Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Banco förvandlade summor blifvit ställda till Rikets Ständers Banks disposition i Hamburg, för att kunna användas till det förra lånets liqviderande, nemligen: 40 Stats-Utskottets Memorial N:o 3. under Maj 1S60 Mark B:co 1,250,000: — i början af Juni samma år „ 2,250,000: — och i början af December samma år „ „ 2,250,000: — Summa Mark B:co 5,750,000: — motsvarande efter pari kurs, eller 133j R:dr R:mt för 100 Mark B:co R:dr 7,666,666: 67. för hvilken sistnämnda summa Riksgälds-kontoret utaf Banken erhållit godtgö relse under år 1860 med R:dr 1,666,666: 67. och under sistlidet år med „ 3,000,000: — samt under innevarande år med „ 2,250,000: — eller med tillsammans R:dr 6,916,666: 67. skolande det ännu återstående ersättningsbeloppet för Riks gäldskontorets förskottsvis verkställda liqvider „ 750,000: — vid detta års slut af Banken godtgöras.
Någon sådan räntevinst å statslånefonden, som, efter det skulden för ofvannämnde tillfälliga statslån blifvit liqviderad, enligt stadgandet i Reglementets 226 § tillkommer Riksgälds-kontoret, har detta verk ännu icke fått från Rikets Ständers Bank emottaga.
Genom den i Reglementets 228 § föreskrifna och under sistlidne år verkställda upplåning emot fonderade, inom riket utgifna 4.] -procents-obl ig athner, hafva de medel anskaffats, som Rikets Ständer, enligt samma Reglementes 133 och 134 §§, anvisat till deruti omförmälda jernvägars anläggning.
Det till följd af åberopade §§:s stadgande upptagna lån, hvilket öfvertagits af Stockholms Enskilda Bank och Bolaget. D. Carnegie &
Comp. samt Grosshandlaren C. G. Cervin, utgjorde 3,000,000 R:dr, elier den summa, inom hvilken sagde upplåning, enligt Rikets Ständers föreskrift, borde under nuvarande statsregleringsperiod inskränkas.
I afseende på vilkoren för detta lån anse sig Fullmågtige, under hänvisande för öfrigt till det derom afslutade och sistlidet års revisions-berättelse bifogade kontrakt, här endast böra anmäla, att för detsamma medgifvits 7 procents kapitalrabatt, hvarjemte låneöfvertagarne till ersättning för kostnaderna och bestyret med det koritraherade lånebeloppets anskaffning tillerkänts en provision af 2 procent.
Efter afräkning af denna rabatt och provision, har hela låncsumman under loppet af sistlidet år blifvit till Riksgälds-kontoret inbetald med 2,700,000 R:dr.
De för nu ifrågavarande lån utfärdade obligationer, hvilka å innehafvarens sida icke få uppsägas, utgöra ett antal af 5,000 st, deraf 1.000 obligationer lyda å 2,000 R:dr, 2,000 å 400 R:dr och 2,000 å 100 R:dr hvardera.
Lånets amortering skall ske genom obligationers uppköp och annni loring, såvida det gångbara priset å obligationerna understiger det i dem förskrifua kapitalbelopp.
Efter 10 år eger
Riksgälds-kontoret att till inlösen uppsäga större eller mindro del af då utelöpande obligationer, skolande hela lånet sednast vara återbetaldt vid utgången af Septcmtember måuad 1899.
Till ränte- och amorterings-liqvider komma årligen att användas en summa af 165,000 R:dr, motsvarande 5$ procent utaf lånets hela belopp.
För Stats-Utskottets Memorial N:o 3. 41 För det uti Fullmägtiges utlåtande i anledning af 1861 åra revisionsberättelse anförda andamål, hafva detta lån tillhörande obligationer å tillsammans 300,000 Hulr i medlet af sistlidet år blifvit af Riksgälds-kontoret inköpte, efter ett pris af 92j procent utaf obligationernas nominella belopp.
Genom den, då första året at amorteringstiden tiliändagått, verkställda inlösningen och annulieringen af 75 st. sålunda för
Riksgälds-kontorets räkning inköpta obligationer å tillsammans 30,000 Ii:dr har följaktligen en kapitalvinst al 2,250 11:dr utöfver samma obligationers efter inköpspriset bokförda värde uppkommit.
Efter det Allmänna Hypotheksbanken, i öfverensstämmelse med Rikets sednast församlade Ständers beslut, blifvit inrättad, har denna Bank af Riksgäldskontoret erhållit den för densamma af Rikets Ständer anvisade och utaf räntebärande stats-obligationer å ett kapitalbelopp af 8,000,000 R:dr bestående grundiond.
Antalet af dessa, under den 1 Juli sistlidet år utgifna och sedermera till Hypotheksbanken öfverlemuade obligationer utgör 1,000 st.; varande hvarje obligation, med Styrelsens för Hypotheksbanken begifvande, utfärdad å 8,000 R:dr och lörsedd med 10 st. halfårsränte-kuponer.
Hen i nyssnämnde kuponer förskrifna ränta utgör 4j procent etter år räknadt; och har Hypotheksbankens Styrelse förbundit sig att, intill dess ifrågavarande obligationer kunna behöfva att för sina bestämda ändamål användas, vid hvarje halfårs förlopp återställa till
Riksgäldskontoret de då förfallna räutekuponerna.
Riksgälds-kontorets Styrelse oell betjening ni. m.
Bland de uuder sednaste riksdag af Riks-Stånden till Riksgälds-kontorets Styrelse utsedde
Fullmägtige hafva 3 under loppet af år 1861 genom döden blifvit hädankallade, nemligen Fullmägtigen för Ridderskapet och Adeln, Bruksegaren, f. d. Majoren C. af Geyerstam, Fullmägtigen för Borgare-Ståndet, Handlanden A. M. Brinck samt Fullmägtigen för Bonde-Ståndet, Lars Magnus Knutsson från Östergöthlands län.
I desse aflidne Fullmågtiges ställen hafva undertecknade, Wirsén, Kinman och Anderson, såsom af bemälde Riks-Stånd vid sednaste riksdag utsedde Suppleanter, efter erhåline kallelser, inträdt.
Under sjukdom eller annat förhinder för ordinarie Fullmägtige halva utål nuvarande
Suppleanter följande under detta och nästföregångna år varit till tjenstgöring inkallade och tidtals deltagit i styrelsen öfver Riksgälds-kontoret, nemligen:
För Ridderskapet och Adelns Fullmägtige: Kabinetts-Kammarherren, Öfversten och Riddaren, Friherre A. G. Leijonhufvud.
Expeditions-Chelen och Kommendören M. G. von Schantz.
För Preste-Ståndets Fullmägtige: undertecknad F. W. Öfverström; och För Bonde-Ståndets Fullmägtige: förre Riksdags-fullmägtigen Erik Olsson från Örebro län samt nuvarande Riksdags-lullmägtigen Carl Casper Nettelbladt från Stockholms län.
Bih. till K, St. Prot. 1362 & 1863, 4 Sami. 1 Afd. 1 Höft. 6 1-J Stats-Utskottets Memorial N:o 3.
Med anledning af det uppdrag Fullmägtige, genom stadgandet i Reglementets 261 § erhållit, att låta uppgöra förslag till reparation och förändring af östra flygeln vid Rikets Ständers hus, hafva Fullmägtige gått i författning om upprättandet af ett sådant förslag; men då den, uppå Fullmägtiges derom gjorda begäran, utaf Kongl. Öfver-Iutendents-embetet till uppgörandet af detta förslag utsedde
Arkitekt funnit nämnde flygel icke kunna genom reparation försättas i det förändrade och ändamålsenliga skick Rikets Ständer med omförmälda uppdrag åsyftat, har han uppgjort förslag till samma flygels ombyggande, hvilket förslag kommer att på vanligt sätt af Fullmägtige öfverlemnas till Stats-Utskottet, för att Rikets Ständers bedömande underställas.
Efter fullbordandet af den företagna och för Rikets sednast församlade Ständer anmälda förändrade inredning och reparation af nordvestra flygeln af Riksgälds-kontorets hus, till beredande derstädes af embetsrum för Rikets Ständers Justitie-ombudsman och hans expedition, hafva bemälte embetsman och expedition fått åt sig upplåtne 4 på Riksgälds-kontorets bekostnad reparerade och till största delen med nya möbler försedda rum jemte andra erforderliga lägenheter inom nämnde flygelbyggnad.
Till fullgörande af det uppdrag Fullmägtige, genom stadgandet i Reglementets 265 § erhållit, har, på föreskrifvet sätt, det för tryckningen af RiksStåndens protokoller under nu började riksdag erforderliga papper äfvensom annat till begagnande inom Riks-Stånden och Utskotten afsedt papper blifvit uppliandladt samt leveranskontrakter afslutade om tillhandahållandet under riksdagens lopp af öfriga för Riks-Ståndens och Utskottens kanslier behöfliga skrifmaterialier m. m., varande, med bibehållande af de i sådant afseende under sednaste riksdagen gällande bestämmelser, kontrakter äfven afslutade med åtskillige härvarande boktryckare, angående tryckningen af Utskottens betänkanden jemte andra Bihanget till Riks-Ståndens protokoll hörande handlingar.
Sedan Registrators- och Arkivarie-tjensten vid Fullmägtiges expedition i börjån af sistlidne år, genom innehafvarens afskedstagande, blifvit ledig, har den uti sednast af Rikets Ständer utfärdade aflöningsstat för Riksgälds-kontoret upptagna Notarie-tjensten hos Fullmägtige blifvit tillsatt och sagde stat derefter i sin helhet tillämpad.
Utaf de personer, som finnas uppförda å den vid sednaste riksdag fastställda pensionsstat vid Riksgälds-kontoret, hafva följande sedermera med döden afgift; hvadan de för dem bestämda pensioner således blifvit från samma stat afförda, nemligen: Stats-Utskottets Memorial N:o 3. 43 förre Kamereraren i Riksgälds-kontoret A. Biörck, hvars årliga pension ut - gjorde R:dr 1,800: — förre Husdrängen A. Lundberg, sorn innehade en pension af . . . „ 220:j— och den sista bland för längre tid sedan aflidne Kamereraren Lundvalls efterlemnade barn, hvilkas pension var „ 225' — Åberopade pensionsstats belopp har således, till följd af dessa dödsfall, minskats med tillsammans R:dr 2,245:
— Deremot har å samma stat uppförts den pension af ......
„ 1,470: — som vid afskedstagandet tillerkändes förre Registratorn och Arkivarien vid Eullmägtiges expedition, Expeditions-sekreteraren C. O. Vougt.
I likhet med hvad under föregående riksdagar skett, torde Eullmägtige äfven under loppet af detta riksmöte få. genom derom till Stats-Utskottet aflåtna skrifvelser, underställa Rikets Ständers pröfning och afgörande några särskilda Riksgälds-kontoret och dess tjenstemannapersonal rörande frågor.
Stockholm den 24 Oktober 1862. G. A. Sparre. J. J. Nordström.
Joh. Persson. A. E. Wirsén. J. W. Beckman. J. F. GrII. O.
Ericsson. W. 'F. Tersmeden.
F. W.
A. A. Anderson.
C. G. Stuart.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS ISAAC MARCUS, 1862. Stats-Utshottets Utlåtande N:o 4 1 M:o 4, Ank. tili Exp.-Ulsk. den 17 Nov. 1862, kl. 12 rnidd.
Utlåtande i anledning af vacht fråga om en sådan tillökning af den hos Hiks-Stånden antagna Kansli-betjening, att en sammanfattning af förhandlingarne må kunna dagen efter hvarje plenum i tidningarne införas. (R A.)
Under erinran om vigten deraf att de hos Riks-Stånden förda diskussioner, hvilkas innehåll endast af de vidlyftiga Prolokollerna kunde med full tillförlitlighet inhemtas, måtte hastigare än hittills egt rum, komma till allmänhetens kännedom, helst den upplysning, som rörande dessa diskussioner genom tidningarne bibringades allmänheten, helt och hållet vore beroende af tidningsreferentens större eller mindre intresse för de olika frågorna och de särskilda talarue, har Friherre Haab, Adam Christian, uti eu hos Ridderskapet och Adelö väckt samt till Stats-Utskottet remitterad motion, hemställt, att, jemte det ett skrifvet Protokoll, som ordagrannt upptoge diskussionerna alltid borde finnas och vara för Riks-Stånden tillgängligt, Ståndens Kansli-personal måtte så tillökas, att de derstädes förda diskussionerna genast kunde uppsättas, för att dagen efter hvarje plenum kunna i tidningarne inflyta, samt att, såsom vilkor för tiduingarnes rättighet att upptaga desamma, måtte bestämmas, att tidningsredaktionerna icke vore berättigade deri göra några egenmägtiga uteslutningar.
Ständers uppmärksamhet under flere föregående riksdagar blifvit fästad å vigten deraf, att en fullt tillförlitlig sammanfattning af de hos Riks-Stånden förda öfverläggningar och lättade beslut kunde, utan afvaktan af Protokollernas uppsättning och justering, allmänheten meddelas, hafva de flere förslag, som i sådan syftning blifvit framställda, befunnits förenade med så många olägenheter, att utförandet deraf antingen genast eller efter någon kortare tid mäst öfvergifvas.
En biand de förnämsta orsakerna härtill ligger onekligen i den omständigheten, att representationen iiih till ti St.
Hrot. t (Sfi 2 A 1864. 4 Sami. i A/d. 2 Hafi. 1 Slats Utskottets Utlåtande N:o i. är fördelad på fyra särskilda rum och att Ståndens plena, jemlikt Grundlagens föreskrift, hållas samtidigt.
En oundviklig följd deraf måste nemligen blifva, att diskussionerna om de å hvardera af dessa rum föredragne ärenden icke kunna med nödig fullständighet återgifvas, utan att referaterna erhålla en vidlyftighet, som skulle göra dem mindre tjenliga att uti tidningarne införas.
Att, såsom vilkor för rättigheten att i tidningarne införa dessa referater, föreskrifva att inga uteslutningar finge ega rum, låter sig, enligt Utskottets förmenande, ieke göra.
Skulle åter dessa anteckningar blifva lämpliga till införande i tidningarne, så måste de i allmänhet blifva så kortfattade, att de endast antydde den af hvarja talare hufvudsakligen yttrade mening.
Att tidningsieferater af sådan beskaffenhet oftast komme att sakna den lefvande uppfattning, som framställningen kan erhålla, då referenten icke behöfver anteckna hvarje särskild talares yttrande, lärer icke kunna bestridas; och säkerligen skulle mången talare blifva mera missbelåten med de förkortningar i hans framställning, som den officiela referenten tilläte sig, än med dem, som en tidningsredaktion på egen hand verkställde.
Då härtill kommer att, jemlikt 89 § Riksdags-ordningen, de hos Riks-Stånden förda Protokoller skola, så tidigt ske kart, till deras fullständiga innehåll genom trycket utgifvas och endast dessa inför Stånden justerade Protokoller kunna, på sätt motionären jemväl nntydt, lemna en fullt tillförlitlig kännedom om förhandlingarne, har det synts Utskottet mindre tjenligt att, jemte Protokollerna, låta utaf vissa för sådant ändamål anställde tjenstemän verkställa andra anteckningar för att likaledes genom trycket utgifvas, helst dessa sednare, hvilkas föregående granskning eller justering tiden svårligen medgåfve, ofta komme att i llere väsendtliga delar skilja sig från hvad Protokollerna innehålla.
Då likväl en officiel karakter i viss mån komme att tillerkännas dessa för tidningarne alsedda anteckningar, skulle säkerligen både allmänheten och representanterne finna sig missbelåtne med den skiljaktighet i uppfattningen, som förefunnes emellan tidningsreferaterna och sjelfva Protokollerna.
Utskottet, som, pä alla dessa skäl och i likhet med hvad under riksdagen år 1886 blifvit utaf dåvarande Stats-Utskott, uti dess den 17 November s. å. afgifna utlåtande, anfördt, anser att det ifrågavarande förslaget v id verkställigheten skulle komma ali möta llere svårigheter samt att de fördelar, detsamma skulle medföra, icke komme alt motsvara den derigenom förorsakade tillökning i riksdagskostnaderna, får alltså hemställa att det väckta förslaget icke må af Rikets Ständer bilällas.
Stockholm den 17 November 1862. Stots-Utskottets Memorial N:o 5.
M:o ».
Ank. till Exp.-TJtsk. den 17 Nov. 1862, kl. 12 midd.
Memorial, angående Riksdag s-kostnader nas bestridande af Riksgäldskontoret, (ft. A.)
Uti särskilda, hos Ridderskapet och Adelö samt Borgare-Ståndet väckta och till Stats-Utskottet remitterade, motioner hafva Herr Skogman, C., och Herr Rinman, F. Ä., iörcslagit, att kostnaderna för innevarande riksmöte måtte, pä samma sätt, som under liera föregående riksdagar iakttagits, bestridas af Riksgälds-kontoret.
Al sådan anledning och då de föreskrifter, som i sednare tider varit meddelade i afseende på sättet och ordningen för riksdagskostnadernas utbetalning i allmänhet, funnits ändamålsenliga, samt således jemväl under denna riksdag torde hufvudsakligen böra bibehållas och tillämpas, får Utskottet tillstyrka, alt Rikets Ständer måtte besluta och förordna: i:o att alla på Rikets Ständers beslut grundade utgifter för nuvarande riksdag må utgå af Riksgälds-kontorets medel och, under behörigt iakttagande af samma beslut, omedelbart från detta Verk lill vederbörande utbetalas.
2:o att likaledes sådane, af denna riksdag föranledda utgifter, som i anseende till deras föremål eller beskaffenhet dels redan blifvit, dels framdeles, under riksdagens lopp, varda af Kongl. Majit godkända, och å Statskontoret anvisade, må, efter erhållna reqvisitioner och anställd granskning af derför allemnade verifikationshandlingar, Kongl.
Stats-kontoret af Riksgälds-kontoret godtgöras.
3:o att, beträffande särkildt utbetalningarne af de arfvoden och traktamenten, som varda Riks-Ståndens och Utskottens Sekreterare samt Kansli- och Vaktbetjening tillerkända, dessa utbetalningar må verkställas i enlighet med specifika uppgifter å bemälde betjening, undertecknade, för Riks-Stånden, af hvarje Stånds Talman, och för Utskotten af hvarje Utskotts Ordförande; och Ståts-Utskottets Memorial tS;o 5. 4:o att, dä tillfälliga utgifter, som till riksdagskostnaderna böra hänföras, inom Riks-Stånden eller Utskotten förekomma, räkningarne derå böra, innan desamma af Riksgiilds-kontoret liqvideras, vara attesterade af vederbörande Talman eller Utskotts Ordförande.
Under förutsättning af Rikets Ständers bifall till hvad nu blifvit föreslaget, får Utskottet derjemte hemställa: att Rikets Ständers beslut, angående riksdagskostnadernas godtgörande af Riksgälds-kontoret, må af Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas, äfvensom att Utskottet, för samma besluts verkställande, må få sig uppdraget underrätta Fullmägtige i Riksgälds-kontoret ej mindre om hvad Rikets Ständer uti ifrågavarande hänseende nu komme att besluta, än ock om de särskilda beslut och föreskrifter, som Rikets Ständer i frågor, som röra riksdagskostnaderna, framdeles under denna riksdagt|kunna finna för godt meddela.
Stockholm den 17 November 1B62.
Stockhoim, thyckt hos Sam, Rumstedt, iö6•». Ståts-Utskottets Memorial N:u 6. 1 N:o 6.
Ank. till Exp.-Utsk. den 24 Nov. 1862, kl. 11 f. m.
Memorial, angående godtgörande af Herr Landtmarskalkens och Herrar Talmäns riksdags-kostnader. (R. A.) Till Stats-Utskottet hafva blifvit remitterade särskilda af Herr Skogman, C., hos Ridderskapet och Adeln samt af Herr Doktor Gumcelius hos Preste-Ståndet väckte motioner, att Utskottet må få sig uppdraget föreslå en för nuvarande riksmöte lämplig ersättning för de ökade riksdags-kostnader, Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän, i och för utöfningen af sina maktpåliggande befattningar, få vidkännas; och har Herr Doktor Gumcelius i samma motion derjemte hemställt, att Utskottet jemväl måtte anmodas inkomma med förslag rörande riksdags-kostnadernas bestridande genom Riksgälds-kontoret.
Enär Utskottet, redan före emottagandet af remissen å Herr Doktor Gumaelii berörde motion, genom sitt till Rikets Ständer den 17 innevarande November aflåtna memorial N:o 5, afgifvet förslag angående riksdags-kostnadernas bestridande genom Riksgälds-kontoret, anser Utskottet framställningen i denna del icke påkalla något vidare yttrande.
Hvad derefter angår frågan om godtgörande af Herr Landtmarskalkens och Herrar Talmäns riksdagskostnader, så och enär Rikets
Ständer under sistförllutne riksdag för hvar och en af dem anslogo ett belopp af Sjuhundrafemtio Riksdaler i månaden, anser sig Utskottet böra hemställa, att Rikets
Ständer jemväl för innevarande riksdag må besluta, att, såsom godtgörelse för de ökade riksdags-kostnader, Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän, i denna deras egenskap, få vidkännas, för hvar och en af dem skall utgå ett anslag, i ett för allt, af Sjuhundrafemtio Riksdaler i månaden, att räkna från riksdagens början och till dess slut.
Bih. till R St Prot. 1862 * 1863.
4 Sami 1 Afd. 3 Haft. 1 2 Stat s-Ut skuttets Memorial N:o 7. M:o 7. Ank. till Exp.-Utsk. den 24 Nov. 1862, kl. 11 f. m.
Memorial, angående förskott å aflöningen för den hos Riks-Stånden och Utskotten anställda betjening. (R. A.) Från Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän har Stats-Utskottet emottagit tvänne särskilda skrivelser al' den 14 innevarande månad, innéfättande hemställan, att då, enligt Riksdags-ordningens 24 §, såväl Riks-Ståndens, som Utskottens Sekreterare jemte den i Ståndens och Utskottens kanslier under denna riksdag biträdande personal böra vid riksdagens slut erhålla en efter göromålens vigt och mängd lämpad vedergällning och således behörig gfund för berörde vedergällnings bestämmande ännu saknades, men flere bland denna personal torde vara i behof att, innan aflöningen blefve slutligen bestämd, komma i åtnjutande af någon del deraf, följande för månad och från hvars och ens inträde i tjenstgöring beräknade belopp må, såsom förskott å aflöningen, efter hvarje månads slut utbetalas, nemligen: hos Ridderskapet och Adeln: till Riddarhus-sekreteraren ............
R:mt R:dr 300. — » 7 äldste Kanslister eller Notarier, hvardera » » 135. — » 6 andre Kanslister, hvardera » » 90. — hos Preste-Ståndet:
Yi*U u/o/ j j * i} • ffl lori Joul*”"' till Sekreteraren » » 300.
— » 4 Notarier, hvardera » » 135. — » 10 Kanslister, hvardera » » 90.
— Stats-Utskottets Memorial N:o 7. 3 hos Borgare-Ståndet; till Sekreteraren » » 300. — » 4 Notarier, hvardera » » 135. — » 8 Kanslister, hvardera » » 90. — hos Bonde »Ståndet; till Sekreterare » » 400.
— » 4 Notarier, hvardera » » 135. — » 14 Kanslister, hvardera . » » 90. — hos Utskotten: till Sekreteraren i Stats-Utskottet » » 200. — » Sekreteraren i de öfriga Utskotten, äfvensom Sekreteraren i Stats-Utskottet för Riksgälds-verket rörande ärenden, hvardera » » 175. — » Notarierne i Stats-Utskottet samt den derstädes anställde Kamererare, hvardera » » 120. — » Notarien i de öfriga Utskotten, hvardera » » 105. — » Kanslisterne i Stats-Utskottet, hvardera , » » 90.
» Kanslisterne i de öfriga Utskotten, hvardera ...... » 75. —•
Beträffande den hos Riks-Stånden och Utskotten anställda vaktbetjening. hafva Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän, uti samma skrifvelser, likaledes föreslagit, att ailöningen för denna betjening, hvilken utgöres hos Ihdderskåpet och Adeln af 6, hos Preste-Ståndet af 4, hos Borgare-Ståndet af 7 och hos Bonde-Ståndet af 7 personer, måtte för det närvarande bestämmas att för hvar och en vaktbetjent utgå med Två Riksdaler Riksmynt om dagen från tjenstgöringens början och äfven utbetalas vid slutet af hvarje månad, samt att med afgörandet, huruvida någon förhöjning erfordrades uti den sålunda föreslagna aflöningen, mätte uppskjutas, intilldess aflöningen för Kansli-personalen komme att slutligen bestämmas.
Då de i Rlks-Ståndens kanslier och hos Utskotten anställde tjenstemän under alla i sednare tider hållna riksdagar fått förskottsvis, vid hvarje månads slut, uppbära en del af den dessa personer tillkommande aflöning, anser sig Utskottet jemväl nu böra tillstyrka: att, såsom förskott å denna aflöning, jemväl under innevarande riksdag må, efter hvarje månads slut, få till vederbörande utbetalas det för hvar och en föreslagna, ofvan uppgifna belopp.
Vidkommande aflöningen för den hos Riks-Stånden och Utskotten tjenstgörande vaktbetjening, får Utskottet, som anser sig böra tillstyrka Rikets Ständers bifall till 4 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 8. hvad Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän i afseende på denna betjening föreslagit, hemställa: att dagtraktamentet för de hos Riks-Stånden och Utskotten under inne varande riksdag anställde vaktbetjenter må för hvar och en af dem för närvarande bestämmas till ett belopp af Två Riksdaler
Riksmynt samt likaledes utbetalas efter hvarje månads slut; Ocb torde den af Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän omförmälda fråga, huruvida någon förhöjning i detta dagtraktamentes nu föreslagna belopp erfordras, få uppskjutas till dess Kansli-personalens aflöning varder slutligen bestämd.
Hvad beträffar den tid, hvarifrån samtlige nu ifrågavarande allöningslörskott och dagtraktamenten böra beräknas, tillstyrker Utskottet: att, på sätt föreslaget blifvit, dessa förskott och traktamenten må beräk nas att utgå från och med den dag vederbörande i tjenstgöring inträdt.
Vid afgifvandet af förslaget rörande oftanämnda atlönings slutliga bestämmande enligt 24 § Riksdags-ordningen, skall Utskottet meddela sitt yttrande angående ej mindre tiden för densammas upphörande, än äfven öfriga med denna aflöning och dess utbetalning gemenskap egande frågor.
Hi:o 8.