Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Landtförsvars-Departementets Protokolls-utdrag den 2 November sistlidet Jioleringsår, deraf inhemtades att, sedan Kyrkoherden i Ulrika församling af Östergölhlands Län N. Rybäck jemte Ulrika socknemän gjort underdånig framställning der- herdebostälom, att bemälda församlings kyrkoherde-boställe V2 mantal Ycke, hvilket är åsatt ordinarie rotering och utgör */4 af roten JVs 2 vid Kinds kompani af l:a LifGrenadier-regementet, måtte, genom roteringens öfverflyttande uppå annan lägenhet, varda från delta åliggande befriadt; varande såsom stöd härför anfördt, att Ulrika pastorat är ett bland de minsta och svagaste, innehållande blott 10 A förmedlade hemman, hvaraf Kyrkoherdens årliga lönespanmål uppgår till endast 12 tunnor, samt att han, som af bostället måste utgöra 14% kappar hospitalsspan mål, icke är i åtnjutande af någon vederlags-spanmål; — så och efter det vederbörande Chefs-embete, Kronofogden samt Häradsskrifvaren i orten, äfvensom Konsistorium i Linköping och Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Länet blifvit häröfver hörde och yttranden afgifvit, hade Kongl. Maj:ts och Rikets Krigs- och Kammar-kollegier, uti underdånigt utlåtande den 3 sistlidne October, förmält, att ifrågavarande hemman Vt mantal Ycke, som förut varit skogvaktare-boställe, men genom Nådiga Brefvet den 14 November 1747 blifvit anslaget till boställe åt Kyrkoherden i Ulrika nybildade pastorat, alltså icke vore berättigadt till den, jemlikt 4 § i Presterskapets privilegier den 16 October 1723, äldre Kyrkoherde-boställen tillkommande befrielse från rotering; hemställande Kollegierne likväl, under åberopande af hvad uti liknande fall blifvit angående de jemväl i sednare tider tillkomne kyrkoherde-boställena i Torps socken af Elfsborgs Län samt Östra Wingåkers af Nyköpings Län i Nåder förklaradt, huruvida icke Kongl. Maj:t, i betraktande af Ulrika kyrkoherde-boställes svaga beskaffenhet och pastoratets ringhet i öfrigt, täcktes till Rikets nästsammanträdande Ständer aflåta Nådig framställning, att sistberörde kyrkoherde-boställe, hvilket af befrielse från roteringsbördan syntes vara i stort behof, och hvarifrån roteringen, enligt hvad upplyst blifvit, icke kunde till andra hemman eller lägenheter förflyttas, måtte tillerkännas ersättning derför af statsmedel, i öfverensstämmelse med hvad genom Nådiga Brefvet den 22 December 1841 och Stats-kontorets Cirkulär-bref den 28 Februari 1842 är stadgadt för kapellans-boställen, hvilka fortfarande rotering vidkännas; hvarefter Kongl. Maj:t, vid underdånig föredragning af detta ärende, förklarat att, med afseende å det utaf Krigs- och Kammar-kollegierne upplysta förhållande, den Ulrika kyrkoherde-boställe hittills åliggande roterings - 4 Bil.
Jtä 7 till Kongl. MajUs Nåd.
Prop. JY2 1, örn Slatsverliel lfiS6. skyldighet komine att af bostället fortfarande bibehållas; men i anledning af den i sammanhang härmed gjorda underdåniga hemställan om beredande åt meranämnde boställe af en roterings-kostnaden motsvarande ersättning, i Nåder förordnat, alt handlingarne i målet skulle till Ecklesiastik-Departementet öfverlemnas.
Stats-Rådet tillstyrkte i underdånighet att Kongl. Maj:t må till Rikets nästsammanlrädande Ständer aflåta Nådig Proposition derom att en årlig ersättning, motsvarande kostnaden för den ifrågavarande kyrkoherde-boställe åliggande roteringsskyldighet, mätte varda boställs-innehafvaren tillagd. 22:o.
Anslag^ för Konsistorii i Westerås Stift underdåniga skrifvelse den 16
Maj 1835, anne prest- gående anslag för anställande af en ordinarie prestman inom Tyngsjö kapellag af man i Tyng- Malungs pastorat och Kopparbergs
Län; och inhemtades af handlingarne i detta 7 Kapell.
Irjg]^ a|^ j an]edning af väckt fråga om delning af nämnda pastorat, bestående af Ofver Malungs och Ytter Malungs socknar, Öije kapellag, Södra Finnmarken eller Tyngsjö kapellag samt Vestra Finnmarken, soeknemännen, på sockenstämma den 20 Februari 1853, af förekomne skäl, förklarat sig anse en sådan delning icke böra ega rum, men att Tyngsjö kapellboer åter vid samma sockenstämma framställt den enhälliga önskan, alt en kapellpredikant måtte hos dem varda anställd, i afseende hvarpå förekommit: att afståndet för kapellboerne till moderkyrkan är från 4'/2 till öfver 5 '/2 mil, och att pastoratets 2:ne ordinarie prester, nemligen Pastor och en Komminister, begge bosatte i Öfver-Malung, endast tre gånger om året kunna hålla Gudstjenst i Tyngsjö kapell, helst de dessutom tjenstgöra i pastoratets öfriga 3:ne kyrkor, af hvilka för själavården menliga förhållanden blifvit en följd att tillståndet i Södra Finnmarken vore långt ifrån hvad det borde och kunde vara; att lill Tyngsjö kapellag, bestående af 37 mycket små hemmanslägenheter, torp och nybyggen med 489 innevånare, lämpligen kunde höra det på Malungs vestra Finnmark belägna Afradsberg med 43 och Råskknölen med 21 innevånare eller tillsammans 553 personer, jemte andra dit angränsande lägenheters innehafvare i Ekshärads och Äppelbo socknar, som hade vida närmare till Tyngsjö, än till sina egna kyrkor, och möjligen kunde finna sin fördel vid att förenas med kapellaget, hvarigenom folknummern komme att betydligt ökas; att kapellaget i aflöning åt den föreslagne predikanten erbjudit sig årligen utgöra 161 R:dr; hvartill komme hälften af Kyrkoherdens och Komministerns inkomster från kapellaget eller 105 R:dr 32 sk., allt
Banko, hvilket belopp bemälde prestmän vid sockenstämman förklarat sig vilja afstå, emot det alt Kapellpredikant, utom de vid denna tjenst vanliga göromål, bestrede deras Bil. M 7 till Kongl. Majlis Nåd.
Prop J\f 1, om Statsverket 1836. 3 predikotur, dä de voro förhindrade alt i lungsjö sig infinna, nattvardsbarnens beredelse, samt uppsigten å barnaundervisningen i kapellaget; och slutligen att då detta löne-anslag, tillsammans utgörande 266
R:dr 32 sk., ansetts alldeles otillräckligt för predikantens’ nödtorftiga bergning, samt icke kunde af kapellboerne, såsom bestående af fattiga nybyggare, ökas, en årlig tillökning deruti af statsmedel ansetts erforderlig, äfvensom ett statsanslag för en gång till anskaffande af boställe, hvartill en lägenhet af 2 ä 3 tunnors årligt utsäde med behöflig äng, mulbete och skog icke kunde erhållas för mindre än 2 ä 3,000 R:dr Ranko.
För egen del har Konsistorium i anledning häraf, uti skrifvelse den 2 November 1853, anfört, alt Konsistorium, med afseende å de svårigheter, som förekomma mot delning af Malungs pastorat, icke funnit skäl att i underdånighet föreslå en sådan delning, eller vidtagande af ytterligare undersökningar och förberedande åtgärder för detta ändamål, men deremot ansett sig böra hos Kongl. Maj:t i underdånighet förorda Tyngsjö kapellboers förberörde framställning om en kapellpredikants anställande derstädes; hvarjemte Konsistorium, med vitsordande af kapellboernes oförmåga att med högre belopp än de erbjudit aflöna en sådan predikant, eller att bekosta erforderligt boställe åt honom, helst kapellaget blefve nödsakadt att ombygga sitt kapell och anskaffa ny begrafningsplats, underdånigst hemställt, att då, utöfver de af kapellboerne och preslerskapel erbjudna 266 R:dr 32 sk., erfordrades ett årligt belopp af 400 R:dr till Predikantens aflöning, i anseende till dyrheten att lefva på denna afskilda ort, och emedan behofvet fordrade att derstädes anställdes en något äldre och erfaren prestman, Kongl. Maj:t mätte till Rikets då snart sammanträdande Ständer aflåta Nådig Proposition om anslag dels af 3,000 R:dr lill inköp af boställe åt nämnde Predikant och dels af 400
R:dr årligen såsom bidrag till hans aflöning.
Anbefaldt att, efter vederbörandes hörande, underdånigt utlåtande häröfver afgifva, har Kammar-Kollegium, jemte öfverlemnande af Malungs socknemäns och Tyngsjö kapellboers, äfvensom Kronofogdens i orten och Kongl.
Maj:ts Befallningshafvandes i Länet underdåniga yttranden, hvilka alla innehålla tillstyrkande af Nådigt bifall till Konsistorii underdåniga hemställan, med eget utlåtande den 45 Juni 4854 till Kongl. Maj:t inkommit, och deruti samma hemställan jemväl i underdånighet förordat.
Vid underdånig föredragning af detta ärende den 24 Juli sistberörde år, bar Kongl. Maj:t, enär Riksdagen redan var långt framskriden, förklarat sig ej finna skäl att lemna Nådigt bifall lill hvad Konsistorium och öfriga vederbörande härvid hemställt och tillstyrkt; men anbefallt Konsistorium att före den nästinstundande
Riksdagen med ny anmälan om förhållanderne till Kongl. Maj:t inkomma; äfvensom att, i anledning af det ådagalagda behofvet af en förbättrad själavård inom Tyngsjö kapellag, vidtaga de åtgärder, som kunde vara lämpliga, 6 Bil. M 7 lill Kongl. Moj:ls Nåd. Prop. M 1, om Statsverket 1856. sami i underdånighet anmäla, huruvida särskilda medel voro härför tills vidare behöfliga; hvarefter och sedan, i anledning af Konsistorii särskildt gjorda hemställan om bidrag af allmänna medel såsom aflöning för anställande af en behöflig extraordinarie Prestman vid Tyngsjö kapell, Kongl. Maj:t för detta ändamål anvisat ett årligt anslag af 400 R:dr alt under åren 1855 och 1856 utgå af besparingarne å 8:de Hufvudtiteln, Konsistorium uti förstnämnde skrifvelse, med åberopande af de uti dess yttrande af den 2 November 1855 anförda förhållanden, gjort ytterligare underdånig framställning derom, att en Predikant finge i meranämnde kapellag anställas, samt att Kongl. Maj:t täcktes till Rikets Ständer aflåta Nådig Proposition derom, att 3,000 R:dr måtte beviljas till inköp af boställe åt förbemälde Predikant, äfvensom att ett årligt belopp af 400 R:dr, allt Ranko, blefve anslaget såsom understöd till hans aflöning.
Stats-Rådet tillstyrkte i anledning häraf, att Kongl. Maj:t må till Rikets nästsammanträdande Ständer aflåta Nådig Proposition, angående beviljande dels af 4,500 R.dr Riksmynt till inköp af boställe åt en Predikant i Tyngsjö kapell, dels af 600 R:dr nämnde mynt årligen, såsom bidrag för hans aflöning, intilldess kapellfeoerne sjelfve blifva i tillfälle att Kapellpredikantens underhåll bekosta.
Hvad Stats-Rådet i förestående 23 mål i underdånighet yttrat och hemställt täcktes Kongl. Maj:t i Nåder gilla; och skulle, beträffande de under N:is 20, 21 och 22 upptagna mål, utdrag af Protokollet öfverlemnas lill Finans-Departementet för att tjena till ledning vid författande af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets nästsammanträdande Ständer, angående Statsverkets tillstånd och behof.
Ex Protocollo, Carl Fr. Liljewalch.
Bil. M 7 lill Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. M 1, om Statsverket 1856, 1 Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-Ar ender, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Statsrådet pä Stockholms Slott den 14 October 1856.
Hans Excellens, Justitie-Stats-Ministern Herr Gunther, Hans Excellens, Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Lagerheim, Stats-Råden: Herr Fåhreeus, Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Grefve Gyldenstolpe* Anjou och Almqvist.
Departements-Cbefen, Stats-Rådet Anjou, föredrog i underdånighet följande ärenden rörande reglering af Åttonde Hufvudtitelns så väl ordinarie sorn extra stat, samt anförde dervid i underdånighet: l:o.
I öfverensstämmelse med Eders Kongl. Maj:ts, på sätt Protokollet öfver Liineanslag
Finans-ärender af den 11 innevarande månad utvisar, redan fattade Nådiga beslutwnMs^x* i afseende å en allmän lönereglering för Statens med penningelöner försedde pedition. tjenstemän, tillstyrker jag i underdånighet, alt Eders Kongl. Maj:t täcktes till Rikets Ständer göra Nådig framställning om förhöjda löner jemväl för tjenstemännen och vaktmästaren i Departementets Expedition, beräknade till enahanda belopp för hvarje grad, som det Eders Kongl. Maj:l funnit godt bestämma för öfriga Departementens Expeditioner.
I sammanhang härmed anhåller jag alt få fästa Eders Kongl. Maj:ts uppmärksamhet på behofvet af tillökning i antalet af Expeditionens tjenstemän.
Maj:t har, vid pröfningen och stadfästandet af Stadga för Rikets Elementarläroverk, funnit nödigt att, lill Departements-Chefens biträde vid de allmänna uppfostran och undervisningen rörande ärender, som tillhöra Ecklesiastik-Departementet, äfvensom för tillsynen öfver alla derunder lydande läroanstalter, inom Departementets Expedition anställes en Expeditions-Sekreterare, hvilkens åligganden i allmänhet skola blifva, att uti de till
Departementet inkommande mål, som röra allmänna uppfostran och undervisningen samt dertill hörande läroanstalter, besörja den utredning, som erfordras för deras föredragning inför Eders Kongl. Maj:t, samt ansvara för beslutens uppsättning och ex - » Bil.
Jy$ 7 till Kongl. Majtls Nåd.
Prop. JVI 1, om Statsverket 1 )!;>(>. pedierande; — ali tillse, det inom Expeditionen föras de statistiska oell andra anteckningar, som för noggrann kännedom om undervisningens och läroverkens tillstånd äro nödiga; — att med sorgfällig uppmärksamhet följa alla frågor som röra allmänna uppfostran och undervisningen eller dermed ega sammanhang, samt för Departements-Chefen föreslå de åtgärder, som i dessa afseenden anses behöfliga och gagueliga; — alt utarbeta de förslag och utlåtanden i dithörande ämnen, hvarom han af Departements-Chefen erhåller uppdrag; — samt alt, efter derom af Departements-Chefen erhållen befallning, verkställa inspeklionsresor till läroverken, för att om deras tillstånd, de der följda undervisnings-methoder m. m. afgifva redogörelse.
Dessa många och maktpåliggande angelägenheter lära svårligen kunna af bemälde Expeditions-Sekreterare behörigen skötas utan biträde af någon yngre tjensteman, som kan odeladt egna sin tid och uppmärksamhet åt de ärender, som inom denna afdelning af Departementet förekomma, särdeles i afseende å förandet af de statistiska anteckningarne och vid de tillfällen, då Expeditionssekreteraren är på inspektionsresor frånvarande.
Expeditionens stat upplager för närvarande löner endast för två Expeditionssekreterare; men som desse, äfven med biträde af de yngre ordinarie tjenstemännen, icke kunnat medhinna uppsättande af de många och ofta särdeles besvärliga expeditionerna samt öfriga dem åliggande embetsskyldigheter, har sedan flera år tillbaka äldste Protokolls-Sekreteraren varit förordnad att såsom Expedi— tions-Sekreterare tjenslgöra, samt äldste Kanslisten förrättat Protokolls-Sekreteraretjenst, hvaraf åter blifvit en följd att tjenstgöringen inom Expeditionens Kansli måst i större män, än eljest varit nödigt, af Extraordinarie!’ bestridas.
Då någon af de nuvarande ordinarie tjenstebefattningarne således icke kari med ofvan omförmälda nya tjenster förenas, helst för framtiden ej torde kunna påräknas alt, såsom hittills skett, få en stor del af arbetet af Extraordinarier verkställd, emot ingen eller ringa godtgörelse; hemställer jag i underdånighet, alt Eders Kongl. Maj:t må hos Rikets
Ständer äska anslag till nya löner på ordinarie stat åt en Expeditions-Sekreterare och en Kanslist, samt alt den förstnämndes lön må, med hänseende till hans uppdrag såsom inspektör för läroverken, bestämmas lika med den för äldsta ledamöterna i Rikets Kollegier föreslagna, eller 3,000 R:dr Riksmynt; — äfvensom, och då endast en ordinarie Vaktmästare är vid Expeditionen anställd, men minst två äro för den dagliga uppvaktningen i embetsrummen och budskickningar i Expeditionens ärender behöfliga, Eders Kongl. Maj:t torde finna af behofvet påkalladt, att lön för ytterligare en Vaktmästare föreslås.
Derest Eders Kongl. Maj:t täckes i nåder bifalla hvad nu blifvit i underdånighet hemsläldt, skulle för ändamålet erfordras tillökning i Expeditionens löningsstat med 21,363 R:dr Riksmynt, enligt följande närmare utredning: R:dr Bil. M 7 till Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. M 1, otti Stalsverkel 1856. 9 R:dr R:mt.
Expeditions-Chefen, nuvarande arfvode 4,500:— tillökning 1,000:— nya arfvodet 5,800:— 2 Expeditions sekreterare, å 2,794:50., nuvarande lön 5,589: — » 3,411: — nya lönen 9,000: — i Dito » 5,000: — » 5,000: — 2 Protokolls-Sekreterare, å 1,863: — » • 3,726: — » 5,274: — » 7,000 — 1 Dito » 1 800: — » 1,700: — » 3,500 — 1 Registrator » 1,865.
— K 1,657: — » 5.500 — 2 Kanslister, å 1,242: — » 2,484: — » 1.516: — » 4 000 — 1 Dito 2,000: — » 2,000 — 3 Kopister, ä 619: 50., » 1,858: 50.
» 1,141: 50.
» 3,000 — 1 Vaktmästare » 416: 50.
» 183: 50.
» 600 — 1 Dito 500: — » 500 — 22,237: — 21,565: — 43,600 — 2:o.
Vid afgifvande af förslag till löneförbättringar för Riks-Arkivets tjenstemän Löneförhöjfinner jag mig så myckel hellre böra följa de grunder, som blifvit
,tillämpadeni^r^^,cs för tjenslemännen i Departementets Expedition, som Riks-Arkivet utgör en afdelning af Eders Kongl. Maj:ts Kansli, och tjenstegraderna i dessa båda embetsverk kunna anses fullt jemförliga med hvarandra.
Den enda afvikelse, som jag anser härvid böra ega rum, är, att Riks-Arkivarien, med afseende å den vigtiga och ansvarsfulla befattning han såsom Chef för Riks-Arkivet innehar, bör tilläggas något högre aflöning än den motsvarande Expeditions-Sekreteraregraden inom Kansliet, eller 5,000 R:dr Rmt.
Med antagande häraf, äfvensom att Aktuarierna erhålla lika lön med Protokolls-Sekrelerarne, förste Amanuenserna med Kanslister, andre Amanuensen med Kopister, samt Yaktmästarne, endast med någon nedsättning för den yngste, lika med Yaktmästarne i Kansli-expeditionerna, blefve lönelillökningen för Riks-Arkivet 8,875 R:dr Riksmynt, enligt följande fördelning: - R:dr R:mt, R:dr R:mt.
R:dr R Riks-Arkivarien .
. nuvarande lönen 2,880: — tillökning 2,120: — nya lönen 5,000: 2 Aktuarie!-, ä 1 546: 50.
» 3,093: — » 3,907: — » 7,000: 2 •'örste Amanuenser ä 900: — » 1,800: — » 2,200: — » 4,000: 1 Andre Amanuens 625: 50. » 374: 50.
» 1,000: 1 Vaktmästare » 416: 50.
» 183: 50. 600: 1 Dito » 360: — » 90: — » 450: 9,175: — 8.875: — 18,050:
Brot. 1856 & 1857. 1 Sami. 1 Afd. 9 Haft. 2 10 Bil.
M 7 lill Kongl. Maj:l$ Nåd.
Prop. JYs 1, om, Statsverket 1856. 3:o.
Löntförhnj- Jemväl för Kongl. Bibliothekels tjenstemän, hvilka tillhöra Eders Kongl. ^Bibliuthetiel'Majds Kansli, torde de för Kansliets öfrige tjenstemän i motsvarande grader föreslagna löner böra bestämmas, endast med de undantag, att Kongl. Bibliolhe— karien, som är alt närmast jemföra med Riks-Arkivarien, tillägges lika lön med denne, samt alt lönen för Andre Amanuensen, nu uppgående till nära lika belopp med Kanslistlön, synes kunna bestämmas till 1,500 R:dr, eller något lägre än den för Kanslisterna föreslagna.
Med iakttagande häraf, samt att Vice Bibliothekarien erhåller lika lön med Protokolls-Sekreterare, och Förste Amanuensen med Kanslist, kommer det till löneförbättringar för Bibliothekets tjenstemän och vaktbetjente afsedda belopp att utgöra 4,802 Rdr 50 öre Riksmynt, enligt följande beräkning: R:dr R:mt.
Bibliothekarien, nuvarande lön 2,825: — tillökning 2,177: — nya lönen 5,000: — Vice Bibliothekarien » 1,800: — ,, 1,700: — » 3,500: — Förste Amanuensen » 1,570: 50.
» 429: 50. » 2,000: — Andre Amanuensen » 1,237: 50.
» 262: 50.
» 1,500: — 1 Vaktmästare >s 416: 50. >, 185: 50.
» 600: — 1 Dito » 400: — >, 50: — » 450: — 8,247: 50. 4,802: 50. 15,050: — 4:o.
Anslag för T. f Kanslern för Upsala Universitet har i afseende på Akademiens lärares ^versile"' * de verldsliga fakulteterna och tjeustemäns löner anmält behofvet af en förbättring, hvartill Akademiens egna medel icke lemna tillgång.
Dervid anföres, alt enligt nu gällande stat för Akademien af den 11 September 1837, åtnjuta 18 Professorer i dessa fakulteter i lön 225 tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn, och äro åt 8 Adjunkter inom samma fakulteter anslagna 65 tunnor till hvardera, åt 3 Adjunkter, med afseende å särskilda tjensteåligganden, 75 tunnor, och åt en Adjunkt 90 tunnor; att de Professorer, som icke hafva boställen, tillgodonjuta dessutom hushyre-ersältning af 200 Rdr Banko; att, efter utfärdandet af 1837 års stat, hafva tillkommit 4 nya Professioner, hvilkas innehafvare numera af statsmedel åtnjuta 2000 R:dr Banko hvardera, och åt de 16 äldste Professorerna har af statsanslag beviljats en lönetillökning af 300 Rdr, och Adjunkterna af statsmedel erhållit en lönetillökning af 180 Rdr, hvarförutom de 10 äldste af dem åtnjuta ytterligare 100 R:dr Banko; att, om spaumålens välde utföres med 9 Rdr 3 skill.
Banko, medeltalet af aflöuingspriset vid Universitetet de sisla 20 åren, så] åtnjuta de 16 äldste Professorerna, med spanmålslön, Bil JV? 7 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. »As 1, om Statsverket 18S6.
11 löneförhöjuing, hushyresmedel eller boställen, i medeltal 2,339 R:dr 3 sk., de, som hafva spanmålslön och hushyresmedel, men icke lönförhöjning, 2,239 R:dr 3 sk., de som uppbära penningelön och hushyresmedel 2,200 R:dr, och de som endast undfå penningelön 2,000 R:dr; att de lägst lönade Adjunkterna åtnjuta efter samma medellalsheräkning 769 R:dr 3 sk, de som uppbära 73 tunnor 839 R:dr 33 sk., och den soin har 90 tunnor 996 R:dr 30 sk., till hvilka summor komma för de 10 äldste 100 R:dr Banko för hvardera; att, i förhållande till de stegrade lefnadskostnaderna, dessa löner äro otillräckliga, helst som Upsala är en af de dyraste orter i Sverige och i detta afseende i de flesta fall fullt jemförlig med hufvudstaden; att spanmålslöntagarne endast i inskränkt mån äro i bättre förhållande än andre, då spanmålspriserna bero af priserna på Europeiska marknaden och derföre mera bestämmas af beskaffenheten utaf utlandets skördar än af den inom riket; alt dessutom, då ungefär en tredjedel af den spanmål, Akademien eger att använda, utgöres af kronotionde och grundräntespanmål, hvilken skall lösas efter medelmarkegångspris, detta för närvarande löntagare gör förlust då lönerna vid Universitetet utgå med vid pass 1 R:dr 16 sk.
Banko mindre för hvarje turina af lönernas belopp, än som under förut varande förhållanden varit att påräkna; att de svårigheter, som mött vid återbesättande af Professors- och Adjnnktsplatser inom juridiska och medicinska fakulteterna, hvilka svårigheter utan tvifvel snart komma att göra sig gällande i afseende på lärareplatserna i åtskilliga praktiska vetenskaper, som tillhöra filosofiska fakulteten, visa, att nuvarande inkomster ej äro lockande, då unge män på andra banor lätt erhålla vida förmånligare anställningar; att de fleste Professorer icke hafva någon utsigt till , vidare befordran; all lönerna vid Lunds Universitet äro i allmänhet bättre än de i Upsala; att Adjunkternes ställning blifvit väsendtligen förändrad genom de nya Universitets-statuterna, då, i stället för att desse lärare förut kunnat egna en större del af sin tid åt enskild undervisning, de nu äro förpligtade att två timmar i veckan hålla offentliga föreläsningar, jemte det de, i likhet med hvad förut egt rum, tnåsle vara beredde att vid inträffande förfall bestrida alla till ett Professors-embele hörande åligganden; att genom föreläsningsskyldigheten och upphörandet för de äldre af dubbel ärsberäkning för befordran inom kyrkan, deras ställning försämrats, oaktadt senare löneförbättringar, helst som många yngre tjenstemän å andra banor åtnjuta lika stora löneförmåner, och dessutom många bättre utsigter stå till buds för de mest utmärkta anlagen och grundligaste kunskaperna, hvilka det vore för Universitetet af största vigt att kunna vid sig fästa.
På dessa med flera skäl anhålles, alt Professorslönerna måtte höjas till minst 3,000 R:dr Banko årligen, hvarigenom de kunde ställas i någorlunda jemnbredd med Hofrätts- och Kollegii-Råds i Stockholm, Revisions-Sekrelerarnes, äfvensom Borgmästarnes i de flesta småstäder löner, och Akademi-Adjunkternas till 1,333 R:dr 16 sk Banko, hvilket vore hvad yngste Adjunkten inom theo.- 12 Bil.
JVt 7 lill Kongl. Maj-.ts Nåd.