Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Förhöjning, motsvarande den vid innevarande Riksdag beräknade tillökning uti Statsverkets inkomt af Båk- och Lotsmedel . . . 60,000: — Indelta Räntor; bibehållas oförändrade S:gr 279,900 . . 460 279,900 39,150 19,025 5.000 5.000 Anm.
Tillökningen å Hufvud-Titeln blifver således 102,470 R:dr, hvaraf likväl 60,000 R:dr tillkommit i följd af högre beräknad statsinkomst utaf Båk- och Lotsmedel.
Bi. Moctra Slals-regleriNgs-anslay för Försvars-verfcet lili Sjös. Riksmynt.
Anslag får åren 1861, 1863 oell 1863, att utgå med en tredjedel årligen:
Till anläggande af vattenledning från Lyckeby till Carls- krona . • 354,000: — » angelägna byggnads-arbeten och anskaffningar vid Flottans stationer 200,000: — » en Fyr-inrättning vid Sandhammaren å Skånes syd- östra kust 184,000: — 735,000 //) Anslag för En gång, att år 1861 utgå:
Till ångkorvetten Thors reparation och förseende med nya pannor 96,000: — » utvidgande af skeppsdockan N:o 2 vid Flottans station i Carlskrona 65,000: — » dito af gamla reparationsdockan vid samma station 16,800: — gj gQQ. _ » uppförande af nytt ångqvarn- och bageriverk å Stumholmen i Carlskrona 78,000: — 255,800 C) Kreditiv: dels för att ej mindre sätta Amiralitets-Krigsmanskassan i stånd att till Flottans pensionsberättigade Embets- och Tjenstemän, som söka afsked, genast utgifva pensioner, enligt de för Kassan nu gällande pensioneringsgrunder, än ock bereda tillgång till de för dem föreslagna fyllnads-pensioners utbetalande, årligen 30,000 R:dr, eller för 3 år 90,000: — dels äfven till förbättrande af pensions-vilkoren för Flottans gemenskap, årligen 30,000 R:dr, eller för 3 år 90,000: — 180,000 Summa 1,170,800 — Uör till Stals-Utskotlets Utlåtande, 1859—1860, N:o 85.
Rumstedt, iseo. Stats-Ulsliollels Utlåtande JW 86. I JW 86.
Ank. till Exp.-Utsk. den 3 April 1860, kl, 2 e. m.
Utlåtande, angående fortsatt utförande af jernvdgsarbeten får Statens rakning och anvisande af dertill erforderliga medel. (R. A.) Genom remisser från samtlige Riks-Slånden har blifvit lill Siats-Utskottet öfverlemnad Kongl. Maj:ts den 17 November sistliden år till Rikets Ständer aflåtna nådiga Proposition, angående Statens jernvägsbyggnader, öfver hvilkens innehåll, äfvensom öfver de i samma ämne inom Riks-Stånden väckta motioner, Utskottet nu går att afgifva sitt utlåtande.
Innan Utskottet öfvergår till redogörelse för omförmäide. till Utskottets behandling öfverlemnade, framställningar, rörande fortsatt utförande af jernvägsarbete!) på Statens bekostnad och genom dess försorg, anser sig Utskottet böra i korthet erinra om de af Rikets Ständer vid nästförflutne riksdagar i fråga om Statens omedelbara medverkan för jernvägars anläggning fattade beslut och dervid af Rikets Ständer yttrade åsigter.
Af Rikets år 18S4 församlade Ständer förklarades, efter framställning af de många och vigtiga fördelar för landels industri och rörelse samt i militäriskt och politiskt hänseende, hvilka erbjödos af en jernbana, som sammanbunde Nordsjön och Östersjön samt rikets vid dessa haf belägna största städer, att Rikets Ständer ansågo en stambana emellan Slockholm och Göteborg vara den, hvars anläggning borde i främsta rummet till verkställighet befordras; och då vidare en jernväg, genomgående det inre af landet från någon af Skånes hamnplatser till Jönköping, likaledes blefve af stor vigt i förutnämnde hänseenden och, jemte det den beredde åt liera delar af riket den förbättring i deras kommunikations-anstalter, som de hittills saknat och hvaraf de vöre i högsta behof, komme att utgöra en förening emellan rikets södra och mellersta landskap samt åstadkomma liflig förbindelse emellan Sverige och utlandet, funno Rikets Ständer anlägg Bih. till lt.
4 Sami. 1 Afd. 51 Haft. 1 a Siats-Utskottets Utlåtande Jt? 86. ning af en jernvägs-stamlinie emellan sydvestra kusten af Skåne och Wetterns södra ända jemväl böra ofördröjligen företagas.
I öfverensstämmelse härmed beviljades för anläggande och utförande af tvänne jeruvägs-stambanor inom riket en summa af fern millioner R:dr Banko, hvaraf fyra millioner
R:dr för en del af den stambana, som, utgående från Göteborg, komme att, i riktning genom Westergötland och Nerike, fullbordad, förena nämnde stad med hufvudstaden, samt en million R:dr för påbörjande af en i riktning åt Jönköping gående stambana från Malmö till den på nordliga sidan af sistnämnda stad belägna punkt, som Kongl, Majit kunde finna lämpligt bestämma.
Sedan Kongl. Majit vid sist lid ue riksdag föreslagit Rikets
Ständer att fem särskilda jernvägslinier, under benämning af vestra, nordvestra, södra, östra och norra stambanorna, mätte i angifne riktningar anläggas och anses såsom stambanor, hvilka genom Statens omedelbara försorg och på dess bekostnad skulle utföras, men Rikets Ständer, som af flere skäl funno ett sådant allmänt system för berörde jernvägsanläggningar icke böra antagas, obeioende af frågan härom pröfvat och ufgjort hvilka jernvägsanläggningar under då förestående statsreglerings-period företrädesvis borde pä allmän bekostnad företagas eller fortsättas, anvisades af Rikets Ständer, dels i enlighet med den af Kongl.
Majit godkända och framlagda arbetsplan för vestra stambanan, för påbörjande och fortsättning af arbetena å nämnde stambana frän Stockholm öfver Södertelje mot Katrineholm, en sammanräknad anslagssumma af 5,679,000 Kidr, och, för fullföljande af samma banas anläggning genom Westergötland till och förbi Göta kanal, 7,610,000 Ridr, samt för fullbordande af bangärden jemte verkstäderna i Göteborg 465,000 Ridr eller tillsammans 43,754,000 Ridr Rimt; dels för den till Lund redan färdiga södra stambanans fortsättning till norra ändan af Finjasjön 4,565,000 Ridr, till påbörjande och grundläggning af sådana arbeten å södra stambanans norra del från Falköping till Jönköping, som fordrade en längre tid för deras fulländning, 4,300,000 Ridr, 'samt för fullbordande af bangården och verkstäderna i Maimi), äfvensom återstående bangårdsarbeten vid Lund ‘260,000 Ridr eller tillsammans 5,925,000 Ridr Ruut; dels ock för anläggning af bangård och reparationsverkstad i Stockholm 321,000
Ridr; utgörande sammanräknade beloppet af dessa, enligt Rikets sednast församlade Ständers beslut, för Statens jernvägsbyggnader och dermed förenade utgifter anslagne medel, 20,000,000 Ridr Rimt, deruti likväl inberäknad den vid 1857 års början till belopp af 400,000 Ridr Rimt återstående behållningen utaf det vid nästförutgångna riksdag för ofvannämnde tvänne stambanors påbörjande beviljade anslag.
Med anledning deraf att Rikets sednast församlade Ständer tillika, i anseende till angelägenheten att, innan andra jernvägsarbeten för Statens räkning företoges än de, för hvilka anslag under dåvarande riksdag beviljats, noggranna och fullständiga, icke blott tekniska och topografiska utan äfven statistiska, landets industri och rörelse isynnerhet omfattande undersökningar blefve anställda, till Kongl. Majits Stats-Utslcottels Utlåtande M 86, disposition anvisat ett särskildt anslag för bestridande af de med sådana undersök — •iingars verkställande förenade kostnader, har, på sätt Kongl.
Maj:ts, angående Statens jernvägsbyggnader, nu aflåtna Proposition innehåller, Kongl.
Maj:t åt en för sådant ändamål af Kongl.
Maj:t tillförordnad Kommitté uppdragit alt, i öfverensstämmelse med derom af Kongl.
Maj:t meddelade föreskrifter, ombesörja ledningen af nämnde undersökningsarbeten.
Den af Kongl. Maj.t tillförordnade Kommittéer! har, efter verkställde undersökningar i de af Kongl. Maj:t föreskrifne hänseenden, uti underdånigt Betänkande, som blifvit till trycket befor ri rad t och bland Riks-Ståndens ledamöter utdela <i t, meddelat redogörelse såväl för de grunder, som vid undersökningarne blifvit följde, som ock för de dervid gjorda iakttagelser, äfvensom Kommittéen uttalat sina åsigter om de särskilda slag af jernvägar, hvilka Kommittéen ansett kunna komma i fråga att anläggas inom landet, samt ej mindre framställt beskrifning öfver och plan för särskilda stam- och sammanbindnings-banor, än äfven förslag i afseende å den del af ifrågavarande jernvägsbyggnader, som Kommittéer! ansett böra under innevarande och nästkommande Irenne år för Statens räkning utföras; hvarjemte, i öfverensstämmelse med Köne I.
Maj:ts derom meddelade föreskrift, Kommittéen afgifvit yttra lide, i anledning af de till Kommittéen remitterade eller hos Komroittéen gjorda framställningar, angående understöd för eller inlösen af enskilda jernvägsanläggningar.
Uti förutnämnda Kongl. Majits nådiga Proposition (införd under M 32 i l:a Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoller) har Kongl. Maj:t tillkännagifva!, att jernvägsarbetena å ofvan omförmiilde Unior dåmera så fortskridit, att den vestra stambanan blifvit för trafik öppnad från Göteborg till Göta kanal vid Töreboda, utgörande i längd 17 mil 3,400 fot, och den södra öppnad från Malmö till Sösdala, 6V3 mil, samt i det närmaste fullbordad från Sösdala till Finjasjön, ytterligare omkring 1 mil, och betydliga förarbeten verkställda från Stockholm till Södertelje och Katrineholm, och från Töreboda till Nerikes gräns å vestra, likasom från Falköping till sjön Stråken å södra stambanan.
I fråga om fortsättning af Statens jernvägsbyggnader har Kongl. Maj:t, under hänvisning till de upplysningar och den utredning den af Kongl. Maj:t tillförordnade Undersöknings-kommittéens Betänkande innehåller, och med erinran om de skäl Rikets år 1834 församlade Ständer anfört för de då först beslutade stambanornas skyndsamma utförande, yttrat att dessa skäl syntes Kongl. Majit numera hafva erhållit ökad betydelse, sedan en icke ringa del af banorna blifvit färdig eller kommit under arbete, så att desamma, om arbetet kraftigt fullföljdes, kunde inom en icke aflägsen tidpunkt i hela sin utsträckning öppnas för allmänna rörelsen och sålunda bereda allt det gagn, som med dem varit afsedt och hvilket endast i mindre mån kan ernås så länge banornas slutpunkter icke blifvit sammanbundna.
I följd häraf och då det för öfrigt mäste vara med klok beräkning öfverensstämmande, att den kraft, som toges i anspråk för åstadkommande 4 Stats-Utskottels Utlåtande M 86. af ifrågavarande, särdeles för vårt vidsträckta och i allmänhet mera glest befolkade land storartade och dyrbara kommunikationsmedel, icke, utöfver hvad arbetets lämpliga fördelning gör nödigt, splittras på samtidig anläggning af flera skiljda jernvägar, hvilket måste leda till fördröjande af hvarje särskild banas slutliga fullbordan, ansåge Kongl. Maj:t arbetenas oafbrulna fortsättande å omförmälde tvänne stambanor vara ur alla synpunkter företrädesvis angeläget.
Således, fastän Kongl. Majit lifligt erkände det påtagliga behofvel och den stora vigten af en jernvägsförbindelses snara tillvägabringande från hufvudstaden till de norr om Mälaren belägna orterna, och från Arvika, dit segelled finnes, till Norska gränsen, äfvensom det särdeles gagn de af Undersöknings-kommittéen förordade bibanorna från Borås till vestra stambanan och från Kristianstad till den södra skulle medföra för dessa starkt befolkade trakter ej mindre än för trafiken å stambanorna; dock som den summa af 25,000.000 R:dr, som Kongl. Majit, med fästadt afseende, ä ena sidan, på Statsverkets tillstånd, och, å den andra, på de stora fördelarna för riket att, så snart omständigheterna medgifva, komma i åtnjutande af ifrågavarande mägtiga medel till utveckling och förkofran, enligt nådig Proposition af samma dag, den 17 November sistlidet år, pröfvat böra till jernvägar afses, vore för ett ändamålsenligt, fortskvndande af de redan påbörjade stamhane-anläggningarne emellan Stockholm och Göteborg — med hvilken, enligt Kongl Maj:ts åsigt, en sammanbin inings-bana från Hallsberg till Orebro borde ställas i oskiljaktigt samband, — samt emellan Malmö och Falköping erforderlig, funne Kongl. Maj:t
Sig för närvarande icke kunna förorda att berörde tillgångar, vare sig i form af anslag eller af län eller räntegaranti, varda till något annat jernviigsföretag disponerade; hvadan Kongl. Maj:t, med godkännande särskildt af Kommittéens yttrande beträffande det af Köping-Hults jernvägsbolag i underdånighet gjorda alternativa förslag, ansett hvarken dessa förslag eller öfriga i Komrnittéens Betänkande närmare upptagna framställningar om understöd för ifrågasatta jernvägs - anläggningar nu böra vinna afseende; utan har Kongl. Majit velat föreslå Rikets Ständer att bevilja omförmälde 25,000,000
R:dr att uteslutande användas till arbetena å Statens förutnämnde tvänne stambanor, nemligen den vestra frän Stockholm till Göteborg, med sammanbindnings bana emellan Hallsberg och Orebro, samt den södra från Malmö till Falköping.
Vidkommande de belopp, som af den föreslagna anslagssumman å 25,000,000 R:dr borde till arbeten å hvardera stambanan och särskilda bandelar användas, har Kongl, Maj:t anfört: att då fullbordandet af den vestra stambanan, som förenar rikets bufvudorter vid Nordsjön och Östersjön, vöre under närvarande förhållanden af jemförelsevis största vigt; då mera än 17 mil af denna bana redan vore fulländade och arbetena å andra delar deraf långt framskridna samt lokalen särdeles gynnsam å banans återstående del emellan Katrineholm i Södermanland och Bodarne vid gränsen af Westergötland, så att hela banan torde kunna före slutet af nästa statsregleringsperiod vara fullbordad, om nödiga medel dertill beviljades; och då, hvad auginge Stals-Utskottets Utlåtande JU 84 S det af Kommittéen väckta förslag om utförande, i sammanhang med denna stamlinje, al en sammanbindningsbana frän Hallsberg till Örebro, en sadan bana, oalsedt att den kumme att utgöra en del af den jern viig, genom hvilken Örebro kunde finnas framdeles böra förenas direkt med Wettern, mäste, särdeles i förhällande till banans mindre betydliga längd och kostnad, blifva af högsta gagn, ej mindre för rörelsen inom en vidsträckt del al landet, än äfven till förökande af trafiken å vestra stambanan, hvilken såmedelst komrne i förbindelse med de från Örebro utgående, redan färdiga jernvägarne till Nora och Arboga, funne Kongl. Maj:t
Sig böra af Rikets Ständer äska beviljande af de medel, som erfordras för fullbordande af vestra stambanan frän Stockholm öfver Södertelje, Katrineholm och Hallsberg lill Töreboda vid Göta kanal, och för utförande, samtidigt, af en sammanbindningsbana från vestra stambanan vid Hallsberg till Örebro; varande kostnaden af Kommittéen beräknad som följer: Från Stockholm till Katrineholm.
12 mil, 18.000 fot 6.700,000.
» Katrineholm till Göta kanal, 1.3 mil, 4,100 fot 9.096,889.
» Hallsberg till Örebro, 2 mil, 8,650 fot jemte bangård i Örebro 1,762,479.
Summa R:dr R:mt 17,559,368
Af den för jernvägsbyggnaderna alsedda summa, 25,000,000 R.dr, skulle, i följd häraf, återstoden eller 7,440,632 R:dr användas till södra stambanan.
Beträffande denna banas sträckning förekomme, att sedan Kongl. Maj:t vid sednaste riksdag föreslagit densamma att utgå i norr från vestra stambanan vid Falköping och sträcka sig, med bibana till Jönköping, öfver Göta ström efter Lagaådalen till Agghult, Lund och Malmö, så beviljade Rikets då församlade
Ständer särskilda anslag för den till Lund redan färdiga södra stambanans fortsättning till norra ändan af Finjasjön samt till påbörjande och grundläggning af sådana arbeten ä södra stambanans norra del från Falköping till Jönköping, sorn fordrade en längre lid för att fulländas, äfvensom till bangårdar i Lund och Malmö.
De före nämnda riksdag verkställda undersökningarne hade icke gil vit vid handen, att södra stambanan kunde, med iakttagande af den i allmänhet föreskrifne lutning af högst 1 på 100, ledas til! staden Jönköping; men sedan upplysning genom förnyade undersökningar vunnits derom, att en sådan ledning läte sig verkställas, hade Kongl. Majit, på det den pröfning, som af det sålunda förändrade förhållandet kunde påkallas i afseende å banans sträckning genom Småland, måtte stå öppen, funnit
Sig föranlåten förordna att arbetena å södra stambanan från Falköping tdlsvidare ej borde fortsättas längre än öfver den, omkring tre mil nordvest från Jönköping belägna sjön Stråken till den skiljopunkt, hvarifrån banan kunde ledas antingen direkt till Jönköping eller til!
Axamo på Laga-linien, äfvensom Kongl. Majit ej fastställt banriktningen från Malmö längre än till södra ändan af Finjasjön, der banan, med lika fördelar i tekniskt hänseende, kunde fortsättas inåt Småland, antingen efter Lagaådalen eller ock mera i öster. 6 Stats-Utskottets Utlåtande AS 86.
Med särskild hänvisning till den i Jernvägs-kommittéens Betänkande förekommande utredning angående södra stambanans sträckning Irån sjön Stråken i norr till Finjasjön i söder, har Kongl.
Maj:t i detta ämne yttrat: att, sedan det numera befunnits verkställbar att draga södra stambanan direkte till Wetterns strand och Jönköping, förefunnes vigtiga skäl för banans fortsättning derifrån i mera östligt läge, än i Kongl. Maj:ts Proposition vid sistlidne riksdag var föreslaget; ty, under förutsättning att en jernväg framdeles komme att Irån vestra stambanan i Södermanland utläggas i sydlig riktning och genomlöpa Östergötland, skulle en sådan jernväg finna i trakten af Nässjö en lämplig och naturlig anslutningspunkt till södra stambanan, och begge dessa jernvägar, utan behof al de förut föreslagna särskilda bibanorna, med deras till en del svåra och nästan älventyrliga terräng-förhållanden, förbindas med rörelsens hufvudort i denna trakt.
Landets södra och östra landskap komme derigenom i närmare förbindelse med hvarandra och med hulvudstaden, dit afståndet från södra Sverige, sedan en jernväg genom Östergötland blifvit fullbordad, skulle i högst betydlig mån förkortas.
Derjemte och utom de fördelar, som voro beroende af sistnämnde jernvägs anläggning, skulle södra stambanans ledning till Jönköping och dess af Kommittéer) löreslagna östligare löge mera i midten af landet samt uti en fruktbarare och folkrikare trakt lända till gagn för ett vidsträcktare område och en större rörelse samt särskildt bereda åt Sveriges på kommunikationer vanlottade sydöstra del en lättad möjlighet att komma i jernvägsförbindelse med andra delar af landet.
Vid betraktande af dessa förhållanden har Kongl. Majit ansett olägenheten al den omväg, som från rikets sydligaste orter till de vestra och, så länge jernväg genom Östergötland icke blifvit bygd, äfven till de norra, skulle uppkomma genom södra stambanans anläggning uti ifrågavarande östligare sträckning i stället för den förut föreslagna Laga-linien, samt deri häraf jemväl följande högre kostnaden för södra stambanan, när denna bana ensamt afsågs, väsendtligen öfvervägas af den östligare banriktningens ofvan antydda allmännare fördelar, och har Kongl. Majit fördenskull föreslagit, att södra stambanan mätte ledas Irån sjön Stråken genom Jönköping öfver Tenhult till trakten af Nässjö och derifrån vidare förbi och i närheten af sjön Salen till Finjasjön.
Kostnaden för södra stambanans fullbordan i denna sträckning vöre al
Kom - mittéen beräknad sålunda: Från Finjasjön till Nässjö 18 mil 11,526,411.
» Nässjö till Tenhult 2,14 mil 1,479,120. » Tenhult till Jönköping 1,50 mil 1,324,000.
» Jönköping till Stråken 3,26 mil 2,532 520. samt fullbordandet af linien från Stråken till Falköping 826,000.
Summa Ridr Bimt 17,688,051. Stals-Utslu/ttets Utlåtande M 86. 7 Och liar Kongl. Majit föreslagit att, af de ofvanföre för arbetena å södra stambanan intill 1863 års slut beräknade 7,440,632 R:dr, skulle användas:
Till banans fortsättning från Finjasjön genom Skåne och Småland till trakten af sjön Salen i Kronobergs län 6,000,000. och till jernvägsarbelena emellan Falköping och Jönköping .... 1,440,632.
Summa Ridr R:mt 7,440,632.
Efter framläggande af det bär ofvan återgifna förslag, angående Statens jernvägsbyggnader, och förklarande att Kongl. Majit ansåge någon vidare pröfning af hvad Kommittéen i ämnet föreslagit för närvarande icke böra ega rum, har Kongl.
Majit hemställt det Rikets Ständer torde dels finna lämpligt att, såsom vid förra riksdagen, till Kongl. Majit öfverlemna att vid jernvägsarbetenas utförande, med afseende å ytterligare upplysta förhållanden, närmare bestämma de orter, som hvarje statsbana eller bandel, hvartill anslag blefve beviljadt, skall genomgå, och de ställen den bör anlöpa, samt att till ändamål, gemensamma för olika stambanor, anordna medel utan omedelbart skeende fördelning emellan särskilda banor, och att använda det öfverskott, som kan finnas uppkomma å ett stambane-arbete, till att fylla den brist, som å ett annat möjligen kan uppstå; dels besluta att, jemte det inkomster och utgifter å hvar och en för allmänna trafiken upplåten del af Statens jernvägar böra särskildt redovisas, den behållning, som kan å en eller annan sådan bandel uppkomma, må i första rummet användas till bestridande af underhållskostnaderna för rörelsen å andra bandelar, hvarest dessa kostnader icke utaf gods- och passagerare-afgifterna betäckas, och att hvad derefter möjligen återstår, måtte såsom förskott ingå till fonden för jernvägsbyggnaderna; men att deremot de inkomsterna öfverstigande utgifter för rörelsen å Statens jernvägar böra likaledes förskottsvis af sagde fond bestridas; och har Kongl. Majit förklarat
Sig finna fortfarande lämpligt och behöfligt, att kommenderingar ur arméen vid Statens jernvägsbyggnader användas, under de i Rikets Ständers skrifvelse den 16 September 1837 upptagna vilkor.
Det anslag Kongl.
Majit såmedelst till Statens jernvägs-byggnader äskat, har synts Kongl.
Majit lämpligen böra fördelas jemnt på hvartdera af de fyra åren 1860 —1863 eller med 6,230,000 Ridr på hvarje; dock med rättighet för Kongl. Majit att för hvardera af de tre lörsta åren, ifall omständigheter vid arbetenas utförande eller i öfrigt skulle dertill föranleda, använda utöfver årsanslaget högst 500,000 Ridr, som då komme att å sista årets anslag afräknas.
Jemte anmälan ali utaf det af Rikets Ständer vid sistlidne riksdag för Statens jernvägsbyggnader beviljade belopp, 20,000,000 Ridr, återstode ett odisponeradt belopp af 800,000 Ridr, har Kongl. Majit tillkännagifvit att detta belopp icke vore inbegripet under de af Jernvägs-kommittéen uppgifne kostnadssummor, utan beräknadt att, jemte dessa, få till de föreslagna jernvägsarbetena användas; i följd hvaraf de af Kongl. Majit för närande arbeten nu äskade 25,000,000 Ridr erfordrades utöfver berörde, å förra riksdagens anslag ännu återstående, 800,000 Ridr. 8 Slats-U tskollets Utlåtande M 86.
I sammanhang med den Kongl. Proposition, hvars hufvudsakliga innehåll Utskottet ofvan uppgifvit, har Utskottet ansett sig böra till behandling upplaga de inom Riks-Stånden väckte och till Utskottet öfverlemnade motioner, som innefatta framställningar, rörande jernvägsarbetens utförande på Statens bekostnad och genom dess försorg, samt dermed gemenskap egande frågor; varande i dessa ämnen förslag väckte af följande motionärer, nemligen; host Ridder skåpet och Adeln: af grefve A. E. von Rosen, som i afseende å vestra stambanans fortsättande framställt det alternativa förslag, alt denna bana antingen måtte dragas från Töreboda rakt på Orebro och derifrån sedermera i kortaste sträckning till Katrineholm; eller ock att samma bana, i öfverensstämmelse med hvad Kongl. Majit föreslagit, mätte färdigbyggas från Töreboda till Hallsberg och derifrån till Orebro, men den föreslagna vliglinien från Hallsberg till Katrineholm deremot få anstå till en framtida statsreglerings-period, samt i dess ställe banan från någon tjenlig punkt i Katrineholmstrakten ledas öfver
Qvicksund till närheten af Wendle och vidare till Köping; af Herr A. R.
Oxehufvud, som uti sin motion angående låneunderstöd af statsmedel åt ett för jernvägsanläggning från Stockholm till Sagån bildadt bolag, hemställt att, i händelse Rikets Ständer ej skulle vilja ål enskildt bolag afstå detta, i motionärens tanke, särdeles inkomstgifvande företag, Rikets Ständer måtte besluta norra stambanans påbörjande och dess utförande under instundande statsregleringsperiod till Stäket. inom Borgare-Ståndet: al Herr J. G. Schwan, enligt hvars åsigt det af Kongl. Majit för