Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer lärer blifva möjeligt, att kunna förutse alla inträffande serskildte omständigheter och förhållanden, och således icke eller' kunna till Kongl. Maj;t i underdånighet föreslå bestämde föreskrifter, lämpelige till alla särskildte Casus; så har Stats-Utskottet endast trott sig böra föreslå de allmänna grunder, som, i Stats-Utskottets tanka, skola bereda det åsyftade ändamålet; Och i detta afseende får Stats - Utskottet altså nu till Riksens Höglofl.
Ständer vördsammeligen hemställa följande, nemligen: ilo Att Stadgandet uti arsta puncten af Kongl. Förklaringen den 24 November 1724 öfver 172 3 års Nådårs-förordning , att den, som avancerar sedan den lista JaRuarii och inom den lista Julii samt tillförene haft tjenst, borde tjena till det årets slut med sin förra Lön, Stats-UtsKottets Betänkanden. 841 mätte t sl matto upphäfvas, att ingen, ehvad tid på året befordran än sker, bör tjena mer än Sex månader med sin förra Lön, räknadt ifrån nästa månadens början efter den, i hvilken befordran skett, äfvensom att enahanda förhållande bör iakttagas för dem, vinna befordran, vare sig till ny eller gammal tjenst, och förut icke haft någon lön. 2:0
Att efter alla, som ifrån och med nästa års början vinna befordran, och dervid komma, att, till besparing för
Nåde - fonden, tjena 6 inånader, antingen med förut innehafd, eller ock utan lön, skola sterbhusen vara berättigade, att vid
Dödsfallet utbekomma den aftjente 3^egrafningshjelnen till lika numerairt belopp, sorn den blifvit innehållen, ehvad dödsfallet skjer såsom i tjenst varande eller afskedad. 3:0
Att efter alla Embets- och Tjenstemän, som nu äro i tjenst och framdeles med döden afgå, antingen såsom tjenstgörande eller afskedade, utan att ifrån nästa års början hafva erhållit befordran till högre tjenst och Lön, skola Sterbhusen erhålla begrafningshjelpen till samma numeraira belopp, som den bort utgöra, om avancen innevarande år inträffat. 4:0
Att detta stadgande likväl icke kan utsträckas till redan ur tjenst gangne Embetsoch Tjenstemän, emedan tillgång till en så betydlig fond, som härtill skulle ärfordras, hos Stats-Verket saknas. 5:0
Att all besparing för Nådårs - fonden ifrån och med nästa års början bör afsattas till en serskild Fond för Begrafningshjelpeines utbetalande, och af Kongl.
Stats * Contoiret uti 842 Stats' Utskottets Betiinkanden.
Räkenskaperne serskildt upptagas och redovisas, utan sammanblandning med Stats - Verkets öfrige Intrader; Och bör den sålunda blifvande
Nådårs-besparingen till fondens förmon in» sättas uti Riksgälds - Contoiret på löpande räkning emot 4 Procent, och räntan fonden tilläggas intill nästa Riksdag, då Riksens Ständer, efter inhämtad kännedom huru detta Stadgande i verkställigheten sig förhållit, kunna blifva i tillfälle, att vidtaga de ytterligare åtgärder, sorn, till det åsyftade ändamålets fullkomliga ärnående, kunna finnas nödige.
Till Begrafningsbjelpens utbetalande efter alla dem , som ifrån och med nästa års början vinna befordran, blifver väl tillgång uti den här ofvan i 5:te puncten omförrnälte Fond; Men för alla innevarande år i tjenst varande, som framdeles med döden afgå, utan att ifrån nästa års början hafva vunnit befordran till högre tjenst och lön, saknas deremot all tillgång till den dem, enligt 3:dje puncten tillkommande Eegrafningshjelps utbetalande, emedan den för dem vid tjensternes tillträdande innehållne Nådårs-besparing redan före detta ingått till Stats-Verket och till dess behof blifvit disponerad och använd.
Att nu gravera Utgifts-Staten med ett särskildt anslag härtill, anser, i Statsverkets närvarande belägenhet, Stats-Utskottet icke lämpeligt; äfven som någon anvisning för detta behof på de uti Riks-Staten ibland Statsverkets ordinarie Inkomster upptagne och beräknade Dödsfalls- och avancements- besparings-medel icke kan äga rum, emedan det skulle gdra en rubb - Stats-Utskottets Betänk and en.
843' ning i sjelva Statsregleringen, och medföra en minskning uii <!e för Statens bestämda utgifter påräknade Inkomster, sorn då på annat sätt mäste fyllas.
Stats-Utskottet tror deremot, att båda dessa olägenheter kunna undvikas och det åsfyfiade ändamålet likafullt vinnas, om all den Begrafningshjelp , som, efter 3:dje puncten, kari komma att utgå, anvises på öfverskotterne af Stats Verkets Inkomster för det året då Casus inträlfar.
Stats-regleringen blifver då orubbad, och ändamålet vunnit på ett sätt, sorn på en gång uppfyller både Kongl. Majus och Riksens .Ständers egen önskan, utan Statens serskildta betungande med någon ny utgift.
Om Riksens Höglofl, Ständer täcktes gilla alt hvad Stats-Utskottet härutinnan sålunda föreslagit ; och det Utskottet jemväl tillsJyrker måtte med nästa år eiler 1819 taga sin början; Så hemställer Stats - Utskottet, att Riksens Höglofl.
Ständer täcktes detta , 'såsom svar å den Kongl.
Propositionen, hos Kongl. Majit i underdånighet anmäla , jemte underdånig anhållan , att Kongl. Maj:t härtill måtte lämna Nådigt bifall, samt i Nåder bestämma de ytterligare föreskrifter, i afseende på det Reglementariska, sorn Kongl.
Majit för verkställigheten i Nåder kan pröfva nödige.
Stats-Utskottet är öfvertygadt derom, att Rikets Embets- och Tjenstemanna -Corps skall, uti detta förnyade vedermäle af Riksens Höglofl.
Ständers ömhet och välvilja emot den samma, finna sina bekymmer vid inträdet på Tjenstemanna-banan i märklig mohn lindrade, samt deraf hämta en ny anledning, att med nit och red-• 844 Stats-Utskottets Betänkande. redlighet uppoffra sin tid och 31'bets-förmåga uti Rikets tjenst.
Egit ompröfvande underställes allt detta vördsammeligen.
Sockhoim den 16 April 1818•
N:r 176.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts Utlåtande i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående inrättandet afl allmänna Arbets- och Correctionshus på Borgholms Slott och i Vadstena.
Samtelige Respective Riks-Stånden hafva till Stats - Utskottet Samt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln derjemte till Allmänna Besvärs- och Ekonomi - Utskottets åtgärd, remitterat Kongl. Maj:ts den 10 sisth December till Rikets Ständer aflåtne Nådiga Proposition, angående inrättande af allmänna Arbets- och Corrections-hus på Borgholm och i Vadstena, af följande innehåll : (Danna Nåd.
Proposition finnos tryckt under N:r 9 i r:sta Sami. till detta Bihang, sid. 73, och blifver här utesluten.)
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten hafva härvid inhämtat, att Riksens Ständer uti deras vid sista Urtima Riksdagen den 4 Augusti 1815 aflåtne underdåniga skrifvelse i detta ämne, yttrat den önskan, att, i mån som Uag-Coinmittéens bemödande att omarbeta Straff-Lagarne framskrider, anstalter kunde vidtagas, att de Arbets* och Eörbättrings-In - Ståts-Utskottets
Betänk and en. 845 rättningar, sorn deruti föreslås, derest de af -Riksens
Ständer antagas, under tiden måtte så beredas, att de nya Lagarne snart kunna bringas till Verkställighet; men, då kostnaden härtill ej kunde beräknas, eller någon bestämd plan uppgöras innan Lag - Committéens arbete hunne fullbordas, anhöllo Riksens Ständer, det Kongl. Maj t intill nästa Riksdag täcktes härom gå i tefattning med sådane medel, som förskottsvis kunde utses.
Ändamålet, som härvid hufvudsakeligen lag till grund för Riksens Ständers åtgärd, var alltså Lag-Commiitéens förslag om den förändring i Straff-Lagarne, att fängelse i stället för andre kroppsstraff lomme att införas}
Och vidtagandet häraf blefve följakteligen beroende af de nya Lagarnes utarbetning, som lemnade tillfälle, att efter hand kunna åstadkomma de nödige blifvande Inrättningar och Corrections-anstalter, hvartill en fullständig och sammanhängande plan, enligt bemälte Commitées yttrande, bäst kunde utarbetas i sammanhang med den nya Brottmåls-Lag, efter hvilken de skulle användas.
De Förslag, som Kongl. Majit nu i Nåder täckts meddela till Allmänna Arbets- och Corrections-hus, egenteligen för att begagnas till syssellöse och vanartige personers användande till arbete och återförande till en förbättrad lefnad och nyttig verksamhet, synes åter Utskotten åsyfta en vidsträcktare omfattning och medföra så betydlige kostnader, att Utskotten, med afseende å Statens tillgångar samt de många och dryga behof, som dessutom nu rnåste fyllas, ej 846 Stats-Utskortets Betänkanden. funnit möjligt att föreslå de härtill uppgifne Summors beviljande.
Utskotten tro, att, ehuru a ena sidan angelägit må vara, att sådane ställen icke saknas, der lättingar och för mindre brottsligheter dömde personer kunna hallas till arbete för att bidraga till sitt underha l och tvingas till förbättring, måste likväl anstalterne i detta hänseende lämpas efter tillgången att åstadkomma nödige medel för kostnaderne samt för öfrigt afseende äfven göras å andre förhållanden, sorn. lemna tillfälle för en inskränkning i utgifterne, hvilken med ändamålets befordran kan förenas.
Vid ärendets betraktande utur sådane synpunkter, hafva Utskotten ansett sig böra fästa uppmärksamhet dervid, huruvida ej, genom begagnande af redan varande Inrättningar, med den utvidgning deraf, som nödig finnes, besparing må kunna äga rum af de betydelige kostnader, som, enligt ofvanberörde förslag, erfordra^ dels för att sätta Borgholms Slott och Byggnader i det skick, att de till Arbets- och Corrections hus blifva användbare, uppgående till icke mindre än 71,953 B dr 22 sk. 4 r:st., utom underhålls - kostnaden första året 41,079 B.dr 15 sk. 8 rtst. och sedermera årligen 34,412 B:dr 31 sk. 8 rist. dels ock till Arbets - Inrättningens i Vadstena i ordningbringande och underhållande, utgörande, jemte aflöning för Styrelsen, Tjenstemän och Bevakning, lista året 44,17 2 R:dr 40 sk. 2 r:st., och för hvarje påföljande år 30,227 R:dr 2 sk. 4 rtst.; hvarvid Utskotten funnit, att Carlscrona Arbetshus-Inrättning torde kunna tillökas genom upplåtande eller inköp Stats-Utskottets Betänkanden.
847 af dertill tjenlige hus och tomt*platser för nödigt utrymme, och, derest elen likväl ej blifver tillräcklig för behofvet, härtill begagnas den lägenhet, som Marstrand lernnar.
Begge desse ställen finnas förut försedde med Byggnader och Garnizoner, som i alla fall skola derstädes underhällas samt hafva tjenlige localer för inrättningar af sådan beskaffenhet, som de ifrågavarande; Och af det arbete, som de till Correction förviste personer kunna verkställa , synes äfven nytta snarast vara att vänta i Carlscrona och Marstrand, der Kronan äger Skepps-varf, Fästnings-verk och förråder; hvarförutan det icke bör lemnäs utan afseende, att, då dylike Inrättningar derstädes förut finnas, skulle en tillökning i antalet af personer föga besvära Innevånarne i nämnde städer; men deremot sådane anläggningar på Borgholm och uti Vadstena blifva för desse orters Inbyggare i flere hänseenden äfventyrlige och med olägenheter förknippade, i synnerhet då, för en säker bevakning af Arbets - arrestanterne, möta större svårigheter å sistnämnde bägge ställen.
Utur desse skäl anse sig Utskotten böra till Rikets Höglofl.
Ständers bepröfvande vördsamt hemställa, om icke, då kostnaderne af de föreslagne Inrättningar på Borgholm och i Vadstena, finnas vida öfverstiga hvad Stats-Verkets tillgångar medgifva att härtill föreslå, samt det egenteliga behofvet för närvarande af tillökte allmänna Arbets- och Corrections-hus anstalter, synes kunna afhjelpas genom berörde mindre kostsamma utvägar, Rikets Ständer skulle finna lämpligt, att, jemte underdånig anmälan härom, 84S Stats-Utskottets Betänkanden. till Kongl.
Maj:ts Nådiga disposition för ifrågavarande ändamål, på sätt nödigt och nyttigast pröfvas, anslå en Summa af 30,000 R:dr årligen till nästa Riksdag, hvartill Stats-Utskottet under nu för handen varande Stats * Reglering Utsett medel.
Stockholm den 16 April i8l8< N:r 177» Förstärkta Stats-Utskottets
Memorial angående de dit remitterade BevillningSFrågor.
T. ill det förstärkta Stats-Utskottets åtgärd, hafva Respective-Riks-Stånden genom ProtocollsUtdrag den i:sta i denne Månad, öfverlämnat nedannämnde, i anledning af Bevillnings * Utskottets Förslag till grunderne för allmänna jBevillningens fördelande uppstådde Frågor, hvaruti skiljaktige beslut af Riks-Stånden fattade blifvit, och hvilka frågor altså, likmätigt 6g och 71 §. §. i Regerings - Formen den 6:te Junii 1809, bort afgöras igenom omröstning af StatsUtskottet förstärkt till ett antal af 120 Redamöter; i följd hvaraf Utskottet denne dag sammanträdt, och i den ordning Grundlagarne bjuda, voterat öfver följande, af Bevillnings-Utw skottet föreslagne samt, utan anmärkning lemnade, voterings-Propositioner: 1:0
Den som bifaller, att den personella Bevillningen eller Capitalions-afgiften skall ut - Siats-TJtsftottets Betänkandcn. göras (ill lika belopp af hvarje Mantalsskrifven mansperson och till lika belopp för hvarje Mantalsskrifven Qvinsperson, endast med undantag i afseende på ålder, hvartill Bevillnings-Utskottets Betänkande den 23 sisth Januarii föranleder, voterar Jas den det ej vill, Nej; Vinner Nej, kommer Capitations - afgiften att utgå minskad till hälften emot dess nuvarande belopp för alla dem, sorn ej efter 2 Artikeln taxeras till 50 R:drs Inkomst och derefter förökad i förhållande till en större Inkomst, så att fulla beloppet af Beviilningen efter 1 Artikeln i möjligaste måtto uppgår till samma Summa, som blifvit efter 2815 års Bevillnings - Förordning under denne Timi påräknad.
Efter det Voterings-Sedlarne blifvit utdelade, insamlade och öppnade, befunnos Attatlofem f 8 5) Ja, och Trettiofyra (3 4) Nej; Och sora Ja således vunnit, så kommer den personella Beviilningen eller Capitations-afgiften, att utgöras till lika belopp af hvarje Mantalsskrifven Mansperson och till lika belopp för hvarje Mantalsskrifven Qvins-Person, endast med de undantag i afseende pl ålder, hvartill Bevillningsutskottets Betänkande af den 23 sistledne Januarii föranleder. 2:0
Den, sorn bifaller , att den föreslagne Öfverflöds-Afgiften skall utgå genom Taxering af vissa öfverflöds-Artiklar och, deräst den erforderliga Summan icke kan på annat sätt erhållas, en Fyllnads-Afgift utgöras för Landt-Tullsersättningen, voterar Ja; den det ej vill Nej; Bihang till Riks St.Prot. tgij-igtg, V 850 Stals-Vtskottets Betänk anden.
Nej, så skall en Consumtions-afgift för Ofverflödsvaror och Fyllriads-Afgift för Landt-Tulls - ersättningen, sammanlagd utgöras med visse skillingar för hvarje Riksdaler, som efter a Art. utgår.
Sedan Voterings-Sedlar blifvit utdelade , upphämtade och öppnade , befunnos Sextiosju (67) Ja, och Femtiotvå (52) Nej; i följd hvaraf
Ja vunnit, och kommer altså den föreslagne Öfverllöds-Afgiften , att utgå igenom Taxering af visse Öfverflöds- Artiklar, och, derest den erforderlige Summan icke kan på sådant sätt erhållas, en Fyllnads-Afgift att utgöras för UandtTulls-ersättningen.
Stockholm den g April 1818.
N:r 178.
Ständers Stats- och Bevillnings-Utskotts gemensamma Utlåtande i anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition angående befrielse från Bränvins-Bevillnings utgörande för åreil 18 iO och 18 i2 af Personer å Landet, sorn icke äga eller besitta ford.
Ridderskapet och Adeln samt Vallöf!. Borgare-Ståndet hafva till Stats.Utskottet äfvensom Högvördige Preste Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet till Bevillnings-Utskottet re - Stuts och Bevillnings-Utskottens Fetcinkanden.
851 mitterat Kongl. Maji t s
Under den 3 sistledne ^December lill Ritsens Ständer aflätne Nådiga Proposition, angående sökt befrielse fran BränViris Bevillningens utgörande för arén 1810, 1811 ocit j8i2 af Personer å Landet, som ej äga eiler besitta jord, lydande sorn följer:
(Denna Nåd, Proposition, tryckt i I:sta Stiihl, af detta Bihang sid. 58 under N:r 6., blifyer har utesluten]) Stats - och Be viUnings-Utskotten hafva för öfrigt af de till upplysning i detta ämne rneddeldte vidlyftiga handlingar tagit en närmare kännedom af hvad så väl de Besvärande anfört som Kongl. Kammar-Rätten sig utlåtit samt vid öfvervägande af målet funnit, att 25 §• af Riksdagsbeslutet den 2 Maj 1810 innehåller: ”Att den för Bränvins-tillverkningen serskildt åtagne
Bevillnings-afgiften komme att erläggas i Städerne samt af Ståndspersoner med flere å Kan» det, som ej äga eller besitta jord, efter personalen, så att Tolf Mantalsskrifne personer skulle anses lika med ett helt hemman och således betala 8 sk. hvardera; hvilken bevillning komme att utgå, antingen Bränvinsbrännings-rättigheten begagnades eller icke.
Och, som någon annan slutföljd häraf ej kan dragas, än att ifrågavarande afgift, utan afseende derå, om Bränvinsbrännings-rättighéten begagnats eller icke, varit häftad vid personalen, samt denne tydning icke strider emot Kongl.
Kungörelsen den i3;de Junii 1810 3 §. 3 Morn., som föreskref, ’’att Ståndspersoner med flere å Landet, sorn ”icke äga eller besitta jord, utgöra jemte Pcin*’ne-Afgiften Bränvins-Bevillning på det för Stä« "dernes Innevånare stadgade sätt, så att 12 per» 852 Stats* och Bevillnings-Utskottens Belänianden.
,’soner räknas mot ett helt hemman”, utan fast heldre instämmer med hvad Högstberörde Nådiga Kungörelse för öfrigt innehaller och som tydeligen utmärker, att alla å Landet boende Personer borde tillika med Pannerymds-afgiften , der den äger rum, erlägga Bevillnings-afgift, hvilken sistnämnde altså var ett af den förre aldeles oberoende och derifrån helt och hållet skildt onus; så, och i betraktande jemväl deraf, att, derest den förnärvarande endast al'en del skattskyldig® ifrågastäldte befrielse från personelie bränvins-bevillningens utgörande under desse gine år skulle medgifvas, den samma äfven borde utsträckas till alla i enahanda förhållande varande personer, hvarigenom
Statens påräknade och till större delen redan influtne och använde inkomst under denne Titul i betydlig mån skulle minskas, finna Utskotten sig icke kunna tillstyrka Riksens Höglofl, Ständer, att bifalla befrielse från omförmälte- afgift; men hemställa likväl, det Riksens Höglofl.
Ständer, till beredande af ali skälig lindring för de skattskyldige, som denne afgift nu skola afbörda, och hvilka utgöra den': minst bemedlade delen af Nationen, samt nu skulle få densamma på en gång för flere år vidkännas, skulle finna för godt hos Kongl. Majit i underdånighet yttra den önskan, att vid utkräfvandet häraf måtte iagttagas yttersta varsamhet, samt
Författningarne angående afkortningar med noggranhet handhafvas.
— Hvilket dock vördsamligen underställes Riksens Höglofl.
Ständers bepröfvande; Hvarvid aågre Ledamöters yttrade ser - Stats - och Bevillnings-Utskottens Betankanden.
853 skildte tankar, genom Utdrag af Protocollet bifogas.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Riksens Hösslofl.
Ständers sammansatta Statsoch Bevillnings - Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 15:de April 1818.
Da till öfverläggning förekom frågan om besvarandet af Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition, angående Bränvins-Bevillningens utgörande för åren 1S10, 1811 och 1812 utaf personer a Dandet, som ej äga eller besitta Jord, åberopade Herr Landshöfdingen af Brinckman dess till Höglofl. Bevillnings-Utskottets Protocoll i detta ämne afgifne anförande af följande innehåll: ”Jag delar fullkomligen afdelningens öfvertygelse, att 25 §. i Riksdags-Beslutet tydligen innehåller, att så väl i Städerne, som af StåndsPersoner med flere å Landet, som ej äga eller besitta Jord, Bränvins-Bevillningen bör utgöras efter personalen med 8 sk. för hvardera och denna Bevillning utgå antingen Bränvinsrättiglieten begagnas eller ej, men jag tror deremot att, efter den erfarenhet jag också eger, Biksdags-Beslutet endast är en redaction af Riksens Ständers föregående beslut, och att detta beslut till dess egentliga grund och bestämmelse igeniinnes i Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse af den 13 Junii 1810, hvilken icke innefattar någon af Konungen i Nåder enskildt vidtagen För* g^4 Stats-och Bevillnings-Utskottens Eetänkandem fattning; utan otvif felaktigt, efter hvad ingrössen deraf innehåller, är föranledd af Riksens Ständers underdåniga anmälan om de beslut, de fattat, och 3 §, 3 Mom, lika uttryckligen förutsätter Bränvins-tillverkning af eller för de Personer, sorn Bevillningen skulle utgöra, sorn den förenar en sådan afgift med den tillika be' stämda afgiften efter panneryrnd, hvilka i ett sammanhang borde erläggas, och jag styrkes ännu mera i denna öfvertygelse deraf, att i annat fall den, som utgjorde hemmansafgiften och i följd deraf var berättigad , att bränna, då tillika bordt vidkännas en i samma afseende stadgad Bevillning för alla de Personer, som vistades i dess hus, eller på dess ägor, hvilken dubbla tyngd väl icke kan med en rättvis beskattning förenas, ”Af dessa omständigheter hafva t min tanka anledningar förekommit så väl att uttaga denna afgift, sorn att den innehålla, utan att någondera derföre kunnat ställas till ansvar och att, då Författningarnes skiljaktighet sålunda vål. lat olika begrepp och ifrågavarande Läns inne. vanare, efter mitt omdöme, rätteligen blifvit från denna afgift befriade, föreslår jag, att Höglofl.
Bevillnings-Utskottet måtte hos Riksens Ständer tillstyrka, att alla de
Läns innevånare, som af Kammar-Rätten blifvit annorledes dömde, mätte utan afseende derå deras rättmätiga befrielse till godo njuta; och, om en sådan framställning skulle föranleda till återbäring af de lika beskaffade afgifter, hvilka en gång blifvit frivilligt utgjorde, anser jag rättvisan vara lika förbindande för Stater, som för Stats- och Bevillnings-TJts kottens Betänk anden.
855 enskilde, och alt thy likmätigt en sadan återbäring må äga rum j men i denna händelse och på det beloppet deraf icke måtte komma i obehörige händer, torde, förr än något anslag dertill beviljas, hos Kongl.
Majit i underdånighet böra anhållas, att noga undersökning måtte anställas och behörigen Verificerade förteckningar upprättas på alla de Personer i hvarje Län, sorn en sådan afgift utöfver deras i Författningarne stadgade skyldighet betalt och den återfordra.” Riksdagsmannen Johan Magnus Wessing från Westmanland yttrade:
Då taxering till ali Revillning sker efter de utaf Kongl. Majit utfärdade Revillnings-Författningar, men icke på grund af Riksdags-Resluten så, och enär sammansatta Utskotten till stöd för den mening, att ifrågavarande Rränvins - Bevillnings-afgift bordt af vederbörande utgöras, endast åberopat 25 §. af 1810 års Riksdags-Jieslut, hvarmed Kongl, Maj:ts Nådiga Kungörelse den 13 Junii samma år icke finnes i denna omständighet vara öfverensstämmande, anser jag för min del, att, såsom Kongl. Majus Nådiga Proposition jern. väl innehåller, ett oskyldigt lidande öfvergått dem, hvilka, utan att äga eller besitta jord, blifvit Rränvins-Revillning ålagd; Och jag kan således icke instämma i den mening, härom blifvit af pluraliteten yttrad; men, ornen fullkomlig befrielse från berörde afgift icke kan vederbörande medgifvas, och återbäring deraf till dem, som den utgjort, skulle anses blifva alltför kännbar för Staten , önskar jag åtminstone den lindring och rättvisa härvid, att de skatt. S 5 Stats-Utskottets
Betänk anden. skyldige, af hvilka denna afgift kommer att infordras, måga förskonas från hälften deraf och endast påföras den med 4 sk. .Personen; samt att de, sorn densamma redan till fullo utgjort, maga hälften deraf återbekomma”.
Uti detta sistnämnda yttrande instämde Riksdags-Fullmäktigen Eric Svensson från Bohus Län jemte flera Ledamöter af Hedervärda BondeStandet; Och skulle desse serskildta meningar åtfölja det Betänkande, som i förevarande ämne komme att till de Respective Riks-Stånden expedieras.
N:r 179.
Stats - Utskottets Memorial angående frågan om Nummer •
Lotteriets Indrag, ning. *^edan Stats-Utskottet uti afgifvet Utlåtande den 26 te sistledne Martii, öfver gjorde Motioner om Nummer-Lotteriets indragning, till Riksens Höglofl.
Ständers bepröfvande hemslält de arne alternativa meningar, hvaruti hos Utskottet Två Stånd stannat emot hvarandra, i så måtto, som 2rrie ansett sig böra tillstyrka det beslut, att berörde Inrättning må upphöra och den derutaf nu påräknade Inkomst ersättas genom Allmänna Bevillningens tillökande , men deremot de andra 2 tne Stånden förklarat sig för den mening, att Nummer-Lotteriet må bibehållas; så hafva, enligt Protocolls-Utdrag af deni5:deoch lgrde i denna Månad, Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Högvördiga Präst-Ståndet an - Stäts-ZJtsiottels Betänhanden.
857 tagit första alternativet men Vallofl.
BorgareStåndet och Hedervärda Bonde-Ståndet åter det senare.