Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad kemiska institutionens lokal angår, anföres, att de tre nedra rummen, i anseende till sin ringa höjd samt brist på rör i väggarna, under begagnandet fyllas med rök och qväfvande ångor: en olägenhet, som äfven vidlåder de öfra rummen; att samma rum, till följe af den fuktiga grunden och golfvens läge nedom gatan, äro i hög grad fuktiga och osunda, hvarjemte de i dem förvarade effekter förstöras genom svampbildning, rost och erg; att universitetets mineral - Bil.
M 7 lill Kongl. Majis Nåd.
Prof. M 1, om'
Statsverket lfiSff. 31 samling mäste till en del inrymmas i en korridor och en förstuga, äfvensom drogue-samlingen lills vidare i anatomiliuset; att knappast i8 laboranter fä plats, ehuru hvarje termin per medium 30 anmäla sig till deltagande i öfningarne, 5 ä 6 medicinae studiosi oberäknade.
Af de alternativa kostnadsförslag, som redan före sistlidne riksdag framställdes, nemligen antingen 20,000 R:dr Banko, eller oek 46,666 R:dr 32 sk. i händelse universitetets reservfond skulle befinnas statk nog alt bekosta inköpet af byggnadstomt, förordar t. f.
Kanslern det förra.
För Botaniska institutionen hafva blifvit framställda tre olika förslag till förändring eller ombyggnad af dertill hörande hus.
Detta behöfver en omfattande reparation, som medförer, enligt det ena förslaget, i förening med påbyggnad af husets ena del, en kostnad af 15,000 R:dr riksmynt.
Del andra försla get upptager en tillbyggnad, med en kostnad af 21,000 R:dr.
Det tredje, som afser husets förändring helt och hållet till växthus, erfordrar, jemte öfriga dermed förenade kostnader för bostad al trädgårdsmästaren m. m., ett anslag af omkring 26,000 R:dr riksmynt, sorn dock Konsistorium ansett sig böra höja till 30,000 R:dr; hvilken summa t. f. Kanslern föreslår.
1 anseende till dessa institutioners vigt, och angelägenheten af deras utveckling till ändamålsenlig verksamhet, tillstyrkes alt Eders Kongl.
Maj:t. må af Rikets Ständer äska anslag till uppförande af byggnad för kemiska institutionen vid Lunds Universitet 30,000 R:dr Riksmynt, och lill förbättring af de botaniska institutionen tillhörande byggnader ett anslag, att i mån af behof utgå . 30,000 » » 6:o. Sedan Eders Kongl.
Maj:t under den 14 sistlidne Augusti täckts utfärda Anslag jöt . ro .. i .
Elementar stadga för Rikets allmänna Elementar-läroveik, far jag nu göra underdånig tram- läroverken ställning om de anslag, som äro nödiga för läroverkens reglering och fastställande af en normalstat för lärarnes aflöning.
Genom Nådiga Cirkuläret till Konsistorierna i Riket och Direktionen öfver Stockholms stads undervisningsverk den 6 Juli 1849 befalldes1, dessa, alt, sedan vederbörande stadsmyndigheter samt skolornas
Inspektörer och Rektorer blifvit hörde, uppgöra och till Eders Kongl. Majit inkomma med underdåniga förslag till fullständig reglering af stiftens undervisningsverk, hvarvid dock borde tagas i betraktande, huruvida det för undervisningen i allmänhet kunde anses vara mera ändamålsenligt, att färre och fullständigare skolor på passande ställen underhållas, än att statens tillgångar användas till flera och mindre fullständiga läroverk.
Dessa förslag, som i afseende på sist anförda grundsats yttra något olika åsigter, öfverensstämma dock i allmänhet uti att anse nu varande läroverk behöfliga, äf - 22 Bil. M 7 lill Kongl.
Maj:ts 1Säd.
Prog. M 1, om Statsverket 1886. vensom behöflig! att en del deraf utvidgas.
Om man erkänner, att läroverkens fullständighet, sa vidt möjligt är, för undervisningens jemna gång är fördelaktig, så' synas deremot de långa afständen mellan städerna inom de flesta delar af riket, äfvensom den tilltagande folkmängden, tala för behofvet deraf att skolor för ungdomen, i den ålder då deri så litet som möjligt bör sakna uppfostran i hemmet, finnas på flera orter än dem, å hvilka högre läroverk med en för slaten vida betydligare kostnad kunna uppehållas.
Dertill kommer, med hänseende till redan befintliga läroverk, svårigheten att inskränka de bildningslillfällen, hvilka slaten genom redan inrättade läroverk erbjuder, äfvensom det förhållande, att en förändring synes mindre lämplig i en tidpunkt, då man är sysselsatt att öfver landet lägga ett jernvägsnät, som sannolikt skall medföra betydliga, men ännu ej med säkerhet beräknelig förändring i en stor dels af nuvarande städer folkmängd och i deras vigt och betydelse såsom hufvudorler för landsbygden.
Under det således skäl icke äro för handen alt i närvarande stund inskränka eller alldeles indraga något af redan befintliga läroverk, synas flera af dem böra utvidgas utöfver deras nuvarande omfång.
I anledning af deri tilltagande folkmängden och det alltför stora afståndet från andra läroverk, lärjungarnes talrikhet, särskilda orters behof, med flera omständigheter, tillslyrkes den reglering af läroverken, som innehålles i hosföljande förslag till stat.
Af d en grundsats, hvilken Eders Kongl. Maj:t genom stadgan för Elementarläroverken godkänt, att för hvarje läroämne, som vid Elementar-läroverken utgör ett väsentligt undervisningsämne, bör vid högre läroverk finnas åtminstone en lärare, af hvilken de högsta kunskapsprof fordras, och som är berättigad till åtnjutande i bestämd ordning af de högsta löneförmåner, hvilka Elemenlar-läroverkens stat erbjuder, följer, alt lärare i naturvetenskap och lefvande språk, hvilka, hittills vid de högre läroverken ställde utom lönetur med öfriga lärare, haft fasta löner å 600 R:dr banko, böra bland Lektorerna upptagas, hvilket med hänseende till läraren i naturvetenskap endast är ett erkännande af den rätt, som han redan i sjuttonde århundradet vid gymnasier inom riket åtnjöt, och med afseende på läraren i lefvande språk är en följd af den betydenhet undervisningen i dessa språk i sednare tider erhållit.
Då icke heller något af de å läroverkens stat redan upptagna Lektoraterna kan anses öfverflödigt, och i hänseende till dessa endast den förändring behöfver göras, att med lektionen i filosofi bör förenas undervisningen i svenska språket, så kommer Lektorernas antal vid de läroverk, som hafva fullständig lönestat, att uppgå till åtta.
Dä likväl vid upprättandet af nya läroverk det är ovisst, huru stort antal lärjungar kan komma att dem besöka, särdeles i deras öfra klasser, och dessa nyupprättade läroverk icke, åtminstone tills vidare, kunna göra anspråk på fullständig lönestat, så vågar jag för dem ej föreslå flera än 4 Lektorer, hvilka?
Bil. M 7 lill Kongl. Maj-Is Nåd.
Prop. JM i, om Statsverket 1856. läroämnen torde af Eders Kongl. Maj:t efter de olika förhållanden, som för hvarje ort förete sig, böra särskildt för hvarje bestämmas.
Fullständig lönestal upplages för de läroverk, som uppkommit genom förening af gymnasium och skola, äfvensom för det talrikt besökta läroverket i Orebro.
Undanlag göres endast för det mindre freqvenlerade läroverket i Hernösand, hvars lärjungeantal sannolikt oek kommer att lida minskning genom de högre läroverken i Jemtland och Norrbotten, samt för det i Wisby, hvilket, endast har ett ringa antal lärjungar i öfra klasserna.
Vid dessa läroverk föreslås Lektorernas antal till fem.
I)å uppehållandet af högre bildning i väsentlig mån beror derpå, att eii åtskillnad i lönelur vid Elementar-läroverken bibehålies, hvarigenom bade de högre läroverken kunna försäkras om alt för undervisningen ega vetenskapligt bildade män, och de som egua sig åt lärarekallet hafva en uppmuntran att, före inträdet på lärarebanan, eller under utöfningen af lärarekallet inom ett lägre område, söka förkofran i vetenskaplig bildning utöfver det mått som erfordras för alla lärareplatser utan undantag, — så är för Adjunkter och Kolleger, såsom ock hittills varit vanligt, en särskild lönestat uppgjord.
Lärarnes antal har, för att ej erfordra alltför stora kostnader, blifvit inskränkt till det minsta för undervisningens upprätthållande nödiga, under förutsättning, att det biträde, som möjligen på särskilda ställen vidare behöfves, kan vinnas af extra lärare och duplikanler.
Vid högre läroverk behöfvas dock Adjunkter lill ett antal, som, der 8 Lektorer äro, icke kan inskränkas lill mindre än 6, och vid de öfriga till 8.
Kollegernas antal bestämmes i mån af de lägre läroverkens föreslagna omfång.
Sedan Rikets Ständer vid riksdagen 1847—1848 till förbättring af lärarnes löner anslagit en ärlig summa af 90,000 R:dr banko, har Eders Kongl. Majit genom en den 6 Juli 1849 stadfästad
Ofvergångs-stat bestämt lärarelönerna till belopp, hvilka icke allenast skulle bereda en mera tryggad utkomst, utan ock blifva en ersättning för förhöjd presterlig tjenstårsberäknings upphörande.
De förhållanden, som sedermera uppkommit eller fullt utvecklats, och hvilka framkallat det erkända bebofvet af förbättring i embets- och Ijenstemänneris inkomster, hafva oek medfört otillräckligheten af skollärarnes nu varande lönevilkor.
Lärarne vid en stor del af Elementar-läroverken hafva i underdånighet inför Eders Kongl. Majit anmält behofvet af förbättring i deras löner, och då Eders Kongl. Majit beslutit att till Rikets Ständer göra Nådig framställning om löneförbättring för rikets embets- och tjenstemän i allmänhet, torde Eders Kongl. Majit icke förbise behofvet deraf för de vid Elementar-läroverken anställda lärare.
Lektorernas löner, som i gällande stat äro beräknade, enligt regeln, till 800 M Bil, M 7 till Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. M 1, om Statsverket 1836, (eller 840), 1,000, J,200 och 1,500 R:dr banko, motsvarande 1,200 (eller 1,260), 1,500, 1,800 och 2,250 R:dr riksmynt, upptagas i förslaget till ny lönestat lill 2,000, 2,400, 2,800 och 3,200 R:dr riksmynt, så alt läroverk med 8 Lektorer erhålla 2 löner i hvarje lönegrad, de med 4 Lektorer en i hvarje lönegrad, och de med 5 Lektorer två i andra och en i hvardera af de öfriga lönegraderna.
Kollegernas och Adjunkternas löner motsvara hvad i Ofvergåugs-staten af den 6 Juli 1849 upptages i skolestateri till belopp af 600, (hvilken lön Rikets Ständer ar 1851 föreslogo att nedsättas för yngste läraren, der lokala förhållanden ej gjorde undantag nödigt, till 400), 800, 1,000 och 1,200 R:dr banko, eller 900, 1,200, 1,500 och 1,800 R:dr riksmynt, hvilken sistnämnda lön, utgörande den för Rector Schola:, har vid inträffande ledigheter indragils vid flera läroverk, som uppkommit genom gymnasii och skolas förening.
De återstående tre lönegraderna torde böra förhöjas till 1,000, 1,400 och 1,800 R:dr riksmynt; en förhöjning, som visserligen ej är betydlig och endast kan anses såsom någorlunda billig, om man lager i betraktande de utsigter, som för tjenslernas innehafvare slå öppna, att befordas till beställningar inom kyrkan, samt till rektorater och lektorater vid Elementar-läroverken.
Eders Kongl. Maj:t har genom Nådiga Stadgan för Elementar-läroverken täckts besluta, att vid högre läroverk
Rektorer skola förordnas för fem år i sender.
Enligt denna anordning böra för dessa läroverk arfvoden bestämmas för reklorsgöromålens bestridande.
Vid de läroverk, för hvilka ett sådant arfvode nu utgår, är detsamma fastslälldt till 300
R:dr banko eller 450 R:dr riksmynt ärligen.
Jag hemställer i underdånighet, att det må för de större läroverken med 8 eller 5 Lektorer fastställas till 800 R:dr riksmynt, hvarigenom en yngre lektor skulle, då förmånen af fria boställsrum tillkommer, alltid åtnjuta åtminstone lika löneförmåner med de äldsta Lektorerna, och en Lektor i högsta lönegraden erhålla såsom Rektor en aflöning ungefärligen motsvarande hvad sorn blifvit föreslaget för universitels-professorerna; ett förhållande, som i anseende till Rektorseinbetets stora vigt synes billigt.
— Vid högre läroverk med 4 Lektorer torde rektorsarfvodet kunna inskränkas till 600 R:dr riksmynt.
Rektorslönen vid lägre läroverk, hvilka, utom Rektor, hafva 5 eller 6 Kolleger, föreslås till 2,800 R:dr, hvarigenom den, med tillägg af öfriga förmåner, ungefärligen motsvarar äldsta Lektorslön.
Vid läroverk med 2 eller 3 Kolleger föreslås den till 2,000 R:dr, så alt den, under samma förhållanden, uppgår mot andra Lektorslönegraden; vid läroverk med blott en Kollega, till 1,800 R:dr, med boställsförmån fullt motsvarande lägsta Lektorslön.
De arfvoden, som utgå till lärare i Musik, Teckning och Gymnastik, äro för närvarande ojemnt fördelade, så väl med hänseende lill deras belopp som till de läroverk, Bil. M 7 till Kongl. Maj.ts Nåd.
Prop. 1, om Statsverket 1886.
US läroverk, för hvilka de utbetalas.
Musices äro uppförde på alla gymnasiers stat, utom Stockholms, som har en Kantor; vid de flesta skolor äro anställde Kantorer; lärare i gymnastik finnas vid ett större, lärare i teckning vid ett mindre antal läroverk.
För alt efter omständigheterna ordna dessa arfvoden, föreslås en summa af 36,000 R:dr Riksmynt.
Enligt hvad jag nu haft nåden anföra, erfordras till reglering af Elementar - läroverken: 1) För nuvarande högre läroverk, jemte ett dylikt i Stockholm och ett i Örebro R:mt R:dr 432,000. 2) För 11 högre läroverk med 4 Lektorer 235,400. 3)
För 4 skolor med 6 lärare 37,600. 4)
För 7 skolor med 5 lärare 56,000. 5)
För 1 skola med 4 lärare 6,200. 6) För 10 skolor med 3 lärare 44,000. 7)
För 11 skolor med 2 lärare . 30,800. 8) Till arfvoden ål lärare i Musik, Teckning och Gymnastik . . 36,000. 9) Nya Elementarskolan i Stockholm 21,600. 10) Ett läroverk med en lärare 1,000.
R:mt R:dr 900,600.
När derifrån afräknas nuvarande tillgångar, 603,292 R:dr 20 öre Riksmynt, så uppkommer ett behof af 297,307 R:dr 80 öre samma mynt, hvilka Eders Kongl. Majit torde täckas föreslå Rikets Ständer alt för uppgifna ändamål bevilja.
I denna reglering äro för Stockholm upptagna tre högre läroverk, hvarjemte de smärre skolor, som redan finnas å malmarne, torde höra bibehållas, och sådana äfven inrättas för de delar af dessa, inom hvilka de högre läroverken ej blifva förlagda; hvaremot de s. k.
Allmänna barnskolorna synas böra upphöra att af allmänna medel åtnjuta understöd.
Ehuru denna reglering för Stockholms läroverk måste tillstyrkas, såsom närmast öfverensstämmande med planen för Elementar-läroverkens reglering, så kan jag likväl, om kostnaden för 3 högre läroverk och 5 skolor, hvardera med 2 lärare, 80,800 R:dr, skulle anses nog stor, ej underlåta att omnämna ett förslag, att låta gymnasium qvarstå, såsom innehållande gemensamma öfra klasser för Stockholms skolor, och af dessa inrätta Clarae, Jakobs, Mariae och Catharinae skolor till läroverk med 5 klasser hvardera, af hvilka de tre högre i Clarae och Mariae skolor bestämdes för de lärjungar, som läsa klassiska språk, och de tre högre i Jakobs och Catharinae skolor för dem, som icke läsa nämnda språk, samt Nicolai, Adolf Fredriks, Hedvig Eleonoras och Ulrika Eleonorae skolor bibebölle hvardera två lärare; för hvilken reglering äf Stockholms stads läroverk kostnaden icke skulle kunna öfverstiga 60,000 R:dr Riksmynt.
Prot. 1856 & 1857. 1 Sami. 1 Afd. 9 Häft. 4 26 Bil.
JVs 7 lill Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. M I, om Statsverket 1856.
Äfven bör jag fästa Eders Kongl. Maj:ts Nådiga uppmärksamhet på en önskan, som ifrån åtskilliga läroverk i inkomna underdåniga ansökningar om löneförbättring blifvit uttalad, nemligen den, all lärarnes löner icke måtte så bestämmas, att öfvergång till bättre lön blefve beroende af den ovissa tillfälligheten af äldre kamraters afgång, utan så, att löneförhöjning alltid berodde af tjenstgöringstidens längd.
Då inom samma tjenslegrad vid Elementar-läroverken tjenstgöringen icke i ringaste mån förändras genom lärarens uppflyttande till högre aflöning, utan hvarje lärare fortfarande har samma undervisningsämnen och samma undervisningstid, utan afseende derpå alt han innehar den förmånligare eller mindre förmånliga lönen, så synes all billighet förorda denna anordning, hvilken ock har för sig ett mägtigt talande skäl deruti, att en lärare kan i detta fall öfvergå från ett läroverk till ett annat utan att förlora i inkomster, om han der måste anses blifva yngste löntagaren, eller synas förnärma andras rätt, om hans föregående tjenstgöring vid annat läroverk räknas honom till godo i jemförelse med andra lärare vid det läroverk, der han sednast blifvit anställd.
Om man i ett eller annat af de förhållanden, inom hvilka jemförelser kunna ega rum, undersöker, hvilken ökad kostnad en sådan lönestat möjligen skulle, med hänseende till nuvarande lärares tjensleålder, förorsaka, så visar sig, då denna kostnad så föga öfverstiger den som uppkommer genom fasta löner, hvilka i mån af inträffande ledigheter mottagas, att anordningens fördelar för lärarne vida öfverväga den icke betydliga utgift för staten, som deraf skulle kunna uppstå.
I synnerhet vore särdeles förmånligt, om en sådan lönereglering kunde fastställas för de svagare aflönade Adjunkterna och Kollegerna.
En inkomst af 1,000 R:dr Riksmynt kan för en lärare under hans första tjenstgöringstid derigenom blifva mera tillräcklig, att han kan bestämdt förutse och beräkna när en förbättring i hans ekonomiska ställning skall inträda.
Har han att påräkna under de fem första åren 1,000
R:dr i lön, under de fem derpå följande 1,400, och efter 40 år 1,800 R:dr, så är hans ställning vida förmånligare, än om han ifrån början är lemnad i ovisshet, när en förbättring är alt vänta.
Qvarstår han någon längre tid efter 10 år, utan att söka eller vinna befordran till förmånligare tjenst vid kyrkan eller skolan, så torde utväg kunna finnas att i mån af hans skick lighet och förtjenst bereda honom en ersättning.
Då hvarje lärares tjensleålder är med säkerhet känd, så kan ock med en sådan lönestat med visshet bestämmas det anslagsbelopp, hvilket för hvarje riksdag behöfver af Rikets Ständer äskas, och som omöjligen kan öfverskridas, men väl lemna besparingar i den mån äldre lärare afgå och andre inträda i derais stalie med lägsta lönens åtnjutande.
Äfven för näst ingående statsreglerings-period skulle en sådan beräkning med lätthet kunna göras, då redan anställde lärares tjensteålder är bestämd, och de härefter inträdandes aflöning faller inom lägsta aflöningsgraden.
Bil. M 7 lill Kongl Majlis Nåd.
Prop. M 1, om Statsverket 1886 27
Dä likväl den summa, som för läroverkens behof erfordras, är ganska betydlig, och det i främsta rummet är af vigt, att Rikets Ständer känna det anslag, som i bestämd siffra behöfves, vågar jag ej föreslå, all Eders Kongl. Maj:! nu gör lill Rikets Ständer annan framställning, än den som grundar sig på det hittills följda sältet för lönelur och lönegrader.
Den summa, som är behöflig, enligt nu föreslagna lönestat, till förbättring af nuvarande ordinarie lärares löner, hvilken summa ock utgör det belopp, sorn är af nöden, om, utan anslag till läroverks utvidgande eller nya lektoraters inrättande, endast skulle bestämmas en löneförbättring för de lärareplatser, som redan äro på Elementar-läroverkens lönestat upptagne, med inberäknande af läroverken i Skenninge och Sölvesborg, hvilka icke erhöllo förhöjd aflöning genom öfvergångs-staten af den 6 Juli 1849, och af hvilka det i Skenninge, i anseende till det ringa lärjunge-antalet och närbelägenheten af Wadstena skola, ej bör erhålla anslag för flera än en lärare, men med uteslutande af skolan i Marstrand, hvars lärares aflöning icke torde böra utsträckas öfver det belopp, hvartill den kan utgå af den kyrkan och skolan derstädes anslagna tionde, — utgör 146,159 R:dr 31 öre Riksmynt; hvarvid dock ingen löneförbättring är afsedd för lärare i musik, teckning och gymnastik.
Maj:t har bestämt, att vid högre läroverk bibliotheker böra finnas, hvilka kunde påräknas till nytta ej allenast för läroverkens lärare, utan ock för andra, som önska att dem begagna.
Några läroverk hafva redan betydliga boksamlingar; men för sådanas anläggande vid de öfriga, likasom för läroverkens materiel, vågar jag denna gång ej föreslå att anslag må äskas af Rikets Ständer, då löneförbättringarne medtaga så betydliga summor.
För bibliothekarier äro redan arfvoden upptagna å Elementar-läroverkens stat för några få läroverk.
Till ordnande af denna angelägenhet och utdelande af arfvoden i den mån läroverken hafva bibliotheker af det omfång och den beskaffenhet, att deras vård fordrar särskild ersättning, föreslås att Eders Kongl. Maj:t må täckas af Rikets Ständer begära ett anslag af Riksmynt R:dr 4,000.
I underdånig skrifvelse af den 18 November 1854 anhöllo Rikets Ständer, alt Eders Kongl. Maj:t måtte vid den definitiva regleringen af Elementar-läroverken taga i öfvervägande, huruvida de så kallade Pedagogierna eller mindre .skow 28 Bil.
Jt/i 7 till Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. M 1, om Statsverket 1836. ]or i åtskilliga af rikets smärre släder må kunna sättas i närmare förhållande till Rikets öfriga läroverk.
Denna Rikets Ständers anhållan grundade sig på hvad Rikets Ständer inhemtat, att Pedagogierna i sjelfva verket äro att anse såsom beroende al statsanslag, hvarmed de till största delen i äldre lider blifvit försedda, ehuru deras verksamhet aldrig genom någon offentlig stadga är vorden ordnad, och att de hafva i vissa städer utvecklat sig till nära likhet med Elementar-läroverk, i andra åter närmat sig till eller blifvit förenade med folkskolan.
Dessa Pedagogier åtnjuta till största delen statsanslag af spanmål, indelta räntor, omedelbart från statsverket utgående penninge-anslag, samt ersättning för djeknepenningar.
Då slaten icke genom annat än tillfälligt understöd bidrager till folkskolornas uppehållande, så kunna de till Pedagogierna gifna anslag icke vara att anse såsom bidrag för dessa skolor, utan åsyfta beredandet af tillfällen till undervisning utöfver del omfång, hvartill folkskolan sådan meddelar.
De måste anses tillhöra Elementar-läroverken, och detta så mycket mera, som, om de åsyfta bibringandet af de kunskaper, hvilka behöfvas för borgerligt yrke, men icke tillhöra tillämpningsskolan, detta bibringande af kunskaper åligger Elementarläroverken.
Pedagogiernas verksamhet torde då ej heller kunna lämpligen ordnas på annat sätt, än alt de upptagas bland Elementar-läroverken och i alla hänseenden ställas under de för dessa gällande föreskrifter.
Om detta sker, så har derigenom undvikits den svårighet, hvarom jag i det föregående haft nåden nämna, att inskränka de bildningstillfälien, hvilka staten redan erbjuder.
En annan fördel, utom den för städerna sjelfva uppkommande, vore den, att dessa skolors ordnande till Elementar-läroverk skulle bidraga att minska det alltför stora tilloppet af lärjungar i flera nuvarande läroverks nedra klasser.
En omständighet, som visserligen icke för det närvarande kan tagas i nogare betraktande, men som förtjenar att något afses, är den, att sedan Eders Kongl. Maj:t ordnat Elementar-läroverken till enhet och sammanhang, Eders Kongl. Maj:ts uppmärksamhet torde vändas till folkskolans ordnande och ställande i tjenligt förhållande till Elementar-läroverken, i hvilken händelse de sistnämndas första klasser torde blifva att anse såsom folkskolans öfverklasser, och såsom sådana brjra vara öfver landet ännu allmännare utbredda, än hvad med de nu pä Elementarläroverkens stat uppförda läroverken är fallet.
Flera af nuvarande Pedagogier hafva haft två lärare, hvilket antal kan nära nog anses hafva varit regeln vid deras inrättande.
De inskränkta lönetillgångarne hafva dock merendels nödsakat att indraga den ena läraretjensten.
Af de myndigheter, som varit hörda öfver frågan om läroverkens organisation, har en och annan antydt, att skolorna efter denna inskränkning förlorat förtroende.
För Elementar-läroverken, hvilkas hela lärokurs ej kau inskränkas inom en klass, gäller i allmänhet, att, på det undervisningen må vinna nödig begränsning och Bil. •M 7 lill Kongl. Maj:ls Nåd.
Vrop M 4, om Statsverket 18S6. 80 det lif, som uppehälles genom flera lärares samverkan för samma ändamål, hvarje läroverk bör hafva åtminstone två lärare, hvarföre ock, om Eders Kongl. Maj:t täckes bifalla, att Pedagogierna eller mindre skolor i åtskilliga af Rikets smärre städer må upptagas på Elementar-läroverkens stat, hvarje af dem bör förses med Rektor och en Kollega.
Antalet af dessa läroverk i de städer, som ej hafva Elementar-läroverk, utgör 31, bland hvilka då räknas Engelholms Pedagogi, som hittills uppehållits på endast stadens bekostnad.
Men om man tager i betraktande, att de på endast en mils afstånd ifrån hvarandra belägna städerna Hedemora och Säther böra kunna åtnöjas med ett gemensamt läroverk, och att Sigtuna, som snart kommer att förläggas under landsrätt, och Waxholm, som för närvarande endast åtnjuter ett penninge-anslag af 16 R:dr Banko, icke torde böra komma i fråga, så blifver antalet af de nya Elementar-läroverk, som derigenom komma att upprättas, 28.