Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Så väl lill uppfyllande af den allmänna pligt, ali Gnmdlngarne granska, samt deri föreslå nödiga, nylliga och verkställbara förändringar, som med serskild anledning af de allt mer och mer högt både stegrade och uttalade anspråken på orepresenterade medborgares inrymmande i nationalförsamlingen, och på -dennas bringande till nya, med tidens fordran och andra lunders
Stnts-insli tu tioner förenligare former, har Constituljons-Utskottet lill pröfning förelngit den vigtig» frågan om en förbättrad representation, — en fråga som, vid 1809—!'° årens Riksdag, af då varande Constitutions-Utskott behandlad, och i afgifvet princip-betänkande framställd, likväl ej undergått beredning lill ett Rikets Ständers Utlåtande i hufvudsaken, och icke heller under påföljande Riksdagar vunnit någon större practisk utveckling, utan endast blifvit inskränkt lili föreslåendet samt godkännandet eiler förkastandet af partiel;? bestämmelser.
Tili Constitulions-Ulskollet hafva, under Riksdagens lopp,' nedan* beinälde
Riksdagsmän inkommit med följande motionär i dessa ämnen: 1:0.
Brukspatronen Anders Wedberg: ött G rund laga rrte måtte er* hålla en syflesenlig och med tidens kraf öfverensstämmande omarbetning, men isynnerhet representationssättet göras mer fullständigt, systematiskt och för Sverige användbart; 2:0. Contrncls-Prosten Anders Lignell: att Utskottet måtte utarbeta förslag till en Statsförfattning, hvilken, bättre än den närvarande, uppfyller ändamålet, och hvarvid Motionairen lill Utskottets ompröfning tillika öfverlemna t en tryckt skrift, kallad Sverige i framtiden, emedan den deri förekommande lmfvud-ide om representationens förbättring syntes mest gillad och lätt ast alt verkställa; 3:o. Ilerr F. L. Rosenqvist af Akershult: att Ståndsfördelningen rrtå för alltid afskaffa», allmän valrätt och valbaihet ega rum, samt för öfrigt Norriges Grundlag, i hvad den beträffar valmethoden, jemte ordningen, mlkoren och formerna för representationen, antagas; Bihang till R.
St, Fröt. 13J4. 3 Sami. v 2 Cöirstitutions-TJtifcottett Mern.
N:o 35. 4:o. Petter Ericsson från Wermlands Län, med hvilken J.
Kylander oell Johannes Olsson från samma Län, äfvensom Hans Jansson från Elfsborgs och Anders Andersson från Skaraborgs Län sig förenat: att Stånds* skilnaden ma upphöra, representationen sammansmältas till ett helt, och Norriges constitution, med lämpliga jemkningar, hos .oss införas. 5:o.
Herr Jacob Gripenstedt: att vår national''representation måtte undergå omskapaing, i hvilket hänseende den JNorrskas bepröfvade företräde antydcs; - 6:0.
Densamme: att hvarje egare till Säteri af minst ett helt mantal måtte lemnäs inträde, såsom Representant på Riddarhuset; 7:0.
Herr Carl Fr.
Rothlieb: att alla de egare af Säteri samt Råoch Rörs-hemman, sorn ära af Ofrälse-Stånd,, valrätt och valbarhet inom .Bonde-Ståndet må tillerkännas; 8:0 Grefve Axel von Fersen: att, af hvarje Härads alla hemmansegare, mätte, med röslbe-räknjng efter hemmantalet, en bland de röstande utväljas .såsom Häradets.
Riksdags-FulImägtig till Bonde-Ståndet.
Dessutom har Conslitulions-Utskollet af en dess Ledamot, Grefve Carl Gustaf Spens, emottagit ett förslag, rörande representationsförändringen, hvilket på Utskottets anmodan, af författaren till tryck befordradt, väsendtligen innehåller grunderna för Ländsk ups-Tings och Riksdags sammansättning, och anvisar Ständernas befattning vid bäggedera.
De flesta bland dessa förslag uppenbara syftningen till ganska genomgripande förändringar i vårt representationsskick.
Tidsandans lösen — — Utskottet är derom ej okunnigt — heter Reform.
Detta omskapnings*- begär väckes måhända oftast af ett omotiverade missnöje med det bestående,, tinder rigtning till något annat, sorn, blott derför att det är annat, förmodas vara bättre; men det torde ock stundom härflyta från en renare källa, från fosterländskt nit att förädla och fullkomna Sambälls-inrettningen.
Sålunda sträfvar klanderlusten, brådstörtande, att nedrifva, utan föresedda ämnen lill en måhända planlös nybyggnad.
Utbildnings-omsorgen deremot synar betänksamt bristerna, granskar med stränghet
Fojrbättrings-utkastet och samlar med urskillning malerialierna till ombyggnader på den gamla,, men befästade grunden.
Constitutions-Utskottet, sorn ej kan fullständigt bedöma syftningen af de motioner, hvilka ej beledsagats af förslag till den önskade representations-förändringen, har emedlertid funnit yrkandet af allmänna val, såsom hufvudsahliga vilkoret för en förbättrad representation, vara i synnerhet föranledt af Ståndsfördelningens förmenta olägenheter och brister, dem man Consthutions-IJ:skatters Mern.
N:o 35. 3 trott sig , röja, dels i flera folkclassers och interessens uteslutande från nationalförsamlingen^ dels i Piiksdagsförhandlingarnes tröga och osäkra gång, samt deras mindre bestämda och nöjaktiga resultat.
Dessa omständigheter synas både tarfva och förtjena en närmare undersökning.
Allmänna valens princip, egentligen densamma som Democratiens., endast med correctiyet af förmögenhetens inflytelse uppstäldt root populationens, har utan tvifvel hittills visat sig tillämplig, och, åtminstone för en början, innan jemnviglen emellan bägge krafterna försvunnit, oskadlig inom nya Stater, hvarest, såsom inom. frivilliga, genom contract bildade Jlolag, det närvarandes fordringar sättas högre än framtidens.
Men denna princip, använd inom äldre Stater, hvilkas uppkomst och organisation gå längre tillbaka, förlorande sig i fornhäfdetna, och hvilkas lif således är icke blott rörlighet, utan ock varaktighet, står ej väl att förlika med det enkla och naturliga begreppet om Stat och Fädernesland, enligt hvilket begrepp
Staten grundas på ett everldeligt, och Fäderneslandet på ett oflyttbart interesse.
Följaktligen måste här antagas folkets egen‘idee om Slaten; och då måsle, äfven i Sverige, det fortgående national-interesset representeras, icke genom föränderliga individer, utan genom ständiga medborgare-classer.
Hos oss kallas dessa medborgare-classer Riks-Slånd.
De föreställa, efter Constitutions-Utskottets uppfattning: Bonde-Ståndet — Menige Allmogen eller den vid Svenska jorden, medelst hennes odling och besittning, innerligast bundna folkstammen, sjelfva den bevarade nationaliteten i seder, lynne, drägt och yrken; Borgare-Ståndet — konst- och slöjdfliten, nedlagd på råämnens förädling, samt handeln eller varubytet och såsom ett dess medel, sjöfarten; Preste-Ståndet — Folklärarekallet, vården af Religionens och upplysningens, eller Kyrkans och /Skolans upphöjda angelägenheter; Ridders^apet och Adeln — det historiska Statslifvet, uttryckt genom bördsprerogatiy, förvärfvade såsom belöning för jkrigs-hragder och andra förtjenster af fäderneslandet.
I denna represen ta t ion sform, oväldigt och fördomsfritt betraktad, saknas intet enda af nationliga interessen och elementer; tvärtom framstå de der alla, med sina egna gränslinie!-, med hvart sitt veto, oell likväl, under gemensamma föremåls serskilda behandling, sarmmanflvtande i ett helt, för att uttrycka folkviljan.
Och vill man åter, i omvänd eller nedgående ordning, gifva akt på gällande principer, inom de fyra kamrarna, för representationsrättens utöfning, så finner man, att Samma principer äro, i främsta och tillika ' äldsta kammaren, sjelfskrifvenhet, — i andra kammaren både sjelfskrifvenhet och val, samt i de öfriga valen ensamt, — ett förhållande, som ovedersägligen utmärker, alt jemväl eorpora - 4 Csn < t it tit hus-U t kottets Meni.
A’!o 35. tions- eller class-valen ega ett senare ursprung, och alt de förste Svensi® Represen tan terne, långt ifrån att hafva Blifvit utsedde medelst valröslcp, varit sjelfkallade.
Häraf lärer nogsamt kunna slutas, alt
Ståndsfördeltiingens borttagande och införandet af Norriges eller någon annan, genom allmänna val bildad, för Sverige ohistorisk representation skulle föranleda rubbning af Statsförfattningen i dess djupaste grundval* OGh må Bända innebära sådan hvälfning, sorn vanligen benämnes Revolution, försvarbar endast under vilkoret af den yttersta nödvändighet, men aldrig, under sakernas lugna skick, med rättvisa eller em med. sannolikhet genom forlig.
Klagomålen deröfver, att NadouaBFörsaralingeft, i dess närvarande sammansättning, mera hindrar än främjar ärendenas syftesenliga gång och a.fs!utande, att dea saknar kraft lili ett ofia nyttigt motstånd och att den sällan uttrycker elier ens rådfråga? nationens röst, drabba obestridligen till viss grad organerne, men ännu iner och täsendtligast våra invecklade och i flera hänseenden olämpliga Riksdags-fäihaudlingsformer; ty orkannrys måste att, i dera, representationen rörer sig tungt, arbetar mödosamt och stundom splittrar eller förspiller sin styrka på fåfänga och andelösa ord och meningst vist ver.
Ehuru de af 2:ne nästföregående Riksdagars ConstitutionsUlskott framlagde förslag till bestämmelser, angående
Kiksdagsgororaålens förenklade och ordentligare behandling, hos Riks-Stånden rönt föga bifall, är dock nuvarande Constitutions-UtskolL betänkt alt, till sitt fredande mot billiga förebråelser, förnya vissa af dessa förslag, med modificationar och tillsatser.
Hvad nu beträffar den återstående hufvudfrågan om orepresenteindes inrymmande i Riks-Stånden, har Utskottet härvid såsom princip-regulalive^ antagit, dels att Riks-Stånden utgöra elementer, och att hvarje element, enligt dess natur och betydelse, måste vara möjligast enkelt, rent och oblanda dt, dels att, då alla ej kunna representera, det är nog om alba representeras, samt att Svenska representationen egentligen ick# omfattar enskilde, titan opersonliga eller corporations- och således samhäiis-jnteressen.
Utskottet har fördenskull ansett, från personlig valrätt och valbarhet till Riksdag, böra äfven hädanefter uteslutas ofrälse Possessionat på landet, fastighetsegare 1 städerna samt niil itai re E mbets- och Tjenstemän, hvilka individuel t ej kunna hänföras lill något bland Riks-Stånden, men hvilkas med»' borgerliga interessen förut inom flera Stånd representeras.
Ut» skottet trott åtskillige andra i representationen hittills ej deltagande ruedborgare-classer böra deri för framliden inrymmas, nemligen:
Constitmions -Utskottets Mern.
5 I Bondc-Btåndet:
Säteri- samt Rå- och Rörs-hemmans egare af allrilogen, dertill redan qvalificerade genom samma ynke och samma sjelfständighet.
Såmedelst skulie ock detta Stånds representation fullkomnar
Hemmanets beskaffenhet, enligt jordebok, synes ej göra något till saken, så framt det befinnes i allmogens liand.
Dessutom hrr, under innevarande Riksdag, Bonde-Ståndet bland sig. upptagit frälse hemmansagare; Säteri samt Råoch Rörshemman äro af nästan enahanda natur sorn frälsehemmanen, och i Kronans jordeböeker under frälse-columnen upptagna.
I Borgare-Ståndet:
Maniljacturister och Fabriksegare på landet, genom förening med närmaste Stad, till åtnjutande af valrätt och valbarhet för densamma, enligt i8:i3 års Constitutions-Utskotts förslag, i vissa omständigheter modifieradt.
Fabriker, sysselsättande sig med råämnens förädling, bilda verkliga Stadsmanna-näringar; deras anläggande på landet gynnas af vafctendrilts-tillfällen och ringare leihadskostnad; och en S-tadsmanna-näring kvn väl skäligen ej utstängas från bevakandet af sitt interesse, fastän hon, efter behörigt tillstånd och med det allmännas vinst, utom Staden bedrifves.
I Prés te-Stå odet:
Ordinarie, till annat Riks-Slånd ej hörande Lärare vid Gymnasier, samt Lärdoms- och si polo gist- Skolor inom Hufvudstaden och Stiften.
I Preste-Ståndet representeras nästan uteslutande Kyrkan och Prcdiko-Embetet; hvaremot Skolan eller Uudervisningskalkt der ej rsprosenleras annorlunda än, omedelbarligen, genom högst fyra Professorer från Universiteten, samt, medelbarligen, geuom Biskoparne såsom Epho-er, och cai eller annan Kyrkoherde, sorn tillfälligt derjemte är Gymnasii Lector.
Lärare vid Elementar-läroverken synas följaktligen berättigade filt serskildt välja och väljas till Riksdagsmän inom Preste-Ståndet, dit de oek, i egenskap af Ecclesiastik:) personer, närmast höra.
Vidare i Preste-Ståndet: ordinarie genom Konungens fullmakt utrfltfnnde Domare och civile Embetsmän, hvilka ej tillhöra något af RiksStånden.
Ehuru Preste-Ståndet egentligen besLår och måste bestå af Ecloklastika Embcts- och Tjenstemän, kunna dock Kyrkans tjenare med desto större skäl tillika auses för Statens, som denna och Kyrkan ega ett gemensamt öfverhufvud.
Då nu fråga yppats om inflyttning i representationen ordinarie Domare och civile Embetsmän, hvilka förmodats kunna märkligen gagna genom ett, under allmänna ärendens practiska handläggning, srrmludt förråd af kunskaper och erfarenhet, har Utskottet ej ansett dem hänförliga till något annat än Preste-Ståndet, med hvars Ledamöter de vanligen erhållit mesta likheten i vetenskaplig och humanistisk bildning.
Men om sålunda nu varande Constilulions-Ulskott, följande samma håna som de närmast föregående beträdt, funnit sin åtgärd i detta ämne 6 Constitit skottets Mern.
N.o 35. böra begränsas inora cora piel Wrand et af Stånds-represöntalionen, bibehållen, har likväl, i motsats till de häraf uppkomna sparsamma resultat, Utskottet sökt att, genom föreslåendet af Landt-dagars inrättning och af hufvudgrunderne för deras befattning och organisation, provincialvis i National-försa miingén införlifva flera samhällets värden och krafter; åberopande
Utskottet häroni ett serskildt under denna dag afgående Betänkande.
I öfverensstämmelse med hvsd, angående orepresenterades intagande i Riks-StAnden, här ofvan blifvit yttradt, får Cönstitutions-Utskottet, för grundlagsenlig behandling, vördsam ligen öfverlemna nedanstående förslag till ändringar och tillägg i i3, 14* i5, IQ och 22 §§. af Riksdags-Ordningen; §. .3. i:o. ”Jemte Erke-Biskopen - - - välja en Fullmägtig.” 3:0. ”Universiteten i Upsala och Lund — — — verldsliga faculleterna. ordinariej till annai.
Riks-Stånd ej hörande, Lärare vid Elementar-Läroverken i Stockholm och i hvarje Slift skola ock t lif.
Preste-Ståndet kunna, inom sig, välja en Riksdagsman.
Likaledes må af Wetenskaps-Aeademien — — — till Riksdagsmanna-underhåll.” * 3:o. ”Till Preste-Ståndet må jemväl sådane, genom Konungens fullmagi utnämnde, ordinarie Domare och civile Embetsman, hvilke ej tillhöra något Riks-Stånd, kunna bland sig välja Tio Riksdagsfidlmägtige, nemligen frän Stockholms Stad Tre, inom Länen under Svea Hofrätts
Dotnvärjo Tre, under Götha Hofrätts Tre, samt under Skånes och Blekinges En. — Valen skola inför vederbörande Hofrätt anställas.” §• *4- 1:0. ”Hufvudsladen
Stockholm — — —- i årliga utskylcLer.” 2:0. ”De öfriga Rikets — — — brukande Bergsmän.” 3:o. ”Valen skola ske — — —. icke kallas.” 4:0.
”Götheborg sände — — — af lägre dass.” 5:o. ”Ingen må för Städerna — —- — idkande berättigad.” 6:0. ”Manufacturister och Fabriksidkare pä landet, sorn icke tillköra annat Riks-Stånd, vare berättigade att förena sig med närmaste
Stad inom Länet, för att der, i men af deras Krono-Utskylder, jemförda med totalbeloppet af de röstegandes i Staden, deltaga i Riksdagsmanna-valen, och äfven sjelfve kumla till Fullmägtige väljas; åliggande det Collegial-Str - Cr.intitutions-Ucskottcts Mern.
A':o 35. 7 rehen öfver fabrikerne att, när Riksdag inträffar, uppgöra de närmar* bestämmelserna för denna representationsrätt.” 7:0. ”Utom Fahlu Bergslag —• — — lill de väljandes efterrättelsa uppläsas.” §■ '5.
”Allmogen i livart Härad välje inom sig, efter hemmantalet, till Riksdagsman af Bonde-Ståndet En inom Häradet boende och besuten Hemmansegarej hvilken icke tillförene hört till annat Riks-Stånd, eller någon ordinarie beställning i Rikets tjenst eller fullmakt derå innehaft, vilja liera Härader —■ ■— m. m»” $ W (sista perioden) — — ' Klagomål öfver val Lill Riksdagsmän af Preste-Slåndet ingifves, för Stiften och Elementar-Läroverken hos Consislorierna, samt för Universiteten, Wetenskaps-Academien och civila Embets-Verken hos Konungen; och följes dervid — — —, ofvanföre finnas utstakade.” §. 23. (förra perioden) ”Fullmakterna böra — — — efter föregånget ordentligt val N. N. (för Preste-Slåndet, från N. N. Stift, Universitetet, Acadernie, Stad eller Län) för Borgare-Ståndet — — — — (för Bonde-Ståndet, boende och besuten å Krono, Krono-Skatte-, Säteri-, Rå- och Rörs-, Frälse- eller Frälse Skatte-hemmanet N. N. uti N. JM. Härad af N. N Län) att deltaga — gällande Grundlagar.”
(Senare perioden.) "Full mak terna underskrifves: Preste-Ståndet, för Stiften, Universiteten och Elementar-Läro-Verken, af vederbörande Consistoriel', samt för civile Embets-Verken af vederbörande Hofrätts-President eller Ordförande; Borgare-Ståndets — — — från förrättningsstället, utlemna.” Stockholm den 4 September i834* Cons t ii ui io ns-\\t skottet s Mern.
Njo 35.
Hesei-vatio ner af Friherre Ehrenborghj C. TE.: vEmot
Utskottets nu justerade utlåtande måste jag reservera mig.
JDet är resultat af flera inom Utskottet anställde voteringar och vittnar om det osammanhang, som mäste uppkomma af ett arbetssätt, sådant sora det nuvarande.
Utskottet har vägrat representationsrätt åt de Medborgare, som 0- nékdigen mera än andra ega anspråk derpå, nemligen åt alla orepresenterade jordegare på landet och i städerna, och under det att representationsrätt blifvit desse förvägrad, bar Utskottets majoritet rcedgifvit den åt Domare och civile Embetsmän samt åt ofrälse Fabriksegare och Manufacturrster på landet.
Jsg kan ej dela denna inconseqvence, och måste deremot reservera mig.
Jag har ej smickrat mig med hoppet, att något helt system för en förbättrad, representation, så högt påkallad af allmänna rösten, skulle kunna inom Utskottet tillvägabrSiigas, men jag hoppades dock, att den hu beståndande icke skulle af Utskottet ytterligare försämras.
Sådant har dock, efter min tanka, skett, och jag tror det vara min pligt, att ifrån mig leda ansvaret derföre.
Jag hade föreställt mig, alt man borde låta det närvarande qvarstå så orubbad t, sorn möjligt, under det man sökte material ier att verkställa ombyggnaden, när tiden dertill fullmognat.
Dessa mäter faijer ville jag finna uti bildandet af Landtständer, och uti deras sammansättning ville jag ge rum åt alla orepresenterade Medborgare, för att på denna väg åt fäderneslandet ge den gärd, Som är undanhållen vid Riksförsamllngarne.
— Utur dessa ås ig t er måste jag sålunda reservera mig mot alla Utskottets beslut, alt på Riks-Siånden införlifva nya medlemmar, utom hvad angår Allmoge, som innehafva Säteri- och Rå- och Rörs-hemman, hvilka jag ansett redan vara med Bonde-Ståndet införlifvade genom Rikets Ständers vid denna Riksdag fattade beslut, att medgifva Fräl se-h emma ns-ega ra inträde der.
Jag anser nemligen Säteri och Rå och Rör utgöra en underafdelning af frälsejorden i Riket”.
Häruti instämde Herr Brakel j Biskop Faxe och DomProsten Halmström , som serskildt tilläde: ”Då de serskilda omröstningsresultat, på hvilka Utskottets nu afgiSna Betänkande sig grundar, varit ganska tillfälliga, ofta bestämda af en vid olika tillfallen olika närvarande personal, stundom ej uppgående till mer, än a-3:delar af Utskottets, samt ej Sällan berott af elen aflagda voteringssedelns utslag; så hade jag förmodat, att detta memorial icke bordt inner fatta Constitutons-JJ t skottets Meni, AJ',o $5. 9 fatta något bestämdt förslag elier tillstyrkande af några Grundlagsförändringar, utan, såsom en inledning till det påföljande Betänkandet angående Landskaps-Ständer, allenast en uppgift al de inom Utskottet divergerande ligen inga rne och de deraf ujapkomne, med hvarandra så föga förenliga besluten, samt, lill följd hära/, den uttryckliga förklaring, att, under en sådan opinionernas skiljaktighet, Utskottet icke tilltrott sig med något hopp om framgång kunna vid denna Riksdag för Rikets Ständer framlägga något förslag till national-iep resen ta tion s-förändring å Biksdagar.
Mig
Synes, att i ett ämne, sådant som delta, Utskottet, efter slutade öfverlaggningar, vid jemförelse af de disparata besluten, hade kunnat och bort förena sig om ett sådant utlåtande, hvilket hufvudsakligen inskränkt sig till det enda nya förslaget om Landtständer inrättande, såsom ett försök lill motsatta öfvertygelsers eller interessens framtida förmedling i den stora frågan om nyttan eller behofvet för vårt fädernesland af dess åldriga institutioners totala omstöpning eller partiela reform, I stället för arne Betänkande.!! hade då ett gjort tillfyllest, med besparing af mycket öfverflödigt ordande och skrifvande både i Utskottet och uti Riks-Stånden.
Det är i synnerhet öfverläggningarne om vissa orepresenterade medborgares in rym mande i Riksdags-! epyesenlationen, sorn inom Utskottet gifvit de mest besynnerliga, o - sammanhängande resultat, hvarföre jag i synnerhet ål Utskottets Utlåtande i denna del hade önskat en annan form, den af en blolt historisk framställning.
Mitt välmenta förslag har icke ansetts väl sammanstående med helgden af den vid Betänkandets justering till stor del frånvarande majoritetens förut fattade speciela beslut, hvilka ock jag, lika med den öfriga minoriteten, måste respectera och tager mig derföre friheten, såsom min enskilda reservation, här framlägga den förändrade redaction af nyss oroförmälda del af Utskottets Memorial ]V:o 35, hvilken jag dristat anse båsde af Utskottet och af R.
Ständer för närvarande antaglig.
Efter de allmänna reflexioner, hvilka Utskottets Betänkande innehåller, örn Svenska Riks-Ståndens egenskap af e/ernenter j om skillnaden emellan rättigheten alt representera och att representeras^ sam t emellan personliga och opersonliga interessen hade redactionen, enligt min åsigt, kunnat blifva ungefär följande: ”Då Utskottet ansett för en pligt alt i betraktande taga vissa medborgares rationela rätt att i national-representalionen å Riksdagar deltaga Bih, till R, St.
Trot. i834- 3 Saini. a ii:te Häftet.
Constitutms—JJtskottets Mern.
N:o 35. hafva under Utskottets öfverläggningar och omröstningar hvarefter annan kommit: 1:0.
Säteri samt Rä och Rörs hemmansegare af Allmogen, hvil ka, i likhet med andra frälsehemmans, vid denna Riksdag redan i representationen inrymde innehafvare blifvit af Utskottets pluralitet till BondeStåndet hänförde} 2:0. ofrälse Fabriksegare och Manufacturister på lan det, hvilka i nion af erlagd egendomsbevillning likaledes ansetts tillhöra Borgare-Ståndet; samt 3:o', ej allenast alla ordinarie Lärare vid Elementar- Lär o-Verken, utan ock alia ordinarie Domare och civile, genom Konungens fullmakt tillsatte Embetsman, hvilka- Utskottets majoritet tillerkänt representationsrätt i Preste-Ståndet.
Deremot hafva Utskottets omröstningar hvarken åt ofrälse, till något Riks-Stånd icke hörande, Jordegare ä landet och Husegare i städerna, ej heller åt mil itai re Embetsman lemna t inträde i något af Riks-Stånden.
Vid slutlig sammanställning af dessa, hvarandra icke väl motsvarande, åsigter, har likväl Utskottet funnit sig föranlåtet öfvergifva den af förra Riksdagars Conslitutions-Utskott beträdda bana, inskränkt inom ett slags complettering af Riks-Stånden, och ansett hela frågan om en ny förbättrad organisering af Riksdags-representationen bora till en annan, för en enstämmigare öfvertygelse i detta hänseende mer öppen och utbildad tid uppskjutas.
.Den enda åtgärd, hvarmed, till afhjelpande i någon nion af öfverklagade brister, Utskottet nu kunnat sig bolätta, har varit att genom understödjande af en dess Ledamots förslag till inrättande af så kallade Landskaps-Ting, eller Provincial-Ständer, åt hittills orepresenterade medborgare bereda å Landtdagar en rätt, hvilken icke kunnat dem å Riksdagar för närvarande tillerkännas.
' Skulle detta förslag varda af R. II.
Ständer, efter grundlagsenlig behandling, antaget, torde deraf en allmännare, på säkra erfarenhetsgrunder byggd opinionsbildning framdeles kunna härflyta, och deri vigtiga frågan, om mer eller mindre genomgripande reformer i Sveriges urgamla nationalrepresentation, i alla sina deta iler och följder djupt genomtänkte och tillräckligt förberedde, sålunda kunna af det upplyslare allmänna tänkesättet, utan fara för irring och förhastande, med mognad vishet till efterkommandes förväntade båtnad afgöras.” Utskottet får, till följd häraf, här nedan framlägga vissa hufvudgrunder för ofvanbemälde förslag, (se Betänkandet N:o 36).
Af Biskopen Doctor af Wingård: ”Jag anmärker först, att, 0111 Utskottet antagit fritt val, det varit i sin ordning att framställa % detta val hvilka cjralificerade ^om Jielst, utan af - Comiitttiioni-Utshu t; Mern, A7:o 35. ii seende på Stånd.