Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Slutligen ber jag att få i underdånighet fästa Eders Kongl. Maj:ts Nådiga uppmärksamhet derå, att såvida den af mig föreslagna organisationen af Utrikes-Departementet vinner Nådigt bifall, och de derföre nödiga medel af Rikets Ständer och Storthinget beviljas samt de föreslagne indragningarne af öfverflödige befattningar medgifvas, kommer Departementets personal, hvilken för närvarande, enligt stat, utgöres af 9 Svenska och 5 Norrska Emhets- och Tjenstemän, 2 Svenska och 2 Norrska Vaktbetjente, 5 Kabinetts-Kurirer och 5:ne ”till Departementet hörande Emhets- och Tjenstemän”, eller i allt af 22 personer, att uppgå till 15 Svenska och Norrske Embetsman samt 5 Vaktbetjente, eller sammanlagdt 20 personer, deraf 2:ne, nemligen en Afdelnings-Chef och 1 Vaktmästare likväl skulle komma att från annan fond aflönas.
Stockholm den 1 October 1856.
(Undert.)
Prop. N:o i, om Statsverket i856. 71 Underdånigt Förslag till ny och gemensam stat för Kongl. Utrikes-Departementet.
1 Expeditions-Chef, Kabinetts-Sekreterare 5,500 . 1 Expeditions-Sekreterare och Chef för den politiska Afdel- ningen 4,500 i dito och Chef för Handels- och Kon- sulat-afdelningen (allönas från Kon- sulsfonden med 4,500 R:drR:mt) 1 dito och Chef för Kassaförvaltningen, 3,000 (erhåller af Konsulsfonden 1,500 R:dr R:mt) 1 Förste Sekreterare 3,500 i dito och Arkivarie, Chef för Arkivet . . 3,500 1 Andre Sekreterare 2,000 3 dito 6,000 1 Andre Sekreterare 1,000 2 dito 2,000 Ofver-Ceremoni-mästare 2,000 1 Skönskrifvare 600 1 Vaktmästare 600 3 dito 1,800 1 Kammardräng (allönas från Konsulsfonden med 500 R:dr) Summa Riksdaler Riksmynt 36,000 » 72 Bil.
Maj.ts Nåd. fröy.
Maj:ts Stat för Utrikes Departementets Expedition.
Brefvet den 16 October 1045.
1 Kabin etts-Sekreterare 1 Förste Sekreterare 1 "
Andre Sekreterare )7 )) r> Kabinetts Kurirer — å 500 R:dr 2 Vaktmästare ä 277: 52 Efter 1840 års Riksdag tillkom 1 Kanslist eller en Registrator 2,100: 1,266 1,266 847 847 847 847 1,500 555 825 Summa B:ko R:dr 10,900: 16 16.
Gratifikationer till e. o. Tjenstemän och Vaktbetjente, som enligt Kongl. Maj.ts förslag och Rikets Ständers beslut vid sistlidne Riksdag blifvit öfverförde från anslaget till skrifmaterialier och expensmedel Till Kongl. Utrikes-Departementet hörande Emhets och Tjenstemän : 50: 1 Translator för Finska språket 1 Skönskrifvare 2,076: — Summa B:ko R:dr 13,026: 16.
Bil. N:o 2 lill Kongl. Maj.is Nåd.
Prop. N:o i, örn Statsverket 1&56. 73 s
Förutom dessa belopp uppbäras af Departementets Embets- och Tjenstemän sami Vaktbctjentc ifrån anslaget till skrifmaterialier och expenser, såsom Ljuspenningar: 1 Kabinetts-Sekreterare 80: -t— 2 Förste Sekreterare och 1 Arkivarie å 53: 16 100: 4 Andre Sekreterare å 53: 16 153: 16. 1 Registrator, 1 Translator och 1 Skönskrifvare å 13: 16 40: —— 2 Ordinarie- Vaktbetjente å 13: 16 26: 32.
Summa B:ko R.dr 380: — Ofvan anförda stat för
Departementets expedition är densamma, sorn år 1856 genom Kongl. Brefvet den 20 Februari reglerades; men då vid detta tilliälle
Departementets två vaktmästare icke kunde erhålla så stora löner, alt de vunno ersättning för hvad de förut, såsom delegare i Kansli-vaktbetjeningens allmänna sportler, åtnjutit, måste fyllnad beredas dem sålunda, att Kabinettets Embets- och Ijenstemän i alla grader alstodo cn viss andel i de förbättrade lönerne, hvarigenom således hvardera af nämnde vaktmästare fortfarande kom alt uppbära samma belopp, suni han före regleringen åtnjutit B:ko l\:dr 559: 6 årligen.
Till följd häraf åtnjuter således Utrikes-Departementets Embets- och Tjenstemän samt Vaktbetjening följande lönebelopp och ljuspenningar:
Ljuspgr.
Kabinetts-Sekreterare . . . 2,072: 47. 5. 80: — 2,152 47. 3. t Förste Sekreterare . . . 1,249: 58. — 53: 16. 1,285 6. — i 11 1,249: 58. — 35: 16. 1,285 6. — 1 Arkivarie 55: 16. 53 10. i Andre Sekreterare 856: 9. 5. 53: 16. 869 25. 3. 1 ii . 856: 9. 3. 33: 16. 869 25. 5. 1 TI 856: 9. 5. 55: 16. 869 25. 3. 1 1) . 856: 9. r* 0. 55: 16. 869 25. 5. 5 Kabinetts-Kurirerå 495: 1 1. 11. 1,479: 55. 9. — — 1,479 55. 9. 1 Vaktmästare . 559: 6. — 13: 16. 552 22. ■—• 1 n 559: 6. •— 15: 16. 552 22. — 1 Kanslist eller Registrator . • 825: — — 15: 16. 858 16. •—- Summa B:ko lith. till li.
Prot. 1856 R:dr 10,900: 16. & 1857.
1 Sami. — 555: 16. l Afd. 2 llajt. 11,255 : 52. 10 — 74 Bil.
Transport B:ko R:dr 10,900: 16. — 353: 16. 11,253: 32. — Gratifikation till e. o.
Tjenstemän och Vaktbetjente 50: — — 50; _ _ Till Departementet hörande Embets- och Tjenstemän: 1 Ofver-Ceremonimästare . 1,314: — — s 1,514: — — 1 Translator för Finska språket 437: 13: 16. 450; 16. — 1 Skönskrifvare 325: — — 15: 16. 558: 16.
— Summa B:o lt:dr 13,026: 16. — 580: — 13,406: 16. — STOCKHOLM, 1856.
Tryckt hos N. MARCUS.
JVf 5 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop JU 1, om Statsverket 185G. 1 Utdrag af Protokollet ofver Landtforsvars-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stals-Rådet på Stockholms Slolt den 14 Oktober 4856.
Hans Excellens, Herr Justitiae-Stats-Ministern Gunther, Hans Excellens, Herr Stats-Ministern för Utrikes ärendena, Friherre Lagerheim, Stats-Rådeu: Herr Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou, Almqvist.
Chefen för Landtförsvars-Departementet, Stats-Rådet Grefve Gyldenstolpe föredrog i underdånighet de frågor, som vid förslag till reglering af utgifterna under Riks-Statens 4:de Hufvud-Titel för nästa stats-reglerings-period nu i ett sammanhang borde tagas i öfvervägande och deribland följande till Kongl. Maj:t inkomna underdåniga framställningar, nemligen: 4:o.
De af Krigs—Kollegii särskilda Afdelningar afgifna förslag och betänkande!) i afseende å anslag, hvilka ansetts för landtförsvarets behof i allmänhet varn erforderliga; 2:o. General-Refälhafvarens i -lista Mili tär—Distriktet framställning om ökadt anslag till Exercis-Sqvadroner vid indelta Kavalleri-Regementen inom Distriktet; samt Krigs-Kollegii i anledning deraf afgifna betänkande om indelta Arméens vapenöfningar i allmänhet; 3:o.
General-Fält-Tygmästare-Embetets anmälan om behofvet af ökadt antal hästar för Artilleri-Regementernas exercis; 4:o.
Chefens för Ingeniör-Korpsen hemställan om uppsättning af liera Kom pagnier Sappör-trupper; 5:o. Samma Chefs förslag om material-förråds bildande för Arméens fält brygge—tillverkning; Bih. lill R.
Prot. 18G6 & 1837. 1 Sami., 1 Afd., 5 Haft. 1 2 Bil. N? 5 till Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. JY§ om Statsverket 18o6. 6:o. Samme Chefs framställning rörande behofvet af extra Stats-anslag för fästningsbvggnaderna; 7:o.
Chefens för Svea Artilleri-Regemente memorial, med förslag jemte ritning till Kasern-byggnader för berörde Regemente; 8:o. Särskildt förordnade
Komiterades förslag till förändrad organisation af General-Staben; 9:o.
Den af Kongl. Maj:t särskildt förordnade Kommissions betänkande angående Ridskolors inrättande; 10:o. T. f.
Presidentens i Krigs-kollegium infordrade förslag till reglering af Kollegii löne-stat; ll:o. Krigs-Kollegii förslag till allöningens bestämmande för Utrednings förråds personaler; 12:o. T. f. Kanzlerens för Krigs-Akademien infordrade förslag lill reglering af Akademiens aflöning 13:o.
Ordförandens i Direktionen öfver Allmänna Garnisons-Sjukhuset in fordrade förslag till reglering af aflöningen för de vid Sjukhuset anställde tjenstemän och betjente; 14:o. Bemälda
Direktions framställning, angående behofvet af ökadt anslag för Garnisons-Sjukhusets utgifter i allmänhet; 15:o. Chefens lör Topografiska Korpsen infordrade förslag till lönreglering för Korpsen; 16:o. Öfver-Kommendantens i Stockholm infordrade förslag till lönreglering för Öfver-Kommendants-Expeditionen; 17:o. Hans Kongl.
Höghet Kronprinsen, General-Fält-Tygmästarens infordrade och den 27 sistlidne Mars afgifna förslag till lönreglering för Artilleri-Staben; 18:o.
General-Fält-Tygmästare-Embetets infordrade förslag till lönreglering för Artilleriet; 19:o. Samma Embetes framställning om behofvet af ökadt anslag för högre Artilleri-Läroverket å Marieberg; 20:o.
Chefens för Ingeniör-Korpsen framställning angående åtskilliga Korpsens aflöning och tjenstgöring rörande frågor; 21 :o.
Hof-Konsistorii utlåtande i anledning af Bataljons-Predikanternes vid flere Garnisons-Regementen i Stockholm gjorda ansökningar om aflöning på Stat; 22:o.
Chefens för Lif-Bevärings-Regementet framställning om behofvet af särskildt Under-befäl m. m. vid Regementet; 25:o.
Chefens för Wermlands Fältjägare-Regemente hemställan om förbättring i Under-befälets och manskapets vid Regementet lönevilkor; 24:o. Samme Regements-Chefs framställning om Regements-Officerarnes vid berörda Regemente befrielse från Kompani-Chefskap, emot lämplig lönersättning; Bil.
JY2 5 lill Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. JW 1, om Statsverket 18S6. 3 25:o.
Militär-befälhafvarens på Gottland infordrade förslag till lönereglering för personalen å staten för Gottlands National-Beväring. 26:o. Chefens för Kronprinsens Hussar-Regemente framställning om förhöjning i rekryterings- och medikaments-penningarna, samt i rationsersättning för Befälets tjenstehästar; samt 27:o. Krigs-Collegii utlåtande, i fråga om den ersättning, som i allmänhet bör tillkomma beriden officer för dess tjenstehästars utfodring, skötsel, m. m.
Och afgaf Departements-Chefen derefter här nedan intagna, skriftligen författade anförande.
»Uti det underdåniga yttrande, som af mig till Stats-Råds-Protokollet den 9 November 1853 afgafs till grund för Eders Kongl. Maj:ts Nådiga framställning till Rikets Ständer vid sistförflutna Riksdag, angående de för försvarsverket till lands då erforderliga anslag och hvilka anslag hufvudsakligen afsågo materielens komplettering och förbättring, antyddes äfven det redan då för handen varande behofvet af förbättring uti aflöningsförhållandena för Arméens Befäls-personal.
Frågan derom måste likväl för tillfället uppskjutas i anseende till nödvändigheten att anlita Statens dåvarande tillgångar företrädesvis för fyllande af de materiella bristerna.
Sedan dessa, i följd af Rikets Ständers beredvilliga bifall till Eders Kongl. Majrls i ämnet gjorda framställning, blifvit till väsendtlig del afhulpna, finner jag mig, vid afgifvandet af det mig nu åliggande betänkande, i afseende å landtförsvarets behof, i första rummet böra upptaga den hittills hvilande frågan om lönförbättring för berörde personal, äfvensom i sammanhang dermed för öfriga Landtförsvars-Departemenlet tillhörande Embetsverk och Stater; hvartill jag hemtar anledning af Eders Kongl. Majits den 23 November sistlidet år mig gifna Nådiga uppdrag att i detta hänseende uppgöra och Eders Kongl. Majits pröfning underställa förslag, så vidt frågan rörde de med kontanta löner försedde embets- och tjenstemännens vilkor, derom Eders Kongl.
Majit förklarat sig hafva för afsigt att till Rikets nu sammanträdande Ständer aflåta Nådig Proposition.
Till följd häraf anhåller jag i underdånighet att först till behandling få företaga aflönings-frågan, i hvad den angår befälet och tjenstemännen vid Arméen, samt att i sådant afseende, jemte framställning af denna personals nuvarande aflöningsförhållanden, angifva den förbättring deruti, som jag anser omständigheterna påkalla.
Denna lönförbättring är nu desto mer af nöden, som den under senaste tiden inträffade högre lefnadskostnaden i följd af stegrade varupris gjort lönerna allt mer och mer otillräckliga för lefnadsbehofven.
För upprätthållande af Arméens tjenstbarhet är denna fråga af utomordentlig vigt, emedan på aflöningens beskaffenhet beror, om lediga och ledigblifvande befälsplatser skola kunna återbesättas, i hvilket fall betydlig svårighet redan sig visat och otvifvelaktigt kommer att ökas, derest icke nödiga åtgärder härutinnan vidtagas.
Med afseende å de olika tjenstgörings-förhållanden, som för befälet ega rum, i Bil.
Jt! 5 till Kongl. ilaj:ts Nåd.
Prup. 1, om Statsverket 1836. torde ämnet lämpligen kunna behandlas under trenne hufvud-afdelningar, nemligen; Värfvade Arméen; Indelta Arméen; och Befäl, som endast bär beväringsmanskap sig anvisadt.
Hvad således först belräffar de värfvade och i garnison förfagde Regementen, eller Gardes- och Artilleri-Regementena samt Kronprinsens Hussar-Regemente, bör dervid komma i betraktande den hufvudsakliga omständighet, att befälet vid dessa Regementen under hela året, med undantag af den semester-tid, hvarunder offieerarne enligt författmngarne äro berättigade till tjenstledighet, befinner sig i oafbruten tjenstgöring och måste uppehålla sig i garnisons-orter, der lefnadskostnaden redan länge jemförelsevis varit större än annorstädes, men under de senare aren och för närvarande uppgår till en förut ovanlig böjd.
Då tjenste» sålunda fordrar dessa personers nästan ständiga närvaro och odelade uppmärksamhet somt icke lem nar tillfälle till någon biförtjenst, torde icke heller kunna förnekas eller ens ifrågasättas billigheten att genom lämplig aflöning bereda dem möjlighet att uppehålla sig på tjenstgöringsorteo.
Men hurudant förhållandet härmed i sjelfva verket är, inhemtas af den allmänna öfversigt af nuvarande aflöning, hvilken jag för sådant ändamål låtit uppgöra och som här finnes bifogad (Bil.
Lit. A); hvarvid jag dock anser mig böra erinra, att uti de upptagna lönbeloppen icke inbegripes den contanta ersättningen för hästrationer, der sådana bestås, och hvarom jag utbeder mig att längre fram få i underdånighet mig yttra.
Uti denna öfversigt af lönerna påträffas belopp så obetydliga och för de måttligaste fordringar otillräckliga att det måste väcka förundran, att sådana med framgång hittills kunnat erbjudas, Exempelvis må anföras:
Fourirslöner of 219 till 530 R:dr R:mt, Sergeantslöner af 184'/a lill 375 R:dr s. m., Fanjunkarelöner af 214'/2 till 579 R:dr s. m., Under-Löjtnants-löner från 405 till 585 R:dr och Löjtnants-löner från 480 till 810 R:dr.
Vid Kronprinsens Hussar-Regemente äro lönerne i allmänhet särdeles ringa.
Af ingen lärer kunna bestridas omöjligheten att med sådana löner å dyra garnisons-orter betäcka de mest inskränkta lefnadskostnader.
Ehuru dessa exempel, som här blifvit framhållna såsom bevis på den sparsamhet, hvilken hittills emot löntagarne varit iakttagen, förnämligast röra Under-Officers- och SubalternOfficers-graderne, eger likväl samma missförhållande i många andra fall rum; och om än icke kan förnekas, att den dyrare tiden utöfvar mindre menlig inverkan på löntagare med högre lön, torde dock vara klart, att äfven dessa befinna sig försatta i en brydsam ställning, då de mäste åtnöja sig med löner, som till sin» belopp blifvit bestämda för helt andra förhållanden, än de nuvarande.
Visserligen har, sådant oaktadt, det förut i allmänhet för Staten lyckats alt erhålla personer, som med uppoffring af egna tillgångar inträdt på denna föga lefvande tjenstebana; men senare tiders erfarenhet har visat, att detta icke är för framtiden att emotse.
De många officers-vakanser, som för närvarande äro till finnandes vid Garnisonsregemeutena, der för icke lång lid tillbaka alltid antalet af officerare var öf - Bil. JVJ 5 till Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. JY3 l, örn Statsverket tfJSfi. 5 vertaligt, ådagalägga det man nu mera icke kan hoppas få dessa plaiser fulltaligt besalta, med mindre än att anslå derföre mera tillräckliga löner.
En förbättring af löntagarnes vilkor vid Garnisonsregementena påkallas således icke allenast of billighet, utan äfven af nödvändighet, hvarom ock allmänna meningen nu mera torde vara fullkomligen öfverens.
Men på samma gång lön förbättring ifrågakommer, anser jag en reglering af lönerna jemväl böra ega rum, så att de jemkas så vidt förhållandena dertill föranleda, till öfverensstämmelse sinsemellan vid samtliga dessa regementen.
Det kan nemligen vid granskningen af nu gällande lönestater, icke undgå att väcka uppmärksamhet, huruledes lönerna för samma eller motsvarande grader iiro högst olika till beloppen, ulan att någon giltig förklarings-grund till denna olikhet förefinnes.
Yäl förekommer härvid en skiljaktighet, som alltid måste tagas i betraktande, nemligen tjenstehiistarnes underhåll, der sådana enligt slat skola finnas, men jag anser, uppå skäl som straxt skola utvecklas, denna underhållskostnad helt och hållet böra alsöndras från lönerne, hvilka uteslutande böra afses för personella behof.
Om detta särskiljande eger ruin, hvilket jag i underdånighet tillstyrker, torde intet hinder möta för antagandet vid löneregleringen af den grundsats, det alla löner för samma grader, fastän vid olika Regementen, må jernnäs till samma belopp, så vidt lefnadskostnaden för personerne i hvarje grad måste å samma tjenstgöringsort vara lika vid alla vapen.
»Beträffande åter llästrationeme och ersättningen derföre, som skulle från den Häst-Ralio personella atlöningen afskiljas, anhåller jag nu i underdånighet få anföra skälen för ner' denna min hemställan.
Eldigt nu gällande grunder beräknas under lönen en eller liera rationer för de Officerare, som skola vara med tjenstehästar försedde efter visst pris för hvarje ration, hvilket allmänneligen i staterne finnes bestämdt till 180 R:dr, men vid Kronprinsens Hussar-regemente till endast 116 R:dr 50 öre Riksmynt.
Det torde för hvar och en, med någon kännedom om prisen å fourage-artiklar under den senare tiden, vara lätt inse omöjligheten att för denna s. k. rationsersättning underhålla en häst lör året.
Men till ådagaläggande till fullo af riktigheten i detta påstående, behöfver blott erinras, att fourageringskostnaden för manskapets hästar, som vid Lif-Gardet lill häst och samtliga Artilleri-regementena underhållas omedelbarligen för Kronans räkning, uppgått i medeltal under det från den 1 October 1845 till samma dag är 1855 förflutna 10 åren för hvarje häst årligen: vid Lif-Gardet till häst till ‘270 R:dr, vid Svea Artilleri-regemente till 279 Rdr, vid Götha Artilleri-regemente till 251 R:dr och vid Wendes Artilleri-regemente till 276 R:dr, allt Riksmynt.
Häraf lärer vara klart, att den för befälet bestådda rntionen, vare sig 180 R:dr eller 116
R:dr 50 öre, är långt ifrån tillräcklig för tjenstehästens underhåll; deraf åter följer, att då detta underhåll ovilkorligen mäste utgå, löntagaren sättes i nödvändighet att använda en del af sin egentliga lön till hästens underhåll.
Sålunda kan inträffa, att under år, då foderpriSen äro höga, såsom under de sist förflutna fouragerings-åren varit 6 bil. M 3 lill Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. JY$ 1, om Statsverket ltiäö. fallet, då endast kostnaden för hästens föda öfverstigit 400 R:dr R:mt, oberäknadt ett nära nog lika belopp för stallhyra, hästens skötsel, skoning m. m., hela lönen kan åtgå för Subaltern-officerare vid Kavalleriet, till hans begge tjenstehästars underhåll, så att intet eller högst obetydligt deraf öfverblifver för hans egen räkning.
Detta för löntagaren obilliga förhållande, anser jag böra afhjelpas sålunda, att rationsersättningen för Officerares tjenstehästar, enligt stat bestämmes, icke såsom hittills till ett oförändradt penningebelopp, utan till den kostnad, hvartill tjenstehästens fouragering för året verkligen uppgår; hvadan jag, på sätt KrigsKollegium uti dess härom afgifna och här ofvan anmälda underdåniga utlåtande äfven ansett skäligt, i underdånighet tillstyrker, att rationsersättningen åt alla Officerare, som enligt stat äro berättigade till en dylik förmåns åtnjutande, måtte få utgå med värdet af den ration, hvartill upphandlingspriset å deruti ingående fourageartiklar bestämmes vid de inför Artilleri-regementenas Fouragerings-direktioner skeende upphandlings-auktioner, helst levereringen af fourage-artiklarne dervid till den minstbjudande upplåtes, och det då bestämda rationspriset för dessa Regementens mindre antal hästar, i jemförelse med Kavalleri-regementenas, närmare motsvarar gångbara priset å fourage-artiklarne; att rationen må fastställas till 12 <tb hö, 3 kannor hafre och 4 halm, eller lika med hvad den för fourageringen af Lif-Gardels till häst nummerhästar under exercistiden gällande stat bestämmer, hvilken stat är lägre än den för Artilleriet, samt att kostnaden för fourageringen af ifrågavarande Officerares tjenstehästar måtte anvisas att utgå från förslagsanslaget till afouragering af Artilleriets och värfvade Kavalleriets hästar».
Häremot borde all kontant rations-ersättning ur Löne-staterne försvinna, och endast deruti införas det antal rationer, hvartill hvar och en af ifrågavarande personer är berättigad.
Till upplysning för beräkningen af den häraf uppkommande större kostnad bifogas (Bil.
Lit. B.) uppgift å de rationspenningar, som enligt stat och särskilda föreskrifter för närvarande utgå, äfvensom å det autal rationer, som med någon förminskning för framtiden föreslås.
Rations-antalet, som skulle tillkomma hvar och en till ration berättigad löntagare, anser jag för öfrigt nu böra bestämmas efter följande grunder: för Secuud-chefen vid Lif-Gardet till häst samt Chefen vid Kronprinsens
Hussar regemente till 4 för Chcfernc vid de 3 Artilleri-regementena till 3 för Sekund-cheferne vid Svea och Andra Lifgardes Regementena till ... 2 för Majorerne vid Lif-Gardet till häst och Kronprinsens Hussar-regemente till 3 för Majorerne vid Svea och Andra Lifgardes-regementena samt vid Artilleriregementena till 2; för Sqvadrons-chefer och Regements-qvartermästare vid nämnde Kavalleri-regemente till 2; Bil. J\t 5 lill Kongl. Majus Nåd.
Prop. M I, om Statsverket 1856. 7 för Regements-qvartermästare vid Svea och Andra Lifgardes-regementena till i ; för Subaltern-officerare och Adjutanter vid Kavalleri-regementena till ... 2; för Adjutanter vid Lifgardes-regementena till fot till 1; för Rcgements-stallmästarne vid Kavalleriet till 1.
I följd af en sädan reglering af rationernes antal, som, med tillbörlig hänsigt å det verkliga behofvet, äfven äsyftar att bereda någon likstämmighet i detta förhållande Regementena emellan, komme antalet rationer att minskas: vid Lif-Gar— det till häst för Sekund-chefen, de bägge Majorerne, alla Sqvadrons-cheferne och Regements-qvartermästaren för hvardera en ration; vid Artilleriet för Regementscheferne, hvilka i stället för nu utgående 750 R:dr R:mt i fouragepenningar, motsvarande ungefär 4 rationer, skulle hvardera erhålla 3 rationer; och vid Kronprinsens Ilussar-regemente, der de nu för Regements-chefer, Majorerne, Sqvadronscheferne och Auditören enligt äldre stat särskilt utgående rationer, en för hvardera, äfvensom den ena rationen för Regements-stallmästaren, skulle indragas, men deremot rations-antalet för hvar och en af Under-löjtnanterne ökas med en ration, såsom i verkligheten redan sker medelst särskild godtgörelse utaf den på staten besparda spanmålen».
»I sammanhang härmed vågar jag i underdånighet erinra om den öfriga kostnad, som, på sätt nyss nämndt är, särskilt drabbar de Officerare, hvilka måste ra m. m. hafva tjenstehästar, nemligen den ingalunda obetydliga utgiften för stallhyra, hästarnes skötsel och skoning, stall-effekter m. m Denna kostnad, som, enligt Krigskollegii beräkning, kan uppskattas till omkring 400 R:dr R:mt årligen för hvarje tjenstehäst, och kvilken kostnad de nu äfven nödsakas af sina löner bestrida, anser jag, lika med Krigs-kollegium, väl rätteligen böra i sin helhet af Staten dem särskildt godtgöras, men då en dylik ersättning torde anses alltför betydlig och äfven medföra större utgifter för Staten, än att ersättningen till hela det af Krigskollegium beräknade beloppet nu må ifrågasättas, inskränker jag mig, att i underdånighet föreslå, att åtminstone i sådant afseende måtte beviljas 100 R:dr R:mt för hvarje utgående häst-ration» «Sedan underhålls- samt andra hufvudsakliga kostnader i och för Öfverbefälets tjenstehästar blifvit på detta sätt från allöningen afskilda, och hvilka kostnader på sätt jag föreslagit, borde särskildt till någon del godtgöras, möter icke vidare hinder för en gemensam reglering af adöningsbeloppen för hvarje tjenstegrad, till hvilken fråga jag nu öfvergår.» »Vid bestämmandet af de nya aflöningsbeloppen för de olika graderne inom de värfvade Garnisons-regementena borde, efter min åsigt, vederbörligen tillses, att löntagaren i de lägre graderne må för sin person främst kunna påräkna skalig bergning, samt i de högre graderne mer eller mindre derutöfver, så att honom icke må betagas all möjlighet att vid en mera framskriden ålder och när han hunnit, Officeren till Kompani-chefs- och Under-officern till Fanjunkares grad, hvar - 8 Bil.
JYs 3 lill Kongl. Maj:Is Nåd.
Prop. JY$ i, om Statsverket 1836. est den ene och den andre merendels blir för tjenstetiden qvarstående, utan att hoppas eller påräkna vidare befordran, lefva äfven såsom gift.