Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den allt f ördragande och dock godlynta och karlel~sfulla husmodern, som räcker till för allt och alla; den litet inagnifika husfadern, som ger sig in i oförnuftiga affärer, men som ändå liåller på, att han är husets herre; den glada, friska Elsa, som gifter sig med länsmannen för att rädda sina förQdrar från ekonomisk ruin - vi kanna dem alla.
Sonen i huset, den praktiga Gösta, som imder sina pojkår t. o. in.
väft en hel linnevaf för att vinna ett vad och kunna köpa sig en svarfstol, viinder juridiken ryggen, ehuru lian redan tagit sina examina, men ej lyckas erhålla n %gon plats, ocli blir landtbrukare pk en nyodling.
Vi beklaga blott, att alla unga jurister, som kanske önskade göra på sarnina sätt, ej ha en onkel, som försträcka dem räntefria lan, ty på nyod- lingar skär man ej guld med täljknifvar.
Hjart, soni också uppgif- vit sin studentexamen och ej bryr sig om att genom sina studier blifva %familjens stolthet; o, blir Göstas lyckliga maka.
Ädlare ii11 kostliga perlor.
Berattelse af Mvms Mackamess.
Ofversättning från engelskan.
Böcker, som särskildt äro afsedda för unga .flickor, äro vanligen öfversatta från engelskan.
Jämte allt det goda, som finnes på detta språk, finnes des en uppsjö på intetsägande och långtrågiga böcker,
284 som skulle vara tämligen oskadliga, om man ej sökte inbilla unga, flickor, att detta ar den andliga föda, som passar dem bäst till om- byte med ledasningen eller d % denna är undanstökad.
Låt oss se till hvad, Ädlare an kostliga perlon, som ar n: o 27 i biblioteket ~ L ä s - ning för unga flickor~, innehåller.
Vi behöfva blott slå upp boken för att se, att den- nästan uteslutande innehåller samtal, och att dessa företrädesvis röra sig om förälskelser och förlofningar, eller om de svårigheter, som uppsta, därigenom att, de ratta, ej genast f&amp; hvar- andra.
För att bryta enformigheten förekomma också &amp; ra hemska kapitel om ett bortröfvadt barn o. d. Besattelsens tre hjaltinnor äro alla förälskade i hjalten, Cecil Wentwoi * th. Xina, huf vudhjaltinnan, är en i allo förträfflig ung flicka, som likväl, innan hon träffar Cecil, gifvit sitt hjärta ht styckets ~mauvais sujeb, som för dåliga affärer måste lämna sitt fädernesland.
Nina inser snart sitt misstag och vänder sin hag till Cecil, men denne friar tiil den vackra, obetänk- samma och dödssjuka Effie, egentligen af medlidande, " då han upp- täcker hvad hon känner för honom.
Effie upptäcker emellertid, att Cecil ej älskar henne; hon bryter förlofningen och blir ba.rmhärtig- hetssyster.
Cecil friar nu till Nina och får naturligtvis ja.
Den tredje hjältinnan, ahrian, vänder snart sin liag fr %n Cecil tiil dennes van, den sträfve och tväre, men i grunden förträfflige C h d e Farrant.
(Att öfvers.
till v %r stora föridining kallar honom xynisk,, torde bero därpå, att hon öfversatt det engelska ordet xynnicab med cynisk och ej med sstraf~ eller %tvars, som det betyder).
Till omväxling med all erotik förekommer ' berättelsen om hur den lilla Rita (ett barn p % 8 ii 9 år) af sin styfmor misstänkes för att hafva stulit eller rent af dödat sin lilla halfsyster.
En elak sköterska erkänner sedan pb sin dödsbädd, att hon utfört dådet, i det hon vidtalat en bakelse- gumma att lägga ut barnet i skogen.
Rita, hvilkens håg alltid statt till teatern, dör snart sedan hon rymt till ett kringresande teater- sällskap.
E n annan episod af mystisk natur är den om den Iivit- klädda kvinnan, som ibland uppträder i Farrants hus.
Hon befinnes emellertid vara hans blinda syster.
Bokens ädlaste personlighet torde val vara Cecils moder, som under lians barndom och ungdom varit hans förtrogna van och rhdgifverska.
Hon agnar också sina omsorger åt alla hjältinnorna.
Hon lefver för öfmgt sin mesta tid i ett för- tjusande %krypins, dar Iion har en litcn vinterträdgård, skrifbord, stora speglar, springvatten och ett par turturdufvor.
Ofversättningen ar vida bättre an vi förut varit vana att finna frhn samma håll.
Läsning för gossaz.
Trumslagare och General.
Histo- risk berättelse från amerikanska frihetskriget för hundra år sedan, af d: r Earl Oppel.
För gossar i allmanhet torde den stundom nggot torrs krigs- historia, som utgör hufvudinnehållet i denna bok, ej vara fullt njut- bar, åtminstone ej före 15-16 års &amp; Ides.
31en för mera försigkomna, ynglingar, roade af historiska studier, bor den blifva en bide instruk-
tif och intresserande läsning.
Äfven.
nnga flickor.
kunna med fördel läsa boken.
E n god anda är alltigenom rbdande i boken, och öfvers&amp;tninien ar gjord med mycken omsorg.
~ B m a marg it^ m. fl.
Berättelser för unga ' flickor af » Tante Cissyw.
Med en teckniog.
Xargit, en af tre systrar, har allt i f r h barndomen fritagits från allt besvär, allt ansvar, allt allvar i lifvet.
Utan att egentligen vilja vara själfvisk, har hon blifvit det bortskainda barnet, som ej ansett sig beliöfva uppfylla några plikter inom hemmet.
Hon säger och gör allt livad som faller henne in, ocli allting ursäktas med, det är bara 31argit D.
Att hon oaktadt sin själfviikhet kan vara så Bförtjusandew så abedåraiides som det jämt talas om, förstår man ej - och man undrar på att den, som ingenting gör för andra, kan vaia så afhållen.
Dess- utom förekomnm ej så få öfverdrifter.
A t t en flicka som vuxit upp på landet blir så bortkommen i det husliga, att hon t. ex. då hoii skall servera te, fyller halfva kannan med torrt te, tror ingen.
Margit samt hennes far ocli syskon bo på en egendom i Värm- land.
E n kamrat till hennes bror, en ung officer, en allvarlig och tankande nien något whögviss ung man, kommer för a t t tillbringa julhelgen hos dem.
Under inflytande af den känsla, som vakna?
hos Margit för den imge krigaren, inser hon hvilket onyttigt och sjalfviskt lif hon fört, och då sjukdom och pröfningar 1iemsö.ka hennes familj, tager Iion modigt sin andel af.
plikterna och ansvaret, samt utvec1; lar de goda egenskaper s ' oni verkligen finnas inom henne, sh att hon blir en god och adel kvinna .. I den andra berättelsen f % vi lara, huru farligt det är, att sfindigt komma &gt;för seiita.
Berättelsens hjältinna, Ida, är förlofv~d med en ung, duktig och älskvärd ingeniör.
Han blir slutligen trött på, att Ida aldrig kan passa p&amp; tiden och bryter förlofningen.
I &gt;Haii eller lion ?w f&amp; vi också vara med om en bruten förlofning, men en, som återknytes.
)) Hon&gt; går på en klubb där det arbetas för, full jämnlikhet mellan könen)) och insuper ideer, hvilka wlianw som präst ej kan tolerera.
Sedan bhde han och hon lidit af skilsmässan, åter- förenas de och komma öfvereris om satt vikten ligger ej på, Iivein som liar största nzakten, utan största karlekem.
Det roligaste i berättelsen är skildringen af fröken Anastasia, klubbens ordförande, som sedan hon gifte sig blir en mycket underdånig liustro Ht en obetydlig haradshöfding, ' och af den myndige kyrkoherde Ahrnström, som anser likställighet och frihet som tokerier och är lycklig att hans Emmy är.
mjuk som vax.
Af samma Einmy sättes han sedan grundligt under toffeln.
Hvad det einelle~tid skall tjäna till att föra » unga flickorw, för hvilka boken Sr skrifven, in i ett virrvarr af wkvinnosaksfrågorw~ kunna vi ej be- gripa.
Baken kommer nog dessiitoni, iföljd af sin utstyrsel, att hamna.
hos 13-, 14-åringarna.
Stilen är ledig ock skildringarna lifligg, så att nnga flickor, skola nog med nöje läsa berättelserna. '
Kusin Svantes besök och Landtlif af J.
C. von Eofsteia.
2,so.
Af de båda berättelser, som boken innehåller, ä r den första shväl till omfång som till innehåll den mindre betydande, ehuru förf: s kända berättartalang icke heller här förnekar sig.
Födelsedagsfesten med sin utställning af lefvande taflor ä r skildrad shsom ett harmlöst skämt utan anspråk, och nagon djupare mening bör icke heller till- mätas det lilla upptåget.
- ~ L a n d t l i f a ~ r däremot mera genomtänkt och påminner i viss mån om Alcotts battre arbeten, ehuru den a r fullständigt svensk i naturbeskrifningar och situationer.
De äldre personerna, gamla patron och fröken Karin, tyckas tecknade efter naturen och äro goda, genomförda typer.
Af de båda flickorna ar den intresseväckande Ina bäst skildrad, den yngre nigot för utpekadt prosaisk; man gör likväl de unga systrarnas bekantskap med nöje och följer deras utveckling med deltagande, till dess man till sin öfverraskning finner, att boken är slut.
Läsaren, framförallt den unge läsaren, för hvilken boken är afsedd, önskar nog liiligt att där stått ett: afdeln.
I. på första sidan, så att man haft hopp om att i fram- tiden få veta) hur det gick s e ' n ~.
Införandet i berättelsens slut af de unga damerna från Stockholm tyckes tyda på en tilliimuad fort- sättning, likasom ock det sista kapitlet synes tillkommet för at!
bilda en tillfällig afslutning.
De bada familjernas p % Hamra och Asboda framtid, Inas drömmerier, hennes karakter som ett arf frkn fadern, den inverkan denna hennes karaktär erhmit af den sunda uppfostran hon fått, bygdens utveckling genom järnvägarna, amerikanska förbin- delser m. m., - allt detta gifver mer än tillräckligt .uppslag till en ny del, som antagligen ocksh till en kommande jul blifver a t t för- vänta, och d % äfven likasom denna blifrer en välkommen julklapp till de unga.
Pensionsflickan och andra berättelser af Frmzces Hodgson Burflett, med titelplansch.
Af de fem berättelser, som utgöra bokens innehall, a r
Den svenska titeln a r dock mindre lyckligt vald, emedan den icke gifver nyckeln till innehållet så som förhållandet ä r med den engelska edi it has burglan.
Konversationen emellan den lilla flickan i den broderade nattdräkten och den groflemmade simple r h a r e n samt dennes häpnad, ä r på en g h g oemotståndligt komisk och rörande.
Af de öfriga be- rättelserna är den om Sankta Elisabeth väl otrolig, likasom den unga hjeltinnan ä r nhgot för mycket helgonlik för att lefva i v h a dagar, och i den sista, den om Prins Dvargfot, framkommer icke den rätta sagotanen.
Såväl denna som den föregkende berättelsen passar icke fullt i stycke med innehAllet för öfrigt i den lilla Boken.
Den oförskräckta och rättsinnade pensionsflickans (Sarah Crewe) öden måste väcka medkänsla hos unga sinnen, och att efter hennes hårda erfarenheter af lifvet allt till slut går s % bra, niistan bättre an sannolikt är, a r ju icke att klandra, då frabga är om en bok för ungdom.
Boken i sin helhet kan med skal anbefallas.
- Tv&amp; prinsessor af C7mZotte M. Yonge.
Ofversatt af Mathilda Langlet.
Miss Yonges namn ar så väl kändt i vhr öfversattningslitteratur, att man tryggt kan sätta hvarje salster af hennes penna .i de ungas händer.
Men en så produktiv författare som miss Yonge kan ej all- tid skhfva lika väl och fängslande.
Vi instämma fullkomligt i det som säges i sanmalan, till &gt;Två prinsessor,, nämligen att, där före- kommer icke något, som ej öfverensstämmer med de mest upphöjda sedliga begreppo, men vi frukta, att boken lider af en betänklighet - den att vara lhngtrådig.
Atminstone hafva vi af bokens första hälft, som afhandlar de unga prinsessornas resa till Frankrike fått detta intryck.
Den sista hälften, som omtalar vistelsen i Frankrike och prinsessornas öden i detta land, ar mer omväxlande och rolig.
I boken förekonima så många ättlingar af huset Stuart och dessutom så många lorder, jarlar ocli grefvar, att vi af fullaste hjiirta instämma med prinsessan.
Eleanor, då hon utbrister:, Jag kan aldrig reda ut detta släktregister.
D Boken kan rekommenderas &amp; t iingdom, som a r intresserad af historisk läsning.
Briggen Molly eller iifveiityr vid Golföarna af I. F. Cooper.
Illustrerad, Pris 2,75.
Segelsport och gossar höra tillsammttns och så länge så är, blifva nog de gamla sjöromanerna med eller utan bearbetning för ungdomen, en för dem kärkommen läsning.
, Briggen BIollyz, Iiör visserligen ej till Coopers basta i denna genre, men afventyren äro omväxlande och briggens grymme kapten, som fört krigskontraband under kriget mel- lan Nordamerikas förenta stater och Mexiko, nås slutligen af rätt- visans arm, sedan hans last måst kastas öfverbord, och lians fartyg g %tt till botten.
De grannt färglagda illustrationerna tyckap berak- nade för en lägre %Idersgrad än den - omkring 14 år - för hvilkeii bokens innehåll ar lämpligast.
Annie Forest eller Lifvet p&amp; Roseiiliill.
T. Meade.
Ofversatt af E.
Pris 1,75.
Barnen bjudas h i r på att få göra bekantskap med en hel del unga flickor - elever i en flickpension i England.
Men vi våga påstå, att våra svenska barn i allmänhet ej komma a t t halina sig hemma: stadda i detta sallskap.
Icke kunna vanliga barn kanna igen livar- ken sig själfva eller sina ' kamrater i dessa lillgamla små damer, som af betjäningen kallas fröknar och som resonnera och konversera alldeles som gamla människor.
Vi kunna val också hoppas, att de våldsamma känslor af hat, afund och misetänksamhet, mot hvilka flickorna på Rosenhill hafva a t t strida, äro främmande för barn i allmänhet.
Hjältinnan i boken, Annie Forest, är val den af alla skol- flickorna., soni mest intresserar, därför att Iion mest påminner om ett vanligt barn.
Hon är en liten obetänksam men god yrhätta, som oaktadt m h g a fel och brister ä r omtyckt af både lärarinnorna ocli de bättre bland kamraterna.
Neri just af detta skal blir hon ytsatt '
för de öfriga kamraternas afund ocli hat.
Terkligt låga handlingar begås för att nedsatta, favoriten », och en beständig osämja rider bland kamraterna för hennes skull.
Sorgligt i sanning, om detta a r en ' teckning efter naturen!
Men vi hoppas, att så ej ar förhållandet.
De scener af ånger och försoning, hvarined boken slutar, äro visserligen mycket vackra, men vi befara ändå, att boken ined alla sina öfverdrifter, romantiska händelser ocli kansloutgjutelser ej mycket kommer att gagna sina läsare.
Ofversattningen a r i allmänhet god, men önskligt vore, a t t.
shdana uttryck ej användes i barnböcker, som t. ex. de.
har flere gånger brnkade orden:, Herre jesse~, &gt;Herre jestandes 8,; o det ar urfånigtc med flera.
Till och ined uttrycket: a det var fan, brukas p % ett ställe.
Katy i sk olm^, en berättelse för flickor af Szlsnn (Joolz ' dqe.
Vi gjorde i fjol bekantskap med Katy i hemmet.
I å r träffa vi henne i skolan.
Hon och hennes yngre syster Clover sandas näm- ligen i helpension.
och det a r deras öden i denna pension, vi f i del ' af.
Vi hoppas, att icke alla amerikanska skolor äro sadana, som den Katy kom i.
Hon har nämligen knappast satt sin fot inom skolans dörr, förr an hon af sina blifvande kamrater får höra talas om dem kurtis, som föres mellan pojkarna i den narbeliigna goss-skolan och flickorna.
De olika boningsrummen värderas af flickorna efter den utsikt, man har å t den gata, där pojkarna gi fram.
Katy finner allt detta opassande och stiftar, Föreningen till undertryckande af okvin- ligt uppförande^.
I denna förening förbjudes » viftning och andra hemliga tecken,.
Bled lärarinnorna st % flickorna i allmänhet pk en allt utom god fot.
Visserligen dyrkas den ena pk raniigt skolflicke- mandr, men den andra, ' som ar förlofvad, kallas Ben gammal apa2, och flickorna önska, att hennes missionär snart matte ta henne^.
Diir dylika skolor finnas, förtjäna de att gisslas och att skrattas å t - men nop kunna vi val bjuda våra srenska flickor en bättre läsning.
Boken har likväl äfven sina goda sidor.
Den ar frisk och rolig, varnit och på inånga stallen fint skrifven.
Kamratskapet och flickornas muntra lekar väcka vår varmaste sympati, likaså Ratys kärlek till sin far och sitt hem.
J a, vi sympatisera också mer än en gång med flickornas vrede mot lärarinnorna, shom då dessa senare en gång spikat domestik för alla fönsterrutoriia, utou den öfre, i akt odi mening att fickorna ej ens skola f&amp; se de förskrcakliga gossarna.
Skulle någonsin en barnbok göra propaganda för ssamskolanc, s % vore det val denna, ty dylika dumheter, som de ofvan omtalade, skulle ju aldrig kunna komma i fråga, där gossar och flickor uppfostras till- sammans.
Ofversattningen är god.
Till de svenska barnens upplys- ning meddelas två gånger, a t t sex engelska mil g&amp; på en svensk, hvilket de flesta barn veta förut.
Däremot gifves ingen upplysning om sådana ord som ~Tallentinsbref w och ~Vallentinsversx, eller om D Tacksägelsedagen s, d i hela huset luktade gås.
Familj en Hiinmelstj iirna och det Sidensvahnska, bolaget, af T o h i Topelizcs.
Författarinnan säger sjalf i företalet till denna bok, att den ä r afsedd att gifva de unga en roande läsning samt en hvardagsbild, af skolbarnen i v %r tid.
Utan tvifvel skall den så lätt och roligt skrifna lilla boken upp- fylla denna sin bestämmelse.
Men månne den inte också har ett annat syfte, nämligen det att visa, hvilket godt inflytande ett friskt och otvunget kainratlif mellan gossar och flickor iitöfvar på bada parterna 3 I bokens senare afdelning, livilken innehåller den längsta och i vhrt tycke roligaste berättelsen: » Det Sidensvahnska bolaget D, införas vi i ett hem, där sju stycken skolbarn, gossar och flickor från skilda liåll, äro inackorderade.
Dessa gå alla i nggoii af stadens skolor, men på fritiinmarna föra de, iinder uppsikt af en gammal förståndig tant, Dika, ett gladt och lustigt kamratlif.
Det ena lilla oskyldiga upptaget aflöser det andra, utan att någon tänker p % hvad som passar för gossar ocli hvad som passar för flickor.
Med fröjd ocli gammati deltaga de i hvarandras påhitt och äfven i hvarandras arbeten.
Flic- korna blifva härigenom mer hurtiga ocli mindre fåfänga, gossarne mindre brhkiga och mer plikttrogna.
Bokens första berättelse a r be- tydligt svagare ocli innehåller ej s&amp; få orimligheter.
Nggra konstiga ord och uttryck ha visserligen insmugit sig i boken, t. ex. » aldrig har jag benat så, (sprungit så),, kvarnen rna- lade&gt;, » Jag $ahade » in.
Orsaken härtill torde val vara den, att, såsom vi veta, författarinnan ar finska.
Boken är en rolig lasiiing för barn om 12-14 &amp; r och kan &amp; t dessa rekommenderas.
Historisk berättelse för ungdom af författaren till, The lieir of Redcliffe D.
F r i öfversattning från engelskan af B.
Pris 1,n.
Denna af liariien mycket omtyckta berättelse, soin iinder benäm-.
ningen » Den lille hertigen^ förut ar utgifven på svenska sprkket, framträder här under andradt nainn.
Den enkla, lifligt skildrade lilla historien, måste i hög grad till- tala alla barn.
Man kunde blott önska, att öfversattniiigen varit litet inera noggraniit utförd bhde med afseeiide på konstriiktion och inter- punktion.
Den goda lilla boken kan för öfrigt med allt skal rekoininen- deras.
Passar bäst för barn omkring 12 år.
Prinsarnas bloinsterclfabet.
Knappast har väl i vårt land utkoininit en bildbok för barn, i artistisk smak ocli finhet jämförlig ined ofvansthende lilla mästerstycke.
Konstnärinnan liar teckiiat en blomma för hvarje bokstaf i alfabetet, samt uti eller bredvid blomman, likasoin dennas förklarade bild, ett.
litet förtjusande människobarn, hvilket i uttryck, gestalt och färger nästan sammansmälter till ett med den friska blomman.
N k c n text till taflorna finns ej.
E n sådan vore ocksh öfver- flödig, d % de älskliga sina bilderna - vi skulle sarskildt vilja pipeka hvitsippan, daggkåpan och liljekonvaljen på det mest poetiska blomsterspråk tala för sig själfva.
Både unga och gamla komma säkert att med stor glädje studers denna högst ovanliga abcbok.
- Ur natureii och lifvet.
Af Leo Tolstoj.
Pris 40 öre.
D e rörande, enkelt berättade små historier, som här bjudas bar- nen, äro väl ägnade att väcka deras intresse för lifvet i naturen och att p&amp; samma g %ng blifva för dem en roande nöjeslasning.
Den nyttiga lilla boken rekommenderas At b x n mellan 1 0 och.
14 år.
Rolfs iiya kusiner, af HecZda Aitderso~z.
Pris 1, ~ s.
Detta är en liten bok, som nog blifver lika val emottagen som ~ R o l f s sommarferier, förra hret, och som likasom denna visar en djnp- gående försthelse af och kärlek till barnen, förenad med en berättar- konst, som rör sig med så enkla medel och dock lyckas med pennan måla s % lefvande små taflor.
Två små bortskämda., moderlösa barn frbn staden komma och gästa kusin Rolf på Ekholm.
Det ar barnens afventyr och erfarenheter, deras lekar och arbete, under det välgörande inflytandet af ett verk- ligt godt hem på landsbygden, som gifva stoffet till skildringarna.
Bland de bästa och mest intresseväckande torde kunna raknas gossarnas skogsvandring, hvilken säkerligen kommer att hagra som hiijden af lycka i mången pojkfantasi.
.Det kostliga namnet på den lilla grön- malade båten, artskidan, staiinar nog också lätt i minnet, och vid mhiiga landst&amp;llen torde nog till vbren en ~ärtskidaa komma att ligga förtöjd vid stranden.
Roliga äro ock barnens julklappsbestyr, deras verser och deras förtroenden, som t. ex. d % den förtjuste Olle tackar för skridskorna, och Rolf upplyser: &gt;Ser du, de vor0 för små å t mig, därför fick du dem,, - hvilket p2 intet satt minskar hvarken van- skapen eller ghfvans värde, s % som sig bör mellan goda, surida och icke förkonstlade barn.
Det behöfver knappt tilläggas en önskan om, att den lilla boken matte vinna en talrik läsekrets inom den unga skaran af 8- och 10-åringar.
Nr Rutlierfords Barn af Elizabetlt liret ?terell, förf.
till; &gt;Den stora, vida verlden.
B Ofversättning af Hedvig Indebetou.
Pris l, so.
Vi hafva har en skildring af två sina amerikanska flickors lif, som i mångt och mycket liknar barnens lif hos oss.
De promenera, plocka blomnior, leka med kattor, kycklingar och sm % hundar, samla snäckor och insekter samt arbeta, leka, skratta, gräla, och förlata hvaraiidra.
Berättelserna iiro nätta och lämpliga för barn; dock hade man kunnat önska något mera omväxling, mera friskhet, mera handel-
Barn vid 10 års ålder, för hvilka denna bok ar lämplig, älska ej långa beskrifningar på stallen, på rummens anordning, utan till- talas mera af roliga och omväxlande tilldragelser.
Olämpligt förefaller, att uti munnen på den 6-7-kriga Chryssa, .som är på besök hos sina morföräldrar, lagga en förebråelse mot dessa, därför att de ej läsa bordsböner, samt att Mrs Rutherford vid alla möjliga, tillfallen citerar wverser ur Bibeln, som dessa små barn skola tillämpa p % sitt lif.
M %nga, af dessa bibelspråk förefalla dessutom för barnens ålder ganska svåra och ofattliga: Teckningarne äro ganska underhaltiga.
Cliryssas och Sybillas vinternöjen af Elizabeth Wetlzerell.
af Hedvig Indebetou.
Chryssas och Sibyllas Vinternöjen utgöra en fortsättning på Mr Rutherfords barn.
Denna berättelse är lifligare, ' mera omväxlande än den föregående och skall nog roa de små, som last den första boken.
De små flickornas vinternsjen äro ej egentliga vinternöjen, såsom man tanker sig dem hos .oss - utan blott en skildring af deras lif i staden.
Mycket sökt förefaller kapitlet om, ädelstenar », dar Nr Rutherford försöker förklara för Chryssa den bildlika betydelsen af en safir, som hon för första gången sett hos en bekant till föräldrarna.
Många ställen läses upp ur Bibeln, dar safiren omtalas, men man kan ej ' l %ta bli att befara, att den lilla sexåriga Chryssa blir litet yr i hnfvudet af allt som hon skall komnia ihkg och tanka på, då hon f %r se en safir.
Boken är för öfrigt natt ocli bra och kan rekommenderas för 10- l 2-åringar. '
Svenska folksagor.
Utgifna af Johm Nordla ?zdw.
Med 21 illustrationer af Jenny Nyströni.
Pris 2,25. '
D % vi komma ilikg, med hvilken glädje vi själfva i barndomens dagar lato vår fansasi med sina isjomilastöflarw draga i vag med oss genom sagans förtrollade länder, knnna vi ej annat än lyckönska barnen, som nu få ett tillfälle att anträda samma färd.
Ännu lättare an det gick för oss, bör den gå för dem, som har i de utmärkt fina och roliga teckningarna, lin för sina ögon lifslefvande bilder af de sköna prinsessorna, de olyckliga styfdöttrarna och de listiga trollen med flera intressanta innevånare i sagovärlden.
Af dessa niitta teckningar ar » Lille Knös, den ej minst roliga.
Men detta oaktadt tycks vi, att det varit bättre, om den sagan ej tagits med i samlingen.
Den kominer utan tvifvel att gifva anled- ning till frågor, på hvilka barnen ej kunna få nbgot nöjaktiga svar.
wFröken Skinnpäls rör i askans, som tycks vara en saminan- smältning af de tvenne gamla sagorna &gt;Skönheten ocli odjuret, samt ~Askungenw, förefaller oss ej sh tilltalande som dessa, livar och en för sig.
Sagosamlingen i sin helhet torde dock blifva barnen till mycken förnöjelse, om nian också, med skal kan saga, att de gamla goda sagorna genom bearbetningen förlorat något af sin imprungliga friskhet. '
dhg.
Bilder ur barnaviiirlden.