Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dä likväl den summa af 58,000 Riksdaler, sorn vid förra riksdagen af Kongl. Maj:t äskades, till uppförande å Institutets nya tomt af en till bergsskolans inrymmande afsedd, men endast för femton elever beräknad nybyggnad, jemväl innefattande boställsrum för Professoren i metallurgi, i allt fall numera icke blefve för ändamålet tillräcklig, samt, med hänsigt dertill, att antalet inträdessökande elever visat sig vara i betydlig tillvext, angeläget är, att byggnaden genast uppföres till den omfattning, att densamma kommer att fullt motsvara behofvet, åtminstone under den närmaste framtiden, vill Kongl. Majit härmed föreslå Rikets Ständer, att, till uppförande af en för bergsskolan erforderlig nybyggnad å Teknologiska Institutets tomt, i öfverensstämmelse med det af Professoren Scholander sednast uppgjorda och af Ofver-Intendents-embetet utan anmärkning lemnade förslag, anvisa ett jemnadt anslag af Etthundra Tusen Riksdaler, samt derjemte, antingen till laboratoriernas förseende tued nödiga inventarier, utom deni. som det kan finnas ändamålsenligt att flytta frän bergsskolan i Fahlun, anslå ett särskildt belopp af Sex Tusen Riksdaler, hvaremot skolans nu egande fastigheter och för den liva lokalen ej lämpliga eller eljest icke dugliga inventarier borde, när bergsskolans förflyttning egt runi, å offentlig' auktion försäljas, och den inflytande köpeskillingen till Riksgälds-kontoret ingå, eller ock medgifva, att köpeskillingen för skolans samlingar och inventarier må till anskaffande af nya sådana, äfvensom till andra för skolans ordnande nödiga utgifter användas, hvarigenom säkrast förekommes öfverflyttning till nya lokalen af annat än sådant, som finnes i fullt ändamålsenligt skick; viljande Kongl. Majit i slikt fall tillse, att, derest köpeskillingen för det försålda icke varder tillgänglig samtidigt med penningebehofvet för de nya anskaffningarne, nödiga förskott må för ändamålet kunna beredas.
Den anslagstillökning, som af bergsskolans förening med Institutet skulle föranledas, har af Institutets Styrelse beräknats till 19,500 Riksdaler årligen; men dä det ä Riks-statens Sjette Hufvudtitel nu uppförda anslag af 7.500 Riksdaler till ”Undervisnings-anstalter för bergsbruket”, hvilket, anslag till hela beloppet utgår till Fahlu bergsskola, synes äfven framgent böra till detta ändamål användas, erfordras endast en tillökning af Tolf Tusen Riksdaler, hvarmed berörda anslag alltså borde förhöjas.
Enär likväl härvid förekommer, att den nya byggnaden för bergsskole-afdelningen vid Institutet beräknats icke kunna hinna fullbordas före 1866 års ingång, samt någon förhöjning i ärsanslaget för bergsskolan icke under byggnadsåren erfordras, anser Kongl. Majit
Sig icke böra för nästa statsregleringsperiod äska en sä beskaffad tillökning i Riks-statens ofvannämnda anslag, utan föreslår Kongl. Majit härmed att, derest bergsskolans förflyttning till hufvudstaden varder af Rikets Ständer beslutad, ett särskildt anslag af Tolf Tusen Riksdaler må för är 1866 till Kongl.
Majits disposition ä Riksgälds-kontoret anvisas, att för bergsskolans behof användas.
För den händelse äter, att Rikets Ständer anse sig icke böra bifalla Kongl.
Majits nu framställda förslag om bergsskolans flyttning och förening med Teknologiska institutet, torde Rikets
Ständer anvisa de anslag till bergsskolans ombyggnad Kongl. Majlis Nåd.
Proposition ,J\$ 83. 21 i Fahlun saint för undervisningens ändamålsenliga ordnande derstädes, Som i de uppgjorda förslagen beräknats vara i sådant hänseende erforderliga.
De till detta ärende hörande handlingar skola vederbörande Utskott tillhandahållas; och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl.
Utdrag af Protokollet öfver Civil-Arenden, hållet inför H. M. Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 20 Februari 1863.
Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern Friherre De Geer, Hans Excellens Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve v. Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld.
Departetnents-chefen, Statsrådet Lagerstråle föredrog i underdånighet: 2:o) Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse den 24 Oktober 1860, hvaruti, med framställning af de betänkligheter, som hos Rikets Ständer förekommit mot antagandet af Kongl. Maj:ts, uti nådig Proposition den 9 förutgångne Mars, gjorda förslag om Fahlu bergsskolas flyttning till Stockholm och förening med Teknologiska institutet, Rikets Ständer i underdånighet anhållit, att Kongl. Majit, efter det ytterligare utredning af frågan i vissa uppgifna afsecnden egt rum, täcktes till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta den nådiga framställning i ämnet, hvartill Kongl Maj:t kunde finna omständigheterna föranleda; i anledning hvaraf Kommers-kollegium, som, genom nådig remiss den 29 December 1860, blifvit anbefaldt att, gemensamt. med de för Fahlu bergsskolas angelägenheter af Bruks-societeten utsedde Fullmägtige, efter det vederbörande blifvit i ämnet hörde, sig yttra, under den 29 Oktober 1862 inkommit med underdånigt utlåtande, åtföljdt af Bruks-societetens och föreståndarens för Fahlu bergsskola, Professoren m. m. V. Eggertz’s af Kollegium Kungl. Maj:ts Nåd.
Proposition 83. infordrade yttranden, hvarefter, oell sedan Styrelsen för Teknologiska Institutet den 20 sistlidne Januari meddelat förnyadt utlåtande i ämnet, samt Bruks-societcten* Fullmäktige i Jernkontoret den Hl i sistnämnde månad, enligt erhållen nådig befallning, sig yttrat i anledning af samma utlåtandes innehåll, och dervid framställt angelägenheten deraf, att i den föreslagna nybyggnaden ä Teknologiska Institutets tomt, utrymme bereddes för minst tjugo elever, föreståndaren för nämnda Institut, den 1Y innevarande månad, till Departements-chefen inkommit med en af Professoren in. m.
Scholander upprättad ritning och kostnadsberäkning för en så beskaf fad nybyggnad för bergsskolans behof.
Efter redogörande för alla dessa handlingars innehåll, afgaf föredragande
Departements-chefen följande underdåniga tillstyrkande: ”Då föreståndaren för bergs-skolan uti sitt afgifna, på utförligt framställda skäl grundade, utlåtande — — — — — — — — — — — — — — Stats-Rådets öfrige ledamöter instämde till alla delar i hvad sålunda blifvit af föredragande
Departements-chefen i underdånighet hemstäldt och föreslaget; Och behagade Kongl. Majit, med gillande af detta Stats-Rådets tillstyrkande, förordna att, i öfverensstämmelse dermed, nådig Proposition, sådan den finnes detta Protokoll bilagd, skulle till Rikets Ständer expedieras.
Ex protocollo: W. Th. Strokirk. jw m.
Änk. till Exp.-Utsk. den 2 Mars 1863, kl. 10 f m Kongl. Majds nådiga Proposition till Ililcets Ständer, angående förändring och tillbyggnad af Kronans eg ndom N:o i ä Riddarholmen, för inrymmande derstädes af Riks arkivets samlingar m. m.; Gifven Stockholms Slolt den 20 Februari 1863.
Sedan det i hörnet af slottsbacken och skeppsbron här i hufvudstaden belägna s. k.
Ridderstolpeska huset blifvit, för att till inrymmande af Riks-arkivets samlingar begagnas, enligt Rikets åren 1814—1845 församlade Ständers beslut, inköpt Kongl.
Proposition ,JVU' 84. 23 saint den 1 Oktober sistnämnda år till Kongl. Maj:t och Kronan öfverlemnadt, meddelade Kongl. Majit, genom nådigt Bref den 21 påföljde November, Sitt Ofver-Intendents-embete, att samma egendom borde från och med den I Januari 1846 ställas under Embetets tillsyn, i likhet med hvad i afseende å Kronans Öfriga hus och byggnader i hufvudstaden egde rum Redan vid påföljande årets ä byggnaden anställda besigtning visade det sig, att större och mindre sättningssprickor, skadliga för murar och hvalf, börjat uppkomma, i anledning hvaraf Öfver-Intendents-embetet fann sig föranlåtet att hos Kongl. Majit göra underdånig anmälan om behofvet af den noggrannare undersökning angående förhållandet, hvilken äfven år 1848 egde rum och dervid, bland annat, utröntes, att sättningsspriekorna ursprungligen uppkommit derigenom, att de under murarna befintliga pälnings- och rustverken, ämnade att städse förblifva liggande under vatten, till någon del befunno sig öfver saltsjöns yta, när denna vore låg, och till följd deraf blifvit af röta angripna.
Då likväl, efter år 1849 anställd ytterligare besigtning, ingen fara för husets bestånd befunnits vara för handen och intet äfventyr förenadt med dess begagnande, ansåg Ofver-Intendents-embefet, under sådana omständigheter och dä en genomgripande förbättring af byggnadens grund hvarken då eller framdeles kunde, utan föregående bortflyttning af Arkivet och öfriga pä stället förvarade samlingar, tillvägabringa?, men föga eller intet försväras eller fördyras genom några års dröjsmål med åtgärden, den med så stor olägenhet förknippade större reparationen böra uppskjutas, intill dess densamma af behofvet oundgängligen påkallades, hvilken åsigt jemväl af Embetet framhölls vid öfverlemnande! af påföljande årens generalförslag till reparationer af Kronans hus och byggnader i hufvudstaden intill året 1853, dä Embetet i underdånigt memorial af den 12 April anmälde, hurusom den tid, då det årligen försämrade huset oundgängligen mäste underkastas en genomgripande rcparationsåtgärd, väl möjligen kunde inträffa först efter liera år, men att behofvet af ett dylikt iståndsättande också kunde oförmodadt framkallas genom någon större eller hastigare rubbning af husets grund, i följd hvaraf, och med hänsyn till de obehag och svårigheter, sorn skulle uppkomma, om en hastig utflyttning af Arkivet och Antiqvitetssamlingarne, helt och hållet eller till en betydligare del, blefve af nöden, innan förberedelser dertill hunnit ske, Embetet funnit försigtigheten bjuda att i tid vara betänkt på lämpliga åtgärder till förekommande af nämnda svårigheter; med afseende hvarå äfven blifvit hos Embetet uppgjordt ett approximativt kostnadsförslag, slutande å en summa af 53,324 R:dr B:ko.
Då likväl nedläggandet af en sä betydlig kostnad på ett hus, hvars indelning icke uppfyllde alla anspråk på ett Riks-arkiv eller fullt motsvarade dess bestämmelse, syntes vara mindre ändamålsenligt, helst nödvändigheten af byggnadens utrymmande under tiden saint de stora samlingarnes flyttande fram och åter föranledde särskilda utgifter, ans åge Ofver-Intendets-embetet vida mera ändamålsenligt, att passande lokal för Arkivet bereddes genom uppförande af en med uteslutande afseende ä dess behof afsedd nybyggnad med rymliga salar och gallerier, brandfria arbetsrum samt en inre och yttre anordning, motsvarande bestämmelsen af ett förvaringsrum för Rikets vigtigaste urkunder, likasom för en mängd handlingar af stort inflytande pä så väl allmänt sorn enskildt väl; och fann' Öfver-Intendents-embetet sig för en dylik byggnad ej kunna föreslå ett lämpligare läge, än ä norra delen af Carl den XIII:s torg, hvilket genom en monumental Arkivbyggnad i fonden skulle vinna en värdig och med platsens karakter väl öfverensstämmande bakgrund. 24 Kongl.
Proposition JVs' 84.
Ritningar till en sadan nybyggnad blefvo äfven af Ofver-Intendents-embetet under den 20 September 1853 till Kongl. Majit i underdånighet öfverlémnade, dervid kostnaden förslagsvis blifvit beräknad. för byggnaden med pålning till 148,110 R:dr
B:ko och på bjelkbädd 125,352 ” ” oberäknadt kostnaden för värmapparat 12,500 R:drB:ko.
Dä omförmälda förslag likväl icke hade kommit till verkställighet, men faran för den först berörda byggnadens bestånd för hvaije är vexte i jemnbredd med den ständigt ökade tyngden af i Riksarkivet hopade handlingar, fann Ofver-Intendentseinbetet, — med anledning jemväl af det tillfälle, som vid denna tid yppat sig att för Kronans räkning kunna förvärfva det.å södra delen af den s. k.
Geijerska tomten å Riddarholmen belägna stenhus, hvilket, enligt Embetets åsigt, borde kunna anordnas för inrymmande af Arkivets samlingar, sig föranlåtet att i memorial den 1 Juli 1856 härom göra underdånig framställning.
Efter det Embetet, i följd häraf blifvit anbeläldt att inkomma med utlåtande i fråga om de närmare omständigheter, hvilka vore förenade med ej mindre förberorda stenhusegendoms förvärfvande och apterande till Arkivbyggnad, än uppförandet derför af en nybyggnad vid Carl den XIIIis torg, i öfverensstämmelse med Embetets föregående förslag, hade Embetet, enär en nybyggnad, derest densamma kunde åstadkommas, skulle blifva tillräcklig för uppfyllandet af Riksarkivets behof äfven för en aflägsnare framtid, ansett sig böra framhålla det afgjorda företräde, sistnämnda förslag egde framför det af Embetet framställda alternativa projektet till användande lör ändamålet af f. d. Geijerska huset.
Ar 1857 den 31 Mars aflät Kongl. Majit äfven tili Rikets Ständer nådig Proposition om anvisande af 321,900 R:dr Runt till uppförande, enligt ofvanberörda ritningar, af den sålunda i underdånighet förordade nybyggnaden, hvilket förslag Rikets Ständer likväl ansågo sig icke böra bifalla, af det skäl, att byggnadsplatsen, om älven derå kunde utan fara uppföras ett hus, afsedt att inrymma stora och tunga pappersmassor, skulle, särdeles med afseende ä grundens beskaffenhet, medföra alltför betydliga kostnader och vida utöfver hvad som erfordrades, derest byggnaden förlädes ä en plats med fast och säker grund; anseende Rikets Ständer ett ännu större och mahanda det väsendtligaste hindret mot förslaget utgöras af den omständigheten, att Riksarkivet, som, utom de historiska samlingarna, innehölle en mängd administrativa handlingar, alla behöfliga för Statens embets- och tjenstemän, blefve, om det komme att förläggas å norra delen af Carl den XIIIis torg, alldeles för aflägset från Stats-Departementen och öfrige embetsverk i hufvudstaden, hvarigenom både tidsutdrägt vållades och många olägenheter mäste uppkomma för de personer, sorn nödgades begagna sig af nämnde handlingar eller anställa undersökningar på stället ; i sammanhang hvarmed Rikets Ständer slutligen förklarade sig hufvudsakligen dela föregående Ständers äsigter derom, att, då nyssnämnda torg egde en öppen och med träd försedd plats, belägen invid stadens medelpunkt och således lätt tillgänglig för den större allmänheten, densamma syntes icke böra genom något ej oundgängligen nödvändigt byggnadsföretag inskränkas, isynnerhet som denna plats i dess nuvarande skick företedde både prydlighet och skönhet, hvilken lätteligen kunde förhöjas, om i stället för bebyggande af den nordligaste delen, densamma forsåges med någon passande plantering.
Påföljande året 1858 blef genom Ofver-Intendents-embetets försorg ny fullständigare besigtning} ä Riks-arkivets hus företagen, dervid visade sig, att, sedan 1848 Kongl. May.ts Nåd.
Proposition JW 84. 25 1848 års besigtning, röta ä pålar och bjejkbäddär betydligt tilltagit, plankbeklädnaden å bäddarne på åtskilliga ställen alldeles bortruttnat och remnor i murarne uppkommit, sä att, om äfven husets bestånd icke för det dåvarande syntes hotadt af någon hastigt inträffande förstörelse genom dess fortfarande sättning, det likväl vore möjligt, att sprickor, hvilka icke kunde märkas å de af hyllor och handlingar betäckta skiljomurarna kunde å skorstenar och rökledningar uppkomma samt medföra eldfara.
Med anmälan om detta förhållande samt öfverlemnande af särskilda, utaf vederbörande arkitekt för Kronans hus i hufvudstaden framställda förslag till husets iner eller mindre fullständiga iståndsättande, förklarade Öfver-Intendents-embetet i underdånigt memorial af den 25 Januari 1859, att
Embetet funnit sig icke kunna eller böra tillstyrka nägotdera af dessa förslag, hufvudsakligen af det skäl, att huset vore på vestra sidan sammanbygdt med privata egendomar och på södra sidan endast genom en smal gränd afskiljdt från höga byggnader, tillhörande den trängsta delen af staden, hvarigenom fara vore att, i händelse af eldsvåda i närheten, intet eller högst obetydligt af Arkivets samlingar skulle kunna räddas.
Då likväl det väckta förslaget om en ny byggnads uppförande vid Carl den Xlllis torg icke blifvit af Rikets Ständer bifallet, samt Öfver-Intendents-embetet ej heller kände någon annan för ändamålet lämplig plats att i underdånighet föreslå, ansåg Embetet, vid det förhållande, att en sådan rubbning af Riksarkivets grund kunde inträffa, att ett hastigt utrymmande deraf blefve oundgängligen nödvändigt, sig böra underdånigst hemställa, huruvid icke, intill dess en ny byggnad kunde åstadkommas, säkra och ändamålsenliga förvaringsrum för Arkivets ovärderliga samlingar borde anskaffas, antingen i något Kronan tillhörigt hus eller genom inköp för dess räkning af någon härtill passande egendom.
Med anledning af denna underdåniga framställning anbefalldes Över-Intendcnts-embetet att afgifva yttrande, huruvida icke det redan en gång väckta förslaget om Kiks-arkivets inrymmande i södra stenhusbyggnaden ä f. d.
Geijerska tomten skulle, sedan detta hus år 1859 blifvit för Kronans räkning inköpt och derefter befriats frän sin förra omgifning af smärre och förfallna byggnader, kunna med fördel åter upptagas samt nämnda stenhusbyggnad, äfven utan tillförene föreslagen utvidgning och deraf föranledt inkräktande ä kringliggande område, innefatta tillräckligt och tjenligt utrymme för Arkivets dåvarande behof och för någon tid förestående tillvext, under förutsättning, att mindre vigtiga handlingar finge, likasom dittills, förvaras i Kongl. Slottets källarhvalf.
Under den 18 Oktober 1859 öfverlemnade, i följd häraf, Öfver-IntendcntsEmbetet till Kongl. Majit ritnings- och kostnadsförslag till en sådan förändring; hvarefter nådig Proposition i ämnet nfläts till Rikets Ständer, hvilka likväl icke funno sig böra förslaget bifalla, hufvudsakligen af det skäl, att derigenom ej kunde beredas utrymme för mera än en del af Riks-arkivets dåvarande handlingar, utan tillfälle till utvidgning genom husets tillbyggnad för kommande tiders behof, hvarjemte skulle för framtiden omintetgöras det ändamål Rikets Ständer hufvudsakligen afsett med Geijerska husets inlösande till Statsverket, eller beredandet afen öppen platå vid östra ändan af Riddarho 1 mskyrkan, vid hvilka förhållanden det syntes Rikets Ständer, att med bestämmandet af ny lokal för Riks-arkivet lämpligen kunde anstå till följande riksmöte, helst genom detta uppskof, hvaraf någon väsendtlig olägenhet icke ansågs vara att befara, erforderligt rådrum kunde vinnas för anstäl Bih. till B.
Prot. 1SG2 & 1SG3. 1 Samt, 1 Afl 2 Band. 15 Käft. 4 26 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition j\u 84. lande af undersökningar angående beskaffenheten af andra lokaler, sorn för ifrågavarande ändamål, tilläfventyrs kunde finnas tjenligare, än den sednast föreslagna byggnaden.
Sedan Öfver-Intendents-Embetet härefter, i sammanhang med öfverlemnandet af de sistförflutne 2 arens generalförslag rörande Kronans hus i hufvudstaden gjort underdåniga anmälanden om f. d, Ridderstolpeska husets fortfarande sättning och i betydlig mån betänkliga tillstånd, har Embetet, till följd af erhållen nådig befallning att afgifva förnyadt förslag rörande de åtgärder, hvilka, med afseende ä det bristfälliga skick, hvari Riks-arkivets hus sig befinner, kunna vara af behofvet påkallade, i nu afgifvet memorial af den 13 sistlidne Januari underdånigst anfört, att. då med hänsigt till hvad tillförene blifvit upplyst och i öfrigt förekommit, angående såväl ifrågaställd reparation af den ät
Riks-arkivet för närvarande upplåtna byggnad, som apterande till Riks-arkiv af f. d. (Meijerska huset, dessa förslag numera icke kunna tagas i betraktande, skulle deremot hvad beträffade uppförandet af en helt och hållet ny Arkivbyggnad, detta visserligen varit önskvärdt och skolat af Öfver-Intendents-embetet tillstyrkas, derest lämplig plats härför kunnat af Embetet mera nu än tillförene föreslås.
Enär emellertid byggnadens förläggande å norra delen af Carl den XIII.s torg blifvit af Rikets Ständer, pä anförda skäl, afstyrkt. under det att södra delen af samma torg, emellan Arsenalsgatan och Norrström, icke heller syntes böra tagas i anspråk för ett ändamål, hvarigenom dess nuvarande egenskap af öppen och för allmänheten tillgänglig promenadplats skulle tillintetgöras, samt byggnadens inrymmande i något af qvarteren utefter Blasieholmshamnen, ehuru i flera hänseenden passande, vore förenadt med nödvändigheten att till högt stegrade pris förvärfva erforderlig tomt, hvilken dessutom skulle, i anseende till terrängens ojemnhet, påkalla en mera kostsam grundläggning, har Öfver-Intendents-embetet icke ansett sig kunna förorda någondera af dessa platser, likasom Embetet ej heller å Riddarholmen eller angränsande delar af staden inom broarna funnit någon för ändamålet tjenlig tomt att tillgå.
Visserligen innehölle den Kronan tillhöriga å slottsbacken belägna f. d. Indebetouska egendomen en ganska god grund, men vore i öfrigt, likasom f. d.
Ridderstolpeska huset, alltför närbelägen stadens mest hopträngda delar, samt, i anseende till tomten, aldeles otillräcklig för att derå skulle kunna med skäl föreslås en byggnad, vid hvars uppförande afseende mäste fästas å beredandet af nödigt och allt mera utvidgadt utrymme jemväl för en längre framtid.^ Ehuru Öfver-Intendents-embetet sålunda icke ansett sig kunna förorda någon, enligt Embetets åsigt lämplig plats för en nybyggnad, har Embetet likväl, folden händelse någon sådan skulle af Kongl. Maj:t pröfvas antaglig, till Kongl. Maj:t ånyo i underdånighet öfverlemnat förenämnda hos Embetet år 1853 uppgjorda samt, hvad ritningarne beträffar, utan anmärkning lemnade förslag till ny arkivbyggnad, enligt hvilket förslag utrymme skulle kunna beredas för omkring 56,000 sträckfot hyllor samt kostnaden, efter nu gällande priser å byggnadsmaterialier och arbetsbiträden, utgöra, tomten oberäknad, 213,257 Kalr 50 öre R:mt.
Beträffande derefter den af Rikets Ständer gjorda framställning örn anställande af undersökning angående beskaffenheten af lokaler, som för Riks-arkivets inrymmande tilläfventyrs kunde finnas tjenligare än f. d. Geijerska huset, samt särskildt det derför af ej mindre Rikets Ständers Stats-Utskott vid 1856—1858 årens riksdag, än äfven vederbörande Riksarkivarie föreslagna, åt Kommers-kollegium, Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition jyS 84. 27 Serafimer-ordens-Gillet och Ofver-Intendents-embetet för närvarande upplåtna huset N:o 4 å Riddarholmen; så har Ofver-Intendents-embetet, som genom den utredning angående Statens oinskränkta dispositionsfrihet öfver nämnda egendom, hvilken af Rikets Ständers Stats-Ut-kott vid sednaste riksdag blifvit meddelad, funnit det väsendtligaste hindret lör denna byggnads användande till nu föreslagna ändamål undanröjdt, låtit ä densamma anställa besigtning, dervid befunnits, att huset, som är upplördt på utmärkt god grund, vore af särdeles stark konstruktion och utan tecken till sättningar; samt att detsamma, redan i dess nuvarande skick, rymde Riksarkivets samtliga handlingar, upptagande, deri äfven inbegripne de i Slottshvälfven förvarade, nära 22,000 sträckfot hyllor.