Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Collegium väl anticipationsvis begagnat en motsvarande summa af l84° års anslag till Beväringsmanskapets vapenöfningar, men nu funnit sig i nödvändighet att denna försträckning till serskild ersättning 1 underdånighet uppgifva, enär Collegium derförutan icke kunde liqvidera 1840 års mötes- och marsch-kostnader, hvilka till hufvudsaklig del blifvit ur Landt-Ränterien af under händer egande Stats-medel förskjutne, har Kongl. Maj:t, uti Nådig Proposition lill Stals-Utskottet af den g sisllidne November, inlagen uti N.‘o gi af Bihanget till Riks-Stån - 6 Stats-Utskotlets Utlåtandej N.o -j-01. dens Protocoll, enär, enligt hvad upplyst blifvi(, till betäckande af ifrågavarande 'under året 183c) af ofvan uppgifna orsaker uppstådda brist, någon tillökning hvarken å de af' Rikets Ständer till Beväringsmanskapets vapenöfningar beviljade anslag och de derå åsen 1836 och 1837 uppkomna, men men numera använda, besparingar, eller å Tredje Hufvud-Titeln i allmänhet finnas att disponera, samt med fästadt afseende å de under Kongl. Majlis Regering ocb förnämligast sedan sista Riksmöte uppkomna betydliga tillgångar, i Nåder föreslagit, det ville Rikets Ständer, inseende den uppstådda bristens oundviklighet samt angelägenheten att genom densammas betäckande befria Krigs-Coilegium ur den betänkliga förlägenhet, hvari kollegium , vid fullgörandet af 1840 års beialnings-förbindelser, sig för det närvarande befinner, uppdraga åt Riksgälds-Contoiret att till Stats-Contoiret, emot skeende behörig redovisning, utbetala ifrågavarande Slalsbrist-summa 32,389 R:dr 1 9 sk. 4 rsl- R:co, såsom fyllnads-anslag till 18.89 års vapenÖfningar med Beväringsmanskapet, så vida Rikets Ständer icke skulle finna lämpdigare att anvisa nämnde summa på nästkommande års anslag eller ock fördela densammas utbetalning på de blifvande anslagen för å 1 en j 841, 1842 och i843.
Enligt af Kongl. K1 igs-Coliegium upprättade och till Kongl. Majit i underdånig skrifvelse af den 11 Januari 183p insände calcyler, hafva medelstillgångarne till beväringsmanskapets mönstrings- och mötes-kostnaders bestridande berörde år beräknats till 97,871 Ridr 45 sk. 8 rst., utgiflerne för tvänne classer bevärings-ynglingars exercerande, hvardera classen i 12 dagar, in- och utryckningsdagarne inbegripne, ansetts böra, med antagande deraf, alt hvarje dass, inberäknadt Blekinge Läns beväring och det Sjöbeväringsmanskap, som exercerades till lands, tillsammans i antal ej öfversteg i3,ooo man, utom Stockholms Stads och Läns beväring, som förmodades blifva omkring 1000 man, komma att uppgå till 146,267 Ridr 4° sk* eller, med tillägg af kostnaden för Lif-bevärings-Regementets sammandragning till 20 dagars öfning, beräknad till 8,468 R;dr, utgöra en sammanräknad summa af 154,735 Ridr 4o sk., samt kostnaden för exercerande af blott en dass utaf det approberade beväringsmanskapet i 10 dagar blifvit calcylerad till 76,787 Ridr 36 sk., och för 12 dagar lill 84,85 1 Ridr 44 sk*> hvaraf Collegium funnit, att medels-tillgångarne för ifrågavarande år kunnat blifva tillräck lige för sammandragning af en dass i i5 dagar, och att således, om, genom den af General-Adjutanten för Armeen tillstyrkte noggranhet vid mönstringarne, det approberade antalet bevärings-ynglingar lomme att i någon mon understiga 13,000 mani hvardera classen, exercis-tiden borde antingen kunna ut - Stats-Utskottets Utlåtande j N.o //of. 7 sträckas till 16 dagar för en dass, eller ock tvärine elässer, Hvarefter annan, kunna sammandragas till 8 dagars öfning, in- och utryckningsdagarne i begge händelser inberäknade, äfvensom Collegium i underdånighet hemställt, att, i händelse mötes-tiden af Kongl. Maj:t bestämdes till åtta dagar eller derunder, ersättningen till de ynglingar, som nyttjade egna skjortor, strumpor och skor, måtte komma att utgå med 3a sk.
Banco per man; och har Kongl. Maj:t , jemlikt a flåten Nådig.
Skrifvelse lill Krigs-Gollegium af den i 5 Januari i 83g, vid alternativet att antingen utsträcka exercis-tiden för endast en dass till |6 dagar, eller ock sammandraga tvänne classer lill blott 8 dagars öfning, in- och utryckningsdagarne inberäknade, i Nåder pröfvat detta senare lämpligast, såsom ledande lill det ändamål, att antalet af oexercerade beväringsclasser minskas till endast en.
Vid öfvervägande af denna fråga, har Utskottet, då Rikets Ständer, enligt flere deras redan fattade beslut, ansett den nya Statsregleringen icke böra belastas med godtgörande af sådane brister, som uppkommit i följd af anordningar utöfver tillgång under den förflutna tiden, funnit det vara sä mycket mera angeläget, att, i afseende på anslaget till beväringsmanskapets vapenöfningar,. enahanda förhållande må komma att ega rum , som berörde anslag, hvilket hittills varit bestämdt till en viss årlig summa på stat, hädanefter kommer att blifva ett förslags-anslag
,. med begränsning endast af tiden för beväringens sammandragning; i följd hvaraf och då granskningen af den redovisning, som bör afgifvas, rörande tillkomsten af den utaf Kongl. Maj:t uppgifne, under åri83g å meranämnde anslag uppstådda brist, 22,389 R:dr 19 sk. 4 Banco, icke lämpligen bör eller kan företagas annorlunda, än på en gång och i sammanhang med revisionen af StatsYerkets räkenskaper i allmänhet för berörde år, Utskottet tillstyrker, att Rikets Ständer, med öfverlemnande till deras näst sammanträdande Revisorer att yttra sig öfver tillkomsten af den under år 1839 å anslaget lill beväringsmanskapets vapenöfningar uppstådda brist af 22,38g R:dr 19 sk, 4 r- Banco, måtte medgifva, att imedlertid densamma må af öfverskotten å Stats-Yerkets inkomster för berörde år få godtgöras.
Stockholm den 17 December 1840. 6 Stats-U t skottets Utlåtande, N.o 40S° X;o 402.
Ank. till Exp. Utsk. den 18 December, kl. 3 e. m, Utlåtande, i anledning af Herr Petrés motion , angående befordrande till verkställighet af den ordinarie
Stats-regleringens definitivt af gjorda delar. (U. A.)
Uti en inom Borgare-Ståndet väckt och till Ståts-Utskottet remitterad motion, har Herr Petre" yrkat., att alia de intill närvarande lid definitivt afgjorda delar af ordinarie Stats-regleringen må, ulan hinder af alla dermed iner och mindre sammanhängande, dels ännu omtvistade, dels på omröstning i Förstärkt Stats-Utskolt beroende frågor, nu genast varda i behörig ordning till verkställighet befordrade, på det att desamma må kunna från och med 1841 års ingång, lunda lill efterrättelse; i anledning af hvilken motion, dels af Herr Halling blifvit gjord framställning derom , att SlatsUlskottet måtte, så fort möjligen ske kan, besvara de återremisser, å hvilka Stats-regleringens definitiva afgörande beror, dels den anmärkning afgifvits af Herr Ha/lströnij att Expeditions-Ulskottet varit betänkt på uppsättning af expeditionen om Stats-regleringen i de delar, hvarom definitiva beslut blifvit af Riks-Stånden fattade, men alt hinder mött deraf, att Stats-Utskoltet förbehållit sig att uppgöra en förändrad reglering af Hufvud-Titlarne.
Då Stats-Utskottet, innan ännu ifrågavarande motion till Utskottet ankommit, uti afgifvet Memorial N:o 3^0, dels föreslagit de åtgärder, sorn borde vidtagas i och för expedierandet af Rikets Ständers beslut, angående Stats-regleringen, dels tillstyrkt, att uti Rikets Ständers i berörde ämne afgående Skrifvelser måtte få intagas den underdåniga anmälan, att Rikets Ständer äro betänkte att, vid Riks-Statens upprättande, uppgöra en förnyad fördelning af de olika Hufvud-Titlarne, till beredande deraf, att anvisningar på samma IIufvud-Titel icke må bero på olika Deparlements-Chefers föredragning, äfvensom att Rikets Ständer ville besluta, alt, så framt RiksSlaten med den nya Titel-fördelningen icke före detta års slut varder fastställd, anslagen för nästa år må i Räkenskaperne upptagas å samma HufvudTitlar, hvarå de uti berörde Skrifvelser komma att uppföras; och då Stats Utskottet - Stats-Utskoltets Utlåtande, JV.-o 402- 9 Utskottet derjemte, så vidt på detsamma ankommit, sökt lill skyndsamt slut befordra de frågor, som med Stats-regleringen stå i sammanhang, och detta Utskott icke tillkommer att, i afseende på verkställigheten af Ilikets Ständers beslut i sådane frågor, med förslag till Rikets Ständer inkomma, har Utskottet icke funnit sig hafva att, i anledning af Herr Petrés motion och de deraf föranledde yttranden af Herrar Halling och Hallström, någon ytterligare åtgärd vidtaga eller tillstyrka.
Stockholm den 17 December j84«.
Dth. till R.
Prot. 184.0- 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 4°-'^e Haft. 2 I THYCJlT hos Ji A. WALLDÉN, 1840. Stals-Ulshottels Utlåtande, N:o 4o5. t N:o 403.
Ank. till Exp. UtsL elen 18 December, kl. 3 e. m.
Utlåtande, i anledning af Friherre von Kraemers, K., motion om ett årligt anslag af 1090 Hulr Banco till Upsala Domkyrkas underhåll. (U. A.)
Med föranledande af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets af trenne Riks-Stånd bifu 11 ne Utlåtande, N:o io6, (hvarigenom Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer att, i förnyad underdånig skrifvelse, till Kongl.
Maj:t framställa den önskan, att Kongl. Maj:L läcktes i Nåder medgifva, det de från Hernösands Stift till Upsala Domkyrka nu anslagne ja4 så kallade
Domkyrko-tunnor må hädanefter tillkomma Hernösands Stifts kyrka) har Friherre vo n Kr cerner, Robert, hos Ridderskapet och Adeln vackt en lill Slals-Uskottet remitterad motion, deruti, med afseende derpå, att, oagtadt egande-rättens helgd, stadfäslad i trenne sekler af Sveriges Konungar, syntes böra hafva betryggat Upsala Domkyrka vid att allt framgent få tillgodonjuta dess lagliga inkomster, och således äfven ifrågavarande 124 tunnor kronotionde, Rikets Ständer nu åter förnya en af Kongl. Maj:t redan afslagen begäran, och då rättvisa, billighet och omtanka fordrade, att Rikets
Ständer derjemte anslå en motsvarande ersättning åt Upsala Domkyrka, på det att någon möjlig förutsättning må kunna ega rum, att Hans Maj:t Konungen Nådigst kan lemna
Sitt höga bifall till ifrågavarande framställning, blifvit af Herr Friherren föreslaget: att Rikets Ständer må anslå en summa, stor 1000 R:dr Banco, att årligen af statsmedlen till Upsala Domkyrkas underhåll utgå, i ersättning för de 124 tunnor, som Rikets Ständer i underdånighet föreslagit att hädanefter tillkomma Hernösands stifts-kyrka; varande till stöd för motionen åberopadt, alt Stats-regieringen ännu icke vore afslutad, och i alla fall funnos ökade tillgångar utöfver det belopp, hvartill Stats-inkomsterne blifvit beräknade, samt att Nordens herrligaste tempel, denna National-helgedom, der Gustaf Wasas stoft hvilade, bade rättmätiga anspråk på Rikets Ständers välvilja.
Då emedlertid af motionen icke finnes utredt, att, för den händelse de 124 tunnor spanmål, som från Hernösands Stift varit anslagne till UpBih. R. till St.
4 Sami. 1 Afd, 2 Band. 41 Häftet. 2 Stats-Utskottets Utlåtande, iVVo 4o4. sala Domkyrka, komma att till förstbemälde Stifts egen kyrka återgå, Domkyrkans öfrige tillgångar icke blifva tillräckliga fpr densatnmas behöriga vård, underhåll och förskönande,, anser Utskottet sig icke kunna tillstyrka det af Friherre von Kraemer ifrågasatte stats-anslag.
Stockholm den 17 December i8,fo. N:o 404.
Ank. till Exp. Utsk. den 18 December, kl. 3 e. im Utlåtande, i anledning af väckte motioner, att Statsutskottet måtte företaga revision af Stats- och Riksgälds-P erkens räkenskaper för år 1838. (I. A.) Genom remisser från Ridderskapet oell Adeln samt Borgare- och Bonde Stånden, bar Siats-Utskottet fått emottaga 3:ne serskilde, med stöd af 56' §.
Riksdags-O: dningen, af Herr Lagerhjelm', P’., Herr P'etrd', Th., och Riksdags-Fullmägtigen JVils Persson från Södermanlands
Län inom vederbörande Riks-Stånd väckte motioner, deruti blifvit vrkadt, att då, efter hvad med sannolikhet kunde förutses, innevarande Riksdag, serdeles i anseende lill de inom Constitntions-Ulskottet ännu återstående vidlyftiga arbeten, komme att under (lere månaders tid fortfara, Stats-Utskottet, hvars göromål numera vore betydligt inskränkte, måtte anmodas att, i öfverensstämmelse med föreskriften i 5 §. af nu gällande Instruction för Rikets Ständers Revisorer, skyndsamligen företaga revision af Stats-verkets räkenskaper för år i838, hvilken revision motionärerne inom Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet ansett jemväl böra utsträckas tili de Riksgäldsverkets afslutade räkenskaper, som ännu icke undergått Rikets Ständers Revisorers granskning. o o Under den discussion, som hos Bonde-Ståndet föregått remitterandet af Nils Perssons ofvannämnde motion, hafva några Ledamöter, under förmenande,, att den ifrågasatte revisionens verkställande genom Stats-Utskottet komme att Stats-Utslottets Utlåtande} JV:o 4o4. 3 medföra en ansenlig besparing i kostnader, äfvensom att derigenom tillfälle skulle beredas att till tiden så nära som möjligt granska förhållandena, i afseende på statsmedlens användande, instämt uti den af motionären yttrade åsigt; hvaremot de fleste medlemmar af Ståndet, i betraktande af vigten och mängden af de ärenden, hvilka ännu berodde på handläggning af Stats-Utskottet, dels ensamt, dels gemensamt med andra Rikets Ständers Utskott, ansett ifrågavarande revision icke kunna medhinnas, utan att föranleda en, eljest icke behöflig, förlängning af Riksdagen, hvaraf åter följden blefve en ökad kostnad, vida öfverstigande den genom revisionen åsyftade besparing, samt fördenskull ansett motionärens förslag icke böra bifallas.
Till besvarande af om förmälde motioner, får Utskottet anföra, att, efter Utskottets tanka, det synes mindre lämpligt att, sedan numera en tid af ii månader ifrån Riksdagens öppnande förflutit, begynna en revision af Stats- och Riksgälds-verkens räkenskaper, ilvars fullbordande möjligen kan afbrytas genom Riksdagens afslutande, och äfven under förutsättning, att, såsom motionärerne för sannolikt antagit, Riksmötet skulle komma att fortfara under flere månaders tid, förete sig flere betänkligheter vid antagandet af motionärernes förslag.
Ehuru nemligen de ärenden, hvilka blifvit till Stats-Utskottet ensamt öfverlemnade, med undantag endast af nå^ra O O få mål, som nyligen inkommit, redan hunnit alslutas, återstår likväl ännu besvarandet af de återremisser å Utskottets afgifne utlåtanden,,som möjligen förekomma, och deribland angående anslagen å estra Stals-regleringen, äfvensom upprättandet af förnyadt Reglemente för Riksgälds-Contoiret, hvarförutan det torde kunna antagas, att, på sätt förhållandet varit under de senare måuaderne, nya ärenden, dels i följd af Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner, dels på grund af inora Riks-Stånden väckte motioner, äro att förvänta.
Oberäknad!; dessa, Utskottets egentliga bestämmelse tillhörande, göromål, tillkommer det jemväl Utskottet alt, gemensamt-med andra Rikets Ständers Utskott, deribland förnämligast Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet, deltaga i behandlingen af flerfälldiga, ännu oafslutade, mål; och den lid, som Slals-Utskottets Ledamöter kunna ega öfrig, utöfver hvad som af Utskotts-goiomålen upptages, synes fullt erforderlig, så framt behörig uppmärksamhet skall kunna egnas ät de uti Riks-Ståndens Plena förekommande ämnen.
En under ofvan uppgifna förhållanden företagen revision af Stats- och Riksgälds-verken, hvilken städse måste afbrytas ge - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 4o5. nom andre inom Utskottet och Riks-Stånden förefallande göromål, skulle således, efter Utskottets öfvertygelse, svårligen kunna verkställas med tillbörlig noggranhet eller motsvara det dermed åsyftade ändamål.
Då slutligen härtill kommer, att uti 68 (jj. Riksdags-Ordningen finnes uttryckligen föreskrifvet, det hvarje revision af Stats-, Banco- och Riksgälds-verkeu skall kunna omfatta tvänne års afslutade räkenskaper, hvilket stadgande otvifvelagtigt tillkommit, i följd af den vid grundlagsstifbningen rådande åsigt, att ett enda års räkenskaper ansetts lemna ett alltför inskränkt tillfälle för bedömande al sättet för Statsmedlens förvaltning, men detta vilkor, i händelse af en nu anställd revision, icke hlefve hvad Stats-verket angår, räkenskaperne icke hunnit afslutas för en senare tid än år 1838, och således endast nämnde års räkenskaper kunde blifva föremål för Utskottets granskning, har Utskottet, på grund af alla ofvanföre angifne förhållanden, ansett sig ega fullt skäl att afstyrka Rikets Ständers bifall lill hvad uti förenämnde motioner blifvit yrkadt och föreslaget.
Anie. till Exp-Utsi. ilen iS December, il. 3 c. m.
Utlåtande, angående ifrågaställd förlängning under 10 år af det Pantlåne-Inrättningen i Stockholm beviljade låneunderstöd af allmänna medel, (Rgs.
Afd ) Med anledning af Öfver-Ståthållare-Emhetets derom i underdånighet gjorde hemställan, har Kongl. Majit, uti .Nådig Proposition af den 17 nästlidne October, (införd under N:o 84 i i:sta Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Protocolh) föreslagit, att Rikets Ständer, för vidmagthåliandet af den här uti hufvudstaden, i f. d. Generai-Assistance-Conloirets ställe, inrättade Pantlåne-anstalt, malte medgifva, alt det, utaf Riksgälds ö - Stats-Ut slottets Utlåtande, N:o 4o5. 5 Contoirets mede], Entrepreneuren af denna Inrättning, under 10 år, eller till och med deri i Juni 1843, beviljade låne-understöd af 100,000
R:dr må, under ytterligare 10 års tid, få af honom innehafvas och begagnas; hvarjemte Kongl. Maj:t till Rikets Ständers pröfning och behjertande öfverlemnat, huruvida icke, såsom ett medel att tillvägabringa nedsättning af räntan å eller afgifterne för de från Inrättningen utgående lån, fortfarande ränlefrihet för lånebidraget må ega rum.
Stats-Utskottet, till hvars utlåtande denna Nådiga Proposition’ blifvit af Riks-Stånden remitterad, har i behörigt öfvervägande tagit, ej mindre hvad desamma och deraf inom Borgare- och Bonde-Stånden föranledda yttranden innehålla, än äfven, hvad rörande samma amne vid de arne sistförflutne Riksdagarne förekommit.
Och då Utskottet nu går att yttra sig, angående fortfaiandet af ifrågavarande allmänna låneunderstöd, anser Utskottet sig böra upplysningsvis erinra, hurusom Kongl. Majrt, vid sista Riksdag, likaledes i Nåder föreslog Rikets då församlade Ständer] att förklara Entrepreneuren af nämnde Inrättning berättigad att, under 10 års tid, räknad från den 1 Juni 1842, bibehålla den derför anslagna räntefria lånefond; men hvartill bemälde
Ständer icke funno skäl lemna bifall, enär afsigten med det beviljade förlagslånet, eller tillvägabringandet af en ny Pan liane-Inrättning, som, utom något bidrag från Staten, borde af Stockholms stad underhållas, redan vore vunnen.
Derjemte tror Utskottet sig böra meddela den upplysning, Utskottet af erhållne uppgifter, angående denna Inrättnings lånerörelse under den senaste tiden, bland annat inhemtat, nemligen att det af Inrättningen utlånta capital, som vid 1838 Ars början utgjorde 179,407 R:dr 12 sk., vid ingången af nästlidne månad, uppgick till 213,187 24 s,li Såsom hufvudsakligt skäl för General-Assistance-Contoirets, vid 1828, 1829 och i83o årens Riksdag, beslutade upplösning, anförde Rikets Ständer, att de icke funno det vara Statens åliggande att, med ansenlig uppoffring, nästan uteslutande för Stockholms stads invånare, bereda fördelen af en dylik låneanstalt, ulan ansågs Staten i detta afseende hafva gjort nog, då den underlijelpte de åtgärder, om hvilka det egentligen tillkom stadens Styrelse att draga omedelbar försorg.
Med begagnande af del låneunderstöd, Rikets Ständer, enligt denna åsigt, beviljade, har också sedermera en ny Låne-inrältning kunnat t i 11 väga bringas, hvars ökade anlitande 6 Stats-Utskottets Utlåtande, IV:o 4o5. och utvidgade verksamhet samt tilltagande inkomster sjuas gifva grundad anledning iil! den förmodan, att hennes framtida bestånd bör blifva oberoende af det från det allmännas sida, för Inrättningens uppkomst och första utveckling, meddelade lånebiträde.
Uti den åsigt, som på nu anförda sätt, vid de 2:ne sista Kiksdagarae, gjort sig gällande, instämmer äfven Utskottet helt och hållet.
Utskottet anser således, att Staten framdeles hör befrias från de betydliga uppoffringar, densamma intill närvarande tid, i och för den så kallade lombard-rörelsens bedrifvande i hufvudsladen, måst vidkännas, ecb hvilka uppoffringar, utom räntorne å förlags-fonden, sedan år iHiÖ uppgått till ett sammanräknadt lae 1 oj»p af mer än 3oo,ooo R:dr, hvaraf pensioner och expectance-löner för innevarande år utgöra nära 8,000 R:dr.
Utskottet, som för öfrigt icke betviflar, att ju äfven efter upphörandet af den serskilda räntefria fbrlags-fond, hvilken Rikets Ständer för vissa år anslagit, lämpliga entrepreneurer af meranämnde Inrättning skola erhållas, förmodar likaledes, att, i allt fall, en med billigheten öfverensstämmande jemkning i de för mindre lån nu utgående nog höga afgifter, bör kunna åstadkommas.
I öfverensstämmelse med hvad Utskottet nu haft tillfälle yttra, anser sig Utskottet icke kunna tillstyrka Rikets Ständer alt bifalla Kongl. Maj:ls Nådiga Proposition, angående ifrågavarande lånefonds fortsatta begagnande under deri af Kongl. Maj:t i Nåder föreslagna tidrymd.
Men då denna fonds dragande ur lånerörelsen och återbetalning till Riksgälds-Conioiret vid den snart inträffande tidpunkt, Rikets Ständer år 1S29 föreskrefvo, möjligtvis skulle, innan Pantlåne-inrättniugen hunnit än vidare utveckla och förkofra sig, komma att förorsaka en för hufvudstadens obemedlade invånare högst känbar minskning i om förmälde af dem allmänt påräknade och förut begagnade lånetillgång; så och enär, för lånerörelsens jemna och oafbrutna vidmagthåilande, en lämplig öfvergång från den hitintills åtnjutna ränle-fi iheten för oftabei örde förlags-capital till ålerbetalnings-skyldigheten af detsamrnas liela belopp torde böra Inrättningen beredas, har, med afseende dessutom å den föga betydliga förlust, som härigenom, äfven om en motsvarande summa måste af Riksgälds-Contoiret emot ränta upplåuas, kan komma att det allmänna tillskyndas, Utskottet funnit sig böra Stals-UtsJcottets Utlåtande, JS-0 4o5 7 hemställa, att denna låne-fond af 100,000 R:dr må, emot fortfarandet af den derföre nu ställda säkerhet, och med vilkor af Pantlåne-inrättningens oafbrutna bedrifvande, enligt de för densamma fastställde grunder, få af enlrepreneuren för denna Inrättning, under ytterligare fem års tid, räknad från den i Juni 1842, begagnas dock med skyldighet för honom att för detta lånebiträde under sagde tid till Riksgälds-Contoiret årligen inbetala den ränta af 3 procept, som ÖfverSlåthållare-Embetet, för den händelse, att fortfarande räntefrihet icke kunde beviljas, i underdånighet föreslagit..
Ordens - Boktryckeriet 184©.
Sta!s-UIskottets Utlåtande, N'.o 406.
N:o 406. t Ank till Exp. Etsk. den 23 Dec , kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af Herr Lefrén», J.
P-, motion om skyndsamt bestämmande af förskott till bedrifvande af befäslnings-arbetena vid Carlsborg och i Stockholms skärgård. (U. A.)
Uti en inom Riddershapet oell Adeln vacht, till Stats-Utskottet remitterad, motion, Siar Herr Lefrén, J.
P-, anfört: att sorn utskrifningen af liandlingarne, rörande återremissen af extra Stats-regleringen, efter ali sannolikhet, icke hunne verkställas före årets slut, samt detina reglering- således icke kunde komma till slutligt afgörande, förr än längre fram på det nya året, men angeläget vore, att befästnings-arbetena vid Carlsborg och i Stockholms skärgård icke afstannade, samt att förberedelserna för sommar-arbetena måtte kunna vidtagas, och dertill erfordrades ett förskott å blifvande anslag af högst 16,000 R:dr, nemligen 12,000 R:dr för Carlsborg och 4,000 R:dr för Stockholms skärgård, så begärde motionären, att ett sådant förskott måtte, ju förr desto heldre, bifallas, emedan i annat läll ganska menliga följder för arbetena skulle uppkomma, om de, i brist af medel, vid årets slut måste upphöra.
Då Utskottet anser beviljandet af det förskott, som Herr Lefrén ifrågasatt, mindre lämpligt, dels derföre, att framställningen om behofvet endast genom enskild motion tillkommit, dels med afseende derpå, att Rikets Ständ er ännu icke afgifvit hufvudsakligt. yttrande, angående det anslag, hvarå förskott blifvit ifrågasatt; hemställer Utskottet, att motionen må lemnäs utan afseende.
Reservationer: af II err Frih errc Leijonhufvud, Herr von Troil, E., Herr ContraetsProsten Doctor Atjrcll, samt Herr Contracts-Prosten Afzelius.
Prot. 1S40. 4 Sami. 1 J/d. 2 Band. 42 Haft, t 2 Stats-Utskottels Utlåtandet N\o 407.
Ank. till Exp. Utsk. d 23 Dec., kl. 2 e. ra.