Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse N;0 314- Banken att tillhandahålla åt den person, för hvilkens räkning insättningen blifvit gjord en dermed lika stor summa, och står det räkning-hafvaren fritt att samma summa, antingen i Silfvermatt eller Bancosedlar, uttaga; b) Ducater, under förbindelse för Banken, att åt räkning-hafvaren tillhandahålla ett lika stort antal, som insatt blifvit. i3:o Banken må äfven, så vidt utrymme och lägenhet dertill inom Banken gifves, emottaga till förvar, under försegling af insättaren, paketer eller annan flyttbar egendom, utan att om innehållet undfå uppgift, och utan ansvarighet å Bankens sida för oförvållad skada och tillfällig olycka, med rättighet för Banken att, i förhållande till tiden och det nedsatta godsets rymd, för sådan deposition uppbära en afgift, som i Reglementet kommer att bestämmas. i4:o
Depositioner å så kallad löpande räkning få fortfarande, utan afgift, hvarken vid insättning eller uttagning ega rum, för det slags insättare, som icke någonsin utställa invisnirigar till större belopp, än deras hos Banken insatta behållning utgör.
Till deponenter af denna dass räknas: alla Eders Kongl. Majrt och Kronan eller Rikets Ständer underlydande allmänna Verk och Cassör; de under Stockholms Stads Styrelse hörande Embetsverk och Cassör; samt för öfrigt sådana allmänna Inrättningar, Välgörenhets-anstalter ra. fl., om hvilka med tillförsigt kan förutsättas, att ingen öfverassignering kommer i fråga. i5:o Privata Assignerings-rätten i Banken må tills vidare fortfara, emot en afgift af 4 R:dr Banco för hvarje folium om 4° räder af den löpande räkningen, med förbehåll tillika, alt den minsta afgiften, som för hvarje år beräknas, blifver 20 R;dr Banco, motsvarande 5 folier.
Låne-B anken.
Ldne-Bankens vanliga rörelsegrenar. 16:0 Följande
Bankens utlåningar böra med oförändrad räntefot till nästa Riksdag fortsättas, nemligen: a') Creditiven till Manufactur-Disconten, Jern*Contoret och Fahlu Bergslag; Creditivet för Stockholms Stads Brandförsäkrings-Contor, bestämdt till ett belopp af högst 33,333 i R:dr; c) Creditiv för Spar-Banker till det stadgade beloppet af högst' Expeditions-Utskottets Förslag till und.
N-o 314- 115 5o,ooo R:dr för Stockholms, 20,000 R:dr för Götheborgs och 10,000 R:dr för en hvar af de öfrige, som sig dertill anmäler; d~) lån emot pant af guld och silfver, koppar, jern och öfriga effecter, som finnas uppräknade i 4 Art. 4 Afd. §§. 10—15 af nuvarande Banco-Reg lemen te; e) lån till fulla capital-beloppet emot hypöthek af Bankens egna Obligationer, härrörande från dess före år i83o gjorda upplåningar. de så kallade Odlingslåuen, under den förändrade benämningen af Skiftes- och OJlingslån; g) Faslighets-lånen, med den enda förändring, att, i stället för det af senaste Rikets Ständer såsom maximum antagne belopp, 4,770,939 R:dr 5 sk. 7 r:st., summan i rundt
Lal antages till 4,j8o,ooo R;dr. 17:0
Banken får hädanefter ej till städer elier corporationer utgifva några nya lån utöfver hvad Rikets sist församlade Ständer, enligt i83o års Banco-Reglemente, medgifvit. B.
Läne-rörelse genom Banco-Disconten. 18:0 Ifrån Banco-Discontens nu egande låne-förlag af Banken, som, med inberäkning af de dithörande, efter enahanda grunder förvaltade, Province-Låne-Contorens förlags-capital, utgör en summa stor 8,000,000 R:dr, må årligen, från och m,ed år i836, 200,000 R:dr, motsvarande al proc. af hela låne-förlaget, öfverflyttas till Cassa-crediti v åt HypotheksFöreningar, i händelse dylike inrättningar uppstå och till Cassa-crediti v sig anmäla, under de vilkor här nedanföre upptagas.
Disconl-rörelsen kommer för öfrigt att fortgå utan annan förändring, än att Banco-Styrelsen, så vida förrberörde medel skulle kunna öfverflyttas till Cassa-crediti v åt Hypotheks-Föreningar, må, då fråga är om nytt låns utbekommande, efter eget ompröfvande och, i moa af fondens användande i sistnämnde låneväg, kunna nedsätta det högsta belopp, hvarföre en person, såsom låntagare, får häfta, först till 5,000 R;dr, och ytterligare till 4>000 Rtdr; men att, i händelse åter berörde medel från Banco-Discontens låne-förlag ej skulle kunna till Cassa-creditiv åt Hypotheks-Föreningar användas, samma medel skola i Discontväg hädanefter såsom hittills utlånas.
Låne-understöd medelst Cassa-creditiv. 19:0 Cassa-creditiv må af Banco-Styrelsen kunna beviljas, dels åt Associationer, som på större handelsplatser kunna sig bilda, för att, Expeditions-Utskotlels Förslag till und.
N.-o 3/4- medelst upplag och belåning af Svensk spanmål, underlätta och befordra exporten deraf genom spanmålens vårdande oeh beredande till afsättlig handelsvara, sedan dylika Associationer visat, att de erhållit af E. K. M i Nåder fastställde Reglementen, samt åt sådane Privat-Banker, som i större scala vilja sig befatta med belåning af Svensk spanmål; dels åt de Hypotheks-Föreningar, som kunna uppstå oeh hvilkas Reglementen blifvit af E. K. M. i Nåder gillade; under iakttagande: a) att all nödig varsamhet användes, så alt det emellan metalliska Cassan och sedelstocken bestämda förhållande af 2: 5 icke genom Cassacreditivs beviljande rubbas; samt att Baneo-Styrelsen, vid hvarje år3 ingång uppgör beräkning af hvad sorn till Cassa-creditiv kan blifva för året disponibelt; b) att alla för Cassa-crediliv, enligt grunderne för Bankens förvaltning, tillgängliga medel, med undantag af de uti i8:de punkten serskildt omnämnde 300,000 R:dr af Bankens låneförlag till Disconten, skola i första rummet användas till Cassa-creditiv åt de Associationer, som uteslutande, samt de Privat-Banker, som i större scala befatta sig med belåning af spanmål på sätt och i den ordning här ofvan finnes upptaget, om ock när dylika Associationer och Privat-Banker till sådane Creditiv kunna sig anmäla; att de Hypotheks-Föreningar, som, till erhållande af Cassa-creditiv i Banken sig anmäla, äro uteslutande berättigade till Creditiv af de 200,000 P»:dr, som i sådan händelse kunna från Banco-Discontens fonder öfverflyttas; samt alt, af öfrige tillgänglige medel, Cassa-creditiv böra dem beviljas näst efter ofvannämnde Associationer och de PrivatBanker, som i större scala med spanmåls-belåning sig befatta; samt att, i händelse flere, inom samma dass, till Cassa-creditiv, på en gång och till större belopp, än Bankens tillgångar för året medgifva, alt i sådan väg användas, sig anmäla, de tillgängliga medlen då, efter Banco-Styrelsens ompröfvande, fördelas emellan dem, sorn samma dass tillhöra; c) att på Banco-Styrelsens ompröfvande beror, att, efter tagen kännedom af de till Cassa-creditiv sig anmälande inrättningars omfång och verksamhet, bestämma till hvad belopp en hvar af dem må Cassa-creditiv erhålla; dock icke åt någon Association eller Privat-Bank i och för spanmålsbelåning mera än i5o,ooo R:dr Bmco, samt ej åt någon Hypotheks-inrättning mera än 3oo,ooo R:dr samma mynt;
Expcditions-ZJtskotlets Förslag till und.
N-o 314* X17 dy att Cassa-creditiv beviljas uppå en tid af högst ett år åt de Associationer oell Pri vat-Banker, som med spanmålsbelåning sig befa'tta; samt från Riksdag till Riksdag åt Hypolheks-Föreningar; e) att de Cassa-eredrli v, som inom ett år skola inbetalas, helst böra beviljas på olika tider af året, så att, om möjligt är, hvarje månad något eller några af dem må vara förfallna och, i händelse af behof, kunna indragas; fy alt Baneo-Slyrelsen bör, i möjligaste måtto, tillse, att Creditiven. begagnas enligt deras egentliga bestämmelse, och icke till en utsträckt assrgneringsiörelse för de dagliga och stundliga behofven, hvartill de löpande räkningarne i Depositions-Banken, grundade på erforderliga medels successiva insättning, äro hufvudsakligen ämnade. 20).
Vidare skola, r afseende på de Gassa-crediti v, sora af BaneoSlyrelsen beviljas, följande stadganden gälla: dy för alla gemensamt; att,, innan någon lyftning af Cassa-crediti v till större eller mindre del får ega rum, skall den, som sådant Creditiv erhållit, för hela det beviljade Creditivets belopp hafva till Banken aflemnat fullgod och af Banco-Styreisen antagen säkerhet; att första folium af den löpande räkningen erhålles utan foiii-afgift, men för hvarje af de öfriga erlägges 1 R:dr Banco; att för de å Creditivet dragne summor beräknas Banken 5 procent till godo tills betalning sker; att utassigneringar och afbetalningar få, i msn af behof och lägenhet, verkställas å tal af jemna xoo R:dr; att älla å Creditiven dragne assignationer skola med görligaste första Banken aviseras, samt deras belopp inberäknas uti Baneosedelstocken, så snart sådan avis ankommit; samt i öfrigt by för Hypolheks-Föreningar: att, om kommande Rikets Ständer skuHe Besluta npphörandet af de Cassa-crediliv, som åt Hypolheks-Föreningar beviljas, det åligger den Hjrpotheksinrättning, som Creditiv erhållit, att, 6 månader efter erhållen del af Rikets Ständers beslut, hafva sin skuld till Banken inbetalt ; att Banco-Styrelsen, i händelse densamma finner Bankens egen ställning sådant fordra, eger att, äfven emellan Riksdagarne, Creditiven uppsäga, med påföljd, att skulden då senast inom g månader derefter skall varda i Banken liqviderad; i :B Expeditions-Uiskottels Förslag till und.
N-o 314- att Cassa-creditiven ej få begagnas såsom slående lån; att, derest Banco-Styrelsen af det sätt, hvarpå dessa Creditiv begagnas, funné anledning dertill, att desamma af någon Hypolheksföre ning begagnades såsom stående lån, Banco-Styrelsen skall deröfver infordra förklaring af den Hypollieksföreniug, emot hvilken sådan anledning förekommit, samt derefter ega att Creditivet genast uppsäga, så vida förhållandet ej finnes nöjaktigt förklarad!; att, då Creditiv af sistnämnde anledning uppsäges, detsamma skall 6 månader derefter till fullo inbetalas; att den Hypotheks-Förening, som sålunda gjort sig af det beviljade Creditivet förlustig, icke kan, utan Rikets Ständers ompröfvande, nytt Creditiv beviljas; c) för Associationer och Privat-Banker, som i större scala med belåning af spanmål sig befatta; alt desse till Banco-Styrelsen årligen ingifva vederbÖrlige intyg derom, att de med belåning af spanmål verkligen sig befatta, på sätt och i den ordning de för dem utfärdade Reglementen stadga; att Banco-Styrelsen, derest den skulle finna anledning, att de åt desse Inrättningar förunnade Creditiv icke användas i och för de dermed afsedda ändamål, eger att, efter infordrad förklaring och så vida densamma ej finues nöjaktig, ofördröjligen indraga det Creditiv, som på sådant sätt blifvit förbrutet; att i afgift lill Banken erlägges i procent af den beviljade summany om den uppgår till 2000 R:dr eller derutöfver, men för Creditiv å alla mindre summor 10 R:dr; att af Banco-Styrelsen beror, att efter förloppet af den tid, uppå hvilken Cassa-creditiv i allmänhet högst får beviljas, eller ett år, medgifva förnyelse deraf; att Banco-Styrelsen, om så nödigt pröfvas, jemväl eger rättighet att uppsäga, större eller mindre del af desse Creditiv, hvaraf följden i slikt fall blifver, att Creditivrättigheten 3 månader efter uppsägningen minskas med en Jriel, och för hvar tredje månad ytterligare med |;del till dess nödig nedsättning är vunnen, eller ock hela Creditivet är till inbetalning förfallet, som alltid inträffar ett år efter dess beviljande.
D. Utlåning emot Hypotliek af Adier och Publike Papper. 21:0 Belåning af Actier och Publike Papper må ej allenast fortfara, utan äfven, i moa af tillgång, utsträckas med iakttagande: Expeditions-Utskoltcts Förslag till und.
N.-o 3 14- >10 alt såsom hypothek må antagas och belånas: t/) till fulla capitalbeloppet:
Riksgälds-Contorets före sistlidne Riksdag utfärdade
Obligationer med 5 procents ränta samt de så kallade Lottsedlarne för Trollhätte Slussverk ; 6) till 90 procent af capitalbeloppet:
Riksgälds-Contorets efter sista Riksdag utgifne Obligationer med 5 procents årlig ränta, och försedde antingen med viss förfallotid eller uppsägbar å fordringsegarnes sida; c) till |:delar af vanliga försäljningspriset under de 3:ne näst före belåningen lörflutne månaderne: Riksgälds-Contorets Obligationer med lägre ränta än 5 procent om året, eller utan viss förfallotid eller uppsägningsrätt å fordringsegarnes sida; och Arméens Accords-amorteringsfonds Obligationer; d) emot tillika ställd antaglig borgen för den brist i Verkets fordran, som vid hypolhekens användande möjligen skulle kunna uppkomma : Adier i Södertelje Canal- oell Slussverks-Bolag lill 5o procent af det ursprungligen tecknade Capitalet, belöpande sig till 10 procent af Ren summa nuvarande actierne upptaga; Adier i Götha Canal-Bolag till a5 procent å primitiva Actie-capitalet, med iakttagande tillika, att inga andra af dessa adier få belånas, än de, för hvilka den för åren i83o, 183r, i83a och i833 förfallna actie-insättning, efter 2 och en half procent å gamla actierne, blifvit, enligt Canal-Directionens bevis, fullgjord. E.
Lånerörelse genom Handels-Disconten. 22:0 Handels-Disconten, under benämning af Handels- och NäringsDiscont, må fortsättas, med iakttagande endast af följande förändringar och tillägg: a) lån kunna beviljas på 6 eller mindre antal af månader; b) räntan, hvilken för närvarande utgör 5 procent, bestämmes till 6 procent, som likväl af Banco-Styrelsen kan nedsättas lill förstnämnde belopp, om så nödigt aktas; c) vid de tillfällen, då lån ifrån allmänna
Disconten icke genast kunna utfalla, i anseende till större antal sökande, berättigas HandelsDiscont-Directionen utgifva lån under den nuvarande minimi-summan, 1,000 R:dr, dock ej till lägre belopp än 5oo R:dr; Expeditions-Utskottets Forslag till und.
Skri/veke
N.-o 3t^,. d') uti högsta tillåtna skuldsättnings-beloppet, hvilket, likasom hittills, Bibehålies vid 20,000
R:dr för låntagare, och tillhopa ej får öfverstiga 40,000 R:dr, under alla förhållanden, i hvilka en och samma person ian blifva hos Inrättningen häftande, inbegripes icke hvad samma person eljest må vara, antingen till Banco-Disconten eller Låne-Banken, skyldig.
Dock må Styrelsen icke underlåta att förskaffa sig alla de upplysningar, 60m kunna inverka på omdömet om lånsökandens ställning och förmåga att i allo uppfylla ingångna förbindelser; ej så vida lånesumman ej öfverstiger 10,000 R:dr, må af Banco-Slyrelsen bero, att, i stället för en revers med 2:00 namn, antaga, såsom liypothek, lånesummans hela belopp motsvarande förbindelse med allenast ett namn, hvilken förbindelse bör vara förfallen till discontlånets förfallodag; skulle åter lånesumman stiga utöfver nämnde summa, må Discont-Slyrelsen kunna, efter eget ompröfvande, antaga såsom hypotliek, antingen en revers med 2:ne namn och en, lånesummans liela Belopp motsvarande förbindelse, hvilken likväl då ej nödvändigt måste vara förfallen inom förfallotiden af det sökta länet, eller ock allenast en revers med 3:ne namn; /) Discont-Slyrelsen ålägges att noggrannt tillse, det lånen verkligen Blifva inbetaide, och ej genom omvägar af ett eller annat slag omsatta; g) för Handels- och Närings-Disconten bestämmes ett Creditiv å LåneBanken af 25o,ooo R:dr, att begagnas endast då Handels-Disconten nödgas återbetala uppsagda lån, innan den, genom upptagande af nya, eller indragning af egna fordringar, hunnit dertill anskaffa tillräckliga medel. F. Creditiv för Riksgälds-Contoret, att till större eller mindre del kunna begagnas från den 1 September hvarje dr till den 1 Julii det nästpåjoljande. 23:o
Den vid senaste Riksdag Riksgéfids-Contoret medgifna creditivsättighet, hvilken i så måtto skiljer sig ifrån de förutnämnde Cassacreditiven, att den är för Contoret kostnads- och räntefri, samt årligen på förhand försäkrad, må bibehållas, dock med skyldighet för BancoStyrelsen, att, i sista rummet och sedan andra utvägar blifvit begagnade, äfven detta creditiv uppsäga, då Bankens egen ställning sådant fordrar. i afseende på användandet af sådana till Banken ingående Capitalafbetalningar , som, utom de medel, hvilka kunna från
Discont-fonderne öfverflyttas, icke blifvit afsedile att omedelbart pä lika vägar utgå, iakttages följande: 24:0 Expeditions-TJtskollets Förslag till und.
Nio 314- tat 24:0
Den årligen ingående befalningen för lyftade Piastrar, jemte eapital-betalningen å de så kallade silfver-fastighetslånen| och eapitalbetalningen å de 4.400>000
R:dr, för hvilka Riksgälds-Contorets Obligationer sisilidne Riksdag blifvit utfärdade, utgörande tillsammans ett belopp af 199,666 R:dr 3a sk., hvilket dock sannolikt ett eller högst 2: ne år före nästa lagtima Riksdag, då Bankens Piasterfordran blifvit godtgjord, nedsättes till i33,ooo R:dr, böra företrädesvis användas till förstärkande af Bankens silfverförråd, så snart vexelcursen, enligt ofvanför uppgifna grunder, sådant medgifver; Bunco-Siyrelsen må äfven vara tillåtet att, till begagnande af en för silfverköp synnerligen fördelaktig conjunctur, anticipera på det följande årets inkomster; Hvad som ej ett år kunnat användas, må reserveras till de följande; men utan att under tiden inberäknas uti, eller, på annat sätt, gravera Bankens utelöpande sedelstock; hvaraf följer, att sådana reserverade medel äfven kunna, efter sig företeende förhållanden, och under vilkor, endast alt proportionen emellan metalliska Cassan oell Sedelstocken icke dymedelst öfverskrides, göras fruktbärande i sådan lånerörelse, som medgifver deras snara återindragniog vid påkommande behof. 25:o Bankens vinst för år i835 och de följande åren må oafkortadt förblifva under dess Styrelses disposition intill nästa Riksdag, då af Rikets Ständer beror, att om användandet af derå i behåll varande öfverskott förordna. 26:0
I stället för den uti 4 §• i83o års Banklag till ett belopp af 4,400,ooo R:dr bestämda summa, som, utan beräkning af Bankens fasta egendomar och inventarier, alltid kommer att utgöra en Bankens behållning i säkra tillgångar och fordringar utöfver de förbindelser, för hvilka Banken ansvarar, bestämmes en jemn summa qf 5 mill.
R:dr. 27:0 Nämnde belopp af 5,000,000 R:dr skall städse i framtiden bibehållas såsom en Bankens grundfond, dymedelst att möjligen inträffande capitalförminskningar varda godtgjorde med de årligen ingående vinsterna. 28:0
Derest, efter verkställandet af anbefalld utredning i afseende på Bankens fastighetslån emot återbetalning i silfver, från första utgifningsdagen till och med i83a, det skulle visa sig, att något capitalÖfverskott utöfver
Bankens grundfondsbelopp, 5 millioner R:dr, finnes disponibelt, må samma öfverskott då till Rikets Ständers RiksgäldsGontor öfverlemnas. Bihang-lill R.
St. Prat. 1834 och 1835, 10 Sami. 1 A/d. 3 Bandet.
16 lil Expcditions-Utskottets Förslag lill und.
Skrifvelse N.o 3>4> 39:0
Åt Banco-Styrelsens klokhet och omtanka öfverlemnas att begagna de i Bankens vård från Riksdag till Riksdag qvarstående vinstmedel, då tillfälle dertill gifves, till förökande så väl af silfverfond sorn rörelse-capital.
Slutligen hafva Rikets Ständer, med stöd af86§.
Regerings-Formen, jemförd med 2 §. 4 morn.
Tryckfrihets-Förordningen den 16 Junii 1812, förklarat, att till ärenden, hvilka i Banco-Verket böra hemliga hållas, skola räknas de beslut och åtgärder, Fullmägtige fatta och vidtaga i afseende på den reela fondens vidmagthållande, så att
Fullmägtiges öfverläggningar och beslut härom ej få yppas innan desamma gått i full verkställighet, samt att, till följd häraf, serskildt Protocoll öfver dessa ärenden skall hållas, som, jemte alla dertill hörande handlingar, kommer att under hemligt förvar förblifva, intill dess besluten i verkställighet gått.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 3o Mars 1835.
N:o 315- Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adeln den 2 Aprif i835.
Preste-Slåndet den 9 — — Borgare-Ståndet den 9 — — Bonde-Ståndet den 9 — — Rikets Ständers Förordnande för de till Tryckfrihet ens vård Utsedde Comité rade, i afseende pä Grundlagarnes och Riksdags-beslutets felfria tryckning.
Utsk. N:o 88.)
Vi efterskrifne Svea Rikes Ständer, Grefvar, Friherrar, Biskopar, Ridderskap och Adel, Presterskap, Borgerskap och Menige Allmoge, sorn härstädes å urtima Riksdag församlade äro, gore veterligt: det bafve Vi åt de af Oss under denna Riksdag till Tryckfrihetens vård utsedde Gomiterade härmed velat uppdraga att vaka deröfver, det så väl Grundlagarna, med de deruti vid denna Riksdag antagna förändringar, vid skeende omtryckning af »amma Lagar, som ock
Vårt förafskedande Expeditions-Ulskottets Förslag till und.
Njo 3l6.
Ii3 Riksdagsbeslut, varda felfritt tryckta; börandes bemälde Comiterade dervid serskildt tillse, att ett uti i83o års upplaga af Riksdags-Ordningen befintligt tryckfel vid början af 56 §., hvarest förekommer ordet Ståndens, i stället för Ståndets, blifver behörigen rättadt.
Stockholm den 9 April i835.
Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adeln den 6 April t835.
Presle-Standet den 6 — — Borgare-Ståndet den 6 — — Bonde-Ståndet den 6 — — Rikets Ständers underd.
Skrifvelse om formulairers upprättande för de förvaltande Verkens räkenskaper.
N:o 42a.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer vid sista Riksdag och deras Revisorer funnit, att åtskilliga af Rikets förvaltande Verks hufvudböcker och redogörelser, i mer eller mindre raon, saknade den fullständighet och de upplysande egenskaper, sorn af ett nu mera, uti flera delar, förbättradt bokföringssystem kunde förväntas, och att dessa redogörelser jemväl till deras uppställning innefattade en mångfald af olika, stundom ganska inveck lade och otydliga methoder; och Rikets Ständer, vid berörde Riksdag, i anledning deraf hos E. K. M. i underd. anmält deras önskan, att, för nämnde räkenskaper, tjenligt formulair, innefattande fullständighet, enkelhet, säker control, så liten vidlyftighet som möjligt, samt lättfattlighet, mätte upprättas i öfverensstämmelse med de för Riksboksluts-arbetet gällande grunder; hvarefter E. K. M. behagat, genom Nådigt Bref af den 5 Mars 1831, uppdraga åt Dess och Rikets Stats-Contor, alt de sålunda nödiga ansedda formulairen upprätta, samt E. K. M:s Nådiga pröfning underställa; så har Rikets Ständers Stats-Utskott nu anmält, att någon åtgärd för berörde formulairers upprättande ännu icke blifvit vidtagen, hvartill orsaken skall varit, dels att det af Rikets Ständer jemväl vid senaste Riksdag framställda och nu mera på E. K.
M:s Nådiga pröfning beroende förslag, att uppbörden af åtskilliga förvaltande Verks inkomster '12^ Expeditions-Vtskoltets Förslag till uriel.
Skrifvelse N-ö Sr6. af Statg-Verket skulle öfvertagas, emot erläggande till de förvaltande Ver-' ken af bestämda års-anslag, i flere delar egde sammanhang med förevarande fråga, dels ock att Stats-Contoret, som i senare tider blifvit ålagdt en myckenhet tillökade göromål och befattningar, hvilka vid dess år 182^. verkställda reglering icke varit beräknade, hittills varit förhindradt att, i denna del, sträcka sin verksamhet utöfver de delta Embetsverk tillhörande ordinarie åligganden; och sorn Rikets Ständer befara, att Stats-Contoret för det närvarande icke är i tillfälle att egna sig åt detta serskilda arbete, hvilket, i Rikets Ständers tanka, uti flere fall erfordrar att på stället taga närmare kännedom om beskaffenheten af bokföring3-sättet och de grunder, hvarpå det sig stödjer; och enär således en längre tid ännu kunde komma att förflyta, innan Rikets Ständers afsigt i denna del skulle kunna uppfyllas, hafva Rikets Ständer skolat hos E. K. M i underd. anhålla, det E. K. M., med fästadt Nådigt afseende på angelägenheten deraf, att tjenliga formulairer för åtskilliga förvaltande
Verks hufvudböcker varda utan dröjsmål, och oberoende af frågan om de förvaltande
Verkens förseende med contanta stats-anslag, upprättade, i Nåder täcktes uppdraga åt en eller flere sakkunnige personer att dermed gå i författning, och dervid jemväl taga i öfvervägande: huruvida icke alla Statens serskilda Verks redogörelser må kunna inrättas i möjligaste måtto efter en form; om för detta ändamål må kunna införas användandet af hvad man kallar löpande hufvudbok med journal, månad efter månad, som alltid vore uppe på när maste tid; och om icke alla förvaltande Verks hufvudböcker må, så vidt sig göra låter, afslutas vid lika tid, samt af en så beskaffad räkenskapsform, der den finnes tjenlig, vid formulairens upprättande, göra tillämpning; äfvensom att E. K.
M. måtte låta af Statsmedlen förskjuta de till ändamålets vinnande erforderliga utgifter, för hvilka Rikets Ständer vid nästa Riksdag icke lära underlåta att anvisa ersättning.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 6 April i835, Expeditiöns-UlskoUels
Skrifvelse No 317.
Uppläst och godkänd hos Ridd. och Adeln den i3 April. 1835.