Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Såsom en af rättvisa och billighet påkallad förmedling mellan dessa ömsesidiga farhågor, hafva vi alltså ansett oss böra biträda det förslag, som i enahanda syftemål blifvit vid ärendets underdåniga föredragning den 11 sistlidne November af dåvarande Chefen för Finans-departementet framstäldt, att nemligen, med bibehållande i öfrigt af de grunder för skatteförenklingen, som redan förut blifvit af Eders Kongl. Maj:t godkända och för Rikets Ständer framlagda, hälften af alla sådana räntor, som nu äro till större eller mindre del beroende af markegång, må bestämmas att Utgå i spanmål och smör och andra hälften i penningar till oföränderligt belopp.
Endast genom antagande af ett så beskaffadt förslag är man, efter vår tanka, i tillfälle att, i den stridiga frågan om statens eller den enskilda skattdragandens skyldighet att vidkännas risken af alla mer eller mindre hastiga förändringar i penningevärdet, ställa sig på en ståndpunkt af rättvisa och jemlikhet, från hvilken alla ytterligare anspråk med lätthet kunna afvisas, under det fara är, att man genom hvilka andra reduktionsförslag som helst, till följd af de partiella olikheter, som dervid uppkomma, aldrig skall kunna lyckas alt lösa frågan annorlunda än högst för någon kortare tid.
I förening med skalteriksdalern medför delta förslag derjemte, framför det af föredraganden nu framställda, flere andra väsendtliga fördelar, som icke böra förbises, och bland hvilka vi torde få fästa uppmärksamheten på följande: 48 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, N:o 59. alt, då vid verkställigheten komme att följas en allmän för alla lika gällande grund, som endast fordrade uträkning, den ena hemmansinnehafvare:) icke kunde blifva mera gynnad än den andra: att således härvid ej heller kunde uppstå några stridigheter om sättet för utförandet; att sedermera möjliga omvexlingar i varuprisen eller penningevärdet träffade alla lika, i förhållande till deras hemmansräntor; att, sedan lösningspiiset för skatteriksdalern blifvit i mån af deri ingående qvantum spanmål och smör vid markegångs-sättningen bestämdt, man endast behöfde veta, huru många skatteriksdalrar, jemte det oföränderliga kontanta heloppet, vore att beräkna för en hemmansdel, en socken o. s. v. eller blifvit anslagna till viss löntagare, korps eller allmän inrättning, för att med största lätthet kunna uträkna, huru mycket för hvarje i penningar belöpte; att i följd häraf lättnad i debiteringen af hemmansräntor samt i de till uppbörden och kontrollen hörande göromål kunde vinnas i så hög grad, att, efter hvad i den Kongl, propositionen vid sista riksdagen blifvit antaget, en besparing af ungefärligen 50,000 rdr årligen skulle genom tjensters indragning kunna ernås; och slutligen att, i händelse en allmännare öfvertygelse om vårt myntväsendes stabilitet framdeles en gång hinner så stadga sig, att man icke vidare från befarade myntförsämringar hemtar den förnämsta och egentliga betänkligheten emot antagande af den förvandlingsgrund, som i öfrigt måste erkännas vara den mest ändamålsenliga, och man således i framtiden skulle kunna komma öfverens om en förvandling i penningar af räntornas hela belopp, en så beskaffad förändring med lätthet skulle kunna verkställas efter redan bestämda grunder och utan behof af nya jordeböckers upprättande.
På grund af hvad vi sålunda anfört, anse vi oss böra i underdånighet hemställa, att i fråga om ordinarie räntornas förenkling må till Rikets Ständer framställas följande förslag: l:o att för alla hemman och lägenheter, hvilkas under flere titlar upptagne ordinarie räntor redan utgå till bestämda oföränderliga belopp i penningar, räntorna utföras till ett för hvarje hemman eller lägenhet sammanräknadt belopp i kontant, dock med uteslutande i slutsumman af mindre tal än skilling; 2:o att för öfrige hemman och lägenheter, hvilkas räntor till större eller mindre del äro af markegång beroende, räntorna skola uträknas, på sätt Kongl.
Maj:ts vid sista riksdagen aflåtna proposition inhehöll, endast med den skillnad, att medium af markegången för åren 1831 Kongl. Maj-.ts Nåd.
49 1831—1850 tages till grund, hvarefter hvad af hvarje hemmans eller lägenhets ränta i fullt riksdalertal närmast motsvarar hälften, utsättes såsom persedelskatt, samt återstoden utföres såsom kontant oföränderlig ränta; börande förstnämnde andel af skatten för hvarje skatteriksdaler bestämmas till viss qvantitet spanmål och smör efter de i Kongl.
Maj:ts förra proposition i ämnet upptagna grunder; dock att beräkningen af qvantiteterne sker med tillämpning af medelmarkegången för ofvannämnda tid samt derefter af Kongl. Majtt fastställes; och 3:o att hvad förestående punkter innehålla, äfven må tillämpas i afseende å de presternes utlagor, som i ordinarie räntan ingå.
Med verkställighet af ränteförvandlingen i Stora Kopparbergs län torde dock böra uppskjutas, intilldess den väckta frågan om förändrad disposition af de hemmansräntor, hvilka nu uppbäras af Fahlu Bergslag, blifvit afgjord.
Majtt behagade i nåder gilla och bifalla hvad t. f. Departements-chefen jemte
Stats-rådets fleste ledamöter i underdånighet yttrat och hemställt, samt befallte, att nådig proposition i ämnet skulle, i enlighet med dertill uppsatt förslag, under denna dag till Rikets Ständer afgå, sådan den finnes protokollet bilagd.
In fidem protocolli C. HALLBERG.
Prot. 1860 Sf 1851. 1 Sami. 1 Åfd. 14 Haft. STOCKHOLM, TRYCKT HOS H. MARCUS, 1851.
Skrifvelse, N:o 60.
1 N:o 60 KONGL. MAJ:TS Nådiga, Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskott, angående ersättning för omkostnader i anledning af deras Kongl, Högheters, Kronprinsens och Kronprinsessans förmälning.
Gifven Stockholms Slott den 1 Februari 1851.
Uti underdånigt Memorial af den 29 sistlidne Januari har Riksmarskalksembetet anmält, att räkenskaperne öfver de i anledning af Deras Kongl. Högheters Kronprinsens och Kronprinsessans förmälning erforderliga utgifter numera blifvit afslutade, samt att de i sådant afseende bestridda omkostnader uppgått till följande belopp, nemligen: eller tillsammans Banko R:dr 371,638: 46. 2.
Och har Riksmarskalks-embetet, jemte tillkännagifvande, att berörda kostnader blifvit af Kongl. Maj:ts Hofförvaltning förskjutna, hemställt att, i öfverens - rtj Bosättningskostnad b) Formälningskostnad 161,508: 13. 3. 21,861: 40. 3. c) Uppsättning af stallet .... 110,420 : 3. 2. dj Resekostnad . . e) Serskilda kostnader 30,896: 17. 10. 46,952: 19. 8. Bih. HU R.
Prot. iS50 $' 185L 1 Sami., i Afd., i5 Hätt. 1 2 Kongl. Maj.ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 60. stymmelse med hvad vid föregående likartade tillfällen egt rum, Kongl. Maj:t måtte af Rikets nu församlade Ständer äska ett anslag, motsvarande ofvannämnde af Kigl.
Hofförvaltningen förskottsvis utbetalda summa.
Då Kongl. Maj:t likväl är sinnad, att sjelf vidkännas de här ofvan under Litt. b. c. d. och e. omnämnda, till ett sammanräknadt belopp af 210,130 ridr 32 sk. 11 r:st banko uppgående utgiftsposter, i följd hvaraf endast den under Litt.
a. upptagne summa af Etthundra sextioett tusen femhundra åtta (161,508) riksdaler 13 sk. 3 r:st. banko, som belöper för inredningen af Deras Kongl. Högheters Kronprinsens och Kronprinsessans våning i Kongl. Slottet samt för bosättning och anskaffande af sådane inventarie-perscdlar, hvilka finnas i behåll och äro att anse såsom statens tillhörighet, till godtgörelse återstår; så vill Kongl. Maj:t härmed i Nåder föreslå, det Rikets Ständer må, till sistnämnde summas betäckande, nödiga medel anvisa.
De till denna fråga hörande handlingar varda härjemte lill Rikets Sländers Stats-utskott öfverlemnade; och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständers Stats-utskott med all Kongl.
Maj:ls NäiL Skrifvelse, N:o 60.
3 Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden} hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-rådet å Stockholms Slott den i Februari 185.1.
Hans Excellens, Justilise-Statsministern, Herr Grefve Sparre, samt Stats-Råden:
Tillförordnade Chefen för Finans-departementet, Stals-Rådet Gripenstedt föredrog i underdånighet: 9:o.
Riksmarskalks-embetets underdåniga memorial af den 29 i förliden månad, deruti, jemte öfverlemnande af räkenskaperne öfver de genom Kongl. Hofförvaltningen bestridda utgifterne i och för DD. KK. HH.
Kronprinsens och Kronprinsessans förmälning, hvilka utgifter uppgingo till ett sammanräknadt belopp af 371,638 r:dr 46 sk. 2 r:st banko, deraf 161,508 r:dr 13 sk. 3 r:st för DD. KK. HH:s bosättning och anskaffande af derför nödige inventariepersedlar m. m., Riksmarskalks-embetet i underdånighet hemställt, att, då det hittills alltid varit vanligt, att de utgifter, som föranledts af Kongl, eller Furstliga förmälningar, blifvit af allmänna medel bekostade, Kongl. Maj:t måtte täckas af Rikets nu församlade Ständer äska det för betäckande af ofvanomförmälde utgifter erfordeiliga belopp af 371,638 r:dr 46 sk. 2 r:st banko, hvilken summa med icke mindre än 228,361 r;dr understege hvad lill beslridan - A Kongl. Uoj:t* Säd.
Skrifvelse, 1To 60. det af omkostnaderne för H. M.
Konungens Egen Höga förmälning blifvit af 1823 års Ständer anvisadt.
Sedan Hans Majit i Nåder förklarat
Sig icke -välja ifrågasätta godtgörelse för annan eller större del af dc med anledning af DD. KK. HH.
Kronprinsens och Kronprinsessans förmälning bestridde omkostnader, än den summa af 161,508 r:dr 13 sk. 3 rist., som belöpte för DD. KK. IIH. bosättning eller till anskaffande af sådane inventariepersedlar, hvilka funnes i behåll och voro att anse såsom statens tillhörighet, hvaremot Hans Majit vore sinnad, att Sjelf vidkännas alla öfrige i och för förmälningen bestridde utgifter, tillstyrkte Stats-Rådet i underdånighet, det Nådig Skrifvelse om anvisande af ofvanberörde
Etthundra sextioentusen femhundraåtta riksdaler 13 sk. 3 list banko måtte, i öfverensstämmelse med dertill uppsatt förslag, som nu upplästes, varda till Rikets Ständers Stats-utskott aflåten.
Detta Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande behagade Kongl. Majit i Nåder bifalla.
Ex Protocollo, Carl von Schantz.
Skrifvelse, N:o 61.
Ank. till Exp.-Utsk. den 29 April 1851, kl. 6 e. m. KONGL. MAJ:TS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-utskott rörande anstånd med föreskrifven ränte- och kapital-inbetalning å de till hamnbyggnaden ■vid staden Cimbrishamn beviljade lån af allmänna medel.
Gifven Stockholmsl Slott den 4 ApYil 1851.
Jemte anmälan, att Cimbrishamns år 1845 betydligt skadade hamnbyggnad af storm och stark sjögång den 24 och 25 Oktober sistlidet år ytterligare lidit icke obetydlig skada, och att, då intet hufvudsakligt kunnat sedan år 1848, af brist på mode], till hamnbyggnadens fulländande åtgöras, för staden icke vore möjligt att fullgöra stadgad inbetalningsskyldighet för de af statsmedel till hamnbyggnaden beviljade lån, hafva Borgerskapets Äldste i Cimbrishamn uti ingifven skrift hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, att Kongl. Maj:t måtte föreslå Rikets Ständer, att åt staden bevilja anstånd, till nästkommande lagtima riksdags slut, med den, å de till hamnbyggnaden vid Cimbrishamn utaf allmänna medel beviljade tvenne serskilda lån å tillsammans 30,000 r:dr banko, bestämda ränte- och kapital-afbetalning, som, enligt Rikets Ständers vid 1844 och 1845 års samt 1848 årens riksdagar fattade beslut, vid 1S50 års utgång bordo taga sin början.
6 Kongl. Majit» Nåd.
Skri[ve!»e, N:o 6i.
Maj:t som häröfver inhämtat styrelsens för allmänna väg- och vattenbyggnader underdåniga utlåtande, vill, med nådigt förord, till Rikets Ständers pröfning och afgörande i nåder hänskjuta Borgerskapets Äldstes i Cimbrishamn ofvannämnde underdåniga ansökning om anstånd med den föreskrifna ränte- och kapital-inbetalningen å ifrågavarande 2:ne lån; i hvilket afseende samma ansökning, jemte styrelsens tillstyrkande underdåniga utlåtande i ämnet, härhos till Rikets Ständers Stats-utskott i nåder öfverlemnas.
Maj:t förblifver Rikets Ständers Stats-utskott med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Utdrag af Protokollet j öfver Civil-År en den, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rudet å Stockholms Slott den 4 ^pril i85u Närvarande: Hans Excellens, Herr Justitiae-Statsministern, Grefve Sparre, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärenderne, Frih. Stierneld; Stats-Råden:
Skrifvelse, N:o 62. 7 Departements-Chefen, Stats-Rådet
Fåhreeus uppläste slutligen till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts den 21 sistl.
Mars fattade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständers Statsutskott, rörande anstånd med föreskrifven ränte- och kapital-inbetalning å de till hamnbyggnaden vid staden Cimbrishamn beviljade lån af allmänna medel. Jemlikt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan täcktes Kongl. Majit i Nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, samt befalla att, i enlighet med detsamma, Nådig skrifvelse skulle till Rikets Ständers Stats-utskott expedieras.
Ex Protocollo, Vollrath Ekström.
Ank. lill Exp.-Utsk. d. 29 Apr. 1851, kl. 1 e. n. KONGL.
MAJ-.TS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskott, angående beredande af tillfälle för eli antal induslri-idkare och arbetare att besöka industri-expositionen i London; Gifven Stockholms Slolt den ii April 185i.
Uti särskilde till Kongl. Majit ingifne skrifter,, har ett större antal industriidkare och arbetare från åtskillige trakter af riket i underdånighet anhållit, att då kännedomen om hvad inom de industriella yrkena blifvit bragt till största fullkomlig - Kongl. iloj:ts Säd.
Skrifvelse, N:o 62. het måste på ett kraftigt sätt bidraga till lyftning af den inhemska industrien, och Sveriges näringsflit följaktligen skulle skörda vigtiga och betydelsefulla frukter genom vunnen närmare bekantskap med den exposition af industriens från hela den civiliserade verlden sammanbragte alster, hvilken i Englands hufvudstad för närvarande förberedes, Kongl. Maj:t måtte täckas, med afseende härå, låta för de kunnigaste och skickligaste bland Sveriges industri-idkare, handtverkare och arbetare bereda tillfälle, att besöka nämnde Verlds-exposition, så mycket heldre som bemälde samhällsklasser eljest, till följd af deras i allmänhet knappa vilkor, blefve derifrån utestängde och således skulle gå miste om en undervisning, som aldrig tillförene varit och sannolikt icke på länge, om ens någonsin, blefve för dem tillgänglig.
Af den sålunda utaf landets industri-idkare mera allmänt yttrade önskan, att de ibland dem, som kunde hemta största nyttan af den ifrågaställa resan, måtte dertill kunna påräkna understöd af allmänna medel) torde med någorlunda tillförlitlighet kunna slutas, att om utväg bereddes åt ett visst antal af de mera utmärkte bland industri-idkarne och deras arbetare att instundande sommar få företaga en dylik resa och vistas någon, om än kortare, tid i London, åtskilliga fördelar för den inhemska konstflilen häraf blefve att påräkna, enär derigenom tillfälle yppades för samtlige desse personer att inhemta på hvilken ståndpunkt industrien i de flesta civiliserade länder sig för närvarande befinna, och, genom åskådandet af de yppersta alstren deraf, hos mången en väckelse torde gifvas för anlag, som eljest måhända komme att sakna utveckling.
Då emedlertid för vinnande af berörde ändamal statens mellankomst synes oundgängligen erforderlig, hvadan också redan enskild motion i ämnet, efter hvad till Kongl.
Maj:ts kunskap kommit, blifvit hos Rikets Ständer väckt, har Kongl. Majit, i den öfvertygelse alt de utgifter staten, i sådant afseende, finge vidkännas, blefve nyttigt använde, varit betänkt att, derest erforderlige medel härtill blifva af Rikets
Ständer anvisade bereda lägenhet för ett antal af omkring 70 slöjdidkare, handtverkare och arbetare från olika orter af riket, att få med ett postverkets ångfartyg göra resan till och ifrån London samt derstädes vistas 14 dagar under handledning af en eller flera i sådant hänseende tjenlige, språkkunnige män, som kunde erhålla uppdrag att på resan medfölja.
Efter uppgjord beräkning skulle kostnaden för fartygets utredning och förseende med bränn materi - Kongl. Majus Nåd.
Skrifvelse, N:o 69. 9 materialier jemte aflöning för befäl, machinister och manskap ur Kongl.
Maj:ts Flotta, äfvensom nödigt bidrag för passagerarnes underhåll under resedagarne och tvenne veckors vistande i London, uppgå till omkring 12,000 R:dr Banko, och Kongl.
Maj:t vill, af sådan anledning, härmedelst hos Rikets Ständer äska, att nämnde belopp af Tolf Tusen R:dr Banko må varda ställdt till Kongl. Maj:ts disposition, för att, på sätt Kongl. Maj:t pröfvar lämpligast, till berörde ändamål användas.
OSCAR. J. F.
Utdrag af Protokollet öfver Civil-är enden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-rådet å Stockholms Slott den u Jpril i85u Närvarande: Hans Excellens, Justitie-Statsministern Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Stierneld.
Fåhraeus, von Hohenhausen, Wallensteen, Gunther, Genberg, Gripenstedt och Grefve von Platen.
Fröt. 1850 $ 1851. 1 Sami., 1 A/d., 15 Höft. 2 10, Kongl. Maj-.ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 62.
Departements-Chefcn, Stats-Rådet Fåhreeus föredrog i underdånighet, samfäldt med tillförordnade Chefen för Finans-departementet, Stats-Rådet Gripenstedt:
De utaf Fabriks- och Handtverks-föreningar, Bildnings-cirklar och Arbetare-föreningar samt ett betydligt antal slöjdidkare i hufvudstaden och åtskillige af rikets öfrige städer ingifna flprfaldiga skrifter, alla innefattande underdånig anhållan, att som, i anseende till de Svenska arbetarnes knappa vilkor, dot icke utan statens mellankomst blefve för dem möjligt att besöka den exposition af industriens från hela den civiliserade verlden sammanbragte alster, som den 1 instundande
Maj liontine att i London öppnas, Kongl.
Majit måtte i nåder vidtaga lämpliga åtgärder för att sätta kunnige och skicklige Svenske industri—idkare, handtverkare och arbetare i tillfälle att, genom personlig närvaro: vid nämnde exposition, till fördel för den inhemska, näringsfliten, taga kännedom om hvad som inom de industriella yrkena blifvit bragt till största fullkomlighet.
I sammanhang härmed anmältes en af General-poststyrelsen, på nådig befallning, den 28 sistlidne Mars afgifven kalkyl å den ungefärliga kostnad, hvarf 1, Postångfartyget Nordsljernans utrustning samt en expedition med nämnde fartyg till London på en månads tid, kunde komma att uppgå, äfvensom en af sakkunnige män uppgjord beräkning å kostnads-beloppet för nödigt bidrag till underhållet under resan och fjorton dagars vistande i London af det passagerare antal, som vid en sådan exposition kunde medtagas.
Jemlikt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, beslöt Kongl. Majit, att nådig skrifvelse, sådan den finnes detta protokoll bilagd, skulle, i fråga om medels anvisande för att bereda ett antal slöjdidkare, handtverkare och arbetare från olika orter i riket tillfälle att besöka- ofVannämnde exposition, till Rikets Ständers Statsutskott aflåtas.
In fidem, C. 1 Oscar Alströmer.
Md Proposition.
Nio 63. 11 N:o 63.
Ank. till Exp.-Utsk. den 29 April 1851, kl. 2 e. Q).
KONGL. MAJ:TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående Hospitalernas förbättring och underhåll; Gifven Stockholms Slott den 22 April 1851% Vid profningen af de serskilta framställningar, sorn borde ingå i Kongl.
Maj;ts, vid början af innevarande riksdag, till Rikets Ständer aflåtna nådiga proposition om slats-vcrkets tillstånd och behof, fästades Kongl. Maj:ts uppmärksamhet på frågan om behöfliga anslag såväl till underhåll, Sorn till utvidgning och förbättring afhospitalsanstalterna i riket ; men sorn den på Rikets Ständers begäran utarbetade plan till ifrågavarande förbättring vid nyssnämnde tidpunkt ännu var beroende på vederbörande embetsmyndigheters förberedande pröfning, var Kongl. Maj:t då icke i tillfälle att för Rikets Ständer uppgifva de behof, som i omförmälde afseende kunde af allmänna medel påkalla bidrag, hvilket jemväl i det ofvanberörde proposition bifogade protokollet öfver ecklcsiastik-ärenden för den 13 sistlidne November finnes anmärkt.
Sedan samtliga vederbörande numera inkommit med i ämnet infordrade utlåtanden och handlingarne derefter, för att bereda Riks-ståndens medlemmar tillfälle att deraf taga närmare kännedom, blifvit till större delen från trycket utgifna, samt slutligen, under den 16 innevarande månad, en till planens fullständighet hörande ritning och kostnadsberäkning för nybyggnad af hospitalet i Hernösand blifvit genom Serafimerordens-gillet inlemnad, går Kongl.
Majit nu att detta ärende för Rikets Ständer framlägga. 12 Kongl. Majlis Nåd.
Proposition, N:o 63.
Under sistförflutna riksdag hade åtskilliga framställningar hos Rikets Sländer blifvit gjorda, angående förbättring af hospitals-anstalterna inom fäderneslandet.
Vid pröfningen af dithörande frågor hade Rikets då församlade
Ständer vunnit den öfvertygelse, att nämnde inrättningar, i sitt nuvarande skick, äro behäftade med flerfaldigt brister; men Rikets Ständer hade derjemte insett, att dessa brister med meleher mindre svårighet skulle i väsendtlig mån kunna afhjelpas, om, i stället för de hittills mera partielt tillvägabragta, af inskränkta tillgångar beroende, förbättringar, sådana komme att efter en för hela riket gemensamt uppgjord plan verkställas, samt bestämda och fullständiga föreskrifter för förvaltningen i dess helhet meddelas.
Erkännande å ena sidan, att styrelsen öfver liospitalerna under de sednare åren sökt efter bästa förmåga åstadkomma de förbättringar i afseende på vården af sinnessjuka, som tillgångarne medgifvit, hade Rikets Ständer likväl å andra sidan icke kunnat undgå finna, att vid berörde förbättringars tiilvägabringande, till följe af bristande tillgångar, icke alltid kunnat begagnas de anvisningar till ett planmässigt ordnande af dessa sjukvårdsanstalter enligt vetenskapliga grunder, hvilka i andra länder redan lemnat lyckliga resultater, och således kunna gifva en säker ledning för alt äfven här i landet ordna denna vigtiga del af helsovården.
Af sådan anledning, och då för befrämjandet af omförmälde ändamål Rikets Ständer funnit statens mellankomst blifva vid den första förändringen nödvändig, hufvudsakligen i anseende till de flera nya byggnader, hvilka för ett efter vetenskapliga grunder ordr.adt system för de vansinnigas behandling, komma att erfordras, hafva Rikets Ständer uti skrifvelse den 14 Augusti 1848 i underdånighet anhållit, det Kongl. Maj:t måtte genom dertill skicklige, i ämnets serskilda delar sakkunnige, män låta upprätta förslag till de förbättringar af hospitals-väsendet i Sverige, så i medicinskt som administrativt hänseende, hvilka utan stats-verkets stora betungande kunde utföras, och befinnas vara nödiga, samt att Kongl. Majit derefter måtte nådig proposition i ämnet till Rikets Ständer aflåta.
Den vigtiga angelägenhet, hvilken Rikets Ständer sålunda förklarat sig beredvilliga att med offentligt understöd befrämja, har redan förut varit föremål för Kongl. Maj:ts nådiga omtanka.
Af förekommen anledning hade Kongl. Majit under år 1844 låtit genom sakkunnige män anställa undersökning till utrönande ej mindre af de förbättringar, hvilka hospitalerna i riket i ett eller annat afseende kunde tarfva, Kongl. Maj.ts Nåd.
Proposition, TY: o 63.
13 än ock af de utgifter, hvilka till utförande af sådana förbättringar, så vidt sig göra lät utan statens vidare betungande, kunde erfordras, samt i hvad mån de under Serafimer-ordens-gillets disposition ställda medel vore för hospitalernas årliga underhåll tillräckliga; hvarefter, och sedan det af sådan anledning af serskildt tillförordnad kommitté den 14 Oktober !844 afgifna betänkande jemte deröfver infordrade utlåtanden blifvit hos Kongl.
Maj:t anmäldt, i sammanhang med Serafimer-ordensgillets underdåniga framställningar af den 1 Juni samma år och den 22 Maj 1847, Kongl. Majit den 3
December sistnämnde år faun godt besluta, ibland annat, om aflåtande af nådig proposition till Rikets då församlade
Ständer angående serskidta åtgärder till hospitals-fondens understödjande, och funno Rikets Ständer skäl att, på sätt i underdåniga skrifvelsen den 2 Juni 1848 omförmäles,- till berörde framställning lemna bifall.