Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Silverstolpe föreslog, att i följe af Utskottets rätt att, äfven rörande Commando-mål i allmänt kända fall, äska protocollen, de protocoll, som rörde händelserna i hufvudstaden den 20 sistlidne Junii, måtte infordras, hvilket efter derom gjord proposition bifölls.
Herr Törneblad anmälde sin önskan, att äfven protocollet rörande Vestra Arméens marche ifrån Stockholm måtte inbegripas.
Åtskillige hördes yttra sig ej inse något skäl, hvarföre af detta protocoll del skulle begäras.
Cederström förmälte sig anse en Ledamots yttrade önskan dertill vara ett tillräckligt skäl, och då dervid, så väl af Herr Grefven och Ordföranden som Herr Öfver-Hof-Predikanten Doctor Lilljenwalldh anmärktes, att sådant ej utan i följe af Utskottets be - 1 Tryckt med bilagor i Constitutions Utskottets Memorialer 1810—1815, sid. 174 ff. 16
Den 13 Augusti 1810 slut kunde verkställas, förklarade Friherre Cederström sin mening hafva varit, att en Ledamots önskan vore tillräckligt skäl, att derom proposition blefve gjord.
Herr Grefven och Ordföranden frågade derefter, om det vore Utskottets tanka, att dessa protocoll skulle infordras. Öfver-Hof-Predikanten Doctor Lilljenwalldh förklarade sig behöfva en närmare kännedom af sjelfva saken, innan han om denna fråga kunde stadga sin mening.
Cederström ansåg en sådan begäran aldeles icke stridande mot Grundlagame eller allmän ordning, i synnerhet som de begärda protocollen ej kunna innehålla någon hemlighet, hvarföre han dertill tillstyrkte bifall.
Herr Grefven och Ordföranden anmodade Herr Törneblad att uppgifva anledningen och ordsaken till sin begäran om dessa protocolls infordrande.
Törneblad förklarade det hans begäran hade afseende på den händelse, hvilken hos allmänheten, .och i synnerhet på hans ort gjort mycket upseende, att, medan ryska kriget ännu varade, den Vestra Arméen, i stället för att tåga emot fienden, marcherade mot Norrska gränsen, hvarest inga fiendtligheter voro kända.
Häri instämde Herr Professorn Doctor Wijkman.
Herr Grefven och Ordföranden anförde: »Då å ena sidan det icke lärer kunna vägras någon Ledamot att uppgifva de protocoll, han anser vigtiga att känna, lärer det å den andra tillkomma Utskottet att pröfva, huruvida det uti en sådan önskan instämmer, emedan protocollen requireras icke på någon enskildts, men på Utskottets vägnar.
För min del torde jag få hemställa till Utskottets pröfning, huruvida det nu uppgifne protocoll bör anses innefatta en sådan allmänt känd händelse, hvaröfver Utskottet kan uti någon pröfning ingå, och hvarförutan jag icke tror något ändamål med protocollets infordrande vara att förvänta.
Saken rörer helt enkelt, huru en trouppe blifvit ifrån en ort af riket till en annan beordrad, och jag anser det för en styrandes så ovilkorliga rättighet att derom förordna, att jag ej tror, att Riksens Ständers Utskott bör ingå i pröfning deraf.
Skulle det exempel statueras, att Riksens Ständer ingingo i pröfning af en sådan detalj, underkastad ögonblickets behof och kanhända ofta sådane omständigheter, öfver hvilka dels icke protocoll hålles, dels icke något säkert omdöme efteråt, utan öfversigt af det hela i planen, kan uppfattas, lemnar jag derhän, huru en befälhafvare skulle kunna åtaga sig en sådan befattning, eller Regeringen finna sig i sina åtgärder obehindrad.
Jag kan för min del icke annat än finna vådligt, antingen för Den 13 Augusti 1810 17 Constitutionens framtida bestånd eller för det allmänna bästa och kanhända för båda, om Constitutions-Utskottet skulle gifva sig anseende att vilja blanda sig i sådane ämnen, och jag får derföre för min del till protocollet i anseende härtill reservera mig.
Det blir sedermera min skyldighet att öfver ämnet inhämta Utskottets samfäldta tanka.» Herr Törneblad erinrade, att hans begäran ingalunda kunnat vara rigtad eller hafva för afsigt, att Utskottet skulle komma att göra någon anmärkning vid Konungens beslut eller åtgärder, utan endast att enligt grundlagens meddelade rättighet controllera Konungens Rådgifvares uppförande.
Hade Konungen ensam deciderat, skulle naturligtvis Utskottet ej hafva något att säga; men om Rådgifvaren yttrat sin mening till protocollet, då inträdde Utskottets anmärkningsrätt.
Det berodde visst på Utskottet att bevilja eller afslå hans begäran, men i det sednare fallet önskade han, att densamma, såsom hans individuella önskan, i protocollet måtte blifva intagen.
Cederström hemställde, om icke en så enkel fråga lätt kunde beviljas, när Rådgifvaren ej kunnat tillstyrka annat än hvad som varit lagligt.
Om det ej af annat skäl beviljades, trodde Friherre Cederström det böra ske för att fördrifva allt misstroende, ty han vore öfvertygad, att sanningen i alla fall en gång skulle framtränga, och att den, som följt sin öfvertygelse, lika litet skulle hafva att befara, som, när sanningen röjdes, allmänhetens omdöme skulle kunna förvillas.
Herr Assessor Gahn uppläste 15 § Regerings-Formen, i stöd hvaraf Utskottet äger rätt att detta protocoll infordra.
Herr Professorn Doctor Wijkman ville derpå fästa Utskottets uppmärksamhet, att denna § bevisade, det öfver Commando-mål protocoll både kunna och möjligtvis icke kunna finnas. Friherre
Cederström erinrade, under medgifvande deraf, att, om Rådgifvaren i Commando-mål icke afstyrkt Konungens mening, är han i alla fall såsom dermed öfverensstämmande för sitt råd ansvarig, emedan, då intet protocoll finnes, det är tydligt att han tillstyrkt Konungens beslut.
Herr Professorn Doctor Wijkman ansåg detta gälla endast för Stats-Rådets Ledamöter, men ej för Föredragande i Commando-mål.
Herr Grefven och Ordföranden hemställte ytterligare om icke Utskottet, vid all requisition af protocoller, bör hafva afseende på de gränsor Constitution föreskrifver för dess åtgärder.
De äro utmärkte igenom 106 och 107 §§ af Constitutionen, och han kunde ej inse, huru det slags Commando-mål, som nu är i fråga, kan i enlighet dermed blifva ett föremål för Utskottets pröfning.
Att Konungen låter en trouppe marchera ifrån en ort af riket till en annan synes icke vara af de mål, som antingen röra lagligheten af 2 18 Den 13 Augusti 1810 saken eller angå embetsmännens oväld, nit, skicklighet och drift.
Om vidare intet protocoll finnes öfver ett sådant mål, blir det väl då Utskottets sak att bedömma nyttan af beslutet, och hvarpå skall ett sådant omdöme grundas, om icke på följderne och utgången, och är väl ett sådant omdöme altid billigt, är det icke ofta vådligt?
För sin del trodde således Herr Grefven och Ordföranden icke detta slags Commando-mål vara af den art, att de någonsin böra komma under Utskottets pröfning, och kunde icke inse ändamålet dermed.
Herr Törneblad svarade ändamålet vara att vinna uplysning, huruvida Konungens Rådgifvare gjort sin skyldighet.
Cederström yrkade att
Utskottets steg att infordra protocollen ej betydde, att man ärnade göra anmärkning.
Utskottet vore blott granskare, ej domare.
Det vore dess skyldighet att pröfva, huru Konungens Rådgifvare upfyllt ein pligt.
Herr Professorn Doctor Wijkman ansåg frågan ej vara om detta protocolls infordrande, ulan ville hänföra den till det, huruvida en Ledamots önskan skulle kunna binda Utskottet att infordra protocoll.
Friherre Cederström medgaf, att pluraliteten innom Utskottet deciderade.
Han hade blott yttrat, att espriten af Utskottets åtgärd vore att granska, och att Utskottet derföre ej borde afslå en indit idus i sådant ändamål gjorda anmälan.
Herr Grefven och Ordföranden gjorde derefter proposition på Herr Törneblads begäran, hvilken med både Ja och Nej besvarades, hvarefter, sedan Herr Öfver-Hof-Predikanten Doctor Lilljenwalldh samt Herr Borgmästaren Nenzén förklarat sig anse det vara Utskottets rätt att detta protocoll infordra, Herr Biskoppen Doctor Tingstadius deremot förklarat sig, Riksdagsmannen Pehr Olsson önskat dess infordrande, Herr Advocat-Fiscalen Falkman förenat sig med Herr Törneblad, Herr Silverstolpe yttrade sig: »Utom det att jag helt och hållit förenar mig med Herr Törneblad, finner jag för min del mer betänkligt för Utskottet att vägra, än att befrämja en enskild Ledamots begäran om meddelande af något protocoll i Commando-mål, enär protocollets ämne är bestämdt och af allmän egenskap.
Men den upväcker tillika en onödig, ofta skadlig deliberation öfver anledningarne.
Om utan ett öppet ådagaläggande af dessa anledningar en Ledamot ej villfares i sin önskan att vinna granskning å dylike protokoll, skall det ej sällan hända, att mål blifva hållna hemliga, som, antingen i anseende till deras stora vigt ellér i följe af allmänna opinionens kraf, böra af Constitutions-Utskottet cognosceras.
Det är egentligen med afseende på hvad allmänna rösten kunde af oss fordra, som jag föreslagit äskandet af protocollen rörande de i Stockholm den 20 sistlidne Junii förefallne upträden.»
Den 13 Augusti 1810 19 Friherre Cederström begärde, att frågan genom votering måtte få afgöras.
Herr Grefven och Ordföranden framställde då följande voteringsproposition : »Den som bifaller, att det protocoll uti Commando-mål, som är hållet öfver ordresna till Vestra Arméens återmarche ifrån Stockholm till Norrige förliden sommar, må till Utskottet infordras, skrifver Ja; Den, det ej vill, skrifver Nej; Vinner Nej, blifver ingen anmälan gjord om erhållandet af något sådant protocoll.»
Utskottet anställde härefter votering, då rösterne befunnos hafva utfallit, som följer.
Bland Högloft.
Ridderskapet och Adeln 3 Ja, 2 Nej. Bland Högvördiga Prest-Ståndet 1 Ja, 5 Nej. Bland Vällofl. Borgare-Ståndet 3 Ja, 2 Nej. Bland Hedervärda Bonde-Ståndet 6 Ja.
I följe hvaraf detta beslut genom protocolls-utdrag skulle af Herr Grefven och Ordföranden Herr Hof-Canzleren tillställas 1.
Härefter afgingo Utskottets Ledamöter på Fördelningarne, då af protocollen för Krigs ärender uplästes protocollen för den 1 Aug. 1809—25 dito, den 26.
September 1809, hvarefter Utskottet åtskiljdes.
Kock. 1
Det protokollsutdrag, hvarigenom infordrandet skedde, är tryckt såsom bilaga nedan, sid. 94. 20 Den 14 Augusti 1810 8.
Den 14 Augusti 1810. * * Justeradt den 15 Aug. 1810.'
Den 14:de Augusti kl. 9 f. m. sammanträdde Constitutions Utskottet, som genast utgick på sine 3:ne Afdelningar, då af de uti Stats Rådet öfver Krigs ärender hällne protocoller uplästes de folden 15:de Aug. 1809. — 22:de d:o, — 29:de d:o, för Oktober månad 1809, för November d:o, för December d:o.
1 Med sekreterarens stil.
Den 15 Augusti 1810 21 9.
Den 15 Augusti 1810.
Justerat d. 7 Aug.1 1810. A. G. Mörner.
Den 15:de Augusti kl. 9 för middagen sammanträdde Constitutions Utskottet in pleno, då alla Ledamöterne voro närvarande utom Hr Major Kuylenstjerna, som ännu ej till staden återkommit, samt Hr Borgmästaren Vilberg, hvars sjukdom ännu fortfar.
De uti Stats-Rådet öfver Krigs ärender år 1810 hällne protocoller blefvo af Hr Grefven och Ordföranden uppbrutne och quitterade, hvarefter Utskottets protocoller för den 9, 10:de, 13:de och 14:de Augusti till justering af Secreteraren upplästes.
Ledamöterne utgingo derefter på sine särskildte Afdelningar, då af de nu uppbrutne protocoller genomlästes de för Januarii, Februarii och Martii Månader 1810.
Utskottet åtskilljdes kl. 12, men samlades åter in pleno kl. 4 efter middagen.
Ett till Utskottet ankommit, af Hr Prosten Schartau författadt förslag 2 till afhjelpande af den brist på Fullmägtige i Riks Gällds Contoiret, som skulle kunna uppkomma deraf, att enär Riksdagen hålles å annan ort än hufvudstaden, Riks Gällds Contoirets Fullmägtige blefve till Riksdagsmän kallade, upplästes och lades på bordet, intill dess frågan om det Hederv[ärda] Bonde Ståndets remiss rörde detta ämne åter skulle förekomma.
Derefter fortfors med läsningen af protocollerne öfver Krigs ärender, då på de särskildte Afdelningarne upplästes de för April och Maji Månader 1810.
Utskottet åtskilijdes kl. 1jt till 7. 1 7 Augusti är tydligen skriffel för 7 September Tryckt i Constitutions TJtskottets Memorialer 1810—1815, sid. 198. 22 Den 16 Augusti 1810 10.
Den 16 Augusti 1810.
Justerat d. 7 Aug} 1810. A. G. Mökner.
Den 16:de Augusti kl. 9 förmiddagen samlades Constitutions Utskottet på sine särskildte Afdelningar, då af Stats Rådets öfver Krigs ärender förde protocoller upplästes de för Junii och Julii månader 1810.
Efter slutad granskning af dessa protocoller församlades Ledamöterne in pleno, då uppå Hr Grefvens och Ordförandens tillfrågan svarades, att icke någon anmärkning på någon Afdelning blifvit gjord.
Utskottet åtskilljdes kl. 11.
1 Tydligen skriffel för September.
Den 22 Augusti 1810 23 11.
Den 22 Augusti 1810.
Onsdagen den 22:dra Augusti kl. 9 förmiddagen sammanträdde Constitutions Utskottet in pleno, då alla Ledamöterne voro närvarande, utom H:r Rådmannen Hochskildt och H:r Borgmästaren Ullberg.
Från samtelige Riks Stånden hade protocolls utdrag ankommit, hvarigenom Utskottet anmodades att af sina betänkanden och förklaringar i god tid insända en afskrift till R.
Ständers Expeditions Utskott, som lades till handlingarne.
Med anledning af från samtelige Riks-Stånden ankomna protocolls-utdrag, hvarmedelst åt Constitutions Utskottet uppdroges att, sedan Hans Fursteliga Höghet Johan Baptiste Julius Bernadotte, Furste af Ponte Corvo, nu af Riksens Ständer blifvit till Sveriges Kronprins antagen och utkorad, skyndesammeligen inkomma med Förslag till Val-Act, Successions Ordning och Tronfölljare Försäkran, med bibehållande af de sednast för aeterne af samma egenskap antagna grunder, upplästes nu till justering projecter till en ny ValAct, Succession-Ordning och Thronfölljare-Försäkran, hvilka efter någon stunds öfverläggning af samtelige Utskottets Ledamöter gillades.
Riksdagsmännen Petter Andersson från Elfsborgs Län, Anders Andersson från Öster-Göthland och Jon Jonsson från Blekinge anmälte derefter deras åstundan att erhålla någon tids permission, som af Utskottet bevilljades.
H:r Grefven och Ordföranden anmälte sluteligen, att han af H:r Stats-Secreteraren Friherre Carpelan fått emottaga ett i StatsRådet öfver Krigs ärender hållet protocoll för den 24:de April 1810, äng: försvars-anstalterne i Carlscrona, och öfverenskom Utskottet att häröfver bibehålla den fullkomligaste tystlåtenhet, hvilket nu upplästes.
Utskottet åtskilljdes kl. 1/a till ett.
1 Skriffel för September. 24 Den 23 Angnst! 1810 12.
Den 23 Augusti 1810.
Justerat d. 7 Aug. [o: September] 1810. A. G. Mörner.
Thorsdagen den 23:dje Augusti kl. 9 förmiddagen sammanträdde Constitutions Utskottet, då alla Ledamöterne utom H:r Major Kuylenstjerna och H:r Borgmästaren Vilberg voro närvarande.
Utskottets Memorial till Riksens Höglofl.
Ständer rörande de med Thronfölljden gemenskap ägande acter justerades och godkändes '.
Derefter föredrogs det hedervärda Bonde Ståndets remiss ang:de frågan :
Om vid tillkommande Riksdagsmannaval borde få röstas på Riksens Ständers Fullmägtige i Banquen och RiksGällds Contoiret.
Utskottet ansåg sig ej, enligt 81, 83 och 84 §§ Reg.
Formen, i anseende till den ordning hvari detta mål till Utskottet inkommit, kunna, denna fråga till pröfning uptaga, hvarom utdrag af protocollet skulle utfärdas.
Hr Grefven och Ordföranden upbröt och quitterade de öfver Kammar-ärender i Stats-Rådet och Allmänna Beredningen förde protocoller, hvilka på Utskottets 3:ne Afdelningar fördeltes, och upplästes de uti Stats Rådet hällne för Junii 1809—December 1809, 8de och lode Januari 1810, April, Maji 1810.
Utskottet åtskilljdes Kl. 1/2 till Ett, men samlades åter på eftermiddagen kl. 4, då Ledamöterne på Afdelningarne genomläste de i Stats-Rådet öfver Kammar-ärender förde protocoller för October 1809, Februari 1810, Mars, Junii och Julii 1810.
Utskottet åtskilljdes kl. 7. 1 Tryckt i Constitutions Utskottets memorialer 1810—1815, sid. 10 ff Den 24 Augusti 1810 25 13.
Den 24 Augusti 1810.
Justerat d. 7. Aug. [0: September] 1810. A. G. Mörner.
Fredagen den 24:de Augusti 1810 kl. 9 f. m. samlades Constitutions Utskottet in pleno.
Sedan anmälan blifvit gjord, att granskningen af de i StatsRådet öfver Kammar-ärender förde protocoller i går eftermiddagen blifvit slutad, frågade Hr Grefven och Ordföranden, om någon anmärkning dervid blifvit gjord?
hvartill svarades: att protocollerne för den 24:de Julii och 6:te November 1809 synas upplysa, det Häradshöfdingen, Lagmannen W. af Klinteberg, som af Kongl. Maj:t blifvit utnämnd till Justitise-Råd, men sig detta embete under denna sednare dato afsagt och då åter sin häradshöfdinge-syssla tillträdt, således på en gång innehaft 2:ne tjenster.
Utskottet beslöt, att denna fråga skulle tills vidare blifva hvilande, dock ålades Secreteraren att uppsöka de protocoller rörande Justitise-ärender, hvaruti Lagmannen af Klinteberg såsom JustitiaaRåd befinnes hafva deltagit.
Vidare beslöt Utskottet, uppå derom af Hrr Kammarherre Silverstolpe gjord anmälan, att infordra protocollet i Kammar-ärender för den 28:de Junii 1809 rörande Skjutsförordningens utfärdande, hvilket ibland de af Kammar-Expeditionen aflemnade protocoll saknades, samt äfven, genom dess Ordförande, anmäla Utskottets underdåniga önskan att erhålla del af de protocoll, som innehålla Stats-Rådens yttranden l:o angående Banco- och RiksGällds-Contoirets
Fullmägtiges hörande öfver frågan om Riksdagens flyttning; 2:o angående beslutit i detta afseende, sedan Banco- och RiksgäldsContoirets
Fullmägtige öfver ämnet blifvit hörde; samt de protocoll, som uti Stats-Rådet samfälldt äro hållna öfver de 3:ne förledet år afslutna freder.
Derefter uppbröt och quitterade H:r Grefven och Ordföranden de protocoll, som blifvit hållna uti Stats-Rådet och Allmänna Beredningen öfver Ecclesiastique samt Handels- och Finance ärender för år 1809.
De öfver Ecclesiastique ärender uppdrog Utskottet åt dess Ledamöter af det Högvördiga Präste Ståndet till granskning, dock skulle Utskottets öfrige Ledamöter på intet sätt vara derigenom förmente, att, då de det åstundade, desamma genomse. ‘26 Den 24 Augusti 1810 Af de i Stats Rådet öfver Handels och Finance-ärender hällne protocoll genomlästes på 2ne Afdelningar de för Junii—September 1809.
Af Ecclesiastique ärendernes protocoll, som uti Stats-Rådet och Allmänna Beredn[ingen] blifvit förde, upplästes de för Junii— Augusti 1809.
Utske+tet åtskilljdes kl. 12.
Den 25 Augusti 1810 27 14.
Den 25 Augusti 1810.
Justerat d. 7. Aug. [o: September] 1810. A. G. Mörner.
Lördagen den 25:te Augusti kl.
Vs till Tio f. m. samlades Constitutions Utskottet och utgick genast på sina 3:ne Divisioner.
På l:sta och 3:dje Afdelningarne upplästes af de i Handels och Finance ärender uti Stats-Rådet hällne protocoll för Julii, 25:te, 27 och 28:de September, October 1809.
Andra Afdelningen, hvaruti Utskottets Ledamöter af det Högvördiga PrästeStåndet deltogo, uppläste protocollen öfver Ecclesiastique ärender för slutet af Augusti—September 1809.
Utskottet åtskilljdes kl.
x/2 tili 12. 28 Den 2 7 Augusti 1810 15.
Den 27 Augusti 1810.
Måndagen den 27:de Augusti kl. */s till 10 förmiddagen sammanträdde Constitutions-Utskottet på sina Divisioner, hvarvid alla i staden varande Ledamöter voro tillstädes.
Af de i Stats-Rådet öfver Handels- och Finance-ärender förde protocoll genomlästes på 1: sta och 3:dje Af delningar de för Augusti— November och December 1809.
Den Andra Afdelningen, hvaruti Utskottets Ledamöter af Högvördiga Präste-Ståndet deltogo, fortfor med granskningen af de i Stats-Rådet och Allmänna Beredningen öfver Ecclesiastique ärender förda protocoll ifrån September Måuad till och med slutet af År 1809.
Utskottet åtskilljdes kl. 1.
Den 29 Angus ti 1810 29 16.
Den 29 Augusti 1810.
Onsdagen den 29:de Augusti kl. 9 f. m. sammanträdde Constitutions Utskottet in pleno, hvarvid alla i staden varande Ledamöter voro tillstädes, utom H:r Öfver Hofpredikanten Doctor Lilljemvalldh.
Herr Grefven och Ordföranden tillkännagaf, att Herr Stats-Rådet Friherre Adlercreutz till Utskottet ingifvit ett memorial tillika med de af Utskottet den 24:de innevarande äskade protocoll i Commandomål, n[em]l. ett af den 20:de sisthne Junii rörande det då i hufvudstaden timade upplopp samt ett af den 13:de Julii, då Högsalig Hans Kongl. Höghet Kron Prinsens begrafning verkställdes jemte ett af Hans Maj:t Konungen påtecknadt och af H:r Stats-Rådet författadt memorial af den 12:te Julii 1809 rörande Vermländska Fördelningens af Vestra Arméen återtåg till norska Gränsen. 1 Upplästes och lades på bordet.
Derefter upplästes ett af Riksdagsmannen Pehr Olsson från Halland till Höglofl:
Utskottet inlemnadt memorial ang:de sättet att afhjelpa de olägenheter, som kunna uppkomma deraf, att Fullmägtige i Banquen och Riks-Gällds-Contoiret blifva till Riksdagsmän valde, då Riksdag hålles på annan ort än hufvudstaden. »Vid denna Riksdag har den olägenhet inträffat, att Riksens Ständers Fullmägtige i Banquen och Riksgälds-Contoiret, nemligen för Bonde-Ståndet, hafva låtit välja sig till Riksdagsmän vid denna Urtima Riksdag, så när som endast Pehr Andersson från Gefleborgs Län, hvilken ensam för Bondeståndet skulle blifva på stället.
Riksdag med glömska eller förgätenhet, i den då af Ständerna för Banco- och Riksgälds-Fullmägtige upprättade Iustruction, icke med tydeliga ord sådant förekommit och förbjudit, så är det naturligen och solklart, att sådant förhållande är icke rätt.
Först och främst äro desse penningeverk bland de vigtigaste och angelägnaste af alla våra ekonomiske verk och inrättningar, som äro under så många menniskors händer, och böra med all sorgfällighet tillses och bevakas.
Väl hörer man den ursäkten förebäras, att våra respective Medständers Fullmägtige skola ensamt bevaka och bestyra om desse vigtige verks angelägenhet, när Bonde-Ståndets Fullmäg - *) Statsrådet Adlercreutz’ skrivelse är tryckt såsom bilaga nedan sid. 95. 30 Den 29 Augusti 1810 tige äro vid Riksdag eller borta, och att det vore lik mycket, utaf hvilka Stånd de äro, endast der är åtta till antalet.
— En lika casus kan då ganska lätt inträffa i de andra Stånden, att de ock låta välja sig till riksdagsmän.
Har Bonde-Ståndet arbetat derpå vid många framflutna Riksmöten och ändteligen det vunnit att få hafva sine ombud och Fullmägtige i desse verk, sä anser jag det för en oundvikelig pligt och skyldighet af de personer, som hafva erhållit Bonde-Ståndets förtroende, att under den tiden, de äro Fullmägtige i desse verk, ej få befatta sig med någon annan rikets tjenst eller till Riksdagsmän låta sig välja, så länge som de innehafva Rikets förtroende att vara Fullmägtige i desse rikets angelägna verk, hälst det är både billigt och lagligt, att ingen får vara domare i sin egen sak, således är det en tillbörlig billighet och rättvisa, att dessa ofta nämnde Fullmägtige kunna icke häller få vara både redofordrande och redogörande.
Ständer äro de, som äga det rättmätiga kraf att af desse
Fullmägtige fordra redo och räkenskap för deras förvaltning, samt tillika ställa dem till ansvar för deras förvaltning, så framt de hafva misshushållat eller låtit misshushålla med desse penningeverk; och Fullmägtige äro de, som äro skyldige att gå Riksens Ständer tillhanda med alla möjeliga upplysningar, så väl som ock det är deras oundvikeliga pligt och skyldighet att inför Riksens Ständer göra redo och räkenskap för deras ombetrodda värf vid desse rikets penningeverk.
Således kan jag för min del ej underlåta att inför Högloft.
Constitutions-Utskottet ett sådant förhållande och missförstånd i Banco- och RiksgäldsFullmägtiges Instruction tillkännagifva, med ödmjukaste påstående, att detta Högloft.
Utskott ville till rättelse i Banco- och RiksgäldsFullmägtiges instruction detta ämne bereda och förslagsvis dermed till Ständernas rättvisa ombepröfvande hemställa, på det sådana misstänkta eller missförstådda händelser icke oftare måtte inträffa, och att minst två utaf hvart
Örebro den 25 Augusti 1810.
Pehr Olsson från Halland. Riksdagsman.» Begjärdtes på bordet.
Med anledning af Riksdags Ordningens 24:de §, som tillåter en Cantzlist på hvarje Division af ett Riksens Ständers Utskott, och då Constitutions Utskottet redan en längre tid arbetat på fördelningar, hemställde Herr Grefven och Ordföranden, om icke Utskottet skulle vara benäget att antaga ännu en Cantzlist med arfvode, i hvilket afseende Herr Grefven föreslog Utskottets extra ordinarie Cantzlist, Secreteraren Cock; hvartill Utskottet så mycket hälldre lemnade sitt bifall, som Secreteraren Cock redan till Utskottets nöje, utom andra gjöromål, biträdt vid en af dess fördelningar.