Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Flere komitéer och bostyrelser för olika flickskolemöten ha räknat h e n n e bland sina m e s t d u g a n d e m e d - lemmar, liksom styrelsen för det nybildade P e d a g o g i s k a s ä l l s k a p e t i S t o c k h o l m tillför- säkrat sig h e n n e s m e d v e r k a n.
Helt visst skall det äfven intressera våra l ä s a r i n n o r, d å v i till slut erinra, att f r ö k e n E n g s t r ö m en tid var prins Eugens lärarinna u n d e r d e n n e s y n g r e år.
Den andra representanten för de högre flickskolorna, f r ö k e n Anna Sandström, är s o m föreståndarinna för sin e g e n skola i h u f v u d - staden och s o m ytterst talangfull p e d a g o g i s k skriftställarinna, under signaturen » Uffe », numera vida skattad och känd.
D å fadern dog 1 8 5 8, v a r A n n a S a n d s t r ö m, s o m är f ö d d 1 8 5 4 d e n.
' 1 s e p t e m b e r, b l o t t f y r a år g a m m a l o c h u p p t o g s d å af m o d e r n s släk- tingar, öfveiste H a g b e r g och hans syster fröken Hagberg.
N ä r f r ö k e n S a n d s t r ö m ut- gaf sin första u p p s e e n d e v ä c k a n d e b r o s c h y r i undervisningsfrågan, kunde hon påräkna d e t m a t e r i e l l a s t ö d e t här, o c h s t r a x efter broschyren, » Realism i undervisningen », som utkom 1882, påbörjades det ännu fortgående tidskriftsföretaget Verdandi, som börjades maj 1 8 8 3.
I c k e l å n g t därefter g r u n d l a d e f r ö k e n S a n d s t r ö m sin p å h e n n e s e g n a prin- ciper f o t a d e skola, hvars b ö r j a n tillhör hö- sten 1 8 8 3.
Det var en hel liten r o m a n, s o m utspann sig k r i n g d e t a n o n y m a u t g i f v a n d e t af » R e a - lism i undervisningen ».
Ingen misstänkte d e n r ä t t a, ej e n s h e n n e s n ä r m a r e b e k a n t a.
T ä n k, hvilken hjärtklappning för en u n g dam att h ö r a u t l y s a s, att d e t e n v i s s d a g skall b l i d i s k u s s i o n s m ö t e i h e n n e s e g e n s k o l a o m d e n b o k, h o n själf f ö r f a t t a t!
Och hvilka m a r t e r att s i t t a d ä r s o m å h ö r a r i n n a o c h ej v å g a b l a n d a s i g i d i s k u s s i o n e n o c h o f t a få h ö r a rätt n ä r g å e n d e a n m ä r k n i n g a r!
Sedan den tiden, då grunden lades, har f r ö k e n S a n d s t r ö m e m e l l e r t i d flitigt a r b e t a t p å att s p r i d a s i n a p e d a g o g i s k a i d é e r o c h i s i n s k o l a o m s ä t t a d e m i l e f v a n d e lif.
Både s o m s k o l f ö r e s t å n d a r i n n a o c h s o m flitig för- f a t t a r i n n a i t i d s k r i f t e n V e r d a n d i har » U f f e » tillämpat, stadgat o c h utvecklat de ledande tankar, hvilka vid det första framträdandet g e n o m sin n y h e t i m å n g t o c h m y c k e t v ä c k t e g e n s a g o r, m e n h v i l k a s e d a n allt a l l m ä n n a r e e r k ä n t s o c h u p p t a g i t s s o m t i d s e n l i g a, fri- görande ord.
Renan.
Seminariernas representant i skolmötes- s t y r e l s e n, s e m i n a r i e a d j u n k t e n f r ö k e n Hedvig Sidner, f ö d d e s i H e r n ö s a n d år 1 8 5 2 o c h är d o t t e r af aflidne k o n s i s t o r i e n o t a r i e n A n d e r s S i d n e r o c h h a n s e f t e r l e f v a n d e m a k a Char- lotte Norinder, A r 1 8 7 4 aflade h o n a f g å n g s - examen vid H ö g r e lärarinneseminariet i S t o c k h o l m o c h ä g n a d e s i g d ä r e f t e r till e n b ö r j a n s o m p r i v a t l ä r a r i n n a åt u n d e r v i s a r e n s kall.
A r 1 8 7 7 anställdes h o n emellertid som lärarinna vid elementarläroverket i H e r n ö s a n d, d ä r h o n k v a r b l e f i t v ä n n e - år.
Efter att u n d e r s o m m a r e n 1 8 7 9 h a i d k a t språkstudier i Paris, öfvertog h o n s a m m a h ö s t e n f ö r e s t å n d a r i n n a s a n s v a r s f u l l a ställ- n i n g v i d e l e m e n t a r l ä r o v e r k e t f ö r flickor i F a l u n, e n p o s t s o m h o n år 1 8 8 2 u t b y t t e m o t en adjunktplats v i d folkskolelärarinne- seniinariet i s a m m a stad.
D e ä n n u v i d a r e v e r k n i n g s k r e t s a r, s o m en h u f v u d s t a d k a n e r b j u d a, ö p p n a d e s f ö r frö- k e n S i d n e r, d å h o n år 1 8 8 8 a n s t ä l l d e s s o m lärarinna m e d adjunkts tjänstgöring vid Eolkskolelärarinneseminariet i Stockholm, i hvilken egenskap h o n fortfarande alltjämt är v e r k s a m m e d a l d r i g s v i k a n d e i n t r e s s e o c h kraft.
F ö r l i d e t år g j o r d e f r ö k e n S i d n e r m e d u n d e r s t ö d af s t a t s m e d e l e n r e s a i E n g - l a n d f ö r att d ä r s t ä d e s t a g a k ä n n e d o m o m folkskolelärarinneseminarierna.
K o m m a v i så till f o l k s k o l a n s t v ä n n e repre- sentanter, fröknarna H u l d a L u n d i n och Maria Jönsson.
Slöjdinspektrisen vid Stockholms folkskolor, f r ö k e n Hulda Lundin, är p å d e t p e d a g o g i s k a o m r å d e t e n.
a f d e allra m e s t f r a m t r ä d a n d e kvinnliga krafterna i vårt land o c h för vår t i d n i n g s l ä s a r i n n o r från flere t i d i g a r e till- fällen o c h o m n ä m n a n d e n v ä l b e k a n t.
Det u t m ä r k t a sätt, p å h v i l k e t h o n u n d e r v ä r l d s - utställningen i Chicago 1 8 9 3 o c h vid dess i n å n g a olika k o n g r e s s e r f ö r e t r ä d d e s v e n s k t kvinnoarbete och svenskt skolväsen, måste v a r a i lifligaste o c h t a c k s a m m a s t e m i n n e.
D o c k vilja vi i detta s a m m a n h a n g icke underlåta att i s t ö r s t a k o r t h e t e r i n r a o m n å g r a d r a g ur H u l d a L u n d i n s v e r k s a m m a lif.
N ä r stiftelsen » L a r s H i e r t a s m i n n e » år 1 8 8 1 a n s l o g m e d e l till e n s t u d i e r e s a f ö r att lämplig person i T y s k l a n d måtte taga känne- dom o m den där tillämpade m e t o d e n för kvinnlig undervisning vid folkskolorna, var fröken L u n d i n den s o m främst ansågs k o m p e - tent för detta u p p d r a g.
Den nya metoden p r ö f v a d e s efter h e n n e s å t e r k o m s t f ö r s t i t v ä n n e af h u f v u d s t a d e n s f o l k s k o l o r, s a m - t i d i g t m e d a t t k u r s e r för u t b i l d a n d e af lä- rarinnor under hennes ledning anordnades.
Och de första resultatens lyckliga u t g å n g m a n a d e alltjämt framåt.
Så e r h ö l l år 1 8 8 4 H u l d a L u n d i n i u p p d r a g att i u t l a n d e t t a g a k ä n n e d o m o m e n n y m e t o d för u n d e r v i s n i n g i mått-tagning o c h mönstertillklippning.
I Karlsruhe inhämtade hon denna kännedom, hvilken sedermera ytterligare g e n o m praxis utvecklats.
Den ovanliga förmåga, fröken Lundin vid f u l l g ö r a n d e t af d e s s a sina u p p d r a g l a g t i dagen, g j o r d e h e n n e o c k själfskrifven, när den 9 januari 1 8 8 5 behofvet ansågs kräfva utnämnandet af e n s ä r s k i l d s l ö j d i n s p e k t r i s för h u f v u d s t a d e n s f o l k s k o l o r.
JDUN 1895 Det ypperliga undervisningssystem, som s é d ä i i Under å r e n s g å n g a l l t j ä m t u t v e c k l a t s o c h s m å n i n g o m n å t t d e i i h ö j d, att d e t l å n g t u t o m Sveriges gränser väckt uppmärksamhet och erkännande, tillämpas nu under namnet » F o l k s k o l a n s » v i d alla s t o c k h o l m s s k o l o r n a.
D e t är p å i n t e t v i s n å g o n s l a f v i s k efterbild- l i i n g äf d e tyska, f ö r e b i l d e r n a, u t a n p å d e s s a s b a s i s e n ä j ä l f s t ä n d i g p r o d u k t af v i d g a d e •vyer o c h t i i n n e i t e r f a r e n h e t.
F r å n d e kvtrserj S ö m U n d e r H u l d a L u n - d i n s l e d n i n g allt s e d a n år 1 8 8 5 a n o r d n a t s föl * u t b i l d a n d e af s l ö j d l ä r a r i n n o r, h a r e n s t a b af e n e r g i s k a o e h d u g l i g a l ä r j u n g a r ut- g å t t att i allt v i d a r e k r e t s a r i s i n o r d n i n g främja saken.
Vårt gamla systerland pä andra sidan Bottniska hafvet har o c k väckts att t i l l g o d o g ö r a s i g d e v a c k r a r e s u l t a t e n, o c h år 1 8 8 4 h ö r s a m m a d e H u l d a L u n d i n e n k a l l e l s e att i Å b o a n o r d n a e n l i k n a n d e k u r s.
Men ännu längre har ryktet o m handar- betssakens lysande framsteg i vårt h e m l a n d t r ä n g t sig.
U t l ä n d s k e f a c k m ä n r e s a fjärran v ä g a r f ö r att p å o r t o c h ställe s t u d e r a d e m, och i d e n utländska pressen o c h facklitera- fcitren återfinnas o f t a e r k ä n n a n d e o r d o m det svenska systemet.
U t o m de förut o m n ä m n d a resorna har fröken Lundin, dels på egen, dels på statens b e k o s t n a d, f ö r e t a g i t m å n g f a l d i g a a n d r a stu- d i e r e s o r, till T y s k l a n d, E n g l a n d, S k o t l a n d, tielgien, S c h w e i z, F r a n k r i k e — a l l t j ä m t rik- t a n d e sina g r u n d l i g a insikter nted fruktbrin- g a n d e i d é e r, s o m r i k t k o m m i t h e n n e s foster- l ä n d s k a v e r k s a m h e t till g o d o.
— Folkskolans andra kvinnliga representant, f r ö k e n Maria Göthilda Jönsson, är f ö d d d e n 8 nov.
1861 i Skåne.
Anmärkningsvärdt nog f ö r e t r ä d e s alltså f o l k s k o l a n i m ö t e s b e s t y r e i - s e n af t v ä n n e d ö t t r a r af v å r s y d l i g a s t e o c h, s o m d e t t y c k e s, i flere h ä n s e e n d e n b ö r d i g a - s t e p r o v i n s.
T y ä f v e n f r ö k e n L u n d i n är till b ö r d e n s k å n s k a.
M e n, f ö r att n u h å l l a o s s till f r ö k e n J ö n s - son, så är h o n d o t t e r af O l a J ö n s s o n i K u n g s h u l t, h v i l k e n u n d e r m å n g a år v a r r i k s d a g s m a n för L u g g u d e härad.
Den unga skånskan förvärfvade 1 8 8 3 sin hvita student- mössa vid Walfinska skolan i Stockholm o c h e r h ö l l g e n a s t, h ö s t e n s a m m a år, anställ- n i n g vid J a k o b s folkskola s o m extra ordi- narie lärarinna.
Våren 1884 ökade hon — efter e r h å l l e n d i s p e n s — s i n a l ä r d o m s m e r i - ter m e d a f l a g d e x a m e n v i d S ö d r a l ä r a r i n n e - s e m i n a r i e t o c h u t n ä m n d e s till o r d i n a r i e lärar- inna vid Jakobs folkskola våren 1 8 9 0.
Re- dan v i d det stora s k o l m ö t e t i K ö p e n h a m n för f e m år s e d a n v a r f r ö k e n J ö n s s o n m e d - l e m af d e n s v e n s k a b e s t y r e i s e n, ett u p p d r a g som h o n m e d d e n h o n n ö r f u l l g j o r d e, att d e n n a ärepost n u p å n y t t tilldelats h e n n e v i d årets m ö t e, d ä r h o n a r b e t a r v i d b e s t y - reisens e k o n o m i s k a sektion.
U t o m d e d i r e k t a r e p r e s e n t a n t e r n a f ö r skol- väsendet, räknar slutligen bestyreisen äfven några » k o m m u n a l a representanter », och b l a n d d e s s a återfinnes ett k v i n n l i g t n a m n, hvilket o c k m e d rätta måste m e d g i f v a s s o m i h ö g grad representativt.
Professorskan Agda Monteiius h a r n ä m l i g e n g j o r t s i g s y n n e r - ligen fördelaktigt känd i vidsträckta hufvud- stadskretsar f ö r sitt alltid v a k n a o c h d å d - kraftiga intresse för skilda samhällsfrågor.
Agda Monteiius är född 1 8 5 0 o c h d o t t e r af g e n e r a l l ö j t n a n t e n A.
Z. Schenström.
med och hans maka, född Se h ä r i s k e m a t i s k k o r t h e t p r o f e s s o r s k a n M o n t e i i u s ' r e s e d a t a s o m e n b e k r ä f t e l s e till våra nyss sagda o r d: 1871 Italien; 1876 Finland, Ryssland, Polen, Österrike — Ungarn och Italien; 1 8 7 8 — 7 9 Tyskland, B ö h m e n, Schweiz, Holland, Belgien, Frankrike, Spa- n i e n, P o r t u g a l o c h åter I t a l i e n m e d S i c i l i e n och Sardinien; år 1881 Italiens ost- k u s t ä n d a n e d till s y d k u s t e n; 1 8 8 2 E n g - land, Skotland och Irland; 1885 Norge; 1888 Balkanhalfön, Mindre Asien o c h Grek- land; 1889 Schweiz o c h Frankrike.
Och h e l t n y s s är n u d e n o u t t r ö t t l i g a r e s e n ä r e n å t e r k o m m e n från e n n y f ä r d i » l a b e l l a I t a l i a » till s i n a n o r d i s k a s k o l m ö t e s p l i k t e r.
Tyvärr måste vi fatta oss lika kort om fru M o n t e i i u s ' ö f r i g a m å n g s i d i g a v e r k - s a m h e t, f ö r att ej allt f ö r m y c k e t ö f v e r s k r i d a u t r y m m e t för dessa rader.
Å r 1 8 7 9 blef hon ordförande i Maria församlings skydds- förening o c h har sedan m e d oförtröttad t n i t ä g n a t s i g åt f a t t i g v å r d s a r b e t e t.
Så be- sökte h o n åren 1 8 9 0 o c h 1 8 9 3 England för studier på detta behjärtansvärda område.
År 1 8 8 9 d e l t o g h o n v i d b i l d a n d e t af F ö r - e n i n g e n för v ä l g ö r e n h e t e n s o r d n a n d e i Stock- holm, hvilken förening, s o m bekant, gjort till s i t t m å l ett r a t i o n e l t o r d n a n d e af huf- vudstadens välgörenhetsverksamhet och äfven p å ett i d e t h e l a m y c k e t b e r ö m v ä r d t s ä t t löst d e n n a v i k t i g a uppgift, ej m i n s t g e n o m fru M o n t e i i u s ' d u g a n d e, offervilliga e n e r g i.
F ö r t r e år s e d a n ö f v e r t o g h o n l e d n i n g e n af denna förenings centralbyrå och lämnade då de u p p d r a g, h o n haft i n o m Fredrika-Bremer- förbundet, Skollofskoloniföreningeii m.
a l l m ä n n y t t i g a stiftelser.
Det är, s o m v i finna, en ö f v e r r a s k ä n d e rik o c h m å n g s i d i g f o n d af k v i n n o a r b e t e o c h kvinnoiutelligens, dessa sex damers n a m n i det Sjunde nordiska skolmötets svenska bestyrelse företräda, o c h vårt lands k v i n n o r k u n n a m e d f o g v a r a s t o l t a ö f v e r, att k ö n e t så v ä r d i g t r e p r e s e n t e r a t s v i d d e t b e t y d e l s e - fulla u p p f o s t r a r m ö t e t.
Måtte de angenäma- s t e m i n n e n o c h y m n i g a f r u k t e r af ett g o d t samarbete följa m ö t e s d e l t a g a r n e s o m en be- h å l l n i n g från augustidagarne i vår sköna h u f v u d s t a d, e n s å d d till f r a m t i d a s k ö r d a r för allt v å r t l a n d!
2) en RtvnPapatne REatt fotnumme daniade, v îrCut » tj-atnot trtut RPot &amp; cW aPPtet » ctt-ReC » Pol » t viò RPot » RtEDa i u t r n e t aita, ett 8tt: » ÉTCCCKJ, PtePug, RafcftRate ®cR » agan; etetfEarnman.
&amp; c ?i eioiTV * ty * ocR CEå gamman » tg ReDjaDe t aiti olott, ett Då, ttj.rn.Defc » maPte Rop RPangpuEEfc juBeEtop, ocR jxiDet, R a g n a t uatPDat » mipuaDet! » taPjet, att Den anDe, » ont ÏFtan RtmCaRxtDen » p t a R t ttCP j-otDen Rorn, ojtg RaPj ?t fotEo » » aD RanDe n c i » t a n 0cR » åg på JCan tingen RantpaDe îFofc oatPDen » ÉX.PP ftöj-D, » om ej / m e t på af Cunipna a t a som vata ßojot, oto bate ... fufP cCPet guEP.
RttttCE » R à g t a t P^ot Ran » itånaD, ^9afc RaEffc | ?ötGPeRnaD eCPefc ReEt utpPånaD.
Som ÎFë * Den, ii Ränt uätEDat * dan » oånDEtgReten » oeR fEaRfc » oPat » anDeDtaRt; tiden » pEuRt ocR tinaEigReten » ua » en £BEott » o m ett utnDDtag ofuet.
Paga g t a » e n.
Dagen jYcß ej- DaDEo » t cltonima » Gott, SDetv u a t (9cR » å ve Den DntGat, t u » j.aE, den uat » å R o t t to » om Piogte f J ' ^; fått ana, QlLen PiRuàP » påtföst f a m n a t Ctfoct » ß a n a ' 91Xan 8tt 0Ctt masts eRo ge a f a|Ca » DeEa atPtgt ïottutnmefsetna » ägan ut 0oR Datfbt Rope^^ om ett täPjet, att gåfuan » aDPa gafuan: Ptf Dàtofoan.
De ooto uatDe RunDe fuPCt RotDe » » Det Da-t tiR muStRj den ftån ojom oitn Dom t, g a t n t n g att » fåtetna » få, fot » tå.
tanRPo » t faEPa £&gt;Cåa, tDeeEPa. » Anna Knutson.
Till barnens hälsovård.
" Ins blaue hinein. "
|p||f ^fag C ' mmnc » » ägan om, en unDetjavn, 8 n Pj-uf rnu » tR, Som e n 3 a » t Den f o t n a m, cum., anDCigt luftaD ofuet j-otDetingen, oftoD fj.u6om6ttåfa3 Så gEä vnDe » aEEt, » o m fotD om wuDt t » tj-ä / tnettngen.
&amp; m art » å aß ont, om etat » naeRt, an » å RaniPooeRt.
EeR vat pEatt f o t g a t e n amng om oånDEtgReten.
Å r 1871 ingick hon äktenskap den kände arkeologen, professor Oskar Monteiius.
I sin m a n s s ä l l s k a p h a r p r o f e s s o r s k a n M o n t e i i u s s e d a n d e s s v a r i t i tillfälle att v i d g a sina insikter p å m å n g a o c h vidsträckta r e s o r, h v i l k a till e n s t o r d e l ä g n a t s åt museistudier.
Fru Monteiius torde utan t v i f v e l i d e n n a s t u n d v a r a e n af d e m e s t b e r e s t a d a m e r i v å r t l a n d, o c h att h o n r e s t med ö p p n a ö g o n o c h mottagligt sinne för allt h v a d s o m m ö t t h e n n e ä f v e n u t o m museerna, d ä r o m vittna särskildt de m å n g a filantropiska idéer, h o n s e d e r m e r a här h e m m a p r a k t i s k t o m s a t t i sitt a r b e t e.
i Västmanland år Reuterskiöld 251 ^Cua * » tnneEtfuet » 9 " ö * t candenti i n t r e s s e f ö l j d e j a g m e d m i n v ä n läka- till d e n f a t t i g a o c h b a r n r i k a fa- m i l j e n, d i t ett ö d m j u k t b u d k a l l a t h o n o m.
Det var fyra trappor u p p vid e n gata på K u n g s h o l m e n, och i det ganska stora rum, hvari vi inträdde, mötte oss den utsöktaste s n y g g h e t i f ö r e n i n g m e d b å d e r e n luft o c h strålande solljus.
ö-§4 » r e n, » H ä r är j u trefligt, l j u s t märkte j a g tyst.
o c h g l a d t, » an- N ä s t a n s o m ett s v a r p å m i n r e f l e x i o n y t t r a d e E m i l, l ä k a r e n, s t r a x efter sitt inträ- d e till h u s m o d e r n: » J a g v i l l t i l l r å d a fru
IDUN * 252 F.
att i m ö j l i g b r i s t p å r u l l g a r d i n t. e x.
k r i t a f ö n s t e r n a, t y b ä r är a l l d e l e s för l j u s t f ö r d e s m å o c h s ä r s k i l d t för d e n här lille, s o m j a g k a n f ö r s t å är s j u k l i n g e n.
» » Jag trodde annars, » svarade hustru t v e k s a m t, » a t t l j u s o c h frisk l u f t.
» F. » J a v i s s t, j a v i s s t, » y t t r a d e E m i l p å sitt vänliga, t r y g g a sätt, » m e n det kan bli för m y c k e t af b å d a d e l a r n e, d r a g o c h f r a m f ö r allt f ö r m y c k e t l j u s.
» H a n n ä r m a d e s i g e n v a g g a, i h v i l k e n ett t r e å fyra månaders lindebarn k v e d o c h fäktade m e d armarne.
» S å h ä r h a r h a n hållit p å i flere d a g a r, d e n lille s t a c k a r n, » s a d e m o d e r n s a k t a o c h b e d r ö f v a d t, » o c h i n t e får j a g h o n o m till s ö m n s, fastän j a g v a g g a r o c h vyssjar ho- n o m, o c h r ä t t s o m d e t är k r ä k s h a n.
» » Jojo, » sade läkaren betänksamt, » det f a t t a s m y c k e t i f o l k s k u n s k a p o m d e allra e n k l a s t e h ä l s o v å r d s r e g l e r för b a r n e n, o c h d ä r f ö r v ä x a så m å n g a af d e m, t r o t s d e n m e s t v ä l m e n t a o m v å r d n a d, u p p till sjuk- l i n g a r m e d alla m ö j l i g a l y t e n.
— J a g t a l a d e nyss o m för m y c k e t ljus.
Ser ni, k ä r a fru F., n u l i g g e r d e n lille n ä s t a n rätt e m o t lju- s e t o c h har f ö r m o d l i g e n l e g a t så h v a r e n d a d a g — eller h u r?
» » J o, d e t är n o g s a n t, j a g t r o d d e.
» » J a v i s s t, j a v i s s t — m e n ser ni, b a r n e n s ö g o u tåla i n t e s t a r k t l j u s, d e t v e r k a r r e t a n d e på hjärnan o c h förstör ö g o n e n — o m ni n u t i t t a r p å d e n lille, m e d a n h a n tittar i g e n p å o s s, ser ni n å g o t e g e n d o m l i g t i b l i c k e n?
» » G u d lijälpe m i g, d e t ser ut, s o m o m han skelade.
» » J u s t det ja, h a n skelar något, o c h värre skulle det bli m e d tiden, o m h a n alltjämt finge stirra m o t l j u s e t o c h h e l a d a g e n o m f ö l j a alla d e a n d r a s r ö r e l s e r o c h g ö r o m å l i rummet.
D e t s p ä d a b a r n e t s alltför t ö j b a r a ögonmuskler måste skyddas g e n o m längre h v i l a d å o c h d å — eljes blir d e n lille lätt vindögd. » » T r ö s t a m i g, » g r u f v a d e s i g h u s t r u F., » d å g j o r d e j a g allt o c k s å u å g o t t o k i g t, n ä r j a g h ä n g d e en glaskula m i d t för näsan p å h o n o m, f ö r att h a n s k u l l e h a n å g o t g r a n t att t i t t a p å o c h l e k a m e d.
» » D e t var naturligtvis tokigt.
Jag vet, att d e t d ä r är ett s ä r d e l e s v a n l i g t s ä t t att förströ barnen, m e n o m bara mödrarna v i s s t e, h u r farligt d e t är för b a r n a ö g a t!
N å, n u v e t fru F.
d e t e m e l l e r t i d, o c h vi.
s k a s e till, h v a d s o m f ö r r e s t e u f a t t a s d e n lille. » D o k t o r n f ö r d e n å g r a fingrar m e l l a n bar- nets kropp och lindan, » D e t h ä r är d e t v ä r s t a, fru F.!
Barnet är j u n ä s t a n i n s n ö r d t s o m i e n k o r s e t t — o c k s å ett b e k l a g l i g t, v a n l i g t f e l t a g!
Barnet b ö r l i g g a i e n vid l i n d a.
T i l l å t m i g an- m ä r k a, att b a r n e t uti m o d e r s s k ö t e t, f ö r e f ö d s e l n, h a r sina lår o c h s k e n b e n i b ö j d ställning.
D e t är j u r e n t af v å l d m o t d e n s p ä d a v a r e l s e n att s e d a n h e l t p l ö t s l i g t t v i n g a d e m att h å l l a s u t s t r ä c k t a i e n t r å n g l i n d a!
E n g e l s m ä n n e n ä r o i d e t fallet ett f ö r n u f t i g t f o l k, d e l i n d a i c k e alls s i n a b a r n, n a t u r e n får fritt u t v e c k l a d e m, o c h i n t e h a r m a n h ö r t t a l a s o m, att b l a n d e n g e l s m i i n n e n finns flere v a n s k a p a d e ä n b l a n d a n d r a f o l k — d e t bör sannerligen vara tvärtom!
» L i n d a n l ö s t e s k r i n g d e n lille — h a n b e - l ö n a d e s t r a x å t g ä r d e n m e d e n r i k t i g t väl- l u s t i g s p r a t t l i n g o c h ett s o l g l i t t r a n d e l e e n d e!
» Ser n i!
» sade Emil o c h såg nästan lika förnöjd ut s o m ungen.
» Nej, en trång linda h i n d r a r d e s s u t o m a n d h ä m t n i n g e n, o c h skall 1895 m a n n u n ö d v ä n d i g t l i n d a b a r n e t, så b ö r m a n låta k n y t n i n g e n o m v ä x l a så, att e n a g å n g e n b i n d e s f r å n h ö g e r till v ä n s t e r, d e n andra gången tvärtom.
Härigenom skyddar m a n barnet för framtida snedhet.
— A p r o p o s detta lyte, » fortsatte han, » k a n j a g gärna vidröra några andra vanliga orsaker därtill, o m fru F.
har t å l a m o d att h ö r a p å.
D e t k a n j u i n t e s k a d a, d å d e t är g o d t o m småttingar här. » Från vår korrespondent i Japan.
F r u F. n e g t a c k s a m t.
» N ä r b a r n e t diar, får m a n s e till, att d e t t a i c k e s k e r o f t a r e från d e t e n a b r ö s t e t ä n från d e t a n d r a.
B a r n, s o m få d i a b l o t t från d e t e n a, bli o f t a s n e d h a l s a d e.
— L i k a - så u p p s t å r s n e d h e t, o m b a r n e t i f ö r t i d får sitta eller g å o c h o m d e t u n d e r g å e n d e t alltid l e d e s v i d s a m m a h a n d.
Lemmarne krökas lätt därvid o c h förbli sedan alltjämt krokiga.
Först när barnet uppnått fem m å n a d e r, får m a n v ä n j a d e t att sitta, o c h d å d e t f y l l t t i o m å n a d e r, k a n d e t ö f v a s att stå.
E l j e s b l i r d e t lätt n o g hjulbenthet eller h ö f t s j u k a.
» D e t s å g ut, s o m lillen u n d e r d e t t a d r a g b ö r j a d e få l u s t till e n t u p p l u r.
dern trampade sakta på v a g g m e d e n, då slog barnet upp ögonen o c h visade k e n till o r o.
före- Mo- men tec- » H ä r ha v i n u n å g o t a n n a t, » s a d e läka- r e n, s o m n o g a o b s e r v e r a t allt, » l å t b l i att v a g g a h o n o m i o n ö d a n, frii F.!
Han hör till d e m, s o m i n t e t å l a r ä t t v i d v a g g n i n g, allra m i n s t e n s t a r k s å d a n.
Låt h o n o m då hellre skrika sig trött.
D e t är m e d all sannolikhet vaggningen, s o m framkallat kräk - ningarna, den kan äfven skada hjärnan.
G ö r ett u p p e h å l l m e d d e n d ä r i d e l i g a v a g g - n i n g e n u n d e r n å g r a d a g a r, så s k a l l fru F.
få se d e t g o d a r e s u l t a t e t, o c h följ i ö f r i g t m i n a e n k l a råd, så blir p o j k e n k r y s o m e n fisk i v a t t n e t!
T r o m i g, det går redan nu egentligen i n g e n n ö d på h o n o m, fastän det förefallit så, d å h a n b e s v ä r a t s af o l ä m p l i g a a n o r d n i n g a r.
— F a r v ä l fru F.
» » D e t är e n e v i g s y n d, » a n m ä r k t e E m i l p å h e m v ä g e n, » a t t ticlt o c h o f t a p r o p p a m e d i c i n i de där s m å matsmältningsappara- t e r n a, s o m n o g k u n n a v a r a k l e n a ä n d å uti s i n a n y t i l l t r ä d d a f u n k t i o n e r, u t a n att m a n y t t e r l i g a r e s k a l l f ö r s v a g a d e r a s kraft.