Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af bifogade tabell N:o 13 inhemtas, att på landet årliga medeltalet af fattighjon och andra understödstagare utgjort 6,559 personer eller omkring 3^ procent af befolkningen, men i städerne 931 personer, motsvarande ungefär 51 procent af folkmängden.
Landsbygdens utgifter till fattigvården hafva i medeltal uppgått till 105,397 R:dr, hvilken summa, fördelad på folkmängden, gifver en qvot af nära ^
R:dr för hvarje person, men, efter förmedlade hemmantalet räknadt, motsvarar omkring 31 R:dr för hvarje hemman.
Inom flera socknar måste till fattigvårds-utgifterne tillskjutas årligen li å 2 tunnor spanmål jemte några Riksdaler i penningar af hvarje fullt hemman, och i få församlingar understiger detta tillskott en tunna säd och fem R:dr i penningar.
Räknar man dertill fattigkassans vanliga inkomster af ränte- och kollektmedel m. m., äfvensom de personliga fattigvårdsbidragen, så torde kunna antagas, att utgifterne för fattigvården å landet i verkligheten öfverstigit de uppgifna beloppen.
I städerne, hvarifrån uppgifterne i detta hänseende synas mera tillförlitliga, hafva samtlige omkostnaderne för fattigförsörjningen uppgått i medeltal årligen till 29,723 R:dr eller omkring lf
R:dr på hvarje person af befolkningen.
Inom länet finnes icke något arbetshus. H) Krogväsende och bränvinsförsäljning.
I städerne idkades under år 1860 utskänkning å 24 och minutförsäljning af bränvin å 16 ställen.
Sammanräknade afgifterne utgjorde 42,474 R:dr 33 öre.
På landet idkades samma år bränvinsutskänkning å 9 gästgifvaregårdar och å ett annat ställe samt minuthandel med bränvin å 2 ställen.
Afgifterne härför, äfvensom för några för kortare tider och tillfällen beviljade värdshusrättigheter, uppgingo till 9,102 R:dr 34 öre, allt R:mt.
Af alla dessa afgifters behållna belopp, efter afdrag för uppbördsprovision, utgjorde den Hushållnings-Sällskaperne tillkommande femtedel 10,294 R:dr 69 öre, deraf enligt stadgad fördelningsgrund 7,422 R:dr 15 öre tillföllo det Södra och 2,872 R:dr 54 öre det Norra Sällskapet. /) Helsovård.
Länet är indeladt i 7 Provinsialläkare-distrikt, nemligen: 1) Calmar, omfattande Södra och Norra Möre samt Alerus socken af Stranda härad; 2) Oscarshamns, som utgöres af öfriga delen utaf Stranda samt delar af Tunaläns och Aspelands härader; 3) Handbörds, omfattande hela detta härad; 4) Wimmerby, utgörande Sefvedes jemte delar af Aspelands och Södra Tjusts härader; 5) Tjusts, som omfattar öfriga delen af länets fasta land; 6) Ölands Norra; och 7) Ölands Södra Mot.
Härjemte finnes för Stranda härad en särskild Läkare, aflönad genom afkastningen af en utaf aflidne Hofinarskalken Friherre A. Rappe gjord donation.
Under åren 1856—1860 har j afseende på ofvannätnnde läkaredistrikter icke skett annan förändring, än att läkarestationen i Tjusts distrikt blifvit flyttad från Gamleby köping till Öfverums jernbruk, hvars innehafvare erbjöd Läkaren fri bostad jemte andra förmåner, under det passande bostadslägenhet icke stod att erhålla uti eller vid nämnde köping.
Fråga väcktes år 1860 om inrättande af ett nytt provinsial-läkaredistrikt i södra delen af det stora och folkrika häradet Södra Möre; men något beslut i anledning deraf var ännu icke meddeladt vid slutet af den period, som utgör föremål för närvarande berättelse.
Städerne Calmar, Westervik, Wimmerby och Oscarshamn hafva särskilda Stadsläkare, hvarförutom Läkare finnas anställde vid Lasaretts- och Kurhus-inrättningarne i Calmar, Westervik och Borgholm.
Helsö- och sjukvård. dl Kurhusdistrikterne äro 3, nemligen:
Calmar, omfattande de tvenne södra fögderierna å fasta landet jemte städerne Calmar och Oscarshamn, Westerviks, som omfattar hela den öfriga delen af fastlandet, och ,, o Borgholms, som utgöres af hela Öland.
A Calmar kurhus, som är förenadt med ett mindre lasarett, vårdades år 1860 135 kurhus- och 140 lasaretts-patienter.
I Westerviks kurhus vårdades samma år 126 patienter.
Antalet sådana patienter i Borgholm utgjorde 25.
Westerviks stad har med en kostnad af 12,548 R:dr uppbyggt ett särskildt sjukhus, som år 1859 blef färdigt, och hvarest under nämnde år och 1860 vårdades tillhopa 42 patienter.
Äfven i Calmar har under ifrågavarande period anskaffats ett sjukhus, genom inköp af en inom förstaden Malmen belägen gård.
Inom länet finnas åtskilliga helsobrunnar.
Den betydligaste deribland är Södra Wi, en mil norr om Wimmerby.
Denna brunn har hvarje år besökts af 300 å 330 patienter.
Dess vatten uppgifves vara särdeles nyttigt emot rheumatiska oell arthritiska åkommor.
Af öfriga helsobrunnar äro Norrby nära Oscarshamn, Christvalla i Norra Möre härad och Wickleby i ölands Södra Mot de mest besökta.
Vid Oscarshamn har en till börden Tysk Läkare vid namn Berman anlagt en på senare tiden mycket besökt bad- och kallvattenkuranstalt.
Examinerade Barnmorskor finnas i länets alla städer, men endast i 34 af landtsocknarne.
Flera bemödanden hafva å Länsstyrelsens sida ägt rum för att förmå de församlingar, som sakna examinerad Barnmorska, att anslå medel till aflöning åt en sådan; men oftast hafva dessa försök misslyckats.
Calmar å Landskansliet den 30 Augusti 1862.
K. SKÖLDEBRAND. C. A. Palme. J. O. Siljeström. Landsh.-Emb. uti Calmar län undt. ber• för åren 1856—1860. 6 42 Tab. N:o 1.
Utskrif- husförhörslängt erna.
Hela folkmängden af Deraf frie från mantalspengar. niugs- manskap.
1851 i 97,152 99,985 197,137 95,111 99,235 194,346 48,163 50,423 98,586 8,053 1857 97,697 100,451 198,148 93,815 98,816 192,631 47,918 51,231 99,149 7,885 1858 98.038 100,851 198,889 94,580 99,688 194.268 50,069 53,722 103,791 7,919 1859 98,808 101,499 200,307 93,300 101,589 194,889 48,826 55,689 104,515 7,811 1860 99,900 103,150 203,050 95,175 100.830 196,005 50,471 54,970 105,441 7,774 I städerna.
Calmar: 1856 3,485 4,187 7,672 3,270 4,126 7,396 1,509 1,957 3,466 298 1857 3,560 4,237 7,797 3,300 4,096 7,396 1,444 1,870 3,314 312 1858 3,608 4,310 7,918 3,372 4,138 7,510 1,545 1,957 3,502 315 1859 3,540 4,253 7,793 3,419 4,188 7,607 1,646 2,067 3,713 279 1860 3,631 4,430 8,061 3,275 4,107 7,382 1,554 2,004 3,558 286 Westervik: 1856 2,523 2,599 5,122 2,523 2,599 5,122 1,430 1,126 2,556 142 1857 2,577 2,655 5,232 2,577 2,655 5,232 1,442 1,131 2,573 168 1858 2,573 2,657 5,230 2,573 2,657 5,230 1,392 1,157 2,549 171 1859 2,552 2,663 5,215 2,552 2,663 5,215 1,423 1,224 2,647 135 1860 2,582 2,675 5,257 2,582 2,675 5,257 1,450 1,210 2,660 146 Wimmerby: 1856 668 920 1,588 672 921 1,593 296 366 662 42 1857 654 927 1,581 684 930 1,614 288 359 647 47 1858 650 938 1,588 677 949 1,626 277 363 640 46 1859 685 946 1,631 703 965 1,668 300 395 695 43 1860 743 1,023 1,766 706 963 1,669 331 438 769 52 Oscarshamn: 1856 1,117 1,085 2,202 1,117 1,085 2,202 427 475 902 17 1857 1,176 1,157 2,333 1,176 1,157 2,333 465 506 971 18 1858 1,126 1,108 2,234 1,126 1,108 2,234 436 480 916 18 1859 1,110 1,085 2,195 1,110 1,085 2,195 455 478 933 20 1860 1,112 1,125 • 2,237 1,112 1,125 2,237 447 492 939 22 Borgholm: 1856 336 361 697 306 348 654 132 137 269 29 1857 340 379 719 325 352 677 142 147 289 37 1858 328 356 684 319 345 664 135 129 264 33 1859 308 351 659 392 318 710 122 127 249 29 1860 309 349 658 306 347 653 140 151 291 25 Summa i samtlige länets städer år 1860 8,377 9,602 17,979 7,981 9,217 17,198 3,922 ,295 8,217 531 Summa i hela länet år 1860 108.277 112,752 221,029 103,156 110,047 213,203 54,393 59,265 113,658 8,305 Calmar län.
Tab. N:o 2. 43 Tab. N:o 2. JORDBRU K. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 9.
Enligt 1859 års uppgifter till Kongl. Finans-Komitén.
Potatis. A) Länets norra del. 1) Arliga utsädet på tunnland tunnor 2 3 3 ?' 1 14 1] 1 6 2) Årliga bchofvct till utsäde » 1,175 13,246 2,771 11,554 402 770 32,050 3) Tunnland åkerjord, använde till odling af 1,762 17,661 2,771 7,703 321 770 5,342 4) Skördebelopp i korntal af utsädet 7i 6| 54 54 54 5 i 6| 5) Årlig förbrukning på person i medeltal tunnor nV 1 44 sV 14 6) Årliga skörden i sin helhet » 8,636 87,161 15,587 63,980 2,230 4,346 216,535 B) Länets södra del. 1) Ärliga utsädet på tunnland tunnor 2 3 i 14 11 1 6 2) Ärliga beliofvet till utsäde » 1,748 38,971 29,499 18,000 296 676 63,895 3) Tunnland åkerjord, använde till odling af 2,622 46,765 25,287 12,000 237 697 10,649 4) Skördebelopp i korntal af utsädet 6! 54 44 4 5 % 6 5)
Ärlig förbrukning på person i medeltal tunnor Ta- 11 5 1 Tff 14 6) Ärliga skörden i sin helhet » ll,391 205,193 101,987 75,998 1,481 3,230 383,190 Anmärkningar:
A utmärker den del af länet, sorn utgör Norra Hushållnings Sällskapets verksamhetsområde, nemligen Norra och Södra Tjusts samt Sefvedes och Tunaläns härader; och B hela den öfriga delen af länet, omfattande Södra Hushållnings-Sällskapets distrikt.
Tunnlandtalet är uppgifvet att utgöra: i Norra distriktet i Södra d:o af åker. 61,884, 146,077, af äng. 56,153, 157,699, eller tillhopa 207,961, 213,852.
De i denna tabell införde uppgifter om utsäde och skörd äro, enligt hvad i berättelsens lext anföres, påtagligen i vissa delar gruudade på alltför låg beräkning. 44 Tabb.
Tab. X:o 3. BOSKAPSSKÖTSEL. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9.
Antal 1858 vinterfödde kreatur af motstående slag enligt uppgift till Finans-Komitén 1 Enligt femårsberättelsen 1851—1855 Hästar.
Summa kreatur.
21,050 18,889 35,626 33,631 57,768 65,671 39,387 26,664 105,090 106,631 25,166 36,598 284.087 288,084 Anmärkning:
För vinnande af likformighet är denna tabell i Statistiska Central-B.vrån sammandragen af uppgifter, som meddelats i berättelsens text.
Tab. X:o 4.
SKOGSHUSHÅLLNING. 1. 2. 3. 4. 5.
(Qvantitet.
Dess disposition indragne: Kronoparken Böda på Oland 10,644 1856 205,709 12,342 1857 65,681 3,940 1858 76,415 4,584 1859 90,329 5,419 1860 102,787 6,167 Boställens, kyrkors, läroverks och fromma stiftelsers:
Enligt fögderi-uppgifterne utgöra de tillhopa 44,989 1856 \ 1857 1 Anses Arliga af- 1858
I lemna årli- kastningens / gen minst värde: 1859 582,500. 34,950.
1860 J
Handbörds 1,353.
Norra Möre 459. 1,812 1856 1857 1858 ) Äro tills vidare fredlyste. 1859 1860 Sockneallnuinningar:
Inga publika.
Mullbär splanteringar:
Borgholms 6 Andra skogsplanteringar:
Flygsandsfält: 2:ue å Böda kronopark 250 Galmar län.
Tab. N:o 5. 45 Tab. N:o 5.
Är. 1856 185 185 185 186 Samma 1856—1860 Vargar. 4.
Käfvar. 13.
19 1 1,088 3,849 4 2 1,292 4,026 13 8 1,033 3,609 8 8 1,398 4,554 6 8 934 3,102 50 27 5,745 19,140 Till Tab. N:o 6 AF ROFDJUR DÖDADE HUSDJUR har Kongl. Maj:ts Befallningshafvande ej kunnat erhålla några uppgifter. 46 Tab. N:o 7.
Tab. N:o 7. GRUFVOR, BERGVERK, BRUK, FABRIKER och MANUFAKTUR-INRÄTTNINGAR samt HANDTVERKER1ER. 1. 2. 3. | 4. 5. 6. 7. 8. 2. 8. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 1 9- 10. 11. 12. 15.
I städerna. ö> > <-t sr. 0:~E > Ägare.
Mästare, arbetare ocb Ägare.
Mästare, arbetare Och Deras biträden o CD Deras biträden 2.V £ Ar lobO. a g. g. p biträden af alla slag. 3 g. biträden af alla slag. s p: c-t- p CD af CD O-* CO & P: P ■-* CD af qq
S c+- ö- g 3' a. aq W B co w Öfver 15 års ålder.
e < 5 3- yq cu W p CO 5^ fcd O Öfver 15 års ålder.
O CD CO Ei t* p: > p p CD P-i P* aq § Ö" p p: “ p p CD i-j P cr Q CD CO p: f p: > cr O CD p e-t- h* t» CD cr- *0 Pj g P H-1 CD 2 co -s O • ca sr P< CD cp m. q- m. q- ^ o o p- P CD cp m. m. q- CD fs aq p CD 50 ‘ l-j 1 p CO 1 CD r* % ' ^ 1 CD g . cn i 2 P: 2 1 1 95 115 9 12 5 8 2 7 90 1 0 1 9 3 9 1 8 2 7 7 32 4 4 15 4 8 1 2 10 14 1 25 Bränvinsbrännerier, min- 62 60 3 2 9 6 __ 1 1 5 7 1 2 1 1 13 1 1 6 32 32 65 2 G 6 17 _ 5 1 65 65 128 4 2 2 10 5 G 2 4 14 14 9 6 8 1 1 38 _ _ _ _ 5 6 1 3 Guld- och Silfversmeder. — 8 3 7 2 8 7 — 5 4 5 2 1 2 2 7 4 4 1 1 2 1 1 3 Jernmanufakturverk 15 14 1 198 — 31 7 1 1 2 1 6 6 10 10 11 2 8 6 1 1 1 1 1 2 j 4 4 3 3 14 13 8 8 4 __ 13 13 12 2 7 4 1 1 19 12 3 1 1 16 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 5 5 10 • 9 1 84 16 20 312 311 411 3 2 2 1 4 5 6 4 18 16 1 1 10 6 13 1 37 19 8 10 10 13 18 18 1 Calmar län.
Tab. N:o 7. 47 Fortsättning af Tal».
IVsO 1.
GRUFVOR, BERG VERK, BRUK, FABRIKER och MANUFAKTUR-INRÄTTNINGAR samt HANDTVERKERIER. 1. 2. 3. | 4-1 5. 6. 7. a! 2. 3. | 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 9. 10. 11. 12. 15.
År 18G0.
Handtverkerier
M > g 3- ä" 5. CD crq Ägare.
Mästare, arbetare och biträden af alla slag. - > 5 3 3. £ c-+- 3 < 3. n 3 oq rr Ägare.
Mästare Dessas biträ- den af O CD 2.
S‘ aq
B Dessas arb biträden Mästare
Dessas biträ- den af 3 CO tö O Öfver 15 års ålder.
Under 15 års ålder. W 3 Pr1 tö O Öfver 15 års ålder.
O CD CO p: t-* p: CT1 3 CD pj O co p: g .o-!*-” ;5 sr P-. l-i CD -!
CO CD Cjq i—' ►-S ^ t
CD m. q- m. q- <-i P ' ^ CO i p p i H Sf Plåtslagare 2 Pottaskebruk 31 31 — 31 (Qvarnverk — 3 — 3 13 5 Repslageri er — 2 1 1 11 — — — i - 2 — — — 3 2 5 1 1 4 Rödfärgsfabrik 1 1 — 1 — — — — — — — — — - — — — — — — — — — — — Sadelmakare 3 — 10 8 i 1 3 8 5 Segelsömmare — 4 2 5 1 — — Skeppsvarf 6 6 — 46 — — — 10 5 5 176 — — — — — — — — Skomakare — 4 2 3 2 223 80 25 31 54 1 132 04 Q1 "11 i' 266 91 27 28 161 Slagtare — 4 2 06 20 Smeder — — — — — — — — — — — — — — 2 — 2 — 1 1 15 9 24 1 244 9 g 6 q 2 9 7 18 14 27 139 Q 3 11 Sockerraffinaderi — 1 1 Spegelfabrik — — — — — — — 1 1 — 2 14 12 2 208 3 24 10 8 12 i Fi 537 515 680 44 44 180 1 7 i 3 3 31 Tunnbindare — — — 4 5 5 1 Tändsticksfabriker — — — — — — — 3 3 — 19 18 33 42 1 1 7 4 4 11 1 i 16 16 16 q 1 1 7 7 OO 1 1 5 Ångsåg — — — — — — 1 1 — 5 Summa 1,215 1,183 72.633 138 108 10 44 34 10 335 27 58 44 59 27 33 18, 505 180 252 189 284 61 802 411 48 Tabb.
ALLMÄNNA VÄGAR, GÄSTGIFVERTER och SKJUTSNING, 1856—1860. 1. 2. 1 3. 4. 5. | 6. | 7- 1 8. | 9. 1 10 1 11. 12. 13.
Längd i mil Kostnader för > TJ EL Antal uteånenc hästar p p iHa H; < 1 C
S STB g, Pj c-*- CO 0 5, •c & CO H5 tiP 2: CO
Ms iiinanuaue nya vägar förbättrade vägar CD 2.0q 0 p: p: å- P t/q s fz ® ^ P CO P-> g. s. < » 5? p:'-d g cn a ^ p: p:
O- B crq e-t- CD P £ ET ^ P ' US'!?
P Hs S CO P HS r-ts p B CO P rs *Ha § ®s. 03 Hs E.® § 31 « B4 & S * co cn; p O; cn co hj ^ i - re p. s, <e O CO fjq" co Ö 03 O 3 2 03 g 03 O 3 | c re' y. re r* "P SfE" w 0 5 eSt hi J cm g-S ö-|: vid periodens slut. under perioden.
CO fx> co CD B g* CD C- CD co p re1 2 5i • g crq O co 5° £ pocrq 1 R:dr R:mt.
Allmänna landsvägar 991 991 31 6,975 13,239 61 1856 2,112 71,456 Häradsvägar 116 92yV 34 1857 1,815 66,423 Socknevägar 1001 1 31 10,000 1 1858 1,538 24,907 I städer — — 5 1859 1,749 23,001 Med införd skjutsentreprenad 19 1860 875 24,233 Anmärkningar: 1.
Af ofvan i kolumnen 2 upptagne allmänna vägar tillhöra länets städer: landsväg 2\ mil, häradsväg och sockneviig ^ mil. 2.
Af de 19 gästgifvaregårdar, hvarest skjutsentreprenad är införd, tillhöra endast 2 städerne och de öfriga 17 landet.
Alla 19 äro iubegripne i de fyra första rubrikerne, så att länets samtlige gästgifvaregårdar tillhopa utgöra ett antal af 101.
Tab. 1V:« 9. SJÖFART och HANDEL.
År 1860. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7- 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19. 20. 21. 22. 23. 24.
H a n d l a nde till inrikes sjöfart. till utrikes sjöfart. idkE nde ;ross- linut- del. enligt § 3 mom. 1 af Handels- ordningen. qvinnor enligt 4 § Handels- ordningen. med in- och ut- ländska varor. med landt- manna- varor. med egna tillverk- ningar.
| 1 Antal.
Antal. och n han Skeppare.
1 Husbönder.
Betjening. ■Husbönder. | Betjening.
Husbönder. Betjening. a) Landsbygden, köpingarne och staden Borgholm... 77 1,246 77 162 71 3,193 71 337 3 1 139 60 7 1 2 2 b) Städerna:
Calmar 17 298 17 25 70 4,409 114 1,114 — — — — 85 42 1 1 18 Westervik 8 145 8 18 26 2,235 34 276 — — 4 1 37 29 7 — 7 Wimmerby — — — — — — — 7 u — — — — 2 — — — — — — — Oscarshamn 6 109 6 28 42 2,174 42 226 — — 20 u 12 8 3 2 4 Summa i dessa städer c 31 552 31 71 138 8,818 190 1,616 — — 31 23 134 79 11 3 31 Summa i hela länet 108 1,798 108 233 209 12,011 261.1,953 — — 31 23 134 79 11 3 34 1 139 60 7 1 2 2 Calmar län. labb.
N.is 10 och 11. 49 Tab. Xso 10.
HEMMAN och JORDLÄGENHETER m. m.
Å LANDET, TOMTER och JORDAR 1 STÄDERNE ÅR 1860. 1. 2. 3. 4. 5. 6.
_ 7. 8. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. i Å landsbyg den.
4I 4,278,972: 12. ii j 10,268,351: 12. 1 53,658,439: 35. — Bilaga Litt.
För år 1&52.
Extraordinarie Inkomster: Enligt Regeringsformens 60 §, inflytande såsom bevillning:
Intressemedel . — — 59: 11. 6. — — 3,359: 11. 6. •* S:r 5,606,756: — 10. 634,151: 3. 1. 7,713: 24. 6,233,193: 27. 11.
Inkomster: Enligt Regeringsformens 60 §, inflytande såsom bevillning.
Summa 13.014,321: 20. 3. 960,697: 45. 1. 13,975,019: 17. 4. - 3 — den andra delen efter den här ofvan i l:a punkten antydda ordningsföljd; hvarjemte Kongl. Majit, med förklarande, att det nya sättet för rikshufvudbokens uppställning skulle tillämpas vid af slutriingen af de allmänna räkenskaperna för nästlidne år 1854 och derefter framgent vid de årliga riksboksluten iakttagas, i nåder uppdragit åt Kongl. Stats-kontoret dels att förordna om de mindre jemkningar uti vissa af bufvudbokens konti, som, i följd af kapitalräkningens intagande derstädes samt räkningarnes öfver special-fonderna öfverdyttning från första till andra delen af rikshufvudboken, eller eljest vid dess slutliga uppgörande i öfverensstämmelse med de fastställda grunderna, kunde blifva erforderliga, dels ock att med Fullmäktige i Riksgälds-kontoret öfverenskomma om aflemnande till Kongl. Stats-kontoret, å lämplig tid hvarje år, af Riksgälds-kontorets hufvudbok, äfvensom Kongl. Maj:t anbefallt Stats-kontoret att, i den mån sådant medhinnes, låta för de förvaltande verkens samt alla redovisande embets- och tjenstemäns räkenskaper uppgöra och till Kongl. Majda nådiga pröfning öfverlemna förslag till formulärer, så upprättade, att dessa räkenskaper blefve uppgjorde i möjligaste likstämmighet med den nya planen för riksbokslutet, på det desammas resultater måtte med lätthet och utan vidlyftigare omslut kunna i rikshufvudboken intagas.
I — 79 — Utgifter: 1'redsverkets underhållande med Barbaresk- staterna 5,706: 9. 5. 5,632: 32. 6.
Intressen 54: 34. 11 Bidrag till ett hospital för sjömän i Falmoulh 583: 16. — — — -X- Understöd för Svenska och Norska sjömän . . 1,333: 16. .— 1,333: 16.
Balans från föregående år: Tillgångar 1,421,145: 43. 6. 1,599,701: 17. 10.
Transport: 196,937: 33. 4. 110,857: 28. 8.
! Transport 106,937: 33. 4. 110,857: 23. 8.
Summa 2,165,706: 33. 8. 2,399,826: 15. 2. § 1- Sveriges bidrag till den för Sverige och Norrige gemensamma handels- och sjöfartsfonden har, på sätt ofvanstående tabell utvisar, under hvartdera af åren 1852 och 1853 utgjort omkring 73 procent och Norriges circa 27 procent.
Revisorerne få, med anledning häraf, fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på det mindre formenliga i ett sådant förhållande, hvilket, enligt Revisorernes åsigt, borde undanrödjas genom att bestämma den lämpligaste beräkningsgrunden för utgörandet af Sveriges och Norriges gemensamma utgifter, vare sig, att detta sker, sedan åt utsedde
Komrnitterade från de båda rikena blifvit i nåder uppdraget att uppgöra ett förslag i detta hänseende, i likhet med hvad nyligen skett i fråga om beredande af ytterligare lättnader i Sveriges- och Norriges ömsesidiga handel och sjöfart, eller att sådant på något an/nat tjenligt sätt verkställes. j § 2.
Summa 8,975,151:! 12.! 7. 8,971,818: 33. 5. — 87 handa förhållande inträffar med flertalet af öfriga anslags-konti.
Revisorerne, som följaktligen icke kunnat af Kollega hufvudböcker vinna upplysning om kostnaden i sin helhet för något af de föremål, som tillhöra Kollegii redovisning, hafva föreställt sig, att denna olägenhet kunde afhjelpas derigenom, att hufvudboken, förutom den redovisning, densamma nu innehåller, jemväl på ett ställe redogjorde för samtliga kostnaderna för de särskilda föremål, som tillhöra Krigs-kollegii förvaltning, med uppgift derjemte till huru stor del utgifterna för hvarje föremål från det ena eller andra anslaget utgått. § 3.
I räkenskaperna förekomma »behållningar» af 2:ne olika slag, nemligen: »Stats-verkets tillfälliga besparing», samt under balans-titel: »kontant behållning, reserverad till vidare anordnande».
Behållningarne af det sednare slaget äro afsedda för bestridande af sådana utgifter, som för räkenskaps-året äro bestämdt påräknade, ehuru de icke behöft utanordnas förr, än under ett följande år.
Någon upplysning om beskaffenheten eller beloppet af de särskilda utgifter, för hvilka ifrågavarande behållningar blifvit i hvarje fall reserverade, har icke kunnat af räkenskaperna inhemtas; men då en, om ock endast approximativ, beräkning af samma utgifter vid hufvudbokens afslutande måste hafva blifvit uppgjord, just för att kunna bestämma de summor, hvilka, jemlikt Kongl, brefvet den 26 Oktober 1850, böra för nämnde ändamål innehållas, anse Revisorerne, för redovisningens fullständighet, lämpligt, att bland verifikationerna till de konti, der dylika behållningar förekomma, äfven bifogas särskilda beräkningar öfver de utgifter, för hvilka de innehållna medlen äro afsedda att användas. § 4.
Genom högstberörde Kongl, bref af den 26 Oktober 1850, har den nådiga föreskrilt jemväl blifvit Krigs-kollegium meddelad: »att då, under loppet af ett år, utgifter från en före»gående tid på något anslag anordnas, de böra uti räkenskaperna från årets utgifter afskil»jas»; men, enligt hvad Revisorerne funnit, har denna föreskrift uti Kollegii räkenskaper för revisions-åren icke blifvit iakttagen. § 5- Med afseende å de skiljaktigheter, som förekomma vid jemförelse emellan ziffer-uppgifterna uti de öfver Krigs-kollegii förvaltning uppgjorda tabeller och de enahanda uppgifter, som, uti berättelsen om Kongl.
Stats-kontoret, här ofvan blifvit angående 4:de hufvudtiteln meddelade, såsom att t.
ex. bristerna å förslags-anslagen för år 1853 uti berörde tabeller upptagas till 126,976 R:dr 10 sk. 5 rst., men, enligt riks-hufvudboken, utgöra 142,773 R:dr 46 sk. 5 rst., hafva Revisorerne ansett sig böra erinra, att dessa skiljaktigheter härleda sig från de olika bokförings-methoder, som vid nämnde embetsverks redovisningar tillämpas.
Följande samma indelning, som uti Krigs-kollegii hufvudbok är iakttagen, öfvergå Revisorerne nu tili en närmare redogörelse för de särskilda anslagen: A.
Fj erde hufvudtiteln.
(Se bilagorna Litt.
D. och E.) § 6.
Till bestridande af Krigs-kollegii aflöning har, under revisisions-åren, likasom föregående år, förutom det å 4:de hufvudtiteln uppförda anslag, anvisats betydliga bidrag från åtskilliga Bilagan Mntl.
Fordringar oell förskott, balanserade från år 1851 inom linien. 138: 207: 518: 1: 14,108: 99,955: 49 4,810 4,910 51,253: 100: 922: 2,377: 177,752: 34. 31. 30. 24. 10. 17. 1: 1,387: 1,895: 2,008: 2f 37. 221: 17. 18. 42. 30. 19. 33. 40. 39. 16. 44. 24. C.
Kontant behållning från år 1851. 413: 1,850: 646: 8,226: 12,206: 636: 34,151: 49,502: 354: 3,315: 38,086: 816: 2,077: 2,291: 444,110: 4,152: 508 1,562 976 6,745: 6,951: 16,744: 16. 24. 28. 1. 5. 5. 31. 11. 40. 36. 23. 10 7. 14. 21. 16. 24. 44. 45. 9.
SUMMA | 54,159: | 21.| 3.J 4,601,070: j 24.j 8.| 032,579: J 40. j 5.| 37,952: j 38.j 6.J 2,775: j 31. 6.J 5,274.378: j 39. l j 320.323: I 31.i Bilagan i JM.
Fordringar oell förskott, balanserade till år 1854 inom linien. 98: 1: 488: 17,570: 69,362: 629: 44: 11,396: 4,039: 47,166: 57: ■ 249: 1,864: 1,360: 203,685: 1,860: 1,233: , 15: 88: 6,728: 13. 25. 17. 4 5. 24, 6 12 4, 28, 13, 43. 38. 15. 47. 29. 30. 10. 11. 3. 8. I. 11. 11. 32. — 45. 16. 32. 11. 2. 9. 8. 26,895: j 27.j 11.| 3,709: j 23.j 6.| 5,319,370: j 39.j 4.] 367,968: 13.; tO — 88 — under KoIIegii förvaltning ställda fonder och kassor.
Då de för sådant ändamål använda medlen likväl icke äro i räkenskaperna på ett ställe synliga, hafva Revisorerne, till upplysning om förhållandet härmed, låtit uppgöra bifogade, på räkenskaperna grundade, sammandrag.
(Se bilagan Litt. F.) Häraf synes, att bidragen från ofvannämnde kassor och fonder, enligt de af Kongl. Majit för hvartdera af revisions-åren fastställda stater, uppgått år 1852 till 28,224 R:dr och år 1853 till 27,250 R:dr 32 sk., samt att, på grund af särskilda nådiga föreskrifter, till KoIIegii aflöning blifvit från hufvudtitelns anslag till extra utgifter samt till skrifmaterialier och expenser ytterligare anvisade, det förra året: 4,917 R:dr 18 sk., och det sednare året: 5,034 R:dr 35 sk.
Revisorerne hafva icke kunnat underlåta att fästa synnerlig uppmärksamhet vid det, enligt Revisorernes tanke, högst olämpliga förhållande, att berörde kassor och fonder, som äro inrättade och afsedda till helt andra föremål, än Ivrigs-kollegii aflöning, likväl fortfarande för hvarje år tagas i anspråk för ifrågavarande utgifter, hvilka uppgå till ganska betydliga belopp i förhållande till kassornas inkomster.