Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då nu dessa tillfälliga och locala omständigheter icke oundgängligen medföra någon rubb ning af de förra omsättningsvilkoren; då tvärtom, det som gäller för ett helt, jemväl mäste, så vidt möjligt är, tillämpas för Bihang till R. j. Prof. gsdj* Sami. 44- 346 Constitutions•
Utskottets Betänkan den. delarne, och då dessutom det äldre stadgandets tillvaro gör umbärligt hvarje nytt, der RiksSlåndens pluralitet icke ansett detta sednare vara bättre, linner ConstitutionsUtskottet att, enligt 75 §.
Riksdagsordningen, sammanstäld med 72 §.
RegeringsFormen, närvarande fråga kan, och således äfven bör, förfalla.
Stockholm den 15 December 1825. * ' > .
Utdrag af Constitutions Utskottets Pr o to • coll den 15 December 1823.
S. D. Herr Professorn Doctor Munck af Rosenschöld, som varit skiljaktig från det beslut, hvilket innefattas i Memorialet N:o 84 * uppläste nu en ReservationsSkrift, så lydande:
"Mot det af Constitutions-Utskottet nu fattade, på’? en Pluralitet af 3 röster grundade beslut, reserverar jag mig såsom rakt stridande både mot Grundlagens bokstaf och mening. 75 §.
Riksdagsordningen stadgar att, då 2 Stånd stadnar mot 2, skola de Reglementen , som af Riksens Ständer göras och i 72 §.
Regeringsformen omnämnas, afgöras genom en Nämnd, enligt RiksdagsOrdningens 73 jf.
Den fråga* Constitutions-TJtskottets betänkanden.
347 hvilken nu af 3 Stånd är remitterad till ConstitutionsUtdrottet, och om hvilken 2 Stånd staclnat mot 2, angår det nya Reglementet för våra BancoDiscontVerk.
Ehuru detta Reglemente till en del upptager hvad som är i det gamla stadgadt, så är det så mycket mer nytt, som, i enlighet med 3a §.
Riksdagsordningen, vid hvarje Riksdag ett nytt Reglemente bör utarbetas, och sedan Banquens publicitet är besluten, ett nytt Reglemente icke kan annat än vid hvarje Riksdag författas.
Det gamla Reglementet är således förfallet och kan icke gälla i någon punct.
Om en punct ur gamla Betänkandet upptages i det nya, är det dock ej att anse för ett partielt bibehållande af gamla Reglementet.
Nu är af ConstitutionsUtskottet ifrågavarande punct förklarad förfallen.
Häraf kan uppstå den oformlighet att intet af Riksens Ständer afgöres i afseende på om* sättnings-summan för DiscontLån, och att således intet vid denna Riksdag blifver stadgadt härom.
Ty hvarken det hela eller en del af det gamla Reglementet är numera ett rättesnöre för Bancoförvaltningens alla grenar, utan en fullkomlig nullitet, hvarföre ej möjligen frågan om afbetalnings-summan skulle, enligt Grundlagen, 548 Constitutions-Utskottets betänkandeil, kanna afgöras, utan om något Stånd från» ginge sitt förut tagna beslut.
Och skulle, enligt Herr Professorns begäran, detta särskilta anförande hvaruti BondeStåndets samtlige närvarande Ledamöter instämde, Utskottets till Riksens Ständer afgående Memorial bifogas.
Ut* supra, Ex Protocollo J.
D. balerius.
N:o 85- Ankom den 17 December 1823.
Memorial till Riksens Ständer, med förslag till ett tillägg i 29 §.
RiksdagsOrdningen.
Erfarenheten torde nogsamt hafva ådagalagt behofvet af en Skiljeman emellan Respective RiksStånden, när de stadna, 2 mot 2, i olika meningar, huruvida en slutligen beredd fråga bör, antingen förfalla, eller ock öfverlemnas till förstärkt Utskott.
En sådan befattning synes närmast tillhöra det Utskott, som eger i allmänhet att upptaga frågor om förklaringar af Grundlagar* Constitutions-Utskottets betänkanden.
349 na och särskilt att, i händelse Ståndens pluralitet ej kan derom förena sig, bestämma till hvilket Utskott ett mål må förvisas; och Riksens Ständer hafva jemväl, i flera, under innevarande Riksdag inträfFade fall, behagat, med anledning af 29 $. Riksdags Ordningen, uppdraga åt ConstitutionsUtskottet, att afgörä öfver ärendets definitiva behandling.
Det är således både i analogie med ett redan befintligt Grundlags-stadgande och i öfverensstämmelse med dettas nödtvunget utsträckta tillämpning , som ConstitutionsUtskottet får, till Grundlagsenlig åtgärd vördsamligen framställa det förslag, att i sista momentet af ofvanberörda Riksdagsordningens 29 efter orden: ”till hvilket Utskott uppkomna frågor och ämnen böra remitteras,” följande tillägg måtte inflyta : ”eller huruvida de slutligen skola till förstärkt Utskott hänskjutas och Stånden ej m. m.” Stockholm den 13 December 1823. 353 Constitutions-Vtskotkets betänkanden.
Ankom den 19 December 1O23.
Försträckte Constitutions Utskottets Memorial ill Riksens Ständer, rörande förloppet af en anstäld votering.
Till följd af samtlige Respective RiksStåndens, på ConstitutionsUtskottets anmälan, fattade beslut, har i dag detta Utskott, förstärkt till Tjugu Ledamöter af hvarje Stånd, sammanträdt för att, jemlikt 56 §.
Regeringsformen, rösta öfver nedanstående godkända Proposition : ”Den som vill att, enligt ConstitutionsUtskottets förslag, Land- och Sjöförsvarets ärenden skola i StatsRådet af en enda KrigsMinister föredragas, röste Ja.” *’Den det ej vill, röste Nej.
Nej, framställes, till Grundlagsenlig behandling, det förslag vid 6 §.
Regeringsformen, att en KrigsMinister må föredraga Landförsvarets och en SjöMinister Sjöförsvarets ärenden samt, i följd deraf, genom 5 §. stadgas StatsRådspersonalens tillökning med En Ledamot,” hvilken votering, Grundlagsbehörigen förrättad, sålunda utfallit att, Constitutions-Utskottets Betänkanden. 352 vid Sedlarnes uppsummerande, befunnits gifna, sedan en casserats: TjuguSex Ja och FemtioTvå Nej.
Stochholm den 18 December 1823.
Ankom den 20 December 1823.
Memorial till Riksens Ständer med Redacbionsförslag till de af Betänkandet om en ny StyrelseVerkens regiering föranledda Grundlagsändringar, Enligt sitt Stagande, i Memorial af den lx dennes, får ConstitutionsUtskottet härjemte vördsamligen öfverlemna säsom Riksens Ständers beredda, till nästa Riksdag hvilande utlåtanden, fullständiga Fiedactionsförslag till de Grundlagsändringar och tillägg, hvilka blifvit af Särskildta Utskottets betänkande, om en ny StyrelseVerkens reglering föranledda.
Slockholm den 19 December 1823. 352 Constitutions-Vtskottets betänkanden.
Beredda förslag till Grundlagsändringar och tillägg , egande gemenskap med ny reglering af Styrelseverk n. Regerings-For.nen. §• 5- StatsRådet skall bestå af Fjorton Le* damöter, hvilke ege räte att alla der förekommande mål öfvervara, nemligen:
En JustitiaeStalsMinister, som tillika alltid vare främste Ledamot af Konungens Högsta Domstol; En StatsMinister för Utrikes ärendena, samt Tolf StatsRåd.
Ej må Fader och Son, eller två Bröder på en gång vara ständige Ledamöter af StatsRådet. §• 6.
Af StatsRåden skola Sex vara Före* dragande, nemligen:
En Krigs Minister , för Landförsvarets ärenden; En SjöMinister, för Sjöförsvarets ärenden : En Inrikes Minister , för ärenden , som angå Näringarna, Allmänna Hushållningen och Ordningen; En FinnanccMinister, för Ca. me - konstitutions Utskottets Betånkanäen 553 tnemi - och Erätselär enden; En Ecclesia* sliqué Minister, för Kyrkoärenden , derunder innebegtipna mål, rörande Allmänna Uppfostran samt Hälso - och Fattigvården, och en JustiticeCanceller, för Grundlagsoch Justitiaéärenden , med undantag af frågor Oni Nåd i brottmål, hvilka af Re, visions ecreterare må föredragas.
Eland de öfrige Sex StatsRåden , hvaraf minst
Tre böra hafva förvaltat) Civilt Ämbete, skall ett kallas Hof Canceller, och ega de särskilta befattningar» sorn i Grundlagarna vidare bestämmas» § 8> El må Kotnmgen Fatta något beslut t
Se mål, hvaröfver StatsRSdet börås bör», derest irke minst Tre nf dess, icke Föredragande Ledamöter, jemte vederböraxde Föredragande tillstädes äro.
Stats MiniStrame och samtlige icke Föredragande StatsRåd, der de icke laga förfall ega —» »t» — — -- med flera af dylik be» skaffenhet. § 9‘ Uti alta mål, som bosKönrfhgen i StatsRådet förekomma, skall Protocoll föra»* Bihang till R, S.
Fr»t. %\ije Sami, 554 Comtitutions-XJtskattcts Eetänkanden, De tillstädesvarande StatsRädets
Ledamöter vare ovillkorligen förbundne — — —m Såsom i 106 §. derom vidare stadgas.
Innan ärendena hos Konungen uti StatsRädet föredragas, skola de, genom nödiga upplysningars inhemtande frän vederbörande EmbetsF erk, af den Föredragande beredas, $ 15- Vill Konungen börja krig eller sluta fred, kalle då, till ett utomordentligt Statsråd ,, samtelige StatsRädets Ledamöter, framställe för dem •— — — —. — som han för riket nyttigast linner. $ 26.
Då Justifiaeärenden inför Konungen i StatsRådet föredragas skola, jemte J Lisli t i asStatsMinistern och minst Ivå icke Föredragande StatsRåd samt Föredraganden , Två af Högsta Domstolens Ledamöter dem i allmänhet sr föreskrifven.
555 § 27- JustiticeCancellern, hvartill Konungen må nämna en Lag [arén och i Domarevärf nyttjad
Man, åligge, utom hans befattning i StatsRädet, förnämligast att, såsom Konungens Högste Ombudsman, föra eller — som af Domare och Ämbetsmän begångna blifva. i 23.
Konungen eger att i StatsRädet — « — men icke på deras börd.
Till Civila Ämbetsmän inom Riket och till
Domare, må sådane Män endast nämnas, mm äro af den rena Evangeliska Läran.
$ 34- StnsMinistrames, StatsRåden och JustitiagRädens
Ämbeten skola uppföras i Rikets Stat, och må 4cke af någon tillika med annat Civilt Ämbete beklädas.
De Två StatsMinistrarne innehafve
Rikets högsta värdighet; Stats
Råden ege lika anseende med de högsta, och JustiticeRuden med derintill närmast varande, militaira Amdetsmän. gj§ Constitutions-ZJtshottets betänkandcn. § 35- StatsMinistern för Utrikes Ärenderna, StatsRåden, Presidenten och Chefer för Collegier eller i dessas ställe inrättade Werk, Chefen för 7ullstyrelsen, ExpeditionsChefer i Statsförvaltnings Departementen ; Öfverståthållaren, Underståthållaren och PoIilieMästaren i Hufvudstaden, Landshöfdingar och Ståthållare i Landet, Fä tmarskalkar — — om de finna sig dertill skäl ega. $• 42- Skulle den olycka tima —• — — skola samtlige StatsRåd.ts Ledamöter vara närvarande och rösta. $■ 43- Går Konungen i Fält, eller — f&rordne Han Justi ticeStats Minis tern och Ire andre Ledamöter af StatsRddet, sorn der icke ega F öredragande befattning , att föra Regeringen — — féirhålles på det sätt sorn g §. stadgar.
Constitutions-XJtskottets hetänkandcn. 557 § 99•
Riksens Ständers JustitiaeOmbudsman må, när han det nödigt anser, kunna öfvervara Högsta Domstolens Nedre JustitiaeRevisionens — —■ — — —• — honom biträda da han det äskar. § 102.
Denna Domstol, som RiksRätt kallas, skall i sädant fall beslå af Presidenten uti Konungens och Rikets Svea HofRätt, hvilken deruti före ordet, fyra de äldsta StatsRåd, Presidenterne uti alla Rikets Collegier, Högste
Befälhafvaren öfver de i Hufvudstaden tjenstgörande Troupper, Högste närvarande Befälhafvaren för den vid Hufvudstaden förlagda Escadren af Kongl.
Maj.ts Flotta, fyra de äldsta Råd i Svea tiofRätt, Två de äldsta Råd i Kammar Colle gium och Kammar Rätten, samt det älclsta Råd i hvarje af Ri ets öfriga Collegier.
Då antingen JustitiaeCancellern — — — — — om Tolf deruti sitta.
Är Presidenten i Hof-Rätten af laga förfall eller jäf hindrad, företräde dess ställe det älsta Civila Statsrådet.
Denna Domstol ege — —- — —■ —^ återinsättande i Rikets tjenst. 358 Constitutions-Utskottets betänkan den. § 106.
Finner Utckottet af dessa Protocoll, att n~gon StatsRådets
Ledamot eller någon för tillfället förordnad Föredragande, eller den Ämbetsman, som i Commandoniå! — — — — utaf Konungen och Riksens Ständer faststäld varder. § 107.
Skulle Constitutionslltskottet anmärka — — — — Rikets sannskyldiga nyt ta, eller att någon Föredragande icke med oveld — • — —- Riksens Ständers pröfning underställas. Riksdags-Ordningen, § 29.
ConstitutionsUtskottet åligge att äska af dessa Protocoll att någon StatsRådets Ledamot, eller någon för tillfället förordnad Föredragande, eller den Ämbetsman, som i Gömman - Constitutions-Utskottets Betänkanden. 359 d*>mål — Rikets sannskyl diga nytta, eller att någon Föredragande i cke med oveld — •— — -■» Riksens Ständers pröfning underställas. §• 41- StatsRudets och Högstet Domstolens samtlige Ledamöter, ävensom JustitiesOmbudsmannen, kunna ej .'äte och slämma men ej besluten öf vervara.
Irychfrikets-Förordningen. 2- 4*.o
I grund af hvad — — — Nedre Justitiaefletustonert, Öfver- och UnderRätten m. m. Ex ofBcio, /. D. Valerius.
Register ofver Tredje Samlingen af samtlige Rik^j StSndens Brotocoll, innehållande Con« stitutions-Utskottets Betänkanden.
Anledningar till anmärkning mot StatsR&> det och StatsSecreterarne ; Utlåtande öf* ver dem. s. 122 — 148.
Anticipationer på följande årsanslag ; an* märkningar derom. s. 117— 119.
Argus, och Argus den andre, indragna s- !39— »58.
Aska, tillåten till utskeppning, s. 132 14$* B.
Ben, djurs , förhjudna till utskeppning. 8. 132 _ 145.
Berättelser, Revisorernas; Riksens Ständers Beslut om tryckning af dem , icke Kgl, Majit föredragna, s, 136 138.
Bifall, vägradt, till Ständernas beslut af år 1818, att genom sina Revisorer granska vissa Fonder. 9. 124— 138.
Brandförsäkringsverket, Allmänna.
Se Lå« ner ätt.
Böter, ersättning för^dem, anvisade å extra Utgiftsmedlen. 9. 131 — j44« Courieren, indragning af den och förbud för dess Redacteur, att vidare utgifva någon Tidning, s. 129 158.
Creditivets, mindre, disposition för militaire utgifter 5 svar på StatsUtskottels anmärkning dervid. s. 101, 107. 132 — 145* D. Deputerade till uppsigt öfver Grundla . garnes felfria tryckning , föreslagna, s. 14, 15.
Diarier, JustiticeOmbudsmannens ; utlåtande öfver dem. s. 82, 83.
Disco' ternes , filial, skuldförbindelser, rörande sättet för slutliga Behandlingen af frågan om deras inlösen, s. 310.^.512.
Särskildta meningar, s. 312.
DiscontLån, om sättet till slutliga Behandlingen af frågan om ; Utlåtande deröfver. s. 344, 345, 345.
En Ledamots särskilda mening, s. 344» DjurLäkare, se Landshöfdingar.
Domstol, Konungens Högsta ; Betänkande öfver Proposition, om försvinnandet af Konungens 2:ne röster i den. s. 213 2 17.
Forssells särskildta mening, s. 218, 220.
Fröt. 3telje Sami. 46. E.
Ebersteinska Testamentet, Regeringens beslut derom, s, 132, 146, 160—163. Ehrenborg, Friherre, StatsSecreterare för Kammarärenderne. s. 157— 169 Enkor, bibehållne vid sine aflidne Manners Pensioner på IndragningsStat. s. 136, 147. F. Fullmagt, contrasignerad, å Lön för Personer utan behörigt anspråk dertill; Utlåtande deröfver, s. 120—121. G. Granskning aF StatsRådets Protocoller, fulländad ; Betänkande i anledning deraf; s. 152.
Grundlagar.
Uppgift, på de, från förra Riksdagen hvilande Förslag till ändring •f dem. s. 15 — 67.
— Uppgto på godkände Förslag till ändring af dem. s. 83 — 98.
H. Hafre, 500 Tunnor, transporterade från Stockholm till Sundsvall, s. IJI — l43* Hafre , £00 Tunnor anbefalla att ur Ma gazinsDirection aflemnas till Konungen* enskilda Disposition, s. 134.
Handlingar rörande FörsvarsVerket; vägrad åtkomst till dem. s. 127. 140.
Horn, C. F. Se Anledningar till anmärk» ning. I.
Jnstruction, förslag af tillägg i 14 §• af JustitiasOmbudsmannens s. 133 — 236. — ■— Förslag till ändring af 25 6c 26 §. §. s. 32.2 — 324.
JustitiasCancellerens åtal mot KrigsCollegium, i fråga om försäljning af gjutgods, ogilladt. s. 132. 145. 159.
— Ombudsmannens Insruction, förslag till Tillägg i den. s. 260 — 261.
Ytterligare Utlåtande, s. 308 — 3°9* K.
Klintberg, StatsSecreterare för Handels* och Finance-ärenderne. s. 16g, 170.
Koppar, go Skeppund, för ÖfverlntendentsAmbetet af MagazinsDirection tillhandahållna. s. 135. 147.
Krcnofogdars, om, tillsättande, genom Kgl, Maj:ts Nådiga Constitutorial. s. 163,164.
Kronprinsen, H. K. H.
Utlåtande öfver proposition, om Hans utnämnande till Ordförande i Regeringen, s. 6 — £b Krut.
Se Medel. L. Lagen, Ansvarighets för RiksGalds Fullmägtige :
Utlåtande öfver föreslaget Tillägg. s. 262.
Landshöfdingarne befalde att inom Länen skaffa löner åt DjurLäkare. s. 133, 145.
Landt- och Sjöförsvarets ärender, huruvida de af en enda KrigsMinister skola föredragas, berättelse om en anstäld votering derom. s. 350, 35 r.
Räntmästares tillsättande.
Se - Kronofogdar.
Lyckeby
Qvarnar, till deras reparation , 11,000 R;dr förskjutna af Magazins-Direction. s. 135, 146- Lånerätt, rörande sättet för slutliga Behandlingen af Allmänna Brandförsäkringsverket, i Banken, s. 341, 342.
Lånförsträckningar af Sallpettermedlen ; anmärkningar deremot, s. 116, II7.
Läsning af StatsRådet3 Protocoll, om sättet att den i ConstitutionsUtskottet verkställa. s. 8 — 13.
Reservation af Professor Cederschöld. s. 13.
Mede], influtna för exporteradt Krut; anmärkning mot dispositionen af dem. s. 213, 1x5, 135» i47- O. Oflicersgrad, lägsta, förslag att frän den utesluta dem, som ej hafva en viss årlig inkomst af egen förmögenhet, s. X08, I41- OpinionsNämndens, afskalFaude, Kongl.
Proposition derom; Utlåtande deröfver, s. 273, 280. P. Postföringen öfver Danska Staterne. s. 137 148. ■— Förvaltares tillsättande.
Se Kronofogdars.
Proposition, af BondeStåndet äskad men af Talemannen vägrad; Utlåtande deröfver. s. 68, 69.
BankoFullmägtigen Anders Danielsson med fleres särskilda mening, s. 70 — 73.
— Börande en af LandtMarskalken vägrad. s. 270 — 273.
Q - Qviding, StatsSecreterare. s. to6, 107. 1*0. 12g, 165—167.
Recriiter vid indelade Cavalleriet, förhöjning i det stadgade Mälet för dem. c. 127, 140- RegeringsFormens 60 §.
Förslag till ändring af den. s. 99, 100. — — — af 2 Morn. 56$. s. 220 —225. — — — 65 §.
Förslag till ändring i den. s. 259, *40. — — — 98 §.
Förslag till Tillägg, s. 258, 259. __ — — 102 §.
Förslag af Tillägg, s. 268, 269. — — 56 J.
Föreslaget tillägg i den samma. s. 281,282,343,344, ~ — 5, 6, 8, 9» 10» 13. *6. 27,28, 34, 35, 42, 43, 99, i°2* *°6, 107 j. §. af Särskildta Utskottet till ändring föreslagne. », 299—305, 338 — 34-I — — — 98 §.
Förslag till Tillägg. s. 307. —* — “• 37 /.
Förslag till jemnkad ny Redaction. s. 173, 176.
RiksdagsOrdningens 13 föreslagen till ändring, a. 243, 244, i Ytterligare Utlåtande, s. '66, 267. Riksdags-Ordningens 14 J.
Förslag till nytt, eller till 7:de Mom. 9. 209, 213. — 19 och 23 §. §.
Föreslagna till ändringar, s. 241* 242. — — 21 §.
Föreslagen till ändring. s. 80, 81. —* ■— — 28 $.
Förslag till Tillägg i. s. 265, 266.
Ytterligare Utlåtande. &. 319, 321. — 29 /.
Förslag till Tillägg i. s. 348, 349. •— — — 29 och 47 $• §•
Tillstyrkte att ändras efter Särskildta Utskottets Förslag, s. 306. — — — 33 $.
Förslag till ändring, s. 236, 237.
Ytterligare Utlåtande, s. 263, 264. — — 37 J.
Förslag till Tillägg i. s. 225, 226. — — — 37 §•
Föreslagen till ändring, s. 98» 99* — — 41 §•
Föreslagen ändring, a» 341* ~ 43 och 44 §•§•
Föreslagne till ändring, s. 3:4* 59 §.
Föreslagen till ändring, s. 316, 319. —« —■• — 63 §.
Förslag till Tillägg i. s. 307- •— — 68 §.
Föieslagen till ändring. »• 73» 74- Riksdags-Ordningens 79 §’.
Förslag till Tillägg i. s. 8<r. 82. — — Föreslagna ändringar föran ledda af det inom Utskotten införda Omröstningssätt. s. 245, 247•
Riksdags-Ärendernas skyndsammare gäng , förslag dertill, s. 227, 233.
Ytterligare Utlåtande. s. 254, 256.
RiksRätt.
Se Quiding.
Rustnings-skyldigheter faststälde genom Konungens och Ständers beslut, föreslagna till ändring, s. 127, 141.
Rådgifvare, Konungens, i CommandoMål* Anledning till anmärkning emot. s. 248» 252.
Råg, 1000 Tunnor, förskjutna till BagareÄmbetet i Stockholm och ej återbetalda, s. 135.
Röster, Konungens två, i Högsta Domstolen.
Se Domstolen. S. Skogsproducter förbjudna till export från Bohuslän, men tillåtna från Westergöthland. s. 150, 143.
StatsRåds-ProtocolIens fulländade granskning, Betänkande i följd af, s. 152, 173.
Statsräntemedel använda till Kongl, Theatrernes understöd. 6.
I08, tio.
Stats» StätsSecreterare-platser, trenne, lemnade längre tid ledige, s. 125 139.
StyrelseVerken, Särskildta Utskottets förslag till ändring af dem ; Utlåtande öfver deri förekommande Grundlagsfrågor, s. 282.
Ytterligare Utlåtande, s. 327—337.
RedactionsFörslag. s. 338—54^2.
Sällskaps, ett patriotiskt, sammanträden, förbudna. s. 129. 142. T. Theater-inrättning i Stockholm , förklarad för Kronans Monopolium. s. 150. 142.
Treffenberg, C. G. Se Fullmagt. och Rådgifvare i CommandoMål.
Trosshästar, ändring af det bestämda Målet för dem. s. 128.
Banco-Utskottets Memorial IV.-o io5. omsättning skulle sökas för kortare tid än 3 månader.
Till Utskottets å samma pag h5 gifna förslag angående respit - månaderne , hafva Borgare- och Bonde-Stånden lemnat bifall, och sålunda för deras del stadgat: att tvänne så kallade respit-månader, till omsättning efter förfallodagen , bibehållas endast för de Lån, som varit ställda och skola omsättas på fulla 6 månader; men der
Lån sökes eller omsättes på någon kortare tid, får, vid framtida omsättning deraf, ej mera än en respit-månad begagnas.
Ridderskapet och Adeln åter har beslutat: att 2:ne så kallade respit-månäder må bibehållas för Discont-låns omsättning efter förfallo-dagen ; men, sedan denna tid förflutit, omsättning icke tillåtas.
Hvaremot Högvördiga Preste-Ståndet beslutat : att a:ne respit-månadcr, till om - 3o Eanco-Utskottets Memorial iV.o ro 5.
Rättning efter förfallo-tiden , bibehållas för de Lån , som varit ställda och skola omsättas på ett år; samt att, då Lån, omsättas på kortare tid , respit-månader väl medgifvas, men att Directionen i allmänhet må ombesörja, att Lånen inom 3 år och 6 månader äro till fullo godtgjorda.
Då nu detta sistnämnda beslut står i samband med Preste-Ståndets beslut öfver nästföregångna,punkt, som, i följd af redan vunnen pluralitet, förfallit; så fårBanco-Utskottet inbjuda Högvördiga PresteSländet att förena sig antingen med Borgare- och Bonde-Stånden, hvarigenom pluralitet vinnes för Utskottets förslag, eller med Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, då 2:ne Stånd stanna emot 2:ne, och respitmånaderne, hvarom något förändradt stadgande ej ovilkorligen erfordras, följaktligen komma att, på förr vanligt sätt, beräknas lika med hvad Ridderskapets och Adelns beslut innebär ; och någon omröstning i förstärkt Utskott öfver denna Special-fråga kan då, i hvilketdera fallet som helst, icke blifva af nöden.
Men skulle Högvördiga Preste-Ståndet Bnnco-Ut skottets Memorial No 1o5. 3i ej antaga inbjudningen, då får Utskottet för omröstnings anställande föreslåföljandePropositioner: 1) Den, som vill, att 2:ne så kallade respit-månader, lill omsättning efter förfallo-dagen, bibehållas endast för de
Lån, som varit ställda och skola omsättas på fulla 6 månader, men derLånsokes och omsättes för någon kortare tid , får vid framtida omsättning deraf, ej mera än en respit-månad begagnas, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej ; Vinner Nej j röstas emellan det beslut, som Höglofl.
Ridderskapet och Adeln i detta ämne fattat, och den delen af Högvördiga Preste-Ståndets beslut, hvaraf tillämpning kan ega rum, sålunda: 2) Den, som vill, att, enligt förut gällande föreskrift, tvänne så kallade respit-månader må bibehållas för
Discont-låns omsättning efter förfallodagen, men, sedan denna tid förflutit, omsättning icke tillåtas, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; 32 B anco-Ut skottets Memorial N;o 10S.
Nej ; så är beslutadt, att, då Lån omsättas på kortare tider, respit-månader väl medgifvas, men att
Directionen härmed i allmänhet så må ombesörja, att Lånen åtminstone inom 3 år och 6 månader äro till fullo godtgjorda.
Förslaget (pag. 76), om Straff-räntans beräknande, pä sätt hittills skett, med 3 procent utöfver Ordinarieräntan för Lån, som ej, senast 14 dagar efter törfallo-tiden, blifvit omsatt eller inbetaldt, är af samtlige Riks-Stånden bifallet.
Och hafva samtlige Riks-Stånden jemväl utan förändring antagit Utskottets (7i samma pag-) g i f n a förslag om fortfarande Creditiv-rättighet för Jern-Contoiret och ManufacturDisconten, på sätt Betänkandet N:o 52., pag. 120, sub.
A. et B. upptager.
Blif - Baneo-Utskottets Memorial N.o 106. 33 Blifvande alla dessa omförmälda beslut i Banco-Reglementet ordagrannt införda.
Till Rikets Ständers kännedom, pröfning och afgörande anmäles allt detta vördsamiigen.
Stockholm den 3o Januarii i83o.
Ankom till Exp.-Utsk. d. a Febr. i83®.
Memorial, angående ett frän Herrar Banco - Fullmägtige till Banco - Utskottet ingifvet Förslag till Brand-Reglemente för Banken.