Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer, i afseende på den Allmänna Statsregleringen vidtagit, redan blifvit förordnadt, huru med Uppbörden och redovisningen af de, under flerfaldiga Titlar, ingående directa och indirecta Stats-Inkomster förhållas bör, samt, så väl dervid, som särskildt i sammanhang med Beslutet om Regleringen af Rikets penninge-väsende, Riksgäkls-Contoiret fått sig sådane befattningar och åligganden uppdragne, sorn göra dess tillvarelse tills vidare alldeles oumbärlig: så anser Utskottet sig icke kunna Herr Linströms förberörde Motion i någon måtto understödja.
Ständers eget bepröfvande vördsamt öfverlemtias.
Utdrag af Protocollet, innefattande en Ledamots särskildta yttrande, bifogas.
Sotckholm den 21 October 1823, 4:deSaml. 5 Band 36 * Sno Stats-Utskottets
Bet ii n Landen.
Utdrag af Protocollet hållet hos Riksens Ständers Stats-Z/tskott den 21 October 1823. s. D.
Vid nu verkstäld justering af Betänkandet, i anledning af Herr Linströms, Jacob, Motion, att an lingen Uppbörden ocb redovisningen af alla Allmänna Medel mätte öfverlennäs till Riksgälds-Contoiret, eller ock detta Verk alldeles upphöra, yttrade Herr Linström: ”Vid Betänkandet om Riksgälds-Verkets upplösning, kan jag nu mera desto mindre hafva något att erinra, som de nya åtgärderne i financielt afseende ofelbart synas i tidens längd bereda detta Verks betydliga utvidgning och införlifvande med liela Riket till den grad, att man torde få svårt att urskilja det ena från det andra; Men då Höglofl.
Be redningen hetraktat saken på den ena^ visserligen messt framlysande, sidan; har Beredningen alldeles glömt den andra, som också uti mitt Memorial omförmäles, den nemligen, att alla Kronans Intrader borde till Riksgälds-Contoiret inbetalas och derifrån, efter Stat och Titlar, till vederbörande Verk utdelas.
Jag hade de - Stats-Utskottets lie tänka nd en. äj i sto heldre trott denna omtändighet förtjena ett svar och utredning, som jag funnit af Riksens Ständers beslut", o/n Tullmedlens ingående hädanefter till RiksgäldsContoiret, att det utan rubbning uti gamla vid Stats-Contoiret fastväxta förhållanden, går an att derifrån draga denna del af Bevillningsmedlen; och derföre frågas med skäl, hvarföre icke alla de öfrige uti 60 §. af Regeringsformen nämnde 13evillningsmedel, såsom Accis- Post- och Bränvins-brännings, samt alla under KrigsCollegii disposition stälde Intrader också höra till merbemäldte
Contoir inlemnas?
I fråga om formen af Betänkandet åberopar jag min rätt, att få min Motion fullständigt besvarad, och i sjelfva saken tillhör det Högloft.
Utskottet, att bedöma conseqvencen af Beredningens åtgärd i sistnämnde afseenden.”
Och skulle detta anförande, på begäran, medfölja Betänkandet lill Respective Riks-Ståliden.
, Ex Protocollo. W. KARSTRÖM. fr 5^2 Stats-Utsko ttets B c län k an den.
N:o 56a, Ankom den 31 Oct. 1833.
Exp. UtsL Förslag till wiel.
N:o 128- 301 ifrågavarande dispositiqns-rätt, iakttagas bör, att Sockne-Gomiléns beslut, antingen det öfverklagas, eller icke, alltid varder tili E, K, Majrts Befallningshafvande inskickaclt, och att jordegaren, då han i Landt-Ränteriet nedsatt köpeskillingen, må, emot vanlig lösen, såsom för Protocollsutdrag, erhålla E,. K. Majrts Befallningshafvandes bevis derom, att depositionen blifvit till fullt belopp verkställd, och att jordegaren således dädanefter, för eyerldeliga tider, eger fri dispositions-rätt, så väl öfver den inlösta Ekskogen, sorn öfver de Ekar, hvilka framgent kunna å lians egor uppväxa, hvilket förhållande jemväl bör i Kronans Jordeböcker behörigen antecknas; och hvarförutan i samma ändamål, ej mindre E.
Iv. Majrts
Befallningshafvande åligga hör, att, å bestämda lider, till E, K.
Majrts och Rikets Kammar-Cqllegium insända uppgift å de hemman och lägenheter, hvilkas Ekskog på förrberörde sätt blifvit försåld, än äfven jordega-, ren tillhöra, att hos Häradsskrifvare]! uppvisa det af E. K.
Majrts Befallningshafvande öfver köpet utfärdade betyg, derå så väl Häradsskrifv varén som LandsKamereraren böra teckna, att annotation i Jordboken blifvit verkställd; och få R.
St., med anmälan om deras beslut i denna punkt, förena den underdåniga anhållan, att, i händelse inom Rikets öfrige här ofvan icke uppr Räknade Län, hvarest, i anseende till Eka nies fåtalighet, serskild undersökning och besigtning ansetts öfverflödiga, hemman- och lägenheter skulle finnas, der en eller annan Ek växer, E, K.
M. täcktes i Nåder vidtaga åtgärder, hvari - 302 Exp. Utsi.
Skrif v. N:o £28. genom egarnc af sådane hemman och lägenheter må komma i åtnjutande af samma fria dispositionsrätt till Ekskogen, sora nu blifvit i allmänhet medgifven; att ifrågavarande lösnings- och dispositionsrätt jemväl må utsträckas till all sådan Stadsjord och sådane berustade Säterier, som äro af K rono-skatte-natur; att innehafvare af Kronohemman och Boställen, hvilka icke kan en fri dispositionsrätt öfver växande Ekar medgifvas, likväl må, såsom uppmuntran att om Ekträdets vård och planterande sig beflita, hädanefter åtnjuta enahanda betalning för upphuggen Ek till Kronans behof, eller beläning för verkställde Ekplanteringar, sorn egare af Skattejord beviljas; samt att, vid alla hädanefter ifrågakommande Skatteköp om Kronan tillhörande hemman och lägenheter, utom den för sjelfva jorden hittills i allmänhet bestämda Skatte-köpeskilling, serskild lösen , så väl för redan befintliga sorn framdeles. uppväxande Ekträd, skall, efter här fastställda grunder, till Kronan erläggas, X sammanhang härmed, anse R.
St, sig böra hos E, Id. M. i underdånighet föreslå, att premier må utdelas för Ekplanteringar, verkställde och behandlade efter meddelad föreskrift, samt för utmärkt vård om redan uppvuxen ung Ekskog, såsom ock gratificatianer beviljas dem, som till Kronan öfverlemna utmärkt störa och rara Ekpiecer; äfvensom att upplagsplatser varda inrättade, hvarest enskilde kunna med beqvämlighet få afyttra så beskaffad!
Krum - Exp. Utsk.
Förslag till unch Skri fp.
A7.-o 128. 303 virke af Ek, som för Flottans behof finnes användbart.
IIos E. K, M. få R.
St. jemväl underdånigst anmäla , hurusom, till vederbörandes efterrättelse, blifvit förordnadt, att de medel, hvilka, såsom lösen för Ekskog å Krono-skatte-jord, nu eller framdeles Statsverket tillflyta, tillika med den summa, som för Ekplanteringar nu till en början är vorden beviljad, samt de serskilda inkomster af härtill anslagna Kungsgårdar och Kronoparker, som, genom upplåtet bete eller försäljning af utgallrade träd, m, m., kunna uppkomma , skola i Iliksgälds-Contoiret uppå serskild räkning upptagas och afsättas, för att sammanlagde utgöra tillgång för bestridande af de med Ekplanterings-hagars anläggning och framtida underhållande förenade koslnader; kommande dessa medel att, intilldess desamma för berörde ändamål kunna erfordras och af E. K. M, dertill varda anordnade, genom RiksgäklsContoirets försorg, emot ränta och pröfvad säkerhet , utlånas, uppå högst ett års uppsägningstid, I öfrigt och som de af Öfversten af J3orneman upprättade Undersöknings-Journaier och uträkningar, rörande den inom Skaraborgs, Elfsborgs, Götheborgs- och Bohus, Hallands samt Gottlands Län nu växande Ekskog, hvilken af honom åren 1824, i8a5 och 1826 blifvit besigtigad, icke kommit R.
St. tillhanda samt, vid skedd efterfrågan i E. K. Maj:ts KrigsExpedition och Förvaltningen af SjöÄrendena, uppgifvits ej eller vara till någoldera Embelsställct inlemnade, hafva R.
St. trott sig böra 304 Exp. ZJtsh.
Skrif v. N:o i 28; hos E. K. M. i underdånighet hemställa, att dessa, efter all anledning, i Öfverstens enskilda förvar befintliga Journaler och uträkningar måtte i Nåder blifva infordrade, för alt fogas lill öfriga handlingar j hvilka böra läggas till grund för den blifvande löseskillingen för lill å Krono-skatte-jord växande Ekskog; Rikets Ständer framhärda etc.
T äb eli j utvisande grunder ne för beräkningssättet af Ekskogens indelning i Clcisser, med derå föreslaget inlåsningspris.
Class; Ekar nes un- gefärliga an- tal.
Ekar nes medeltal.
Inlösnings- pris, berak- iiadt i jemn Summa.
Inlösnings- bélopp för hvarje Ek, beräknadt efter Ekar- nes medel- tal.
Inbeta 1- nings-
Ter mi- nem és fördel- ning.
B:oR:dr sk. Rd:r sk. usta i å 5 3 16 . 5£ anira 6 å i5 10 i — — 5 \ 1 ar; 3:ilje 16 ä 3o 20 2 — 5 J 4:cle 31 å 60 4° 4 — — 4? 2 — 5:te 6i ä i56 IOO 9 — —. 41 3 — 6:te 15i ä 3oo 200 i5 — . 3n 4 — jude 3oi ä 600 4oo 25 — — 3 5 - 8:de 601 å 8oo ^OO 35 —- — X 22 6 — gide 8oi ä iooo 9°° 4° — — 2 7 ~ iördc iooi å -iooo i,5oo 5o — —; 8 — 11 itc 2001 å /röoo' 3,o6o 75 — 11 9 ~ i2:te 4°oi och öfv.‘ 6,000 ioo — — i 10 — Exp. Utsi.
Skrif v. JV:o 129- 305 N:o 12g.
Uppl. o. goclk. hos Ridd. oell Adc-ln d. il Aug. 1829- Preste-Ståndet d. 14 — — Borgare-Ståndet d. 44 — — Bonde-Ståndet d. 19 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsei anledning af Kongl.
Maj.ts Nådiga Proposition j angående hästars prcesterande_, i stället för manskap, af extra Roteringsskjldige. S. A. K. Då E. K.
M. ansett det vara af serdeles vigt, att, i händelse af krig, och vid då uppkommande större hehof af Artilleri- och Trosshästar, hafva en säker tillgång derpå, hvarigenom, den, både i anseende till antal och stegradt pris, dryga kostnaden till deras uppköpande betydligen nedsattes, och en icke ringa besparing, till lättnad för alla i krigskostnader deltagande medborgareclasser, sålunda bereddes, samt härtill komme, att en så beskaffad, till allmän lättnad ledande förändring i extra Roterings utgörande tillika, enskildt för Rotehållare, skulle medföra lindring i deras för extra Roteringen åliggande utgifter, enär hastig uppsättning af Soldater och dessas förseende med beklädnad, utom andra ofta betungande vilkor, ofelbart skulle förorsaka drygare kostnad, än anskaffande af mönstergilde hästar; så har E. K. M., genom aflåBiliang t. R. S:s Erot. 10:de Samls 39 306 Exp. Utsk.
Skrif v. N:o 129. ten Nådig Proposition af den 29 October sistlidet år, till Rikets Ständers öfvervägande öfverlemnat, om icke, vid berörde förhållande, det må på extra Rotehållarens fria val bero, att, till både allmän och enskild nytta, med E. K. M. och Kronan ingå öfverenskommelse!’ om hästars prassterande, i stället för manskap, under krig.
Detta ärende hafva R.
St. i noggrannt öfvervägande tagit; hvarvid, uppå de i högstberörde Nådiga Proposition framställde skäl, samt då R.
St. jemväl för deras del ansett ett tillräckligt antal Artilleri- och Trosshästar vara för Armeens tjenstbarhet af den högsta oumbärlighet , äfvensom att, derest en del extra Rotehållare sig frivilligt åtaga att mönstergilde hästar vid inbrytande krig aflemna, detta angelägna behof kan fyllas på en gång, lika säkert som hastigt, och derjemte uppå ett för Statsverket minst betungande sätt, R.
St. funnit sig lill den Nådiga Propositionen böra lemna bifall; såsom följd hvaraf tillfälle lemnäs de extra Roteringsskyldige, att, efter frivilliga och för hvarje Rote serskildt upprättade Contract, med E. K. M. och Kronan öfverenskomma örn praestationens utgörande, antingen genom manskaps eller hästars uppsättande vid inträffande krig.
Exp. Ukh.
N:o 130. 307 N:o i3o.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 12- Äng.
Preste-Ståndet d. 14 — — Borgare-Ståndet d. 14 — — Bonde-Ståndet d. 19 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse angående vägning af hö j i stället för P armnuitning. S. A. K.
I anseende till den olägenhet, hvilken den hittills brukliga parmmätning af hö funnits medföra, nemligen att parmens större eller mindre innehåll ofta kan hero på Parmmätarens godtycke, och då vägning af hö hör medföra en större noggrannhet och säkerhet mot missbruk än förrborörde mätningssätt, få R.
St. härmed hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det vederbörande måtte i Nåder anbefallas draga försorg, att, vid de hamnar och allmänna försäljningsplatser, hvarest vågar ännu icke finnas, sådane må varda anbragte, för att till vägning af hö begagnas, i händelse köpare och säljare icke hellre vilja sig dervid betjena af befintlige och vid hömätning hittills bruklige parmar.
Rikets Ständer framhärda etc. 308 Exp. Utsi.
Skrif v. N:o 13£.
JY:o i3i.
Prcste-Ståndet d. 14 — — Borgare-Ståndet d. 14 — — Bonde-Ståndet d. 19 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse angående Escadrons Chef emes vid de Indeldta Cavallerie-Regementen åläggande 3 att till Escadronen j emot betalning öfverlemna ett exemplar af ankommande modeller till nya munderingspersedlar.
Efter pröfning af åtskilliga hos R.
St. framställde förslag, rörande åtgärder, som ansetts skola medföra lindring i rustnings-besväret vid Indeldta Gavallerie-Piegementena, få R.
St. hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att, till undvikande så väl af den kostnad, de rustningsskyldige få vidkännas derigenom, att modeller tili nya munderings-persedlar måste, från flera olika håll, anskaffas, som äfven af vådan, att de nya persedlarne, genom saknad tillgång till sådane modeller, kunde, för någon obetydlig anledning, blifva casserade, E. K.
M. täcktes i Nåder låta utfärda en allmän Författning, hvarigenom Escadrons-Cheferne vid nämnde Regementen Klefve ålagdt, att, vid hvarje tillfälle, då ifrågavarande modeller från E. K. Maj:ts och Rikets KrigsCollegiiun ankomma, ett exem - Exp. Etsk.
N:o 131,132- 309 plar deraf, emot betalning, de rustande vid hvarje Escadron tillhandahålla.
N:o i3s.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 29 Aug. 1829* Preste-Ståndet d. 1 Sept. — Borgare-Ståndet d. 1 — — Bonde-Ståudet d. 10 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse > i anledning af Kongl. M:ts Nådiga Remiss j i fråga om indragning af Rå- och Rörssamt
Insockne friheten å hemman > som blifvit skiljde frän Säterierne. S. A. K. Sedan E. K. Majrts Befallningshafvande i Hallands
Län, i anledning af vederbörande KronoBetjenings yrkande , det de flera, under Säterierne Oshult oell Sjöboholm lydande Insockne-Frälsehemman, som, enligt företedde köpebref, med fullkomlig egande-rätt blifvit till Åboerne försålde, måtte, såsom skiljda från Säterierne, anses icke vidare vara berättigade att Insocknefrihet åtnjuta, genom Utslag den 3 September 1822, förklarat något hinder af gällande Författningar ej vara för dessa hemman, ehuru afsöndrade från Säterierne, hvarunder de lydt, att bibehålla deras urgamla Insockne-egenskap, då, enligt Kongl. Kungörelsen den 6 April 181 o, 310 Exp. UtsL Förslag till uncl.
Slcrifa.
N:o 1 32.
Ridderskapet och Adeln afsagt sig den uteslutande besittningsrätten till Säterier, och något stadgande om afsöndrade Insockne-hemmans omförande i Jordeböckerne till utsockne icke vore kändt; men Kammar-Collegium, hvars pröfning Kammar-AdvocatFiscalsEmbetet underställt E. K.
Majrts på anförde skäl och med åberopadt stöd af 3:dje punkten i Kongl. Förordningen den 6 November 1678, 4;de punkten i Kongl.
Påbudet den 1 Mars 1681 samt Kongl. Brefvet den 29 April 1807, upphäfvit E. K. Maj:t,s Befallningshafvandes öfverklagade Utslag och meddelat det beslut, att hemmanen, så länge de ej under ofvannänmde Säterier återvunnos, icke kunde få tillgodonjuta andra förmoner, än utsockne Frälsehemman i Halland tillkommo; hvaröfver underdåniga besvär blifvit af Åboerne på de ifrågakomne hemmanen hos E. K. M. i underdånighet anförde; så har E. K. M., som uppskjutit med Dess Nådiga yttrande i detta besvärsmål, i afseende på den allmänna frågan, huruvida Rå- och Rörs- samt Insöckne-Frälseliemman, efter den 6 April 181 o, afsöndrade från de Säterier, hvarunder de lydt, böra förlora deras Rå- och Rörs- samt Insockne-frihet, i Nåder velat inhemta Rikets Ständers underdåniga yttrande; i hvilket afseende handlingarne uti förenämnde mål, jemte Utdrag af det hos Rikets Allmänna Ärendens Beredning i ämnet hållna Protocoll, blifvit den i3 November sistlidet år lill Rikets Ständers Stals-Utskott öfverlemnade.
E årslag till und.
Skrif v. N:o 132,133. 311 Efter häraf erhållen del samt öfvervägande af innehållet utaf så väl de communicerade handlingarne, sorn af de i KammarCollegii ofvanberörde Utlåtande åberopade Författningar, hafva R.
St., lika med hvad Föredraganden inför E. K. M. i förevarande fråga sig yttrat, och Rikets Allmänna Ärendens Beredning jemväl tillstyrkt, ansett de, sedan år 1810, ifrån Säterierne afsöndrade Rå- och Rörs- samt Insockne-Frälsehemman icke hafva, genom en sådan afsöndring, deras friheter förlorat; hvarvid likväl R.
St. hafva funnit de afsöndringar, som före den 6 April samma år egt rum, icke kunna härå tillämpas.
Hvilket, till svar å den Nådiga remissen, R.
St. få i underdånighet meddela, och framhärda etc.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 29 Aug. i 829- Preste-Ståndet d. 1 Sept. — Borgare-Ståndet d. 1 — — Bonde-Ståndet d. 10 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse i anledning af Kongl. May.ts Nådiga remiss uppå gjord underdånig ansökning om upplåtelse af en Örebro Slott tillhörig Tomt j, för uppförande af ett nytt Scholcehus i Örebro Stad. S. A. K. Hos E. K. M. hafva Dess Befallningshafvande 312 Exp. Utsi;.
N:o 133. i Örebro Län, samt Biskopen i Strengnäs Stift, å Consistorii vägnar, i gemensam underdånig Skrifvelse, anmält, att, då förberedande anstalter skolat trä/fas, till uppförande af den nya byggnad åt Carolinska Triyialscholan i Örebro, hvartill E. K. M. i Nåder täckts gilla och fastställa ritning, förslag blifvit väckt, att en liten jordlägenhet af icke fullt ett geometriskt Tunnland, belägen vid nya Quäien och tillhörig Örebro Slott, samt den E. K. Maj:ts Befallningshafvande derstädes anslagna Boställsjord, måtte för everldeliga tider få upplåtas till Tomt åt den nya Scholbyggnaden.
Consistorium, sorn i denna anstalt funnit åtskilliga betydliga förmoner för Scholinrättningen och äfven fästat sin uppmärksamhet vid det serdeles prydliga läge, som ofvannämlide local för ifrågavarande byggnad erbjöde, har, i anledning deraf, såsom ersättning för berörde lägenhet, tillbjudit en i everldeliga tider utgående årlig afgift af Tunnor fullkomligt afradsgild Råg å 36 Kappar på Tunnan, och att, till säkerhet derföre åt nuvarande och framdeles blifvande Landshöfdingar i Örebro, denna afgift skulle, vid gamla Scholegårdens försäljning, såsom en beständig Tomtöre- eller Grundskatt, fästas vid sjelfva Tomten af samma Gård, i hvilkens hand den i en framtid än komme och till hvad ändamål den än måtte användas.
Och då E. K. Maj:ts Befallningshafvande, hvilken i detta ämne helt och hållet delade Consistorii åsigter och önskade kunna medverka till Örebro Stads Exp. Utsi-.
Skrifv. N'0 133. 313 Stads förskönande, ansett sig, för sin del, kunna ingå på Consistorii ofvaoberörde anbud; hafva E. K. Maj:ts Befallningshafvande och Consistorium i underdånighet anhållit om E. K. Majrts Nådiga tillstånd, lill upplåtelse af den ifrågakomne lägenheten, emot det utfästade vilkoret.
Sedan LandshöfdingeEmbetet i Örebro Län, uti afgifvet underdånigt utlåtande, rörande antagligbeten af den såsom ersättning för afkastningen af platsen betingade årliga afrad, yttrat den öfvertygelse, att blifvande Boställsinnehafvares eller Kronans rätt, genom en på om förmälde vilkor grundad öfverlåtelse af merberörde lägenhet, ingalunda förnärmades, utan snarare befordrades, samt KammarCollegium uti underdånig skrifvelse jemväl tillstyrkt, att den emellan Landshöfdingen i Örebro och Consistorium i Strengnäs slutade afhandling måtte vinna E. K. Maj:ts Nådiga bifall och stadfästelse; så har E. K. M., genom Nådig remiss till StatsUtskottet den 20 sistlidne Junii, behagat handlingarnei förevarande ämne lill R.
Till svar å denna Nådiga remiss få R.
St., efter deraf erhållen del och tagen behörig kännedom , härigenom i underdånighet meddela, att, enär full ersättning är vorden Kronan försäkrad i alla tider för upplåtelsen af den ifrågavarande jordlägenheten, R.
St. icke funnit något hinder vara, att genom dess afträdande bereda tillfälle till den beslutna nya Scholasbyggnadens anläggande på en derför mera tjenlig local än den hittills varande; hvadan ock R.
St Bihang t.
S;s Prot, 314 Exp. Utsi.
Fotslag till uncl.
N:o 133,134-' velat lemna bifall till den emellan förrbemälde Consistorium och E. K. Majrts Befallningshafvande ingångne afhandling om nämnde jordlägenhet, samt att densamma, på de af Consistorium erbjudna vilkor, må till dess disposition i förrberörde afseende upplåtas.
N:o i3/h Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 29 Aug. 1829- Preste-Ståndet d. 1 Sept. — Borgare-Ståndet d. 1 — — Bonde-Ståndet d. 10 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse j, i anledning af Kongl. M:ts Nådiga Proposition j angående Sala Silfververk. S. A. K.
Sedan en af R.
St. den 8 Mars i8io bos E. K. M. i underdånighet begärd och af E. K.
M. den 26 i samma månad anbefalld undersökning af kunnige Bergsmän, rörande beskaffenheten af Sala Silfvergrufva, samt dess drift och afkastning, blifvit år 1816 fullbordad, och E. K.
M:ts och Rikets Bergscollegium derom till E. K. M. inkommit med berättelse, hvaruti Collegium, med afstyrkande af Silfververkets öfverlemnande till Interessenterne, i underdånighet föreslagit anstalter, till vinnande på annat sätt af det åsyftade ändamålet, bestående hufvudsakligen Exp. Utsi.
Skrif v. N:o 134- 315 deruti, att af de besparingar, som under en tid af 25 år hanne samlas af anslagen till Silfververket, en Fond skulle inrättas för Grufvedriftens upprätthållande i framtiden, hvarmedelst, i förening med en påräknad högre Silfvertillverkning, efter nämnde års förlopp, Statens förläningar skulle kunna till det mesta indragas eller ersättas, men hvilket förslag BergslagsInteressenterne, enligt Rikets Ständers vid 1818 års Riksdag gjorda hemställan, hörde, i de hufvudsakligaste delar bestridt; så hade, efter det Bergscollegium, i anledning af Bolagets anmärkningar vid berörde förslag, med ytterligare andragande i ämnet inkommit, och frågan blifvit till R.
St. vid i823 års Riksdag öfverlemnad, R.
St., uti allåten underdånig skrifvelse den 4 October samma år, anfört, huruledes de nogsamt insett, att en förändrad reglering af Grufvedriften vid Sala Silfververk borde ega rum, så vida Staten skulle kunna erhålla en billig ersättning för sina betydliga uppoffringar till Verkets fortsättande; men enär härvid förekomme, att Bergslags-Interessenterne, under åberopande af innehafvande Contract, bestridt all rubbning, utan deras samtycke, i Silfver verkets närvarande författning, samt förklarat någon jemkning af de utaf Bergscollegium och Bergslags-Interessenterne uppgifne, från hvarandra i väsendtlig mon afvikande förslag, icke kunna af R.
St. företagas, elier pröfning utaf verkan af det emellan Staten och Bergslaget om Silfververket afslulade Contract den Lagstiftande magten tillhöra; så hade R.
St. i underdånighet anhållit, del E. 316 Exp. Etsk.
Skrif v. N:o 134. K. M. ville låta utarbeta ett förslag till en sådan af oeconomien vid Sala Silfververk jemkad reglering, soln med Statens fördel instämde och af Bergslags-Interessenterne, efter deras hörande, funnes antaglig, samt derefter vid nästpåföljande Riksdag meddela R.
St. resultatet, jemte Nådig Proposition om de åtgärder, E. K. M., på grund af då befunnet förhållande, ansåge närmast ledande till ändamålet.
Till följe häraf fann E. K. M. i Nåder godt anbefalla Bergscollegium att, med dertill i behörig ordning utsedde befullmägtigade Ombud för Sala Berslags-Interessenter, uppgöra ett så beskaffadt förslag, som R.
St. i förrberörde afseende begärt; och har, efter det Deputerade •för Bergslaget till Bergscollegium afgifvit skriftligt yttrande och förslag i ämnet, samt sedermera, inför Collegium hörde, förenat sig om ytterligare jemkningar deruti, och hvarmed allt Bergslags-Interessenterne, vid Allmän Bergsllätt deröfver hörde, förklarat sig nöjde, Bergscollegium med det uppgjorda Regleringsförslaget, jemte eget underdånigt yttrande af den 12 December sistlidet år, till E. K. M. inkommit.
Uppå de skäl, Collegium i detta yttrande anfört, och då i öfrigt genom en ökad Silfvertillverkning, i följd af den vid Silfververket antagna förbättrade plan för Grufvedriften, Staten hädanefter icke komme alt, i och för dess åt detta Verk niedgifna förläningar och förmolier, vidkännas så ansenliga förluster, som de förra åren inträffat, har E. K. M., genom Nådig Proposition af den i3 November sistlidet är, Exp. Utål.
Förslag till uriel. Skrif p. N:o 134. 317 jemte bifogande af BergsCollegii ofvan omförmälde utlåtande och öfriga till målet hörande handlingar, till Rikets Ständers Stals-Utskott öfverlemnat att föreslå R.