Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:ts och Kronans tjenst, drucken, bote första gången Sex Rdr Trettiotvå sk., och andra gångrn dubbelt; blifve han ock, i sistnämnde fall, från tjensten skiijd på viss tid, ifrån en månad till ett år, efter omständigheterne.
Sker det tredje gången, varde han för alltid från tjensten afsatt.
I afseende på Prestman, sorn utom tjenstgöringen beträdas med fylleri, gälle föreskriften i 19 Cap. 23 §.
Kyrko-Lagen.
Med de till Krigs-Staten hörande personer för hålles efter Krigs-Artiklarne. 3> Begår någor brott i fylleri, må lians tillstånd ej lända honom till ursäkt; utan skall han, jemte ansvar efter denna Förordning, vara underkastad aliade påföljder, som Lag och Författningar i hvarje fall föreskrifva; dock att böter för fylleri icke ega rum för den, sorn för annat brott gjort sig till högsta kroppsplikt skyldig. 4, 5, 6, 7, och 8 §§. blifva lika med 5, 6, 7, 8 och 9 §§. i nu gällande FÖrorckning. 9 §•
Saknas tillgång till gäldande af de böter, som elter denna Förordning åläggas, skola de Exp■ Utsh.
N:o /;oö.
2S3 förvandlas till fängelse vid vatten och bröd, enligt den i 5 Cap. 4 §•
StrafF-Balkeri fastställda bwäkning.
-Äro, jemte fylleri, andra brott* begångne, och förvandling af böter skall ske, förhålles efter de grunder, sorn uti ix punkten af Kongl. Förklaringen den a3 Mars 1S07 utstakas. 10 §.
Förbrytelser emot denna Förordning skola åtalas vid allmän Domstol elier Police-inrätlning; ■ dock så, att, om den tilltalade tillika är anklagad för brott, som till Poiice-Kammarens upptagande ej hörer, fyIlei;ibroltet bör af allmän Domstol behandlas. 11 §.
Lands- ochStads-Fiscaler samt Krono- Stadsoeh Policebetjente åligge att å fylleribrott hafva noggrann uppsigt och dem vederbörligen åtala, vid laga ansvar, om sådant åsidosattes.
De fylleribrott, sorn ej äro af urbota beskaffenhet och icke inom Sex månader, sedan de sig tilldragit, hvarje månad till Trettio dagar räknad, blifva hos vederbörlig Domstol eller Poticc-imättning anmälde, äro sedermera icke åtal underkastade.. J2 §.
Denna §. blifver lika med 14 §• i nu gällande Förordning. i3 §.
Om tid och sätt till ändrings sökande i Utslag, som af allmän Domstol, i mål angående fy^leriBrott,* meddelas, gälle hvad i thy fall om brottmål i allmänhet stadgadt linnet.
Hu - 284 Fjpp. UuL Färsing till rind.
Skrif o. N:o 4o5, 4oG. ru ändring i Police-Kammares Utslag sökas må, är serskildt föreskrifvet. ■4 5- Penna. §. blifver lika med i5 §. i nu gällande Förordning.
Och anhålla R.
St. i underdånighet, alt, i händelse detta förslag lill förnyad Författning i ämnet af E. K. M. i Nåder gillas, densamma må varda till allmän efterrättelse utfärdad, Rikets Ständer framhärda etc. jy.-o 406.
Uppl. o, godk, hos Ridd. och Adeln d. 1 Mars j83o, 1’reste-Ståndet d. 3 — — Borgare-Ståndet d. 3 — — Bonde-Ståndet d. 3 — — Rikets Ständers förnyade underdåniga Skrifvelse _, angående regleringen af Riks-Statens Tionde Hufvud-Titel. S. A. K.
Under den 7 sistlidne December hafva R.
St. till E K.
M:t allålit underdånig Skrifvelse om den, med föranledande så väl afE. K.
M:ts vid innevarande Riksmöte aflåtna Nådiga Proposition, angående Stats-Verkets tillstånd och behof, som ock af serskilda inom Riks-Stånden väckta motioner, verkställda reglering af utgifterne å Riks-Statens f. d. Fjerde, nu mera Tionde Hufvud-Titel, för Clerecie.-och Läroverken; men Förp.
Utsi, Förslag till tind.
285 sorn, i anseende lill, vid berörde Skrifvelses expedierande, underlätet iakttagande, dels utaf behörige afdrag från vissa uppgifna belopp, dels af beviljad inflyttning på Staten af förut under anordning utom Stat utgångne summor, de i den underdåniga Skrifvelsen i förevarande afseende meddelade uppgifter i visssa väsendtliga delar befunnits skiljaktiga från R.
St:s vid Statsregleringeu i dess serskilda delar fattade beslut; så hafva hos E. K. M:t R.
St. skolat utbedja sig, alt, med rättelse af merauämnde redan aflåtna Skrifvelses innehåll, härigenom få i underdånighet anmäla, att de anslagssummor, som })å den nu mera Tionde llufvud-Titeln blifvit af R.
St. beviljade, att ifrén och med innevarande år intill nästa Riksdag utgå, äro följande, nemligen: för Clerecie-Stalen 163,226: 2.
3. hvartill kommer anslag för Biskopens på Gottland indelta lön, som, enligt de genom E. K. M:ls Nådiga Bref, den 5 Maji 1824, gifna Stadganden, contant ifrån LandtRänteriet uppbäres, och med iakttagande, alt de motsvarande hemniansräntorne från samma Slatsindelningar utbetalas, samt bland ordinarie räntan såsom inkomst upptagas, här förslagsvis uppföres med i,5oo: — — • 164,726: 2. 3. för Acadetnie- Gymnasii- och Scholae-Staten .. 178,335: 17. — 2>86 Exp.
Vtsli.
N:o för Schol-Staten i Calmar 45Tunnor Spannmål, emot besparing af motsvarande indelta belopp, samt för Gymnasii- och Sclmlas-Staten i Götheborg 66 T:r 3 fjerd:gr 6 k:pr, såsom in natura utgående, å 5 Rdr Tunnan, , . 555: 27. — för Religions- och Barnaundervisningen i de nya Capellförsamlingarne uti Vermlands Finmarker, tillsammans 483: 16. — anseende likväl R.
St., att då, i den mon nämnde Finmarker hinna blifva mera bebyggda, invåvånare derstädes, såsom på andra ställen, böra sjelfve underhålla Prest och Klockare samt bidraga till hvad för Barnaundervisningen erfordras, ifråga varande summa endast till nästa Riksdag å Stat uppföres.
Ersättning lill Upsala Academie, dels för det årliga anslag af 910 Rdr 32 sk., dess Stallstat före år 1S10 innehaft, dels för andra till år 181 3 af dervarande Rid-Schola innehafde förmoner, med 53o Rdr, eller tills, årligen i,44°i 82. —•
Academie tillerkänd er* sättning för år 1809 förlorade Aflöniugsmedel och Tullfrihets» ersättning 4oo: 8. —; Exp. Utsi.
Siri/v* N:o 4°7- 287 Till E. K. M:ts Nådiga disposition till förmon för Läroverken i Riket, enligt R.
St;s serskildt aflåtande underdåniga svaråE.K.Mtts Nådiga Proposition af d. 27 Febr. nästlidet år .... 60,000: — — — •— 24 en 5: 4- — för Kyrkors underhåll, dels contant, dels indelta räntor samtKronotionde-Spannmål, 64,266 Rdr 18 sk., samt efter inflyttning på Staten af 69,900 Rdr 20 sk., som förut under anordning utom Stat utgått 134.166: 38. — med 7 T:r Spannmål under penningeiön ä 6 Rdr och 3363 T:r 3i k:pr Spannmål in natura, med fastställd beräkning af calculationspriset för nämnde under Titeln anslagne Spannmål från 5-j till 5 Rdr per Tunna.
För Gymnastiska Central-Institutet 2,000: — — för Mechaniska Scholan 3oo: -— —- för den i Stockholm inrättade Normal-Sebola lill Vexelundervisningens befrämjande 2,000: — utgörande alltså totalbeloppet af denna Hufvnd-Titels anslag . . . 544,807: 44- 8. 288 Ex/ieditions-Utshottds Memorial, N:o 407.
I sammanhang med hvad om ifrågavarande Hufvud-Titels reglering sålunda anmäldt blifvit, och då tillgång icke bör mera saknas å specifique uppgifter om Clereciets samt Gymnasiioch Scholee-Staternes från Stats-Verket utgående aflöning, au för andra Embetsmäns, och deribland äfven Åcademiernes, för hvilka specifique Aflöniugsslater redan finnas upprättade; så, och enär så beskaffade Special-Stater skulle både för en allmän Öfversigt af förhållandena, då den definitiva regleringen af Läroverken ifrågakornmer, oell jemväl i statistiskt afseende för bedömandet af Boställens beskaffenhet, vara af nytta och vigt, få till E. K. M:t R.
Iralnbära den underdåniga önskan, det vederbörande Embetsverk måtte i Nåder anbefallas, att intill nästa Riksdag uppgöra fullständiga Special-Stater för Clereeiets samt Gymnasii- och Schofaä-Staternes anslag i Kronotionde och Penningar, samt uppgifter å Taxeringsvärdet af Kcclesiastique-Boställena.
N:o 4°7- Memorial, med hemställan orri ert förnyad underdånig Skrifvelse till K.
M:tj angående regleringen af Riks-Statens Tionde Huf vudTitel.
Sedan, genom den sammanfattning af R.
H. St:s beslut, i afseende på Statsregleringen, som in ne - Exptditions-Vishottets Memorial, N:o 4°7» J,c*9 Uehålles i Höglofl. Slals-Utskotlets Betänkande, Nto 335, med dervid fogade Tabeller, en störte och bestämdare åskådlighet vunnits af de på hvarje Hufvud-Titel för serskilda ändamål beviljade belopp, an som framställde sig genom bemälde Utskotts förut meddelade serskilda Utlåtanden, Expeditions-Utskottet nu mera kommit i erfarenhet om verkliga förhållandet med U:ne omständigheter, sorn vid afgifvandet af det Utaf de respective Riks-Slånden derefter godkände förslag till underdånig Skrifvelse, angående regleringen af Riks-Statens nu mera Tionde Hufvud-Titel, undfallit dess uppmärksamhet; Så har Utskottet icke tvekat om sin pligt, att inför R, H.
St. följande vördsamt framställa: Å förrberörde förslag, i enlighet hvarmed Underdånig Skrifvelse jemväl blifvit till K.
M:t expedierad, befinnes Anslaget för Clericie-Staten Uppfördt till i6G,2 04: 43. 4; men som från denna summa rätteligen bordt afdragas .... 2,978: I, genom rättelse af den sammanblandning, som egt rum med utgifterna för Clericiet och Kyrkor, då altså återstå tG3,226: 2. 3, hvartill kommer anslag lill liqvid för Biskopens på Gottland indelta lori, som, enligt de genom K. M:ts Nådiga Bref, d. 5 Maji 1824, Transport i63,2a6: 2. 3.
Bihang t. R. S:s Prof. to:de Sami. a Band. 3 Haft, 37 ago Expediiions-Vtskottets Memorial, N:o 407.
Transport 163,226: 2. 3« gifne Sfadganden, contant ifrän Landt-Ränleriet uppbäres, och förslagsvis blifvit på Slaten uppförd med . » i,5oo: så utgör sammanrrde beloppet Rd. 164,726: 2. 3.
Academie- Gymnasii- och Scholas-Statens anslag är i den underdåniga Skrifvelsen upptaget till 172,143: 1. 1.
Dertill kommer ock, enligt R.
St:s beslut, en summa af förut under anordning utom Stat af 7,2i3: 3i. 5; hvadan, med afdrag af nedsättningen i förslagspriset å Spannmål 1,121: 16. 6, totalbeloppet af detta anslag utgör 178,235 Rd. 17 sk.
Vidare förekommer, att, uti den ifrågavarande underdåniga Skrifvelsen, det för Kyrkors underhåll beviljade anslag blifvit uppgifvet till 64,266: 18. — men som dervid icke blifvit iakttagen en af R.
H. St. beslutad inflyttning på Staten af förut under anordning utom Statutgångne 69,900: 20.
-— så utgör beloppet tillsammans Rd. i34»i66: 38.
— I stället för det uti den underdåniga Skrifvelsen upptagne totalbelopp af Hufvud-Titelns anslag, eller 470H72 Rdr 33 sk. 11 runst., är nämnde totalbelopp alltså rätteligen Rdr 544>3o7: 44- 3-.
Till nödig rättelse i omförmälde väsendlliga omständigheter, får Expeditions-Utskottet vörd-.
Etep.
TJt sk.
N:o 4°8. agt. samt hemställa, det R.
St. täcktes uti förevarande ämne till K.
M:t aflåta en förnyad underdånig Skrifvelse, i enlighet med det förslag, som härjemte vördsamligen bifogas.
U. St. justerade §. af Riksdagsbeslutet, som upptager de vid innevarande Riksdag beviljade Anslags-Summorna på RiksStatens IIufvud-Titlar, bar deremot beloppet af dåvarande Fjerde, nu mera Tionde Hufvud-Titelns anslag blifvit rätteligen iakttaget; hvilket Utskottet skolat, i sammanhang med dess ofvan gjorda framställning, vördsamt tillkännagifva.
Stockholm den 2 5 Februarii iS3o.
N:o /foS.
Uppl, o, godk. hos Itidd. och Adeln d. 1 Mars i83o.
Preste-Ståndet d. 3 — — Borgare-Slåndet d. 3 — — Bonde-Ståndet d. 3 — '— Rikets Ständers underdåniga Skrif veisej angående Tull å Hvete. S. A. K. -Medelst underdånig
Skrifvelse af den 19 i denna månad hafva R.
St. till E. K. M:ts
Nådiga bepröfvande öfverlemnat det förslag till TullTaxa, hvilket R.
St. ansett af behof och serskilda omständigheter påkalladt; men som dervid in- och utförsel-Tullen å hvete icke blifvit föreslagen, utan R.
St. uti nämnde Skrifvelse i underdånighet anhållit, att derom serskildt fS agr Korp. Utsk.
N:o 408. till E. K.
M. med yttrande inkomma; så hafva R.
St, härmed skolat i underdånighet hemställa, att, då hvete nu produceras i Sverige mera allmänt än förr, och utöfver behofvet, men deremot i ringare mon skall odlas i Finland, så att någon betydligare import derifrån af detta sädesslag icke synes böra befaras, E. K. M. täcktes bestämma Tullen för ifrågavarande sädesslag, i öfverensstämmelse med de grunder, som för närvarande äro i England tillämpade, sålunda; att, när B:co B:co i T:a hvete kostar Rd. ro: utbetalas iTullRd. 3:16, när priset går till ro: 52. 2:52, ri: 16. . , . . . 2: —• . ...... r2:— r:r6. *«•««♦• 12# 52» »•«•» 3^’ hvarvid den minsta Tullafgiften skulle stanna, och hvilken alltid skulle erläggas såsom mini. mura vid högre pris, och såsom Transito-Tull vid återutskeppning af utländsk Spannmål, samt såsom utgående Tull för den Svenska; att, vid hvetets fällande under medelpriset ro Rdr B;co, Skyddstullen utginge på så sätt, att, när B:co B:co I Tja hvete kost.Rd. 9: r6. betalas iTullRd.4: — • ..... . 8,32....... 4* 5®’ ... ..... 8; • . . . • . 5:16. ....... 7: r6 6: — , 6:32 6:32.
Skri/v, N:o 4og, ag3 och samma maximitull för alla möjliga lägre pris.
N:o 4°9' Uppl. o, godk, hos Ridd, och Adeln d. 1 Mars i83o.
Preste-Ståndet d, 3 — — Borgare-Siåndet d, 3 — —- Bonde-Ståndet d. 3 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse, angående ett af gifvet förslag till bestämmande af Tull å Spannmål, S. A. K.
TJti ett till R.
St., angående bestämmandet af Tull å Spannmål, afgifvet förslag har blifvit anfördt, hurusom Landtmannens förlägenhet och deraf härflytande bekymmer, genom den hastiga omvexlingen i spannmålsprisen från ytterst låga, vid tillfället af goda skördar, till öfverdrifvet höga vid inträffande missväxtår, icke kunna afhjelpas genom uppköp för Statens räkning, hvilken åtgärd, efter hvad erfarenheten utvisat, medfört stora förluster, utan att ändamålet, nemligen jemna spannmålspris, derigenom kunnat vinnas: att, sedan , till följd deraf, Allmänna Magazins-Inrättningen, enligt R.
S:ts beslut vid förliden Riksdag, nu mera är upplöst, och Ständerne förklarat sig icke anse nyttigt, att Spannmålslager upphandlas förSta - 2vj4 Exp. Utsi.
Shrijv, N:o 4°0- tens räkning, samt år 1828 inträffat, att Sverige icke allenast egt öfverskott af spannmål, utan äfven med förmon deraf kunnat afyttra till Utländningen, tidpunkten nu ansetts vara inne att stadga sådana åtgärder, som kunde betrygga Landets invånare emot spannmålsbrist vid inträffande missväxt och underlätta landtmannens afsättning af denna dess jords förnämsta product i goda år, utan prisens oskäliga ombyten.
Landtmannen bar i synnerhet ansetts sakna sådana spannmålsköpare, som samla större lager och derigenom få lika interesse medlandtmannen emot spannmålsprisens häftiga fall, hvilket förmenats icke kunna förekommas, så länge spannmålshandeln är inskränkt till mer eller mindre närbelägna orters behof för dagen, då mer eller mindre tillförsel nödvändigt skall förorsaka ständiga fluctuationer; hvaremot, om stadga skulle vinnas, spannmålshandeln icke ensamt borde bedrifvas af Åkerbrukaren och Minuthandlaren för fyllande af dagliga behofvet, utan förnämligast af Grosshandlaren, som med större capital speculerar ej allenast på inhemska behofvets fyllande vid inträffad brist, utan äfven på Utländningens förseende med denna nödvändighetsvara, då det lönar sig, men att, om ett i detta afseende lämpligt system skulle kunna verkställas, det måste ordnas på det sätt, att äfven utländsk spannmål, under vissa oföränderliga restrictioner, kan få ingå i köpmannens större beräkningar.
Exp. TJtsli.
Förslag till imV. Shrifv.
K:o 409. 3g5
Detta syftemål har likväl ansetts alldeles icke kunna vinnas, så länge tullen å spannmål är underkastad godtyckliga, obegränsade förändringar, hvarunder köpmannen aldrig vågade ingå i större upphandling, aldraminst af utländsk spannmål.
För att bereda möjlighet och säkerhet för en stadgad fortfarande spannmålshandel, har föreslaget blifvit, att Tull-Taxan på spannmål måtte uppgöras efter de grunder, hvilka nedanstående tariff anvisar, och för närvarande äro i England tillämpade, nemi.: när B;co E:co 1 T:a Hvete kost. loRd. utbetalasi TullRd.3: 16. 1 T:a Råg . . 8 2:53. 1 T:a Korn . . 6 2: — 1 T:a Hafra . 4 1:16.
När priset går till 10: 3a. betalas i Tull Rd. 2:52.. ...... 8. 32. ...... 2: ■ . , . . . . 6:52 1:16. 4* 5^* • * - • • • —— 32.
När priset går till 11: 16 2: — 9: 16 1:16. 7: 16 — ...... 3* tå, ...... — 24* När priset går till 12 Rd. betalas iTull Rd. 1:16.
• ••••• IO ••••«.«• 5^* 8 — 24. 6 ......
, —16. 296 Jixp.
UtiJi.
Förslag tili una. ö'hriJ-V, N:o .^OQ, B:co B:co
När priset går tillRd. 12:52. bet. i Tull Rd.— 32» . . . .... 10:32 —24. « « . . . . • 8- 52. . , , . . —16. 6:32. ..... — 8. hvarvid den minsta Tullafgiften skulle stanna, och hvilken alltid skulle erläggas såsom minimum vid högre pris, och såsom Transitotull vid återutskeppning af utländsk spannmål, samt såsom utgående Tull för den Svenska.
Yid Spannmålens fallande under medelprisen, 10 Rdr Banco för Hvete, 8 Rdr för Råg, 6 Rdr för Korn och 4 Rdr för Hafre, skulle skyddsafgiften utgå på så sätt, att, när B:co B:co 1 T:a Hvete kost. Rd.9:16. betalasiTullRd.4i —1 1 T:a Råg ... 7:16. ..... 5:16. i T:a Korn ... 5:16. ..... 2:32* 1 T:a Hafre . . 3:16. ..... 2: — 1 T:a Hvete . . 8:32. ..... 4:32. iT:aRåg . . . 6:32 4: — 1 T:a Korn . . . 4*32 3:16. 1 Tea Hafra . . 2:32. ..... 2:32. 1 T:a Hvete . . 8! — * « * . . 5; 16. t T;a Råg . . . 6: — . . . . • 4:32.
1 T;a Korn ... 4: — 4: ~~ lT;a Hafra . . 2;— 3:16* Fxp.
Visit.
N:o 4°9‘ 297 B:co R:co 1 T:a Hvetekost.
Rd. 7:16. betalas iTull Rd. 6: —- jT:aRåg . . . 5:16 5:16. lT:a Korn ... 3:16 4:32* 1 T:a Hafre . . 1:16. ..... 4.: —• 1 T:a Hvete . . 6:52 6:32. iT:aRåg . . . 4:52 —' l T:a Korn . . . 0:32 5:16. 1 T:a Hafre ■ . —32 4:52, och samma maximitull för alla möjliga lägre pris. R. St., som, vid uppgörandet af det till E. K. M:ts Nådiga hepröfvande i underdånighet öfverlemnade project till Tull-Taxa, jemväl tagit i öfvervägande ofvanuppgifna förslag till reglerande af Spannmåls-Tullen, hafva funnit detsamma så förmonligt, att det, när verkställighet derå kan medgifva?, skulle medföra Spannmålshandelns stadga och framgång, samt Jordbrukarens verkliga, deraf icke i ringa mon beroende fördel; och, ehuru R.
St. icke ansett sig kunna i underdånighet tillstyrka förslagets antagande nu genast i hela sin vidd, emedan, 1 följd af Handels-Conventionen med Ryssland, Spannmål från Finland får emot half Tull i Riket införas; hafva likväl R.
St., som, medelst serskild Skrifvelse af denna dag, till S. K. M. aflåtit en, i öfverensstämmelse med ifrågavarande förslag, gjord underdånig hemställan, angående bestämmandet af in- och utförsel-Tull en Bihang t. R.
S:s Fröt, tolde Sami. 3 Band. 3 Haft. 38 298 Extcp.
Skdffv.
NrO^Oty^1^ å hvete, ansett sig böra förstnämnde förslag i underdånighet anmäla, med hemställan, att, då förändrade omständigheter sådant medgifva, E. K.
M. täcktes åt förslaget i sin helhet lemna den Nådiga uppmärksamhet och den tillämpa ning, som R.
St., för deras del, anse detsamma förtjena.
JY:o 41°- Upp], o. godk.
Ii os Ridd. och Adeln d. i3 Mars i83oi Preste-Ståndet d, ii — — Borgare-Ståndet d. i5 — — Bonde-Ståndet d. i5 — •— Rikets Ständers underdåniga Skrifvelseangående Salpetergärdens upphörande och ersättning derför af Tullmedlen och BrännvinsBevillningen.
S. A. K. Genom Nådig Skrifvelse, af den 11 September nästlidet år, har E. K. M. i Nåder bifallit R.
St:s, uti underdånig Skrifvelse, den 50 Julii samma år, gjorda hemställan om Salpetergärdens upphörande, under dervid fästade vilkor: att det, samma gärd, enligt Comiterades för Salpeter-Ärendena senast afslutade Hufvudbok, motsvarande belopp i penningar 125,985 Rdr 46 sk. 4 rst., eller jemna 124,000 Rdr B:co, anvisades såsom årligt anslag å Riks-Staten, och att, i hän - Exp.
U t sk.
N:o 4i°- 2S9 delse antingen detta anslag framdeles skulle in-dragas eller nedsättas, eller ock Salpeternäringen, såsom hädanefter, endast ankommande på enskild idoghet, emot förmodan, i den mon förfalla, att Kronans årliga behof af Salpeter icke kunde erhållas, Salpetergärden då å nyo skulle vidtaga och utgå, på sätt hittills egt rum; hvarjemte E. K. M. fästat R.
St:s uppmärksamhet derå, att uti berörde \ 24,000 Rdr icke innefattades det bidrag, E. K. M. uti Dess Nådiga Proposition, den 29 October 1828, äskat till Salpeterfondens återupphjelpande.
R St., som uti deras ofvanberörde underdåniga Skrifvelse förklarat, att, i händelse E. K. M. i Nåder bifölle Salpetergärdens upphörande, serskildt anslag komme att af R.
St. anvisas till Salpeternäringens bestånd och bedrifvande, äfvensom till uppköp af Salpeter, satnt genom serskild underdånig Skrifvelse, af den 26 nästlidne Februarii, anmält deras beslut, att den. brist, som möjligen kan uppkomma uti de beräknade tillgångarne för de vid denna Riksdag beviljade anslag, må af Riksgälds-Coutoiret genom lån anskaffas, hafva nu, i öfverensstämmelse med E. K. M:ts Nådiga Proposition, funnit godt att för Salpetergärden anvisa en ersättning af 124,000 Rdr, att utgå af de Statsverket utaf Brännvins- och Tull-Bevillningen tillflytande tillgångar, utöfver det belopp, hvartill de uti Riks-Staten blifvit beräknade.
St. få i underdånighet meddela; anseende likväl R. 3oo Ejcp.
Skrif v. N:o 4'o-4ir* St. den omnämnda Salpetergärden böra, på vanligt sätt, utgå intill nästa år, då de af R.
St. vid denna Riksdag beslutade Brännvins- och Bevillnings - Författningar komma att träda i verkställighet, och med hvilken tid Salpetergärden jemväl bör upphöra.
Då alltså det emot ofvannämnde 124,000 Rdr svarande belopp, som, enligt Riks-Staten, skolat inberäknas uti den från RiksgäldsContoiret till Stats-Contoiret för år 1850 och följande åren utgående
Statsbristsumma nu mera icke kan eller behöfver af Riksgälds-Contoiret utbetalas, få R.
St. härjemte slutligen i underdånighet tillkännagifva ; att den från Riksgälds Contoiret till Stats-Contoiret utgående Statsbristsumma kommer att utgöra för år 1830 och följanda åren till nästa Statsreglering endast 1,727,200 Rdr årligen.
Rikets Ständer framhärda etc. \N:o 411- Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 8 Mars i83o, Preste-Ståndet d. 9 — — Borgare-Ståndet d. g — — Bonde-Ståndet d. g — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsei anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Curhusafgiftens fortfarande. S. A. K.
Uti Nådig Proposition, af den 19 November Rxp. Ut sk.
N:o £11. 3oi 1828, har E. K. M:t, efter anförande af hvad R.
St. vid 1823 års Riksdag beslutit, angående erläggande af en Curhusafgift till veneriska smittans hämmande, samt E. K. M., för verkställighet häraf, medelst allmän Kungörelse, den 10 Mars 1824, förordnat, i Nåder yttrat, att, då af Sundhets-Collegii afgifna Berättelse inhemtades, det antalet af veneriske sjuke år 1827 utgjort 3,393 personer, och vid beräkning af samtlige Sjukhus Inrättningarne således varit något mindre, än medeltalet ifrån och med 1822 t. o. m. 1826, hvilket utgjorde 3529, men att likväl, på några Sjukhus, antalet år 1827 öfverstigit förenämnde medeltal, funne E. K. M. detta af Tabellerne närmare upplysta förhållande uppenbart visa nödvändigheten af fortfarande kraftiga anstalter till hämmande af en sjukdom, som dessförutan skulle hafva de menligaste följder för närvarande och kommande generationer.
Hvarjemte E. K. M., vid framställning om angelägenheten af Curhusafgiftens fortfarande, förklarat
Sig icke kunna undgå att tillika ådagalägga, huru nödigt det vore, att samma afgift äfven måtte användas att understödja de för helsovården så behöflige Lazaretten, hvilka för öfrigt i allmänhet voro förenade med Curhusen genom gemensam styrelse, läkarevård, betjening och byggnad.
Med afseende härå har E. K. M. i Nåder behagat tillkännagifva, att, enligt SeraphimerOrdens-Gillets Berättelse, Curhusafgiften för år 1826 utgjort 102,805 Rdr 35 sk. 5 rst., men Sos Exp. UtsJi.
Skrif v. N:o 4< u Lazarettens inkomster blott 28,047 Rdr 53 sk. 5 rst.
Banco; att utgifter och afskrifningar uppgått till 121,641 Rdr 28 sk.
Banco; samt att de flesta Lazarett alltså voro i den belägenhet, att de med sina, till större delen af frii villiga och obestämda afgifter bestående inkomster icke kunna underhållas, än mindre, fastän behofvet sådant kräfde, utvidgas och förbättras på ett sätt, som en väl inrättad Helsovårdsanstait fordrade.
Lazaretten egde icke eller något grundadt anspråk på understöd af Hospitalsfonden, enär det med R.
St:s underdåniga tillstyrkan instämmande Kongl. Brefvet, den 10 Sept 1765, innehölle, att Lazaretten skulle underhållas på Länets invånares egen bekostnad.
Likväl hade, de tider då spannmålsprisen varit högre och Hospitalens utgifter lägre, i anseende dertill att deras ändamålsenliga inrättning ej varit i fråga, Lazaretten af Hospitalsmedlen erhållit betydliga understöd, hvilket för Hospitalsfonden haft den menliga påföljd, att dess capital blifvit betydligen minskadt.