande de i slutet af Memorialet upptagna särskilda omständigheter, läggas till handlingarna, samt att icke dess mindre förevarande, just samma dag, väckta motion varit omedelbarligen föranledd af sjelfva Betänkandets innehåll, får nu vördsamligen tillkännagifva sin mening i detta grannlaga och vigtiga ämne, med förklarande, att det, till en början, tror högst nödigt att Constitutions-Utskottets Betänkanden.
Under hänsigt till den förra, eller frågans väser.dtliga föremål och inre egenskap, finner Utskottet, för sin del, klart och obestridligt, att Riksens Ständer, enligt 60 §.
Regerings-Formen, mindre åsyftar ämnets än sjelfva framställningens beskaffenhet, samt att följakteligen Riksens Ständer, äfven från Constitutions Utskottets utlåtanden, kunna hemta anledning till underdåniga önskningar, så framt dessa genom sin natur, medgifva den pröfning till Nådigt afseende, som sittnämnde §. åt Konungen efter Stats-Rådets hörande uttryckligen förbehåller.
Beträffande åter motionens form, eller, så till sägandes, yttre gestalt, finner Ut Bihang till R, S.
Fröt. $:dje Sami. i§4 Constitutions- Utskottets Betänkcinden. skottet sig böra deremot hufvudsakligen erinra : 1:0
Att motionen, ehuru afsöndrad och isolerad, likväl ej innefattar en ny fråga, utan endast sådana äldre, hvilka förut blifvit dels af Grefve C. F. Horn, dels af Riksens Ständers Stats-Utskott, enligt 29 §. Riksdags-Ordningen, väckta, jamt af Utskottet behandlade och utredde, och att således väl återremiss kunnat ega rum, med rättighet för hvarje Ståndets Ledamot att föreslå, och för Ståndet att sedermera besluta lämpliga modificationer af Utskottets betänkande i dessa delar, men art, å andra sidan, 44 §.
Riksdags-Ordningen icke synes medgifva ny Remiss af Ärondén, som redan kommit under samtliga Riks-Ståndens öfverläggning och hos Ridderskapet och Adeln blifvit afgjorda. 2:0
Att motionen, i dess närvarande släck, innebär, icke så mycket ett önskningsmål, sorn fast heldre dertill omklädda, eller indirecta anmärkningar; att ett sådant återväckande af förfallna anmärknings-pnncter icke tyckes stå väl tillsamman med rätta ordabegreppet af 76 §.
Räksdags-Ordningen, samt att det åberopade exemplet från förra Riksdagen här icke quadrerar, emedan de då framstälda Constitutions- Utssottets Betiinkandm.
195 underdåniga önskningarna, om Statens oberoende af särskilda penningeverks mindre försigtiga administration, icke föranleddes af någon anmärkning, utan af en, genom brist på fullgiltig grund till densamma nödvändig anmälan ; 3:0
Att de nu föreslagna önskningsmomenten, åtminstone tre bland dem, väl äro adresserade till Konungen, men dock egentligen rigtade mot Rådgifvarne, samt att, genom en underdånig Petition, hvilken, sträckt utöfver den i 89 §•
RegeringsFormen uppdragna gräns, hade till föremål Riksens Ständers önskan om uppfyllandet af Stats-Rådets pligter, och således en påminnelse om ouppfylda, Nationen skulle af Konungen personligen fordra der garanti för Hans Rådgifvares handling^ sätt och den contröle på deras åtgärde som Stats-Författningen uteslutande leii: nät åt Lagens och Opinionens förenad, magt.
På dessa skäl tväkar ej Utskottet al vördsamligen yttra att, efter dess tanka den väckta frågan, hvarå Herr LandtMar skalken vägrat Proposition till Remiss, varit till formen icke enlig med Grundla gen, och alt fördenskull Herr LandtMarskalkens vägran dermed instämt.
Stockholm den 17 Julii 1825. 19Ö ConsiltutionS' Utskottets Betänkanden.
Ankom den S2 Julii 1Ö23- Memorial till Högloft.
Ridderskapet och Adeln, med närmare upplysning om innehållet af en Anmärknings skrif t.
Ridderskapets och Adelns anmodan, genom ProtocollsUtdrag under den 11 dennes, får Constitutions •
Utskottet vördsamligen meddela närmare upplysning, om innehållet af numera aflidne Grefve C. H.
Då af sjelfva Remissen, inrättad efter Motionairens egna ordalag, befinnes att Anmärkningen är ensamt rigtad mot bemälde Hans Excellence, torde sådant icke behöfva ytterligare styrkas medelst framläggandet af hela den vidlyftiga Skriftens innehåll.
ConstitutionsUtskottets Betänkanden. 197 Till en början anmäler Författaren, att han i Ridderskapets och Adelns Plenum den 3 nästlidne Junii, upplysningsvis omnämnt Hans Excellence Herr StatsMinisterns ifrågavarande åtgärd, men blifvit af Herr Grefven och LandtMarskalken erinrad, om föreskriften i 90 f. Regeringsformen, och hänvisad, enligt 29 J).
Han yttrar derefter sin mening om rätta förståndet af förstberörde och utreder skälen, hvarföre han heldre velat inför
Ståndet framställa ett öppet omdöme, än hos Utskottet insinuera en dold anklagelse ; Han skildrar vidare, under allmänna synpuncter, Administrationens förmenta felsteg under den nästförflutna tiden och bland annat det missbruk att, genom, föredragandes enskildta Handbref, utfärda Kongl. Maj:ts beslut Just detta missbruk, fortfar Författaren, utgör föremålet för hans anmärkning, hvilken han dock uttryckligen inskränker till Hans Excellence Herr StatsMinistern för Utrikes Ärendena, såsom den der längst och oftast, användt ett slikt Expeditxonssätt.
Han andrager härpå några äldre Facta, alla, utom ett, tillhörande förra Riksdagars granskning, och slutar med följande ord : ’
Jag anför blott dessa mest notoriska sp8 Constitutions-Vtskottets Betänkanden.
Exempel i förbigående, för att visa det Hans Excellence ej saknat varning och anmaning, att ställa sig Grundlagen till efterrättelse, och dock har Hans Excellence, under loppet af sistliden Höst gifvit ett ännu färskare Exempel på sitt sätt att förstå 38 §.
RegeringsFormen och sitt nit att ställa sig densamma till efterrättelse.
Det är detta, hvars tillfälliga omnämnande under discussionen hos Ridderskapet och Adeln, den 3 dennes, gifvit anledning till förevarande anmärkning, och som nu, här bilagdt, åberopas till stöd och bevis för densamma.
Det består af ett Circulair-Handbref från Hans Excellence till Konungens Befallningshafvande, rörande särskildta föreskrifter i afseende på Utländske Resande, och hvarigenom vissa främmande Nationers Resande privilegieras att inkomma i Riket, utan att vara underkastade de betydliga hinder och svårigheter sorn andra.
Det vore visst mycket att anmärka mot sjelfva innehållet af denna Författning, men jag fäster mig blott vid dess Form, såsom ojemnförligt vigtigare. ” m. m.
Constitutions-Utshot&ts Betänkandtn* 159* N:o 40* Anliom den 22 Julii 1823.
Memorial till Riksens Ständer, med föT‘ slag till ändring i 4 ock 5 morn. 14 §.
Till försäkrande af en nödig fulltalighet i Wällofl.
BorgareStåndets redan nog inskränkta och, genom sjelfva Grundlagens stadgande, ännu mer inskränkbara Personal, äfvensom till bestämmande af rätta tiden, hvarifrån detta Stånds Representanters valbarhet må beräknas, får, med anledning af emottaget förslag, ConstitutionsUtskottet, för den i 56 §.
RegeringsFormen anvisade åtgärd, vördsamligen tillstyrka följande förändringar i Redactionen af Riksdagsordningen : ”4:0 Götheborg sände
Tre egna Fullmägtige ; Städerna af första Classen, hvardera Två ; De af andra Classen, med rätt att ställa Två, hvardera minst En, samt Städerne af tredje Classen, äfvensom Falu Bergslag hvardera En Fullmägtig.
Städerderne af de öfriga Classerna ege att sända hvardera En Fullöiägtig, dock med rättighet att förena 6ig, Två, högst Tre, 200 Constitutions-Utskottets Bclänkanden. om en Person, hvilken dock måste var» till Riksdagsman vald för en af dessa Städer, der han sjelf Magistratsperson eller Borgare är.
RiksdagsFullmägtig för Stad af tredje Classen må jemväl kunna tillika emottaga fullmagt för en annan Stad af lägre Class.’* ”5:0 Ingen må för Städerna till Riksdagsman utses, som icke minst Tre år före den dag, hvartill Riksdagen blifvit pålyst, varit Magistratsperson eller Borgare i Staden, ej heller för Falu Bergslag någon , som icke lika tid varit derstädes brukande Bergsman ; Och beräknes denna tid, för Magistratsperson och Borgare, från Tjenste eller BorgarEdens afläggande, samt för Bergsman, från den dag, då han, genom GrufveRättens beslut, blifvit till Bergsbruks idkande berättigad.’*
Anbom den 22 Julii i(
J23- Memorial kill Riksens Ständer, med föreslående af ett nytt 6:te Moment i 14 §.
Sedan hos ConstitutionsUtskottet blifvit återväckt frågan om Ofrelse Bruks Egares - Constitutions-Utskottets Betänkanden. 201 Egares samt på Landet bosatta Manufacturisters och Fabriks-Idkares intagande i Wällofl. Borgar-Ståndets Representation , får, med särskildt afseende å dessa sednare, Utskottet, för den behandling 56 §.
Riksdagsordningen må införas ett nytt 6 te Moment af följande lydelse: "6:0 Ofrelse Manufacturister och Fabriksidkare på Landet vare berättigade, att förena sig med närmaste Stad, för att der, i mån af erläggande Stads-afgifter, deltaga i Riksdagsmanna-valen, och jemväl sjelfve kunna till Fullmägtige för Staden väljas, sedan en så beskafFad förening, minst tre år före den till Riksdagens öppnande utsatta dag, oafbrutet egt rum.” Stockholm den 18 Julii 1823.
Bihang till A. S. Vrét. $:ijt Sami. B6. *0* Constitutions* Utskottets Betänkande*.
Ankom den £2 Julii 1823.
Memorial till Riksens Ständer, med föreslående af ett nytt 7ide Moment i 14 $’ Riksdagsordningen samt deraf här fly tande smärre ändringar i dess 17, 19 och 22 /.
Då, under innevarande Riksdag, frågan om Ofrelse BruksEgares samt på Landet bosatta Manufacturisters och FabriksIdkares intagande i Wällofl.
BorgareStåndet blifvit hos ConstitutionsUtskottet återväckt, har, under erkännande af den billighets-princip, hvarpå dessa begge Medborgare-Glassers inträde i NationalRepresentationen sig stödjer, Utskottet likväl, med afseende å de förstnämnde eller BruksEgarne, funnit att det, vid sista Riksdag projecterade, men af Riksens Ständer nu icke bifallna stadgandet tarfvade, dels en större fullständighet, dels några väsendtliga jemnkningar, i hvad som angår uppgörandet af Representations-grunderna, orten och sättet för Valförrättningen, bestämmandet af vissa Val-district, och tydliga föreskrifter om tidberäkningen för Valbarheten.
Constitutions-Utskottets Betänkanden.
Det är med iakttagande af sådana nödiga tillägg och Modilicationer, som Utskottet, för den i 36 §.
RegeringsFormen stadgade behandling, får till Riksens Ständer härmedelst vördsamligen öfverlemna följande förslag till ett nytt eller 7:da Moment i $. af Riksdagsordningen: 7:0 ”Utom Fahlu Bergslag, ege dock de öfrige Bergsbruken, hvarunder innebegripas alla af Styrelsen öfver Bergverken priviligierade Inrättningar till förädling af MineTalRikets producter, att inom sig till BorgareStåndet utse Sju Fullmägtige, som ej till annat Riksstånd höra, och ej någon beställning i Rikets tjenst innehafva, och hvarvid, med förbehåll af den i 18 §.: alla Christna Trosförvandter tillerkände valrätt, i öfrigt ingen må välja, om han ej valbar är.
Med valen förhålles sålunda, att Styrelsen öfver Bergverken bör, när Riksdag inträffar, uppgöra grunderna för denna Representationsrätt, efter värdet af förra årets tillverkning, beräknadt, för Jerntillverkningen, efter det för Hammarskatte-Jernet årliga bestämda pris, och för annan tillverkning, efter det medelpris, hvartill Kongl. Maj:t och Kronan försäljer den deraf in natura utgående tionde eller skatt, samt, i fall någon af dessa förädlingar teko akalla £o4 Constitutions-Vtskottets Betänkande». kunna hänföras till någotdera värdet, efter det i Hufvudstaden allmänt gångbara pris.
Sedan summan af alla tillverkningarnes sammanräknade värden härigenom blifvit utrönt, samt huru stort värde, i följd deraf, svarar inot en Fullmägtig, fördelen Bergsbruken i Sju WalDistrict afpassade efter Orternas lägen, och så att i det närmaste ett, på tillverkningsvärdet grundadt, mot en Fullmägtig svarande röstetal må inom hvarje WalDistrict finnas.
Walen skola ske inför ten Magistrat inom WalDistrictet, sorn Styrelsen öfver Bergverken, genom KonungensBefallningshafvande i Läuet, derom anmodar, och å den dag, som för hvarje WalDistrict af samma Styrelse härtill utsattes, och genom dess försorg inom
De väljande, som genom före - Ctnstitutions-Utskottets Betänkande».
605 nämnde kungörelse till Walförrättningen kallas, afgifve sina röster, efter Riksdalertalen af deras tillverkningssummor, antingen personligen, eller medelst befullmägtigade Ombud, men alltid med slutna sedlar, så beskaffade, som i 71 J). stadgas:
Om detta förslag gillas, uppkomma deraf i I7:de, tryde och 22:dra §. §. några smärre ändringar joch tillägg, hvilka Utskottet således får, i sammanhang härmed, uppgifva: §•
17- I sista puncten af a:dra Momentet efter orden: ”För BorgareStåndet af Magistraterne införas :
Och hvad särskildt beträffar Bergsbrukens
Fullmägtige af de tjenstemän som Ber gsut skylderna upptaga, samt för BondeStändet m. m.” % §• *9- I sista puncten, efter ordet: ”öfversända” tillägges: öfver de val till Riktw 2o6 Constitutions-Utskottets Betänkanden. dagman får Borgare Ståndet, som inför vissa Magistrater af Bruksegare anst allas, viå besvär jemväl anföras bos KonungensBefallningshafvande i det Lån, der valet blifvit förråttadt.
Klagomål öfver Riksdagsmannaval m. m.” $. 22.
I förra puneten, efter orden: förBorgareStåndet ifrån N. N. Stad, intages : "eller från Bergsbruken inom N. N. IValDistrict, för BondeStåndet m. m.” samt i sednare puncten, näst efter den mening, som handlar om Fullmagterne för PresteStåndet; ”SorgareStåndet, för Staderna af Magistraten och Äldste\ för Bergsbruken af IValförråttande Magistraten inom hvarje District, och för Fahlu Bergslag af Gruf» veRätten m. m.
Constitutions-XJtshottets betänkanden, 207 N:o 43.
Ankom d. 22 Julii 1O23.
Constitutions och StatsTJtskottens Memorial till Riksens Ständer, med utlåtande i anledning af gjord Motion, om beredande af tidigare anstalter till tryckning af Uppgifter öfver hvilande Grundlags frågor.
Under den 25 sistlidne April har Höglofl.
Ridderskapet och Adeln behagat till Constitutions* och StatsUtskotten gemensamt Remittera en af Grefve C. G. Spens gjord motion, att, för beredande af en tidigare tillgång på tryckta Uppgifter öfver hvilande Grundlags-ÄndringsFörslag vid kommande Riksdagar, Redactionen af sådana Uppgifter måtte åt RiddarhusCancelliet uppdragas, samt, genom dess försorg så tidigt före Riksdagen till trycket befordras , att utdelningen deraf kunde ske vid Polletternas, eller ock vid Grundlags-exemplarens uttagande.
ConstitutionsUtskottet finner väl icke skäl att styrka till bifall af motionen i det hela, enär den föreslagna anstalten icke emellan Riksdagarna påkallas af ett ao8 Constitutions- Utskottets betänkande». behof, som först under Riksdagen inträffar ; men det tror sig deremot böra vördsamligen hemställa, om icke Riksens Hög. lofl.
Ständer täcktes förordna, att uppgiften å hvilande Förslag till Grundlagsändringar må, genast vid hvarje Riksdags början, genom ConstitutionsUtskottets försorg, redigeras och till trycket befordras, i hvilket fall RiksStåndens
StaisUtskottet, till hvars åtgärd motionen Remitterats, i afseende på anvisandet af medel till kostnadernas bestridande vid tryckningen af den föreslagna Uppgiften, anser åter, då i händelse Constitutions - Utskottets meddelta yttrande skulle af Riksens Ständer gillas, nämnda trycknings-arbete ej före Riksens Ständers nästa sammanträde kommer i fråga, något utlåtande i ämnet, från Stats-Utskottet» sida, nu icke erfordras.
N:o 44, Censtitutions-Utsköttets betänhanden, 20^ N:o 44* Ankom den 1 September 18234.
Memorial till Riksens Ständer, i anleda ning af BorgareStåndets återremiss på Utskottets förslag till ett 7 Moment i 14 JT.
Riksdagsordningen•
ConstitutionsUtskottets, d. 18 nästlidne Julii, under N:o 42> aflåtna förslag till ett nytt eller 7.de moment i 14 §•
Riksdagsordningen , samt deraf härflytande smärre ändringar och tillägg i dess 17, 19 och 22 §. §. har från Wallof!.
BorgareStåndet, enligt ProtocollsUtdrag af den 2 cch 5 dennes, blifvit återremiteradt, med åtskilliga såsom Ståndets gemensamma tankar godkända anmärkningar och yrkanden, nemligen; 1:0
Att, med afseende å det antal Ledamöter, hvaraf BorgareStåndet utgöres, och enär vanligen inom samma Riksstånd icke saknas personer, interresserade i Brukssörelsen, WalDistrictens antal borde nedsättas från sju till fem, oberäknade Fahlu Bergslag; Bihang till ft, S. Fwf. 3:dj* Sami, *f. 210 Constitutions-Utskottets betänhanden. 2:0 Att, då Bruksegare, hvilke ej äro Frelsemän, Prester, Borgare eller Ämbetsmän, eller hört till. någondera Classen, måste anses såsom Jordegare eller Bönder, / men den Projecterade redactionen synes föranleda derhän att ingen Bruksägare kan för giltig
Riksdagsman antagas, om icke han är eller varit Borgare, eller ock varit Frelsemän, Prest eller Ämbetsman, ordala* gen:
"som ej till annat RiksStånd höra” måtte förändras till dessa, "sorn ej äro Frälsemän eller Prester.” 3:0
Att, till förebyggande af den slutsatts att, vid WalDistrictens indelande, sådana Bruk äfven skulle komma i beräkning, hvilkas egare icke tillagts representationsrätt i BorgareStåndet, föreskriften härom må sålunda styliseras: ”Sedan summan af alla tillverkningarnas sammanräknade värden blifvit utrönt för de B uk och Inrättningar, som innehafvas af till val berättigade personer, samt huru stort värde, i följd deraf, svarar mot En Fullmägtig, fördelas dessa personers Bergsverkandelar, m. m.” samt 4:0
Att dels ingen Bruksegare måtte väljas, som icke är mantalsskrilven inom WalDistrictet, dels något stadgande vidta - Constitutions- Utskottets Jbetänkanden. 21 x gas, till förekommande af en och samma persons väljande till Riksdagsman, antingen som Borgare och Bruksidkare, eller som Bonde och Bruksidkare.
Till förnyadt utlåtaode i detta ämne, får, hvad främst angår irsta Anmärkningspunkten, Utskottet hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln, Högvördige Preste't.åndet och Hedervärda Bonde tåndet vördsamligen hemställa, om icke, då frågan om nedsättning i antalet af Fullmägtige och WalDistrict för Bergsbruken egentligen är en opinionssak, bemälde Resp. RiksStånd desto heldre täcktes foga sig efter den inom BorgareStåndet härutinnan rådande och, enligt hvad flere dess Ledamöter i Utskottet upplyst, nästan enhälligt yttrade mening som dennas samfällda antagande torde blifva ett vilkor för Bruksegares inträde i 'tåndet; Och föreslår, i slikt afseende, Utskottet att, i stället för orden ; ”Sju Fullmägtige, Sju WalDistrict,” må införas: ”Fern Fullmägtige, Fem Wal District.
Borgareståndet under 2:dra punkten äskade redactionsjemkning, tror Utskottet icke vara fullt lämplig, af det skäl att, om endast Frelsemän och Pre - 2i2 Constitutions-Utskottets betänkanden.
•ter uteslötes, verklige Borgare och förut representerade Jordegare af Allmogen dymedelst kunde komma att väljas i dubbel egenskap, eller tillika såsom Bruksidkare \
Och Utskottet tillstyrker fördenskull vöidsamligen bibehållandet af dess uppgifna redaction, hvilken i mer generela bestämmelser, - synesf ej otydligt innefatta valens åsyftade inskränkning, inom en hittills ej i IStåndsRepresentationen upptagen MedborgareCIass, en afskild, fastän integrerande del af BorgareStåndet.
Enär, hvad 3:dje punkten beträffar, Utskottet i allmänhet föreslagit att ”ingen må välja, om han ej valbar är,” förmodar Utskottet att, vid närmare öfvervägande, Wällöf!.
BorgareStåndet lärer benäget finna, att detta stadgande redan innesluter det önskade tillägget, och således icke tarfvar en ytterligare amplification eller ordförklaring.
Widkommande ändteligen ^.:de punkten, så emedan det vilkor för valbarhet, att vara inom Districtet Mantalsskrifven, skulle nog mycket begränsa representationsrätten, lika vidfästad egendomen som ägaren, samt då olägenheten af dubbla val till en ocjb samma Riksdag tyckes med Constitutions JJtssottets betänhanden.
213 någorlunda säkerhet afböjd genom föreskriften att ”Fullmägtige skoja urses som icke tillhöra annat RiksStånd,” det vill säga', icke något annat än BorgareStåndet, hvilket de, ehuru sjelfve ej Borgare, förmedelst valen tillegnas, öfverlemnar Utskottet vördsamligen till Wällofl.
Nio 45.
Ankom d. 1 September i8*3- Memorial till Riksens Ständer, i anledning af Kongl. Maj ts Aådiga Proposition om upphörandet af Konungens
Tvu röster i Högsta Domstolen.
Från samtlige Riksstånden har, genom ProtocollsUtdrag af den 14 innevarande, Constitutions-Utskottet erhållit Remiss å Kongl. Maj ts Nådiga Proposition, om upphörandet af Konungens två röster i Högsta Domstolen, med bifpgadt förslag till 214 Constitutions-Utskottets Bctänkanden. ändring af så väl 91 Jf. Regeringsformen, sorn öfriga dermed gemenskap egande stadganden i nyssnämnda Grundlags 5, 17, 19, 23, och 88 §. §.
Constitutions-Utskottet bör ej dölja, att inom detsamma någon tveken uppstått, huruvida icke den Nådiga Propositionen innefattade två särskildta föremål, dels nemligen upphäfvandet af Konungens medverkan till Lagskipningen i högsta instansen, dels förändring af de bestämmelser, som angå förklaringar öfver Lagens rätta mening, och om således icke des a ämnen fordrade att hvart för sig behandlas och utredas; men då Kongl