Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Man underlättade uppkomsten af de, i så många hänseenden, och serdeles för bildandet och fruktbargörandet af de få capitalerne, vigliga statspapperen, utan att underkasta sig ileras med lika skäl fruktade skuggsida, Statens skuldsättning; man underlättade för Arméens Ollicers-corps tillfället att med mindre uppoffringar sjelfva efter hand befria sig från bördan af accorder och accords-räntor, och slutligen underlättade man bildandet af goda Hvpotheks-föreningar, hvilka, med deras på längre lid ställde upplåningar, och sålunda större oberoende af tillfälliga conjuncturer, skulle gifva creditens begagnande i Riket en säkrare riktning, än den, andra inrättningar äfven under de bästa förhållanden och den bästa förvaltning ega förmågan erbjuda.” Utskottet har härvid jemväl til! pröfning förehaft en af Herr Friherre Stjernstedtj Theodor, inom Utskottet väckt motion, uti det ämne, sorn utgör föremål för förslaget uti ifrågavarande örte punkt.
Efter öfvervägande häraf, lår Utskottet, i allo delande de åsigter, som af Banco-Fullmägtige blifvit härutinnan framlagde, till Rikets Ständers bepröfvande öfverlemna följande af Fullmägtige afgifne på berörde åsigter grundade förslag: ci) Banco-fullmägtige berättigas att, i nion som Bankens tillgångar medgifva, medelst anskaffande af något eller några af nedannämnde Svenske räntebärande papper, ersätta den minskning, som, genom afbetalning å Riksgälds-Contoirets till Banken afgifne obligationer, dels redan uppkommit, dels framdeles i stadgad ordning uppkommer i det uti 4 §
Banken i möj lieaste målto alltid förblifver innehafvare af elt, ofvanstå O - Banco-Utskottets Betänkande, N'.o i53. ende summa 4>400>000
B;(lr motsvarande, belopp lätt realisabla förbindelser; b) för Bankens räkning få icke andra förbindelser uppköpas än de, som, ställde på längre förfallotid, äro utgifne af Armeens Accords-amorteringsfond, Skånska Hypoteksföreningen , Bruks-egares Hypotheks-förening, och sådane Svenska Hypotheks-föreningar, hvilka hädanefter, på likartade grunder med de begge förstnämnde, kunna bildas, och som blifva af Kongl.
Maj:t i Nåder stadlästade, samt af Bancofullmägtige linnas innebära nödig säkerhet; samt cj de förbindelser, Banco-fnHmägtige på detta sätt anskaffa, få icke försäljas, utom vid de fall, då realisationens bestånd och upprätthållandet af Bankens credit eller säkerheten för Banken så fordrar.
I fråga åter derom, hvilka publika papper Utskottet, för sin del, anser böra till belåning i Rikets Ständers Bank antagas, får Utskottet hänvisa till det härom, under N:o i5g, serskildt afgifne Utlåtande.
Vidare har motionären under punkt 7:0 föreslagit, att när RiksgäldsContoirets depositioner i Banken uppgå till betydligare belopp, utan anledning, att desamma så snart komma att åter uttagas, det må vara Fuilmägtige tillåtet att under Liden göra dem fruktbara i låneväg eller genom köp af obligationer.
Enär det, i händelse af bifall till ifrågavarande förslag, torde blifva af nöden att i de reglementariske föreski ifterne härom, stadga något, sorn angår så väl Fullmägtige i Banken, som Riksgälds-Gontoiret, har Utskottet, på grund af föreskriften uti §. 9 af d<m för Utskottet utfärdade Instruction, ansett sig böra gemensamt med Siats-Utskottet behandla denna fråga, och skall fördenskull, efter öfverläggning med sistbemälde Utskott, deröfver afgifva yttrande till Rikets Ständer.
Slutligen föreslår motionären, for det 8:de, att upplåningsrörelsen i Banken till 3 procent må, såsom förr, ega rum, likväl endast 1 den rnon, sådane medel kunna al Banken användas, och till belopp af högst 2 millioner R:d r.
Banco-fullmägtige hafva härvid yttrat, att den i § 23o af nu gällande Banco-Reglemente Fullmägtige medgifna upplåningsrätt, efter Fullmägtiges åsigt, borde oförändrad bibehållas på förut stadgade vilkor, men med den u sträckning, att upplåningen mätte få begagnas, utan afseende Banco-ZJtslcottets Betänkande, A7;o i 58. i3 på hvilket föremål af Bankens rörelse, som för tillfället kunde påkalla densamma, dock att med denna upplåning icke afses någon tillgång för nya lån, utan endast ett medel att förekomma hastiga rubbningar i Bankens lånerörelse, i följd af de tillfälliga, på sedelstocken verkande, händelser, som ligga utom all beräkning, såsom en hastig och betydligare tillökning i lånen å rörlig pant , större uttagande af sedlar emot inlemnadt silfver, eller hastigare tillitande af förut under längre tid obegagnade och till annan rörelse anvisade lånefonder.
Deri af Fullmägtige åberopade 23o §. i Banco-Reglementet innehåller : ”Morn. r.
Till fond för denna discontering (utlåning genom Ilandelsoch Närings-Disconten) eger Banken att upptaga lån emot obligationer å 2, högst 3, procents ränta r under ömsesidigt förbehåll af tre, högst sex, månaders uppsägning, och med vilkor, att räntans beräknande för uppsagdt lån genast vid för fallodagen upphörer; Banco-fullmägtige dessutom öppet lemnadt att för denna discontering använda Bankens egna tillgångar, om och när tillfälle dertill möjligen sig erbjuder, under iagttagande af de i §§. 127, 237 och 240 intagne föreskrifter, samt med vilkor, att aldrig högre sammantaget belopp må i denna låneväg utgifvas, än hvad upplåningssumman högst får utgöra/’' ”Morn. 2.
Hela upplåningssuraman- får utgöra högst
Tre millioner R:dr Banco, men icke mera upplånas, än som i löreskrifven låneväg kan åter utgå.” Utskottet, jemväl inseende fördelen deraf, att Banco-fullmägtige ega rättighet att för Banken upptaga lån, får, i öfverensstämmelse med hvad Fullmägtige föreslagit, härigenom tillstyrka, att Banco-fullmägtige måtte berättigas att,, inom gränsorna af det i ofvanintagne 200 §. bestämda belopp af 3 millioner R:dr och uppå de i samma §. stadgade vilkor, af allmänheten upptaga lån, när det för Banken så kan pröfvas nödigt, dock under förbehåll, att denna upplåning endast må begagnas, när utomordentliga uttagningar å Depositionse!ler Creditiv-räkningar, eller ovanligt tillitande af lånen på rörlig pant dertill kunna föranleda, men ingalunda för någon tillökning uti de till permanenta belopp bestämda lånefonder.
Stockholm den 11 Mars 184 r - Banco- U[slottets Betänkande, lV:o i58.
Åf Friherre Stjernstedt, Th.: ”Då jag dels i åtskilliga punkter varit af olika tanke med Utskottets majoritet, dels i andra anser det nu afgifna vigtiga Betänkandet mindre fullständigt, får jug härmedelst beledsaga detsamma med följande erinringar.
Börande i:sta punkten, eller den anmodan, att
Utskottet måtte inkomma med en aproximativ calcul öfver beloppet af den sedelindragning, hvartill nu gällande Banco-regfering och vidtagne beslut anses föranleda, får jag anmärka, det motionären äfven bland annat yttrat: ”att, då vinstmedlens disposition såsom reserv för lånerörelsen till en del bidragit till den vid i83q års slut gjorda sedelindragning; så torde dessa medels återbringande i omlopp icke kunna anses såsom en sedelstockens ökning, utan endast såsom ett återställande af det förut rubbade förhållandet, dag anser, att Utskottet icke bordt helt och hållet förbigå denna del af motionärens framställning, utan så väl med anledning af densamma, som äfven till följd af sitt åliggande att för Rikets Ständer fullständigt utreda förhållandet med Bankens tillgångar, i sin calcul upptaga hela beloppet af den förminskning i sedelstocken, som vid <83p års slut uppkommit, så väl genom oanvända vinstmedel eller capital-afhetalningar„ som inneslående behållningar å bestämda lånefonder, och icke, såsom nu skett, till calculen öfver den förminskning i sedelstocken, som anses komma att ega rum under åren 1840—1845, endast tillägga den godtyckliga summan, /;4o,ooe R:dr eller de vid i83q års slut från Riksgälds-Contoiret influtne afbetalningar.
Banco-Utskottet har visserligen i sitt Memorial, N:o 4> raed öfverlemnande af Banco-fullmägtiges berättelse, uppgifvit beloppet af devid sistnämnde års slut odisponerade vinstmedel; men det torde icke vara för mycket hegardt att Rikets Ständer nu, efter mer än ett års förlopp, derom, i sammanhang med den här afgifna regleringen, erhålla en förnyad uppgift.
Af sådan anledning får jag här nedan bifoga en calcul, upprättad i likhet med den, Utskottet framlagt, endast med den skillnad, att jag äfven upptagit så väl de vid i83q års slut odisponerade vinstmedlen, som beliållningarne å bestämda lånefonder.
Vid n:dra punkten anmärkes: att, oaktadt Utskottet i sin calcul upptagit, såsom ökning i sedelstocken, den förhöjning, stor 5oo,000 R:dr, sora Banco-Utshottets Betänkande, N'.o 158. fonden för utlåning på namn och reverser skulle intill nästa Riksdag erhålla, deruti inberäknade de af Rikets Ständer vid innevarande Riksdag till begagnande öfverlåtna 260,000 R:dr af fonden för Handels- och NäringsDisconten, samt 200,000 af fonden för belåning af actier och publika papper; har Utskottet hvarken såsom förminskning i sedelstocken upptagit de sistnämnde 200,000, eller föreslagit, att de, i likhet med de förstnämnde 260,000, skola återgå till sin förra bestämmelse.
I afseende på 3:dje punkten, yttrar Utskottet: ”att, äfven om
Banken ieke skulle något äfventyra genom bifall till motionärens förslag, kan Utskottet likväl ej i sin utsräckning godkänna den princip, sorn ligger tilt grund för förslaget, och ej eller inse, det någon för allmänna rörelsen menlig följd bör kunna uppstå deraf, att det mindre capital , hvarom nu är fråga, minskade den utelöpande sedelstocken.”
Jag kan ej biträda denna mening, hvilken synes mig stå i strid, så väl med Baneo-Reglementets föreskrift om sättet, på hvilket beviljade creditiv skola i sedelstocken beräknas, samt äfven med den Fullmägtige medgifna och sedermera af Utskottet bestämdt uttryckta rättigheten att utlåna innestående behållningar å creditiven.
Jag skulle för min del tro, att, då vid i83g års slut den innestående behållningen i samtlige creditiven utgjorde 1,967,938.
R:dr 2 sk. 11 r.; samt, hvad serskildt beträffar de rm ifrågavarande, af vinstmedlen afsatta, nya cassa-creditiven , att då de under 5 års lid varit sä föga anlitade, att räntan för de lyftade andelarne endast uppgått till 5,6i3 R:dr, och hela det vid nyssnämnde års slut uttagne beloppet endast utgjorde 16,000 R:dr, hade Utskottet haft allt skäl alt, vid en beräkning olver Bankens tillgångar intill nästa Riksdag, göra något afseende på ett sådant förhållande, samt utan att ändra stadgade former för Bankens räkenskaper, så uppgöra sin calcul, att icke 400,000 R:dr beräknades för en utlåning, som inbringar i ränta föga mer än 1000 R:dr årligen.
Åf dessa skäl har jag, lika med motionären, beräknat, att dessa creditiv icke skola till högre belopp än 100,000 R:dr blifva framdeles anlitade.
Föiutom det belopp af räntebärande papper, som Utskottet i 6:te punkten tillstyrker att Fullmägtige skulle berättigas uppköpa, hade jag önskat, att Utskottet, med bifall till en af mig väckt motion, äfven tillstyrkt, att sådane medel, som förmodas' under en längre tid icke kunna i föreskrifven låneväg utgå, skulle, när Fullmägtige finna sådant äfven i andra af~ se enden lämpligt, kunna användas tili uppköp af säkra räntebärande pap - i6 Banco-Utslottets Betänkande, N:o l58. per, mot vilkor, att dessa försäljas, när utväg till utlåning åter yppas.
Men äfven om denna åsigt underkännes, eger Banken, enligt den beräkning, jag uppgjort, medel till ett större inköp af obligationer, hvarföre jag härmedelst tillstyrker ett ytterligare uppköp af räntebärande papper, till ett belopp af 600,000 R:dr, hvarigenom hela den nu varande grundfonden, 5,000,000
R:dr, komme att af sådane papper utgöras.
Rörande ^ide punkten, yttrar Utskottet: ”Att, enär det i händelse af bifall till ifrågavarande förslag (huru Riksgälds-Contoirets depositioner i vissa fall skulle kunna användas) torde blifva af nöden att i de reglementariska föreskrifterne härom intaga något stadgande, som angår F11IImägtige i Riksgälds-Contoiret, har Utskottet ansett sig böra gemensamt med Stats-Utskottet behandla denna fråga, och skall fördenskull efter öfverläggning med sistbemälde Utskott deröfver afgifva yttrande.”
Jag kan ej inse, hvilka reglementariska stadganden, sorn, i händelse af bifall till förslaget, skulle komma alt röra Fullrnägtige i Riksgälds-Contoiret; när samma Contoirs rätt att vid anfordran utbekomma insatte depositioner, icke blifvit ifrågasatt; men äfven, om, i följd af Ständernes beslut, några reglementariska stadganden, som anginge Fullrnägtige i Riksgälds-Contoiret, blefve erforderlige, torde sådant ej hindra Banco-Utskottet att yttra sig öfver sjelfva princip-frågan, utan att något sammanträde med Stats-Utskottet behöfver derföre nu inväntas, hvilket, enligt min tanke, endast skulle föranleda Riksdagens förlängning.
Skäl till uppskof med frågans afgörande torde snarare kunna hemtas derifrån, att Stats-Utskottet i sitt Betänkande, N:o 435, föreslagit: ’’Att Herrar Fullrnägtige i RiksgäldsContoiret må erhålla den föreskrift, att de till extra Stats-regleringen afsedda tillgångar böra, så vidt sig göra låter, göras frugtbara, medelst inköp eller belåning af Armeens Accords-amorterings-fonds, Bruks-egares Hypotheks-cassas, Skånska Hypotheks-föreningens eller andra på lika siikra grunder fotade Associationers obligationer;’’ hvarigenom, i händelse förslaget vinner Rikets Högloft.
Ständers bifall, frågan om utlåning af RiksgäldsContoirets behållningar genom Banken torde komma att förfalla.
Meningen med Utskottets tillstyrkan i 8:de punkten, har jag ej kunnat rätt fatta.
Den omnämnde a3o §:n afser rättighet för Fullrnägtige alt upptaga lån till fond för Handels- och Närings-Disconten, samt stadgar i 2:dra momentet, att icke mera får upplånas, än som i föreskrifven låne väg - Banco-UI'slottets Betänkande, IV: o 158, *7 väg kan åter utgå.
För Handels- och Närings-Disconten är nu en bestämd fond af 3,ooo,ooo föreslagen, och den ifrågasatta upplåningen skulle ej få tillitas för någon tillökning uti de Lill permanenta belopp bostämda lånefonder.
Denna upplåning afser således att förekomma cursens stegring och indragning af en tillfälligtvis för stor blifven sedelstock, men för ett sådant fall eger Fullmägtige lämpliga föreskrifter i i 23 och i a4 §§• af 13ancoReglementet, der det dels stadgas: ”Att då Bankens säkerhet det fordrar, berättigas Fullmägtige upptaga lån emot räntebärande obligationer, ställda på viss tid eller uppsägning;” dels yttras: ’’alt Rikets Ständer tillförse sig, det
Banco-styrelsen icke underlåter att dervid afse både Bankens egen fördel och industriens dermed i nära sammanhang stående ostörda förkofran.”
Utskottet har* ej eller yttrat sig, huruvida, i händelse den nu tillstyrkta föreskriften blefve af Ständerna godkänd, densamma skulle i Reglementet inflyta, oberoende af, eller i stället för, det som nu i samma sak finnes i ia3 och 124 §§. stadgadt.
Qvarstå nyssåberopade §§., torde föreskriften, om än öfverflödig, dock blifva oskadlig, men borttagas samma §§., skulle den på ett högst betänkligt sätt inskränka den rättighet, hvarje Banks öfver-styrelse bör ega, nemligen alt upptaga lån när Bankens säkerhet det fordrar, alldenstund närande rättighet derigenom skulle begränsas, icke allenast inom en upplåning af 3,000,000, ulan äfven inom de serskildt uppräknade fallen, nemligen:
"när utomordentliga uttagniugar å Depositionseller Creditiv-räkningen eller ovanligt tillitande af lånen på relig pant dertill kunna föranleda.”
För att gifva en klarare åskådning af förhållandet med Bankens tillgångar, bifogas här följande calcul.
Om,' för bestämmandet af Banco-sedelstocken, den grundsats antages, att såsom tillgångar må anses: 1:0 den förminskning i sedelstocken, sorn uppkommit under åren 1 835 —1839 genom capital-afbetalningar eller vinstmedel, som till Banken influtit, utan att åter utgå i rörelsen, äfvensom de, å bestämda lånefonder anvisade medel, hvilka icke i låneväg utgått; samt amilen sedel-indragning, som skulle uppkomma genom större in- än utbetalningar under åren 1840—1845; så torde nedanstående calcul utvisa det belopp, sorn, med iakttagande af 1835 års Reglemente och RiketsStänders redan fattade eller af Banco-Utskottet tillstyrka beslut, skulle komma att till ytterligare användning förefinnas: Bi/i. till K. St. Prot. 1810 och 1811. 6 Sami. 1 J/d. 44 I/äjtct. i i8; Banco-Ut slottets Betänkande, N:o 158.
Förminskning i Sedelstocken'. i:o Under åren i 835—i83g. a) Enligt Banco-fullmägtiges berättelse af den 3o Januari i84o, pag. 52 och 53, voro vid i83t) års slut af till Banken influtne capilal-afbetalningar och vinstmedel odisponerade Gi 333 R:dr 38 sk. 2 r.
Bankens behållna öfverskott var likväl ej då till ziffran kändt, utan befanns sedermera uppgå lill 74381 R:dr sk. 3 r. högre belopp än nämnde berättelse upptager, hvarföre dessa odisponerade medel här i rund summa utföras med . ...... //)
Af vinst-medlen voro anvisade till Cassa-creditiv 4°0>o°o R:dr, men med stöd af 125 §. i Banco-Reglementet och under åberopande af min reservation mot 3:dje punkten beräknas såsom tillgång ........... c) Under åberopande af min reservation' mot 2:dra punkten, beräknas äfven den obegagnade förstärkning:, som fonden för publika papper af vinstmedlen erhållit: ............ 2:0 Under åren i3fo—1845: di) Genom inflytande Capital-afbetalningar å Riksgälds-Conloirets obligationer ..........
5‘j8,ooo: — — Å lånen till städer och eorporalioner 25,000: A, faslighets-lån mot återbetalning i silfver . . . ....... 132,000:: — F) Genom indragen årlig vinst, uppgående för år 1840 till 800,000 R:dr*) och beräknad för åren 1841 — 1845 till 750,000 R:dr årligen . . . 4.55o,ooo: — — Transport 5,235,000: '— — 1, [po,000: *) Orsaken hvarföre Bänco-vinsten för år 1840 uppgått till högre belopp, än densamma lör de (oljande åren blifvit beräknad, härrör af den tilfälliga vinst af 70,GC0 R:dr, som uppkommit genom afskrifning å de förut utelöpande, men Bamera aflysta sedlarne a Daler Kopparmynt. 6po,ooo: — 3oo,ooo:. — 200,000: 1 .mo,000: — Banco-Utskottets Betänkande, N:o 158.
Transport 5,235,ooo: — — 1,190,000: c) Medel, som äro att förvänta från Riksgälds-Contoiret i afräkning å dess inom linien förda skuld för utredning af Götha Canal och Malmö f. d. Discont ..
, 3o,ooo: — -5^5,000:
Summa B:co R:dr 6,455,000:
Sedelstocken antages blifva ökad: ad) Genom förhöjning -i Manufactur-Discontens Creditiv ........ b) d:o d:o i Allmänna Discontens c) d:o d:o i Handels- och NäringsDiscontens förstärknings-fonder till 3,ooo,ooo R:dr d) Fastighets-lånefonden har blifvil ökad med 220,000 R:dr, men som denna förhöjning endast tillkommit genom öfverllyttning af outlånle medel, tillhörige skiftes- och odlings-lånefonden, hvilken blifvit nedsatt till So,000 R:dr, upptages här, efter äfvenledes skedd uteslutning af fondensvid 183tj års slut outlånte medel, 2 16,45o R:dr, endast den förmodade ytterligare tillökning, som fonden kommer att erhålla *') Genom inlösen af Bankens räntebärande skuldförbindelser efter afdrag af derå upptagne lån f) Genom utbetalning lill RiksgäidsContoirel af 462,243 R:dr årligen i 5 år, utaf Bankens egande vinst medel 2,323,850: 4,i3r,i5o:
Saldo inträffad förminskning i sedelstocken 2,323,85o: Transport 6,^55,000: 5oo,ooo: — — 5oo,ooo: — — 290,000: —■ — 5oo,ooo: — — 29,935: 00 Banco-L iskottets Betänkande, N:o l 58.
Transport G,455,ooo: — — hvaraf, oberäknadt här ofvan skedda dispositioner, i,2i 3,^5 7
R:dr kunna nu genast, eller under loppet af Ar 184 l, ansesblifva tillgängliga till ytlerligaredisposiLion S:a R:dr 6,455,ooo: — — Om, i enlighet med Utskottets tillstyrkan, räntebärande papper uppköpas för ett belopp af pGS.ooo: — — Uppkommhaer således likväl en tillgång af i,355,85o: — — för hvars användning Banco-Utskottet torde , i händelse detta Betänkande återremitteras, höra med förslag inkomma; för min del får jag nu endast hänvisa till förslaget att ytterligare uppköpa obligationer, som jag förut i denna min reservation tillstyrkt; samt derjemte föreslå, alt det återstående beloppet måtte afsättas till Gassa-crediti v, för så väl Bolag, som för enskilde personer, hvilka derom göra anmälan och erbjuda nöjaktig, af Banco-fullmagtige pröfvad och godkänd, säkerhet.
Till Bankens och det allmännas ömsesidiga fördel, torde kanhända rättigheten alt bedrifva en sådan utlåning älven kunna utsträckas till Låne-Contoiren i Götheborg och Malmö.
Man torde kanske numera vara böjd att anse en förminskning i den utelöpande Banco-sedelstocken såsom en sak af mindre vigt, emedan rörelsens ytterligare behof af mynt kan fyllas genom Pi ivat-Bankernes eredit-sedlar, och genom möjligheten att begagna utländska capital.
Jag medgifver, till en del, rigtigheten af denna mening, men kan icke derföre medgifva alt man onödigtvis, och längre än sådant af försigtig omtanka påkallas, bör inskränka beloppet af landets lagliga mynt.
Oin den Statens ränteförlust, som tillitandet af utländska capital medför, icke förIjenar något serdeles stort alseende, torde man dock böra besinna, att behofvet af myut kanske endast till en obeLydlig del kommer alt på en särlan väg fyllas, men att ökade emissioner från Privat-Bankerne torde blifva den utväg, som i vida högre grad tdlgripes.
Klagan öfver olägenheterne af Banco-sedlarnes sällsynthet och deras utträngande genom de enskilde Bankernes skuldsedlar är redan, åtminstone i landsorterne, temligen allmän; det torde derföre icke vara skäl att genom ytterligare indragning af de förra, likasom med afsigt framtvinga eller framlocka ett större belopp af de sednare, helst man derigenom äfven försvårar för Bolagen skyldigheten att städse, och således äfven vid en hastigt påkommen ogynsam conjunctur, vid anfordran inlösa sine förbindelser. Banco-Utskoitets Betänkande, IV:o i58.
Såsom tjenande till någon ledning vid bedömande, huruvida Sveriges närvarande sedelstock kan anses stor eiler liten i jemförelse med penningestocken under ett jaar föregående tidskifLen, får jag bifoga följande uppgifter, hemtade från en afhandling, utgifven 1817, af Prosten Grefve Schwerin, under titel:
Bidrag till kännedom af Fäderneslandet.
Rörelse-capitalets storlek under perioden ifrån i8o3 till 1809 torde efter följande uppgifter kunna bestämmas . . B:eo Fi:dr 18,c>42»82— — R. G. S. inlöste med Bancosedlar utgjorde . „ ,, i2,Ö28,55i: — — Vid 1802 års slut ännu utelöpande Bancosedlar • ,, 1,828,018: — — Disconternes Creditiv „ i,o5o,ooo: — — Summa B:co R:dr i5,3o6,5Gg: — — hvilka, efLer 5a s, medelcurs, göra. . . .
Sp. R:dr 14.129,141: — — Banco-sedelstocken utgjorde vid slutet af år 1812 B:co R:dr 23,901,947: — — lliksgälds-sedlar 4.639,340, eller i . . . . „ 3,092,893: — — Summa B:co R:dr 26,994,840: — — Vid slutet af år 1814 • • ■ • ...
B:co R:dr 20,815,5oo: — — Riksgälds-sedlar 8,607,507, eller i . . . . ,, „ 5,738,338: — — Summa B:co R:dr 20,553,838: — — hvilka, efter 96 s. medelcurs, göra . . .
Sp. R:dr 13,276,919: — — Om man nu jemförer dessa förhållanden med de närvarande, så finnér man att den utelöpande sedelsLocken den 3i December 1839 endast uppgick till B:co R:dr 26,526,414: 44* 5. hvartill kommer behållningen på anvisade medel till Riksgälds-sedlars inlösen . . „ „ 743,280: 9. 6.
Rund Summa B:co R:dr 27,270,000: — — hvilka, efter 1 28 s. curs, motsvara . . .
Sp. R:dr 10,226,250: — — Otn man till detta belopp äfven lägger enskildes invisningar på Banken, samt Privat-Bankarnes utelöpande sedlar, hvilka lillsammanstagne, sedan likväl behållningarne af Banco-sedlar, i de sednares cassör blifvit afdrngne, icke torde öfverstiga 2,000,000 R:dr Sp., så finnér man, att hela den utelöpande sedelstoeken , vid 1839 års slut, med omkring 1,000,000 R:dr Sp. understeg lägsta Banco-sedelstocken under de ofvan citerade perioderne." 22 Banco-Utslcottets Betänkande, N:o 158.
Uti denna reservation instämde Herr af Ekenstam.
Af Herr Mannerskantz'.
”Äfven denna gång af olika lanke med BancoCTtskottets majoritet, måste jag emot dess nu afgifna Betänkande mig i flera hänseenden reservera. ] afseende på första punkten anmärker jag, att deri innehållna sifferuppställningar mera leda till att villa, än till att reda begreppen hos dem, som slutligen skola i saken döma.