Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majlis nådiga beslut om ny tomtreglering i Christianstad, finge utkastas och till staden öfverlåtas, har Kongl. Majit, genom nådigt Bref af den 7 November 1848, lörordnat, att de ifrågaställa fästningsverken skulle raseras och derigenom uppkommande tomtplatser åt staden tills vidare upplåtas emot erläggande till kronan af årliga tomtören; äfvensom Kongl.
Majit, under den 19 Februari sistlidne år, vid slutlig pröfning af frågan om lämpligaste sättet för verkställande af Christianstads fästnings rasering, i nåder beslutat, att så väl ofvannämnda verk, som den fästningen tillhörande hufvudvall skola genom statens försorg och på dess bekostnad raseras efter en viss af Kongl. Majit tillika fastställd plan, men att deremot fästningens södra esplanad samt dess norra och södra utanverk med deri befintlig stén, äfvensom den Allo tillhörande mark i vester och öster om fästningen, böra i laga ordning uppmätas, graderas och värderas, för att derefter kunna användas såsom vederlag för annan, kronan icke tillhörig, mark, som ansetts behöflig till beredande af större utrymme för garnisonens i Christianstad årliga ölningar.
Vid sådant förhållande och då, utom de redan åt
Christianstads innevånare emot årliga tomtörens erläggande tills vidare upplåtna delar af fordna fästnings - 8 Kongl. Maj:ls Nåd.
Proposition, JU 55. verken, genom de öfriga vallarnas och fästningsverkens rasering, ett betydligt utrymme för stadens bebyggande samt nya gators och planteringars anläggande än ytterligare uppkommer, och försäljningen af dertill tjenliga platser och sten påräknats lemna tillgång till raserings-kostnadens betäckande, vill Kongl. Maj:t härmed i nåder föreslå Rikets Ständer att medgifva, det de tomter och platser, som genom Christianstads fästningsverks rasering dels redan uppkommit och dels un der raseringsarbetenas fortsättande hädanefter uppkomma samt för kronans behof icke erfordras, må, sedan de erhållit den indelning och utstakning, hvartill den af Kongl.
Majit nådigst fastställda stadsplan föranleder, samt blifvit uppskattadfe och värderade äfven med afseende på den grundmur och sten, som i dem förefinnes, åt staden Christianstad under eganderätt, emot en för hvarje tomt eller plats, i förhållande till dess sålunda åsätta uppskattningsvärde, bestämd lösen, öfverlemnas; hvarjemte Kongl. Majit, enär för det i Christianstad förlagda Vendes Artilleriregementes vapenöfningar funnits nödigt, att på den staden och byarne deromkring tillhörande vestra fäladsmarken erhålla ett exercisfält och en skottlinea af tillräcklig storlek, nu likaledes föreslår Rikets Ständer att medgifva, att, för så vidt, efter pröfning af införväntadt underdånigt förslag till arealens bestämmande, den mark, som i ersättning för garnisonens gamla skottlinea och exercisfält, dels redan är och dels ytterligare kan varda kronan af vestra fäladsmarken tilldömd, må befinnas för ändamålet otillräcklig, det bristande utrymmet må kronan tillvinnas på det sätt, att till fäladsmarkens egare under eganderätt öfverlåtes så stor del af kronans ofvanberörda, söder och norr om fästningen belägna, mark, som efter behörig uppmätning och gradering kan finna den till utbyte deremot utsedda jordrymd af fäladsmarken i värde motsvara.
OSCAR. C. v. Hohenhausen.
M 56.
9 Utdrag af protokollet öfver Landtförsvars-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-rådet å Stochholms Slott den 31 Januari 1851.
Fåhraeus, von Hohenhausen, }Vallensteen, Gunther, Genberg och Gripenstedt.
Stats-rådet och Chefen för Landtförsvars-departementet, von Hohenhausen uppläste till justering- ett, i enlighet med Kongl. Maj:ts förut uppå Stats-rådets underdåniga tillstyrkan fattade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga proposition till Rikets Ständer, angående försäljning och utbyte af Christianstads f. d. fästning tillhörande1 mark; Och behagade Kongl. Maj:t, enligt Stats-rådets underdåniga hemställan, i Nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, samt förordna, att, i öfverensstämmelse dermed, Nådig Proposition skulle till Rikets Ständer afgå.
Ex protocollo C. G.
Ni 56.
Ank. till Exp. Utsk. d. 15 Mars 1851, kl. 2 e. m. Kongl.
May.ts Nådiga Proposition till Rikets Stander, angående åtskilliga för det nybildade Artilleri-Batteriet i Norrland ifrågakomna ökade utgifter; Gifven Stockholms Slott den 31 Januari 1851.
Vid sista Riksdagen föreslog Kongl. Maj:t, uti aflåten Nådig Proposition, Rikets då församlade Ständer, att, för upprättande af ett till de norra orternes i Bih. till R.
Prol. 1850 & 1851, 1 Sami., 1 Afä., 13 Haft. 2 10 Kongl.
Proposition, M 86.
Riket försvar behöfligt ansedt Batteri värfvadt Fot—Artilleri, som skulle bestå af en Kapiten, 2 Subaltern-Officerare, 3 Under-Officerare och 43 man Konstaplar, Trumpetare och Artillerister, oberäknadt det för detsamma afsedda beväringsmanskap, samt komma att förläggas antingen i Umeå eller i Hernösand, nödige medel, förslagsvis beräknade för Batteriets första uppsättning till omkring 8,000 R:dr och för dess årliga underhåll m. m. till 6,693 R:dr 10 sk. allt banko, måtte af dertill uppgifna tillgångar varda anvisade; och förmälde Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse af den 13 Mars 1848, sig hafva funnit skäligt att, med bifall till hvad Kongl. Maj:t uti ämnet i Nåder föreslagit, för egen del medgifva, att kostnader för ifrågavarande Artilleri-Batteris första uppsättning samt årliga utgifter för dess aflöning, underhåll, beklädnad och materiel finge bestridas dels med vakans-afgifter för de rotar i Norrbottens Län, som till underhåll af en Artilleritrupp hållas vakanta, och dels af Norrbottens Hästjägare-Sqvadrons fond, äfvensom öfrige årlige kostnader för den nya truppen, såsom till dess inqvartering och förseende med ved och lysningsämnen samt till lega och fourage för exer cishästarne, utgå af de till lika beskaffade utgifter afsedda anslag under Riks Statens fjerde Hufvudtitel.
Sedan Kongl. Maj:t derefter, af militära skäl, funnit lämpligast att till förläggningsort för det nya Artilleri-Batteriet i Nåder utse staden Hernösand samt sedermera, efter det nödiga förberedande åtgärder för Batteriets uppsättning blifvit på Nådig befallning vidtagna, under den 16 Oktober 1849 i Nåder pröfvat de härmed gemenskap egande frågor och fastställt stat för Batteriet, hvilket tilllika förklarats skola tillhöra Svea Artilleri-Regemente, har meranämde Batteri under loppet af sistlidne år blifvit fullständigt uppsatt och finnes nu å den för detsamma utsedda Station förlagdt.
Uppsättningens verkställande har dock funnits erfordra åtskilliga utgifter, hvilka dels uti första planen till Batteriets blifvande organisation ej tagits i beräkning och dels icke kunnat förutses, såsom föranledda af lokala förhållanden å förläggningsorten, nemligen: tillökad anvärfningssumma, som beräknats under förutsättning af blott 3 i stället för 6 års kapitulation; till anskaffning af vissa nödiga befunna beklädnads- och andra persedlar; för den tili större delen i Stockholm anvärfda truppens, jemte materiel, transport till Hernösand; till inköp af lämpligt exercisfält för Batteriet, sedan det af Hernösands innevånare erbjudna funnits icke kunna begagnas; för uppförande af en ändamålsenligare ammunitionsbod än den föreslagna, samt till anskaffande af erforderliga inventariepersedlar för en af behofvet påkallad matinrättning åt manskapet; i följd hvaraf utgifterna för det nya Batteriets uppsättning i sjelfva verket uppgått till ett sammanräknadt belopp af 9,842 R:dr 34 sk. banko, som, enligt Kongl. Maj:ls Nåd.
Proposition, JV° 36.
H Kongl. Maj:ts dels förberörde dag och dels under den 18 Maj och 25 November sistlidet år meddelade Nådiga beslut, fått utgå af otvannämnde, utaf Rikets Ständer för ändamålet anvisade fond och hvartill ytterligare kommer den, ännu ej till siffran kända kostnaden för reparation och inredning till tygbod af det s. k. öfre Magasinshuset vid Hernösand, hvilket, såsom för Statsverket numera obehöfligt, blifvit till nämnde behof åt Batteriet upplåtet.
I afseende åter på utgifterne för Batteriets årliga underhåll så har Kongl. Majit under nyssberörde dagar samt den 18 September och den 27 November förlidne år, uppå vederbörandes underdåniga framställningar pröfvat skäligt att, utöfver den härför till utgående från Norrbottens Hästjägare-Sqvadrons fond uti Batteriets stat bestämda summa 4,985 R:dr 18 sk. tills vidare i Nåder bevilja följande belopp, nemligen:
Tillökningsarfvode åt Batteriets Befälhafvare, hvartill, enär någon Kapiten icke vid Regementet fanns disponibel, måst beordras en Löjtnant, hvilken, i anseende tillden i Hernösand rådande dyrhet å lifsförnödenheter, ansetts icke kunna med det i Staten för Batteri-Chefen bestådda arfvode 300 R:dr, utom lönen vid Regementet, der hafva sin bergning .
R:dr 200: — Tillökning i manskapets uti Staten till 6 sk. bestämda kontanta aflöning, å 2 sk. per man om dagen, likaledes föranledd af den högre lefnadskostnaden, tillhopa Förhöjning utöfver Statspriset 6 R:dr per lunna å den, Underbefäl och manskap bestådda, brödspanmål, som skall in natura tillhandahållas, förslagsvis Tillökning i beklädnadsanslaget i och för de å beklädnads-sta ten tillkomna persedlar, förslagsvis Till hyra för Batteriets Rustkammare .........
Tili
Dito för ett arrestrum
Till skjutsersättning och traktamente under resan från Stockholm till Hernösand och tillbaka åt de för Batteriet afsedda 2:ne Subaltern-Officerare, hvilkas tjenstgöring derstädes Kongl. Maj;t föranlåtits att, med hänseende till svårigheten för dem att med innehafvande ringa löner sig å förläggningsorten ständigt uppehålla, tills vidare inskränka till exercistiden, förslagsvis Traktamente för 3:ne månader åt den Subaltern-Officer, som under den tid, Batteri-Befälhafvaren njuter semester, måste vid Batteriet tjenstgöra )> 318: » 336: )) 62: » 50: )) 50: » 220: — » 68: 21. 1£ Kongl. MajUs Nåd.
Proposition, M 56.
Till underhåll af de för manskapets matinrättning inköpte hus gerådspersedlar samt till anskaffande af nödig kokved . . » 100: — Arfvode för den Läkare, som bestrider sjukvården vid Batteriet » 50: — utgörande tillhopa B:co R:dr 1,455: 19. hvilka tillökningar för närvarande af Krigs-Kollegium förskottsvis utbetalas utaf under händer egande medel; och som Kongl. Maj:t funnit aila dessa utgiftsposter vara för de uppgifna ändamålen oundgängligen behöfliga, äskar Kongl. Maj:t nu af Rikets Ständer, att desamma må varda på Batteriets stat uppförda och för så väl den förflutna, som kommande tiden anvisas till utgående från Norrbottens Hästjägare-Sqvadrons fond, hvilken dertill lemnar full tillgång, äfvensom att, vid sådant förhållande, af nämnda fond jemväl må utgå ej mindre de lönetillökningar, som på grund af Kongl.
Maj:ts, uti Dess Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, derom gjorda framställning kunna af Rikets Ständer för Batteriets Subaltern-Officerare och Styckjunkare varda medgifna, än ock hvad utöfver i Stat redan bestådda anslag må erfordras till bekostande af medikamenter åt sådane Batteriets sjuke, som i kasernen vårdas.
• OSCAR. c. Utdrag af Protokollet öfver Landtförsvars-Arenden, Konungen uti Stats-Rådet pä Stockholms Slott När va ra n de: H. E. Justitie-Statsministern, Herr Grefve Sparre. Stats-Råden Fåhreeus, von Hohenhausen, Wallensteen, Gunther, Genberg och Gripenstedt.
Stats-Rådet och Chefen för Landtförsvarsdepartementet, von Hohenhausen, uppläste till justering ett, i enlighet med Kongl. Maj:ts förut uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan fattade Nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga v- Hohenhausen. hållet inför Hans Maj:t den 31 Januari 1851.
Proposition, M 57. 15 Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående åtskilliga för det nybildade Artilleri-Batteriet i Norrland ifrågakomna ökade utgifter; Och behagade Kongl. Majit, enligt Stats-Rådets underdåniga hemställan, i Nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, samt förordna att, i öfverensstämmelse dermed, Nådig Proposition skulle till Rikets Ständer afgå.
Ex Protocollo C. G. Arman.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 15 Mars 1881," kl. 2 e. m. Kongl.
Maj:ts Nådiga svar uppå Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående Riksdagens förlängning; Gifvet Stockholms Slolt den 27 Februari 1851.
Jemte anmälan att mångfaldiga ärenden, hvaribland flere af hufvudsaklig vigt, ännu återstode att af Rikets Ständer vid nu pågående Riksdag handläggas, hafva Rikets
Ständer genom underdånig skrifvelse af den 26 i denna månad hos Kongl. Majit äskat, att Riksdagen måtte fortfara ytterligare en månad, räknad från och med den 1 nästkommande Mars.
Majit har, i anledning häraf och på grund af stadgandet i 109 § Regerings-Formen och 80 § Riksdags-Ordningen, velat i Nåder förklara, att Riksdagen må med den sålunda äskade tiden af En månad förlängas.
Under Kongl. Majlis
Dess tillförordnade Regering: CARL. G. A Sparre. J. F. Fåhraeus. C. v. Hohenhausen, P.
Brändström. liih. lill R.
Prol. 1850 & 1851. 1 Sami., 1 Afd., 13 Höft. 5 11 Kongl.
Proposition, jr° 37.
Utdrag af Protokollet öfver Civil-Ärender hållet inför den under Hans Maj:t Konungens frånvaro i Nåder tillförordnade Regering å Stockholms Slott den 27 Februari 1851.
Hans Kongl. Höghet Kronprinsen. H. E. Justitie-Stats-Ministern Herr Grefve Sparre. Stats-Råden Fåhreeus och von Hohenhausen.
Expeditions-Chefen Brändström föredrog i underdånighet, enligt erhållet förordnande, Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse af den 26 innevarande månad, deruti, jemte anmälan att mångfaldiga ärenden, hvaribland flere af hufvudsaklig vigt, ännu återstode att vid nu pågående Riksdag handlägga, Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t äskat, att Riksdagen måtte fortfara ytterligare en månad, räknad från och med den 1 instundande,Mars; Och fann Kongl.
Regeringen, i öfverensstämmelse med hyad Kongl. Maj:t i förevarande afseende behagat, under den 3 innevarande månad, i Nåder tillåta, godt förklara, att Riksdagen må med den sålunda äskade tiden af en månad förlängas; hvarom svar till Rikets Ständer uti skrifvelse, sådan den i afskrift finnes vid protokollet bilagd, komme att på vanligt sätt expedieras.
Oscar Alströmer.
RECKMAN, 1831.
Skrifvelse, N:o 58.
1 Nio 58.
Ånk. lill Eip.-Ulsk. den 15 Mars 1851, kl. 1 t. m. lionel.
Klajits Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskott,, om tilldelande af pension frän Allmänna Indragnings-Staten ät Direktören och Kommendanten vid Straff- och Arbets-Inrättningen pä Långholmen, Majoren Nils Johan Gjertz; Gifven Stokholms Slott den 27 Januari 1851.
Uli ansökning, som
Styrelsen öfver fängelser och arbets-inrättningar i underdånighet öfverlemnat och förordat, har Majoren Gjertz anhållit, att då han, hvilken den 10
April 1839 blifvit förordnad till Direktör och Kommendant vid ofvannämnde straff- och arbetsinrättning, men den sednare tiden fått, i anseende till sjuklighet, från utöfningen af samma befattning åtnjuta ledighet, nu mera, efter hvad Läkare intygat, vore till helsan så försvagad, att förhoppning icke funnes, det han skulle återfå förmåga att befattningen återtaga och fortfarande bestrida, Kongl. Majit, ehuru Gjertz, såsom född den 3 November 1794, icke uppnått sextiofem års ålder, likväl, med afseende å hans sjuklighetstillstånd och obemedlade ställning, så ock derå, att han nära tolf år eller längre än den tid af tio år, som för pensions-rättighetens tillgodonjutande vore stadgad, sin tjenstebefattning innehaft, i nåder täcktes vidtaga åtgärd till hans förflyttning på indragningsstat med den pension af Ett Tusende Riksdaler, som åt föreståndaren vid ifrågavarande inrättning blifvit anslagen.
I anledning häraf och på de grunder, som innefattas uti härvid fogade Stats-Rådsprotokoll för denna dag öfver Justitie-departements-ärenden, vill Kongl. Majit i nåder härmedelst föreslå Rikets Ständer, att Majoren Nils Johan Gjerts må, vid afskedstagandet från Bih. till R.
Prot. 1850 % 1851. 1 Sami. 1 Afd. 14 Haft. 1 2 Kongl. Maj:st Nåd.
Skrifvelse, N:o 58. omförmälde Direktörs- och Kommendants-beställning, tä på allmänna indragnings-staten uppföras till åtnjutande utaf ett emot lönen svarande årligt pensionsbelopp af Ett Tusen (TOOO) Riksdaler Banko; blifvande den underdåniga ansökningen och dertill hörande handlingar Stats-utskottet tillställde, för att vid frågans behandling vara att tillgå.
Majit förblifver Rikets Ständers Stats-utskott med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Slott den 27 Januari 1851.
OSCAR. O. A. SPARRE.
Utdrag af protokollet öfver Jiislitie-departcmenls-örenden, hållet inför Hahn Maj:t Konungen i Stats-rådet å Stochholms Slott den 27 Januari' 1851.
Närvarande: .luslilie-Stats-.Ministern, Hans
Hr Grefve Sparre, Stals-Råden:
Fåhreeus, von Hohenhausen, Wallensteen, Gunther, Genberg, Gripenstedt.
Hans Excellens, Hr Grefven oell Juslitie-stats-ministern anmälde i underdånighet:
Den af Direktören vid straff- och arbetsfängelset å Långholmen, Majoren Nils Johan Gjertz i underdånighet gjorda ansökning, att, då sökanden, i anseende till iråkadt långvarigt sjukdomstillstånd, hvari föga förbättring vore att hoppas, icke tilltrodde sig, att med erforderlig drift och verksamhet sköta de honom åliggande göromål såsom Kommendant och fängelse-föreståndare, men sökanden, ehuru han från April månad år 1839 bestridt samma befattning, såsom född den 3 November 1791 och således icke 65 år gammal, ej vore berättigad till afsked, med åtnjutande af pension, Kongl. Majit matte, med afseende å sökan - Kongl. Mujtts Nåd.
Skrifvelse N:o 58. 3 dens sjuklighet och obemedlade ställning, täckas i nåder hos Rikets
Ständer föreslå sökandens öfverflvttande på pensions-stat, med rätt att erhålla den för berörde fängelse-föreståndare-befattning bestämde pension, 1000 rdr banko årligen.
Vid ansökningen voro fogade tvänne af Doktor Vincent Lundberg, den 12 Oktober 1817 och den 3 Maj 1850, utgifna betyg, enligt hvilka sökanden lider af svår urinfistel, som till icke ringa grad försämrats och krafterne förminskats, så att utsigten om ett möjligt tillfrisknande numera äro långt sämre, än år 1847.
Styrelsen öfver fängelserna och arbetsinrättningarne, som insändt ofvanberörda ansökning, har för egen del anfört, att, som styrelsen, under sednare delen af den tid af mera än 11 år Major Gjerts innehaft den mödosamma Kommendants- och Direktörs-befattningen vid fängelset å Långholmen, erfarit, att Gjertz, hvilken tid efter annan undfått tjenstledighet för sin helsås förbättring, dä han åter inträdt i tjenst, genom den ansträngning, som dermed är förenad, blifvit mer och mer försvagad och lidande, till följd hvaraf styrelsen antog, att han icke vidare kan med den kraft och verksamhet, som förenämnde befattning fordrar och Gjerts deruti tillförene ådagalagt, densamma förvalta, styrelsen ansåg sig derföre böra å ansökningen tillstyrka Kongl. Maj:ts nådiga bifall.
Hans Excellens Hr Justitie-stats-ministern yttrade, att, då Majoren Gjertz, hvilken i nära 12 år innehaft
Direktörs- och Kommendants-befattningen vid stratf- och arbets-fängelSet på JLångholmen, eller längre tid, än som i detta fall, enligt Kongl. Brefvet den 21 Maj 1811, erfordrades för hans öfverflvttande till erhållande af pension å allmänna indragningsstaten, men deremot icke uppnått den i samma Kongl.
Bref för sådant öfverllyttande stadgade ålder af sextiofem år, efter hvad upplyst är, berömligen förvaltat nämnde ansvarsfulla och besvärliga befattning under en längre tid, samt uti Gjertz hälsotillstånd, enligt Läkarnes intyg, icke kan förväntas sådan förbättring, att han blefve återställd till förmågan att kunna behörigen förestå en fängelse-inrättning af det omfång och inflytande, som den ifrågavarande, ansåg Hans Excellens, med synnerligt afseende å det Majoren Gjertz lemnade berömliga intyg, sig böra i underdånighet tillstyrka, det Kongl. Maj:t måtte, med bifall till ansökningen, täckas i nåder föreslå Rikets Ständer, att Majoren Gjerts, vid afskedstagande från omförmälde Direktörs- och Kommendants-beställning, kunde få å allmänna indragnings-staten uppföras till åtnjutande af ett mot lönen svarande årligt pensionsbelopp af 1000 rdr banko. 4 Kongl. Maj:ts Nåd.
Propoiition, N:o 59.
Stats-rådets öfrige ledamöter; och Kongl. Maj:t behagade i nåder bifalla hvad sålunda blifvit i underdånighet tillstyrkt; hvarom skiifvelse, sådan den nu till justering upplästes och finnes bilagd detta protokoll, skulle genom Stats-utskottet Rikets Ständer meddelas.
In fidem Protocolli, C. P. A. HALLBÄCK. N:o 59.
Ank. till Eip.-Utsk. den 19 Mars 1851, kl. 2 l. m. Kongl, lajits Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående de uti ordinarie räntan ingående persedlars omsättning och förenkling samt om förändring i nu gällande stadga/iden i afseende pä irulelde räntors celi Kronotiondes utgörande och de årliga markegångsprisens bestämmande; Gifven Stockholms Slott den i Februari 1851.
Sedan, med anledning dels af de vid flere föregående riksdagar väckte frågor om örändring i sättet och ordningen för grundskatternas utgörande, äfvensom om införande af en med tillförlitligare kontroller förenad förenkling af uppbörds- och redogörelse-verken, dels ock af de utaf Rikets Ständer vid 1844 och 1845 årens riksdag gjorda underdåniga framställningar, angående de indelda räntornas indragning till stats-verket, de in natura bestämda skatternas lösande efter medelpris, grundadt på flere föregående års markegång, jemte förandrad tid och ordning för markegångs-sättningen m. m., Kongl.
Majit, efter det en allmän plan för beskattnings-väsendets samt uppbörds* och redovisnings-verkets fullständiga Kongl.
N.‘o 59.
5 Ordnande, med syftning alt i möjligaste måtte afhjelpa de härutinnan befintliga brister och olägenheter, blifvit utaf serskilde för sådant ändamål utsedde kommitterade utarbetad och till Kongl.
Majlis nådiga pröfning öfverlemnad, uti nådig proposition till Kikets Ständer den 20 December 1847 framställt de förslag till ändringar i då gällande stadganden, angående sättet och ordningen för grundskatternas beräkning och utgörande samt dessas, jemte öfriga utskylders, debitering, uppbörd och redovisning, hvilka Kongl Majit för sin del ansett lämpliga och af beskaffenhet att böra till Rikets Ständers pröfning hänskjutas, lillkännagåfvo Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 27 Oktober 1848, hurusom de, jemte instämmande i den af Kongl. Majit yttrade åsigt, att någon allmän jemnkning af grundskatterna medelst mantalsräntan* upphörande eller genom upphäfvande af den befrielse, som den privilegierade jorden i större eller mindre mån åtnjuter i afseende på åtskilliga onera och besvär, utom de egentliga grundskatterne och tionden, icke kunde, med iakttagande af rättvisa och billighet, ega rum, funnit skäligt medgifva: att ordningen och sättet lör vinnande af skattemanna-rätt till krono-rusthåll, säterier och bergsmanshemman, jemte andra sådana under åborätt upplåtna kronohemman och lägenheter, hvilkas åboer af Kongl. Majlis Refallningshafvande antagas, finge, i öfverensstämmelse med hvad Kongl. Majit i nåder föreslagit, förändras: att den så kallade Fahlu kungsgårdshjelp under vissa stadgade vilkor afskaflades; att räntorna för rusthållshemman, äfvensom för de till båtsmanshåll indelda hemman i Blekinge och Kalmar Län, hvilka räntor i sjelfva verket voro att jemnföra med statsanslag till rustningens upprätthållande, borde framgent i jordeböckernes skatte-kolumn upptagas och i redogörelserne debiteras men deremot också under vederbörlig anordnings-titel i räkenskaperne afföras: att då krono- och kyrkotionden vore utsatt antingen i andra persedlar än spänmål, eller uti andra sädesslag, än hvaraf densamma i allmänhet inom orten utgöres, den tionde- afgift, hvarmed nyssnämnde förhållande inträffade, måtte på föreslaget sätt förvandlas: att, med undantag af de till korpser och embetsman anslagna boställen, i afseende å hvilka Rikets Ständer ansågo nu gällande författningar framgent böra tillämpas, äfvensom af de fall, då arrendena skola in natura till vissa inrättningars underhållande utgöras, alla arrenden af statens egendomar, som äro till serskilda ändamål anvisade, skulle, i utbyte emot kontanta anslag, varda till statsverket indragne; samt att den så kallade bågskatten i Herjeådalen komme för framtiden att upphöra, emot det att mantaispenningarne af allmogen derstädes erlades med ses skillingar banko af hvarje person;
anmälande Rikets Ständer derjemte i underdånighet, hurusom de dels, med instämmande uti den af Kongl. Majit yttrade åsigt i fråga om hvad 6 Kongl. Majlis