Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Presle-ståndet den i3 — — Borgare-ståndet den i5 — — Bonde-slåndet den i5 — — Rikets Ständers unde. ddniga skrifvelse, angående utbekommande från Kongl.
Danska arkivet af äldre handlingar rörande Sveriges södra och vestra kustprovinser.
(Allm. Besv.- o. Ekon.-utsk. Bet., N:o 62.) S. A. K.
Med fästad uppmärksamhet deruppå, att åtskilliga för sveriges kameral väsende vigtiga handlingar, sorn angå provinserna Skåne, Halland, Blekinge och Bohus län under 16:de och 17:de seklerna, ännu finnas förvarade i KongL Danska räntekammar-arkivet, hafva Rikets Ständer funnit, att det för ifråga - 118 Expedilions-Utskoltets Förslag till lind.
Skrifvelse, N;o 73. varande provinser skulle vara af väsendtlig fördel alt inom riket ega tillgång till dessa handlingar, hvilka kunna tjena till upplysning i förekommande tvister, såsom om hemmans natur, deras utskylder och besvär, egoskillnader och andra dylika frågor, hvilka upplysningar för närvarande måste vid förefallande behof med kostnad och besvär hos en främmande makt sökas,- och då nu, genom en af förste landtmätaren Falkman} på E. K.
M:s nådiga befallning, upprättad och till E. K.
M. ingifven förteckning, tillförlitlig kännedom vunnits om ofvanberörde handlingars tillvaro samt någon anledning, att Kongl. Danska regeringen skulle vägra deras utlemnande, destomindre kan vara förhanden, som enligt stadgandet i 10:de punkten af Roeskildska fredsslutet af den 26 Fehr, 1658, bekräftadt genom 14:de punkten i Köpenhamnska fredsfördraget af den 27 Maj 1660, alla dokumenter, som anginge de då till sverige afträdda provinser och deri liggande egendomar, skulle till svenska kronan aflemnas, samt fredsfördraget i Lund af den 26 Sept. 1679, uti 12 § innehåller: ”att alla bref, dokumenter och skrifter ehwadh nampn ”dee ock hafva kunna, vare sig Justitise, Militär eller Lanzens imkombster, ”Rätt och Herrligheter angående, som tillijka med Landen och Fästningarne ”äro af Hans Kongl. Majit af Danmark exöfrade, skola alla tillsammans ” richtigt igenlefvereras;” så och enär härtill kommer, att dessa handlingar numera måste sakna allt värde för Danmarks arkiver, få Rikets Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det E. K.
M. täcktes i ministeriel väg hos Kongl.
Danska regeringen göra framställning om utbekommande af de i Danska archivet förvarade jordböcker och andra handlingar, hvilka finnas angå ensamt sveriges ofvanomförmälda provinser.
Skrifvelse, N:o 7 4- 119 N:o 74.
Preste-ståndet den i3 — — Borgare-slåndet den l5 — — Ronde-ståndet den i5 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående ändring i Kongl, patent-förordningen af den i3 December i834.
(Allm. Besv.- och Ekon.-utsk. Bet., N:o'65.) S. A. K.
Enär i Kongl, förordningen af den 13 December 1834, om hvad iakttagas hör för erhållande och utfärdande af tillståndsbref å rättighet att, med andras uteslutande, under bestämd tid utöfva och begagna nya uppfinningar i slöjd och konst eller förbättringar å redan gjorda, blifvit i 3 § 3 mom. stadgadt, att sådant tillståndsbref, i allmänhet benämndt patent, må kunna erhållas jemväl för införande af i andra länder kända, men här i riket förut ej verkställda uppfinningar i samma väg, så vida uppfinningen icke är af den enkla beskaffenhet, att den kan, efter en genom tryck förut allmängjord beskrifning, af hvilken som helst eftergöras, har hos Rikets Ständer fråga blifvit väckt derom, att ofvanberörda stadgande, såsom olämpligt, måtte upphöra att vara gällande.
Under handläggning af detta ärende hafva Rikets Ständer inhemtat, att, .sedan E. K. M., vid den granskning af förenämnda Kongl, patent-förordning, sorn Kommers-kollegii afgifna förslag till ändringar deri påkallat, samt då, vid tid efter annan hos E. K.
M. ifrågakommen tillämpning deraf, flera anledningar visat sig dertill, att, utom i de de delar, samma förslag omfattade, äfven andra stadganden i nämnda förordning erfordrade rättelser eller förtydli gand en, så har E. K. M., genom nådigt bref den 27 Mars 1844, anbefallt bemäldte Kollegium att i ett sammanhang till granskning företaga den nu gällande patent-förordningen samt, med ledning af den ökade erfarenhet, som i sådant afseende vunnits under den tid, densamma varit gällande, upprätta och till E. K.
M. inkomma med underdånigt förslag till ny förordning i detta ämne; och utgör detta ärende för närvarande föremål för Kollegii behandling.
I afseende å förevarande framställning, så och då, på grund af den lifliga— re kommunikation, som numera eger rum emellan sverige och utrikes orter, 120 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, iV.-o ?5. samt genom ett, till följd af en mera utbildad industriel anda, noggrannare iakttagande af de i främmande länder gjorda uppfinningar eller förbättringar i slöjd och konst, dessa uppfinningar hastigt och allmänt här i landet blifva kända och med lätthet kunna hit införas, hafva Rikets Ständer ansett rättigheten för en person att, med andras uteslutande, få af desamma sig begagna, så väl innefatta ett förnärmande af det allmännas rätt, som ock medföra ett mehnligt inflytande och en hämmande verkan på den ständiga utveckling, som måste fortgå uti hvarje lands industri, om den skall kunna ega bestånd bredvid och uthålla täflan med andra länders industriela verksamhet; hvadan Rikets Ständer få hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att i den förnyade patent-förordning, som kommer att i nåder utfärdas, ej måtte inflyta det uti 3 morn. af 3 § i nu gällande förordning om patenter förekommande stadgande om rättighet till erhållande af patent för införande af i andra länder kända, men här i riket förut ej verkställda, uppfinningar i slöjd och konst.
Uppläst och godkändt lios Ridd. och Adeln den ii Mnj 1848.
Presle-ståndet den l3 — — Borgare-ståndet den i5 — — Bonde-ståndet den i5 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående tillägg till 14 § i 3 art af Kongl, instruktionen för skogs- och jägeristaten den 16 Mars 1838.
(Allm. Besv.- o. Ekon.-utk. Bet., N:o 66.) S. A. K. Uppå förekommen erinran, huruledes föreskriften i 14 § af E. K.
Ma nådiga instruktion för skogs- och jägeri-staten i riket den 16 Mars 1838, att afhemtningen af det under höstmånaderna stämplade virke bör vara verkställd inom medlet af nästpåföljande April månad, gifvit anledning till den, serdeles för mera aflägse boende hemmansegare, i hög grad betungande nödvän - Expeditions- Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N;0 76. 121 dighet att, oftast i otjenligt väglag, företaga serskilda färder för virkets fällning och afherntande, hafva Rikets Ständer, vid öfvervägande häraf, väl ansett 14 § i ofvanåberopade Kongl, instruktion åsyfta, att tiden för afliemtning af utstämpladt virke, hvilken är utsträckt till medlet af April månad, af vederbörande sålunda bestämmes, att, så fort tjenligt väglag efter fällningen inträffar, kungörelse om afhemtning utfärdas; dock som, efter hvad hos Rikets Ständer jemväl är vordet anmäldt, till följd af olika tolkning af nyssnämnda stadgande, det inträffat, att virkets afherntande blifvit genom kungörelsens sednare utfärdande fördröjdt ända till den uti merberörda § derför bestämda senaste tid, hvilket förfarande, med afseende å hemforslingen, medfört flera olägenheter, få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det E. K.
M. täcktes uti 14 § 3 art. af Kongl, instruktionen för skogs- och jägeri-staten i riket den 16
Mars 1838 i nåder låta införa ett sådant tillägg, hvarigenom stadgas, att jägeribetjeningen bör utsätta första afhemtningstiden senast under Januari eller Februari månader följande året efter det utsyningen skett.
Uppläst och godkändt bos Ridd. och Adeln den i3 Maj 1818.
Prette-slilndet den i3 — — I5oi'£»ie-ståndet den i3 — — Eonde-slåndet den i3 — •— Rikets Ständers underdåniga skrif velse, om anvisande af serskildt kreditiv till betäckande af kostnaderna för erforderliga rustningar.
Uti., JN:o 163.) S. A. K.
Under den 4 innevarande månad har E.
Iv. M. behagat till Rikets Ständers Stats-utskott aflåta nådig skrifvelse af innehåll, att, då, oaktadt E. K.
Ms lifliga önskan, det närvarande politiska ställning i Europa icke måtte för de förenade rikena medföra någon rubbning af de fördelar, som af fredens lugn härflyta, en nödig försigtighet likväl fordrade att ej vara oberedd på de häivHih. lill /t.
Prat. t$47 18481 lo Sami. 1 Afd. 16 122 Expeditions-Vtsholtets
Förslag till un cl. Skri/vclserj N.o 7 6. cleiser, soni af nämnda politiska ställning tilläfventyrs föranleddes, och synnerligas t de sednaste tilldragelserna inom ett grannrike, hvilket utgjorde föremal för svenska nationens varma deltagande, kunde påkalla, att sverige, lör skyddandet jemväl af egna dyrbara intressen, icke underlåter att lemna det understöd, som derifrån blifvit hegardt; men E. K.
M. emedlertid ansett
Sig icke böra uti en så magtpåliggande fråga fatta beslut förr, än Rikets nu församlade Ständer, såsom svenska folkets ombud, lemnats tillfälle att, efter noggrann pröfning, uttrycka sina åsigter, huruvida nationen må vara villig att underkasta sig de uppoffringar, som dermed måste blifva förenade; så hade, af sådan anledning, E. K.M., efter att hafva inhemtat Hemliga Utskottets underdåniga yttrande, med fullt förtroende till Rikets Ständers bedömande af hvad sveriges ära och sanna intresse fordra, nu velat framställa den begäran, att ej mindre för nödiga förberedande rustningar, än på det E, K.
M. mätte blifva i tillfälle att vidtaga de åtgärder, hvilka omständigheterna kunna påkalla, Rikets Ständer, oberoende af de uti 63 § regerings-formen omförmälda kreditiv, vid hvilkas bestämmande E. K.
Sig förvissad, att de nuvarande politiska förhållandena tagas i behörigt öfvervägande, måtte till E. K.
M:s disposition ställa ett serskildt kreditiv af två millioner r:dr b:ko; förväntande E. K. M. att med möjligaste skyndsamhet erhålla del af det beslut, som härom blefve af Rikets Ständer fattad t.
Efter behörigt öfvervägande af detta ärende hafva Rikets Ständer, med liflig öfvertygelse om svenska folkets vilja och förmåga att, för upprätthållande af fosterlandets sanna ära och betryggande af dess sjelfbestånd, underkasta sig de uppoffringar, hvilka omsorgen för dessa nationens dyrbaraste intressen kan påkalla, samt med full tillförsigt derjemte till E. K.
M.-S visa bedömande af de åtgärder, som för uppnåendet af nämnda vigtiga ändamål må vara behöfliga eller lämpliga, funnit skäligt tili bestridande af kostnaderna för nödiga förberedande rustningar och andra åtgärder, som af de politiska förhållandena kunna påkallas, till E. K.
M:s nådiga disposition å Riksgälds-kontoret anvisa en kreditiv-summa af två millioner r.dr banko, att, i mån af behof och emot framtida redovisning, lyftas.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 13 Maj 1848. Expeditions-V(skottets Förslag till und, Skrifvelsej IV.-o 77. 123 AT JN:0 / /.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 17 Maj 1848.
Preste-ståndet den 17 — — Borgare-ståndet den 17 — — Bonde-ståndet den 18 — — Rikets Ständers underdåniga skrijvelsej om förändring i sättet för uttagande från Kongl, räntekammaren af de till vissa verk anvisade statsanslag.
(Stats-utsk. Uti., N:o 139.) S. A. K.
Enligt livad Rikets Ständers revisorers berättelse om den år 1847 af dem verkställda granskning af statsverkets samt andra ntaf allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning för åren 1844 och 1843, gifver vid handen, hafva för Krigs-kollegii räkning ganska betydliga behållningar af statsmedel vid hvarje års slut i Rikets Ständers bank innestått, under det att Kongl, räntekammarens till utgifter disponibla tillgångar varit på samma tider ganska knappa och ofta otillräckliga för bestridande af érforderliga utbetalningar, hvilka då måst verkställas med sådana medel, som lånats från andra fonder.
Enär likväl dessa Krigs-kollegii behållningar af statsmedel till sitt betydligaste belopp utgjorde delar af de till bemälde embetsverks disposition anvisade statsanslag, hvilka anslag successive under årets lopp kommit Krigs-kollegium tillhanda, ehuru desamma då endast till en del behöft användas för utgifters bestridande, och en oriktighet således syntes ligga i det förhållande, att en underförvaltnings-kassa vore obehöfligt fylld, under det hufvudkassan saknade medel att, utan omvägar, åstadkomma liqvider med de statens kreditorer, som blifvit för betalnings erhållande dit hänviste, hvartill konin) e, att, derest ofvanberörde behållningar till en del bestode af extra statsanslag, en gifven ränteförlust för staten inträffade derigenom, att nämnde anslagsmedel, ehuru för tillfället ej behöfliga, till Stats-kontoret utassignerades från Rikets Ständers Riksgäldskontor, hvarifrån dessa anslag ursprungligen utginge — har hos Rikets Ständer framställning blifvit gjord 0111 tillvägabringande af rättelse härutinnan, hvad beträffade så väl Krigs-kollegium som de öfriga förvaltande verken, hos hvilka ett dylikt förhållande förefunnes; och ehuru, enligt hvad Rikets Ständer inhemtat, de förvaltande verken i allmänhet icke från Stats-kontoret reqvirera större summor, än som ungefär motsvara behof - 12* Expechtions-Vtskotlets Forslag lill lind.
Skrifvelse, N:o 7<?. vet för elen närmaste framtiden, likväl och då elt motsatt förhållande något* gång inträffat samt möjligen framdeles skulle kunna ega rum, få, med. afseende å angelägenheten af något bestämdt stadgande i detta hänseende och till undanrödjande af ränteförluster för Riksgäldskontoret, Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det vederbörande förvaltande verk måtte undfå nådig befallning att i Statskontoret endast i mån af behof lyfta de anvisade statsanslagen.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 18 Maj 1848.
Uppfäst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 17 Maj i84®'
Preste-slån
Jet den 17 — — Jlorgire-slAndet den 17 — — Bonde-ståndet den 18 — —— Rikets Ständer underdåniga skrifvelse, angående rotering af en staden Lund tillhörande jordlott.
(Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-utsk. Uti., N:0 7.) S. A. K.
Uti nådig skrifvelse af den 8 Oktober sistlidet år, har E. K. M., till den åtgärd från Rikets Ständers sida, som deraf kunde föranledas, gifvit Rikets Ständers Stuts-utskott tillkänna: att, efter verkställighet af den under den 21 September 1839 i nåder anbefallda extra rotering till båtsmanshåll af städerna tillhörande privilegierad jord, som i ordinarie roteringen icke ingått, E. K.
M. af inkomna handlingar i nåder inhemtat, huruledes den i staden Lund belägna så kallade Yangmansjörden, såsom icke varande af privilegierad natur, bordt i ordinarie roteringen ingå, men att sådant icke skett och samma jord, i ansende t»ll berörda sin natur, icke heller blifvit lill extra rotering upptagen; att Kongl. Maj:t, uppå Förvaltningens af sjö-ärendena samt Kammar-kollegii, uti utlåtande den 10
December 1840, afgifna underdåniga tillstyrkan, under den 1 Februari påföljd» år i nåder förordnat,, det frågan om denna jords extra rotering skulle förfalla och vederbörande: roterii igs-konimissitm Expcclitio s-Utskoltets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o jg. 125 ega att, efter samma jords beskaffenhet, värde och afkastning i förhållande till jord å landet, derå bestämma rotemantal, till ingående i städernas allmänna båtsmanshåll, på det sätt, att, till undvikande af rubbning uti den redan skedda regleringen i detta afseende, vakans-afgift årligen intill nästa riksdag af staden borde utgöras för de rote-nummer, hvartill jorden blefve uppskattad, hvilken afgift i ränteriet skulle insättas, för att af Rikets näst sammanträdande Ständer användas; samt att, sedan kommitterade belagt den så kallade
Vagnmansjorden med ordinarie rotering och upptagit densamma till ? rote, sådant blifvit antecknadt uti en af E. K.
M. sedermera i nåder fastställd extra roteringslängd.
Då Rikets Ständer icke funnit något att anmärka emot den Vagnmansjorden sålunda åsätta rotering, hafva Rikets Ständer alltså den omför mälda roteringsåtgärelen för sin del godkänt.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den ij Maj 184S.
Presle-sl å lidet den 17 — — Borgare-slän let den 17 — — Boride-stundet den 1Ö — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelsej angående Fahlu stads bälsmansr otering.
(Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-utsk. Uti,, N:o 8.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer, uti underd. skrifvelse af den 22 April 1845, hot E. K. M. aumält, att Fahlu stad, sannolikt genom ett begånget misstag vid uträknandet af stadens medelhevillning af hus och tomter för åren 1828 till och med 1832, fått sig påfördt ett högre båtsmanshåll, än som, enligt de af E. K.
M. och Rikets Ständer stadgade grunder, bordt staden åläggas, samt af 126 Expeditions-Utskottels Förslag till lind.
IV.-o 7p. sådan anledning i underd. anhållit, att, då den nedsättning i det på Fahlu stad fördelda antal båtsmän, hvartill staden till äfventyrs vore berättigad, skulle, i anseende dertill, att nummerstyrkan af städernas båtsmanshåll blifvit enligt äldre författningar bestämd, medföra en rubbning i den allmänna fördelningen af ifrågavarande besvär emellan alla städer och köpingar i riket, samt den tillökning i båtsmansroteringen för andra städer, som blefve en följd åf Fahlu stad tillerkänd minskning deruti, skulle erfordra en mera invecklad utredning, än att Rikets Ständer dermed kunde taga befattning, E. K. M. måtte, efter undersökning af förhållandet och så framt staden funnes hårdare roterad, än med stadgade grunder öfverensstämde, i nåder meddela Rikets näst derefter sammanträdande
Ständer förslag till nedsättning i båtsmans-roteringen för staden samt till en lämplig fördelning af den dymedelst uppkommande brist i städernas båtsmanshåll genom motsvarande tillökning deruti för andra städer och köpingar; så har E. K. M., uti nådig skrifvelse af den 18 November sistlidet år, behagat gifva Rikets Ständer tillkänna, huruledes, vid undersökning i omförmälda hänseende, det blifvit utröndt, att, enligt den genom Kongl, brefvet den 21 September 1839 fastställda fördelningen af städernas ordinarie båtsmanshåll, hvilket vid dess förutvarande nummerstyrka af 885 man skulle oförändradt bibehållas och utgöras i mån af bevillning för borgerlig rörelse samt hus och tomter, Fahlu stad, hvars medelbevillning för de feni åren 1828—1832, enligt af stadens magistrat meddelad och af E. K.
M:s befallningshafvande utan anmärkning insänd uppgift, upptagits för borgerlig rörelse till 1,842 r:dr IG sk. samt för hus och tomter till 1,270 ralr 29 sk. 7 rst eller tillsammans 3,112 r:dr 45 sk. 7 rst, blifvit påförda 7 hela båtsmansnummer, efter den fastställda beräkningsgrunden af 429 r:dr 39 sk. 9 rst för hvarje båtsmansrote; att 1828—1832 årens medelbevillning för hus och tomter, efter iakttagna rättelser i beräkningen deraf, uppginge endast till 676 r:dr 15 sk. 7 rst, och att misstag sålunda egt rum vid bestämmandet af Fahlu stads ordinarie båtsmansrotering, samt att, då den vid 1839 års reglering beräknade bevillning för borgerlig rörelse utgjorde 1,842 r:dr 16 sk., ett sammanlagdt bevillnings-belopp uppkomme af 2,518 r:dr 31 sk. 7 rst, som, efter förenämnda beräkningsgrund al 429 r.-dr 39 sk. 9 rst för hel rote, lemnade nära 6 bela båtsmansrotar; hvarjemte, i fråga om sättet, hvarpå den brist borde ersättas, som sålunda skulle uppstå i nummerstyrkan af städernes båtsmanshåll, förekomme, att, sedan, vid ofvannämnda reglering, ordinarie båtsmanshållet för staden Piteå blifvit faststäldt lill li, för staden Luleå till ii och för staden Lund till 9| rotar, men det sedermera blifvit upplyst, att berörda släder innehade oprivilegierad jord, som vid ordinarie voteringen bordt Expeditions-V tshollets Förslag till lind.
Skrifvelse, 2V.o 7Q. 127 tagas i beräkning, men dervid obehörigen uteslutits, E. K. M., genom nådiga bref den 1 Februari 1841 och den 18 Februari 1843, beträffande Piteå och Luleå, samt den 1 Februari 1841 och den 23 Juli 1842, hvad Lund an ginge, förordnat, att samma städer för omförmälda oprivilegierade jord skulle ansvara, Piteå för i, Luleå likaledes för i samt Lund för 5 rote, hvarigenom för dessa trenne städer uppkomme sa mm anlagd t 1~5 båtsmansrote, eller X rote mera, än den för staden Fahlun nu ifrågaställda förminskning; och har E. K. M., som på grund häraf för Sin del nådigst bifallit den förminskning i ordinarie båtsmansroteringen för Fahlu stad, som efter ofvan uppgifna grunder borde ega rum, i nåder föreslagit Rikets Ständer, att staden Fahlun skall ansvara för 6 båtsmansrotar i stället för 7, som 1839 års reglering af städernas ordinarie båtsmansrotering bestämmer, utan att likväl denna nedsättning må i samma reglering i öfrigt föranleda någon ändring, enär den för Piteå och Luleå städer af Konung och Ständer beslutade tillökning af ~ rote för hvardera samt tillökningen af 5 rote för staden Lund, hvarom E. K.
M. aflåtit serskild nådig skrifvelse till Rikets Ständer, lemnade icke allenast full ersättning för minskningen, utan äfven ett öfverskott af rote, hvarför vakansafgift borde erläggas, men detta öfverskott vore så obetydligt, att det ej föranledde till ny reglering.
Hå Rikets Ständer anse det icke med rättvisa och billighet öfverensstämma, att staden Fahlun vidkännes ett större roterings-besvär, än som, enligt de af E. K. M. och Rikets Ständer stadgade grunder, staden rätteligen åligger att utgöra, och då den brist, hvilken genom rättelse i omförmälda hänseende skulle uppstå i det bestämda antalet af 885 båtsmän, kan fyllas af den tillökning, som dels uppkommit derigenom, att städerne Piteå och Luleå ålagts ansvara hvardera för i;dels rote mera, än som vid 1839 års reglering blifvit bestämd, dels är att påräkna af den staden Lund tillhörande, till |:dels rote uppskattade, så kallade Vagnmansjorden, i fråga hvarom serskildt underd. yttrande af Rikets Ständer afgifves; så hafva Rikets Ständer bifallit hvad E. K. M., på sätt ofvan är nämndt, nu i nåder föreslagit.
Hvilket, till svar i ämnet, Rikets Ständer få hos E. I\.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 18 Maj 1848. 128 Expediions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o So. N:o 80.
Uppläst oell godkiindt lios Ridd. och Adeln deri 17 Maj 1848.
Preste-slåndel den 17 — — Uorgare-sländet den 18 — — Boride-siåndet den 18 — — Rikets Ständers underddniga skrifvelse} angående förvarande af en del utaf Bankens redbarheter å Carlsborgs fästning.
Uti., N:o 52.) S. A. K. Genom 28 § ' gällande Banko - reglemente hafva Rikets Ständers fullmägtige i Banken fått sig ålagdt att vara beredde på sådana anstalter, hvarigenom Bankens redbarheter samt angelägna handlingar och dokumenter måtte, om så påfordras, kunna utan tidsutdrägt till säker ort inom riket förflyttas, i hvilket afseende fullmägtige ock låtit anskaffa ett för Bankens nuvarande tillgång i metallisk valuta likväl otillräckligt antal jernbeslagna trädlådor, uti hvilka omförmälda redbarheter och handlingar skola nedläggas, för att, vid inträ Ilande behof, kunna skyndsamt från Banken förflyttas med d« transportmedel, som årstid och öfriga omständigheter påkalla.
Men då härvid äfven hör tagas i betraktande, hvarthän dessa Bankens tillhörigheter, i farans stund, skulle kunna föras, för att i säkert förvar aflemnas, hafva Rikets Ständer ansett nödig omtanka och försigtighet bjuda, att en härtill passande ort i tid utses samt att för ändamålet tjenliga förvaringsrum der inredas; och skulle det, efter Rikets Ständers öfvertygelse, vara serdeles lämpligt och betryggande, 0111 åtminstone det belopp af 2,500,000 r:dr i silfver, hvarunder Bankens metalliska kassa, enligt nu gällande föreskrifter, icke får nedgå , alltid funnes på sådan ort förvaradt och sålunda vore bragt i största möjliga säkerhet, helst den dermed förenade kostnad jemväl synes blifva ringa i jemförelse med elen fördel, som genom en ökad trygghet beredes.
Af sådan anledning och då Carlsborgs fästning, med afseende å dess läge samt öfriga förhållanden, lärer framför hvarje annan ort inom riket erbjuda den säkerhet, som här afses, få Rikets Ständer, såsom en förberedande åtgärd, hos E. K. M. i underd. anhålla, att å Carlsborgs fästning må, för förvaring af Större eller mindre del af Bankens redbarheter, på Bankens bekostnad, anskaffas tjenliga lägenheter, antingen medelst uppförande af en ny bygg - Expeditions-Utskottels Förslag till und.
Skrifvelse j N.o 8t.
129 byggnad eller genom inredning för ändamålet af passande hvalf i eller under någon af de byggnader, hvilka, enligt den för fästningsanläggningen fastställda plan, redan finnas eller framdeles kunna varda derstädes uppförda, samt att E. K.