Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Regeringsformen och att den, inom BondeStåndet, gjorde anmärkning, vid Utskottets deröfver afgifne första betänkande icke föranledde tili något tillägg uti det af 3:ne Riksstånd redan fattade beslut, utan endast till ändring deraf, hvarföre Utskottet ansedt den af BondeStåndet åberopade föreskrift uti 49 §.
Riksdagsordningen vara iakttagen, genom Utskottets sednare utlåtande d. 3 Julii, som innefattar anmälan om öfrige RiksStåndens bifall till Utskottets åtgärd, samt att Utskot - 676 Trot.
Ut dr, d. 6 Äng. 1823.' tet funnit sig icke kunna upptaga den inom BondeStåndet framställde anmärkning, enär frågan pä förenämde sätt redan vore att anse såsom afgjord 5 äfvensom Utskottet funnit behofvet icke påkalla något ytterligare motiverande af skälen för Utskottets första yttrande, hvilket deruti vore åstadkommit samt slutligen erindradt huruledes detta vore ett Expeditjonssätf, som funnits böra begagnas till undvikande af onödigt förökande af de derförutan nog mångfalldige Riksdags goro» målen.
BondeStåndet ansåg sig icke kunna gilla detta StatsUtskottets yttrande.
Det kan icke väl förenas med Grundlagen, och ett sådant behandlingssätt af återremitterade ärenden har något annat Riksens Ständers Utskott denna Riksdag icke vidtagit.
Riksdagsordningen» 49 §. lyder i sista mom. sålunda ; ”Återförviser något RiksStånd ett redan beredt mål till Wederbörande Utskotts ytterligare utlåtande, åligga Utskottet att dermed inkomma till det Stånd som återre. mitteradt 3 kunnande likväl ej genom denna återförvisning de öfrige Ståndens beslut i de mål, der 3:ne Stånds röst utgöra Riksens Ständers, deras kraft och verkan till Expedition betagas.’’
Deraf kan ingen annan tydning jelte ega rum, än att ytterligare utlåtande öfver hvarje återremiss ovillkorligt skall afgifva*» Fröt, Vtår. d. 6 Äng. 1823. 677 Med Utlåtande förstår BondeStåndet ett upptagande och besvarande af den elier de anmärkningar, som blifvit gjorde, och således icke blott en anmälan, att saken vore afgjord genom 3;ne Stånds beslut, och att anmärkningen tor thy icke kunde till handläggning upptagas.
Utom det att något fullkomligt afgörande icke kan sägas hafva skedf, så lange något Riksstånd i hufvudsaken sig icke yttradt, har BondeStåndet trott sig finna en märklig skillnad mellan nyssnämde bägge åtgärder, och det är just genom förklarandet att BondeStåndets återremiss ej kunde till åtgärd upptaga*, som Utskottet åsidosatt hvad Riksdagsordningen bjuder; nemi. att inkomma med ytterligare utlåtande, om det å ena sidan icke får bestridas, att öfrige RiksStändens beslut i förevarande ämne när som heldst kan till Expedition befordras, måste det dock å den andra vara utan motsägelse: att Grundlagens föreskrift, om skyldighet för Utskottet att utlåta sig öfver de anmärkningar, som inom ett eller mnat RiksStänd kunna göras och till återremiss föranleda, egentligen haft till föremål, att samma RiksStänd skulle uti berörde utlåtande finna en ytterligare ledning för sitt hufvudsakliga beslut, och möjligen ett undanrödjande af betänkligheter, som förut hindradt Ståndet att instämma med dess respective MedStänder.
Rättigheten för ett EiksStånd att till Utskottet återremittera ett 678 Prat. XJcdr. d. 6 Äng. 1523. betänkande, sorn de öfrige jjne Stånden bi« fallit, är i 56 §.
Regeringsformen tydligen b-stämd; men skulle påföljden deraf icke blifva annan än blott en sådan anmälan, sorn StatsUtskottet liar gjort, hvartill tjenar dä utöfning af denna rättighet ?
Då vore det i BondeStåndets tanka, bättre, om GrundLagen stadgade, att när betankande, som första gången från Utskottet inkommer, blifvit af 3:ne RiksStånd bifallet eller afslaget, må frän 4tde Ståndet återremiss icke ske, utan detta Stånd vöre pligtigt, att ärendet likaledes hufvudsakligen pröfva och afgöra.
Detta fordrar dock en GrundLagsförändring, som ännu icke j vederbörlig ordning tillkommit.
Af desse anledningar och då flere från BondeStåndet återremiterade mål, hvilka StatsUtskottet på lika sätt behandlat, och bland dem äfven Motionen om Skattelösen af vissa hemman i Halland, nu äro hos Ståndet hvilanda utan att kunna till slutlig åtgärd förekomma, innan den fråga blifvit afgjord, som i afseende på formen eller behandlingssättet sålunda uppkommit; nödgas BondeStåndet ytterligare anmoda StatsUtskottet, att vid besvarandet af Ståndets återremisser, ställa sig 49 /•
Riksdagsordningen till sådan efterrättelse, som BondeStåndet nu äskadt, hvarjemte ock på det enhet i principen må vinnas, . ♦ Prat. Vtdr. d, 6 Aug. 1823.
679 BondeStåndet Wördsamt och vänligen inbjuder respective MedStånden, att om lika beskafFadt föreständigande till StatsUtskottet sig förena.
S. D. 1 anledning af gjorde anmärkningar återremitterades till gemensam åtgärd StatsUtskottets utlåtande No 277, samt Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottets N;o 163, begge angående Höganäs Stenkolsverk. S. D. Uti särskildte under N:s 338, 359 och 564, afgifne, förlidne gårdag på bordet lagde, nu föredragne Memorial i anledning af de inom BondeStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottens utlåtande, angående : 1:0 Anslag af medel till en aftagning. 20 Saltpettersgärdens nedsättning, och 3:0 Indeldte Infanterie-Regementernes beklädnad, har Utskottet, under åberopande af de öfriga trenne RiksStåndens bifall till Utskottets först afgifna utlåtanden, förklaradt sig icke kunna lemna någon ytterligare åtgärd vid dessa ärender, som, jern - 68o Prof. XJciIr. d. 6 Äng. 1823.' likt 69 §.
Regeringsformen rörö afgjorde uti hvlket förstnämde Memorial, N:o 558, Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet deltagit.
Bondeståndet, som i följd af 49 §•
Riksdagsordningen, väl icke kunde betaga Respective MedStåndens sammanstämmande besluts kraft och verkan, till Expedi. tion, ansåg dock, likmätigt berörde /. det hafva varit Utskottens pligt att återremisserne besvara ; men då sådant icke skedt, och StatsUtskottet särskildte gånger förut, vid enahanda förhållande uti andre mål, på lika sätt förfarit; Alltså, och under förnyad erindran om Ståndets d~ 2 dennes fattade enahände beslut i afseende å frågan om Hjelmare Canal och Slussverk, fann BondeStåndet lör godt anmoda Utskotten att med Motiveradt svar å föirenämde återremisser till Ståndet inkomma; derefter BondeStåndet vill de emedlertid härstädes hvilande ifrågavarande ärender tili slutligt afgjörande företaga.
Föredrogs ånyo Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottets, under N:o 156, afgifne och nästlidne gårdag på bordet lagde, anmälan, rörande de till Utskottet, remitte - Trot.
Ut dr. d. ii Aug. 1823.
68 i remitterade, motioner om inköp för Stattens räkning af ett utaf Herr CanzeliRådet m. m.
Schoerbing utgifvet arbete, angående Skogshushållningen; och fann Bonde Ståndet berörde anmälan icke fordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
Allmänna Besvärs- och Ekonomi Utskottets nestlidne gårdag på bordet lagde, utlåtande N:o 154, i anledning af gjorde anmärkningar vid dess betänkande N:o 58, om förändring i skyldigheten, att utgöra afrads- och Kronotionde spannmål samt andre på hemmannen indedlte räntor, Föredrogs nu å nyo och lades till handlingarne, enär sistnämde betänkande förut blifvit af BondeStåndet bifallit.
Den II Augusti 1823.
Ridderskap et och Adeln. S. D. f. m. Wid förnyad föredragning af Bikung till M. & Frat. yde Sami, 45* 68 4 Pr»t, Ut Jr. J. ii Aug. I8«3.
StatsUtskottet9 den 16 sistlidne Julii un* der N:o 325 aFgifne, samt den 22 derpåföljde e. m. på bordet lagde Utlåtande, angående ersättning för förlorade ängar m. m. vid granslinien mot Ryssland; blef samma utlåtande, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, till StatsUtskottet äterremiteradt.
Efter hos Ridderskapet och Adeln gjord anmälan, att Lag samt Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskottens den 18 sistlidne Julii afgifne utlåtande öfver Kongl. Maj ts Nådiga skrifvelse, jemte åtskillige enskilde motioner, i frågan om näringsfriheten, samt om förslag till nya Handels- och Handtverkeri - Reglementen blif-it till trycket befordradt beslöt Ridderskapet och Adeln, att utdelning af ett tillräckligt antal exemplar borde inom RiksStånden, så fort möjligt är, verksällas, samt att den till tryckning, papper och häftning åtgående kostnad borde af de till RiksdagsUtgifternes bestridande anslagne medel utgå ; uti hvilket beslut de öfrige Respective Riks tånden. skulle inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adeln förena. S. D. f. m.
Föredrogos å nyo och biföl v - Prot. TJtdr• d. xi Aug. 1823. 68 J lös följande från nedannämnde Utskott inkomma, samt den 5 dennes e. m. på bordet lagde utlåtanden; Från Stats- samt allmänna Besvärs- ock Ekonomiutskotten:
Af den 16 sistlidne Julii: N o 370, I anledning af väckt fråga om biträde af Statsverket till Mossodlingar i Skaraborgs Län.
Julii: N:o 571, I anlednig af väckt fråga om utgifvandet af en sä kallad Medborgerlig Cateches.
Af den 18 sistlidne Julii: N:o 372, Öfver väckt Motion om, upp* rättande af ett Bolag till idkande af Handel å SydAmerica.
Från Stats- och BevillningsUtskottet:
Af den 18 sistlidne Julii: N:o 373, I anledning af väckt fråga om 684 Pm- Vt dr. d. ii Aug. 1823.
Portofrihet för RiksStåndens Protocoli och Bihanget dertill vid innevarande Riksdag.
N:o 574» Öfver väckt motion om Umeå och Luieå Städers befrielse från de med Tullkamrarnes underhållande förknippade afgifter, • - Från LagUtskottes; Åf den 23 sistlidne Julii:
N;o 137, Angående åtskillige föreslagne Ivgförändringar.
Af den 31 sisdidne Julii: N:o 139, Angående förändringar i StraHLagarne.
Då nu å ny o föredrogs StåtsUtskottets den 26 sistlidne Julii under N o 349, Afgifne samt den 1 dennes e. m. på bordet lagde Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets den 29 sistlidne Maij meddeldte yttrande, angående Fröt, Utdr. d. ii Aug. 1823. 685 NummerLotteriets indragning; blef samma Utlåtande af Ridderskapet och Adeln afslaget.
S. D e. m.
Föredrogs å nyo och bifölls BancoUtskottets den 51 sistlidne Julii under N:o 41, Afgifne, samt den 6 dennes e. pa» på bordet lagde Betänkande, om de för inlösen af förslitne smärre Bancosedlar antagna grunder.
Föredrogs å nyo och lades till handlingarne Allmänna Besvärs- och EkonomilJtskottets den 30 sistlidne Junii afgilne, samt den 5 dennes e. m. på bordet lagde, Memorial N:o 156, rörande de till Utskottet remitterade motioner, om inköp för Statens räkning af ett utaf CancelliBålet C. M. Schoerbing utgifvet arbete, angående Skogshushållningen.
S. D. e. m. Wid förryad föredragning af BancoUtskottets den 31 sistlidne Julii un der N:o 40, afgifne samt den 6 dennes e m. på bordet lagde Memorial, angående det äfventyr som för Ranke» uppstår, i anse - 686 Prat. Vtdr. d. n Aug. 1823. ende till omöjligheten att fS tillförlitligen upplyst, huruvida dess Lånfgare mot inteckning i fast egendom är frie från förmynderskap eller förvaltning af andre förmånsrätt egande medel; famn Ridderskapet och Adeln för godt, att berörde Memorial jemte det af Grefve Spees, Carl Guataf, i anledning deraf afgifne yttrande, till Lag Utskottet remitera.
•S. D. e. m. Wid förnyad föredragning af Stats samt Allmänna Besvärs och EkonomiUtskottens den 16 sisttidne Julii under N:o 376 afgifne samt den 6:te dennes e. m. på bordet lagde utlåtande, i anledning af Kongl. Maj;ts Nådiga Proposition angående Recognitions skogarne, blef samma utlåtande, på grund af dereid gjorde anmärkningar till Utskotten återremittcradt.
Wid förnyad föredragning af Stats och BevillningsUtskottens den 31 sistlidne Julii, under N:o 369 afgifne samt den J dennes e. m. på bordet lagde, utlåtande, i anledning af väckt fråga om redovisning för de till tryckningen af 18 U års Bevillningshandlingar anslagne medel, blef samma utlåtande, på grund 3f Herr Ankarsparres, Ingemar August, dervid gjorde anmärkningar, lii!
Utskotten återremitteradt.
Vtdr. å. ii Aug. 1823* 687 S. D. e, m. Wid förnyad föredragning af StatsUtskottets den gx sistlidne Julii under N:o 360, 365, 365, 367 och 368 afgifne, samt den 5 dennes e. m. på bordet lagde utlåtande öfver de hos Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte betänkandea: j:o I frågan om utbyte af 2;ne indelningar vid Kongl. LifRegementet. 2:0
Om tillökning i anslaget för ModellKamaren och Mechaniska scholan. 3:0 Om LandsStats
Tjenstemäns rätt att vid 70 års ålder få på Indragningsstaten uppföras till åtnjutande af pension, svarande emot hela deras innehafde Lön. 4.0 Rörande Herrar Landshöfdingars penaionsräct. 5:0 Om Häradshöfdingarnes Pensionsrätt, 6:0 Om Kongl. Räntemästares och LandtRäntemästares aflöningsvillkor; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att enär sistnämnde betänkande redann blifvit af de öfrige 3 RiksStånden bifallne, för dess dei dervid låta bero. S. D. e. nu Wid förnyad föredragning af 688 Vrot. XJtär. d. II dug. 1823.'
Allmänna Besvärs och EkonomiUtskottefs d; 30 sistlidne Julii under N:o 154 oc^ 15 5 afgifne, samt den 5 dennes e. m. på bordet lagde utlåtanden, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte betänkanden : i;o Om förändring i skyldigheten att utgö» ra Afrads och Kronotionde spanmål samt andre på hemmanen indelde Räntor. 2:0 Angående Kronotionde-spannmålens utgörande till Stockholm och Malmö Barnhus; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde betänkanden redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallne, Utskottets ifrågavarande utlåtanden borde läggas till handlingarne.
Föredrogos å nyo och biföllos följande från nedanuäinnde Utskott inkomne samt den 5 dennes e. m. på bordet lagde utlåtanden:
Från Lagutskottet: af den 21 sistlidne Julii: N:o j 38, Dels i anledning af väckte frågor, angående Fröt.
Utdr. rf. ii Au g, 1823.
699 angående påskyndande af LagCommitteens arbeten och granskning deraf, dels i anledning af gjorde anmärkningar vid Ustskottets förut sneddeldte betänkande rörande samma ämne» Från Lag samt Allmänna Besvärs och Ekono miUtskotten:
Af den 30 sistlidne Julii : N:o 158, I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte betänkande, i anledning af Kongl. Majtts Nådiga Proposition, om nödige förändringar i Rikets mått, mål och vigt, Från Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet :
Af den 30 sistlidne Julii: NiO 157, I anlednng af väckt fråga, om ändring af Terminerne för Höstmarknaderne i Upsala och Norrtelje, Bihang tiil R. S. Fröt, g,-de Sami, 44 epo Fröt.
Ut dr. 4, II Aug. 1843.
Från Hösv.
S. D. Då till Ståndets kunskap kommit» att Lag» och ÉkonomiUtskottens, utlåtande angående Näringsfriheten, från Trycket utkommit, beslöt PresteStåndet, att indelning deraf inom RiksStånden , så fort möjligt är, borde ske, samt utgiften för tryckningen bestridas af de till Riksdags kostnaderne anslagne medel; och skulle de öfrige Respective Stånden vördsamt och vänligen inbjudas, att; sig i detta beslut med PresteStåndet förena.
S. D. Wid förnyad föredragning af Bevillningsutskottets Memorial J\:o 21, om sättet för Kostnadernes bestridande till Hans Kongl.
Kronprinsens förmälning och verkstälda utländska resa, med hvilket i ett sammanhang upplästes Hedervärde BondeStåndets nu ankomne ProtocollsUtdrag för den 6:te innevarande Månad, rörande de i Memorialet omförmälda ämnen; fann PresteStåndet, som ej kunde frångå sitt redan i desta mål fattade beslut, för godt att återremitera be - Prat. TJidv d. ti Aug, i8aj. 691 tänkandet, med tillkännagivande, det Preste Ståndet ej anser den afgjorda frågan, om Saltpeter fondens användande, kunna ega inflytande på Allmänna Bevilningens reparation. S. D.
Återremitterades på grund af dervid gjorda Anmärkningar: Stats- samts Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottens Utlåtande: N:o 375, Om förändrad Reglering af Hospitals-Inrättningen i Riket. S. D.
Föredrogos å nyo och biföllcs nedannämde Utskotts Betänkanden.
Stats- och Ekonomiutskottens N:o 357, Om Wester- och Norrbotten» Läns san.manslående till ett Län.
LagUtskottets: N:o 137, Angående åtskillige föreslagn* Lagförändringar. 692 Fröt.
Vt dr, d. 11 Au g. 1823.'
EkofiomiUtskottets N:o 156, Om inköp, för Statens räkning, af Herr CancrlliRådet m. m.
Schoerbings ar« bete, angående Skogshushållningen.
N:o 157, Om ändring af Terminerna för Hästmarknaderna i Upsala och Norrtelje. S. D. När Allmänna Besvärs* och Ekonomiutskottets Utlåtanden, N:s 154 och 155, nu föredrogos, blef samma Utskotts Betänkande N:o 58, om förändring i skyldigheten, att utgjöra Afrnds och Kronotionde spannemal, samt andra på hemmannen indelte räntor, af PresteStåndet ogilladt; hvarvid Ståndet tillika fann, att enär, emot föreskriften i Regeringsformens 56 §. fönämde Betänkande blifvit, vid första föredragningen med ett tillägg, som af utlåtandet i\’:o 154 inhemtas, af det Hedervärda BondeStåndet antaget, det samma lika litet kan anses vara af 3:ne Riks
Stånd lagligen bifallet,, som det, utan föregånget upphäfvande af RegeringsFormens 75 §. kan uti alla sina Puncter till RiksensStänders bifall framställas; i följd hvaraf PresteStåndet anser hela frågan böra förfalla, samt Krono Tionde och Afrads Spannernålen utgöras efter nu gällande författningar.
P rot.
Vt dr. d. ri Äng. 1S23. 693 {?. D. Wid förnyad föredragning biföllos nedanskrifne ifrån Lagutskottet inkomna betänkanden; nemligen N:o 138, Förnyadt utlåtande, angående påskyndande af Lag - Committéens arbete och granskning deraf, samt N;o 139, Angående förändring i StrafF-Lagarne.
S. D. Allmänna Besvärs och Ekonomiutskottets utlåtanden N:ris jg och 155, angående Kronotionde-spannemålens utgörande till Stockholms och Malmö Barnhus, biefvo, vid förnyad föredragning i sammanhang med nämde Utskotts betänkanden N:o 58, och 154 af PresteStåndet arsiagne.
Frun Wällofl.
Bor gar eS landet.
Återremitterades:
N;o 314, Stats Banco- och LagUtskottens Betänkande, om enskilde personers rättighet att utfärda invisningar. 694 Pm.
Vt dr. d. n Aug. 1923.
N:o 356, Stats- och BancoUtskottens Betänkande, angående ytterligare anslag för fullbordandet af Götha Canal. S. D. Efter erhållen underrättelse att Lagoch Ekonomiutskottens Utlåtande, i frågan om
Näringsfriheten blifvit befordradt till trycket beslöt Borgare Ståndet, att ett tillröckligt antal Exemplar deraf böra inom RiksStänden utdelas, samt att tryckningskostnaden må bestridas af de till Riksdags utgifterne anslagne medel. S. D.
Bifölls, vid förnyad föredragning Stats- och BancoUtskottens utlåtande: N:o 555, Om det nya anslaget af 100,000 Rd. till verkställigheten af de för detta år återstående arbeten vid Götha Canal.
Fran Heder v. BondeStändet.
S. D. Wid förnyad föredragning af Stats Utskottets Memorial: N:o 378, Om pension till framlidne RiksRådet Grefve Liljencrantz^ dotter Friher - Pret. Vtdr. d. n Aug. 1823.
695 rinnan Tornerhjelm; ansåg BondeStåndet detsamma böra läggas till handlingarne, sedan Ståndet redan ogillat Utskottets utlåtande.
S. D. Föredrogs Stats* och BancoUtskot» tens utlåtande: N:o 355, Angående behöfligt nytt anslag af 100,000 Rd. B;co för Götha Canal byggnad, till verkställandet af de, enligt arbetsplanen för detta år återstående arbeten, hvarvid BondeStåndet, under åberopande af dess den 11 sistlidne April fattade beslut, så vidt det åsyftar verkställighet af RiksensStänders föreskrift, om sista actie-omsättningen inom detta års utgång, fann skäligt Utskottens berörde utlåtande bifalla. S. D. 1 anledning af gjorde anmärkningar återremitterades nedannämnde utlåtanden.
N:o 354, Om lånebiträde af Allmänna medel för Trollhätte Canal verk m. m. N:o 356, I anledning af Kongl. Maglts 6y6 Fröt, TJtdr. cl. x i Ang. 1823.'
Nådiga Proposition om ytterligare anslag till fullbordande af Götha Canal.
N:o 376 1-2 Om anslag af Allmänna medel till Södertelje Canal.
Stats- samt Allmänna Besvärs ock EkonomiUtskoltens; N;° 557» Om Wester- och Norrbottens Läns sammanslående.
Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottets: N:o 152, Om inrättande af en Porto Franco samt åtföljande nederlags frihet för Gothland. S. D. Biföll BondeStåndet att kostnaden för tryckning af de Exemplar af Lagoch Ekonomiutskottens Betänkande, rörande Näringsfriheten, som komma att utdelas inom RiksStånden, må af de för Riksdags utgifterne anslagne medel godtgöras.
Wid förnyad föredragning biföllos följande utlåtandrn:
Stats Fröt.
Ut dr. d. n Aug. 1823. 697 Stats- Utskottets: N:o 557, I anledning af verkstäld granskning af redogörelsen för de till Veneriska smittans hämmande anslagne medel.
Stats- samt Allmänna Besvärs och EkonomiUtskottens : N:o 371» Om utgifvandet af en Medborgerlig Cateches. 375* Om förändrad reglering af Hospitals lnrättningarne i Riket.
BevillningsUtskottets: N:o 29, I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande, rörande de genom stora Sjötulls Inrättningen inflytande Bevillningsmedel.
BancoUtskottets : N:o 41.
Om de för inlösen af förslitna smärre Bancosedlar antagne grunder.
Bihang till R- S.
Fröt. $:de Sami. 44* Trot.
4. it A tig. i843« 5. D.
Wid föredragning af LagUtskottetS den 6 dennes på bordet lagde betänkande; N;o 156, Om förändringar i åtskillige delar af Bråttmåls Lagstiftningen, stadnade EondeStåndet i följande beslut:
Andra Alternativet antogs, innefattande afstyrkande af rättighet för den som blifvit för stöld straffad, att få antaga tjenst ho* annan person, som undergått bestraffning för enahanda eller än gröfre brott* Likaledes godkändes det längre fram i betänkandet föreslagne Andra Alternativ, att bekännelse utom
Domstol bör anses gällande såsom fullt bevis, när den af andra omständigheter tillika styrkes, om än samma bekännelse af den tilltalade inför Domaren återkallas.
Hvad betänkandet i öfrigt innehåller blef af Ståndet gilladt.
Pri».
TJtdr- d, 14 Aug. l8?-3» 699 Den 14 Augusti 1823.
Ridderskapet och Ädeln. S. D. Wid förnyad föredragning af Lagutskottet* den 23 sistlidne Julli, under N:o 134, afgifne, samt den 2 dennes e. m. på bordet lagde utlåtande, i anledning af gjorde anmärknigsr vid Utskottets den 10 sistlidne April meddeldte betänkande, angående åtskilige föreslagne Lagförändringar, till minskande af kostnader och besvär för Rättsökande vid Rättegångars utförande j blef samma utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallet.
S. D. Då nu å nyo föredrogs LagUtskottets den 23 sistlidne Julii, under N:o 135 afgifne, samt den 2 dennes e. m. på bordet lagde utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 14 sistlidne April meddeldte betänkande, angående yrkad rättighet för Syskonebarn samt med hvarannan på sidan i svågerlag varande personer, att ingå ägtenskap, utan att behöfva söka Konungens » \ 700 Prot.
Vtår. ä, 14 Aug. 1823; tillstånd ; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att samma utlåtande till alla delar alsia. S, D.
Föredrogs ånyo och gillades Stats samt Allmänna Besvärs och EkonomiUtskottens, den ig sistlidne Julii, under N.o 375 afgtf. ne, samt den 5 dennes e. m, pä bordet lagde utlåtande, i anledning af de vid inneyarande Riksdag väckte motioner, om en förändrad reglering af Hospitalslnrättningaine, S, D. Föredrogs å nyo och bifölls StatsUt* tets den 16 sistlidne Juiii, under N o 319, afgifne, samt den 22 derpåföljde e. m. på bordet lagde utlåtande, i anledning af Kongl.
Mapts Nådiga skrifvelse, angående ersättning till Invånarne i Hertigdömena Schleswig och Holstein för gjorde leveranser m, m, till Svenska Arméen efter freden i Kiel, Från Högv.
PresteStåndet, S. D. f. m.
Bevillning* Lag och EkonomiUtskottens Betänkande N:o 124 rörande Fattigvården i Riket och Tiggeriernes hämmande.
Praf, Ut dr. d. 14 Aug. 1823. 701 S. D. f, m. WH åter skedd föredragning af Stats- Banco och EkonomiUtskottens förnyade utlåtande:
N:o 375 1-2, rörande Grundernas bestämmande för ett Statshusbåliningssystem 3 fann PresteSfåndet för godt, att vid de öfriga RiksStåndens i detta ämne redan fattade beslut lata bero. S. D. e. m. Wid förnyad föredragning biföllos nedannämnde Utskotts betänkanden3 nemi.
StatsUtskottets: N:o 379, Angående sökt befrielse för betalning af bristande arrende för Wendtholms Hofstalläng.
N;o 38O3 Angående förrättad granskning af Tullverkets Räkenskaper.
Stats och EkonomiUtskottens:
N:o 3?7) Rörande grunderne för inrättande af Rikets försvarsstyrka.
Prof, Vt dr. d. la. Aug. 1523.
No ”81, I afseende på att tillvägabringa en öfvergång af de mera bildade Folkclasserna till de productiva, N:o 382, Om upphörande af KrigsAkade* nuen, m. m.
Stats och.
BancoUtskottens:
N:o 37$ 1-2, Om anslag af allmänna medel för SöderTelje Canal.
BancoUtskottets: N:o 4T, I fråga om de för inlösen af förslit» ne smärre Bancosedlar antagne grunder.
No 44, Angående förrymd makas rättighet att träda i nytt gifte.
EkonoroiUtskottets:
N:o 161)
I fråga om upphörande af de Sjö» och Stapelstäderne beviljade afgifter för Fartyg, som besöka Köpingar och Landthamnar, samt der intaga laster, Fm.