Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utaf alla Memorial, som äro af Utaf alla Memorial och Anföranden egenskap, att de till något Rik- den, som äro af egenskap att böra till sens Ständers Utskott böra remitte- något Riksens Ständers Utskott remitras, skola fyra exemplar till Ståndet teras, skola till Ståndet ingifvas två ingifvas, hvaraf ett aflemnas till Ut- exemplar, hvaraf det ena stadnar vid skottet, och de öfriga, vid tillkänna- Protocollet, och det andra till Utskotgifvande af beslutet om Remiss, till- tet afgår.
Regäres communication med ställes Med-Stånden. de öfriga Stånden, afemnes dessutom tre exemplar, för att dem tillställas.
Prot. 1834.. 3-die Sami. i:a Häftet, 2 J.O Coust ilutions-Ut skot tets Memorial N:o r. M) §. 57.
Första Momentet. 2-'dra Perioden. — Vill Ledamot, som ej — — — — Vill Ledamot, som ej — till Protocollet, hvilket må — — till Protocollet, hvilket må Ståndets beslut åtfölja. — — Med-Stånden tillställas, enär han de för communicationen och protocollet nödiga exemplaren deraf till Sccreteraren ajlemnar. N) §. 5g.
Första Perioden.
Alla hos Riks-Stånden hållna pro- 1:0
Huart och ett Riks-Stånd skall tocoll skola, så tidigt ske kan, ge- vara medgifvet att, på sätt Ståndet nom trycket utgifvas till deras full- lämpligast pröfvar, låta dess protocoll, ständiga innehåll, med undantag blott antingen fullständigt, eller i justeradt af sådant, som Ståndens enskilta Eco- sammandrag, till trycket befordra; äf nomie beträffar. vensom hvarje enskilt må äga att, efter derom gjord anmälan, utan hinder eller författare-ansvar till trycket utbekomma större eller mindre delar af samma protocoll, med undantag blott af sådant, som Ståndens enskilta Economie beträffar.
Tryckfrihets-Förordningen. §• 2. 4:de Momentet.
Att Protocoll hållna — — — Att Protocoll hållna och Handlingar, eller Riks-Ståndens, och Handlingar, eller Hemliga Ut eller Hemliga Utskottets — — — skottets att dem icke up att dem icke uppenbara. penbara.
Constitutions- Utskottets Memorial N.o i. 11 Riksdags-Ordningen. O) §. 59.
Didra och gidje Perioderna. — — De Handlingar likväl, hvilka „ — o;o Sådana Handlingar, hvilka till samtliga Riks-Sfånden aflemnas, till samtliga Riks-Stånden inlemnas, såsom Konungens Propositioner, Rik- eller fran dem utgå, skola icke i Presens Ständers Utskotts Betänkanden tocollen intagas, utan endast mecl numoch Förklaringar samt de Protocolls- mer eller korrt rubrik antydas.
Af desUtdrag, hvarigenom Stånden medde- sa Handlingar böra, såsom ett Bihang la hvarandra sina beslut, skola icke till samtliga Rih-Stdndens Protocoll, i Protocollen intagas, utan endast till Konungens Propositioner, Utskottens sitt innehåll korrteligen deruti anföras.
Betänkanden, Riksens Ständers underDesse Handlingar tryckas särskilt, dåni ga Skrifvetser, samt Riksclags-Besåsom ett Bihang till samtliga Riks- slutet, särskilt från trycket utgifvas, Ståndens Protocoll och utgifvas under dock att hvad förut är i tryck till Expeditions-Utskottets uppsigt.
Riks-Stånden utdeladt icke må, på allmän bekostnad, ä nyo tryckas, B) §• 72.
Usta Perioden.
Ingen expedition först Ingen expedition — först blifvit uppsatt af Expeditions-Utskot- blifvit uppsatt af det Utskott, sorn tet och derefter uti Stånden behörigen målst sist handlagt, reviderad af Expejusterad och underskrifven. — — ditions-Ut skottet, der det samma icke omedelbart besörjer uppsättningen, och sedermera uti Stånden behörigen justerad och underskrifven.
Anm•
Förslags.puncterna E, F och G stå i nära inbördes beröring 5 puncferna D och P äga oskiljaktigt sanåmanhang.
Se Bih. q Sami.
N:ris 57 och 70.
Ridd. och Adelns Prot. den 22 Fehr. 183°> P* — och den 13 Mars 1830, p. — Preste-Ståndets, d:o, 13 B. p.* 74, 15 B. p. 136. 12 Coust it utions- Utskottets Memorial N;o i.
Borgare-Ståndets d:o, 6 B. p, 783 j S°4 » 7 B. p. I043 och 1069.
Bonde.Ståndets dro, XO B. p, 117_ 121, II B. p. 240. 2:o Redactions-förbättring, med hänsigt till förbudet mot rådplägning _i Konungens öfvervaro. Regerings-Formen. §• 55* irsta Perioden.
Ej må Riksens Ständer i Konun- Ej må Riksens Ständer i.
Konungens öfvervaro öfver något ämne be- gens öfvervaro öfver något ämne sluta. — — rådpläga eller besluta. — — Riksdags-Ordningen. §. 27- irsta Momentet, sista Puncfen.
Och som Riksens Ständer, jemlikt Regerings-Formens 55 $., ej äga att i Konungens öfvervaro något besluta, må ingen rådplägning härom (Utgår;, å Riks-Salen hållas.
Ridd. och Adelns Protocoll den 5 Febrtiarii 1830, p. _ Preste.Ståndets d:o, 14 B. p. 353, Borgare-Ståndets d:o, 6 B. p. 579 oc^ 685- Bonde-Ståndets d;o, II B. p. 12 f. 3:0 Ändring, jemkning och tillägg i föreskrifterna om Grundlags-frågors behandling.
Ut sköttets Memorial N:o i. 13 Regerings-Formen. §•
56- Sednare Momentet.
Frågor om förändringar af stadganden i Grundlagarna — — — till Riksens Ständers afgörande, sorn of- (Hela motstående Moment uteslutes). van sagdt är. §• 31- Förra Momentet.
Denna Regerings-form samt Ri- Denna Regerings-form samt Rikets — — — och möjliga att verk- kets — — — och möjliga att verk ställa.
Ständer må icke å ställa, den Riksdag, då Utskottet någon sä- Inkommer till Riksens Ständer Condan ändring föreslår, utan först å den stitutions- Utskottet, i följd af Riksnästföljande, derom besluta.
Blifva dagsmans motion, nied något förslag då alla Riks-Stånden om ändringen till Grundlagsändring, må Riksens ense, öfverlemne de Förslaget derom Ständer kunna derom vid samma Rikstill Konungen, genom deras Talmän, dag öfverlägga, men icke besluta.
Göras med begäran, att Konungen ville Sitt i Plena icke anmärkningar mot Utskotbifall dertill gifva.
Konungen in- tets Förslag, hvile det, såsom ett Rik hemte — — icke samtycker till sens Ständers utlåtande, till nästa Riks deras åstundan. dag.
Göras åter mot Förslaget an märkningar, förvises de, som hvarje Riks-Stånd särskilt förklarar utgöra dess gemensama tankar, till ConstitutionsUtskottet, hvilket åligge att meningarna, i möjligaste måtto, till ett helt utlåtande sammanjemka, och, om oförenliga skiljaktigheter yppats, dem till behandling hos Riks-Stånden derjemte anmäla.
Sammanstämma nu dessa i Ett utlåtande, hvile) det till nästkommande Ständers pröfning.
Finnas åter något Stånds tankar, i en eller flera delar, 14 Constitutions- Utskottets Memorial N.-o i. stridande mot de öfrigas, och fogar sig ej samma Stånd efter dem, varde, för slutlig jemkning, Constitutions-Utskottet, genom val af Riks-Ståndens Plena, förstärkt till ett antal af Tjugu personer från hvarje Stånd, hvilke, med iakttagande af hvad 38 Jf. Riks dags-Ordningen stadgar, hest amme Riksens Ständers utlåtande, för att, dymedelst fullständigt beredt, hvila på sätt ofvan sagdt är.
Öfver de sålunda, till afgörande vid nästa Riksdag hänskjutna, Förslag skall då endast kunna med ja och nej beslutas; och öfverlemne Riks-Standen de af dem samfäldt antagna Förslagen, genom sina Talmän, till Konungen, med begäran att
Konungen inhemte — — icke samtycker till deras åstundan.
Sednare Momentet. 2.'dra Perioden. — — Tillstyrker Utskottet hvad Tillstyrker Utskottet Äonun Konungen, föreslagit, hvile frågan gens förslag, hvile detsamma, of öran till nästa Riksdag, då Riksens Stän- dradt, till nästa Riksdag, då Riksens der skola sitt beslut derom fatta.
Ständer skola sitt beslut derom fatta.
Riksdagsordningen. §• 73- Stadna Riks-Stånden i sina be- Stadna Riks-Stånden i sina beslut _ — — med Riksens Ständers slut — — — med Riksens Ständers rätt afgöra. rätt afgöra.
Consi it ut iöns- Utskottets Memorial N:o i. 15
Om behandling en, i dessa fall, af Grundlags frågor är, genom 81 §. i Regerings-Formen särskilt stadgadt.
N;ris 63 och 71, Ridd. och Adelns Prof. den 22 Februarii 1S30 och den 13 Mars 1830.
Preste-Ståndets D:o, 13 B. p. ilo och 15 B. p. 260.
Borgare.Ståndets D:o, 7 B. p. 22, I40, I043 och Io72.
Bonde-Ståndets D;o, 10 B. p« 88. 4-0 Andrad redaction i följd af besluten om Myntbestämningen och Banko* ärenderna i allmänhet.
Regeringsformen. §• 72.
Riksens Ständers Bank förblifver Sveriges Rikes Rank, för ali ict hädanefter, sorn den hittills varit, skild från Rikets Statsverk, vare under under Riksens Ständers egen Garan- Konungens och Riksens Ständers gementie och Vård, så att den ostörd må sama Garantie, men under Riksens förvaltas af de Fullmägtige, hvarje Ständers egen vård, ostördt förvaltad
Stånd dertill förordnar, efter de Ord- af de Fullmägtige, hvarje Stånd derningar, Stadgar och Reglementen, till förordnar, efter de Lagar och Stadhvilka redan gjorde äro eller vidare gauden för Banken och dess rörelse, hvilaf Riksens Ständer göras kunna j ä- ka nu äro gällande, eller af Konungen gande Riksens Ständer allena rätt att och Riksens Ständer gemensamt varda genom Banken utgifva Sedlar, som stiftade.
Dock åge Riksens Ständer, för mynt i Riket må erkännas. sorn genom sina Fullmägtige tillsätta Tjenstemännen inom Banken, att allena fastställa Reglementen för Bankens inre förvaltning och arbetssätt, samt för dess Tjenstemäns befordringar och aflöning.
I öfverensstämmelse med ofvan «• heropade Lagar och Stadganden, ege' 16 Constitutions- Utskottets Memorial N;o i.
Banken allena rätt att utgifva sedlar eller myntför skr ifningar, hvilka må lika med mynt i Riket erkännas, och skola af Banken med mynt, efter deras lydelse, inlösas.
Öfver användandet af Bankens ärligen behållna vinst-medel åge Riksens Ständer att allena besluta, så framt dessa medel ej, till bibehållande- af Bankens grundfond eller till dess förstärkning , af Konungen prof vas erforderliga.
Se Bih, 3 Sami.
N:ris 56 och 68- Ridd. och Adelns Prof. den 17 Februarii och den 16 Mars 1830.
Preste-Ståndets D:o 14 B. p. 32I och 15 B. p. 4I.
Borgare-Ståndets D.o, 6 B. p, 6285 671, 724, 7 B. p. Q03. Bonde-Ståndets D:o Ii B. p. 41 183. 5:0 Ny redaction i fråga om Riksdagsmanna-valen.
S. lilio Med de i 2idra §:n omförmälda 1:0
Med de i 2ldra §:n omförmälda föreskrifter förstås bestämmandet af föreskrifter förstås bestämmandet af skyldigheten för vederbörande C01- skyldigheten för vederbörande Corporationer eller Embetsman, att, utan porationer eller Embetsman att, utan vidare påminnelse och utan annan an- någon påminnelse och utan annan anledning, än vid Lagtima Riksdag, ledning än sista Riksdagsbeslutet, vid sista Riksdags-Beslutet, och vid Ur- ansvar besörja, att valen till Rikdagstima Riksdag, sjelfva Kallelsen, be- män må, inom den för deras början sörja, det valen till Riksdagsmän, och slut af Riksens Ständer bestämda der sådana val äga rum, i laglig ord- tid, i laglig ordning och med ali ning och vid ansvar, med ali skynd- skyndsamhet, verkställas; tillhörande samhet verkställas; tillhörande det det Dom-Capitlen att för Presterska Doin- pet, Comtitution s -Utskottets Memorial N:o i. 17 Dom-Capitlen att för Presterskapet, Hufvudstadens Magistrat, att för dervarande Borgerskapet, samt Landshöfdingarne hvar i sitt Län, att iör de öfriga Städernas Borgerskap och Menige Allmogen om sådana Valförrättningar å Embetets vägnar föranstalta, med särskilt föreskrift från Landshöfdingarna, att samma dag, då i Kyrkorna Riksdagskallelsen kungöres, skall Sockenstämma till nästföljande Söndag, för Electorsval af Allmogen, utlysas.
Skulle uti en eller flera kyrkor af ett Pastorat Gudstjenst saknas å den Söndag, då Kungörelsen borde uppläsas, åligge det Presterskapet att genast genom Kronobetjente i Pastoratet besörja, det nästa dag ett exemplar af Kungörelsen skyndsamt circulerar från by till by, uti sådana Församlingar eller Capell-lng , med förständigande, att deras ledamöter hafva att nästföljande
Söndag sig vid Moderkyrkan infinna till Electorsval, i händelse Gudstjenst icke samma Söndag bör hållas i egen kyrka, då valet derstädes må för Socknen eller Capell-laget förrättas.
I de Härader, der Doinhafvanden är af Frälse-stånd, förordnes af Hof - Rätterne Ofrälse Valförrättare för Bonde-Ståndet. 2:0
Om tiden för de Riksdagar, till hvilka Konungen Ständerna kallar, lärer Konungen i Nåder HofRätterna förständiga.
Om tiden åter för sådana Riksdagar, till hvilka Bihang till R.
St. 1 i:a j pet, Hufvudstadens
Magistrat att för dervarande Borgerskapet, samt Landshöfdingarne, hvar i sitt Län, altför de öfriga Städernas Borgerskap och Menige Allmogen om sådana Valförrättningar, å Embetets vägnar, föranstalta. 2:0 Landshöfdingarne åligge härvid särskilt att 0111 Riksdagsmannaval för Allmogen tidigt utfärda Kungörelse, med föreskrift att samma dag, då denna i kyrkorna uppläses, Sockenstämma för Electprs-val af Allmogen skall till nästföljande Söndag utlysas.
Skulle, uti en eller flera kyrkor af ett Pastorat, Gudstjenst saknas å den Söndag, då Kungörelsen borde uppläsas, åligge det Presterskapet att genast, genom Krono-betjente i Pastoratet, besörja, det nästa dag ett exemplar af Kungörelsen skyndsamt circulerar från by till by, uti sådana Församlingar eller Capell-lag, med förständigande att deras Ledamöter hafva att nästföljande Söndag sig vid Moder-kyrkan infinna till Electors-val, i händelse Gudstjenst icke samma Söndag bör hållas i egen kyrka, då valet derstädes må för Socknen eller Capell-laget förrättas.
Domhafvallden i Häradet vare alltid Valförrättare för Bonde Ståndet; är han Frälseman, förordnes dertill opå. mint af Hof-Rätten en Ofrälse, så ii. digt, att valen må vid den i Riksdagsbeslutet utsatta termin kunna börjas. rot. 1834. 3'-dje Sami. läftet. 3 18 Constitutions- Utskottet; Memorial N:o i.
Stats-Rådet, eller ock, enligt Rege- 3:0
När Konungen eller Statsringsformens 95 §., de i densamma Rådet kalla Riksens Ständer till Urnämnde vederbörande kalla, åligge tima Riksdag, skola, utan vidare erindet dem att Hof-Rätterna underrätta, rån än sjelfva kallelsen, vederbörande Corporationer eller Embetsman skyndsamt och i öfrigt på sätt genom 1 och z mom, här ofvan stadgas draga försorg om Valens behöriga verkställighet.
När åter, enligt Regeringsformens 93 §., de deri nämnda Embets-myndigheter meddela offentliga underrättelser om Riksens Ständers inträffande Sammanträde, tillhöre det dessa Myndigheter, utom Riddarhus-Directionen, att sjelfva om'Valen i förrberörda ordning foga anstalt.
Angående tiden för Riksdagen lärer Konungen, då Han dertill kallar, Hof-Rätterna förständiga.
Utfärdas Kallelsen af StatsRådet eller af vederbörande Embetsmyndigheter, skola, i förra fallet, Stats-Rådet, och i det sednare , Landshöfdingarne ofördröjligen härom HofRätterna, i det ändamål 2 mom. antyder „ underrätta. 4:0 Ankommer kallelse till Urtima Riksdag, sedan val till Lagtima Riksdag för sig gått, vare sådana val får Urtima Riksdagen gällande, utan att ny full. magt får den valde må erfordras •
Bårandes likväl, cm tiden för Urtima Riksdagens början, de valde behörigen underrättas genom de Corp orationers eller Embetsmäns försorg, som föranstaltat om valen.
N:o 9. ConitUutiom-Utskottetr Memorial N:o i. 19 Ridd. och Adelns Prot. den n Maji I829 p. 47. Preste-Ståndets d:o 3 B* P- 34.?- Borgare.Ståndets d;o, 2 B. p. 250 och 265.
Bonde-Ståndets d;o, 4 B. p. 658 • 6:0 Tillägg, rörande Ridderskapets och Adelns representations-sätt.
Riksdags-Ordningen. §.
Ridderskapet Och Adelil infinner sig till Riksdag och representeras, enligt Riddarhus-Ordningen, hvilken, likasom öfriga Stånds-Ordningar, bör vara i öfverensstämmelse med Grundlagarne författad. 7:0 Redactions-ändringar, beträffande 12- Ridderskapet och Adeln infinner sig till Riksdag och representeras genom hvarje introducerad Atts Hufvudman eller, i detmer frånvaro, genom den tillstäder varande närmaste Åttemannen, eller, om iche heller någon Ättenlan sig inställt, genom en af Hufvudman eller hans rättr innehafvare vederbörligen förordnad Fnllmägfig af 'i qntiaii introducerad
Ätt; Allt enligt Riddarhus-Ordningen, hvilken, likasom öfrigaStåndsOrdningar, bör vara i öfverensstämmelse med Grundlagarne författad.
Ridd. och Adelns Prot, den 5 Februarii 1830.
Preste-Ståndets d:o, 14 B. p. 283- Borgare-Ståndets d;o, 7 B, p. 455 och 489.
Bonde-Ståndets d:o, 10 B. p, 357.
Universitetens representation. 20 '
Constitutions- Ut skottets Memorial N.o i, Riksdags-Ordningen. §. 13* Sednare Momentet.
Första Perioden. 2:o Universiteten i Upsala och 2:0 Universiteten i Upsala och Lund äge att till Riksdagsmän i Pre- Lund, genom Academiska Consistoriernas ste-Ståndet utse, hvartdera tvänne samtliga Ledamöter och Universitetens Professorer från de Vesrldsliga Facul- Ordinarie Adjuncter, skola till Riksdagsteterna. — — män i Preste-Ståndet utse, hvartdera minst En Professor från de Verldsliga Faculteterna, dock med rättighet att ställa tvänne sådana Fullmägtige. — —■ §. 17.
Sednare Momentet. 2:0
Vid alla Riksdagsmanna-val 2:0
Vid alla Riksdagsmanna-val — — — uppbäras och redovisas. — — — uppbäras och redovisas.
För en af hvartdera Universitetets Full' tung t ige hör ofvannämnda rese- och un• derhälls-kostnad utgå från Academie-Fonden.
N:ris 52 och 59.
Ridd. och Adelns Prot. den 20 Nov. 1829.
P* 282 och den 22 Februarii I830 p. — Preste.Ståndets d:o, XI B. p. 244 och 12 B. p. 198- Borgare-Ståndets d:o, 6 B. p. 262, 278 > 783 och 829.
Bonde-Ståndets d;o, 9 B. p, 474* g:o Tillägg, angående Borgares Valbarhet.
Constitutions- Utskottets Memorial N:o z. 21 Riksdags-Ordningen. §• 14- 5.‘te Momentet. i:sta Perioden. 5:0 Ingen må för Städerna till 5:0 Ingen må för Städerna till Riksdagsman utses, som ej minst Tre Riksdagsman utses, som ej minst
Tre år varit Magistrats-person eller Bor- år varit Magistrats-person eller Mangare i Staden, ej heller någon — tåls- och Skattskrifven Borgare i Staden, brukande Bergsman. — — ej heller någon — — — brukande Bergsman. — — Se Bih. 3 Sami.
N:ris 31, 33, 43, 49 och 78.
Ridd. och Adelns Prot. den 29 Augusti 1829, p. 278 och 28f 5 den 6 November 1829, p. 316, och den 18 Mars 1830 p- — Preste-Ståndets d;o, 6 B, p. I52 och 7
B- P- 324- Borgare.Ståndets d:o, 3 B. p. 577, 597, 7oi 4 B. p. 225, 268, 5 B. p. 222, 251, 7 B. p. 1247.
Bonde-Ståndets d:o, 6 B. p. 520. 9:0 Tillägg, åsyftande Frälsehemmans-ägares representations-rätt.
Riksdags-Ordningen. §• 15- a) irsta Perioden.
Allmogen i hvart Härad välje, Allmogen i. hvart Härad välje, efter hemmantalet, till Riksdagsman efter hemmantalet, till Riksdagsman af Bonde-Ståndet, den, inom Häradet af Bonde-Ståndet En, inom Häradet boende och besuttne, Krono-, Krono- boende och besutten, Krono-, Kronoskatte- eller Frälse-Skatte Hemmans- Skatte-, Frälse eller Frälse-Skatte ägare, hvilken icke tillförene Hemmansägare, hvilken icke tillföre.
i Rikets tjenst innehaft. — — ne — — — i Rikets tjenst innehaft. — — 22 Constitutions- Utskottets Memorial N:o i.
N:o 2r. Ridt!, och Adelns Prot. den 25 Maji 1829 P. 113* Preste-Ståndets d:o, 5 B. p. 164.
Borgare-Ståndets d:o, 3 B. p. 39 och 55“ Bonde-Ståndets d:o, 6 B> p. g, 25> 36 och 738- 1010 Redactions-förändring, i afseende på högsta antalet af Härader, som må förena sig om Fullmägtig.
Riksdags-Ordningen. §• 15- b) 2.‘dra Perioden.
Härad förena sig om en Fullmägtig, vare sådant dem obetaget. — —7 Vilja flera Härader, hörande till samma Domsaga, förena sigom en, inom dennas område boende och besutten Fullmägtig, vare sådant dem obetaget.
Skulle någon Domsaga innehålla färre än Ett hundrade valberättigade hela Hemman, må den kunna, med ett eller flera inom annan Domsaga belägna Härader, om gemensam Fullmägtig sig förena.
N:ris 22 och 33, Ridd. och Adelns Prot. den 25 Maji I829, p. II4 och den 26 Junii 1829 p. 58.
Preste-Ståndets d;o, 5 B. p. 177, Borgare Ståndets d:o, 3 B. p. 39, 45 693 och 758- Bonde.Ståndets d:o, 6 B. p, 9, 25, 36 och 738. li:o Tillägg, angående förrättandet af Riksdagsmanna-valen för BondeStåndet.
Conslitutions-Utskottets Memorial N:o i. 23 Riksdags-Ordningen. §» 15- <0 (Ny punct vid slutet).
— — Till förrättande af valen för ada Häraderna inom en Domsaga, skola Electorerne på samina dag och ställe sammanträda.
Ridd. och Adelns Prot» den 26 Junti 1829, p. 58.
Preste.Ståndets d:o, 6 B. p. 5^1* Borgare-Ståndets d;o, 3 B. p. 760 oc^ 354* _ Bonde»Ståndets~ d:oa 6 B. p. 9, 25» 3& och 738. 12:o Ändring, åsyftande förlängd Revlsions-tid. Riksdags-Ordningen. §• 68- 2:dra och grdje Perioderna. — — Desse Revisorer af slutade Räkenskaper, och tage alltid Revisionsförrättningen sin början den 15 Augusti; Skolandes så väl Riksens Ständer böra af Konungen kallas.
N;ris 65 och 72.
Ridd. och Adelns Prot. den 22 Februarii och den 13 Mars 1830.
Preste-Ståndets d;o, 14 B. p. 2§4 oe^ 15 B. p. 260.
Borgare-Ståndets d:o, 7 B. p. 543, 562, 1044 och 1074.
Bonde-Ståndets d:o, ]o B. p. 418- Desse Revisorer af slutade Räkenskaper, och tage derföre alltid Revisions-förrättningen sin början den 15 September; skolandes så väl Riksens Ständer — — — böra af Konungen kallas.
Och må ingen Revision öfverskrida en tid af Tre månader. 24 Constitutions- Utskottets Memorial N;o 2.
Ankom till Exp-.Utsk. d. ig Febr. kl. 12.
Memorial, angående infordrad skyndsam uppgift å Grundlags-ändrings-förslagen vid 65 och72§.§.
Reger ings-formen.
Under den 10 dennes hafva Högvördige Preste- och Vällofl. Borgare;.
Stånden, med anledning af Kongl.
Majits den g förutgående aflåtna Nådiga Skrifvelse, anmodat Constitutions-Utskottet att, så skyndsamt som möjligt, inkomma med uppgift å de beredda förslagen till ändring i 65 och 72 §. §.
Regerings-Formen, och Hedervärda Bonde-Ståndet till Utskottet öfverlem. nät högstberörda Nådiga Skrifvelse.
Enär Constitutions-Utskottet redan låtit sammandraga och under denna dag till samtliga Riks-Stånden insänder fullständig redactions-uppgift å alla sedan sistlidne Riksdag hvilande, till den nu påstående hänskjutna Grundlagsändrings-förslag, bland hvilka äfven begge nu ifrågavarande innefattas, förmodar Utskottet att någon särskilt åtgärd af de gine Riks-Ståndens remisser ej lärer anses påkallad.
Stockholm den 14 Februarii 1834. STOCKHOLM, H. G. Nordström, 1334.
Constilutions- Utålottets Memorial N:o 3, i N:o 3.
Antom till Exp.-tJtst. <1. a5 Mars tl. rs. Memorial till 13 or gare Ståndet, med utlåtande om grundlagsenligheten eller stridigheten af en väckt fråga, hvarå Talmannen vägrat proposition.
Sedan, vid återföredragningén i Vallöf!. Borgare-Ståndet af Kongl. Maj:ls linder den 3 dennes aflålna Nådiga Skrifvelse, med förslag till Lag för Banken, Herr Helsingiusefter motiverad framställning af sin åsigt, att högstberörda Nådiga Skrifvelse, med åtföljande Lagförslag, endast borde till handlingarne läggas, å samma framställning äskat proposition, och flere Ståndets Ledamöter härutinnan med honom sig förenat, men Herr Talmannen, vid discussionens slut, förklarat, det han sålunda förstode 44 §•
Riksdags-Ordningen, att Remiss å Konungens Propositioner ej finge vägras, och derföre grundlagsenligt begagnade sin rätt att å den motsatta åsigten vägra proposition, så har, enär Ståndets, genom votering utrönta pluralitet icke i Herr Talmannens förklarande instämt, det blifvit till ConstitutionsUtskottet hänskjutet att afgöra, huruvida en sådan vägran må ega rum, eller icke, öfver hvilket beslut Constitutions-Utskottet i dag inhändiga!
Vällofl. Borgare-Ståndets Protocolls-Utdrag.
Denna, med hemtadt, fastän ej uttryckligen åberopadt stöd af 55 §.
Riksdags-Ordningen, till Constitutions-Utskottet förvisade fråga, hvilken således påkallar ett omdöme blott öfver bokslafliga grundlagligheten af den yttre formen för sjelfva hufvudmålets behandling, innefattas i Vällofl.
Borgare-Ståndets yrkande, att den Nådiga Skrifvelsen, jemte Lagförslaget, måtte lemnäs utan remiss-åtgärd.
Nu stadgas likväl i 56 §.
Reger i ngs-For m en och, med ytterligare utveckling deraf, i Riksdags-Ordningens 44 §•> att Konungens Propositioner äfvensom de i Ståndens plena väckta allmänna frågor ej må till omedelbart afgörande upptagas, utan skola remitteras till behörigt 'Utskott, som ege att deni utreda och deröfver sig yttra; och 4p §•
Riksdags-Ordningen förmår, att livar och en första gången i något Stånd förekommande allmän fråga skall, så-vida hon ej enhälligt genast remitteras, ligga på bordet till nästa plenum, då remiss bör ske.
Serskildt bjuder ock Regerings-Forraens.
Bihang till B- St.
Trot. 1831* 3:dje Sami. 2 '.dra Häftet.
Co/istitutions- Utskottets Memorial N:o /}. 87 §. att, öfver de Lagfrågor Konungen framställer till Rikets Ständer* desse infordre Lag-Utskottets Utlåtande, Från dessa bokstafligen tydliga och ovilkorligt förbindande föreskrifter om remiss, finnes, med hänsigt till Konungens Propositioner, icke ett enda undantag medgifvet, och, hvad Riksdagsmäns motioner angår, ej något annat än för de fall, då in plenis antingen Grundlagsändringar, emot förbudet i 81 §.