Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För denna Hufvudlitel, innefattande anslagen till Finans-departementet, upptager sednast fastställda Riks stat: kontanta penningar 4,242,608 R:dr 40 öre indelta räntor, enligt markegång, förslagsvis beräknade till 25,600 R:dr, samt 967 kubikfot 4 kannor indelt och 113 kubikfot 4 kannor oindelt spanmål, hvars värde, efter 2 R:dr kubikfoten, antagits för den indelta spanmålen till 1,934 R:dr 80 öre och för den oindelta till 226
R:dr 80 öre, utgörande dessa tillgångar tillsammans en summa af 4,270,450 R:dr.
I)e förändringar, som i afseende på Sjunde
Hufvudtiteln ifrågakommit dels med anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner, dels i följd af enskilde motionei eller inom Utskottet gjorda framställningar, äro här nedan omförmälda, enligt den ordning, hvaruti anslagen finnas i Riks-staten uppförda.
Då extra ordinarie tjenstemännens antal under sednare år betydligt förökats och deras biträde jemväl i högre grad måst anlitas lill följd al ökade göromål inom expeditionen, samt den ringa summa af 1,000 R:dr, hvilken vore anvisad att användas till gratifikationer åt desse tjenstemän jemte vaklbetjeningen, numera icke lemnade tillgång till skälig ersättning ål dem för deras arbete, har Kongl. Maj:t äskat att berörda anslag måtte förhöjas med 1,000 R:dr; och får, i likhet med hvad Utskottet vid afgifvande af Utlåtande angående reglering af utgifterna under Bih. till B.
Brot. 1862 <& 1863. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band 10 Haft. 1 Stäts-Vtslcoitets Utlåtande N:o 100.
Riks-statens Sjelte Hufvudtitel i fråga om beloppet af enahanda anslag för Civildepartementets expedition tillstyrkt, Utskottet hemställa, att årliga anslaget till gratifikationer åt extra ordinarie tjenstemän och vaktbetjeningen hos Finans-departementets Expedition måtte Irån nuvarande beloppet -1,000 Ridr till 2,000
Uti underdånigt Memorial af den 15 September nästlidet år hade Kammar-kollegium anhållit, att de hos Kollegium anställde vaktmästares aflöning matte, i allseende tili ökade, göromål och höga leinadskoslnader, höjas med 150 R:dr för dem hvardera; men, i betraktande, bland annat, deraf alt förste vaktmästaren åt njöto fri hostad och derigenom vore vida hällre lottad än sina vederlikar, har Kongl.
Majit endast föreslagit, att en iönetillökning .af 50 R:dr måtte beviljas åt hvardera af de 7 öfrige vid embetsverket anställde vaktmästare, hvilka nu hade 450
R:dr i lön.
Uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt, till Stats—Utskottet remitterad motion Nio 55, har Herr Charpentier, G. R., bland annat, hemställt, att de af Kammar-kollegium lör dess vaktbetjening begärda tillöknings—belopp måtte af Rikets Ständer beviljas, eller ali åtminstone förste vaktmästaren, hvilken i aflöning uppbure 000 R:dr, men icke, på sätt Kongl. Maj:t antagit, hade förmånen af fri hostad, mätte tilldelas enahanda förhöjning, som Kongl. Majit för de öfrige vaktmästame föreslagit.
Hå Kongl. Maj:ls, i afseende å lönelillökningen för Kammar-kollegii vaktbetjening nådigst framställda ,förslag är allat larl I i fullkomlig öfverensstämmelse med de af Kongl. Majit i afseende å Krigs-kollegii och Förvaltningens af Sjöärendena vaklbeljening gjorda enahanda framställningar, hvilka redan blifvit af Rikets Ständer bifallne, har Utskottet ansett . ofvanberörda af enskild motionär gjorda yrkande icke böra vinna afseende, utan hemställer, att Rikets Ständer, med afslag å Herr Charpentier motion i denna del, mätte den af Kongl. Majit uti ifrågavarande hänseende begärda anslagstillökning med tillhopa 550 Ridr bevilja. 5:o. Från Ridderskapet och Adeln har till Utskottet blifvit remitterad en inom nämnda Riks-Stånd väckt motion, N.o 252, deruti Herr Cederschiöld, Rudolf, jemte erinran hurusom Kammar-kollegii Ledamöter för närvarande uppbure i aflöning, de tre äldre hvardera 5,000 Ridr.och de lie yngre hvardera 4,500 Ridr, föreslagit, alt, då Ledamölerne i detta embetsverk icke befordrades lill andra embeten och, i anseende dertill att pensionsbeloppen vore lägre än lönerna, stundom qvarslode i tjenst jemväl efter uppnådd pensionsålder, i följd hvaraf de yngre Uedarnöterne vida sednare, än som varit afsedt, kommo i åtnjutande af den högre aflöningen, Rikets Ständer måtte medgifva att Kammar-råderne blefve berättigade att, efter förloppet al fem år från Stats- Utskottets Utlåtande N:o 100. 3 det de blifvit till embetet utnämnde, tillträda den högre lönen; men då lönerna för Kammar-kollegii ledamöter utgå med samma belopp och efter enahanda grunder, som för Ledamöterne i rikets öfrige koilegier samt något särskildt förhållande, på grund hvaraf de förstnämnde skulle vara framför sina vederlikar i behof af förbättrade lönevilkor, ej är vordet ådagalagdt, hemställer Utskottet, att Herr Cederschiölds ifrågavarande motion ej må lill någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 4:o.
Under förmälan, hurusom Kammar-kollegii Notarier, hvilkas tjenstebefatl— ningar vore vida mera mödosamma och erfordrade större skicklighet och ihärdighet än motsvarande tjenster inom andra verk, vid 1856—1858 års lönereglering, då dem tillädes kontant lön af 2,200 R:dr, hvaremot Kollegii expeditionslösen, hvaraf de förut haft del, skulle till Statsverket ingå, blifvit särdeles vanlottade, i det denna reglering, hvilken obestridligen åsyftat löneförhöjning, för dem medfört minskning i inkomster, har Herr von Qvanten, E., uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt, till Stats-Utskoltet remitterad motion, N:o 233, hemställt, alt antingen Kammar-kollegii expeditionslösen måtte, likasom i Hof-rälterna, tillfalla Kollegii tjenstemän till den fördelning, som före berörda lönereglering egt rum, eller ock notariernes i samma Kollegium löner å stat höjas till 2,800 R:dr.
Af en motionen bilagd utredning inhemtas, att notarierne i omförmälda embetsverk under de två näst före ofvanberörda lönereglering förflutna åren, eller 1856 och 1857, uppburit i lön och ljuspenningar 860
R:dr och i sportelandel 638 R.dr, och således tillsammans årligen 1,498 R:dr banko eller 2,247 R:dr R:mt.
Under de sednare åren bade beloppen på expeditionslösen något nedgått, så att, med bibehållande af sina förra aflöningsförmåner, notarierne skulle i medeltal för alla sex åren 1856—186 1 erhållit årligen 2,065 R:dr IUmt.
Oansedt alt sportelinkomslen sannolikt åter komme att stiga, uppginge sålunda, efter denna beräkning, löneförbättringen endast till 137 R:dr årligen.
Genom den vid 1856—1858 års riksdag verkställda reglering erhöllo
Statens tjenstemän, jemte det lönerne mellan de olika tjenstegraderna jemkades, i allmänhet löneförhöjningar till icke obetydliga belopp och det måste antagas att jemväl för Kammar-kollegii notarier, hvilkas tjenslebefallningar äro både trägnare och mera maglpåliggande, än de fleste deras vederlikars inom andra embetsverk, en dylik förmån varit afsedd, men af ofvan intagne utredning visar sig, att den för desse tjenstemän nu uppförda lön knappast öfverstiger hvad som, enligt förra aflöningssättet, skulle dem i sammanräknade löneförmåner tillkommit; vid hvilket förhållande och då sålunda någon förhöjning i ifrågavarande löner synes vara af billighet påkallad, Utskottet, som likväl saknar den fullständiga utredning af frågan, hvilken för hufvudsaklig pröfning af motionärens förslag skulle erfordras, hemställer, att Rikets Ständer måtte uti underdånig skrifvelse, anhålla, det Kongl.
Majit täcktes låta behörigen utreda, huruvida notarierne 4 Stats-Utshottets Utlåtande N:o 100. hos Kammar-kollegium vid sednast verkställda lönereglering kommit i åtnjutande af sådan förbättring i aflöningen, som kan antagas hafva varit för dem, i förhållande lill deras vederlikar inom andra embetsverk, afsedd, samt i annat fall till Rikets näst sammanträdande
Ständer aflåta den nådiga framställning i ämnet, hvartill berörda utredning kan gifva anledning. 5:o.
Uti särskilda inom Riks-Slånden väckta, till Stats-Utskottet remitterade motioner, hos Ridderskapet och Adeln, under N:o 55, af Herr Charpentier G. R., hos Preste-Ståndet, under N:o 127, af Kyrkoherden Ternström, bos Borgare-Ståndet, under N:o 220, af Herr C. F. Ridderstad och hos Bonde-Ståndet, under N:o 545, af Riksdagsfullmägtigen S.
Bergström från Ostergötlands län, hafva bemälde motionärer, jemte framläggande af en redogörelse för de åligganden, som tillhöra de hos Kammar-kollegium anställde Kammarskrifvare, erinrat, hurusom af desse tjenstemän fordrades fullt ut lika mycket arbete och lika stor skicklighet, som af deras vederlikar inom andra verk, hvarförutom hos dem kräfdes vida mångsidigare kunskaper och erfarenhet i kamerala förhållanden.
Det oaktadt aflönades bemälde Kammarskrifvare med det lägsta belopp, tjenstemän inom något rikets embetsverk ålnjöte eller 1.000 R:dr.
Kammar-kollegium hade uti särskilda underdåniga skrivelser dels den 1 Juli 1055 och den 15 Februari 1856 föreslagit att samtlige tio Kammarskrifvarnes löner måtte bestämmas till 1,200 R:dr, och dels den 15 Augusti nästlidet år anhållit, att de fem äldste Kammarskrifvarncs löner måtte förhöjas lill 1,000 R:dr; men dessa underdåniga framställningar hade af Kongl.
Katnmarskrifvarne hos Kammar-kollegium voro jemväl i flera andra hänseenden sämre lottade än i andra verk; så vore det genom Kongl. Brefvet den 19 April 1861, i följd af Kollegii underdåniga hemställan, dem betaget alt i annat Statens embetsverk innehafva tjenst, enär deras tid helt och hållet togs i anspråk för Kollegii tjenst; någon sportel-inkomst inom verket stöde dem ej till buds; och utsigterna lill befordran voro ganska ringa, enär Kollegium egde 10 kammarskrifvare, men endast 4 motsvarande tjenster i andra lönegraden.
För Kammar-rätten deremot upptoge gällande stat 14 Revisorer, af hvilka hälften hade 2,500 och hälften 2,000 R:dr samt 15 kammarskrifvare, al hvilka 7 hade 1,600 och återstående 8 en lön af 1.000 R:dr, hvarförutom alla hade viss procent för fastställda anmärkningar; hemställande, på grund af dessa förhållanden, bemälde motionärer, att årliga aflöningen för de fem Kammarskrifvare, hvilka voro de äldste i tjensten inom Kammar-kollegium, måtte bestämmas lill 1,600 R:dr för hvardera.
Då ifrågavarande Kammarskrifvare, hvilka i allmänhet hafva en mera sjelfständig verksamhet än de fleste andra tjenstemän inom första lönegraden, äro så träget sysselsatta inom verket, att de svårligen ega tillfälle att derutom bereda sig inkomster, samt desse tjenstemän dessutom, i anseende till det ringa antalet tjenster af andra lönegraden, först vid framskriden ålder kunna vinna befordran till högre lön, Stats-UtsJcottets Utlåtande N:o 100. 5 synes det vara mot rättvisa och billighet stridande, att de i afseende på aflönings förmåner äro sämre lottade än deras vederlikar i Kammar-rätten; hvadan och då jemväl
Kammar-kollegii i della ämne förnyade framställningar nogsamt antyda behofvet af den äskade löneförhöjningen, Utskottet tinner sig ega full anledning tillstyrka^ att llikets Ständer, med bifall till ifrågavarande motioner, måtte ål de fem i tjenslen äldste af Kammar-kollegii ordinarie
Kam marskrifvare bevilja löneförhöjning af 600 R:dr årligen, så alt aflöningen för hvardera af dem kommer att utgöra 1,600 R:dr, 6:o.
Uti ofvanberörda af Herr Charpentier, G. R., hos Ridderskapet och Adeln väckta motion är jemväl yrkadt, att det nu befintliga anslaget af 1,500
R:dr till gratifikationer åt extra ordinarie tjenstemän och vaktbeljening hos Kammar-kollegium måtte till 2,500 R:dr förhöjas.
Kollegium hade, enligt hvad motionären anfört, re dan den 15 Februari 1856 uti underdånig skrifvelse anhållit om 600 R:dr Banko lörhöjning i berörda anslag, men vid statens fastställande ansågs den tillökning, som då egde rum i både personal och aflöning, medföra tillräcklig uppmuntran för extra ordinarier till tjenstgöring inom verket.
Detta hade emellertid visat sig icke vara fallet, utan hade svårighet ofta mött att inom verket erhålla lämplige personer till emottagande af tillfälliga förordnanden.
Utskottet har tagit denna fråga i öfvervägande, men har icke funnit skäl att nu ifrågavarande framställning biträda, och hemställer. att Herr Charpentier motion i denna del måtte af Rikets Ständer lemnäs utan afseende. 7:o. Enligt hvad Kongl. Majit, uti en den 24 Oktober sistlidet år till Rikets Ständer särskildt aflålen och af samtliga Riks-Stånden lill Utskottet remitterad nådig Proposition (införd under N:o 19 i lista Samlingen af Hillänget till Riks—Ståndens protokoll) meddelat, hade Kammar-kollegium, i afgifven underdånig berättelse af den 23 Maj berörda år, angående fortgången, under tiden från den 1 Maj 1859 till samma dag år 1862, afgöromålen i Jordeboks-kontoret, anmält, att vid den under nyssnämnda tid verkställda granskning af inkomna ränleförvandlings-ulräkningar från fögderierna inom åtskilliga län anmärkningar uppkommit lill ett antal af 1,938: hvartill komme diverse mål rörande förvandlings-uträkningarne för en del andra län 25: 1,935; att af dessa anmärkningar och diverse mål, jemte den 1 Maj 1859 ännu oafgjorda • . . . 638: eller tillsammans 2,596: hade efter det en del varit med vederbörande kommunicerade och upplysningar deröfver från Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länen infor - 6 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 100. dråts, blifvit slutligen pröfvade hvadan till pröfning återslode att, i sammanhang härmed och till följd af föreskriften i Kongl.
Brefvet den 23 April 1858, angående Kollegii underdåniga arbetsberättelse för år 1857, blifvit utaf de vid samma tid hos Kollegium, enligt Kongl. Majlis nådiga befallning den 24 Maj 1833, hvilande 50G anmärkningsmål emot 1825 års jordeböcker för Upsala och Norrbottens län pröfvade, för Upsala län, 37 och för Norrbottens län 9 eller tillhopa 46; att vidare, lill följd af Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 10 Juni 1859, nya förvandlings-uträkningar, i stället för de lill Kollegium inkomna, blifvit, med iakttagande af alla under granskningen förordnade rättelser och ändringar, utskrilne och Kongl. Maj:ts Befallningshafvande tillsände för fögderierna inom en del län; att, i anledning af Kongl. Majits nådiga Remiss till Kammar-kollegium den 9 September 1857 uppå Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 22 förutgångne Augusti, i fråga om frihet från utgörande af räntor, kronotionde och andra afgilter för komministrars och kapellpredikanters boställen, jemväl blifvit af Jordebokskontoret granskade ränteomsättnings-uträkningar för alla dylika boställslägenheler, uppgående till ett antal af 911; hvarjemte länsvis uppgjorda sammandrag blifvit öfver dem författade; samt att slutligen af Kollegium dessutom blifvit under ifrågavarande lid handlagda 70 andra mål rörande jordeboksärenden deribland 6 Kongl. Majits nådiga Remisser.
Kollegium bade tillika gifvit tillkänna, att, utom de origtigheter i afseende å ränteomsällningen, som i de inkomna förvandlings-uträkningarne befunnits vid den granskning, som, i sammanhang med den af uträkningarne, måst ske med jordeböckerna i fråga om egendomarnas namn, nummer, natur, äldre räntor och kronotionde, uti dessa sednare, eller jordeböckerna, upptäckts mångfaldiga felaktigheter, härledde ej allenast från misskrifningar, utan äfven från åsidosatt iakttagande af gifna föreskrilter samt origtiga anteckningar, deribland (lere af beskaffenhet att kunna inverka på egendoms-innehafvarens dispositions- eller eganderätl; Och enär, af hvad Kollegium sålunda anfört, vore ådagalagdt. alt granskningen utaf ej mindre ränteomsättnings-utråkningarne än jordeböckerna, vore, till betryggande af såväl Statens som enskildes rätt, af högsta behof påkallad, samt af hvad hittills i frågan medhunnits dessutom visade sig att de åt Jordeboks-kontoret uppdragne göromål vore af sådan vidlyftighet alt till deras afslulande en längre tid komme att erfordras — har vid sådant förhållande och i enlighet med hvad bemälda Kollegium äfven underdånigst hemställt, Kongl. Majit föreslagit, att Rikets Ständer måtte jemväl för nästa statsregleringsperiod anvisa ytterligare anslag till arfvoden åt Jordeboks-kontorets tjenstemän, beräknade, såsom hittills, till följande belopp, nemligen för Stats- Utskottets Utlåtande N:o 100.
7 5 Kamererare a 3,500 R:dr . , 10,500. 6 Revisorer a 1,000 R:dr . . . 6,000.
1 Notarie 2,200.
Extra biträden 1,500: eller tillsammans R:dr 24,700: hvarförutan Kongl. Majit, i Dess nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof, begärt att nyssberörda utgift måtte, i enlighet med hvad i flere likartade fall vid innevarande riksdag äskats, varda å ordinarie stat uppförd.
Då det arbete, som utgör föremål för Jordeboks-kontorets verksamhet, måste enligt den derlör uppgjorda plan än vidare föitgå, för att, derest icke annorlunda lörordnas, bringas till slut, anser Utskottet det af Kongl. Maj:t, för berörda ändamål, äskade ytterligare anslag böra af Rikets Ständer beviljas.
Men enär göromålen vid nämnda Kontor äro af den beskaffenhet alt desamma, enligt Utskottets tanke, torde kunna, om de äfven hädanefter med nit och drift handläggas, inom en icke alltför aflägsen framtid afslutas, saknar Utskottet skäl tillstyrka att de medel, som anvisas till aflöning åt der anställde tjenstemän, å ordinarie stat uppföras.
Utskottet hemställer således, att Rikets Ständer måtte på det sätt bifalla Kongl. Maj:ls i ofvanberörda hänseende gjorda framställning, att för Jordeboks-verkets fortgång under nästa stalsregleringsperiod å iliks— gälds-kontoret anvisas ett belopp af 74,100
R:dr, att med en tredjedel, eller 24,700
R:dr, årligen utgå under hvart och eli af åren 1864, 1865 och 1866.
Slals-honloret. 8:o.
Till lön åt ytterligare en Kanslist, hvilken erfordrades hufvudsakligen till biträde åt Slats-kontorets Registrator och Aktuarie har Kongl. Majit begärt ett årligt anslag af 1,000 I\:dr.
Uti underdånig skrifvelse den 24 Juli nästlidet år hade Stats-kontoret, bland annat, anfört, hurusom registrator- och aktuarie-göromålen nu mera uppnått den omfattning, att de icke af en ensam person, äfven med den hästa vilja och förmåga, alltid kunde på eli fullt nöjaktigt sätt medhinnas, utan vore del angeläget ali Registratoni och Aktuarien i nämnda embetsverk, på samma sätt som i Kammar-kollegium och Kammar-rätten vore fallet, eiholle en särskild Kanslist (ill sitt biträde.
Enligt nu gällande stat äro i Stats-kontoret anställde 3:ne Kanslister; men då, eller hvad Utskottet inhemtat, bcmälde tjenstemän, hvilka, utom tjenstgöring i Kansliet, skola ombesörja ali prolokollsföi ing vid verket, äro af dessa göromål förhindrade alt åt Aktuarien lemna erforderligt biträde, anser sig Utskottet böra tillstyrka, 8 Stats-UtsTcottets Utlåtande N:o 100. att, med bifall lill Kongl. Maj:ts förslag, Rikets Ständer, till lön åt ytterligare en Kanslist i Stats-kontoret, bevilja ett årligt anslag af 1,000 Riksdaler. 9:o.
För hvardera af de 8 vaktmästare bos Stats-kontoret, hvilka nu hafva 450 R:dr i lön, har Kongl. Maj:t äskat lönetillökning med 50 R:dr för hvardera; Och får Utskottet, i likhet med hvad för vaklbeljeningen vid liera andra embetsverk blifvit tillstyrkt, hemställa. alt de äskade lönetillökningarne med tillhopa 400 R:dr må af Rikets Ständer beviljas. 10:o. Vidare har Kongl. Maj:t begärt att till gratifikationer ät extra ordinarie tjenstemän och vaktbetjente måtte anslås ytterligare 1,000 R:dr.
Uti ofvanberörda underdåniga skrifvelse hade Stats-kontoret anmält, att erfarenheten visat, det de i stat anslagna medel för extra ordinarie tjenstemän och betjente icke vore för sitt ändamål tillräckliga.
Dessa medel bestode af två särskilda anslag, det ena, som motsvarade de indragna ljuspenningarne, å 1,200 R:dr, till gratifikationer åt extra ordinarie tjenstemän och vaktbetjente, samt det andra å 1,800 Ridr till extra biträden.
Uti ett embetsverk med den jemförelsevis ringa ordinarie tjen— stemannapersonal, som Stats-kontoret egde, vore det ett oundgängligt vilkor för ärendenas skyndsamma och oafbrutna gång alt kunna använda eli större antal extra ordinarie tjenstemän.
Som likväl svårigheter nu mera än förr mölle att erhålla och bibehålla dylika tjenstebiträden, blefve det ock nödvändigt alt genom arfvoden, i någon mån motsvarande den å arbetet uppoffrade tid och möda, söka förmå dessa biträden att fortfarande egna sig åt verkets tjenst; Och då sålunda den ifrågaställa anslagstillökningen synes vara af behofvet påkallad, tillstyrker Utskottet, alt, med bifall till Kongl. Majits nådiga framställning, ifrågavarande anslag till gratifikationer åt extra ordinarie tjenstemän och vaktbetjente må med 1,000
R.dr förhöjas.
"'i ll:o.
Uppå underdånig framställning af Stats-kontoret har Kongl.
Majit jemväl föreslagit, att ombudsmannens jemförelsevis nog låga årliga arfvode af 1,200 R:dr måtte med 600 R:dr eller till 1,800 R:dr förhöjas; och då, enligt hvad Statsutskottet inhemtat, göromålen för ifrågavarande tjensteman under sednare tider icke obetydligt ökats och äfven till en del äro af synnerlig vigt, får Utskottet hemställa, alt den af Kongl. Majit äskade arfvodestillökningen af 600 Ridr för Stats-kontorets Ombudsman må af Rikets Ständer beviljas. 12:o.
Uti en inom Ridderskapet och Adeln väckt lill Stats—utskottet remitterad motion, Nio 145, har Herr af Wetterstedt, A., bland annat, föreslagit, att Kamereraren i Stats-kontorets Kammar-kontor, hvilken bade till åliggande att tillämpa hvarje Stats-Utskottets Utlåtande N:o 100. 9 hvarje ny statsreglering med alla dess vilkor, förbehåll och undantag, hvars tjenst vore af den trägna beskaffenhet, alt innehafvaren omöjligen kunde sköta annan befattning, och som dagligen måste tillhandagå med upplysningars meddelande samt icke, likt Kamereraren i Riksboksluls-kontoret, hade tid öfrig alt, såsom räkenskapsbiträde hos Rikets Ständers Revisorer, bereda sig särskild inkomst, — måtte erhålla en årlig lönetillökning af 1,000 R:dr, så ali bans lön blefve bestämd till 4,500 R:dr.
Då ifrågavarande Kamererare uppbär enahanda aflöning, som samtlige hans vederlikar inom Rikets öfrige Kollegier, synes någon särskild löneförbättring för honom icke böra ega rum; hvadan Utskottet hemställer, att Herr al Welterstedts berörda framställning lemnäs af Rikets Ständer utan afseende. 13:o.
Uti nyssberörda hos Ridderskapet och Adeln väckta motion, N:o 145, har Herr af Wetterstedt, äfvensom inom Borgare-Ståndet Herr Ljungberg, i motion N:o 165, och inom Bonde-Ståndet Riksdagsfullmägligen Anders Andreasson från Elfsborgs län, i motion N:o 381, anlörl, bland annat, alt göromålen för Kammarskrifvarne bos Slals-kontoret voro i alla afseenden trägnare och fullt ut så maglpåliggande, som i Kammar-rätten, hvadan ock tillförene och ända intill den statsreglering, som med år 1858 ingick, en Kammarskrifvare i Stats-kontoret aldrig varit sämre aflönad, ån hans vederlike i Kammar-rätten; i följd hvaraf motionärerne hemställt, att Kainmarskrifvarne inom
Stats-kontoret måtte undfå en årlig lönetillökning af 600 R:dr, i likhet med hvad de 7 äldste Kainmarskrifvarne i Kammar-rätten uppbure, eller, derest en sådan tillökning för alla Kainmarskrifvarne ej medgåfves, åtminstone de sex äldste komma i åtnjutande af berörda förhöjda aflöning.
I likhet med hvad Utskottet under
Öde punkten härofvan, beträffande aflöningen lör Kammar-kollegii Kammarskrifvare, hemställt, får Utskottet, med anmälan att 12 Kammarskrifvare äro bos Stats-kontoret anställde, tillstyrka, att Rikets Ständer i den mån bifalla ofvanbemålde motionärers ifrågavarande framställningar, alt för de sex äldste af Statskontorets ordinarie Kammarskrifvare, beviljas löneföiböjning af 600 R:dr årligen, så all aflöningen lör hvardera af dem kommer att uppgå lill 1,600 R:dr. 14:o.
Enär Stämpetpappers-omkoslnaderna fortfarande betydligt öfverstigit det för dessa utgifter i Riksslaten upptagna förslagsanslag 105,000 R:dr, har Kongl.
Majit hemställt att della anslag måtte, på sätt Rikets Ständers Revisorer jemväl föreslagit, bestämmas lill 164,000 R:dr; och då det sålunda föreslagna beloppet ungefärligen motsvarar hvad under sednare åren för ändamålet åtgått, tillstyrker Utskottet, att det för stämpelpappers-omkostnader uppförda förslagsanslag 105,000 R:dr måtie till 164,000 R:dr förhöjas.
Brot. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band 10 Haft. 2 10 Stats-Utslcottets Utlåtande N:o 100.
Kammar-räUen. 15:o.
Då den förhöjning i inkomster, som Kammar-rättens Advokat-fiskal haft att påräkna genom aktoratsarfvodet, på sednare åren betydligt minskats, har Kongl. Maj:t (öreslagit, alt bemälde Advokatsfiskal lön, nu utgörande 5,000 R:dr, måtte till 3,500 R:dr förhöjas.