Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jemlikt 161 § i Banko-reglementet är Riksgälds-kontoret beriittigadt att, för bestridande af Kontoret åliggande utbetalningar, räntefntt begagna ifrågavarande kreditiv lill belopp af högst 1,000,000 R:dr Banko från den 1 September det ena året till den sista Juni det nästpåföijande, »då de å kreditivet lyflade summor alltid oinlkorlixjen skola vara till Banken liqviderade.»
Under detta uttryckliga vilkor bevilja des nämnde kreditiv vid 1828—1830 årens riksdag, och samma vilkor har allt sedermera oförändradt tjenat till efterrättelse.
Vid beräkning af Bankens sedelstock eger, enligt Banko-reglementets 115 §, med Riksgälds-kontorets kreditiv det undantngs-förhållande rum, att hela summan af kreditivet, ehvad det är användt eller icke. fran sedelstocken afdrages, hvilket har sin orsak deri, att lyftning af kreditivet ansetts icke böra ifrågakomma å andra tider under de 10 månader af året, när detsamma får disponeras, un dä bevillningsmedel till ett lyftningen motsvarande belopp kunna antagas vara antingen under uppbörd eller remiss från uppbördsmännen.
Då maximum för den del af sedelstocken, som icke motsvaras af metallisk valuta, är faststiilldt till 20 millioner R:dr, men Riksgälds-kontorets kreditiv, äfven om det är till fulla beloppet anlitadt, icke i sedelstocken inberäknas, följer deraf, att nyss nämnda maximum under omförmälda 10 månader i sjelfva verket kan utgöra 21 millioner R:dr; hvaremot under de 2 månader af året, Juli och Augusti, då kreditivets begagnande är förbjudet, en sådan tillökning i sedelstocken ej får ega rum.
Skulle nu, i enlighet med hvad i motionerne blifvit föreslaget, Riksgälds-kontoret berättigas att, under instundande Juli och Augusti månader, disponera kreditivet, kunde, jemväl under dessa båda månader, sedelstocken komma att uppgå till mera än 20 millioner
R.dr utöfver hvad som eger motsvarighet i metallisk valuta; hvarigenom en väsentlig rubbning skedde i de för sedelstockens beräknande af Rikets Ständer hittills meddelade föreskrifter.
Den stränga begränsning af Bankens förhållanden till Stats-verket, som vid realisationen ansågs nödig att till ovilkorlig efterlefnad fastställa, innebär, efter Utskottets öfvertygelse, i sig en ibland de vigtigaste grundsatser med afseende å Bankens förvaltning.
Med denna, af Rikets Ständer sedermera orubbligt vidhållna, grundsats later sig icke förenas att Banken, vid tillfällen då Riksgälds-kontoret, af en eller annan anledning, kan komma i behof af penninge-underslöd skulle dermed tillhandagå, aldra mins t då sådant medförde utsträckning af den för Banken föreskrifna sedelans\ anglie!.
De olyckliga följder, som under förflutna tider för Riket uppstått genom sammanblandning af Statens och Bankens förhållanden, äro allt för väl kända, att här behöfva närmare framhållas.
Om nu också må medgifvas, att ifrågasatt befrielse för Riksgälds-kontoret från skyldigheten att inbetala dess kreditiv-skuld till Banken icke borde, under närvarande omständigheter, utöfva något menligt inflytande 4 Banko-Utskottets Utlåtande M 33. på Bankens ställning eller förmåga, så skulle likväl en dylik, af Rikets Ständer beslutad åtgärd, enligt Utskottets tanke, vara särdeles betänklig, såsom innefattande första steget på en bana, den Banken alltid med sorgfällighet bör undvika att beträda.
Under sådant förhållande och då, efter hvad förut är visadt, den föreslagna tillåtelsen för Riksgälds-kontoret, att äfven under Juli och Augusti månader kunna få begagna kreditivet, komme att leda till rubbning i föreskrifterne för sedelstockens beräkning, synes det stadgade vilkoret angående kreditivets liqviderande å den derför bestämda tid icke vid ett för Riksgälds-kontoret uppkommet tillfälligt behof böra eftergifvas.
Då emellertid af så väl motionerne, som en sedermera uppgjord och hos Utskottet företedd försla^s-beräknine öfver Rikseälds-kontorets inkomster och utgifter från den 16 innevarande
Maj till den 1 instundande Juli visar sig. att Riksgäldskontoret, efter att nu mera hafva verkställt den för jernvägs-anläggningarne Kontoret ålagda utbetalning af 900,000 R:dr, kommer, vid nästa Juni månads utgång, att sakna kontanta medel till sin kreditiv-skulds liqviderande, har Utskottet ansett sig böra taga under öfvervägande, huruvida icke Banken må vara i tillfälle att, utan tillökning af det för sedelstocken bestämda maximum, såsom liqvid för hvad å kre ditivet vid sistnämnda tidpunkt finnes lyftadt, emottaga af Riksgälds-kontoret innehafvande hypotheks-förenings-obligationer.
I detta afseende har Utskottet inhemtat, att skillnaden mellan Bankens utelöpande sedlar och depositions-skuld, jemte obegagnade andelar af kreditiv- och låne-förlag, samt det i Banko-reglementet stadgade maximum för sedelstock, enligt en deröfver upprättad och till Banko-fullmäktige aflemnad uppgift, den 9 i denna månad utgjorde 1,307,213 R:dr 5 sk. 9 rist, hvarifrån likväl bör afräknas obegagnade andelar af kreditiv- och låne-förlag, tillhörande låne-afdelningen, hvilka andelar kunna antagas uppgå till circa 367,000 R:dr; att det belopp, som nu, utan öfverskridande af maximum för sedelstock, kan disponeras, således belöper sig till omkring 940,000 R:dr, bestående af dels från föregående året besparad och dels under detta år influten vinst, i denna sednare jemväl inbegripet beloppet af de, vid 1856 års slut, såsom utelöpande bokförda transportsedlar samt sedlar på 3 och 2 R:dr med dubbla och enkla blad, som, i följd af Rikets Ständers, genom bifall till Utskottets Utlåtande J\s 18, fattade beslut, blifvit från beräkningen öfver sedelstocken uteslutet och inom linien fördt med 235,330 R:dr 24 sk. 8 rist; samt att, i händelse största delen af vinsten å de särskilda diskont-verkens rörelse för 2:dra qvartalet komme att till Banken inlevereras före qvartalets utgång, hvarom Banko-fullmäktige äro oförhindrade alt meddela föreskrift, ofvanberörde skillnads-summa den 30 Juni bör utgöra omkring 1,040,000 R.dr, allt Banko.
Och som häraf synes, att disponibla medel för ifrågavarande ändamål böra vid uppgifna tidpunkt finnas i Banken att tillgå, samt någon betänklighet från Banko-Utskottets Utlåtande JY$ 33.
5 Bankens sida att i liqvid emottaga ofvanberörde obligationer ej torde möta, helst dessa obligationer redan iiro till betalning uppsagda och inom kort förfalla, har Utskottet, under åberopande af hvad anfördt blifvit, ansett sig böra vördsamt hemställa, det Rikets Ständer måtte besluta, att, med afslag å de väckta motionerne om tillåtelse för
Riksgälds-kon toret att äfven under instundande Juli och Augusti månader kunna få begagna dess kreditiv å Banken, Riksgälds-kontoret må berättigas att den 30 nästkommande Juni liqvidera de å kreditivet lyftade summor med af kontoret innehafvande hypotheks-förenings-obligationer, beräknade till samma värde, hvarefter de af Kontoret öfvertagits, och med de betalnings-terminer, som Kontorets styrelse medgifvit.
Reservationer: af Herr Riks-arkivarien Nordström: »Att
Riksgälds-kontoret för det närvarande befinner sig uti verklig förlägenhet ifråga om möjligheten att, utan särskildt understöd, i vederbörlig tid på en gång bestrida så väl de af Rikets Ständer under den 18 sistförlidne April, på Statsutskottets tillstyrkande, beviljade summor för de vid 1854 års riksdag beslutade jernvägs-arbeten, som öfriga på detsammas kassa vid sednaste och innevarande riksdag anvisade, vid anfordran betalningsbgra utgifter, är ett på ordentliga, af vederbörande tjenstemän vid Kontoret upprättade, kalkyler grundadt sakförhållande, som hvarken genom offentliga protester eller enskilda försäkringar, eller motsatta anonyma tablåer kan bortresonneras
Det fonderade, inhemska stats-lån, som enligt sednaste riksdagens plan skulle inbringa de för nämnda jernvägs-anläggningar erforderliga penningemedel, har vid utförandet misslyckats, lika godt nu af hvilka anledningar, och Kontoret har derföre varit nödsakadt att från sin allmänna kassa, beräknad för andra ändamål, hemta tillgångarne för de utbetalningar, som de ej mindre för Statens än för enskilda, med stats-understöd hugnade, bolags räkning oafbrutet bedrifna jernvägs-arbetena tagit i anspråk.
Dessa af Kontorets allmänna kassa bestridda utbetalningar uppgingo vid slutet af år 1856 till 4,778,888 Riks - 6 Banko-0Iskottets Utlåtande JM -33. daler och uppgå för det närvarande till 7,420,666 Riksdaler 32 sk. allt Banko, hvaraf 6,233,333: 16 belöpa sig på stats-banorna, och 1,193,333: 10 på bolagsbanorna.
Ett så stort utgifts-belopp från de normala stats-inkomsterna ensamt för nämnda ändamål, hade Rikets Ständer vid stats-regleringen år 1854 icke beräknat, och möjligheten för
Riksgälds-kontoret att ändå kunna bestrida det kan endast förklaras derigenom: att, bland annat, tullen och bränvinsskatten inbringat betydligt mer, än vid uppgörandet af kalkylen öfver stats-inkomsterna förutsattes: alt Kongl. Maj:t den 29 Juli 1856 i nåder beslöt, att såsom förskott på uppkommande öfverskottsmedel från de till Stats-kontoret ingående stats-inkomster hvad disponibelt vore till Riksgälds-kontoret skulle öfveriemnas, för att i föreskrifven ordning hållas den allmänna rörelsen, i dess iråkade förlägenhet, tillhanda: och att flere, eventuela, på Riksgälds-kontorets allmänna kassa så väl för omedelbara stats- sorn andra af Rikets Ständer godkända ändamål anvisade, utbetalningar å vista lyckligtvis icke af vederbörande blifvit utkräfde.
Men Riksgälds-kontorets kassa eger icke den förträffliga egenskap som gjort enkans oljekruka så berömd.
Hon visar, tvertom, sin botten, när hon för strängt anlitas, och mot denna tysta, men synnerligen vältaliga, protest gifves ingen annan appell, än att antingen förse henne med nya tillgångar, eller inskränka hennes utbetalningar.
Kontorets kassa har nu i sjelfva verket sedan en tid tillbaka befunnit sig i en sådan ställning, och Fullmäktige hafva icke underlåtit att derom lemna Rikets Ständer upplysning.
Uti en öfver balansen emellan kända inkomster och utgifter i sistförlidne Januari månad, uppgjord och det Höglofliga Stats-Utskottet meddelad kalkyl, upptagande i tre särskilda kolonner förhållandet för det /örsta qvartalet, för del "andra qvartalet, och för det sednare halfåret, visades den kontanta behållningen den 30 Juni icke uppgå öfver R:dr B:ko 20,612: sk. 43.
— Bland utgifterna upptogs utbetalningen af Kontorets samma dag förfallna skuld till
Riksbanken för åtnjutet kreditiv; men ännu då hvarken bland inkomsterna beloppet af de medel, som genom realisering af de Kontoret tillhöriga, räntebärande hypolheksförenings-obligationer kunde inflyta, emedan någon upsägning af dem dittills icke egt rum, eller bland utgifterna den summa af 333,333 R:dr 16 sk.
Banko, som omkring eller något efter samma tid för jernvägs-arbetena ytterligare på Riksgäldskontoret anvisades.
I anseende till denna kassans ställning fattades likväl straxt derefter beslut om uppsägning af nyssnämnde hypotheks-förenings-obligationer, hvilka hade kommit i Kontorets besittning genom utbyte på olika vilkor mot medel, dem Kongl. Statskontoret, till följd af ofvanberörde Kongl. Bref den 29 Juli 1856 och för det der bestämda ändamål, till Riksgälds-kontoret öfverlemnat, och hvilka obligationers sam - Banko-Utskotléts
Utlåtande jys 33. 7 marilagda kapital-belopp den 20 nyssförvikna April uppgick till 3,314,489 R:dr B:ko, förfallit till inbetalning till en del efter tre, till en annan del efter sex månaders uppsägning.
Efter tillkomsten af Stats-Utskottets Betänkande N:o 55, som ligger till grund för Rikets Ständers beslut den 18 April, i följd hvaraf för jernvägs-arbetena på Riksgälds-kontorets kassa anvisats att utgå efter
Maj månads ingång 900,000 R:dr, elter Juli månads ingång 1.000,000 R:dr, efter September månads ingång 500,000 R:dr, och efter November månads ingång 180,000 R:dr, eiler tillsammans 2,580,000 R:dr allt Banko, uppgjordes den 15 April ny kalkyl uti tre kolonner: en från den 15 April till och med den 30 Juni, en från den 1 Juli t. o. m. 30 Augusti, och en från den 1 September till årets slut.
Uti denna kalkyl voro bland inkomsterna i första kolonnen upptagne omkring 913,200 R:dr B:ko, som antagits skola under Maj och Juni månader inflyta för obligationer på tre månaders uppsägning, och bland utgifterna de nya utbetalningarne för en brobyggnad öfver Helgeå, till arméens pensions-kassa, för National-musei-bvggnaden, och ofvannämnda 333,333 R:dr 16 sk. för jernvägarne, tillsamman 630,365 R:dr allt B:ko; och visade sig då den kontanta behållningen den 50 Juni uppgå till omkring 207,400 R:dr B;ko.
Utan medlande biträde kunde med denna summa det på en million sig slutande kreditivet icke till Riks-banken på bestämd dag, eller den 30 Juni, inbetalas, och då härtill kom, att dessutom en million, så snart Juli månad ingått, d. v. s. dagen derefter, borde, enligt Rikets Ständers beslut, hållas disponibelt för styrelsen öfver jernvägs-arbetena, så blef det oundvikligt, att med anmälan af detta förhållande hos Rikets Ständer begära deras biträde.
DA till följd af verkstälid uppsägning högsta sannolikhet var för handen, att beloppet af de efter sex månaders uppsägning förfallna obligationerna, såsom sig borde, skulle i förra hälften af Augusti minad ingå och då i Kontorets kassa inbringa omkring 2,298,000 Riksdaler, var det förnämligast någon tids frist, Kontoret behöfde för att åter kunna reda sig och komma ur sin förlägenhet.
Vid valet emellan uppskof för utbetalningen af den ena eller den andra af förenämnda två millioner ansägo fullmäktige ett uppskof i afseende å den förra millionen vara ej allena för den tryckta, allmänna pénnmgeställningen, utan ock för jernvägsarbetenas oafbrutna gång förenadt med minsta olägenhet, och under inflytelsen af dessa äsigter beslötos de motioner, som derpå inom alla fyra Stånden väcktes och öfver hvilka Banko-Utskottet, som ansett sig böra allena pröfva dem, nu afgifvit sitt betänkande, hvaruti det afstyrker bifall till motionerna.
Utskottet har kännt sig uppmanadt dertill af sina grundsatser.
En bland dessa grundsatser är den, att, då det Riksgälds-kontoret beviljade kreditiv af en million enligt 115 och 116 §§ Banko-reglementet icke inberäknas uti det för banko-sedel - 8 Banko-Utskottets Utlåtande JYi 33. stocken fastställda maximum under de tio månader af året, kreditivet får af Riksgälds-kontoret begagnas, den rubbning borde undvikas, som, uti de för sedelstockens beräkning gifna föreskrifter skulle uppstå, derest uppskof med kreditivets återbetalning för Juli och Augusti månader beviljades.
Men om man ock nu ej vill fästa sig dervid att en sådan rubbning af vida mer genomgripande betydelse allaredan är i sjelfva Banko-reglementets 182 § 2 mom. för vissa förhållanden medgifven, förtjenar dock här att tagas i betraktande, att, på sätt sjelfva Banko-Utskottets betänkande upplyser, Riks-banken den 30 Juni eger ett kapital af minst 940,000 och, i fall vinsten å de särskilda diskont-verkens rörelse för 2:a qvartalet varder till banken inlevererad, till och med 1,040,000 Riksdaler Banko, som ulan något öfverskridande af sedelstockens maximum eller rubbning af den bestämda ordningen för Bankens rörelsegrenar i öfrigt kunde för Riksgälds-kontorets behof uti ifrågavarande afseende vara att disponera.
Då nu så är. så hade med någon god vilja intet varit enklare att besluta, än att uppskof med inbetalningen af kreditivet till Banken skulle få ega rum och nyssnämnda en million under tiden innehållas i Banken för att, om sådant hade ansetts nödigt, reglementsmässigt bibehålla den åberopade proportionen emellan sedelstockens maximum och metalliska kassan.
Ett sådant beslut skulle då i sjelfva verket innefattat ett medgifvande, att den ifrågasatta millionen skulle ställas till Riksgälds-kontorets disposition såsom försträckning, och blef äfven detta förhållande inom Utskottet omständligen utveckladt med tillägg att, om så fordrades, en förskrifning å lånet kunde från Riksgälds-kontorets sida afgifvas.
Men det fanns ännu en grundsats, som i detta hänseende inom Utskottet gjorde sig gällande, angelägenheten nemligen af att bibehålla en sträng begränsning af Riks-bankens förhållanden till stats-verket och för framtiden undvika de olyckliga följder, som under förflutna tider genom
Sammanblandning af dessa förhållanden för riket uppstått.
Försträckning kunde derföre icke beviljas
Riksgälds-kontoret på andra vilkor än, mot säkerhet, och denna säkerhet skulle just bestå uti. öfverlåtelse på Banken af de Kontoret tillhöriga obligationer, hvilka detsamma påräknade såsom den tillgång, hvarifrån, i följd af uppsägningen, medel skulle hemtas för möjligheten att utbetala den million R:dr B:ko, som efter ingången af Juli månad skall för jernvägs-anläggningarne från Kontoret utgå.
Den här ofvan åberopade kalkyl af den 15 April utvisade nemligen att, så vida ej nya tillgångar mellankomme, Kontoret den 30 Juni saknade medel att motsvara utbetalningen såväl af kreditivet till Riks-banken på en million, som anslaget för jernvägarne efter den 1 Juli på äfven en million, och att, om ock uppskof med utbetalning af den förra millionen erhölls, Kontoret icke desto mindre äfven hade behof af hvad på de uppsagda obligationerna kunde inflyta, för att kunna bestrida utgiften Banlw-Vtskottets Utlåtande M 33. 9 utgiften af den för jernvägarne med den 'I Juli förfallna millionen.
För att ytterligare utreda ställningen inom Riksgälds-kontoret företeddes inom Banko-Utskottet under diskussionen om ifrågavarande ärende en ny kalkyl, omfattande tiden från den 1ti Maj lill den 1 Juli oell uppgjord af Kontorets tjenstemän.
Denna kalkyl utvisar ett påräknadt inkomst-belopp af 1,235,889 R:dr samt ett utgifts-belopp af 2,040,579 R:dr, allt Banko, och alltså en brist af 804,689 R:dr den 30 nästkommande Juni■ hvaraf följer, att för bestridande af den utgiftspost på 1,000,000 Rdr, som för jernvägarne den 1 Juli bör vara disponibel, några medel icke äro att tillgå förr, än de på de uppsagda obligationerne inflyta.
Bland inkomsterna i denna kalkyl ingå likväl redan 766,624 R:dr såsom påräknade i afbetalning för obligationer med kortare uppsägningstid, och bland utgifterna äfven kreditivskulden till Riks-banken, men deremot icke de 900,000 R:dr B:ko. som efter
Maj månads ingång skulle för jernvägarne utbetalas, emedan denna summa alla redan den 16
Maj blifvit utanordnad.
Äfven denna kalkyl lyckades likväl icke att inom Utskottet vinna afseende, ehuru den framlades af två Kontorets Fullmäktige, med förklarande, att den vore sub lide publica i Kontoret uppgjord.
Utskottets pluralitet tycktes deremot egna större afseende ål en anonym kalkyl, som af en ledamot i Utskottet företeddes, utan upplysning om huruledes den tillkommit, och som, sträckande sig öfver tiden ända till September månad, uppgaf inkomsterna till den 30 Juni till högre siffra än kalkylens af den 16
Vid efterfrågan i Kontoret har det likväl sedermera befunnits, att ingen af dess nu der tjenstgörande funktionärer utgifvit en sådan anonym kalkyl; och om vederbörande, som med frågornas pröfning hafva att skaffa, med något skäl kunna stadna i osäkerhet om del rätta, då stridiga uppgifter öfver samma sak dem föreläggas, måste man så mycket mer beklaga de förhållanden, som göra så beskaffade anonyma och smygande försök att motarbeta en ändamåls enlig lösning af öppet framlagda, vigtiga frågor möjliga.
Man torde emellertid med skäl kunna begära, att de på Riksgälds-kontorets vägnar af dess Fullmäktige framlagda kalkyler öfver dess ställning för olika tider böra ega anspråk på större tillförlitlighet, än dessa anonyma framställningar, der ingen man finnes bakom ordet, och då förenämnda ofliciela kalkyler uti intet afseende kunna upptaga annat, än, bland inkomster, hvad man på laga eller andra fullt säkra grunder har rätt att antaga skola inflyta under den afsedda tiden, och, bland utgifter, hvad som under samma tid vid anfordran skall utbetalas, så måste de ock anses hafva uppfyllt allt hvad med sådana kalkyler kan åstadkommas, nemligen en öfversigt af den största probabilitet.
Det faktiska förhållandet kan likväl sedermera vid den afsedda tidens utgång möjligtvis gestalta sig något annorlunda, derest under samma tid något mer influtit än man bade rätt att påräkna, eller något Bih. till R.
Prot. 1856 & 1857. 6 Samt. 1 A/d. 15 Haft. 2 10 Banko-Utskottets Utlåtande M 33. mindre utgått än man var skyldig vara beredd uppå att utgifva Sådant allt ligger utom förutseendets gräns och kan ej ingå i någon kalkyl, och fullkomligt vilseledande skulle en sådan blifva, om, såsom förhållandet var med förenämnda anonyma kalkyl, man deruti såsom säker inkomst uppförde en eller annan half million på den grund, att en sådan summa en gång längre fram i tiden skall inflyta och derföre benäget antager sig hafva den allaredan i handen.
Hvad för öfrigt angår den säkerhet, Banko-Utskottet nu tillstyrkt Rikets Höglofliga Ständer att af Riksgälds-kontoret fordra för deras bifall till att hjelpa detsamma ur den förlägenhet för en tid, hvaruti det, i följd af åtskilliga andra Rikets Ständers beslut, kommit, så, utom det att, såsom förut är anmärkt, en så beskaffad hjelp i sjelfva verket icke blefve någon verksam hjelp, torde här få erinras och upplysas, att sedan sednaste realisations-period exempel icke saknas uppå en ömsesidig hjelpsamhet emellan Riks-banken och Riksgälds-kontoret, äfven utan något bemyndigande från Rikets Ständers sida, och det utan all annan säkerhet än en enkel förskrifning, då ettdera af dessa två Rikets Ständers penningeverk befunnit sig i tillfälligt behof af lån och sökt det hos det andra.
Till bevis härpå må anföras det lån, som Fullmäktige i Riksgälds-kontoret beviljade Riks-banken den 13 Oktober 1842 på 600,000 Riksdaler banko, och omvändt det lån på 500,000 Riksdaler banko, hvilket af Fullmäktige i Banken beviljades Riksgälds-kontoret den 30 December 1846, i båda fallen utan annan säkerhet än allena förskrifning; och ehuru, beträffande det sednare, vid nästföljande riksdag den anmärkning af BankoUtskottet gjordes, att
Fullmäktige skulle saknat stöd af reglementet för en sådan deras låne-åtgärd, så är dock förhållandet nu i så måtto väsentligt olika, att det stöd för ett lån åt Riksgälds-kontoret mot enkel förskrifning och för en kort tid, som då ansågs saknas i banko-reglementet, nu fullständigt kunde af Rikets Höglofl.
Ständer sjelfve lemnäs.
Jemte det jag alltså, på nu anförda skäl och förhållanden, reserverar mig mot det slut, hvartill Utskottet kommit, tillstyrker jag, för min del, vördsamt, att det begärda uppskofvet med kreditivets inbetalning måtte beviljas, eller ock Riksgäldskontoret berättigas, att af Rikets Ständers Bank erhålla för Juli och Augusti månader ett lån på 1,000,000
Riksdaler banko, utan annan säkerhet än förskrifning.»
Uti denna reservation har Herr af Geijerstam, Carl, sig förenat, Af Herr Bogeman, C. A » Herr E. D. Grape. Banko-Ut$lwllcts Utlåtande M 34. 11 N:o 34.
A.nk. till Exp.-Utsk. d. 2 Juni 1857, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss aj Memorialet Jtä 29.
Sedan Banko-Utskottet i Ua punkten af berörde Memorial tillstyrkt, att Kontors-skrifvarne H T. Benckert, L. J. Hedberg och N. Ohlsson samt Kanslisten J.
Wikström, med afseende å den ofördelaktiga stalbing, hvari de genom Banko-verkets sednaste organisation blifvit försatte, »måtte, så vida de dertill äro benägne, å Bankens indragnings-stat uppföras såsom öfvertalige tjenstemän, med åtnjutande af lönen enligt gamla staten eller 400 R:dr Banko årligen och med åliggande för dem, jemlikt 37 § i nu gällande Banko-reglemente, att, vid tillfälligt behof af Kontors-skrifvare-biträde utöfver stat, bestrida sådan befattning, som i afseende å omfång och beskaffenhet motsvarar den, hvarå de ega fullmakt,» så har, enligt Utskottet tillhandakomma protokolls-utdrag, omförmälda hemställan blifvit af Högloft.
Bonde-ståndet bifallen, men af Högvörd.
Preste-ståndet och Vallöf!. Borgare-ståndet deremot återremitterad, med anledning af åtskilliga ledamöters yrkande att, då hvad Utskottet tillstyrkt, syntes för ifrågavarande tjenstemän komma att medföra ringa eller ingen fördel, bemälde tjenstemän måtte förflyttas på Bankens pensions-stat, med åtnjutande under deras återstående lifstid af 400 R:dr Banko årligen, eller åtminstone tillåtas uppbära nämnde belopp från pensions-staten, intilldess de inom annat embetsverk kunde vinna befordran och motsvarande tillökning i lön.