Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dess vid innevarande riksdag aflåtna nådiga Proposition om Stats-vcrkets tillstånd och behof sidan 19 föreslagit och hvarom Utskottet, vid reglering af utgifterna under Kiks-statens fjerde Hufvudtitcl, kommer att sig vidare yttra, beloppet af en till Kongl. Krigs-Akademien vid Carlberg anslagen ränta, som förr utgått i dagsverken, hvilken ränta efter 20 års medelmarkegång utgjort 162 R:dr 50 öre, men hittills i Riks-staten upptagits till här utförda förslagsvärde af . . . „ 150: — och ehuru häraf visar sig en summa af . . . „ 2,004,194: — anser Utskottet likväl, enär det medelpris, hvarefter räntorna utgöras, möjligen torde komma att understiga det för ofvannämnda line år, sig icke böra beräkna denna inkomst till högre belopp än hvad Kongl.
Majk i nåder föreslagit eller „ 1,990,000: — 2:o. Tionde Spanmålen.
I afseende å denna inkomst-titel har Utskottet, på sätt 28 § 2 och 3 mom. af Utskottets betänkande N:o 13 tor innevarande riksdag utvisar, förklarat sig vilja vid detta tillfälle taga i betraktande de af 1857 års Statsrevisorer gjorda framställningar: a) att den af Närtuna, Husby Långhundra, Odensala och Husby Odensala socknar i Långhundra fögderi af Stockholms län till Upsala akademi anvisade kronotionde, utgörande, enligt upprättade kontrakter, 506 tunnor 6 kappar spanmål, hälften råg och Transport „ 4,659,000: 0 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 45.
R:dr 4,659,000; — hälften korn, hvaraf Akademien har i behåll 390 t:r 29 kpr samt återstoden, 115 t:r 9 kpr, utgingo till åtskilliga andra stater, måtte, — enär denna kronotionde, efter hvad Revisorerne erfarit, icke hittills varit i Riks-statcn, hvarken såsom inkomst eller utgift beräknad, men rättelse härutinnan, så att Riks-staten blefve med verkliga förhållandet öfverensstämmande, borde ega rum, — uppföras bland inkomsterne såsom indelt kronotionde spanmål och deremot såsom utgift fördelas å behöriga anslag å 8:de Hufvudtiteln; och b) att, sedan till
Drottningholms kungsgård anslagen kronotionde spanmål, 28 t:r, till följd af Rikets åren 1847—1848 församlade Ständers bifall till Kongl. Maj:ts i ämnet gjorda nådiga framställning, blifvit till Stats-verket emot ersättning indragen, men nämnde kronotionde, det oaktadt, uti sedermera upprättade Riksstater fortfarande upptagits såsom indelt, nemligen 24 t:r, som af ålder utgått till Slotts-predikanten vid Drottningholm, under 8:de Hufvudtitelns anslag till kleresistaten och de återstående 4 tunnorna, hvilka ursprungligen varit anslagne åt en humlegårdsläggare vid Svartsjö slott, under 6:te Hufvudtitelns anslag till landt-staten i Stockholms län, — rättelse härutinnan kunde ske, så att nämnde 28 tunnor från Riks-statens utgifter uteslötos och, vid inkomstberäkningen, den indelta spanmålen minskades mod samma belopp, men den oindelta dermed ökades.
Beträffande sistnämnde 28 tunnor kronotionde-spanmål, har Utskottet inhemtat, att de 4 tunnor deraf, som varit anslagne åt en humlegårdsläggare vid Svartsjö Slott, icke numera finnas upptagne bland Sjette Hufvudtitelns anslag till landt-staten i Stockholms län och att de återstående 24 tunnorna äro inbegripne uti det qvantum Kronan behållen tionde, som uti Kongl.
Maj:ts vid innevarande riksdag angående Stats-verkets tillstånd och behof, aflåtna nådiga Proposition blifvit beräknade, hvaremot afdrag från den indelta kronotionde-spanmålen för samma 24 tunnor ännu icke skett; och får Utskottet, i öfverensstämmelse med Revisorernes ofvanberördo framställningar, härnedan föreslå de förändringar i afseende på kronotiondens beräkning, som deraf föranledas och hvilka icke redan kommit till verkställighet, förbehållande sig att vid behandling af anslagen å vederbörande Hufvudtitcl få föreslå de andrin O o gar och tillägg derutinnan, som af nyssberörde förhållande måste blifva en följd.
Den del af kronotionde-spanmålen, som är indelt, antogs år 1858 till 631,025 bubikfot, och då någon förändring derutinnan icke sedermera inträdt, upptages fortfarande denna summa 631,025 k.-fot.
På grund af ofvanstående tillkommer den Upsala akademi anvisade kronotionde af åtskilliga socknar inom Långhundra fögderi, utgörande tillhopa 506 t:r 6 kpr.
Transport 506 t:r 6 kpr. 631,025 k.-f. Rdr 4,659,000: — Stats-Utskottets Utlåtande N:o 45.
7 Transport 506 t:r 6 kpr. 631,025 k.-f. R:dr 4,659,000: derifrån afgå, jemväl på grund af ofvanstående utlåtande öfver revisorernas framställningar, do
Drottningholms kungsgård fordom anslagne 28 tunnor tionde-spaumål; men då rättelse redan egt rum i afseende å do 4 tunnor deraf, som varit en humlegård släggare vid Svartsjö slott anslagno, kan afdrag numera ej ske för annat än skilnaden 24 t:r återstå alltså 482 t:r 6 kpr. motsvarande 3,037 kubikfot 8 kannor, som skulle tilläggas förstnämnde summa, men för jemnhetens skull antages till 3,035 „ hvadan totalsumman af den indelta tionde-spanmålen utgör 634,060 k.-f. hvilka beräknas, efter ett värde af 2 It:dr för k.-foten, till . . . „ 1,268,120:
— Den kronan behållna andel af tionde-spanmålen, hvilken andel vid förra riksdagen antogs uppgå till 125,000 k.-fot, har enligt afslutade räkenskaper utgjort: år 1855 141,989 k.-fot „ 1856 143,149 „ „ 1857 142,978 „ eller i medeltal 142,705 k.-fot; och torde denna inkomst alltså kunna med säkerhet beräknas till 140,000 k.-fot årligen, som upptages efter 2 R:dr lör k.-foten till 280,000: — 3:o.
Tionde-spanniåls-lösen efter bestämda pris, hvilken under åren 1855, 1856 och 1857 i medeltal uppgått till 6,996 R:dr, upptogs i förra inkomstbetänkandet till 6,600 Rdr, hvilken summa synes böra bibehållas 6,600: — 4:o.
Arrendemedel af kungsgårdar och andra kronolägenheter hafva i penningar utgjort: år 1855 Rdr 99,726 „ 1856 „ 75,967 „ 1857 „ 64,268 och således i medeltal 79,987.
Denna inkomst, vid förra riksdagen beräknad till 64,000 R:dr årligen, har för 1857 nedgått till nära detta belopp.
Angående orsaken dertill att denna inkomst, på sätt ofvanstående uppgifter utvisa, på de sednare åren varit i fallande, har Utskottet inhemtat de upplysningar, att det jemförelsevis serdeles höga beloppet för år 1855 till hufvudsaklig del härrör deraf, att penninge-arrondet för ett indraget boställe vid f. d. Adelsfancregementet för flere år tillgodoförts besparingarne å fjerde Hufvudtiteln, men,' enär detta Transport R:dr 6,213,720: — 8 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 45.
R:dr 0,213,720: — förfaringssätt sedermera ansetts vara oriktigt, hade rättelse härutinnan skett under nämnda år 1855, då det sammanlagda beloppet af de flera årens penninge-arreude för nämnda boställe på en gång tillgodokommit denna inkomst-titel.
Det resultat, räkenskaperna för nämnda år utvisa, är alltså i väsendtlig mån afvikande från det normala förhållandet, hvilket, med någon minskning, nu åter inträdt; varande anledningen till sistnämnde ej betydliga minskning i penninge-arrendet den, att vid upplåtandet af till förnyade arrenden ifrågakomne lägenheter de sednare åren bestämts en något större andel af arrendet i spanmål, men mindre penniugearrende än förut varit öfligt.
Med afseende å dessa förhållanden anser Utskottet det vid förra riksdagen beräknade belopp i penningar kunna fortfarande bibehållas med R:dr 04,000: — hvaremot arrende-medlen i spanmål, som i förra Riksstaten beräknades till 122,000 kubikfot, torde vid det förhållande att desamma i medeltal för åren 1855—1857 uppgått till 123,070 kubikfot och anledning till minskning derutinnan ieke förefinnes, kunna höjas till 123,000 kubikfot å 2 R:dr „ 240,000: - „ 310,000: - 5:o.
Silf ver tionde, myntarelön och slagskatt för åren 1855—1857 i medeltal uppgående till 10,085 R:dr, beräknade i förra Riks-staten till 15,000
R:dr årligen men då denna inkomst ej någotdera af nämnde år understigit 10,000
R:dr torde detta belopp här kunna beräknas .... 10,000: — G:o.
Kopparräntan.
Denna inkomst, som vid sista statsregleringen beräknades till 1000 centner ä 70 R:dr och utfördes med 70,000 R:dr, har under do båda första åren, efter det afraden för Stora Kopparberget, medelst Kongl. Brefvet den 19 December 1855, blifvit nedsatt från hvart tionde till hvart tretionde skeppund af tillverkningen, årligen utgjort i medeltal 1,003 centner med ett värde af 119,811 R:dr, hvadan denna ränta synes med säkerhet kunna antagas härefter uppgå till 1,500 centner årligen, hvilka beräknas efter 70
R:dr för centnern till 105,000: — 7:o.
Yid beräkningen af dessa inkomster har Utskottet till handläggning förehaft åtskilliga inom Borgare- och Bonde-Stånden väckte och till Utskottet remitterade motioner, i anledning hvaraf Utskottet uti hosföljande särskilda utlåtande (Bil.
Litt. B.) på anförda skäl föreslagit att Rikets Ständer, under de af Utskottet i sådant hänseende tillstyrkta vilkor och förbehåll, skulle medgifva, att med inträdandet af nästa statsreglerings-period hammarskatten finge helt och hållet upphöra och tackjernstionden utgöras endast af de egentliga, privilegierade bergslagen.
Transport R:dr 0,044,720: Stats-Utskottets Utlåtande N:o 45. y Transport R:dr 6,644,720: — Tiondetackjernet beräknades vid 1858 års statsreglering till 37,500 centner, med ett värde, efter 2 R:dr, af 75,000 Ridr, men har derefter visat sig fortfarande vara i aftagande, så att denna jerntionde, hvilken år 1855 ännu uppgick till . . ....
44,511 centner år 1856 utgjorde blott 36,183 „ och år 1857 än vidare nedgått till 33,963 „ I anledning häraf torde, på sätt Kongl. Majit i nåder föreslagit, denna inkomst enligt nu gällande beräkningsgrund ej böra antagas högre än till 34,000 centner årligen; men i händelse "Utskottets nyssnämnde förslag af Rikets Ständer bifallcs, skulle derigenom i denna inkomst uppkomma en ytterligare minskning, hvilken, enligt den i Kongl.
Maj:ts vid förra riksdagen aflåtna nådiga Proposition meddelade utredning kan antagas till omkring hälften af hela den tackjernstionde, som hittills varit att påräkna, hvadan Utskottet här upptagit endast återstående hälften af nämnde tionde eller den, som utgöres inom bergslag, med 17,000 centner, beräknade efter 2 R:dr till „ 34,000: — Hammarskatten, som vid 1858 års statsreglering beräknades till 75,000 Rdr och i anseende till dess stigande, uti Kongl. Maj:ts vid denna riksdag aflåtna nådiga Proposition angående Stats-verkets tillstånd och behof upptagits till 90,000
Rdr, är jemlikt hvad Utskottet uti åberopade särskilda utlåtande tillstyrkt, från inkomstberäkningen helt och hållet utesluten. 8:o.
Svafvelbrukstionde, innefattande jemväl tionden af vitriol och rödfärg, upptogs uti sednaste riksdags inkomstberäkning till 1,300 R:dr, och har under åren 1855—1857 i medeltal uppgått till 1,905 R:dr, hvadan här torde böra beräknas 1,700: — 9:o. Mantalspenningarne.
I betraktande, å ena sidan, af befolkningens till vext, men å den andra af do genom Kongl, kungörelsen den 3 April 1857 gjorda förändringar i den för nämnde afgifts utgörande bestämda lefnadsålder, äfvensom förlusten genom den nya mynträkningens tillämpning vid mantalspenningarnes debitering och uppbörd, beräknades denna inkomst vid sednaste statsreglering till 520,000 R:dr.
Under åren 1855—1857, då följderna af ofvannämndo försämrande förhållanden ännu icke inträdt, uppgick väl nämnde inkomst i medeltal till 550,953 R:dr 33 öre, men då berörde minskning antagits uppgå till 30,000 R:dr, har Kongl. Majit i nåder föreslagit att det förut beräknade belopp 520,000 R:dr kunde under förestående statsreglerings-period bibehållas.
Utskottet får i afseende härå hänvisa till dess särskilda utlåtande (Bil. litt. C), tillstyrkande bifall till en af kontraktsprosten Teg Transport
Rxlr 6,680,420 — Bih. till II.
Prot. 1859 & 1860. 4 Sami. 1 Å/d. 14 Haft. 2 10 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 45.
R:dr 6,680,420: — nér afgifven motion, angående mantalspenningarnes bestämmande till jemnare efter nya myntsystemet lämpade belopp, genom bifall hvartill någon tillökning uti de under denna titel inflytande inkomster skulle ega rum.
Enär nemligen antalet af personer, som enligt nu gällande föreskrifter skola erlägga 37 öre i mantalspenningar, år 1857 uppgick till 1,537,479, skulle denna afgift, jemnad till 40 öre, alltså genom tillökningen at 3 öre för hvarje person tillskynda Stats-verket cn ökad årlig inkomst af 46,124 Il:dr.
Denna inkomst skulle i någon mon ytterligare ökas derigenom, att det jemförelsevis obetydliga antal personer, som nu erlägga 19 öre, borde betala 20, och att de, för hvilka inantalspenningarne äro bestämde till 12 öre person, finge erlägga 15 öre; men då omkring 15 procent af hela tillökningen måste för afkortningar afräknas, finner Utskottet den af Kongl. Maj: t i nåder föreslagna summa dock endast kunna ökas med ett belopp af 40,000 R:dr årligen, hvadan här utföres 560,000: — 10:o. Bötesmedlen, hafva under åren 1855—1857 i medeltal utgjort 83,735
R:dr 33 öre, och upptogos vid sednaste riksdag, inberäknadt restantier 25,000 Rdr, till 85,000 R:dr; men då denna inkomst är af oviss beskaffenhet, torde densamma, jemte restantier, här icke böra upptagas till högre belopp än „ 90,000: — ll:o.
Kavalleri-regementenas liäst-vakans-spanmål, sorn till och med åren 1870 och 1871 utgår på grund af kontrakter emellan Kronan och rusthållare, är under nästkommande statsregleringsperiod ej underkastad någon rubbning, hvadan här uppföres ett lika belopp, som det vid förra riksdagen antagna, eller 140,175 kubikfot å 2 R:dr B 280,350: — 12:o.
Ständiga rotevakans-afgifter vid Skånska Infanteri-regementena, 14,543 kub.-fot spanmål, upptagas likasom i nu gällande Riks-stat, till den jemnare summan 14,500 kub.-fot, och beräknas i värde, efter det allmänna förslagsprisct, 2 R:dr kubikfoten till . „ 29,000: — 13:o.
Tillfälliga rotevakans-afgifter beräknades vid sednaste riksdagen till 6,000 R:dr, men hafva under åren 1855—1857 i medeltal uppgått till 1,686 Rdr; och torde denna inkomst, på sätt Kongl. Maj:t i nåder föreslagit, alltså nu kunna beräknas till . . „ 7,000: — 14:o.
Dessa afgifter, hvil ka i 1858 års Riks-stat upptogos till 43,000
R:dr, hafva visat sigvara i stigande, så att inkomsten deraf, som under åren 1850—1854 i medeltal utgjorde 43,812 R:dr, uppgick år 1855 till 52,317 Rdr „ 1856 „ 60,400 „ „ 1857 „ 60,479 „ Transport
Rdr 7,646,770: Stats-Utskottets Utlåtande N:o 45. 11 Transport R:dr 7,646,770: — och torde med hänsyn härtill detina inkomst härefter kunna antagas till 55,000: — 15:o.
Rotevakans-afgift af utsockne frälsehemman i Halland.
Äfven denna afgift, som i nu gällande Riks-stat är upptagen till 12,000
R:dr, har under år 1855—1857 varit i stigande och i medeltal lemnat 18,210 Rdr, hvadan såsom säker inkomst under förestående statsreglerings-period hör kunna påräknas „ 16,000: — 16:o.
Trosspassevolans-afgiften, hvilken i medeltal under åren 1855—1857 influtit med 26,523 R:dr och sålunda i det närmaste motsvarat det vid förra riksdagen påräknade belopp, 26,500 R:dr, synes höra vid denna summa bibehållas och utföres alltså . . . „ 26,500: — 17:o.
Båtsmansvakans-afgiften, hvilken utgår för ständiga och tillfälliga vakanser vid båtsmanshållot samt beror dels af markegångspris dels af vakansernas antal, beräknades vid sist hällne riksdag till 60,000 R:dr, men har under åren 1855—1857 i medeltal utgått med 71,573 R:dr och torde derför under förestående statsreglerings-period kunna beräknas något högre än vid innevarande; dock som inkomsten till någon del är af oviss beskaffenhet, såsom beroende af ofvanberördo förhållanden, anser Utskottet beloppet icke kunna beräknas till högre än . ,, 65,000: — 18:o.
Krut- och Salpeter-för sälgningsmedél.
Sedan, enligt Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 13 Januari 1857 och Kongl.
Krigs-kollegii derpå grundade kungörelse den 23 Mars 1858, nämnde embetsverks bestyr med kruts tillhandahållande åt bergslagen och enskilde numera upphört, äro några inkomster för Stats-verket häraf icke vidare att påräkna. 19:o.
Kontrollstumpelmedel, hvilka vid sista statsreglcringen beräknades till 20,000 Rdr och åren 1855—1857 utgjort i medeltal 26,613 R:dr, synas nu kunna upptagas till „ 25,000: — 20:o. Bak- och Lotsmedel, beräknade i nu gällande Riksstaten till 180,000 Rdr, hafva under åren 1855—1857 utgjort i årligt medeltal 258,590 R:dr.
Fastän denna inkomst, såsom beroende på lätt föränderliga omständigheter, är af oviss beskaffenhet, synes densamma kunna utan fara för missräkning antagas till . ... „ 240,000:
— I sammanhang härmed anser Utskottet böra omförmälas, att till Utskottet blifvit remitterad en inom Bonde-Ståndet af riksdagsfullmäktigcn Matts Pehrsson från Stockholms län väckt motion, angående nedsättning af fyr- och båk-afgifter jemte lotspenningar samt om lotsarnes aflönande utaf statsmedel, hvilken motion kom- Transport
Rdr 8,074,270: — 12 Stats-Utskottets Utlåtande iV:o 45.
R:dr 8,071,270: — mer att af sammansatt Stats- samt Besvärs- ocli Ekonomi-Utskott behandlas; — och torde således, vid bestämmandet af denna inkomst, det förbehåll höra fästas, att beloppet, i händelse nämnde motion skulle vinna afseende hos Rikets Ständer, framdeles kan komma att undergå någon jemkning. 21:0.
Konvoy-Kommissciriatets bidrag till aflöning åt Svenska Beskickningen i Turkiet.
Genom Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 24 Maj 1805 har detta bidrag blifvit sålunda bestämdt, att hälften af hvad staten för nämnda beskickning upptager, skall årligen från Konvoj-kassan, eller såsom den numera benämnes, Handels- och Sjöfartsfonden, aflemnas till Kongl. Stats-kontoret.
Detta årsbidrag, som från och med år 1846 utgjort 5,520 R:dr Hamburger Banko, har blifvit af Kongl. Stats-kontoret reqvircradt och af Konvoy-kommissariatet erlagdt efter gällande vexelkurser i svenskt mynt, vanligen något öfverskjutande det belopp af 22,000 R:dr, hvartill denna inkomst blifvit i gällande Riks-stat upptagen.
Sedan Konvoy-kommissariatet hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställt, att nämnde 5,520 R:dr Hamburger
Banko icke längre måtte bland Stats-vcrkets tillgångar upptagas och till stöd för en sådan hemställan anfört, att orsaken hvarföre utgiften blifvit från do under Konvoy-koinmissariatets förvaltning ställda medel anvisad, otvifvelaktigt varit, att Kongl. Maj:ts Minister i Turkiet haft öfverinseende öfver konsulaterne på Barbarcsk-kusterne, hvilka konsulater omedelbart lydde under konvoy-kommissariatet, men att denna befattning likasom den med direkt utbetalning af öfriga konsulers aflöning, numera upphört och bemälte embetsverks åtgärd i nämnde hänseende blifvit inskränkt till att qvartalsvis till Utrikes-departementet inbetala en viss, mot fyx^a sjundedelar af underhålls-anslaget för det gemensamma Svensk-Norska konsulsväsendct svarande summa, hvaruti äfven ifrågavarande utgift för beskickningen i Constantinopel syntes böra vara inbegripen; så har Kongl. Maj:t nu i nåder föreslagit, att Konvoy-kommissariatets bidrag till omförmälda beskickning måtte med innevarande Statsreglerings-period upphöra; och har Stats-Utskottet, som, på grund af anförda förhållanden, tillstyrker Rikets Ständers bifall till hvad Kongl.
Majt i berörde hänseende täckts föreslå, ansett sig böra, under förutsättning af bifall till denna hemställan, från inkomstberäkningen utesluta berörde bidrag. 22:o.
Observations-medel, hvilka i 1858 års Riks-stat beräknades till 8,000 R:dr, hafva under åren 1855—1857 i medeltal uppgått till allenast 5,186
R:dr årligen; och enär denna inkomst är y Transport R:dr 8,074,270: — Stats-Utshottc/s Utlåtande N:o 45.
R:dr 8,074270: af oviss beskaffenhet, torde don icke i denna beräkning böra upptagas till mera än , . „ 5,000: 23:o.
Extra medel och uppbörder, som vid sednaste statsreglering upptogos till 30,000 R:dr hafva utgjort: år 1855 94,473: — „ 1856 68,068: - „ 1857 95,ol9: — och således i medeltal för dessa år Rdr 86,020, men enär under denna inkomst-titel numera inflyter lösen för expeditioner från Rikets kollegier, torde den kunna antagas till 90,000: 24:o.
Intresse-medel, bestående hufvudsakligen af räntor å Lappmarks Ecklesiatikverks år 1835 till Riksgälds-kontoret öfverlemnadc fond, hafva, enligt hvad räkenskaperna utvisa, ungefärligen motsvarat det i sista Riks-staten beräknade belopp, hvilket torde böra här bibehållas med 5,000:
Summa Ordinarie inkomster R:dr 8,174,270: ■— Enär Rikets Ständer, på sätt vid föregående riksdagar inträffat, framdeles, vid behandling af de särskilda utgiftstitlarne, måhända finna anledning att vidtaga sådana dispositioner, som kunna inverka på inkomsternas beräkning och föranleda jemkning uti här ofvan föreslagna belopp, finner Utskottet sig föranlåtet hemställa, att de beslut, Rikets Ständer i anledning af förestående inkomstberäkning komma att meddela, icke må utgöra hinder för Stats-Utskottct att framdeles, efter det do särskilda utgiftstitlarne blifvit fastställde, få iakttaga den jemkning af en eller annan inkomst-titels bolopp, som vid Riks-statens uppgörande kan finnas nödig.
Extra Ordinarie Inkomster.
Då det tillkommer Bovillnings-Utskottet att uppgöra och till Rikets Ständer afgifva förslag angående beräkning af dessa inkomster, får Ståts-Utskottet, utan att ingå i pröfning af beloppen, här endast uppföra dc särskilda summorna, som i Kongl.
Mai:ts nådiga Proposition blifvit föreslagna, nemligen: A) Tullmedel R:dr 10,000,000: - B) Saluaccis af städerna ,, 400: — O) Postmedel » 1,400,000: — D) Chartse-Sigillatae-medel „ 1,400,000: — E) Bränvins-afgift „ 8,000,000:
— Summa extra ordinarie inkomster Riksmynt Riksdaler 20,800,400: - Bill. till It.
1859 Sf 1860. 4 Sami. 1 A/d. 14 Höft. 3 14 Stats-Utskottet* Utlåtande N:o 40.
Enligt förestående beräkning' skulle Statsverkets ordinarie inkomster utgöra R:dr 8,174,270: — extra ordinarie d:o „ 20,800,400: — hvadan samtlige statsinkomsterna komma att uppgå till R:dr 28,974,670:
Jemföras dessa summor med de vid nästlidne riksdag antagne, då de ordinarie inkomsterna beräknades till R:dr 8,196,800: — och de extra ordinarie d:o upptogos till „ 18,277,900: — eller tillhopa R:dr 26,474,700: - / så, ehuru de ordinarie inkomsterna skälle undergå någon förminskning, visar likväl beräkningen i det hela en inkomst-förökning af . . R:mt R:dr. 2,499,970 Stockholm den 19 Januari 1860.
Reservation: emot l:a punkten angående ordinarie räntan: af Riksdagsfullmägtigen Per Nilsson från Malmöhus län, som ansåg att den af honom väckta motion om halmstädj ans' upphörande bort hos Utskottet vinna afseende. STOCKHOLM, tryckt hos Isaac Marcus, 1860.
Tabell öfver Siats- Vevhels Inhomslev• 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 Ordinarie Inkomster: Ordinarie Ränta j }!1(?'eQ\1:1 I Behållen (Indelt / Behållen Tionde-Spanmål Tionde-Spanmålg-lösen efter bestämda priser Arrende-Medel . •
Silfver-Tionde, Myntare-lön och Slagskatt Koppar-Ränta Penningar Spanmål Påräknade Inkomster enligt 1858 års Riks-Stat.
Enligt Räkenskaperne för 1855 1856 1857 631,025 kubikfot ä 2 R:dr 125,000 kubikfot ä 2 R:dr Tionde- och Hammarskattsiern j ia„C^in J (Stångjern Svafvelbruks-Tionde ar Mantalspenning: Bötes-medel Kavalleri-Regementenas Häst-vakans-Spanmål Ständiga Rote-vakans-afgifter vid de Skånska Infanteri-Regementena Tillfälliga Rote-vakans-afgifter A akans-afgifter af nyroterad j’ord Rote-vakans-afgift af Utsockne Frälse-hemman i Halland ....
Båtsmans-vakans-afgift Krut- och Salpeterförsäljnings-medel Kontroll-stämpel-medel
Båk- och Lots-medel Konvoy-Kommissariatets bidrag till aflöning åt Svenska Beskickningen i Turkiet Observations-medel 122,000 kubikfot å 2 R:dr 1,000 Centner å 70 R:dr 37,500 Centner 10,000 Centner ä 2 R:dr ä 7-i R:dr 140,175 kubikfot 14,500 kubikfot 2 R:dr 2 R:dr 23|Extra medel och Uppbörder 24 Intresse-medel S:r Ordinarie eller ständiga Inkomster 2.685.000 1.912.000 1,262,050 250.000 6,600 64.000 244.000 15.000 70.000 75.000 75.000 1,300 520.000 85.000 280,350 29.000 6,000 43.000 12.000 26,500 60,000 210.000 20,000 180.000 22'000 8,000 30,000 5,000 Extraordinarie Inkomster:
Sjötulls-medel: Tull-Verkets
Stat och omkostnader 1,600,000: —j Stats-Verkets fsetto-lnkomst 7,900,000: - Salu-Accis af Städerna Post-medel, påräknade för Post-Verkets
Stat och omkostnader Chartge-Sigillatse-medel Bränvins-afgift S:r Extraordinarie
Inkomster Hör till Stats-UtsJcottets Utlåtande, '1859—1860, N:o 45.