Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
O O ’ att kammarskrifvaren i statskontoret August Ygberg må efter afskedstagandet, förflyttas på allmänna indragningsstaten med bibehållande för sin återstående lifstid af nu innehafvande lön 900 R:dr; samt att proviantmästaren vid slottsmagasinet i Stockholm, kaptenen m. m.
Per Adolf Borgh må erhålla en årlig pension af 1,500 R:dr, att utgå från och med månaden näst efter den, hvaruti afsked från proviantmästarebefattningen varder honom meddeladt; f) till följd af särskilda, utaf Kongl. Maj:t på ecklesiastikdepartementets föredragning fattade, i protokollet öfver finansärenden för den 14 dennes åberopade beslut: att jemväl under nästa statsregleringsperiod må få utgå ett årligt understöd af 1,200 R:dr för anskaffande af teckningar utaf inhemska växter till arbetet »Sveriges Flora» och för utgifvande af teckningar utaf zoologiska föremål; samt att på allmänna indragningsstaten må uppföras för extra provincialläkaren i Ulricehamns distrikt af Elfsborgs län Willielm Mauritz Heinrici, då han med behörigt bevis om försvagad helsa erhåller afsked från nämnde befattning, en årlig pension af 1,000 R:dr; för adjunkten och gymnastikläraren vid Jönköpings högre elementarläroverk Johan Magnus Rosengren, likaledes med beräkning från afskedstagandet, en årlig pen sion af 2,500 R:dr; Kongl. Maj:ts Nåd.
69 för numera aflidne sekreteraren Anders Strinnholm! enka en årlig pension af 1,200 R:dr, att utgå och beräknas från och med Februari månad innevarande år; för förre rektorerne, numera adjunkterne J. F. Kindström, J. F.
Ahlberg, E. J. Nyberg och O. E L.
Dahn ett belopp af 500 R:dr årligen till hvardera eller tillsammans 2,500 R:dr; för adjunkten vid Upsala akademi, Henrik Falk, vid afskedstagande!, en årlig pension af 2,500 R:dr; och för expeditionssekreteraren S. E. Hallencreutz det understöd af 200 R:dr han åtnjuter från kanslistyrelsens handkassa, då, enligt Kongl. Maj:ts förslag, nämnda kassa skall så till kapital som räntor öfverlemnas till riksgäldskontoret.
Då riksmarkegångspriset för åren 1860, 1861 och 1862 utgör i medeltal 2 R:dr 18 öre per kubikfot, motsvarande 13 R:dr 75 öre per tunna spanmål, hälften råg och hälften korn, eller 3 R:dr 25 öre utöfver det värde, hvartill spanmålen vid statsregleringen under 1840— 1841 års riksdag beräknades, äro jemlikt då stadgade grunder, de, som före vidtagandet af berörda statsreglering tillträdt och ännu bibe hålla löner med derunder beräknad spanmål, försäkrade om tillgodonjutande af en lönefyllnad, som torde af Rikets Ständer bestämmas efter nämnde prisskillnad å spanmålen, 3 R:dr 25 öre för tunnan, till utgående af allmänna indragningsstaten.
Vid det af statskontoret upplysta förhållande, att den spanmål, som inbegripes under lönerna för dylika äldre, före år 1841 utnämnde löntagare, nu utgör 15,535,8 kubikfot eller 2,466 tunnor, skulle således till omförmälda spanmålsersättning, under antagande, att den vid senaste riksdag skedda lönreglering blifver definitivt fastställd eller i det väsentligaste oförändrad, erfordras ett anslag i jemnt tal af 8,000 R:dr eller 6,000 R:dr mindre, än å nu gällande stat är för ändamålet anvisadt.
Af den anledning, som här ofvan under inkomsttiteln ordinarie räntan blifvit omförmäld, torde i nästa riksstat böra iakttagas, att den under allmänna indragningsstaten uppförda indelta spanmål 163 kubikfot
I kanna minskas med 24 kubikfot 3 kannor, utgörande indragna fjerdingsmanslöner m. m., äfvensom att värdet af dessa 24 kubikfot 3 kannor här beräknas till 49 R:dr eller samma belopp, hvartill de vid inkomstberäkningen blifvit uppskattade.
Då de ytterligare anvisningar på indragningsstaten, hvarom Kongl. Maj:t nu gjort framställning, uppgå, så vidt de kunna till siffran bestämmas, till omkring 43,000 R:dr, och de besparingar i indragningsstatens utgifter, som uppkomma dels genom nyssnämnda nedsättning i anslaget till spanmålsersättning, dels ock genom äldre pensionstagares afgång, icke torde komma att förslå till betäckande af nu ifrågasatta ökade’ utgifter; anser Kongl.
Majit, att en lämplig förhöjning bör göras uti allmänna indragningsstatens slutsumma, som, efter afdrag af nyssnämnde värde, 49 R:dr, å in dragne fjerdingsmanslöner ni. m., nu utgör Runt R:dr 673,375: 42. och föreslår, att denna förhöjning må bestämmas till om Transport Runt R:dr 673,375: 42. 70 Kongl. Maj:ts Nåd.
Transport Runt R:dr 673,375: 42. kring 20,000 R:dr, eller, för vinnande af jemnare slutsumma å hela riksstaten, till R:mt R:dr '19,811: 57. då indragningsstatens blifvande slutsumma skulle uppgå till R:mt R:dr 693,186: 99. och, med tillägg af anslaget till pensionsstaterne » » 501,495: 58. hela nionde hufvudtitelns blifvande anslagssumma komma att utgöra R:mt R:dr 1,194,682: 57. samt således förhöjas med 25,762 R:dr 57 öre.
Då, enligt här ofvan intagna beräkningar, statsverkets inkomster uppgå till R:mt R:dr 33,647,358: — och ordinarie statsreglering en innefattar följande anslagssummor:
Första hufvudtiteln R:dr 1,230,000: — Andra » » 2,180,570: — Tredje » » 479,200: — Fjerde » » 9,5 8 5,7 4 0: 40.
Femte » » 3,634,950: — Sjette » » 3,857,265: 39.
Sjunde » » 5,450,075: — Åttonde » » 3,624,516: 64.
Nionde » » 1,194,682: 57. g,| 237 0001 visar sig ett årligt öfverskott af R:mt R:dr 2,410,358: — att till Rikets Ständers riksgäldskontor öfverlemnas såsom bidrag till bestridande af de på detta kontor anvisade utgifter, bland hvilka förekomma här ofvan omförmälda, för en gång eller för inskränkt tid erforderliga anslag, tillhörande extra statsregleringen, till följande belopp, nemligen: under Andra hufvudtiteln R:mt R:dr 300,000: — » Fjerde » » » 3,114,988: 24. » Femte » » » 2,748,000: — » Sjette » » » 2,139,600: — m Sjunde » » » 76,000: — och » Åttonde » » » 913,605: 12.
Summa Runt R:dr 9,292,193: 36.
Härtill kommer dels att, enligt en af statskontoret aflemnad förteckning, de utgifter till oförutsedda behof, hvilka blifvit under förskottstitel anordnade för att hos Rikets Ständer till ersättande anmälas, vid sistlidne Juli månads början, utgjort 101,547 R:dr 96 öre, dels ock att riksgäldskontoret jemväl bör ersätta en summa af 10,863 R:dr 24 öre, utgörande, på sätt en af statskontoret likaledes afgifven uppgift utvisar, några under åren 1858, 1859 och 1860 af vissa länsstyrelser anordnade Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. 71 poster, hvilka i öfverensstämmelse med föreskriften i då gällande länsstater, afförts å öfverskotten på statsverkets inkomster, men sedermera, i följd af den genom Kongl, brefvet den 3 Februari sistnämnda år härutinnan stadgade förändring, blifvit uti rikshufvudboken för samma år under förskottstitel omförda; uppgående således samtlige under förskottstitel anordnade medel tillhopa till R:mt R:dr 1'12,411: 20.
Såsom af hosföljande protokollsutdrag öfver finansärenden upplyses, kunna riksgäldskontorets behållna tillgångar vid 1863 års slut antagas till R:mt R:dr 2,936,000: — och dess inkomster under den då inträdande, treåriga stats regleringsperioden till » » 22,812,000: — Summa R:mt R:dr 25,748,000:
— De utgifter, hvilka böra af riksgäldskontoret under samma tre år, nemligen 1864—1866 bestridas, utgöra dels enligt af riksgäldskontorets fullmägtige gjorda beräkningar R:mt R:dr 10,684,000: — dels ock enligt hvad Kongl.
Maj:t här ofvan äskat » » 9,292,000: — dels slutligen i ersättningen till statskontoret för gjorda förskott, i rundt tal » » 112,000: — 20,088,000: — så att en odisponerad tillgång af Runt R:dr 5,660,000: — eller fördelad på tre år af omkring 1,887,000 R:dr årligen återstår att användas till ränta och amortering å en ny upplåning för jernvägsarbetenas fortsättande samt till andra ännu ej framställda behof, utan att härvid tagits i beräkning något tillskott för åren 1860, 1861 och 1862 af Rikets Ständers bank, hvars vinstmedel utgjort i jemna tal år 1860 R:mt R:dr 1,560,000: — » 1861 » » 2,099,000: — och således för nyssnämnda tre år kunna antagas komma att tillsammans uppgå till nära 6,000,000 R:dr R:mt.
Samtliga de här ofvan åberopade eller för öfrigt med statsregleringen sammanhang egande handlingar skola Rikets Ständers statsutskott tillhandahållas; och Kongl.
Majit förblifver Statsutskottet med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
CARL J. A. Gripenstedt. STOCKHOLM, 1862.
P. Å. NORSTEDT & SÖNER.
N:o 1 a) till Kongl. Maj:ts Nåd.
I Utdrag af Protokollet öfver Justitie-Departements-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott Måndagen den 14 Oktober 1862, i närvaro af: Hans Excellens, Justitie-Stats-Ministern Herr Friherre De Geer, Hans Excellens Stats-Mininistern för Utrikes Ärendena, Herr Grefve Manderström, Stats-Råden Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup, .
Reutersköld.
Efter erhållet tillstånd att inför Kongl. Majit få anmäla hvad i afseende på regleringen af utgifterna under Riksstatens Andra Hufvudtitel vore att iakttaga, anförde Hans Excellens Herr Justitie-Stats-Ministern, beträffande: l:o. Justitie-Stats-Expcditioiicn.
Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet afgaf under sistlidne Riksdag ett betänkande, deruti, med anledning af en väckt motion, och då numera, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 22 Juli 1858, ett Statistiskt embetsverk blifvit inrättadt, som skall hafva till föremål att ordna och sammanföra de statistiska arbetena för erhållande af en i möjligaste mån fullständig, fortgående statistik, som åskådliggör förhållandena i alla förvaltningens grenar, Utskottet, som ansåg jemväl brottmålsstatistikens arbeten både till vinst för arbetena och för beredande af besparing i de derför nu utgående kostnader, kunna till detta embetsverk öfverflyttas, hemställde, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes, så snart omständigheterna sådant medgifva, låta till Statistiska Tabellkommissionen öfverflytta de göromål, sorn nu i och för upprättandet af brottmålstabeller äro åt en Expeditions-Sekreterare inom Justitie-Stats-Expeditionen uppdragna; och detta Utskottets betänkande blef af två Stånd bifallet, ehuru det till följd af två Stånds afslag ej föranledde till någon åtgärd. 71 i 11. till R.
Prot. 1862—1862. l:a Sami. 1:a A/d. A 2 Bil.
Nio 1 a) till Kongl. Majlis Nåd.
Sedermera hafva Rikets Ständers år 1860 församlade Revisorer, i deras afgifna berättelse, yttrat: att vid granskning af räkenskaperna Revisorernas uppmärksamhet fästats derå, att utgifter till icke obetydligt belopp under revisionsåret utgått för upprättande af de statistiska tabeller, angående civila rättegångsärendena och brottmålen i riket, hvilka nu uppgöras i Justitie-Stats-Expeditionen, hvarest för detta ändamål finnes anställd en Expeditions-Sekreterare jemte 2:ne biträden; att då numera i hufvudstaden funnes inrättadt ett serskildt statistiskt embetsverk, hvars bestämmelse det väl måste antagas vara, att såvidt möjligt är meddela uppgifter i alla statsförvaltningens grenar, syntes det Revisorerne, som skulle en öfverflyttning af bestyret med uppgörandet af nämnde tabeller till bemälda embetsverk vara särdeles lämplig; och då, enligt Revisorernes tanka, genom en sådan åtgärd icke blott besparing i de med ifrågavarande tabellverks utarbetande nu förknippade kostnader skulle kunna beredas, utan ock sjelfva arbetet derpå vinna, hade Revisorerna ansett sig böra uttala sin åsigt, att en förändring i afseende å sättet för nämnde tabellers upprättande vore af behofvet påkallad, och att, så snart omständigheterna sådant medgåfve, detta arbete borde åt Statistiska Tabellkommissionen uppdragas.
Icke heller denna framställning är underställd Eders Kongl. Maj:ts omedelbara pröfning, men då nu förekommer att föreslå reglering af lönen förden i Justitie-StatsExpeditionen anställde Expeditions-Sekreterare, hvilken med Justitie-Stats-Ministerns Statistiska embetsberättelse!- har befattning, samt anledningen, hvarföre nämnde embetsmans lön vid sistlidne riksdag bestämdes lägre än för alla öfriga Expeditions-Sekreterare i Stats-Departemeuten, möjligen är att söka i åsigten om lämpligheten af platsens indragning eller öfverflyttande till annat embetsverk, så har jag trott mig nu böra samma åsigt till bemötande upptaga.
Genom Kongl. Maj:ts Skrifvelse den 22 Juli 1858, hvarigenom Statistiska Tabellkommissionens verksamhet ordnades, är förklaradt, att nämnde embetsverk skall utgöras dels af en egentligen rådplägande afdelning, benämnd Statistiska Beredningen, med hufvudsakligt åliggande att uppgöra plan för insamlande, bearbetning och offentliggörande af alla de uppgifter, som anses böra ingå i Sveriges officiela statistik, och dels af en förnämligast verkställande afdelning, benämnd Statistiska Tabellkommissionens Centralbyrå, som skulle utom andra göromål insamla och bearbeta alla till den officiela statistiken hörande uppgifter, som ej genom annat centralt embetsverks eller myndighets försorg insamlas och bearbetas.
Denna organisation öfverensstämmer med de af Konung och Ständer godkända grunder, som blifvit framställda af den för inrättandet af ett Statistiskt embetsverk tillförordnade Komité, i hvars betänkande bland annat anfördes, ej mindre serskildt i fråga om den judiciela statistiken, att densammas beskaffenhet syntes, i öfverensstämmelse med alla andra länders bruk, påkalla dess bearbetning af den myndighet, som öfver lagskipningens gång har högsta inseendet, och som hos oss redan i ett fjerdedels sekel offentliggjort berättelser derom, än ock i allmänhet, att hvarje förvaltande verk och myndighet dels hade i större eller mindre mån ständigt behof att i sin verksam - Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. 3 het ledas af statistiska uppgifter, och alltså hvarken kunde undvara eller utan tidspillan och andra olägenheter hos annat embetsverk söka hvad det inom sig skäligen bort finna, dels egde inom sitt område den största speciela sakkännedom och de säkraste utvägar för att pröfva till detsamma inkomna statistiska uppgifters halt, och kunde i detta hänseende svårligen ersättas af ett icke förvaltande, rent statistiskt embetsverk, och dels uti sin för administrationens gång nödvändiga disciplinariska makt hade öfver underlydande ett medel att i rätt tid anskaffa tillförlitliga statistiska uppgifter, hvilket medel icke i samma mån torde kunna stå ett rent statistiskt embetsverk till buds; samt att en centralisation af allt det offiiciela statistiska arbetet inom ett enda embetsverk, stående utom den egentliga förvaltningens område, lätt kunde leda derhän, att vi förlorade redan vunna fördelar i flera af statistikens vigtigaste grenar; på grund hvaraf komitén föreslog, att de centrala verk och myndigheter, som redan hade sig uppdraget att afgifva underdåniga berättelser af statistiskt innehåll, måtte fortfarande bibehållas vid åliggandet att insamla och bearbeta de statistiska uppgifter, sorn, i följd af embetsverkets föremål och instruktion, dem hvart för sig tillkommo, men att deremot det nya Statistiska embetsverket, jemte hela befolkningsstatistiken, finge till föremål de grenar af statistiken, som pröfvades böra blifva, men hittills icke utgjort ämne för officiel bearbetning af något centralt förvaltande verk.
Försåvidt som nu Ekonomi-Utskottets och Revisorernes mening må hafva varit, att den judiciela statistiken skulle ingå inom omfånget af den Statistiska Bered- * ningens verkningsfält, så eger detta redan rum, helst Byrå-Chefen för de Statistiska Ärendena i Justitie-Stats-Expeditionen tillika är ledamot af den Statistiska Beredningen.
Har meningen åter varit, att sjelfva tabellernas bearbetande skulle öfvertagas af den Statistiska Centralbyrån, så vore detta icke, såsom Utskottet och Revisorerna synas hafva föreställt sig, eri anordning, som af sig sjelf följer af Centralbyråns stiftande, utan sådant skulle tvertom vara alldeles i strid med de för detta embetsverks verksamhet stadgade grunder, till hvilkas vederläggande likväl ingenting blifvit anfördt.
För min del kan jag icke heller anse lämpligt att ställa den judiciela statistikens bearbetande under tillsyn af en Chef, som icke är, eller behöfver hafva varit, jurist, och ännu mindre kan jag inse, huru detta skulle kunna leda till någon besparing af kostnader, enär det är bekant, att Statistiska Centralbyrån icke har sig anvisad öfverflödig arbetsstyrka för bearbetningen af alla de statistikens grenar, hvarmed den redan har att taga befattning.
Men om den åsigten vore riktig, att alla de statistiska arbetena borde sammanföras i Statistiska Centralbyrån, synes mig att Revisorernes och Utskottets förslag jemväl borde hafva omfattat de öfriga förvaltande verkens statistiska berättelser, såsom Commerce-Collegii, Sundhets-Collegii, Fångvårds-Styrelsens m. fl.; och aldraminst kan jag inse hvarför Ekonomi-Utskottets förslag inskränktes endast till den ena hälften af Justitie-Stats-Ministerns berättelse, nemligen brottmålsstatistiken, hvaraf skulle följa att redogörelsen för civila rättegångsärenden, inteckningar och lagfarter m. m. ansågs böra fortfarande i Justitie-Stats-Expeditionen utarbetas.
På grund af det anförda och då i Justitie-Stafs-Expeditionen numera icke finnes på stat mera än en Expeditions-Sekreterare, hvilken, enligt instruktionen, är pligtig deltaga i handläggningen jemväl af andra ärenden än de statistiska, om hans tid skulle sådant medgifva, hemställer jag, att Eders Kongl. Majit, med förnyande af Sitt härutinnan vid sistlidne Riksdag framställda förslag, täcktes åt bemälde Expeditionssekreterare begära en löneförhöjning af 500 R:dr, hvarigenom han skulle erhålla 4,500 R:dr i likhet med öfriga Expeditions-Sekreterarne i Stats-Departementen.
De göromål inom Justitie-Stats-Expeditionen, som tillförene varit bestridda af Byrå-Chefen för Tryckfrihets-Ärenden, hvars plats blifvit indragen, hafva tills vidare fördelats emellan Expeditions-Chefen och Registratorn, sedan sig visat, att de yngre tjenstemännens tid skulle tagits alltför mycket i anspråk, om* såsom förut varit afsedt, Kanslisten fått öfvertaga sådan befattning med Tryckfrihets-ärenden, som nu lemnats åt Registratorn.
Genom den tillökning i göromål, som den sistnämnde sålunda fått vidkännas, torde emedlertid all giltig grund hafva förfallit för denne tjenstemans aflö— nande med lägre belopp än som tillkommer alla hans vederlikar i de öfriga StatsDepartementen.
Jag tillstyrker derföre underdånigst att för Registratorn i JustitieStats-Expeditionen måtte äskas en löneförhöjning af 500 R:dr, hvarigenom hans lön skulle uppgå till 3,500 R:dr. 2:o.
Under år 1861, eller det enda hela år, under hvilket Högsta
Domstolens arbete fortgått efter den nuvarande organisationen, som bestämmer att två afdelningar skola halfva året samtidigt tjenstgöra, har Högsta
Domstolens balans af oafgjorda mål, hvilken år 1860 ökades med 269 mål, visserligen blifvit minskad med 3 18, deraf 35 Revisionssaker och 78 Skiftesmål, men då balansen likväl vid årets början ännu upp, gick till 3,901 mål, deraf 862 Revisionssaker och 167 Skiftesmål, så lärer, om än det är att förvänta, det balansen skall skyndsammare minskas, i den mån Högsta
Domstolens tid icke kommer att upptagas af så omfattande lagförslag, som de hvilka under denna statsregleringsperiod varit till dess granskning öfverlemnade, likväl någon minskning af ledamöternes antal, eller återgång till den förra organisationen, icke nu böra ifrågasättas. 3:o. Justitie-Kanslers-Expedifionen.
Uti en aflemnad underdånig promemoria har Justitie-Kansleren anfört: »Anslagen till löner för Justitie-Kanslers-Expedionen hafva ännu icke blifvit på ordinarie stat definitift uppförda.
Anledningen dertill, att Rikets Ständer icke bifallit Eders Kongl. Majits härom gjorda Nådiga framställningar, har uppgifvits vara ”ifrågaställd organisation”.
Jag har mig icke bekant, huruledes man skulle vilja förändra den af Eders Kongl. Majit icke längesedan gjorda organisationen.
För min del hyser Bil.
Prop. N:o /, om Statsverket 1862. 5 jäg fortfarande den öfvertygelse, att antalet af tjenstemän icke är öfverflödigt men tillräckligt, att fördelningen af göromålen är lämplig samt att ännu annan förändring icke påkallas af behofvet, än att de två främste af tjenstemännen, Sekreteraren och Registratorn, hvilken sistnämnde äfven förrättar Kanslisttjenst, sedan Kanslistbefattningen indragit», erhålla sådan aflöning att de kunna derpå lefva anständigt och uteslutande egna »ig åt tjenstgöringen inom Expeditionen.
Jag vågar derför förnya den förut gjorda, af Eders Kongl. Maj:t uti Rådig Proposition den 30 Oktober 1856 gillade framställning derom, att Expeditions-Sekreterarens lön må förhöjas till 4,500 R:dr samt Registratorslönen till 3,000 R:dr, samt att dessa belopp må på ordinarie stat definitiv uppföras.
Om följande förhållanden tillåter jag mig dervid att i underdånighet erinra:
Expeditions-Sekreterarens lön är nu 3,500 R:dr.
Denne embetsman innehar icke någon annan befattning och kan med de nu ökade göromålen icke hinna att sköta någon sådan.
Alla andra Expeditions-Sekreterare aflönas med 4,500 R:dr.
Det var endast genom votering i förstärkt Stats-Utskott den 30 November '1857 som Eders Kongl. Maj:ts Nådiga förslag om samma aflöning för Justitie-Kanslers-Expeditionens Sekreterare nedsattes från sistnämnda belopp till 3,500 R:dr.
Sistnämnda lönebelopp är, när löntagaren är gift — såsom nu är och nästan alltid varit förhållandet med denna befattnings innehafvare — otillräckligt, äfven med iakttagande af yttersta sparsamhet.
För Registratorn i Justitie-Kanslers-Expeditionen nedsattes jemväl det af Eders Kongl. Maj:t föreslagna lönebeloppet 3,000 R:dr till 2,500 R:dr, efter votering i förstärkt Stats-Utskott ofvannämnda dag.
Detta belopp är lägre än mindre sysselsatta vederlikars.
Då nuvarande innehafvaren är gift och har flera barn samt icke kunnat underhålla sig och familj med 2,500 R:dr, har det tillåtits honom att jemväl bestrida annan befattning.
Men de ökade göromålen inom Expeditionen fordra numera, om de med behörig drift skola skötas, att denne tjensteman odeladt använder sin tid för desamma.
I sammanhang härmed finner jag mig, såsom Ordförande i Kansli-Rätten, med afseende derå att göromålen derstädes äro, och, enligt hvad man har anledning hoppas, fortfarande skola blifva af föga betydenhet, böra i underdånighet hemställa om icke, till vinnande af besparing af de för desamma utgående anslag, Eders Kongl. Majit skulle täckas i Nåder vilja föreslå Rikets
Ständer att det belopp af 225 R:dr, som hittills årligen utgått till Sekreteraren uti Kansli-Rätten, Expeditions-Sekreteraren E.
Helling, må uppföras på indragningsstat och till Helling utgå, så länge han innehar och bestrider Sekreterarebefattningen, men att denna befattning sedermera förenas med Expeditions-Sekreterareembetet i Justitie-Kanslers-Expeditionen utan serskild ersättning, derest ofvannämnda löneförhöjning denne embetsman beviljas, och att Registratorn i Justitie-Kanslers-Expeditionen, om löneförhöjning honom beviljas, äfven utan serskild ersättning bör bestrida Aktorstjensten i Kansli-Rätten.»
Då för Sekreteraren i Kansli-Rätten, hvilken hittills plägat af Extra Utgiftsmedlen, årligen, men efter serskild pröfning för hvarje gång, undfå en gratifikation af 6 Bil.
225 R:dr, icke finnes något å stat uppfördt anslag, synes det mig icke lämpligt att föreslå hans uppförande på indragningsstat, vid hvilket förhållande frågan om befattningens öfverflyttande på Sekreteraren i Justitie-Kanslers- Expeditionen torde böra tills vidare anstå; äfvensom så stor del af den ifrågasatta löneförhöjningen, som kan anses motsvara skälig godtgörelse för nämnde befattning, icke för närvarande lärer böra begäras; men, med afseende å hvad i öfrigt angående ifrågavarande löns otillräcklighet blifvit anfördt, hemställer jag i underdånighet, att en tillökning deruti af 500 R:dr måtte föreslås.
Hvad Registratorn åter angår, så enär den nuvarande innehafvaren af tjensten tillåtits dermed förena annan tjenst, och för honom sannolikt ej vore fördelaktigt att derifrån afstå emot en löneförhöjning af 500 R:dr, tillstyrker jag att frågan derom måtte för närvarande få förfalla. 4:o. Justific-Hevisioiis-E\pc<litioncii.
Så länge Högsta
Domstolen fortfar att arbeta på två afdelningar, qvarstår ock behofvet af den tillökade personal i Justitie-Revisions-Expeditionen, åt hvilken Rikets Ständer vid sistlidne Riksdag anvisade arfvoden för innevarande statsregleringsperiod, och någon serskild anledning till förändring af de i detta afseende då vidtagna anordningar har icke förekommit.