Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med föranledande af Revisorernes framställning om angelägenheten att vidtaga kraftiga åtgärder för åtskillige i räkenskaperne till en del sedan flera är tillbaka upptagne proprie-balansers och oredovisade förskotts indrifvande och redovisande eller, om tillgäng hos vederbörande saknades, befordrande i behörig ordning till afskrifning, har uti den underdåniga förklaringen General-post-styrelsen, med upplysning, att post-verkets Ombudsman om ifrågasatte åtgärders vidtagande årligen erhölle föreskrift, då en afskrift af den till Post-verkels hufvudbok hörande balansberättelsen lill honom öfverlemnades, anmält, att bemälde tjensteman ytterligare vore anbefalld alt framdeles till General-post-styrelsen innan November månads utgång hvarje år inkomma med berättelse om hvad han för balansernas utredning, indrifvande eller afskrifning, sedan sednaste balans-berättelsen erhölls, vidgjort och hvilka hinder mött för balans-beloppens behöriga redovisande, hvilken Ombudsmannens berättelse skulle vidfogas post-hufvudboken; och får, för sin del, Utskottet hemställa, att vid hvad sålunda blifvit anmäldt, måtte för närvarande få bero.
Kongl. Sundhets-Kollegium. § 20.
(Rev.-ber. pag. 59.
Med anmärkning, att, ehuru åtskillige af Kongl. Kollegium vederbörande
Läkare meddelade förskott till rese- och traktaments-kostnader för »farsoters och smittosamma sjukdomars botande» vid hvartdera revisionsårets slut funnits oredovisade, desamma likväl icke blifvit i balanserna intagna, hafva Revisorerne tillika erinrat om angelägenheten deraf, att ett särskildt lörskotts-konto i räkenskaperna upplades.
Som i den underdåniga förklaringen Kongl.
Sundhets-kollegium, med upplysning, att dess hufvudbok hittills afifört omförmälde förskott under de år, de blifvit utbetalde, tillkännagifvit sig hafva, för vinnande af mera i ögonen fallande kontroll å redovisningen derför, anbefallt sin Kamererare, att för framtiden vid hufvudbokens uppgörande för hvarje år bifoga en förteckning å dylika förskott, hvarigenom det af Revisorerne afsedda ändamålet vunnes, utan särskildt konto, får Utskottet hemställa, att Revisorernes ifrågavarande erinran icke må till vidare åtgärd föranleda.
Slats-Utskotlels Utlåtande, 21, 13 § 21.
Förkl. pag. 249.)
Med anmälan, att, enligt räkenskaperne, Kongl. Sundhets-kollegium under år 1848 i Kongl. Stats kontoret lyftat 2,000 R:dr till aflöning åt Militär-läkare och deraf till sistnämnde verk . år 1849 återbetalt 1,546 R.dr, men att Kongl. Räntekammarens qvitto å detta belopp icke funnes räkenskaperne bilagdt, hafva Revisorerne tillkännagifvit, att, dä Kongl.
Kollegii hufvudböcker icke innehöllo något särskildt konto med Kongl.
Stals-konloret, Revisorerne icke utan mycken möda och svårighet kunnat finna reda på de penninge-transaktioner, sorn emellan nämnde båda verk egt rum; men som Utskottet af den underdåniga förklaringen inhemtat, att Ränte-kammorens omlörmälda qvitto blifvit bilagdt den särskilda till Kongl.
Stats-kontoret afgifna räkning, deruti, jemlikt Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 19 Maj 1848, ifrågakomne aflöningsmedel redovisats, äfvensom att Kongl.
Sundhetskollegii hufvudböcker i sjelfva verket innehöllo ett så beskaffadt konto, sorn Revisorerne omnämnt, ehuru under annan rubrik, nemligen den af stats-anslag, hvilket konto tydligen utvisade de penninge-transaktioner, som under hvarje år emellan Kongl. Stats-kontoret och Kongl.
Sundhets-kollegium egt rum, får Utskottet hemställa, alt Revisorernes ifrågavarande anmärkning icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. § 22.
(Rev.-bpr. pag. 60.
Vid granskningen af Pharmaceutiska institutets räkenskaper hafva Revisorerne anmärkt, att i 1848 års kassa-räkning utgiften för liqviderande af en räkning å 6 R:dr 37 sk. 6 r:st. riksgälds blifvit utförd med samma belopp i bankomynt och att i kassa-räkningen för år 1849 på enahanda sätt upptoges en post å 9 R:dr Banko i stället för samma summa i riksgäldsmynt.
Som i den underdåniga förklaringen Kongl. Sundhets-kollegium anmält, att i följd af Revisorernes berörde anmärkning, som befunnits grundad, redogöraren blifvit försländigad, att, för obehörigen afförde 5 R:dr 12 sk. 6 r:st., Pharmaceutiska institutet godtgöra medelst beloppets uppdebitering under observationstitel uti först afgifvaride årsräkning, får Utskottet tillstyrka, att ifrågavarande anmärkning icke må till någon vidare åtgärd föranleda. 14 Ståls-Utskottets Utlåtande, JYg 21.
Veterinär-Inrättningen i Skara. § 23.
(Rev.-ber. pag. 61.
Förkl. pag. 230.) Beträffande Revisorernes anmärkning, att det förskott af 2,000 R:dr, som föreståndaren för inrättningen under är 15547 fätt, emot redovisnings-skyIdighet, uppbära till bestridande af kostnaderna för nödige befunne reparationer ä inrättningens byggnader, funnes i 1849 ärs räkenskaper fortfarande utbalanserade till följande år, har Utskottet af den utaf sednast församlade Revisorer afgifne berättelse inhemtat, att berörde 2,000 R:dr blifvit i 1831 ärs räkenskaper afförde och således redovisade; och får, vid sådant förhållande, Utskottet hemställa, att Revisorernes förevarande anmärkning får förfalla.
Kong l.
Kon vo j- Kommissariatet. § 24.
(Rev.-ber. pag. 67. Förkl. pag. 235.)
Med förmälan, hurusom i räkenskaperne för såväl Sveriges enskilda fond, som den för Sverige och Norrige gemensamma, Revisorerne funnit flere miss-skrifningar, såsom oriktiga hänvisningar till verifikationerne och felaktiga uppgifter å Kongl. Brefs data, hvarförutan procenten, efter hvilken räntan å utlånle medel beräknats, icke alltid blifvit riktigt uppgifven, ehuru sjelfva räntorne voro med deras rätta belopp utförde, hafva Revisorerne, då dylika felaktigheter i större mängd förekommit, ansett sig icke kunna underlåta att förhållandet anmärka, på det mera omsorg och uppmärksamhet härutinnan för framtiden måtte iakttagas; och som Utskottet utaf den afgifna underdåniga^ förklaringen inhemtat, att af ifrågavarande felaktigheter icke någon förekommer bland de i kolumn utförde siffrorne eller inverkat på räkenskapernas slutsummor, så att alla tillgångar och utgifter iiro rätteligen upptagne och redovisade, samt att Kongl.
Konvoj-kommissariatet förständigat sin redogörare alt lör framtiden iakttaga större noggrannhet äfven i nu anmärkta hänseende, får Utskottet, på grund häraf, hemställa, att Revisorernes förevarande anmärkning icke må till någon vidare * åtgärd föranleda.
Slals-Utskotlels Utlåtande, M 21. 15 Kongl. Öf v er-Intendent s-Embet e t. § 25.
(Rev.-ber. pag. 6<).
För k I. pag. 255.)
Revisorerne hafva anmärkt, att af anslaget till byggnader och reparationer i landsorterna funnes, enligt räkenskaperne vid 1849 års slut, liggande i kassan en kontant behållning till icke mindre belopp än 6,105 R:dr 47 sk. 7 r:st., deraf dock, då Kongl, (jfver-intendents-embetct egde räkning med Rikets Ständers Rank, bort, enligt Revisorernes tanke, i Ranken insättas hvad lör. de löpande utgifterne icke erfordrats.
Uti den häröfver afgifne underdåniga förklaringen har bemälde Kongl. Embete, med upplysning, att berörde såsom kontant behållning upptagna post bestått till större delen af åtskilliga utaf olika anledningar lemnade förskott och endast till en ringa del i kontanta penningar, tillkännagifvit, att, i följd af Revisorernes nu gjorda anmärkning, redogöraren erhållit förständigande att framdeles i likartade fall vid bokslutets uppgörande, specificera, hvari den uppförda kassa-behållningen består, då den ej utgöres endast af kontanta medel; och får, med afseende å hvad den underdåniga förklaringen sålunda innehåller, Utskottet tillstyrka, att Revisorernes förevarande anmärkning får förfalla.
Krig s -Kollegium.
Artilleri-Afdelningen.
(Ordinarie Stats-anslaget.) § 26.
(Rov.-ber. pag. 72.
Förkl. pag. 257.)
Revisorerne hafva fästat Rikets Ständers uppmärksamhet derå, att äldre till krigsbruk odugligt krut eller, då sådant icke i närmaste förråd funnits, bergskrut blifvit till enskilda arbetsföretag utan betalning ullemnadl, såsom t. ex. på grund af Kongl.
Maj:ts nådiga förordnanden till Direktionen öfver Götha kanal-verk till bergssprängning vid ombyggnad af Forssviks sluss 10 centner, till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Östergöthlands län för vägför bättringar emellan Linköping och Kumla gästgifvaregård . . .10 dito 16 Slats-Utskollets Ullålande, M 21. till intressenterne uti två större vattenaftappningsföretag i Upsala och Gefleborgs län 16 centner, till Direktionen för brobyggnaden öfver Mellansundet i Mälaren emellan Myckelön och fasta landet 3 dito.
Utskottet fullt erkänner vigten deraf, att arbeten, hvilka, i likhet med nu omförmälda, kunna anses medföra allmän nytta, icke sakna behöfligt understöd, -finnér dock, med afseende dels å svårigheten att kontrollera verkliga behofvet af den qvantitet krut af nu ifrågakomne beskaffenhet, som för dylika arbeten i hvarje särskildt fall kan vara erforderlig, dels ock derå, att vid arbeten, som med understöd af statsmedel af enskilde utföras, ett ytterligare bidrag af krut utan betalning skulle medföra en fördel utöfver redan förut betingade vilkor, som vid dessas uppgörande icke varit afsedd, Utskottet, utan att vjlja i någon mån klandra de hittills i sådant afseende efter Kongl. Majfts nådiga förordnanden vidtagne åtgärder, sig böra tillstyrka Rikets Ständer, att uti ailä ta tide underdånig skrifvelse anhålla, alt, derest Kongl. Maj:t framdeles skulle finna himpligt, att, till underlättande af arbetsföretag utaf allmän beskaffenhet, äldre, till krigsbruk odugligt, krut finge användas, Kongl. Maj:t täcktes dervid föreskrifva, att betalning för samma krut skulle till kronan erläggas till ett efter dess verkliga värde Iämpadt pris. § 27. (Rev.-ber. pag. 73.
Rörkl. pag. 260.) Revisorerne hafva vidare anmärkt, dels att, sedan Kongl. Maj:t, genom nådigt Utslag den 17 Juli 1849, från ersättnings-skyldighet befriat de personer, emot hvilka å kronans vägnar talan blifvit förd om ersättning för den förlust af 1,266 R:dr 18 sk. 8. r:st., som blifvit kronan tillskyndad genom åkommen skada å ett från Klosters krutbruk till Götheborg år 1844 för kronans räkning transporteradt parti krut, och Kongl.
Krigs-kollegium den 25 Oktober förstnämnde år bifallit beloppets afskrifning, och för sådant ändamål öfverlemna! handlingarne i målet till Artilleri-kainmar-kontoret, någon afskrifning likväl icke kunnat ega rum, emedan kronans berörda fordran icke under rättegången varit i räkenskaperne behörigen balanserad, dels ock att uti räkenskaperne åtskilliga utgifter 1'unnos uppförda under oriktiga titlar, så att t.
ex. uti arkli-förrådets redogörelse fraktkostnaden för en krut-transport från Mariefred till Stockholm blifvit upptagen å titeln: arbetspenningar.
Ehuru Utskottet icke anser den underdåniga förklaringen fullt nöjaktig, får likväl Slals-Ulsltollels Utlåtande, Jtä 21. 17 likväl Utskottet, enär genom de anmärkte felaktigheterne någon förlust icke blifvit Kronan tillskyndad, hemställa, att
Revisorernes ifrågavarande anmärkningar icke må till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda. § 28.
(Rev.-ber. pag. |7.". Fork!, pag. 262.)
Af Revisorerne är vordet anmärkt, att vid Stockholms tyg- och ammunitionsförråd upphandlingar af materialier och effekter, ofta till ganska betydligt belopp, äfvensom större reparations-arbeten blifvit verkställde utan föregången entreprenadauktion, hvarpå såsom exempel anförts, att år 1848 blifvit under hand inköpte 1,109 alnar ovalkadt eller så kalladt halfkläde i tre poster för tillsammans 2,074 R:dr 20 sk., ett parti furubjelkar för 452 R:dr 10 sk. 8 r:st., äfvensom större qvantiteter jern, spik samt sten- och trä-kol af särskilde personer till varierande priser; hvarjemte 646 R:dr 52 sk. blifvit utbetalde för igenmurandet af två hvalf öppningar och en portöppning i östra och vestra [lvglarne af stora tyghuset samt 500
R:dr för artilleriplanens planering.
Uti den häröfver afgifna underdåniga förklaringen är vordet anfördt: att upphandlingarne af såväl halfklädd som virket skett i och för de år 1848 i nådér anbefallda rustningarne, och erfordrat en så skyndsam anskaffning, att icke en gång anbud hunnit infordras, än mindre entreprenad-auktion utlysas och på sådan väg behofven i tid fyllas; att, sedan vid slutet af sommaren år 1849 uppmärksamheten blifvit fästad å olämpligheten att i ammunitions-förrådets brädbeklädda skjul förvara det betydliga och dyrbara upplaget af handgevärs-kulor, uppgående till omkring 3% millioner, och den ännu större att der upplägga det, i mån af till verkningens fortgång, vexande partiet perkussions-bomber, hvilka i färdigt tillstånd icke fingo förevisas andra än de om tillverkningens hemligheter underrättade personer, enda sättet att skyndsamt och innan den årstid, då allt murare-arbete för köld måste upphöra, erhålla de så nödvändiga lokalerna i användbart skick, varit alt på ackord inom förslagssumma!] låta verkställa igenmurningen, samt att grusningen af artilleriplanen icke föranledt något öfverstigande af den i kostnadsförslaget uppförda och å Kongl.
Maj:ts nådiga stat för år 1849 anslagna summa till detta behof.
På grund af hvad den underdåniga förklaringen sålunda innehåller, får Utskottet tillstyrka, att ifrågavarande anmärkning får förfalla.
Prot. 1853 * 1854. 4 Sami.
1 Afd. 9 Haft. ' 3 IS Stali-Ulskollcls Utlåtande, JYi £1. § 29.
(Rev.-ber. pag. 74.
Förkl. pag. 238.)
Jemte omförmälande, alt, ehuru Kongl. Maj:t genom Nådigt Bref den 29 Maj 1848 förständigat Kongl.
Krigs-kollegium, att endast i mån af behof hos Kongl. Stats-kontoret reqvirera och lyfta de till förefallande utgifters bestridande erforderliga medel, likväl under år 1849 sa stora belopp blifvit uttagna, alt behållningen å ar tiller i-afdelningens depositions-räkning i Rikets Ständers Bank vid årets slut uppgått till icke mindre än 234,337 R:dr 9 sk. 9 r:st., hafva Revisorerne anmärkt, alt, då Kongl.
Kollegium icke närmare redogjort för behofvet af en så betydlig kontant behållning, och det ej eller af tillgängliga handlingar kunnat inhcmtas, att densamma varit till förefallande utgifters bestridande behöflig, större delen deraf syntes verkligen hafva bort kunna såsom besparing disponeras; men som Utskottet inhemlat,' att Kongl. Maj:t genom Nådigt Bref den 3 Juli 1831 erinrat vederbörande, att för framtiden ställa sig föreskriften i Kongl. Brefvet den 29
Maj 1848 till behörig efterrättelse, samt att sedermera någon behofvet öfverstigaude kontant behållning icke funnits hos Kongl.
Krigs-kollegium innestående, och det anmärkta förhållandet således blifvit rättadt, torde ifrågavarande anmärkning få förfalla.
Artillcri-Afdelningen.
(Extra Stats-anslagen.) § 30.
(Rev.-ber. pag. 76.
Revisorerne hafva fästat Rikets Ständers uppmärksamhet derå, att, sedan disponenten af Husqvarna gevärs-faktori i Januari 1849 anhållit om ett förskott af 20.000
R:dr å betalningen för den under året skeende gevärs-tillverkning, Kongl. Krigs-kollegium, med afseende derå, att fullkomlig säkerhet blifvit ställd för de förskotts-belopp, faktoriet meddelas, under den 11 i nämnde månad det begärda förskottet beviljat, ehuru kontrakt om gevärs-leveransen ännu icke var upprättadt, hvilket Kongl.
Krigs-kollegii åtgörande, om det än icke tillskyndat Stats-verket någon förlust, Revisorerne likväl ansett icke öfverensstämma med ett behörigt iakttagande af formerne.
Uti den häröfver afgifna underdåniga förklaringen, har Kongl.
Krigs-kollegium anfört, att då Rikets Ständer vid 1847 och 1848 års riksdag beviljat anslag till 4.000 nya gevär årligen, och af Kronans faktori vid 1849 års början ännu icke Slals-Ulskoltels Utlåtande, JYs 21.
19 kunnat påräknas högre årlig tillverkning, än 1,500 gevär, deraf varit en gifven följd, att 2.500 gevär skulle från Husqvarna beställas, under hvilka förhållanden, och sedan i nådigt föreskrifven ordning underdånig hemställan hos Kongl. Majit egt rum angående gevärs-priset för året, Kongl. Kollegium icke tvekat att bevilja det begärda förskottet, hvilket betydligt understeg hälften af den summa, som för hela beställningen borde utgå, synnerligen som hälften af kontrakts-beloppet alltid förskottsvis, vid kontrakternas utvexlande, till faktoriet utbetalades; och får, med anledning af hvad Kongl. Krigs-kollegium sålunda anfört, Utskottet hemställa, att ifrågavarande anmärkning icke må till någon vidare åtgärd föranleda. § 31.
(Rev.-ber. pag. 77. Fork!, pag. 260.)
Vidare hafva Revisorerne anmält, att uti Stockholms tygförråds räkenskaper betydliga utbetalningar för derstädes verkställda arbeten redovisades endast med handtverkares qvitterade, af Tyg-kaptenen attesterade räkningar, hvilka summariskt upptogo utbetalda arbetslöner, ofta till ganska höga belopp, utan hänvisning till någon verifikation, utvisande, huru mycket för den utförda' summan blifvit för— färdigadt.
Som Utskottet af den utaf sednast församlade Revisorer afgifna berättelse inhemtat, att bernälde Revisorer förehaft den på Kongl. Majits nådiga pröfning beroende frågan om fastställande af nytt formulär till hufvudbok för Kongl.
Krigskollegium; så och då ifrågavarande anmärkning, som afser felaktighet i bokföringssättet, dermed står i sammanhang, vill Utskottet framdeles öfver anmärkningen, vid behandlingen af omförmälde Revisions-berättelse, jemväl sig yttra. § 32.
(Rev.-ber. pag. 77. Förkl. pag. 261.)
I afseende å Revisorernes anmärkning, att behållningen i Bankens Depositionsafdelning utaf extra anslags-medlen, i strid med Kongl. Brefvet den 29 Maj 1848, vid såväl 1848 som 1849 års slut uppgått till betydliga belopp, nemligen vid förra tillfället till 171,703 R:dr 27 sk. 11 rist. och vid det sednare till 60,796 Ridr 1 sk., får Utskottet, med åberopande af de utaf Utskottet anförda skäl i fråga om Revisorernes enahanda, under § 29 i betänkandet upptagna, anmärkning vid Artilleri-afdelningens ordinarie anslag, jemväl tillstyrka, att förevarande anmärkning får förfalla. 20 Stals-Utskottets Utlåtande, Jts 2i. Fortifikations-Afdelningen. § 33.
Förkl. pag. 264.) Revisorerne hafva anmärkt, att uti räkningen öfver kostnader för fästnings— byggnader förekomme i 1848 års hufvudbok under titel: rese- och traktamentskostnader, besigtnings-arfvoden, frakter, böcker, rit- och skrif-materialier, expenser för Carlsten, ett belopp af 18,203 R:dr 40 sk. 11 r:st., uti hvilken summa dock vid granskning af verifikationerna funnits ingångna 11,343 R:dr 24 sk. 3 r:st. för upphandlade byggnads-materialier; och hafva Revisorerne utaf detta med flera likartade förhållanden hemtat anledning till den öfvertygelse, att bokföringssättet icke motsvarade hvad man med skäl hade rätt att fordra i afseende å redighet och tillförlitlighet vid åskådliggörandet af statsmedlens användande.
Ehuru Utskottet för sin del anser den af Revisorerne framställda anmärkningen emot bokföringssättet såsom fullkomligt befogad, får likväl Utskottet, som inhemlat, att från och med år 1830 på Kongl. Maj:ts nådiga befallning ett nytt bok för ingssätt blifvit i Kongl. Krigs-kollegium provisoriskt antaget, vid sådant förhållande, och då detta bokföringssätt ännu icke kunnat visa sin verkan, hemställa, att ifrågavarande anmärkning icke måtte för närvarande föranleda till någon åtgärd. § 34.
Förkl. pag. 26S.) Af Revisorerne är vordet anmärkt, att, enligt proviant-räkningen vid Carlsborgs fästning för år 1848, redogöraren vid samma års slut haft ett öfverskott för ett enda år å proviant-persedlarne af 3 tunnor 23% kappar ärter, 12 t:r 27 % kpr korngryn, 612 lisp. 9 skålp. rågmjöl, 269 lisp. 4 skålp. kornmjöl, 79 lisp. 11% skålp. fläsk, 39 lisp. 4% skålp. kött, m. m„ hvilket öfverskott, som härledde sig ifrån stadgandena i 1812 års afskrifnings-reglemente, Kronan, jemlikt kassaräkningen för år 1849 fått återköpa för 1,435 R:dr 25 sk. 6 r:st., samt att de pris, för hvilka öfverskottet den 31 December 1848 till Kronan försåldes, fastställda enligt samma reglemente efter medelpriset af upphandlingarne jemväl vore högre, än de levereringspris, som å auktion den 6 nästförutgångne Oktober bestämdes; och hafva Revisorerne af dessa rörhållanden hemtat anledning till den åsigt, att, till förebyggande af så betydliga förluster för det allmänna, nu gällande afskrifnings-reglemente behöfde öfverses och förändras, så mycket heldre som regie - Slals-Ulskotlets Ullålande, Jl! 21. 2i inentet icke bestämde antingen medelpriset beräknades efter medium af de upphandlade varornas värden 'eller efter medium af de auktionspris, som varit vid upphandlingen gällande, utan afseende å de varu-qvantiteter, som efter de olika prisen blifvit upphandlade.
Häremot har i den underdåniga förklaringen blifvit erinradt, att Magasinsförvaltaren i lön eller arfvode endast uppbure 560 R:dr, sä att med omförmälda afskrifnings-procent, 1,455 R:dr 25 sk. 6 r:st., hela hans inkomst för år 1848 utgjort 1,815 R:dr 25 sk. 6 r:st., hvilket belopp, då i betraktande toges, att förvaltaren måste föda och aflöna en bokhållare och minst en dräng, icke syntes utgöra någon öfverdrifvet hög vedergällning för den bäde ansvarsfulla, magtpåliggande och besvärliga befattningen, synnerligast då dertill komme, att alskrifnings-procenten i allmänhet ej obetydligt understege den nu ifrågakomne; att afskrifnings-procenten för år 1848 icke beräknats efter de vid upphandlings-auktionen den 6 Oktober samma år erhållna pris, enär dessa gällde 1849 års leveranser; samt att medelprisen vid Carlsborgs magasin rätteligen grundades icke ensamt på inropsprisen, utan jemväl på varu-qvantiteterna.
Med afseende å hvad den underdåniga förklaringen sålunda innehåller, och då den redogöraren uti 1812 års afskrifnings-reglemente tillerkända afskrifnings-procent icke kan anses för högt beräknad, samt Utskottet derjemte af berörda Reglemente inhemtat, att, enligt detsamma, medelpriset bör bestämmas på det i den underdåniga förklaringen angifna sätt, hemställer Utskottet, att ifrågavarande anmärkning får förfalla. § 35.
(Rev.-ber. pag. 82. Fork!, pag. 265.)
Beträffande vidare Revisorernes i sammanhang med nästföregående punkt framställda anmärkning, att då vid Carlsborgs fästning mjöl förbakades til! bröd, bagaren, i följd af kontrakt, erhöll, utom 2 sk. 8 r:st. för hvarje lispund mjöl i bagarelön, ett öfverskott af bröd, bakadt af Kronans mjöl, hvilket öfverskott Kronan sedan återköpte, samt att, ehuru, enligt 2 mom. af det med bagaren upprättade kontrakt, bagaren skulle direkte från qvarnarne emottaga mjölet, likväl inträffat, att under år 1848 mjölet tillhandahållits bagaren utur magasinet, i följd hvaraf Kronan å detta mjöl fått vidkännas afskrifnings-procent lill Magasins-förvaltaren, har Utskottet inhemtat, att frågan om ett förändradt bageri-reglemente fortfarande är på Kongl.
Maj:ts nådiga pröfning beroende; vid hvilket förhållande, och enär i den underdåniga förklaringen blifvit upplyst, att, för undvikande af de i följd af upphandlad spanmåls förmälning vid Forssviks, en mil från fästningen belägna, qvarn förorsakade betydliga kostnader och förluster genom transport, afdam - 22 Stats-Utskottets Utlåtande, Jt? 21. ning, lull m. m., vida öfverstigande förvaltarens afskrifnings-procent, mjöl numera ä stället för fästningens behof upphandlades, Utskottet får tillstyrka, att förevarande anmärkning icke må till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda. § 36.
(Rev.-ber. pag.
Ii3.
Förkl. pag. 266.)
I afseende å Revisorernes anmärkning, att ett för Waxholms fästnings behof år 1849 införskrifvet parti asphalt, som bort utgöra 591 Skeppund, befunnits väga endast 5612 Skeppund, utan att någon ersättning för de felande 29 Skepp, sedermera kunnat Kronan beredas, har Utskottet inhemtat, att, sedan Kongl. Kollegium uppdragit åt handelshuset Schön &
Komp. att besörja införskrifning af, bland annat, berörde parti asphalt, som derefter blifvit af Herr George Blum i Paris upphandladt och, efter att hafva från grufvan i departementet de 1’Ain på jernväg transporterats till Paris och derifrån till Rouen, utan alt derunder vara förvaradt i kärl, vidare genom Svenska och Norrska vice Konsuln i Rouen, R.
Ilerlofssen, afsändt med Skepparen René le Bris i Franska briggen Celestine till Waxholm, hvarest, vid uppvägning af godset, den anmärkta bristen i behörig vigt yppades, samt, efter härom hos Kongl. Kollegium skedd anmälan, och sedan bemälde skeppare jemte sin besättning fått inför
Rådstufvu-rätten här i staden beediga af dem algifven sjöförklaring, att de icke varit i någon' mån vållande till den yppade bristen, utan aflemnat godset sådant detsamma blifvit dem anförtrodt, Kongl.