Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den, som antager Utskottets af två Stånd godkända förslag alt tullsatsen ä ättika, alla slag, bestämmes för 1 1$ till 6 öre, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer tullen å ättika att fastställas till B öre per It. 4:o.
Den som vill att i tulltaxan skall införas det stadgande, att ättika, blandad med sä mycket bränvin, alt den icke är tyngre än vatten, skall förlullas sä, som holle den halfva sin vigt alkohol, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej ; Vinner
Nej, kommer icke något sådant stadgande att i tulltaxan inflyta.
Slockholm den ‘26 Juli 1860.
Ank. till Exp.-Utsk. den 26 Juli 1860, kl. 12 midd.
Memorial, i anledning af Riks-Ständens skiljaktiga beslutangående slarnpelpappers-afgiften.
Enligt Bevillnings-Utskottet tillhandakomna protokolls-utdrag, hafva, vid behandling af Utskottets under M 29 afgifna Utlåtande, i anledning af dels gjorda anmärkningar emot vissa delar, dels Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i afseende på X Bevillnings-Utskotlets Memorial M 33. andra delar af Betänkandet JVs 22, angående stämpelpappcrs-afgiften, Riks-Stånden i nedanomförraälda hänseenden stadnat i olika beslut; och får Utskottet, med anmälan såväl härom, som ock att Utskottets yttranden och förslag i öfrigt blifvit godkända, eller, der, till följd af förut fattade beslut, annat ej erfordrats, lagda till handlingarna, nu afgifva förslag såväl till de skiljaktiga beslutens sammaojemkning, som ock till voterings-propositioner i de delar, der omröstning i förstärkt
Bevillningsutskott bör ega rum.
Utskottets till Borgare-Ståndet framställda inbjudning, att, i fråga om stämpeln å utnämningsbref för Riddare af Konung Carl XIUs orden, hvilken stämpel Borgare-Ståndet bestämt till 50
R:dr, eller lika belopp med den, hvarmed utnämningsbref för Kommendörer af Kongl.
Svärds-, Nordstjerne- och Wasa-orden böra förses, frånträda sitt beslut och antaga Utskottets af de öfriga tre Riks-Stånden godkända förslag, enligt hvilket stämpelbeloppet å förstnämnda utriämningsbrcf skulle fastställas till 40
R:dr, har af Borgare-Ståndet blifvit lagd till handlingarna, med förklarande att
Ståndet vidblef sitt beslut.
1 följd häraf föreslår Utskottet följande omröstning: l:o
Den, som godkänner Utskottets af tre Stånd bilällna förslag, enligt hvilket stämpelbeloppet å utnämningsbref för Riddare af Konung Carl Xllbdes orden blifvit fastställd till 40 R:dr R:mt, röstar Ja, Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Borgare-Ståndets beslut, stämpeln å ulnämningsbréf för Riddare af Konung Carl XIH:s orden alt bestämmas till 50 R:dr, eller lika belopp med den, hvarmed utnämningsbref för Kommendörer af Kongl.
Svärds-, Nordstjerne- och Wasa-orden böra förses.
I olikhet med öfriga Riks-Stånden, hvilka godkänt Utskottets förslag, rörande »Fullmagter, Konstitutorialer och Förordnanden» (sid 2 och 3), »Konstitutorial eller Förordnande på behaglig tid» (slutet af sid. 3) samt »Förordnande eller Resolution på transport eller byte» (sid. 4), har Bonde-Ståndet förklarat, att stämpelafgiften för de fullmagter, konstitutorialer, förordnanden och resolutioner, som i dessa momenter afses, borde utgå efter de i nu gällande författning bestämda grunder; och har bemälda Riks-Stånd, i sammanhang härmed, jemväl beslutat, att de fullmagter å Pastorater, som af Konsistorierne utfärdas, borde framgent beläggas med stämpelpapper till det belopp, som för sådana fullmagter hittills varit stadgadt.
Bevillning s-Utskottets Memorial M 33■ S Då Bonde-Ståndet afslagit Utskottets inbjudning alt antaga Utskottets uti omförmälda delar framställda och af de öfriga Riks-Slånden gillade förslag, torde följande omröstning ega rum: 2:o Den, som gillar Utskottets i § 3 gjorda, af tre
Stånd godkända förslag, rörande »Fullmagter, Konslitutorialcr och Förordnanden» (sid. 2 och 3), »Konstitutorial eller Förordnande på behaglig tid» (slutet af sid. 3) samt »Förordnande eller Resolution pä transport eller byte» (sid. 4), äfvensom hvad Utskottet (sid. 17 i Betänkandet JM 22) föreslagit i fråga om fullmagter ä Pastoraler, sora af Konsistorierna utfärdas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Bonde-Ståndets beslut, stämpel-afgiften för de Fullmagter, Konstitutorialer, Förordnanden och Resolutioner, som i olvanberörda momenter afses, att utgå efter de uti nu gallande författning bestämda grunder.
Utskottets förslag, att sådana Doktorsbref, som utan föregånget prof utlärdas, antingen af Kongl. Maj:t (§ 3, sid. 4) eller af offentlig myndighet (§ 4, sid. 8), borde förses med stämpel till belopp af 40 R:dr, har blifvit gilladt af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden, hvaremot Bonde-Ståndet, som bestämt stämpelbeloppet för dylika Doktorsbref till 80 R:dr, afslagit Utskottets inbjudning örn antagande af Utskottets förslag.
Omröstning torde alltså böra verkställas öfver följande voterings-proposition: 3:o - Den, som bifaller Utskottets af tre Stånd godkända förslag att sådana Doktorsbref, som, utan föregånget prof, utfärdas antingen af Kongl.
Majit eller af offentlig myndighet, böra förses med stämpel till belopp af 40 R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Bonde-Ståndets beslut, stämpelbeloppet för dylika Doktorsbref att bestämmas till 80 R:dr. 6 Bevillnings-Utskoltets Memorial M 33.
Bonde-Ståndet, som afslagit Utskottets inbjudning om antagande af Utskottets utaf de öfriga Riks-Stånden gillade förslag, att fullmagt för Kyrkoherde att vara Prost öfver egen församling bör förses med stämpel lill belopp af 6 R:dr, har i stället fastställt stämpelbeloppet för dylik fullmagt till 15 R:dr.
Häraf föranledes följande omröstning: 4:o
Den, sora gillar Utskottets af tre Stånd bifallna förslag, att Fullmagt för Kyrkoherde att vara Prost öfver egen församling bör förses med stämpel till belopp af 6 R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Bonde-Ståndets beslut, stämpelbeloppet för dylik fullmagt att fastställas till 15 R:dr.
Utskottets förslag, att stämpeln å bouppteckningar skall utgå, elter behållningen i boet, sålunda: R:dr. öre. för behållning öfver 100 R:dr till och med 1,000 R:dr för hvarje fulla 100 R:dr — 10. » » af t. o. m. 5,000
R:dr för hvarje fulla 100 R:dr — 20. » » » 10,000 » » » » — 30. » » » 20,000 » » » » — 40. » » » 30,000 » » » » — 50. » » » 40,000 » » » o — 60. » » » 50,000 » » » » — 7 0. » » » 60,000 » » » » — 80. » » » 80,000 » » » » — 90. ölverstigande 80,000 » » » » 1: — har blifvit godkändt af Preste- och Bonde-Stånden, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet beslutat att stämpeln å bouppteckningar skall, dä behållningen i boet uppgår till fulla 200
R:dr beräknas till 25 öre.
Jemte hemställan att Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet ville frånträda detta beslut och förena sig med de öfriga två Stånden om antagande af Utskottets förslag, får Utskottet, för annan händelse, föreslå följande omröstning: 5:o
Den, som bifaller Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden godkända förslag, att stämpeln å bouppteckningar skall utgå efter behållningen i boet sålunda:
Bevil Ininga-Utskottets Memorial M 33. 7 R:dr. öre. för behållning öfver 100 R:dr till och med 1,000 R:dr för hvarje fulla 100 R:dr — 10. )) af t. o. m . 5,000 R:dr för hvarje fulla JOO R:dr . ... — 20. » » » 10,000 » » » » ... ... — 30. » » » 20,000 » » » » ... . — 40. )) » » 30,000 » » » » ... ... — 50. » » » 40,000 » » » » ... ... — 60. )) » » 50,000 >i » » » ... ... — 70. )) » 60,000 » » » » ... ... 80. )) » » 80,000 » » » » ... 90. öfverstigande 80,000 » » » » . . . . . 1: — röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Ridderskapet och Adelns samt BorgareStåndets beslut, stämpeln å bouppteckningar, då behållningen i boet uppgår till fulla 200 R:dr eller deröfver, att för hvarje fulla hundra R:dr beräknas till 25 öre.
Utskottets uti Betänkandet M 22 gjorda förslag, att Certcpartic eller fraktslut om fartyg, endast då hör med stämpel förses, när detsamma inför domstol eller exsckutor företes samt att stämpeln, ehvad Certepartiet är upprältadt inom eller utom landet, bestämmes till 30 öre för hvarje fulla hundra R:dr af den betingade fraktsumman, äfvensom Utskottets tillstyrkande att hvad i nu gällande författning stadgas, angående skyldigheten att förse kontrakter om fast egendom å landet och i städerna med stämpelpapper vid andra tillfällen, än då de för domare och exsekutor till laglig åtgärd företes, måtte ur författningen utgå, och att kontrakter i öfrigt höra förses med stämpel, på sätt
Utskottets förslag i denna del gifver vid handen, har blifvit gilladt af Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden, hvaremot Ridderskapet och Adeln beslutat, att hvad om Certepartier och konlrakter för närvarande finnes stadgadt, fortfarande skall vara gällande.
Utskottet inbjuder Ridderskapet och Adeln att, med frånträdande af dess beslut, förena sig med de öfriga Riks-Stånden om antagande af Utskottets förslag, och föreslår, för annan händelse, följande omröstningar: 6:o
Den, som gillar Utskottets af tre Stånd godkända förslag, alt Certepartie eller fraktslut om fartyg endast då skall med stämpel förses, när detsamma inför domstol eller hos exsekutor företes, samt att stämpeln, ehvad Certepartiet är upprättadt inom 8 Bevillnings-Ulskottets Memorial J\i 33. eller utom landet, bestämmes till 50 öre för hvarje fulla 100
R:dr af den betingade fraktsumman, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Ridderskapet och Adelns beslut, hvad om
Certepartier för närvarande finnes stadgadt att fortfarande vara gällande. 7:o Den, som bifaller Utskottets af tre Stånd gillade hemställan, att hvad i nu gällande författning stadgas, angående skyldigheten att förse kontrakter om fast egendom å landet och i städerna med stämpelpappcr vid andra tillfällen, än då de för domare och exsekutor till laglig åtgärd företes, bör ur författningen utgå, samt att kontrakter i öfrigt böra förses med stämpel, på sätt
Utskottets förslag till författning i denna del gifver vid handen, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej;' Vinner Nej, kommer, i enlighet med Ridderskapet och Adelns beslut, hvad om kontrakter för närvarande finnes stadgadt alt fortfarande vara gällande.
Slockholm den 26 Juli 1860.
STOCKHOLM, TKYCKT IIOS .10II.
BECKMAN, 1860. Bevillnings-Ulskottcts Utlåtande M 34.
1 JVs 34.
Ank. till Exp.-Utsk. den 7 Aug. 18G0, kl. 3 e. m.
UHalände, i anledning af dels gjorda anmärkningar emot vissa delar, dels ock Riks-Stdndens skiljaktiga beslut i afseende å andra delar af Betänkandet Jfs 20, angående Allmänna Bevillningen.
Vid behandling af Utskotlets Betänkande JV2 20, angående allmänna bevillningen, jemte dervid fogade förslag till Bevillnings-stadga samt Instruktion för taxeringsförrättningarne, äfvensom till Förordning angående mantals- och skattskrifningarnes förrättande, hafva Riks-Stånden i nedannämnde hänseenden dels fattat sinsemellan eller från Utskottets förslag skiljaktiga beslut, dels återremitterat ärendet till Utskottets förnyade handläggning, dervid Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet såsom en allmän föreskrift beslutat, att Utskottet, vid förnyad handläggning af ifrågavarande förslag, skulle ega att vidtaga alla de ändringar äfven uti de godkända §§ af samma förslag, hvilka kunde finnas behöfliga för att bringa dem till öfverensstämmelse med de förändrade stadganden, som, till följd af återremisserna, komme att föreslås; och får Utskottet, efter tagen kännedom af de diskussioner, som rörande de återremitterade delarne inom Riks-Stånden egt rum, samt med tillkännagifvande att Utskottets förslag i de delar, som icke här nedan finnas särskildt omförmälda, blifvit af samtliga Riks-Stånden godkändt, nu härmed i ämnet afgifva utlåtande. l.o Förslaget till Hemllnings-stadga.
Ingressen till Bevillnings-stadgan jemte det yttrande, som derom pag. 19 i Betänkandet förekommer, hafva, i anledning af gjorda anmärkningar derom, alt den blifvande bevillnings-summans belopp borde uti ingressen inflyta, blifvit of Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet återremitterade.
Ett uteslutande af detta belopp skulle nemligen hos den stora mängden af skattskyldige alstra en oriktig föreställning om hvad som afsåges att medelst den nya Bevillnings-stadgan uttaga, Hill- till It.
5 Sami. 1 Afd. 24 Iläft. 1 2 Bevillnings-Utskotlets Utlåtande M 3å. och dä dessutom förut alltid varit brukligt att bevilloings-summans belopp uti ingressen upptagits, borde utan giltiga skäl någon afvikelse frän detta bruk icke ega rum.
I sitt ifrågavarande Betänkande har Utskottet uppgifvit de skäl, hvarför Utskottet icke funnit bevillnings-summans belopp böra uti ingressen lill stadgan inflyta.
Flere talare inom ofvanbemäide Riks—Stånd hafva oek, ^med godkännande af Utskottets åsigt, erinrat, att de skatlskyldige erhålla kännedom om bevillnings-summan genom riksdagsbeslutet, som från predikstolarne i rikets alla kyrkor uppläses.
Och om, såsom Utskottet förmodar, bevillningsprocenten vid innevarande riksdag kommer att i icke obetydlig mån nedsättas, torde sjelfva Bevillnings-stadgan gifva vid handen, att dermed icke afses att uttaga större bevillning, än under hittills varande förhållanden utgått.
Då dessutom, såvidt af de till Utskottet ankomna protokollsutdrag kunnat inhemtas, inom de 2:ne öfriga Riks
Stånden några anmärkningar uti nu ifrågavarande syftning icke blifvit framställda, liar Utskottet, som här nedan skall afgifva yttrande, huruvida den nya Bevillnings-stadgan må för år 1861 blifva gällande eller om annat årtal bör uti ingressen inflyta, funnit sig böra i öfrigt vidblifva sitt i berörda hänseende afgifria förslag.
Med förklarande alt Bonde-Ståndet, för sin del, ansåge yrkesafgift böra af alla dem. som icke erlägga bevillning efter 2:dra artikeln, utgöras med de belopp, som kommitterode för upprättande af förslag till ny Bevillnings-stadga föreslagit, har bemälda Riks-Stånd återremitterat Utskottets uti Betänkandet, pag. 20, yttrade åsigt, att det af bemälde Kommitterade väckta förslaget om dylik afgift borde förfalla; men då de trenne öfriga Riks-Stånden gillat denna Utskottets åsigt, anser sig Utskottet böra hemställa, alt Bonde-Ståndet måtte, lika med de öfriga Riks-Stånden, besluta att förslaget om yrkesafgift bör förfalla.
Under pag. 21 i Betänkandet yttrade Utskottet, att, ehuru uti 2:dra och 6:te §§ af stadgan en viss procentberäkning för bevillningens utgörande blifvit utsatt, dermed likväl icke afsåges att Rikets
Ständer genast borde definitivt antaga nämnda procentberäkning, utan att det skulle ankomma på en blifvande utredning af den bevillnings-summa, som kunde erfordras för fyllande af Statens behof, om och i hvad mån ökning eller minskning af nämnda procentberäkning borde ega rum; och hemställde Utskottet, att Rikets Ständer måtte förklara, alt de procentberäkningar, som i nämnda hänseende blefve af Rikets Ständer antagna, endast skulle anses angifva Bevillnings-Utskotlels Utlåtande M 54. 3 det inbördes förhållandet emellan beloppet af den bevillning, som borde erläggas dels för jordbruksegendom, dels för annan fust egendom samt dels för inkomst af kapital och arbete; men att, om, vid bevillnings-summans slutliga fastställande, den förslagsvis antagna procentberäkningen behöfde ökas eller minskas, förhållandet emellan dessa procentberäkningar icke finge rubbas, utan borde bihållas, så att, om t. ex. bevillningen af inkomst skulle ökas från en till två procent, bevillningen för jordbruksegendom likaledes borde höjas från 3 till 6 öre för hvarje hundra Riksdalers uppskattningsvärde samt för annan fastighet frän S till 10 öre, o. s. v. Berörde framställning har blifvit bilailen af Ridderskapet och Adeln samt BondeStåndet, äfvensom af Borgare-Ståndet, som likväl uteslutit sisla meningen, innefattande det anlörda exemplet samt äfven i öfrigt förkortat sitt beslut dertill, natt de »procentberäkningar, sorn nu varda af Rikets Ständer antagna, endast skola anses »angifva det inbördes förhållandet emellan de olika bevillningsbcloppen; men att, om »vid bevillnings-summans slutliga fastställande, den nu förslagsvis antagna procent»beräkningen bchöfver okas eller minskas, förhållandet emellan dessa procentberäk»ningar icke får rubbas, ulan bör bibehållas».
Deremot har Utskottets framställning blifvit af Preste-Ståndet återremitterad på den grund, att de af Utskottet uppställda förslagsberäkningar kunde komma alt rubbas, till följd af de utaf bemälda Ständ, vid pröfning af §§ 6 — B, beslutade återremisser.
Då emellertid Preste-Ståndet, lika med de öfriga Riks-Stånden, torde gilla den grundsats Utskottet uti ofvanomförmälda hemställan velat uttrycka och som jemväl innefattas uti Borgare-Ståndets beslut, eller att om, vid bevillnings-summans slutliga fastställande, de antagna proeentberäkningarne behöfva ökas eller minskas, denna ökning eller minskning skall ske i ett proportioneradt förhållande emellan de af Rikets Ständer förslagsvis antagna procentbeloppen, så anser sig Utskottet böra hemställa, ali öfriga Riks-Stånden äfven för sin del behagade antaga BorgareStåndets ofvaninförda beslut. A) Bevillning af fast egendom.
m 2-».
Utskottets förslag att bevillning för fast egendom skäll utgå: l:o lör jordbruks fastighet med tre öre för hvarje fulla Etthundra Riksdaler af uppskattningsvärdet; och 2:o för all annan fastighet med fem öre för hvarje lulla Etthundra Riksdaler af samma värde, har blifvit oförändradt bifallet af Bonde-Ståndet.
De öfriga>Riks-Stånden hafva deremot i denna fråga fattat sinsemellan stridiga och från Utskottets förslag skiljaktiga 4 Bevillnings-Ulskotlets Utlåtande M 34. beslut, sålunda, att Preste-Ståndet förhöjt de för jordbruks-fastighet till utgående föreslagne 3 öre till 4 öre för hvarje fulla Etthundra Riksdaler af uppskattningsvärdet, men i öfrigt gillat Utskottets förslag; hvaremot Borgare-Ståndet beslutit, att lika stor bevillning skall bestämmas för jordbruks- och annan fastighet, samt att denna bevillning bör utgå med fyra öre för hvarje fulla 100
R:dr af fastighetens uppskattade värde; och har slutligen Ridderskapet och Adeln, på grund af gjorda anmärkningar, återremitterat berörda förslag, äfvensom i sammanhang dermed §§ 2, 3 och 4 i Bevillnings-stadgan.
Under den diskussion, som föregått denna återremiss, hafva så olika yrkanden och förslag blifvit framställda, att någon Ridderskapet och Adelns gemensamma tanke i frågan icke kan deraf utrönas.
Val har en och annan stämma höjt sig för bifall till Utskottets framställning, men för öfrigt synes man hafva velat undanskjuta hela förslaget och i sådant afseende yrkat, att Rikets Ständer skulle i underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t anhålla, att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande måtte erhålla uppdrag att, efter länens Hushållnings-sällskaps hörande, granska förslaget, hvarefter detsamma vid en kommande riksdag skulle af Rikets Ständer tagas i förnyadt öfvervägande.
Under tiden skulle nuvarande
Bevillnings-förordnirigs föreskrifter fortfarande blifva gällande, men algiften nedsättas från 1 R:dr till SO öre per mille af fastighetsvärdet.
Dessutom borde minimi-tarifen borttagas, på det jemnare taxeringsvärden skulle erhållas.
Andra yrkanden hafva gått derpå ut, dels att bevillningen af jordbruks-fastighet skulle beräknas efter behållna årsinkomsten, liksom det blifvit föreslaget i afseende å bevillningen af kapital eller arbete; dels ock att för såväl jordbruksfastighet, som annan fastighet, bevillningen mätte bestämmas till lika belopp af 4 öre för hvarje fulla 100 R:dr of uppskattningsvärdet, dels slutligen att, med bibehållande af föreslagna 3 öre för jordbruks-fastighet, all annan fastighet skulle utgöra blott 4 öre för hvarje fulla 100 R:drs uppskattningsvärde.
Dessutom' har förslag blifvit väckt derom att den nya Bevillnings-stadgan icke skulle tillämpas förr än från den 1 Januari 1862, men beredningarna redan under år 1861 bildas för att insamla erforderliga uppgifter och upplysningar samt upprätta förslag till påföljande årets taxering.
Utskottet, som här nedan skall närmare yttra sig angående det väckta förslaget om uppskof till 1862 af den nya Bevillnings-stadga, som vid innevarande riksdag al Rikets Ständer kommer att fastställas, får, hvad beträffar yrkandet, att Rikets Ständer skulle i underdånighet anhålla, att Landshöfdingarne och länens Hushåll— nings-sällskaper måtte lå afgifva yttranden öfver förslaget, här anföra hvad deremot blifvit af flere ledamöter inom bemälda Riks-Stånd erinradt, eller att Rikets Ständer hittills vid dylika frågors behandling icke velat att någon embetsmyndighet skulle ingripa i Rikets Stunders beskattningsrättigheter.
Vid sista riksdag hade Rikets Ständer icke heller utbedt sig något förslag af Kongl.
Maj:t eller något yttrande af vederbörande, utan endast att en Kommitté måtte utses och densammas BeviUnings-Ulskotlets Utlåtande M 34. 8 förslag för Rikets Stander framläggas.
Det utlåtande, Kammar-rätten afgilvit, hade ock endast berört det formela af frågan, men icke sjelfva beskattningsgrunderna
Men om äfven, på sätt begärdt blifvit, den ifrågavarande granskningen skulle kunna åt Kongl. Maj:ts Befallningshafvande uppdragas, så kunde dock dessa embelsmyndigheter, hvilkas tid är af så mångfaldiga andra ärenden upptagen, svårligen medhinna en så fullständig utredning af ärendet, alt derpå något med full säkerhet kunde byggas.
Fast hellre skulle det kunna antagas, att deras yttranden måste blifva mot hvarandra mycket stridande och i följd deraf antingen vilseledande eller utan nytta för ett blifvande Bevillnings-Utskott.
Likaledes kunde det dragas i tvifvelsmål huruvida Hushåilnings-sällskaperne vore så sammansatta, att af deras ledamöter kunde förväntas den speciela kännedom om alla de omständigheter, som vid bevilIningsfrågors behandling borde tagas i betraktande.
Då erfarenheten under flera riksdagar gifvit vid handen, att det ändamål, som med bevillnings-författningarne åsyftats, i allmänhet icke vunnits, enär den jemlikhet och rättvisa i beskattning, som man velat tillvägabringa, icke kunnat åstadkommas, samt de tid efter annan gjorda jemkningarne i förut befintliga stadganden icke heller medfört önskade resultater, så kunde Rikets Ständers meéing med nedsättande af den Kommitté, som afgifvit förslag i ämnet, icke vara den, att blott åstadkomma ändring af en eller annan bestämmelse i förut gällande Bevillnings-stadga, utan måste Kommittéen haft till uppgift att framställa andra och mera oförtydbara föreskrifter, än de gamla författnin garne innehållit.
Ty då hittills en hög procent på högst otillförlitliga taxeringsvärden utgått, hade Kommitterades afsigt varit, att taxeringsvärdena skulle blifva en sanning och procenten i sammanhang dermed kunna nedsättas.
Utskottet har i det återremitterade Betänkandet, pag. 22 och 25, redogjort för de skäl, hvarför afkastningen af jordbruksfastighet icke borde antagas till högre belopp, än tre procent af uppskattningsvärdet och bevillningen följaktligen, efter den förslagsvis uppställda 1-procentsberäkningen, utgå med 3 öre al hvarje fulla 100 Riksdaler af uppskattningsvärdet, likasom Utskottet ock antvdt, att de förhållanden, som föranledt till denna lägre inkomstberäkning för jordbruksfastighet icke egde rum å annan fastighet; och torde någon närmare utveckling af dessa skäl nu icke vara erforderlig, då 3:ne Riks—Ständ i frågan fattat definitiva beslut.
Som emellertid ett af dessa Riks-Stånd godkänt Utskottets förslag samt de 2:ne andra, med ändring deraf, fattat sinsemellan skiljaktiga beslut, har Utskottet, vid sådant förhållande och då Ridderskapet och Adeln icke uttryckt någon bestämd åsigt i frågan, ansett sig böra vidblifva sitt ofvanberörda förslag; alt bevillning för fast egendom skall utgå: l:o för jordbruks-faslighet med tre öre för hvarje fulla Ett hundra Riksdaler af uppskattnings—värdet; och 6 Bevillnings-Utskollels Utlåtande M 34 2:o för all annan fastighet med fem öre för hvarje fulla Etthundra Riksdaler af samma värde.
Med ogillande af redaktionen utaf de i § 2 förekommande undantags-stadganden, har Preste-Ståndet antagit det förslag till lydelse af samma stadgande!), som förekommer i Prosten Sondéns, vid Betänkandet N:o 20 fogade reservation.