Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid bestämmandet af obligationernas valörer har, för befrämjandet af upplåningens framgång och för att underlätta fruktbargörandet af smärre kontanta behållningar, synts Utskottet nödigt, att en något lägre valör, än som hittills varit medgifven, fastställes såsom den lägsta, hvilken Utskottet trott lämpligen böra blifva å belopp af 100 R:dr R:mt; hvaremot antalet och beloppet af de högre valörer, derå obligationer böra utfärdas, torde lill pröfning och afgörande af Fulimägtige i Riksgälds kontoret öfverlemnas.
Till amortering af det eller de lån, som, i händelse af Rikets Ständers bifall till Utskottets nu framställda förslag komma att upptagas, har Utskottet ansett årligen böra användas ett belopp, som, med tillägg af den årliga räntan, uppgår till 5^ procent af ursprungliga lånesumman.
I afseende på obligationernas uppsägbarhet och sättet för amorteringens verkställighet samt öfriga hithörande bestämmelser, har Utskottet funnit sig böra förorda antagande af hufvudsakligen enahanda föreskrifter, som blifvit meddelade genom ofvan förut anförda Kongl. Kungörelse den 3 Februari 1855; och får Utskottet alltså tillstyrka och föreslå: alt Rikets Ständer, i och för medels anskaffande för nedanuämnda ändamål samt med afseende å införande och framgent fortfarande tillämpning af ett inhemskt stats-lånesystem, måtte meddela följande beslut och stadganden: 1:0.
Genom upplåning för Statens räkning, enligt här nedan angifne vilkor och bestämmelser, anskaffas inom riket medel, att användas dels till inlösen af obligationer å utländskt mynt, utgifue för de åren 1858 och 1860 för Statens jernvägsbyggnader upp tagna lån, dels tili bekostande af allmänna, produktiva arbetsföretag, hvilkas utförande eller understödjande af Rikets Ständer beslutas.
Stats-Utskotlets Utlåtande N:o i65. 15 2:0.
Denna upplåning, som icke får företagas i annat fall, än att penningar blifva inom riket att tillgå mot ett pris, som icke öfverstiger kosinaden för det under innevarande är till fortsättning af Statens jernvägsbyggnader utom riket upptagna lån, och hvilken under åren 1861 till och med 1863 icke får uppgå lill högre belopp än en summa af 3,000,000 R:dr R:mt, sker genom fonderade, inora riket utgifna, räntebärande obligationer, lydande å Svenskt mynt, och utfärdade, på Rikets Ständers vägnar, af deras Riksgälds-kontor. 3:0.
Obligationerna ställas pä innehafvaren, men äro å dennes sida icke uppsägbara.
Deremot eger Riksgälds-kontoret att dera uppsäga, till inlösen efter sex månaders förlopp; hvilken uppsägningsrätt dock icke må af Fullmägtige begagnas, förrän efter tio år från obligationernas utgifvande.
Uppsägning sker medelst derom i Rikets officiela tidning införd kungörelse. 4:0.
Räntan för den i obligationerna förskrifna lånesuinraa utgår med för hundra efter år räknadt, och tillhandahålles ovilkorligen obligationsinnehafvaren hvarje halft år, emot återställande af den å samma ränta utfärdade kupon; börande hvar och en obligation, vid dess utfärdande, vara försedd med dylika kuponer å halfårsräntorna för en tiderymd af Tio år; och skall samma obligation sedermera, intilldess den varder inlöst, hvart tionde år förses med ränte-kuponer för enahanda tid.
Vid upplåningens företagande, äfvensom under dess fortgång, må, i fall att penningar ej kunna erhållas mot den i obligationerna förskrifna ränta, rabatt å det kapital-belopp, derå obligationerna utfärdades, af Fullmägtige lemnäs, dock att kostnaden för lånet derigenom ej må blifva större än för innevarande års jernvägs-byggnadslån.
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 165. 5:o.
Obligationernas valörer, hvilka skola utsättas i både Riksdaler Riksmynt och Silfver Specie, bestämmas af Fullmägiige i Riksgälds kontoret; dock får någon obligation icke utfärdas ä lägre belopp, än Etthundra Riksdaler Riksmynt eller Tjugufem Riksdaler Silfver Specie. 6:0.
Till ränte-liqvider för dessa obligationer och kapitalets amortering anvisas samt uppföres ä den stat, som af Rikets Ständer rid hvarje riksdag varder för Riksgälds-kontoret utfärdad, ett, i öfverensstämmelse med Regerings-formens 66 § utgående årligt anslag, till belopp af procent å den summa, som, enligt Rikets Ständers beslut, skall upplänas; kommande detta anslag att fortfarande och med oförminskadt belopp årligen utgå ända till dess hela länet blifvit i stadgad ordning betalt. 7:0.
Det årliga ränte- och amorterings-anslaget bör ingå till en särskild redovisad liqvidations- eller amorterings-fond, hvars behållning skall för det med dessa medel afsedda ändamål allt framgent, oförryckt, tillhandahållas och användas, så att ränte-liqviderna, vid derför bestämda terminer, varda ovilkorligen fullgjorda samt lånets återbetalning i föreskrifven ordning verkställd.
De till nämnda fond influtna medel böra, såvidt ske kan och sagde liqvider medgifva, städse på säkert och ändamålsenligt sätt göras räntebärande. 8:0.
Länets amortering bör alltid ske genom uppköp af för detsamma utgifna obligationer, då dessas allmänt gångbara värde understiger det i dem förskrifna kapital belopp (eller pari); men, i annat fall, och derest tillfälle sig icke erbjuder att under hand infria obligationerna, bör amorteringen verkställas genom obligationernas - Slats-Utskottels Utlåtande N:o 165.
17 tionernas uppsägning samt inlösande efter uppsägningstidens förlopp.
Vid sålunda skeende uppsägning och inlösen af obligationer, bör en viss serie- och nummerföljd iakttagas. 9:0.
Amorterings-fondens, äfvensom all den för öfrigt vid nu ifrågavarande statsskuld förekommande förvaltning besörjes af Fullmägtige i Riksgälds-kontoret, hvilka jemväl ega att, efter omständigheterna och blifvande penningeställning, ej mindre bestämma tiden för upplåningens företagande och lånesummans belopp inom ofvan uppgifna gräns, än äfven föranstalta om uppköp af de för jernvägs-byggnadslånen utgifna obligationer, på sätt och å tid så dant lämpligast och med största fördel för Staten kan ske.
Reservation: af Hr Wcem: nFör att så vidt möjligt underlätta upptagandet af ifrågavarande lån, försäkra sig om lånesummans snara erhållande, samt förekomma, att för lånet utgifne obligationer, till men för Svenska Statsverkets kredit, blifva noterade till underkurs, anser jag att, i likhet med hvad för de utländska lånen blifvit beslutadt, Rikets Ständer böra hos Kongl. Maj:t anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes lemna sin garanti och fastställelse äfven åt detta lån.»
Herrar Bildt, Gillis; Skogman, C.; Montgomery Cederhielm, R.; Gripensvärd, J. 0.; Leijonancker, F. W.; Biskop Annerstedt samt Dokto rerne Tellbom och Schram.
Fröt. 1859 (j 1860. * Sami. 1 Afd. 3 Band. 1 Höft. 3 18 Stats-Utskottets Utlåtande N:o i66.
Ank. till Exp.-Utsk. den 25 Äng. 1860, kl. 11 f. m.
Utlåtande, i anledning af gjorda framställningar om beredande af annan embelslokal för Rikets Ständers Justitie-Ombudsrnan och hans expedition.
(B. A.) Sedan den af Justiiie-Ombudsmannen i sin för innevarande riksdag afgifna embetsberättelse"gjorda och i Lag-Uiskottets Utlåiande N:0 4 till Riks-Ståndens behandling anmälda hemställan, om en mera lämplig lokal för Justitie-Ombudsmannens expedition och lämpligare förvaringsrum för alla till expeditionen hörande handlingar, blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet till Stats-Utskottet remitterad, och Utskottet äfvenledes fått från Bonde-Ståndet emottaga en rörande samma ämne af Riksdags-fullmägtigen C. G.
Sköldberg från Örebro län väckt motion, samt Utskottet, i anledning af dessa framställningar, infordrat yttrande i ämnet från Fullmägtige i Rikets Ständers Riksgäldskontor, hafva Fullmägtige, uti skrifvelse den 12 nästlidne Juli, tillkännagifvit, att som, inom Rikets Ständers hus, icke funnes att tillgå några andra än de derstädes för närvarande ät Justiiie-Ombudsmannen till gemensamt begagnande med Lag-Utskottet under riksdagarne anvisade rum, emedan alla öfriga rum och lägenheter inom samma hus då användesj för des ändamål, hvartill desamma genom Rikets Ständers i afseende på detta hus fattade beslut blifvit bestämda, hade Fullmägtige, då en ny embetslokal för Justitieombudsmannen vore högst behöflig, och då en sådan, enligt Fullmägtiges åsigt, fullt lämplig och ändamålsenlig samt. tillräcklig lokal, bestående af 4 embetsrum jemte ett vaktrum, kunde beredas i nordvestra flygeln af Riksgälds-kontorets hus genom flyttning af dervarande trappuppgång och iståndsättande af rummen en trappa upp jemte gafvel - Stats-Utskoltets Memorial N:o 167.
19 rummet 2 trappor upp, med hvilken lokal nuvarande Justitie-Ombudsmannen, efter derom tagen kännedom, förklarat sig tillfredsställd, gått i författning om ej mindre den erforderliga flyttningen af nämnde trappuppgång för att göra alla rummen i nedra våningen sammanhängande, än äfven den behöfliga reparationen af dessa rum, hvilka, allt sedan Riksgälds-kontoret för nära 30 år sedan inflyttade i sitt nuvarande hus, varit begagnade till förvarande af gamla räkenskaper samt andra handlingar och derföre hittills icke blifvit iståndsätta; kunnande reparationsarbetena å den för Justitie-Ombudsmannen af Fullmägtige afsedda nya embetslokal förmodas blifva så skyndsamt verkställde, att Justitieombudsmannen och hans expedition redan före innevarande års slut deruti kunde inflytta.
Med afseende härå, och enär, pä sätt Fullmägtige hemställt, kostnaden för iståndsättandet af omförmälda del af Riksgälds-kontorets hus torde få bestridas på enahanda sätt, som andra reparationskostnader för samma hus, anser sig Utskottet böra tillstyrka, att Rikets Ständer, med godkännande af den åtgärd Fullmägtige för ifrågavarande ändamål vidtagit, måtte förklara, att de i ämnet gjorde framställningar icke till någon vidare åtgärd föranleda.
Ank. till Exp.-Utsk. den 25 Ang. 1860, kl. 11 f. m.
Memorial, angående hostnadcrne för tryckningen af Riksståndens Protokoller vid nuvarande riksdag, jemte dertill hörande Bihang. (R. A.)
Vid afgifvande af sitt uti Utskottets Memorial N:0 110 omförmälda förslag angående arfvoden och traktamenten för den hos Riks-Stånden och Utskotten anställda kanslipersonal och vaklbetjening, hafva Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän tillika, i afseende å korrekturläsningen vid den tryckning af ofvannämnde protokoller, som kan 20 Stats-Ulskottets Memorial N:o 167. återstå, då innevarande riksdag slutas, samt upprättandet af registren öfver samma protokoller, föreslagit att följande, efter skiljaktiglieterna i stilar och tryck lämpade, ersättning för besörjandet af denna korrekturläsning m. m. vid säväl protokoilernas som registrens tryckning mätte beviljas och fastställas, nemligen: för hvarje, efter riksdagens slut tryckt, ark af Ridderskapet och Adelns äfvensom Preste-Ståndets protokoller Två R:dr 25 öre samt af Borgare- och Bonde-Ståndens protokoller En R:dr 75 öre, äfvensom att vedergällningen för registrens upprättande likaledes mätte bestämmas efter samma skilj aktigheter, och sålunda, med beräkning efter tryckt ark, fastställas till 36
R:dr arket för registren öfver Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets, och till 27 R:dr, allt Riksmynt, för registren öfver Borgare- och Bonde-Ståndens protokoller.
Då den af Herr Landtmarskalken och Herrar
Talmän föreslagna godtgörelse för omförmälda korrekturläsning grundar sig på anställd jemförelse emellan de särskilda Ståndens protokoller; och då denna beräkningsgrund, hvilken vid ifrågavarande ersättnings bestämmande under de föregående riksdagarne varit tillämpad, äfven nu synes böra iakt tagas, får Utskottet 1:0 tillstyrka Rikets Ständers bifall till hvad sålunda blifvit föreslaget, eller att, såsom ersättning för besörjandet af korrekturläsningen m. m. i och för den vid nuvarande riksdags slut återstående tryckning af Riks-Ståndens protokoller, jemte dertill hörande register, må till vederbörande utbetalas, för hvarje, sedan riksdagen är a£- slutad, tryckt ark af Ridderskapet och Adelns äfvensom PresteStåndets protokoller 2 R:dr 25 öre, och af Borgare- och Bonde Ståndens 1 R:dr 75 öre R:mt.
I fråga om godtgörelsen för upprättandet af registren öfver meranämnde protokoller, torde samma bestämningsgrund, eller papperets storlek och tryckets beskaffenhet, äfvenledes böra tillämpas; hvadan Utskottet, i öfverensstämmelse med hvad Herr Landtcnarskalken och Herrar Talmän föreslagit, hemställer 2:0 att denna godtgörelse må bestämmas till 36
R:dr för hvarje tryckt ark af registren öfver Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets protokoller, och till 27
R:dr, allt Rmt, för hvarje sådant ark af registren öfver Borgare- och B onde-Ståndens protokoller.
Siats-Utskottets Memorial N:o 161. ii Beträffande derefter ordningen och sättet för iiqviderandet af här ofvan omförmälda, jemte öfriga med tryckningen af Innevarande riksdags protokoller förenade kostnader, hemställer Utskottet, 3:0 att samma] beslut, som vid de sednare riksdagame l detta hänseende varit fattade, måtte fortfarande tjena till efterrättelse, så att kostnaderna för tryckningen och häftningen af Riks-Ståndens protokoller böra af Riksgälds-kontoret omedelbart godtgöras, pä ena handa sätt, som i afseende på andra riksdags-utgiftvr blifvit af Rikets Ständer föreskrifvet, samt att Boktryckarnes och Bokbindarnes räkningar skola grunda sig på gjorda och af vederbörande Riks Stånd antagna anbud elier enligt Ståndets beslut upprättade kontrakter och, hvad det verkställda arbetet beträffar, vara af Ståndets Sekreterare till riktigheten bestyrkta.
! sammanhang med sina nu gjorda framställningar, har Utskottet trott sig upplysningsvis böra meddela, att upplagorna af Slånds-protokollerna under denna riksdag, enligt inhemtade officieia uppgifter, utgöra följande exemplar, nemligen:
Upplagan af Ridderskapet och Adelns protokoller 500 exemplar.
Preste-Ståndets d:o 500 „ „ „
Borgare-Ståndets d:o 200 „ „ „ Bilagorna tili sistbemäide Stånds protokoller, innehållande de inom detsamma väckta motioner 250 „ „ „ Bonde-Ståndets protokoller 400 „ Vidkommande åter Bibanget till Rlks-Ståndens Protokoller eller de af Utskotten afglfna Betänkanden samt från Riks-Stånden expedierade protokolls utdrag, jemte Expeditions Utskottets förslag till underdåniga Skrifvelse^ har Utskottet erhållit den upplysning, att utaf de 1,350 exemplar, som upplagan af nämnde Bihang under denna, likasom under flera flera förutgående riksdagar, utgjort, aflemnas till Ridderskapet och Adeln 450 exemplar, „
Preste-Ståndet 80 „ „ Borgare-Ståndet 80 „
Transport 610 exemplar Bih. till R.
Prot. 1859 tf 1860.
4 Samt. 1 Afd. 3 Band. 1 Baft. 4 22 Stats-Utskottets Memorial N:o 167.
Transport 610 exemplar lill Bonde-Ståndet 125 „ „ Illak otten 34 „ „ några af Stats-departementerna samt åtskilliga embetsverk och embetsman 41 „ hvarjemte til!
Riksgälds-kontoret öfverlemnas för att prenumeranter tillhandahållas . 40 „ tillsammans 850 exemplar.
Utaf de öfverbiifna exemplaren komma 400 v att tillställas Riksgälds kontoret, för att. enligt de föreskrifter, som derom blifvit af Rikets Ständer meddelade, antingen genom nämnde Kontors försorg utdelas, eller till framtida disposition derstädes förvaras.
Härefter återstående 100 „ firo afsedde att hos Expeditions-Utskottet, vid skeende särskilda reqvisitioner från vederbörande Utskott, finnas att tillgå.
Summa 1,350 exemplar.
Stockholm deo 24 Augusti 1860.
Stockholm, tryckt hos N. Marcus. 1860. Slais-Utskolleis
Lito lande AT.o 168.
I J%':o #6*#.
Ank. till Kxp.-Utsk. den 27 Aug. 18(50, kl. 12 rnidd.
(1 (låtandu, i anledning af Kongl. Maj:Is nådiga Proposition örn anslag för åvägabringande af ifrågasatt förstärkning af Kongl. Maj:ts Högsta Domstol. (U. A.)
Uti högstberörda den 13 nästlid ne Mars till Rikets Ständer aflidna nådiga Proposition (införd under N:o 104 i första Samlingen af Bihanget till samtlige Riks-Ståndens protokoll) meddelas, att, för verkställande af den utaf Kongl.
Maj:t uti särskild Proposition till Rikets Ständer samma dag föreslagna förstärkning af Kongl. Majtts Högsta Domstol, erfordrades medel, ej mindre till löner åt fyra nya Justitie-råd å 8.000 R:dr, än ock till arfvoden för fyra tillförordnade Revisions-sekreterare med 4,500 R:dr för hvardera, och för två tillförordnade Protokolls-sekreterare med 3,500 R:dr för hvardera, äfvensom till bestridande af de tillökade kanslist- och kopist-göromålen med 11,200 R:dr, och till arfvoden å 500
R:dr för en vaktmästare vid Högsta Domstolen och en vid Justitie-revisionsexpeditionen; och har derföre Kongl. Majit af Rikets Ständer äskat ett årligt anslag af 69,200 R:dr, att utgå enligt ofvanberörda fördelning, under innevarande år från och med månaden näst efter den, under hvilken stadga angående
Ilo gsta Domstolens tjenstgöring på två afdelningar kominer att utfärdas, och vidare intill slutet af nästa statsreglerings-period.
Denna nådiga Proposition är af samtlige Riks-Stånden till Stats-Utskottet remitterad; — och enär Rikets Ständer, efter antagande af det grundlagsstadgande, som gjort förstärkning af Kongl. Majits Högsta Domstol möjlig, godkänt Itili. lill It.
Pral. 1839 <S 1860. 4 Sami. 1 Afd. 3 liand.
S Uuft.
Stats-btskotlels Utlåtande N:o 168.
Lag-Utskottets elen 19 sistlidne April afgifna Betänkande (N:o 22), deruti nämnde Utskott tillstyrkt.
Rikets Ständers bifall till Kongl. Maj:ts ofvan ornfönnälda nådiga Proposition med förslag till stadga angående samina Domstols tjenstgöring på två afdelningar, enligt hvilken ledamöternes antal skulle ökas till 1 C, torde af detta beslut blifva en nödvändig följd — sorn ock varit uttryckligen förutsatt — att Rikets Ständer jemväl anvisa medel till de i anledning af den nya organisationen behöfliga .löner och arfvoden. —•
Grunderna för det i sådant hänseende nu framställda förslag äro närmare utvecklade i det Stats-råds-protokoll, som åtföljer den nådiga Propositionen och redan blifvit bland Riks-Ståndens medlemmar i tryck utdeladt; och har Utskottet vid detta förslag icke funnit något att erinra, vare sig i afseende å de särskilda löne- och arfvodes-beloppen eller nordningen i öfrigt, dervid, till underlättande af en framdeles möjligen blifvande indragning, iakttagits, att endast Justitie-råden, hvilka enligt grundlagen icke få innehafva annat embete, skola erhålla löner, men den behöfliga förstärkningen af nedre Revisionen och dess expedition tillvägabringas genom förordnanden pä obestämd tid.
— Utskottet finnér sig i följd häraf berra tillstyrka, att den nådiga Propositionen må vinna Rikets Ständers bifall, och således för nästkommande statsreglcrings-period beviljas en tillökning i Högsta Domstolens anslag af 32,500 R:dr och uti anslaget för .Tustitic-revisionens expedition af 36,700
R:dr, utgörande dessa belopp tillhopa ufvanberörda summa 69,200 R:dr.
Derjemte och i händelse Kongl. Majit skulle finna lämpligt, att ornfönnälda förstärkning af Högsta
Domstolen redan under innevarande är må komma till verkställighet, har Utskottet, som inhemta!, att de å 2:dra Hufvudtiteln för närvarande befintliga besparingar antagligen lemna tillgång för den mindre betydliga utgift, som häraf kan föranledas, ansett sig böra hemställa, det Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, att do under innevarande år för ifrågavarande ändamål möjligen erforderliga kostnader må af Kongl. Majit bestridas medelst anlitande af 2:dra Hufvud titelns besparingar.
Slals-Ulsholtels lllålaHde A. o 169. 3 JX:0 ÉG9.
Alik. till Exp.-Utsk. ilen 27 Aug. 1860, kl. 12 midd.
Utlåtande. i anledning af väckt fråga om beviljande af anslag till Magister M. Wiberg, såsom honorarium för en af honom uppfunnen rukne-machin. (U. A.)
Af on i berörda ämne den 30 nästlidne Mars till Rikets Ständer allåten nådig Proposition (införd under N:o 108 i lista Samlingen af Bihanget till RiksStåndens protokoll) inhemtas, att Kongl.
Vetenskaps-akademien hos Kongl. Majit i underdånighet anmält, hurusom, sedan för Akademien blifvit förevisad en af Magister M. Wiberg uppfunnen räknemachin, hvilken, af olika konstruktion med den Scheutziska, förrättade samma arbete med lika fullständighet, soln denna, men intoge betydligt mindre rum otdi kunde försäljas till vida lägre pris, hvarigenom den kunde blifva allmännare tillgänglig, Akademien bland sine sakkunnige ledamöter utsett en kommitté att i ämnet afgifva betänkande.
Vid den noggranna undersökning, den af Magister Wiberg uppfunna räknemachin sålunda blifvit underkastad, hade blifvit bekräftadt, att densamma icke blott med lika fullständighet, som den Scheutziska, uppfyllde det hufvudsakiiga ändamålet, att med ofelbarhet utföra interpolations-räkningar, utan ock i ofvan omförmiilda hänseenden bildade ett ej o vig tigt framsteg.
Magister Wiberg hade dessutom meddelat en, efter Komitterades öfvertygelse, verkställbar plan att ännu i väsendtlig mån förenkla sin uppfinning, hvarigenom en ganska betydlig prisnedsättning ytterligare skulle åstadkommas, hvilket vore af synnerlig vigt med hänsyn till det stora gagn, helst för vetenskapliga ändamål, sorn ett instrument af detta slag vore ämnadt att åstadkomma och ofelbart äfven skulle medföra i desto högre grad, ju 4 Stats-Utskottcts Utlåtande N:a
M9- mera tillgängligt det, med afseende på priset, blefve för sådana anstalter elier personer, sorn vore i tillfälle att deraf göra bruk; och då Magister Wibergs machin, enligt uppfinnarens egen uppgift, kostat omkring 1,500 Ridr Runt, deri dock ej inberäknad kostnaden för de förberedande försök, äfvensom för konstruktionen af den modell-machin, som för sjelfva utförandet varit af nöden och Wiberg, redan förut i knappa omständigheter, genom de mångahanda kostnader, utförandet af hans uppfinning ådragit honom, numera saknade alla tillgångar att utan bidrag förverkliga sin plan att förfärdiga en räknemachin af ännu mera förenklad konstruktion, samt, oberoende af allt detta, Wiberg visat sig besitta en mekanisk talent, som förtjenade att på allt sätt upprätthållas och uppmuntras, hade Akademien uttryckt den underdåniga förhoppning, att Kongl. Maj:t måtte täckas bereda Magister Wiberg ett honorarium af 3,000 R:dr R:int, hvarigenom han komme i tillfälle att fullända sin uppfinning.
Vid underdånig föredragning af detta ärende hade Kongl. Majit, på grund af hvad sålunda blifvit anfördt och Kommitterades betänkande i öfrigt innehölle, funnit Magister Wiberg synnerligen förtjent af ett offentligt understöd, hvilket Kongl. Majit ansett lämpligen böra bestämmas så högt, att det icke blott utgjorde en ersättning för redan hafde eller för utvecklingen af hans sinnrika uppfinning ytterligare nödiga kostnader, utan jemväl satte honom i tillfälle att åtminstone under någon tid ostördt egna sig åt detta för vetenskapen vigtiga arbete; och har derföre Kongl. Majit föreslagit Rikets Ständer, att åt Magister Wiberg bevilja ett anslag af 5,000 Ridr Runt, såsom honorarium för den af honom uppfunna räkne-machin.
I sammanhang med denna till Stats-Utskottet remitterade nådiga Proposition har Utskottet före haft en inom Borgare-Ståndet af Herr W ahlström, under åberopande af 56 § Riksdags-Ordningen väckt, till Utskottet öfverlemnad motion, deruti hufvudsakligen anföres, hurusom, efter afgifvandet af ofvanberörda nådiga Proposition, Magister Wiberg, i följd af åtskilliga utaf honom gjorda försök att i guttapercha stereotypera och dermed till trycket befordra några med hans räkne-machin uträknade ränte-tabeller, i och för sin uppfinning ytterligare fått vidkännas sä betydliga omkostnader, att han numera icke kunde anses genom det för honom af Kongl. Majit i nåder föreslagna honorarium blifva satt i tillfälle att genomföra den uttänkta planen för räkne-machinens förenklande; — och har, med anledning häraf, motionären hemställt, att berörda honorarium måtte af Rikets Ständer höjas till ett belopp af 8,000 Ridr, lör hvilken hemställan motionären ansåg sig ega desto mera skäl, som genom omförmälda trycknings-försök, de der slutligen, i följd af den method Wiberg derför uttänkt, Jedt till det önskade målet, han lyckats att på ett fullt tillfredsställande sätt realisera den visserligen icke nya, men, så vidt kändt vore, hitintills utan framgång tillämpade idéen, att vid tryckning för stereotyperingen använda guttapercha, i Slalt-lllskotMs Utlåtande A-o 169. 5 stället för annan ilyrburare rnaterie, hvarigenom boktryckeri-konstens framåtskridande oell fulländning blifvit i icke oväsendtlig mån befordrad.