Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men då Utskottet ej varit berättigadt att sträcka sin åtgärd utöfver Remissernas egentliga föremål, och då dessutom flera svårigheter mota för sammanslåsndet af två så vidt omfattande och utgrenade Departement, får Utskottet vörd. samligen tillstyrka den af särskildta Utskottet förslagna , till rubbning af Constitutiotens grundformer ej ledande fördelning, Under förmodan att den , med noggrann urskilning verkställa och handhafd, skall åtminstone i längden främja den enhet och stadga som åsyftas.
283 Constitutior.s- Utskottets betänkande». fyo Att Landt- och Sjö- Krigs-Ärenden må erhålla hvar sin särskildta Chef1 Sedan Militaire-anslaget nu mera fördelats på två Titlar, och Kongl. Majit jemväl lärer hafva varit omtänkt, att förlägga Flottorna, som bägge äro Sjövapen, under samma Öfver-Styreise, tyckes derigenom Krigsförvaltningens åtskiljande i Två Departement naturligen förberedt, härvid förekommer dock att särskildta Utskottets förslag stödjer sig på den förutsättning att Förvaltnings Ckeferne för Krigs och Sjö-Ärendena borde ovillkorligen tillika vara tjenstgörande GeneralAdjutanter för Arméen och Flottan; Och sådant åter fordrar en annan, ganska betänklig Grundlagsändring.
Utskottet formodar nemligen det icke blifva rådligt att i en Ämbetsmans hand förena, och dymedelst utan allt behof sammanblaeda helt olika ärenden , af hvilka, efter deras art och Grundlagens bokstaf, en del föredrages inför Konungen i Stats Rådet, och en annan del inför Konungen enskild; Och då för öfrigt hvaiken 6 /•
RegeringsFormen bjuder att StatsSecreterare-Embetet skall beklädas at Civil person, eller 15 §. hindrar Konungen att af ConstitntionsTJtskottets Betcinkanden.
289 sin Rådgifvare i CommandomåJ. tillika göra sin StatsSecreterare eller Minister för Krigsärenderna, synes detta tysta medgifvande närmast instämma med Konungens köga rätt alt fritt välja sitta Ämbetsmän, hvaremot ett positift stadgande härutinnan, hvilket Utskottet icke vågar föreslå, skulle ålägga Konungen ett olämpligt, Hans värdighet förnärmande tvångsband.
Då sålunda hufvudsakligen den grund forsvunnit, på hvilken särskildta Utskottet lyggt förevarande förslag, tror Const tutiosUtskottet sig böra, med afseende derjemte å en enda Förvaltningschefs tillräcklighet, äfvensom å nödig besparing i Statens utgifter, och det icke mindre nödiga sammanhanget i Rikets försvar, vördsam, ligen tillstyrka Landt- och Sjö- KrigsArendenas fortfarande föredragning genom samma Ämbetsman, under namn af KrigsMinister. 5:0
Att de icke Föredragande Stats kadens antid, med inberäkning af JlofCancelleren , skulle inskränkas till
Fyra, dier Ire Civile och En Militaire.
Bihang till R. S. Fröt. 3:äje Sami. 37 ego Constitutior.s-Utskottets betänkanden, Wiel betragtande af SratsRådets lika vidsträckta som ansvarsfulla befattning, linner Utskottet den projecterade inskränkningen icke nyetig och icke ens möjlig, i synnerhet om, som troligt är, Förvaltnings Cheferne ej alltid få tillfälle, att öfvervara hvarandras föredragningar , och om en af StatsRåden sammansatt
Beredning kommer att erkålla constilutionel egenskap.
Då desutom det utgör en af Nationens förnämsta garantier, att Konungen,ej må sakna Rådgifvare, och då Han, enligt 43 §.
RegeringsFormen, jemförd med den 8:de, ej eger att uppdraga Regeringen i vissa mål åt förre StatsRådets Ledamöter än Fyra, eller att afgöra de Honom sjelf förbehållna ärenden, så framt icke Tre, utom Föredraganden, äro tillstädes , föranlåter Utskottet att afstyrka förslaget vid denna punct, och deremot hemställa, att StatsRådets
Ledamötert collectiva antal må utsättas till Tretton, hvilket i alla fall medför minskning med ett icke Föredragande StatsRäd, om annars ConstitutionsUtskottets project under näst följande punct godkännes. 6:0 Alternatift, sitt JustiticcStatsMi' nistcrn iske borde vara Ledamot i Konungens Högsta Domstolen utan blott Constitutions Utskottets betänkanden.
291 Chef för den administrerande delen af JustiticcF örvaltningen och Föredragande i Stats Håde t af alla dithörande ärenden, samt innehafvaren af den JustiticeC'aneeller en nu a förtrodda uppsynings och aklagare befattning.
Constitutions-Utskottetet anser både skadligt och Grnndlagsvidrigt, att Justitise Stats
Min tern, från StatsRådets och Flogsta Domstolens främsta Ledamot, från Rättvisans hogsta Wäktare och Tolk, förvandlades till en direct Åklagare och vanlig Föredragande; och Utskottet kan fördenskull destomindre till bifall öfverlemna förra alternativet, som Lagstiftaren, icke utan betydelse, i StatsRådet insatt en Domere, hvilken, derifrån inamovible, utgör en dyrbar föreningslänk emellan Werkställande och DomareMagterna.
Utskottet tillstyrker således vördsamligen sednare alternativet, dock med den modifina tion och utveckling att, i stället för RevisionsSecreterarne, på hvilke Ansvarighetslagen ej är tillämplig, JustitiaeCancelleren må, jemte det han fortfar att vala Ordförande i Nedre JustitiaeRevisionen och Konungens Flogsta Ombudsman, i StatRådet föredraga der förekommande rätts- och Nåd Ärenden.
Af den, som £92 Constitutions-Ut skottets Bctänkanden. vakar öfver fullgörandet af Lagens kraf, bör äfven förväntas et säkert omdöme öfver nödvändigheten och billigheten af undantag frän Lagen; Och den omständighet att Justities Cancelieren, såsom Allmän Aklagare, törhända anställt talan i de mål han sedermera föredrager, synes härvid alldeles icke hinderlig , enär det redan förut, jemlikt 26 §.
RegeringsFormen , honom åligger att i StatsRådet öfvervara föredragningen af JustitiasÄrenden , med samma skyldighet att lill Protocollet sig yttra, hvilken uti 9 §. är StatsRådets
Ledamöter i allmänhet förskrifveu. 7:0 (Allternatift)
Att ett eif de icke Föredragande StatsBåden må bibehålla benämningen af TiofCanceller, och ego särskild inseende öfver RiksArchivet och Kongl Tryckeriet.
Utskottet, som ansett högst likgiltig HofCansellerns
Ämbets tillvaro ensamt för dessa smärre befattningar, om hvilka dessutom i Grundlagarne något icke förmäles, men i öfrigt funnit bedömandet af förestående punct hufvudsakligen bero pä HofCancellerns skiljande eller bibehållande vid dess deltagande i Utrikes förvalt - Constitutions-Utskottets Retänkandcn.
293 ningen , vid dess communicationer med RiksStånden, samt vid dess inseende öfver Skrifters lifgifvande fiån trycket, har Följaktli gen, i sammanhang härmed, öfvervägat Särskildta Utskottet; förslag : 8:0 Att Tio
C an c eli ern icke bör med Utr kes Stats Ministern dela Utrikes förvaltningen , och stadgandet derom i Regerings Formen således utgå ; 9:0
Att TIofCancellern icke borde till Fahs Stånden öfverlemna Konungens Propositioner , utan sådant tillhöra vederbörande Förvaltnings Chefer, ock 10:0
Ilo fCanceller ens inseende öfver Skrifters allm angörande samt öfver Bokhandeln skulle öfver lemnäs till Beele sias tiqueFörvaltnings Ckefen* Genom sammanställning af alla de HofCancellern uti Grundlagarna tillagda attributioner , har Utskottet öfvertygat sig, att denne Ämbetsman, långt ifrån att vara titulaire och öfverflödig, eger en constitutionel och högst vigtig bestämmelse, såsom ständig och ansvarig Rådgifvare i Minjsteriela Ärenden, såsom beifrare 29 j- Constitutions-Ubskottets betänkande, tryckfrihetens missbruk och väktare öfver hennes organtliga begagnande, såsom Konungens Ombud haj Lagstiftningens andre hälft, och slutligen såscrn sjelf contrasignant af flere bland de Propositioner o.h svar han frambär.
Enligt 11 §.
RegeringsFormen må Konungen låta, på sätt'Honom bäst synes, bereda och handhafva Ministeriela målen, hvarvid Utrikes StatsMini tern är främsta Föredragande, samt HofCancellern främste Suppleant och vanlig Protocollist.
Om nu eker Särskildta Utskottets förslag, Konungen beröfvades en af dessa två ständiga Rådgifvare, skulle till äfventyrs både en större upplysning och en deraf härflytande större garantie förloras, samt RådgifvareÄmbetet blifva nmbulatoriskt , tvertemot Lagstiftarens afsigt att en i dylika, utom allmänna Ämbetsmanna kretsen liggande, ärenden bevandrad person alltid måtte, när så tarfvades , inträda i Utrikes StatsMinisterns functioner, hvilkas beskaffenhet ej tillåter att de ett ögonblick Suspenderas.
Hvad åter beträffar HofCancellerns inseende öfver Skrifters utgifning, är äfven denna omsorg af en viss Politi.-k art, emedan dess fö remål icke obetydligen inverka på Rikets förhållande till fremmande Magter; hvarförutan mot förslaget under io:de Constitutions-ZJtskottets Bctänkanden.
295 puncten måste anmärkas otjenligheten deraf att i dessa mål har en och samma Ämbetsman , eller EccIesiastiqueFörvaltnings Chefen, förena angifvande och föredragande befattningarna, arbitraira och ansvariga åtgärder.
Och vidkommande särskildt g;de puncten, tror Utskottes, för sin del, att den i frågasatta Reglementariska föreskriften, hvari ändring yrkas, bidrager till ordning och likstämmighet, helst samme Ämbetsman, sorn å Konungens vägnar emottager Riksens Ständers underdåniga Skrifrelser, och, ensam bland StatsRådets Ledamöter , är berättigad att i ExpeditionsUtskottet öfvervara Riksdagsbeslutets justering, jemväl bör framlemna Konungens Nådiga Propositioner och öfverhufvud besörja meddelandet af sjelfva ämnena för besluten.
På alla dessa skäl, tvekar sj Utskottet att vördsamligen tillstyrka det Hof Cancellers Ämbetet må, förbundet med ett icke Föredragande StatsRåds, framgent bibehållas, utan någon förändring i hvad nu gällande Grundlagar derom i allmänhet bestämma. 0 n;o Att Rikets Allmänna Arenders 2g6 Constitutions Utskottets Betånkanden, Beredning, såsom öfer flodig, måtte indragas.
Utan att misskänna det nyttiga ända-; målet nied denna Institution , synbart arn-' nåd att befordra RegeringÄrendenas fullständigare granskning , att gifva stadga åt Föredragandens öfvertygelse och ledning åt Rådgifvarnes omdöme, tror dock Utskottet att Allmänna Beredningen, tillkommen på en tid , då permanent
Råd icke fanns, och hvar en oskiljaktigt införlifva! med Sveriges gamla Statsformer, eller väsendtligen ingående i den nuvarande Conc? r? stitutionens grundelement, skulle blifva nästan umbärlig, om, enligt Särskildta Utskottets förslog, rättsfrågor skiljas från administrerande Werken , för att läggas under Domstolarna, och tillika en Centralinrättning för Näringsförfattningarnas beredande kommer att substitueras ColligialStyrelsen för dessa angelägenheter.
Men då således, under förutsättning af bifall till Särskildta Utskottets betänkande, i de administativa och eeconomiskt - judiciaira ämnen, som härpå närmast inflyta, Constitutionsötskottet, med tillstyrkande, underkastar Riksens Ständers pröfning det i li;te puncten uppgifna förslag, får likväl, i sam - Constitutions- Utskottets letänkanden.
297 i sammanhang dermed, Utskottet vördsamligen harnställa att, såsom ett vilkor för Allmänna Beredningens upphörande, och såsom,en ny bättre garantie för Regerings Atenderms laggranna behandling, den redin inrättade StatsRåds Beredningen må göras till con titutionel, och, i slikt hänseende, genom 10 §.
Regerings- Formen smctioneras , med bestämmande derjemte af det minsta antalet närvarande Ledamöter, och med uppdragande åt Konungen, att stadga arbets ordningen för denna Beredning, hvilken äfven borde kunna, till upplysningars afgifvande, förekalla Ämbetsmän och andre personer.
D å särskildt Höglof.
Ridderskapet och deln behagat infordra ConstitutionsUt■ kottets yttrande, om nyttan och grundagsenlighfeten af Bergs- och CommerceCollegi ernns indragning, får Utskottet vörd»amligen förklara : att, hvad först angår yttan af de föreslagna indragningarna, hvilken utan tvifvel legat till grund för desamma, Utskottet ej anser sig tillständigt att, med bedömande häraf, utsträcka sin granskning till föremål, som blifvit af annat behörigt Utskott handlagda, och dymedelst inskränka eller uppehåll;'.
Ständers omedelbara pröfning rätt, samt Bihang till R. S. Vrot. $:dje Sami. sg3 Constitutions-UtsAottets betänAanderMc°nst*tut*0Tls'^ts^0ttets ^etänAanden. tgg i att, beträffande åter Grundlagsenligheten
Ut kottet finner berörde indragningar icke| stå i strid med Constitutionens anda oci syftning, utan endast innebära en, från den nya regleringen härrrörande och i dess nya system ingående förändring af sådana ad' ministrativa former, hvarom det beror a Konungen att, med den honom allena förbehållna verkställande magt, i Nåder förordna.
Enär deremot, i händelse af d begge Collegiernas upphörande, RiksRätte komme att förlora Fyra Ledamöter, lia:
Utskottet varit omtänkt, att förslagsvis fy la bristen i den påräknade personalen, msj ytterligare Två Råd från Svea HofRätt] Ett
Råd från KammarCollegium. och Etl från KammarRätten.
Slutligen har, 1 anledning af särskildt Utskottets, pag. 114, 158, 163 och 19:, föl rekommande förslag, ConstitutionsUtskotj tet tagit i öfvervägande, huruvida Exped tionsSecreterarne eller Undercheferne i Stats] Departementen, äfvensom Cheferne fö: BergsContoiret, för Manufactur- och Cotti] merceContoiret samt för Tullstyrelsen, mål te anses ega förtroende-sysslor, och såledd kunna af Konungen, efter Nådigt god t finl namie, entledigas; hvarvid Utskottet stadHre nät i den mening, att ExpeditionsSecretd raine, såsom FörvaltningsChefernes nanna® ste män och deltagande i målens beredning, måhända ock någon gång i deras Iföredragning, samt begge ContoirsCheferne, såsom i vissa fall ersättande två indragna Collegiers.
Presid nter, borde innehafva förtroendebeställningar, men att, hvad Tullchefen vidkommer, det torde för ändamålets vinnande göra tillfyllets, om tan, i likhet med Uppbördsmän, förordnades genom Contitutorial.
I öfverensstämmelse med hvad här ofvan blifvit anfördt och tillstyrkt, och för öfversigten, i ett helt, af derifrån h-irflytande Grudlagsändringar, får ConstitutionsUt-kottet vördsam!igen uppgifva efterföljande reductionsförslag.
En list i! iasSfats
Minister, som tillika alltid vofrämste Ledamot af Konungens Hogsta Domstol; En StatsMinister för Utrikes Äenderna, samt Elfva StatsRåd.
Ej må
Fa - goo Constitutior.s-Vtskottets betcinkandenMConslitutions-Utskottets Eetänkcinclen.
301 der och Son eller Två Bröder på en gångl vara ständige Ledamöter af StatsRådet. § 6.
Äf StatsRåden skola Fern vara Föredragande, nemligen:
En Krigs Minister för Amnéens och blottans Ärenden; En Inrikes Minister för ärenden, soia angå Näringarna, allmänna Hushållningen ock Ordningen; En FinansMinister för Cameraloch Drätsel ärenden; En EcclesiastiqueiYlinist er, jör Kyr ko-är enden, derunder inne begripne Mal, rörande Allmänna Uppfostran, samt Hälso- och Fattigvården, och En JustiticeCanceller, Jör Fiätts- och Nadär enden.
Bland de öfriga Sex StatsPiåden hvaraf minst
Fre böra hafva förvaltat Civilt Ämbete, skall Ett kallas Hoj Canceller, oel ega de särskilda befattningar, sorn l Grundlagarna vidare bestämmas.
Ej må Konungen fatta något Beslut i de mål, hvaröfver StatsRådet höras bön derest icke minst Tre af dess Ledamöter] jemte vederbörande Föredragande, tillstädes äro.
Ministr arne och samtlige licke föredragande StatsRåd, der de icke laga förfall ega, skola —■ — — — med flera af dylik beskaffenhet. § 9- Uti alla rnål, som hos Konungen i StatsRådet förekomma, skall Protocojl Föras.
De till tädes varande StatsÄudets Ledamöter vare ovilkorligen förbundne — — — — såsom i 106 § derom vidare stadgas. § 10.
Innan Årenclerna hos Konungen uti StatsRådet anmälas, skola de, sedan nödiga upplysningar deröfver ifrån vederbörande Collegier och Ämbetsmän blifvit infordrade fich inkommit, berecles af elert Föredragande inför StatsRådet, hvarvid minst Tre icke föredragande Ledamöter hö ra vara tillstädes.
Denna StatsRåclsBeredning, hvars arbetsordning, genom särskildt Reglemente, a F önun gen föreskrifves, ege jemväl, när så nödigt pröfvas, att från personer, af hvilka ytterit - 502 Constitutions-Utskottets Bctänkanden, gare upplysningar i förekommande mål kunna meddelas, sådana, till skriftligt eller mundtligt af gifvande, infordra. § 13- Vill Konungen börja krig eller sluta fred, kalle då till ett utomordentligt StatsRåd samtliga StatsRudets Ledamöter, framställe lör dem -- “■ — — Han för Riket nyttigast finner. § 26.
DS JustitiaeÄrenden inför Konungen i StatsRådet föredragas, skola, jemte JustitiaStatsministern och minst Två StatsRåd samt Löredraganden, Två af Högsta Domstolens Ledamöter dem öfvervara, med den skyldighet i allmänhet är föreskrifven. § 27- JustitifeCancellern, hvartill må utses en Lagfaren och i Domarevärf nyttjad man, åligge, utom hans befattning i StatsRådet, förnämligast att, såsom Konungen* Constitntions Utskottets Betänkanden. 303 Högste Ombudsman, föra eller —- — — — och Ämbetsmän begångna blifva. §- 28- Konungen eger att — — — men icke på deras börd. lill Civile Ämb tsmcin inom Riket och till
Domare, må sådane män endast nämnas, som äro af den rena Evangeliska Läran.
$ 34- StatsMinistrarne, StatsRådens Och Ju slitigeRådens
Ämbeten skola uppföras i Rikets Stat, oell må icke af någon tillika med annat Civilt Ämbete beklädas.
De Två StatsMinistrarne innehafva
Rikets högsta värdighet; StatkRudcn ege lika anseende med de högsta, och JustitiaeRuden, med derintill närmast varande, Milit aire Ämbetsmän. § 35- StatsMinistetn för Utrikes Ärenderna, StatsRäden, Presidenter och Chef er för Collegigr eller i dessas ställe inrättade Verk, 504 Constitutions Ltskottets Betänkandtn, ExpediLionsChefer i StatsförvaltningsBepartementen, OsverStåthållaren, UnderStåthällaren och Politiemästaren i Hufvudsta, den, Landshöfdingar och Ståthållare i Landet, Fäll.Marskalkar , . iin> na sig därtill skäl ega. § 42.
Orden ”och StatSccreterare" utesluta' § 43* Går Konungen i fält — — — - förordne Han Justi ine StntsMinistern oci 7re andre Ledamöter af StatsRudet, sorn der i ke ega föredragande befattning, at föra — — — — som 8 § stadgar, § 99- Orden ”Rikets Allmänna Ärendens be redning" utesluLas. § 102.
Denna Domstol, som RiksRätt kai las CcnstitutionS-XJtskottets betänhandcn.
305 las — — ■" deruti före ordet; Fyra de äldsta StatsRåd, Presidenberne uti alla Rikets Collegier, högste Befälhafvaren — — — — Escadern af Ar. méens Flotta, Fyra de äldsta Råd i Svea Idof Rätt, Två de äldsta
Råd i HammmarCollegium och KammarRätten, samt deb äldsta Råd i hvarje af Rikets öfriga Collestzer.
Då antingen ->»-«— >—» — om Tolf deruti sitta.
Ar Presidenten i Hofrätten af laga förfall eller jäf hindrad, företräde dess ställe det äldsta Civila Stats Piådet.
Denna Domstol åge __ åter insättande i Rikets tjenst, § 106.
Finner Utskottet af dessa Protocoll att någon StatsRudets
Ledamot eller någon “or tillfället förordnad Föredragande, eller den Embetsman, som i Commandomå!
—* — — fastställd varder. 107.
Skulle ConstitutionsUtskottet _ _ — Rikets sannskyldiga nytta, eller att Slågon Föredragande icke med oväld ra. m. Bihang till J{. S. trot, 5:djc Sami. 59 506 Constitutions-XJtskottets betänkanden.
ConstitutionsUtskottets Betänkanden 307 Riks dags-Ordning en.
£ 29* Fattas i enlighet med redactionen vid 106 och 107 §§ RegeringsFormen.
$ 41.
Tjenstgörande StatsMinistrar, Stats* Råd, JustitiagRåd och Justitieombudsman kunna ej säte och stämma — —- — —• men ej besluten öfvervara. 1 ryckfrihets-För ordningen. i 2.
I 4’de Momentet utgå orden:
"All männa Beredningen.
Anborn den 21 November 1323.
Memorial till Riksens Ständer, med för - slag till ett ytterligare tillägg i 98 § Regeringsformen oell 63 § Riksdag s Ordningen.
Uti Memorial N:o 62, af den 13 nästledne Oclober, har ConstitutionsUtskottet redan tillstyikt intagandet i 98 § Regeringsformen och 63 jf Riksdagsordningen, af en föreskrift huru förhållas hör, om Riksens Ständers JnstitiaeOmbud man eller hans utsedde Efterträdare i Ämbetet, vid samma Riksdag, hvarunder de blifvit valde, antingen afsäga sig förtroendet eller med döden afgå.
Men då bestämmandet af dessa åtgärder i allmänhet, och således äfven emellan Riksdagarna, synes egentligen tillhöra Grundlagen, genom hvilken Ämbetet ar institueradt, icke den särskilda Insructionen, som blott ämnades att tjena tili efterrättelse för innehafvaren, får, med anledning af gillad motion, Utskottet för grundlagsenlig behandling, vördsamligen öfverlemna det förslag, att, näst efter ofrannämnde tillägg, ett ytterligare må införas, så lydande: “Inträffar något af dessa fall emellan Riksdagarna, skall Riksens Ständers rätt härutinnan genom
Deras hullin äg tig e i Banken oell Riks gälds Conloiret utöfvas."'
Enär, på detta sätt, hufvudsakliga in - 508 Constitutions-ZJtskottets Betänkanden, nehållet af 26 Jf i JustitiaeOmbndsmans-In. structionen kommer att öfverflyttas lill 98 § Regeringsformen och 63 § RiksdagsOrd. ningen, skulle, i händelse förslaget fram» deles vinner Riksens Ständers bifall och Konungens Nådiga sanction, berörde 26 §, såsom dåinera öfverflödig, följaktligen ur Instructionen uteslutas.
Ankom den 21 November 1823.
Memorial till Högvördige
Tr este Stan det) i anledning af dess åtcrremiss på Vt" lutandet öfver ett i 26
Jf af Justi" tiaeOmbudsmans -Instructionen före• slaget tillägg.
Genom ProtocollsUtdrag af den 2fl nästlidne October, har Högvördige PresteStåndet behagat till ConstitutionsUtskottel återremittera dess under den »4 i sammi månad afgifna Utlåtande, rörande ett föreslaget tillägg i 26 § af JustitiaeOmbudsmans-Instructionen.
Constitutions-ZJtskottets betänkanden. 309
Ehuru begge de till grund för återförvisningen lagda anmärkningar, af hvilka den ena rigtats deremot, att en föreskrift för Riksens Ständers Fullmägtige finnes intageä, icke 1 dessas fnstruetion, utan i Justi! i as 0 tn buds n 1 annons, samt den andra å» syftar ett uttryckligt stadgande, att Fullmägtige borde, när de i Ämbetet insatte den utsedda Efterträdaren, på samma gång välja en ny, tydligen angå blott sådana ämnen, dem Utskottet lemnat ovidrörda, anser likväl Utskottet dessa anmärkningar, hvilkas giltighet det för öfrigt erkänner, visserligen kunna och böra till pröfning upptagas, såsom nya frågor, föranledda af under Riksdagen behandlade Ärenden och inträffade omständigheter.
Emedlertid och då Utskottet redan varit omtänkt att, genom ett föreslaget ytterligare tillägg i 98 § Regeringsformen och 63 § Riksdagsordningen, hufvudsakligen afhjelpa både olämpligheten och bristen, får Utskottet vördsamligen hemställa, om icke Högvördige PresteStåndst skulle täckas, i sammanhang med behandlingen af omförmälda, i Memorial N:o 73 framlemnade Project, förklara att de nu gjorda Anmärkningarne må för närvarande förfalla, och således 2 6 af JustiticeOmbudsmans-Instructionen intill nästa Riksdag oförändrad bibehållas.
Stockholm den 15 November 1825. gio ConstitutionsUtskottets Betänkanclen, Constitutions-Utskottets betänkanden, 511 N.o 75.
Memorial till Riksens Ständer, rörande sättet för slutliga behandlingen eif Jrågan om inlösen af 1'ilialD scon■ ternus utelöpande Skuldförbindelser.
Med bifall till Stats- och BancoUtskottens hemställan, i Memorial N:o 580, angående Resp.
RiksStåndens skiljaktiga meningar, i afseende på mättet för slutliga behandlingen al frågan, om inlösen al f. d.
FilialDisconternas utelöpande Skuldförbindelser, hafva högloft.
BorgaieStåndet, under der» 7:de, och Hedervärda BondeStåndet, under den torde dennes, benäget uppdra git ConstitutionsLtskottet att, i Riksens Ständers ställe och med Deras rätt besluta, huruvida frågan må antingen förfalla, elier öfverlernnas till Förstärkta StatsUtskottets pröfning.
ConstifutionsUtskottet, som trott sig, till följd af Remisserna och deras innehåll, ej allenast förpligtadt, att upptaga Ärendet, utan äfven befogadt att detsamma, med Tre åiksStånds öfverlåtna rätt, afgöra, har ansett 75 § Riksdagsordningen och den deruti undantag vis åberopade 6g § af Regeringsformen, böra härvid förnämligast tjena till norm cch ledning för bedömandet.
Och då, enligt Riksens Ständers förordnande, RiksgäldsContoiret allena besörjt FilialDisconternas utredning, hvilken följaktligen egt nära sammanhang med Contoirets inkomster och utgifter, och direct vercat på desamma, alldeles oberoende af, ivarifrån de förra härflutit eller de sednare blifvit ersatta, måste inlösandet af dessa fisconters ännu utelöpande Skuldförbindelser tydligen medföra en till RiksgäldsContoiret hörande, från utredningen oskiljiktig och dervid i förstone, efter ordentig bokföring och upprättade numeilistor, låräknad och godkänd utgift