Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då det nn måste antagas , att en Riks-HuP. vud-Bok, så val för Eders Kongl. Majit som Riksens Ständer är af yttersta vigt och nöd - Revisorers Berättelse. r 3 väldighet, men en sådan Riks-Bok icke låter uppgöra sig efter Lands- ock Militiat-Böckernes nuvarande form , synes ensamt af denna orsak och till undvikande af Råkenskapernes uppgörande, efter orne olika methoder, såsom de förra åren från och med 1810 nu måste ske, den method, hvarefter Riks-Hufvud-Boken kan uppgöras, böra antagas för den enda gållande, och då härtill kommer, att med denna, af StatsCommissarien och Riddaren Widegren föreslagne method, erhålles icke allenast enkelhet, redighet, utan ock genom hvad hår ofvan bemärkt blifvit, vinnes utväg till ernående af den möjligaste säkerhet och lätthet vid Controller å medlens behöriga redovisning, äfvensom den, i flere hänseende, nyttiga likhet hela RåkenskapsVerket igenom, så att
Råkenskaps-året öfver allt börjas och slutas lika, eller ifrån den 1 Januarii till den 31 December, kan KammarFiåtten icke annat ån, under åberopande af hvad hår ofvan år anfördt, i underdånighet anse den föreslagne Råkenskaps-methoden både användbar och nyttig.
De Ledamöter af Kammar-Rätten, som likväl i vissa omständigheter varit af skiljaktig mening från Kammar-Rättens pluralitets, åberopa i underdånighet de deröfver bifogade Utdrag af Protocollet.
Kammar-Collegium och Stats-Contoiret hafva åter ansett 5ig böra först i ett sammanhang 74 Riksens Ständers upptaga, huru ifrågavarande förslag tillkommit och den utveckling som beskaffenheten deraf sedermera erhållit^ Efter det Riksens Stånder, i deras om Stats— Regleringen vid 1S09 och 18 to års Riksdag afiå.tne underdåniga skrifvelse,, den 1 o
April sist-- nåmnde år, hemställt, att en Riks-Hufvud-Bok, öfver Statsverket? alla, Inkomster och.
Utgifter, matte varda, uppråttad,. om verkställigheten hvaraf Eders Kongl..
Majit i nåder infordrade StatsContoirets underdåniga, yttrande, föreslog StatsContoiret i underdånigt utlåtande den 31 December 1.81 o., att då ,s efter, dess. tanka , Riksens Stånders afsigt harvid vöre, att erhålla ett Bokslut,, innefattande alla Kronans Inkomster och bland Utgifterne afven dem, som ej hörde till Riks-Staten och.
Stats-Contoirets disposition, Riks-Bokslutet skulle grundas på Lands- och Militis-Röckerne öfver, Ordinarie Stats-Intra-. derne samt å de sårskildte Verks Råkenskaper, sorn uppbara och redovisa Extraordinarie StatsInkomsterne, såsom Tull- Post-, och Chartae Sigillataemedlen med flere, och. att. för detta.
General-Bokslut matte, antagas samma, method, sorn., för Lands-Boks-redogörelsen varit faststålld och, följd i mer ån 80 år, samt funnes redig och, lättfattlig;, men, i anseende dertill,, att Lands-Böckerne icke inkomma till.
Kammar-Collegium förr, ån. t§ år, efter Uppbördsåret, och Riks-Bokslutets författande derefter skulle med - Revisorers Berättelse. foia längre tidsutdrägt, borde sådane Statsförslag till begagnande tor Bokslutets skyndsammare uppgörande afgifvas, som, grundade på afglutade Landt-Råkenskaper, visade forhållandet med Uppbörden i Lånen för dehiteringsåret, den 4 September det påföljande» och summariter npptoge hvarje Råntetittels verkliga belopp, hvad derutaf gått till afkortning, eller blifvit anordnadt, utom eller efter Stat, jemte Kronans behållning, bestående i leverering af penningar och Spannmål samt Restantier; äfvensom förslag af de förvaltande Verken öfver deras årsuppb.örder skulle uppråttas och aflemnas inom den 2 4 September för det föregående året; och täcktes Eders Kongl.
Maj:t, efter nådig pröfning häraf, under den 13 Februarii i8u,, med nådigt bifall dertill att Riks-Hufvud-Boken på sådane grunder inrättades, förordna om det, som för verkställigheten häraf från och med år 18 t o erfordrades samt deribland utfärdandet af Formulaire till det, i berörde afseende, projecterade General - Stats-Förslag, hvilket Formulaire den 12 Julii samma år af Stats-Contoiret i Circulaire-Bref meddelades Eders KongL Maj:ts> Befalningshafvande i alla Länen..
Vid den derpå inträffade Urtima Riks-, dagen i Örebro, förklarade ock Riksens Ständer, i underdånig skrifvelse den 2 9 Junii 1812» att de, för öfversigten af det hela, både i financielt och statistiskt hänseende, funno omförmålte ?6 Riksens Ständers method för Riks - Bokslutet svarande mot det åsyftade ändamålet.
Då Riksens Stånders Revisorer derefter år 1813 granskade Stats-Verkets
Räkenskaper och förvaltning för åren 18 lo och 1811 > väcktes af dem, enligt deras underdåniga skrifvelse, den 34 December nämnde år, särskilde frågor, af den anledning, att Riks-Bokslatet ännu icke för något- af berörde år kunnat blifva upprätta dt, nemligen dels, att en utredning öfver Stats-Verkets ställning, vid 18x0 års början, måtte ombesörjas medelst sammandrag öfver hvad Stats-Verket då hade att påräkna af 1819 och föregående årens medel i contante Cässabehålln ing ar, oafskrifne förskotter samt till indrifning varande medel, derå borde afdragas hvad till den x September 181 x influtit eller å förskotterne afskrifvits, samt den uppkommande Balancen år ifrån år öfverföras, tills medlen antingen influtit eller blifvit afkortade , dels ock, att Stats-Verkets Ordinarie Räntor, hvilke till den del de finnas indelde för Lands- och MilitiaeStaternes aflöning, endast efter Kronovärdi och Statspris i Förslagen och Råkenskaperne beräknades, kunde blifva upptagne efter förvaltning och Markegångspris samt sålunda till deras verkliga belopp i penningar visa sig i den blifvande Riks-Hufvud- Boken.
Uti det häröfver af Eders Kongl. Maj:t i nåder infordrade underdåniga utlåtande af den Revisorers Berättelse. 77 ig
December 1814 anförde Stats-Contoiret hvad redan hade blifvit tillgjordt i afseende på så vål Riks-Hufvud-Bokens uppgörande, på sått då var förordnadt, samt utredandet af de tillgångar, sorn tillhörde 1809 och föregående arén, och föreslog den åtgärd för verkställandet af Revisorernes derutöfver sträckte önskan , att detta vidlyftiga arbete måtte uppdragas någon skicklig och kunnig person emot särskild vedergällning} och beträffande Stats-Intradernes upptagande efter förvandling och Markegång i RiksHufvud-Boken, hemställde Stats-Contoiret i underdånighet, att då sådant fordrade mycken tid och moda, böljan dermed icke borde ske förr, ån i 1815 års Riks-Hufvud-Bok, på det att emedlertid de föregående årens måtte kunna medhinnas, hvarvid åter Stats-Commissarien Widegren särskildt yttrade, att han ansåge möjligt ej allenast, att genom upplysande calculer, visa Stats-Verkets ställning vid 1810 års början samt sedermera de påföljde åren, utan ock att, medelst förändrad method vid Lands- och Militiae-Böckernes författande, uppfylla allt hvad Revisorerne i underdånighet önskat och föreslagit.
Desse handlingar öfverlemnades derpå, genom nådig Remiss af den j 5 Mars 18 15 > till Riksens Ständers Stats-Utskott vid då påstående Urtima Riksdagen, och frågorne behandlades i sammanhang med granskningen af den RiksHufvud-Bok för år 18 to, som i Stats-Contoiret ^8 Riksens Ständers emedlertid hade blifvit upprättad; hvarefter Riksens Stander, i anledning af bemäldte
Ut-* skotts i desse ämnen afgifne Betänkanden, af den ai Julii 1815 , i underdånig skrifvelse den 2 derpåföljande Augusti förklarade sig hafva antagit Stats-Commissarien Widegrens förslag, om ändring i methoden för Lands- och MilitiasBöckernes afslutande, samt anhöllo, att förändringen måtte ställas i verket med i 815 års Räkenskaper, hvilka i följd deraf skulle inom slutet af år 1816 vara insände; äfvensom att Riks-Hufvud-Böcker, från och med år i 810, måtte varda upprättade efter den i afgifne Calculer projecterade nya methoden, som, enligt hvad Stats-Gommissarien Widegren, i särskild Pro Memoria anfört, hufvudsakligen innehar den förändring mot den förre, att calcul och redogörelse icke sammanblandades, utan genom Omslut och sammandrag höllos särskilde, samt sluteligen förenades till ett helt, då förhållandet på ett enkelt sått, och skyndsammare kunde, uppgifvas.
Och inhämtas för öfrigt af denne underdånige skrifvelse , att Stats- Cornmissarien Widegren för sitt Förslag antagit ej allenast det från förre Redogörelse-methoden skiljaktiga förhållande; att års-beräkningen framflyttades så, att exempelvis Krono-Rånteme för år 1809 skulle upptagas såsom 1810 års inkomst och att hvad som efter detta benåmningssått af års-uppbörden, det föregående året inflöte före Boksluts-året, borde uppföras i Räkning Revisorers Berättelser.
Såsom Balance, Uppbördsmånnen till godo, utan ock deri förändring att Räkenskapsåret blefve beråknadt från och med den 1 Januari i till och med den 31 December för året 1815 och* föl» jande åren efter den nya methodens antagande, men intill dess skulle Riks-Hufvud-Böckernes Uppgörande, för åren 181 o till och med 1814» enligt de af honom afgifne så kallade upplysande calcnler, grundas på Omslut af Lands-och Militiae-Råkenskaperne, hvarigenom derutur skulle dragas, hvad under de fyra forsta månaderne afc Calender-året ingått för det föregående, och i Riks-Hufvud-Boken upptagas såsom Stats-Inkomst det år, för hvilket Bok slutades, I anledning häraf, jemte Stats-Commissarien Widegrens särskilda underdåniga anmålan, af dess hos Riksens Stånders Stats-Utskott, efter Eders Kongl. Maj:ts nådiga tillåtelse uppgifne och i visse delar närmare utvecklade method, blefvo, genom ofvaiiåberopade nådiga skrifvelse, Kammar-Collegium och Stats-Contoiret samt Kammar-Råtten anbefaldte att, öfver de sålunda foreslagne föråndrade Räkenskapsmethodernes användbarhet och nytta, afgifva underdånigt unlåtande; hvarjemte, då Eders Kongl. Maj:t i nåder inhämtade, att en längre tid kunde förbigå, innan berörde fråga om en allmän förändring i de förut faststålde methoderne , för så val Militiae- som Lands-Råkenskapernes och Hufvud-Bokens uppgörande kunde, efter erhåll - So •Riksens Stunders ne fallständige upplysningar, i hela *in vidd till nådigt bepröfvande förekomma, »arnt Riksens Ständer i underdånighet jemväl anhållit, att Riks-Hufvud-Bocker från och med år 18 to måtte upprättas efter den af Stats-Commissarien Widegren foreslagne method, Eders Kongl. Maj:t i nåder, genom särskild skrifvelse till StatsContoiret, af den 24 Januarii 1816, förordnade, att detta af en möjligtvis blifvande förändring i Räkenskapssåttet oberoende arbete, skulle genast företagas och under Stats-Commissarien Wi~ degrens tillsyn utföras sålunda, att Riks-Hufvud-Böcker för åren r 81 o till och med 1814» på grund af inkomne Lands- och Militiae-Böcker, borde författas, hvarigenom han komme i tillfälle att förtydliga den af honom foreslagne nya method; och egde Stats-Commissarien, att för de Omslut af Räkenskaperne, som dervid funnos nödige, begagna erforderligt biträde. Stats-Commissarien Widegren uppgaf då, huruledes för fullgörandet af Eders Kongl.
Maj:ts nådiga befallning mötte det hinder, att någon calcul, tjenande till upplysning för Riks-Hufvud-Boken icke kunde efter de varande Räkenskaperne upprättas, utan att de samma först genom Omslut måste råttas, och begärde, att verkställigheten deraf kunde åläggas Uppbördsman och Redogörarn e i Landsorterne efter meddelande Formulaire, bestående i härstädes gjorde Om - Revisorers Berättelse. 8 * Omslut af en Fögderi-, en Stads-och en Bergsfögderi-Rakning, ”då för Riks-Boken icke vidare "skulle behöfvas, ån att erhålla afskrift af Lands”Bokens Capital-Råkning jemte Fogdarnes och Ma"gistraternes Uppbörds-Råkningar.”
Dock förbehöll sigStats-Commissarien tillika, att härstädes fl omsluta Stockholms Låns Lands-Bok för år 1809.
Häröfver, med det mera, Stats-Commissarien Widegren, såsom nödigt för verkställigheten af omförmålte Riks-Boksluts-arbete, åskade, infordrades Stats-Contoirets underdåniga utlåtande, som afgafs den 2 April 1816 och hvaruti, med anförande af de betänkligheter, som förekommo emot rubbningen af den förre Redogörelse-methoden, hvars af längre tids erfarenhet stadgade varde i afseende på säkerheten i redovisning och controll, syntes icke böra uppoffras för ett ändamål, som icke dess mindre stod att vinna, Stats-Contoiret likväl ansåg sig böra, för utvecklingen af Stats-Commissarien Widegrens förslag tillstyrka de åtgärder, han begärt , och täcktes Eders Kongl. Maj:t efter nådig pröfning häraf, genom skrifvelse den 24 April berörde år 1816 bifalla hvad Stats-Commissarien Widegren äskade, med förklarande likväl, att afgörandet utaf de frågor om förändringar i Stats-Verkets Räkenskaper, hvartill Stats - Commissariens andraganden skulle kunna föranleda, tills vidare uppgkjöts. a Sami. b 8a Riksens Ständers Emedlertid hade Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Krigs-Collegium, i följd af nådig befallning, afgifvit underdånigt yttrande, angående tiden för Militite-Bockernes afslutande, och dervid ådagalagt, att de samma icke kunde såsom Stats-Commissarien föreslagit, tidigare slutas, ån Q§ år efter skatt-året, så vida ordning och säkerhet skola orubbade bibehålla*, hvilken underdåniga skrifvelse den 11 derpåföljde Martii, genom nådig Remiss öfverlemnades till Kammar-Collegii, Stats-Contoirets och Kammar-Råttens underdåniga utlåtande i sammanhang med förevarande amne.
Uppå Stats-Commissarien Widegrens derefter gjorde begäran, att, i stallet för det förut skedde Omslut af en Fögderi-Rakning, hörande till Upsala Låns Lands-Bok, få omsluta en sådan räkning för Stockholms Lån, blef sådant, efter Stats-Contoirets underdåniga anmälan, af Eders Kongl. Majt i Nåder bifallet den 15 Maji 1816, hvarefter organiserades den, Stats-Commissarien Widegren till biträde beviljade särskilde Tjenstemanna-Stat, af en Kamererare, 2 Bokhållare och 2 Kammarskrifvare, samt Formulairerne för Råkenskaps-Omsluten, i Circulaire-Bref af Stats-Contoiret under den 16 i samma månad utfärdades, med föreskrift om verkställigheten, på sätt Eders Kongl. Majt i Nåder förordnat.
Revisorers Berättelse. 83 Sedermera och oaktadt Stats-Commissarien Widegren förut hade uppgifvit, att, utom de äskade Omsluten i Landsorterne af Fögderi- och Stats - Råkningarne, fordrades för Riks-Boken blott att erhålla afskrift af Lands-Bokens Capital-Räkning, begårte Stats-Commissarien nu likväl, att Lands-Contoiren måtte åläggas författa Omslut af Lands - Böckerne, deremot berörde
Rakning jemte de förut afven omnämnde afskrifterne af Fogdarnes och Magistraternes Uppbörds-Råkningar kunde umbäras; hvartill Eders Kongl. Maj:t, efter Stats-Contoirets hörande, jemväl täcktes lemna Nådigt bifall i skrifvelse den 35 September 1816; och skulle det, med Eders Kongl. Maj;ts Nådiga tillstånd , härstädes verkstäldte Omslut af 1809 års Lands-Bok för Stockholms Lån, tjena Lands-Contoiren till formulaire vid desse arbeten, för hvilka, sedan Uppbördsmån och Redogörare förut voro i visse fall tillagde arfvoden i och för deras Räkenskapers omslutning, nu äfven bestämdes enahanda belopp af 200 R:dr för Lands-Contoiren eller tillsammans 400
R:dr i hvardera Lånet, derom Circulaire-Bref af Stats-Contoiret den 1 x October samma år utfärdades.
Genom de sålunda vidtagne åtgärder och föreslagne formulairerne för Omsluten af LandtRåkenskaperne utvecklades efter hand med skeende förändringar, planen för utförandet af det särskildte Riks-Bokslut, som Stats-Commissarien 84 Riksens Ständers Widegren hos Riksens Stander uppgifvit sig kunna på ett enkelt sått skyndsamt tillvägabringa ; men för verkställigheten af det härigenom uppkomne, samt på Lands-Contoir, Uppbördsman och Redogörare i alla Lån öfverflyttade arbetet med Råkenskaps-Omsluten, begårdes af Lands-Contoiren i åtskillige
Lån nårmare upplysningar och föreskrifter, hvilka, i enlighet med hvad Stats-Commissarien Widegren nppgaf, meddelades vederbörande under loppet af den återstående delen af året 1816 samt början af påföljande året; och då för öfrigt uti flere Lån förekom, att Tjenstemånnen icke kunde medhinna dessa Omslut, utan att eftersätta sina vanliga göromål för den löpande tiden, blef, uppå derom hos Eders Kongl. Maj:t gjord underdånig anmälan, genom Kådig skrifvelse den q 7 Martii 1817 forordnadt, att Kammar-Collegium skulle ombesörja Omsluten för desse Lån, emot fastställd vedergällning.
Då vid handläggningen af detta ämne hos Stats-Contoiret förekom, att den föreslagne methoden i hufvudsaklige delar möjligen kunde hafva inflytande på redovisningen och Controllen af Uppbörden hos Krono-Fogdar, Magistrater och Bergs-Fogdar, hvilkas Räkenskaper jemte Landt - Rånteriernes Ars-Råkningar innefattas i Lands-Böckerne, och då Province-Contoiren i Kammar-Collegio, i afseende på Landt-Råkenskapernes form, tidiga upprättande och ingifvande, åro genom Instruction och Författnin - Revisorens Berättelse. 85 gar tillförbundne att controllera Lands-Contoir och Uppbördsman samt bevaka Eders Kongl. Maj:ts och Kronans rått, ansåg Stats-Contoiret nödigt, innan dess beslut i detta grannlaga mål fattades, höra bemålte Contoir, hvarvid StatsContoiret, för sin del trodde följande omständigheter företrädesvis förtjena uppmärksamhet och böra under öfvervägande tagas, nemligen: i)
Som den nya methoden förutsatte, att Landt-Råntorne, såsom ordinarie Råntan, Afradsoch Krono-Tionde-Spannmålen, Mantalspenningarne, samt Lagmans- och HåradshöfdingeRåntan, m. fl. äfvensom Landt-Tulls-ersåttningen, Brånnvins-afgiften och allmänna Bevillningen icke skola i Räkenskapen tagas till Uppbörd förr, ån den i Januarii året efter det, för hvilket de debiteras, och att i följd deraf, allt hvad Uppbördsmånnen efter gållanrie Författningar uppbara, första uppbördsståmman i November och December, borde, om det levererades, balanceras i Uppbördsmånnens Räkenskap för föregående året dem tillgodo, och vederbörande Verk till last, såsom öfverleverering, till dess det komrne till redovisning genom Uppbördens debiterande i det års Räkenskap, till hvilket medlen efter nya methoden ansågos hora; så uppstod fråga om och till hvad del detta Råkenskapssått kunde innefatta något hinder för behörig och säker controll af redovisningen för föregående årets uppbörd, enär 86 Rikseiis Ständers Uppbördsmannens slutHga redovisning för Restantierne, efter berörde method, icke skulle afgifvas förr, ån den 31 December efter debiterings-året och således efter det, att påföljande årets Uppbörd redan genom forsta Uppbördsståmman tagit sin början. 2) I sammanhang härmed, förekommer ock att utreda, huruvida det kunde blifva nödigt att flytta forsta Uppbordsståmman till Januarii månad af det hår antagne Uppbördsåret, och om, i sådan händelse, det måtte anses låta sig göra för Uppbördsmånnen att, till den x derpåföljande Maji, medhinna Uppbördens indrifvande och redovisning, på sått som genom Kammar-Collegii Circulaire-Bref af den 11 April 1794 blifvit påbudet. 3) Äfvenledes ock huruvida, såsom en följd häraf, tiden till Uppbörds-Relationens afgifvande behöfde förlångas, på det denne relation måtte komma i öfverensstämmelse med de den 31 December till afgifvande Restantie-Räkningarne, och hvad verkan sådant kunde hafva på Controllen och Uppbördens tidiga indrifning, 4) Att då Landt-Råkenskaperne, enligt nya methoden, komme att upptaga de fleste föregående årets debiterade Räntor och utskylder, men en del, som ansets tillhöra löpande året, såsom egentlige Tionde-Jernet och Hammar - Revisorers Berättelse. 87 skatten, båra icke dessmindre deruti inflyta till redovisning, utur det uppgifne skål, att ett års inkomster, sorn nu skola upptagas till redo och rakning i q års Lands-flöcker, måga med mera lätthet i en bok redovisas; så vore angelåget att ådagalägga i hvad mån sågas kunde,
att på detta sått vunnes, det årets verkliga Uppbörd blefve bestämd, utan att det ena årets inkomster med det andras sammanblandades. 5)
Enår ibland fordelarne af den nya redogörelse-methoden, skulle vara, att ett år vunnes i förkortning af den tid, hvarigenom LandtRåkenskaperne för Stats-Intraderne hittills kunnat afslutas, så borde forhållandet i denne del, såsom af stor vigt, noga utredas, 6) För öfrigt och då den nya methoden jernvål skulle såsom en fordel innebåra, att afskrifningarne blefvo netto aiiörde, anticipationerrie skiljas från Rånteriernes Contante medel, och att restantierne vid hvarje års slut blefve till deras råtta belopp utredde; ansåg Stats-Contoiret angelåget, att upplysas borde, huruvida någon brist i nödig fullständighet och ordning i desse magtpåliggande delar vore med det nu gållande Råkenskapssåttet förbunden, som en sådan rättelse tarfvade. 7) Att som emot Landsboken, efter nu gållande method, vore anmärkt att densamma 88 Riksens Ständers icke upprättades ifrån årets böljan och till dess slut, utan från den l
Maji det ena till samma tid det påföljande året, och alltså icke skulle öfverensstämma med Kongl. Ränte-Kammarens och fleras Verks Räkenskaper, der Redogörelsetiden vore för jemna året; så borde utredas, hvilke menlige följder för redovisningen och controllen af Uppbörden, kunde af berörde nu brukliga Råkenskapsmethod anses hafva hittills sig företedt.
Hvarförutan Province-Contoiren hade att i allmänhet sig yttra om användbarheten och nyttan af den nya methodens införande, samt dess företräde, framför den nu gällande; och blef Protocolls-Utdrag liårom till Kammar-Collegium den 3 1 Martil 1817 aflåtit.
Deruppå inträffade 1817 års Revision öfver Stats-Verket samt sista Urtima Riksdagen, då likväl någon Riks-Hufvud-Bok efter StatsCommissarien Widegrens Förslag ännu icke hunnit blifva upprättad, hvarföre Riksens Ständer i underdånig skrifvelse den 13 Februarii 1818 anhöllo om vidtagande af så kraftige anstalter, att Riks - Hufvudboks-arbetet icke måtte vidare uppehållas; och som Stats-Contoiret, under erfarenhet af den omgång, svårighet och tidsutdrägt, som mötte vid berörde Riks-Boksluts uppgörande för de till en början bestämde fem åren, 1810 till och med 1814, samt för att bereda en skyndsammare påföljd af Riksens Ständer* önskan och ändamålets kraf utaf en Revisorers Berättelser. 89 fullständigare redovisning äfven för de senare åren, hade, med Eders Kongl. Maj:ts nådiga bifall, under den 24 April 1816, i verket satt ett enahanda arbete för år 1 8 13 ■> likväl utan att vederbörande Lands-Contoir eller Redogörare besvärades med någre särskildte Omslutsarbeten i och för detta Riks-Bokslut, som upprättades på grund af Uppbördsmännens afgifvande Special-Räkningar , och hvarigenom resultaten af Uppbörd och redovisning inom ännu kortare tid, eller utan afbidan af Lands-Boksluten, i förening med en skyndsam och säkrare controll öfver Stats-Intraderne vunnes, så förklarade Riksens Ständer, efter härutaf erhållne kännedom och ytterligare inhämtad kunskap i afseende på det af Stats-Commissarien Widegren föreslagne Riks-Bokslut, genom underdånig skrifvelse den 23 Junii 1818, det Riksens Ständer sökt göra sig underrättade, om beskaffenheten af begge methoderne, samt i hvilka delar de skiljde sig från hvarannan, men icke kunde i ämnet afgifva bestämdt yttrande, då något Bokslut efter någondera methoden ännu icke medhunnits, och ett sådant efter begge methoderne likväl vore nödigt för att bedomina den enas företräde framför den andra; i anseende hvartill och på det ett slut i denne omtvistade fråga måtte vinnas och Riksens-Stånder omsider uppnå det åsyftade ändamålet, af en Riks - Hufvnd-Bok öfver Stats-Verkets inkomster och utgifter, så beskaffad, att fullständig och tillförlitlig kännedom 9° Riksens Ständers om inkomsterne och redovisningen för desamma derutaf kunde inhämtas, Riksens Såtnder ansågo den enda utväg tjenlig, att en HufvudBok efter hvardera methoden uppgjordes; att Kammar-Collegii och Kammar-Rattens utlåtande ofver dem infordrades, samt att årendet sedermera öfverlemnades till Riksens Stånders nästkommande Revisorers granskning och derefter vid nasta Riksdag hos Riksens Stander företoges till slutlig profning, då Riksens Stander sjelfve blefvo i tillfälle af bedömmandet hvilkendera methoden till säkerhet och pålitlighet närmast uppfyllde ändamålet;
hvarjemte Riksens Ständer yttrade, det de uti den väckte frågan om förändring af Råkenskaps-methoden i allmänhet, så att Lands- och Militias-Böckerne afslutades den 31 December lika med den öfrige delen af Krono-Råkenskaperne, äfven funne någon åtgärd nödvändig till skyndsammare slut på denne fråga > hvilken egde ett väsendtligt inflytande på den enklare och säkrare redovisningen för Statens medel, som genom ett Riks-Hufvud-Bokslut åsyftades och derförufan icke skulle kunna vinnas.