Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nämnda förhållande med kolpriserne gäller egentligen nordöstra delen af Länet och den trakt, der Sala Silfververk är beläget, och hvarest kolproduktionen är en hufvudsaklig binäring för den sjelfagande Allmogen.
Htirads - aUmännin ™ arne i Länet äro till antalet 10.
Deras sammanräknade areal uppgår till omkring 25,000 tunnland.
Under sist 1 idne vinter utlemnades derifrån, efter utkröning, diverse skogseffekter till ett belopp af 123,650 kubikfot eller 1,236* famnar.
En af Jägmästaren Tottie upprättad trakihuggnings-indelning å en ibland dessa Allmänningar, nemligen Siende Härads-allmänning, blef år 1843 af Kammar-Kollegium pröfvad och fastställd.
Den är grundad på en 100-årig omloppstid och ett årligt afverkningsbelopp af omkring 3(XX> kubikfot.
På 2:ne andra Härads-allinänningar, benämnda Lisjö och Bergs Allmänningar, äro trakthuggningsplaner redan före nu ifrågavarande qvinqvennium upprättade.
Förberedande åtgärder till skcgs-regleringar å de öfrige Allmänningarne äro äfven vidlagne, i följd af de ransakningar, som jag näsllidne år förrättade å alla Härads-allmänningarne i Länet.
Vid större skogsegendomar, bruk och bergverk är förvaltningen af skogen för det mesta öfverlåten åt en eller flere skogvaktare med otillräcklig kunskap i skogshushållning.
Undantag härifrån äro Ferna och Karmansbo
Bruksegendomar, der i sednare åren, genom Tyska skogshushållare, en ändamålsenlig skogsförvaltning blifvit införd, sorn lemnat goda resultater.
Ägaren af Ferna, Grefve C. J. von Hermansson, fästade under sina resor i Tyskland uppmärksamheten vid den väsendtliga skillnaden emellan skogarnes behandling der och i Sverige, och stadgades i sin öfvertygelse om felaktigheten i den vanliga Svenska skogsskötseln ännu mera genom den af Jernkontoret tilt Sverige inkallade Forslern, Assessor Obbarius, under det Assessorn på en i grannskapet af Ferna belägen, derunder lydande, mindre egendom lemnades bostad och fält för sin verksamhet.
I följd häraf inkallade Grefve v.
Hermansson för tre år sedan för egen räkning ifrån Tyskland en Skogsförvaltare, åt hvilken vården af Ferna och derunder lydande egendomars skogar öfver'lemnades, i ändamål att en förbättrad skogshushållning målle vinnas.
Efter denna Tyska Skogsförvaltares plan kunde strax t en högre afverkning å skogen äga runi och skogen ändock vinna tillväxt, i stället att den förut, åtminstone på vissa delar af området, förminskats.
För denna plans införande molte dock flere svårigheter, såsom obenägenheten hos de gamla skogvaktarne och hos arbetsklassen i allmänhet: olägenheten deraf, alt det förra antalet af kolbottnar var alltför ringa, så alt dels en mängd nya måste anläggas, dels flere kolningar under året ske på samma botten: skogens ojemnhet i allmänhet, som inskränkte arbetsutrymmet lill sådana trakter, hvilka mest lidit af vanvård.
Under fortsatt arbete och bemödande att öfvervinna dessa svårigheter, som småningom af sig sjelfva bortfallit, har averkningen å sjelfva skogsarealen, utgörande 47,265 tunnland, kunnat höjas till 22,845 tolftunne-sligar kol, 5,060 st. såg- och byggnadstimmer och 1,600 famnar ved, hvardera om 108 kubikfot; hvartill kommer underhafvandes behof af bränsle, sorn läges ur deras skogsslogar.
Hela denna årliga afkomst af Ferna-skogarne emotsvaiar 24,886 stigar kol, eller 61 lunna kol på hvart tunnland skogsmark, hvarigenom dock skogen i kubikmassa efter hand skall enligt planen ökas, då deremot densamma, efter hvad erfarenheten gifvit vid handen, genom förra behandlingen minskades, thuru afverkningen då skedde till endast 4 tunnor kol per tunnland om året.
Hufvudsaken i den nyare methoden vid Ferna synes vara den införda hjelp gall ringen och den omständigheten ali skogs-arealen vunnit en icke obetydlig tillväxt, derigenom, alt mossarne, som till stor del äro beväxla med småskog, nu ingå i afbrukningsplanen och skötas så, att de, efter denna småskogs afhuggande och användande, a nyo kunna producera sadan skog, som jordmånen förmår.
Att omsorgen om skogarna under det sisla qvinqvennium tilltagit, bevisas dessutom af följande exempel.
Å Kusta egendom, tillhörig Löjtnanten C. von Post, blef sistlidet år 1843 af Jägmästaren Tottie införd en reglerad skogshushållning, ställd på en 90:årig omloppstid och fördelad i nio perioder.
Det årliga afverkningsbeloppel å denna skog, om 404 1 Tunnlands vidd, är i planen beiäknad till 12,500 kubikfot eller 125 famnar samt dessutom genom hjelpgallring omkring 75 famnar, eller tillsammans 200 famnar.
14 Brukspatronen G. C. Timm på Engelsberg liar gjort försök med 4 liggmilor af till Bruket framförd torr ved.
Denna kolning, som skett med omsorg, liar gifvit det förmånliga resultat, att af hvarje kubikfamn ved erhållits 30 tunnor goda kol, då deremot vid landtböndernas vanliga kolningssält hvarje kubikfamn ved leinnat endast 22 tunnor kol; hvilket visar huru nyttigt det är, att kunniga och driftiga arbetare vid kolning begagnas.
Bruksägaren, Major-Mekanicus Paul Tottie på Gäsjö låter vid sin egendom förrätta koluings-arbetet på det sätt, att den gröfre skogen utblädes och fälles lill torkning ett år före upphuggningen och inåkningen till milor, hvilket mycket underlättar både dagsverkarnes och dragarnes arbete.
Genom en daglig tillsyn vid milornas anländande och under kolnineens fortgång har han vunnit en både större kolafkastning och, hvad som är ännu vigtigare, synnerligen goda och hårda kol.
Vid skogshushållningen på denna egendom iakttages äfven, alt, efter föregången noga utsyning, landlbönderne få fälla och bränna ett eller högst två fall hvardera årligen, hvarefter, och sedan skogen blifvit afförd samt qvislar och ris uppbrände, råg utsås och nedgryfsas jemte isådt skogsfrö af den frodigaste, på milfallet vuxna tall- och granskogen.
Ett sådant fall hålles derefter instängdt under fyra års tid, lill dess skogsplantorna uppnått 3 ä 5 tums längd, hvarefter fallet åter utlägges till utmarken, och oaktadt en mängd plantor derefter i början af kreaturen nedtrampas, blifver deraf dock ett tillräckligt antal öfrigt för en ganska frodig ungskog.
Genom denna behandling kommer skogen till en hastigare återväxt, hvilket märkbart synes vid jemförelse med annan mark, der sjelfsådd skog påräknas och der, efter lika tidsförlopp ifrån fällningen, knappt någon enda skogsplanta kan upptäckas.
Köpings stad donerade skog har äfven under detta qvinqvennium blifvit indelad till trakthuggning, på sätt här nedan i 5 §. vidare om förmäl es.
Vid Westsura egendom i Sura Socken är, på Jernkontorets bekostnad, inrältadt ett Skogsinstitut, sorn nu förestås af Forst-Direktorn, Assessor Obbarius.
Förhållandet med byggnadssättet i Länet har icke under detta qvinqvennium undergått någon anmärkningsvärd förändring.
Äfven methoderna för stängsels anbringande fortfara att vara desamma, med få undantag af nyare rön och försök, ibland hvilka torde böra 15 nämnas, att en del inägor vid
Ferna blifvit omgifna af en graf med deröfver lagdt enkelt gallerverk af en tvärstock och tre stänger efter längden.
Denna hägnad afhåller boskap och hästar, som icke fått alltför inrotad vana alt hoppa.
Bergs- och Bruksrörelsen. tr uppgått till följande belopp: 128,005 Skpd Tackjernsvigt. 141,409 Dito dito. 143,287
Dito dito. 131,426
Dito dito. - . 131,218
Per medium utgjorde således årliga Jernmalmsbrytningen 135,069 Skpd Tackjernsvigt.
Jernmalmsbrytningen lia för år 1839 1840 1841 1842 1843 99 » 99 99 99 99 99 Tackjernsblåsningen upplyses af följande tabell: — K <<j Blåsnings- Tackjerns- > Tionde Tackjern. c i C© o tid. tillverkmng. cl 15 cro £33 3 CfQ dygn. tim. Sh%.
L%. %. crq 3 Sk%- L%.
År 1839 .... 21 15 1,739 9 31,535 10 45 1,101 1 1 1840 .... 21 13 1,813 32,129 9 i3 39 1,158 lÖ 0 1841 .... 21 19 1,965 3 35,164 — — 57 1,232 25 13 1842 .... 21 12 1,788 8 33,218 — — 96 1,098 1 0 6 99 1843 .... 21 18 2,039 — 39,101 — 7 208 1,202 2 n?
I medeltal har således den årliga Tackjerns-tillverkningen uppgått lill 34,229 Skepp. 10 Lisp. 2 Skåip. Tionde-tackjernspriserna hafva varit: för år 1839 „ „ 1840 „ „ 1841 „ „ 1842 7 R:dr 36 sk.
Banko. 7 99 36 99 99 7 99 40 99 99 7 99 36 99 V 6 99 16 99 99 16 år Tackjerns-gjutgods har vid Masugnarne tillverkals 18 59 . . * 223 Skpd. 11 Lpd.
Tackjernsvigt. 1840 507 „ 17 „ 10 Sklpd. 1841 , . . 896 „ 18 5 „ 1842 . . . 1,227 „ — „ _ „ 1843 107 „ — .. _ „ Slång- och Åmnesjernssruidet har ulgjorl: Härdar Privilegieradt smide, inberäkad Hammarskatt.
Uppgifven tillverkning.
Hammarskatt.
St®.
x®. ®. 51® 13. ®. sm x® ®.
År 1839 133 63,378 — 9 66,730 i5 — 666 — 1 O ,,1840 133 64,357 18 2 64,142 18 5 724 IO 9. 9. co rH * 133 64,560 18 2 64,516 10 — 741 I 2 ,,1842 133 64,987 4 4 64,083 18 8 626 2 4 „ 1843 ...... 128 63,211 i5 4 59,313 6 18 609 12 4 Hammarskattspriset har varit:
För Står s- För Ämnes- För Bergs- jcrnsverken. jernsverken. manshamrarne.
R:dr sk. r:sl År 1839 17 l\ 17 I 2 — 16 24 »> 1840 16 I 2 16 I 2 15 12 — M 1841 .......... 16 I 2 — 16 12 — 15 12 — 99 1842 16 16 16 15 — 9f 1843 14 — ni- 13 — — Jern 17 Jernmanufaktui tillverkningen har utgjort.
Ar 1839 4 660 Skpd. 13 Lpd. 9 „ 1840 . • • • • . 5,140 „ 7 99 14 „ 1841 . 6,401 • „ 8 99 14 „ 1842 . • 9 • * . 5,437 „ 8 99 14 „ 1843 . . 3,394 „ 18 99 12» Koppar-, Messings- och Blyertztillverkningen har uppgått till:
Koppartill- verkning.
Afradskoppar.
Blyertz. sm. X®. ®. sm. z®. ®. sm. i®. ®. sm. X®. ®.
År 1839 .... 475 6 4 15 16 . 7i 339 9 2 116 18 — 99 1840 ....
484 — 12 16 2 i3 H 366 12 9 191 i5 2 99 1841 ....
410 I I 7 13 13 lif- 427 11 2 520 i3 99 1842 .... 365 18 6 12 3 i8t| 430 i5 ro 365 11 15 99 1843 ....
295 10 — 9 11 — 440 »9 7 344 12 9 Tillverkningen vid Sala Silfververk af Silfver, Bly och Silfverglitt har utgjort:
Silfver,' bergfint.
Bly, metall- vigt.
Silfverglitt.
Afgiftema till Kro- nan i Tionde, Myn- tarelön och Slag- skatt.
Lod. mark. lod. sm. X®. ® Centner.
År 1839 3,488 4 258 i5 4 61,20 9,999 2 6 99 1840 3,677 i5 262 6 3 144,85 10,515 11 11 99 1841 3,473 »4 291 9 1 156,o5 9,952 17 4 99 1842 3,717 2 275 .9 — 140,75 10,649 26 ■5 5) 1843 ..... 3,567 7 281 i5 — 161,o5 10,224 3o 7 Femärs-Berättelse för Westmanlands Län. 3 \ 18 De vid Grufvorne, Bergverken och Bruken arbetande personers antal kari icke heller nu närmare bestämmas, än vid min sist afgifna FemårsBerättelse; men detta antal har icke undergått någon märklig förändring.
Vid denna artikel om Bruksnäringen är slutligen att märka: att sedan Svenska jernet nu mera betydligen fallit i pris, i följd af konkurrens med Engelskt och Amerikanskt jern, numera icke ligger så mycken vigt på jernlillverkningens qvantitet, som på dess qvalitet och tillverkningsmethoderna eller producenternas sorgfällighet vid tillverkningen.
Angående Fabriker, Bruk och öfriga näringar, utom Bergsrörelsen, anmärkas följande: l:o.
Tegelbruk äro anlagda på liera ställen i Länet.
Deras antal år uppgifvet till 22. 2:o.
Enligt det till Kommers-Kollegium sistlidet år insända sammandrag af Berättelser om Fabriks- och Manufaktur-inrättningar i Länet, så på landet, som i städerna, utgjorde dessa inrättningars antal 45, hvaribland 3 tillhörande landsbygden och de öfriga 42 städerna: de vid dessa inrättningar anställda arbetares antal 88 och summan af tillverkningarnas värde 50,948 R:dr 36 sk.
Ibland dessa inrättningar förtjena följande här att nämnas: en Tobaks- och snusfabrik i Westerås med 12 arbetare och 8,074 R:drs tillverkningsvärde; 2:ne Garfverier på Engelskt sätt i Arboga, med 10 arbetare och 15,813 R:dr 16 sk. tillverkningsvärde; 1 dylikt i Westerås med 5 arbetare och 3,850 R:drs tillverkningsvärde; 1 Hagelfabrik i Sala med 1 arbetare och 9,500 R:drs tillverkningsvärde; 1 Klädesfabrik i Sala med 3 arbetare och 650 R:drs tillverkningsvärde; 17 Färgerier i Städerna med tillsammans 31 arbetare och 8,427 R:dr 32 sk. tillverkningsvärde.
De öfriga Fabriks- och Manufaktur-inrättningarna äro små och obetydliga. 3:o. En Reparationsdocka eller ett Varf vid Hjelmare kanal, särdeles väl anlagdt, samt Jagtbyggerivarfven i Länets tre sjöstäder.
Binäringar anmärkas följande:
Varors forslande, hvarom minsista Berättelse underdånigst åberopas.
Kolning. I.
Sahlbergs Fögderi, der den sjelfegande Allmogen idkar denna näring, uppskattas tillverkningen till 20,000 Tolftunnesligar kol, med ett värde af 20 å 24,000 R:dr Banko.
I de öfriga Fögderierna är denna näringsgren förbunden med Bruks- och Bergverksnäringen och idkas af Brukens iandtbouder och hemmansegare, men kan icke särskildt uppskattas. 19 Tjärbränning idkas äfven i Sahlbergs Fögderi, till ett belopp af 6 å 700 tunnor och till ett värde af 3 å 4,000 R:dr.
Brädsågning till afsalu idkas jemväl i Sahlbergs Fögderi och några andra skogstrakter; men tillverkningsbeloppet kan icke bestämmas.
Trä- och Laggkärl samt Stolar förfärdigas i samma Fögderi till afsättning så väl inom detta som angränsande
Län, till ett värde af omkring 4,000 R:dr.
Under sistlidna år 1843 blefvo 300 Lisp. 1 Sklpd approberad Salpeter uppvägde och hembjudne Kronan, hvarifrån 4 II procent eller 13 Lisp. 2 Sklpd 16
Lod afgått, såsom rabatt för oarter, så att den godkända oluttrade salpetern utgjort 286 Lisp. 18 Sklpd 16 Lod; hvarföre, efter 5 R:dr per Lisp., utbetalts 1,434 R:dr 30 sk.
Till detta pris har, enligt Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 8 Februari 1844, kommit en förhöjning af 32 sk. på Lispundet, så att Kronans Salpeter nu betalas med 5 R:dr 32 sk.
B:ko. Nämnde tillverkning, jemförd med det föregående årets, utvisar en minskning af 133 Lisp. 16 Sklpd 16 lod, och om man med jemnförelsen går än längre tillbaka, är minskningen ännu större, hvilket ådagalägger att denna näringsgren varit i starkt aftagande.
Dock är att hoppas, att genom den beviljade prisförhöjningen vidale förminskning i tillverkningen må förekommas. Jagt och djurfångst idkas i skogsorlerna, men icke efter method, utan oklokt.
De genom Kongl. Brefvet den 2 Februari 1838 fastställda konventioner om •premier för rofdjurs ulödande utom skallgång hafva haft den verkan, som de för hvartdera af sistförlidna fem år till Eders Kongl. Maj:t insände underdåniga rapporter utvisa.
Härom åberopas min sista underdåniga Berättelse.
Ångbogseringsbolaget på norra sidan af Mälaren och dermed förenade Westerås
Rederibolag har numera upphört eller är ställdt under upplösning. Westerås Fartygsvarf, som egdes af nämnde bolag, är försåldt till enskilda, jemte flere bolagets seglande fartyg.
Oaktadt denna upplösning har dock fragtfarten emellan Westerås och Hufvudstaden, med flere hamnar, fortfarit att vara liflig, hvartill mycket bidragit de 3:ne ångbåtar, som i reglerade turer galt emellan Stockholm och Westerås.
— I Köping är deremot ett nytt Rederibolag inrältadt, hvarom vid artikeln om städerna kommer att vidare relateras.
Arboga Rederibolag fortfar.
Trafiken på Hjelmare kanal, hvilken egentligen tillhör Örebro
Län, har under de 5 ifrågavarande åren väl varierat, men på det hela dock icke 20 minskats.
På Strömsholms kanal färdades sistlidna år 45 fartyg, hvilka tillsammans gjorde 1,149 fram- och återresor, nemligen 1,094 resor med 155 resor utan last, Fartygens sammanräknade drägtighet steg lill 9,885 Skpd.
Slusspenningarna för året uppgingo till 23,811 R:dr 4 sk. 9 r:st.
B:ko. I jemförelse med år 1838 har således årliga slussinkomsten förökat sig med 4,038 R:dr 45 sk. 10 tyst.
Till denna Kanals ombyggnad och föi bättring anstogo
Rikets sednast församlade Ständer en summa af 600,000 R:dr B:ko, hvarjemte af det nybildade Kanalbolaget äro subskriberade 200,000 R:dr.
Efter den af Kongl. Maj:t i nåder gillade planen är kanalarbetet under sistlidna år utfordt till så stor del, som planen för året utstakar.
Redan år 1841 börjades väl den behöfliga ombyggnaden med att till någon del öppna en slusstomt vid Uddnäs station, men den egentliga ombyggnaden börjades- först 1842 och har sedan den tiden så vida avancerat, att
Uddnässlussen kunnat i Maj månad detta år öppnas till genomfart.
Vid Seglingsbergs station komma 2:ne slussar att under denna sommar grundläggas och murningen till större delen verkställas samt slusstomten vid Fagersta att öppnas.
Vid slusstomtens öppnande för Uddnässlussen mötte det egna förhållandet, att en homogen grund för hela slussens längd omöjligen kunde träffas eller beredas, och då slussen ej kunde förlängas, måste man verkställa vattnets inlappning i slussen igenom den höga tröskeln, emedan, i fall vattenstrålarna, såsom vanligt, blifvit ledda genom slussportarna, de skulle hafva intagit en så stor del al slusskammaren vid början af slussfyllningen, att en del af slussens längd derigenom icke* kunnat begagnas för fartyg.
Denna konstruktion på slussar (med vattenintappning "genom den höga tröskeln) är den enda af det slaget i våll land och de mångurtade lokala förhållanden, sorn vid denna kanal sig förete, torde efter allt utseende föranleda flera vigliga förändringar i slussarnas konstruktion, om denna segelled skall komma att svara emot det åsyftade ändamålet.
Om uppmuddringen af Köpings-åu åberopas i underdånighet, hvad vid artikeln om Köpings
Stad här nedan anföres.
Vägar och Broar.
Sedan Rikets, sednast församlade Ständer till förbättrande af allmänna landsvägen emellan Westerås och Fahlun, kallad Stora Kopparbergs- eller Bergslags-vägen, anslagit i5,ooo R:dr Banko, hvaraf hälften, eller 7,000 R:dr, blifvit beviljade for detta Län, och Kongl. Maj: t infordrat Dess Befällningshafvandes yttrande, huruledes denna summa skulle kunna med största fördel användas för det dermed åsyftade ändamål, häfva Komiterade, utsedda dels af städerne Westerås och Sala, dels af de vägbyggnadsskyldige och trafikerande, den 6
September iS/ja af - gifvit ett förslag om denna vägförbätlring.
Detta förslag, uppgjordt dels med ledning af den undersökning, Öfversten och Riddaren J. af Ekenstam om en Chaussé-anläggniog år i83g förrättat, dels ock på grund af egen erfarenhet om klapperstens användande, blef af Kongl. Maj:t genom nådigt Bref den 22 Oktober i8zj2 gilladt.
Under sistlidna år 1843 hafva de förberedande åtgärder blifvit vidtagne, som för förslagets verkställighet erfordrats, och verkställigheten deraf äfven blifvit påbörjad genom hållna entreprenadauktioner å klapperstens anskaffande.
Den vidare verkställigheten af delta förslag till vägförbätlring genom klapperstens användande, eller så kallad klappering, har skett innevarande år och tillhör således icke egentligen denna Berättelse.
De klapperade vägstyckena äro nyligen af Chefen for det medlersta Kanal-distriktet, Herr Ölverstelöjtnant-Mechanicus och Riddaren J.
Edström afsynade och gillade, såsom öfverensstämmande med förslaget; men resultatet kan ännu icke bedömmas, innan dessa vägstycken vinna den sättning, som erfordras och som förhindrades af den för året tillfälliga omständighet, att vägen viii kjäliossningstiden sisllidne vår icke var så af kjäl lossning och väta upplöst, sorn vanligt.
Den i sista Femårs-Berälleksen omförmälda, af framlidne Bergsrådet och Riddaren Groen genom testamente gjorda disposition af zjooo R:dr
B:ko till en bro öfver det så kallade Mellansundet har blifvit föremål för rättegång, som förhindrat brobyggnadens verkställande.
1,600 R:dr B:ko' häraf äro emedlertid utbekomna och salla på ränta.
Förslaget att genom anbringande af en bro öfver Qvicksund, på södra sidan om Nyckelön, sammanbinda denna ö med Södermanland har icke heller kommit till stånd.
Handeln med spannmål och landtmannaprodukfer har, i följd af missväxterne i delta Län och mera gynnsamma årsväxter eller en förökad produktion i Slöra Kopparbergs
Län samt Bergs- och Bruks-nätingarnes ofördelaktiga konjunkturer, under ifrågavarande qvinqvennium betydligen minskats; men tillförseln ifrån aflägsnare orter sjöledes och ifrån aflägsnare provinser har haft till påföljd, att spannmålspriserne icke stegrats i förhållande till de svaga skördarne inom Länet, hvilket för konsumenter fördelaktiga förhållande varit mindre nyttigt för de spannmåls-pröducenter, som haft ett ringa öfverskott lill afsalu, att använda till utskylder och anilia behof. Gårdf arilla lid e/n har, lill båtnad för Länet, under detta qvinqvennium aflagit, i följd af penningebrist och minskad kredit.
Lumpsamlares kringresande har äfven minskats och upphandling af lumpor sker nu mera än förr genom i städerne och orlerne bosatte kommissionärer. 22 §. 4.
Under sista qvinqvennium hafva icke några hemman förfallit i ödesmål.
På Ramshytte och Skinskattebergs Allmänningar belägne Stubbe- och Röjselrätts-lägenheter hafva blifvit skattlagde för tillsammans |i mantal.
Skaltlagde qvarnars antal har ökats genom skattläggning af tillsammans 5 par grofonäldes- och i i par sigtmäkles-stenar.
Hemmanklyfningen har i allmänhet icke förökat sig; icke heller hafva négra på författningen grundade afsöndringar under detta qvinqvennium egt rum eller blifvit till skattläggning anmälde, men väl har en redan år 1733 skedd afsöndring af en torplägenhet blifvit, i följd af Domstols Utslag, anmäld hos Kongl. Majrts Befallningshafvande, i afseende på räntans Instämmande.
De afsöndringar af jord ifrån hemman, under besittningsrätt vissa år, som här i Länet varit öflige, ske efter andra grunder, än författningen om jordafsöndi ingar föresklifver, och äro således icke af densamma föranledde eller betryggade.
Slika afsöndringar hafva icke heller egt rum mer än förr.
Laga skiften och utbrytningar af hemmansdelar efter de för laga skiften gällande grunder hafva under ifrågavarande qvinqvennium fortgått ungefär i samma förhållande, som under det föregående.
I afseende på Bruks- och Vattenverks rättighet att uppdämma vatten, hafva icke några mål om olaga uppdämning eller Vattenverks rifning blifvit under detta qvinqvennium anhängiggjorda.
Förhållandet meri hemman och andra possessioner, som tillhöra Kronan, Läroverk och fromma Stiftelser, har icke under qvinqvenniet undergått förändring.
Icke heller har proportionen emellan sjelfegande jordbrukare och arrendatorer af andras jord märkbart förändrat sig.
Örn oroterade hemman och rotefrihets- eller rotevakans-afgiflen åberopas mina förra Berättelser.
Härom åberopas hvad min sista Femårs-Berätlelse omförrnäler.
Indelade Knektehållet har dock under loppet af detta qvinqvennium blifvit lindradt genom Mötespassevolansens upphörande.
Likaledes har Lagmans- och Häradshöfdinge-räntan samt Tingsgästnings-penningarne under detta qvinqvennium upphört, hvilket äfven i sin mån bidragit till skatternes förminskning.
Rustningsstammarnes och Augmenternes grundräntor och afrad, eller de till rustningarne anslagne räntor, öfverskjuta kostnaden för rustningen med ett belopp, som blifvit beräknadt, i Kungsörs Fögderi, till 19 R:dr 23 ^4 sk. för hvarje nummer vid Lif-Regementets Grenadier-Gorps, och till 92 R:dr 24 hvarje nummer vid den del af Arboga Sqvadron af Lif-Regementets Hussar-Corps, som är förlagd inom detta Län. — Soldathållningen deremot drabbar rotarne med en årlig kostnad, sora i tabellen blifvit beräknad, efter olika förhållanden i Födgerierne, ifrån 34 R:dr 10 sk. till 4° h:dr per mantal.
Beräkningen af hemmanens onera, som i den bifogade tabellen äro upptagne, har för öfrigt skett efter samma grunder, som mine förra Femål s-Berä Heiser upplaga.
För ordning och sedlighet på landet vaka Presterskapet och Kyrkorådet jemte Kronobeijeningen, Fjerdingsman, Sexmän samt på några ställen Byfogdar.
Socken-nämnderne, hvilka, enligt Kongl.
Maj:ts derom utfärdade nådiga Förordning, sistlidna år 184^ blefvo organiserade, hade icke hunnit alt då utöfva något inflytande.
Allmänna ordningen har, med högst få undantag, icke varit störd.
Organisationen af Folkskolor, i följd af Rikets sist församlade
Ständers anslag dertill och den derom utkomne författning, är under beredning och folkskole-lärare äro danade och utgångne ifrån det tor Stiftet dertill inrättade Seminarium här i Westerås.
Vid Westerås Gymnasium har år 1S43 antalet af de studerande utgjort 34- Westerås högre Lärdomsskola bevistades 1843 af 144 lärjungar, ibland hvilka 61 studerade i Apologistklasserne.
— Om den i Sala under detta qvinqvennium inrättade högre
Apologistskola får jag tillfälle att antora under artikeln Sala Stad.
— Angående den lägre Landtbruksskola, som år 1S43 öppnades vid Hägervalln i Skultuna, åberopas hvad under artikeln om jordbruket redan är anmäldt.
För öfrigt är någon annan Slöjdskola ännu icke i Länet tillkommen, mer än Flickskolan i Westerås, inrättad 1842.
I denna skola undervisas flickor uti de qvinnoslöjder, som inom tarfliga hushåll förekomma.