Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då härifrån afdrages inkomslerne.■
Gärden, circa 16,5oo Lispund å 7 * R:dr i23,75o: Ränta å Fondens Capital, sedan LandtRänteriernas fordringar för förskotter deraf blifvit godtgjorde , utgörande återstående circa 260 000 Rtdr hvaraf 64,000 R:dr ä 5 procent . . 3,200; 186,000 å 6 dito . .... 11,160:
Afbetalningen å Fondens fordran för Försträckningar till Ladu-Prasmie-Lån och anskaffande af Salpeter-Sjudnings-Pan,- nor för Länens behof, circa . . . -i4,36o; 2,413: 16 Återstår årlig Brist R;dr 73,000 16 — STOCKHOLM, tryckt i Ecksteinska Tryckeriet 1829.
Sik, till II S.
Prof. 1828 och 1828, ISami., IBand. mära Haft. 3 Kongl. Maj.ts Nådiga Propos. N. o 6. t N:o 6. * KONGL. MAJ.TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer > angående Hästars prcesterandej i stället för Manskap j af Extra Roteringsskjldige; Gifven Stockholms Slott den 2g October 1828.
I anledning af flere Extra Rotehållares tid efter annan i underdånighet framställda önskningar, alt den, i händelse af krig, dem åliggande skyldighet att uppsätta Manskap till Arméens förstärkande, måtte sålunda förändras, alt Rotarne kunde tillåtas prestera Hästar 1 stället för Manskap, fann Kongl. Maj:t* den i5 Maji 182», godt förordna, att Dess samtlige Befallningshafvande i Riket skulle anbefallas höra Extra Rotehållare, klefve nödsakad begagna Extra Roteringen, skulle anse för sig mindre betungande, att på föreslagna vilkor prcestera en Häst i stället för munderad Karl; hvilket förändrade sätt för prsestationen jemväl afåtskillige Extra Rotehållare i Riket antogs oell i följd hvaraf Contracter, i Öfverensstämmelse dermed, afslötos. dih, till R.
Prot. 1828 och 182g. 1 Sami., 1 Band. 3:dje Haft. t 2 Kongl, Maj.ts Kådiga Propos. K.o G. Då Kong), Maj:t sedermera, efter Krigsocli Kammar- Collegiernes hörande i den, vid 1812 och 1815 årens Riksdagar, uppkomna frågan om allmän jemnkning i Extra Roteringen, till Rikets senast församlade
Ständer öfverlemnade att yttra sig om grunderne och] sättet för ensådan jemnkning, hafva Ständerne, med jemväl hemtad anledning af åtskillige inora Stånden gjorda framställningar, till pröfning företagit målet i hela dess vidd, eller allt hvad Extra Roteringen rörde, samt dervid återkommit ibland annat äfven till den frågan, huruvida Extra Roterings-skyldigheten skulle endast i Manskap utgå, i hvilket ämne Rikets Ständer, på sätt deras underdåniga Skrifvelse af den 17 December 1823 närmare omförmäler, hufvudsakligen yttrat, det de bibehöllo den redan i underdåniga Skrifvelsen af den 8 Augusti i8i5 uttryckta öfvertygelsen, att afsigten med Extra Roteringens åtagande varit, att densamma skulle endast under krig utgöras och då allenast i Manskap, samt att Extra Roterings-skyldighetens förvandling från åliggandet att uppsätta Manskap till utgörande af andra praestationer således icke blott vore stridande emot Rikets Ständers Beslut om denna Rotering, utan jemväl rubbade en ibland grunderna för åtagandet af National-Beväringen, emedan, innan någon Kongl. Ma/. ls Nådiga Propos. N. o 6. 3 del deraf fick uttagas, Extra Roterings-Mankapet borde hafva utgått; i betraktande af hvilket allt Rikets Ständer beslutit, att Extra Roteringen vid påkommande behof deraf borde endast i Manskap utgå, samt att alla emellan Kongl.Majit och Kronan samt Extra Rotehållare afslutade Contraet, som innefattade förändring deruti, borde till all verkan förfalla; hemställande Rikets Ständer alltså, att Kongl. Majit täcktes om ifrågavarande Contracts upp häfvande i Nåder föranstalta.
Vid underdånig föredragning häraf, har Kongl. Majit beslutit, att ali verkan af de, emellan Kongl. Majit och Kronan samt Extra Rotehållare ingångna Contraet skulle förblifva hvilande intill dess Rikets Ständer sig utlåtit, i anledning af den förnyade framställning i ämnet, som Kongl.
Majit vill till dem aflåta.
Majit, som dertill föranlåtes af en fortfarande öfvertygelse om de ostridiga fördelarna af den i ofvanberörde måtto ifrågaställa förändringen i praestationen af Extra Roteringen, vill först, i anledning af hvad anfördt blifvit om den föreslagna förändringens inflytelse på grunderna för National-Beväringen, hafva fästat Rikets Ständers uppmärksamhet derå, att, ehuruväl stadgadt finnes, att det Manskap, som af Extra Roterings-skyldige skulle utgöras, 4 Kongl. Maj.ts Nådiga Propos. N.-o 6. borde utgå innan någon del af NationalBeväringen uttages , deraf likväl icke i sjelfva verket följer, att Extra Roteringens utgörande i annat än Manskap föranleder till Beväringens tidigare eller mera talrika uttagande, enär härvid i betraktande kommer, att endast hela Classer uppbådas, och att således, genom Extra Roteringens utgående i Manskap, hvars hela Nummerstyrka ej öfverstiger | eller \ af hvarje Class Beväring i medeltal beräknad, någon motsvarande minskning i denna senare praestation icke är, vid inträffande behof af Armeens förstärkning, att påräkna.
Och som Kongl. Maj:t ansett det vara af särdeles vigt att, i händelse af krig och vid då uppkommande större behof af Artilleri- och Trosshästar, hafva en säker tillgång derpå, hvarigenom den, både i anseende till antal och stegradt pris, dryga kostnaden till deras uppköpande betydligen nedsattes och en icke ringa besparing, till lättnad för alla i krigskostnaden deltagande Medborgare-Classer, sålunda bereddes, samt härtill kommer, att en så beskaffad, till allmän lättnad ledande förändring i Extra Roteringens utgörande tillika enskildt för Rotehållarne medför lindring li deras för Extra Roteringen åliggande utgifter, då hastig uppsättning af Soldater och deras förseende med bekläd - Bil. lill K. M.
Nådiga Propos. N o 6. 5 nåd, utom andre ofta betungande vilkor, ofelbart skulle medföra drygare kostnad, än anskaffandet af mönstergilde Hästar; vill Kongl. Maj:t härmed till Rikets Ständers noggranna öfvervägande öfverlemna, om icke, vid sådant förhållande, det må på Extra Rotehållares fria val bero, att, till både allmän och enskild nytta, med Kongl. Maj:t och Kronan ingå öfverenskommelser om Hästars praesterande i stället för Manskap under krig.
De till målet hörande
Handlingar skola till närmare upplysning meddelas det Utskott, till hvars vidare åtgärd målet öfverlemnas.
Datum ut supra. CARL JOHAN. J. Nordenfalk.
Utdrag aj Protocollet öfver Krigs-ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rädet å Stockholms Slott den 29 Octoher 1828.
Justitia^ Stats-Ministern H. E.
Iir Grefve Gyllenborg. 6 Bil. till K. M.
Nådiga Propos. N.o 6. Siats-Ministern för Utrikes Ärendena H. E. Hr Grefve af Wetterstedt.
Stats-Råden: H. E. Hr Grefve Rosenblad. H. E. Hr Grefve Mörner.
Stats-Secreteraren uppläste till justering ett, på Kongl. Maj:ts Nådiga Befallning, författadt förslag till Kongl.
Majrts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående Hästars praesterande, i stället för Manskap af Extra Roterings-skyldige.
På Stats-Rådets underdåniga tillstyrhände af bifall till detta Förslag, såsom öfverensstämmande med Kongl. Majrts förutfattade Beslut, täcktes Kongl. Majrt samma förslag, sådant det vid detta Protocoll finnes bilagdt, i Nåder gilla, och befalla att Proposition skulle, i enlighet dermed, till Rikets Ständer afgå.
Maj.ts Nådiga Propos. N. o 7. 7 N:o 7.
MJJ.TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer om förhöjning i Rotell]elpen för svaga Rotar inom Kronobergs och Calmar e
Län; Gifven Stockholms [Slolt den 2g October 1828.
Sedan vid sista Riksdag fråga blifvit väckt af Bonde-Stånds-Fullmägtigen från Kronobergs
Län, Pehr Ericssonj om förhöjning uti den genom Kongl. Brefvet af den 14 Maji 1693 anslagna Rotehjelp åt de inom Länet varande svaga Rotar, men hvilken fråga Rikets Ständer, med bifall till Stats-Utskottets deröfver afgifna yttrande, ansett icke föranleda till särskild åtgärd, utan ega sammanhang med den ifrågaställde allmänna Rotejemnkningen, eller ock böra i underdånighet anmälas hos Kongl. Maj:t, som efter anbefalld undersökning om förhållandet i Nåder torde till Rikets Ständer öfverlemna att vidtaga den åtgärd, som bunde finnas erforderlig och af Rikets Ständer bero; så hafva hos Kongl. Maj:t RiksdagsFullmägtige från nämnde Län, Nils Håkansson j Pehr Ericsson och Magnus Jonsson i underdånighet anhållit, det Kongl.
Majit täcktes, efter föregången undersökning af Dess Befallnings hafvande, till utrönande af 8 Kongl. Maj. ts Nådiga Propos.
No 7, ilen ojemnt fördelade och tryckande Roterings-bördan inom Länet, i Nåder tillägga de öfverroterade Hemman, hvilka såsom svaga Rotar blifvit ansedde, ett efter tiden och myntvärdet svarande tillräckligare bidrag för Roteringens utgörande.
Efter i anledning häraf infordrade utlåtanden, af så väl Landshöfdingen i Länet, som Kongl, Maj:ts och Rikets Krigs- och Kammar-Collegier samt Stats-Contoir, har Kongl. Maj:t inhemtat att i Kronobergs
Län, hvilket i allmänhet, i jemnförelse mot hemmantal och folkmängd , eger en stark Mili tias-indelning, Mantal blifvit vid Indelnigstiden tillerkände 8 Daler Silfvermynt hvardera af inflytande
Mantalspenningar för ett indeldt högre hemmantal i Rote, än de efter Jordeboken och förmedlingen böra, samt att delta bidrag, på grund af 1776 års Myntevalvation , och likmätigt Kongl, Brefvet lill Landshöfdingen i Länet af den 22 Januarii 1779, utgår med 3 Daler Silfverniynt Riksdaler», eller 2 R:dr 32 sk., till hvarje sålunda öfverroteradt Hemman.
I betraktande af de betydliga förändringar, som Mynt- och varu-värden undergått sedan den lid, då ifrågavarande bidrag anslogs, har Kongl, Maj;t ansett en förhöjning derå för det närvarande ©tvifvelaktigt vara af billighet påkallad, Kongl. Maj.-ts Nådiga Propos.
JV.o 7. 9 äfvensom för bestämmandet deraf, Kongl. Maj:t, lika med hvad Krigs- oell KammarCollegierne samt Stats-Coutoiret föreslagit, trott någon lämpligare och säkrare grund icke kunna ifrågakomma, än den, som enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 28 Oclober 1807 vid åtskillige
Regementen bör följas vid planpenningarnes utgörande af Utrote- till Stamrote-IIemman, hvilka hafva soldat-torp på sina egor; nemligen att hvarje Daler Silfvermynt beräknas till io| kappar Spannmål, hälften Råg och hälften Korn; hvarföre och då, efter denna beräkning, Rotehjelpen skulle komma att utgöra , å 8 Daler på Hemmanet, 2| tunna eller för alla de inom Kronobergs
Län öfverroterade 46TV Mautal, Etthundrade tjugutre Tunnor , 241 kappar Spannmål, Kongl. Maj:t, på det ej mindre
Roterings-bidraget må för framtiden blifva af penninge-värdets förändring oberoende, än äfven tillika enbet och ordning vinnas i räkenskaperne, vill härmed till Rikets Ständer öfverlemna , huruvida icke detta understöd må anvisas att framgent utgå af Statens behållna Kronotionde-Spannemål , mot det att den nu i Contant anslagne Rotehjelp, som genom afdrag uppå Manlals-penninge-uppbÖrden i Länet med 123 R:dr 37 sk. 4 r:,st. årligen utgår, hädanefter upphör, och denna uppbörd oafkortad kommer att under sin Ti - 10 Kongl. Maj.-ts Nådiga Propos.
No 7. tel bland Stats-inkomsterne ingå.
För öfrigt och då i sammanhang härmed Kongl. Maj:t äfven förekommit, hurusom genom anförda underdåniga Besvär öfver ett af Kongl.
Maj:ts och Rikets Kammar-Collegium under den 27 Junii 1822 meddeldt Utslag, en Rotehållare inom Calmare Län, Lieuteiianten J. P. Björkman hos Kongl. Maj:t gjort anhållan att det bidrag, hvilket sedan år 1693 af Statsmedlen årligen utgått med 12 sk. i eontanta penningar till understöd i Roteringen för Soldatstammen N:o 120 Flathult vid Lif-Compagniet af Calmare Regemente, måtte förhöjas och fastställas antingen efter i6p3 års myntvärde eller dåvarande Jordeboks-Ränta, eller ock efter den Vacance-afgift, som för det närvarande erlägges, anser Kongl. Majit, ehuru en slik yrkad förhöjning, såsom ej med hittills fastställda Stats-Anslag och nu gällande Författningar öfverensstämmande, icke kunnat af Kongl. Majit beviljas, dock på Rikets Ständers bepröfvande ankomma, huruvida icke, enär i afseende på behofvet af Rotell jelp för flera svaga Rotar, ett lika förhållande inträffar så väl för Calmare som Kronobergs
Län, jemväl billigt och lämpligt må vara , att enahanda förbättrande understöd, som för det sistnämnde af desse
Län kan komma att anslås, må äfven tillgodokomma och bestämmas för alla sada - / Bil. till K. M.
Nådiga Propos. N. o 7. 11 lie inom Calmare
Län befintlige Rotar, som contant bidrag af Staten åtnjuta, i hvilket fall, efter lika beräknings-grund, som ofvan är uppgifven, och då, jemnlikt 1693 års Indelningsverk, för 29 Rotenummer, sammanlagda contanta beloppet af Rotehjelpen inom nämnde Län utgör 4i Daler 5 öre 8 p:gr, lör detta behof kommer att erfordras i3 Tunnor, a3^ Kappar Spannmål.
Dalum ut Supra. CARL JOHAN. J. Nordenfalk.
Utdrag af Protocollet öfver Krigs~ärenden j hullet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rädet å Stockholms Slott den 29 October 182S.
Justitia» Stats-Ministcrn H. E.
Hr Grefve Gyllenborg. Ståls-Ministern för Utrikes Ärendena II. E. Ilr Grefve af Wetterstedt. ta BU. lill K. M. Nådiga Propos. N:o 7. Stats-Råden: II.
E. Hr Grefve Rosenblad. H. E. Hr Grefve Mörner. H. E. Hr Grefve Löwenhjelm.
Ho f-C a neel ler en von Schulzenheim. Stats-Seereleraren Nordenfalk.
Stats-Secreteraren uppläste till justering ett på Kongl. Maj:ts Nådiga Befallning författadt Förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer om förhöjning i Rotehjelpen för svaga Rotar inom Kronobergs och Calmare Län.
På Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande af bifall till detta Förslag, såsom öfverensstämmande med Kongl. Maj:ts förut fattade beslut, täcktes Kongl. Maj:t samma Förslag, sådant det vid detta Protocoll finnes bilagdt, i Nåder gilla, och befalla, att Proposition skulle, i enlighet dermed, till Rikets Ständer afgå.
Maj dt Nådiga Propos.
N.o 8. 13 N:o 8. KONGL. MAKTS Nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, angående 'yrkad befrielse från rotering för Tynderö Socken i TVesterNorrlands Län; Gifven Stockholms Slott den 29 October 1828.
Vid allmännaE^tra Rotejemnknings förrättnin geninom Vester-Norrlands Län, har, genom Beslut af den 3i Julii 1826, vederbörande Roterings-Commission ansett Tynderö Socken, belägen i Medelpads Fögderi afnämndeLän, böra, såsom oprivilegierad, i Ordinarie Båtsmans- Roteringen intagas, hvaröfver Tynderö Socknemän hos Kongl, Maj:t anfört underdåniga besvär, hvaruti de, med åberopande af den frihet för utskrifning af Båtsmän, som af fordna Konungar dem varit förunnad, och senast genom Kongl. Brefvet af den 16 Januarii 1797 blifvit stadfästadt, i underdånighet anhållit, att från ifrågavarande Rotering varda befriade, helst Socknen endast hade sin hufvudsakliga näring af fiske, hvilket dock, serdeles i senare tider, skall varit föga lönande.
Uti det underdåniga yttrande RoteringsCommissionen häröfver afgifvit, har densamma Kongl. Majrls
Nådiga pröfning underställt, huruvida Socknemännens förbe - i4 Kongl. Maj.ts Nådiga Propos.
No S. rörde underdåniga anhållan må förtjena Nådigt afseende, enär de ej kunnat uppgifva, alt de vidkännas någon tunga, som skulle till undantag föranleda, utan blott foregifvit Socknens svaga beskaffenhet, då likväl såsom binäring ett icke obetydligt fiske idkas , och andra, serdeles Fjäll-Socknar i Länet, äro i sämre belägenhet än Tynd erö, hvaremotFörvaltningen afSjö-ärendena samt Kongl. Majrts och Rikets Kammar-Collegium, hvilkas underdåniga Utlåtande Kongl. Majit infordrat, i så måtto äro af olika tanka, som Kammar-Collegium, då Tynderö Socken allt ifrån indelningstiden varit, för dess svaga beskaffenhets skull, befriad från det ständiga Båtmanshållet, och, genom Kongl.
Brefven af den 20 Augusti 1754» den 20 Febr. 1772 och den 16 Februarii 1797» blifvit försäkrad att en slik frihet städse få tillgodonjuta, i underdånighet hemställt, om icke Socknen må härvid bibehållas, och således äfven nu från så väl Ordinarie sorn Extra Rotering undantagas; men åter Förvaltningen af Sjö-ärendena ansett sig, enär af Handlingarne i målet inhemtades, att Socknens Hemman, ifrån den tid förberörde Nådiga Stadganden och Försäkringar meddelats, blifvit i vissa afseenden förbättrade, endast böra till Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning öfverlemna, hvad verkan samma Bil. till K. M. Nådiga Propos. N o 8. i5 Nådiga Stadganden nu mera må till Socknens fortfarande befrielse från Rotering, finnas medföra.
I anledning af hvad sålunda förekommit vill Kongl. Maj:t nu öfver frågan onx Tynderö Sockens beläggande med ordinarie Rotering inhemta Rikets Ständers underdåniga Utlåtande; i hvilket afseende Kongl. Maj:t låter Handlingarne i målet tillställas det Utskott, till hvars vidare behandling målet remitteras; och har Kongl. Maj:t i Nåder tillåtit, alt förenämnde Socken emedlertid må förblifva vid utgörandet af den Extra Rotering, som år 1811 blifvit densamma åsatt.
Majrts förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
CARL JOHAN. J. Nordenfalk.
Utdrag af Protocollet öfver Krigs-Är enden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den 2g October 1828.
Närvarande: Justitia?
Stats-Ministern II. E. Hr Grefve Gyllenborg. 16 Bil. till K. M. Nådiga Propos. N-o 8. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena H. Ex. Hr Grefve af TVetterstedt. Stats-Råden: H. E. Hr Grefve Rosenblad. H. E. Hr Grefve Mörner.
II. E. Hr Grefve Löwenhjelm.
Friherre af Nordin. Schwan•
Hof-Cancelleren von Schulzenheim. Stats-Secreterareit Nordenfalk.
Stats-Secreteraren uppläste till justering ett, på Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, författadt förslag till Kongl.
Majlis Nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, angående yrkad befrielse från Rotering för Tynderö Socken i Yester-Norrla ruis Län.
På Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande af bifall till detta Förslag, såsom öfverensstämmande med Kongl Majits förut fattade Beslut, täcktes Kongl. Maj:t samma Förslag, sådant det vid detta Protocoll finnes bilagdt, i Nåder gilla, och befalla att skrifvelse skulle, i enlighet dermed, till Rikets Ständer afgå.
Majds Nådiga Propos. N.o g. 17 Nio 9.
MAJ:TS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer> angående utnämnandet af BondeStåndets t vänne Notarier; Gifven Stockholms Slott den i3 November 1828.
Majit har i Nåder låtit Sig föredragas Rikets sist församlade Ständers underdåniga skrifvelse af den 12 Maji 1823, rörande den inom Riks-Slånden väckta frågan, om rättighet för Bonde-Ståndet att, efter eget val, tillsätta sina tvänne Notarier.
Efter den noggranaste pröfning af ordalydelsen i 24 Riksdags-Ordningen, har Kongl. Majit ingalunda kunnat dela den af Rikets Ständer yttrada mening, som. skulle nyssnämnda §. uttryckligen medgifva Bonde-Ståndet någon rättighet att utse sina Notarier; utan har Kongl. Majit, fastmera af denna pröfning liemtat ett nytt stöd för
Dess öfvertygelse, att då samma §. å ena sidan uttryckligen bestämmer, huru så väl Riks-Ståndens Secreterare, som Utskottens både Secreterare och Betjening skola tillsättas, saknas deruti, å den andra sidan, allt tydligen uttryckt stadgande Bih. till R.
St, Prot. 1828 och 182g.
1 Saml.j 1 Band. 3:dje Haft. 2 18 Kongl.
Maj.ts Nådiga Propos. N.o 9. om huru förfaras skall meri tillsättandet af samtlige Riks-Slåndens Betjening i allmänhet, hvilken sistnämnde i denna §. endast är till antal och benämningar uppgifven.
Under ett sädant förhållande, och då den af Rikets Ständer yttrada åsigt synes innebära en tolkning eller förklaring afRiksdags-Ordningens 24 §•. utanattsamma förklaring likväl tillkommit eller blifvit Kongl. Maj:ts
Nådiga sanction underställd på den väg 83 §.
Regerings-Formeu föreskrifver; har Kongl. Maj:t, oaktadt
Dess böjelse att i detta fall gå Rikets Ständers önskningar tillmötes, likväl i frågans närvarande skick ansett
Sig, genom sistnämnda §:s ordalydelse, vara förhindrad att definitift lemna Dess Nådiga bifall till hvad nu i underdånighet blifvit framstäldt.
Den olika tillämpning, som blifvit gjord af 24 §.
Riksdags - Ordningen , utvisar deremot nogsamt behofvet af ett klart och bestämdt constitulionelt stadgande angående sättet , hvarpå samtlige Riks-Slåndens Betjening hädanefter skall utnämnas; och vill Kongl. Majit, till vinnande af detta ändamål , nu i Nåder föreslå Rikets Ständer, att den period af 24 §•
Riksdags-Ordningen , som handlar om* Ståndens Betjening, må erhålla följande förändrade redaetion : — —• — ”Till nämnde Betjening, ”hvilken af Stånden sjelfve tillsattes, räk - Kongl. Maj ds Nådiga Propos. N.-o 9. 19 ”nas, hos Ridderskapet och Adeln, fyra ”Cancellister; i Preste-Ståndet en Notarie ”och två Cancellister; i Borgare - Ståndet ”sammaledes; och i Bonde-Ståndet två Notarier och fyra Cancellister.” —. — —.
Då likväl detta Nådiga förslag, jemnlikt 81 §. Regerings-Formen, vid närvarande Riksdag endast kan i behörig ordning beredas, för alt vid den följande afRikets
Ständer till slutligt afgörande företagas, vill Kongl.
Maj:t derjemte, med afseende å Bonde-Ståndets vid tvänne Riksdagar yttrada önskan, i Nåder medgifva, det Bonde-Ståndet, under afvaktan aF det Beslut, Rikets Ständer, uti den i Grundlagen stadgada ordning, komma att häröfver fatta, må så väl vid denna, som den näst derpå följande Riksdagen, utan hinder af hittills antaget bruk, sina tvänne Notarier utvälja; och gör Kongl. Maj't
Sig förvissad, att Rikets Ständer, uti detta Dess nu fattade Nådiga Beslut, skola igenkänna ett nytt bevis af Kongl. Majtts fortfarande omsorg om Grundlagarnes orubbliga helgd.
CARL JOHAN. D. v. Schulzenheim. ao Bil. till K. M. Nådiga, Propos. N.-o g. Utdrag af Protocollet, hållet inf or Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet ä Stockholms Slott den i3 Nov. 182,8.
Justitice Stats-Ministern IH. E. Hr Grefve Gyllenborg. Stats-Ministern för Utrikes Ärendena H. E.
Hr Grefve af Wetterstedt.
Stats-Råden: H. E.
Hr Grefve Rosenblad. H. E. Hr Grefve Mörner.
Undertecknad Hcf-Canceller.
Undertecknad Hof-Cancelier uppläste i underdånighet elt, i öfverensstämmelse med Kongl. Majrts den 2 Junii 1824 i Stats-Rådet fattade Nådiga Beslut, uppsatt Förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående utnämnandet af Bonde-Ståndets tvänne Notarier; hvilket Förslag, sådant det vid detta Protocoll Annes bilagdt, af Kongl Maj:t, uppå StatsRådets samtlige Ledamöters underdåniga tillstyrkande, i Nåder gillades; och skulle den Nådiga Skrifvelse!!, af undertecknad Kongl. Maj.ls Nådiga.
N.o 10. 21 Hof-Canceller contrasignerad, Rikets Ständer, på vanligt sätt, tillställas.
‘In fidem D. v. Schulzenheim.
MAJ.TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer angående förändrade grunder förLegooch Salu-Sågars samt Valk- och StampVerks beskattning; Gifven Stockholms Slott den i3 November 182.8. Bonde-Ståndet, som serskildte gånger, dels hos Kongl. Majit, dels hos Rikets
Ständer väckt fråga om förändring och nedsättning uti Piäntorne för Mjöl- och Såg-qvarnar, har senast, genom dess Talman, vid 1S23 års Riksdag hos Kongl. Majit ytterligare klagat öfver de olikheter, som, till de skattskyldiges förmenta alltför stora betungande, i beskattningen af dessa inrättningar skola ega rum, samt derföre i underdånighetanhållit, dels att de orter, der behof och omständigheter så fordrade, må, efter vederbörandes hörande och anställda behöriga undersökningar, komma i åtnjutande af skälig jémnkning eller nedsättning i den efter nu gällande skattläggnings-grunder påförde ränta för Mjöl- och Såg-Qvar - 23 Kongl. Maj.-ls Nådiga Propes. N/o 10. nar, dels ock, att en ny och mera tjenlig
Qvarn-skattläggnings - method i allmänhet mätte, genom Kongl.
Majrts Nådiga försorg, blifva utarbetad och vid nuvarande Riksdag Rikets Ständer till antagande förelagd.
Sedan Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Collegium med infordradt underdånigt Utlåtande häröfver inkommit, har Kongl. Maj:t denna fråga till Nådig granskning förehaft; och då, beträffande Mjölqvarnar, det, enligt hvad Kammar-Collegium anmärkt och upplyst, förekommer , att vid deras skattläggning samma grund blifvit följd, som vid jordens béskattning i allmänhet, att nemligen i Ränta deraf skulle erläggas | af inkomsten, utan afdrag af utgifterne, med undantag af de Norra Provincerna , för hvilka serskildt blifvit stadgadt, att qvarn-räntan skulle utgöras med minst | af inkomsten: att genom antagande af denna grund, afvikelse veterligen icke egt rum från någon i äldre tider gällande lindrigare Method eller förr vanlig praxis, utan tvärtom vore obestrideligt, att vid de i senare tider skedda skattläggningar å Tull-Mjöl-Qvarnar, beräkningen af Tull-inkomsten skett med den sparsamhet, att klagomål öfver för hög ränta sällan försports; att deremot de i äldre tider tillkomne
Qvarn-räntor vore långt mera betungande, serdeles å sådane Qvarnar, som Kongl. Maj.ts Nådiga.