Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Låne-fondens häraf föranledda tillfälliga ökning anser Utskottet mindre ändamålsenlig; och enär upphörandet af denne Spar-Banken förunnade förmån ej är vorden ifrågasatt, har Utskottet tagit under öfvervägande, huruvida icke de af Spar-Bankerne på upplånings-räkning insättande medel kunna lämpligare användas, antingen till utlåning genom Handels- och Närings-Disconten, eller till förminskning af utelöpande sedelstocken, om sådant finnes med Bankens fördel närmare förenligt, samt dervid funnit, att som Handels-och Närings-Disconten tillförene helt och hållet, samt numera till en del bedrifves med upplånade medel, det jemväl vore i sin ordning, att nämnde Discont finge å sig öfverlåtet det belopp, Spar-Bankerne emot ränta ega att insätta; dock under förbehåll att Handels- och Närings-Disconten genast till Banken återbetalar en motsvarande summa af Bankens egna medel.
Hvad dernäst nedsättning af så väl allmänna som straff-räntan beträffar, får Utskottet anföra, att då ansökningar om lån i
Diskonterne nästan vid alla tider öfverstiga de för utlåning tillgänglige medel, samt det deraf vill synas^ som skulle räntans belopp icke afskräcka allmänheten från att om lånebiträde anlita Disconterne, finner Utskottet skäl destomindre vara för handen, att tillstyrka någon nedsättning i den till 5 procent bestämda ränta, som derigenom antalet af låneansökningar skulle stiga till den höjd, att fonden blefve alldeles otillräcklig.
Ehuru straffräntan, hvad beloppet angår, icke kan anses vara för hög, har det ej undfallit Utskottets uppmärksamhet, att denna ränta, hvilken ensamt bör utgöra ett straff för den försumlige gäldenären, ofta träffar den oskyldige, enär någon gräns icke finnes för berörde räntas beräkning.
Af denna anledning, tror Utskottet, Banco-Utskottets Utlåtande, JV.o 44- 29 det
Straff-räntan bör upphöra någon viss lid efter förfallo-dagen, på sätt af nedan förekommande hemställan närmare inliemtas.
1 afseende vidare å de gjorda framställningarne om förändring i tiden för omsättning af Discönt-fån, bör Utskottet fiista uppmärksamhet derå, att, i händelse nämnde tid skulle förlängas, svårighet kan för Låntagaren möta för erhållande af löftesman, samt att vida större förluster än hitintills på ifrågavarande utlåning vöre att med skäl befara, då under den längre tiden af omkring ett år, gäldenärens economiska ställning kan undergå väsendtlig» förändringar.
En förkortning åter af tiden för omsättning, fruktar Utskottet skulle leda till skada och förlust för större delen af låntagare i Discont-verken och serdeles dem som tillhöra allmogen.
Utskottet kan af dessa skäl icke biträda ifrågavarande förslag örn förändring i grunderna för Banco-Discont-låns återbetalning och omsättning.
Som, med afseende å den omfattning Banco-Diskontens Låne-District éger, den nu bestämda respit-tiden icke torde vara för lång, samt det är troligt, att en förkortning deraf skulle föranleda tillökning i lagsökningarnes antal och belopp, till skada och förlust för så väl verket söm dess gäldenärer, kan Utskottet icke eller instämma uti detta förslag.
Då Utskottet nu tillstyrker, att från och med år 1847 uteslutande inrikes vexlar få i Handels- och Närings-Discontén diskonteras; förmodar Utskottet, det införandet samtidigt af en förändring i bälånings-sättet inom Banco-Disconten komme att medföra' en alltför betydlig rubbning i hitintills varande förhållanden, samt anser, att innan upplysning vunnits, huruvida inrikes vexlar komma att i allmänna rörelsen begagnas, det vara allt för tidigt, att den åsyftade förändringen vidtaga.
I anledning af den väckte frågan om inrättande af flere Låne-Contor, bör Utskottet endast anmärka, det Utskottet här nedan föreslår, att, i händelse en eller annan Privat-Bank skulle upphöra, den minskning i rörelsen, som i följd deraf kan uppkomma, skall, under vissa förhållanden, ersättas genom Åfdelningar utaf Rikets Ständers Bank, samt att för den lånerörelse, hvilken genom Banco-Disconten och Låne-Conloren nu bedrifves, tillökning i antalet af Låne-Contor icke af behofvet påkallas.
Enär den föreslagna tillökningen i arfvodet för Directeurerne i BancoDisconten och Låne-Contoren är byggd på den förutsättning, att en förändring i organisationen af Styrelserne öfver dessa Inrättningar skulle komma att ega rum, men en så beskaffad förändring nu icke lärer kunna verkställas; torde äfven frågan om förhöjning i arfvodet böra förfalla. Banco-Ulskottets Utlåtande, N.o /^. grund af hvad sålunda anfördt blifvit, får Utskottet tillstyrka: §. 25. a) att ordinarie fonden för utlåningen genom Banco-Disconten i Stockholm samt Låne-Contoren i Götheborg och Malmö på namn och reverser med omsättnings-riitt må bestämmas till Nio Millioner R:dr B:co, hvaraf tillhandahållas 5.800.000 R:dr Banco
Discont-verket i Stockholm till utlåning för Rikets samtlige provinser med undanlag af dem, som ega belånings-rätt i Låne-Contoren, enligt hvad här nedan stadgas, 2,100,000 R:dr Låne-Contoret i Götheborg för Provinserne Westergöhtland, Dahlsland, Bohus Län och Halland, samt 1.100.000 R:dr Låne-Contoret i Malmö till utlåning för Provinserne Skåne och Blekinge; b) att Banco-Discontens reserv-fond må, såsom sådan, upphöra och till Bankens disposition öfverlenmas; c) att likaledes Låne-Contorets i Malmö reservfond må till Banken inlefvereras; d) att den vinst, som af Discont-rörelsen under sistförflutna året uppkommit, skall, i vissa lämpliga andelar och terminer, under detta och nästa år till Banken lefvereras, så att hela beloppet af nämnde vinst före slutet af sistberörde år varder till Banken aflemnad; e) att de i Discont-lånerörelsen inflytande räntor hädanefter icke må utlånas, utan skola, vid förloppet af hvarje qvartal, efter afdrag af utgifterne för Discont-Verkens förvaltning, förlusterne och de lån hvilka inom linien föras, till Bankens disposition ingå; f) att de medel, Spar-Bankerna emot"ränta insätta, ingå och användas till utlåning genom Handels- och Närings-Disconten i Stockholm samt Låne-Contoren i Götheborg och Malmö; under vilkor, att ett motsvarande belopp af Bankens för berörde utlåning anvisade förlag till Banken inlefvereras och sedermera, i mån af skeende återbetalningar utaf Spar-Bankernes medel, till det ursprungliga föremålet återgår, hvarigenom fonden för Handels- och Närings-Discontens utlåning icke må öfverskridas; Banco-Utskottets Utlåtande, N:o jpp 3i g) att den genom 193 §. 1 mom. af Banco-Reglemen tet bestämda ordinarie räntan bibehålles vid oförändradt belopp af fem procent efter år räknad, hvilken vid lånets utassignerande för hela låneliden afdrages; h) att straffräntan, jemlikt 2 mom. i nyss åberopade §. af iianco-Reglementet, beräknas på sätt hittills skett, med Tre procent utöfver ordinarie räntan för de lån, som ej sednast i'\ dagar efter förfallotiden blifvit inbetaide, eller genom omsättning liqviderade, i de fall der sådan får ega rum; men alt beräkningen af straffränta kommer att upphöra 3:ne månader efter lånets förfallodag, eller i händelse låntagaren derförinnan råkar i concurstillstånd, å den dag då concursen anses börjad; i) att för alla lån, som äro förfallne då ofvan föreslugne förändring vidtager, straffräntas beräknande skall genast upphöra,
så vida sådan ränta upplupit för Trenne månader eller derutöfver efter förfallodagen, men i annat fall å den tid, som i nästförestående moment är vorden bestämd; k) att, med afslag å de i sådant hänseende gjorde framställningar, frågorne om sättet och ordningen för Disconllåns återbetalning och omsättning, respit-tidens förkortande samt förändring i de documenter, hvilka belånas, måtte få förfalla; samt l) att de väckte förslagen om inrättandet af flere Låne-Contor och tillökning i Discont-Directeurernes arfvoden må lemnäs utan afseende.
Förbehållande sig dock Utskottet, att i afseende på reglementariske föreskrifterne i och för utlåningen på namn och reverser, med omsättningsrätt, hos Rikets Ständer iå föreslå de förändringar, hvilka ej mindre i följd af Rikets Ständers fattande beslut med anledning af ofvanstående förslager, än äfven, på grund af serskilde derom gjorde framställningar, kunna finnas behöflige. I) Utlåning genom Handels- och Närings-Disconten.
Utskottet tillstyrkte i a5 punkten, att fonden för utlåning genom Handels- och Närings Disconten må bestämmas till en summa af 0,5 00,000 32 Banco-Utskottets Utlåtande, N:o 44- R:dr B:co, deruti inberäknadt beloppet af den för Stockholms Handels- och Närings-Discont afsalia Reserv-fond, hvilken i följd häraf, såsom sådan betraktad, skulle komma att upphöra.
Yid detta förslag är anmärkt: inom
Rid der skåpet och Adeina, af en Ledamot, att det bör stadgas, att derest kursen stiger, minskning i denna utlåning skall ega rum på det sätt och Lill den grad, som Bancp-Fullmägtige finna för Bankens bästa nödvändigt; och aj en Ledamot, att som förevarande utlåning lättar Silfver-uttagningen, så borde, med afseende å den belägenhet, hvaruti Banken sig befinner, utlåningen inskränkas, men icke utvidgas; inom Borgare-Ståndet: af flere Ledamöter, att fonden för Handels- och Närings-Disconten icke må ökas utöfver dess närvarande belopp af 3 Millioner R:dr, men att, så vida proportionen emellan metallisk valuta och sedlar derigenom icke rubbas, fonden tillfälligt kunde förstärkas med en half million R:dr, då kursen står lågt, med förbehåll likväl, att, när kursen stiger och den metalliska cassan följaktligen hotas, Banco-Styrelsen må ega att indraga icke blott den tillfälliga förstärkningen af en half million, utan äfven succesive de öfrige 3 millionerne, derest sådant för Bankens säkerhet vore nödigt, samt inom Bonde-Ståndet, af åtskilliga Ledamöter att enär ändamålet med Handels- och NäringsDisconten egentligen varit, det
Banken skulle uppträda såsom medlare emellan Lånsökande inom Handeln och Näringarne, å ena, och Capitalisterne, å andra sidan, samt sålunda använda eljest i allmänna eller enskildta Cassör ofruktbart liggande medel; ifrågavarande punkt måtte erhålla en sådan lydelse: ”Handels och Närings-Discontens utlåning, som skall hufvudsakligen bedrifvas genom upplåning emot obligationer å 3 procent på 3 månaders uppsägning och 2 procent på en månads uppsägning, bestämmes af BancoStyrelsen, i mohn af allmänna rörelsens behof och metalliska Cassans mer eller mindre anlitande.
Bankens egna medel må deruti endast göras fiuktbara till det belopp, som kan förenas med denna Cassas och Sedelstockens lämpliga förhållande till hvarandra, beroende »let dessutom af Banoo-Styrelsen, att, derest omständigheterna så fordra, för längre eller kortare tid inskränka de eljest för län och borgensförbindelser i denna Discont stadgade maxima.” "Den Banco-TJtékottels Utlåtande, N:o 44• 33 ”Den afsatla Reservfonden må. såsom öfverflödig, aflemnas till VexelBanken.
” Till en början bör Utskottet, såsom svar på de gjorde anniarkningarne, förklara, det Utskottet inseende fördelen deraf, att ett bestämdt stadgande finnes, angående sättet och ordningen för förminskning af Bankens vid anfordran betalbara förbindelser, då sådant af omständigheterne fordras, bär nedan, bland annat, föreslagit, det Banco-Fullmägtige må ega, att i förrberörde ändamål, i första rummet, göra indragning af de medel, hvilka äro anvisade för utlåning genom Handels- och Närings-Disconten.
Hvad beloppet af den föreslagna fonden beträffar; torde Utskottet böra hänvisa till Betänkandet N:o 21), der det blifvit ådagalagdt, att den af Utskottet tillstyrkta summa understiger den som hitintills varit i omförmälde låne-gren använd; hvarom de zifler-uppställningar, hvilka längre fram i detta utlåtande förekomma jemväl lemna upplysning.
Utskottet får, med afseende å det inom Bonde-Ståndet framställda förslag, endast erinra, att vid Handels- och Närings-Discontens första inrättande, Banken icke egde medel att densamma förlägga; i följd hvaraf, för sådant ändamål, upplåning måste ega rum; men de i denna väg upplånade medel, återbetalades sedermera, i den mohn, Bankens egna medel lemnade tillgång för ifrågavarande låne-rörelses bedrifvande.
Då för närvarande Banken är i tillfälle, att, utan upplåning, anvisa det erforderliga förlaget; kan Utskottet icke biträda nämnde förslag; och Utskottet tillstyrker derföre fortfarande, §. 26. att fonden för utlåning genom Handels- och Närings-Disconten må bestämmas till en summa af 3,5oo,ooo R:dr Banco, deruti inberäknadt beloppet af den för Stockholms Handels-och Närings-Discont afsatta Reserv-fond, hvilken, i följd häraf, såsom sådan betraktad, komme att upphöra.
Utskottet, som, af de veckorapporter öfver Handels- och Närings-Diseontens rörelse, hvilka aflemnas till Banco-Fullmägtiges Expedition, inhemtat, att de influtne och innehållne räntorne under loppet af hvarje qvartal i Lånerörelsen användas, men anser en sådan tillfällig ökning af lånefonden hvarBih. till R.
Prot. 1S4S. 6 Sami. 1 A/d. 21 Ha] t. 5 34 Banco-Utskottets Utlåtande, N.-o 44- ken vara af fördel för Banken eller öfverensstämmande med de af Rikets Ständer gifne föreskrifter, har, af sådan anledning, skolat, i samband härmed, hemställa det Rikets Ständer mätte förordna, §•
27- att de å denne låne-rörelse uppkommande räntor icke få till utlåning användas, utan skola, vid utgången af hvarje qvartal, till Banken lefvereras. 26 puncten innehöll, att nu gällande vilkor för utlåningen genom Handels- och Närings-Disconten i sä måtto förändras, att ifrån och med år 1845 inrikes vexlar och accepterade invisningar, betalbara i Stockholm, Götheborg eller Malmö och ställde på högst Sex månader, disconteras emot 4 procents ränta, f öreträdesvis för andra papper, hvilka hädanefter, såsom hitintills, få belånas emot fem procent.
Härvid är vordet anmärkt: inom Ridderskapet och Adeln. af en Ledamot, att Utskottet för framtvingande af den högst fördelaktiga inrikes växel-rörelsen, bordt ordna Handels- och Närings-Discontens utlåning, på sätt Herr Presidenten Skogman uti dess vid Betänkandet N:o 29 fogade reservation föreslagit. af en annan Ledamot, att växlar eller accepterade invisningar, förfallne inom 3 månader, borde disconteras för 4 procent, men öfrige deremot efter 5 procent. af fere Ledamöter, att äfven reverser må kunna disconteras; af en Ledamot, att den förmånsrätt, som blifvit ifrågaställd, måtte endast förunnas inrikes växlar, men icke invisningar, emedan derigenom föreskrifterne angående denna utlåning skulle allt framgent komma att eluderas; inom Preste-Ståndet. af en Ledamot, att, genom den åt vexlar lemnade företrädesrätt till belåning, Handels- och Närings-Disconten uteslutande blifver en Credit-anstalt för den större Handels- och Fabriks-rörelsen; och af en annan Ledamot, att åt växlars discontering ett afgjordt företräde bör lemnäs intill 1846 års slut och sedermera en uteslutande belå nings-rätt; - Banco-Utskottels Utlåtande,'
N:0 44- 35 inom Borgare-Ståndet: af en Ledamot, att föreskriften om växlarnes betalbarhet i Stockholm, Götheborg och Malmö, måtte utgå, emedan i motsatt fall högst få växlar till belåning förekomma; af en Ledamot, att sådane documenter och reverser, hvilka synas vara grundade på verklige affärer, borde erhålla företräde framför dem, der personerne synbarligen endast lånat hvarandra sina namn till ömsesidig accomodation; af en Ledamot, att betalningstiden för vexlar måtte inskränkas från 6 till 4 månader; samt af en Ledamot, att det icke vore lämpligt medgifva lägre ränta för discontering af vexlar, än för belåning af andra goda documenter; samt inom Bonde-Ståndet: af en Ledamot, med hvilken flere instämt, att växlar och invisningar böra disconteras på högst l\ månader och emot 5 procents ränta.
Vid den förnyade pröfning af förevarande fråga, som
Utskottet med anledning af de gjorde anmärkningarne företagit, har Utskottet icke kunnat undgå att instämma uti den inom Riks-Stånden yttrade åsigt om fördelagtigheten af inrikes växlar.
Utskottet har derföre såsom ett sätt för framtvingande af sådana växlar, ansett den föreskrift böra, i afseende på belåningen uti Handels- och Närings-Disconten, gifvas, att, efter någon viss tid, andre documenter derstädes icke till belåning antagas, än Inrikes växlar.
Sorn det på Directionen öfver Handels- och Närings-Disconten ankommer att, äfven då intet finnes att anmärka, emot den erbjudna säkerheten, afslå en låneansökning, hvilken Directionen finner icke vara på verklig affär grundad; lärer något stadgande derom att documenter, hvilka synas innebära motsatsen, böra ega företrädesrätt, icke vara af behof påkallad.
Med ändring af förslaget i berörde 26 punkt, tillstyrker Utskottet, det Rikets Ständer måtte besluta, §. 28. att nu gällande vilkor för utlåningen genom Handels- och Närings-Disconten i så måtto förändras: a) att, ifrån och med år 1846, inrikes vexlar och accepterade invisningar, betalbara i den stad, der disconteringen sker och ställde på högst Sex månader, disconteras emot 4 procents 36 Banco-UtskotUts Ut/älandej N.o 44- ränta, företrädesvis för andre papper, hvilka till och med slutet af samma år, såsom hitintills, belånas emot 5 procent; samt b) att, efter nämnde tid, eller från och med år 1847, uteslutande inrikes vexlar, betalbara i den Stad, der discontei ingen sker, diseonterns emot 4 procent ränle-afdrag, om de äro inom 3 månader förfallne, samt emot 5 procent ränte-afdrag för dem, som ega längre förfallotid, högst 6 månader.
Utskottet förbehöll sig i Betänkandet N:o 2p, sid. l\[o, att, i händelse af Rikets Ständers bifall lill den deruti gjorda hemställan i 26 punkten, få inkomma med förslag till de i sådant fall nödige reglementariske föreskrifter.
Sedan Riksdagen nu så långt framskridit, att det är möjligt, det Utskottet icke medhinner att, efter vederbörandes hörande, upprätta och Rikets Ständers pröfning underställa de föreskrifter, hvilka erfordras, om Rikets Ständer godkänna ofvanberörde 28 §. hemställer Utskottet, §•
39- att det måtte åt Banco-Fullmägtige öfverlemnas, alt, efter af vederbörande
Direction uppgjordt förslag, pröfva och till efterrättelse fastställa de reglemenlariske föreskrifter för Handels- och Närings-Diskontens lånerörelse, som i och för discontering af inrikes vexlar samt accepterade invisningar finnas erforderlige.
K) Låne-understöd medelst Creditiv från Banken. 1 :o Aldre Creditiv:
Som i afseende på Utskottets tillstyrkan uti 27 punkten någon an märkning icke förekommit, förnyar Utskottet den uti nämnde punkt intagne af Borgare-Ståndet bifallna hemställan, §. 3 o. att det för liqviden af Statsfyllnads-summan och för bestridande af öfrige Riksgälds-Contoret ålagde utbetalningar nämnde verk nu förunnade creditiv till belopp af 1,000,000 R:dr, att begagnas från den 1 September det ena året till den sista Juni det nästpåföljande må till enahanda belopp och un - Baneo-Utskottets Utlåtande, N.-o ff. 37 der samma vilkor, som hitintills,Tå af Riksgälds-Contoret intill nästa Riksdag begagnas.
Emot det uti 28 punkten förekommande af Borgare-Ståndet jemväl odkända förslag, att det till manufacturernes och fabrikernes understöd anisade creditiv af i,5oo,ooo R:dr, fortfarande intill nästa Riksdag må af Kongl. Commerce-Collegium fä bibehållas, under de derför nu stadgade vil~ kor; har endast inom Bonde-Ståndet afen Ledamot erinrats, alt som berörde Creditiv skulle kunna göras öfverflödigt, derest allmänna Bank-regleringen blefve väl och beqvämt ordnad, Banco-Styrelsen borde ega att efter hand minska Creditiv-beloppet till en million R:dr.
Då den förhöjning af ifrågavarande creditiv, som vid nästlidne Riksdag beviljades, efter hvad Utskottet halt tillfälle inhemta, skall vara af fortfarande behof påkallad samt i öfrigt creditivet motsvarar det dermed afsedda ändamål, finner Utskottet icke anledning att frångå nämnde förslag, §• 3i. att det till mnnufacturernes och fabrikernes understöd anvisade Creditiv af i,5oo,ooo R:dr fortfarande intill nästa Riksdag må af Kongl. Commerce-Collegium få bibehållas under de derför nu stadgade vilkor.
Med anledning af Kongl. Maj:ts till Rikets Ständer aflåtne Nådiga Skrifvelse, under den 6 Augusti nästlidet år, hade Utskottet uti 29 punkten tillstyrkt, att det för Jern-Contoret af sedda Creditiv nultte förhöjas frän 600,000 R:dr till 8oOjOOO R:dr, alt begagnas under enahanda vilkor, som hitintills.
Häremot är anmärkt inom Ridderskapet och Adeln: af en ledamot: att, ihändelse utlåningen på jern och andra exportabla effekter vore oinskränkt, en tillökning i Creditivet skulle vara alldeles öfverflödig, samt att Creditivet lättare kunde begagnas under omständigheter, då Banken icke borde tillsläppa större summa i denna rörelse, hvaremot belåningen af jern; icke kunde på samma sätt brukas, och af en annan Ledamot, att förhöjning i Creditivet endast borde beviljas, såvida säkerhet derför ställes och Crediti v-beloppet intages i beräkningen af Sedel-stockens förhållande till den metalliska Cassan, 38 Banco-Utskottets Utlåtande, N:o 44- inom Preste-Ståndet: af en Ledamot, att jordbruket nu, såsom tillförene, blifvit sljufmoderligt behandladt och att skäl icke förefunnes för den tillstyrkta förhöjningen, inom Borgare-Ståndet: af en Ledamot, att Jern-Contoret icke kunde medelst credilivets föreslagna tillökning i någon mohn afhjelpa den nu rådande svåra ställningen för Bruksegare; och att den omständighet, att årliga jernproductionen på sednare tider betydligt nedgått i exportvärde, ej kunde undanrödjas eller göras mindre kännbar genom nämnde tillökning, och af en Ledamot, att tillökningen borde beviljas endast under förbehåll, att motsvarande indragning skedde från allmänna Discont-fonden; hvarförutan Jlera Ledamöter inom sistbemälde arne Riks-Stånd yrkat afslag å den tillstyrkta förhöjningen, på den grund, att alla tillökningar i låneanslagen voro skadliga och menligt inverkande på Bankens förmåga att upprätthålla myntvärdet.
Då det i fråga om tillökning i låne- och creditiv-anslagen tillhörer Utskottet i främsta rummet att tillse, huruvida en dylik åtgärd låter sig med Bankens närvarande ställning förena, har Utskottet, som befarar, att sedan Banken icke kan genom full tillgång på lätt realisabla papper vinna den styrka, Utskottet åsyftat att åt Banken bereda, tillökningarne i låneoch creditiv-anslagen kunna medföra ett menligt inflytande på Bankens credit, härigenom skolat förklara, att Utskottet nödgas frångå det yttrande, ofvanberörde 29 punkt innehåller, angående förhöjning af Jern-Contorets Creditiv, samt föreslår, §. 32. att det för nämnde Contor nu afsedda Creditiv af Goo,ooo R:dr Banco måtte till oförändradt belopp och under enahanda vilkor, som hitintills, få intill nästa Riksdag begagnas.
Borgare-Ståndet bar bifallit och öfriga Riks-Stånd utan anmärkning lemnat 3o punkten, hvadan Utskottet till Rikets-Ständers bepröfvande å nyo hänskjuter det deruti intagne förslag, Banco-Utskottetslldåtandcj N.o 44' 3g §. 33. att Fahlu Bergslag än vidare måtte bibehållas vid den Creditiv- och låne-rättighet å så kallade koppar-sedlar till ett belopp af högst 3,ooo SkU rå-koppar, som genom 181 §. i Banco-Reglementet för närvarande är Bergslaget förunnad.
Vid Utskottets uti 3i punkten gjorda, af Borgare-Ståndet bifallna tillstyrkan angående Creditiv till Stockholms Stads Brandförsäkrings-Contor, har allenast inom Preste-Ståndet, anmärkning blifvit gjord, men som denne af en Ledamot framställde anmärkning, innehållande, att då alla creditiv-summor inberäknas i utelöpande sedelstocken samt ifrågavarande creditiv-rätt, såsom hittills obegagnad, icke syntes vara vidare behöflig, densamma ej eller borde längre qvarstå; blifvit af en annan Ledamot vederlagd derigenom att lian, på det af den förre anförde skäl, ansett oskadligt om berörde rättighet fortfarande bibehölles; så får Utskottet, som häruti instämmer, tillstyrka, §. 34. att Stockholms Stads Brandförsäkrings-Contor må intill nästa Riksdag bibehållas vid den Contoret medgifne Creditiv- eller Låne-rättighet till belopp af 33,333 R:dr 16 sk.
Den 3a punkten, gillad af Borgare-Ståndet, bar blifvit lemnad utan anmärkning af öfriga Stånd; i följd hvaraf Utskottet å nyo hemställer, §. 35. att den uti 183 §. af Banco-Reglementet Sparbankerna i Riket förunnade creditiv-rättighet må fortfarande på enahanda vilkor, som hitintills få begagnas.
Utskottet bade likväl, hvad serskildt beträffar Creditivet åt Wisby Sparbank, uti 33 punkten hemställt, att under förbehåll, det Wisby SparBank är med ändamälsenlige stadga/iden förseddtill densammas disposition må före ingången af