Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Blifver likväl denna Utskottets inbjudning lemnad utan afseende, måste omröstning anställas enligt följande voteringsproposition: 11.
Den, som biträder Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden godkända tillstyrkande, att tull bör åsättas Trädgårdsbönor med 50 öre per centner, och att i följd deraf åkerbönor skola upptagas i taxan under särskild rubrik med hänvisning för alla slag sådana bönor till spanmål, omalen, andra slag, derest tull eger rum å omalet hvete eller omalen råg, men med uteslutande ur sagda hänvisning af orden »andra slag», om begge dessa sorter omalen spanmål, lika med de öfriga, förblifva tullfria vid införsel, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner
Nej, kommer nu stadgade tullfrihet för trädgårdsbönor att, likasom för åkerbönor, fortfara, och, med bibehållande af den nuvarande rubriken »Bönor, alla slag», den för åkerbönor föreslagna särskilda rubriken med sin hänvisning att helt och hållet utgå.
A Humle har Utskottet ansett tull böra bestämmas med 5 R:dr per centner, hvilket förslag Preste- och Bonde-Stånden godkänt, men de begge andra Riks-Stånden ogillat, och bibehållit den tullfrihet, som nu eger rum vid införsel af denna artikel, Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 12. 7 Utskottet får inbjuda Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet att frånträda sina berörda beslut och instämma med Preste- och Bonde-Stånden uti antagande af den utaf Utskottet föreslagna införselsafgiften; men, för det fall att inbjudningen icke antages, tillika föreslå, att härom sålunda må röstas: 12.
Den, som godkänner Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden gillade förslag, att Humle bör vid införsel vidkännas tull af 5 R:dr centnern, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer Humle att fortfarande kunna tullfritt till riket införas.
I anledning af Utskottets tillstyrkande, att å Lin borde stadgas tull, nemligen för ohäcklad vara I R:dr samt å häckladt lin 2 R:dr per centner, har blifvit besluladt, af Preste- och Bonde-Stånden, att dessa tullafgifter skulle artiklarne åsättas, men af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, att, med afslag å hvad Utskottet hemställt, den nu för sagda varor gällande tullfrihet borde bibehållas; och derest icke sistnämnda begge
Stånd bifalla den inbjudning
Utskottet härigenom får göra, att äfven de ville antaga de föreslagna tullsatserna, torde frågorna böra genom omröstningar efter så lydande propositioner afgöras: 13, Den som, med bifall till Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden gillade förslag, vill belägga ohäckladt
Lin med tull af \
R:dr per centner, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bibehålles nu stadgade tullfrihet vid införsel af denna vara. 14.
Den som vill, att häckladt Lin skall, på sätt Utskottet föreslagit samt Presteoch Bonde-Stånden beslutat, draga tull af 2 R.dr centnern, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner
Nej, förblifver häckladt
Lin fortfarande tullfritt vid införsel.
Lin. 8 Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 12.
Karkasser och Karkassband.
Sedan Utskottet för Pottaska, vallad eller ornffinerad, äfvensom raffinerad eller kalcinerad. hvilken artikel hittills fått tullfritt införas, föreslagit en tull af 'I R:dr per centner, hafva Preste- och Bonde-Stånden godkänt denna hemställan, men Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet densamma ogillat och bibehållit hvad nu om dessa varor är stadgadt.
De begge sistnämnda Riks-Stånden inbjudas att med de två andra förena sig om den af Utskottet tillstyrkta tullsatsen.
Anlages icke denna hemställan, så lärer i frågan böra röstas sålunda: 15.
Den, som bifaller Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden antagna förslag till införselstull å Pottaska, vällad eller oraffinerad, äfvensom raffinerad eller kalcinerad, nemligen 1 R:dr centnern, röstar JOy ^
Den det ej vill. röstar
Nej; Vinner Nej, kommer tullfrihet att fortfarande ega rum vid införsel af dessa varuslag.
Uti den tull af 50 öre skålpundet, som nu är stadgad å karkasser och karkassband, har Utskottet föreslagit samt Ridderskapet och Adeln jemte Preste- och BondeStånden beslutat förhöjning till 75 öre per skålpund, hvaremot Borgare-Ståndet bibehållit den nuvarande tullsatsen; och jemte det Utskottet inbjuder sistnämnda Stånd att biträda de öfrigas beslut, föreslås, för det fall att denna hemställan icke vinner afseende, att tullafgiftens belopp må afgöras genom omröstning efter en så lydande proposition: 16.
Den. som instämmer i Utskottets af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde-Stånden godkända hemställan, att införselsafgiften å karkasser och karkassband skall höjas till 75 öre skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bibehålles den för ifrågavarande artikel nu gällande tull, 50 öre per skålpund.
Metaller. för de vid artikeln Metaller, sammansatta, förekommande underafdelningarne marinmelall eller annan komposition i form af bleck och spik till förhydning af far *09* - Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 12. 9 tyg, samt andra slag, oarbelade, latun och trådband derunder inbegripna, hvilka varor för närvarande äro tullfria vid införsel, har Utskottet tillstyrkt, att tull måtte stadgas, å den förra med 1 R:dr och å den sednare med 5 R:dr centnern, och hvilka tullsatser blifvit antagna af Preste-Ståndet, men afslagna af de tre öfriga RiksStåDden, som ansett den nuvarande tullfriheten böra för dessa artiklar bibehållas.
Till Preste-Ståndet hemställes, alt det måtte frånträda sina och instämma i de tre andra Ståndens härutinnan fattade beslut.
I annat fall måste omröstningar ega rum, för hvilka Utskottet föreslår så lydande voteringspropositioner: 17.
Den, som biträder Utskottets, af Preste-Ståndet godkända tillstyrkande, att »marinmetall eller annan komposition i form af bleck och spik till förhydning af fartyg» bör åsättas en införselstull af 1 R:dr centnern, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer, i enlighet med de tre andra Ståndens mening, beslutat, att detta varuslag skall fortfarande få tullfritt införas. 18.
Den, som bifaller det af Utskottet gjorda och af Preste-Ståndet gillade förslag, att metaller »andra slag, oarbetade, latun och trådband derunder inbegripna», skola beläggas med införselstull af 5 R:dr per centner, röstar Ja; Den det ej vill, röstar
Nej; Vinner Nej, kommer för denna varuartikel att äfven hädanefter tillgodonjutas nuvarande, af de tre öfriga Stånden bibehållna tullfrihet Jemte det
Utskottet afstyrkt yrkad förhöjning i nuvarande tullen å oarbetad tobak, nemligen 25 öre skålpundet, har Utskottet föreslagit nedsättning i införseisafgifterna å cigarrer från 1 R:dr 80 öre till \
R:dr 30 öre, å karfvad tobak från 50 öre till 45 öre, å malen eller snus från 55 öre till 50 öre, samt å stänger och karotter från 60 öre till 55 öre, allt per skålpund.
Häruti hafva Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden instämt, hvaremot Preste-Ståndet dels höjt tullen å tobak, oarbetad, blad och stjelk, med 5 öre, eller till 30 öre, och dels, med afslag å de af Utskottet tillstyrkta nyssnämnda tullnedsättningar å en del tobaksfabrikater, beslutat, att tullsatserna å dem skulle bibehållas vid nu stadgade belopp.
Prot. 1865 & 1866. 5 Sami. 1 Afd. 10 Haft. 2 Tobak. 10 Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 12.
Utskottet inbjuder Preste-Ståndet att frånträda dessa sina beslut och förena sig med de öfriga Riks-Slånden i bifall till Utskottets förslag; men får tillika, för den händelse att detta inbjudande icke antages, hemställa, att öfver skiljaktigheterna må röstas enligt följande propositioner: 19.
Den, som instämmer i Utskottets af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden godkända mening, att införselstullen å tobak, oarbetad, blad och stjelk, bör bibehållas vid sitt nuvarande belopp 25 öre skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, blifver, jemlikt Preste-Ståndets beslut, införselsafgiften å berörda råvara förhöjd till 30 öre per skålpund. 20.
Den, som biträder Utskottets af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden gillade förslag om nedsättning i tullen å cigarrer till \
R:dr 30 öre skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bibehålies, såsom Preste-Ståndet beslutat, införselsafgiften å cigarrer vid sitt nuvarande belopp 1 R:dr 80 öre per skålpund. 21.
Den, som, lika med Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden, godkänner Utskottets åtgärd att nedsätta införselstullen å karfvad tobak till 45 öre skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, har Preste-Ståndets beslut, att nuvarande tull å detta tobaksfabrikat, 50 öre per skålpund, skall förblifva oförändrad, blifvit antaget. 22.
Den, som bifaller Ridderskapet och Adelns samt Borgare- och Bonde-Ståndens, Bevillnings-Utskoitels Memorial N:o 12. 11 i öfverensstämmelse med Utskottets förslag fattade beslut, att tullen å malen tobak eller snus bör utgå med endast 50 öre skålpundet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, enligt Preste-Ståndets mening, införselsafgiften å denna artikel att förblifva vid nu stadgadt belopp, nemligen 55 öre per skålpund. 23.
Den, som antager Utskottets af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden gillade förslag om en till 55 öre per skålpund nedsatt tull å tobaksstänger och s. k. karotter, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer å dessa tobaksfabrikater, lika med hvad PresteStåndet för sin del beslutat, bibehållit nuvarande införselsafgift, 60 öre skålpundet.
För de nu tullfria ariiklarne jern- och ståltråd, samt koppar- och annan ej specificerad metalltråd, andra slag, har Utskottet föreslagit, att införselsafgifter måtte bestämmas, å jern- och ståltråd till 6 öre, samt å koppar- och öfrig ospecificerad metalltråd, andra slag, till 8 öre skålpundet, hvilken mening Preste- och Bonde-Stånden biträdt, men de begge andra Riks Stånden ogillat, samt för dessa varuslag bibehållit nuvarande tullfrihet.
Jemte det Utskottet inbjuder Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet att, med frångående af sina berörda beslut, biträda dem, som Preste- och Bonde-Stånden fattat, bör Utskottet, för möjligheten att de förra Stånden, ettdera eller begge, vidblifva sin mening, föreslå följande vöteringspropositioner för dessa frågors afgörande. 24.
Den, som instämmer i Utskottets, af Preste- och Bonde-Stånden antagna förslag, att å jern- och ståltråd bör stadgas tull af 6 öre per skålpund, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner
Nej, förblir denna artikel fortfarande tullfri vid införsel. 25.
Den som, lika med Preste-och Bonde-Stånden, bifaller Utskottets tillstyrkande af tull till Tråd. 12 Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 12. belopp af 8 öre skålpundet å koppar- och annan ej specificerad metalltråd, andra slag, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer nu stadgad tullfrihet vid införsel af dessa varuslag att bibehållas.
Utskottets i det ifrågavarande Betänkandet N:o 8, angående tullbevillningen, gjorda slutliga hemställan, att. sedan de af Utskottet uppgjorda förslag till tulltaxa och underrättelser om hvad vid tarifens verkställighet iakttagas bör, blifvit af Rikets Ständer pröfvade, »den af Rikets Ständer med stöd af Regeringsformens 57, 60 och 61 §§ beslutade tulltaxa jemte underrättelser måtte till Kongl. Majit i underdånighet öfverlemnas, för att utfärdas, de sednare såvidt de vinna Kongl. Maj:ts nådiga stadfästelse», har bifallits af Preste- och Bonde-Stånden, men afslagits af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet.
Då nu Utskottets berörda hemställan, enligt dess uttryckliga innehåll, endast afser ordningen för utfärdandet af tulltaxan med dertill hörande underrättelser, men ingalunda berörer grunderna för någon bevillning, eller sättet för tillämpning af några sådana grunder, och icke heller sjelfva bevillningens fördelning till utgörande, lärer, derigenom att två Stånd stadnat emot två, frågan, jemlikt 75 § Riksdags-ordningen, hafva förfallit, hvilket Utskottet skolat härmedelst anmäla.
Stockholm den 8 Maj 1866 Rese rvationer: Af Herr Kongl. Hofpredikantan E. R. Wahrenberg: »Emot Utskottets Betänkande i den punkt, som angår Riks-Ståndens skiljaktiga beslut beträffande Utskottets slutliga hemställan i dess Betänkande N:o 8, får jag mig reservera.
Utskottet har till stöd för sin åsigt, att, som uti denna fråga två Stånd stadnat emot två, densamma bör förfalla, åberopat 75 § Riksdags-ordningen.
Dervid har dock, enligt mm tanke, Utskottet förbisett den förutsättning, hvarunder i nämnda § stadgas att en fråga, deruti två Stånd stadnat emot två, skall förfalla.
Hvilken denna förutsättning är, framgår tydligt af orden i sagda §: »och förblifve vid det, Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 12. 13 sora tillförene stadgadt varit.» Genom dessa ord synes mig den förutsättningen tydligt uttryckas, att något skall i en förevarande fråga vara stadgadt d. v. s. genom lag bestämdt, om densamma skall kunna förfalla.
Ar detta icke händelsen, så måste frågan anses vara af sådan beskaffenhet, att den ej kan förfalla, och bör då behandlas såsom i 73 § Riksdags-ordningen bestämmes Ingen torde kunna påstå, att något i lag är stadgadt derom, i hvilka ordalag en skrifvelse till Regeringen om den af Ständerna beslutade tulltaxan skall vara affattad, och icke heller att en kommande riksdag kan vara bunden af en föregående riksdags beslut i' detta hänseende.
Om ock en viss formulering af denna skrifvelse skulle under en följd af riksdagar hafva varit bruklig, så måste dock göras en väsendtlig skilnad emellan hvad som varit brukligt och hvad som varit stadgadt.
Då härtill kommer, att bruket i detta fall alltifrån våra nuvarande grundlagars stiftande varit långt ifrån konstant, synes det äfven vara omöjligt, att härvid åberopa sig på praxis.
Om således ingenting är genom lag, ja icke ens genom praxis stadgadt angående de ordalag, hvaruti skrifvelsen till Kongl. Majit om den af Ständerna beslutade tulltaxan .skall vara affattad, och då ovilkorligen en sådan skrifvelse måste på något sätt formuleras, följer deraf med nödvändighet, att frågan om denna skrifvelses formulering ej kan förfalla, och lika visst synes det mig, att ej mer i denna, än i hvarje annan fråga, som ej kan förfalla, två Stånds mening får undertryckas af de två andra Stån dens Emot grundlagen stridande vore det, att låta frågans afgörande bero af Expeditions-Ulskottets blifvande förslag till skrifvelse i detta ämne, sedan frågan förut varit af Bevillnings-Utskottet handlagd och af samtliga Riks-Stånden till pröfning upptagen, enär i § 73 Riksdags-ordningen stadgas, att det åligger det Utskott, som med. målet befattning hajt, att memngarne sammanjemka och med förslag öfver denna jemkning inkomma till Riksens Ständers plena.
På grund af hvad jag sålunda anfört vågar jag hemställa, att
Rikets ^tänder må ålägga Bevillnings-Utskottet att behandla den omtvistade frågan efter 73 § Riksdags-ordningen och i öfverensstämmelse med Tullafdelningens inom Utskottet afgifna yttrande framställa förslag till sammanjemkning och, i händelse sådan ej kan åvägabringas, afgifva förslag till voterings-proposition i Förstärkt Bevillnings-Utskott.»
I denna reservation instämde Kyrkoherden Wennerström, Prostarne Bergvall och Lundholm samt Riksdagsfullmägtigen A J.
Sandstedt.
Af Herr Doktor A. Sandberg: »Jag har icke förnekat att, då fäderneslandets väl kräfver, Regeringen må, uti utomordentliga fall, utan åtal kunna nedsätta en tullsats; men detta är icke regel, utan det är undantag.
Regeln är, att den af Rikets Ständer beslutade tull-tarif skall tillämpas, och icke betraktas såsom ett blott önskningsmål.
Den mycket klandrade slutstrofen erinrar derom, hvarföre den synes mig icke bordt ogillas.
Och då frågan om den af Ständerna antagna tulltaxans oförändrade tillämpning Bih. till R.
Prot. 1865 & 1866. 5 Samt. 1 Afd. 10 Haft. 3 14 Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 12. har inflytelse på den blifvande tullbevillningens belopp, torde dess afgörande i Förstärkt Bevillnings-Utskott icke heller vara så grundlagsvidrigt, som den starka majoriteten med en synnerlig tvärsäkerhet velat påstå.» Herr Doktor J.
Nordlund har begärt få antecknadt, att han icke deltagit i behandlingen af detta ärende.
STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 4866.
Bevillning8- Utskottets Memorial N;o 13. 1 \:0 13.
Ank. till Exp.-Utsk. den 25 Maj 1866, kl. 1 e. m.
Memorial, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut angående ordalydelsen af D § i Bevillnings-stadgan.
Sedan Utskottet, uti sitt Utlåtande N:o 9, i anledning af skiljaktiga beslut och återremisser vid dess .Betänkande
N:o 3 angående allmänna bevillningen, på anförda skäl förmält sig icke kunna frånträda sitt förut afgifua, af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet återremitterade, men af de öfriga tvänne Riks Stånden godkända förslag till förändrad ordalydelse af nuvarande Usta och 2:dra mom. f 9 § af gällande Bevillnings-stadga; så har Ridderskapet och Adeln numera biträdt berörda förslag, hvaremot Borgare-Ståndet, med afslag å detsamma, beslutat att ifrågavarande momenter skola erhålla följande lydelse : annat bolag, på deri eller de orter, der bolagets rörelse hufvudsakligen dri/ves, eller, i jall sådana bestämda orter icke före finnas, der bolaget har sin styrelse; fabriksegare, handlande elter annan näringsidkare, der hans fabrik är belägen eller af honom handel, yrke eller näring idkas; dock skola handlande i de städer, hvilka innefatta flera la x ering sdi striktur, för den handelsrörelse de derstädes idka, taxeras inom det bland dessa distrikter, der de är o mantalsskrifna.
Då emellertid denna skiljaktighet rörer endast ordalydelsen af en föreskrift angående ort, der bevillning bör påföras, och sålunda icke angår grunderna för bevillningen, sättet för deras tillämpning, eller bevillningens fördelning, lärer tre Stånds antagande af Utskottets förslag hafva åt detsamma förlänat gällande kraft, och Borgare-Ståndets omförmälda beslut följaktligen icke påkalla någon vidare åtgärd af Utskottet, Stockholm den 25 Maj 1866.
1865 Sf 1866. 5 Sami. 1 Afd. 11 Häft. i Bevillning- Utskottets Utlåtande N:o 14. lH:fl 141.
Ant. till Exp.-Utsk. den 25 Maj 1866, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss i vissa delar af Betänkandet N:o S\ angående tullbevillningen.
På sätt Bevillnings-Utskottet i sitt Memorial N:o 12, i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut angående tullbevillningen, omförmält, bar Utskottets derom afgifna Betänkande
N:o 8 blifvit i nedannämnda delar återremitteradt; och lår Utskottet derföre nu utlåtande i dessa hänseenden afgifva.
Säli.
Beträffande oraffineradt kok- och bergsalt, som nu är åsatt 10 öres införselstull per kubikfot, men hvilken artikel Utskottet tillstyrkt måtte få tullfritt till riket införas, har i Borgare-Ståndet, jemte det en del ledamöter dertill yrkat bi fall, af andra föreslagits, dels att, då berörda tullafgiit, som till statskassan inbringade öfver 200,000 R:dr, likväl icke kunde anses tryckande eller i någon betydligare mån inverka på konsumenternas förmåga att förskaffa sig varan, sagda tull derå måtte bibehållas, dels ock att med beslut i frågan finge anstå till dess sig visat om ifrågasatta införselsafgifter på åtskilliga landtmannaprodukter blefve antagna eller icke, i hvilket sednare fall skäl vere att borttaga salttullen, såvida Statsverket kunde undvara det belopp, som af den voro påräkneligt.
Utskottet, som, på de i Betänkandet angående tullbevillningen anförda skäl, finner sig icke kunna frångå sin der yttrade mening om behöfligheten af eftergift utaf denna tullbeskattning, får, sedan Ridderskapet, och Adeln samt Bonde-Ståndet deri instämt, men Preste-Ståndet beslutat, att nuvarande tullbestämmelser å artikeln Salt skola bibehållas oförändrade, hemställa, att äfven Borgare-Ståndet ville i denna fråga fatta beslut.
Kaffe m. m.
Med anledning af Utskottets å sidan 20 i det ifrågavarande
Betänkandet angående tullbevillningen gjorda hemställan, att hvad angående införselstarifen blifvit yrkadt och föreslaget för varuartiklar, om hvilka Utskottet icke i Betänkandet särskildt för hvardera sig yttrat, måtte lemnäs utan afseende, har PresteStåndet, med bifall’ dertill i öfrigt, från ett sådant godkännande undantagit frågan om tullsatsen å artikeln kaffe jemte derunder upptagna rubriken brändt och BevillningUtskottets .
Utlåtande N:o 14. 3 alla till kaffesurrogat användbara brända v exter, hvilka artiklar nu hafva sig åsätta, den förra 10 och den sednare 15 öres tull per skålpund, men hvaruti yrkats förhöjning till 12 öre för kafle och i förhållande derefter för brändt kaffe och kalfesurrogat, — samt i Bonde-Ståndet yrkande blifvit framstäldt, att, då olika beslut angående tullbevilluingen blifvit fattade i de särskilda Stånden, den förberörda af en allmännare omfattning varande punkten måtte hållas öppen.
Med tillkännagivande att
Utskottet icke af hvad anfördt blifvit funnit skäl afvika från sin af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet biträdda åsigt, att nuvarande tullbestämmelser ej mindre å Kaffe, såväl obräodt, som brändt jemte kaffesurrogat, än äfven å öfriga i tullhevillnings-hetänkandet under den förevarande punkten inbegripna varuartiklar böra oförändrade fortfara, har, enär i öfrigt hos Bonde-Ståndet icke blifvit uppgifvet i hvilket eller hvilka hänseenden uti de af Ståndet sålunda oafgjorda lemnade delarna af tulltaxan ändring kunde komma i fråga, Utskottet skola anhålla, att Preste- och Bonde-Stånden ville öfver allt hvad som innefattas uti nu ifrågavarande hemställan formligen besluta.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS ISAAC MARCUS, 1866. / ■f Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 15. 1 X:o 15.
Ank. till Exp.-TJtsk. den 26 Maj 1866, kl. 11 f. xn.
Memorial, i anledning af verkställda omröstningar, angående ifrågaställa förändringar i föreskrifterna om tullbevillningen.
Sedan de uti Utskottets Memorial JVs 12 upptagna voteringspropositioner blifvit af samtliga Riks-Stånden godkända, så har Förstärkta Bevillnmgs-Ulskottet, jemlikt 31 § Riksdags-ordningen, öfver nämnda propositioner denna dag anställt omröstning. lista omröstningen.
Den, som bifaller Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden gillade förslag, att Flath. artikeln Fläsk bör beläggas med en införselstull af 2 R:dr per centner, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer för denna artikel att bibehållas derå nu stadgade tullfrihet.
Omröstningen har utfallit med 58 Ja och 61 Nej; och hafva Rikets Ständer alltså beslutat i öfverensstämmelse med Nej-propositionens innehåll.
2:dra omröstningen.
Den som, lika med Preste- och Bonde-Stånden, godkänner Utskottets tillstyrkan- Kött, alia de, att Kött, alla slag, bör åsättas tull af 1 R:dr centnern, röstar slag Ja; Bih. till B.
Prot. 1865 & 1866. 5 Sami. 1 Afd. 12 Haft. 1 Ost, alla slag.
Ister, alla slag.
2 Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 15.
Denna votering har utfallit med 54 Ja och 65 Nej; hvadan Rikets Ständer beslutat i enlighet med Nej-propositionen. 3:dje omröstningen.
Den, som biträder Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden godkända hemställan, att å Ost, alla slag, bör bestämmas en till 3 R:dr centnern beräknad införselstull, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner
Som denna votering utfallit med 60 Ja och 59 Nej, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Ja-propositionens innehåll. 4:de omröstningen.
Den som, lika med Preste- och Bonde-Stånden, antager Utskottets förslag, att å Smör bör stadgas tull af 3 R:dr per centner, röstar Ja; Den det ej vill. röstar
Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att Smör skall fortfarande vara vid införsel tullfritt.
Voteringen har utfallit med 55 Ja och 64 Nej; och hafva Rikets Ständer sålunda beslutat i öfverensstämmelse med Nej-propositionen. 5:tc omröstningen.
Den, sora bifaller Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden gillade hemställan, att Ister, alla slag, bör åsättas tull af 2 R:dr per centner, röstar Ja; Den det ej vill, röstar
Nej; Vinner Nej, bibehålies nuvarande tullfrihet för denna artikel. Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 15.
3 Enär denna votering, efter det tvänne sedlar blifvit såsom dubbla kasserade, utfallit med 54 Ja och 63 JSfej, hafva Rikets Ständer beslutat i enlighet med Nej propositionen.
6:te omröstningen.
Den, som instämmer i Utskottets af Preste-Ståndet gillade förslag, att omalet 0maiet hvote hvete skall åsättas en införselstull af 15 öre kubikfoten, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Yinner Nej, kommer, enligt Ridderskapet och Adelns samt Rorgare- och BondeStåndens beslut, denna vara att fortfarande få tullfritt införas.