Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta iir sannt; men detta tillgick på ett eget vis; ty då tillfrågningen skedde i Calmar inför Konungens Befallningshafvande, upplästes det från vederbörande ankomna namnkunniga cirkuläret, hvars hufvudsakliga innehåll lydde, att de och de skattepersedlarne måste ni åtaga eder att utgöra, i annat fall måste det förblifva vid hvad hittills varit.
De fleste ombuden, förstummade öfver en sådan inqvisition, visste icke hvad de skulle svara.
Detta oaktadt gjordes förfrågan af en och annan om mait icke fick frambära en nådig önskan; den beviljades med förklarande att sådant ingenting kunde uträtta.
Med undantag af ett för tillfället valdt ringa antal af kronofogden och häradsskrifvare!! önskade man allmänt, att endast spanmål skulle bibehållas och att alla de öfriga persedlarne måtte åsättas en be stämd penningeskatt.
Föregifvande!, att man, efter det nya förslaget, skulle kunna bättre kontrollera sina skatter, är helt och hållet falskt; ty då jag nu en gång löst uträkning på min skatt, mäste, det vara lättare att kontrollera en sådan uträkning, än att hvarje år kontrollera 20 års markegångs-medelpris.
Denna omöjliga kontroll, samt den omständigheten att allmogen blir ålagd lösa skatte-persedlar, som icke få betalas i natura, skall framkalla långt flera klagomål och missnöje än hitintills försports.
Stuls-Ulskoltels Ullålande, Jts 92 49 Granskar man förslaget för de olika länen, så ser man att det är uppgjord t etter godtycke, för att icke säga mannamån.
En del län hafva fått endast spanmål, en dei, till exempel Calmar, hafva fått sina persedlar i smör, fläsk, kött; hvilka persedlar aldrig få uppsägas, huru högt pris man än sätter på desamma vid markegångs-sättningen.
Af alla dessa skäl synes tydligen att ingen rättvisa kommer att ega rum, derest icke skatterne bestämmas att utgöras i spanmål och penningar.
Eller k anhända att man är road af att höra klagomål och missnöje ifrån evighet til! evighet?»
Rörande den föreslagne ränteförenklingen för Stockholms län: af Malts Pehrsson från samma län.
Angående ränteförenklingen för Calmar län: af Mans Månsson från samma län.
Sl. Prol. 1855 & 1854. i Sami. 1 Afd. 32 Hafi. 7 STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1884. 1 \:o 1.
Upsala Läll. K i: g Korn.
Dagsverken. i Tunna. 1 Tunna. 1 Lisp. 1 Lisp. 1 Oke-, 1 Öränge-. 1814 8 — — 6 — — 3 12 — — 9 4 1 8 21 4 1813 8 — — 3 16 — 3 — — — 12 — 1 8 — 24 1818 10 — — 7 — — 3 16 — — 18 — 1 12 — — 24 1817 11 — — 7 52 — 3 — — 14 — 1 12 — 24 1818 41 32 — 9 — — 3 — — 16 — 1 12 — 22 o 1819 10 — — 8 52 — 3 24 — '— 16 —.' i 8 — — 20 — 1820 8 32 — 6 — — 5 24 — — 8 — 1 16 — — 24 — 1821 6 24 — 5 — — 4 — — 8 — 1 16 — ; 24 — 1822 ......
. . . 6 32 — 6 32 — 4 42 — — 16 — 1 16 — 24 — 1825 6 52 — 5 — — 4 42 — — 8 — 1 16 — 24 —- 1824 3 16 — 4 — — 4 40 — — 11 — 1 16 — 24 — 1823 7 — — 3 16 — 3 16 — — 15 — 1 18 — 26 — 1828 10 — — 10 .— — 5 16 — — 21 4 1 18 — 24 — 1827 7 — 5 32 — 3 — — — 10 — 1 16 — 24 — 1828 6 32 — 6 — — 4 40 — —i 6 6 1 16 — 26 — 1829 8 — — 6 — — 4 40 — — 11 — 1 16 — 26 — •1850 8 — — 5 16 — 5 32 — — 8 — 1 16 — 26 — 1831 10 — — 8 32 — 6 — — — 8 8 1 18 — 28 — 1852 7 52 — 6 — — 6 — — — 16 — 1 18 — 28 — 1855 6 32 — 4 32 — 3 36 — — 10 — 1 18 — 28 — j 854 7 52 — 5 52 — 5 16 — — 8 — 1 18 — 28 — 1853 7 32 — 6 32 — 3 24 — — 15 — 1 18 — 28 — 1856 7 20 — 6 — — 3 20 — — 15 — 1 18 — 28 — 1857 8 16 — - 6 24 — 6 - — — 15 — 1 18 28 — 1858 9 52 — 7 16 — 6 16 — — 15 4 1 18 — 28 — 1859 8 16 — 6 24 — 6 — — — 15 4 1 18 — . 28 — 1840 8 32 — 6 -— — 6 — — — 9 8 1 18 — 28 — 1841 11 24 — 6 8 — 3 56 — — 8 6 1 18 — 28 — 1842 9 — —. 6 24 — 3 52 — — 8 — 1 18 — 28 — 1845 8 52 — 6 — — 5 0 — — 12 8 1 18 — 28 — 1844 .........
6 16 — 4 16 — 6 — — — 12 — 1 18 — 28 — 1843 11 52 — 7 32 — 6 12 — — 14 — 1 14 — 20 — 1846 9 24 — 8 32 — 6 16 — — 10 — •1 16 — 24 — 1847 9 — — 7 36 — 6 16 — — 8 — 1 18 — 26 — 1848 6 40 — 6 8 — 6 24 — — 7 6 1 18 — __ 26 — 1849 7 24 — 5 40 — 6 24 — —' 11 2 1 18 — 26 — 1830 9 — — 6 — — 6 24 — — 10 2 i 18 —. 26 — 1831 9 24 — 6 40 — 6 24 — — 12 6 1 18 — 26 — 1832 10 -— — 7 16 — 6 28 — — 10 8 1 18 — _ 26 — 183.3 11 32 — 8 24 — 6 36 — — 20 — 1 18 — 26 — 1814 1825 8 34 4 6 30 5 5 i 7 — 12 6 1 12 3 23 0 1824 1835 7 30 5 6 8 — 3 17 2 — 11 9 1 17 — 26 — 1834 1843 8 53 2 6 16 — 5 33 2 — 12 — 1 18 — 28 — 1844 1833 9 4 10 6 43 7 6 20 o — 11 8 1 17 3 23 5 1814 1853 8 25 8 6 24 6 5 30 7 — 12 — 1 16 5, — 23 8 1778 1787 2: 32. 7. 1 40 — — 5 10 — 16 — — 8 — Hör till Siats-Utskottets Utlåtande, 1834, JM 92. 1 2 N:o 2.
Stockholms Län. llåii Kori Smör.
Mäsk.
Kol Ved.
Dagsverken. 1 'lunna. 1 Tunna. 1 Lis|).
I Lis P- 1 Lisp. 1 Läst. i Lass. 1 Oke-, 1 Drän ze-. lisl i .... 8 — — 6 — — 3 — 5 — — — 10 — i 10 — 1 3 4 1 8 . — 20 1813 .... 8 — — 6 16 — 5 — — 5 — — — 12 — 2 8 — 4 3 4 I 12 — 24 1816 .... 9 24 — 7 24 — 5 — — 5 — — — 20 — 1 52 — 1 8 — 1 lo- — 24 — 1817 .... 10 — — 7 24 — 4 58 — 5 — — — 16 — 2 8 — — 45 4 1 ie — 26 8 1818 ....
11 — — 9 16 — 4 40 _ 5 — — — 21 4 2 8 — — 43 4 1 16 20 1819 .... 9 40 9 — — 5 24 — 5 — — — 18 — 2 — — — 42 8 1 16 — 20 1820 ....
7 40 — 5 24 — 4 32 — 2 52 — — 8 — 2 — — 1 _—. 1 12 — 18 1821 .... 6 _ — 6 — — 4 16 8 — 2 — — 1 II. 1 12 18 1822 .... 6 16 — 6 2 — 4 26 — ? 2 58 — — 16 — 2 — — 1 16 1 16 20 — 1825 .... 6 16 — 4 24 — 4 52 — 2 52 — — 9 4 2 — — 1 5 4 1 16 22 1824 .... 6 — — 4 16 — 4 52 — 2 52 — — 13 4 2 — — 1 5 7 1 16 22 1825 .... 6 52 — 5 -— — 5 _ 2 52 — — 16 — 2 — — 1 20 — 1 52 50 1826 ....
10 24 — 9 24 — 3 — _ 5 — — — 24 — 2 — T— 1 52 2 24 — 1827 .... 7 52 _ 7
T— — 3 — — 5 — — — 12 — 2 — • 1 52 1 52 24 1828 .... 6 16 — 5 52 — 5 — 2 40 — — 8 — 2 _ 1 52 1 52 24 1829 ....
7 16 — 6 52 — 3 — — 2 40 — 14 — 2 — 1 37 4 1 52 24 — 1850 .... 8 16 6 •4— — 6 — 2 40 — 12 — 2 12 1 26 8 1 52 24 — 1851 .... 10 16 9 — 6 — — 5 16 —- 11 — 2 12 1 32 1 52 26 8 1852 .... 8 — 6 52 — 5 32 — 5 16 — 16 — 2 20 4 1 21 4 1 52 26 — 1855 .... 6 52 — 3 16 — 5 16 — 5 — — 10 8 2 24 — 1 21 4 1 28 26 — 1854 .... 7 24 — 3 56 — 4 52 — 2 52 — 8 — 2 24 — 1 26 8 1 28 26 8 1855 .... 8 — — 6 52 — 5 — — 2 32 — 20 — 2 52 — 1 32 1 28 26 8 1856 .... 7 24 — 6 24 — 5 16 — 5 — — 20 — 2 52 — 1 26 8 1 28 — 26 8 1857 .... 8 52 — 6 52 — 5 24 — 5 12 — 18 — 2 52 — 1 26 8 1 28 26 8 1858 ....
10 — — 8 —r- — 6 — — 5 16 — — 20 — 2 40 — 1 26 8 1 28 — 26 8 1859 .... 8 16 — 6 52 — 6 — 5 16 — 15 4 2 40 — 1 21 4 1 28 — 26 8 1840 .... s — — 3 52 — 5 52 — 5 16 — — 9 — 2 40 — 1 16 — 1 28 — 26 8 1841 ....
12 — — 7 — — 5 52 — 5 8 — — 8 6 3 — — 1 37 4 1 28 — 26 8 1842 .... 9 16 — 6 24 — 5 52 — 5 — — 9 4 5 — — 1 57 4 1 28 — 28 1845 .... 8 16 — 6 8 _ 6 32 2 52 18 — 5 — — 1 52 1 28 — 28 1844 .... 7 — — 3 16 — 6 — — 2 40 — 15 4 2 52 — i 26 8 1 23 — 26 — 1845 ....
12 — 8 — — 6 — — 2 52 — — 16 — 0 52 — 1 26 8 1 28 — 24 1846 .... 9 52 — 9 — — 6 — — -s 16 — — 12 — 2 52 — 1 26 8 1 28 — 24 — 1847 ... . 9 8 — 8 — — 6 16 — 5 52 — 9 4 2 32 — 1 26 8 1 28 24 1848 .... 7 — — 6 16 — 6 16 — ö 8 — — 6 8 2 32 — 1 26 8 1 32 — 24 — 1849 .... 7 1 6 — 6 16 — 6 52 — 3 — — — 12 — 5 — — 2 — 1 52 26 8 18S0 .... 9 8 6 24 — 6 52 — 5 — — — 10 8 2 24 — 2 — — 1 52 — 26 8 1831 ....
10 — — 7 52 — 7 — — 5 16 — . — 15 4 2 24 — 2 — — 1 52 .— 26 8 1! 32 ....
10 — — 7 52 — 6 52 — 5 16 — — 10 8 2 24 — 1 42 8 1 52 — 26 8 1853 ....
12 — — 9 — 7 16 — 4 — — — 28 — 2 24 — 1 42 8 1 40 — 26 8 1814—1825 8 15 7 6 52 2 4 40 — 2 45 10 — 13 10 1 43 — 1 4 6 1 14 — 21 5 1824—185.3 7 57 7 6 24 10 5 12 1° 0 45 ’7 — 15 10 2 6 11 1 25 10 1 51 7 — 23 1 1834 — 1845 8 41 7 6 26 10 5 29 7 5 2 — — 14 3 2 58 3 1 28 5 1 28 — — 26 11 1844—1833 9 16 — 7 18 5 6 24 — 5 11 5 — 15 5 2 50 3 1 36 5 i 51 2 — 23 6 1814—1853 8 27 2 6 57 7 5 26 7 3 1 8 — 15 10 2 18 2 1 23 9 1 26 2 24 8 1778-1787 2? 56. 1 40 9 1 13 — — 5 10 — — — _____ 23 10 19 — 4 9 N:o 3.
Skaraborgs Liin. liå“.
I)a ^sverken. 1 Tunna. 1 Tunna. 1 Lisp. 1 Oke 1 Dränge-. 1814 10 — — 6 32 — 5 56 — 1 12 — 25 5 1815 8 — — 5 16 — 5 16 — 1 — — — 21 4 1816 10 — — 7 — — 5 26 8 1 2 4 — 21 4 18 !7 10 — — 6 — — 5 16 — 1 — — — 18 1818 11 — — 7 24 — 5 — — — 40 — — 16 — 181!) 9 52 — 7 24 — 5 — — — 42 — — 56 — 1880 6 52 5 16 — 4 28 — — 42 — — 16 1821 6 — — 5 — — 4 24 — — 42 — — 16 1822 6 — — 5 — — 4 16 — — 42 — — 16 1825 6 — — 4 — — 4 — — — 42 8 — 16 1824 7 — — 5 Ili — 5 — — 1 — — — 16.
1823 6 — — 5 — —- 5 — — 1 8 — — 20 1826 10 — 9 16 — 5 16 — 1 ii — — 18 1827 6 8 — 5 — — 4 24 — 1 o — 20 1828 o 52 — 4 52 — 4 — — 1 2 — — 20 1829 8 24 — 5 12 — 4 24 — 6 — — 20 1850 10 — '— 8 — — 5 — — 1 6 — — 20 — 1851 10 — — 8 — — 5 — — 1 — — — 18 1852 6 52 — 4 52 — 5 — — 1 — — — 8 8 1855 6 52 — 4 52 — 5 — — 1 4 — — 20 — 1854 7 16 — 5 52 — 5 8 — 1 16 — — 21 4 1853 6 52 — 5 16 — 5 — — 1 16 — — 21 4 1856 7 52 — 6 — — 5 26 8 1 16 — — 21 4 1837 9 — — 7 — — 5 32 — 1 8 — — 20 — 1858 10 — — 7 32 — 5 52 — 1 ii — ■— 20 — 1859 8 — — 6 52 — 5 52 — 1 10 8 — 21 4 1840 8 8 — o 24 — 6 — — 1 S 0 8 — 21 4 1841 10 16 — 5 52 — 6 — — 1 10 8 — 21 4 1842 11 — — 7 16 — 6 — — 1 10 8 — 21 4 1845 8 — — 6 24 — 6 — — 1 10 8 — 21 4 1844 5 10 8 3 24 — 5 — — 1 4 — — lii — 1843 9 24 — 6 36 — 5 — — 1 — — — 18 — 1846 10 32 — 9 — — 5 — — 1 8 — — 21 4 1847 9 16 — 7 16 — 5 36 — 1 — — — 18 8 4848 6 40 — 5 24 — 5 52 — 1 8 — — 20 — 1849 7 52 — 5 16 — 3 52 — 1 16 — — 21 4 1830 9 — — 6 8 — 5 52 — 1 16 — — 21 4 1831 11 16 — 8 — — 5 52 — 1 16 — — 21 4 1852 9 16 — 7 — — 5 52 — 1 16 — — 20 — 1853 11 52 — 8 52 — 6 — —
1 16 — — 21 4 1814 1823 8 16 — 5 44 10 4 43 — — 45 8 — 18 — 1824—1835 7 52 — 5 47 7 4 40 — 1 5 7 — 19 — 1834 — 1845 8 29 8 6 16 — 5 32 4 1 11 9 — 21 i 1844—1855 9 2 8 6 54 9 5 24 4 1 10 — — 20 2 1814—1855 8 20 1 6 11 10 5 11 5 1 5 9 — 19 7 1778—1787 . . . . 5 10 8 2 21 — 1 54 — — 25 8 7 11 ' -J N:o 4.
K r o n o - Häg.
Kurn.
Halle. Junor.
Hask. 1 Tunna. 1 Tunna. 1 Tunna. 1 1 asp 1 Lisp. 1814 > 10 — 6 32 — 5 — — 4 52 — 4 — — 1815 9 52 5 32 — a 24 — 4 28 — 4 — 1816 10 — 8 — ■— 4 — — 4 21 4 4 — 1817 9 16 6 — — 0 28 — 4 21 4 5 24 1818 10 24 7 24 — 4 8 — 4 24 — 5 24 1819 12 — 8 — — g 28 — 4 52 4 5 20 1820 9 16 6 32 — 5 16 — 4 2! 4 — — 1821 8 — — g 16 — .5 16 T-< 4 21 4 5 10 1822 8 — S 16 — 5 16 4 8 — 5 10 1825 7 16 4 52 — 5 — — 4 21 4 5 32 1824 7 16 4 52 — 5 — 5 40 — 2 32 1825 7 16 — 5 — — 5 16 — 4 — — 2 0 2 1826 10 — 8 - — 6 — 5 — — 5 10 1827 8 24 7 — — 4 — 5 — — 4 — 1828 8 — 6 52 — 0 16 5 — —* 4 16 1829 8 — 4 56 — 5 — 4 — — 5 1850 1851 1 852 1854 1855 9 12 8 8 9 8 16 44 — 6 7 6 5 ry 6 16 16 — 5 4 5 5 5 16 12 16 — 4 4 4 4 4 4 21 21 21 2! 21 4 4 4 4 4 o 5 5 5 5 5 16 52 52 52 56 16 — 1856 8 — 6 — — 4 — 5 — — 5 16 1857 10 — C 52 — 6 — 5 — — A —— 1858 9 52 7 16 — 4 52 5 — — A 1859 9 16 6 52 — 4 — 5 — — 4 1840 10 16 6 — — 4 — 5 — — A — 1841 »' • » • • 12 52 6 16 — 4 24 — 5 — — A — 1842 12 — 7 24 — 4 24 5 — — A 24 1845 9 16 7 16 — 4 16 — 5 32 — 5 1844 8 — 5 16 — 0 16 — 5 — — 5 24 1845 1846 10 10 52 ___ 7 8 i — 4 4 16 b 5 — — Ö 3 o2 52 1847 10 16 8 — — 4 16 5 —
A 16 1848 7 52 — 6 — — 0 16 — 5 — — A — 1849 8 52 5 40 — 0 16 — 5 — — A 8 1850 9 — 6 — — 5 24 5 — — A — 1851 11 — — 8 — — 4 12 5 6 — A — 1 1852 10 52 8 16 — 4 24 5 6 — A — 1853 11 — 9 — — 5 — — 5 16 — A 16 1814- -1825 9 19 2 6 18 5 5 42 5 4 20 4 5 52 3 1824- 8 55 7 6 5 7 5 50 — 4 20 — 5 20 10 1854- 1845 9 40 — 6 42 5 4 16 — 4 45 10 5 58 — 1844- 1855 9 55 7 7 7 g 5 47 7 5 2 10 5 46 5 181.4- 1855 9 20 1 6 29 11 5 46 — 4 54 5 3 54 5 1778- -1787 B : 47. 8. 1 26 — 1 51 — 1 7 — k * 5 b e i* g s L ä 11.
Kull. 1 Lisp.
Oxo. F/Sr.
Ilo. 1 Lisp. Halm.
1 Lisp. Ved.
1 Lass.
Lag- samt Allm.Besv'.o. Oec.Utsl. Bet.
N:o 21.’ t b Utmätnings-Protocollet uppförda executionsarfvodetill Executor och Värderingsmännen; men att deremot, då utmätt fastighet säljes på Tingsstället i Orten, måste Kronofogden, eller den af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande tillförordnade auctions-förrättaren, af sin hälft i auctions-provisionen, medelst afdrag, bestå executions-arfvodet; hvaraf alltså följer, att den gäldenär, hvars fastighet försäljes på Lands-Cancelliet, får vidkännas 4 å 8
R;dr större afgift än den, hvars fastighet föryttras i hemorten.
Expeditions-Taxan stadgar uttryckligen éj blott den provision, som vederbörande Lands - Secreterare tillkommer, då auction å utmätt fastighet på Lands-Cancelliet förrättas, utan ock, huru denna provision bör fördelas emellan Lands-Secreteraren och den Kronobetjent, som auctionen förrättar, i händelse auctionen på annat ställe än å LandsCancelliet verkställes.
Förhållandet är således enahanda, ehvad försäljningen sker å Lands-Cancelliet eller på Tings-stället.
Om någorstädes en emot detta stadgande stridande tillämpning möjligen egt rum, och högre provision , än Taxan medgifver, blifvit påförd, innefattar sådant ett missbruk eller öfverträdelse af Författningens klara och tydliga påbud, hvaruti rättelse icke kunnat uteblifva-, om förhållandet blifvit å vederbörligt siällei laga ordning anmäldt j 26 Lag- samt Allm. Besv.o. Oec.Utsk. ZJer.N:0 2l‘. och Utskotten anse fördenskull denna Eric Svenssons Motion till någon ser. skild åtgärd af Rikets Högloll.
Ständer icke löranleda.
Uti förestående Betänkande hafva Utskotten tillstyrkt: 1:0.
Att Rikets Ständer måtte förnya deras under sisth Riksdag hos Kgh Maj:t i underdånighet gjorda anhållan om utfärdande af det påbud: Jh\tt uti Expeditioner, som ”emot lösen utlemnas, minst Sju ^stafvelser böra beräknas för hvarje rad.” 3:0.
Att Rikets Ständer måtte genom förnyad skrifvelse hos Kongl. Maj-.t i underdånighet anhålla, det Kongl, Maj:t täcktes fästa Nådigt afseende ej' mindre å Rikets Ständers förut yttrade underdåniga önskan, rörande Expeditions-Taxans öfverseende i allmänhet, för beredande af nödig jenilikhet och den förhöjning i Expeditions-lösen, som skäligen må anses böra vederbörande Embets- och Tjenstemän vid Städernes Domstolar tillgodokomma, än ock å de underdåniga framställningar, sorn för - Lag. samt Allm.
Besv. o. Oec. Vink.
Bet.No a i.
57 ut blifvit gjorda, dels af Rikets Ständer, dels af deras Justitise»^Ombudsman , rörande behofvet af en närmare bestämd Taxa på lösen för Fullmagter och andra Expeditioner inom Stats - Expeditionerne af Kongl. Maj:ts Cancellie. 5:o.
Att uti Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse den i o September 1828 måt3 te meddelas den ändring och förklaring, ati Kronobetjente på Landel må för fortställandet af kallelser uti Concurs-mål, i ett för allt, åtnjuta 3? sk.
Banco för hvarje kallelse, samt att vederbörande Stadsbetjente må för dessa kallelstjrs aflemnande erhålla enahanda arfvode, som för verkställandet af muntlig stämning till RådstufvuRätter i nu gällande Expeditions.Taxa stadgadt är, eller 6 sk.
De af åtskillige Ledamöter yffrade serskilda meningar varda härjemte vördsamligen bifogade.
Stockholm den 8 April 182g, a8 Eag'-samt\Allm.
Besv .0.
Ote, Utsi,Bet.
N;o Hl* Reservation er: Af Friherre Ehrenborgh, Casper TV.', ali som Lagutskottet, uti ett redan fattadt, men till Rikets Ständer ännu icke inkommet Betänkande, tillstyrkt indragning och upphörande, dels af Lagmans- och Kärnners-Rätlerne, dels ock af åtskilliga andra så kallade Fora Privilegiata , skulle, i händelse detta förslog vunne Rikets Ständers bifall, samt sedermera äfven af Kongl. Maj:t i Nåder gillades, all frå; ga om förhöjd lösen för KämnersRälierne helt och hållet förfalla; men då LagUtskottets nyssnämnde Förslag ännu icke undergått Rikets Ständers pröfning, och det således vore ovisst, om och hvad afseende derå kunde komma att fästas; ansåg Hr Friherren sig deraf icke hindrad , att deltaga i pröfningen af den nu förehafda frågan om förhöjning af Expeditions.lösen vid KämnersRätterne.
Likväl önskade Herr Friherren, att denna anmärkning måtte i dagens Protocoll inflyta 't och såsom serskild Reservation åtfölja Utskottens Betänkande tili de Respective RiksStånden.
Uti detta förklarande instämde alla de Ledamöter af Höglo!!., Lagutskottet, som Lag-samt Allm.
Bese. o. Oec. Utsi.
B«/.N;ost 1. *g deltagit i det om ofvanomförraälde
Domsalars indragning fattade Beslut.
Af Grefve Posse, Arvid'.
Jag instämmer med Utskotten deri, att den så kallade Expeditions-lösen icke kan för närvarande upphöra; men jag begär till Protocollet antecknadt, att jag icke anser de binder, sorn deremot nu möta , oöfvervinneliga , utan för» modar, att man framdeles, då ämnet blir fullständigt utredt, skall linna, att en i detta afseende lika behöflig som önskad förändring skall kunna åstadkommas.
Af Friherre Cederström, Jacob ; Uti tvänne alseon den är jag af skiljaktig öfvertygelse med Utskotten, nemligen: 1:0 rörande förslaget, att i ett för allt ersätta Kronobetjent för fortställandet af kallelse i Concurs-mål 02 sk., och 2:0 uti frågan om Domarens rätt att utskrifva Lagfarts- och Intecknings-Protocoll och att för dem fordra lösen, oansedt målsman utskriften icke begärt.
I förra fallet kan Kronobetjent billigen icke betagas rättighet till ersättning för skjuts, och i det senare är del mer än obilligt att tvinga en person i Rätten utlösa annat än Utslag, d." ä.
Protocoll, så framt icke sådant serskildt 3o Lag-samt Allm. Besv.o.
Bet.N o a i; begäres.
Stadgandet innebär, i min tanka, en ojemn och origtigt fördelad skatt och tunga på en del af Rikets invånare till enskild fördel för Domaren.
Af Herr Gyllenhaal, L. H.:
För min del har jag alltid ansett mindre lämpligt att bestämma ett visst antal stafvelser å hvarje rad uti de Expeditioner, som emot lösen ut~ gifvas, enär antalet af bokstäfver uti serskilda stafvelser är så betydlig förändring underkastadt, och en stor ojemnhet i stilen följaktligen skulle uppkomma, om det bestämda antalet af stafvelser å hvarje rad alltid noga iakttages.
Ett sådant stadgande finnes icke eller hvarken i den nu gällande eller i de äldre Expeditions-Taxorna.
Jag kan derföre icke instämma uti Utskottens förslag, att tillstyrka förnyande af Rikets Höglofl.
Ständers vid förra Riksdagen gjorda underdåniga hemställan om utfärdande af det påbud, att minst
Sju stafvelser böra beräknas för hvarje rad.
Då uti Expeditions-Taxan stadgas, aft alla Expeditioner skola skrifvas rent och correct, med jemn och ej utdragen eller gles stil, och serskildt ansvar tillika bestämmes för dea UnderDomare eller annan Embets- eller Tjensteman, som försummar att härå hafva noga akt, tror jag för min del, att Lagstiftaren gått så långt, som skäligen fordras kan, och att ett mera specielt stadgande i nu förevar Lag- samt Allm.
Besv.o.Oec. ZJish.Bet.
N;o al. 3i rande hänseende hvarken är behöfligt eller lämpligen bör ega rum.
Häruti instämde Friherre Ehrenborgh , Casper, Herr von Lindecreutz, J. C., Domprosten Holmström , Borgmästarne Ålund , Lewton och Landegren.
Af Tlerr Berg von Linde: AU
Do marens nuvarande aflönings-sätt, medelst Expeditions-lösen , är i hög grad olämpligt, för Domaren odieust och med Embetets värdighet föga öfverensstämmande, lärer icke kunna bestridas.
— De betänkligheter, som ligga i vägen för antagandet af föreslagne förändringen deri, äro dock af den vigt, att äfven jag anser mig icke kunna densamma tillstyrka.
•— Men då det visat sig, att de föreskrifter, som blifvit gifna till förekommande af gles och dragen Expeditions-stil, icke varit nog verksamma att undanrödja anledningarne tili skälig klagan öfver dylikt missbruk; då den vid
Domstolarne i allmänhet antagna, för klanderfri ansedde, så kallade
Expeditions-stilen är ojemförligt mera odryg än all annan vanlig pictur; då öfvergången från denna Expeditions-stil till den glesa och dragna är nog ofta nästan omärkbar, och då controllen deröfver städse måste blifva svår och osäker, så befarar jag, att det öfverklagade missbruket icke på ett tillfredsställande 3* Läg-samtAllm,Betv.o. Otc. XJttk.
N.-o 3iJ sätt iörebygges, med mindre sådane Stadganden vidtagas, hvarigenom den nu brukliga för klanderfri antagna Expeditions-stilen upp-i hör alt så kunna anses.
Med ledning af det föredöme, som i detJ ta afseende är att hemta af de, från Kongl, Maj:ts Justitias llevisions-Expedition, mot Lösen utgående Domar, Utslag och Resolutioner, anser jag mig böra i så målto tillstyrka bifall till de härom väckta Motionerna, att stadgas må, det hvarje Expedition, hvarföre lösen erlägges, bör innehålla 28 å 3o räder å hvarje sida, med 8 å 10 stafvelse!] å hvarje rad, öfver hufvud räknadt.
Skulle bifall härtill lemnäs, så torde likväl den jemkning i Expeditions-Taxan blif-; va nödig, att den för närvarande bestämda lö^ ser. för andra arket jemväl måtte blifva gällande för de efterföljande, emedan i annat fall Lösen icke skulle vara tillräcklig för bestridanJ de af renskrifningskostnaden.
Dermed instämde Häradshöfdingen Cronl STOCKHOLM, Elméns och Granberg* Tryckeri, 1S19J Lag- samt A. Desi).- o. Oec.-Utsk. Uti.
N.o 22.
1 Ankom till Exp.-Utsk. d. 18 April 1829.
N:o 52, Utlåtande, i anledning af åtskilliga föreslagna förändringar, så väl i 1805 års Kongl. Förordning om Skogarne i Riket, som i andra, med Skogshushållningen gemenskap egande, Lagar och Författningar.
Ridderskapet och Adeln, Vallöf!, Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet hafva till Lag- samt Oeconomie-Utskotten remitterat åtskilliga Memorial, åsyftande ändring och rättelse, dels i i8o5 års Kongl. Förordning om Skogarne i Riket, dels i andra, med Skogsväsendet gemenskap egande, Lagar och Författningar.
Öfver dessa Motioner, hvilka
Inåst i ett sammanhang hchandlas, så väl i afseende på ämnets beskaffenhet, som i följd af den sammanblandning, hvarunder dess serskilda delar i Memorialen förekomma, gå Utskotten nu att gemensamt Utlåtande afgifva. lith. till R■ St.
Prot. 1828 och 1823. 7 Sa/nl.j 2 A/d. 8;de Häftet. 1 2 Lag- samt A. Besv.- o. Oec.-TJtsk. Uti.
I ämnet liar blifvit anfördt inom Ridderskapet och Adeln: Af Herr Jacob Gripenstedt: att det för ingen kan vara obekant, huruledes Rikets Skogar i senare tider blifvit så medtagna, att en total brist inom korrt vore att befara på den oumbärligaste af alla inhemska producter; att olyckan skulle vara oberäknelig den stund andra Nationer behöfde anlitas om hvad vi egt att i öfverflöd till dem aflåta.
Skogarne, säger Motionairen, nedfällas utan urskiljning och utan omtanka för deras återväxt, många skogseldar uppkomma af vårdslöst svedjande, hvaraf följden blir, att den obetänksamme, som misshushållat med egen Skog, söker sin ersättning genom tillgripande af andras behållna tillgångar.
Sättet att afhjelpa det onda och att. för framtiden afböja den olyckan, att i ett kallt climat vara urståndsatt att freda sig för kölden, bereda sig föda och förädla jernet, skulle, i Molionairens tanka, innefattas i följande, af honom föreslagna, åtgärder: att Lagen emot Skogs-åverkan mätte skärpas, och stöld å den olästa egendomen, Skogen _, straffas likasom inbrottsstöld ; att uppsigten öfver Skogarne måtte blifva sträng och allvarsamoch Lag- samt A. Besv.- o. Oec.-Utsk.
N.-o 22. 3 kraftiga åtgärder vidtagas till skyddande af denna håde allmänna och enskilda egendom; att
Skogs-planteringar mätte uppmuntras genom premier eller sådana privilegier, som i framtiden kunna skänka idogheten och omtankan någon nytta och fördel; att hägnaden af sten eller jordvallar måtte åläggas hvarje jordegare att uppföra till minst 10 famnar ä hvarje I hemman ; och slutligen , att Allrnäntungarne mätte fördelas■ pål de skoglöse hemmanen , under förbehåll af noggrann vård och åter-planterings-skyldighet å de medtagna trakterna.
Af Friherre Jacob Wilhelm Sprengtporten3 sorn, med anledning af Ilr Gripenstedts Memorial, anfört: att, sedan Kongl. Maj:t, på grund af Rikets Ständers vid sista Riksdagen gjorda underdåniga anhållan, samtyckt, att Ållmänningarne må kunna fördelas Interessenterne emellan, det likväl ingalunda kunde anses afgjordt, om interessentskapet tillhörde blott de skoglöse hemmans-egarnehvilka, på grund af i8o5 års \
Lag- samt A. Besvo. Oee.-U/sk.
Ull. N:o 22.
Skogs-ordning, vore företrädesvis berättigade till utsynings erhållande, eller om Alimänningarne, efter hemmantal, hor de fördelas på hela Häradet.
Friherren har öfver denna omständighet begärt Utskottens bestämda Utlåtande.
Vidare har af Friherren blifvit anfördt, att af Allmänningarnes delning deras sköfling vore att befara, hvadan ock af honom med serdeles tillfredsställelse blifvit inhemtadt, att i de flesta fall, då frågor härom förevarit, hade
Intercssenterne sjelfve för sig funnit förmonligast att bibehålla dessa Skogar i sitt nuvarande skick.
Skogs-betjening för deras framtida vård torde således ej kunna undvaras, och det vore genom en sådan, theoretiskt och practiskt undervisad i sitt yrke, derjemte tillräckligen aflönad samt underkastad noggranna föreskrifter och stränga controllör, som det vigtiga ändamålet, alt inom Riket tillvägabringa en förbättrad Skogshushållning, snarast borde uppnås.
Det vore allmänt erkändt, att i Tyskland de allmänna Skogarne voro långt bättre vårdade än de enskilda.