Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Under Carl XII:s långa bortovaro utöfvades denna revision af Rådet i Konungens namn, och ehuru , efter Dess död , genom den timade Regementsförändringen , Konungamagten ansenligt inskränktes, och utöfningen deraf begränsades genom vissa bestämda former, ansåg man likväl, öfvertygad om Samhällsordningens fordringar , och af aktning för Svenska Folkets vana , att i sin Monarks person äfven se sin högste Domare, att det vore vådligt, att skilja Konungen från all delaktighet i högsta lagskipningen , och förordnade således , att juridiska mål borde föredragas i Rådet , likasom andra till Högsta Magtens handläggning hörande ärender; men att
Konungen i sådane mål endast skulle hafva tvänne röster och den afgörande rösten , der meningarne voro lika delade; äfven bibehölls i den år 1734 utgifna och ännu gällande allmänna Lagen det stadgande, att det var hos Konungen man skulle söka ändring i Hof-Rättens domar och Utslag , och att det var Konungen, som egde rätt att pröfva de anförda klagomålen.
Ud vår nu varande Grundlag har man äfvenledes i helgd bibehållit dessa åldriga grundsatser i förening med de constitutionella , och man har icke tvekat, att Domaremagten ken vara oberoende, oaktadt Konungen är delaktig i dess utöfning.
Det är ej tänkbart, att en Svensk Konung, på annat sätt, skulle vilja verka på andras öfvertygelse, än genom på lag grundade eller i Högsta Domstolen. 9 derifrån hemrade skäl; eller att Domaren, som ej godtyckligt kan entledigas från sitt Ämbete, och är underkastad ansvarighet, skulle kunna glömma de skyldigheter, dem lag och samvete ålägga honom.
Man har insett , att om dylika händelser vore möjlige , skulle de visse rligen ej förekommas derigenom , att Konungen utcslötes från delaktighet i högsta Domaremagtens utöfning ; men man har deremot trott, att denna Dess delaktighet borde fortfara som en väsendteljg gren af Styrelsen, såsom beredande Konungen ett lattadt tillfälle, att underrätta sig, huru med lagskipningen tillgår, sorn en ytterligare borgen för medborgares säkerhet, som en tröstfull tillflykt för den lidande; sorn det starkaste och käraste föreningsband emeli lan Nationen och Regenten, och, slutligen, som ett nödvändigt vilkor för att åt högsta Instantien g ifva det anseende och värdighet, som den ifrån urminnestider haft och bör hafva.
En förändring i detta afseende, sorn rörer in. genting mindre än en del af Konungamagtens verksamhet, skulle i betydlig mån rubba många gamla förhållanden och stadganden i Lagen, samt förflytta begreppet om Konungen och Dess myndighet till något annat , som hvarken kunde svara mot hvad dervid sålunda förlorades, ej eller uppfylla Nationens tillfredsställelse.
Uti de tänkesätt Eders Majit uttryckt, skall hvar och en med djupaste vördnad och erkänsla se d* förnyade prof af Eders Maj:ts omsorg för rättvisan; men de betänkligheter jag i underdånighet framställt , äro , efter min tanka, af så stor vigt, att jag ej kan annat än \ ]O Om upphörande af Koni isne röster förnya mitt yttrande och min önskan , att Eders Maj:t i Nåder täcktes afstå från Sin föresats, att begära en förändring i hvad Grundlagen i detta afseende stadgar, en öfvertygelse , som jag redan i underdånighet yttrat vid det tillfälle, då Eders Maj:t behagade för StatsRådet låta uppläsa Sitt Tal till Rikets Ständer vid innevarande Riksdags öppnande.
Jag vet ganska väl, att tiden ej medgifver Eders Majit, att med en ständigare närvaro hedra Högste
Domstolen under Dess vigtiga öfverläggningar; men hura högtidligt och uppmuntrande skulle det icke vara för Dess Ledamöter, underkastade så olika omdömen , stundom utsatte för okunnighetens och illviljans hemliga srämplingar och uppenbara anfall, samt ofta sjelfve villrådige i sista tillämpningen af bristfälliga eller otydliga Lagar, att, under Eders Maj:ts eget och omedelbara skydd , kunna ådagalägga deras nit för rättvisan och deras outtröttliga sträfvande att träffa den j af huru stor vigt är det ej för det allmänna så väl nu som i framtiden , att den myndighet, som uti sista instantien och utan appell skall dömma Medborgare emellan öfver deras heligaste rättigheter, eger ett sammanhang med Regeringens Högste
Jag vet väl, att uti flera Länder högsta domare-magten utöfvas utan Regentens personliga deltagande; men jag kan aldrig medgifva, att Sverige hvarken i detta fall eller i afseende på någon annan gren af Eders Maj:ts styrelse, behöfver söka fremmande efterdömen.
Hvarje Land har sin nationalanda, sina seder, sina inrättningar, som ärot införlifvade med Na - i Högsta Domstolen.
II tionen, och hvilka, så tillsägandes, utgöra beståndsdelar af dess politiska tillvarelse.
Äfven Sverige har, i afseende på ifrågavarande ämnen och såsom jag förut haft nåden anföra , sina sedvanor och sina uråldriga inrättningar, hvilka det sannolikt ej önskar sig förändrade , af det skäl , att de äro goda och vunnit förtroendets häfd.
En mera utsträckt jemförelse i detta afseende skulle föra mig längre, än som behöfs ; jag vill endast inskränka mig till den anmärkning , att då fråga är om en hufvudförändring uti någon af Styrelsens grenar, böra äfven allmänna tänkesättet och andra förhållanden inom Samhället komma i beräkning.
Den ifrågavarande förändringen har ännu icke af allmänna rösten blifvit påkallad, och ännu skall en dom , gifven under en annan benämning och försedd med en eller flere af Högste Domstolens Ledamöters underskrift, länge sakna det anseende, som den Konungsliga myndigheten deråt gifvit ; och om förändringen kommer att ega rum , skall Eders Majit ännu länge besväras med ständiga klagomål af dem, som förlorat i sista Instantien, likasom erfarenheten visat , att de beslut , som blifvit fattade och underskrifne af den , under Eders Majits frånvaro tillförordnade Regering , ehuru utfärdade i Eders Majits namn , likväl ej förmått utestänga förnyade ansökningar och besvär hos Eders Maj;t i samma ämne.
Af alla dessa förenade skäl vågar jag i underdånighet afstyrka den föreslagna Propositionen. 12 Om upphörande af Kon. i:ne röster
Uti detta yttrande instämde Stats-Rådets samtlige närvarande Ledamöter jemte undertecknad Hof-Canceller.
Maj;t täcktes i Nåder befalla, att det upplästa Förslaget, sådant det vid detta Protocoll finnes bilagdt, skulle på vanligt sätt till Riksens Ständer öfverlemnas.
In fidem G. af /Vetterstedt.
Maj-ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, om upphörandet af Konungens 2 me röster i Högsta Domstolen; Gifven Stockholms Slott den 5 Augusti 1823- Kongl. Majit, som redan i Sitt Tal till Rikets Ständer vid Riksdagens öppnande förklarat
Dess önskan , att den Konungen i 21 §.
Regerings-Formen förbehållne rätt af tvänne röster i Högsta
Domstolen måtte upphöra , går nu , att, med uppfyllande af Dess då tillkännagifne föresats, till Rikets Ständer öfverlemna ett förslag till förändring af berörde §. jemte de öfrige stadganden i Regerings - Formens y , 17, 19, 23 och 88 §§• dermed hafva sammanhang.
Hvad 2ldra Mom. i 21 §. beträffar, angående lagförklaringar, så har Kongl. Maj:t ansett Rikets väl kräfva, att Konungen, i all sin helgd, bibehåller samma magt emot Högste i Högsta Domstolen, Domstolen , som 88 §■ Regerings-Formen tillägger Honom emot Rikets Ständer detvill säga, att Konungens sa.ictionsrätt förblifver orubbad, och att Högste
Domstolen , i intet fall , kan utöfva en vidsträcktare myndighet , än Rikets Ständer i detta afseende.
Enär till
Domares handläggning jemväl höra flere ärender, hvarom Författningar utgå i ceconomisk väg , och närvarande innehållet af 19 §. Regerings-Formen, i kraft hvaraf Högste
Domstolen eger , i anledning af inkomne förfrågningar, gifva förklaring om Lagens rätta mening, i sådana fall som till
Domares åtgärd höra, uti denaa dess allmänna och obestämda ordalydelse , synes stå i någon motsägelse med Konungens rätt, att sjelf stifta Lagar af ceconomisk beskaffenhet, och således jemväl dem förklara 3 har Kongl. Majit ansett denna §. böra undergå den förändring , att Högste
Domstolens rätt , att gifva sådane Lagförklaringar , endast må sträcka sig till de lagfrågor, hvarom 87 och 88 §§•
Regerings-Formen nämna.
Som det kan inträffa , att Högste
Domstolen vid förehafvande af särskildta ärender, i anledning af befunnen olikhet uti meningarne om någon lags rätta förstånd , anser sjelf all. män förklaring nödig , utan att Domstolar eller Ämbetsmän med förfrågningar till Konungen inkommit ; så föreslår Kongl. Majit, att Högste
Domstolen , äfven i sådan händelse, må förklaringar afgifva , och emedan , enligt 22 §. Regerings-Formen , endast 8 af Högste Domstolens Ledamöter få på en gång vara tjenstgörande, och dej 12 Ledamöter, hvaraf deo2 14 Om upphörande af Kon. s
Ine röster efter förutgående 17 §.
, består , således dela tjenstgöringen sig emellan , men då fråga om Lagförklaring uppstår, som är af annan beskaffenhet , än Högste
Domstolens vanliga göromål , att utöfva Konungens domsrätt i domsaker , som dit fullföljas , alla Högste Domstolens Ledamöter synas böra vara tillstädes och sina yttranden afgifva , utan att likväl uppehåll borde ega rum deraf , att en eller annan vore från Hufvudstaden afrest j så har ett härmed öfverensstämmande tillägg i ofvanåberopade 19 §.
Regerings-Formen af Kongl. Majit blifvit föreslaget.
Majit har det icke undfallit , att , enligt Förordningen den 3 April iS'10, Konungens röster jemväl böra inhemtas, i frågor om sådane ansökningar, hvilka utgöra föremålet för nämnde Förordning j men som detta stadgande tillhör den allmänna Lagstiftningen, och icke Regeringsformen , har Kongl. Maj:t för det närvarande, och innan Rikets Ständer fattat
Deras beslut, angående de nu väckta constitutionella förhållanden, ansett förslag om ändring uti berörde anmärkta del af samma Förordning icke erfordras.
Majit förblifver (Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
CARL JOHAN. G. af Wetterstedt. i Högsta Domstolen. 15 Regerings-For men.
Nuvarande redaction.
Föreslagen förändring.
Stte §. --En Justitiae-Stats- - - En Justitia-StatsMinister, som tillika all- Minister,som tillika alltid skall vara Ledamot tid skall vara Ordföranaf Konungens Högste de i Konungens Högste Domstol j - - Domstol; - - 17 §•
Konungens domsrätt Konungens domsrätt skall uppdragas Tolfat skall uppdragas Tolf af Honom utnämnde lag- Honom utnämnde lagkunnige män, Sex Fräl- kunnige män, Sex Frälse och Sex Ofrälse, se och Sex Ofrälse , hvilka fullgjort hvad nemligen:Justitiae-StatsFörfattningarne före- Ministern och Ellofva skrifva dem, som uti andra, som kallas JuDomare - Ämbeten må stitiae-Råd.
Desse utnyttjas, samt i sådane göra Konungens Högste värf ådagalagt insigt, Domstol, och böra haferfarenhet och redlig- va fullgjort hvad Förhet.
De kallas Justi- fattningarne föreskrifva tiac-Råd och utgöra Ko- dem, som uti Domarenungens Högste Dom- Ämbeten må nyttjas, Stol. samt i sådane värf åda galagt insigt, erfarenhet och redlighet. l6
Om upphörande af Kun. 2:ne röstef 19 §•
Inkomma tilDKonungen ifrån Domstolar och Ämbetsman förfrågningar om Lagens rätta mening i sådane fall som till Domares åtgärd höra , ege ock Högste Domstolen , att det sålunda sökte förklaringar gifva. 21 Konungen eger tvänne röster i de mål, hvilkas föredragning och afgörande
Han för godt finner, att i Högste Domstolen öfvervara.
Alla frågor om förklaringar öfver Lagen skola hos Konungen anmälas, och
Dess röster deruti inhämtas och beräknas, änskönt Han icke i Högste
Domstolens öfverläggningar derom deltaga - Inkomma till Konungen förfrågningar, om Lagens rätta mening i de frågor, som nämnas i g? och 88 ?§• Regerings-Formen , eller anser Högste
Domstolen förklaring i dessa fall nödig , ege ock Högste Domstolen, att sådane lörklarjngar gifva.
Härvid böra alla Högste Domstolens i Hufvudstaden närvarande Ledamöter, som icke förfall ega, komma tillstädes och i öfverläggningarne deltaga. §- Alla frågor om förklaringar öfver Lagen skola i Högste Domstolen afgöras, men beslutet derom hos Konungen i Stats-Rådet anmälas.
Gillar Konungen den gifna lagförklaringen, utfärdas den med Dess underskrift.
Om åter Konungen afslår, förfalle den af Högste Domstolen gifne förklaring. i Högsta Domstolen, *7 23 §•
Alla Högste
Domsto- Alla Högste Dorasfol;ns Beslut utlärdas i lens Beslut utfärdas unKonungens namn och der Konungens Secret , med Dess Höga under- undertecknas af Ordföskrift, eller under Dess randen, eller, i händelSecret. se af dess frånvaro , af den äldste närvarande Ledamoten, och contrasigneras af den Föredragande, som ansvare för Expeditionens enlighet med Beslutet. 88 §•
- - De förklaringar, - - De förklaringar, ... . . som, till »var på in som, till svar pain- komncförfrågningar,om komne förfrågningar, om Lagens rätta mening.
Högste Domstolen, med Lagens rätta mening, Konungens bifall, emel Konungen , genom Dess ^an Riksdagarne gifver, kunna af Riksens StänHögste
Domstol , e- <jer ogillas, hvarefter mellan Riksdagarne gif. längre vare gallande, eller af Dom* ver, kunna af Riksens stolarne iakttagas eller St«cr ogi„s , hvar efter de icke längre ra första månaderne af Bih, t. Rikt.St, Brot, 1 Sami. 1(2}, l'.a Band, 2 SO Om Förklaring öfver 5 §. 55 Cap. Rätteg.
B. vare gällande, eller af den, efter dessa Jag„ . . . förklaringars utfärdande, Domstolar^ takttagas påföljandSe Rlksdag, in eller åberopas må. tet beslut, i afseende på deras upphäfvande fattat , fortfare de allt framgent att såsom allmän Lag vara gällande. N:o 40.
Maj.ts Nådiga Proposition till Riksens Stånder angående Förklaring öfver 5 §. uti 25 Cap Råttegangs-Balken samt 4 §. uti 3-dje Cap♦ Missgernings - Balken; Gifven Stockholms Slott den 9 Maji 1823.
U,i Skrifvelse af dea 12 Februarii innevarande år bar Kongl. Maj:ts och Rikets Götha HofRätt i underdånighet hemställt, att, i anseende dertill att, så väl ibland de under Hof-Rätten lydande Under-Domare , som äfven ibland HofRättens Ledamöter , skiljaktiga meningar uppstått, dels huruvida mål angående ansvar för den, som kommer drucken i kyrka eller der Gudstjenst hålles, eller eljest gör der oljud och förargelse, böra underställas Hof.Rättens pröfning , dels ock huruvida, jemte de i Lagen för omförmälde förbrytelser utsatte böter af 25 Daler, särskild påföljd borde åläggas, för samt 4 §• 3 Cap. Missg.
B. 19 Sabbatsbrott, då förbrytelsen sker å Sön- eller Helgedag , en förklaring öfver Lagens rätta förstånd i dessa ämnen kunde till allmän efterrättelse varda meddeld.
Vid öfvervägande häraf har Kongl. Majit, hvad angår den första frågan eller huruvida Under-Rätts Beslut i mål rörande den förbrytelse , att någon kommer drucken i kyrka eller der gör oljud och förargelse, böra HofRätts pröfning underställas , funnit att , enär omfonnälde förbrytelse icke är upptagen ibland de uti 25 Cap 5 §.
Rättegångs - Balken uppräknade underställningsmål , deraf äfven bör följa , art Utslag rörande så beskaffad förbrytelse icke eller skola Hof - Rätts pröfning underställas; och beträffande åter den andra frågan eller huruvida särskilde Sabbatsbrotts böter höra åläggas den, som begär nu ifrågavarande förbrytelser, eller skola inbegripas i det större ansvar, af Dalers böter, Lagen derföre bestämmer ; sa har hos Kongl. Maj:t i betraktande kommit, att ett i Lag utsatt mindre ansvar ej kan anses inbegripet i det större, utom i det fall , att det större är det högsta , som Lagen bestämmer: att den, som begår brott å Helgedag, är, enligt Lag, skyldig till särskildt ansvar för Sabbatsbrott: att den, som är drucken å Söknedag under Gudstjenst, är förfallen att böta 25 Daler, och att, om den, som beträdes med enahanda förbrytelse å Helgedag , pliktade endast nyssnämnde summa, skulle förbrytaren ej komma att vidkännas något ansvar för Sabbatens ohelgande; och har Kongl. Majit på dessa skäl ansett med en rätt 20 Om fiirkl. öfter 5 §. 25 Cap. Rätt.
B. tolkning af Lagen öfverensstämma , att särskild* te Sabbatsbrotts-böter böra tillämpas.
Då likväl vid Domstolarne skiljaktige meningar uppstått i afseende å tillämpningen af Lagen i dessa fall, viii Kongl. Maj:t i Nåder föreslå Riksens Ständer, att en Förklaring öfver y §. uti 25 Cap.
Rättegångs-Balken samt 4 §. uti 3 Cap.
Missgernings-Balken må , i enlighet härmed, utfärdas.
De uti Högsta Domstolen och Stats-Rå. det, vid förehafvande af detta ärende, förde Protocoll bifogas; och Kongl.
Maj:t förblifver Riksens Ständer med ali Kongl.
Nåd och ynnest städse välbevågen. CARL JOHAN. G. Nordenstolpe.
Utdrag, af Protocollet öfver JustitiaAr ender, hållet på Stockholms Slott den 9 Maji 1823 inför Hans Maj:t Konungen uti Stats Rådet, i närvaro af:
Hant Excellence Justitis-Stats-Ministern m. m.
Herr Grefve Gyllenborg. samt 4 §. 3 Cap.
Miss g. B.
SI Hans Excellence Stats - Ministern för Utrike* Ärenderne m. m.
Hans Exc-ilence Stats - Rådet m. m. Herr Grefve Rosenblad.
Hans Excellence Stats - Rådet m. m.
Haus Excellence Stats - Rådet m. m.
Hans Excellence Hof-Cancelleren m. m.
Herr Grefve af Wetterstedt.
Stats-Rådet m. m.
Justitiae-Råderne : Torén.
JUannerstam.
Tillförordnade Justitia - Cancelleren , RevisionsSecreteraren Bergensköld. -Tillförordnade Föredraganden , ExpeditionsSecreteraren Nordenstolpe anmälte i underdånighet:
Götha Hof-Rätts underdåniga skrifvelse af den 12 sistl.
Februarii , hvaruti , under förmälande , att icke allenast olika omdömen hos Domare visat sig, huruvida mål, angående ansvar för den , som kommer drucken i kyrkan eller der Gudstjenst hålles, eller eljest gorder oljud , böra underställas Hof-Rättens pröfning , samt huruvida jemte de i Lagen för omförmälde förbrytelser utsatte 25
Dalers böter, särskild påföljd bör åläggas för Sabbatsbrott, då förbrytelsen sker å Söndag eller Helgedag , utan ock ibland Hof-Rättens Ledamöter olika 22 örn Förklaring öfver 5 §. 25 Cap. Rätteg, B. tankar härom uppstått, i underdånighet h^mställes , om icke till vinnande af likhet i domsluten , i Nåder mätte lemnäs till allmän etterrättelse, förklaring öfver Lagens rätta förstående i dessa ämnen.
Öfver hvilken underdåniga hemställan Kongl.
Majit genom Nådig Remiss den 2r sistl.
Martil, täckts infordra Högsta Domstolens underdåniga Utlåtande, hvilket nu blifvit afgifvet, deruti Högste
Domstolen, på anförde skäl, yttrat: att Utslag rörande den förbrytelse, aft komma drucken i kyrkan eller der göra oljud och förargelse, icke borde Hof-Rättens pröfning Underställas; samt hvad angick frågan , huruvida särskilda Sabbatsbrottsböter böra åläggas den , som begår ifrågaställde förbrytelse eller skola inbegripas i det större ansvar af 25 Dalers böter , Lagen härföre bestämmer , ansåg Högste
Domstolen sig böra i underdånighet hemställa , att en förklaring måtte utgå , så att de i 6§.
3 Cap. Missgernings-Balken föreskrefne böter för Söndagens ohelgande må ådömas den, som begår de i 4 §. nyssnämnde Capitel och Balk omtaldte förbrytelser å Sön- eller Högtidsdagar.
Hans ExcellenCe Herr Grefven och Justitiae-Stats-Ministern yttrade sig: ”Uti i:sta Puncten af Högste Domstolens utlåtande instämmer jemväl jag , ehuru jag funnit af Kongl. Brefvet den 17 Aug. 1738, att man redan den tiden, endast några år efter den nya Lagens utfärdande , vanligen understälde sådane mål Hof-Rättens pröfning. samt 4 §• 3 Cap. Missg.
B 19
Deremot är jag af skiljaktig tanka i den andra frågan, eller om de i 6 §. af 3 Cap.
Missgernings - Balken för Sabbatsbrott utsatte särskilde böter böra tilläggas den i 4 §. af samma Cap. stadgade plikt , enär de der Dämnde förbrytelser inträffa på Sön- eller Högtidsdagar.
Mina skäl äro: 1:0 Att 3 Cap.
Missgernings-Balken, hvars rubrik är om svordom och Sabbatsbrott, och hvars egenteliga föremål är lika med den del af 18 Cap. samma Balk , som handlar angående Kyrkofred , att stadga en särskild ansvarighet för brott, hvilka strida mot helgden af Sabbaten och den allmänna Gudstjensten , har, till vinnande af detta föremål, gjort vissa gradationer i bestraffningen , allt efter dessa brotts särskilda beskaffenhet, och således i 1 §. stadgst 40 Daler S:mt böter för Eder och Svordomar vid Gudstjensten ; i 4 §. stadgat 25 Dalers böter för den som kommer drucken i Kyrka eller der Gudstjenst hålles, eller annars gör der oIjud och förargelse j i 5 §. stadgat 50 Dalers böter för den , som går drucken eller oskriftad till Nattvarden eller, då han af Presten är varnad derifrån; samt änteligen i 6 §.
, att den, som begär brott å Sön- eller Högtidsdagar, skall plikta 10
Daler och för gerningen särskildt m. m.
Då desse Gradationer blifvit faststälde, utan att i 1, 4 och 5 §§ skillnad blifvit gjord, om det der nämnde ohelgande af Gudstjensten skett på Söndag eller Söknedag , och utan anvisning på den 6 §., anser jag Lagen 1 den 34 Om Förklaring öfver 5 §. »5 Cap. Ratt.
B. sistnämnde §. hafva endast afseende pä att, för Sabbatens helgd skull , stadga en tillökning i straffet för alla andra brott, som på sädane dagar begås och icke i dessa Capitel nämnas. 2:0 Instämmer denna tolkning icke endast med den, som Högste
Domstolen i sednare tider flere gånger antagit, utan ock med innehållet utaf ofvan åberoprde 1738 års Kongl. Bref , deraf finnes, att personer, som för begge i 3 Cap. 4 §.
Missgernings-Balken omtalte förbrytelser, blifvit dömde, pliktat blott 50 Daler S:mt, utan att fråga blifvit väckt om Sabbatsbrotts-böters tilläggning efter 6 §.
, men endest om särskilta Fylleriböter, enligt Kongl. Förordningen den 17 April 1733 borde ega rum. 3:0 Att Kongl.
Förklaringen af den 33 Martii 1S07, 43 §. 16 Mom. innehåller, att, med Gudstjenst, hvarom talas i 3 Cap. 4 §., begripes sjelfva den förrättning, då Församlingen samt vederbörande Prest sammanträdt 6amt dervid med bön, sång eller predikan begå sin andakt; begår åter någon omförmälde förbrytelse i Kyrka vid något annat tillfälle eller då Gudstjenst ej hålles, ligge i tväböte emot hvad Lagen å slika förbrytelser eljest utsätter.
Har sistnämnde förbrytelse skett å Sön- eller Helgedag , medan Sabbaten ännu är inne, vare dessutom förfallen till böter för Sabbatsbrott efter 1 §. i detta Capitel.
Detta stadgande synes mig tydligt ådagalägga , att Sabbatsbrotts-böter endast ega rum i sistnämnde händelse, eller då det svårare i 3 Cap. 4 §. utsatte ansvaret för Sabbatens ohelgande ej inträffar. tamt 4 §. 3 Cap. Missg.
B. 25 4:0
Förordningen mot fylleri och dryckenskap af den 24 Augusti 1813, sed*n den stadgat ansvar för fylleri i allmänhet och itercrade sådane förbrytelser, vidare i 2 §. 3 Mom. väl innehåller, att 3 Cap. 4 §.
Missgernings-Balken bör tillämpas dessutom för fylleri i Kyrkan, men ej att vid sådant tillfälle de i 6 §. af samma Capitel stadgade S.<bbatsbrotts-böter jemväl skola ega rum. y:o Att i händelse Sabbatsbrott? böter borde tilläggas det i 3 Cap. 4 §.
MissgerningsBalken utsatte ansvar, sådant afven borde iakttagas både i anseende till förbrytelser , hvilka äro, på sätt ofvan anfördt är, nämnde i 1, 4, 5 §§. af samma Capitel , utan äfven , da Prest för fylleri i tjensten skall, enligt 1813 års Förordning, mista ämbetet , eller då förbrytelser mot kyrkofreden under Gudstjenst samt i eller utom Kyrkan ske , som upptagas i 18 Cap. Missgernings-Balken och der med hårdare bestraffning beläggas , än Lagen eljest för enahanda brott utstakar; men, mig vetterligt, har sådant icke blifvit satt i fråga.
I anseende till detta allt och då, efter min tanka, förekommer, att Gudstjenst bör betraktas lika helig, ehvad den hålles å Sabbatseller Söknedag, samt brott emot dess helgd i begge händelserne vore af enahanda beskaffenhet , tillstyrker jag i underdånighet den förklaring , att de i 6 § af 3 Cap.
MissgerningsBalken särskildt utsatte
Sabbatsbrotts - böter icke ega rum vid tillämpning af det i 4 §. samma Cap. stadgade svårare ansvar’’.
Här uti instämde Stats-Rådets öfrige Ledamöter. 26 Om Förklaring öfver 5 §.
s 5 Cap. Rätteg. B. Justitiae-Rådet
Tarén förklarade sig vara af samma tanka, sorn Hans Excellcnce Herr Grefven och Justitia Stats-Ministern Justitiae-Rådet Mannentam, som deltagit i Högste
Domstolens underdåniga yttrande , åberopade detsamma.
Tillförordnade Justitia-Cancelleren instämde så mycket heldre i det slut Hans Excellence Herr Grefven och Justitise-Stats-Ministern tillstyrkt , som den föreslagna Lagförklaringen vore i likhet med det sätt, hvarpå tillförord. nade Justitiae-Cancelleren , såsom Domare, tillämpat Lagen och den, så vidt han kände, hittills varit allmänt tillämpad.
Maj:t täcktes i Nåder bifalla hvad Högste
Domstolen i underdånighet härutinnan yttrat och befallte, att, i enlighet dermed , Proposition till Rikets församlade Ständer skulle afgå.
Ex protocollo Rob. v.
Transumt af Frotocollet ofver Jus titiaArender^ uti Kongl. Maj-ts Hogsta Domstol Fredagen den n April 1823.