Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
3 I häröfver infordrad! utlåtande har Direktionen öfver Banko-diskont-verket upplyst, att så väl Hofintendenten Westin sorn Konduktören Lundh, hvilken sednare ensam borgat för ifrågavarande lån, redan innan lånen till betalning förf ollo, a f t rädt sina tillgångar (ill borgenärers förnöjande: att verkets fordran i gäldenärernes konkurser blifvit bevakad och till betalning fastställd, hvarefter i utdelning erhållits från Westins konkursmassa 143 R:dr 1 sk. 1 r:st. och från Lundbs 548 R:dr 45 sk. 11 r:st., genom hvilka utdelningar lånet å 1,500 Hrdr blifvit förminskad! till dess nuvarande kapital-återstod 1,067 R:dr 24 sk. 8 r:st. och det andra lånet till 640 R:dr 24 sk. 4 rist.; att Lundh, efter utredningen af hans konkursmassa, sökt för skuldens återstod och i saknad af annan tillgång, än ett för honom oundgängligen behöflig! lösörebo, i värde uppskattadt till endast 250 R:dr, till undvikande af delsammas försäljning, månadtligen verkställt afbefalningar och på sådant sätt innevarande år till fullo liqviderat sistnämnda kapital-återstod; att slutlig redovisning ännu icke erhållits för låntagarens konkursmassa, hvars enda tillgång utgjorts af den andel utaf hans lön såsom Professor vid Akademien för de fria konsterna, sorn borgenärerne tillfallit, och hvilken iöne-andel varit så ringa i förhållande till massans total-skuld, att densamma måst för flera år besparas, innan utdelning deraf kunnat ske; men att, sedan Westin numera blifvit förflyttad på pensionsstat och berörde tillgång således för konkursmassan upphört, slutredogörelse snart komme alt afgifva?, hvarvid endast en högst obetydlig utdelning för verkets fordran vore att påräkna; och har Diskont-direktionen, då låntagaren, som redan uppnått hög ålder, icke någonsin kunde antagas komma i tillfälle att godtgöra ifrågavarande skuld och deusammas liqviderande af löftesmaunen vore beroende på dennes lifstid och den föga sannolika möjligheten för honom att i en framtid rätt för sig göra, ansett bifall till ansökningen öfverensstämma med Diskont-verkets fördel.
Utskottet, sorn instämmer uti hvad
Diskont-direktionen sålunda yttrat, får, pä grund deraf, tillstyrka. att, derest ofvanberörda kapital-återstod, 1,067 R:dr 24 sk. 8 r:st. banko, till Diskont-verket inbetalas genast efter det sökanden undfått del af Rikets Ständers härom fattade beslut, Öfverräntorne å ofvanomformälda 2.ne lån måtte få eftergifva.? och utur räken skaperna afskrifvas.
Stockholm den 27 Augusti 1857. 4 BankörU/skot tets Ut/ätande N-.o 46.
N:o 46» Ånk. lill Exp. Utsk. den 2 Sept. 1857, kl. 5 e. m.
Utlåtande, i anledning af ett utaf förre Handlanderne Johan och Jonas Steinmetz gjordt ackords anbud.
Hos Utskottet hafva förre Handlanderne i Hudiksvall Johan och Jonas Steinmetz, under åberopande af deras medellöshet, anhållit om befrielse från erläggande af öfverränta å ett af den förre, mot borgen af den sednare och Handlanden C. F.
Sö derström, hos Banko-diskout-verket upptaget lån, stort 600 Riksdaler Banko; varande vid ansökningen fogadt ett af ordföranden i Handels-föreningeu uti Hudiksvall utfärdadt bevis, att Jonas Steinmetz från nämnda förenings pensions-kassa åtnjutit fattig-understöd.
Banko-diskont-direktionen, hvars utlåtande öfver denna ansökniug blifvit infordrad!, har upplyst, alt, efter anställd lagsökning för indrifvande af ifrågavarande, den 10 Februari 1844 till betalning förfallna lån, samtlige gäldenärerue genom Konungens Befallniugshafvandes i Gefleborgs län utslag den 13 Juni samma år, ålades betalningsskyldighet, mea att utslaget icke kunde verkställas mot låntagaren och Jonas Steinmetz, emedan desse under tiden gjorde cession; att Diskont-verkets fordran bevakades och till betalning fastställdes i deras köpkurser, ifrån hvilka begge, som år 1850 slutredovisades, i utdelning erhölls tillsammans 123 R:dr 27 sk. 6 r:st.; att vid Sedermera hos Johan Steinmetz anställde utmätningar influtit år 1852 31 R:dr 29 sk. och år 1856 5 R:dr 16 sk.; att, sedan Jonas Steinmetz, som, mantalsskrifven i Hudiksvall, haft sitt hemvist Banko-btskotlets Utlåtande N:o 46. 5 hemvist i Wäsby by tili Tuna socken, funnits på förstnämnda ställe icke ega någon tillgång, s^mt undersökning i hans hemvist, med anledning deraf, skett, hvarvid det, enligt utmätnings-inslrumenf, skall hafva utrönts, att derstädes befintliga lösöre-persedlar tillhörde dels andra personer och dels enskildt hans hustru, hvadan ock förrättnings-männen ansett utmätningsbar tillgång saknas, hade öfver denna utmätnings-förrättning besvär blifvit anförde hos Konungens Befallningshafvande, som genom utslag den 12 sist - lidne
Maj förklarat anspråket på utmätning för Diskont-verkets fordran af en del i Jonas Steinmetz’ och hans hustrus bo varande lösegendom tvistig!; samt att, vid anställd utmätning hos andra löftesmannen, Handlanden C. F. Söderström, ali hans egendom redan varit för annan skuld utmätt och försåld, hvarför bysättning å Söderström yrkades, hvilket föranledde en af hans stjufson, Handlanden Hofverberg, gjord framställning, att Söderström måtte varda från bysättning fredad, så länge Hofverberg årligen å Söderströms skuld till
Diskont-verket inbetalade 100 R:dr Banko, hvilket ock medgafs, hvarefter dessa inbetalningar blifvit fullgjorde till och med år 1848 med tillsammans 400 R:dr, men att, då inbetalningen för år 1849 uleblef och yrkandet om Söderströms bysättande derföre förnyades, han afträdde sitt bo, då verkets återstående fordran bevakades och till betalning fastställdes i hans konkurs, som, slut redovisad år 1855, lemnade i utdelning endast 6 R:dr 44 sk. 9 r:st.
Och som, efter hvad sålunda upplyst blifvit, förre Handlanderne Johan Steinmetz och C. F.
Söderström icke egde ringaste tillgång till godtgörande af Diskont-verkets återstående fordran, och den obetydliga lösegendom, som hos Handlanden Jonas Steinmetz blifvit med interims-qvarslad belagd, icke torde kunna utan långvarig rättegång, hvars utgång vore tvifvelaktig, honom frånvinnas, har Diskont-direktionen ansett med verkets fördel öfverensstämmande, alt det framställda ackords-anbudet antages.
Då ringa utsigt finnes, att
Diskont-verket kan erhålla godtgörelse för den å berörde låu upplupna öfverränta, som, beräknad till den 30 näst lidne Juni, utgör 170R:dr 28 sk. 1 r:st.
Banko, samt härtill kommer, alt den nu erbjudna ackords-summan, efter hvad sökandertie förmält, endast genom hjelpsamma anförvandters bistånd kan åstadkommas, får Utskottet hemställa, att, såvida sökanderne till Banko-diskont-verket inbetala återstoden å deras kapital-skuld, 32 R:dr 26 sk. 9 r:st.
Banko, inom en månad från den dag Rikets Ständers härom fattade beslut blifvit dem delgifvet, den å lånet upplupna ränta må efterskänkas och utur räkenskaperna afskrifvas.
Prot. 1856 & 1857. 6 Sami. 1 Afd. 21 Hafi. 2 STOCKHOLM, tryckt hos J. W. Lundberg, 1857. Banko-Utskottets Ullålande N.-o 47.
L Äfrö 47.
Ani;, tili Exp.-Utsk. d. 4 Sept. 1857, L!. I e, m.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om anskaffande af ny ända målsenlig byggnad för Rikets Ständers Bank■ Uti motioner väckta inom Höglofl.
Ridderskapet och Adeln af Herr Friherre Tersmeden, F.
IV och inom Vällofl. Borgare-Ståndet af Vice Talmannen Herr J. G. Schwan, samt till Utskottets behandling remitterade, har förslag blifvit framstäldt om anskaffande af ny ändamålsenlig byggnad för Rikets Ständers Bank på en passande byggnadsplats; och har Friherre Tersmeden ansett Utskottet i sådant afseende böra söka inhemta underrättelse, om icke Helgeandsholmen kunde blifva härtill lämplig; om ett tillräckligt rymligt Banko-hus på detta ställe kunde uppföras, utan att behöfva blifva särdeles högt och utan att åt öster framskjuta längre, än i rak linia med den åt samma väderstreck vettande sida af Hans Kongl. Höghet Prins Oscars palats; om och på hvad vilkor denna byggnadsplats kunde åt Banken upplåtas, samt Stockholms stad vilja till packhus inköpa de nuvarande Banko-husen, och om staden vore benägen att lemna något bidrag för rättigheten att använda den öster om det föreslagna nya Banko-huset belägna del af Helgeandsholmen till stadens förskönande, medelst anläggning derstädes af en, utaf icke alltför höga träd beskuggad promenad; samt Herr Schwan anfört, att till allmänhetens beqvämlighet, Bank-förvaltningens förenkling samt kontrollers skyndsammare och säkrare utöfning väsentligen skulle bidraga, derest Rikets Ständers Banks rörelse finge bedrifvas uti en gemensam ljus och rymlig lokal; att en sådan lokal syntes med hvad föränBih. till B.
Prol. i SIS6 $ 1857. 6 Sami. / Afd. 22 Haft. 1 2 Jianko-Ulshotlels Utlåtande N:o d7. dringar som helst icke kunna beredas i de nuvarande Bank-husen, hvilkas beskaffenhet bland andra olägenheter, medförde nödvändigheten, att uti flera rum, belägna i särskilda våningar, bedrifva göromål, som med hvarandra hafva samband, hvilket verkade långsamhet vid expeditionen; och att dessa hinder ytterligare ökades derigenom, att flera af embetsrummen voro både trånga och mörka; hvarföre motionären föreslagit: l:o) att Rikets Ständer måtte vid denna Riksdag fatta beslut om anskaffande af en ny, ändamålsenlig byggnad för Rikets Ständers Bank; 2:o) att såsom bidrag till kostnaden härvid, måtte på särskild räkning i Banken afsättas den opåräknade vinst, som för
Banken komme att uppstå vid de äldre sedelsorternas slutliga aflysning, hvarom särskild motion blifvit väckt; och 3:o) att åt Banko-fullmäktige må uppdragas, att, så fort sig göra låter, gå i författning om anskaffande af tjenlig lokal för en ny Bank-byggnad, eller att åtminstone öfverlägga om och förslagsvis utse dertill passande tomt; och har motionären, som beräknat vinsten på förkomna äldre banko-sedlar till 500,000 R:dr och värdet af de nuvarande Bank-husen, hvaraf det ena kunde användas till packhus för Stockholms stad, och det andra till någon annan publik inrättning, till åtminstone 300,000 R:dr, ansett denna tillgång af minst 800,000 R:dr, böra blifva så tillräcklig, att föga tillskott af Bankens medel derutöfver för ändamålet erfordrades; tilläggande motionären, att, enligt hans åsigt, någon mera passande plats till Banko-hus icke funnes, än den tomt vid Slottsbacken, hvarå Finska kyrkan och det så kallade Indebetouska huset äro uppförda, enär grunden der vore god och läget fritt samt nära intill Börsen och den större rörelsen midt uti staden.
Innan Utskottet tagit i öfvervägande, huruvida någon ny byggnad för Rikets Ständers Bank må anskaffas, och i sådan händelse, hvilken af de föreslagna platserne vore mest lämplig, såsom den, på hvilken en byggnad hlefve minst utsatt för eldfara och för den större affärsrörelsen fördelaktigast belägen, har Utskottet ansett sig böra tillse och undersöka, om de gamla, nuvarande Banko-husen äro olämpliga eller icke, samt om, oaktadt de sedan förra Riksdagen i deras inredning vidtagna förändringar, sådana olägenheter möjligen ännu qvarstå, som göra att allmänhetens billiga anspråk på skyndsamhet och enkelhet i expeditionssättet icke motsvaras, samt derföre infordrat Banko-fullmäktiges utlåtande, hvaruti dessa samt möjligen andea olägenheter kunde bestå, på det att Utskottet måtte komma i tillfälle att bedöma, om samma olägenheter vore af den beskaffenhet, att de borde föranleda till den stora kostnad, hvarmed anskaffandet af ett nytt Banko-hus varder förenad.
Med anledning häraf har Under-Styrelsen blifvit hörd och sig yttrat, bland annat, att Under-Styrelsen hyste den åsigt, att i en Bank-byggnad åtminstone de Afdelningar, med hvilka allmänheten har den tätaste beröring, böra vara belägna i Banko-VInkallets Utlåtande N:o 47. 3 på //edva botten, samt att de förvaringsrum för sedlar och ädla metaller, som af tjenstemänncn dagligen och stundligen behöfva anlitas vid allmänhetens betjenande, böra finnas förlagda så nära derintill, att expeditionen må kunna, utan onödig omgång och tidspillan, verkställas; att dessa för en Bank-inrättnings skötande på ett fullt tillfredsställande sätt oeftergifliga vilkor icke stå att vinna med den nuvarande lokalen, hvarest, med undantag af vexlings-kassorna, aila de Bankens Afdelningar, hvilka af allmänheten dagligen besökas, måst förläggas 2:ne trappor upp, dels i nya Banko-huset, såsom Kassa- och Depositions-Afdelningarne jemte Banko-diskonten, dels ock i gamla Banko-huset, såsom Låne-Åfdelningen, m. 13.; att af förvaringsrummen, en af general-kassorne och sedel-magasinet, numera visserligen äro belägne närmare expeditions-lokalen, nemligen 1 trappa upp i nya Banko-huset, men att de öfriga general-kassorna för ädla metaller och kopparmynt samt till Banken inlemnade förseglade deposita, finnas inrymda dels i gamla, dels i nya Banko-husets bottenvåningar i spridda, kalla och fuktiga hvalf, deraf 3:ne åt Jerntorget samt 4 åt Skeppsbron och Banko-gränderne, hvarförutan de till Bankens arkiv hörande handlingar måste förvaras på flera särskilda ställen inom begge Banko-husen; att det läge i sakens natur, att dessa i sjelfva lokalen grundade förhållanden, hvilka intet expeditionssätt förmådde afhjelpa, skulle i hög grad förorsaka omgång och tidsutdrägt vid allmänhetens betjenande, hvartill komrne dels det betänkliga äfventyr, som, under en längre transport af redbarheter genom gångar, trappor och korridorer, kunde såväl för Bankens, som tjenstemännens säkerhet uppstå, och dels, att nuvarande Bankbyggnader, såsom belägna nära intill en mängd andra hus, lätteligen vore blottställda för eldfara.
Med afseende härå har Under-Styrelsen, för sin del, funnit de nuvarande Banko-husen, om också måhända tillräckliga för cn förfluten tids enklare Bankrörelse, ingalunda vara lämpliga för skötandet på ett fullt ändamålsenligt sätt af Bankens olikartade rörelsegrenar med den utsträckning, dessa på sednare tider erhållit.
Uti denna, af Under-Styrelsen yttrade åsigt, hafva Banko-fullmäktige instämt med förklarande, att de olägenheter, som vidlåda nuvarande Bank-byggnader, äro af den beskaffenhet, att de, förr eller sednare, måste föranleda anskaffandet af ett nytt Banko-hus; hvarjemte Fullmäktige yttrat, att då, utan allt tvifvel, den större affärs-verksamhet. som med Riks-Banken har mesta beröring, utvecklas i staden inom broarne, syntes det ock vara i sin ordning, att nämnde Bank förlädes på ett ställe, icke allenast närbeläget till, utan äfven genom sitt läge lätt tillgängligt för den del af allmänheten, som dagligen måste besöka densamma; att
Banko-huset dessutom borde hafva ett fritt läge, nära vatten, dels för att derigenom vara mindre blottstäldt för eldfara, och dels på det att sådan, om den inom
Banko-huset eller i dess närmaste grannskap uppstode, måtte kunna, utan 4 Iianko-Ulikoltels Utlåtande l\':o 47. större skada, afvärjas; att platsen, hvarå huset skulle uppföras, derjemte borde lemna så stort utrymme, att nedra botten deraf kunde upptaga icke allenast alla de Banko-Verkets Afdelningar. med hvilka allmänheten hade tätaste beröring, utan äfven de förvaringsrum, som i och för allmänhetens betjenande behöfde att oftare anlitas; och att, sedan för Bankens räkning numera blifvit å Carlsborgs fästning uppförd en särskild byggnad, hvarest större eller mindre del af Bankens redbarheter kunde, i händelse af behof, förvaras, syntes det, vid bestämmande af lokalen för en ny Bank-byggnad, vara af synnerlig vigt, att denna lokal utsåges så nära den segelbara delen af sjön Mälaren, att, om och när flyttning af Bankens redbarheter och angelägna handlingar, för hvilkas inpackning ett större antal jernbeslagna trädlådor finnas i beredskap, ifrågakomme, denna flyttning måtte kunna verkställas med all den skyndsamhet, som vid ett så beskaffad! utomordentligt tillfälle naturligtvis skall blifva af nöden; samt slutligen att vid valet af lokal ej heller borde helt och hållet förbises den större eller mindre kostnad, som densammas anskaffande komme att medföra, ehuru naturligtvis frågan om kostnaden vore underordnad den om erhållandet af en i alla afseenden fullt lämplig och ändamålsenlig lokal.
Afven vid sednaste
Riksdag utgjorde denna fråga föremål för Rikets Ständers pröfning, och dåvarande Banko-Utskott hemställde i Utlåtandet N:o 42, att åt Banko-fullmäktige måtte uppdragas, att, derest de, efter föregången undersökning, skulle anse nuvarande Banko-husen vara behäftade med sådana olägenheter, att allmänhetens billiga anspråk på skyndsamhet och enkelhet uti expeditionssättet icke kunde med de uti dessa hus befintliga lokaler, eller ombyggnad och förändring af desamma, under bibehållande af nödig säkerhet för Banken motsvaras, för sådan händelse förslagsvis utse någon till Bank-byggnad lämplig tomt, samt derjemte låta upprätta och till Banko-Utskottet vid början af denna Riksdag aflemna ritningar och fullständigt kostnads-förslag till uppförande af en ny och ändamålsenlig Bank-byggnad; hvilken hemställan dock, i följd af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, förföll.
Under den sedermera förflutna tiden äro, på sätt Banko-fullmäktige uti deras vid Riksdagens början till Utskottet afgifna berättelse, jemväl anmält, till åstadkommande af ökad beqvämlighet för allmänheten, åtskilliga förändringar i Banko-husens inredning beslutade.
Genom dessa numera verkställda förändringar, hafva för de af Bankens Afdelningar, med hvilka allmänheten har den tätaste beröring, nemligen Kassa- och Depositions-Afdelningarne samt Bankodiskontverket, hvilket sednare, enligt Rikets Ständers vid denna Riksdag meddelade förordnande, hädanefter kommer alt besörja äfven den utlåning mot pant af vågförda effekter, sorn hitintills ålegat Låne-Afdelningep, blifvit beredda ljusa och rymliga lokaler, hvilka, enligt Utskottets tanke, äro särdeles ändamålsenliga och endast sakna fördelen af att vara belägna på nedra botten — en omständighet, som Banko-Utskollels Utlåtande N:o 47. 5 likväl icke synes vara af så stor vigt. att anskaffande af nytt Banko-hus bör deraf föranledas, — särdeles som de af Under-Styrelsen, beträffande de större förvaringsrummens aflägsna läge, m. m., framhållna olägenheter, som anses ännu vidlåda nuvarande byggnader, torde genom lämpliga åtgärder än vidare kunna i väsentlig mån afhjelpas.
Vid sådant förhållande, och då ofvanberörda nyttiga förändringar, i Bankohusens inredning redan för Banken medfört icke obetydliga kostnader, uppgående till omkring 28,000 R:dr B:ko, hvilka kunde anses vara till stor del förspillda, derest Banken skulle på annat ställe förläggas, samt den af ene motionären, för uppförande af nytt
Banko-hus afsedda tillgång genom aflysning af åtskilliga Bankens äldre sedlar, icke är att påräkna, sedan Rikets Ständer vid innevarande
Riksdag afslagit den derom väckta motion, har Utskottet, utan att ingå i pröfning af frågan om de för den nya Bank-byggnaden föreslagna lokalers större eller mindre tjenlighet för ändamålet, ansett sig icke ega skäl tillstyrka Rikets Ständer, att, i anledning af Herr Friherre Tersmedens och Herr Schwans ofvanberörde motioner någon åtgärd vidtaga.
Reservation: af Herr af Geijerstam, C., hvilken ansett uppdrag åtminstone böra Fullmäktige lemnäs, att till Banko-Utskottet vid nästkommande
Riksdag afgifva förslag till lämplig lokal för ny Bank-byggnad, åtföljdt af ritningar och kostnadsförslag till en sådan byggnad. G Banko-UlshoUeU Utlåtande N:o 48.
H:o 48.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 4 Sept. 1857, kl. 1 c. m.
Utlåtande, i anledning af Riks-Sländens beslut elfver Betänkandet JS:o 57, med förslag till reglering af Bankens lane- och tu 'editiv-rörelse.
Efter att, genom Protokolls-utdrag alden 11, 13 och 15 nästlidne Juli. hafva erhållit del af såväl de beslut Riks-Stånden i anledning af Utskottets nyssnämnda Betänkande N:o 37 fattat, som Riks-Ståndens öfverläggningar i de delar af samma Betänkande, hvilka blifvit till Utskottet återförvisade, har Utskottet detta ärende till förnyad behandling förehaft och får nu med redogörelse för de särskilda besluten vördsamt meddela det yttrande, hvartill Utskottet funnit desamma föranleda.
Utskottets förslag i punkterna 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10 mom. 2 litt. a) och f) samt mom. 3—7, punkterna 13, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 23, 24 mom. 1, punkten 25 mom. 1-—3 och 5, punkterna 26, 27, 28, 29, 31, 33, 34, 35, 36, 37, 38 mom.
1—6 och 8 — 9, punkten 39 mom. a), b) och d), punkterna 41, 43, 44, 45, 46 mom. litt. c) och <?), samt punkterna 49, 50 och 51 äro af samtlige Riks-Stånden bifallna.
I nedanupptagna punkter åter är ändring eller återremiss af ett Eiks-Stånd beslutad, nemligen: i punkten 10, mom. 1 och mom. 2 litt. b), c), e) af Bonde-Ståndet, som, med ogillande af den utaf Utskottet tillstyrkta indragning å fastighets-lånefonden, ansett att densamma bör vid sitt nuvarande belopp, 9,750,000 R:dr R:mt, bibehållas ; att lån från denna fond mot pant af fastighet på landet må meddelas Banko-ViskoUelt llllåtande N:o 48. 7 till # af 1850 års taxeringsvärde, och att maximum för lån från fonden skall hädanefter såsom hittills utgöra 6,000 R:dr
Banko samt årliga inbetalningsskyldigheten förblifva 6 procent af lånets primitiva summa, hvaraf 4 procent beräknas såsom ränta och återstoden afgår på kapitalet; i punkten 10, morn. 2 litt. d) af Ridder skåpet och Adeln, som beslutat, att å fastighetslånen skall beräknas 5 procent ränta; i punkterna 11 och 12 af Bonde-Ståndet, hvilket, med afslag å Utskottets här gjorda framställningar om indragning af skiftes- och odlings-lånefonden, an sett samma fond böra oförändrad bibehållas såsom hittills; i punkten 22, mom. 1 af Bonde-Ståndet, som bestämt den andel af Handels- och Närings-diskont-fonden, hvilken bör Låne-kontoret i Wisby tillhandahållas, till 300,000 R:dr Runt eller till 75,000 R:dr Runt mera än Utskottet tillstyrkt; i punkten 22 mom. 2, angående sättet för förvaltningen och utlåningen af de till Handels- och Närings-diskont-fonden anvisade medel, hvilket moment af Borgare-Ståndet återremitterats; i punkten 24 mom. 2 af Bonde-Ståndet, som afslagit
Utskottets hemställan om innehållning å Allmänna Diskont-fonden under hvartdera året 1858, 1859 och 18G0 af 300,000 R:dr Runt, samt följaktligen ansett nyssnämnda fond böra bibehållas vid sitt närvarande belopp, 11,100,000 R:dr R:mt; i punkten 25 mom, 4 af Ridder skåpet och Adeln, som förordnat, att för de summor, hvilka lyftas eller insättas å kassa-kreditiv till sparbanker bör beräknas 5, i stället för af Utskottet föreslagna 4 procent ränta; i punkten 30 mom. 2 och 3, rörande diskontering af domicilierad vexel m. m., af Ridder skåpet och Adeln återremitterade; i punkten 38 mom. 7, hvilket moment, som angår sättet för utassigneringar å kassa-kreditiv åt enskilde personer och sparbanker, af Borgare-Ståmlet ansetts böra lyda sålunda:
"För utassigneringar få allenast begagnas på viss man eller order ställda invisiiingar, å hvilka summa, datum och alla personers namn äro hand skrifna; 1 punkten 39 mom. litt. c), rörande sättet för uttagning af på upp- och afskrifnings-räkning innestående medel, åt hvilket moment Preste-Ståndet beslutat gifva denna lydelse: »För uttag begagnas antingen å viss man eller order ställd vexel, hvilken icke får in blanco transporteras eller ock på viss person ställd invisning, å hvilken summa, datum och personernes namn äro handskrifna; börande behörigen folierade och nummererade blanketter räkningshafvare vid de särskilda Diskont-verken, emot qvitto, tillhandahållas, utan afgift» ; i punkten 40 af Borgare-Ståndet, som vid här medgifna tillåtelse för sparbanker att hos
Diskont-verken mot 3 procent ränta insätta kapital, att åter - 8 Banko-Utskottets Utlåtande N:o 4$. betalas efter 6 veckors uppsägning, fogat det tillägg, att räntan för sålunda insatta medel må utgöra högst 4 procent', i punkten 42 af Prés te-S tande t, hvilket ansett den af Utskottet till il, 800,000 R:dr R:mt föreslagna summa, hvarmed det i 116 §. af nu gällande
Banko-reglemente föreskrifna maximum för sedelstock må kunna ökas såsom följd af Privat-banks indragning eller upphörande, böra bestämmas till hvad i detta afseende för närvarande är stadgadt eller till 3,750,000 R:dr Runt; samt i punkten 46 mom. litt. cl) och f), af hvilka moment det förra, som innefattar, att af Filial-bank beviljad försträckning skola § utgå i förm af län och såsom kreditiv, blifvit af Borgare- och det sednare, angående sättet för assignering å Filial-banks kreditiv, af Preste-Ståndet återremitteradt.