Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För alla de barn, sorn det åligger att folkskolan besöka, äfvensom för dem, hvilka, efter föräldrars elier målsmäns önskan, blifva i de föreskrifne laio-ämnena handledde hemma, bör undervisningen vidtaga då de uppnått en ålder af från och med 7 till och med 9 år; skolande det öfverlemnas till församlingarna sjelfva, att närmare bestämma skol-åldern, efter förhållandena i hvarje ort; dock så, att öppet lemnäs hvarje barn att äfven före 7 års ålder, eller före den lid, som för skolålderns början fastställes, få af skol-undervisningen sig begagna. 2:0
På tider, som af Skol-Styrelserne närmare bestämmas, böra examina med barnen i hvarje Skola anställas, dervid äfven de barn, sorn icke bevista folkskolan, skola sig infinna och förhöras, på det utrönas målte, huruvida, under hemläsningen, deras undervisning v£r*«, försummad. 38 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Ulskottens VHatande, Nto 128. 1:0
Skulle ett pastorat vara at så stor vidd, att åtskillige byar, hem - man, torp och lägenheter äro från den fasta skolan så aflägse, att hinder för skolans begagnande derigenom uppkommer för många af församlingens barn, böra nödiga ambulatoriska elier flyttande skolor tillika inrättas. 2:0
Dessa skolor böra omfatta vissa bestämda rotar, uti hvar och en af hvilka undervisning tillsammans minst 3 månader af året skall meddelas; ankommande det på församlingarne att läse-tiderne inom hvarje undervisnings-rote, efter omständigheterne, fastställa. 3:o
Lärarne i de flyttande skolorna böra, under den tid , som är bestämd. till skolans hållande inom en af deras rotar, besöka de andra åtminstone en gång hvar izjtde dag, för att derstädes, vid utsatte förhör-, kunna utröna, huruvida läsningen äfven under deras frånvaro behörigen fortgått. 4:o
Dessa skolor komma, i likhet med hvad om de fasta skolorna uti 2 punkten af § 1. är föreslaget, att ställas under inseende af Kyrkoherden och Skol-Styrelsen, hvilka ega vaka deröfver, att undervisningen ledes i öfverensstämmelse med den för fasta skolan gällande plan. 5:o
Der, jemte den fasta skolan, flyttande skolor äro af nöden, skola dessa, lika med de förra, bekostas gemensamt af hela den socken eller det pastorat, sorn den fasta skolan tillhörer, ehvad större eller mindre delar deraf begagna undervisningen i de flyttande skolorna. § 9- I de städer, der ändamålsenliga folkbildnings-anstalter saknas, skola sådana fasta skolor, som Utskotten här ofvan föreslagit, inrättas; kommande för dessa skolor och lärarne dervid enahanda föreskrifter att gälla, som i afseende å folkskolorna på landet blifvit meddelade. § 'o Ehuru utanläsning af Catechesen i skolorna bör ega rum under lärarnes ledning, åligger det likväl vederbörande presterskap att meddela barnen undervisning i religionen, serdeles såvidt den afser dess tillämpning på bjerta och lefverne, samt att för sådant ändamål infinna sig i de fasta skolorna minst en gång i hvarje vecka, och i de flyttande, så ofta tjensteåligganden och öfriga förhållanden uet medgifva.
För undervisningen i skolorna bör vexelundervisnings-melhoden, med Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Ullätande^ N.o 128.
39 iakttagande af de modificationer, hvartill läro-ämnenas beskaffenhet kan föranleda, desto heldre antagas, som tillfället derigenom beredes för meddelandet af undervisning åt så många barn, skolorne kunna inrymma. § 12. 1:0
För att vacka håg till läsning och täflan skolbarnen emellan, böra belöningar, dertill församlingarne, utan serdeles svårighet torde kunna bereda tillgång, utdelas åt de barn, som genom flit, skicklighet och ett godt uppförande utmärka sig, 2:0
De barn, hvilkas föräldrar, eller målsmän icke ega tillgång att bekosta deras kläder, underhåll vid skolan och nattläger, skola genom församlingens Fattigvård understöd jas, äfvensom sådane barn må, sedan de inhämtat färdighet uti innanläsning , ega frihet att blott en eller tvänne gånger i hvarje vecka skolan bevista, likväl endast under det förbehåll, att deras föräldrar eller målsmän gjort sig kända för sedlighet, skicklighet att uppfostra barnen, och nitisk vård om deras undervisning.
Den här medgifna inskränkning i skyldigheten för föräldrar och målsmän att hålla barnen till daglig skolgång må äfven ega rum i afseende på de barn, hvilka antingen genom för långt afstånd eller genom en oblid årstid hindras att skolan alla dagar besöka; börande hvar och en husbonde vara ansvarig, att dess tjenstehjons och Stat-torpares harn icke blifva i saknad af det underhåll, sorn utgör vilkoret för möjligheten alt af skol-öfningarne sig begagna. 3:o
I de församlingar, der Skol-Styrelserne,, i anseende till local förhållanden eller andra omständigheter, finna en mera utsträckt hemlåsning nödvändig, må ofvannämnde stadgande ej anses derföre lägga något hinder i vägen; dock med det förbehåll, att de barn, för hvilka hemläsning medgifves, icke desto mindre anses skyldige att å de dagar i veckan, sorn deltill bestämmas, infinna sig i skolan vid samma ansvars-påföljd för uraktlåtenhet deraf, sorn i allmänhet är bestämd för försummelse af skolgångs— skyldigheten. /po
I den händelse att föräldrar eller målsmän skulle tredskas att efterkomma de föreskrifter, som i afseende på barnens skolgångsskyldighet blifvit meddelade, skola de undergå varningar först af presterskapet och, der sådant ej hjelper, af Kyrk o-Råd eller Gommunal-Styrelse, så framt em sådan framdeles varder inrättad. 5:o
Om dessa varningar blifva frugtlösa, skola barnen från föräldrar»— nei skiljas och till yårdaades åt enskilda personer öfverlemnas samt déras^ 40 Stais- samt Allm. Besv.- och Ekon.-UlskoUcns Utlåtande, N:o 128. underhäll, jemte skolpenningarne, hos föräldrarne eller målsmännen i laga ordning utmätas.
6:0 Å alla de inom hvarje församling befintlige barn, sorn i skolåldern inlrädt, bör upprättas en Skol-längd, hvilken vid början af hvarje termin skall från predikstolen uppläsas. 7:0 Alla i skol-åldern varande barn, endast de undantagne, hvilka af föräldrar eller målsmän blifvit anmälde att undervisas hemma, böra dagligen 1 skolan sig inställa.
Dessa senare äro val befriade Irån skolgång, men måste vid de allmänna skolförhören sig inställa, för att undergå pröfning,, huruvida den undervisning, som de erhålla hemma, i noggrannhet och omfattning någorlunda motsvarar den, sorn i skolan meddelas; börande, on etl annat förhållande utrönes, ordentlig skolgång under följande läs-termin dein åligga. 8:0 Barnen böra bevista skolan den lid på dagen, som Skol-Styrelsen kan för undervisningens meddelande bestämma, så framt icke barnens föräldrar eller målsmän gifva tillkänna förfall, hvilket, i sådan händelse, af skol-läraren antecknas på en lista, som bör upprättas öfver de frånvarande och vid hvarje veckas slut till församlingens Kyrkoherde inlemnas. § *3. Om Söndagarne bör, der så sie kan, undervisning meddelas af vederbörande presterskap och lärare, dcke allenast uti religionen, utan också uti öfriga för skolorna föreskrifne läroämnen, vid hvilka tillfällen förhör i dessa ämnen med ungdomen anställes.
Till den i skolan begynda undervisningens fortsättning och ytterligare befrämjande, genom läsning af tjenliga böcker, bör socken-bibliothekers inrättande uppmuntras. § i4. 1:0
Då någon person önskar inrätta skola, och deri sjelf lemna undervisning, bör anmälan derom göras hos församlingens Skol-Styrelse, sota icke eger förvägra Skolans inrättande, så framt den sökande är välfräjdad, och eger den skicklighet, som för undervisnings meddelande erfordras; börande en sådan skola, hvad undervisningen och ordning angår, stå under Skolstyrelsens inseende. 2:0 Skolor, sorn på enskildes bekostnad redan äro inrättade eller framdeles kunna inrättas, stå äfven under Skol-styrelsens uppsigt, dock må ej någon rubbning Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Ut skottens Utlåtande, iV.-o 7 28.
41 rubbning i de vilkor, som vid deras stiftelse kunna 'vara föreskrifne, ega rum, så framt ej dessa äro af sådan natur och beskaffenhet, att de motverka eller förhindra undervisningens ändamålsenliga ordnande. § »5. 1:0
Församlingarne må sjelfve ega att bestämma disciplinen inom skolorna och att upprätta förslag lill stadgar derom; dock skall alltid ett sådant förslag underställas vederbörande Stifts-styrelsers pröfning och godkännande, innan det må såsom gällande anses. 2:0
Skulle någon skollärare befinnas oskicklig till förrättande af sin tjenst, eller ådagalägga ett sådant uppförande, att han ej bör såsom lärare längre bibehållas, må Skol-styreisen ega alt, efter anmälan hos församlingen, en sådan från tjensten skilja. § <6.
I hvarje socken eller större skoldistrict skall finnas en Skol-Styrelse, bestående af Kyrkoherden, såsom ordförande och ansvarig för det protocoll, som vid Styrelsens sammanträden föres, samt af ledamöter, hvilka af församlingen väljas; börande denna Skol-Styrelse icke allenast vaka deröfver alt undervisningen inom socknen samvetsgrannt besörjes, utan också hafva inseendet öfver alla de angelägenheter, som med skolan stå i beröring. 2:0 Åt Biskopen och Dom-Gapitlet inom hvarje Stift uppdrages att, i förening med den dem i allmänhet anförtrodda vården om undervisningsverken, sorgfälligt tillse verkställigheten af anstalterna för folk-undervisningen, samt vaka öfver deras ledning och utveckling till den vigtiga bestämmelse, som dermed åsyftas; dem tillkommer äfven att granska de reglementen för undervisningen i folkskolorna, sorn af vederbörande Skol-Styrel— ser upprättas, och hvilka reglementen alltid böra till pröfning och stadfästelse insändas, innan de i församlingarna få antagas till efterlefnad. 3:o Kyrkoherdarne böra, hvar för sin församling, årligen till SliftsStyrelsen ingifva berättelse om förhållandet med folk-undervisnings-anstalterne derstädes; äfvensom det åligger Consistorium att hvart femte är tilli Kongl. Majit insända underdånigt utlåtande öfver, skolundervisningens tilhstånd inom sine respective Stift.
Bih. tili. R. . St. Prott.f84,0 och 184/: 4^ Sami. 2.
Af.dl. arj.-dk. HSffi. 42 Siats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande, N.o 12g.
Utskotten hemställa härefter, att Rikets Ständer ville bevilja följande anslag, att till och med året efter nästa Riksdag från Riksgälds-Contoiret årligen utgå och till Kongl. Maj:t öfverlemnas, för att i enlighet rned de i Utskottens förestående utlåtande bestämda grunder användas, nemligen: a') till inrättning af Seminarier, Sex Tusen Fem Hundra R:dr, deraf 5oo R:dr för hvartdera seminarium. b) Till stipendier för lärare-elever vid dessa seminarier Nio Tusen JR:dr, hvilken summa bör, i mon af hehofvet, fördelas Stiften emellan. c) Till det i 4 §. 5 mom. omförmälda ändamål, Femtio Tusen Riksdaler.
Stockholm den 7 Januari 1841 - TiRYCKX HOS -T. A. WALLDSH,. 18 41,.
Bil. till Stats- samt Allm.- Besv.- ochEkon.-Utsh\ris Utlåtande, IV:o 128.
1 Emot Utlåtandet hafva blifvit anmälde följande reservationer: Af Herr Grefve Platen: ”Mot
Utskottens förslag af minimi-belopp af kunskaper, hvilka böra inhemtas, innan barnet får lemna Skolan, får jag reservera mig på den grund, att, då jag ansåg Utskottens förslag i Betänkandet, N:o 5, alldeles för högt i den ovilkorliga fordring, som der uttalades, anser jag det närvarande alldeles för lågt genom det modererande tillägg, som blifvit gjordt först vid slutet af förteckningen på de kunskaper, som borde inhemtas, och hvilket sålunda måste antagas såsom tillämpligt å alla de förut uppräknade ämnena.
Då jag beklagligtvis måste erkänna mig, i anseende till locala omständigheter, m. tn., inse svårigheten, om icke omöjligheten, af att såsom i Preussen bestämma, skoltiden till vissa år, dem nemligen, som ligga mellan den tidpunkt, då barnet med alfvar börjar kunna fatta, och då det kan beredas till sin första Nattvardsgång, hade jag, under full önskan, att lika tillfälle till kunskapers inhemtande hädanefter, såsom hittills, genom Trivial- och de andra larda Skoiorne, måtte vara hvarje Svensk medborgares barn i lika moa beredt, likväl trott, att man, såsom i Norrige, bordt inskränka måttet af de, för upphörande af barnets fortsatta besökande af Folkskolans oundvikligen nödige kunskapsämnen, och jag hade, med anledning häraf, önskat, att Utskotten till Rikets Ständers bifall framställt följande förslag: ’’Att hvart och ett barn, så väl af man-som qvinno-kön, inom skolålder, bör Skolan begagna så länge och intilldess nedanstående minimum ”hunnit inhemtas;” ”a) Att med lätthet läsa rent och väl Svenska språket innantill, så ’’val Latinsk, som Svensk stil;” "F) Religions-kunskap och Biblisk historia;’’ ”c) Skrifva;’’ ”Jj) Räkna;” ’’e) Kyrkosång;’’ ”samt, så vida icke mer än vanligt trög fatlningsgåfva lägger allt förstora ”hinder deremot:” ”/) Försvarlig färdighet i Svenska språkets rättskrifning;” "g')
Kännedom om det allmännaste af Fäderneslandets historia oell ^geografi;” och ”/i) Första grunderna af Natur-läran.” Bih. till 11.
Prof. 1840 och 1811. 4 Sami. 2 A/d. 28 Häftet.
1 3 Bil. till Stats- samt Allm. Besa.- och Ekon.-Utsklns Utlåtande, JV-.o 1 28.
Att svårigheter kunna möta vid iahemtandet af äfven detta, såsom nödigt för hvar och en ansedda minimum, finner en och hvar, som ti 11- bragt någon tid på landet, men detta förhållande torde dock kunna få anses af Utskotten tillräckligen förutsedt, genom deras i början af förslaget framställde undan tags-bes tamm elser.’’
Häri instämde Herr von Rosen, G Af Herr Anckarsvärd, August'.
”Mot Utskottens beslut i r punkten reserverar jag mig uti hvad, som föreskrifves, alt Bruksegare eller andra egendomsinnehafvare, sorn redan inrättat och underhålla egna fasta Skolor, det oagtadt,, skola bidraga till uppbyggandet och underhållet af Socken-Skola; jag anser ett sådant stadgande obilligt till sin grund, då derigenom en ökad tunga pålägges den medborgare, som sjelfmanl insett nyttan och nödvändigheten af folkundervisningens befrämjande, och förderfligt till sina veikningar, då lätteligen kunde hända, att de retlan inrättade enskilda Skoiorne derigenom blefve till antalet förminskade, då deremot Skolornas ökande till antalet inom de fleste sockwarne i Riket säkerligen vore det önskvärd: te mål att uppnå, med billigt afseende (åstadt på socknarnes vidsträckthet af ofta många mil; men för att förekomma allt missbruk i detäa fall, hade jag önskat den föreskriftenatt, der redan fast Skola finnes inrättad för 3o barn och deröfver, borde egaren eller cantonen, som dertill bidragit, vara fri från kostnader till andra Skolors byggande och underhåll inom socknen.” Häruti instämde Herr T ersmeden,. C. R. y samt Herr Conlracts-Prosten Öhrnberg.
Af Contracts-Prosten Herr August Björkman: ”Under åberopande af min vid Betänkandet, N:o 5, bifogade reservation, och lill följd af de vid nämnde Betänkande inom Riks-Slånden gjorda anmärkningar, får jag vid nu förnyade förslag till allmänna stadgande!) för folkundervisningen vördsamt underställa Rikets Ständer mina från llögluflige
Utskottens gemensamma beslut afvikande åsigter. 1:0 Oiden: minst en fast Skola bör finnas i hvarje Pastorat. ( anser jag böra förändras till: uti hvarje Pastorat skall finnas en mot Pastoratets loenia behof och nedan stadgade ändamål svarande, af Stiftets Dom-Capitel fastställd, Skol-inrättning, Skälen härtill äro anförda uti min vid Betänkandet, N:o 5, bifogade reservation. 2:0 Stadgandet uti Betänkandet, JV:o 5, §. 2, alt de communer, som äro i behof af understöd till uppförande af Skolbyggnader, skulle i lane - Bil. till Stats- samt Allm. Besa.- och Ekon.-Utsl:hs Utlåtande, JS:o i 28. 3 väg af allmänna medel undsättas, synes mig icke hafva bordt borttagas, utan förändras derhän, alt de Församlingar, som ålagit sig att tillbörligen värdigt af egne anslag aflöna en Skol-Lärare, men sakna medel att anskaffa nödiga Skolbyggnader med dithörande tomt eller jordland , må af Stats-anslaget för detta ändamål, och på sätt §, t\ föreskrifver, hugnas med en undsättning, som emotsvarar, hvad and ra Församlingar, hvilka redan hafva Skolbyggnader uppförda, kunna komma att af allmänna medelåtnju» ta till Skol-Lärarens aflöning. 3:o Den uti §.
3 Stipendiaterna ålagda förbindelsen,- alf, efter fulländad läro-cours, minst 3:ue år antaga erbjuden Skol-Lärare-befattning , synes nog hård, så vida detta stadgande innebär, alt Skol-Läraren under dessaförsta 3:ne år icke skall få utbyta en sämre lärareplats emot någon förmånligare å annan ort.
Jag skulle tro , att hela detta moment kunde saklöst utgå. /j:o Vid slutet af samma §. 3 och sista momentet, önskade jag följande tillagg:
Dock må alla, åtminstone större communer, sorn lagligen åtagit sig att värdigt och fortfarande, serskildt för Skolan, aflöna en Prestman, efter Dom-Capitlets godkännande af löne-vilhoren och Skolreglementet, ega rättighet att en sådan till ordinarie Skol-Lärare i stadgad ordning antaga.
Jag anser nemligen, å ena sidan , att man snart nog skall allt mera allmänt komma till den sanningen, att Folk-Lärare-kallet ej kan tillfredsställa ndeuppfyllas med mindre bildningsgrad, änden, yngre prest män böra innehafva, och alt således endast, så vida män med denna' förutsätta högre intellectuella, religiösa och moraliska bildning ombesörja den i Skolan börjande mennisko-föi ädlingen, den sanna, af folk-undervisningen förväntade, välsignelsen kan vinnas; och jag anser, å andra sidan, att, om anständig utkomst af communen eller Staten anslås åt Folk-Läraren, så kan den till Religions-Lärare-kallet nyss invigda preslmannen gerna börja sin tjenstgöring i Skolan, och under denna vigtiga embets-ulöfning med ännu unga och friska krafter så väl sjelf fortskrida i vetenskaplig bildning, sorn tillika lemna Församlingens äldre Religions-Lärare nödigt b i Ira-- de, oell derunder af dem i utbyte inlära deras längre och högre erfarenhet i herdekallet.
Oell 0111 dessa åsigler äro grundade, så böra communerne, under sagde vilkor, icke förnekas rättigheten att hos Dom-Capillen vederbörligen begära och erhålla prestman till ordinarie Skol-Lärare; en rättighet, som hittills ansetts tvetydig, och endast kunnat för hvarje serskildt fall afgöi as på högsta ort; men som hädanefter sannolikt skulle redan i första hand för - 4 Bil. till Stats- samt Allm. Besa.- och Ehon.-Utsl:ns Utlåtande, N:o 128. klaras obehörig, så vida den ej uli nu föreslående allmänna stadganden för folkundervisningen uttryckligen inrymdes. 5:o Skol-Lärare- och Klockare-befatlningarnes sammanslående synes mig i allmänhet hvarken böra tillstyrkas eller förbjudas.
Stadgandet derom uti §. 5 borde följaktligen lyda sålunda : Skol-Lärare- och KlocJcarebefattningarne må kunna sammanslås, der communerne sjelf ve så önska, och Dom-Capitlet finnér, att bar na-under visn i agen genom en sådan förening icke kan komma att lida, eller inga serskilda förhållanden och omständigheter föreningen hindra.
Att i större församlingar sammanslå Skolmästare-sysslan med Klockare-befattningen och den dermed oftast redan förenade Organist-sysslan, anser jag i allmänhet högst skadligt för den vigtiga barna-undervisningen.
Skälen har jag till en del framställt i min reservation vid Betänkandet, N:o 5.
Nemligen Klockarens olikartade och mångfaldiga bestyr såsom socknens och kyrkans, snart sagdt, syssloman, och Presterskapets lagliga och behöfliga biträde vid ofta nog dagligen förefallande embets-förrättningar göra honom vid större församlingar otjenlig för Skol-Lärare-kallet, som der serskildt fordrar sin man.
För att afhjelpa denna otjenlighet, hafva väl HögloQ.
Utskotten föreslagit antagandet af en Under-klockare; men huruvida saken dermed kan och bör bjeipas, må öfverlemnas lill hvarje församlings lagliga afgörande och Dom-Capitlels pröfning och stadfästelse.
Antages milt ofvannäronde förslag, så torde också frågan om storleken af lönen för den förenade Klockare- och Skolmästare-befattningen, samt den tillstyrkta underdåniga skrifvelsen förfalla, och hela §, böra omredigeras.
Löne-regleringen komme nemligen då äfven att tillhöra communen och Dom-Capitlet. 6:0
Utan att vilja dagtinga med den hittills ofta med rätta öfverklagade försumligheten hos en del föräldrar vid deras barns undervisning, och utan att neka vigten af de många skäl, som tala för antagandet af det i §. 7 föreskrifna minimum af kunskaper för hvarje allmogens barn, måste jag dock öppet förklara, att jag anser detta minimum, då dervid inga andra undantag göras, än för barn med bristande själsförmögenheter, vara nog stort.
Alla de fattiga barn, som böra hållas i Skolan på fattig-cassans bekostnad, kunna och böra möjligen uppdrifvas lill detta minimum; men huru alla de många arma dagsverkare, m. fl., som, utan att ega någon rättighet att räkna på understöd af fattig-cassan, dock hvarken kunna eller hinna sjelfve undervisa sina barn, eller magta en längre lid hålla dem en eller Bil. till Stats- samt Allm.
Best'.- och Ekon.-Utskzns Utlåtande, N‘.o i 28. 9 eller två gånger i veckan vid en aflägsen Skola, möjligen kunna tänkas genom varningar oell utmätningar förmås att förskaffa dessa barn kunskap äfven riti skrifva, uti räkna, uti rättskrifning, uti det allmännaste af Fäderneslandets historia och geografi och uti kyrkosång, är för mig omöjligt att inse.
För sådana barns undervisning tror jag, att nu gällande Kyrko-Lags föreskrifter åro nära nog tillräckliga, nemligen att föräldrarne skola åläggas, att låta sina barn i deras Chri'ten dom s-stycken väl och flit elisen undervisasamt Skol-Läraren tillhållas med flit att drijva barnaläran och tinder’isa barnen att läsa i bok.
Möjligen kunde det stränga uti nu föreslagiia lagstadgande afhjelpasgenom det tillägg, att
Skol-stvrelsen egde rätt att dispensera från vidare skolgång ifrågavarande mindre lyckligt lottade barn, sedan de lärl läsa väl innantill och försvarligt känna sina Christendomsstycken.
Att de fattigare bland allmogens barn, endast så underviste, ej skola såsom samhällsmedlemmar kunna inse sin bestämmelse och uppfylla sina pligter, torde väl svårligen med allvar böra påslås.’’
I denna reservation, så vidt den angick 3 §:s sista moment uti förslaget, instämde Herr Friherre Sprengtporten, Hr Anckar swärd , A., Herr Doctor Agrell samt Herr C A. Ponsette.
O Af Professoren Herr Doctor Thomander som vidhöll sin i detta ämne förut afgifna reservation i de delar, hvari densamma, efter nu af Utskotten vidtagna förändringar, fortfarande vore från deras beslut skilj— agl'g Af Herr Pousette: ’’Jemte åberopande af min vid Betänkandet, N:o 5, afgifna reservation , får jag endast tillägga och föreslå, att, då någon, som beslutat egna sig till Folkskole-Lärare, densamma åligger all hos Stiftets Dom-Capitel förete vederbörliga betyg om god fräjd och erforliga kunskaper, samt att Dom-Capitlel derefter eger bestämma och förordna, vid hvilken i orten redan varande välkända Folk-kola den practiska undervisningen bör inhemtas, hvarifrån godkändt betyg må sedan vata gällande vid tjensteansöknirigar; dock böra Lärare, som få förtroendet sådane betyg utgifva, ibågkommas med något bestämdt skäligt arfvode.
Jag anser, att på detta sätt ändamålet vinnes lättare än genom de föreslagna kostsammare Seminarierne.” Af Riksdags-fullmägtigen Mäns Mänsson från Calmar Län: ’’Emot Stadgandet i 2 § att med Skolbyggnad skall förfaras, såsom i fråga om Kyrkobyggnad föreskrifvet är, derest icke annorlunda inom communen Bih. Mll TO Bil. tili Stats- samt Allm. Besa.- och Ekon.-Utsl:ns Utlåtande, IV:o j 28. ian öfverenskomma?, nödgas jag reservera mig.
Skyldigheten att deltaga i Kyrkobyggnad är bestämd på en tid, då man ansåg alla CQUimonala utgifter böra bestridas af skattebonden.
Orättvisan af en slik beskatlningsgrutul är uppenbar, oell lior således icke vidare ifrågasättas. 26 Gap. 1 §.
Byggning»-Balken stadgar visst, att alle, som i Socknen bo, skola Kyrka bygga och uppehålla, men stadgar ock, att byggtiadsvirket, körslor och annan kostnad utgöres efter hemmantalet och dagsverken efter matlaget.
Vid en så beskaffad byggnad, sorn skolhus, kommer på de fleste ställen i fäderneslandet icke någre dagsverken i fråga.
Sedan byggnadsvirke! är framskaffad t, lemnäs arbetet vanligtvis till en entreprenör, i följd hvaraf det endast kommer att träffa den allaredan för hardt beskattade jorden, enär Bruksidkare, Fabrikanter och Handtverkare på landet b lefvo., helt och hållet befriade från ett så rattvist bidrag.