Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Oaktadt således åtskilliga åtgärder blifvit vidtagna för salpetertillverkningens upplijelpande, har densamma, i stället för att stiga, under de sednare åren aftagit, hvartill orsaken måste sökas dels deruti, att dessa åtgärder måhända icke blifvit på ett ändamålsenligt, sätt utförda, dels i det låga inlösningspriset, hvilket icke innebär tillräcklig uppmuntran för landtmannen att egna sig åt denna binäring.
Då likväl denna näringsgren är af stor vigt för åtskilliga af rikets provinser, och nödigt är att, oberoende af införseln frän utrikes ort, i behofvets stund, kunna inom landet påräkna tillräcklig tillgång af denna vara,,som utgör det hufvudsakliga råämnet för kruttillverkningen, anse
Revisorerne kraftigare åtgärder böra vidtagas för salpeternäringens upphjelpande.
Lösningsprisets förhöjning till 6 R:dr skulle, enligt Revisorernes åsigt, säkrast leda till det åsyftade ändamålet, isynnerhet om härvid tillika stadgades, att det sålunda bestämda priset skulle blifva oförändradt gällande någon längre tid, t. e.\. 10 år, så att derigenom all anledning till farhåga för detsammas nedsättning mätte undanrödjas.
De betänkligheter emot en sådan förhöjning, man velat hemta från det förhållande, att varans pris på utrikes ort är betydligt lägre, än de! redan gällande in - — 166 — köpspriset, och deraf följande svårighet att förekomma oloflig införsel af utländsk salpeter, torde vara af mindre vigt, då i betraktande tages, att denna vara, till följd af sin voluminösa beskaffenhet, svårligen lärer kunna med någon synnerlig fördel blifva föremål för sådan införsel, åtminstone icke till betydligare qvantiteter; och hvad beträffar salpeterfondens förmåga att bestrida den sålunda förhöjda utgiften, så hafva Revisorerne funnit fondens bestånd icke på något sätt äfventyras genom denna mindre betydliga förhöjning. §• 5.
Enligt Rikets Ständers beslut vid 1847 och 1848 års riksdag, har fondens hos hospitalsfonden ägande fordran, 48,000 R:dr, blifvit i 1848 års hufvudbok afskrifven, samt 200,000 R:dr af fondens tillgångar, år 1849, till Riksgäldskontoret lefvererats; till följd hvaraf, fondens kapital-behållning, som den 1 Januari 1848, utgjorde 610,693 R:dr 30 sk. 9 rst., den 31 December 1849 nedgått till 414,691 R:dr 27 sk. 9 rst. §■ 6.
Vid granskningen af fondens säkerhetshandlingar, hafva Revisorerne icke funnit annat att anmärka, än att fonden för ett lån å 11,500
R:dr icke äger annan säkerhet, än en, uti ett Engelskt Assurans-kompani, å gäldenärens lif tagen assuranspolis å 1,000 Pund Sterling, jemte gäldenärens skriftliga öfverlåtelse af så stor del utaf hans på allmänna indragningsstaten ägande årliga pension, 3,786 R:dr, som åtgår till assuranspremier och ränta å skulden; varande för denna förbindelses fullgörande införsel uti förenämnde pension, genom Öfverståthållare-embetets kansli, meddelad; hvilket ovanliga förhållande gifvit Revisorerne anledning att derå fästa Rikets Ständers uppmärksamhet.
Ofverslåtliållare-embetets
Kanslis räkenskaper, uti hvilka redovisning lemnäs för de medel, som blifvit anslagna till lyshållning m. fl. utgifter för Kronans hus i hufvudstaden, till aflöning för stadens uppbördsverk, till hyra för Öfverståthållare-embetets
Kanslis lägenheter samt till upphandling af ved för åtskilliga embetsverk, äro uti Kongl.
Kammarrätten granskade för år 1848 med och för år 1849 utan anmärkningar.
Kontant behållning 2,730: 25. 1. 3,245: 33. 7. Uppbörd: Enligt Kongl.
Statskontorets anordningar 25,262: 44. 8. 24,151: 28. 4.
Hyresmedel för byggnader å Carl XIII:s torg 600: — — 450: — — S:r 25,262: 44. 8. 24,601: 28. ~i. Summa 28,593: 21. 9. 27,847: 13. 11. — 167 — Credit.
> Utgifter; Lyshållning m. fl. utgifter för Kronans publika hus 6,958: 32. 10. 5,690: 19.
— Vedanskaffning för åtskilliga embetsverk - - 8,921: 13. 4. 9,079. 17. 4.
Aflöning för en del af Öfverståthållare-embetets tjenstemän 8,111: 8. — 8,277: 40.
— Hyra för Ofverståthallare-embetets rum 1,000: — 1 000:
Diverse utgifter för Carl XIII:s torg 356: 30. 586: 24.
Lefverering till Öfverintendents-embetet — 2,460: 25. 3.
S:r 25,347: 36. 2. 27,094: 29. 7. Balans till påföljande året:
Kontant behållning 3,245: 33. 7. 752: 32. 4.
Summa 28,593: 21. 9. 27,847: 13. 11.
Till någon erinran af Revisorerne hafva dessa räkenskaper icke föranledt.
Öfverståthållare-embetets depositionsräkninfjar äro granskade i Kongl.
Kammarrätten för år 1848 ulan och för 1849 med anmärk ningar samt utvisa följande förhållande:
IBcbet. år 1848. år 1849.
Innestående depositioner och behållningar - 68,622: 12. 2. 45,459: — 9.
Deponerade medel under årets lopp - 55,888: 32. 4. 68,129: 2. 1.
Summa 124,510: 44. 6. 113,588: 2. 8.
Återlyftade depositioner under årets lopp - 79,051: 43. 10. 54,795: 21. 5.
Innestående depositioner och behållningar 45,459: — 8. 58,792: 29. 4.
Summa 124,510: 44. 6. 113,588: 2. 9.
Vid dessa räkenskapers granskning, hafva Revisorerne icke funnit annan anledning till erinran, än att 1849 års räkningar innehålla en mängd skriffel, såsom oriktiga transportsummor, förvexlingar af personers namn m. m., vittnande om mindre omsorg och uppmärksamhet vid räkningarnes utskrifning. — 168 — Öfverst åt hållm •e-ern betet.
(För anslagna medel till betäckande af utgifter i anledning af de under Mars månad år 1848, i hufvudstaden timade oroligheter.)
Genom nådigt bref af den 11 April 1848, har Kongl. Maj:t för berörde föremål anvisat 4,000
R:dr, att till Öfverståthållare-embetet utbetalas med 3,000 R.dr af besparingarne å riksstatens 6:te hufvudtitel, emot redovisning inför Kongl. Kammarrätten, samt med 1,000 R:dr af samina bufvudtitels anslag till extra utgifter, emot enahanda redovisning, som dittills, i följd al Kongl, brefvet den 25 November 1812, ägt rum i afseende a det vanliga anslaget, 15,000
R:dr, till polisinrättningen i hufvudstaden, hvilket anslags förvaltning icke undergått granskning af Rikets Ständers Revisorer; och äro dessa summor, den 18 April förstnämnde år, af Kongl. Statskontoret till Öfverståthållare-embetets disposition anordnade.
Revisorerne, som fått emottaga redogörelse för användandet af det förra anslaget å 3,000 R:dr, hafva dervid icke funnit något att erinra.
Af denna redogörelse inliemtas: Utgifter: år 18-18.
Aflöning till extra ordinarie uppsyningsmän och polisbetjening 2,291: — — Gratifikationer för biträde till ätskillige . . 90: — — Kungörelsers tryckning och uppslagning 73: 28. 10.
För 200 batonger åt polisbetjeningen 200: — — „ protokollsföririg vid undersökningen 200: — — „ protokollers renskrifning — 52: 40.
— Diverse utgifter, hyresersättningar, förtäring &c. 92: 27. 2.
Summa 3,000: — — Stockholms stads kronoräkenskaper.
Räkenskaperna för år 1S48 äro i Kongl.
Kammarrätten granskade werf anmärkningar, men de för år 1849 hafva ännu icke undergått revision derstädes.
Länens landsböcker.
Dels under titel öfverlefvereringar, dels såsom restantier, förekommer i flera läns landsböcker en mängd poster fran äldre år, några ända från slutet af förra och början af detta århundrade.
Såsom exempel må nämnas dylika öfverlefvereringar inom Westerbottens län, uppgående, enligt 1849 års landsbok, J:ill icke mindre an 23,920 R:dr 10 sk. 9 rst., deraf för Landtränteriet ensamt 20,754 R:dr 29 sk. 11 rst.
Likaledes utbalanseras i Christianstads läns landsbok för samma år en mängd så väl — 169 — öfverlefvereringar och skulder, som åtskilliga slags fordringar, några till ganska betydliga belopp ; härledande sig en stor del af dessa poster "från äldre tider, och en ända från år 1764.
Några balansutredningar finnas icke dessa landsböcker bilagda, af hvilka kunnat utrönas huru förenämnde så betydliga balansposter uppkommit, eller om och hvilka åtgärder för deras utredning och afförande i räkenskaperna blifvit af vederbörande Kongl. Maj:ts Befallningshafvande vidtagna.
Bland restantier balanseras i Stockholms läns landsbok, under titel observationsmedel, ett belopp af 171 R.dr 26 sk. 3 rst., bestående af statsmedel 101 R:dr 7 sk. 10 rst., af riksgäldsmedel 69 R:dr o3 sk. 5 rst., och af kurhusmedel 33 sk.; varande dessa rester, enligt anteckning i landsboken, “beroende på afgörande af de hos Kongl. Kammarrätten anförda besvär öfver Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes resolution den 8 “November 1833, hvarigenom Kronofogden i Svartlösa fögderi Mageiii sterbhusdelegare blifvit ålagde att gälda det belopp af Landskontorets observationsmedel, som ej lagligen kan afkortas.“
Revisorerne anse angeläget, att skyndsamma åtgärder vidtagas för dylika äldre posters utredning och^ slutliga behandling, så att ett längre balanserande deraf i räkenskaperna ma undvikas.
Dock böra Revisorerne härvid icke lemna oanmäldt, att Kongl. Maj.t ''edan, uti nådigt bref af den 19 Oktober nästlidet år, jemte fastställande af nytt formulär för landsboken, förklarat det åligga vederbörande att åt dylika äldre balanser egna den utredning och handläggning, hvarigenom desamma mätte blifva till slut befordrade.
Dess räkenskaper, uti Kongl. Kammarrätten granskade för år 1848 utan, men för år 1849 med anmärkning, utvisa, att å fondens från år 1847 inbalanserade behållning, 1,232 R:dr 33 sk. 7 rst., jemte ränteinkomster, uppgående, år 1848, till 57 R:dr, och år 1849, till 68 R:dr 19 sk. 2 rst., några utgifter icke förekommit; hvadan behållningen vid sistnämnde års slut utgjorde 1,358 R:dr 4 sk. 9 rst., deraf i kontant 94 R:dr 5 sk. 11 rst., utlånta medel 1,200 R:dr, obetalda räntor 47 R:dr 16 sk. 4 rst., samt mot ersättning utlemnadt förskott 16 R:dr 30 sk. 6 rst.
Angående fondens^ uppkomst, ändamål och användande, hafva Revisorerne inhemtat, att Kongl. Maj:t, sorn, uppå derom af Dess Befallningshafvande i Norrbottens län gifven anledning, funnit en arbetsinrättning för länet vara af högsta vi°-t den 9 Mars 1814, i nåder anslagit till fond derför 2,000 R.dr utaf dåvarande 9:de hufvudtitelns medel, att, under Konungens Befallningshafvandes och utsedda kommitterades disposition, användas till inköp af rudimaterier och arbetslöners betalninghvarjemte Kongl.
Majd förklarat
Sig vilja, efter erhållen uppgift å hvad sålunda tillverkades, i nåder pröfva, huruvida detsamma kunde af Krigskollegium öfverta°-as och afsättning således för arbetsinrättningen beredas.
Sedan Konungens Befallningsh, afvande i underdånighet anmält, hurusom, under åren 1814 och ^1815, dåvarande Landshöfding, till hvars omedelbara disposition förenämnde summa blifvit anordnad, t‘b genom de fattigare inbyggarne i Neder-Torneå och Luleå socknar, af uppköpta matei lalier tillverka större partier ullstrumpor och väfnader, men att fråga om dessa 29.
— 170 — persedlar eller oni sjelfva arbetsfonden sedermera ieke i officiel väg varit väckt förr, än, efter bemälte Landshöfding* död, dess enka dels anmält sig hafva persedlarne i förvar och önska att desamma, vid skedd besigtning värderade till 2,111 R.dr 8 sk. 2 rst., aflefverera, dels anhållit att, i saknad af handlingar, hvarpå verifieerad redogörelse öfver härtill använda 2,000 11 dr kunde grundas, varda från annan redovisning, än persedlarnes aflemnande, befriad; hade Kongl. Majit, den 8 December 182 ), med bifall till den sökta befrielsen från redovisningsskyldigheten, i nåder förordnat, att de ifrågavarande persedlarne borde försäljas och derför inflytande medel till Konungens Befallningshafvande öfverlemnas, för att, på enahanda sätt och uppå de i afseende å förberörde, år 1814 anslagna, summa bestämda vilkor, till länets nytta ytterligare disponeras.
Efter det, såsom betalning för nieranämnde persedlar, år 1822 influtit 1,132 R:dr 20 sk. 9 rst., hafva fondens tillgångar varit till större delen mot ränta utlånade, intilldess Kongl. Maj:t, den 14 September 1833, nådigst bifallit, att, till beredande af arbetsförtjenst åt länets efter samma års missväxt nödlidande invånare, den summa af 1,987 R:dr 13 sk. 8 rst., som fonden då utgjorde, skulle få användas.
Till följd häraf, blefvo ock medel dertill är 1834 från fonden anordnade; och sertan af redogörelsen öfver försäljningen af de härför tillverkade persedlar sig visat, att fondens behållning derefter utgjorde 1,605 R:dr 1 rst., hade Kongl. Maj.f, den 23 September 1835, behagat i nåder förordna, att sistnämnde belopp finge genom utlåning göras fruktbärande, för att framdeles användas antingen till en arbetshusinrättning eller ock, vid förefallande behof, till dylikt, med det af Kongl. Maj:t sednast bestämda öfverensstämmande, ändamål.
Ar 1836 anordnades vidare till liniipphandling större delen af denna fond. hvarefter Kongl. Majit, den 11 September 1837, i nåder medgaf, att densammas behållning, äfvensom de 2,000 R:dr, äldre kreditivmedel, hvilka då sednast varit anslagna till uppköp af lin, för att till spånad utlemnas åt länets arbetsföra fattiga innebyggare, finge, i anseende till inträffad högst, ofördelaktig skörd, äfven under påföljande vinter, på föreskrifna vilkor, för samma ändamål användas.
Utaf fonden blefvo ock medel för det afsedda ändamålet utlemnade; hvaremot, i den mån samma medel åter influtit, behållningen derå varit från och med år 1845 mot ränta utlånad.
Enär oftanämnde fond sålunda under de sednare åren icke blifvit annorlunda begagnad, än till länebidrag åt sådana personer, för hvilka arbetsinrättningen icke varit afsedd, samt härtill kommer, dels att Revisorerne saknat tillfälle att pröfva, huruvida erforderlig säkerhet för de utgifna lånen blifvit ställd, dels att, då undsättning för behöfvande inom länet är nödig, andra tillgångar dertill äro för Kongl. Maj:t disponibla, hemta Revisorerne anledning till den hemställan, att arbetshusfondens behållning må till Riksgäldskontoret öfverlemnas.
Afvittringfen i Jemtlands län.
Räkenskaperna, hvilka äro i Kongl.
Kammarrätten granskade för båda revisionsåren ulan anmärkning, upptaga i Debet. år 1*48. år 1840.
Balans från föregående arel:
Tillgångar 594: 31. 5. 2: 8. 11. — 171 — - Uppbörd: Kongl.
Statskontoret anordnat utaf anslaget till skiften och afvittringar 5,397: 26. 1. 4,678: 34. 4.
Skulder - —- - 4,678: 34. 4. 4,733: 3. 8.
Summa 10,670; 43. 10. 9,413: 46. 11. Credit.
Balans från föregående året : Skulder 5,397: 26. 1. 4,678: 34. 4.
Utgifter: Arfvoden 3,700: 3,327: 37. 4.
Rese- och traktamentspenuingar ... 680: 28. 10. 474: 7. 3.
Handtlanguingskostnad 890: 28. — — — S:r 5,271: 8. 10. 3,801: 44. 7. Balans till påföljande året:
Kontant behållning - — 2: 8. 11. — — Förskotter - — — — 933: 16.
— Summa 10,670: 43. 10. 9,413: 46. 11.
Till någon erinran af Revisorerne hafva dessa räkenskaper icke gifvit anledning.
Alvittringen i Stora Kopparbergs län.
För hvartdera af åren 1848 och 1849 äro 2:ne särskilda redogörelser upprättade, den ena öfver de åt Österdalarne och den andra öfver de åt Malungs och Lima socknar anslagna storskiftes- och afvittrings-medel, äfvensom för ar 1849 en särskild redogörelse öfver de åt Svärdsjö socken anslagna dylika medel; och hafva dessa räkenskaper blifvit i Kongl. Kammarrätten granskade, för år 1848 utan och för år 1849 med anmärkningar.
Debet. år 18-48. år 18-49.
Balans frän föregående aret:
Kontant behållning 13,952: 36. 4. 13,776: 4.
Af anslaget för skiften och afvittringar, uti Österdalarne t--- 10,000: — — 10,000: Transport: 10,000 — — 10,000: — — Transport: 10,000: — — 10,000: uti Malungs och Lima socknar — 6,000: — — 6,000:
„ Svärdsjö socken - - — — 4,000: — — Ersättningsmedel 17: 9. — 1 S:r 16,017: 9. — 20,000:
Summa 29,969; 45. 4. 33,776: 4.
Aflöning till afvittringslandtmätare, uti Österdalarne —- 11,373: 29. 4. 10,980: 26. 8.
„ Malungs och Lima socknar 4,387: 24. — 6,070:
„ Svärdsjö socken — — 3,168: 16.
— Arfvode för jordeboksarbete 400: — — 400: — — Respenningar - — — 304: 37. 9.
Diverse utgifter — 32: 36. — 48: 40. — S:r 10,193: 41. 4. 20,972: 24. 5.
Kontant behållning, för österdalarne 5,330: 11. 8. 3,610: 11. 3.
Malungs och Lima socknar 8,445: 40. 4. 8,361: 32. 4.
„ Svärdsjö socken — — 831; 32. — S:r 13,776: 4. - 12,803: 27~ Summa 29,969: 45. 4. 33,776: 4.
— Någon anmärkning härvid har från Revisorernes sida icke förekommit.
Räkenskaperna, hvilka icke undergå granskning i Kongl.
Kammarrätten, hafva ej till någon anmärkning från Revisorernes sida föranledt.
Debet. år 1§4S< år 1849, Balans från föregående året:
Tillgångar , 254,290: 41. 1. 256,602: 30. 1.
Räntor 7,082: 33. 9. 7,414; 25. 4.
Hyror 1,543: 16. — 1,560: 40. — llusröte-ersättning - - 196: 14. — — — Transport! 8,822: 15. 9. 8,975: 17. T — 173 — Transport: 8,822: 15. 9. 8,975: 17. 4.
Försäljningsmedel - 5: 10.
— — Af experimentalfältet 4,260: 45. — 7,671: 24. 2.
S:r 13,088: 28. 9. 16,646: 41. 6.
Skulder 9,023: 29. 1. 9,054: 15. 4.
Summa 276,403: 2. 11. 282,303: 38. 11. Credit.
Balans från föregående året: Skulder. 9,012: 5. 11. 9,023: 29. I.
Aflöning 3,750: 3,800: — Pensioner 266: 32. 266: 32.
Expenser och onera 626: 44. 689: 37. 1 lusreparationer 749: 12. 8. 823: 46. 8.
Belöningar och uppmuntringar . 9: 2. 2. S5: 6. 2.
Diverse extra utgifter-- - 381: 8. 4. 511: 15. 5 E xperi mei italfältet 4,098: 29. 2. 7,010: 23. 7 Jettoner 508: 526: 32.
Diverse afskrifningar - 398: 30. 7. 311: 44. 6.
S:r 10,788: 14. 11. 14,025: 45. 4.
Kontant behållning 2,752: 35. 11. 876: 36. 10 Utlånta medel oell öfriga fordringar ... 156,424: 9. 159,332: 45. 5.
Fastigheter 74,518: 41. 4. 75,895: 45. 23,148: 29.
Inventarier och effekter 22,907: — 1. O O. S:r 256,602: 30. 1. 259,254: 12. 6.
Summa 276,403: 2. 11. 282,303: 38. 11.
Vid anställd inventering, befunnos säkerhetshandlinsarne i O god ordning.
Kammarrätten granskade för båda åren ulan anmärkningar, utvisa: Debet. år f»4S. är 1814».
Tillgångar 5,872: 12. 6. 5,546: 27. — — 174 — Uppbörd: Statsanslag - 14,000: — — 14,000: — — Afgifter af åhörare - — - 216: 32. — 273: 16.
— Stipendie-medel 630: — — 620: — — Försäljningsmedel — - — — 64: 33. 6.
S:r 14,846: 32. — 14,958: 1. 6.
Summa 20,718: 44. 6. 20,504: 28. 6.
Credit. tgifter:
Löner och arfvoden — 9,077: 37. 4. 9,133: 16. — Bibliotheket. och samlingarné 1,358: 13. — 4,413: 35. 2.
Undervisning i fysik, kemi och ritning 614: 30. 2. 1,062: 23. 10.
För verkstaden 290: 39. — 426: 13. 4.
Stipendier — 505: 40. — 530: — — Reparationer 32. 38. — 667 : 8.
— Diverse utgifter 3,292: 12. — 1,306: 18. — S.r 15,172: 17. 6. 17,539: 18. 4.
Kontant behållning 3,028: 11. — 2,946: 42. 2.
Förskott — 2,500: — — — — Fordringar r 18: 16. — 18: 16 — S:r 5,546: 27. — 2,965: 10. 2.
Af Styrelsens till Kongl.
Maj:t afgifna underdåniga berättelse, angående Institutets verksamhet under revisionsåren, inhemtas, att undervisningen, som under terminerna fortgått alla söcknedagar, blifvit meddelad i mathematik, mekanik, machinlära, mekanisk teknologi (allmän och speciel), fysik (allmän och tillämpad), kemi, kemisk teknologi, kemiska laborationer, beskrifvande geometri med tillämpningar, maehinritning, machinarbete, äfvensom i afvägning och kartläggning.
Undervisningen begagnades Elever.
Summa. år 1848 vårterminen af 31. 13. 44. — — höstterminen „ 19. 11. 30.
„ 1849 vårterminen „ — 18. 23.
41. — — höstterminen „ _ - 28. 19. 47.
Enligt hvad 1847 års revisionsberättelse utvisar, begagnades undervisningen vid Institutet år 1844 af 163, och ar 1845 af 126 elever Anledningen till den betydliga minskningen i elever»es antal under revisionsåren lärer vara att söka deruti, att fordringarne på kunskaper för erhållande af inträde derstädes blifvit så högt uppstegrade, att de samhällsklasser, hvilka företrädesvis egna sina barn at de närande yrkena, nied svårighet kunna bibringa dem det för inträdet behöfliga kunskapsmatt.
.Med anledning häraf och ehuru Revisorerne mäste erkänna den stora fördelen för samhället deraf, att tillfälle till irihemtande af en vidsträcktare undervisning i de — 175 — tekniska vetenskaperna förefinnes, anse Revisorerne önskvärdt, att, intilldess teknologiska skolor till ett större antal, än som för närvarande finnes, komma att inrättas, tillfälle jemväl beredes att vid nu ifrågavarande
Institut inhemta den för de tekniska yrkena erforderliga elementarbildning.
Vid räkenskaperna har någon anmärkning icke förekommit.
Kongd.
Slottsbyggnad smed len.
Räkenskaperna, som äro för båda åren granskade i Kongl.
Kammarrätten utan anmärkning, utvisa: Debet. år IS4S. arjtS49.
Behållning __ 3,941: 16. 1 1,071: 29. 7. Uppbörd:
Statsanslaget till reparation af Stockholms slott samt öfriga för Kongl. Hofven upplåtna byggnader - - 32,000: — — 32,000: — — Extra inkomst, till reparation af H. K. H. Kronprinsens rum, af Kongl. Maj:t utan ersättning försträckta 7,513: 16. — — — — Sr 39,513: 16. — 32,090: — — Balans till påföljande året:
Skuld till H. M. Konungens enskilda kassa 11,162: 23. 4. 10,249: 37. 8.
Summa 54,617: 7. 5. 43,321: 19. 3.
Skuld 12,226: 23. 8. 11,162: 23. 4.
Arfvoden - 1,870: — — 1,870: — — Dagsverkspenningar och handtverksarbeten 8,401: 15. 2. 10,679: 6. 9.
Materialier och inventarier 957: 41. — 2,060 33. 4.
Kongl, slottskapellet - 1,128: 32. — — — Statyer i rikssalen, norra slottshvalfvet m. in. 800: — — 883: 4. 8.
Fete-salen a Kongl, slottet 12,158: 36. — 8,430: 16.
— Bogårdsträdgårdens underhåll 716: 33. 8. 384: 17. 4.
Transport: 26,033: 13. 10. 24,307 30. 1. — 176 — Transport: 26,033: 13. 10. 24,307: 30. 1.
Reparationer och sotning 14,129: 12. 4. 6,455: 26.
— Gatuhållningsafgift 278: 20. — 278: 20.
— Diverse omkostnader 878: 4. — 384: 38. — S:r 41,319: 9 2. 31,426: 18. 1.
Tillgångar 1,071 29. 7. 732: 25. 10.
Summa 54,617: 7. 5. 43,621: 19. 3- Revisorerné få härvid endast anmäla, att, enligt hvad räkenskaperna gifva vid handen, af de utaf Kongl. Maj:ts enskilda medel och utan ränta, år 1845, för Kongl, slottets reparation, förskjutna 15,052 Rdr 1 sk. 4 rst., en summa af 10,249 Rdr 37 sk. 8 rst. återstod vid 1849 års slut ogulden; och hafva, jemväl utaf Kongl. Maj:ts enskilda medel, 7,513 Rdr 17 sk. 6 rst. blifvit till reparation af 11. K. 11.
Kronprinsens rum utbetalda utan ersättning.
Vid sednaste riksdag behagade Kongl. Maj:t, uti nådig skrifvelse till Rikets Ständers Statsutskott, föreslå Rikets Ständer att anvisa de 161,508 Rdr 13 sk. 3 rst., som åtgått till inredningen af Deras Kongl.
Högheters Kronprinsens och Kronprinsessans våning i Kongl, slottet samt för bosättning och anskaffande af sådana inventariepersedlar, som blefve i behåll och vore att anse såsom statens tillhörighet; hvilken nådiga proposition ock af Rikets Ständer, jemlikt underdånig skrifvelse af den 6 sistlidne Augusti, bifölls.
Då sålunda inventariepersedlar till ett betydligt värde blifvit för allmänna medel anskaffade, hafva Revisorerne, med kännedom derom, att, i anledning af Rikets Ständers vid 1840 och 1841 års riksdag gjorda underdåniga framställning och enligt Kongl. Maj:ts, den 20 September 1841, Dess Riksmarskalksembete gifna nådiga befallning, inventarier öfver samtliga på Stockholms slott och Kongl, lustslotten befintliga möbler skulle upprättas och till Kongl. Kammarkollegium aflemnas, samt dessutom de med dessa inventarier hvarje år timade förändringar genom tillkomst eller afgång angifvas, trott sig böra taga del af dessa handlingar, för utrönande, dels huruvida hvad sålunda blifvit i nåder föreskrifvet angående redovisning för äldre, å slotten befintliga, inventarier vore iakttaget, dels ock om de för ofvannämnde särskilda anslag anskaffade inventariepersedlar äfven blifvit i vederbörlig ordning förtecknade; och hafva Revisorerne iuhemtat, ej mindre att de anbefallda inventarierna äro upprättade och till Kongl. Kammarkollegium öfverlenmade, än äfven att de föreskrifna årliga redovisningarne för de med dessa inventarier inträffade förändringar till samma embetsverk inkommit.
Vid granskning af dessa handlingar, som synts vara med ordning och noggrannhet förda, har endast förekommit, att, då så väl silfver som alla slag af husgeråd vid lustslotten blifvit förtecknade, inventariet för Stockholms slott deremot upptager blott möbler, i enlighet med Rikets Ständers underdåniga skrifvelse.
Hvad åter beträffar de persedlar, för hvilkas anskaffande ofvannämnde anslag blifvit beviljadt, har, enligt erhållen upplysning, något inventarium deröfver hittills ej blifvit till Kongl. Kammarkollegium aflemnadt.
Då emellertid, efter hvad vid förenämnde granskning sig visat, omförmälda förteckningar öfver de med inventarierna inträffade förändringar vanligen inkommit till bemälte verk vid slutet af året efter det, hvilket redogörelsen omfattar, lärer upprättandet af nu ifrågavarande in - \ — 177 — w 0 0- v...vw« j^viov-uiai ^ ti il uci som tie ärliga förteckningarne innehålla, ännu icke hafva medhunnits.
Ansia (jet till bramlväscndet och yttre lyshällniny en å Kongl, slottet.
Kammarrätten granskade ulan anmärkning och utvisa:
Mehet.