Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Trädgårdsmästare, so;n ej äro borgare, i fem klasser: 1‘ orsta k'assen ,, 15: —>•
Andra d:o „ 10: — Tredje d:o .............. ,, 5:
Fjerde d:o .............. „ 3: —- Femte d:o „ 1: 24-, Utländningar, (deruti ej inbegripne norrmän för noriska produkter) sorn resa omkring i landet och för egen läkning eller såsom utskickade för andra, utbjuda rf‘er sluta handel 0111 utländska varor, skola vid ankomsten, med uppgifvande af tiden, huru långe de vilja i riket sig uppehålla, till vederbörande uppbördsman för kronabevillningen i gränseorten erlägga 5o r;dr för tiden, till och med tre månader, samt för hvarje månad, sorn de derutöfver ämna i riket qvardröja, ytterligare 5o r:dr, emot rättighet att af den för sednare tiden nedsatta afgitlen, vid utresan återhehomma hvad, efter 1111 stadgade beräkningsgrund, för hel månad kan vara for mycket erlagdf.
Förr än hvad sålunda är föreskrifvet blifvit fullgjordt, derom bevis bör af uppbärdsniannen å medhafvande passet meddelas, må pass ]ör resans fortsättande inom landet eller för återresa ur riket icke kunna utfärdas; skolande sådan utländning, innarijhan eger i någon stad inom riket utbjuda eller sluta handel om utländska varor, jemväl åligga att i Stockholm hos Handelskollegium och i de öfriga städerna hos magistraterne styrka sig hafva den stadgade af giften betalt, och tillika uppgifva den tid, han vill i staden sig uppehålla.
Den utländning, sorn, utan att halv;» 88 Bevillnings-Ulskottets Betänkande j N.-o g. §§ i5— sådant fullgjort eller den stadgade af giften behörigen erlagt, beträdes med att utbjuda eller sluta handel om utländska varor, skall, jemte afgiftens erläggande, böta 300 r:dr b:ko, hvaraf hälften tillfaller åklagaren och hälften fattigkassan i den stad eller socken, der förseelsen egt rum.
För öfrigt iakttages hvad allmänna lagen i 5 och 7 kap. handelsbaden och serskilde författningar, i afseende på dylik handel, stadga.
Utländningarj som i städerne drifva handel och rörelse, anses i mon deraf till alldeles lika afgift med handlande i samma städer.
TVindragare ............. .
. b:ko r:dr 2: — Wågkarlar . „ 2: — 'Åkarej sorn ej äro borgare:
I Stockholm och Götheborg i fem klasser:
Första klassen , . : b:ko r:dr 20 Andra d:o ............. „ 15 Tredje d:o „ 10 Fjerde d:o ..............
„ 5 Femte d:o „ 3 I de öfriga städerne j i fyra klasser.
Första klassen „ 10 Andre d:o ............. , „ 6: 32, Tredje d:o „ 4 Fjerde d:o „ 2: § 15.
Städernes öfrige innevånare, hvilka här icke blifvit nämnde, taxeras efter den i hvarje serskildt fall föreskrifne grund för afgiftens beräknande. § 16.
För ångfartyg betalas bevillning efter fem för hundradet af behållna inkomsten, inberäknad lästetalsafgiften. § 17.
För fastigheter i städerne, hus, gårdar, fabriksbyggnader, verk och inrättningar, tomter, jord, skog och mark, erlägges bevillning efter värdet, med två af hvarje tusende och i enahanda förhållande med mindre summa. § 18. flevillnings-Utskottels Belänkandej IV: o g. $§ 2f. 89 § 18.
För öfrigt utgöres den af rikets städer utgående salu-accis efter den vid denna stadga fogade tariff och på sätt serskildt af Kongl. Maj:t utfärdad nådig kungörelse derom föreskrifver. c) Bevillning af Jordbruket. § 19.
Af fast egendom, hemman och lägenheter å landet, som med egande-rält innehafvas, erlägges, utan afseende på deras natur, bevillning med två r:dr för hvarje tusende af det uppskattade värdet, och i samma förhållande för värde derunder.
Torp och lägenheter, som på längre eller kortare tid äro afsöndrade från sin rätta bolstad, och sådane, som från äldre tider blifvit upptagne å allmänningar, äfvensom till enskildes nöje och beqvämlighet uppförde åbyggnader å upplåtne platser, värderas och utgöra bevillning lika med annan jord på landet samt fastigheter i städerna.
Alla öfrige torp och lägenheter inbegripas under hemmanens värde, och komma således icke att serskildt taxeras.
Utjordar och urfjällar, som ej äro i hemmansvärdet inbegripne, anses efter deras beskaffenhet, lika med annan jord. § 20.
För kronohemman samt alla andra hemman och lägenheter, hvilka innehafvas med åbo-rätt, böra åboerne erlägga enahanda bevillning, som vore de sjelfve egare.
Åboer, sorn besitta hemman med lifstids städja, erlägga bevillning såsom egare. § 21.
Frälseräntor beräknas efter föregående årets markegång till kapital ef ter fem procentj och erlägges för det sålunda uppkommande belopp af ränte egaren afgift likasom för fastighet.
Prot. 1847 och 1848 j 5 Sami 1, /t/d. 4 Haj t. 12 90 Bevillnings-Utskotlets Betänkande, N.-o 9. § 22—2 4- § 22.
Utom denna bevillning efter egendomsvärdet, komma nedannämnde förut erlagde utskylder, såsom af grundskatts natur, att för ränte-egaren fortfara, nemligen:
För frälse egendomar :
Tio skillingar för hvarje rusttjenst-mark, efter ingifven och riktig befunnen rusttjenst-iängd och jordebok i det län, der egendomen är belägen.
Denna afgift upphör till hälften, då rustningen uppsättes, och eger icke rum för sätes- och ladugårdar samt de till Danviks hospital hörande fräJsehemman.
De frälsehemman, som icke utgöra ränta i rusttjenst-persedlar, eller icke äro i rusttjenstlängden uppförde, anses vid bevillningens beräknande lika med andra närmast belägna frälse-hemman, med hvilka de kunna jemföras, men för utsockne frälsehemman betalas: i Skåne tre rrdr tjugusex skillingar; i Blekinge tre riksdaler sexton skillingar samt i Halland och Bolms län tre riksdaler elfva skillingar banko, allt efter helt mantal, och i lika förhållande för mindre hemmansdelar.
För rå- och rörs- samt insockne-hetnman erlägges hälften emot det, sorn för utsockne stadgadt är; börande, i händelse af rustningens uppsättande, ej mindre för rå- och rörs-, än insockne-hemman, samma afdrag ega rum, som för frälsehemman är faslstäldt; och iakttages för öfrigt, att förestående afgifter, efter förmedladt hemmantal, beräknas.
För serskildt skattlagde qvarnar och lägenheter af frälse natur, utan ha mmantal, i Skåne, Halland, Blekinge och Bohus län, erlägges sjutton skillingar banko för hvarje tunna hardt korn af deras åsätta ränta. § 23.
För de post- och lots-hemman, som äro frikallade från rotering och kronoskjuts, betalas serskildt, efter hemmantalet, två r:dr banko för hvarje helt mantal och i lika förhållande för de mindre; men för dem, hvilka endast njuta frihet för kronskjuts, försvinner afgiften. d) Bevillning af bergverken, sä ock af serskilde maniljakturier, fabriker, verk och inrättningar pä landet. § 24.
Af alla nedan anförda, samt andra med dem jemförliga, men här icke upptagne, veik, hvilka uppskattas, enligt föreskriften i 4:de art. af denna Bevillning- Utskottets Betänkande, IV.-o g. j stadga, erlägges bevillning efter enahanda grund, sorn för annan egendom med två r:dr for tusende af värdet, och i samma förhållande för ett min. dre, nemligen: Alunbruk, Ankar smiden, Beckbruk, Bergsmanshamrar, Berlinerblått-fabriker, Bleck- och plåthamrar.
Buldans- och segelduksfabrikerJ Cattuns-tryckerier , Coboltsverk
, Degel fabriker , Gevärsfaktorier , Glasbruk , Kalkugnar , Knip- och spikhammar stockar , Kopparhamrar, Kopparverk , Kopparvalsverk , Kortfabriker, af hvilka dessutom betalas stämpelafgift, Krutbruk , af dessa utgår destutom sex skillingar för hvarje tillverkad €ent« ner krut, enligt attest från Kongl. Krigs-kollegium, Linne-, bomulls- och yllefabriker , Garfverier , Marmorbrott, Masugnar, och andelar deruti, hvilkas tillverkning försäljes; så vida de nemligen icke ingått i värdet af den egendom, hvarunder de höra.
Mekaniska verkstäder, Messingsbruk , Oljeslagerier , Pappersbruk , Porslinsbruk
, Bly hartz- och Blyvitt - fabriker (Spermaceti- ) Ljus i Stearin- eller > fabriker \Wacc- 92 Bevillning -Utskottets Betänkande , N.-o 9. J 2 5'“ Puder- och stärkelsebruk, Repslagerier } RödJärgs-j svafvel- och vitriolbruk; Dessutom erlägges af Dylta bruk:
För hvart skeppund svafvel ....
B:ko r:dr — 36 sk. d:o d:o vitriol .... „ — 8 —.
För hvarje tunna rödfärg .... „ — 3 —•
Saltraffineringsbruk
, Sillsalterier och trankokerierj i hvilka någon rörelse drifves, Skedvattens fabriker A Sockerbruk x Stenkolsverk A Stålugnar , Stångjernsbruk , Såpbruk j, Tackjerns-j gjuteri- och reverberugnarA
Tegelbruk * Tobaksfabriken och snus qvarn ar A Tobaks-pipbruk j Vitriololje- fabriker } Valsverk och Ättikefabrikör. § 25.
Öfriga verk och inrättningar, som till beskaffenhet, rörelse och inkomst äro skiljaktige från de förra, utgöra bevillning efter följande grunder:
Ask-cjlcinerbrnk, i tre klasser:
Första klassen .......
B:ko r:dr 20: —» Andra d;o .. 12: — Tredje d:0 ........ >. 5: —- De, som endast förrätta raffinering, äro från bevillning fria.
Fahlu grufvor: fjerdepartsdelegare deri betala fem procent af förra årets behållning, hvilken afgift innehålles vid årliga utdelningar och af bergslagen godtgöres, hvaremot de verk, af hvilka denna inkomst utgår, icke skola med serskild afgift eller denna artikelbeläggas, eller till värde upptagas.
Grufvor och grufve-lotter, utur hvilka malm af hvad art sorn helst lill afsalu bry tes, taxeras till fyra procent af den behållna inkomst, de anses gifva.
Bevillnings-Utskctlets Betänkande , N.o g. J 26. 93 B:ko r:dr 8: — 4: — Kimsröksbruk, i två klasser:
Första klassen .
Andra d:o .
Klinge- och bajonettssmiden, i två klasser: Först?» klassen ....... „ 25: — Andra d:o ....... „ 16:
— Silfververk erlägga bevillning med fem procent af förra årets behållning, hvilken afgift af verkets disponent, vid årliga utdelningen, innehålles och till vederbörande uppbördsman aflemnas, på lika sätt och med lika vilkor, som förut om Fahlu grufvor stadgadt finnes.
Skeppsbj ggeri-inrättningar, i sex klasser Första klassen Andra d:o Tredje Fjerde Femte Sjette d:o d:o d:0 d:0 B.ko r:dr 100 66: 32. 50: —r— 33: 16. 16: 32. 10: — ier, som icke ega 200 r:drs inkomst, äro fria från be - Skeppsbyggeri villning.
Sten- samt lerkärls-fabriker, i tre klasser:
Första klassen banko r:dr 10: •— Andra d:o . . . . . . . „ 5: —•
Tredje d:o ......... „ 3: —- Då något verk, inrättning eller rörelse, för hvilka permille-afgift icke är stadgad, befiunes afkasta större inkomst, än som motsvarar bär otvan stadgade högsta klasser, bör afgiften för hela inkomsten bes'ämmas till fem för hundradel. § 26. 1:0
För rättigheten till skogsfång pä kronans , emot rekognition , till bruk, hyttor eller grufvor upplåtna allmänningar erläggas för hvarje stafrum vid eller motsvarande 18 tunnor kol . . . b:ko ■— 6 sk. 2:0 Afgiften beräknas efter det belopp ved eller kol, för hvilket rekognitions afgiften, enligt privilegier eller taxerings resolutioner utgår, antingen skogs/änget årligen begagnas eller icke. 3;o För kolniugsfrihele.i på härads- eller sockenallmänningar, när till häradet eller socknen icke erlägges en betalning, svarande emot den, somför rekognitionsskogars eller kronoallmänningars begagnande, eller Rikets Sländers författning år 1752, jemte bevillningen, utgöres, skall afgiften så höjas, 94 Bevillnings-Utskotlels Betänkande, N:o g. $ 27. att beloppet blifver enahanda med hvad för nyttjanderätt af kronoskogarne erlägges. § 27.
I öfrigt betala på landet efter denna artikel:
Advokater och sakförare} lika med dem i städernay § 14.
Arbetsfolk från och med fyllda 18 år, som icke innehafva årstjenst:
Ogifte och enklingar, samt gifte ulan minderårige barn b:ko — 24 sk.
Gifte, samt enklingar med ett minderårigt barn . . „ .—,12 sk.
Gifte, samt enklingar, med flere minderårige barn, äro från denna afgift fria.
Q vin könet: är från denna afgift fritaget.
Betjenter} jägare , kuskar y lakejer och taffeltäckare w. fl., lika med demi städerne, § 14.
Byggmästare y läns- eller härads y i fem klasser:
Första klassen ........ b:ko r:dr 2C: — Andra d:o . , . . . . . . „ 15: — Tredje d:o ........ „ 10: — Fjerde d:0 ........ „ 8: — Femte d:0 ........ „ 5: — Färjemän, som hafva egna båtar, lika med skut- och båtskeppare, § 14.
Gerningsmän eller socknehandtverkarej af hvad handtverk som helst, samt handsägarej stampare och sockenbyggmästarey i fyra klasser:
Första klassen med öfver tre mantalsskrifne arbetare b:ko r:dr 5 Andra' d:o med tre d:o d:o „* 3 Tredje d:o med, två d:o d:o „ 2 Fjerde d:o med en eller ingen ,, 1: — Gesällerj lika med dem i städerna, se § i4'
Glas- och porcellaines-försäljarej i två klasser:
Första klassen ........ b:ko r:dr 10: — Andra d:0 ........ „ 5: —•
Gårdfarihandlande, äfvensom sådane borgare ifrån städerne Borås och Ulricehamn, som idka gårdfarihandel, i sex klasser:
Första klassen ........ b:ko r:dr 30: — Andra d:o ........ „ 25: — Tredje d:o ........ „ 20: —• * Bevillnings-Utskoltets Betänkande, N.o g. § 27. 95 Fjerde klassen ........ b:ko r:dr 15: —- Femte d:o ..••••••
,» 10: ■ Sjette d:0 ........ ,, 5: — Hvarförutan de, som ega att sjelfve ellör genom ombud idka berörda bandel, för hvarje person skola erlägga:
Vid resor till utrike^ ort (med undantag af JNorrige) b:ko r:dr 30:
— Denna afgift skall uppbäras af Landssekreteraren, då pass meddelas, och i behörig ordning redovisas, enligt den kontroll, som af vederbörande embetsverk kommer att bestämmas.
Gårdshandtverkare . . ..... b:ko r:dr — 24 sk.
Gästgifverier på landet utgöra bevillning efter värdet, lika med öfrige hemman och lägenheter, men taxeras för näring och rörelse efter belägen - heten, utom bränvins-minu Första klassen Andra d:o Tredje d:o Fjerde d:o Femte d:o Sjette d:o Sjunde d:o Åttonde d:o eringsafgift, i åtta klasser b:ko r:dr 30 20 15 10 5 3 2 1 16.
På de ställen, der gästgifveriet emellan flere är fördeldt, delas äfven ofvanstående afgifter emellan dem alla, efter den andel, de i gästgifveriet ega.
De gästgifvaregårdar, som icke hafva någon förtjenst af sin gästgifverirörelse, och hvarest bränvin i minut icke försäljes y ega laxeringsmännen, om de så finna skäligt, alt befria från all atgitt för näring och rörelse.
Mlika mei1 .lle” ‘ S,sdern':§ Huspredikanter, se dem i städerne, § 14.
Hästhandlarej se afgift och kontroll för dem i städerne, § 14.
Inspektörer j frälse- och gårds- samt kassör er, bokhållare, fogdar faktorer och skrifvare i privat tjenst på landet, taxeras efter betydenheten af den egendom, de föreslå, eller af den befattning och lön, de hafva, i åtta klasser:
Första klassen ........ b:ko r:dr 40: — Andra d:o ........ „ 30: — Tredje d:o ........ ,, 20. ■ 90 Bevillnings-Utskottcts Betänkande, N.o p. 5 27- Fjerde klassen b:ko r:dr 15: — Femte d:o „ 11:
Sjette d:o ....... „ 6:
— Sjunde d:o ...... „ 3: — Åttonde d:o . . . . . . . • ,, 2:
Den, som vid annans egendom eller landtbruk har närmaste tillsyn eller styrelsen sig anförtrodd, taxeras efter personens kända verkliga tjenstgöring, utan hinder af annorledes skedd uppgift, såsom rättare, då egendomen består af två till fyra mantal, och derutöfver såsom fogde elier inspektor.
All annan betjening af man- eller qvinkön hos enskilde anses efter beskaffenheten och deras göromål, utan hinder af dea benämning, som de i uppgiften erhållit.
Skulle likväl någon af statens embets- och tjenstemän tillika hafva inkomst för befattning med enskild mans egendom, hör denna inkomst, vid bevillningens beräknande, icke sammanslås med den ordinarie eller extra ordinarie lön, han af staten erhåller, utan skall han då för sin privata tjenst efter här uppgijna grund serskildt taxeras.
Kammarjungfrur och kammartjenare, lika med dem i städerne., § 14.
Kamererare och sekreterare, frälse, i fyra klasser:
Första klassen ....... b:ko r:dr 40: — Andra d:o ....... „ 30: — Tredje d:o . „ 20: ■— Fjerde d:o ....... „ 15: — Kockar, lika med dem i städerne, § 14.
Krögare och kr oger skor, m. fl., se krögare m. fl. i städerne, § 14.
Lotsar och lotsdrängar, lika med dem i städerne, § 14.
Lumpsamlare, i tre klasser:
Första klassen ........ b:ko r:dr 3: — Andra dito . . , . . . . }J 2: *— Tredje dito ........ „ 1: — Läkare, se doktorer i städerne, § 14.
Rättare och ladufogdar vid landtegendomar . . , „ 1: 24. se anmärkningen för inspektörer, frälse-.
Salpetersjudare: kronans, fria från afgit efter denna artikel.
Private „ 2: — Skepps - Bevillnings-Utskottcls Betänkande, IV.o g. § 27—28. 97 » — 24. — 8.
Skeppsredare och fartygsegare , å hvad ort och ställe som helst, taxeras lika nied dem i siäderna, ^ g, saint för alla däckade eller odäckade farrtyg af minst fem svåra lasters drägt och deröfver ä 4 skillingar banko per läst.
Skut- och båtskeppare, lika med dem i städerna, § 14.
Skärkarlar, strandsittare eller fiskare, utan jordbruk, i fem klasser:
Första klassen b:kor:dr5: —> Andra d:o ......... 3 Tredje d:0 ......... 1 Fjerde d:o Femte d:0 Smidesförsäljare, bosatte och stadigt vistande på viss ort, i två klasser:
Forsta klassen ....... b:ko r:dr 10; •—•
Andra d:o ....... „ 5:
— Andre af bruksegare till handelsresor med jernsmiden antagne och vederbörligen förpassade personer i två klasser:
Första klassen ....... b:ko r:dr 20: —•
Andra d:o ....... „ 10:
— Desse sistnämnde skola derjemte, till säkerhet för afgiftens erläggande iakttaga hvad rörande hästhandlare är föreskrifvet.
Spanmålshandlande, taxeras efter deras rörelse lika med städernas handlande, § 9.
Spelmän, härads- och sockne* ...... b:ko r:dr 2: —■ Trädgårdsmästare, lika med dem i städerna, $ 14- § 28.
Alla på landet vistande personer, som idka handel, handtverk, sjöfart eller annan borgerlig näring, erlägga enahanda afgift, som personer i städerne, med hvilka de kunna jemföras; dock ej under minimi-afgiften uti 5:te klassens städer.
Taxeringsmännen ega likväl rättighet att utsätta en ringare minimi-afgift för dem, som, utan att vara alldeles utfattiga och på sådan grund för afgift frie, det oaktadt ej mäkta den fastställda minsta afgiften erlägga; hvilken åtgärd i protokollet antecknas och, genom utdrag af taxeringslängden, Pröfnings kommitleen underställes; dock befrias från sådan afgift landtmän, hvilka afyttra husslöjdsalster (hvarmed förstås sådane tillverkningar, som icke af dertill serskildt antagne arbetare åstadkommas) samt egne eller sina grannars landtmannaprodukter.
Prot. 1847 oc* 1848, 5 Sami. 1 Afd, 4 Haft. 13 98 Bevillnings-Vtskottets Betänkande, N:og. $$ 28—sp.
Alla öfrige personer å landet af begge könen, hvilka till något visst stånd icke höra och här ej äro nämnde, taxeras för rörelse, näring och yrke, i likhet med personer af enahanda vilkor och inkomst, så vida det ej styrkes, att de å annan ort taxering undergått. § 29.
De vid bruk, bergverk och alla öfriga inrättningar antagne personer påföras följande bevillning:
Arbetsfolk, från och med fyllda 18 år, som icke innehafva årstjenst: se § 27.
Byggmästare, skepps-, lika med dem i städerne.
Bälgmakare och gårmakare, i två klasser:
Forsta klasseu ........ b:ko rrdr 10: — Andra d:o ...... „ 5: — Chirurger, i två klasser:
Första klassen ........ „ 6: — Andra d:o ........ „ 3:
— Disponenter, grufve-, som af grufve-egare äro antagne och för deras räkning drifva grufvearbetet, i fem klasser:
Första klassen med 50 arbetare och deröfver .
. b:ko rrdr 20 Andra d:o med 30 dito och deröfver . . „ 12 Tredje d:o med 20 dito och deröfver ..
. „ 8 Fjerde d:o med 10 dito och deröfver , > .
„ 4 Femte d:o med under 10 arbetare Fogdar, grufve-, i tre klasser:
Vid större grufvor:
Första klassen Andra dito Tredje dito b:ko r:dr 20 15 10 Vid mindre grufvor:
Första klassen ........
„ 6 Andra dito ........
„ 4 Tredje dito ........
„ 2 Gesäller vid fabriker och öfrige inrättningar; se gesäller i städerna, Glasblåsare, i fem klasser:
Forsta klassen ....
. . . . b:ko r:dr 8:
Andia dito ......... ,, 8. 14. Bevillnings-Utskottets Betänkande, N.o g. 2g—3o. 9!>
Tredje klassen | b.ko r:dr 4: — Fjerde dito ........ „ 3:
Femte dito ........ „ 2:
Inspektörer, faktorer, kassörer, bokhållare och skrifvare, lika med dem i 27 §.
Masmästare, byggmästare och hammarsmedsmästare, med flere andra arbetsföreståndare vid bruk och bergverk, i tre klasser:
Första klassen ........ b:ko r:dr 5: —.
Andra dito ....... „ 3: — Tredje dito ... ...... „ 2: —.
Mjölnare, se qvarnar.
Mäster svänner.
. . . • • . . . „ 1:16.
Mästare vid fabriker och öfriga inrättningar, i fem klasser:
Forsta klassen ........ „ 8: .— Andra dito ........ „ 6: —- Tredje dito . . . . . . . „ 4: -— Fjerde dito . ' . . » . . . . „ 3: .— Femte dito . . . . . . . . „ 2: —.
Predikanter, bruks-, i två klasser:
Forsta klassen ........ „ 5: — Andra dito ........ „ 2: — Uppsyningsmän vid grufvor, i tre klasser:
Första klassen .:.... „ 3: — Andra dito ........ „ 2:
Tredje dito ........ „ 1: —. ej Bevillning af Qvarnar och flere Inrättningar. § 30. l:o Efter den i allmänhet fastställda grund, Två r:dr af tusende, och i lika förhållande af ett mindre värde, utgöres bevillning af alla skattlagda mjölqvarnar i städerne och på landet, af sågar, äfvensom af alla valk-, stamp» och andra qvarnar, som icke äro mjölqvarnar, ehvad de begagnas för tull eller till afsalu.
Tull-mjölqvarnar i städerna samt lego- och salusågar, valk-och stampverk i städerne och på landet, som antingen hädanefter inrättas, utan att grundränta för dem bestämmes, eller, ehuru redan anlagde, ännu icke blifvit skattlagde, skola till bevillning anses till fem för hundrade af den behållna inkomst, de under nästföregående året åtnjutit. 100 Bevillnings-Utskottets Betänkande, N:o 9. §<j 31—32. 2:0
Från denea afgift frikallas likväl de mjölqvarnar, som innehafvas af tjenstemän eller andra, i hvilkas inkomst af lönen eller handteringen qvarnens afkastning blifvit upptagen och till bevillning räknad; de mjölqvarnar och sågar i städerne och på landet, som nyttjas endast till husbehof och ej för tuiltägt, vedergällning af främmande och grannar eller till afsalu; de för egna manufakluriers och fabrikers behof anlagda stampar och valk verk, samt slutligen de qvarnar och verk, som, under gårdens skattläggning begripne, i dess värde blifvit upptagne och till bevillningsafgift beräknade. § 31.
Personer, som med qvarnar och sågar ega handtering eller sj^sselsättuing, erlägga: 1:0
Vid skattlagda mjölqvarnar af tre par stenar och derutöfver, betalas för mjölnare lika afgift med frälseinspektorer i den klass, taxeringsmännen bestämma, och vid sådana qvarnar af ett eller två par stenar, lika med rättare, såvida ifrågavarande qvarnar gå minst fyra månader af året.
Enahanda förhållande ege rum vid sågar, som efter denna författning till serskild bevillning uppskattas, samt gå minst fyra månader om året; och bör vid sågar, der flere ramar nyttjas, en såg med en eller två ramar jemföras med en qvarn af ett eller två par skattlagda stenar, samt sågar med 3 ramar eller deröfver jemföras med qvarnar af 3 par stenar och deröfver.
Börande sålunda qvarnarnes och sågarnes beskaffenhet i taxeringsuppgiften intagas. 2:o Om qvarn och såg af berörde beskaffenhet äro så belägna, att de skötas af en och samma person, bör denne taxeras till afgift, beräknad efter stenarnes och ramarnes sammanlagda antal. 3:o Uraktlåter egare af förenämnde skattlagde sågar och qvarnar att uppgifva någon såsom mjölnare och sågare, påföres likväl afgift efter 2:dra art., såsom vore en mjölnare eller sågare uppgifven; dock att egare af mjölqvarnar med ett par stenar och sågqvarn med ett blad, som sjelfva sköta qvarnen och således icke hafva hos sig anställde mjölnare eller sågare, skola ifrån denna, för mjölnare och sågare stadgade, bevillning vara befriade. f) Bevillning af Fisker ier. § 32. l:o Sådane fiskerier, som utgöra serskilde, i jordeboken upptagne, lägenheter, utan att vara i hemmanens skattläggning inbegripne, eller hafva i deras Bevi/lnings-Utskotlcts Betänkande, N-o 9. §§ 3a—33.
101 uppskaltningsvärde ingått, taxeras lika med annan egendom, efter deras värde, hvilket bestämmes sålanda, att behållna afkastningen uträknas till kapital efter fern procent. 2:o Kronofiskeriers; samt flere dylika lägenheters innehafvare, hvilka endats erlägga räntan efter jordeboken, betala bevillning efter enahanda grund. 3:o Höra dessa lägenheter under hemmanets skattläggning och hafva således ingått i dess värde, äro de från denna afgift befriade. g~) Bevillning af Kapitaler, Aktiebolag, Associationer, Societeter, Kassor, Verk, Hypotheks- och andra allmänna Inrättningar. § 33. l:o Då af fastigheter, efter deras värde, samt af handel, näring och rörelse, efter inkomsten, bevillning utgår, utan allt afdrag för gäld, så komma icke de intecknade och i rörelsen instuckne kapitalen, såsom, enligt ofvanberörde grund, redan till bevillning beskattade, att i sådant afseende serskildt upptagas. 2:o