Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med afseende å det stora gagn, som dessa arbeten medföra så väl för det allmänna, som den enskilde, och då angeläget är att tillgång icke saknas på goda Topografiska kartor, hvilka i många fall visat sig vara särdeles nyttiga och användbara samt fullt motsvara dermed afsedda ändamål, finner Utskottet sig böra tillstyrka, att till fortsättande af Topografiska korpsens arbeten samt karte - graveringen måtte beviljas en summa af 150,000 R:dr, att med en tredjedel årligen utgå under nästkommande 3 år. 35:o. Likaledes och då Kongl. Majit, af skäl, som i Statsråds-protokollet finnas anförda, funnit det för innevarande statsregleringsperiod såsom extra anslag anvisade belopp af 9,600 Ridr till aflöning åt den ökade arbetspersonal, som erfordras för det militära karteverkets skyndsamma utförande, fortfarande vara behöfligt och derföre föreslagit beviljandet af denna summa äfven för nästkommande
Sine år, att med en tredjedel årligen, eller 3,200 Ridr under hvartdera af åren 1864, 1865 och 1866, utgå, hemställer Utskottet, att högstberörda nådiga framställning må vinna Rikets Ständers bifall.
Kommande, i anledning af den utaf Herr Ljungberg hos Borgare-Ståndet väckta och till Utskottets handläggning öfverlemnade motion (JV2 243), deruti motionären, bland annat, hemställt, att det för ekonomiska karteverkets bearbetande äskade anslag icke måtte uppföras å Riksstatens 6:te Hufvudtitel, utan bland 4:de Hufvudtitelns extra anslag, och arbetet ställas under Chefens för Topografiska korpsen inseende och ledning, Utskottet att deröfver meddela yttrande i sammanhang med sitt utlåtande angående regleringen af utgifterna under förstnämnda Hufvudtitel. 36:o.
Vid sistlidne riksdag då, likasom under flera föregående år, statsbidrag ånyo måste beviljas för upprätthållande af arméens pensionering, funno Rikets Ständer sig föranlåtne, att, på grund af hvad vid denna frågas behandling förekommit, uti under - Stats-Utskottets Utlåtande M 66.
41 derdånig skrifvelse hos Kongl. Maj:t anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes vidtaga de åtgärder, sorn befunnes lämpliga till förberedande af en sådan reglering af pensionsväsendet för arméen att hela pensioneringen kunde af Staten öfvertagas samt till åstadkommande af mera enhet i grunderna och vilkoren för denna pensionering, jemte nödig förenkling i förvaltningen, äfvensom att Kongl. Maj:t måtto lill Riket» näst sammanträdande
Enligt hvad Utskottet nu af ofta åberopade Statsråds-protokoll inhemtat, har ock Kongl.
Majrt häröfver infordrat yttrande af
Direktionen öfver arméens pensionskassa, som dervid anfört, alt, för en så beskaffad förändring, som afses med Rikets Ständers ifrågavarande framställning, erfordrades i första rummet Krigsbefälets hörande i afseende å öfverlåtandet af pensionsinrättningens fonder, hvadan
Direktionen, som saknade behörighet att i denna hufvudsakliga omständighet något yttrande afgifva, inskränkt sig till att fästa Kongl. Maj:ts höga uppmärksamhet å några med frågan sammanhängande och, särdeles hvad beträffade den af Rikets
Ständer åsyftade besparing i förvaltningskostnaden, på densamma inverkande förhållanden.
I sådant afseende hade Direktionen upplyst, att under dess förvaltning befunnes (lera andra mer och mindre betydliga fonder, hvilka för närvarande drabbades af dels inga dels högst obetydliga förvaltningskostnader, nemligen: l:o Arméens enskilda enke- och pupillkassa, som stiftades år 1817 och hvars fond, utan något understöd från Statens sida, blifvit samlad ooh uppehållen dels genom ärliga afgifter af alla delegare i arrnéens pensionskassa och dels genom inträdesafgifter af dem, hvilka frivilligt i enkekassan ingått: utgörande kassans utlånade kapital för närvarande 630,000
R:dr, samt den till 370 pensionärer utgående årliga pensionssumman 33,000 R:dr. 2:o Kongl.
Maj:ts fond i arméens enke- och pupillkassa, 7,300 R:dr, eller årliga räntan af det gåfvokapital, som i nåder blifvit anslaget lill pensioner för militär-enkor och barn, att, enligt Kongl.
Maj:ts nådiga förordnande, användas och särskildt redovisas, på sätt Kongl. Brefvet den 9 Februari 1819 föreskrifver, från hvilken fond för närvarande utgå årliga pensioner till 132 enkor och barn. 3:o Statsanslaget på 9:de Hufvudtiteln å 37,500
R:dr årligen till aflidna militärers i fattigdom efterlemnade enkors och barns pensionerande; hvilket anslag, intill år 1828 förvaltadt af Statskontoret, genom Kongl. Brefvet den 3 Januari nämnda år öfverflyttades till
Direktionen öfver arméens pensionskassa, för vinnande of enhet i förvaltningen, och sedermera af
Direktionen förvaltats i enlighet med Kongl, reglementet den 21 September 1833; åtnjutande för närvarande 970 enkor och barn årligt understöd från detta anslag. 4:o
Den af aflidna Grefvinnan Sophie Horn, född Blomstedt, gjorda stiftelse för fattiga militär-enkors och barns pensionerande, hvars årliga inkomster, nu upp Bih. till R.
4 Sami. 1 Afd. 23 Häft. ö 42 Stats-Ulskoltets Utlåtande JVs 66. gående till 8,700 R:dr, utdelas i årliga pensioner å ISO R:dr, enligt de i stiftelseurkunden föreskrifna grunder. 3:o Arméens ackordsamorteringsfond, bildad i ändamål att inlösa och amortera officers-ackorderna inom arméen, på sätt Kongl. Brefvet den 17 Augusti 1833 föreskrifver, samt förvaltad enligt reglementet deo 3 Juli 1840; varande fondens återstående skuld i utelöpande 4-procents-obligationer för närvarande 2,737,600 R:dr, hvilken skuld är beräknad att, enligt fastställd amorteringsplan, vara inbetald år 1886; hvarjemte
Direktionen meddelat, att samtliga dessa fonder, hvilka, så till inkomster som till utgifter, äro af skiljaktig beskaffenhet och till en del för olika ändamål afsedda, förvaltades afskilda från hvarandra och redovisades uti särskilda räkenskaper, som granskades dels af Kammar-rätten och dels af arméens egna Revisorer.
Hvad särskildt beträffade arméens enskilda enke- och pupillkassa, ansåg Direktionen att densammas förvaltning, till följd af dess organisation i samband med pensionskassan, blifva särdeles betungande, om, vid den ifrågasatta öfverflyttningen af pensionskassan till Statsverket, enke- och pupillkassan skulle förlora förmånen af den kostnadsfria förvaltning, gemensamt med arméens pensionskassa, under förutsättning hvaraf den stiftades och till följd hvaraf den hittills kunnat, ehuru de sednare åren med endast ett ringa årligt öfverskott, fullgöra sina förbindelser mot delegarne utan deras betungande med alltför höga afgifter.
Direktionen det Rikets Ständer val icke kunnat åsyfta, att ensamt pensioneringen af arméens befäl skulle från dess nuvarande Styrelse till Statsverket öfverflyttas, utan att sådant borde ske i sammanhang med ordnandet af pensionsväsendet i sin helhet för Statens samtliga embets- och tjenstemän, hvilka nu efter olika grunder pensioneras från särskilda inrättningar och fonder af olika natur; och då för sådant ändamål redan en kommitté blifvit af Kongl. Maj:t i nåder förordnad, hade Direktionen i underdånighet hemställt, att Kongi.
Maj:t täcktes, sedan nämnda kommitté fullgjort sitt uppdrog, hänskjuta ärendet, i hvad det rörer arméens pensionskassa såsom enskild stiftelse, till Krigsbefälets utlåtande, antingen vid dess år 1867 inträffande nästa ordinarie sammanträde, eiler derförinnan, i händelse Kongl Maj:t skulle anse omständigheterna påkalla extra sammanträde.
Direktionens betänkande blef sedermera, jemlikt Kongl. Maj:ts nådiga beslut den 28
December 1861, öfverlemnadt till den för landtförsvarets ordnaude tillsatta kommitté för att lagas i betraktande vid behandlingen af frågan om pensioneringen af artnéens befäl och tjenstemän, sedan Kongl.
Majit likväl redan förut åt denna kommitté uppdragit att, i anledning af Rikets Ständers ofvanberörda framställning i ämnet, afgifva yttrande.
Men enär kommiltéens utlåtande före riksdagens början ej ill Kongl. Majit inkommit, hade följaktligen något förslag till en sådan reglering af pensionsväsendet för arméen, som Rikets Ständer åsyftat, icke kunnat till pröfning framläggas.
Stats-VIskottets Utlåtande M 66. 43
Direktionen för arméens pensionskassa i underdånighet anmält, att hittills beviljade ^statsbidrag dels för upprätthållande af nämnda kassas egen pensionering, dels till fyllnadspensioner, icke allenast fortfarande vore behöfliga, utan ock att förhöjning uti sistnämnda anslag påkallades till enahanda belopp, som vid 1886—1888 årens riksdag blifvit bestämdt, har Kongl.
Majit, som velat afvakta regleringsfrågans behandling så väl hos Landtförsvars kotnmittéen, som af arméens Krigsbefäl, föreslagit, att Rikets Ständer, för fortsatt tillämpning under åren 1864, 1868 och 1866 af nu gällande pensionsstater för arméen och Gotlands Landtbeväriog, dels måtte anvisa ett årligt kreditiv å 130,000
R:dr att, i mån af behof, användas till betäckande af den skilnad, som för arméens pensionskassa kan under dessa år uppstå i följd af den nya pensioneringens tillämpning, eller för tre år tillsammans 430,000 R;dr, dels ock att, til! betäckande af den brist, som ansetts uppkomma uti det kreditiv å 100,000 R:dr, som vid förra riksdagen anvisades för år 1863 till berörda ändamål, bevilja ett fyllnadskreditiv af 30,000 R:dr, samt slutligen att, för upprätthållande af arméens pensionskassas egen pensionering under hvartderu af åren 1864, 1863 och 1866, måtte å Riksgälds-kontoret tillhandahållas ett kreditiv till enahanda belopp, som för innevarande statsreglering dertill finnes anvisadt, eller 83,500 R:dr årligen, således för nyssnämnda 3 år tillhopa 256,300 R:dr, med skyldighet likväl för pensionskassan att till Riksgälds-kontoret afstå det kassan för hvartdera af dessa 3 år tillkommande förhöjda vederlag för de till Statsverket indragna rusthållsafgifterna.
Häraf visar sig att åtgärder från Regeringens sida visserligen blifvit vidtagna för att bereda lösning åt den väckta frågan angående ordnandet af pensionsväsendet för arméen, men att åtskilliga hinder dervid uppstått, hvilka det icke berott på Kongl. Majit ensamt att undanrödja; och till följd häraf har detta vigtiga ärendes handläggning hos Rikets Ständer sålunda ånyo måst, åtminstone för någon tid, undanskjutas.
Då emellertid Utskottet, i allo delande de åsigter, som af Rikets sednast församlade Ständer härutinnan uttalats, finner det vara både önskvärdt och angeläget att en ändamålsenlig pensionering för arméen, utan vidare dröjsmål bringas till verkställighet, tvekar icke Utskottet hemställa, a) att Rikets Ständer, med förnyande af sin vid sistlidne riksdag härutinnan gjorda framställning, mätte i underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl. Majit täcktes låta vidtaga sådana förfoganden att ej mindre arméens Krigsbefäl, än ock öfriga vederbörande blifva i tillfälle att så tidigt före nästa riksdag i denna fråga höras och med yttrande till Kongl. Majit inkomma, att Kongl. Majit för derefter sammanträdande Ständer må kunna framlägga så beskaffadt förslag till reglering af arméens pensionsväsende, som uti Rikets Ständers vid sistlidne liksdag undeidåniga skrifvelse afses. 44 Stats-Utshotlets Utlåtande M 66.
I fråga åter om de bidrag, hvilka Kong!.
Majit nu äskat till upprätthållande af arméens pensionering och vidkommande först de årliga kreditiv, som ansetts behöfliga för fortfarande tillämpning af de nya pensionsstaterna för arméen och Gotlands Nationai-beväring så vä! under nästa statsregleringsperiod som för innevarande år, bar Utskottet af Direktionens den 23 Juli sistlidet år till Kongl. Majit i detta ämne afgifna utlåtande inhemtat, att beloppet af de från statsmedel utgående fyllnadspensionerna årligen stigit och att detta belopp, som vid 1838 års slut utgjorde 26,020 Ridr, vid 3:djc q va r talets utgång nästlidet år uppgått till 111,903 Ridr.
Yid sådant förhållande och enär några omständigheter icke inträffat, som synas böra föranleda till förändring uti ofvanberörda af Rikets
Ständer vid närmast föregående 2:ne riksdagar godkända och af Kongl. Majit fastställda förhöjda pensionsstater för befäl och tjemsternän vid arméen och nämnda korps, samt den af Kongl.
Majit för detta ändamål nu föreslagna summa icke kan anses för den kommande liden vara för högt beräknad, finner Utskottet sig böra tillstyrka, b) att, för fortsatt tillämpning af ofvannämnda förhöjda pensionsstater, för åren 1864, 1865 och 1866, å Riksgälds-kontoret måtte anvisas ett årligt kreditiv af 150,000 Ridr, att, i mån af behof, an vändas till betäckande af den skilnad, som för arméens pensionskassa under berörda år kan uppslå genom den nya pensioneringens tillämpning, samt att delta belopp måtte, på sätt Kongl. Majit begärt, till Direktionen öfver nämnda kassa utbetalas sålunda, att hälften deraf utgifves den 1 April och den andra hälften den 1 Oktober hvarje år, med förbindelse för Direktionen att, vid reqvirerande af första halfårets belopp, med afslutade räkenskaper redovisa föregående årets utgift; — och torde på Direktionen få ankomma, att, derest för något af ifrågavarande år kreditivet skulle befinnas vara för det dermed afsedda ändamålet otillräckligt, före nästkommande riksmöte till Kongl. Majit afgifva den underdåniga framställning, som kan af omständigheterna påkallas. samt c) alt likaledes för år 1863 må å Riksgälds-kontoret såsom fyllnadskrediliv anvisas ett belopp af 50,000 Ridr, för att dermed betäcka den brist, som för pensionskassan möjligen kan uppkomma i den kreditivsumma af 100,000 Ridr, hvilka Rikets sednast församlade
Ständer för enahanda ändamål beviljat till utgående under sagde år.
I sammanhang härmed anser Utskottet sig böra meddela, hurusom, sedan, i enlighet med hvad Rikets sednast församlade Ständer bestämt, Direktionen öfver arméens pensionskassa i underdånighet anmält, dels att, jemlikt upprättad t bokslut för år 1862 öfver det af Rikets Ständer beviljade kreditiv för fortsatt tillämpning af ofvannämnda pensionsstater, utgifterna öfverstigit anslaget med 4,543 Ridr 84 Slats-Utskottels Utlåtande M 66. öre, dels ock att den af Kongl. Mnj:t äskade, här ofvanomförmälda förhöjning af 80,000 R:dr å berörda kreditiv för innevarande år lemnade tillgång jemväl til! betäckande af förenämnda för år 1862 uppkomna mindre brist, om medgifvande dertill erhölles, Kongl.
Majit, på grund häraf och i anledning af hvad dess nådiga Proposition i detta ämne (pag 28) innehåller, låtit, genom Chefen för Landtförsvars-departementet, uti särskild skrifvelse af den 17 nästlidne Februari, gifva StatsUlskoltet tillkänna, alt, derest den af Kongl. Majit begärda förböjningen i kreditivet för innevarande år beviljades samt Rikets Ständer tillika medgåfve att denna förhöjning jemväl finge användas till betäckande af den uppkomna bristen å 1862 års för pensioneringen anvisade kreditiv, någon tillökning uti sistnämnda kreditiv icke erfordrades; och får Utskottet hemställa, d) att Rikets Ständer för deras del lemna bifall til! hvad Kongl. Majit i afseende å användandet af 1863 års kreditiv sålunda behagat föreslå och följaktligen medgifver, alt af detta kreditiv må utbetalas det belopp, 4,843 Ridr 84 öre, som erfordras för betäckande af den för föregående året uppkomna brist i då anvisade kreditiv— summa.
Beträffande slutligen Kongl. Maj-.ts nådiga framställning om anslag äfven under nästkommande 3:ne år, för upprätthållande af arrr.éens pensionskassas egen pensionering, så synes den af kassans
Direktion meddelade, i Statsråds-protokollet (pag. 66) intagna redogörelse för utgifterna i berörda hänseende under föregående år ådagalägga, att kassan fortfarande är i verkligt behof af detta understöd; hvadan Utskottet hemställer, e) att till omförmälda ändamål må, för hvartdera af åren 1864, 1868 och 1866 å Riksgälds-kontoret anvisas ett kreditiv å 88,800 Ridr, med skyldighet för pensionskassan att till Riksgälds-kontoret afstå det kassan för hvartdera af nyssnämnda tre år tillkommande för höj da vederlag för de lil!
Statsverket indragna rusthållsafgifterna; äfvensom att Rikets Ständer medgifva, att, på sätt nu eger rum, berörda årsanslag må qvartalsvis under hvarje år utbetalas, dock med förbindelse för kassans
Direktion att, sä snart det årets räkenskaper för hvilket anslaget är afsedt, hunnit afslutas, hos Fullmägtige i Riksgälds-kontoret behörigen ådagalägga om hela anslaget eller huru stor de! deraf varit för ändamålet behöfligt, samt att, i händelse det lyftade beloppet icke åtgått, öfverskottet återlemna. 37:o.
Med erinran, hurusom vid de två sistförflutna riksdagarne Rikets Ständer beviljat ett årligt anslag af 9,000 Ridr, att, för då gällande statsreglering, enligt 46 Slats-Utskottets Utlåtande JM 66.
Majrts disposition, användas till understöd åt Officerare af arméens särskilda bufvudvapen, som kunde vara hugade att inträda i aktiv krigstjenst hos någon i vänskapligt förhållande med Sverige slående magt, hvars armé till större eller mindro del befunne sig på krigsfot, med Kongl.
Maj:t förbehållen rätt att hvad af anslaget inom ett år kunde komma alt besparas få för ett följande år för ändamålet disponera, har Kongl. Maj:t, med afseende å det gagn för arméens ijenslbarhet i fält, som härigenom åsyftas, föreslagit att Rikets Ständer måtte under samma vilkor, sorn blifvit fästade vid förra anslagen, för åren 1864, 1865 och 1866, bovilja ett anslag af 9,000 R:dr årligen, eller tillhopa för alla tre åren 27,000 R:dr, att till dylika understöd användas.
Vid behandlingen af denna fråga har Utskottet jemväl till pröfning förehaft en hos Ridderskapet och Adeln väckt, till Utskottet remitterad motion, deri Herr von Axelsson, J. F., af anförda skäl, yrkat att della anslag måtte bestämmas till 15,000
Ridr årligen och således för 3 år till 45,000 R:dr.
Men enär, enligt hvad den nådiga Propositionen gifver vid handen, Kongl. Maj:t, ehuru flera ansökningar om understöd af dessa medel till Kongl. Majit inkommit, än att sådant understöd kunnat åt alla sökande beviljas, ansett det ifrågaställda anslaget böra vid sitt nuvarande belopp bibehållas, har Utskottet saknat skäl motionärens framställning understödja, och hemställer alltså, att Rikets Ständer endast må bifalla hvad Kongl.
Majit i berörda hänseende föreslagit. 38:o.
För uppförande af kasern- m. fl. byggnader för Svea Artilleri-regemente, hvartill kostnaderna, enligt upprättadt förslag, beräknats utgöra 880,570 Ridr Rimt, har, enär berörda byggnadsföretag ansetts kunna utan skada fulländas under loppet af 6 år, Kongl.
Majit begärt att Rikets Ständer måtte för nästkommande statsregleringsperiod anvisa hälften af den beräknade kostnadssumman, eller 440,285 Ridr, att utgå under åren 1864, 1865 och 1866 med '/3 årligen.
I denna fråga innehåller det den Kongl. Propositionen åtföljande Statsrådsprotokoll för den 14 Oktober nästlidet år ett utförligt yttrande af Departementschefen, deruti, bland annat, meddelas (pag.
72 och 73) en framställning af de åtgärder, som sedan 1840 vidtagits och de särskilda förslag, som derefter genom vederbörande Regements-chefcrs försorg blifvit uppgjorda i ändamål att kunna förse nämnda regemente med nödige kasern- och ridhusbyggnader och hvarvid erinras, att det ena af dessa förslag vid 1844—1845 årens riksdag utgjort föremål för öfverläggning hos Rikets Ständer och att det andra, endast med afseende å den uppgifna bvggnadskostnadens höga belopp och enär medel måst begäras för åtskilliga andra särdeles vigtiga behof, icke kunnat för Rikets år 1856 församlade Ständer framläggas.
Hänvisande till de upplysningar i ämnet Departements-chefen Stats-Utskotlets Utlåtande JY1 66. 47 sålunda för den förflutna tiden meddelat, har Utskottet ansett sig endast böra i korthet redogöra för denna frågas sednare behandling.
Sedan Rikets Ständers år 1861 församlade Revisorer, oaktadt de högst betydliga kostnader, som med ett dylikt företag äro förknippade, dock ansett behofvet af en sådan byggnad vara så stort, att de bort derå fästa Rikets Ständers uppmärksamhet, och Kongl. Maj:t, med afseende härå samt enär ifrågavarande behof syntes så snart som möjligt böra afhjelpas, anbefallt Krigs-kollegium att, efter vederbörandes hörande, till Kongl. Maj:t inkomma med förslag i ämnet, hade Kollegium, jemte eget utlåtande, i underdånighet öfverlemnat ritningar och kostnadsförslag för kasern, ridhus, m. fl. byggnader åt bemälda regemente, äfvensom de yttranden, hvilka härutinnan afgifvits såväl af regementets Chef, som af Chefen för Ingeniör-korpsen.
Härvid hade Regements-chefen hufvudsakligen anfört, att
Batteri-cheferna för att kunna fullgöra sitt åtagande att, enligt gällande passevolans-kontrakt, ombesörja truppens inqvartering, varit nödsakade att antingen genom köp eller förhyrande anskaffa lokal med erforderligt utrymme.
Detta hade tillförene icke varit med synnerliga olägenheter förenadt; men i samma mån de aflägsnare stadsdelarne och således äfven Ladugårdslandet, der Artilleriets förråd och stall vore belägna, blifvit bättre bebyggda, hade högst betydliga svårigheter vid passande lokalers anskaffande uppstått, hvarföre anledning vore att befara det
Batteri-cheferna i framtiden icke kunde fortfara med truppens inqvarterande.
I sådant fall borde detta bestyr Öfvertagas af stadens myndigheter, men genom en sådan anordning blefve olägenheterna af truppens spridning inom en stor stad sannolikt ännu större än hittills.
Visserligen kunde mot det af numera aflidne Öfversten vid Ingeniör-korpsen, C. Hjelm, år 1856 uppgjorda förslag till kasernbyggnad m. m. för nämnda Artilleri-regemente, enligt Regements-cbefens tanke, anmärkas, att utrymme icke blifvit beredt för hela det antal hästar, som under exercistiden begagnas, och ännu mindre för det antal, som för en krigsrustning skulle erfordras; men detta ansåges kunna afhjelpas dels genom uppförande under exercistiden af provisionela stall å Ladugårdsgärdet, dels ock, i fall nytt ridhus blefve uppfördt i sammanhang med kasernen, genom det nuvarande ridhusets användande om sommaren såsom stallskjul, hvarförutan, i afseende på utrymme i och för batteriernas ställande på krigsfot, Regements-chefen ansett särskilda åtgärder för stallrums beredande vid dylika tillfällen böra vidtagas, enär i annat fall underhållskostnaderna under vanliga fredsförhållanden blefve alltför stora.
Vidkommande läget kunde detsamma, enligt Regements-chefens tanke, svårligen väljas bättre, än som föreslaget blifvit, eller straxt invid Artillerigården, der batteriernas fältmateriel förvaras; men beträffande kostnaden för den föreslagna kasernens uppförande, jemte en jemväl föreslagen förändring af nuvarande kronobagerihus, der regementets mat-, skol- och gymnastik-inrättningar för närvarande 48 Siats-Utskottets Utlåtande M 66. vore inrymde, hade Regements-chefen förmodat, att densamma icke kunde utan extra statsanslag bestridas, hvaremot stallets tillbyggnad med hvad dertill hörer, äfvensom ridhusets uppförande m, m. ansetts kunna bekostas af Krigs-kollegii Artilleri-afdelnings ordinarie anslag; och hade, under slidan förutsättning, statsanslaget beräknats till 678,000 R:dr samt Artilleri - afdelningens tillskott komma att utgöra 147,000 R:dr.
För öfrigt och enär de tomter vid Nybrohamnen, qvarteret Bodarne, hvilka icke tillhörde Kronan, mäste inlösas för den ifrågavarande kasernbyggnaden, men Kronan endast behöfde en mindre del deraf, och den öfriga komme att läggas till den nya strandgalan, hvaremot ett stycke af gatan utmed Artilleriplanen komme att ligga inom kaserngården, hade Regements-chefen ansett vederbörande stadsmyndighets utlåtande böra inhemtas, om och i hvad mån staden vore villig att afstå, eller i inlösandet af berörda, nu illa bebyggda tomter, deltaga.
Nyssberörda förslag hade sedermera undergått granskning i Ingeniör-korpsens Militär-kontor, der dels förslag till förändringar i förra planritningen till kasernen jemte förändrad inredning af kronobageriet, dels förnyadt kostnadsförslag uppgjorts.
Enligt detta beräknades utgifterna på följande sätt: för Kasernbyggnaden på södra sidan af den s. k.
Artilleriplanen, deruti inbegripen en till 20,000 R:dr förslagsvis upptagen kostnad för värmeapparat R:dr 520,000.
» Kronobageribyggnadens påbyggnad och inredning » 130,000.
» Stallets tillbyggnad på norra sidan » 81,000. » ett ridhus på planens norra sida » 54,000. b Jernstaket, m. » 4,500. b Kaserngårdens fyllning och stensättning b 7,500. b Inköp af tomter, förslagsvis o 75,000. b Inredning af kronobageri i annan lokal, förslagsvis .... o 15,000. b Oförutsedda utgifter » 12,000.