Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Anslaget lör inköpande af ett Kapell-Predikants boställe i Undenäs församling af Wadsbo Härad och Skaraborgs Län (82 §) ." 2,666: 32. — Anslaget för verkställande af återstående reparations Transporl: 2,083,903: 13. 8. 63 - Transport: 2,083,903: 13. 8. arbeten uti graf chorell viel Wreta Klosters kyrka i Östergöthland, (83 §) Utaf anslaget för National-Musei-byggnadens påbörjande, 150,000 R:dr, (84 §)
Utaf anslaget för inköp af 300 exemplar af Svenska Forn skrift s-Säliskapets årliga Samlingar (3, 4, 5 och 6:te häftena) (86 §) Utaf anslaget till understöd för denjfattigvård, som, enligt 21 § 3 mom. i det af Rikets år 1840 och 1841 församlade
Ständer uppgjorda förslag till Stadga om fattigvården, bör af Staten bekostas, 30.000 R:dr, (88 §) . .
Utaf lånet för återuppförandej af de förstörda* verkstäderna med tillhörande byggnader vid Conradsfors bruk i Wermland, 30,000 R:dr, hvaraf 20.000
R:dr förut lvftats, (93 §) Utaf köpesumman för Hofmarskalken Friherre G.
Rid derstolpes sterbhusdeliigares hus vid hörnet af Slottsbacken och Skeppsbron, här i hufvudstaden, 100.000 R:dr, (206 §) 88,400: — — Summa af Riksgähls-Kontoret enligt Rikets sist församlade Ständers beslut, utbetalda tillfälliga stats-utgifter j frän den 10 September 1845 till den i5 September 184y, R:dr 2,264,524. 8. 4.
Då dessutom, jemlikt 1845 års Revisionsberättelse, sid. 34—36, enahanda, på samma Ständers beslut grundade utgifter blifvit, före denna tid, af Riksgälds-Kontoret bestridda med . „ 491,025: 11. 9. så utgör det sammanräknade beloppet af alla nu ifrågavarande, utaf Riksgälds-Kontoret verkställda utbetalningar R:dr 2,755,549: 20. 1. 552: 32. — 60,000: — — 1,400: — — 20,268: 10. 8. 10,000: — — — 64 — utbetalda an- Utom den summa .
R:dr 8,936: 32. — 2,755,549: 20.
1. slag för Folk- sorn Riksgälds-Kontoret, enligt uppskole-lärares gRen i nyssnämnde Berättelse, utbildande och belalt j afräkniug 4 1845 års anonan e.
Folkskole-lä rares bildande och ajlöf lande, hafva sedermera och intill nuvarande
Revisionsförrättnings början blifvit från detta Verk ytterligare anordnade: utaf 1845 —1847 års anslag till understöd vid Folkskole-lärares aflöning (20,000 R:dr årligen) R:dr 25,098: 35. 11. utaf samma års anslag för Folksk ole-lärare-Seminarierna (9,100 R:dr årligen) „ 18,900: — — utaf dito dito för stipendier vid dessa Seminarier (12,000 R:dr år lije. ,) . . ■ ,;9|448: 35, w85: n Outtagna låne- Utaf de, i egenskap af tillfälliga statsutgifter, under sednast för och ansiagssum-flu(.i)£l Riksdag beviljade och till utgående från RiksgäTds-Konloret an mor, beviljade vjsacje ansjag ocp Jun, voro vid medlet af nästlid lie September månad vid 1814 och r..,. , 0 ,. r 1845 års Riks- Ja e summor outtagna, nemligen: dag, af anslaget till aflöning för Lagberedningens arbetande Ledamöter och Sekreterare.
R:dr 6,291: 32. — „ anslaget för tryckning af samma Berednings arbeten 3,647: 40. 4.
,, anslaget till understöd vid rustningen och noteringen inom Jemtland 4,000: — — Transport: 13,939: 24. 4. af — 65 — Transport: 13,939: 24.
4. af anslaget till arfvoden och stipendier för Civil-In geniörers bildande vid Mariebergs Läroverk. . . 2,000: af de tili låneunderstöd samt anslag för utdikmn - sar och af tappningar af sanka trakter och sjöar anvisade medel 35,480: 33. 11. hvaraf, enligt till Fullmäktige ankomna Kongl. Bref, blifvit i nåder disponeradt, att vid vissa terminer eller i mån af arbetenas påbörjande och fullbordande utbetalas: föl- 4 arbetsföretag inom Upsala Län 3,666: 32. — ,. 2:ne dito inom Stockholms Dito . 1,220: — — att utgå i egenskap af lån.
„ 1 dito inom Jönköpings Län ........ 4,666: 32. — „ 1 dito inom Skaraborgs Dito 750: — — ., 1 dito inom Wermlands Dito . . 1,100: — — „ 4 dito inom Westerås Dito 2,895: 40. — „ 6 dito inom Stora Kopparbergs
Dito 4,256: 10. 8. „ 4 dito inom Gefleborgs Dito 5,943: — — „ 1 dito inom Wester-Norr lands
Dito 600: — — „ 8 dito inom Vesterbottens
Dito 3,880: 20. — „ 3 dito inom Jemtlands Dito 5,150: — — „ 2 dito inom Norrbottens Dito . 483: 16. — Summa R:dr 34,612: 5. 8. af anslaget för anläggning af nya samt omläggning och förbättring af backiga elier mindre goda vägar 105,679: 4. 8- af hvilket belopp Kongl. Maj:t, genom Fullmäk - Transport: 157,099: 14. 11. 9 — 66 Transport: 157,099: 14. 11. lige tillhandakomna Bref, i nåder disponerat, att, i öfverenstämmelse med liögstberörde Bref, af vederbörande utbekommas: för 6 vägförbättringsarbeten inom Upsala Län .
R:dr 7,863: 20. „ 7 dito inom Stockholms Dito 5,175: — yy 5 dito inom Nyköpings Dito 3,178: 16. yy 1 dito inom Östergöth- lands
Dito 2,400: yy 1 dito iom Kalmar Dito . 5,933: 16.
•y 2 dito inom Blekinge Dito 951: 28. yy 3 dito inom Jönköpings Dito 6,472: 10. 8. yy 2 dito inom Kronobergs
Dito 11,592: 5.
2. yy 1 dito inom Malmöhus Dito 873: 5.
4. yy 4 dito inom Götheborgs och Bohus Dito 8,330: yy 1 dito inom Skaraborgs Dito 652: 32. yy 1 dito inom Örebro Dito 8,951: 26. 8. yy 6 dito inom Wermlands D:o 9,060: 47.
5. yy 1 dito inom Westerås Dito 216: 32.
; yy 6 dito inom Stora Koppar- bergs
Dito 8,876: 16. yy 3 dito inom Gefleborgs Dito 1,595: 16. yy 3 dito inom Wester-Norr- lands
Dito 11,186: 32. yy 4 dito inom Jemtlands Dito 11,801: 5.
4. yy 1 dito inom Westerbottens Dito ■ . 166: 32. — R:dr 105,277: 4.
7. af anslaget för strömrensningar och mindre hamnbyggnader 3,666: 32. — Transport: 160,765: 46. 11- \ — 67 — Transport: 160,765: 46. 11. utaf Kongl. Maj:t disponerade till kostnader för grundens förstärkning å norra och södra hamnarmarne vid Cimbritshamn. af anslaget dito för hamnbyggnaden vid Lidköping 21,187: 24. — „ dito för upprensningar i Söderhamns skärgård . 1,000: — — lånet för Götheborgs hamnbyggnad 42,000; — — af anslaget förNational-Musei-byggnadens påbörjande 90,000: — „ dito för utarbetande och ordnande af Kapiten B.
Cronstrands samlingar rörande Egyptiska byggnadskonsten 2,000: — —; „ dito för den fattigvård, som bör af Stats-Verket bekostas, 9,731: 37.
4. lånet för uppbyggande af en ny kyrka i Christinehamn ■. . ., • . . 25,000: — — Summa återstående utgifter den i5:de September detta år .
R:dr 351,685: 12. 3.
Dessutom innestodo i fViksgälds-Kontorek, vid samma tid, af anslaget till Folkskole-lärares aflönande för åren 1845, 1846 och 1847 R:dr 34,847: 44.
1. af dito till Folkskole-lärare-Semi narierna för samma år . . „ 5,400: — — och af dito till stipendier vid dessa Seminarier för dito . . „ 4,666: 32. — ™ 44,914: 28. 1.
R:dr 396,599: 40. 4.
Jemte nu uppräknade, vid förenämnde tidepunkt outtagna, låneoch anslagssummor, åligger det, till följd af Rikets Ständers beslut, Riksgälds-Kontoret att äfvenledes tillhandahålla några, till deras utgående belopp ännu icke bestämda, anslag, nemligen:
GSkknektekontrakternas samlande och utgifvande från trycket; till Stats-Verkets ersättande för de af statsmedlen ytterligare förskjutna kostnader för kolonien S:t Barthelemy s förvaltning; och till beredande af Borgmästares och Kommissions-Landtmätares delaktighet i Civil-Statens Pensionsinrättning, för hvilket sistnämnde ändamål en anslagssumma af8,800 R:dr årligen skall af Riksgälds-Kontoret till bemälte
Pensions-inrättning utbetalas från och med det år, då denna delaktighet medgifves och träder i verkställighet.
Utgifterna för kolonien S:t Barthelemys förvaltning.
Kapiten B.
Cronstrands samlingar angående Egyptiska byggnadskonsten. — 68 — Upppå Kongl. Stats-Kontorets i underdånighet gjorda anhållan om ersättning ej mindre för det belopp, 11,311 R:dr 14 sk. 3 rst., som utaf statsmedlen förskjutits till kostnader för ön S:t Barthelemys förvaltning _, an äfven för en likaledes förskottsvis utbetald summa af 38 R;dr 24 sk. för sex stycken till samma ö afsända kanonlavetter, och då de från Guvernörs-Embetetpå S:t
Barthelemy inkomna kassa-rapporter samt inkomst- och utgifts-Förslager icke allenast utvisade, att förenämnde forskottssumma varit till fulla beloppet erforderlig för bestridandet af öns förvaltningskostnader, utan dessutom ådagalade behof vet af ytterligare tillskott så väl för den kommande tiden, som för ännu obestridda utgifter, hörande till den tid, som förflutit sedan ön under Svenska Stats-Verket återställdes; har Kongl. Maj:t, enär någon godtgörelse för besagde för'kotter således icke skulle vara att förvänta genom de af ön inflytande inkomster, medelst nådigt Bref af den 17 Februari innevarande år, bemyndigat Kongl.
Stats-Kontoret att från Fullmäktige i Riksgälds-Kontoret reqvirera ersättning för ifrågavarande belopp, 11,349 R:dr 38 sk. 3 rst.
Med anledning häraf och på grund af 81 § i Riksgälds-Kontorets Reglemente, hvilken innehåller: att de för kolonien S:t Barthelemys förvaltning erforderliga utgifter, hvilka icke kunna af koloniens inkomster betäckas, må, efter skeende reqvisition, ersättas af Riksgälds-Kontoret, intilldess sig visar, huruvida godtgörelse för dessa kostnader framdeles kan beredas genom koloniens afkastning eller afträdande till någon främmande makt, har den i omförmälde hänseende reqvirerade ersättningssumma blifvit till Kongl.
Stats-Kontoret af Riksgälds-Kontoret utbetald.
Vitterhets-, Historie- och Antiqvilets-Akademien af den 3 Juni 1845, och sedan Kongl. Akademien uti underdånig skrifvelse under förmälan, att Kapiten Cronstrand förklarat sig beredd att årligen inför Kongl. Akademien redovisa arbetets fortgång, hemställt, om Kongl. Maj:t skulle täckas anse Cronstrands derjemte afgifna försäkran, att med yttersta ansträngning söka uppfylla de vilkor Rikets Ständer bestämt, såsom tillräcklig säkerhet, helst denna säkerhet torde vara den enda, som på förhand kunde vid anslagets utlemnande äskas, har Kongl. Maj:t tillåtit Cronstrand att nämnde arbete, efter af honom då uppgifven plan utföra samt anbefallt bemälte
Akademi att med uppgift om fortgången deraf till Kongl. Maj:t årligen — 69 - inkomma; hvarjemte Kongl. Maj:t utfärdat nådig skrifvelse till vederbörande att genast för år 1845 utbetala 1,000 R:dr.
Uti Bref af den 8 December 1846 till samma Akademi, har Kgl. Maj:t i nåder förklarat, att som inga bestämda uppgifter af Cronstrand blifvit lemnade, det arbetet i någon väsentligare mån fortgått under den tid, som förflutit sedan nådiga föreskriften om anslagets användande meddelades, fann Kongl. Maj:t andra tredjedelen deraf icke kunna, i strid mot de vid dess beviljande fästade vilkor och derom meddelade beslut, för det närvarande till anordnande anvisas.
Sedan genom Bergmästarens i orten meddelade och till RiksgäldsKontoret ingifna intyg styrkts, att ”alla de byggnader, verk och inrättningar blifvit vid ”gång bragta, hvilka äro nödiga för effektuerande af de derstädes privilegierade så väl stångjerns- som manufaktur-smiden,” och då medelst det till Riksgälds-Kontoret jemväl aflemnade brandförsäkringsbref är vordet ådagalagdt, alt samtliga dessa byggnader voro hos Allmänna Brandförsäkrings-Verket här i hufvudstaden mot brandskada försäkrade; så och efter det jemväl blifvit styrkt, att de då redan till betalning förfallna försäkringsafgifterna vederbörligen erlagts, hafva Fullmäktige, enligt protokollet för den 22 nästlidne Juni, låtit till Bruksägaren C. B.
Fitinghoff återställa den af honom afgifna förbindelse med dertill hörande säkerhetshandlingar, i afseende på fullbordandet och brandförsäkrandet af de nya byggnaderna vid nämnde bruk inom den tid, eller medlet af år 1848, som härför af Rikets sist församlade Ständer bestämdes bland vilkoren för det Fitinghoff till detta bruks återuppbyggande beviljade allmänna låneunderstöd.
På sätt Revisorerne redan uppgifvit, har utaf den vid sednaste Riksdag fastställda köpeskilling för Hof-Marskalken Friherre G.
Ridderstolpes sterbhusdelägares några månader derefter, genom Fullmäktige i Riksgälds-Kontoretj inköpta huSj endast ett belopp af 88,400
R:dr blifvit utbetaldt; hvaremot återstoden af köpesumman, eller 11,600 R:dr, finnes i Riksgälds-Kontorets räkenskaper bland dess räntebärande skulder upptagen.
Då denna återstående köpeskilling allt hittills icke kunnat af Riksgälds-Kontoret liqvideras, emedan Direktionen för Stockholms Borgerskaps Enkhus, såsom innehafvare af en i samma egendom intecknad skuldförbindelse å sistnämnde belopp, vägrat att derför
Länet för återuppbyggandet af Conradsfors bruk.
Inteckningen i f. d. Uidderstolpeska huset. 70 — mottaga betalning, Lafva Revisorerne förskaffat sig närmare upplysning om förhållandet med ifrågavarande inteckning, helst hvarken i försäljningsanbudet eller, så vidt utrönas kunnat, uti de af säljarne, före köpets beslutande, meddelade underrättelser, någon så beskaffad gravation blifvit för Rikets Ständer uppgifven.
Härvid hafva Revisorerne hufvudsakligen inhemtat följande omständigheter:
Sedan Fullmäktige af det gravationsbevis, som var bifogadt de från bemälte sterbhusdelägare, genast efter Riksdagens slut, infordrade handlingar angående nämnde egendom, erfarit, att deruti fanns en till Borgerskapets Enkhus’ säkerhet meddelad inteckning, anmodades, enligt Fullmäktiges protokoll för den 4 Juni 1845, säljarnes ombud att till Fullmäktige eller Riksgälds-Kontorets Ombudsman aflemna en bestyrkt afskrift af samma inteckning.
En sådan handling blef också Ombudsmannen tillställd, jemlikt hans under den 2 derpåföljde September till Fullmäktige ingifna Memorial, hvaruti anföres: att Ombudsmannen, bland andra ifrågavarande egendom rörande handlingar, af sterbhusdelägarne, i bestyrkt transsumt, mottagitj en af Nicolaus Pauli och Louise Fredrique Wertin tiller, den 6 November 1794, utgifven räntebärande förbindelse å 11,600 R:dr Specie, på grund hvaraf nyssnämnde inteckning blifvit beviljad, och hvilken förbindelse innehåller det vilkor, att kapitalet skall i alla tider innestå uti egendomen.
Då vid Fullmäktiges sammankomst den 13 i samma månad köpekontraktet om egendomen afslutades, enligt hvilket kontrakt köparen skulle öfvertaga ansvarigheten för det intecknade skuldkapitalet med utläst ränta efter den 1 nästpåföljande Oktober, tilikännagaf, uppå tillfrågan, säljarnes ombud, nuvarande Herr Öfver-Post-Direktören Friherre H.
Hamilton, att ”lian ännu icke kunnat erhålla Borgerskapets Enkhus-Direk”tions resolution å Ridderstolpeska sterbhusdelägarnes, redan för ett ”pär månader sedan gjorda, ansökning att få infria Enkhusets inteckning i sterbhusdelägarnes hus eller utbyta densamma emot annan erbjuden inteckningssäkerhet;” men Herr Friherren förmodade, ”att den”na resolution skulle med det första kunna utbekommas; hvarefter
Herr ”Friherren ville meddela underrättelse om densammas innehåll.”
Den sålunda lofvade underrättelsen erhölls dock ej förr än flera månader derefter, då Fullmäktiges Sekreterare, enligt protokollet för den 23 Januari 1846, anmälde, att han, efter flerfaldiga påminnelser, omsider lått mottaga ifrågavarande resolution, hvilken redan under den 20 Augusti nästföregående år, och således mer än 3:ne veckor före köpets afslutande, var meddelad.
Denna resolution, om hvars lydelse följaktligen så väl säljarnes ombud som Fullmäktige dessförinnan kunnat be - — 71 — reda sig kännedom, innehöll: att sedan, uti en till Enkhus-Direktionen ingifven och i dess protokoll för den 5 Juli samma år intagen skrift, framställning af Hof-Marskalken Friherre Ridderstolpes sterbhusdelägare blifvit gjord derom, att Direktionens intekning uti ofvannämnde fasta egendom måtte af sterbhusdelägarne få inlösas eller mot annan lemnad och af Direktionen godkänd inteckning öfvertagas; så och ehuru det intecknade kapitalet, enligt reversens lydelse, skulle i alla tider blifva i egendomen innestående, fann Direktionen likväl något hinder icke möta emot bifallandet, att omförmälda inteckning, för beredande af det åsyftade ändamålet, finge af sterbhusdelägarne öfvertagas, såvida de deremot till
Direktionen aflemnade en eller flera inteckningar uti andra fastigheter här i staden å ett sammanräknadt lika kapitalbelopp och för öfrigt af sådan beskaffenhet, som Direktionen funne antaglig.
Genast efter erhållen kännedom om hvad Enkhus-Direktionen sålunda förklarat, förständigade Fullmäktige Riksgälds-Kontorets Ombudsman, att hos Ridderstolpeska sterbhusdelägarnes ombud] vid den intecknade egendomens försäljning göra sig underrättad, huruvida sterbhusdelägarne gått eller ämnade gå i författning om inteckningens utbytande på det af Enkbus-Direktionen medgifna sätt; och borde Ombudsmannen derefter afgifva sitt yttrande, angående den eller de åtgärder, som å Riksgälds-Kontorets sida kunde erfordras, för att, så fort sig göra lät, få den för Statens räkning inköpta fastigheten befriad från besagde gravation.
Erinrad om ofördröjlig! aflemnande af detta yttrande, inkom Ombudsmannen ändteligen dermed den 22 Februari innevarande år; hvarvid han anmälde, att Herr Öfver-Post-Direktören Friherre Hamilton, på Ombudsmannens förfrågan, meddelat det svar, att sterbhusdel”ägarne, sedan köpekontraktet med Riksgälds-Kontoret om ofvannämnde ”hus blef upprättadt, icke vidare befattat eller ämnade befatta sig med det ”ifrågavarande utbytet af inteckningen i samma egendom; men att Herr ”Friherren, ehuru dertill icke förbunden, likväl ville tillhandagå med ”försök till anskaffande af annan nöjaktig inteckningssäkerhet för Enk”hus-Direktionens fordran.” Dock hade Herr Friherren sedermera, tid efter annan tillspord, yttrat, att han derutinnan icke lyckats; anmälande Ombudsmannen derjemte, att ej heller de flera i enahanda afseende af honom gjorda försök rönt framgång.
Vid nu anförda förhållande, beslöto Fullmäktige sistnämnde dag uppdraga åt Ombudsmannen, ej allenast att genom Notarius Publicus hos Enkhus-Direktionen uppsäga den intecknade skulden, att af Riks - — 72 — gälds-Konloret inbetalas å den dag inom loppet af ett år derefter, som Direktionen kunde sjelf vilja bestämma, utan ock att, derest uppsägningen icke skulle af
Direktionen antagas, söka i laga ordning genom rättegång göra Riksgälds-Kontorets rätt gällande, att skuldsedeln mot kontant betalning infria.
Till följd häraf, har, enligt Ombudsmannens till Revisorerne afgifna Berättelse, denna uppsägning blifvit på föreskrifvet sätt verkställd vid
Direktionens sammankomst den 22 sisfclidne April, dervid Direktionen likväl, under åberopande af det i skuldebrefvet intagna vilkor: att det intecknade kapitalet ”skulle i alla ”tider i denna egendom blifva innestående, i hvilkens hand densarn”ma äfven komma måtte,” förklarat, att Direktionen icke kunde medgifva någon uppsägning af samma kapital; kommande derföre, enligt hyad i samma Berättelse uppgifves, rättegång att mot Direktionen anställas, så snart ett år från uppsägningsdagen förflutit, utan att
Direktionen under tiden anmält sig vara benägen att det intecknade skuldebrefvet, emot erbjuden liqvid, till Riksgälds-Kontoret aflemna.
Till upplysning om oftaberörde skuldebrefs lydelse, hafva Revisorerne ansett sig böra detsamma bär nedan införa: ”Då vi af Loflige Borgerskapets Enkhus-Direktion bär i staden ”äro öfvertalte att emottaga det kapital af Ellofva Tusende Sexhundrade Riksdaler Specie i Bankosedlar, hvilket vår aflidne käre Fader ”och Svärfader, Herr Nicol.
Pauli, i lifstiden, genom testamentarisk ”författning af den 5 Juli 1781, till välbemälte
Direktion öfverlem”nat, att räntan deraf till fattige och behöfvande personers underdöd. använda:
Så lemne vi tillstånd at till laga säkerhet taga inteckning i vår bär i staden vid Slottsbacken, Qvarteret iEolus, under INuo ”10 & 11, belägna fastighet, så för kapitalet som belöpande räntan, ”hvilken nu till en början kommer at beräknas till Fem f5) för hundrade om året, men så snart pensionerna medelst en lägre ränta kun. ”na bestridas, skall räntan nedsättas och för alltid förblifva
Fyra och ”en half (4i) för hundradet om året, allt i Bankosedlar, som vid ”hvarje trenne månaders förlopp erlägges; med vilkor, att berörde ka”pital skall i alla tider i denna egendom blifva innestående i hvilkens hand densamma äfven hädanefter komma må.
Valutan på of"vannämnde sätt bekommit.
Stockholm den 6 November 1794. ”Säger R:dr 11,600 Specie, i Bankosedlar. ”Nicol.
Louise Fred. Wertmuller.*’ CL. S.) (L. S.) Enligt 73 — Enligt del i ofvanstående förbindelse åberopade, under den 5 Juli 1781 upprättade, testamenlariska förordnande samt den dertill börande särskilda instruktion af samma dag, skulle 6:te penningen af testators behållna qvarlåtenskap aflemnas till Enkbus-Direktionen och utgöra ett i evärdeliga tider stående kapital, hvars afkastning eller ränta borde, i mån al' dess belopp, till understöd för värnlösa och behöfvande personer utdelas på det sätt, att sedan någre af testators slägtingar samt en gammal betjent al dels sjelfva kapitalet, dels räuteafkastningen erhållit dem tillerkända lifslidspensioner å ett årligt belopp af 311 R:dr 5 sk. 4 rst., borde den derefter återstående räntan delas mellan 10 Borgare- och Fabrikörs-enkor eller afsigkomne Handlande och Fabriksidkare, hvilkas årliga understöd, efter upphörandet af slägtingarnes pensioner, skulle ökas till 33 R:dr 16 sk. för hvardera; hvarförutan, då pensionsfondens inkomster kunde sådant medgifva, flera pensionärer fingo af Enkbus-Direktionen antagas, äfvensom ett sammanräknadt belopp af 40
R:dr årligen användas till julgåfvor åt fattiga, som voro ganda och sjuka.
I afseende å kapitalets förräntande, 1cmnades
Direktionen oinskränkt rättighet att efter tidernas omskiften förfara på sätt densamma funne bäst och säkrast.
För öfrigt förekommer i afseende på inköpandet af det
Ridderstolpeska sterbhusdelägarne förut tillhöriga bus, alt handlingarne allt ifrån 1 Vågan s första uppkomst och till köpets afslutande icke upplysa, att någon besigtning på husets och grundens soliditet genom Kongl. Öfver-Intendenls-Embetet, Embets- och Byggnings-Kollegium eller enskild tilblad Byggmästare, blifvit anbefalld eller verkställd; hvaremot den nu nyligen genom bemälte
Embete förrättade vanliga årsbesigtning lärer i dessa afseenden kunna lemna Rikets Ständer fullständig upplysning.
Såsom eli med inköpet af oflaberörde fasta egendom gemenskap Ersättningen ägande ärende, anse sig Revisorerne jemväl böra anmäla, att, sedan sist för de i sam församlade Revisorer, på sätt deras Berättelse, sid. 44, innehåller, för- ma hus upp klarat, det Revisorerne ansågo, att den till dem hänskjutna fråga, rö- satta trumeau rande Hof-Marskalken Friherre G.
Ridderstolpes sterbhusdelägares skyl 10 - — 74 — Mindre kreditivet. dighet att godtgöra Riksgälds-Kontoret värdet å några i försä/jningsanbudet icke undantagna> men, sådant oaktadt, af sterbhusdelägarne föryttrade trumeauer, vore af så tvistig beskaffenhet, att den hvarken borde eller kunde tillhöra Revisorernes afgörande, utan att samma fråga syntes i Jaga domstolsväg böra pröfvas och afgöras; så hafva Fullmäktige, efter hvad protokollerna utvisa, härom underrättat sterbhusdelägarnes ofvanbemälte ombud; hvarjemte Fullmäktige infordrat Riksgälds-Kontorets Ombudsmans yttrande angående de anledningar och grunder, som å detta Verks sida kunde förefinnas för en sådan rättegångs anställande och utförande.
Efter det Ombudsmalinén i sitt, lill följd häraf, afgifna utlåtande anfört, det han, på uppgifna grunder, ansåg all laglig anledning saknas för anställandet af ifrågavarande rättegång, hafva Fullmäktige, med afseende å det skick, deruti omförmälda ersättningsfråga efter köpets afslutande vore försatt, beslutat till Rikets näst sammanträdande Ständers Stats-Utskott öfverlemna handlingarne rörande detta mål, och, i afvaktan af samma Utskotts yttrande härom, uppskjutit afgöra frågan, huruvida meranämnde ersättningsanspråk skall underställas laga domstols pröfning eller icke.
Utaf den summa, hvilken, enligt 63 § Regeringsformenvid sednaste
Riksdag anslogs och till utbetalning från Riksgälds-Kontoret anvisades, för att vara tillgänglig, då Kongl. Maj:t, sedan hela StatsRådets tankar deröfver blifvit inhemtade, funne densamma för Rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål oundvikligen nödigj hafva, till följd af Kongl. Maj:ts, tid efter annan, meddelade nådiga beslut, Fullmäktige utanordnat nedannämnde belopp, nemligen : den 13 Februari 1846 R:dr 200,000: den 27 i samma månad 150,000: — — den 14 derpåföljde Augusti 15,000: — — den 28 i sistnämnde månad 10,000: — —• den 8 Mars innevarande år 20,000: — — och den 12 nästlidne April 5,000: — — tillsammans R:dr 400,000: — — varande, enligt hvad Kongl. Stats-Kontorets härå gjorda reqvisitioner — 75 — utvisa, de lyftade kreditiv-medlen disponei’ade för följande ändamål, nemligen: till undsättningar för åtskilliga provinser efter 1845 års missväxt