Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad sålunda förekommit, hafva Rikets Ständer tagit i öfvervägande; och då Rikets Ständer anse det vara af vigt, att de hinder undanrödjas, som nu orsaka uppehåll och afbrott i seglationen pä denna farled, hvarest en högst betydlig och för flere provinser gagnelig varutrafik eger rum; hafva Rikets Ständer, för uppmuddring af Arboga å från staden intill Hjelmare-kanals utlopp vid Grafudden, anvisat en summa af 20,000 R:dr, deraf 10,000 R:dr såsom anslag och 10,000
R:dr såsom lån, samt för årännans upprensning från nämnda utlopp till Mälaren 15,000 R:dr att, utan återbetalnings-skyldighet, från Riksgälds-kontoret utgå, allt under iakttagande af de allmänna vilkor och föreskrifter, som för Statsbidrag lili 'dylika arbeten af Rikets nu församlade Ständer äro fastställde. 8:o.
Vidare har hos Rikets Ständer blifvit anfördt, hurusom Köpings å, hvars längd från staden till Mälaren utgjorde omkring mil, vore krokig och trång, med en medelbredd i vattenytan af omkring 50 ä 60 fot vid vanlig vattenhöjd, och ett djup af 8 å 10 fot vid lägsta vattenståndet.
Nämnde vattendrag begagnades visserligen nu obehindradt för den betydliga trafik, hvilken med seglande fartyg derå egde rum, så väl för fortskaffande af jern och malmer m. m. från ofvanliggande Bergslager, som ock i utbyte deremot ankommande Iandtmannaprodukler och köpmansgods för stadens och ortens behof; men då Köping sannolikt inom kort komme att utgöra ena slutpunkten för den jernväg, som skall sammanbinda sjöarne Mälaren och Wenern, vore det nödvändigt, att äfven en fullt oförhindrad ångbåtsfart till och från denna punkt tilivägabragtes, så vidt nemligen en af jernvägens hufvudändamål, en snabb och beqväm kommunikation emellan rikets båda största städer, skulle kunna vinnas.
Beskaffenheten af Köpings å hade likväl visat sig deremot lägga stora hinder.
För af hjelpande af dessa hinder samt ifrågavarande segelleds förbättrande hade väl under de 2:ne sislförflutna åren ej ringa kostnader blifvit använde och åtgärder vid lagné, men lill följd af bristande tillgång på medel hade man sedermera dermed måst upphöra; och vore denna brist nu desto mer kännbar, som
Köpings stad fått vidkännas stora uppoffringar för jords afstående utan ersättning till bangård och annat för jern vägs-bolaget erforderligt område, inköp af annan jord till lastageplats i stället för den nuvarande, flyttning af vågen lill nya lastageplatsen och densammas planerande m. m.
Att ulan understöd af allmänna medel åstadkomma en behöflig förbättring af denng segelled vore således icke möjligt, och staden hade alltså, för att göra Rikets
Ständer uppmärksamma på förevarande vigtiga angelägenhet, låtit genom Majoren vid Väg- och Vattenbyggnads-korpsen C. E. Nordström verkställa undersökning och upprätta 2:ne alternativa förslag, det ena, upptagande kostnaden för erforderliga arbeten till försättande af Köpings ä i segelbart skick för snabbgående ångbåtar och 10 fots djupgående Expeditions-Utskollets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 1i3.
381 lastfartyg, till 140,000 R:dr Banko, deruti inberäknadt värdet för ett ångmudderverk, och det andra, sora afsåge att bereda nödiga lastage-, mötes- och vändnings-platser, jemte enahanda segeldjup, vid lägsta vattenståndet i nämnda å, emot en beräknad kostnadssumma af 40,000 R:dr.
1 anledning häraf och enär Köpings stad ej mäktade i väsendtligare mån bidraga till utförande af detta arbetsföretag, har den anhållan blifvit gjord, att Rikets Ständer mätte medelst statsanslag och Iånebidrag medverka till omförmälde arbetens verkställande enligt det ena eller andra förslaget.
Erkännande vigten deraf, att åtgärder vidtagas för iståndsättande af ett vattendrag, der sannolikt inom kort en ganska liflig och för det allmänna gagnelig trafik skall uppkomma, hafva Rikets Ständer ansett sig böra bifalla sistnämnda förslag och derföre beslutat, för upprensning och fördjupning af Köpings , å, anvisa å Riksgäldskontoret en summa af 40,000 R:dr, samt att af detta belopp |-:delar, eller 26,666 R:dr 32 sk., må utgå såsom anslag, utan ålerbetalnings-skyldighet, och judel, eller 13,333 R:dr 16 sk., såsom lån, under iakttagande för öfrigt af de allmänna vilkor och föreskrifter, som i afseende å de vid denna riksdag beviljade statsbidrag för dylika företag äro af Rikets Ständer meddelade. 9:o. Rikets Ständers uppmärksamhet har blifvit fästad å de stora olägenheter
Eskilstuna stad och omgifvande landsort gemensamt fingo vidkännas derigenom, att de saknade lättare kommunikation, ej mindre för afsättningen af smidesmanufaklurens och landtbrukets produkter, än äfven för införseln af behöfliga råämnen och lifsförnödenheter.
Visserligen egde staden för sin icke obetydliga varurörelse sjökommunikation med Thorshälla, hvarest funnes upplagsplats, men då denna vore belägen på nära frdels mils afstånd och varutransporten således måste gå lång landväg, ökades dels transportkostnaden, som tillsammans med hamn- ooh upplags-afgifter samt kommissions-arfvoden m. m. uppginge till nära dubbelt emot hvad frakten för varorna emellan bulvudsladen och Thorshälla kostade, dels försvårades trafiken genom omlastning och tidsutdrägt.
Den staden omgifvande sädesproducerande landsorten åter hade sin egentliga afsättning på hufvudstaden, men äfven den ganska betydliga spanmåls-afsändning, som härifrån egde rum, måste, till mycket men och lunga ior ortens landtbrukare, verkställas öfver Thorshälla.
Bristen på lättare transport-utväg hade emellertid blifvit ännu mera kännbar i samma män som smidesmanuläkluren, ortens landtbruk och handelsrörelsen vunnit utveckling och tillväxt, och bebofvet af snar förändring i nämnda svåra förhållande alltmer gjort sig gällande.
Åtskilliga förslag till åstadkommande af förbättring i kommunikations-anstalterna, under en lång följd af år föremålet för stadens och ortens gemensamma sträfvanden, hade också blifvit uppgjorda, utan att föranleda till något resultat, intilldess inom Eskilstuna samhälle fråga nyligen uppstått att medelst en kanal- och sluss-anläggning på sidan af Thorshälla bereda direkt sjökommunikation emellan förstnämnde stad och Mälaren.
För att utröna lämpligheten af detta förslag, som egde fördelen af ett för anläggningen särdeles gynnande lokalförhållande, hade Eskilstuna stads invånare, på egen och någre i orten boende personers bekostnad, låtit genom Distrikt-chefen, Majoren m. m.
Olivecrona verkställa undersökning, enligt hvilken kostnaden för den projekterade kanal-anläggningen, utgörande något öfver * mil i längd och beräknad att fullbordas inom loppet af 4 år, .skulle uppgå lill 151,500 R:dr Banko.
Enär likväl utförandet af detta, med betydlig kostnad förenade, men för orten högst vigtiga arbetsföretag icke utan understöd från Statens sida kunde verkställas, har hos Rikets Ständer blifvit föreslaget, att, till anläggande af en kanal och sluss på sidan om Thorshälla, med ändamål att bereda direkt sjökommunikation emellan Eskilstuna och Mälaren, Rikets Ständer måtte under vissa vilkor bevilja ett Stats-anslag lill belopp af 100,000 R:dr; — och har Styrelsen för Allmänna 382 Expedilions-Utskotlets Förslag till underd.
Skrifvelse, A':o i i 3.
Väg- och Vattenbyggnader, till hvars granskning och utlåtande de nu ingifna handlingar varit öfverlemnade, jemte upplysning att någon anmärkning emot den uppgjorda arbetsplanen sig icke företett, uti afgifvet utlåtande anfört, att ifrågavarande kanal, som uppgifvits blifva 2,800 alnar lång, med 2:ne sänkslussar, otvifvelaktig! skulle åstad' komma stor nytta för Eskilstuna stad och omgifvande ort, derigenom alt kostnaderna för den f mil långa nu begagnade landtransporten från Eskilstuna till Thorshälla hamn kunde besparas för den mängd varor, tyngre machinerier och lokomotiver, hvilka under närvarande förhållanden måste på axel framforslas.
Rikets Ständer hafva tagit detta ärende i öfvervägande; och då den ifrågaställda kanal-anläggningen, enligt Rikets Ständers tanke, bör komma att medföra ganska betydliga fördelar icke blott för Eskilstuna stad och landsorten deromkring, utan äfven för de stora verkstäder, Staten derstädes eger, samt derjemte lifva en redan befintlig och ansenlig rörelse å denna i industrielt hänseende vigtiga plats, hvårs ytterligare tillväxt och utveckling till stor del synes vara beroende på denna anläggnings snara utförande, hafva Rikets Ständer, med afseende jemväl derå alt
Södermanlands län hittills icke uppburit något understöd af statsmedel för dylikt förelag, till öppnande af en kanal-ledning emellan Eskilstuna och Mälaren beviljat ett anslag af 100,000 R:dr Banko, att, under loppet af 5 är, med en femtedel årligen från Riksgälds-kontoret utgå; mot vilkor, att det Bolag, som bildas för arbetets företagande, skall hafva tecknat sig för hela den summa, som till arbetets fullgörande erfordras, innan någon del af statsbidraget får uttagas samt att det förbinder sig att fullborda detsamma i öfverensstämmelse med af E. K.
M:t fastställd plan och inom en tid af fem är, vid äfventyr att eljest återbetala den Ivftade summan. 10:o. Hos Rikets Ständer har blifvit anfördt, hurusom Kongl. Maj:t, i anledning af åtskilliga bruksegares och handlandes uti Wermland gjorda underdåniga ansökning om anslag af allmänna medel för beredande af en oafbruten transport-farled på Clara eif emellan Munkforssen och Carlstad, uppå tillstyrkan af dåvarande Strömrensnipgs-kommitté, genom Nådigt beslut af den 16 Mars 1826, med afseende på den allmänna nyttan af en förbättrad fart på nämnda eif, funnit godt att för verkställigheten af slussanläggningar vid Dejeforss och Forsshaga, enligt en af särskilda kommitterade uppgjord plan, af allmänna medel anslå en summa af 100,000
R:dr att, med en femtedel om året från och med år 1827, af strömrensnirigs-fonden utgå, med vilkor att ett Bolag i orten bildades, som åtoge sig att icke allenast ansvara för arbetets behöriga bedrifvande och fullbordande efter fastställd plan och under den allmänna tillsyn, som pröfvades nödig, utan ock förnöja alla de ersättnings-anspråk, hvilka från vattenverks- och jordegares sida kunde uppstå; K. M:ts Befallningshafvande i Wermlands län hade uti Augusti månad förstnämnde år, jemte underdånig anmälan att, efter fullbordad aktieteckning, bolag vore bildadt, anhållit det Ordförande i den af bolagets intressenter valda Direktion måtte utses, och K. M:t hade, med gillande af den organisations-plan, som Clara elfs slussbolag för sig uppgjort, genom Nådigt bref den 19 Oktober 1826 i nåder förordnat då varande Landshöfdingen J. af Wingård att
Ordförandeskapet bestrida och en annan person att å Kronans vägnar uti Direktionens göromål och ansvar deltaga, hvarjemte K.
M:t förklarat, dels att en summa af 5,000 R:dr finge af de för ifrågavarande slussanläggning för samma år afsatte medel utbetalas, dels ock att för detta belopp äfvensom för öfriga tillskott, hvilka i föreskrifven ordning framdeles, i mån af arbetets fortskridande och bolags-intressenternas egna bidrag, komme alt af Strömrensnings-kommittéens fond utgå, borde till säkerhet ställas så väl det tecknade aktie-kapitalet som hela slussanläggningen med hvad dertill hörde; men, ehuru Direktionen, pä grund häraf, vidtog alla förberedande åtgärder för arbe - Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o ti3.
383 tets utförande, och oaktadt Direktionen, genom skrifvelse från bemälda kommitté af den 28 April 1827, erhöll underrättelse, att det årets anslag 15,000 ll:dr i Nåder vore beviljadt, hade likväl hela företaget afslannat till följe af en från Stor-Amirals-Embetets 3:dje afdelning till
Direktionen i Juni månad derpåföljande år aflåten skrifvelse, med tillkännagifvande att, enär, enligt hvad Grefve von Flåtens till K.
M:t ingifna underdåniga berättelse innehölle, slussanläggningarne i Clara eif, om de skulle ändamålsenligt utföras, erfordrade mångfaldigt större kostnad än de förut uppgjorda förslagen utvisade, K.
M:t täckts förordna att ytterligare bidrag dertill för det då närvarande icke skulle ega rum.
Nya undersökningar hade sedermera 1833 skett, enligt hvilka kostnaden beräknats för slussen vid Forsshaga till 80,000 R:dr och för slussarne vid Dejeforss till 110,000 R:dr, hvarefter särskilda associationer i orten bildat sig för hvartdera företagets utförande; men icke eller denna gång hade någon verkställighet följt.
Då emellertid nu för 3:dje gången ett bolag bildat sig för utförande af detta arbete, under lörulsättning likväl att dertill erhölles det anslag af allmänna medel, stort 100,000 R.dr, som K. M:t den 16 Mars 1826 dertill i Nåder anvisat, har hos Rikets Ständer blifvit hegardt, att till K.
M:ts disposition mätte ställas det belopp 100.000
R.dr, som år 1826 till utgående af dåvarande Strörorensnings-fonden beviljats för slussanläggningar i Clara eif vid Forsshaga och Dejeforss, alt utbetalas till det bolag, som för utförande af detta arbete nu vore i orten bildadt.
Med afseende å gagneligheten och behofvet af ifrågavarande kanal-ledningar för åstadkommande af en hel landsorts lyftning i ekonomiskt och industrielt hänseende, hafva Rikets Ständer funnit dessa kanal-ledningar böra, lika med åtskilliga andra dylika (öretag, å Statens sida kraftigt understödjas; men då Rikets Ständer, med hänsigt till de många andra utgifter, för hvilka Statens medel vid innevarande Riksdag tagits i anspråk, icke ansett sig böra lör utförande af detta ärbetsförelag bevilja direkt statsanslag, hafva Rikets Ständer, för tiilvägabringande af slussanläggningar vid Dejeforss och Forsshaga uti Clara eif, anvisat en summa af 100,000 R:dr, att såsom lån från Riksgälds-kontoret utgå, under iakttagande af de allmänna vilkor och föreskrifter, som, i afseende på låns erhållande, vid denna Riksdag blifvit af Rikets Ständer meddelade.
Anläggning af nya samt förbättring eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, äfvensom understödjande af mindre ström- och å-rensnings-arbeten, samt smärre hamn- och brobyggnader. ll:o.
Utaf en, vid Styrelsens för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader ofvan åberopade skrifvelse fogad, tablå, hafva Rikets Ständer inhemtat, huru de vid sistlidne Riksdag till della ändamål beviljade 500,000 R:dr blifvit till företag af större eller mindre omfång disponerade.
För dylika företag erfordrades nu, enligt föregångne undersökningar och upprättade förslag, ytterligare, från det allmännas sida, den betydliga summan af 414,099 R:dr, utom anslag för arbeten, derom planer ännu icke hunnit utarbetas, och E. K. M:t har uti sin Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof äskat, alt sä väl till vägars förbättring, sorn för understödjande af förefallande mindre ström- och å-rensnings-arbeten samt smärre hamn- och brobyggnader, Rikets Ständer mätte anvisa enahanda summa, som vid sistlidne Riksdag beviljades, eller 500.000
R:dr, alt fördelas på de fyra åren 1854—1857 med 125,000 R:dr för hvarje år, dock alt deraf högst 10,000 R:dr årligen borde för sistnämnda föremål användas.
Enär, enligt hvad vitsordadt blifvit, ansökningar om statsbidrag för omläggning och förbättring af backiga, samt anläggandet af nya vägar, årligen till betydligt antal af menigheter göras, samt sådane arbeten, utom det alt derigenom bereda tillfällen lill 384 Expeditions fhskotlets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 463. arbetsförtjenst för den fattigare befolkningen, äfven i väsendtlig män bidraga till rörelsens och transporternas underlättande och spridande af välmåga i landet, hafva Rikets Ständer ansett lämpligt, att äfven vid innevarande
Riksdag bidrag af allmänna medel till dylika arbeten fortfarande anvisas, och alitsa beslutat att tili E. K. M:ts Nådiga disposition ställa en summa af 125,000 R:dr för hvartdera af åren 1854—1857, eller tillhopa 500,000 R:dr, för ait, efter den fördelning, sorn i Nåder pröfvas lämplig, utgå dels till anläggning af nya, dels till förbättrande eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar, dock att af nämnde summa jemväl någon del, eller högst 10,000 R.dr om året, må få användas för strömrensningar och smärre hamn- och brobyggnader.
Rese- och undersöknings-kostnader samt expenser för allmänna arbeten. 12:o. Härtill har E. K.
M:t äskat enahanda årliga anslag, som vid sisllidne Riksdag bestämdes, eller 12,000
R:dr, alt, räknadt för fyra år från och med det innevarande, utgå med tillsammans 48,000 R:dr; och hafva Rikets Ständer, i enlighet med E. K. M:ts Nådiga framställning, beviljat lill ifrågavarande föremål 48,000 R:dr, att med 12,000 R:dr för hvartdera året 1854—1857 frän Riksgälds-kontoret utgå.
Befrämjande af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar, till beredande af odlings-Joretag. 13:o. Enligt Styrelsens för Väg- och Vattenbyggnader förslag, skulle för utförande af dylika arbeten i åtskilliga delar af riket erfordras en summa af 244,706 R:dr, och har E. K.
M:t nu föreslagit Rikets Ständer, alt för detta ändamål samt med bibehållande af hvad angående bidragens beviljande, såsom lån eller anslag utan återbetalnings-skyldighet blifvit vid föregående Riksdagar bestämdt, anvisa enahanda belopp, som vid sisllidne Riksdag, eller 100,000 R:dr, alt under åren 1854—1857 med en fjerdedel årligen utgå, hvilket Rikets Ständer bifallit. 14:o.
Som, vid anställd undersökning af Förste Landtmätaren i Södermanlands län, utrönt blifvit, att genom sänkning af sjöarne Långhalsen, Yngaren och Hallbosjön, m. 11. i samband med dessa varande mindre sjöar lill 4 fot under deras nuvarande medelhöjd, icke blott 5,859 tunnland 15 kappland nu vattendränkt mark skulle blifva odlingsbar, utan äfven de olägenheter, som nämnde sjöars flodvatten årligen orsakade på omgifvande egor, till stor del undanrödjas, samt kostnaden för utförande af detta företag uppginge till 133,982 R:dr 14 sk. '6 rst., deraf, enligt ett af Distrikt-chefen, Majoren Olivecrona, upprätladt kostnadsförslag, 64,000 R:dr belöpte för det egentliga arbetet, och återstoden, jemlikt i behörig ordning af Landtmätare och Gode Män verkställd värdering, beräknats dels för inlösning af Qvarntorps, Wrena och Täckhammars qvarnar, hvilka vattenverk måste utrifvas, dels ock till ersättning för flyttning af Christineholms qvärn samt Christineholms och Tuna sågar; men det hvarken vore möjligt för kringboende strandegare, som pä egen bekostnad låtit anställa omförmälda undersökningar, att jemväl sammanskjuta den ansenliga summa kostnadsförslaget upptoge, eller sannolikt att erforderligt understöd härtill kunde i vanlig ordning erhållas af de medel, som vid innevarande Riksmöte komme alt anvisas för befrämjande af dylika företag; så har bos Rikets Ständer blifvit begärdt, alt, för sänkning af ifrågavarande sjöar, mätte beviljas ett särskildt anslag, att meddelas |:del utan äterbetalnings-skyidighet och |:delar såsom lån, mot de vilkor som derför kunna blifva föreskrifna, samt alt Expedilions-Ulskottets Förslag till anderd.
Skrifvelse, N:o 14 3.
385 att anslagets belopp måtte bestämmas till f:delar af den summa, som det uppgjorda kostnadsförslaget visade blifva erforderlig för arbetets utförande, deruti inberäknad lösen för de vattenverk, som måste flyttas eller utrifvas, med skyldighet derjemte för den i företaget interesserade menigheten att den återstående tredjedelen sjelf bekosta.
Vid öfvervägande af detta ärende, hafva Rikets Ständer funnit, alt sänkning af ifrågavarande sjöar, hvarigenom en betydlig jordvidd kan göras fruktbar och inbringa stor afkastning, bör blifva af ganska vidsträckt nytta för denna ort, hvilken för utförande af odlingslöretag hittills icke erhållit något understöd af allmänna medel; men då Rikets Ständer anse bdligt att interessenlerna i större mån, än som föreslagits, deltaga i kostnaden för arbetets utförande, hafva Rikets Ständer för sänkning af sjöarne Långhalsen, Yngaren, Halibosjön med flera mindre sjöar i Södermanlands län beviljat ett lån af 50,000 R:dr, under iakttagande af de vilkor och föreskrifter, som i afseende å låns erhållande blifvit af Rikejs Ständer för dylika företag meddelade. 15:o. Sedan Rikets Ständer icke funnit skäl antaga E. K. M:ts Nådiga förslag, att aflöningen åt Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader samt dess tjenstebiträde!] så väl i hufvudstaden sorn i landsorterna måtte bland (5:te Hufvudtitelns anslag till utgifter af ordinarie eller ständig egenskap uppföras och, från den tid då nu skeende statsreglering vidinge, utgå med ett belopp af 12,900 R:dr för året, hafva Rikets Ständer beslutat, att de medel, som under åren 1854, 1855, 1856 och 1857 erfordras till aflöning åt bemälda Styrelse jemte tjenstgörings-arfvoden för de under densamma lydande tjenstemän, må ställas till E. K. M:ts Nådiga disposition, och att för berörda ändamål, under hvartdera af nyssnämnda 4 år, ett belopp af 12,900 R:dr må från Riksgälds-kontoret utbetalas. 16:o.
Till arfvoden för Lärare vid Mariebergs Artilleri-läroverk i de kunskapsämnen sorn tillhöra Civil-ingeniörer, bar E. K.
M:t föreslagit 1,000 R:dr årligen, eller för 4 år 4,000 R:dr, samt till stipendier för elever, som vid nämnde läroverk genomgå den för Civil-Ingeniörer bestämda kurs, likaledes 1,000 R:dr årligen i 4 år; Och då dessa anslag, sorn äfven vid föregående
Riksdagar blifvit till enahanda belopp beviljade, äro behöflige för bildandet af dugliga Ingeniörer för allmänna arbeten, hafva Rikets Ständer bifallit, att ifrågavarande 2:ne anslag, hvartdera å 1,000 R:dr, jemväl under åren 1854, 1855, 1856 och 1857 må få utgå. 17:o.
I enlighet med hvad, i fråga om regleringen af utgifterna under RiksStatens 6:te Hufvudlitel, blifvit i underdånighet anmäldt, hafva Rikets Ständer beslutat, att till afvittrings-ärendenas fortskyndande i Wester-Norrlands samt Wester- och Norrbottens län, en summa af 8,000 R:dr må af E. K. M:t få disponeras och, i mån af behof, utgå under den tid, nu skeende Statsreglering blifver gällande. 18:o.
Förutom dessa, till befrämjande af allmänna arbeten föreslagna, Statsbidrag, bar E. K.
M:t begärt, att Rikets Ständer mätte, i likhet med hvad vid föregående Sta Isregleringen egt rum, bevilja följande anslag, nemligen: a) Till utdelning vid Landlbrukaremöten af premier för kreatur af utmärktare slag 3,000 R:dr; och b) til!
Slöjdexpositionens befrämjande en lika stor summa, eller 3,000 R:dr; och hafva Rikets Ständer, med afseende å det nyttiga ändamål, som genom dessa anslag hittills främjats, lemnat bifall till hvad E.
M:t sålunda äskat. 19:o. Hos Rikets Ständer har framställning skett om beviljande af ett årligt anslag till understöd åt lofvande arbetare inom handtverkerierna och vid fabrikerne, i afseende å hvilken fråga Rikets Stäuder inhemfat, dels att, sedan Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse den 18 Maj 1848 hos E.
M:t anhållit, alt, på det de i faBih. till It.
Prot. 1833 & 18S4. 10 Sami. i Afd. 49 386 Expeditions-Utskoltets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 163. brikerna och handtverkerierna anställde arbetare, som visat sig ega ulmärktare anlag och insigt i sitt yrke, måtte kunna i främmande länder ytterligare utbilda sin skicklighet, E. K.
M:t läcktes i Nåder bifalla, att särskilda understöd, hvartdera ej öfverstigande 500
R:dr, finge årligen af de till manufakturernes befrämjande tillgängliga allmänna medel åt dylika arbetare anvisas, samt att, jemte det antalet af dessa understöd måtte rättas efter tillgångarne å nämnda medel och lika fördelas emellan fabriksoch handtverks-arbetare, de arbetare erhölie företräde, som sysselsatte sig med sådane yrken, för hvilkas utöfning techniska kunskaper erfordrades, E. K. M:t, efter det Kommerse-kollegium blifvit i ämnet bordt, jemlikt Nådigt bref af den 22 nästpåföljde Séptember, förordnat, att af de till manufakturernes befrämjande anslagna medel, samt af den till bemälda Kollegium ingående andel af tull- och konfiskations-medlen, reseunderstöd skulle tilldelas lofvande och insigtsfulle fabriks- och handtverks-arbetare, hvaremot E. K.
M:t funnit mindre lämpligt både att beloppet inskränktes till 500 R:dr och att understöden fördelades lika emellan nämnda slags arbetare, enär ett större understöd åt en utmärkt skicklig person kunde medföra mera nytta, än flere understöd åt andre, som icke egde lika färdighet och anlag; — dels ock att tull- och konfiskations-medlen, hvilka vid 1850 års slut utgjorde 31,728