Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den som, i enlighet med hvad Utskottet föreslagit och tre Stånd beslutat, vill, att utförselstullen å koppar skall från dess nuvarande belopp, nemligen 5 R:dr per Centner för rå, och 60 öre per Centner för garad samt kopparskrot, alla slag, äfvensom kopparaska, nedsättas till hälften häraf, eller 2 R:dr 50 öre för den förra och 30 öre för den sednare kategorien, röstar Ja; Jern.
Den det ej vill, röstar Nej; Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o 28. 21 Tinner Nej, kommer, enligt Preste-Ståndets beslut, utförselstullen å koppar att vid de nu stadgade beloppen bibehållas. 24:o.
Den som bifaller Utskottets af tre Stånd godkända förslag, att utförselstullen å Lumpor skall från dess nuvarande belopp af 2 R:dr per Centner nedsättas till 1 R:dr, röstar .
Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Tinner Nej; kommer, i enlighet med Preste-Ståndets beslut, utförselstullen å Lumpor att bibehållas vid dess nuvarande belopp.
Den af Utskottet jemväl för artikeln Malm, rå och osmält, i Införselstarifen ej specificerad, föreslagna nedsättning af utförselstullen, till hälften af dess nuvarande belopp 50 öre, eller till 25 öre per Centner, har i sin helhet endast blifvit bifallen af Borgare-Ståndet, hvaremot Bonde-Ståndet ytterligare nedsatt samma tull till 15 öre, liidderskapet och Adeln bifallit den af Utskottet föreslagna nedsättningen endast för kopparmalm, men för öfriga slag bibehållit nu gällande tullsats, samt Preste-Ståndet åter beslutat att utan all förändring bibehålla Utförselstarifens nuvarande bestämmelse i afseende på artikeln Malm.
Utskottet inbjuder Bidderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde-Stånden att, med frånträdande af sina förenämnda särskilda heslut, förena sig med BorgareStåndet om antagande af Utskottets förslag, och föreslår, för annan händelse, följande omröstningar: a) om kontraproposition: 25:o.
Den, som vill att till kontraproposition i hufvudsakliga omröstningen, angående utförselstullen å artikeln Malm, antages Bonde-Ståndets förslag, att denna tull skall nedsättas till 15 öre per Centner, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Tinner
Nej, kommer särskild omröstning att anställas, huruvida till kontraproposition skall antagas antingen Ridderskapet och Adelns heslut, att för kopparmalm nedsätta utförselstullen till 25 öre per Centner, men för öfriga slag bibehålla nu gällande tullsats, eller Preste-Ståndets förslag att, i afseende på artikeln Lumpor.
Malm. 22 Bevillning s- Utskottets Utlåtande N:o 28.
Malm, utan ali förändring bibehålla Utförselstarifens nuvarande bestämmelse; och skulle denna särskilda omröstning då blifva följande: 26:o.
Den, aom till kontraproposition i hufvud voteringen, angående utförselstull en å artikeln Malm, antager Ridderskapet och Adelns beslut, enligt hvilket rubriken Malm bör i Utförselstarifen erhålla följande uppställning:
Malm, rå och osmält, i Införselstarifen ej specificerad:
Koppar 1 Centner 25 öre, Andra slag * . . 1 Centner 50 öre, röstar Ja; Den det ej vill, röstar
Nej; Tinner Nej, antages till kontraproposition Preste-Ståndets beslut att, i afseende på artikeln Malm, utan all förändring bibehålla Utförselstarifens nuvarande bestämmelse. b) i hufvudsaken: 27:o.
Den, som bifaller Utskottets af Borgare-Ståndet antagna förslag, att utförselstullen för malm, rå och osmält, i Införselstarifen ej specificerad, bestämmes till 25 öre por Centner, röstar Ja; Den det ej vill, röstar
Nej, antages (huta alternativet).
(2:dra alternativet), Ridderskapet och Adelns beslut. (3:dje alternativet).
I afseende på artikeln Trädvaror, hade Utskottet för underafdelningen Tirke, Trä-varor, oarbctadt, sågudt eller tillhugget etc. jemväl föreslagit nedsättning till hälften af Virke. ^varande utförselstull, eller till 5 R:dr för 100 R:drs värde.
Detta förslag har blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden bifallet, men Preste-Ståndet har beslutat bibehållande af nu gällande utförselstull.
Bevillnings- Utskottets Utlåtande N:o 28. 23 För den händelse Preste-Ståndet icke skulle vilja frånträda detta beslut och instämma med de öfriga Stånden, föreslås derföre följande omröstning: 28:o.
Den som, i enlighet med Utskottets af tre Stånd godkända förslag, vill, att för Yirke, oarbetadt, sågadt eller tillhugget: alm, ask, bok, björk, ek och andra ej specificerade sådana trädslag, som vexa inom landet, utförselstullen skall nedsättas till hälften af dess nuvarande belopp, eller till 5 R:dr för 100 R.drs värde, röstar Ja; Den det ej vill, röstar
Nej; Tinner Nej, kommer, enligt Preste-Ståndets beslut, nu gällande utförselstull för omförmälda trä-varuslag att oförändrad bibehållas.
STOCKHOLM, tryckt hos Isaac Marcus, 1860. B evillnings-Utskottets Utlåtande N:o 29. i N:o 29.
Ank. till Exp.-Utsk, den 9 Juli 1860, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af dels gjorda anmärkningar emot vissa delar, dels ock Biks-Ståndens skiljaktiga beslut i afseende ä andra delar af Betänkandet N:o 22, angående stämpelpappersafgiften samt afgiften för stämpling af tidningar, andra periodiska skrifter och tryckta afhandlingar.
Vid behandling inom Riks-Stånden af ofvan!omförmälda Betänkande har detsamma, jemte dervid fogade författnings-försiag, blifvit af samtliga RiksStånden bifallet, med undantag af följande delar deraf, hvilka dels blifvit till Utskottet återremitterade, dels föranledt från Utskottets förslag skiljaktiga beslut, öfver hvad sålunda förekommit får Utskottet härmed afgifva Utlåtande.
Ridderskapet och Adeln har återremitterat Utskottets, pag. 9, gjorda hemställan, dels att all tillverkning af stämpelpapper å hela ark hädanefter skulle upphöra, dels att Rikels Ständer mätte godkänna så väl Utskottets förslag rörande de särskilda slagen af stämpelpapper, som ock det af Utskottet föreslagna stadgande, att stämpelpapper å 25 och 50 öre i hela ark skulle, så länge något sådant papper funnes att tillgå, tillhandahållas, på sätt i 8 § 17 mom. af Utskottets förslag till Förordning närmare föreskrifves; i sammanhang hvarmed såväl § 2, som ock 17 mom. af § 8 i författnings-förslåget jemväl blifvit af bemälda Riks-Stånd återremitterade.
Utskottets berörda hemställan jemte de dermed öfverensstämmande stadganden i författnings-förslaget blifvit af de öfriga Riks-Stånden godkände samt i denna fråga, hvilken icke eger inflytande'på stämpelafgiftens belopp, tre Stånds mening utgör Rikets Ständers beslut, kan återremissen icke föranleda till någon åtgärd.
Prot. 1859 $ 1860. 5 Sami. 1 Afd. 21 Häfl. 1 2 Bevillning s-Utskottets Utlåtande N:o 29.
Den uti 2 § af förslaget till författning angående stämpelpappers-afgiften meddelade hänvisning lill 18 mom. i § 8 har af Bonde-Ståndet blifvit rättad till 8 paragrafens 17 mom.
Då denna oriktighet redan finnes såsom tryckfel rättad, pag- 31, uti Utskottets Betänkande, lärer någon vidare åtgärd från Utskottets sida i anledning häraf icke erfordras. § 3.
Borgare-Ståndet har bestämt stämpeln å utnåmningsbref för Riddare af Konung Carl XIILs Orden till lika belopp med den, hvarmed utnämningsbref för Kommendörer af Kongl. Svärds-, Nordstjerne- och Wasa-Orden böra förses.
Utskottets förslag, enligt hvilket stämpelbeloppet å förstnämnda utnämningsbref skulle fastställas till 40 R:dr R:mt, blifvit af de öfriga Riks Stånden godkändl, får Utskottet inbjuda BorgareStåndet, att, med frånträdande af sitt skiljaktiga beslut, antaga Utskottets af de öfriga Riks-Stånden godkända förslag.
Utskottets i denna § gjorda förslag rörande »Fullmagter, Konstitutorialer och Förordnandenit (sid. 2 och 3), »Konstitutorial eller Förordnande på behaglig tidt) (i slutet af sid. 3), samt nFörordnande eller Resolution på Transport eller Byten (sid. 4) hafva af Bonde-Ståndet blifvit ogillade, med förklarande, alt stämpelafgiften för de fullmagter, konstitutorialer, förordnanden och resolutioner, som i dessa momenter afses, borde utgå efter de uti nu gällande författning bestämda grunder; och har bemälda Riksstånd i sammanhang härmed jemväl beslutat, att de fullmagter å paslorater, som af Konsistorierna utfärdas, — och i afseende å hvilka Utskottet (sid. 17 i Betänkandet) föreslagit, att nu gällande stadgande om erläggande af vissa afgifter, i stället för kansligebfihr, måtte upphöra att vara gällande, — borde framgent beläggas med stämpladt papper tili det belopp, som för sådana fullmagter hittills varit stadgadt.
Då emellertid hvad Utskottet i ofvanberörda hänseenden föreslagit blifvit af de öfriga Riks-Stånden godkändt, samt några giltiga skäl till frånträdande af Utskottets förslag i denna del icke synas vara anförda, får Utskottet inbjuda Bonde-Ståndet, att, med frånträdande af sina här anmärkta skiljaktiga beslut, uti omförmälda delar antaga Utskottets af de öfriga Riks-Stånden gillade förslag.
1 fråga om stämpeln å Fullmagter, Konstitutorialer och Förordnanden, har Utskottet bibehållit det i nu gällande Stämpelpappers-förordning förekommande stadgande, att extra-ordinarie inkomster eller sportler af ständig egenskap böra ingå uti löneberäk - Bevillnings-Utskollets Ullätande N:o 29. 3 ningen sarai att i detta fall, äfvensom då lönen är underkastad förändring, stämpelbeloppet bör beräknas efter medeltalet af de sista fem årens, tjensten åtföljande och till taxering utgifna löneförmåner, för hvilka bevillning efter andra artikeln blifvit erlagd.
I afseende på detta stadgande har Ridderskapet och Adeln beslutat att orden: »och till taxering uppgifna;) (sid. 3, första raden) skola ur författningen utgå.
Då dessa från nu gällande författning bibehållna ord möjligen kunna gifva anledning till någon tvetydighet, för den händelse bevillning efter 2:dra artikeln blifvit påförd och erlagd, utan att grunda sig pä de till taxeringen uppgifna löneförmåner, får Utskottet hemställa, att Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden måtte uti Ridderskapet och Adelns berörda beslut sig förena, Utskottets förslag i afseende pä stämpel å fullmagt, öppet Bref eller Resolution å högre namn, heder och värdighet eller karakter, har blifvit af Borgare-Ståndet återremitteradt; och har Utskottet, såvidt af diskussions-protokollet kunnat inhemtas, funnit anledningen till denna återremiss hemtad dels från det förhållande, att den del af Utskottets Betänkande rörande allmänna bevillningen, som angår karakters-fullraagter, blifvit af bemälda Riks-Ständ återremitterad, på det att Utskottet måtte taga under öfvervägande, huruvida icke, i fall beskattning för karakters-fullmagler ansåges böra ifrågakomma, denna beskattning skulle utgå genom förhöjning af stämpladt papper å dylik fullmagt, dels från den omständigheten att uttrycket »Resolution på karakter» skulle innefatta en oegentlighet, samt förefalla tvetydigt och dunkelt.
Utskottet, som för sin del anser beloppet af den stämpel, hvarmed ofvanantydda slag af fullmagter böra förses, och som för vissa fall uppgår ända till 67^ procent af löneinkomsten för motsvarande tjenst, tillräckligt hög, och som i afseende å den anmärkta tvetydigheten icke finner något behof af förtydligande vara för handen, får, vid det förhållande att Utskottets förslag 1 ofvan omförmälda delar är af 3:ne
Stånd bifallet, med vidbi ifvande af samma förslag, hemställa, att Borgare-Ståndet måtte godkänna hvad Utskottet härutinnan föreslagit.
S§ 3 och 4.
Bonde-Ståndet har bestämt stämpelbeloppet för sådana Doktorsbref, som utan föregånget prof utfärdas, antingen af Kongl. Maj:t (§ 3, sid. 4) eller offentlig myndighet (§ 4, sid 8), till 80 R:dr.
Då Utskottets förslag, enligt hvilket dylika Doktorsbref skola förses med stämpel till belopp af 40 R:dr, blifvit af de öfriga Riks-Stånden godkändt, hemställer Utskottet, att Bonde-Ståndet måtte, med frånträdande af sitt skiljaktiga beslut, jemväl antaga Utskottets förslag.
4 Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o 29. § 4.
Hvad Utskottet föreslagit rörande stämpel dels å fullmagt, öppet Bref eller Resolution å titel eller namn, heder och värdighet, af embete eller tjenst, dels å afsked, då den afskedstagande hugnas med förhöjning ä karakter, har blifvit af Borgare-Ståndet återremitteradt, hufvudsakligen pä enahanda skäl, som här ofvan i afseende på stämpel å karakters-fullmagter, hvilka af Kongl.
Maj:t utfärdas, finnas anförda.
Utskottets förslag i dessa delar blifvit af de öfriga Riks-Stånden godkändt, får Utskottet, med vidblifvande af sitt förslag, hemställa, att detsamma måtte af Borgare-Ståndet godkännas.
Bonde-Ståndet har beslutat, att fullmagt för Kyrkoherde att vara Prost öfver egen församling skall förses med stämpel till belopp af 15 R:dr; men då Utskottets förslag, att dylika fullmagter endast skola förses med stämpel till belopp af 6 R:dr, blifvit af de öfriga Riks-Stånden godkändt, får Utskottet inbjuda Bonde-Ståndet att frånträda sitt skiljaktiga beslut och förena sig med de öfriga Riks-Stånden uti antagande af Utskottets förslag. 8 5.
I fråga om stämpel å Kongl. Maj:ts Domar, Desertions-domar, Konfirmationer på förlikning och Resolutioner, har Utskottet, med hufvudsakligt bibehållande af den uti nuvarande Stämpelpappers-författning antagne grundsats, föreslagit, att, då värdet af hvad som omtvistats icke vore bestämdt, eller icke öfverstege 3,000 R:dr, desamma borde beläggas med stämpel för hvarje exemplar 13 R:dr, men att stämpeln borde, då den omtvistade summan vore bestämd, rättas efter densammas belopp, sålunda, att, då detta belopp uppginge till öfver 3,000 R:drs värde, stämpeln borde bestämmas till 16 R:dr » 9,000 n d:o d:o 22 » v 15,000 v d:o d:0 26 » » 30,000 n d:0 d:0 50 n och för hvarje fulla 1,000 R.dr derutöfver 1 R.-dr 50 öre.
Häremot har inom Borgare-Ståndet blifvit anmärkt, att ett dylikt stadgande egentligen härledde sig från 1720 års taxa, enligt hvilken ensamt den vinnande parten, med afseende å det högre värdet, ålades en högre afgift utöfver då stadgade Chartae-Sigillatae recognition; att det i allmänhet vore svårt att bedöma värdet af det, som omtvislas, — t. ex. betalnings- och företrädesrätt i konkurs, der, oaktadt fordringen faststäiles, osäkert vöre, om den utginge, tillämpningen af ingångna aftal, tvister om servituter vid egendo - Bevillnings-Ulskottels Utlåtande N:o 29. 5 mar, teslaments- och fideikommiss-tvister m. m ; — att vid sådant förhållande grunden för afgiftens debitering vore i högsta måtto tvifvelaktig; alt dä det ålåge Expeditionshafvanden, vid ansvar, att tillse Kronans rätt, det vore för honom ytterst svårt att i detta hänseende fullgöra sin skyldighet; att tillämpning af föreskriften i följd häraf sällan ifrågakomme, samt att densamma derför syntes destoheldre kunna utan olägenhet ur författningen utgå, som derigenom vunnes en förenkling i de föreslagna föreskrifterna; och har Borgare-Ståndet, pä grund af hvad sålunda blifvit anfördt, till Utskottet återremitterat ifrågavarande stadgande.
Då Utskottets i denna del gjorda förslag blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde-Stånden godkänd t, anser Utskottet sig böra detsamma vidblifva. § 6.
Utskottets, sidan 12, gjorda förslag i fråga om beloppet af stämpeln å bouppteckningar har blifvit återremitteradt af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet; hvaremot Preste-Ståndet antagit den tarif för stämpeln, som finnes intagen i Prosten Sondéns vid Utskottets Betänkande fogade reservation, hvarförutan sistnämnde
Stånd beslutat ett sä lydande tillägg: nEfterlefvande maka befrias från stämpel-afgift å den andel i boet, som densamma tillfaller.» Bonde-Ståndet har uti ifrågavarande hänseende godkänt Utskottets förslag.
Mot detta sistnämnda har förnemligast blifvit anmärkt: att progressiv-afgifter vore mindre lämpliga, såsom föranledande till allt för ojemn beskattning; att då man i afseende pä allmänna bevillningen fränträdt den progressiva beräkningsgrunden och bestämt, att en viss procent skall utgöras af all inkomst, ehvad densamma vore större eller mindre, vore allt skäl för handen att äfven i afseende på stämpeln å bouppteckningar iakttaga samma princip; samt att då grunden för beskattning af den egendom, som död person lemnar efier sig, vore den, att eganderätten öfvergår från en person till en annan, men i det fall, att den aflidne efterlemnade maka, det endast vore den förres andel i boet, som förändrade egare, följaktligen endast denna del i boet borde vara föremål för beskattning.
Hvad först angår sistberörda anmärkning, hvilken äfven synes hafva legat till grund för det af Preste-Ståndet beslutade tillägg, anser sig Utskottet böra erinra, att i sådana sterbhus, der eflerlefvande make har enskild fast egendom, denna i bouppteckningen upptages inom linien och således i afseende å stämpelpappers-afgiften ej tages i beräkning, samt att, i fråga om boets gemensamma egendom, det först är sedan delning af boet blifvit förrättad, som kännedom erhålles, huru stor andel af boets tillgångar, som, efter skuldens gäldande, utgör hvardera makans behållna lott.
Då nu icke i lag 6 Bevillnings-Utskottels Utlåtande N:o 29. finnes beslämd någon viss tid efter dödsfallet, inom hvilken bodelning i allmänhet bör vara förrättad, skulle ock, derest efterlefvande makas andel i boet från slämpelafgift befriades, tiden för utrönande af beloppet utaf den stämpel,! hvarmed bouppteckningen borde förses, kunna obehörigen uppskjutas, så att någon möjlighet att i fråga om afgiftens utgående vinna nödig kontroll helt och hållet försvunne.
Enär Utskottet, i följd häraf, anser sig icke kunna understödja förslaget derom, att efterlefvande makes andel i boet skall från stämpel vara fri, får Utskottet inbjuda Preste-Ståndet att frånträda sitt i delta hänseende fattade beslut.
Vidkommande derefter frågan huruvida den beskattning, som genom stämpel ä bouppteckningar anses böra ega rum, skall utgå efter en progressiv procentberäkning, eller efter viss lika procent af boets behållning, ehvad denna är större eller mindre, anser Utskottet, att de skäl, hvilka i fråga om ärlig beskattning å inkomst af kapital eller arbete kunna anföras mot införande af progressiv beskattning, sakna giltighet, då fråga är om Statens rätt att erhålla någon del af den behållna qvarlåtenskapen efter död man.
Det torde nemligen i allmänhet kunna antagas, att, i den mån behållningen i ett sterbhus är betydlig, kunna ock sterbhusdelegarne med mindre afsaknad till
Staten afstå en större procent af denna behållning, än om behållningen utgör ett ringare belopp.
Af delta skäl synes ock billigheten fordra att i sterbhus, der behållningen är ringa, procenten sättes låg, men att den ökas i den mån behållningen är betydligare.
Ehuru Utskottet således anser att den uti nu gällande Stämpelpappers-förordning antagna grundsats, att stärapelafgiften för bouppteckningar skall utgå efter en progressiv procentberäkning, i mån af behållningens storlek, bör bibehållas, har likväl, vid det förhållande, att mot den af Utskottet föreslagna tarif anmärkningar blifvit gjorda såväl hos Ridderskapet och Adeln, som hos Borgare-Ståndet samt att Preste-Ståndet, med ogillande af samma tarif, antagit den utaf Prosten Sondén i dess ofvanotnförmäida reservation intagne tarif.
Utskottet funnit sig böra frånträda sitt i detta ämne gjorda förslag och i stället föreslå antagandet af sistnämnde tarif; hemställande Utskottet alltså, att Rikets Ständer måtte besluta, för behållning öfver 100 R:dr till och med 1,000 R:dr för hvarje fulla 100 R:dr — 10. att stämpeln å bouppteckningar skall utgå efter behållningen i boet sålunda: n n T) af t. o. m. 5,000 R dr för hvarje fulla 100 R:dr I) 10,000 » » n n » 20,000 » » v * n 30,000 d ti n n » 40,000 n v n v 71 50,000 77 77 77 71 20. 30- 40. 50. 60. 70. Bevillnings-Ulskotlets Utlåtande N:o 29.
R:dr öre. för behållning af t. o. ra 60,000
R:dr för hvarje fulla 100 R:dr — 80. n n n 80,000 71 7) 71 77 —• 90. öfverstigande 80,000 n „ n n 1: — Hvad Utskottet i öfrigt föreslagit dels i fråga om den författning, som vid stämpelbeloppets bestämmande bör tillämpas, dels om beräkningsgrunden, dä afliden person på flera orter efterlemnat egendom, torde vinna Rikets Ständers bifall. Ridderskapet och Adeln har återremitterat Utskottets, sidan 21, gjorda hemställan angående stämpel å kontrakter samt den punkt i § 6 af författnings-förslaget, sora innefattar stadganden derom, äfvensom i sammanhang härmed jemväl återremitterat dels Utskottets yttrande med anledning af en utaf Friherre Paykull väckt motion, dels Utskottets förslag angående stämpel å certepartier; hvarvid blifvit anmärkt, att Statsverket skulle, genom bifall till Utskottets förslag i berörda hänseenden, Iida en betydlig förlust.
På de skäl, som i Utskottets Betänkande redan blifvit anförda och dä Utskottets förslag härutinnan blifvit af de öfriga Riks-Stånden godkändt, anser sig Utskottet böra detsamma vidblifva.
Likaledes har Ridderskapet och Adeln återremitterat det å sid.
15 förekommande stadgande, så lydande: nKöpe-, Bytes- och Gåfvobref om skepp, fartyg och båtar af öfver 10 lästers drägt samt köpeafhandlingar om andra lösören, hvilka i säljarens vård qvarstadna, äfvensom afhandlingar, hvarigenom skog från hemman på viss lid föryttras, böra jemväl, för att vara gällande, beläggas med stämpel i förhållande till värdet, efter ofvanstående beräkning.
n Berörde stadgande har blifvit af de öfriga Riks-Stånden godkändt, med undantag deraf att orden, nför att vara gällande» blifvit af Borgare-Ståndet uteslutna.
Dessa ord återfinnas i den nu gällande författningen, och hafva af sådan anledning inkommit i Utskottets förslag; men då, på sätt hos Ridderskapet och Adeln ock blifvit anmärkt, det icke kan vara rätt att förklara, det ett kontrakt, som, derest det muntligen ingås, kan ega lagligen förbindande kraft, skulle, då det skriftligen affattas, för att vara gällande beläggas med stämpel, hemställer Utskottet, att Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde-Stånden, i likhet med Borgare-Ståndet, jemväl måtte besluta att orden nför alt vara gällanden skola ur författningen utgå.
Utskottets, sid. 16, gjorda förslag i afseende å Notariatsbref har blifvit af Borgare Ståndet återremitteradt, i anledning af gjord erinran derom, att dylika handlingar borde förses med lika stämpel, ehvad de utfärdades till Svenska undersåter, eller till utländningar.
Utskottet anser dock icke skäl att uti sitt, af tre Stånd i denna del godkända förslag göra ändring. 8 Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o 29.
Den uti författnings-förslaget, sidan 17, förekommande rubriken »Testimonia Academica-n har Bonde-Ståndet ansett böra förändras till någon motsvarande, ur Svenska språket hemtad, benämning; men då ifrågavarande benämning, som vid universiteterna begagnas för vissa slag af derifrån utgående betyg, är att anse såsom särdeles betecknande, och svårighet möter att finna något lämpligt, fullt motsvarande, Svenskt uttryck, anser Utskottet, hvars förslag i berörda afseende blifvit af de öfriga tre Riks-Stånden godkändt, Bonde-Ståndets härutinnan framställda anmärkning icke böra till någon åtgärd föranleda. 8 § 11 mom.
Borgare-Ståndet har ansett de här förekommande orden »den tjensteman, af hvilken dessa handlingar kontrasignera»» böra utbytas emot orden: »den tjensteman, som för expeditionen ansvarar.» Enär Utskottets förslag blifvit af de öfriga Riks-Stånden godkändt, och i denna fråga tre Stånds mening utgör Rikets Ständers beslut, lärer Borgare-Ståndets ifrågavarande åsigt böra anses hafva förfallit. 8 § 15 mom.
Utskottets förslag, att Ordförande i Magistrat är ansvarig för att Borgare- och Mästarebref blifva behörigen med stämpel försedda, har blifvit återremitteradt af Borgareståndet; hvarvid anmärkts, att det nu mera funnes få Magistrater, der Ordföranden vore expeditioushafvande, utan ålåge skyldigheten att ansvara för Magistratens expeditioner Magistrats-sekreteraren eller Notarien; och då, enligt 11 punkten, desse voro förpligtade att för riktig kartering af utgående handlingar ansvara, borde man icke belasta Ordföranden med ansvar särskildt för de i detta mom. omförmälda handlingar.
Som likväl, utom det att den ifrågavarande kontrollen icke kan medföra särdeles stort besvär, Utskottets förslag blifvit af de öfriga Riks-Stånden godkändt, och sålunda är att anse såsom ett Rikets Ständers beslut, lärer återremissen icke kunna till någon åtgärd föranleda. 15 § 1 mom.
Detta stadgande, som innehåller föreskrift om den myndighet, hvarest öfverträdelse af ifrågavarande författning skall pröfvas och afdömas, har blifvit af Borgare Ståndet - Bevillnings-Ulskoltets Utlåtande N:o 29.