Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ståndet i det beslut, att i alia delar till hälften nedsätta den af Utskotten i Tariffen, paginis 33, 34 och 35 utsätta beskattningen, med förklarande, att denna hälft kommer att utgöra hela beskattningen för sex månaders bränning, samt, i följd deraf, en fjerdedel af hvad Utskotten tillstyrkt att innefatta afgiften för tre månaders bränning.
1 öfrigt nedsattcs jemväl till hälften eller 2 skill, afgiften för hvarje kanna bränvin, tillverkadt med konst-apparater, söm icke kunde hänföras under någon af de beskrifna sorterna och hvilkas .lillverknig öfverstege den för de dubbla pistoriska pannorna; och Elfte punkten: x Mom.
Antogs; 2 Morn.
Sista meningen af detta mom, ansågs förfalla, i anledning aT Ståndets beslut i första punkten.
För öfrigt bifölls delta moment, som således blifver af efterstående förkortade innehåll: ”att, då .flere åboer å samma hemman eller å serskilde hemman inom samma byelag förena sig om gemensam utöfning af deras brännvinsbrännings-rättighet med gemensam panna, bränvinS-bränningen bör, på viss uppgifven lägenhet inom hemmanets eller byelagets område, verkställas;” och skulle de respeclive Med-Stånden vördsamt och vänligen inbjudas, att, i hvad Bonde-Ståndet nu beslutit, sig förena. S. D. Föredrogos å nyo följande Constitutions Etskottcts Memorial: N:o 34, med förslag till Grundlags-ändringar, åsyftande en ändamalsenligare organisation af Stats-Rådet; Återremitterades, på grund af anmärkningar, hvilka förklarades utgöra Ståndets gemensamma tanka; och N:o 35, med Betänkaude om nalionnl-representationen; Antogs alt hvila till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. S. D.
På grund af anmärkningar, återremitterades Stats-Vtskottets Trot.
Utdr. J. 7 Oct. ig34* l5 Utlåtande, N:o 266, i fråga om beviljandet af ett creditiv för bestridande af kostnader, som genom farsoten Cholera föranledas..
S. D. dill Lagutskottet remitterades ett anförande af.
Botvid Jonsson från Östergöthland, i anledning af återremissen utaf.
Utskottets .Betänkande, J\T:o 122, om lika arfsrätt, och giftorätt..
Den 7 Ocf,,, i83'4- Från Hög vör dige Preste-Standet.
S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Bevillning- Uts hot tels Utlåtande, IV:o 3i;, på grund af g)9rd anmärkning vid Betänkandet, N:o 25, i anledning af Kongl Majrts Nådiga Proposition, angående fortfarande lindring och befrielse i afseende på Bevillningen för staden Borås. S. I).
Föredrogs Hedervärda Bonde-Ståndets, genom Protocolls-Utdrag af denna dag, gjerda hemställan, om icke Med-Slånden,. derest de icke afslutat de inkomna Gruhdlags-frågornä, skulle behaga alt afbryta handläggningen af dessa mål, och, så fort sig göra låter, företaga de på bordet livi lande frågorna om grunderna för bränvins-bränningen, samt angående Stora Sjötulls-Bevillningen, hvarigenom det återstående arbetet lios Bevillnings-XJt kottet och Riksdagens deraf så väsentligen beroende slut kunde påskyndas; Ståndet beslöt att med det första: företaga de bägge omformälda.- frågorna till afgörande.- Från Vallo filg e BoitGARK-STixBETd S. D: Föredrogos ånyo Comtitutions-Vtskottets Memorial, N:o 3'j,. med förslag till ändring af 22 §. Regerings-Formen; Såsom Ståndets gemensamma tankar förklarades följande anmärkningar, med hvilka Memorialet'lill Consiitutions Utskottet: återremitterades, nemligen: j:o att, uti 22 §.
Regerings-Formen, skillnad emellan ringare och vigtigare mål ej må ega rum, utan att der hör uttryckas, att i alla mål, sorn. 16 Prot. JJtdr, d. 7 Oct. 1834. uli Högsta Domstolen förekomma, minst sex Ledamöter böra tillstädes vara och uLi afgörandet deltaga; 2:0 alt
ConstitutionsUtskottet ej gjort afseende å den väckta motionen, om målens handläggning hos Högsta Domstolen på två Divisioner; och 3:o, att Bölds- eller Ståndskillnaden i Högsta Domstolens inrättning må upphöra.
S. D. Föredrogs ånyo Conititutions-TJtskottets Memorial, N:o 39, med föreslaget tillägg vid 28 §•
Regerings-Formen, i afseende på utlän nings naturalisation.
Återremitterades, med Ståndets förklarande, såsom dess gemensamma tanka, att omforma
Ide förslag bör ogillas. S. D. Föredrogs ånyo Consiitutions Ut kottets Memorial, N: 35, ined Betänkande om nationalrepresentationen; Återremitterades, med följande^ såsom Ståndets gemensamma ankar, förklarade anmärkningar: 1:0 att Constitutions-Vtskottet förbigått förbättringar uti Ridderskapets och Adelns organisation, med afseende å den grund lagsbrist, a t Ridderskapets oeh Adelns Ledamöter kunna, genom ansyarsfritt utebi fvande ifrån Riksdag, densamma omintetgöra; och 2:0, hvad uti nedannämnde hufvudgrunder för en ny nationalrepresentation innefattas: 1:0, att Ridderskapet och Adeln skall inom sig utvälja ett vis t antal -Ledamöter,'.ej utöfver hvad för hvart och ett af de öfriga 3:ne Stånden bestämmes, lika för hvarje; efter hvilken likhets bestämmande valen af de ofrälse Ståndens representanter skall ske, såsom hitintills; 2:0 att dessa 4 Stånd skola, sammanträda under Riksdag på ett rum, samt då, berättigade att vira lika mångå af hvarje Stånd, rösta pr capita, såsom nu tillgår i Rikets Ständers Utskott; 3:o att sedan denna representation ifrån Kongl. Maj:t erhållit Ordförande, skall inom hvarje
Stånd utväljas en fjerdedel af dess Ledamöter tili en pröfvande nämnd, med lika functioner, sorn Norrska Grundlagen tillagt Norriges Lag-Thing; 4:o att, till förkortande af arbetsmethoden, bör hvar och en som vili väcka motioner, göra det inom Riksförsamlingen, som först eger att besluta, oru en väckt motion förtjenar att upptagas; 5;o att motioner, som upptagas, remitteras till ett Utskott, om består - ’Fröt.
Uldr. d. 7 Oct. 1534. 17 .står af en Ledamot ifrån hvarje Stånd, med Ordförande från pröfvande Nämnden; 6:0, att Beskattningsfrågor afgöras, såsom hitintills; och 7:0, att alla beslut i öfrigt skola underkastas pröfvande nämndens afgörande, hvilken äfven kan återremittera ärenden, men icke dervid göra tillägg, i enlighet med hvilka hufvudgrunder reglementariska föreskrifter borde upprättas.
S. D- Föredrogs å nyo Constitutions Utskottets Memorial, N:o 38, med förslag till ett stadgande i 41 §■ Riksdags-Ord ningen om Stats-Rådets Ledamöters tillträde i alla Stånds plena; Återremitterades, med Ståndets förklarande, såsom dess gemensamma itanka, att omförmälde förslag må ogillas.
Från Heder v. Bonde-Standet.
S. D. Föredrogos å nyo och biföllos Allmänna Besvärs- och Oe(tonomie- Utskottets på bordet h vilande följande Betänkanden: IN:o 122, i anledning af vackt fråga, om föreläsningar och examina i Rikets Grundlagar vid Universiteten; N:o 123, i anledning af väckta motioner, dels om skyldigheten för dem, sorn undergå Presl-examen att ådagalägga kunskap i Vexelundervisningsmethoden, dels ock angående rättighet för Lärare uti Vexelundervisnings-skola att preslvigas; N:o 12/j, i anledning af väckt motion, att allmogen icke, utan eget medgifvande, mätte besväras med underhållet af sådane vägar, Sorn blifvit på Statens bekostnad anlagde; N:o ia5, i anledning af vackt fråga om utsättande af prcemier för Ekeplantering å berustade Säterier och Kronoskattehemman; och N:o 126, i anledning af väckta motioner, om bränvinsbränningens inställande. S. D.
Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 256, i anledning af erhållen återremiss å i5:de punkten i Memorialet, N:o 280, angående Riks-Ståndens olika beslut, i fråga om anslaget till Armeens Materiel; Ståndet godkände den af Stats-Utskottet i sista Utlåtandet, N:o 266, tillstyrkta voteringsproposition. S. D.
Föredrogos ånyo Stats-Utskottets följande Memorial:
Bih, till /?.
Prot. i83f. 9 Sami. ,3. f3.°ie Häftet, Fröt.
Vt dr. den 7 Oct. 1834» N:o 377, med förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i frågan om rånfan af Upsala Academies skold till Riksgäldskontoret, under det beviljade anståndet med årliga cnpilalafbetalningarne; N:o 280, med förslag till sammanjemkning och voterings-proposition, I anledning af Riks-Ståndens olika beslut, i fråga om afskrifning af en i Salpeterfondens räkenskaper balancerad summa, utgifven såsom lån till Carl Gustafs stads Gevärsfactori; och N:o 281, med förslag lill sammanjemkning och voterings-proposition, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, i fråga om
Djeknepeoningarnes utgörande; Ståndet afslog de i dessa Memorial gjorda inbjudningar och godkände de föreslagna voteringsproposilionerne.
S. D. Föredrogos ånyo Constitutions-Vtskottets på bordet hvilande följande Memorial; ]NT:o 36, med Betänkande och förslag, angående Landtdagar; och N:o 38, med förslag till ett stadgande i 41 §•
Riksdags-Ordningen» om Stats-Rådets Ledamöters tillträde i alla Stånds Plena; Bägge dessa Memorial återremitterades, på grund af anmärkningar, som förklarades utgöra Ståndets gemensamma tankar, S. D.
Föredrogos ånyo Slats-\J t ikottets på bordet hvilande följande Utlåtanden:
N:o 287, i anledning af väckt fråga, om ersättning till Krono-Fogden Dahlgren, för bestridde utgifter, dels vid ett öfningsläger vid Ödschöldsr moar, dels oek vid en väg-anläggning i Toftedalen; Bifölls; N:o 25g, i anledning af väckt fråga, att de statistiska Tabeller, som äro bifogade Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes fem årsberättelser, ej vidare måtte på S atens bekostnad till trycket befordras; Bifölls; N:o 260, i anledning af erhållen återremiss å Utskottets Betänkande, N:ö 2or, rörande sökt everldelig skattemannarätt å det under Ulricsdahls Kungsgård förr lydande hemmanet Kefvinge, med dertill börande utjord; Lades till handlingarne; N:o 261, i fråga örn Jordeböckernas granskning; Bifölls; N:o 260, öfver den del af Kongl. Maj:ts till Rikets Ständer aflålne Nådiga Skrifvelse, N:o if, sorn angar det vid sistlidns Riksdag i och för Regleringen af Armeens Accord på RiksgäldsContoret anvisade Creditiv; Bifölls» N:o 271, angående dispositionen af öfverblifvande exemplar af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll vid innevarande Riksdag; Gillades, Pr it.
Vt dr. den g
Oet, i834* S. D. Föredrogos å nyo och lades till handlingarne Stats-Vtskottets följande Memorial:
N:o 267, i anledning af erhållen återremiss på Stats-Vtskottets Utlåtande N:o i6l; N:o 268, i anledning af erhållen återremiss på Stats-Vtskottets Utlåtande N:o 179; N:o 269, i anledning af erhållen återremiss på Stats-Vtskottets Utlåtande JVo 22 7; och N:o 270, i anledning af erhållen återremiss på Stats-Utskottets Utlåtande N:o 248.
S. D. Till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie- Utskotten remitterades ett af Johan Jacob Rutberg samt Per Henricsson från Norrbottens och Anders Normark från Vesterbottens
Län ing ifve t anförande, i den hos Utskotten anhängiga fråga, angående jemkning i roteringen vid Vesterbottens Regemente. S. D. Uppå derom gjord framställning*, beslöt Bonde-Ståndet, att till respeclive Med-Stånden vördsamt och vänligen hemställa, om icke MedStånden, derest de icke afslutat de inkomna Grundlagsfrågorna, skulle behaga att afbryta handläggningen af desse mål och, så fort det sig göra låter, företaga på bordet hvilande frågorne, om grunderne för bränvinsbränningen med hvad dermed har gemenskap, samt angående stora SjötullsBevillningen, hvarigenom det återstående arbetet hos Bevillnings-Vtskottet och Riksdagens deraf så väsendtligen beroende slut kunde påskyndas.
Den g Oct. 1834- Från Hö glo fl, Ridderskapet ‘och Adklk. S. D. Remitterades till Stats-Vtskottet en denna dag vackt motion af Friherre Palmstjerna, Carl Otto, angående pensioner för enkor och barn efter Läkare, hvilka aflida i Cholera-farsoten, tillika med de i anledning deraf afgifne yttranden.
S. D. Föredrags Hedervärda Bonde-Ståndets Protocolls-Utdrag, af den 7 dennes, innehållande hemställan till Med-Stånden, om icke de, derest de icke afslutat de inkomue Grundlngs-frågorne, skulle behaga afbryta handläggningen af dessa mål, och, så fort som sig göra låter., företaga på Trot.
Vidr. d. 9 Oct.
\S34'. bordet livilande frågorne om grunderne för bränvins-bräiinuigen, med’ Hrad dermed liar gemenskap, samt angående Stora Sjötulls-Revillningen,; och heslöt i anledning haral Ridderskapet och Adeln, att frågan om Sjötulls-Bevillningen borde blifva den första fråga, hvilken inom Ståndet föredrogs, sedan de redan länge livilande Grundlags-frågorne blifvit afJ
Ståndet pröfvade. S. D. Då nu å njo föredrogs Cbnstitutions-Utskottets,åer\g sistlidne September på bordet lagde Memorial, N:o 34>, med lörslag till Grundlags-ändringar, åsyftande en ändamålserdigare organisation af StatsRådet, förklarade Ridderskapet och Adeln följande emot Utskottets yttrande gjorde anmärkningar utgöra.
Ståndets. gemensamma, tankar, nemligen : 1:0 att 5 §.
Rederi ners- Formen borde erhålla följande-lydelse:!
Stats-Rddet skall bestå af nio Ledamöter, hvilka ege att alla der förekommande ärenden öfvervara.
Ej md fader och son eller hr öder pä en gäng vara Ledamöter af Stats-Rddet; 2:0 a) att Cheten för Juslitias-Departementet icke må tillika vara Ledamot af Konungens Högsta Domstol; Zd) att uti Grundlagen må bestämmas endast de allmänna föremålen, för de serskilda Departementen, men att det må öfverlemnas åt Kongl. Maj: t, att genom serskilde utfärdande Kungörelser bestämma den. närmare fördelningen af göromUlen Departementen emellan; cf att benämningen Minister borde utgå, ur förslaget' tili, irsta och 2;dra mom. af 6 Regerings-Forrnen ; och <zj) att intet Hof-Gancellers Departement skall finnas; I sammanhang hvarmed, och till följd af serskildt gjorde och såsom Ståndets gemensamma tankar förklarade anmärkningar, 6 §.
Regerings Formen skulle erhålla följande lydelse: Af Siats-Rådets Ledamöter skola Sju vara' Chef er} hvar för sitt Departement, nemligen:- en för Justitia?
Departementet; en för Utrikes Departementet; en för Departementet för Handeln och Näringarna; en för Departementet för Cameral och Drätsel-Vérken; en för Kyrko- och Undervisnings Departementet; en för Armé ens Departement, hvilken tillika vare Konungens Rådgifvare i Commando-mdl för Arméen; samt.
FrotPZ)t dr. den g Oct. i<?34. 21 én för Flottans Departement, hvilken tillika vare' Konungens Rådgifvare i Commandomäl för Flottan; Bland de två Stats-Rådén utan Departement, lör minst ett hafva förvaltat Civil beställning; 3:o aLt 10 §.
Regerings-Foi men bör bibehållas', sådan den uti nu gäl— 1: nde Regenius-!'orm finnes intagen; 4:o.alt Constitutions-Vtskottet, i afseende på redactipnen af förslaget till förändring i 26 §.
Regel ings-Formen, målte iakttaga, att den sättes i öfverensstämmelse' med Ridderskapets och Adelns bär ofvan upptagne beslut; 5:o ntt Regerings-Formen skulle erhålla följande lydelse: Siats-Rådets Ledamöter innehafva Rikets högsta värdigheto Ledamot af Stats- Rådet eller af Justities.-Rådet md icke tillika annat civilt Embete bekläda,.
(S.-o ali 35 Reeei ings-dtormen skulle erhålla följande lydelse: Stats-Rådets Ledamöter, Presidenter eller Chef er för C olle gier y eller i dessas ställe inrättade Verk ,, Chef en för Åklagare-mag ten.
Chef erne för Tull Styrelsen och Post-Verket, Expeditions-Chefer i Stats-Departementen, Öfver Ståthållaren, \ nder-Ståthållaren och Politie Mästaren i Hufvudstaden, Landshöfding ar dertill skäl äga: 7:0 alt 43 §.
Regerings—Formen skulle erhålla följande lydelse: Går Konungen i fält, eller förordne Han tre Ledamöter af Stats-Rådht under den Ordförande, som Konungen serskildt nämner, att föra — — •— som 8 <JF• stadgar, Departementets Chef,, sorn är Ledamot af Regeringen, uppföre under tiden att vara Föredragande 8:0 alt no liege rings-Form° 11 skulle erhålla följande lydelse: Rikets Ständers Justitik-Omludsman — — — Högsta Domstolens, Rikets Allmänna Ärendens B er ednngs, Just iti\-Revisionens, Hof rätternas, Collegiernas, eller i dessas ställe inrättade Verks och alla lägre
Domstolars — — da han det äskar• q:o att 106 §•
Regel ings-Foi meli skulle erhålla lekande lydelse:
Finnér X t skottet af dessa pr otc coll. att någon Stats Rådets Ledamot eller någon Jör Ullf ellet jör ordnad Föredragande eller den Embetsman, sorn i C ammanda mål Konungen råd gifvit, r/ppenbarligen handlat emot Riket> Grund ag eller allmän Lag, eller Fröt.
Vt dr. d. 9 Oct.
1534* tillstyrkt någon öfverträdelse deraf, eller underlåtit att göra förésiällningar emot sådane öfverträdelser, eller dem vållat och befrämjat genom uppsdtligt fördöljande af någon upplysning, eller häfver den Föredragande underlåtit att, i de fall sorn 38 § af denna Regerings-Form f örutsätter, sin contrasignation å ett Ko nungens beslut vägra, dd skall Constitutions-Utskottet —. faststäld varder. igjo att 2 och 3 punkteroe af 2 mom. i 29 §.
Riksdags-Ordningen skulle så förändras, att de komma i full öfverensstämmelse med förändringarne af 106 oell 107 §§. Regeriugs-Formen. 11:0, att 4f §•
Riksdags-Ordningen skulle erhålla följande lydelse: Stats Rådets och Högsta Domstolens samtlige Ledamöter, äfvensom Chefen för aklagaremagten och Justities Ombudsmannen kunna ej säte och stämma — men ej besluten öfvervara; 12:0, att 4 mom. i 2 §.
Tryck frihels-Förordningen skall lyda . sålunda: 1 grund af hvad — — — JustitiaeRevisionen, Allmänna Beredningen, Öfver- och Under-Rätter m. m, i3:o, att Co nstitutions-Ut skottet, vid uppgörandet af jemkningsförslaget, i anledning af Utskottets nu föredragpe Memorial, mätte föreslå cn fullständig redaction, i öfverensstämmelse med de af Ridderskapet och Adeln beslutade gemensamma tankar; I öfrigt godkände Ridderskapet och Adeln till grundlags-enlig behandling, enligt 56 §. Regerings-Formen, Utskottets förslag till förändrade redactioner af 7, 8, 9, 11, 13, 15, 24, 28, 38, 42 och 107 §§.
Rege lings-Formen, samt beslöt, att i Grundlagen ej behöfver utsättas under hvilket
Departement allmänna åklagare-magien skall höra, F rån II ö g v ö r d i g e Preste-Stanijet.
S. D, Föredrogs och remitterades till Stat s-Utskottet Kongl, Maj ds Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående medel för undsättningar vid inträffade svårare missväxter; gifven den 23 September 1834. S. D Föredrogs och remitterades till Lag-Utskottet Kongl.
Majrts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ändring i 5 Gap 1 S Missgernings-balken; gifven den 23 Sept. 1834.
Prof, Uldr. d. 9 Oct. iS3jp 2g S. D.
Föredrogos Kongl. Maj;ts Nådiga Skrifvelser till Riket#
Ständer; 1:0 angående rättighet för hemmanS-egare på Gottland att få erlägga penningelösen för deras ränte tjära; gifven den 26 Julii 1834» och 2:0 angående upphörande af de på Öland utgående så kallade Borgholms Garnisons Service-medel; gifven den 6 Sept. i834, S. D. Föredrogs å nyo Constitutions- Utskottets Memorial N:o 35, med Betänkande om National-Representationen; Återremitterades med följande anmärkningar, hvilka förklarades vara Ståndets gemensamma tankar.
Vid Riksdags Ordningen, §. i3.
Ståndet ansåg tillägget i 2 mom.
Ordinarie, till annat Riks-Ständ ej hörande Lärare vid Elementar Läroverken rn. m, böra utgå, och ogillade 3 morn., enligt hvilket vissa Domare och^civile Embetsman skulle i Presle-Ståndet inträda..
Vid §. >4 G morn'.
Ståndet ansåg orden: i nion af deras Krono-utskyldef, böra förändras till: i nion af deras Bevillning för egendom och rörelse.
1 o, sista perioden, och § 22, förra och senare perioderna'.
Ståndet ansåg de tillägg, som här blifvit gjorda, till följd af Utskottets förslag till förändring af Riksdags-Ordningens i3 §, böra utgå. S. D. Föredrogs å nyo Constitutions-Etskottets Memorial: N:o 36, med Betänkande och förslag, angående Lanltdagar; Afslogs; N:o 3-7, med förslag till ändring af 32 §.
Rt gerings-Formen; Gillades lill grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; N:o 39, med föreslaget tillägg vid 28 §.
Regerings-Formen, i afse ende på utlännings naturalisation; Gillades till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. S. D. Föredrogs å nyo Constitutions-Et kottets Memorial, N:o 38,, med förslag till ett stadgande i 4' §* Riksdags-Ordningen, om Stats-Rådets Ledamöters tillträde i alla Stånds Plena ; Återremittwades med den anmärkning, som förklarades för Ståndets gemensamma tanka, att alla Siats-Råden böra hafva rätt att bivista andra Stånds Plena, än der de hafva säte och stämma.
[Trot.
Ut dr, d. 9 Oct. iS34.
Från Vä Ilo fl. Borgare-Ståndet.
S. D. Föredrogos å nyo Statsutskottets Utlåtanden och Memorial: N:o 265, Öfver den del af Kongl. Maj:ts Till Rikets Ständer aflålna Kådiga Skrifvelse, N:o 11, som angår det vid sistlidne Riksdag, i och för Regleringen af Arméens accord, på Riksgälds-Contoret , anvisade creditiv ; Bifölls ;j N:o 267, i anledning af erhållen återremiss på Stats-XJtikottets ;Utlåtande N:o 1G1; Lades till handlingarne; N:o 26S, i anledning af erhållen återrcmiss på Stats-Utskottets Utlåtande N:o 179; Lades till handlingarne; 'jt:o 26g, i anledning af erhållen ålerremiss på S tats-V tskottets Utlåtande N:o 227; Lades till handlingarne; N:o 270, i anledning af erhållen ålerremiss på Stats-Utskottets Utlåtande K:o e48; Lades till handlingarne; N:o 37.% angående dispositionen af öfverhlifvande exemplar af Bihan^ get till Riks-Ståndens Protocöll vid innevarande Riksdag; Bifölls; N:o 273, i anledning af väckt motion, om understöd af allmänna medel åt, de nödlidande invånarne i Boliusländska skärgården; Återremitterades; JNT:o 207, i anledning af väckt fråga, om ersättning till Krono-Fogden Dahlgren, för bestridde utgifter, dels vid, ett öfningsläger å Ödschöldsmoar, dels ock vid en väg-anläggning i Toftedalen; Bifölls; JNT:o 25g, i anledning af vackt fråga, att de statistiska Tabeller, sora gro bifogade Kongl. Majlis Befullningsliafvandes fem-års Berättelser, ej vidare .måtte på Statens bekostnad till trycket befordras; Bifölls; N:o 260,, i anledning af erhållen återremiss å Ulskottets Betänkande, N:o aox, .rörande sökt everldelig skattemanna-rätt. å det under Ulriksdals Kungsgård förr lydande hemmanet Kefvinge med dertill hörande utjord; Lades lill handlingarne; 1 och N;o 261, i fråga om Jordeböckernas granskning; Bifölls. S. D.
Vid skedd föredragning af Kongl. Maj:ts Kådiga Proposition till Rikets Ständer, af den 23 sistlidne September, angående medel för undsättningar vid inträffande svårare missväxter, remitterades samma Kongl. 'Trot.
Otdr. d. 9 Oct. 1834.
Kongl.’
Proposition till Stat gifvet anförande kommer alt åtfölja. S. D. Vid skedd föredragning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition af den a3 sisllidne September till Rikets Ständer, angående ändring i 5 Cap. 1 §.
Missgernings-Balken, blef samma Kongl.
Proposition till Lagutskottet remitterad. S. D. Föredrogos och lades till handlingarne: 1:0 Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse af den 26 sistlidne Julii till Rikets Ständer, angående rättighet för hemmans-egare på Gottland alt få erlägga penninge-lösen för deras räntetjära; och 2:0 Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse af dea 6 sistlidne September till Rikets Ständer, angående upphörande af de på Öland utgående så kallade Borgholms Garnisons service-medel.
S. D. Föredrogos å nyo
Bev. samt Allm.
Besvärs- och OeconomieUtskoitens Utlåtande, N:o 5, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens Belänkande, N:o 3, angående grunderne för förändrade föreskrifter om bränvins-bränningen och hvad dermed har gemenski/p; Utlåtandet N:o 5 bifölls, endast med den förändring uti p:de punkten, alt den deruti bestämda sex månaders bränvins-brännings-tiden om året indelas i tvänne terminer, den första ifrån den 1 Januarii till och med den sista April, och den andra ifrån den 1 November till och med den sista December. S. D.
Föredrogs å njm meddeladt Utdrag af Hedervärda BondeStåndets Prolocoll den 6 dennes, med inbjudning till Med-Stånden alt förena sig i Bonde-Ståndets öfver Bevillnings- samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens Utlåtande, N‘.o 5, angående grunderne för förändrade föreskrifter om bränvins-bränningen och hvad dermed har gemenskap, fattade beslut; men i följd af Borgare-Ståndets beslut vid pröfning af samma Utlåtande, fann Borgare-Ståndet denna inbjudning icke kunna antagas.
S. D. Föredrogos å nyo Bevillnings-Utskottets Utlåtanden och Memorial:
N:o 3o, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets betänkande, N:o 2 1, angående förehafd granskning af Post-Taxorne för inrikes bref-växlingen; Lades till handlingarne; Jii/i. till It.
Fröt, i834- 9 Sami. 4 6:te Häftet. 26 Fröt.