Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ti 1 svar härå ankom Herr General-Majorens och Landshöfdingen® rn. m. Grefve von Rose s Embets Memorial af den 21 November, deruti H err Grefven, General Majoren och Landshöfdingen, under erkännande, att de ännu till efterrättelse gällande Uppbörds - Författningar icke blifvit till alla delar behörigen verkställde i Götheborgs och Bohus Län, uppgifver såsom tillfällige orsaker, hvilka härtill föranledt, att så väl Krono Fogdarne, som Lands-Karnmereraren under Kriget skola varit så sysselsatte med andra Förrättningar, att dem betagits tillfälle, au med vederbörlig noggranhet sköta deras vanliga göromål; Och att Herr Grefven, GeneralMajoren och Landshöfdingen sjelf varit hindrad af flere serskildte af Kongl. Majit Herr Grefven, General - Majoren och Landshöfdingen Nådigst lernnade uppdrag; äfvensom Herr Grefven, General - Majoren och Landshöfdingen uns. der fern och en half månads tid varit frånvarande i Norrige, samt sedermera 3:ne månader 12 6o Stats-ZJtskottets Betankanden. vid Riksdagen i Stockholm, hvilket allt skall vållat, att de af Commirsarierne fordrade åtgärder vid Uppbördens bedrifvande kommit att saknas, Tilläggaades Herr Grefven, GeneralMajoren och Landshöfdingen, det Herr Grefven, General - Majoren och Landshöfdingen nu mera icke skall kunna förskaffa någre vidare uppgifter på det belopp af Riksgälds-Contoirets medel som vid hvarje Uppbörds-Stävnma influtit, emedan, vid anställd undersökning, sådane JLvtr.ict dels icke äro fullständigt inkomne, dels äro för agde bland andre Handlingar.
Och sedan Uppbörden nu mera är lill fullo indrifven, hvilket Herrar
Fullmäktige lära hafva inhämtat af de ingå rigne Månads-Förslagen, utom någre på handräckning beroende medel och> circa 25,000 R:dr Ralance, som inneslår hos aflidne Krono-Fogden Grönvall och uti dess Concours komma att bevakas, hoppas Herr Grefven, General Majoren och Landshöfdingen, att Herrar
Efter en sådan af Konungens Befallningshafvande meddelt förklaring: och då det tillika var bekant, att Kongl. Majit i Nåder behagat förordna Herr Kammar - Rådet Fägersten, att i egenskap af vice Landshöfding, genom ny anställande undersökning utreda förhållandet med LTppbörds-Verket i Götheborgs och Bohus
Län» hvilket, efter hvad den redan upptäckte Balaneen säkrast bestyrkte, råkat uti oordning; funno Herrar
Fullmäktige öfverflödigt att skriftvexlingen fortsätta.
Stats-UtskottetS Betänkandenl 1261} Om, vid granskningen af allt detta, StatsUtskottet, lika med Riksens Ständers Revisorer, med ti'lfredsstä!lelse erfarit så väl Herrar Fu,lniäktiges, som Commissariernes bemödanden, att så vidt på dem kunriat ankomma, uppdaga de oordningar, hvilka i Uppbörds-Verket i Götheborgs och Bohus
Län fått sig inrota; så har Utskottet deremot med lika mycket missnöje funnit, att Herrar Fullmäktige härvid måst sakna de' biträde och den skyndsamma handräckning, som de af Konungens Befallningshafvande derstädes bordt kunna påräkna, och hvarigenom den yppade Balancen säkerligen »kolat snarare upptäckas.
På Högvördige PresteStåt. dets Ledamöters vägnar.
På Vällofl. BorgareStåndets Ledamöters vägnar. II. N. Selwan.
Jon Jonsson. ■V, C. S Ivan.
B, uteslutes såsom serskildt tryckt ock kringspridd.)
Ständers Stats-Utskotts Betänkande, angående vackt fråga inom l?6?
Stats-Utskottets Betiinkanden. det Hedervärda Bonde-Ståndet om Academie- Domkyrko- Visingsborgs
Sko• leegods- prebende- Annexe- och de plös Usus anslagne Hemmans- samt Militie Boställens lösande till Skatte.
Hos det Hedervärda Bonde-Ståndet har Riksdagsmannen Joli.
Magn. Wessing väckte fråga om tillstånd för Academie-Hemmans åboer, att få lösa sina hemman till Skatte, likväl de hemman undantagne, som af Acadernierne blifvit in« lcöpte, och således äro deras proprie Egendom, hvarvid han föreslagit, att de åboer, sorn mägtade ärlägga den summa Riksens Högloft.
Stander, i grund af det sist uppskattade Hemmans* värde, behagade fastställa, skulle därå ärhålla everdelig ägo så lange de räntor, som antingen blifvit eller nu blifva stipulerade, af Hemmanet i sin laga Ordning till Academierna betalas, dock att denna Skatteköpeskilling måtte fördelas att utgå på flera år , så att å ena sidan Aboerne förmådde den att utgöra, och å den andra, Stats-Cassan däraf erhöllo en successive inkomst; Förklarandes Riksdagsmannen Wessingl att, då Acadernierne likafullt undfå den Skatt de äro berättigade att ärhålla, skall hans framställning endast åsyfta en tryggare besittningsrätt och full säkerhet, att å jorden nedlagde kostnader och mödor måtre blifva arf för efterkommande, till uppmuntran att följa för odling nitfulle Förfäders efterdömen.
Häruti hafva flere af Hedervärda BondeStåndets Ledamöter instämt, med tillägg, att Stats-Utskottets Betänkandcn.
1263 ett ‘sådant tillstånd; äfven måtte utsträckas til prebende Annexe- och Domkyrko • hemman , samt ad pios Usus anslagne Hemman, Visingsborgs Skole-Gods-Hemtnan och sådane MilitieBoställs-hemman, som äro utarrenderade pa 30 år , deremot någre Ledamöter af Hedervärda Bonde Ståndet, hvad de sistnämnde eller Militii Boställ - hemman angar , ansett Skattelösen derå icke lämpeligt, såsom medförande en total rubbning uti Indelnings-Verket.
Stats-Utskottet till hvars utiåtande desse motioner ifrån det Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit remitterade, får, i anledning häraf, sig nu häröfver yttra.
Hvad häraf först angår Academie hemman; så äro de Acadernierne förlänte, dels af fordne Konungar under Frälsemanna rätt, till Statens aflönande, dels af Private Skänkte med de immuniteter Frälse-Naturen åtfölja; Och då likmätigt 5 §. uti Presterskapets Privilegier af den 16.de köps-Förordningen af den 19 September samma år, Skatteköp å sådane hemman icke äro tillålne, n.ed mindre att Vederbörande, som disposition deröfver hafva, samt Kongl.
Kammar-Collegiurn sådant medgifva; så kan Stats-Utskottet icke tillstyrka bifall å den härutinnan gjorde hemställan.
Domkyrkohemmanen; Så är genom Kongl. Brefven af den 7 December 1796 och den 16
December 1812 uttryckeligen stadgadt, att sådane Hemman icke fa hvarken genom Skatteköp afsöndras från de Stiftelser, hvarunder de lyda, eller vid inträffan-; ig64 Siuts-Uiskottets Betiink anden. de åboledigheter annorlunda upplåtas, än genom Arrende på 25 till 30 år, med iagncagande af vissa dervid stadgade grunder.
Vidkommande Präbende Och AnnéXehemman, hvilka äro under enskild disposition ånslagne Vederbörande till förbättring i deras Löner; Så innehåller 7 §. uti Kongl. ResolU* tronen, på Presterskapets Besvär af den 23 December I747» att emedan åtskillige Kongl. Bref och Relolutioner och i synnerhet 3 och 4 §. §. af de, år 17-2 3, Presterskapet förundte Privilegier,'ty deligen eftelåta Pastorer i Städerne och på Landet, jemte andra Donationer och Förläningat, att oförändradt njuta och behålla, efter gammal häfd, sina Piestegårdar, IndelningSStommat vid deraä Annexer, med m^ra, samt alla därtill hörande ägor och Lagenheter, ehvad namn de ock måge hafva, som antingen urminnes häfd är på* eller af andre laglige skäl kunna bevisas dertill lyda; Ty förklarade Kongl.
Majtt det Prästetskapet vid deras i så målto, genom Kongl. Privilegier
, Bref och Resolutioner tid efter annan förundte och stadfästade rättigheter skulle framgent bibehållne och handhafde Varda, och således inga Skatteköp hädanefter å hvad ort det
Vara måtte, mera tillåtas eller beviljas å sådane Stommar, mensalier och annexer, antingen de samma voro under Militieit indeldte, eller längre ifrån Prästgården belägne, Utan barde de med lika rätt af Prästerskapet oförändradt och under vanlig frihet få disponeras, sorn sjelfva Prästeborden.
Angående Hospitals och andre ad plös Ustis anslagne Hemman; Så äro Skatteköp det® ■s Sia Is-Utskottets Betdnkindtrxi i 3 C 5' icke tillåtné, Utan endast städjorätt, likmätigt Kongl.
Förordningen af den 1 i December 1766 och Kongl. Förklaringen deröfver af den 5 Apr il 1770, samt Kongl. Brefven af den 7 December 1796 Och den 16 December 181a! och uti hvilka Författningar Stats-Utskottet icke ansett sig kunna tillstyrka någon ändring, såsom ledande till rubbning uti de för sådane Inrättningars bestånd vid deras fundation stadgade grunder.
I afseende på Visingsborgs Skolegods-hemnan.
, så emedan samma förhållande är med dem. som Academie-Hemman, atr de grunda sig på Serskildte föreningar; Ty anser Stats-Utsköttet sig icke heller derutinnan kunna tillstyrka RikBens Höglo!!.
Ständer, att vidtaga någon serskild författning.
Rörande sluteligen 'Militie Böställs-flemtnähj-Så kah Skatteköp derå så mycket rnindrÄ tillstyrkas, som sådant skulle föranleda till en. total rubbning
Uti liela Indelnings - Verket 5 Dessutom är genom Kongl. Brefvet den 25 September 1653, Kongl.
Förordningen om Skatteköp af deri jg September 1723, samt Kongl*' Besolutionérha på Krigs-Befälets Besvär af den 3 x Februarli I *74 8 §- 8.) den 11 Jauuarii 17 5 7 §. 36, samt den 12 November 1766 §. ii, allt Skatteköp å sådälie hemman redan förbudit, och tillika förordnad?, ätt om något boställe ellér någon del deraf skulle vara till Skatte försåfdt, borde Skatte-Brefvet upphäfvas och återgå, samt i sådat.t fall Ernbetsmännen, sorn i någor måtto dertill bidrdgit, ej undgå det ansvar, som Lag Mihatig till St, frat. igiTtgig. 4‘dc Sami, IJ-.r l;) ti», 1266 Stats-Utskottets Betänkanden* bjuder.»
All rubbnng uti Indelnings - Verket har efter hittills gällande Författningar varit till den grad förbuden, att icke en gång utbyten af Militien och Indelnings-Verket anslagné hemman emot fullt genfulla fått äga rum, därom den uppå Riksens Ständers underdåniga tillstyrkande utfärdade Kongl. Förordningen af den 4 Februarii 1771 Stadgar, att ingen eho det vara ml, skall understå sig, hvarken uppå eller emellan Riksdagarne antingen hös Kongl, Maj:t, Riksens Ständer eller Rikets Collegier under hvad prastext som forebäras må, att söka och begära utbyten af något Militien och Indelnings* Verket anslagit
Hemman, utan skall den, som en sådan ansökning andrager, eller på något sätt befordrar och understöder, varda ansedd, enligt de vid Indelnings-Verken följande och af Högstsalig Hans Maj:t Konung CARL XI underskrifne slutmeningar, samt, efter föregående Dom utan någon eftergift, för ett slikt brott belägga* med 1000 Bal, S.‘mt Böter till Krigsmanshuset.
Detta alt undetställes vördsamt Bikgen* Höglofl.
Ständers egit umpröfvande.
N:r 218.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande öfver gjord motion om anslag å Stat Jör lnrätäitande aj Exet - ofars-Utskottets F.etänfaiidcft. 1267 cilia?
Esqvadrbnef vid Lif-Regementets Cavallerie-Corjpser.
G enoin Remiss från Höglöil. ttidderskapet och Adelrt här Stats-litåkottet erhållit till dess yttrande ett Memorial af Capitaine Eieutenanten, Öfversten och Secund-Chefen för Kongl. Lif-Regementels Dragon-Korps, m. m. Herr Grefve Ulric (ryltenttolpei soth framsta lt angelägenheten deraf, ätt berörde Regements-ÖragonUch Husaf-Cörpsef, hvilka hU sakna BxercitijéESqvadroner, måtte i likhet med Kongl. Skånska Husar- och Kong).
Småländske t)ragon*Regementeme, bestås nödige Medel till sådane Undervisnings anstalters inträffande, hälst då anslaget härtill för nämnde arne Regementen blifvit förde dt äfven till Köngl. Carabinier-Regémentet, medlen skölä vara otillräcflige till vidare Utsträckning för samma ändamål åt ifrågavarande ellef idf-Regementets bägge Cavallerie-Corpséfi
I anledning häraf får StatS-lTtsköttet anmäla, att till Flxercitiäfe Esqvadröners underhallandfe vid de södra CaValleri-Regernenterne firihas å Stat uppförde och bestådde årligen 22000 R:dr; Och då det ankommer på Kongl. Majus
Nådiga pröfning Och Förordnande, huruvida ej detta Stats-anslag må kuhna genom fördelning äfven åt Cavallen Cöfpserne Vid Lif-Régementet Uppfylla behofvet derstädes uti förevarande hänseende, samt att i annat fäll Utaf» Tredje Hnfvud-TitUlns tillgångar låta härtill anordna nödige medel, såsom i Nåder godtfinnes; så an» l?C8 StatS'Utsiottets Betänkanden! ser Stats-Utskottet vid desse förhallanden nå» got ytterligare eller serskildt anslag för detta ändamål så mycket mindre kunna tillstyrkas , sorn Kongl, i dess Nådiga Proposition, rörande
Militaire-angelägenheterne derom icke gjort framställning, samt Stats-Utskottet uti dess yttrande angående Tredje Hufvud-Titulns behof, föres'agit de tillökningar å medlen för FörsvarsVerket, sorn Statens tillgångar möjligen medgifva:
Hvilket vördsarnligen öfverlemnas till Riksens Höglofl.
Ständers bepröfvand#.
; Stockholm den 7 Maji i8x8> N:r 21g.
Schutzercrantz's
Memorial angående någon förändring uti Staten f ör Kongl.
Förvaltningen af Sjö-Årenderne.
TT ■^*-os Höglofl.
Ridderskapet och Adeln har Herr Contre Amiralen rn. rn. J. H.
Schiltzercruntz föreslagit den förändring och jemnkning i Staten för Kongl.
Förvaltningen af Sjö-Arenderne: att deri, under benämning af Bokhållare upptagne person med 34° B:dr i Penningelön och derunder begripne 37 Tunnur Spannemål; hvilken tillika utan serskildt vedergällning bestrider Casseurs-tjensten, matte, enär hans för - Stats-TJtskottet$ Betänk anderi! i 36$ tHemsta görpmål för närvarande är Casseursbe» fattningen, som vöre trägen och ansvarsfull, i Staten benämnas såsom Casseur och hans aflönings-vilkor derefter lärnpadt och förhöjas till lika belopp, som Casseuren i Kongl. Krigs-Colp-gium, med hvilken h.in närmast kunde jemföras, innehafver nemligen 466
R:dr i lön med derunder inbegripne 51 Tunnor Spanmul efter Statspris 4^ R:dr.
Äfvensom att Ri-gistratorn och Archivarien vid Förvaltningen 60m åtnjuter 340 Rtdrs lön i penningar med 37 Tunnor Spannemål derunder, matte försättas uti enahanda Löneförmåner, som Actuarien och Registratorn i Kongl. Krigs Collegium eller 4:6
R:dr 32 sk. med 47 Tunnor Spannemål derunder efter lika beräkningsgrund; Och för öfrigt Bokhållaren i Lots-Verks-Contoiret, sorn tillika vore Casseur derstädés och nu bestås 340 R:drs lön med 37 Tunnor Spannemål, erhålla 426
Rtdr 32 sk. samt derunder begripne 47 Tunnor Spannemål ä 4§ B;dr hvilka tillökningar samman-räknade skulle utgöra 299 R:dr 36 sk. jemte 34 Tunnor Spannemål efter förenämnde Statspris ä 4 ‘ Rtdr Tunnan.
Sedan, i följd af Riksens Ständers vid sista Urtima Riksdagen tagne bes’ut om Löriförhöjningen i allmänhet, Kongl. Majt i Nådec med 1816 års början regleradt och faststäld för-' nyad Lönings-Srat äfven för Förvaltningen af Sjö-Arenderne, har Stats-Utskottet, som vid denne Riksdag följdt den principe att någon ytterligare Lönförhöjning för de Stater hvilka så nyligen hlifvit reglerade ej kunnn äga tum, ansett sig desto mindre kunna ingå uti någon 1*7® Stats- Utskottets, Bet tint anden'. jemnknjng eller tillökning af lönerne p| den* ne Stat, som fråga är prn förslags utarbetande till en allmän ny organisation af Styrelse-Ver* ken pa det hela, samt förevarande frågor altaa synas böra uppskjutas, att på eq gång med dep sålunda förestående hufvud«akliga regleringen förekomma; Hvilket Vördsam ligen underställe® Riksens Högloft.
Ständers bepröfvande, Stockholm den 7 Maj 181&U. N;r 2?e* Riksens Högloft, Ständers Stats * Utskotts Utlåtande öfver Riksdags-Fullmäktiges frän Gottland Jacob Jacobsson Kitn ners och Pehr Isacsson Myrungs Memoria ler, angående Gott lä tids ke; Natia* val - Beväringens aflöning, -tJedervärda Bonrle-Ståndet här till Stats»
Uft skottet remitterat Riksdags - Fullmäktiges från Gottland Jacob Jacobsson Kinners och Pehr Isachson Myrungs serskildre Memorialer, angående derstädes varande National - Beväringens afld» nande, hvarvid den förre eller Kinner hegart, att Bevärings- Manskapet på Gottland måtte återfå den aflöning under Excercitie - dagarnej sorn blifvit detta Manskap försäkrad uti den af Kongl. Majit i Nåder fastställde Convention om Bevärings-inrättningen, men hvilken aflöning, utan Invånarnes begifvande, skall blifvit tillagd Befälet till Lönförbättring; Förmenan - StatyUtskottets
Betäntandenl 1271 des Kinner, att otvifvelaktigt vöre, det Befälet väl behöfde förbättring i dess Löner, men att tillgången icke borde tagas på Be värings-Manskapets bekostnad; Hvarföre han föreslår, att Staten för Gottlands National - Beväring måtte med hänsigt å förenämnde Convention och de grundsatser, som af Rikets Ständer för Embetsman® aflönande i allmänhet äro fastställde, blif. va i nyo uppgjord; Hvaremot åter Myrung an» dragit, huruledes vid sista Riksdagen fråga blif» vit väckt om reglering och förminskning af Mi» litaire - Befälet till besparing för Stats - Cassan och lisa för Landet; hvilken fråga då öfver» lemnades till Kongl, Majtts Nådiga afgörande samt att Myrung nu vid dess hitkomst i underdånighet ingifvit Böneskrift och förnyat sine Committenters önskningar i detta ämne.
Myruhg funné sig väl så framt Kinners Memorial dock kunde till åtgärd upptagas, böra instämma med honom deruti, att Bevärings - Manskapet måtte få tillgodonjuta det gage eller aflöning under Exercitie-dagarne, hvarom Conventionen försäkrade Landet, samt att största delen af Officerame ligger Allmogen till last och hos densamma sätta sig i skuld m- m.; men som alla Kronans behållne Skatteräntor och Landets öfrige Contributioner till Stats-Cassan redan skola åtgå och icke ens äro tillräcklige till det talrika Militaire - Befälets aflöning och det blott för Sex dagars tjenstgöring med undervisning i Manskapets vapenöfning hvarje år; så protesterade Myrång å egne och Committenters vägnar mot ali ytterligare Lönförhöjning, hälst han vöre oviss hvarifrån tillgång och Fond der - Stats-Utskottets Betiinkanden', till skulle kunna anslås, sedan alla Stats-Cassan« intrader redan till en sådan aflöning äro disponerade; och anser han annan Reglering af Militare - Befälet ej äga rum, än att åtminstone hälften eller -|:delar deraf kunde indragas och förminskas, emedan då dess tjenstgöring vöre inskränkt till och endast består uti någre da« gars information om året uti vapenöfningen, det tyckes följa af sig sjelf, att Gottlands Bevärings-Manskap ej-behöfver vara försedt med lika stort antal af Öfver- och Under-Officerare samt Civil Betjening, sorn vid Värfvade eller Indeldta Infanteri-Regementer bestås, hälst det. ta Befäl ändå beqvämligen kunnat medhinna undervisningen; Och tillstyrker
Myrång derföre nyssnämnde indragning och reglering af Militaire-Befälet, så mycket häldre, som han tror, att Svenska Stats-Cassén icke länge kan sakna alla inkomster från en hel Province och Gottlands Hemmansägare, sorn förut äro strängt roterade med Båtsmanshåll, ej eller kunna vidkännas extra hesväret af en så talrik OfFicersCorps samt till de för ändamålet nödige Öfver' och Under- Officerare skicklige ämnen af Bandets egne
Barn och infödingar kunde utses och befordras, hvilka dessutom voro sysselsatte roed andre loflige yrken och hade egne Bostäder, samt således hvarken behöfde så stora rum eller serskildta Bostälfen m, m.
Stats-Utskottet far i anledning häraf upplysa, att för National - Beväringens på Gottland underhåll bestås af Stat3 - Verkets medel i ett för allt en summa af Tjugufem Tusende Rldr årligen, sorn val sålunda icke medhu-er Stats - Stats-fJtskottets Bettini anden.
15 73 Cassans hela inkomst af Landet, på sätt anfördt är, men likväl en betydlig del deraf.
Vid förra Riksdagen väcktes fråga om en förnyad Reglering af Gottländske National-Beväringen, och Riksens Ständer öfverlemnade då detta amne att, i sammanhang med den nya Organisationen af Försvars-Verket i allmänhet, hos Kongl.
Då, efter hvad nu anfördt är, sadant ännu icke kommit till verkställighet, hemställer Stats-Utskottec, det Riksens Högloft.
Ständer i underdånighet förnya deras anhållan derom, att Kongl. Majit i Nåder täcktes vidtaga en närmare reglering af omförmäldte
Inrättning på sätt lämpligt finnes, samt dervid i Nåder förordna, att Bevärings.Manskapet må oförryckt åtnjuta det, enligt Conventionen om dess uppsättning detta Manskap tillagde underhåll, såsom nu yrkad t blifvit, och Befälet genom antingen minskning i dess antal , eller på annat af Kgl. Maj:t i Nåder pröfvadt sätt, i mån af tillgångar ne, försättas uti de Lö.ningsvilkor sorn erfordras, och tillgången inom Stats-Summan medgifver:
Hvilket vördsamligen öfverlemnas till Riksens Höglofl.
Stockholm den 7 Maji x§t8, N:r 221.
Ständers Stats -Utskotts
Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid dess yttrande, angående Regleringen af Hushållningen vid Strömsholms J3 74 Stats-ZJtskottets Betänkanden.
Kungsgård, samt dervarande
St ut er i-In rättning, X anledning af gjorde anmärkningar vid StatsUtskottets den 11 sistledne Mars afgifne Upåtande, angående Hushållningens reglerande vid Strömsholms Kungsgård samt derstädes varande Stuteri-Inrättning, hafva samtelige Riks-Stånden till Utskottets åtgärd återiemitteradt detta ä* rende.
Desse anmärkningar äro föranledde af Herr Ofverstens och Riddarens Tersmeden* inom
Utskottet gjorde senskildte anförande och uppgift, huruledes vid beräkning af Strömsholms Kungs, gårds revenne i Hö och Spannemål m, m., det befunnes att vid en så ringa försäljning af Hästar derifrån» som under de senast förflutne 7 åren kunnat göras, i anseende till ovanlig mor-» tal i 1 é bland Hästarne, Staten årligen skall hafva på Stuteri-Inrättningen haft en förlust, som uppginge till öfver 40,000 R:draf hvad Kungsgården bordt gifva i afkastning, och hvarföre Herr Öfversten för sin del trott, att tillstyrkas borde, det ombyte af Styresman för Stuteri-Inrättningen matte göras, hälst orsakerne till det så ofördelaktiga resultatet af hans förvaltning ej kunde igenfinnas uti någre förhållanden i afseende på sjelfva regleringen af Hushållningen vid Kungsgården.
I anledning hvaraf åtskillige Ledamöter inom Stånden ansett en Större uppmärksamhet i denne del böra fästas vid Statens förlust samt den åtgärd närmare förberedas, hvarigenom densamma må forekom - Stats-Utskottets Betänkanden, 127 & inas, än sorn uti det af Utskottet afgifne yttrandet skedt; Hvarförutan och då den utomordentliga dödlighet å Hästarne, sorn visat sig vid Strömsholm visse år, syntes härleda sig från brist på skicklig Häst-Läkare’, samt denne brist dessutom, så väl vid Flyinge Stuteri uti Skåne, som ock i allmänhet fordrade att anstalter inom Riket vidtagas till Veterinalrf" konstens eller Häst- och Boskaps samt hemtamda djurs skötsel och vård, då de af sjukdomar angripas, det blifvit af Herr Presidenten m. m* v.
Schultzenheim jemte flere Ledamöter framställt såsom Varande af mycken angelägenhet, att berörde kunskaps Inhämtande uppmuntras och understödes genom nödige medels anslående af Staten och att såsom bemäldte Herr President vidare ådagalagt en Inrättning mätte på allmän bekostnad vidtagas, hvarest Veteriqalre » konsten i alla delar kunde så i theoretiskt sorn practiskt hänseende inhämtas, så att skicklige Lekare danades: Sko'ande Kongl.
Uti det afgifne yttrandet, angående Ströms, holm, har Utskottet anmärkt den af Håndliq» garne befunne ovanliga afgång utaf Hästar, och den ringa Summa, sorn genom försäljning deraf de senaste förflutne åren kunnat vinnas, saint af sådane skäl tillstyrkt Riksens Höglofl.
Stan» der, att hos Kongl, Majit i underdånighet anhålla om Dass Nådiga åtgärd till befordrande Stats• ZJtsiottets Betäntanden. af en sadan närmare til'?yn och vard vid Stuteri-Inrättningen , att densamma måtte uppfylla ändamålet och i detta hänseende låta anställa arne
Besigtningar hvarje år till utrönande a£ förhållandet; Men en beräkning i ziffran af dea minskning i afkastningen, sorn genom Hästarnes afgång uppkommit, ansåg Utskottet icke kunna med tillfriditlig säkerhet uppgöras, emedan Stuteri-Inrättningen, hvartill denne Kungsgårds revenuer äro anslagne, synes ej kunna gifva en mot Hö- och Spannernnls- tillgången i penningar beräknad, svarande inkomst genom Hästförsäljning, enar Stuteriets vidmakthållande för dms bufvudsaktiga ändamål att befordra god Hast-afve! i kringliggande orter, för att spridas inom den öfriga delen af Riket, fordrar att de gamle och oduglige Hästarne årligen utmönstras och afyttras, hvarefter de, sorn återstå att aflåta och för hvilka någon inkomst egenteligen kati påräknas, icke kunna vid antagandet af det högsta rnöj iga pris gifva en afkastning i penningar, som uppgår mot Stuteriets revenuer.