Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nästan alla hus på landsbygden och de flesta i städerne byggas för öfrigt ännu vanligen af träd; dock har en början blifvit gjord med andra byggnadsämnens användande, nem ligen sten, brändt och obrändt tegel samt kalkbruk, i Burås och synnerligast i Wenersborg.
Stängseln verkställes ännu i allmänhet på skogens bekostnad; dock har bruket af stenmur omkring ägorna, äfvensom något af jordvallar, i sednare tider tilltagit och jemväl bland allmogen vunnit efterföljare.
Någon ingripande reform i dessa afseenden lärer icke kunna förväntas, innan bristen på skogseffekter blifvit så tryckande, att den dertill tvingar. d) Bergsrörelse.
Större och rikhaltigare jernmalmsgrufvor finnas icke inom Länet; dock begagna Billingsfors bruksägare i mindre mån fortfarande malmfyndigheten i kringliggande ort.
Som denna likväl hvarken är tillräcklig eller till tackjernsblåsning fullt tjenlig, måste malm herntas ifrån Wermlands, Nerikes och Smålands bergslager.
Af till bergsrörelsen hörande handteringar äro stångjerns- och manufaktursmiden samt stålbränning hufvudsakligen de, som jernnt och med alfvar bedrifvas vid 12 bruk med 25 stångjernshamrar och 8 tili en del samma bruk med 8 ämneshamrar samt vid 3 af bruken i stålugnar.
Efter de underrättelser, som möjligen slått att erhålla, kan tillverkningsvärdet vid samtliga dessa verk, inberäknadt rudirnaterien, antagas till omkring 3(i4,366 R:dr 12 sk. per medium årligen.
De i Länet befintliga 2:ne koppariiamrar förädla årligen i medeltal 182 Sk%é. köpekoppar, hvaraf tillverkningsvärdet approximativt kan beräknas till 27,300 R:dr; varande i öfrigt med bruken timade förändringar att inhemta af den särskilda härvid fogade tabellen.
Till bergsrörelsen kan för öfrigt räknas: ett täljstensbrott i Wedbo härad, hvarest till afsalu förfärdigas grafstenar, milstolpar och vägvisare samt grytor och andra käril; flera skifferbrott inom Nordahls härad, dervid takskiffer tillverkas jemväl till afsalu utom orten, qvarnstensbrott inom Nordahls och Gäseneds härader, derifrån orlernes allmoge upphugger qvarnstenar för husbehof och jemväl till afyttring åt andra orter; kalkugnar, deraf inom Wäne härad yid foten af Hunne- och Halleberg finnas elfva stycken med rik tillgång på kalksten, och hvilka vanligen för året tillverka och afsätta minst 1,000 tunnor 16 kalk hvardera, hvarförutan åtskilliga mindre kalkstensbrott finnas på andra spridda stallen inom Länet och begagnas lill kalkbränning
Ibr ägarnes eller grannars husbehof.
Värdet af tillverkningarne vid samtlige de öfriga verken kan icke med någon säkerhet beräknas. e) Fabriker, Bruk och öfriga Verk på landet, hvilka icke höra till bergsrörelsen.
Sågverk oell Sågar finnas i större skala å Trollhättan och Lilla Edet, vid Gölha-elf samt vid Upperud och Skåpefors på Dahlsland.
För öfrigt saknar icke någon del af Länet mindre salu- och lego-sågar.
Sågverken på Dahlsland äro grundade på stocklångst från egna och andra skogar inom orten; men de vid Gölha-elf belägna sågverk, alla grundade på köptimrner, förses dermed från andra orter och hufvudsakligen från Wermland; och har under dessa fyra år samt särdeles sednare delen deraf sågverksrörelsen, med afseende ä den lifliga exporten, bedrifvils med öfvervägande fördel; dock kan, i saknad af nödiga uppgifter, det årliga tillverkningsvärdet ej uppgifvas.
Skeppsvarf äro anlagda och hafva med fördel bedrifvils viii Trollhättan och Gamla Lödöse med 51 arbetare samt inbringa tillsammans årligen en inkomst af 12,000 Rrclr.
Invid Wenersborgs stad finnes jemväl skeppsvarf, hvarest under ifrågavarande tid blifvit byggda större fartyg till afsalu på Götheborg och Norrige.
Fartyg äro jemväl till och med af 120 lästers drägtighet nybyggda vid Haneström i Flundre härad, Önafors och Kakeliden i Wäne härad samt Garn i Ahle härad.
Jerngjuterier hafva blifvit anlagda vid Trollhättan och Lockerud i Wäne härad.
Det förra, förenadt med mekanisk verkstad, sysselsätter 54 arbetare med årligt tillverkningsvärde af 27,000 R:dr.
Å det senare sysselsättas 28 personer, med hvilka 400 SkU. stapelstadsvigt förarbetas med värde af 14,000 R:dr.
Af sådana finnas 36, men tillverkningsvärdet kan icke uppgifvas. Pappersbruk finnas 5.
Glasbruket vid Limmared är förbätlradl, så att tillverkningsvärdet ökats till 30,000 R:dr.
Mekaniska bomullsspinnerier
Vinnas vid Näs i Wädtle härad, Sjuntorp i Flundre härad och å Trollhättan; utgörande tillverkningsvärdet vid Näs 320,000 R:dr, vid Sjuntorp 85,400 R:dr och vid Trollhättan 17,900 R;dr.
Mekaniska konst väfver ier med tillhörande dressningsmachiner, blekeri- och appreter-verk finnas vid Rydboholm, Källäng och Rosendahl i Marks härad.
Det förstnämnda är i synnerhet en storartad och dyrbar anläggning af fabriksidkare!! - 17 idkare» Sven Eriksson, genom hvars företagsamhet den årligen vinner i omfång och förbättringar.
Under 1850 sysselsattes här 284- personer; och tillverkades:
Blekta och färgade bomullstyger, 1,850,062 alnar till välde af 351,853: 16. a. Oblekta bomullstyger 165,324 » » » » 26,942: ia — eller tillsammans 2,015,986 » » B:ko R:dr 378,795: 26. 6.
Under innevarande år, då tillverkningsvärdet vid Rydboholm uppgått till 387,357 R:dr 14 sk. 4 rst. banko, har bemälde fabriksägare uppfört en ny fabrik, kallad Svaneholm, belägen i Seglora socken 1 mil från Rydboholm, beräknad att med 300 machin-väfstolar och 150 arbetare drifvas med valten för tillverkning af bomullstyger, hufvudsakligen så kalladt Moleskin och Manchester.
Klädesfabriken vid Näs har drifvits sedan 1848 endast för tillverkning af vadmal, men en ny klädesfabrik är inrättad vid Trollhällan med årligt tillverkningsvärde af 8,000 R:dr.
Färg er ier finnas 14 till antalet, en del, i följd af Kongl. Förordningen den 22 December 1846, ånyo anlagda.
Vid Näs, Sjuntorp och Trollhättan äro de inrättade i sammanhang med spinnerierna och är å förstnämnde ställe blekeri dermed förenadt.
Valkar och Vadmalsstampar äro 4-4, Garf verter 32, Pottaske-brulc 7 och Oljeslageriet' 3, hvarjemte finnes ett Cementverk för beredande af murbruk till murning under vattnet.
Mjölqvamarnes antal är 650 med 804 par stenar.
De invid Gölha-elf belägne och en del andra qvarnar, som hafva oafbruten vattentillgång alla årstider, äro i synnerhet indrägtiga; och mjölqvamarnes afkastning i det hela måste så mycket heldre vara i stigande och ganska betydlig, som sädeskonsumtionen årligen ökats i bredd med en tilltagande befolkning; men att approximativt bestämma qvarnafkaslningens totalbelopp låter sig ej göra på grund af tillgänglige upplysningar i ämnet. f) Binäringar.
Jagt idkas vanligen mera till nöje och tidsfördrif än såsom binäring; dock kan den någongång, i synnerhet hvad beträffar rofdjursjaglen, lemna bidrag till idkarens försörjning.
Fiske bedrifves till husbehof i alla delar af Länet, hvarest sjöar och vattendrag lemna tillfälle dertill.
Mera betydligt och äfven till afsalu idkas fisket i Wenern och Götha-elf, der äfven lax fångas.
Berättelse öfver Elfsborgs
Län för åren 1847—1850. 3 18 Biskötseln idkas mer eller mindre i nästan alla delar af Länet, förnämligast söderut, dock icke heller utan framgång på Dahlsland.
Partier af vax kunna således årligen försäljas utom Länet till Slockholm och Götheborg.
Tjärn- och Bäckbränning bedrifves i smått på några ställen å Dahlsland och annorstädes, hvarest tjäruvirke efter nedfäld skog finnes; dock sådant endast till husbehof och afsalu åt grannar.
Kolning för jernbruket!, der sådana finnas, och i öfrigt för afsalu i städerne utgör en för allmogen vigtig binäring, synnerligen på öfra Dahlsland.
Körslor för jernbruks- och sågverksrörelsernes behof samt forsling af köpmansgods mellan Götheborg och uppstäderne i vestra delen i riket kunna anses såsom binäring för invånarne i vissa trakter af Länet.
Likaså flottning af timmer, sågstockar och virke för dem, som bebo stränderne af sjön Stora Lee och dermed förenade vattendrag samt af Wenern och Götha-elf.
Tillverkningen för hand af ylle-, linne- och bomullsväfnader, antingen af hemspunnet eller inköpt garn, är inom södra delen af Länet, förnämligast Marks, Kinds och Åhs härader, en högst vigtig näringsgren, deraf den talrika befolkningen uti dessa merendels sterila trakter i ganska hufvudsaklig mån hemtar medel för uppehälle och bestånd.
Det till verkningsbelopp härifrån, som årligen utom
Länet afsättes genom gårdfarihandel, uppgår till omkring två millioner alnar af alla slag, förutan band, strumpor, tröjor, vantar, täcken och ryor; och den afsättning utaf sålunda tillverkade ylle-, linne- och bomullsväfnader, som särskildt äger rum genom resehandlande från Borås och Ulricehamn samt genom personer i dessa städer eller på landsbygden, hvilka dermed drifva handel i parti på andra inländska städer och orter samt på Norrige, är än mera betydlig samt uppgående vanligen till dubbelt, oberäknadt hvad på begge dessa sätt föryttras af i Halland tillverkade väfnadsartiklar.
Efter approximativ beräkning kan förläggares oell tillverkares vinst af ifrågavarande väfnadsindustri uti Länet anses utgöra i medeltal 450 å 500,000
R:dr om året; och förtjenar härvid anmärkas, att, oaktadt tillverkningsbeloppel vid Rydboholms konstväfverifabrik årligen blifvit ökadt, synes sådant äfven under ifrågavarande fyra år icke hafva menligt inverkat på husväfnadsslöjden, hvilken tvärtom finnes hafva samtidigt varit i tilltagande jemte afsättningen på tillverkninga rne.
För öfrigt tillverkas husväfnader af ull, lin och bomull inom alla delar af Länet, oberäknadt den södra, något deraf äfven till försäljning åt städernes invånare, men i allmänhet för eget husbehof; och synes händighet i väfnadsyrket alltmer utbreda sig, 19 Läderberedning, oafsedt den som sker vid anlagda ordentliga garfverier, utgör på några orter inom Läuet en allmogens binäring.
Trädarbeten, bestående af lagg käril, trädskor, trädtallrickar, såll, askar, korgar, väfskedar och mera dylikt, förfärdigas af allmogen på åtskilliga orter inom Kinds, Wedens och Bollebygds härader i synnerhet och föras till afsalu jemväl utom Länet; dock kan förtjensten af denna binäring i det hela icke vara så särdeles betydlig.
Lie- och skärsmide samt tillverkning af linhäcklor, kardor, skrubbor, nålar, hakringar och mera sådant småkräm drifves såsom bihandtering af allmogen i några trakter af Kinds härad, både för Länets behof och lill afyttring utom Länet.
Timmermans- och murarehandlverket ulöfvas såsom binäring af allmogen i Ahle och Bjerke härader samt delar af Kullings och Wäne härader, äfvensom timmermanshandtverket uti ett par socknar på Dahlsland närmast Wermländska gränsen.
Dessutom finnas i Wedens härad flera hemmansbrukare, som äro så kunnige mur- och byggmästare, att de entreprenera om kjn kors samt andra större byggnaders uppförande och inredande.
Såsom särskild binäring vid jordbruket förljenar bränvinsbränningen att särskildt omförmälas.
Enligt hvad förut är anmärkt, utgör den en icke ovigtig näringsgren inom vissa härader, men har på sednare åren blifvit betydligen inskränkt.
Till upplysning härom meddelas att debiterade bränvinsbränningsafgiften utgjort:
År 1842 54,528: ie. - » 1843 45,458: g. g. » 1844 50,240: 19. - » 1845 41,975: 29. 4.
» 1846 41,484: 47. - » 1847 33,785: 14. G. » 1848 36,443: 17. g. » 1849 39,933: 21. 2.
» 1850 31,910: 43. 11.
Utom den som å landsbygden städse drifvits med spanmål, bränvin, kreatur, skogseffekter, ladugårdsalster samt i allmänhet landtmannavaror, idkas äfven enligt den i Kongl. Handels-Ordningen den 22 December 1846 20 rnedgifna handel nied specerier och dylikt, å Dahlsland al' 20 samt i Westgöthadelen af Länet af 4-5 särskilde personer; men från alla orter förspörjes klagomål deröfver, att lättade tillfällen till erhållande af kram och öfverflöds varor på kredit eller emot landtmanna-produkter uppkalla förut vanligen okända behof och ökade lefnadsomkostnader.
Så saknas icke heller exempel derpå att, der salubod å landet uppstått, en och annan hemmansägare blifvit djupt skuldsatt eller till och med gått under, äfven om icke dryckenskap varit hufvudorsaken; men der denna last tillika vunnit insteg har obeståndet vanligen annu hastigare inträdt.
Icke heller förmäles näringen för de å landet handlande sjelfve lända till någon Båtnad; ty, i följd af vedertagen vana, sträckes utborgning nog långt, så alt ej sällan känbara förluster inträffa; och följer häraf ömsesidigt en vantrefnad, hvilken för all loflig handtering borde vara främmande, Urartar nu, såsom äfven förmäles inträffa, en sådan salubod äfven till ett bränvinsminuterings-ställe, utan att sådant kan af den fåtaliga kronobetjeningen annorlunda än genom åtal förekommas, så måste olägenheterne af en friare handelsnäring på landet vida öfverväga fördelarne.
Då emellertid desse sednare äfven äga vigt och öfverklagade olägenheter böra försvinna i den mån allmogen inser vådan af missbruken, torde, till förebyggande af de sednare, endast böra stadgas att, utan kommunernes samtycke, beviljande af handelsrättighet på landet icke må äga rum.
Den så kallade gårdfarihandeln, till hvars ulöfvande allmogen i 7 härader af Westergöthland af ålder ägt rättighet, har under ifrågavarande 4 år, i följd af Kongl.
Förordningen den 19 Junuari 1847, åter dragit sig från städerne till landet samt följaktligen der icke obetydligen ökats samt utgör en för distriktet ganska vigtig binäring.
Den begagnas likväl nästan endast af allmogen från Kinds, Åhs och Redvägs härader; och förhåller sig de utdelade passens antal sålunda: 1847 Januari . . . . . . 258. — September . . . . . 246.
1848 Januari . . . . 315.
— September . . . . . 324. 1849 Januari . . . . . . 379.
— September . . . . . 364. 1850 Januari . . . . . . 437. — September . . . . 433. 21 Af sålunde förpassade personer afyltras gårdfarihandels-distriktets betydligaste slöjd tillverkningar, hufvudsakligen beslående af väfnader, i alla delar af riket och i Norrige.
Utöfningen af ifrågavarande handelsfrihet, sorn ej saknar likartade exempel inom andra Län, fastän der ej grundade på särskilda privilegier, är, i anseende till de sju häradernes svaga och inskränkta samt för folkstockens underhållande otillräckliga jordbruk, ett nödvändigt vilkor för allmogens bestånd och derjemte ett verksamt medel lill det välstånd, som ofta visar sig både inom de orter, hvilkas invånare begagna gårdfaiihandelsrättigheten, och ibland de orters invånare, sorn numera lemna denna rättighet obegagnad, sysselsättande sig hemma med tillverkning af väfnader och förfärdigande af andra föremål för gårdfarihandel»; och gäller detta sednare i synnerhet om det stora och folkrika Marks härad, hvarest hufvuddelen af väfnaderna tillverkas med mycken flit och en skicklighet, som förtjenar all uppmuntran.
Gårdfarihandel!! i och för sig sjelf, fastän underkastad äfventyr och förluster, inbringar visserligen ännu, oberäknadt den vinst förläggare och tillverkare åtnjuta, en ungefärlig inkomst af 60 å 70,000 R:dr om året.
Seglationen på Wenern och Götha-elf, till så vidt den har till föremål jern- och trädvarors transporterande från Wermland och Dahlsland med flera orter till Götheborg samt återtransport af stapelstadsvaror, lemnar någon biförtjenst äfven åt den allmoge, som bebor sjö- och elf-stränderne; och i öfrigt förse Wädtle, Ahle och Flundre härader staden Götheborg årligen med något sjöfolk, deraf en inkomst, fastän ringa, således jemväl torde tillskyndas hemorten genom sjöfolkets besparade månadshyror.
Handt verker ier pä landet.
Enligt den till Kommers-Kollegium för år 1850 afgifna berättelse funnos då på landsbygden 145 skräddare, 156 skomakare, 7 snickare, 8 smeder, 22 garfvare, 4 glasmästare; och begagnades af alla dessa tillhopa 183 arbetare.
Härvid må dock anmärkas att allmogen flerestädes öfvar en del af dessa handtverk, såsom husslöjd, utan att idkare deraf äro såsom handtverkare särskildt upptagne.
Undantagande de betydligare binäringarne inom södra delen af Länet, har det icke varit möjligt att med tillförlitlighet utröna den ungefärliga inkomst, de öfriga årligen lemnat, emedan uppgifter härom i allmänhet saknas och svårligen stå att erhålla.
Dock har väfnadsindustrien synbarligen tilltagit.
I afseende på allmänna arbetsföretag samt land- och vatten-kommunikationer anmärkes: att omläggning af allmänna landsvägen förbi Hattås backar i 22 Redvägs härad emellan Gullereds och Ledshestra gästgifvaregårdar, uttappning af Hössna mader i samma härad med statsanslag af 8,386 R:dr samt sänkning af Haserås sjö jemte upprensning af Lerby och Snapperuds elfvar med statsbidrag af 3,600 R:dr blifviL verkställde, hvarigenom betydliga odlingslägenheter tillvunnits åtskilliga hemman.
Förslag äro jemväl afgifna till vägomläggningar i Ahle och Tossbo härader samt upprensning af Säfve å i Kullings härad; men begärda anslag hafva icke under denna tidrymd utfallit.
Till förbättrande af landsvägen emellan Wenersborg och Fredrikshall hafva åtskillige Wahlbo härads komiterade träd t i verksamhet.
Kartor jemte kostnadsförslag äro deröfver upprättade.
Likaledes pågår enahanda undersökning i afseende på allmänna vägen emellan Borås och Ulricehamn; och frågan om vägomläggning emellan Borås och Götheborg, hvilken i anseende till menigheternes stridigheter måst falla, har nu åter blifvit bragt å bane. § 3.
Häraf lemnar statistiska tabellen en allmän öfversigt.
Under åren 1847 —1850 har icke något hemman förfallit i ödesmål ej heller något krononybygge blifvit upptaget.
Deremot äro ett ödeshemman samt 2:ne lägenheter å allmänningslrakter upptagne och skaltlagde; 15 nya qvarnar med 27 par stenar privilegierade samt 12 äldre qvarnar dels ändrade från fot till hjulgång och, dels tillökte med 16 nya par stenar; 21 stenpar för grofmäld och 3 par för siktmäld skaltlagde; 10 nya sågqvarnar och 1 vadmalsstamp privilegierade.
Laga skiften och utflyttningar i följd deraf jemte andre landtmäteri-förrättningar hafva fortgått i ungefärligen lika mån som tillförene.
Beloppen af beviljade understöd för utflyttningar hafva utgjort: för 1847 2,406: 39. 2. » 1848 4,700: 15. 10. » 1849 6,268: 38. 6. » 1850. . . . 6,573: 32. — 23 Enligt den af Öfver-Direktörs-Embetet vid Landtmäteriet till Kongl. Maj:t i underdånighet för 1850 afgifna berättelse om skiftesverket äro inom Elfsborgs
Län nämnde år afslutade 171 laga skiften och 158 andra förrättningar, samt under föregående fyra år afslutade 407 laga skiften och 243 andra förrättningar; men ändock äro till 1851 balanserade 804 laga skiften och 401 andra förrättningar.
Vidare inhemtas af samma berättelse att antalet af under nämnde år afslutade förrättningar varit af laga skiften störst i Elfsborgs och minst i Norrbottens
Län; att af från förutgående fyra åren afslutade förrättningar största antalet laga skiften finnes i Elfsborgs och det minsta i Norrbottens
Län; att antalet påbörjade, men oafslutade förrättningar varit af laga skiften störst i Elfsborgs och minst i Gottlands
Län samt af alla andra störst i Elfsborgs och minst i Norrbottens Län; att antalet af vid 1850 års slut icke handlagde förrättningar varit af laga skiften störst i Elfsborgs och minst i Kopparbergs
Län; att summan af år 1850 handlagde förrättningar varit af laga skiften störst i Elfsborgs och minst i Norrbottens Län; att balansen från föregående år varit af laga skiften störst i Elfsborgs och minst i Norrbottens
Län; att antalet utfärdade förordnanden varit för laga skiften störst i Elfsborgs och minst i Norrbottens
Län; att af slutligen redovisade förrättningar det största antalet belöper på Elfsborgs och det minsta på Norrbottens Län, samt att balansen till år 1851 är af laga skiften störst i Elfsborgs och minst i Norrbottens
Län, eller allt, med få undantag, samma förhållanden som 1849.
Angående skiflesverkets ställning i det hela för
Länet vid 1850 års sint äro genom kronobetjeningen infordrade de uppgifter som varit att tillgå; och utvisar deröfver af Förste Landtmätaren upprättad tablå i sammandrag följande förhållande, angående hemman som undergått, kunna antagas skola undergå eller ock anses icke komma att undergå laga skifte, nemligen; 24 Sammandrag för Elfsborgs
Län öfver förmedlade mantal, Hvilka stäldt skifte sorn undergått fast- En- eller laga och storskifte, troligen icke rubbas.
Hvilka troligen komma att undergå laga skifte.
Hvilka troligen icke komma att undergå laga skifte.
På alla ägorna.
På endast inägorna.
På endast utägorna.
På endast | utägorna. j På alla ägorna.
På in- ägorna.
På ut- ägorna.
Marks härad • 1694 — 284} — — 49 Bollebygds dito — 42M — — Wedens dito 01 — 74}} — — 9 Redvägs dito 88} 31}} 261 1681 38 57}} 33} 20H n Kinds dito . . . «. 2354 lif 2541 26} 16} 13} -4}} — Kullings dito 611 241} — Gäseneds dito 2911 66 24} 53* 83}} 146} 13} 28* — Åhs dito 611 1 210 8 —- Wädtle dito 1131 30* 18} — Ahle dito 229 18} Flundre dito 401 22f 14 20} 21} 30} — Bjerke dito 261 42} 13 — Wäne dito 1001 4 2' F 7 i 3} 7 — Sundahls dito 280* 03 T 7 1 12 — Nordahls dito 811 37} n — Wahlbo dito 101J H 3 84} 3} 2} — Wedbo dito 1671 181 9g 101 — — Tössbo dito 721 104 61 36} 28} — Hela Länet 1962* 162* 105J1 1719} 173* 264}} 200} 54* 7} Heinmansklyfningen liar sålunda betydligen fortgått, hvarjemte anläggning af jordtorp, dagsverksskyldiga under hemman, synes vara i tilltagande, utan tvifvel till båtnad för hemmansägares jordbruk.
Nya gästgifvaregårdar äro, i följd af vägars upparbetande eller indelning, inrättade vid Rådane i Tossbo härad, vid Årbol och Räfmarken i Eds socken samt vid Rörviken i Nössemarks socken; hvarförutan gästgifverier på vägen åt Norrige 25 Norrige blifvit flyttade från Wägne till Wångsjö saint från Norra Onsön till Westre Hökesäter, allt inom Wedbo härad; oell var vid 1850 års slut skjutsningen ställd på entreprenad vid 13 gäslgifvaregårdar.
Strömrensningar till förekommande af vattenöfversvämning å odlade eller odlingsbara marker hafva blifvit på flera orter verkställda, synnerligen uti Kullings och Gäseneds härader, der ordentliga slrömrensningslag af orternas invånare blifvit inrättade och försedde med af Eders Kongl. Majlis
Befallningshafvande fastställda reglementarisk stadgande!!. b) Statsbidrag.
Deras värdesbelopp å hvarje beskattnings- och prestationstitel utvisas i allmänhet af statistiska tabellerna, särskildt för hvart slags hemman och för hvarje näring.
Till upplysning oni vissa förhållanden, som härmed äga sammanhang, får dessutom i underdånighet anmärkas följande:
Efter roteringsindelningen uppställer och underhåller Elfsborgs Län till Rikets försvar: af Westgötha regemente, sorn är indeladi till kavalleri, men af sulit på 30 år 208 man.
» Elfsborgs infanteri-regemente 1,191 » » Westgötha
Dahls dito, 6 kompanier 900 » » Båtsmanshållet 871 ^ jemte städernas kontingent .
. 601 Den år 1826 tillkomne ordinarie roteringen för dittills oroterade hemman svarar emot 5 » och extra roteringen, efter skedd jemkning i detta roterings besvär 155 »
Hela kostnaden för rustning och rotering utgör, enligt statistiska tabellen för landet, hvilken är grundad på de från hvarje fögderi särskildt gjorda och sinsemellan, i följd af olika förhållanden, skiljaktiga beräkningarne, 114,810!
R:dr, hvartill kommer vakatis-afgiften i fredstid för städernas båtsmansnummer 3,707 R:dr 6 sk. 1 rst., eller tillsammans 118,517 R:dr 42 sk. 1 rst.
Roterings-prestationen, som numera, efter allmännaste förhållandet, beräknas och bestämmes till visst värde årligen vid markegångs-sä tillingarne, har sålunda år 1850 ansetts motsvara för hvarje soldat-rote vid Elfsborgs och Westgötha
Dahls regementen, vanligen bestående af lk mantal, äfvensom för Westgötha regementes hvarje rusthållsnummer, 38 R:dr, samt likaledes för ett helt hemman tillhörande båtsmansroleringen 10 R:dr banko.
Berättelse öfver Elfsborgs TAn för åren 1847—1850. 4 26 Klereciets aflöning ingår endast till så vidt i statistiska tabellerna, som den af skattdragande hemman, inrättningar, näringar och personer särskildt oell årligen utbetalas.
I sådan del rättar den sig merendels efter tiondesättning och gamla eller nyare öfverenskommelse!’, som dels äro af Kongl.
Maj:t stadfästade för viss lid eller ock i allmänhet endast gälla för den lönade prestmannens tjenstetid.
Utgiften härtill, inberäknad kyrkobctjeningens aflöning, är för ena orten så olik den andra, att hvarje från det hela dragen slutsats om samma utgifts belopp på hemmantal eller annorledes skulle blifva förvillande.
Detta onus är dock ganska säkeri på landsbygden ett bland de betydligaste, då beloppet deraf kanske uppgår till 15, 20, 25 och ända till 30 R:dr banko på helt mantal om året, oberäknadt de så kallade jura stolae.