Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan jag sålunda antydt den synpunkt, hvarifrån jag betraktar ifrågavarande ämnen, får jag, hvad sjelfva förslaget beträffar, endast i korthet anmärka: att jag anser föreskriften i 5 § om årlig taxering för utgörande af socknens eller församlingens gemensamma utgifter, icke hafva bordt meddelas såsom regel för annan händelse, än då socknens invånare ej om annan grund för fördelningen af nämnde utgifter sig emellan öfverenskomma; att stadgandet i 6 § om Ordförandens afgöranderätt vid lika röster synes mig obehöfligt, enär saknad af föreskrift i detta hänseende 20 Lag- samt Allm. Besi>.- ock Ekon.- XJ t sköttens Betänkande, ISf-.o 29. icke hittills, så vidt kändt är, medfört någon olägenhet, och alt detta stadgande understundom kan blifva vådligt, då beslut kan å socknestämma fattas, fastän endast en eller få af församlingens Ledamöter äro tillstädes; att föreskriften i 7 § derom, att hvar och en fullmyndig person, äfven om han icke å socknestämma eger rösträtt eller talan, skall hafva rättighet densamma bevista, tyckes utan skada hafva kunnat uteslutas; att Ordförandeskapet i Sockne-nämnden tilläfventyrs lämpligast anförtrotts utan val åt Kyrkoherden, men ej åt hans vicarier; och att den åt Socknenämnden anförtrodda anklagande, dömande och verkställande magt möjligen kan gifva anledningar till chikaner och olägenheter, som nu ej till sin fulla betydenhet uppskattas.” Af Herr Friherre Lejonhufvud, A-.* ”Jag har icke kunnat deltaga med bifall till åtskilliga ibland de förslag, som upptagas i Betänkandet, angående ändring af Författningarne om socknestämmor samt om bildandet af Communai-Styrelse: anledningen dertill, likasom till denna reservation, är, att dessa förslag afvika till grundsatser och bestämmelser i flere hufvudfrågor ifrån den idee, hvarpå jag uppställt min reservation, angående förevarande ämne, vidfogad Committerades underdåniga Betänkande angående Fattigvården i Riket.” Förslag till Lag om Socknestämmor i Riket utom Stockholms Stad samt om Sockne-nämnder för Landet» irsta CAP1TLET. örn Socknestämma. « §•
Socknestämma skall hållas i hvarje församling årligen i Maj eller Juni månader, och eljest när nödvändigheten det fordrar. 2 §, Kungörelse om socknestämma utfärdas af Kyrkoherden eller den, lnns embete förrättar, eller af Contracts-Pi ost för serskilde mål, som det tillhörer honom att behandla, då Consistorium derom förordnar.
Lag-samt Allm. Besv.- och Elon.-Uinkottens Betänkande, N:o 2g. 21 3 §. 1 Morn.
När socknestämma äskas af Konungens Befallningshafvande eller Dom-capitlet, eller af vederbörande Sockne-nämnd , eller dess Ordförande, eller i stad af Magistrat, må kungörelse derom icke vägras.
Kronobeljente och den, som i socknestämma rösträtt eger, vare ock berättigad att begära dess sammankallande, för uppgifvet ärende, dock eger Kyrkoherden att pröfva nödvändigheten deraf.
Finner Kyrkoherden ej skäl att sitt bifall lemna, meddele, om så äskas, sitt afslag skriftligen, samt skälen dertill, och ege sökanden att deröfver klaga, på sätt för besvär öfver socknestämrno-beslul stadgas. 4 §- Socknestämma skall hållas i sockne-stnga, eller der förut vanligt varit, och pålysas å helgedag från predikstolen i socknens kyrka fjorton dagar och minst en vecka förr än den hålles.
Är helgedag lill socknestämma bestämd, skall å stämmodagen derom påminnas.
För ärenden, som fordra så skyndsam handläggning, att kallelse icke medhinnes så tidigt, som nu är föreskrifvet, må socknestämma hållas efter kortare kallelse-tid, och äfven å samma dag, då den pålyses; dock måga beslut om algifter icke vid sådan stämma fattas.
Kungörelse om socknestämma skall alltid innehålla bestämd uppgift om tid , ställe och öfverläggningsämnen för sammankomsten.
Är ämne af den beskaffenhet, att det fordrar gemensam öfverläggning af flere socknar inom samma pastorat, måge socknarne till gemensam stämma å det ställe, som finnes lämpligt, sammankallas.
I andra mål utlyses serskildt stämma för hvarje socken.
Påkallas öfverläggning i ämnen, som gemensamt röra flera socknar af olika pastorat, eger hvarje socken att utse deputerade, som för sådan öfverläggning sammanträda med deputerade från öfrige socknarne. 5 §.
Afgifter för sockens eller församlings gemensamma behof skola, då annan grund för bidraget icke är serskildt stadgad, utgöras efter årlig taxering, hvartill Taxeringsman väljas å socknestämma i Mars månad; och i sådant val deltaga å landet alla fastigbets-innehafvare, i moa af fastigheternas hemmantal, jemte andra socknens invånare, som i bevillning för lön och rörelse erlägga minst 10 R:dr; och beräknas rösträtt tor hvarje 32 Lag- samt Allm. JBesv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 29; fulla 10 R:dr, sådan bevillning lika, sorn för |:dels mantal.
I stad deltage i valet alla, som deltaga i de vanliga stadsafgiflerne, och rösterne beräknas efter afgiftens belopp.
För hvarje medlem af samhället, som icke står under annans husbondevälde, och annars är i de vilkor, att han anses böra i de allmänna bidragen deltaga, bestämmas i mon af egendom, tjenst, rörelse och öfriga vilkor, vissa fyrk, hvarefter afgifterne för året komma att beräknas.
Om någon dermed är missnöjd, skall han det inom 14 dagar efter berörde kungörande tillkännagifva å landet hos Sockne-nämndens Ordförande och i stad hos Borgmästaren, hvarefter taxeringen, i hvad den rörer den, som klagat, underkastas pröfning af Gode
Män, som utses, tvänne af den klagande, tvänne af Taxeringsmärinen och en af de sålunda kallade Gode Männen.
Hvad dessa Gode Männen besluta, vare gällande, utan att ändring deri må sökas. 6 §.
Rösträtt i socknestämma ege i allmänhet en hvar, som, på sätt 10 §. föreskrifver, är taxerad att bidraga till socknens gemensamma behof; och denna taxering utgöre tillika grund för röstberäkniugen, så att en hvar eger röster i förhållande till det större eller mindre deltagandet i det allmänna bidraget.
I de ärenden, som endast angå hemman eller andra fastigheter och utgifter eller besvär, som efter hemmantal eller fastighetsandel utgå, röste endast fastighets-egarne, med röstberäkning efter hvarderas fastighetsandel, och i de fall, der, enligt serskilda Författningar, endast visse medborgare ega rätt att rösta eller serskilda föreskrifter om röstberäkningen äro gifna, förhålles, på sätt samma Författningar för hvarje lall stadga.
Röslegande må genom fullmagt till annan Öfverlåta sin talan och rösträtt å socknestämma.
Om rösterna falla lika för olika meningar, galle den mening, som Ordföranden biträder. 7 §•
Rättighet att deltaga i socknestämmas öfverläggningar och beslut tillkommer hvar och en, som rösträtt eger.
Socknestämma skall hållas offentligt, så att hvar och en fullmyndig, äfven om han der icke rösträtt Lag- samt Allm, Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 29. 23 eller talan eger, må, då han är boende inom socknen, bafra, så långt rummet det medgifver, tillträde samt tillstånd att afhöra stämmans förhandlingar, under vilkor att dervid iagttaga ett stilla och anständigt uppförande, samt att åtlyda de serskilda orduingsreglor, sorn al den röstegande församlingen i allmänhet, och för tillfället af sockneslämmans
Ordförande föreskrifvas må; dock vare den, som icke eger rösträtt, alltid oberättigad att der yttra sig, så framt han icke dertill serskildt tillstånd erhållit af församlingen.
Ej må Ledamots frånvaro hindra stämmans fortgång; och må han, sedan beslutet taget är, icke eller ega att derstädes något vidare i samma ämne anföra. 8 §.
Ordförande i socknestämma vare Kyrkoherden eller den, hans embete förestår, eller, i händelse af laga förfall för honom, den af församlingens Prester, som Kyrkoherden dertill förordnar, eller, i annat fall, den, som Kyrkoherden i embetet närmast är.
I de Annex- eller Kapellförsamlingar, som hafva egen ständig Prest, vare han, eller den, han tjenst förestår, i tjensförrättande Kyrkoherdens frånvaro, Ordförande i socknestämma, och fullgöre äfven i allt annat, då Kyrkoherden vid Capell-eller Annex-Kyrka ej tillstädes är, hvad, enligt denna Förordning, Kyrkoherden, i afseende, på socknestämmor, tillkommer. 1 mål, för hvilka socknestämman af Conlracls-Prost eller annan serskildt förordnad Prestman, utlyses, vare denna Ordförande. 9 §•
Ordförande åligger alt ärendena tydligt oell fullständigt till öfverläggning framställa, samt att tillse, att icke andra ämnen till afgörande företagas, än de, som uti den förutgångne Kungörelsen äro uppgifne, och till socknestämruas handläggning höra.
Ordföranden tillhör ock att öfver socknestämmas förhandlingar föra Protocoll, hvari serskildt upptages hvarje öfvei läggningsämne, en sammandragen redogörelse för öfverläggningen, samt beslutet och skälen dertill.
Protocollet må, när så ske kan, genast, men, i annat fall, sist å fjortondedagen derefter, i socknestämma justeras; och åligge det Ordföranden att, vid slutet af hvarje socknestämma, ti 11- kättnagifva, å hvilken af dessa dagar justeringen kommer att förrättas. 2 4 Log- sam!
Bena - och Elon.- Ui a leot tens Betänkande , JY:o 2 g
Protocollet undertecknas af Ordföranden, hvilken för dess vigtighet är ansvarig, och bestyrkes utaf minst Irenne af församlingens Ledamöter; finnas ej Irenne vid justering näi varande, eller vägras tmderski ifl, tage dä Ordförande intyg om förhällandet af närvarande Kiono-elier Kyrkobetjent, och ege Protocollet sedan vitsord.
Ordföranden åligger alt Protocollen , införda i en serskild bok, noggrant förvara och vårda.
Honom tillhör ock att, när Helst så äskas, meddela utdrag af Protocollet till Sockne-nämnden, samt att för öfiigt åt en hvar, som det åslundar, hålla Protocollet tillhanda, för ait deraf taga afskrift, hvilken af Ordföranden till rigtigheten bestyrkes.
Skulle så inträfla , att å socknestämma fattas beslut i ämnen, hvarom sockneståmma icke eger rätt att besluta, då bör Ordföranden deremot göra föreställningar och sådant till protocollet anmärka; hvarefter och sedan justering föregått, det genast skall af Ordföranden lill Konungens Befallningshafvande insändas för vinnande af rättelse. i o §.
Till socknestämmas handläggning höra mål, sorn angå fullgörandet af socknens eller församlingens gemensamma åligganden, befordrande af ordning och sedlighet inom hvarje samhälle, bevakande af dess rättigheter, vården om dess lillhörigheter och vidtagande af anstalter för gemensamt behof eller gagn, i hvilka afseenden socknestämma jemväl eger att besluta om de för hvarje ändamål erforderliga afgifter, utse förvaltare, ombud, tjenstemän och biträden, meddela föreskrifter om de hvar och en tillhörande göromål , med iagttagande af hvad för serskilda fall genom denria Förordning eller annars gällande lagbud finnes stadgadt, samt till noggrann efterlefnad häraf, der så nödigt pröfvas, föreskrifva och bestämma vilen, hvilka likväl, då de flera gånger förnyas, icke må öfverstiga ett belopp af tillsammans to R:dr B:co; börande likväl sockneslämtnas beslut om vilen af Konungens Befallningshafvande pröfvas och fastställas , innan de äro gällande.
För öfriga ärenden, som, eldigt serskilda Författningar, böra vid socknestämma företagas, galle hvad derom är föreskri!vet. n §.
Nu är Socknestämmo-Prolocoll och Beslut justeradt och underskrifvet, då skall beslutet med besvärs-anvisning, som alltid bör åtfölja, näst påföljande - Lag- samt Allm. Besa.- och Ekon.-Ut.shollénc Betänkande, AT:o 29. 25 påföljande Sön- eller Helgedag, då Gudstjenst hålles, från Predikstolen uppläsas.
Angår det någon persons enskilda lätt, då skall honom ofördröjligen meddelas skriftlig underrättelse derom, och, om han det äskar, utdrag af Protocollet honom tillställas.
Är någon med beslutet missnöjd, må han deruti söka ändring genom besvär, sorn ingifvas till Doin-Capitlet i de mål, som röra Kyrkodisciplin, sedernas vård, Religionens undervisning och allmänna skolan, samt Kyrkobetjening* antagande och afsättande; och i alla de öfriga hos Konungens Befallningshafvande i Länet, inom kl. ta å 21 dagen, eller om helgedag då infäller, dagen derefter, räknad, antingen från beslutets kungörande eller deraf bevisligen erhållen del, den dagen oräknad, då sådant skett, allt efter hvad här ofvanföre uti serskilda händelser stadgas; bifoge ock sina besvär ej allenast det öfverklagade beslutet, utan äfven bevis, nar detsamma kungjordes och blef honom tillstäldt, hvarjemte han, inom åtta dagar efter kungörandet af beslutet eller deraf erhållen del, hos Ordföranden skall om de tilltänkta besvären göra anmälan, och inom 14 dagar efter besvärstidens förlopp hos Ordförande» styrka, att besvären blifvit fullföljde, hvarom erinran i besvärs-hänvisningen skall meddelas.
För Hernösands Stift vare för mål, som gåtiilDomCapitlet från Jemtland, Westerbotten, Norrbotten och Lappmarken, besvärsiiden dubbelt längre, än hvad härom i denna § är stadgadt.
Försummas hvad sålunda föreskrifvet är, vinner beslutet laga kraft, så vida det icke angar ämne, hvarom socknestäminan icke eger beslutande rätt. 12 §.
Fordra omständigheterne skyndsam verkställighet af socknestämmobeslut, må sådant ej hindras deraf, att detsamma ännu icke vunnit laga kraft, derest icke så är, att ändringssökandet derigenom blefve onyttigt, eller ock Konungens Befallningshafvande eller Dom-Capitlet skulle finna skäl att verkställigheten inställa. 13 §.
Hvar och en Ledamot i socknestämma bör vid öfverläggningarne iagttaga ordning och anständighet, och icke yttra sig annorlunda, än då han, efter föregången anmälan, af Ordföranden uppropas.
Varder Ordförande med ord eller gerning förolämpad, straffes den brottslige, enligt 18 Gap. 8 § Missgernings-Balken, jemförd med Kongl.
Förordningen den Bin. till R.
Prof. 1840 och 1841. 7 Samt. 2 Afil. 9 Häftet. 4 2 6 Lag- samt Allm,- Besa,- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 29. 20 Januari 1779- Förolämpande, Ledamöterne emellan, ligge i tveböte, emot hvad Lagen i allmänhet för hvarje brott stadgar.
Lag samma galle ock dem, hvilka vid socknestämma äro närvarande, utan att der vara röstegande Ledamöter; och ege
Ordföranden derjemte att låta sådane personer från sammanträdet affora, derest de sig oskickligt förhålla.
Af starka drycker öfverlastad person, eller den annorledes är sina sinnens rätta bruk beröfvad, varde alltid från socknestämma afvisad, ehvad han eljest der eger rösträtt eller icke. §•
Ordförande ege alt socknestämma upplösa efter handläggning af de ärenden, sorn, enligt Kungörelsen om stämman, bordt der förekomma.
Skulle något påbörjadt ärende icke hinna afslutas, utsätte Ordföranden viss dag för dess fortsatta handläggning. 2:dra CAPITLET.
Om Sockne-nämnd. 1 Mom.
Sockne-nämnd för hvarje Socken eller Pastorat på landet skall, på sätt här nedan stadgas, utses att, hvar inom sitt samhälle, handhafva skole- och undervisnings-anslalterne, fattigförsörjningen och allmänna helsovården, samt vaka öfver iakttagande af ordning och sedlighet och efterlefnaden af de i delta afseende af socknestämma fattade beslut, i enlighet med hvad uti 19 § närmare bestämmes.
Köping skall i allmänhet hafva gemensam Sockne-nämnd med det Landt-District, hvarmed den utgör gemensam socken, men för större köpingar må det ankomma på öfverenskommelse inom socken alt serskildt Nämnd tillsätta.
Det ankommer på Sockne-nämnden att efter den olika beskaffenheten af de Nämnden tillhörande ärenden, dem på mindre, inom Nämnden valde, afdeiningar behandla. 16 §. 1 Mom.
Sockne-nämnd skall bestå af Ordförande, vice Ordförande och fyra eller flere, högst nio, Ledamöter, hvarförutan Kyrkoherden, då Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, JV:o 2g. 27 lian ej är vald lill Ordförande eller vice Ordförande, eger rättighet att såsom Ledamot i Nämnden deltaga, då hans ernbetspligt och behofvet så påkallar; äfvensom Kyrkoherden skall vara Ordförande i Nämnden i de mål, som angå skole- och undervisnings-anslalterna.
Den valde Ordföranden och vice Ordföranden äro då såsom Ledamöter att anse.
Ledamöternes antal må för öfrigt bero af bestämmelse vid socknestämma, sålunda att pastoratet eller socknen, i mon af dess vidd och folkmängd, indelas i vissa rotar eller district, och från hvarje af dem utses en Ledamot, hvilken tillika, såsom ålderman inom districlet, har närmaste uppsigten å alla förhållanden, som hafva sammanhang med Nämndens åligganden och besörjer dertill hörande verkslällighetsåtgärder.
Är samhället så inskränkt, att det icke lämpligen kan indelas i fyra district, utses, till fyllnad i antalet Ledamöter utan åldermans befattning; äfvensom det ankommer på socknestämma, att, utan afseende å districts-indelningen, utse Ledamöter i Nämnden lill det medgifna antalet.
För hvarje ålderman skall utses en suppleant, som företräder bans ställe, då lian är hindrad att sin befallning utöfva. *7 §■ 1 Moni.
Ordförande och vice Ordförande väljas å socknestämma för Ivänne år.
På enahanda sätt väljas Ledamöter och Suppleanter jemväl för tvänne år, men hvarje år afgår halfva personalen, om antalet är jemnt, och i annat fall, det antal, som är närmast hälften, vexelvis, det ena året en mera eller mindre än det andra; dock rnå den, som efter nu bestämd, tjenstgöringstid är i ordning att från Nämnden afgå, ånyo deri inväljas, laller första året bestämmes, genom lottning, hvilka Ledamöter och Suppleanter skola afgå, och sedermera afgå de, som längst tjenstgjort.
Inträffar ledighet under mellantid, ersattes den genom serskildt val, men endast för den tid, som återstår af den afgångnes påräknade tjenstgöringstid.
De här omförsnälde val skola, efter föregången behörig på-i lysning, hållas första gången då Konungens Befallningshafvande derom förordnar, och sedermera, till ersättande af blifvande ledigbeter, hvarje är i Maj eller Juni månader, då jemväl de invalde skola i sina befattningar inträda.
Sockne-nämnden skall göra anmälan hos socknestämmans Ordförande om sådant val, och dervid tillkännagifva, hvilka äro i ordning alt från Nämnden afgå, och de ledigheter, som genom tillfällig afgång inträf-. 28 Bag- samt.
Allm. Besv.- och Ehon.-Utakoltens BetänkandeIV'.o 2 g. fat.
Valförrättningens utgång kungöres derpå följande
Söndag frun predika stolarne i samhällets kyrkor. 3 Morn.
Valbar lill Ordförande, vice Ordförande och Ledamot vare hvarje välfrejdad medlem af samhället, sorn i socknestämma eger rösträtt; och till Ordförande eller vice Ordförande må äfven den väljas, som förut innehar annan befattning inom Sockne-nämnden.
För den befattning, sou» genom sådant val blifver ledig,, utses annan person i föreskrifven ordning.
Rättighet att afsäga sig sålunda erhållen kallelse tillkommer den, som, efter arne års tjenstgöring i Nämnden, är i ordning alt derifrån afgå vid det oinbyte, hvarå valet haft afseende; den, sorn är 6o år gammal; den, sorn har svag helsa eller annat hinder, hvars giltighet
Nämnden eger pröfva, samt embets- och tjenstemän, sorn af sina befattningar äro hindi ade att Nämndens åliggande fullgöra» 18 §» Sockne-nämndens. medlemmar vare, så länge de i denna egenskap tjenstgöra, befriade från andra ständiga communala befattningar; men kallelse till tillfälliga förrättningar måge desse medlemmar icke undandraga sig» *9 §'
It IIIA \ (i TU-I B&UIUMQO PROTOKOLL VID Kikidsij^est i Nlociiliolifli Åren 1856, 185? oc h 1858.
Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorial, Utlåtanden och Betänkanden.
: . Ålim,.
Desv. och Ekon.-Vtsk. Memorial N:o i.
1 \:o 1.
Ank. till Exp.-Utsk. den 19 Nov. 1856, kl. 11 f. ra.
För att befordra skyndsamhet vid behandlingen af de ärenden, som blifva till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets åtgärd öfverleinnade, har Utskottet inom sig utsett tre afdelningar för ärendenas beredning, innan dessa till slutlig handläggning hos Utskottet förekomma, hvadan Utskottet, enligt 24 § Riksdags-Ordn ingen, eger att antaga tre Kanslister, en tili biträde vid hvardera afdelningen ; men då, enligt hvad erfarenheten vid förflutna Riksdagar visat, dessutom oundvikligen erfordras ett pålitligt biträde vid diariernas förande och för att gå tillhanda med Notarie-tjenst vid Utskottets sammanträden, samt två Kanslister, att, i den mån göromålens mängd och omfattning sådant erfordra, i tjenstgöring inkallas, så får Utskottet hos Riks-Stånden vördsamligen anhålla, det Utskottet må tillåtas att, utöfver hvad Riksdags-Ordningen med gifver, genast antaga en Notarie och, i mån af behof, två Kan slister.
Stockholm den 3 November 1856. o o A Höglofl.
Ridderskapet och Adelns Le- A Högvördiga Preste-Ståndets Ledadamöters vägnar: möters vägnar:
C_'0 o Johan Carl åkerhjelm. G. D. Björck.
A Vällofl. Borgare-Ståndets Ledamöters A Hederv. Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar: vägnar: A. J. Thomee.
Petter Jönsson. G. A. F.
Dih. lill 11.
Prot. 1836 cj 1837. 8 Sami. 1 llä[t. 1 2 Allm.
Utsv. och Ekon.-Vlsk.
Memorial N:o ?, Hf:o 2.
Ank. till Exp.-Utsk. den 19 Nov. 1856, kl. 11 f. m.
Memorial, i anledning af erhållen remiss af Kongl. Majlis Nådiga Proposition, angående ändring i stadgandena rörande Allmänna Beväringsmanskapet.
Till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottefs handläggning har den 13 innevarande månad från Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit öfverlemnad Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående vissa ändringar i nu gällande stadganden örn utskrifningssättet och inrättningen af Allmänna Beväringsmanskapet; och hafva, enligt Utskottet meddelade Protokolls-Utdrag, Högvördiga Preste-Ståndet och Vällofl.
Borgare-Ståndet jemväl beslutat, att samma Nådiga Proposition skulle till Utskottets behandling remitteras ; men som Riksdags-Ordningen dels uti 34 § stadgar att, om Kongl. Maj:t vill gemensamt med Rikets Ständer afgöra något ekonomiskt mål, dermed skall förfaras på sätt som för lagfrågor är stadgadt, dels ock uti 33 § innehåller, att under Civil- och Criminal-Lag böra förstås de delar af Krigslagar och författningar rörande krigsväsendet, hvilka ega tillämpning på medborgare utom krigsstaten, får Utskottet, som inhemtat att ifrågavarande Nådiga Proposition blifvit af Höglolliga Ridderskapet och Adeln till Lag-Utskottet remitterad, med stöd af 44 § 3 mom.
Riksdags-Ordningen, härigenom vördsamligen tillkännagifva, att Utskottet anser sig icke tillkomma att med förevarande ärende taga befattning; blifvande förenämnde Nådiga Proposition till Hedervärda Bonde-Ståndet återlemnad.
Uf.iv. och Ekon.-Vtsk.
Memorial A.-o 3. 3 \:o Ank. till Exp.-Utsk. den 26 Nov. 1856, kl. 1 e. m.
Memorial, i anledning af erhållen remiss ä Kongl.
Maj-.ts Nådiga Proposition om rättighet för
Svensk man att i tvä eller flera städer samtidigt idka handel.
Sedan Kongl. Majit, medelst Nådig Proposition den ll:te innevarande månad, velat, i enlighet med sista punkten af 89 §:n Regeringsformen, inhemta Rikets Ständers underdåniga yttrande öfver väckt förslag om medgifvande af rättighet för Svensk man, att i två eller liera Rikets städer samtidigt idka handel, så har nämnde Nådiga Proposition af Ilöglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit remitterad till Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet; men sorn ifrågavarande Kongl. Proposition af de öfriga två Riks-Stånden blifvit öfverlemnad till Lag-Utskottets behandling, får *) Utskottet, med stöd derjemte af ofvan åberopade § i Regeringsformen, till Ilöglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet vördsami igen hemställa**), huruvida ej de må linna lämpligt att, för enhets vinnande i afseende å frågans behandling, jemväl remittera meranämnde Nådiga Proposition till Lag-Utskottet.
Stockholm den 25 November 1856. *) till Högv.
Preste- och Vällofl. Borgare-Stånden: så har “) till Högv.
Preste- och Vällofl. Borgare-Stånden: hemställt 4 Allm.
Ilcsv. och Ekon.-Utsk.
Betänkande IS:o H:o 4.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 12 Jan. 1857, kl. 2 e. m.
Betänkande, z' anledning af väckt förslag om nya föreskrifters meddelande rörande tiden för utlysande och anställande af entreprenad-auktioner för Statens räkning.
Från Hedervärda Bonde-Ståndet liar till Utskottets handläggning blifvit remitterad en af Riksdagsmannen Anders Gudmundsson från Hallands län väckt, af Riksdagsmännen Anders Nilsson och David Andersson från samma län biträdd, motion, åsyftande att förekomma den tillökning i kostnad, som vid anskaffande af förnödenheter för Statens räkning, enligt motionärens förmenande, föranleddes deraf, dels att de entreprenad-auktioner, hvilka för ändamålet anställas, icke nog tidigt utlystes, och dels att leveranserne icke ställdes å de för den större mängden af producenter lämpligaste tider.