Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
utfäster tvenne pris, det ena " &amp; 300 kr., det andra .ii l00 kr., för de basta nöj.edböcker på svenska spraket, skrifna för barn eller ungdom.
2 a haft.
DAGNY TiTGIB ' VEN Al?
I FREDRIKA-BREMER-FORBUNDET M.
B., Fru Camilla Collett og festen for hende paa hendes 80-aarige fodselsedag den 23 Jan.
1893 (Brev fra Kristiania til Dagny.)
Det svenska kvinnoarbetet pA Chicagoutstallningen.
Om forslaget till vigselformular Ceci2jt.a Bå$th-HoZmbea * g, Den kvlnliga folkhogskolan De kvinliga studenterna vid vara universitet.
C '., Nagra motioner vid arets riksdag Meddelanden fran Fredrika-Bremer-Forbundet Hvarjehanda i kvinnofragan.
L, D-na., Pris pr ' rg ' ng För Porbundets- medlemmar kr 2 50 3 - 4 00.
{For icke medlemmar
.. - - -- L ap -.
- ~.
- * .. * ...
- - + -- -.
... - -.
- - .. -.
.. - - L - - --: - - - .-.
--- v - -.
L - -- -.
- - b.
- - fruntinimer, har det l &amp; n p &amp; &amp; t. i. ett, önsknings$&amp;
ni@n person eller institntiqn, som - med.
- absolot säkerhet forenilde ' -- pnnktlighet och noggrannhet i utförandet - &amp; f: - det anförtrodda uppdrage-f.ve+om prisbillighet.
E n ~ % d a institution n ar: - ka~ %&amp;l&amp;&amp;jc,.
&amp; &amp; ildt -- ks Notasirata (.dU&amp;jNygqntrr % W % expeditionstid 70-4);.
- .- som.
under garanti - ' @ f $$06okbob.ns Enskilda Bsiik åtager Gig i@d.
- +-r - - och förvaltning .af en: skilX@ personers och kassors värdepappei.
~ x e g p e lzi&gt; ' Om ' 2.en
obligationer, inliassefä~ ' ~@@ariatafdeluingen vid förfallotideri&amp;
-: - ger och: .. tillhandaliåller: .diponmten influtna medel.
Vidare efterser - Notariatafdelninge~ .. ~~ftl~ttni@g&amp;r: af obligationer och underrätta$ dep ' o-.
- nenten i: - god tid,-ifall-en: dgqpe tillhörig obligation blif&amp;
-- -.
s a h läili-nar föc$ !ag ' 6il~-n~~ ' - $lneerlmtg af det ledigblifna kapif %-t; - Exeqpel: 2.
O * ~ t e c ~ r i ~ i deponeras ~ar hos ~ o t a r i a t a f d e l n i n ~.
e ~ underrättar Notariataf dehingen galdeniiren därom a t t rantorna - a- i i - - - - teckningarna s,kola-, till: afdelni~gen inbetalas, Iivarefter de indel,.
so5, -- inflyta, bill depoqnfen redodorisas Vidare tillser Notariatafdelningen_.
:: - - att- inteckningaine.
' Qlifva;: i 3ea.e~börlig tid förnyade.
Om en 116s afdel- 1 - hingen deponerad .. inteckiink genom iinderlgten föfnyelse skulle-,förfalla, - _ - - - ersätter $ t o c ~ ~ f o ~ ~ s ~.
Bank ~ ~ ~ ~ darigenom k i l i f n uppkommen ~~ sgada.
-- - - ...
, +.
t ~ rekommendera mitt stora Bager a£ f&amp;- kelska - - -.
med - -.
* .dartill- b ass ande öfvertyger.
- - ... - - .A- -.
- .. -.
- - ...
DAM-UTSTYRSLAR, utmärkt välsydda egen syatelier, levereras af basta kvalit6-tyger, å.
broderier och spetsar.
A11 slags linnesömnad emottages.
Kvinligt bitriide emottages be~t~llningas, och föresthdariiinan fös syateliem ombestyr mittegning och profning.
Morgonrockstyger och Flaneller.
Blind for eningens For säljningsh o d I 9 Jcccobegictan 19 STOCKHOLM tillhandah&amp;ller allinänlieteii till låga priser af blinda, förfärdigade arbeten såsom: korgm, borstar, enklitre möbler, listskor och listmattor, stickade, kniitncc och lagda mbeteii in.
Denna nya a$ac UY af Föreningen f ö ~ blindas väl)) y lsmdad f ör att s7cq,fa afsiittning f ör fatliga bZtkcZas arbeten, och anAålla.
föreningen onz alb1zäw7~etens välvilliga zqpmzcntran.
WinBoras I LA.CTOSERIN-CACAO Viilsm,zlrmde, Iivaftigt närande, hiilsosrrn!
Förordad af yrofessorernli, Olof Han~marsten, C.
E. Bergstsand, med.
Em. Hagdahl iii.
Hiilsoviiiiiieii, tidskrift för allrniin och enskild hilsov&amp;rd, yttrar i ' sitt nummer för den 1 febsiiari följande: r~SamZeZes na9 * amcZe O C ~ ~a9~cle~~t7ct L schom ett 7coawentreracZt och smakZigt ma~ %mg.mnedeZ a 9 - afven clen i hcvndezn ILOS oss inf6rda Zact0se~~incaca0.s Pris pr burk o111.
kilo kr.
2,óO; ' l4 kilo kr.
1,30; l /, kilo kr.
0,70.
Erhiilles hos hrr specerihandlare samt i pa-di hos T J a.
Winborg &amp; C: o, Stockhohz Kongl.
Hoflewrantör.
--- WI
Magnusson. ':.
(etablerad 1860) Försaljningslokaler: nedqea Ootten, en, tv&amp; och t9 * e tr. upp STOCKHOLM.
Största lager i Kulörta o. siarta Ylle&amp;lädningstyger Kulörta och Svarta sidentyger Bomulls-Tvattklädningstyg.er Schalar och Resfiltar m. m.
0 bser era!
Y Genom direkta förbindelser med iii- och utlandets förnämsta fabrikanter kan j ag erbjuda ofvannamda artiklar bättre och billigare an nagon an- nan ocli torde en hvar genom besök i mina lokaler eller genoiii reqvisition af profver ocli varor lätt blifva öfver- tygad om fördelen att hos mig fylla sina behof af dessa artiklar.
brelet0,,26 411hx ' elf !fq, Profver på begäran IQ \ W 6 25.; !,8,&amp;,n 28 " kostnadsfritt.
Fru Camilla Collett og festen for hende paa hendes 80-aarige födselsedag den 23 Jan.
(Brev fra Kristiania til Dagny.)
, I aaret 1840 skrev Henrik Wergeland til digteriiiden Fredrika Brenier: B- - - politisk energi e. abgeschinaclit hos en kvinde og noget prodnctivt geni liar endnn ikke vist sig inden könnet hos os - - - 2) Lidet mede ' lian dengaiig a t Iiaiis egen söster, Camilla, skulde blive dette produktive geni -- og paa en maade niere iiimkelig inden könnet end Henrik Wergeland blandt inzend.
Thi efter Henrik Tverge- land kom Björnsoii og Ibsen, men efter Caruilla Collett er endnu in- gen norsk forfatterinde konimen, soiii kan inaales ined, endsige overgaa liende.
H m rager endnu op over alle andre som det eneste store t r s .i skoven.
: ':) Ligesoin Fredrika Brenier havde frii Collett allerede et anseet iiavii i literatiiren - skjönt anonym - da hiiii tog op kviiidernes sag soin sit bevidste og udtalte inaal.
, Vistnok er limdes hele forfatterskab en klage, en veltaleiide, dybtfölt, gribeiide klage over kvinderiies kaar, men i heiides förste, rent litersre og estlietiske vaerker, er teiidelitsen neppe bevidst; de er kuli et sterkt udtryk for en sterk personlig fölelse, de gaar ikke iiden- for privatlivets eiieinzerker, de holder sig til familjeliv og selskabsliv og lienter sine dybe farver og sine gribende toner f r a mislighederne i forholdet mellein inand og kvinde.
Men ved det sterke indtryk hen- des böger gjorde, przget som de er i en form, hvor magt er parret med gratie, humor med dyb fölelse - banede de veien for rnere.
Ikke en, nien niange gaiige har vi hört 111a311d sige: J e g kom til a t se an- derledes paa mine söstre, efter a t jeg havde l s s t Amtmandens Döttre.
- Ikke mindst gjorde denne virkning sig gjjseldende paa Porfatterin- deii selv.
Helides dybe inisfornöielse med s h e egne og andre daiinede damers kaar inden privatlivet og den gjenklang, klagen vakte, udvi- ++) Fru Nagdalene Thoresen tör vi norske ikke tilegne os, da huri er dansk.
dede liendes egen horisont, bragte liende til a t skiie iid over samfun- det og kvindernes vilkaar der i det liele og til a t lytte til röster og- saa fra andre lag, og liendes forfatterskab blev iner og mer, fra den nvilkaarlige khge, so111 hendes egen og hendes xulYkkelige söstres~ vilkaar !lavde afpresset liende, en bevidst k$wzg for kvindernes ret.
Baaret og beskpttet af det allerede grandfaestede literme ry, fandt ogsaa de polemiske skrifter lasei ' e og den skjönne, fine form bi- drog til a t skaffe sandheder öre, som ellers vilde gaaet iipaaagtede lien.
Saaledes gik det til, at fru Collett, som ellers ved sin sociale stilling, sin fine og exklusive sinag, sin trang til beundring, iiaxmest inaatte synes lienvist til a t iidöve sin indflydelse gjennein den liöiere selska- beliglied og paa de finest daiinede kredse, a t liuii kom til a t staa som den förste af kvindesagens forkjrempe.re Iios os, axet og liyldet af sa- geos anförere og tilliaengere som den, der liar r h g e t det förste og det tungeste tagn i kampen.
Foriideii a t vzere vor förste forfntterinde og senior for kvin- desagens veniier, liar fru Collett liavt ideeii og givet stödet til dannelsen af ~ceseformin°g for kunder, og liirn liar vreret et virksomt og gaviimildt inedlein af Foreningen til dyrenes Beskytteke.
- Kjaerlig- lieden til dyrene er et trzek, som er betegnende for Henrik Tvergelands söster og som ogsaa trader laseren sympatlietisk iinöde fralieiides skrifter.
Men fru Collett er ogsaa, foïuden alt dette, livad ogsaa blev freiiilizevet i de artikler, soin bladene iiidelioldt til liendes s i e, persoh- lig en a historisk skikkelsea.
Hiin er datter af Nikolai Wergeland, en af vor selvstandigliedskamps in~rkeligste inaeiid, freniragende soni forfatter og et af de betydligste inedlemmer af rigsforsainlingen paa Eidsvold.
Hiin er - soni iirieviit - söster af Henrik Tvergeland, vor store digteï, livis navii nu af alle partier oinfattes med en dyrkelse som en iiatioiizi.llielgens - til begges biografi.
og ' foïstaaelse liar hun givet iivurderlige bidrag i de Zange Ncetter.
- Hiiii er selv en af de faa gjenlevende fra en mrerkelig brydiiingstid, som liun stod midt oppe i, og livis rivninger saarede liende paa det föleligste, iidgaaet som hun s a r fra den ene leir og med sine varmeste sgmpatliier i den anden - livilkeii liuii ogsaa ved sit egteskab ined den aiisete forfatter og pro- fessor J. Collett koni til a t tilhöre.
Skjönt deii behandler en anden tid og andre forliold, er stemningen og inodsstningerne fra denne kam- pens tid leveiide gengivet i den fine lille novelle Kolzgsganrd.
Desiiden - er vi komne saa vidt i ~frigjörelse » at det ikke ogsaa for en nutidskvinde vilde v m e af vigtiglied?
- erindres og ointales fi ' ii Collett endnii for, sin sjeldne skjönlied og for den rolle hiin '
39 ' spillede i selbsk~rbslivet, Det er bekjendt nok a t de gjrelder liende,.
de linjer i ' Welhavens Soidebilleder: Der blev en stands i soiréen D a prasteas datter traadte ind Og sladren som gik on1 til th6en Blev stum ved hendes lette trin.
Den fine alf paa sexten aar Var fostret i de grönne dale, Og i vor vinterlige dvale Vi studsede ved hendes vaar.
o. s. v. * &amp; - i: Intet under derfor, .at indbydelsen til a t feire fru Colletts 80- aarige födselsdag med en offentlig fest, faudt en enestanende tilsliit- ning, og a t man ikke oppebiede aftenen og festen for a t liredre liende.
Alle morgenaviser bragte artikler om hende; gaver, telegraminer, blom- ster regnede ned over den ansede forfatterinde.
Formiddagens Iiyldest kulmherede i et tog af kvinder - en i Norges hovedstad liidtil iiseet fremtoning - der sendte en deputation og gjennem fru Ullinann tol- kede fru Collett sine fölelser.
Festen 0111 aftenen blev holdt i Sttcde.~tt~~-sa~zJ: u~zclet.
Dette lokale blev valgt, ikke mindst fordi fru Collett i sin tid har forreret samfun- det Wergelands och Welhavens biister i inarmor - festsaleils smiik- keste prydeleer.
Festen havde tre liovedtnomeiiter.
Först fru Colletts vandring gjennem de tcetpakkede vzerelser og indtrredelse i salen ved Henrik Ibsens a m til tonerne af RIendelssohns festmarsch.
F r u Collett er endnu en fin og slank skikkelse ined lette beviegelser; det fint mei: slede ansigt bcerer spor af den fordums skjönlied.
Hun bar sort flöiel og et hvidt turban med et smykke over panden, som klsedte hende ' godt.
Det var smukt a t se Ibsen ved hendes side, prydet med alle sine ordner, godmodig bawende liendes store bouquet, og den hele aften elsk- vaerdig optaget af a t holde lyset - figurlig talt - for aftenens hel- tinde, uden nogen fordring for sig selv.
Den som faar alle fordrin- ger opfyldte, behöver jo heller ingen at have.
Efter dein fulgte deii, lange rrekke af indbydere og hredersgjrester, herres og damer parvis.
dem saaes mange dekorerede herrer af dem som har betyd- ning i stat og kommnne.
Ibsen var den eneste forfatter blandt indbyderne, men han er jo ogsaa af dem som ~ g j e l d e r for t i ~.
Af representa- ' b, - -
40 tive kvinder beniclerkedes: F r u Ragna Nielsen, E~indesnysfo~~eninge~~~s forniand; fröken Gina Krog, ICvindelig Stenzwzeretsforeni ?zgs formand; forfatterinden fru Aubert, forniand for Lcaseforeningen for kvinder; forfatterinden Alvilde Prydtz; den anonyme, men ve1 kjendte og ansete forfatterinde af forskjellige brochmer om Ibsens og Björnsons program- vzerker; Erika Nissen, nialeriiiden Kitty Kjelland og flere.
I fonden af salen er scenen.
Her lizlvde .orkestret sin plads i baggrunden og her var af inaleren Otto Sinding anbragt en meget virfungsfuld dekoration af flag og grönt med fru Colletts navnetrak og titlerne paa hendes vzerker paa et halvt optrnkket taeppe, over og inidt imellem Wergelands og Welliavens buster, so111 var stillet paa sokler, en paa liver sin side af theatret.
Med denne baggriind var, foran tlieatret, dzekket et siddende bord for frii Collett og Ibsen og nogle faa andre, mens der for de öv- rige gj aster var dzekket lange buff et-borde paa langsiden af salen og desuden i den » lille sal,.
Trangslen var i begyndelseii ikke liden.
Thi folk vilde ikke foïdele sig og svarede ganske rolig paa alle op- fordringer lierom, a t de var komne for ' at se fru Collett og Ibsen, og det syn vilde de ikke gaa glip af.
Festkomiteen tröstede sig med, livad en af dens medleminer Iiiiinoristisk beinarkede, a t » t r m g s e l ty- der paa iver ».
Trangslen varede da heldigvis heller iklre langer end til a t konstatere iveren.
Siden fordelte piiblikiiin sig frivillig og der var plads nok.
Det andet og inest virkningsfiilde nioment var stiidenternes fakkeltog og sang.
Det var et stolt ' og skjönt syn alle de röd- ' flaininende fakler, plantede i den livide siie, mens sneen dryssede ned over dem, og faneriie og standarterile, som blev löftede höit og svin- gede under liiirraraab, livergang fru Collett og Ibsen viste sig ved vindii- erne.
I fakkeltoget bernzerkedes inange af de mere freinragende kvin- delige stiidenter.
Menneskemassen paa gaden var saa t a t, a t det var iiraad a t komme gjennem den.
E n deputation fra studenterne gik op til frii Collett, som inodtog dem i vestibulen.
Stiidentersamfundets for- mand sagde nogle smukke ord, livorpaa fru Collett bevaeget takkede og fra sangerne löd nu, saa det hörtes gjennem alle sale: » Norges bedste vzern og fcesten, en af Wergelands mest kjendte sange.
Frii Collett blev saa bevzeget, a t de nmstaaende siden ikke kunde fortzelle derom iiden taarer.
Saa spilte fru Nissen, so111 altid skjönt, som altid modtaget med jubel.
Det tredie moment var talerne, sangen og hilsnerne ved ' desser- ten.
Talerne blev lioldt fra theatret, hvad ineget forhöiede deres virk- ning, baade for öie och ' öre.
Hoveiitaleren var professor DietricAson, '
som i liöitstemde ord tolkede fra Colletts betydning.
Hans tale, der var ve1 skikket baade til a t glade fra Colleft og tiltale tilliörerne, slog ineget an og blev iiiodtaget med livlig applaus og ledsaget af fanfarer fra orkestret.
En stemningsfuld sang s£ den bekjendte og yndede signatur E.
N. og skrevet til en af de melodier, som Tvelha- ven mest liar benyttet, blev derpaa oindelt og sunget unisont af pu- blikum.
Den anden tale lioldtes af fru Ragna Nielsen som kvindernes og kvindesagens representant.
Det er hos os sjzelden a t en dame optra- der offentlig soni taler, det indbyder endnu til kritik.
Men fru Niel- sen liar en sniuk personli ' ghed, en fin fremtraden, en klar og adtryks- fiild.
diktion, megeii varme i foredraget og en smuk sprogforiii.
Alt dette nedslaar modstandeii og viiider tilhörerne, saa kritiken forstmnmer og blir syrnpatlii.
Det vm da ogsaa tilfzeldet denne gaiig.
Af liensyn fil fru Colletts krafter skulde der kun vare to tder.
Af telegraininer - livoriblandt rygtet fortalte om et morsoint fra Alexander Kjel- land - blev ingen oplast.
E n hilsen fra Fredrika-Bremer-For- bundet ved friherrinnan Adlersparre, overbragt og oplast af professor Dietrichson vakte inegen anklang og blev stserkt applauderet.
E n hil- sen fra dyrene sakte inegen moro og jubel.
Fru Collett er fra en tid livor det socialt var 1igesa.a umuligt, soni det religiöst var forbudt for kvinder, a t ~ t a l e i fo~samlinger~.
Med fin takt Iioldt frii Collett sig ogsna denne- aften i » de stummes l e i r ~.
Huii lad sin tak oplase af sin aldste sön - en fin, smiik tak, livori dog klang noget af den gamle bitterlied.
E t langt liv i kamp mod strömmen lar sig ikke forsone ved en dags fest og Iiyldest.
E n tale af Gina Krog, en tak fra nutidens kvinder, kom efter a t liadersgjasten havde trukket sig tilbage.
En fanfare fra orkestret efter kaffeen, og den belivede fest var tilende.
So / 1 93. n [.
----. ----, Det svenska kvinnoarbetet p&amp; Chicago- utstallningen.
Det för snart ett år sedan ej utan tvekan och svkriglieter bör- jade, sedan .med sk mycken i f w r bedrifna arbetet för den svenska kvinnans deltagande i vaildsiitst#llniiigen i Chicago, ' &amp; r nu i det ' '
narniaste afslutadt.
Resultatet af detta arbete, för så vidt det kunde framvisas i synlig inhtto d. v. s. i prof på kvinlig konst och handa- slöjdskicklighet, framlades som bekant redan i slutet af förlidet år för allmanlieten p % den i stora börsvåningen - ordnade s. k. Chicago- bazaren och %drog sig då, något som Dagny haft glädjen framhålla, en stor och berättigad uppmärksamhet.
Denna utstallning afsåg dock att vara en mer i stort sedt uppvisning af kvinnoarbetets ståndpunkt i växt land, s % väl inom konstens som konstindustriens oinråde; Den nyligen afslutade utställningen dtireinot, anordnad af Damkoinitén i samband med Slöjdföreningen, utgjordes utslutande af för varldsexposi- tionen bestämda artiklar, hvarföre densamma med inera skäl kan göra ansprak p&amp; benämningen: D chica go ut stallning^.
Men innan jag öfvergår till en granskning af hvad Danikoinitéiis utst2illning haft.
att uppvisa, en granskning stödd pk upplysningar liimnade af sakkunniga personer, m % det tillåtas mig a t t rekapitulera ett blad af det svenska handarbetets historia.
Det a r nn janit 20 hr sedan för första gången en wtställaing af kvinlig handaslöjd af ungefär sainma art som den ifrågavarande ocli af en liknande anledning, ägde rum i Stockholm.
Vid expositionen.
i Wien 1873 hade för första gången tanken väckts att på en världs- sutställning tilliniita en ärskild plats åt kvinnoarbetet.
Afven till den svenska kvinnan ingick inbjudning att deltaga i den internatio- neila taflingen, och uppmaningen forklingade ej ohörd.
Mgra för saken intresserade damer satte sig i spetsen för företaget, och p&amp; deras föranstaltande samlades itskilliga prof på kvinlig handaslöjd, Iivilka före afsandandet till Wien framlades för alimänlieten på en utställning i Stockliolin hösten 1872.
De som iiiinnas denna liandaslöjdsutställning instainina säkert i livad en auktoritet inom facket om densamina yttrat: satt det hos alla tankande och konstnärligt anlagda kvinnor väckte Iiäpnad ocli förvåning att se den oerhörda mängd arbete och god vilja som nedlagts för att ernh s % opraktiska och i afseende på m a k s % bedröfliga resultat)).
Men om wienerutställningen nr så väl konstnärlig .soiii praktisk synpunkt kunde betraktas som förfelad, blef den till sina verkningar desto betydelsefullare.
De erfarenheter man vunnit om det kvinliga handarbetets ståndpunkt i vårt lalid voro visserligen nedslående, men de.
vackte till lif en önskan, att en friskare fläkt måtte blåsa.
in på det sterila omrhdet, en önskan som tog form och gestalt, då på vkreii 1874 föreningen Handarbetets Vänner stiftades.
Det inflytande, soin denna, i ordets sanna bemärkelse fosterländska ocli konstnarliga stiftelse '
utöfvat på handarbetets höjande i Sverige, a r sh allmänt erkandt ocli s % ofta framhållet, att vi ej närmare torde behöfva in1åt.a oss på ämnet.
Men afveu andra skolor för konstslöjd och textilkonst hafva, paverkade af Hand.
Van., under de senare Hren uppstiitt på olika orter inom landet, livar och en utgörande en viktig länk i det svenska kvinno- arbetets utvecklingsliistoria, livar och en i.
sin inån bidragande till det uppsving som handarbetet p&amp; de sista åren hos oss tagit, och det är världsutställningen i Chicago, som nu gifvit den svenska kvinnan en osökt anledning att visa p % hvad satt hon lyckats tillgodogöra sig de två sista decenniernas lärdomar och erfarenheter.
Efter dessa inledningsord ber jag.lasaren med mig taga en öfver- blick af DanikomitBiis utställning.
Den ä r både rikhaltig och vacker, innehåller icycket att Beundra och ger åskådaren en hel del att lära och tanka på.
Af föremål som inrangeras under rubriken » skön konsts iiger utställningen visserligen ej m %nga, men desto flere alster af konstslöjd och konstindustri.
A t t vira kvinliga artister äro så fåta- ligt representerade inom damernas afdelning liar sin grund däri, a t t de svenska konstnärinnorna utställa sina arbeten tillsamnians med sina nianliga kamraters i konstutställningen, » the fine arts gallery,.
E t t och annat konstverk innehåller denna utställning dock.
Så märkes ett vackert 01jeftirgspoe.triitt af Drott&amp;g Sojia, dainkoiiiit6ns beskyddariiina, inUadt af fröken Hilda .L&amp;clgi * en; tillhörande konung Oscars privata konstsamling; vidare fröken Kjerstin Cadons bild af Fredrika Brmer, afveii det i olja ocli otvif velaktigt ägnadt att ådraga de svenska damernas litteraturafdelning, för hvilket det är bestämdt, eii särskild uppmärksan~l~etj dH bland alla svenska kvinnor ej gifves någon hvars namn torde vara så kändt, alskadt och aktadt i Nya Världen som Fredrika Breniers.
E n byst i terra-cotta, gafva af fm Anna Retzius, återger likaledes den framsthende författarinnans och banbryterskans drag.
E n utställning liörande till koiistområdet, som vi svenskar lia all anledning att betrakta med stolthet och prisa oss lyckliga a t t äga inom vår afdelning, är fru Lea AAlbonts tnedaljsan~li~tg.
En kvinlig gravör och därtill en vid ett kungl.
myntverk, således i statens tjänst anställd och aflönad, Hr en inom kvinnoarbetets historia helt säkert unique företeelse, hvarföre fru Ahlborns.
präktiga samling medaljer och minnespenningar, ordnad i en vackert utskuren monter, förutom.
- sitt rent konstnärliga varde, bör kunna påräkna en framstående plats inom den del af ~kvinnopalatset~, som endast är det ovanliga ocli inom sin art oiipphiinrh förbeliiillen.
' Dit skulle vi utan gensaga äfven vilja lianvisa .fröken Ottilia Adelborgs Blomsteralfabet.
Med nöje låna vi här livad den kända konst- kritikern C.
N. därom yttrat: Det är, säger lian i den uppsats i Posttidningen hvarur detta ä r liämtadt, en beiindransvärd liten skapelse, detta blomsteralfabet, vittnande om älskvärd iippfinning och fantasi, naturlig känsla för barn- världen ocli god insikt i blomstervärlden; ja, dessa anspråkslösa teck- ningar af barn ihop med blommor, inväfda i alfabetets myndiga tecken, framstå genom behandlingen såsom riktiga små konstverk.
Hos oss står fröken Adelborg i denna genre så godt ' soin ensam - fru Jenny Nyströms barnböcker äro de enda, som kunna nämnas vid sidan af dem -, ocli genren kan.
visserligen sägas till ursprunget vara engelsk, härstain~iiandc från miss Kate Greenaway, men den ä r 110s fröken Adelborg så själfständigt utvecklad, s i konstnärlig och fyllig till.
sin forni, att den väl kan sägas med henne stå p % egen botten, .utgörande e n, konst för sig, so111 vi önska all lycka Iios den med oss besläktade rasen borta i den fjärran vestern.
Bland konstföremålen böra vi ej heller förbigå den miisterligt textade adress, som utförts af fröken, SoJia Gisbwg, denna vår talnng- fulla textersk.a och inönsterriterska, som förenar en konstnärs upp- fattning och siiiak med den tekniska skicklighet, förutan hvilken ingen f~illiindniiig inom något omride kan ernis.
Mönstret till de af den konstnärliga bokbindarefirman Beck b son utställda praktbanden och portföljerna, som vor0 att beskåda på en annan del af iitstallningen, äro äfven alla koinponerade af fröken Gisberg.
Men innan vi anse denna del af vår utställningskatalog .genoin- gången, fastes vBr uppinarksainhet af en pjes, som väl bör inrangeras bland konstföremålen: det är fru Arma Sc7zolander-Bobergs afdelnings- skMmz af nGlcrcl gobelin, livar % konstnärinnan .ined stor käckhet och friskhet i utförandet liar förstått att med färg ocli pensel på ett lyck- ligt sätt återgifva gobelinens karakter.
livilka jämte Till sist vilja vi namna fint målcrde sol ' ir ' drar, spetsar utst#llas af fr2 ' 7terri~znctqz Norde~zfall; f. dJAlbedylill.
Tri öfvergh iiii till kowtslöjden, inom hvilket omrade hufvudparten af damkoniiths iitställningsföreinål böra lianvisas.
E n blick på denna rikhaltiga samling .framkallar ovillkorligen den reflexionen, att flitigare '
kvinnor än de svenska säkert ej förekoinina på n i h g a stallen i världen.