Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är således, i min tanka, ej med Grundlagarne förenligt, att tillerkänna Utskottet den vidsträckta rättigheten att , oaktadt trenne Riks- Stånds anmärkningar , vidhålla sitt förslag, och derigenom betaga Sik, till ftiki-Si.
Prot. 1818—1830, J Sami. J 2$;de tl:t. • g Bil, till Constit, Vtsk.
Memorial N:o 6$; Representationen möjligheten alt tillvägabringa en Grundlagsförändring, som densamma anser högst nödig eller nyttig, fastän den ej af Utskottet gillas.
Jag anser, till följd häraf, jVoterings-propositionerna böra erhålla den redaction, som uti Herr Cederschjölds reser»» yation är föreslagen, STOCKHOLM, Elméus &
Tryckeri, 18 3 a* Constitutions Utskottets Memorial N:o 7o. i 70.
Utskottet den j Mars rS3o.
Memorial, i anledning af Tre
Stånds återremisser på Memorialet N:o57, innefattande förslag till åtskilliga Grundlags - ändringar, som åsyfta Riksdags-göromålens ordentligare behandling , m. m, Tu, Constitutiörts-Utskottet hårdess, tinder N:o 57, framgifna Memorial, med åtskilliga Grundlags-ändrings-lörslag, åsyftande Riksdagsgoromålerts förenklade och ordentligare behandling, Riksdagarnes förkortande samt besparing i Riksdags-kostnader, blifvit, på grund af anmärkningar, sorn förklarats innefatta resp.
Stånds gemensamma tankar, återförvisadt, af Borgare-Ståddet deri s3 December 182g, i tlera delar, och af Bonde-Ståndet den it nästlidne Januarii, samt afRidderskapet och Adeln den 22 innevarande, i en enda punkt; hvaremot Preste-Ståndet godkänt alla dessa förslag, till grundlagsenlig åtgärd vid nästa Riksdag, Bih, till Rikt-St.
Prot. 182S ... 1S50, 3 Sami. 2, 30\de Il\t. 2 Constitiilions-Utakotuis Memorial N.-o 7ol Borgare-Ståndet anmärker: vid «pte och 6:le förslags - punkterne, att målen skulle lämpligast i första hand dragas under Utskotts beredning, och den föreskrift vara bäst, att Rikets Ständer må kunna remittera en fråga till tvänne eller flere Utskott, men att hvartdera Utskottet bor aflemna dess yttrande serskildt, anseende Ståndet i öfrigt saken så obetydlig, att det helst önskade tilläggets förkastande; vid 8.(
e punkten, att föreskriften om fullständigt .örslag är både otjenlig och onödig, såsom föranledande hvarjehanda tolkningar, och dessutom underförstådd i det correctiv emot ofullständiga motioner, hvilket Utskottets Betänkanden deröfver erbjuda; vid g:de punkten, att förändringen bör sträckas blott lill önskningsfrågor, och i allmänhet de inom Utskotten bildade Beredningars Utlåtanden ingå till RiksStånden, men återremisserna ställas till Utskotten, samt vid io:de punkten, att anmärkningarne må, om de expedieras i sammandrag, meddelas inom åtta, och, i annat fall, inom fjorton dagar, dock att resumén alltid hos Stånden uppgöres.
Enär dessa anmärkningar dels innebära ett bestridande af förslagens nödvändighet och nytta, samt följaktligen förutsätta Grundlagsändringars förkastande vid samma Riks-; dag dåde blifvit tillstyrkta, dels framställa antingen nya inom Ståndet väckta motioner,’ Consiitutions-Uiskottets Memorial N.o 70. eller i öfrigt sådana jemkningar, som, efter Utskottets öfvertygelse, skulle snarare aflägsna än främja det sökta ändamålet, i ett helt betraktadt, hemställer Utskottet vördsamligen, om icke Välloflige Borgare-Ståndet täcktes foga sig efter resp. Med-Sånden, hvilka härutinnan gillat Utskottets åsigt, eller, i vidrigt fall, begagna den i 56 §.
Regerings-Formen anvisade slutliga utväg, så vidt nemligen an-, märkningarna åsyfta modificationer, men ic-: ke afslag.
Med hänseende till i3 punkten är anmärkt af Ridderskapet och Adeln, att derifrån böra utgå orden ; ”dock ej , i någon händelse, på Statens bekostnad;” af BorgareStåndet, att Stånds-Protocollen skola hädanefter, såsom hitlintills, på Statens bekostnad tryckas, och af Bonde-Ståndet, att de under samma punkt föreslagna redactions-förändring gar icke må ega runi.
Då Constitutions-Utskotlet erkänner, att dessa i hufvudsaken sammanstämmande anmärkningar icke sakna billighetsgrund, och tillika finner de ultryekta meningarna lämpligast kunna hopjemkas medelst antagandet af Ridderskapets och Adelns tanka, hvarigenom äfven Riks-Stånden säkrast åt sig förvarade rättigheten att om Protocollens tryckning vid hvarje Riksdag efter omständigheterna förordna, får alltså, med vördsam inbjudniDg, ej mindre till Högvördige Preste, 4 Constilulions-Ulskutiets Memorial N:o 70.
Standel, än lill Välloflige Borgare - Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet, att med Högloflige Ridderskapet och Adeln sig lorena , Utskottet föreslå en så lydande redaction af första perioden i 5g §.
Riksdagsordningen, att utgöra denna §:s i:sta moment: ”i;a Hvart och ett Riks-Ständ skall vara med gifvet att, pd satt Siandet lämpligast prof var, Idta dess Protocoll, antingen fullständigt, eller i justeradt sammandrag , till trycket befordra,- äfvensom hvarje enskild md ega att, efter derom gjord anmälan, utan hinder eller författare-ansvar, till trycket utbekomma större eller mindre delar af samma Protocoll, med undantag blott af sådant, sorn Ståndens enskilda oeconomio beträffar. ” Stockholm den 27 Februarii 1830.
Utskottet den J Mars i83o. Memorial till Borgare-Ståndet, i anledning af återremissen på Memorialet, N:o 63, rörande Grundlagsfrågors rätta be. handling, Canstitut’ons-Utskoltets Memorial N:o 65, innefattande Förslag kill ändring och omllytt - Constiiutions.Utskottets Memorial N:o 71, 5 ning af 2 Mom. 56 §. Regerings-Formen, jemkning i samma Grundlags 81 §. och tilllägg vid 73 $. Riksdags-Ordningen, har Borgare-Ståndet, under den 11 nästlidne Januarii, behagat återremittera, med de för Ståndets gemensamma tankar förklarade anmärkningar, att Ståndet, under instämmande i Contracts - Prosten Hallströms reservation , anser godkännandet af Utskottets Förslag vara vådligt och ledande till obehagliga följder, dymedelst att det för Riks-Stånden stadgar tvänne olika behandlingssätt af Grundlagsfrågor, inrymmer, i visst fall, åt Constitutions-Utskottet en för Constitutionens bestånd icke påkallad magt, och i sjelfva Grundlagen inbringar ett, med dess väsende svårligen förenbart, anlag till föränderlighet.
Då anmärkningarna sålunda åsyfta ogillande af Förslaget, utan att någon modification dervid, eller något inom samma Förslag möjligen befintligt alternativ, än mindre någon äskad redactions-ändring, uppgifvits, och då Constitutions-Utskottet, i det nu återförvista Betänkandet, redan tror sig hafva framställt tillfyllestgörande skäl fördess, med j 82.5 års Coustitutions-Utskott delade åsigt af ämnet, föranlåtes Utskottet att destohellre vidhålla Förslaget, sorn detta icke nu mera tillhör Utskottet ensamt, men, af Tre Riks-Stånd för vidare grundlaglig åtgärd antaget, öfvergålt lill deras Utlåtande; Hva - 6 Constituiions-Utskottels Memorial N.o 72. dan ock Utskottet vördsamligen hemställer, om icke Välloflige Borgare-Ståndet, med frånträdande af dess anmärkningar, täcktes efter respective Med-Stånden sig foga.
Stockholm den 37 Februarii 1830, N:o 72.
Utskottet den j Mars 1830.
Memorial till Borgare-Ståndet, angående dess återremiss på Förslaget, i Memorial N:o 65, till ändring af 68 §.
Riksdags-Ordningen. 3Vledelst Protocolls-Utdrag af den 10 den nes, har Borgare-Ståndet återförvisat Constilutions-Utskottets Memorial, N:o 65, med Förslag till ändring af 68 §- Riksdags-Ordningen, i afseende på revisionstiden, hvilken återremiss grundals å den för Ståndets gemensamma tanka förklarade anmärkning, att, ehuru revisionen nu mera utsträckes till flera Cassör än förr, såsom Passevolance- och Convoy-Commissariats-Cassorna, Revisorernes göromål dock minskas derigenom, att Allmänna Magazins-inräliningen i det närmasta är upplöst, och att Filial-Disconternes utredning jemväl snart kommer att fulländas.
Till besvarande häraf, får ConstitutionsUtskottet vördsamligen anföra, ali, då gransk - Constiiutions-Utskottets Memorial N:0. 75. 7 nings-föremålen obestridligen blifvit ökade , och utredningen af ofvannämnda allmänna Inrättningar ännu ej hunnit bringas till slut, Utskottet föranlåtes att vidhålla det framgifna Förslaget, som följaktligen ej lärer kunna vid samma Riksdag förkastas; hemställande Utskottet, om icke Välloflige Borgare-Ståndet desto hellre behagade fogade sig efter respective Med-Stånden, hvilka detta förslag till Grundlagsenlig behandling godkänt, sorn en innan nästa Riksdag samlad större erfarenhet, utan tvifvel, skall tillförlitligare ådagalägga öfverflödigheten eller behofvet af förlängd revisionstid.
Stockholm den 27 Februarii i83o.
Ankom lill Expeditions-Utskottet <len 5 Mars 1830.
Memorial till Borgare-Ståndet, i i anledning af dess återremiss på Utlåtandet, i Memorial N:o 66, öfver Konungens Proposition om ändring i 63 §. Regerings-Formen.
Från Borgare-Ståndet har, under den 10 dennes, Constitutions - Utskottets Memorial N:o 66, med Utlåtande öfver Konungens Nådiga Proposition, angående förändrad reda-t 8 Constitutions.UtsAolters Memorial N:o 7J). ction af 65 §.
Regerings-Formen, blifvit återreinitieradt, i grund af den för Ståndets gemensamma tanka förklarade anmärkning, att, ehuru i resultatet något ej vore att erinra , Utskottet dock bordt undanrödja den i §;n befintliga otydlighet, som anses uppkomma genom föreskrifterna, att Konungen, i ena fallet, skall inhemta liela Siats-Rådets tankar, och, i det andra, höra Siats-Rådet in pleno.
Som likväl denna anmärkning, utan att vara rigtad emot Constitutions-Utskottets yttrande öfver Konungens Nådiga Proposition, hvilken ej heller må i termerna modifieras, egentligen innefattar en alldeles ny, med den Kongl.
Propositionens föremål intet sammanhang egande motion, som äfven kunnat serskildt väckas i den ordning 81 §.
RegeringsFormen bestämmer, får Utskottet, sålunda af Grundlagen förhindradt att, till hufvudsaklig pröfning, upptaga den i anmärkningsform öfverlemnade frågan, endast vördsamhgen hemställa, det måtte Välloflige Borgare-Ståndet foga sig efter respective Med-Stånden, hvilka, jemlikt Utskottets tillstyrkande, godkänt ofvan högstberörda Proposition, för grundlagsenlig behandling.
Stockholm den 97 Februarii iSfio. STOCKHOLM. Elmeus &
Granbergs Tryckeri, iR3o. Constitut.- Utsi.
Memorial, N:o y4* * N:o 74- Ankom till Exp. Utsk. ä. 13 Mars l83o.
Memorial, angående en frän Ridderskåpet och Adeln remitterad anmärkningsanledning emot Föredraganden för Cololiial-Årendenas Departement.
Genom Protocolls-Utdrag, den 5 dennes, har Ridderskapet och Adeln behagat till Constitutions-Utskottét remittera en emot Föredraganden för Colonial-Ärendenas Departement, Hans Excellence m. m.
Herr Grefve af Wetterstedt framställd anmärkningsanledning, hvilken, enligt en remissen i försegladt convolnt åtföljahde Skrift, undertecknad F. L. Rosenqvist af Åkershult, egentligen åsyflar alt påkalla ansvar för contrasighationen af Kongl.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Stats-Utskoltet, under den 20 November nästlidet år, rörande inkomsterna från Ön St; Barthelemy, enär samma Skrifvelse, oaktadt hvad den 18 April 1812 i Nåder förklarats, angående meddelandet vid hvarje Riksdag äf det som i Svenska Ullramarihska Besitta iiingars styrelse sig tilldragit, ingalunda i upplysningsväg svarat emot en billig för Bilt4 lill R.-St.
Pro t. 1828-1830, 3 Sami. 3 i :stä Häft. I 2 Constitue.-UtsJi. Mäniorial, N:o y5i väntan.
Men emedan, om ock Chefen feif Co 1 onial-Arendena skulle anses inbegripen under de i Grundlagarna och AnsvarighetsLagen uppräknade Rådgifvare och Föredragande, anmärkningsanledningen är riglad emot contrasignations åtgärden till ett beslut, som fattats den ao November 1829, eller under loppet af påstående Riksdag, och således å en tid, liggande utom gränsen af nu varande Coustitutions-Utskotts granskningsområde, finner Utskottet sig ej kunna denna antnärkningsfråga till pröfning upptaga.
N:o 7 b.
Ankom till Exp. Utsk. d. 15 Mars 1830 Memorial, angående tvänne Stånds äterremisser på Memorialet N:o 53 medförslag till Grundlagsbestämmelser om Lagtima och Urtima Riksdagar.
Krån Preste-Ståndet har* den 17 näsllidne Februarii, och från Ridderskapet och Adelil, den 9 dennes, Constitutions-Utskottels Memorial, N:o 53, med förslag lill Grundlags - Consdtut.-Utslu Memorial, N;o y5* 3 bestämmelser om Lagtima Riksdagars återkomst hvart femte Sr, om Urtima Riksdagars föremål och om tiden för Lagtima Riksdags fortfarande, blifvit återremitteradt, på grund af åtskilliga för hvarje Stånds gemensamma tankar förklarade anmärkningar, nemligen; af Preste-Ståndet: 1:0 att ny Riksdagstid icke ovilkorligen må beräknas från föregående Riksdags början, och 2:0 att Ständerna må ega begära prolongation af Riksdag, en, högst t vänne månader, hvarefter Kongl. Maj:t Rikets Ständer åtskilje; samt af Ridderskapet och Adeln: 1:0 att, vid slutet af 49 RegeringsFormen må tilläggas följande mening: vid Urtima Riksdag öfverlägga och heslute Rikets Ständer blott om de ärenden, som Konungen sjelf framställer , men hvilka ej må sträcka sig till Grundlagsändringars föreslående eller afgörande; 2:0 att, vid slutet af 53 §.
RegerinesFormen må tilläggas orden: alla dessa Utskott bära äfven vid Urtima Riksdag väljas, men skola ej, utan så vidt det för handläggningen af Konungens Propositioner olifver nödigt, sättas i verksamhet; 3:o att, vid slutet af 109 § RegeringsFormen må tilläggas orden:
Urtima Riks - 4 Constitut.-Utsh. Memorial, N:p 70, dag må Konungen, när sorn helst, kunna upplösa, och upphöre den genast, om Lagtima Riksdag derunder inträffar; 4:o att, från det föreslagna 2:dra mor mentet af 2:dra Riksdags-Ordningen må uteslutas perioden: kimn ande, vid sådan Riksdag, Rikets Ständer ej, utan Proposition från Konungen, befatta sig med andra åtgärder, än de i 63, 66 och 6y ffff. föreskrifna valen; 5:o att ordet Lagtima må införas före ordet Riksdag på vederbörliga ställen i 56 och 81 §§. Regerings-Forqien samt 29 §. 1 mom.
Riksdags-Ordningen; 6:0 att, emellan ordet hvarje oell ordet Riksdag, må införas ordet Lagtima, så väliji 96 §. Regerings-Formen, som i 63 och 66 §§. Riksdags-Ordningen, samt att, i 67 §. Riksdags-Ordningen, må införas ordet Lagtima emellan ordet alla och ordet Riksdagar ; 7:0 att orden hvarje Riksdag måtte ur 60 § Regerings-Formeu uteslutas; 8:0 att, i början af 108 §.
RegeringsFormen, ordet Lagtima må införas emellan ordet hvarje oell ordet Riksdag; 9:0 att hela den perio i i 109 §•
B'S«- rings-Formen, från och med orden, skulle likväl vid nämnde tids förlopp, ända till slutet, hvars borttagande nu föreslagits, måtte oförändrad qvarstå, hvadan oqk den löre - Constitut.-Utsh Memorial, N:o y5. 5 slagna Öfverflyttningen af samma period till 80 §.
Riksdags-Ordningen blefve öfverflödig, och således den deri befintliga citationen af 109 §.
Regerings-Formen komme att bibehållas; 10:0 att 109 §.
Regerings-Formen må er lini la följande lydelse:
Då en Lagtima Riksdag fortfarit Sex månader, räknade från deli dag, då Konungen låtit om Stats-Kerkels tillstånd och behof Rikets Ständer eller deras Stats-Utskott underrätta, må Konungen ega rättighet att, när Han för godt finner, Riksdagen af sluta ■ 11:0 att 80 §.
Riksdags-Ordningen måtte förändras sålunda:
Då en Lagtima Riksdag fortfarit Sex månader, räknade från den dag, då Konungen låtit om Stats-Verkets tillstånd och behof Rikets Ständer, eller deras Statsutskott underrätta, må Konungen ega rättighet att, när Han för godt finnér, Riksdagen af sluta.
Upplöser Konungen Riksdagen, innan Rikets Ständer Slaten reglerat eller någon ny Bevillning ti/l bestämdt bélopp sig åtagit, då fortfare den förra B evilli lingen intill nästa Riksdag.
År åter Bevil/ningens hela belopp bestämdt etc. (enligt Utskottets förslag); 12:0 alt, vid slutet af 49 §•
RegeringsFormen, må tilläggas följande mening: kunnande, vid sådan Riksdag, Rikets Stunder ej, utan Proposition från Konungen, befat - 6 Conslitut.-TJtsk. Memorial, N:o 75. ta sig med andra åtgärder, än dem, som rora Ståndens enskilda ärenden; i3:o att, i 2 §.
Riksdags-Ordningen, må tilläggas ett 2:dra moment, så lydande:
Alla i Grundlagen stadgade Utskott böra äfven vid Urtima Riksdag väljas.
De skola dock, med undantag af Constilutions- och Expeditions-Ut skotten, ej sättas i verksamhet, utan sä vidt det för handläggningen af Konungens Propositioner blifver nödigt.
Constitutions-Utskottet må dock icke befatta sig ined Grundlags-ändringars föreslående.
Urtima Riksdag må af Konungen, när som helst, kunna upplösas, och upphöre genast, om Lagtima Riksdag derunder inträffar; i/g.o att, vid slutet af 49 §•
RegeringsFormen, ma tilläggas följande mening: kunna? ide, vid sådan Urtima Riksdag, Rikets Ständer ej, utan Proposition från Konungen, befatta sig med andra åtgärder, än dems, som röra Ståndens enskilda ärenden.
Efter öfvervägande af dessa anmärkningar, hvilka, å ena sidan, väl äro isolerade, eller hvar för sig utgöra blott ett enda Riks-Stånds tankar, men dock, å andra sidan, påkalla i flera delar den gillande eller åtminstone medgifvande uppmärksamheten, bar Constitutions-Utskoltet trott sig ega fog att, med frångående af dess förslag, till Rikets Ständers gemensamma bifall vördsam ligen Öfverlemna; Constitut.-VisÅ, Memorial, N:o jS. f a) Ridderskapets och Adelns i:sta, ardra och 3:dje anmärkningspunkter, såsom åsyftande en nyttig, om än icke högst nödig redactionsfullständighet, likväl med iakttagande vid 2!dra punkten af den modification, som här nedan, under i3;de punkten, föreslås; bj)samma Stånds8:deanmärkningspunkt, såsom en följd af det i 65 §, Riksdags-Ordningen redan föreslagna tillägg; cj) samma Stånds iotde anmärkningspunkt, enär den uppgifna redactionen, bättre än Utskottets, uttrycker möjligheten af Riksdags förlängning, äfvensom Konungens rätt att, efter viss tids förlopp, Riksdagen upplösa; dj) samma Stånds inte anmärkningspunkt, jemväl i betraktande af redactionens lämplighet, men med den förändring, alt, i stället för orden: ”fortfare den nya J3evinning e n intill nästa Riksdag,” må införas: ”fortfare den hy a Bevillhingen, på sätt i 61 jRegerihgs-Formen föreskrifves£ ej) samma Stånds iä och ianmärkningspunkter, såsom försäkrande Ståndens! rält att oförhindradt besörja om deras enskilda angelägenheter; dock med den, för misstolkningars undanrödjande, ytterligare hehöfliga utveckling, att, vid slutet af <)4 §a Regerings-Formen, må tilläggas en så lydande mening: de i detina och nästföregående Q JO 8 Constitut.-TJlsk, Memorial, N:o 7!). 3:ne omförmälda Riksdagar vare, i frå • ga om ärendenas behandling_, att anse lika med Lagtima; Q samma Stånds i3 anmärkningspunkt, hufvudsakligen instämmande med Utskottets förslag, hvarvid emedlertid Utskottet tillstyrker den jethkitirig, ätt termerna; "för handläggningen af Konungens Propositioner” må utbytas emot dessa: för handläggningen af dit ofverl emil åde mål.” Corislitulioiis-Utskottet hemställer således vördsamligen, om icke Högvördige Preste-Ståndetj Välloflige Borgare-Ståndet samt Hedervärda Boiide-Ståndetskulle täckas i ofvanberÖrde ömstätidighetet’ foga sig efter Högloflige Ridderskapet och Adeln; men får, till tidens vinnande, föreslå, i motsatt fall, nedanstående Propositioner, för omröstningen i förstärkt Constitutions-UtskoLt. t. “Den, som gillar Conslitulions-Utskollets tillstyrkande vid Ridderskapets och Adelns irsta,
2:dra och 3:dje Ånmärkningspunkter, röste Ja.“ “Den det ej gör, röste Nej.“ “Vinner Nej, anses Utskottets förfa förslag i dessa delar godkändt.“ i. “Den, sorn gillar Constitutions-Utskot tets - Cons litat-Tilsit.
Memorial, N.-o jS. tets tillstyrkande vid Ridderskapets och Adelns 8:de anmärkningspunkt, röste Ja.” ‘‘Den det ej gör, röste Nej.” “Vinner Nej, ailses det yrkade tillägget ej bifallet.” 3. “Dert, som gillar Constitutions-Ulskottels tillstyrkande vid Ridderskapets och Adelns torde anmärkningspunkt, röste Ja.“ “Deu det ej gör, röste Nej.” “Vinner Nej, bibebålles Utskottets första förslag härutinnan oförändradi.” 4- “Deil, sorn gillar Constitutions-Utskottels tillstyrkande vid Ridderskapets och Adelns n:le anmärkningspunkt, röste Ja.“ “Den det ej gör* röste Nej.” “Vinner Nej, kommer Utskottets lös st uppgifna förslag att bibehållas.” 5. “Den, som gillar Constituliöns-Utskottets tillstyrkande vid Ridderskapets och A* delns lätte och i4-‘de anmärkningspunkter* röste Ja.“ “Den det ej gör, röste Nej.” “Vinner Nej, anses Utskottets förra för® slag i dessa omständigheter antaget.” G. “Den, Som gillar Conslitutions-Utskot® Bilt. till R.-St. Prat. 13?.8-18jo, 3 Sami. 3 i ista Haft. 4 io ConstfitiH.-Utsh. Memorial, N:o 75. tet* tillstyrkande, i anledning af Ridderskapets och Adelns i,3:de amnärkningspunkt, röste Ja.“ “Den det ej gör, röste Nej.“ “Vinner Nej, godkännes Utskottets första förslag härutinnan."
Deremot nödgas Constilutions-Utskottet, vidblifvande dess förslag, vördsamligen afstyrka Rikets Ständers bifall till följande anmärkningar: g) Preste-Ståndets förra anmärkning, så vidt den rigtas emot Memorialet N:o 53, dels emedan detta ej innefattar någon ny Grundlagsbestämmelse om Lagtima Riksdagstiden, dels emedan anmärkningen åsyftar en blott negativ föreskrift, som ej bör finna runi i Grundlagen; h) Preste-Ståndets senare anmärkning, då Utskottet redan föreslagit prolongation af 3 månader, i stället för en, då, såsom Utskottet förut yttrat, det synes både onödigt och oformligt att Rikets Ständer äska hvad Konungen ej kan vägra, och då ändtligen ett åläggande för Konungen, att efter viss tids förlopp åtskilja Ständerna, skulle innebära ett mindre lämpligt tvångsband på Konungamagten; i) Ridderskapets och Adelns /^.de och 6:te anmärkningspunkter, enär Rikets Ständer bör vara obetaget att vid hvarje Riks - Co/rstituC -Utsk.
Memorial, N:o y5. il dag fortsätta eller öfverflytta deras förtroende till egna Ombud, hvarförutan desse, äfven i Principalernes närvaro, måhända funne sig oberoende af deni; k) Ridderskapets och Adelns 5:te anmärkningspunkt, såsom onödig, i följd af det generela stadgande, att Grundlagsfrågor ej må kunna vid Urtima Riksdag förekomma; 1} Ridderskapets och Adelus ^tde anmärkningspunkt, såsom uteslutande det enda ställe i Regerings-Formen, som antyder, att serskildt hevillnings-åtagande blott vid Riksdag eger rum; ro) samma Stånds egde anmärkningspunkt, såsom stående i strid emot principen för Riksdagstidens förlängning, och emot de bär ofvan tillstyrkta anmärkningspunkterne N:ris 10 och ii.
I anledning häraf får ock Utskottet vördsamiigeu hemställa, huruvida icke de återremitterande Riks-Slånden, livart för sig, behagade afstå från anmärkningarne i dessa delar, för att foga sig efter de Tre MedStånden; återstående, i vidrig händelse, ingen annan jemkningsutväg, än votering i förstärkta Constitutions-Utskotlet, hvartill Utskottet tror sig på förhand böra uppgifva följande Propositioner: 7- “Den, som gillar Constitutions-Utskoltels in Constitut.- UbsJi.
Msmerial, N:o 75. afstyrkande vid Preste-Ståndets i:sta anjnärkningspunkt, röste Ja." »‘Den det ej gör, röste Nej." ‘»Vinner Nej, godkännes anmärkningen.»* 8. “Den, sorn gillar Constitulions-Utskottets afstyrkande vid Preste-Ståndets 2.‘dra an^ tnäi kningspunkt, röste Ja.“ “Den det ej gör, röste Nej."
“Vinner
Nej, godkännes denna anmärkning.
" 9‘ “Den, som gillar Constitutions-Utskottets afstyrkande vid Ridderskapets och Adelns 4:de och Örte anmärkningspunkter, rösta Ja." “Den det ej gör, röste Ne-j."
Nej, anses de håda anmärkliingspunkterne hifallna." 10, “Den, som gillar ConstitntLons-Utskot,- tets afstyrkande vid Ridderskapets och Adelns 5:le anmärkningspunkt, röste Ja,“ “Den det ej gör, röste Nej.“ »‘Vinner Nej, gillas anmärkningen." 11. “Den, som gillar Constitutions-Utskottels afstyrkande vid Ridderskapets och AUelns yrde anmärkningspunkt, röste Ja." “Den det ej gör, röste Nej.“ "YinnerNej, godkännes anmärkningen." Canstitul.-Utsh. Memorial, N;o 75. i3 13. “Den, som gillar Conslitulions-Utskottels afstyrkande vid Ridderskapels och Adelns p:de anmärkningspunkt, röste Ja.“ “Den det ej gör, röste Nej.“ “Vinner Nej, anses denna anmärkning ' gillad.**
Dä i öfrigt en och annan §. blifvit föremål för flera och olika anmärkningar, hvilkas verkan åter beror af inbjudnings- eller voterings-resultaten, torde Constitulions-Utskottet tillåtas alt, derest sådant inom Riksdagens slut medhinnes, vördsamligen framlägga fullständig redaclion af de Grundlagsändringar i detta ämne, som nu äro eller varda, för vidare conslitutionel behandling, godkända.
STOCKHOLM, nos Cari, Ab. Fibi, i83o. Conslitut.-Uts/i.
Memorial, N:o 76. t, N:o 76.
Ankom tili Exp. Utsk, d, 16 Mars 1830.