Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande åter tiden för vinstmedlens allemnande till Riksgälds-kontoret; så, enär Preste- och Borgare-stånden förordnat, alt levereringen borde, i enlighet med Utskottets förslag, verkställas vid slutet af åren 1857, 1858 och 1859, samt Ridderskapel Bunko-Utskottets Utlåtande N:o £5. 3 och Adeln jemväl anlagit denna tidsbestämning för aflemnandet af den utaf bemälda Riks-slånd beslutade högre summan, 1,000,000 R:dr R:mt, anser Utskottet det vara, genom tre Riks-stånds sammanstämmande beslut, afgjordt att aflemnandet skall ske vid slutet af hvarldera äret 1857, 1858 och 1859.
Ank. lili Exp.-Utsk. den 28 Mars 1857, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning aj väckt förslag om försäljning af Bankens Pappersbruk Tumba.
Uti en iios Höglofl.
Ridderskapet och Adeln väckt och till Utskottet remitterad motion har Herr Friherre Raab. Carl Adam, föreslagit försäljning af det Rikets Ständers Rank tillhöriga Pappersbruk Tumba.
Till stöd för detta förslag har motionären anfört, att orsaken, hvarföre Banken skulle bibehålla eli för Rikets Ständer så kostsamt verk , som Tumba, ej kunde vara annan, än en ofelbar kontroll vid sedelpapperets tillverkning, jemte den omständighet, att så beskalfadt paper skulle kunna endast vid Tumba tillverkas; men att, hvad den ofelbara kontrollen beträffade, Banko-fullmäktige sjelfve just icke syntes ega någon full visshet eller öfvertygelse derom , emedan, då papper lill de högsta sedel-vaiörerne skall tillverkas ”ett särskildt kansli, bestående af kontrollörer och skrifvare” lil!
Bruket utsändes, för att öfvervalla tillverkningen, och att, i fråga åter huruvida Bankens sedelpapper vore af sä märkvärdig beskaffenhet, att detsamma skulle kunna åstadkommas allenast vid Tumba, det torde vara tillfyllest att hänvisa till det faktum, att Banko-Ulskottets
Ledamöter redan för 2:ne Riksdagar sedan voro i tillfälle att hos Grefve Ambjörn Sparre, hemma i dess bostad, erfara huruledes
Bankens nuvarande sedelpapper skulle af en hvar kunna till fullkomlig likhet eftergöras med en kostnad af endast några få Riksdaler; att, oaktadt både Franska och Engelska Bankerna hade betydligt, större sedel-emission, än Rikets Ständers Bank (den Engelska skall vissa år hafva haft behof af ända till 10 millioner sedlar), ingendera af dem likväl ansett sig vara nog rik för att bekosta underhåll af eget pappersbruk; att, då Banker, hvilkas sedlar äro gångbara öfver hela verlden, funnit sig med full trygghet kunna använda samma kontroll som 4 Banko-Utskottets Utlåtande N:o 25.
Banko-fullmäktige nu begagnade vid tillverkning af sedlar å de högsta valörerna, intet skäl funnes hvarföre icke Rikets Ständers Bank kunde vidtaga samma åtgärd vid tillverkningen äfven af de mindre valörerna, samt, under iakttagande af enahanda kontroll och mot vanlig garanti för uppfyllande af ingångna förbindelser, låta den skickligaste förfärdiga sina sedlar; att Banken, genom den föreslagna försäljningen, skulle ”blifva utaf med en hel legion af öfverflödiga tjenstemän” ; samt att vattnet i Tumba å hvarje år skall minskas, hvarföre man, om Brukets verksamhet skall bibehållas, måste återigen experimentera bort eli eller annat hundratusen Riksdaler, för att försöka att t. ex. medelst | mil lång kanal, genom dyjord till närmaste sjö, sänka aflopps-vatlnets nivå vid Tumba, eller ock inköpa en närbelägen mosse (som halfva året stöde torr) och genom en kanal i hälleberget dit leda dess valten — och så vidare med ändlösa projekter, att icke tala om experimenlerna med del nyss inredda nedra Bruket.
Då motionären yttrat, att Tumba Pappersbruk vore ett för Rikets Ständer kostsamt verk, förmodar Utskottet hans mening vara, att Bruket drifves med förlust och sålunda förorsakar Banken utgifter, öfversligande den inkomst Bruket lemnar.
Att emellertid förhållandet på sednare tider icke varit sådant, ulan att
Bruket tvertom i allmänhet gifvit vinst, fullt betäckande räntan å dess bokförda värde, anser Utskottet sig kunna ådagalägga.
Enligt ett, i Banko-fullmäktiges berättelse lill 1844 års Banko-Utskott intaget Utdrag af Bankens räkenskaper, hade för Tumba användts, utöfver värdet al derifrån gjorda leveranser, från Brukets anläggning till och med år 1843: l:o Under åren 1755—1778 till inköp af Tumba hemman, Hamra och Noblinge egendomar, samt Brukets uppförande och förläggande, ett vid Riksdagen 1778 afskrif vet belopp af Specie R:dr 64,443: 18. 7. 2:o Under åreij 1780—1829 i Bankens räkenskaper år 1834 fördt inom linien 105,904: 37. — 3:o För Öfra Bruksbyggnaden, omedelbart af Banken ulbe taldt under åren 1830—1834 89,005: 12. 7. 4:o Under åren 1830—1833 af Banko-vinsten för samma år, ersatt med 45,631: 40. 8. 5:o Under åren 1840—1843 29,162: 32. - Summa IUdr 334,147: 44. 10. hvarifrån afräknades leverering, öfversligande uppburne förlagsför skolt under åren 1834—1839 81,238: 21. 2.
Återstod af Banken ulgilven R:dr 252,909: 23. 8.
Vid 1843 års slut utgjorde
Brukets skuld till Bankens Låne-afdelning B:ko R:dr 60,012: 21. 2, hvilken skuld sedermera blifvit betald, hvarförutan Bruket lemnat vinst, såsom af efterföljande utredning inhemtas.
Brukets räkenskaper utvisa nemligen, att vinsten å bruksrörelsen, bestående af dels värdet af tillverkadl papper utöfver meddelade förskott och dels förökning af Brukets rudimaterier, machinerier, inventarier och fordringar, uppgått: år 1846 till R:dr 65,539: 22. — „ 1847 „ . . . ... „ 75,510: 19. 4.
Transport R:dr 141,049: 41. 4.
Banko-Utskottets Utlåtande N:o 25. 5 Transport R:dr 141,049: 41. 4. 1848 45,592: 41. 11. 1849 34,966: 4. 8. 1850 25,999: 37. 6. 1851 9,538: 34. 4. 1852 14,311: 41. 7. 1853 46,207: 45. 2. 1854 33,159: 38. 7. 1855 24,848: 1. 10.
B:ko R:dr 375,674: 46. 11.
I Bankens hufvudbok åter upplages såsom vinst eller förlust å bruksrörelsen vid Tumba egentligen endast skillnaden emellan de till Bruket under året meddelade förskott och värdet af levereradt papper, antingen för Bankens behof eller ock lill Staten samt andra Verk och Inrättningar, för hvilket sednare papper Banken uppbär liqvid; hvadan vinsten, beräknad enligt Bankens böcker, utgjort: år 1846 68,577: 42. 9. „ 1847 66,652: 21. 6. ,,1848 58,534: 40. 5. ,,1849 36.712: 29. 3. ,,1850 8,475: 3. 7. ,,1851 24,315: 6. 2. „ 1853 36,975: 41. 9. „ 1854 34,578: 7. 3. „ 1855 19,085: 39. 4.
B:ko B:dr 353,907: 40. — dä härifrån afgår Bankens förlust år 1852 899: 23.
2. synes att Bankens vinst å bruksrörelsen vid Tumba för åren 1846—1855, eller under 10 år, uppgått till '.
. B:ko B:dr 353,008: 16. 10. och således per medium för hvarje år till omkring B:ko R:dr 35,300: — Skillnaden emellan vinsten, beräknad efter Brukets och Bankens räkenskaper, återfinnes hufvudsakligen deruti, att i de förra såsom fordran upptages eli förskott till Direktören C.
Wallman för reparation af och insättning af nytt macbineri i nedra Verkhuset, om utbetalning af hvilket förskott rättegång uppstått; och som detta förskott, ehvad utgång berörde rättegång än må erhålla, kommer att uti Brukets böcker från vinsten afföras, sä har Utskottet, såsom grund för sina beräkningar, antagit vinsten elter Bankens räkenskaper, eller det lägre beloppet.
På sätt ofvan är nämndt, har Tumba bruk under åren 1846—1855 lemnat en vinst al' B:ko R:dr 353,008: 16. 10. eller i medeltal för år omkring R:dr 35,300: om härifrån afdrages ränta, beräknad efter hvad Banken i allmänhet har i behåll å sina utlånade fonder, eller 4 procent, dels å det värde, hvartill Bruksegendomen med åbyggnader och lästa inventarier, enligt Banko-Utskottets beslut af den 29 Juni 1840, i Transport R:dr 35,300: — — 6 Banko-Utskottets Utlåtande N:o 25.
R:dr 35,300: — — Brukets räkenskaper upplages 250,000: — — och dels å värdet af Brukets rudimaterie!', (orråder och lösa inventarier m. m., uppgående lill omkring 103,000: — — eller å tillsammans B:dr 353,000: — — med . 14,120: — — så synes att, sedan Banken räknat sig till godo ränta ä värdet af egendomen, inventarierne och rudimalerierne, en behållen årlig vinst uppstått af R:dr 21,180: — — Enligt närlagde Tablå Litt.
A. har vid Tumba Pappersbruk under åren 1846—• 1855 blifvit tillverkadt papper till följande värde, nemligen:
För Bankens rakning.
Sedelpapper 290,888: 33. 2.
Skrifpapper, Blanketter lill Attester, Qvittenser och Assignationer m. m 31,909: 34, 5. ^2 798: 19. 7. C har tcc-Sigilla tas-Papper 418,387: 42. 10.
För åtskilliga Verk och Inrättningar 119,927: — 3.
För Brukets eget behof 9,171: 20. 5.
R:dr 870,284: 35. 1.
Af dessa summor äro de för charlse-sigillatae-papper samt för papper lill åtskil liga Verk och Inrättningar till Banken inbetaide, enligt bestämda pris, med 538,314 R:dr 43 sk.
I r:sl. — Den för skrifpapper, blanketter till attester, qvittenser och assignationer m. m. upptagna är af jemförelsevis ringa betydenhet, och värdet al det lör Brukets eget behof tillverkade papper ingår icke i Bankens räkenskaper. —- Kostnaden äler för Bankens Sedelpapper, som bär synes egentligen böra alses, utgjorde under ol vannämnde 10 år R:dr 290,888: 33.
2. eller i medeltal för år ,, 29,089: — — och dä härifrån afdrages lörberörde årliga vinstsumma . . . „ 21,180: — — visar det sig, att den egentliga kostnaden för papperet till Bankens samtlige sedlar under dessa 10 år uppgått för år till „ 7,909: — — som, fördelad på de olika sedelslagen, enligt en af Utskottet uppgjord kalkyl (Bilagan Litt. B.) belöper sig för: 1.000 st. sedlar å 32 sk. och 2 R:dr till — B:ko R.dr 2: 18. 3. 1.000 st. dito ä 6|, 10, 16| och 33jj- R:dr till . . 5: 45. 9. 1.000 st. dito ä 100 och 500 R:dr lill 7: 6. 9.
Att det i Brukets räkenskaper Banken pälörda pris på papper till Bankens sedlar, med afseende å detta pappers särskilda beskaffenhet och den stränga kontrollen vid delsammas tillverkning icke kan anses vara för högt tilltaget, torde nedanstående, från Fullmäktiges ofvanomförmälda berättelse hemtade, jemförelse med kostnaden lör vissa andra länders sedelpapper utvisa.
Ba?>ko-Utskoltets Ullålande N:o 25.
I nämnde berättelse yttras, bland annat, följande: ”Enligt från Franska Banken, genom Kongl. Majds beskickning i Paris meddelade upplysningar, kostar ett ris om 500 sedelblanketter, tillverkadt under tillsyn vid ett, enskild man tillhörigt, pappersbruk, Banken 110 Francs å 23 sk. per franc
Papperet (ill Svenska Bankens dyraste sedlar (å 500 och 100
R:dr och hvartill formatet är ungefär lika med det lill Franska Bankens sedlar) beräknas Banken (ill 21 R:dr för 1,000 stycken, hvilket gör 1 to8*» o-'dels skilling för stycket.
Franska Bankens sedlar kosta fullt färdiga ungefär 40 centimer, något öfver 9 sk.
Svenska Bankens sedlar å 500 och 100 R:dr, kosta fullt färdiga B:ko 28 R:dr 9 sk. 4 r:st. för 1,000 (hvaraf 3: 5.
4. för namn-underskrif ten) hvilket gör något öfver 1j- sk. stycket.” ”Uti Engelska Banken hållas de närmare förhandlingarne vid dess sedeltillverkning hemliga, men då olficiela handlingar ådagalägga, att denna Bank år 1831 med en sedelstock nämnde år uppgående till 20 millioner pund sterling och icke utgifvande någon sedel under 5 pund sterling, för sedelpapper utbelaite 4,806 pund stelling (ä 12 R:dr
De flesta Privat-Banker i Riket låta tillverka sitt sedelpapper vid Tumba, hvilket de sannolikt icke skulle göra, derest papperet kunde vid annat Pappersbruk, under lika säker kontroll för billigare pris erhållas.
Dessa Banker kunna ej heller anses betala mindre för deras sedelpapper, än Riks-Banken för sitt, hvilket torde ådagaläggas deraf, alt då bokförda priset å papper till Riks-Bankens sedlar ä 2 R;dr och 32 sk., som är färgadt och beslår af 3 lameller samt tiliverkadt af endast lin, utgör 7 R:dr för 1.000 st., kostar papperet till Privat-Bankernas sedlar af lika storlek, men ofärgadl och enkelt samt tiliverkadt af blandad lin,och lump 5 R:dr per 1,000 stycken.
Det synes sålunda kunna antagas, alt Rikets Ständers Banks sedeltillverkning, besörjd under erforderliga kontroller, icke för närvarande åtminstone skulle vid annat pappersbruk aflöpa för lägre kostnad, än vid Tumba.
Beträffande de af motionären i öfrigt anförda omständigheter, och deribland försl uppgiften om del, enligt bans förmenande, stora antal ”kontrollörer och skrifvare”, som utsändes till Bruket, då tillverkning af papper till de större sedel-valörerite skall företagas, får Utskottet upplysa, att vid dylika tillfällen en kommissarie elier kamererare och en lägre tjensteman, således blott 2:ne personer, å Bruket öfvervaka tillverkningen
Utan att nu ingå i pröfning, huruvida den kontroll, som innefattas i nämnde tjenstemäns tillsyn öfver pappers-tillverkningen må vara nödvändig, bör Utskottet endast nämna, att denna kontroll varit begagnad alltifrån början af de stora sedel-valörernes tillverkning och förorsakar
Banken jemförelsevis ganska ringa kostnad, enär de dertill använda personer icke undfå särskildt dagtraktamente eller aflöning, ulan endast på Brukets bekostnad åtnjuta lii resa samt under vistelsen å Bruket husrum och kost bos Bruksförvaltaren, efter med honom på förband uppgjord öfverenskommelse; och har kostnaden härför under bela den tidrymd, som 1111 är i fråga, eller åren 1846—1855, uppgått lill allenast 648 R:dr 40 sk.
B:ko; hvartill vid eli eller annat tillfälle kommit af Banken ulgifven ersättning lill de extra-ordinarie tjenstemän, som i lägsta graden, antingen omedelbart eller i succession tjenstgjort för ofvanbemälde tjenstemän.
Att, såsom motionären vidare förmäler, papperet till Bankens sedlar skall kunna till fullkomlig likhet eftergöras, vill Utskottet visserligen icke bestrida, men detta blefve förmodligen äfven händelsen om papperet tillverkades vid något enskildt Bruk.
Ifrågavarande slags papper är emellertid ansedt vara af särdeles god och ändamålsenlig beskaffenhet 8 Ba?iko-Uts/cotlets Ut/ålanda N:o 25. och efter hvad Utskottet inhemtat, lärer sådant papper för närvarande icke inom Riket fabriceras vid något annat pappersbruk, än Tumba; helst alla på sednare tider här anlagda Pappersbruk förfärdiga endast så kalladt machinpapper.
Men, äfven om förhållandet blefve motsatt, eller att enskilda pappersverks-egare komme att mera allmänt egna sig åt tillverkning af sä beskaffadt papper, som lill Bankens sedlar begagnas, synes det vara tvifvel underkastadt 0111 konkurrensen skulle blifva så stor, alt Banken derigenom kunde erhålla sitt sedelpapper för lägre pris, än för närvarande är händelsen; ty, då flere af dessa bruk möjligen voro belägna i aflägsna landsorter, skulle Banken, för att undvika kostnaden att nästan under hela året hafva tjenstemän der anställde, hvilka, om kontrollen skulle vara fullständig, borde temligen ofta ombytas, sannolikt tvingas att vända sig till de pä nära håll anlagda, hvilka då förmodligen icke skulle underlåta alt betinga sig ganska dryg betalning för sina tillverkningar åt Banken.
En jemlörelse af förhållandena i della afseende mellan Sverige samt England och Frankrike torde åtminstone icke under närvarande omständigheter vara fullt riktig, emedan i dessa sednare länder dels konstfärdighet och konkurrens äro betydligt större, än i Sverige, och dels kommunikationerne, genom jernvägar, vida lättare.
I anledning af den utaf motionären förespeglade minskning af tjenstemän, som af förslagets antagande skulle blifva en följd, har Utskottet, i ovisshet, huruvida härmed menas tjenstemän vid Tumba eller i Banken, bordt upplysa, att de vid Tumba anställde tjenstemän utgöras af 1 Förvaltare, 2:ne Bokhållare, I Verkmästare och 1 Pappersmästare, hvilket antal ingalunda synes vara för stort vid ett bruk med sådan verksamhet och kontroll, som del ifrågavarande; att af Bankens samtlige tjenstemän endast de vid Banko-fullmäktiges Expedition anställde samt Bankens Revisorer hafva någon befallning med brukets göromål och angelägenheter, samt att indragning af någon eller några af dessa tjenster icke, genom brukets försäljning, skulle blifva möjlig.
Beträffande slutligen de kostsamma åtgärder, som, enligt motionärens uppgift, skola vara å bane med afseende å inträffad valtenförminskning i Tumba å, såsom anläggning af en half mil lång kanal, inköp af en mosse m. m., får Utskottet erinra, dels alt Utskottet, genom några af dess ledamöter, på stället gjort sig underrätladl härom och dervid erhållit den upplysning, alt vattentillgången vid Tumba, fastän underkastad samma naturförhållanden, som tidtals äro rådande öfver hela landet, likväl, på det hela taget, ingalunda förminskats eller förmodas komma att aftaga, helst stränderna vid den sjö, hvarifrån vattnet ledes tili bruket, icke äro särdeles odlingsbara, dels, hvad angår den väckta frågan om en kanals anläggande, hvilken fråga dock ännu icke blifvit af Utskottet slutligen behandlad, att berörde kanal, derest den komme till verkställighet, skulle blifva icke { mil, ulan endast omkring hälften sä lång, dels att något förslag om inköp af en mosse och att genom »en kanal i hälleberget», leda dess vatten, aldrig blifvit till Fullmäktige eller Utskottet framsläldt, och dels att de omnämnde »experimenlerna med det nyss inredda nedra bruket», hvarför Banken skulle orsakats sä stora kostnader, redan äro för Rikets Ständer bekanta, enär omständigheterna dervid blifvit fullständigt uppgifna i Rikets Ständers Revisorers berättelser, till hvilka Utskottet således nu vördsamt hänvisar, med upplysning, att rättegången mellan Banken och entreprenören af reparations- och inrednings-arbetena i nedra verkhuset pågår, och att någon förlust i berörda afseende ännu icke för Banken uppkommit.
Genom förestående utredning af förhållandena anser Utskottet sig hafva vederlagt hvad motionären uppgifvit till stöd för sitt förslag om försäljning af Tumba Pappersbruk ; Litt.
A. Tablå öfver Värdet af vid Tumba ISruk tillverkadt Papper under åren 1§40-I§5ä.
För Bankens Räkning.
Blanketter. 1846 1847 1848 1849 1850 1851 1852 1853 1854 1855 5.325.700 7.962.700 7.945.700 2.269.000 3,332,800 2.332.400 2,460,300 3.799.700 3.667.400 3.483.0001 Summa Sedelpapper. 30.593 42.593 42,135 17,244 28,443 19,5651 19,651 30,702 33,901 26,056 290,888 43 44 43 9 43 27 28 33 Skrifpapper, m. m. Chartie SigillatsePapper.
2,129 1,680 8,544 4,316 1,230 5,035 286 4,076 3,081 1,5221 31,909 42j 32 32 34 13 51 5 34 26 34
För åtskilliga Verk och Inrättningar. 95,669 65,423 32,662| 60,849 9,656i 29,549 16,868 49,276 33,120 25,311 418,387 5 13 23 45 9 16 43 20 13 43 42 9 10 7 1 10 10 9,643 20,659 18,485! 3,408 16,988 7,952] 10,330 9,594 7,048 15,815 23 34 34 16 31 24 24 32 12] 8 119,927 För Brukets behof. 1,320 1,055 1,503 1,596 342 1,182] 531 202 662 774 3 42] 21 16 13 22 4 43 39 9,17120 Summ a. Tillverkningsvärde. 139,356 131,418 103,332 87,415 56,661 63,284 47,668 93,852 77,814 69,479 870,284 15 30 32 21 16 ■ 21 42 22 29 43 35 1 9 7 1 10 11 8 Hör till Banko-Utsk.
Utlåt. 1857, N:o 25.
Calcul öfver kostnaden för papperet 41JI Hankens Sedlar under åren 1840—1§S5. linder förenämnde tid är följande Sedelpapper levcreradt från Tumba Bruk till Banken.
Antal Sedel-Blanketter. 500 R:dr. 100 R:dr. 3 3t R:dr.
14,000 10,000 11,250 12,600 12,200 Sum ni a 60,050 41,700 33,250 31,500 45,600 152,050 29,000 22,900 16| R:dr. 33,500 30,000 30,100 61,800 185,100; 155,400 10 R:dr. 6§ R:dr.
116,000 126,300 100,700 111,000 109,800 251,000 249,500 14,900 107,000 319,500 54,600 302,000 287,800 173,000 2 R:dr. 371.000 1.299.000 1.692.000 112.000 1.281.000 625.000 788.000 1.351.000 1.116.000 1,502,000 10,137,000 32 sk. 1.556.000 1.051.000 1.003.000 2.036.000 i ,599,000 1.413.000 1.460.000 2.062.000 1,800,000 1,808,000 15,788,000 16, 12 o. 8 sk. 3.198.000 5,430,009 5.150.000 13,778,000 Tillverknings kostnad. 30.593 42.593 42,135 17,244 28,443 19,565 19,651 30,702 33,901 26,056 1,091-,800 1,231,300 eller per nr R:dr 29,089.
Antalet af tillverkade Sedel-blanketter utgör, på sätt ofvan synes, under åren 1846—IS55. af 32 skill, valör St. 15,788,000. ” 2 R:dr , 10,137,000.
St. 1,231,300.
» 1,091,800.
» 155,400. 185,100.
St. 2,663,600.
Som priset ä de 2:ne lägsta valörerne är 7
R:dr och å de 4 öfriga 18 R:dr per 1,000 st. så kosta desse sednare således ungefär 21 gånger så mycket som de förra och motsvara i följd deraf de minsta valörerna för » 6,659,000.
» 100 R:dr valör St. 152,050.
» 500 R:dr » . . . 60,050.
St. 212,100. som kosta 21 R.'dr per 1,000 st. eller 3 gånger så mycket som de minsta valörerna och motsvara salunda af dem 636,300.
290,888 33 Of R:dr » 16f R:dr » 33} R:dr för 10 år St. 33,220,300. eller för år » 3,322,030.
Då nu den agentliga kostnaden för Bankens Sedelpapper, enligt livad förut är nämndt, under ifrågavarande tid utgörande 7,909 R:dr B:ko för år, fördelas på de olika sedelslagen (hvarvid kostnaden för papperet lill de under åren 1846, 1847 och 1848 tillverkade sedlarne å 16, 12 och 8 sk. icke blifvit inräknad) så visar sig, att under merberörde lid 1.000 st.
Sedlar af 32 sk. och 2 R:drs valör kostat Banken B:ko R:dr 2: 18. 3. 1.000 st. » af 6-, 10, 16g- och 33} R:drs valör » , „ 5. 45. 9 1.000 st. » af 1()0 och 500 R:drs valör » , » 7: 6. 9.
Hör till Banko-Utskottets Utlåtande 1S57, i\T:o 25.
B arik o-UIs ko Hets Utlåtande N:o SO. 9 persbruk: oell då, emot vidtagande af en sådan åtgärd, i öfrigt förekommer, att Banken, vid försäljning af Tumba bruk, sannolikt icke skulle erhålla en köpeskilling, hvarå räntan motsvarade den vinst och njtta, Banken för närvarande har af bruket, helst den dertill hörande jord och skog är ganska ringa; att brukets afhändande dessutom kunde komma att, utan motsvarande fördel, för Banken medföra särskild kostnad derigenom, alt Rikets
Ständer måhända skulle finna sig föranlåtne att pensionera eller anvisa årligt understöd till åtminstone en del af de arbetare, som under en lång följd af år varit anställde i brukets tjenst samt med nit, redbarhet och ordning fullgjort sina åligganden: alt nödvändigheten kräfde att, innan någon försäljning skedde, eli eller flera pappersbruk, hvarest papper till Bankens sedlar kunde förfärdigas, funnes i hufvudstadens grannskap, och att delta eller dessa pappersbruk voro i det beroende af Bankens styrelse, alt hinder aldrig mötte för tillverkning af de pappers-sorter, hvaraf behof tillfälligtvis kunde uppstå, så vida icke Banken skulle ständigt hafva i sitt förråd betydliga qvantiteler af alla sorter sedelpapper, hvilket, af flera skäl, torde vara mindre lämpligt, samt alt, förutom Banken, äfven Staten samt åtskilliga allmänna verk och inrättningar nu hafva den stora fördel af Tumba bruk, atl, utan någon å deras sida behöflig kontroll, kunna der erhålla papper till charta—sigillata, kreditsedlar, obligationer m. m., hvilken fördel skulle genom försäljningen gå förlorad, så får Utskottet, på dessa jemte förut anförda skäl, afstyrka bifall å Friherre Raabs ofvannämnde motion.
Äf:o Ank. till Exp.-Utsk. d. 28 Mars 1857, kl. 2 e. m.
Ullålande, i anledning af förre Bruksegaren Erik Kinnmans ansökning om ejlergijl aj öjverriinla å diskontlån.
Hos Utskottet har förre Bruksegaren Erik Kinnman anhållit, att då han, som vid sin genom menliga konjunkturs-förhållanden iråkade konkurs, hos Banko-DiskontVerket häftade för tillhopa 15,600 R:dr, deraf endast 1,800 R:dr utgjorde eget lån, genom förnyad skuldsättning på annat håll beredt sig utväg till inbetalande af Diskont Bih. till R.
Prat. 1856 & 1857. 6 Sami. 4 Afd. 41 Haft. 2 10 Banko-Utskollets Utlåta/ide X:o 26. verkets återstående kapital-fordran, nied 191 R:dr 47 sk. 4 rist.
B.ko, oell denna inbetalning vida öfverstege den utdelning, sorn ur hans afträdda tillgångar möjligen kunde Diskont-Verket framdeles tillfalla, Utskottet, i betraktande tillika deraf, att sökanden hvarken bade arf att förvänta eller vid tilltagande ålder kunde hoppas att genom arbete förvärfva sig medel till gäldande af den upplupna öfverräntan, måtte tillåta, det samma ränta finge eftergifvas och utur räkenskaperne afskrifvas.
Uti häröfver inlordradt utlåtande bar Banko-Diskont-Direktionen upplyst, att Diskont-Verkets återstående fordran hos Kinnman utgör dels 124 R;dr 19 sk. 7 rist., upplupen ränta å ett af honom sjelf, emot borgen af numera aflidne Presidenten, Friherre C. J. af Nordin, upptaget lån, stort 18,000 R:dr, och dels 3,038 R:dr 12 sk. 2 rist., sammanräknad ogulden ränta å fyra af bemälde Friherre i lifstiden, emot Kinninans borgen, erhållna lån å tillhopa 13,800 R-.dr, deraf för två lån å 12,600