Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Län skall sädesväxten i allmänhet och särdeles
Vårsäden varit ganska god ; Rugen dock icke så gifvande, som förväntats, och något deraf, äfvensom en del Korn och måst fugtiga i Ladorna, införas.
Trindsädett som likväl ej så allmänt nyttjas, skall mycket lidit af långvarig väta ; Och Potatoes skörden ej motsvarat det hopp, man gjort Besv. oeh Ekon.
Betänkanäeh. *ji 'sig derom.
Höj ångsten skall deremot varit mycket förmånlig och båttre än Förlidet årj ehuru på mångå ställen illa inbergåd.
Landshöfdingen anser undsättning af Råg nödig för Länet* innan nästa Höst, till ett ungefärligt belopp af 1200 Tunnor* fördelade på Länets Mägaziner i Halmstad och Varberg.
Län hafvå Hö och Foderväxter, ehuru på lågländtare ställen af vattenflöde hindrade i växten, vunnit i allmänhet god framgång* så att tillgången deraf skall betydligen öfverträffa dé föregående arens 5 liv etet, som i obetydlig mängd odlas, lemnar ingen vacker afkastning* och Rågen, som gehom förra årets väla varit mindre jin vanligt utsådd, har vid tröskningen icke befunnits gifvande och anses knappt tillräcklig för Länets behof; Korhet, som utgör ortens hufvudsäde, har blikå Utfallit* men skall i det hela hugna ined medelmåttig skörd, och i det närmaste förslå till Länets förnödenheter; El t lika förhållande anföres öm Arter och Bönor Saint örn Hafräng men då allmogen är föranlåten af Penningebrist, att använda alla utvägar till Penningars anskaffande för oundvikliga utgifter, är anledning befara, att Länet nästa
Vår kommer i nödvändighet'att återköpa den säd* som dessförinnan försäljes.
Potatoes och andra )ordfrugter hafva lyckats på högläridtare ställen} mern på de lägre blifvit å£ väta och kyla förtvinade, så att tillgången på dé förra khäps past skall ersätta bristen på dé sednare; Best). oth Ekon.
Bitlinlihnåen.
Län har fått inberga en ymnig
Hö fångst, fastän en del deraf tagit skada af väta, och skall den jenne Sädeshalmen förslå till kreaturens utfodring utan att Spannemål dertill behöfver användas.
Rågen och Jlvetct, som likväl i ilera Härader litet nyttjas, skola, efter anställd tröskning, gifva vida mindre, än hopp varit att förvänta, och anses pä dst hela under medelmåttan.
Deremot har all Vårsäden, Korn, Arter och Hafra, i synnerhet den sistnämnda, lemnat ganska rik afkastning både till trafta! och i skeppan ; äfven Potäternci, som allmänt och mycket edlas, hafva lyckats förträffligt, men Linväxten, som särdeles i Marks Harad är af betydenhet, skall ej utslagit till fördel, emedan den, skadad af långvarigt regn, och tvingad af ogräs, blifvit kort och tunn samt otillräckelig för ortens tillverkningar.
Länets innevånare skola hafva tillgång af egen gröda tili brödföda och utsäde för nästa år, utan understöd af Kronan, om de iakttaga sparsam hushållning med spannemllen, och ej för vida utsträcka Husbehofsbränningeti, hvilket Landshöfdingen dock befarar, och förty önskar, att den ännu för hela året tillåtna fria bränvinstillverkningen Hnge, åtminstone på några månader, der i Länet blifva indragen.
Län är meddeladt, att Råggrödan blifvit knapp, ojemnt mogen, ganska odryg till brödföda och i allmänhet ic - Besv■ och Ekon.
Utsk. Betänkanden.'
53 te rätt tjenlig till utsäde, samt att en stor del af vanliga Rågjorden ej blifvit besådd.
Deremot äro Korn, Blandsäd och Hafra skördade till ovanlig myckenhet, men ej af allmänt god beskaffenhet, och Hvetet i det hela godt och gifvande, fastän på sina ställen något skadadt a£ vätan.
Höbergseln i Länet har varit svår och dess i början allmänt vackra växt förderfvad aF regn, eller bortförd och förstörd, af öfversvämmande sjöar och strömmar 5 Och skall den betydliga minskningen i denna gröda på nästa vår mycket medtaga Landtmannens Sädesförråd och öka Spannemåls priserna 5 I följe af hvilket allt Landshöfdingen, anser Länet sannolikt kunna blifva i beho£ af 2,000 Tunnor Råg, 2,000 Tunnor Arter, 1,000 Tunnor Korn och af 2,000 Tunnor Blandsäd eller Hafra.
Län har skörden så utfallit, att Höfångsten i allmänhet varit ymnig och öfverallt väl inbergad, samt på åtskilliga ställen utomordentligt lönandej Hvetet har i det hela .gifvit medelmåttig äring, men ock pä vissa trakter ovanligt rik skörd 5 Och sorn. mycken till Råg ämnad, men genom väta otjenlig jord blifvit med Hvete besådd, blifver tillgången af detta äfven väl inbergade Sädesslag större än den brukar vara.
Rågen, som utgör Provincens hufvud*Säde, finnes så litet gifvande, att deraf ej kan räknas mer än högst något öfver hälften emot «;4 Rcsy» och Ekon.
TJtsk, Bctänkandcn. förra årets skörd, Landtmannen skall da.okhafva funnit en betydlig ersättning i Yårsädens ganska rika afkastning af så val Arteroch, Korn sorn af Blandsäd, fricker och ElafTfa.
Ett lika förhållande har inträffat med Potates, Kol och andra Jordf rugter.
Landshöfdingen förmoda-: således, att då dessa födoämnen mäste mycket bidraga, till besparing af spannemål, sorn ej heller behöfves för Ladugårdarna synnerligen tillitas,t skall bristen på Råg kunna genom tillförsel från angränsande
Län, der detta Säde slagit mindre felt, godtgpras och verka till Spannenjåls pri^ sernas nedsättning.
Län är uppgifvit, att Aringen af Råg och Hvete, är ringa och under medelmåttan 5 Att Vårsäden åter, deraf mycken Haft a ännu den yda October icke var inbergad, syntes i allmänhet lofva god afkastning, äfvensom Jordfrugterne gifvit fördelaktig skörd.
Likväl måste härifrån undantagas vissa, delar af Elfvedahls Härad, der * Hafre-Sädet bortfrusit, samt de vid Vänern liggande Hemman, hvars ägor af vattnets uppstigande mycket lidit.
Höfångsten skall deremot öfver allt varit ymnig 5 Men som alla Spannemåls förråder från förra året voro uttömda, den nya sädén således tidigt mäste tillgripas, mycken jord ej blifvit sistlidne vår besådd, och en stor del af den utsådda sädén stått under vatten och förderfvats; så skall ovilkorligen fö? denna province uppkomma behof af span-.
Best>• och Ekon.
55 jiemåls undsättning, den Landshöfdingen ville ofördröjligen uppgifva.
Län inhämtas, att
Rågen varit mindre gifvande och skall ej heller hafva den godhet, som anledning varit att vänta 3 Men att, med undantag af Elfdahls och Lima Socknar, som lidit betydlig skada af Nattfrosten, och några dels frostländta, dels sent besådda ställen, uti det egentligen så kallade Dalarne ofvan Fahlun, har i allmänhet Yåfsäden hunnit till mognad och, ehuru till qvantiteten ej svarande emot goda år, likväl gifvit en afkastning af kärnfull beskaffenhet; -— Att Gräsväxten utfallit ymnig, hvilket ock är af största vigt för Allmogen, som Vintertiden måste söka sin arbetsförtjenst genom körslor.
Men Landshöfdingen tillägger, att om de i orten gångbara höga Spänne måls priserna ej kunna fällas, utan efter vanligheten än vidare höjas, skola Bergshandteringen och andra näringar lida i deras gång och aftyna, samt otvifvelaktigt behofvet a£ allmänt understöd för en Allmoge af den stora Folkmängd, sam bebor den öfra delen af detta Län och sorn af egna tillgångar innevarande år icke kan anses äga mer än högst halfva årets föda, blifva större än under de missväxter, som nyligare derstädes härjat, emedan utvägarne då upphöra, att genom arbete och körslor söka medel till betalande både af äldre och kommande oundvikliga skulder, för undsättningsspannemål, som Landshöfdingen redan för nästa år reqvirerat.. §6 Besv. och Ekon.
Betankandtn, Årsväxtens förhållande i Gefleborgs
Län t inberättadt salunda, att afkastningen, hvarken af Råg, Korn, Blandsäd eller Hafva svarat emot skyltalet, som varit rikt, titan kan den i allmänhet anses medelmåttig.
Beskaffenheten skall ock vara enahanda med de öfriga växterna, såsom Arter, Lin och Hö, hvilket senare dock antages blifva jemte Halmen för behofvet tillräckligt.
Och sorn Spannemåls undsättning, ehuru icke allmänt» skall blifva nödig, har Landshöfdingen tillstyrkt, att Länets Afrad och Krono-Tionde må, efter vanligheten, få lösas, att till något understöd inom Landet qvarblifva.
Uti Hester Norrlands.
Län har Rågsädet på Trades åkrår ej särdeles lyckats, men på Svedjeland gifvit ovanligt förmånlig afkastning.
Kornet skall ock vara godt och stridt» utom i några Fjällbyar, der frost skadatj Äfvensom Artsädet fått full mognad och Botatesplanteringen skall lemna ett godt understöd för födan.
Vår » men begär dock i detta senare afseende, att Kronans Tionde» Afrads och Gärdes Spannemål må in natura till Länets Magazin ingå, med undantag af de aflägsnare Socknar och Byar samt sådane, der Sädén blifvit frostskämd, emedan erfarenheten lärt nyttan deraf, att hafva tillgång pä Sädeskorn af Landets egen växt,| -v
Bes v. och Ekön.
Ifrån Jemtlands Jan är anmäldt, att Rågen föga på något ställa gifvit till Skyltal och afkastning mera än högst medelmåttigt; att den blifvit mer och mindre mogen inberg ad, på flere orter skadad af frost och på få ställen duglig till utsäde; Att med Kornet, Landets hufvudsäde, ett olika förhållande förefinnes, efter åkrarnes läge och jordmån samt tidigare eller sednare förrättad sådd; att det utfallit dels ymnigt och kärnfullt, dels svagt och mindre matadt, samt på åtskilliga ställen, der det ej redan blifvit skadadt af frost, måst af fruktan för köldens åverkan i förtid och grönt upptagas; —- — •— Att Arterna nästan öfver allt felslagit och till det mesta blifvit gröna och frusna afhämtade samt till föda otjenlige; — — — Att likaledes Blandsäden och Hafran, sorn mindre brukas, ehuru till Skyltatet ymniga, äfven måst gröna och omogna inbergas; Att Pofates-växten, Kål och Bätter samt Humla, upptagne efter smältningen af en 8 dagars påliggande snö, synas blifva medelmåttigt gifvande; — •—• — — —. — — •— Att Höbergningen varit god och förmånlig, så att med tillhjelp af Halmen utfodringen för vanligt antal kreatur bör blifva tillräcklig och verka minskningjji Sädesbehofvet, för hvilket Landshöfdingen redan begärt understöd, både till brödföda och utsäde nästa år.
Län har Landshöfdingen kortligen yttrat, att innevarande års 58 B Afl», och.
Skörd, med det af Directionen, efter förvik skeda Reqvisition, beviljade Spannemåls un? derstöd, skall blifva svarande mot Länets innevånares behofj och Ifrån Norrbottens
Län är inberättadt, att koldén väl på lågiändig
Mark och sumpiga, trakter något skadat säden, men att skörden af både Råg och Korn i allmänhet varit god och ymnig, och förmodas blifva för Länet tillräcklig, samt att Gräsväxten äfven utfallit ovanligt gifvande.
Slutligen förekommer från Gottland, att Rågsädet, ehuru ej så ymnigt inbergadt, som skälig anledning varit förvänta, likväl skall förslå för Landets behof och kunna lemna något öfverskott till utförsel, samt att Kornet likaledes gifvit så jemn och förmånlig skörd, att den ej allenast blifver tillräcklig för Länets egna förnödenheter deraf, men äf-. ven medgifver någon del till försäljning.
Länen emellan efter dessa Berättelsers föranledande, synes årsväxten i Riket visa sig sålunda, att Stockholms, Ostergöthlands, Calmare, Blekinge, Christianstads, Malmöhus, Orebro- och Gottlands
Län kunna anses i det hela hafva erhållit förmånliga skörder, äfven med Öfverskotter, i synnerhet af Vårsäd, till stöd och undsättning för andra Län, som komma i saknad af erforderlig
Spannemålj
Att likväl Rågproductionen varit allmänneligen i hela Riket knapp och skulle blifva otillräcklig, om icke britten kunde af den lyckligare utfallna inberg*.
Be sy, och Fkon, Utsh, Betänkande»*, ?iing af ali slags Vårsäd och jordfrugter ersättas 5 Att Jönköpings, Kronobergs, Elfsborgs, Götheborgs, Orebro, Vester Norrlands, Vesterbottens och Norrbottens Län, ehuru tilläfventyrs utan tillgångar att afyttra, likväl blifvit välsignade nied tillräcklig
Säd för egna behof, om den väl användes; Att deremot Upplands, Nyköpings, Vestmanlands, och Hallands
Län skola tarfva understöd af Råg, och det förstnämnda äfven nf något Korn, för viss? fögderier; Men att Skaraborgs, Vermlands, Stora Kopparbergs, Gefleborgs och Jemtlands Län komma alla i förlägenhet om större undsättningar, både a,f Höst- och Vårsäd, till brödföda och utsåning nästa år. B. IV. Fock, G■ Snoilsky,[ J. B. Redin. J. Fr. sigrell, F. G. Welin, L. S. C, NI.
Elfstedt.
Lika lydenda med det till R, II.
S.rs Allmänna Besvärsoall EkonomiUtskott inkomna Orginal, betygat A.
Fryxell, N:r f R.
H. Ständers Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskotts
Betänkande, i anledning af ett, xttaf Borgmästaren Herr Fr.
Thure Eneroth författadt, Qch frän Väll o fl. BorgareStåndet re - 60 Besv. ock Ekon, Ut sk, getinkanden. mitteradt Memorial angående ändring uti i. art. 3. §. af- Kongl. Förordningen den 20 Dec. lfti5 — om hvad iakttagas bör, till behörig verkställighet af Kongl. Kunclgörelsen den 6te Sept', samma år, rörande Bränvinsbränni ogen, samt om Ansvar för öfverträdelse deraf. — •Herr Eneroth har i detta Memorial förmält, att vid efterlefnaden af förstnämde Kongl, Förordning, en omständighet inträffat, som varit och är mycket betungande för Kopparslagare i en del af Rikets Städer.
Uti 1. art. 2. §. af berörde Kongl. Förordning ålägges tillverkare af Bränvinspannor vid 20 Rd. vite, att besörja, detj pannorna varda uppmätte och stämplade af dertill förordnade Landtmätare och Justerare; hvilket äfven bör ske, då pannor ändras eller nya bottnar insättas; — Och i 5. §. samma art. hafva Herrar Landshöfdingar blifvit ålagde||förordna, till en dylik mätning och stämpling af Brän» vinsredsfcap, ett behöfligt antal af Landtmätare och Justerare i|Länen, och tilldela dem vissa District, lämpade efter hvars och ens hemvist.
Yid en dylik fördelning inom Elfsborgs
Län har händt, att en Landtmätare, som har sitt hemvist 2:ne miP från Staden Åmål, der ingen dylik person finnes, blifvit förordnad mäta och stämpla den Bränvinsredskap, som förfärdigas i nämde Stad, hvari - Best), och Ekon. XJtsk.
Betänkande», 6). genom Kopparslagare tillskyndas en dryg kostnad, och hela arbetsförtjensten åtgått, då de ofta måst föra 2 å 3 Bränvinspannor om 12 å 16 kannors rymd hvardera, med legd häst till Landtmätare, Sedan 2:ne Kopparslagare af RådstuguRätten blifvit fällda till 2o Rd. böter hvardera, för det de afyttrat Bränvinspannor, dem Landtmätare ej uppmätt, ehuru de icke varit större än till. upp» gifven rymd, så hafva de väl hos Konungens Befallningshafvande anhållit, att någon Magistratsperson måtte förordnas verkställa mätningen och stämplingen, men hvilket blifvit afslaget äfven hos Kongl.
Af sådan anledning, och som flera Städer i detta afseende torde dela lika öde med Åmål, har Herr Eneroth föreslagit en sådan ändring uti 1.
Art. g. §. af berörde Kongl. Förordning den 20 Dec. 1815, att uppmätning och stämpling af ny eller förändrad Bränvinsredskap i sådana Städer, der ingen Landtmätare bor, måtte uppdragas åt någon Magistratsperson, helst en af dem, sorn besörja Controlleringen af Guld, Silfver o‘ch Tenn, på det icke en obillig och "mot ändamålet stridande kostnad mera må tillskyndas den ena än den andra Stadens Kopparslagare.
Utskottet har tagit detta i behörigt öfvervägande; och som det icke kan nekas, att Kopparslagare tillskyndas betydlig kostnad och tidspillan, så väl i de Städer, der Landtmätare icke finnas, då Bränvinsredskapen måste fraktas till ett stundom flere mil aflägset <52 Ställe för att uppmätas beli stämplas, som ah ven i de Städer der Landtmätare är boende* enär han till följe af sin tjenstebefattning är frånvarande en betydlig del af året, och hans åtgärd under dennä tid icke kän af Kopparslagaren utan samma olägenhet begagnas, äå har Utskottet trott sig äga grundade skäl'ått tillstyrka någon ändring af deh gifna Föreskriften i ofvanberörde Nådiga Förordnings i.
Årt. g. §., och föreslår fördenskull, att genom Riksens Höglofl.
Stander i underdånigt het hemställas, det .Kongl.
Mai:t i Nåder må täckas anbefalla dess Befallningshafvande, ätt till uppmätning och stämpling af Bränvinsredskap förordna, utom det bebÖJfliga antalet af Landtmätare och Justerare i Länen och Städerna* äfven en Magistratsperson i hvarjé Stad, samt att, till förekommande äf de öfverklagade olägenheterne, Kopparslagaren må vära tillåtet att denna person i förberörde afc seende anlita, så ofta Landtmätare i Städeii icke är att tillgå.
Dock varder detta Riksens Jdöglofi.
Ständers pröfning vördsamligöÄ Understälät; Stockholm den 16 jan. 1818; ,rv ,“rrT‘” N:r 5.
Memorial till Hedervärda Bonde Ståndet med återlemnamde af Erik Svenssons Memorial om Kyrko Ordningens eft er lefnad och verkställighet.
B*sv. och Ekon.
Under den 12 uti innevarande Manad har till Riksens Högloil.
Ständers Allmänna Besvärs- jjoch Economi-Utskott inkommit ett Utdrag af Protocollet, hållit hos Hedervärda BöttdeStåndet den 5 föregående dato, hvaruti Réspective Ståndet till Utskottet remitterat ett Memorial af Riksdagsfullmägtigen från Bohus Län Eric Svensson, yrkande en underdånig anhållan hos Kong!.
Maj:t, att låta sig föreläggas omständeliga upplysningar om Kyrko-Ördningeris efterlefnad och verkställighet i hvarje Stift, på det frugten och följderne af denna höga omvårdnad må af Riksens Högloil.
Efter Memorialets föredragning har Utskottet jemfört dess innehåll med de ämnen* som utgöra föremålet för Utskottets verksamhet, och hvilka bestämmas uti Grundlagarne* särdeles uti 54 §. uti Kongl. Maj:ts och Riksens Ständers fastställda Riksdags-Ordning^
Men som allt hvad Kyrko Lag och Ordningar vidkommer, hvarken linnes ibland dessa ämnen, eller lämpligen med någon analogi af Grundlagen kan dit hänföras, och än mindre redogörelsesättet för deras handhafVande, hvilket likväl är egentliga föremålet för det uti remitterade Memorialet uppgifna Förslag; Så får Utskottet, enligt Riksdags Ordningens 44 §•> detta Memörial, såsom ej tillhörande dess befattning, vördsammeligen återlemna.
Stockholm den 19 Januari 1818* 64 Eesv, och Ekotu Utsk.
Betänkcttiäen.
Memorial till Högvördiga Pvc st Stenledet med återlemnande af- Doctor Sten» hammars Memorial angående saknad till Rikets Höglofl.
Ständers Allmänna Be-* svärs- och Ekonomi-Utskott inkommit ett Utdrag af Protocollet, hållit hos Högvördiga Prest-Ståndet den 5te föregående dato, hvaruti Respective Ståndet till Utskottet remitterat ett Memorial af Prosten och Ledamoten af Kongl. Nordstjerne-Orden Herr Doctor Stenhammar, angående saknad eller fördröjd verkställighet af Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers vidtagna beslut uti åtskillig ga Rikets inre hushållning rörande Ar ender.
Efter föredragning ooh uppläsning af detta Memorial, har Utskottet jemfört dess innehåll med Regeringsformens Öjdje, 8gde och gode §§. samt Riksdags Ordningens 34de §., hvilka bestämma halten och beskaffenheten af de ämnen, som tillhöra Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets befattning.
Och då af dessa Grundlagar klart följer, att det blott åligger Utskottet gifva sitt Utlåtande öfver förslag till bristers afhjelpan&e i Allmänna hushållningen, med de flera i förbearörde Lagens rum uppräknade inrättningar ech anstalter, men ej att taga någon befatt - eller fördröjd verkställighet af Kongl. Majlis och R.
U„dei den 12 Uti innevarande månad har Besv. och Ekon.
65 * liing med åtgärder, som afse dessa Lagars verkställighet, hvilket ämne uti det remitterade Memorialet egentligen yrkas ; så får Utskottet, enligt Riksdags-Ordningens 44 §•* detta Memorial, såsom dess handläggning ej tillhörande, vördsamligen återställa.
N;r 7. Utdrag af Riksens Högloft, Stånders AIR manna Besvärs och EkonomiUtskotts Protocoll, hållit vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 12 Januari 1818» $• 4- ,dF öredrogs och upplästes ett ifrån Hedervärda Bondeståndet till Utskottets utlåtande remitteradt Memorial af Riksdags Fullruag t i gen Gustaf Gustafsson; orri nödvändig* heten af den nya och förbättrade Psalm* och Ii v 11 ng ciri-B okens utgifvandc.
På tillkännagifvande af Högvördigé Prest-Ståndets Herrar Ledamöter, att inom Hespective Ståndet ett Écelesiastiqve Utskott Vöre formeradt, som hade sig uppdraget, att> jemte andra åtgärder, äfven taga befattning om föranstaltande af en ny och förbättrad Psalmboks utgifvande, tog Utskottet med Ledamöternas bifall af Hedervärda Bonde* Bihang till fifksSt, Pren. J3170S181 Slät Sami. N:r g. 10.
C6 Bes v och Eläan. TJtsJc.
Bctänkanclen.
Ståndet, det Beslut, att Memorialet återremittera, med vänlig erinran om tillvarelsen a£ ofvannämnde Högvördige PrestStåndets Ecclesiastique Utskott och dees föremål* jemte underställning, om icke det Hedervärda Ståndet skulle linna för godt, att Gustaf Gustafssons Memorial till detta Utskotts ■upptagande och handläggning öfverlemna* hvilken underställning skulle genom Protocolls Utdrag för det Hedervardå BondeStåiG det tillkännagifvaSi Ut Supra; skotts Protocoll hållit vid Uftimct Riksdagen i Stockholmt den 21 Jalinar i lQiö - BondeStåndets
ProtocollsUtdrag af den 1^ innevarande
Månad, hvaruti tillkännagifves Respectiva Ståndets beslut, att för sin del deltaga i Högvördige Prest-Ståndets Remiss till Allmänna Besvärs och Ekonomiutskottet å Herr Doktor Stenhammars Memorial* angående saknad eller fördröjd verkställighet af Kongl. Maj:ts och Riksens Ständers vidtagne Beslut uti åtskillige
Rikets inre hushållning rörande ärenden.
Men som Utskottet redan enligt Riksdags-Qrdningens 44^#
N:r 8; Utdrag af Riksens Ilo glo fl. Stånders Allmänna Besvärs och EkonomiUt - i, 5- S. D. -U öredrogs och ftpplästes Hedervärd^ Besil;, och Ekön.
JJish Betänkanden. §. till Högvördiga PréstStåndet återleniUat detta Memorial, såsom omfattande ett till Utskottets befattning ej hörande ämne; skullé Hedervärda BondeStåhdet genom Utdrag af Protocollet och bifogad afskrift af den afgångna Expéditionen härom vördsammeligeft 'Underrättas.
(‘Bilagan finnes tryckt här of vanföre under N:r 6.)
\ N:r 9. ^Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Besvärs- och Ekonomi- Utskotts Betan* hände, ”angående yrkad rättighet, att a Marknaderna i Bdket få på deri utsatta Marknadsdagen köpa och sålja lofgifna Producter, som af Landtmannen sjelf förfärdigas, utan att \af bida Marknadens kungörande -vid Trumslag ■Riksdagsfullmägtige Laur.
Åndersson, och Petter Svenssob fran Skaraborgs jLän, med hvilka RiksdagsFullmägtigeh Måns Pehrsson från Blekinge Län sig förenat, hafva uti ett den idde sist).
Decemb. till Meder* Varda BondeStåndet ingifvit och genom Protocolls Utdrag derifrån till Utskottet reinit* teradt Memorial begärt, ”att, till fiirekömman* de af de olägenheter medelst confiscationer^ hinder och uppehåll, sorn tillfogas Marknads* arån de personer, derigenom, att Handeln å 6Q Bcsv. och Ekon.
Bctänianden. de i Riket tillatne Marknader icke får begagnas förr än kl. 10, eller innan Marknaden genom föregånget Trumslag blifvit utlyst, hvarje Svensk
Undersåte måtte lemnäs fullkomlig och oinskränkt frihet, att å den utsatta Marknadsdagen köpa och sälja, utan afseende på tid eller åtlydnad af Trumslag, «de Producter som lofliga äro och af Landtmannen sjelf kunna förfärdigas.”
I anledning häraf får Utskottet vördsammeligen anföra, att ehuru hvad i ofvanberörde måtto blifvit yrkadt, åsyftar ändring liti Allmänna Lagens Stadgande i 7. Cap. 2. §.
HandelsBalken och jemväl i någon del af 6. §. samma Cap. och Balk, anser Utskottet sig likväl, till följe af den erhållna Remissen böra deröfver afgifva utlåtande för så vidt ämnet rörer nyttan eller skadan af Marknads utlysande.
— Det torde icke behöfva bevisas, att dä nyssnämde 2. §. i 7. Cap. HandelsBalken stadgar böter för den, både Köpare och Säljare, som i någon handel inlåter sig förr än Marknaden lyst är, sådant måste föranleda till hinder, kostnad och tidsspillan i synnerhet för en enfalldig Allmoge, som icke så noga kan hafva sig detta Allmänna Stadgande bekant och således lätt kan dexemot begå förbrytelse.
Lagstiftarens mening lärer likväl hafva varit en helt annan, eller dels att införa en viss ordning vid våra Marknader, och dels att förekomma förköp; detta inhämtas ock af 19. §. uti Kongl. Resolutionen på Beil). otWEkon.
Allmogens Besvär elen 2 Januari 1748; men då Folket sedan elen tiden undergått betydlig förändring i afseende på skickligheten att tillverka egna varor, och antalet så väl a£ Säljare, som af Köpare jemväl ansenligen ökats, så att Concurrencen nu för tiden måsta var,a vida större, är ock tiden att sälja och köpa, helst vid de Marknader, som stå blott en enda dag i Månadern8 October, November, December, Januari, Februari och Mars, ganska kort och inskränkt; och ehuru fråga nu är endast om Landtmannens egna tillverkningar, linner Utskottet likväl ingen betänklighet vid att tillstyrka, det all Handel å?