Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Magazins-Inrättningens räkenskaper lemna, i den mängd af äldre Balancer för obetalda spannmåls-försträckningar, som deri ännu år från år bokföras, en betydlig del af den här ifrågavarande skuld sannolikt komme att i en framtid till afskrifning anmälas, samt , i det senare, en länge fortsatt skuldsättning hos den enskilde oupphörligen måste erinra om hans beroende läge, och hos honom undertrycka hågen för nyttig verksamhet , i samma mon som utsigten för ett befästadt sjelfbestånds ernående är aflägsnad.
Utskotten anse sig deremot, uppå alla dessa skäl, böra tillstyrka:
Att Skaraborgs Läns Invånare må tillåtas, alf, innan 1829 års slut, återbetala hälften af den, emot ersättningsskyldighet i penningar, erhållna, men ännu ej liqviderade undsättnings-spannmål , i värde uträknad efter 1828 års markegångspris, samt att den andra hälften, innan i85o års utgång, likaledes med penningar återgälda, efter innevarande års blifvande markegångspris; Att om någon undsättningstagare skulla vilja, innan 1829 års slut, betala hela sin 14 Stats• samt AllrruBtsv. o.Oe c. Ut sk.
N:o 33. skuld, beräknad efter 1828 års Markegång i sådant må varda honom medgifvet ; och Att Kongl. Majit, i händelse svag skörd,’ under någotdera af dessa båda för återbetalningen bestämda år, skulle inträffa, må kunna i Nåder meddela förlängdt anstånd , då betalningspriset i sådant fall kommer att be-- räknas efter 1828 års markegång»
Derom allt underdånig skrifvelse till Kg!y Majit tillstyrkes.
I anledning af Herr Hjertås, Gustaf, muntligt gjorda yrkande, att de Embetsman, hvilka, enligt Talarens yttrade förmodan, skolat, vid undsättningens besörjande, egenmägtigt förfarit samt derigenom vållat ej mindre ortens skuldsatta belägenhet, än den förlust, hvarmed Statsverket, vid återbetalningens uteblifvande, synes hotadt, borde derföre till ansvar ställas och skyldige anses att bristen godtgöra; få Utskotten vördsamt förklara, att Stats-Utskottet, vid anställande granskning af Creditiv-fondens allmänna användande , framdeles kommer i till~ fälle att af denna omständighet taga kännedom.
Vt sk.Uti. N:o33. 15 Hvad slutligen vidkommer den af åtski lii ge Ledamöter af det Hedervärda BondeStåndet gjorda begäran, att de lindrigare vil* kor för undsä(tnings*spannmålens liqviderande till Statsverket, hvilka af de mest ömande anledningar blifvit för Skaraborgs Län af Local-Styrelsen begärda och af Kongl. Majit i Nåder underställda Rikets Ständers pröfning, jemväl måtte till Elfsborgs, Hallands och Stora Kopparbergs
Län, i lika afseende, få utsträckas; så och då Kongl. Maj:t uti l.sta Momentet af Dess till Stats-Utskottet den i5 Februarii innevarande åraflåtne Nådiga Proposition, angående afskrifning af förre Magazins-fondens äldre fordringar för undsättnings-spannmål, bland grunderne för indrifvandet af de nu hos invånarne i flere
Län utestående fordringar, tillhörande dels förra allmännaMagazins-fonden, dels det till anskaffande af säd efter 1826 års missväxt begagnade Creditiv, föreslagit: >’att, till besvarande af det allmännas fördel i möjliga’’ste förening med Låntagames, det må af ’’Kongl.
Maj:t bero, att, då spannmåls-lånen i ”vissa Socknar eller orter icke kunna , utan ”Låntagarnes obestånd, på redan bestämda ti”der, gäldas, efter pröfning af de i hvarje ',,fal 1 förekommande omständigheter och vederbörande Kongl. Majlts Befallningshaf”vandes hörande, bevilja räntefritt anstånd !’med återbetalningen på lämpeliga terminer, i 6 Stats- samt Allm.
Besv■ o. Oec.
Utsk. Uti.N:o 53. ”under vilkor af fortfarande säkerhet föi Iå, ’nebeloppet,” samt Stats-Utskottet, i dess öf. ver ej mindre högst berörde Nådiga Proposition än flere Motionairers Inom det Hedervärda Bonde-Siåndet i enahanda syftning gjorda hemställanden, till Rikets Högloflige Ständer afgifvande utlåtande, och sedan granskning af redovisningen för Creditiv-fonden* användande till ålskillige nödställda Provincers undsättning efter 1826 års missväxt dessförinnan Verkställd blifvit, framdeles kotnmer i tillfälle sig yttra i fråga om det anstånd, som med återbetalningen af den ännu resterande undsättningsskulden må kunna Rikets öfrige gäldbundne
Län beviljas, och dervid afseende jemväl kommer att lemnäs åt de, serdeles för Elfsborgs Län, sig företeende bevekande omständigheter, anse Utskotten sig för närvarande icke böra lins Rikets Högloflige Ständer tillstyrka, att den här, med anledning af Kongl. Majus aflåtna Nådiga Proposition, för Skaraborgs
Län föreslagne serskilda reglering må lill de öfrige Län, sorn för undsättnings-skulder ännu häfta, utsträckas.
Några Ledamöters serskilda yttrandeti varda härjemte bifogade.
Stockholm den 25 Maji 1829.
Bil t.Stats- s. Allm.
Besv.o.Oec. Utsk. Utl.N.o 33. 27 Reservationer: Af Friherre Cederström, Jacob :
Utskottens beslut är icke ensamr stridande emot de vilkor för begagnandet af Crediti vet till undsättning vid inträffande missväxter, som Rikets Ständer vid 182? års Riksdag fastställt, utan innefattar jemväl tillstyrkan af beslut , medförande fördel för en del Skaraborgs Läns invånare . den andra, så väl der som i Rikets öfrige Län , icke fått tillgodonjuta.'
Utskotten hafva , ("frångående hvad Konungen, på grund af Landshöfdingens underdåniga hemställan, öfverlemnat till Rikets Ständer att afgöra , och hvad Herr Santesson enskildt motioneraO , på grund af samma Motionairs förändrade åsigter, tillstyrkt för den del af Skaraborgs Läns invånare, som ej ännu sig afbördat undsättningsskulden , att få afskrifning på denna skuld till det belopp, som årets markegång är lägre , än priset vid undsättningens emottagande , och i Motionen upptagit vådan för landtmän att blifva indragne i en långvarig skuldsättning; men begär, det oaktadt, att, 1 händelse af svag skörd under någotdera af de, för återbetalningen af den nedsatta skulden , föreslagna a:ne år, Konungen må kunna lemna förlängdt anstånd, skulden då beräknad efter Bih, till Rikt-St.
Prat, åren 1828-1829.
4 Sami, 2 rifd. 2. 6 H.t. a 8 Bil.1.Slats- s.AUm.Besv.o.Oec.Uisk. Z7i/.N:o 3 3. ti828 års Markegång; motsägelsen häruti syres mig påtaglig, äfvensom alt, 1 händelse detta års markegång skulle komma att blifva högre än 1828 års, tillämpning af svag skörd blifver använd för att slippa betala det högre belopp, som derigenom annars skulle uppkamma.
Då jag finner sådana förslag genom exemplet högst skadliga och medförande hos allmänheten lättsinniga reqvisitioner af undsättning , i hopp att slippa fullgöra åtagen betalning, nödgas jag deremot prokeste-; ra; yrkande, att ingen eftergift i betalningsskyldigheten för undsättningen till Skaraborgs
Län må lemnäs annorlunda, än genom ett förlängdt betalningsanstånd , och detta endast, i händelse Länet, på bestämmande vilkor, förbinder sig upprätta magazin till ett emöt undsättningsbeloppet svarande antal tunnor spannmål , på det så stark undsättning framdeles icke mera för Länet må blifva behöflig.
Jag anhåller, att denna min enskilda tanka lår åtfölja Utskottens betänkande till Rikets Hugloflige Ständer.
Häruti förenade sig Herr Grefve Oxenstierna och Herr Lagmannen Ståhle 'Bil.t Sials-s.Allm.Besv o.Oec.Utsk.Utl,W.oH.iQ Af Andreas Håhansson från Elfsborgs
För min del instämmer jag väl i Utskottens tillstyrkande af lindrade betalningsvilkor för de skuldsatte inom Skaraborgs Läa, men förklarar mig obelåten dermed, att en lika förmon för Elfsborgs
Län na icke blifvit i sammanhang dermed föreslagen. stockholm.
Simens och Granbergs Tryckeri, 18*9; Stats- såfnt Allm.
Btsv. 6. Oee.-Vtsk. Uti.
N:o 34. 1 N.-o34.
Ank. (ill Exp-Utsk. d. 1 Junti i8sg« Utlåtande, i anledning af Kongl.
Majit» Nådiga Proposition, i afseende på Ekeskogarne i Riket, jemte flere i detta ämne väckte enskilde Motioner.
Tui Rikets Ständer har Kongl. Maja, un. der den ai Februarii innevarande är, beha. gat aflåta Dess Nådiga Proposition, i afseende å Ekeskogarne i Riket, hvilken till Statssamt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens gemensamma handläggning blifvit ufverlemnad.
(Se Bihanget till Riks Ståndens Protocoll, i:a Samlingen j:a Bandet Nto 55.)
I sammanhang härmed, hafva Utskotteri fått emottaga följande dels i detta ämne väckte serskilda Motioner, dels, med föranledande af den Kongl. Propositionen, inom de respective Riks Stånden gjorde anföranden, nemligen: Bik. till Riks. St.
Pre t.
I8j8 ock 1839- 4 Sami. t Afi. 7te H.-t. 1 2 Stats- samt Allm. Eesv.o. Oec,-Utsk.
Uti, N:o 3 a) Inom Högloft.
Ridderskapet oeh Adeln: Af Herr Hjerta, Gustaf, som, under framställning af åtskilliga anmärkningar mot det hittills följda systémet, yrkar ”enskild skogshushållning’* framför ”allmän”; erinrar mot det af Kongl. Majtt Nådig3t framlagda förslag till planteringshagars anläggande för Statens räkning, att den Ek, sorn på sådant sätt skulle erhållas, blifver ”otroligt dyr’’; vill genom uppställda calculer visa, att det Capital, stort 700,000 R:dr Banco, söm
Motionairen anser för verkställigheten af sådane planteringar erfordras, efter tillägg af ränta på ränta, med endast 3 procent pro annö beräknad, skall, inom loppet af 150 år, uppgå till en Summa af nära 59 millioner Riksdaler Banco, Sorn följd hvaraf hvarje Cubik. fot Ekvirke, från dessa planteringar upphemtad, skulle komma att kosta Stats-Verket minst 50 å 30 Riksdaler samma mynt; anser, att då man icke nu kan bedöma, om Sverige ef» ter 200 årsförlopp behöfver någon Skeppsflotta, och huruvida, om den ock behöfveS, den ej då skulle kunna teller måste byggas af annat än Ek, det vöre' mera gagnande, att rent af icke bry sig om hela denna anstalt, utan köpa Eket hvar man kunde få det för bästa pris inom eller utom landet, samt föreslår att Rikets Ständer ville hos Kongl. Majit underdånigst anmäla, det Rikets Ständer, för derus del, beslutar, att, med undantag af hrad Stats-samt Allm, Besv. o. Oec- Utsk.
N:o 34. 3 redan är utsynt, Krono
Skatte-hemman hädanefter skola åtnjuta fri och obehindrad dispositionsrätt af å hemmanen växande Ekar samt att Rikets
Ständer deremot vilja bevilja nödige medel till Flottans behof af Eke, uppå Kongl.
Majtts derom afgifvande Nådiga Proposition.
Herr Hjerta har slutligen, för den möjliga händelse att Rikets Ständer, i stället att ingå på hans förslag, hellre skulle välja att antaga det af honom så kallade misshushäll• tiings systém, mot hvilket Herr Hjerta i det föregående af dess betänkande ifrat, trott sig böra föreslå: lto att planterhagar icke inskränkas till trtenne (3 ne) utan att minst 8 till 10 cjenliga trakter dertill efter hand Utses; 2:0 att de anläggas der tillfälle gifves till en lä*t sjötransport och der skogsbrist för närvarande finnes, så att under tiden annan plantering kan löna sig; 3:0 att de helst sökas och anläggas der Kronan redan eger jorden, såsom å gamla Kronoparker och Kungsgårdar, hvilka senares brukande Motionairen, af anförde skäl, anser redan medföra nog liten vinst för Staten; - 4 Stats samt Allm. Besv.o. Otc -Utsk.Utl.
4:0 att icke något serskildt anslag här* till göres, utan endast jord gifves, samt öfrige utgifterne tagas på io:de Hufvudtitelns besparing,emedan dennaanstalt, i Motionairens tanka, bör stå under tillsyn af Flottans styrelse, hvarvid serskildt afseende borde hafvas å Båtsmanshållets möjliga användande till eftersyn, plantering, huggning m. m. samt 5:0 att denna fråga måtte behandlas i sammanhang med Herr Hjertås Motion om Kronoskogarne i allmänhet. b) Inom det Högvördige Preste Ständet: Af Herr Contracts-Prosten Afzelius, som, under framställning af de mångfalldiga olägenheter Allmogen tillskyndas ej mindre af nu gällande Författningar om Ekars tillhandahållande för Kronans behof, än genom en del Skogvaktares obilliga och hårda sätt att mot Allmogen tillvägagå, föreslår att dessa författningar, hvarigenom Innehafvare af Krono och Kronoskatte hemman äro förne-i kade all dispositions-rätt öfver de på deras jord växande Ekar, genast må upphäfvas samt Krono-Ombud utan dröjsmål utskickas
I alla rigtriingar af Riket, för att på hvarje hemman räkna och anteckna de Ekar och telningar, som skola vårdas för Kronans räkning, hvarefter det bör stå jordegaren fritt att Stats- samt Allm.
Besv, 0. Oec.- Utsk.
N.o 34. 5 efter godtfinnande använda hvad som icke uppå sådant sätt blifvit för det allmännas behof afsatt; varändes denna framställning stödd uppå Herr Contracts-Prostens öfvertygelse, det både Staten och den enskilde skulle vinna om Kronan eftergaf sina anspråk på alla de Ekar, som växa å private mäns jord. c) Inom Hedervärda Bonde-Ständet: Af Anders Andersson från Östergöthlands Län, Nils Mänsson från Malmöhus Län, vice Talemannen Jon Jonsson, Anders Danielsson från Elfsborgs Län, Olof Olofsson från Östergöthlands Län, Petter Andersson från Hallands Län, Anders Svensson från samma Län, Pal Jonsson och Pehr Pehrsson från Christianstads Län samt Anders Andersson från Skaraborgs Län, hvilka Motionairer hufvudsakligen förenat sig ej mindre derom, att Kongl, Majus Nådiga Proposition om fri dispositionsrätts upplåtande åt Kronoskatte-hemmans egare af den Ek, som uppi deras egor växer, borde med underdånig tacksamhet anses och till skyndsam verkställighet befordras, utan ock i den öfvertygelse alt Jägeri- och Skogs-betjeningen, emot hvars obehöflighet och icke sällan inträffande missbruk af sin myndighet en mängd erinringar i allmänna ordalag blifvit framställde, borde indragas, samt deras åtnjutande 6 Stats-samt Allm.
Besv. o- Oec.-Ltsk. Ltl.N.o 34. löneförmoner Stats-Verket besparas; och haf. va det Hedervärda Ståndets fleste Ledamöter sig förenat om hvad af bemälde Motionairer hemställdt blifvit; Af Casper Wijkman från Upsala Llän, som icke allenast hemställt att ifrågavaran. de fria tganderätt till Eketräd jemväl måtte till Innehafvare af Kronohemman få utsträckas, utan ock afstyrkt inköp af jord för Eke* planteringshagars anläggande, enär Kronans egne härföre användbara lägenheter böra blifva till rack 1 ige; i hvilken sistberörde tanka Lars Andersson frän Skaraborg* Län och Pehr Eriksson fråji Kronobergs
Län sig med Casper Wijkman förenat; Af Johan Jacob Rutberg frän Norrbottens
Län, hvilken anser det vara rätt att hvar och en får fritt disponera den Ekeskog, som växer på hans jord, men tillika billigt att den, sorn förut icke varit och nu kommer i åtnjutande af sådan rättighet, derföre erlägger en billig afgift till Staten; Af Petter Penersson från Jönköpings
Län, sntp, med föranledande af den Kongl. Propositionen , meddelat uppgift uppå åtskillige Milit ise-Boställen inom Vestra Härad af be« rörde
Län, uppå hvilkas egor Ekar skola växa samt tillfälle vara för Ekeplanteringas hagars anläggande) Sjals- samt Allm, Besv.o. Oec -Utsh.
N'o 34. 7 Af Olof Carlsson från Östergöthlands
Län, som anfört att, sedan delegarne uti Bobergs Härads Allmänningar inom berörde Län, vid den af Konungens Befallningshaf. vande med Häradsboerne, till följd af Ktpl. Brefvet den 20 Augusti 1827, utlysta Sammanträde, instämt i den enhälliga önskan att till gemensam disposition få emottaga deras berörde Allmänningar, så hade Kongl. Maj:t genom Nådig Skrifvelse till Dess Befallningshafvande öfver ofvannämnde
Län den 11 Januarii 18*8 täckts förordna, att Bobergs Norra och Södra Härads-Ali männingar skulle, såsom tjenlige för Ekeplantering, utbytas till Kongl. Majit och Kronan emot den så kallade Tryfalls Allmänningen inom Hellestads Bergslag, der den redbaraste skogen skall, genom för några år tillbaka uppkommen vådeld, vara alldeles ödelagd.
Mot detta utbyte, hvilket, efter Motionairens tanka, ”förolämpar helgden af bemälde Häradsboers egande-rätt till deras SkogsAllmänningar, ” har Oloj Carlsson ansett sig åligga att, uppå deras vägnar, inför Rikets Höglofl.
Ständer protestera, med påstående att Häradsboerne må oförkränkt bibehållas vidderas gemensamma tillhörighet, 'hvilken det närvarande slägtet ostridigt förvärfvat genom lagliga fång” och genom hvars mistning de skulle försättas uti ett lika kännbart som oskyldigt lidande; samt 8 Stats samt Allm. ‘ tsv.o. Oec.'Ut$k.
UtLN:o af Nils Pehrsson och Paul Jonsson från Malmöhus Ivän, sorn föreslagit att alla de Krono Krono-Skatte- och andra hemmansegare, som genom egodelningsskifte förlorat Ekeskog, utan att derföre hafva någon ersätt» ning åtnjutit, må förklaras berättigade sin sålunda rnistadé skog, inom viss föreskrifven tid, afbruka eller på annat sätt disponera; samt att enahanda rättighet ina blifva tillerkänd dem, sorn hädanefter vid förefaliande egoskiften förlora Ekeskog.
Utskotten, hvilka derjemte fått från Kongl. Majts Krigs Expedition emottaga åtski 1 lige till upplysning ledande handlingar, hafva detta vigtiga ärende till pröfning förehaft, och få, i den ordning de ofvanupptagne remisserne dertill föranleda, sitt yttrande här nedan vördsamt afgifva.
Majtt har, af skäl hvilka i Dess Nådiga Proposition omständligt innefattas, ansett sig icke böra till verkställighet befordra de af Rikets Ständer vid 1823 års Riksdag föreslagne åtgärder, i afseende å Ekeskogarnes upplåtande mot lösen åt Kronoskattehemmansegare, enär Kongl. Majit bland annat funnit Rikets Ständers förslag, angående de vilkor, hvarunder innehafvare af Skattehemman, som till Skatte lösas, skulle förvärfva sig fri dispositionsrätt öfver den å deras egor växande Ekeskog, stå i närmaste Stats-samt Allm.
Besv.o,Oec,~Utsk.Utl.
No 3 4. 9 sammanhang med frågan, huru tillgång skall beredas för inköp af tjenliga Hemman och lägenheter till Ekeplanteringshagars inrättande för Kronans räkning, hvaremot Kongl. Maj:t, som fullkomligt gillat den af Rikets Stander antagna grundsatis att fri dispositionsrätt öfver Ekeskogarne för Skatteman beviljas, ansett denna anstalt böra af sådane åtgärder och beslut föregås,, derigenom uppfyllandet af Kronans behof af Ekevirke kan för framtiden vara försäkradt.
Mai:t, som i sådant afseende, i likstämmighet med hvad Rikets Ständer jemväl hemställt, och sedan undersökning af Ekeskogarnes nuvarande beskaffenhet blifvit slutad i alla de Län, hvarest detta trädslag bäst trifves, anbefallt serskilde undersökningar och förslag, angående lämpligaste ställen för Ekeplanterings, hagars anläggning, har, då för uppgörandet af ett bestämdt kostnadsförslag för inköp af lägenheter till sådane planterings-hagar, och för deras anläggning , oöfvervinneliga binder mött, ansett sig böra till Rikets Ständer9 eget bepröfvande i Nåder framställa de åtgärder, hvilka, i Kongl.
Maj:ts Höga öfvertygelse, böra för detta vigtiga ändamål vidtagas.
Beträffande således Kongl. Majtts i i:sta punkten Nådigst yttrade förslag: ”att, för beredande af framtida tillgång på Ek för Kronans behof, planterings-hagar böra anläggas till en jo Stats-samt Allm-Resv.o Oec.-Utsk.Utl,N:o 3^. rymd af Tjugu å Tjugufem tusende Tunn* land, dels i Östergöthland, dels i någon af de Södra Provincerne, Småland, Blekinge eller Skåne, alltid med iakttagande deraf, att hvarje di* strict för sig utgöres af så stor rymd, som möjligtvis kan inom en sträcka blifva att tillgå,” anse Utskotten sig, hvad den föreslagne arealen vidkommer, icke kunna afgifva något bestämdt yttrande öfver dess positiva behöflighet för det sökta ändamålets ernående, enär Rikets behof af Ekevirke för dess Flotta, efter en tidrymd af a 00 år, omöjligen kan med någon tillförlitlighet för närvarande beräknas; men då emedlertid antagas bör, att den. projecterade jordrymden för Ekars planterande ingalunda är för ringa, samt de öfverskott af virke, ifrågavarande planteringar i en framtid möjligen skulle kunna erbjuda, med skäl böra som en Nationalrikedom betraktas, enär hvad deraf för sjöförsvaret icke påfordras, otvifvelaktigt skall, med hushållning för Staten, blifva för Artilleriets materiel användt, eller, sedan afven detta vapens behof är uppfyllt, till Varfven för Rikets Handelsflotta föryttras, tillstyrka Utskotten vördsamt, att, med bi» fall till det af Kongl Maj-t Nådigst framlagda förslag, 25,000 Tunnland tjenlig jord, helst uti de Sydliga delarne af Riket belägen, mei för jramtiden afses alt, i mon af behof, för Ekeskogs-p/antering ari. vä das, i öfverensstämmelse med redan fö•
Eesv, o. Oec.-TJtsk. fctl.N-.o 3 4.
14 reslagmt grunder, samt under förbehåll, an inga undra lägenheter härtill användas, än sädane, som äro belägne vid eller nära intill öppen farled, till undvikande af All mogens betungande med besvärliga landtr transporter.
I andra punkten af Högstberörde Nådiga Proposition har Kongl. Maj:* förklarat, att, då till . detta ändamål erfordras, att Kongl, Majit må ega att disponera sådane Kronoparker, Allmänningar, Kungsgårdar och Boställen, hvilka, i anseende till deras belägenhet, kunna med påräknad nytta härföre användas, Kongl.
Majit jemväl ansett Sig, i följd af 77 §.
Regerings* Formen, böra äska Rikets Ständers bifall dertill; dock att vederbörande, sorn äro i besittning af sådana lägenheter, icke må, emot sin vilja, rubbas i deras, på Allmänna Författningar eller serskilda Resolutioner och Contracter grundade rätt, utan att, i sådana fall, afträdan. det må uppå frivillig öfverenskommelse bero, och ersättning, der den lagligen kan ega rurn, beviljas.
Uokotten få, med anledning häraf, vördsamt tillstyrka Rikets Högloft.
Ständer till Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning öfverlemna, att, efter föregångna noggranna undersökningar om localens och jordmonens passande beskaffen - 33 Stats* samt Allm.Besv.o.Oec.-Utsk. Utl.N, 034. het för Ekeplanteringar, till en början använda sädane / ungsgärdar, Kronoparken och Krono- Allmänningar, hvilka uppfylla de vid första punkten här ofvan angijne vilkor, och som antingen derföre nu genast kunna disponeras eller ock blifva disponible i den ordning Arrende-Contract eller Förläningsrätt derå tilländalöpa•
Hvarjemte Kongl. Majit bör ega rättighet att, efter lagligen skedd uppskattning ä ömse sidor, kunna ut~ byta större eller mindre del af den Kronan tillhöriga och för Ekeplantering bestämda jord, emot annan jord tillhörig enskild Man, som dertill frivilligt samtycker, enär ett sädant utbyte är nödigt, för att ät planteringarne gifva en sammanhängande form och tjenliga gränser.
Någon uppoffring å Stats*Verkets sirla, för häfvande af nu gällande Contract eller Besittningsrätt å sådane Lägenheter, anse Utskotten sig deremot icke böra tillstyrka, enär, om en ändamålsenlig indelning af de på sådant sätt tillgänglige localer varder af Kongl.
Majit Nådigst anbefalld och af vederbörande vidtagen, de Kungsgårdar och Lägenheter, hvil, ka för närvarande under Arrende eller Besitt, ningsrätt uppå vissa år åt enskilde personer ä10 upplåtne, men alla, inom en tid af högst Stats• samt Allm, Besv.o.Oec.-Utsi.Utl. N.o 34. \ 3 30 Sr, till Kronan återgå, böra, utan olägenhet för den nya Inrättningen, först i den successiva ordning de varda ledige för Ekeplantering upplåtas.
Maj:t har ytterligare i 3:dje punkten täckts i Nåder begära: ”att nödige Medel,' dels till de i nästföregående punkt omförmälde ersättningar, dels till sjelfva anläggningen, jemte admiriistrations-kosfnaden, dels ock till inköp af behöflig jord, må af Rikets Ständer anvisas;’’ i sammanhang hvarmed, Kongl.
Majit behagat yttra, att, på de ställen, der Kronolägenheter äro att tillgå, kostnaden ej kan blifva serdeles betydlig, men då sådane endast för en del af behofvet kunna påräknas, och återstoden, för anläggningens fullkomnande till föreslagen vidd, måste af enskilde inköpas, det härtill erforderliga belopp ej för närvarande kan bestämmas.
Kongl, Majit har likväl, på det tillfälle ej måtte saknas, att, till fördel för Staten begagna sådane förmonliga tillfällen till inköp,’ sorn innan nästa Riksdag möjligen kunde yppa sig, i Nåder föreslagit Rikets Ständer, att, till förefallande behof för ofvannämnde ersättningar,' för anläggningen, administrations-kostnaden uni der samma tid samt för inköp af Jord, der sådane med fördel kunna göras, ställa till Kongl.
Majus disposition ett belopp af högst Ett Hundrade Femtio Tusende Riksdaler Banco, att successivt och i den mon behofvet påkallat utgå å Öfverskotten af StatsVerkets Inkomster H Stdts-sarrit Allm.Bes'v.o,Oec.-Utsk. Utl.N.o 34. intill nasta Riksdag, då Kongl. Maj:t blir i tillfälle att förelägga Rikets Ständer icke blott Redogörelse öfver då redan åtgångne kostnader, utan ock närmare förslag öfver de framti* da, med hvad mera till en fullständig utredning af detta företag hörer.
Varandes den förmodan likväl af Kongl. Maj:t i Nåder yttrad, att detta belopp ej skall helt och hållet till nästa Riksdag behöfvas, ehuru Kongl. Maj:t ansett tillgång dertill böra vara beredd, på det hinder för anläggningen och densammas fortsättning, under tiden, ej må inträffa.