Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t ställd skrift, deruti anförts att Och hade bemälde Bestyrelse ■, i underdånighet anhållit det Kongl. Majit måtte i Nåder föreslå Rikets Ständer att, till ifrågavarande jernbane-anläggnings utförande, anvisa ett lån, motsvarande två tredjedelar af den beräknade kostnadssumman, mot lika ränta och amortering, som för det till Gelle-Dala jernvägsbolag beviljade lån blifvit föreskrifne. c) Kongl. Majits Befallningshafvandes i Westmanlands län underdåniga Memorial af den 23 nästlidne Oktober, hvarmedelst öfverlemnats en lill Kongl. Majit ställd ansökning utaf det bolag, som bildat sig för anläggande af en lokomotiv-jernbana mellan staden Köping och Uttersbergs bruk i nämnda län, uti hvilken ansökning bolaget, — — — i underdånighet anhållit att, för utförande af berörde jernbane-anläggning i enlighet med derför uppgjord plan, Kongl. Majit måtte täckas till Rikets Ständer aflåta Nådig proposition om beviljande åt Bolaget af ett lån utaf allmänna medel till belopp af 600,000 Ridr riksmynt, eller hälften af den beräknade anläggnings-kostnaden, mot enahanda vilkor som blifvit stadgade för det Gefle-Dala bolaget beviljade lån; — — d) Kongl. Majits
Befallningshafvandes i Jönköpings och Calmar län särskilda underdåniga Memorial, med öfverlemnande af intressenternes uti en föreslagen jernvägsanläggning mellan staden Oscarshamn och Hvetlanda inom Ostra Härad af förstnämnda län till Kongl. Majit ställda ansökningar, deruti anförts, att — — hvarjemte sökanderne i underdånighet anhållit, att — — — Kongl. Majit måtte, för tillvägabringandet af meranäinnda jernbane-anläggning, bevilja ett låneunderstöd af allmänna medel till belopp af 2,666,000 Ridr riksmynt, motsvarande två tredjedelar af den derför, enligt det mindre alternativet, beräknade kostnadssumma; Ehuru ingen tvekan kunde uppstå, att ju ifrågavarande nya kommunikationsleder skulle komma att medföra väsendtligt gagn för de respektive orterna, och särskildt bibanan från Borås efter all sannolikhet borde bereda äfven det allmänna en fördel genom tillförsel af ökad trafik å stambanan, hvarförutan för jern vägs-anläggningen mellan Hvetlanda och Oscarshamn den omständighet talade, all någon statsbana (ill kommunikationernas förbättrande i denna trakt af Riket icke blifvit föreslagen, ansåg dock Stats-Rådet, vid det förhållande att de allmänna medel, hvilka i Kongl. Majits till Rikets nu församlade Ständer afiåtna Nådiga proposition om Statsverkets tillstånd och behof beräknats såsom tillgångar för behofven under nästa Statsreglerings-period, redan tagits så i anspråk, att några betydliga ytterligare anvisningar derå för lokala eller kommunala ändamål svårligen kunde ega rum, desto betänkligare att tillstyrka Kongl. Majit lione)!. Maj.-ts Nådiga Skrifvelse N:o 36.
9 Majit aflåtandet till Rikets Ständer af ett ovilkorligt förslag om låneunderstöd redan vid denna Riksdag för ifrågavarande jernvägsarbetens utförande, sorn, derest
Statens jernvägsbyggnader skola bearbetas med den drift, hvilken Kongl. Majit i sin särskilda proposition derom afsett, svårighet torde mola att för flera andra dylika arbeten samtidigt erhålla skickliga ingeniörer, och i synnerhet alt för större vägbyggnads-förelag i orter, sorn äro lill Statens jernvägsbyggnader närbelägna, kunna anskaffa arbetsmanskap, utan att derigenom skulle tillskyndas jordbruket en kännbar afsaknad.
Enär emellertid Pikets Ständer icke borde lemnäs i okunnighet om den utredning, som berörde hos Kongl. Majit auhängiggjorda speciela vägbyggnadsfrågor erhållit, helst dessa lill en del genom enskilda motioner blifvit gjorda till föremål för Rikets Ständers pröfning, hemställde Siats-Rådet i underdånighet, att handlingarne i dessa mål, hvilka inkommit efter det Väg- och Vatlenbyggnads-Styrelsen till Kongl. Majit afgaf sitt sedermera tili Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemnade General-förslag, angående allmänna arbeten, måtte såsom ett supplement dertill varda bemälda Utskott meddelade.
Hvad sålunda blifvit af Siats-Rådet i underdånighet yttradt och tillstyrkt täcktes Kongl. Majit i Nåder gilla och bifalla; och skulle Rikets Ständer genom Nådig Skrifvelse, sådan den finnes Protokollet bilagd, om detta Kongl. Majits
Nådiga beslut underrättas.
Carl Ekström.
\:o 36.
Ank. lill Exp.-Utsk. d. 19 Ja 1857, kl. 2 e. m. KONGL. MAJiTS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående Direktionens för Nora-Ervalla jernvägsbolag underdåniga ansökning om ytterligare låneunderstöd för nämnda jernvägs-företag; Gifven Stockholms Slott den 5 December 1856.
Vid 1850 och 1851 års Riksdag anvisade Rikets då församlade Ständer, för anläggning af en jernbana för hästkraft med tre fots spårvidd emellan städerna Örebro och Nora, dels ett anslag af 75,000 Ridr och dels ett låneunderstöd af 150,000 Ridr Bih. till li.
Prot. 1856 & 1857. 1 Sami. 1 yl fil. 18 Haft. 2 10 Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse N;o 36. banko.
Sedan derefter garanti under samma Riksdag meddelats för en jernvägsanläOITning från Köping öfver Orebro till Hult, och ett aktiebolag för detta ändamål blifvit af Kongl. Maj:t oktrojeradt samt, i följd deraf, ändring i planen för förstnämnda jernvägs-anläggning blifvit nödvändig, enär en del af densamma, nemligen vägsträckan emellan Örebro och Ervalla, var gemensam äfven för Köping-HuIts-jernvägssträckningen, träffades emellan Köping-Hults-jernvägsbölaget och det för jernbanan» anläggning emellan Örebro och Nora bildade bolag en öfverenskommelse, att sistberörda bolag skulle afstå från förslaget att anlägga jernväg längre än från Nora till Ervalla, utgörande något mer än hälften af den ursprungligen afsedda våglängden, men bygga denna bana i samma större dimensioner, för samma transport-materiel och af enahanda beskaffenhet, som blifvit antagna och fastställda för Köping-Hults-jernvägen, hvaremot Köping-Hults-jernvägsbolaget ålog sig att ombesörja trafiken å samt underhållet och förvaltningen af jernvägen emellan Nora och Ervalla; och medgaf Kongl.
Maj:t, på gjorda underdåniga framställningar och sedan Fullmäktige i Rikets Ständers Riksgäldskontor blifvit hörde, Örebro-Nora jernvägsbolaget, sorn antagit benämningen NoraErvalla jernvägsbolag, rättighet att, såsom understöd för nämnda större jernvägsanläggning mellan Nora och Ervalla, utbekomma såväl det af Rikets Ständer för en jernbana af endast tre fots spårvidd från Nora till Örebro beviljade anslaget 75,000 R:dr, som tvåtredjedelar af det dertill afsalia lånebidraget, eller 100,000 R:dr.
Efter det ifrågavarande jernväg numera blifvit fullbordad och för trafik upplåten, har Bolagets Direktion uti en af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Örebro län den 9 sistlidne Oktober insänd och förordad skrift i underdånighet anhållit, det Kongl. Maj:t täcktes föreslå Rikets
Ständer att lemna bolaget ett behöfligt ytterligare understöd på det sätt, att bolaget, i likhet med hvad vid sistlidna Riksdag beviljades Gefie-Dala och Norbergs jernvägsbolag, mot pantförskrifning af den (ärdiga jernbanan och bolagets genom
Direktionen afgilna skuldförbindelse, erhölle såsom lån af statsmedel två tredjedelar af anläggnings-kostnaden med tillsammans 333,333 R:dr 16 sk. banko, hvarifrån likväl skulle alräknas det förut erhållna ofvan omförmälda länet, så att bolaget kunde återfå den äldre skuldförbindelsen.
Till stöd för denna anhållan har Direktionen, bland annat, hufvudsakligen anfört: att, enligt det upprättade förslaget, kostnaden för lokomotiv-jernbanan emellan Nora och Ervalla beräknades till 480,000 R:dr banko, eller 30,000 R:dr mer än för hästbana å hela längden mellan Nora och Örebro; all arbetskostnaden vid verkställigheten öfverstigit den beräknade med 20,000 R:dr, i anseende till dels' mera än fördubblad kostnad lör inlösen af jord och dels den opåräknade utgiften för provisionel bro öfver Jerle å, sedan den redan färdiga större bron genom olyckshändelse blifvit förstörd; att i dennas ställe bolaget måste inom 4 år uppföra en ny bro öfver Jerle ån, hvarföre kostnaden sannolikt komme alt betydligt öfverstiga utgiften för den förra; att bolaget, utöfver aktieegarnes tillskjutna medel, måst för arbetets utförande upplåna ett belopp af 345,000
R:dr, hvarå årliga räntan uppginge till 16,250 R:dr; att de inkomster, som hittills af trafiken erhållits endast lemnade 3^,- procent ränta å förenämnda lånebelopp; samt att de financiela olyckor, som drabbat Köping-Hultsjernvägsbolaget inverkat i hög grad menligt äfven på Nora-Ervalla-boIaget, enär kommunikationen ännu icke blifvit öppnad från Nora längre än till Örebro, hvadan sistnämnda bolag gått miste om den vinst, som af trafikens utsträckning till Mälaren och Wenern påräknats och som förmodats komma att lemna ersättning för det dyrare arbete, hvilket blifvit nedlagdt på den nu befintliga banan från Nora lill Ervalla.
Uti häröfver infordradt och afgifvet underdånigt utlåtande har Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader hufvudsakligen yttrat, att, derest jernvägsbolaget, på sätt vid statsunderstödets anvisande af Rikets Ständer afsågs, fortfarande egt skäl Kongl.
Majds Nådiga Skrifvelse N:o 36.
11 att anlägga jernbana för hästkraft å liela sträckan från Nora till Örebro, hvarför kostnaden var beräknad till 450,000 Hulr och dertill bidrag af Rikets Ständer anslogs med tillsammans 225,000 R;dr, bolaget skulle hafva för detta ändamål måst tillskjuta 225,000 R:dr, hvaremot, med antagande att den af bolaget uu anlagda lokomotivbana mellan Nora och Ervalla erfordrat den af Direktionen uppgifna kostnadssummau af 500,000 R:dr, bolaget, som i statsunderstöd uppburit 175,000 R:dr, följaktligen för denna banas utförande fått derutöfver anskaffa 325,000 R:dr, hvadan egentliga skillnaden i bolagets förutsatta och utbetalda tillskott endast utgjorde 100,000 R:dr: med hänsigt hvartill och då härvid äfven förekomme alt, vid fastställandet af planen för Nora-Ervalla-jernvägen, något kostnadsförslag icke blifvit i Nåder gilladt, men att Direktionen iiti kontraktet om arbetets utförande förbundit sig att fullborda arbetet noggrannt enligt den gillade planen, utan att anspråk på ytterligare bidrag al allmänna medel skulle kunna väckas, samt att genom egna tillskott utgöra hvad utöfver statsbidraget kunde erfordras, Styrelsen i underdånighet hemställt, huruvida, i fall meranämnda jernvägsbolag, komme att med ytterligare låneunderstöd hugnas, dylikt understöd borde utgå med högre belopp än 100,000 R:dr banko.
Med tillkännagifvande häraf bar Kongl. Maj:t ansett sig endast böra lill Rikets Ständers egen pröfning öfverlemna, huruvida ytterligare låneunderstöd må ifrågavarande bolag beviljas; och varda i sådant ändamål handlingarne rörande detta ärende Rikets Ständers Stats-Utskolt tillställda.
OSCAR. ./. F. Fåhreeus. 12 Kungl. Mnj.-ts Nådiga Skrifvelse N:o 36.
Utdrag aj Protokollet öjier Civil-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 5 December 1856.
När va rån de: Hans Excellens, Justitie-Stats-Ministern, Herr Gunther, lians Excellens, Stats-Ministern för Utrikes ärenden, Herr Friherre Laaerheim Stats-Råden: Herr Fåhreeus, /Vallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou och Almqvist.
Chefen för Civil-Departementet, Herr Stats-Rådet Fåhraeus, uppläste till justerin-? ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förut fattade Nådiga beslut, uppsatt förslag tiil skrifvelse till Rikets Ständer, angående Direktionens för Nora-Ervalla jernvägsbolag underdåniga ansökning om ytterligare låneunderstöd för nämnda jern vägs-företag; ° Och täcktes Kongl. Majit, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, berörda förslag i Nåder gilla, samt förordna, alt, i enlighet dermed, Nådig skrifvelse, sådan den finnes detta protokoll bilagd, skulle lill Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo Rudolf A de Igi ■en.
Skrifvelse N:o 37. 13 it:o Ank. lill Exp.-Ulsk. d. 19 Jan. 1857, kl. 2 e. m. KONGL.
MALTS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, i anledning af J. d. Exptdilions-Chefen m. m. C. F.
Meinanders underdåniga ansökning om pen sion s -Jöth oja ing; Gifven Stockholms Slott den 79 December 1856.
Uti en den 30 Juni sistlidne år lill Kongl. Maj:t ingifven underdånig skrift, anhöll dåvarande Expeditions-Chefen vid Sjöförsvars-departements-expedition af Kongl. Maj:ts Kansli, Förste Expeditions-sekreteraren Curt Fredrik Mehlander, att, då han, enligt tillika företedda vederbörliga betyg, uppnått 65 års ålder och tjenat Staten i 44 år samt icke vidare kunde med utöfningen af nämnda embete fortfara, utan att ådraga sig obotlig sjuklighet, honom måtte förunnas Nådigt afsked med rättighet att, såsom pension pä Allmänna Indragnings-stalen, för sin återstående lifstid, åtnjuta ett emot Expeditions-Chefs-arfvodet å stat svarande belopp af 3,000 R:dr Banko årligen, hvarvid han, i afseende på den sålunda sökta pensions-lörmånen, bland annat, i underdånighet anförde, att om han blefve på nämnde stat öfverflyttad med endast sin förra Expeditions-sekreterare-lön, utgörande med tillökningen för den derunder begripna spanmål blott 1,845 R.dr Banko, han skulle, fastän han uti omkring 7 års lid dels bestridt och dels innehaft Expeditions-chefs-embete, blifva försatt uti långt ofördelaktigare belägenhet, än afskedstagande embetsman af lägre värdighet inom de Kollegier och Verk, som i sednare tider kommit i åtnjutande af löneförbättring, hvilken förmån han förmodade snart kunna förväntas af personalen vid Kongl. Maj:ts Kansli och alltså jemväl skolat tillfalla sökanden, om han qvarstadnade vid Éxpeditions-sekrelerare-tjensten och med dess utöfning ännu någon tid fortfore.
Sedan Slals-kontoret öfver denna ansökning afgifvit infordradt underdånigt ut låtande, kom ärendet den 21 September 1855 under Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning; och enär, enligt de för embets- och tjenstemäns öfverflyttande på Allmänna Indragningsstaten gällande föreskrifter, Expeditions-cheferne i Stats-departementernas Expeditioner af Kongl.
Maj:ts Kansli, såsom icke innehafvande löner, utan arfvoden på stat, ej äro berättigade alt, vid den för pensions erhållande stadgade lefnads- och tjensleålder, efter afskedet undfå pension till högre belopp, än som motsvarar lönen för det embete eller den tjenst, den afskedstagande å ordinarie stat före Expeditions-chefs-beslällnin - 14 Kongl.
Maj:ls Nådiga Skrifvelse N:o 37. gens tillträdande innehaft och hvartill han kunnat återgå, lann Kongl. Majit godt i Nåder entlediga Expedilions-chefen Meinander från hans då vid Sjöförsvars-departementet innehafvande Expedilions-chefs-embete samt derjemte bevilja honom afsked från Expedilions-sekreterare-beställningen på stat vid samma Departements Kansli-expedition, med rättighet att derefter på Allmänna lndragnings-stalen åtnjuta pension, motsvarande beloppet af den med nyssnämnda beställning förenade lön, jemte derunder inbegripen spanmål.
Då likväl Kongl. Majit anser med billighet öfverensstämmande, att Meinander, som i 7 års tid innehaft en tjenstebefattning af den mödosamma och maktpåliggande beskaffenhet, som Expedilions-chefs-embetet, må komma i åtnjutande af någon högre pensionsförmån, än den honom nu såsom Expeditions-sekrelerare författningsenligt tillerkända, synnerligast om, i följd af Kongl. Majits till Rikets Ständer alldina Proposition om löne- och pensions-förhöjningar, högre pensionsbelopp för hädanefter afgående Expeditions-sekrelerare varda bestämde, vill Kongl. Majit härmed till Rikets Ständers bepröfvande öfverlemna, huruvida, med afseende på de för f. d. Expedilions-chefen Meinander förekommande omständigheter, honom må på Allmänna Indragnings-staten, hvarifrån, såsom förut berördt är, den honom enligt förfältningarne redan tillagda Expeditions-sekreterare-pension utgår, beviljas tillökning deri, i förhållande till de af Kongl. Majit vid nu pågående Riksdag föreslagna pensions-lörmåner för Expeditions-sekrelerare.
De delta ärende rörande handlingar skola varda tillställda det Rikets Ständers Utskott, som erhåller uppdrag att dermed taga befattning.
Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och ynnest slädse välbevågen.
OSCAR. C. H. Ulner. lin mil. Ma/: t.i Nadina Skr i frelse N:o 57. 15 (lidra" af Protokollet öfver Sjöförsvars-Departemeritet tillhörande ° ärenden, hållet inför Hans Ma:jt Konungen uti Slats-Rådel ä Stockholms Slott den 19 December 1856.
Hans Excellens, Justitie-Stats-Ministern, Herr Gunther, Hans Excellens, Stats-Ministern för Utrikes ärendena, Herr Friherre Lagerheim, Stats-Råden: Herr Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou, Almqvist och Friherre af Ugglas.
Departements-Chefen, Stats-Rådet Ulner, uppläste slutligen till justering följande på grund af Kongl. Maj:ts den 25 nästlidne November fattade Nådiga beslut, uppsatta förslag lill . . l:o.
Maj-.ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, i anledning af f. d. Expeditions-chefen m. m.
Gurt Fredrik Meinanders underdåniga ansökning om pensionsförhöjning.
Och täcktes Kongl. Maj t, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, berörde förslag i Nåder gilla samt förordna att, i enlighet dermed, Nådig Skrifvelse, sådan den finnes detta protokoll bilagd, skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo Frits Rythén. STOCKHOLM, Irycki hos Isaac Marcus, 1357.
Maj:Is Modiga Skrifvelse JS:o 38.
1 \:o $U.
Ank. tili Exp.-Utsk. d. 84 Jan. lss?, kl. ä e. m. KONGL. MAJ:TS Nådiga Skrifvelse tili Rikets Ständer, i anledning af gjord underdånig framställning om Statens medverkan Jör fullbordande af jernvugsanlliggningen emellan Köping och Hult.
Gifven Stockholms Slolt den 28 November 1850.
Uti en till Kongl. Majit den 23 sistlidne September ingifven skrift har
Direktionen för »Kongl.
Svenska Aktiebolaget för jernväg mellan Köping och Huiti, under erinran hurusom vid den lid då nämnda bolag bildades, vigten och nyttan för det allmänna af jernvägars anläggning inom vårt land ännu voro föga insedda, hvadan de första stegen på denna barta mäste blifva beroende af medverkan utaf utländske män, för hvilka äfven den beviljade stats-ränte-garantien å anläggnings-kostnaden för nämnde jernväg erbjöd försäkran om högre inkomst af deras i företaget använda kapital, än den i främmande länder då gällande räntefot i allmänhet lemnade, i underdånighet anfört, alt då aktieteckningen till delaktighet i bolaget bär i landet uppgick till gauska ringa belopp, och densamma, i följd af hastigt stegrad räntefot i England, derdenhufvudsakligasle teckningen påräknats, jemväl derstädes biel' otillräcklig för anläggningens pådrifvande med den kraft, sorn för uppfyllandet af de med stals-garantien förenade vilkor i afseende på arbetets fullbordande påkallades, bolagets framlid under sådana omständigheter måste blifva i hög grad beroende af de män, hvilka fått sig anförtrodd ledningen af bolagets affärer i England, derifrån de financiela tillgångarne borde hemtas; men alt, sedan en af desse män, den, för hvilken med hänsigt till hans samhällsställning inom nämnda land, största förtroendet hystes, genom vidtsträfvande beräkningar kommit på obestånd, derur han sökt rädda sig medelst bedrägerier och förfalskningar af oerhörd beskaffenhet, delegarne uti nu ifrågavarande aktiebolag vid denne mans derefter inträffade död, funnit bolagets affärer uti det mest förvirrade och olyckliga tillstånd, en stor del aktier utgifna och skulder i bolagets namn ingångna för anskaffande af penningar, hvilka endast till en mindre del kommit bolaget till godo.
Öf Bih. till II.
St. -Prat. '1836 & 1857.
I Sato/. 1 Afd. 19 Haft. 1 2 tion;//.
MajUs Midi;/o Skrifvelse
Mo 5S. vertygad om nyttan af det företag, för hvilket Svenska Statens medverkan blifvit ullofvad, hade emellertid aktie-egarne, sedan en komité blifvit tillsatt för utredande af bolagets ställning, enligt denna komité* förslag afskedat alla de förut varande engelske direktörerne med deras tjenstemän och till nya direktörer utvalt personer, till hvilka fullt förtroende kunde sältas, samt beslutat nya tillskott mot preferens-aktiers erhällande, till betalande af bolagets skulder och fullbordande af åtminstone en del at' vägen, och hade teckning af prelerens-aktier sedermera så fortgått, att bolagets bestånd nu vore fullt belryggadt, en stor del af dess skulder betald och en stadgad plan till de öfrigas fulla liqviderande fastställd.
Då likväl genom otillräckligheten af de medel, som under förlidna året kunde till jernvägsbyggnads-arbetet användas, det icke biel möjligt att inom årets slut fullborda och för allmän trafik öppna vägbanan mellan Orebro och Köping, på sätt föreskrifvits såsom vilkor för den vid sista riksdag medgifna förlängning af ett år uti tiden för hela vägbyggnads-arbetets fullbordan, vore i följd deraf bolagets ställning fortfarande bekymmersam och möjligheten för detsamma att fullborda hela anläggningen ännu icke försäkrad, alldenstund del uti §5; 4 och 13 af det för bolaget den 13 November 1852 utfärdade Nådiga privilegium omförmälda fall inträffat, eller att all förbindelse lill ansvarighet från Statens sida för rån te-garantien förfallit och bolaget till Staten förverkat det belopp af den uti Kongl. Maj.ts och Rikets Stats-kontor nedsalta kapitalsumma, som vid sisllidne års slut inneslod.
Vid dessa förhållanden och enär bolaget, långt ifrån alt lättsinnigt eller till egen fördel på Statens bekostnad hafva begagnat de detsamma medgifna förmåner, efter yttersta förmåga sträfvat alt uppfylla sina förbindelser och nu måst fördubbla sina bidrag till väganläggningens fullbordan, samt, enligt Direktionens åsigt, de bolaget till följd af ofvanomförmälde omständigheter åbfagte förluster icke billiglvis borde efterföljas af den ytterligare förlusten utaf den medverkan, Staten ansett ett stort allmänt nyttigt företag förtjena, eller af bolagets, till säkerhet för dess förbindelsers fullgörande, i Stals-kontoret deponerade egendom, har
Direktionen i underdånighet anhållit, alt, som den genom Statens omedelbara försorg påbörjade auläggningen al den närmast
Götheborg befintliga delen af stambanan emellan denna stad och hufvudstaden jemväl gjorde den snaraste fullbordan af den jernbana, hvars utförande bolaget ålåge, till en sak af högsta vigt, Kongl. Maj:t täcktes till Rikets Ständer göra framställning om Statens fortfarande medverkan för fullbordande af jern vägs-anläggningen mellan Köping och Hull, samt förnya det bolaget gifna privilegium med de förändringar deruti, sorn omständigheterna kunna påkalla; och har i afseende härå Direktionen i underdånighet föreslagit, antingen alt fortfarandet af den förverkade ränlegaranlien med de derför förut gjorde bestämmelser måtte varda bolaget medgifvel, och bolaget, bvad beträffade dess förhållanden till Staten, åter insättas i de rättigheter, hvaraf det före sistliden års utgång var i besittning, endast med en utsträckt tid för arbetets fullbordande, — eiler alt, jemte oinskränkt besittningsrätt till jernbanan, ål bolaget måtte beviljas ny garanti under 25 år för fyra procents ränta å anläggnings-kostnaden utan amortering, — elter ock att, med upphörande af allt slags räntegaranli å Statens sida, men tillerkännande deremot åt bolaget af evärdelig, eller åtminstone till 99 år utsträckt besittningsrätt till jernbanan, bolaget måtto undfå ett lån af 1,600,000 riksdaler banko, med samma ränta och amortering, som för det Gefle-Dala-jernvägsbolagel vid sista riksdag beviljade lån blifvit föreskrifna: hemställande för öfrigt
Direktionen i underdånighet alt, om det nu begärda lånet blefve beviljadt, vilkoren dervid måtte, med hänseende till de för Köping-Hult-jernvägen förekommande särskilda förhållanden, i så måtto bestämmas olika med de för lånet tili Gefle-Dala-jernvägsbolag föreskrifna vilkor, att. såvida nödigt funnes, att en viss större del af jernvägen skulle vara färdig innan lånet utbekommes, detta finge på en Kongl. Majlis Kådiga Skri/belse K: o 38. 3 gång eller på kortare terminer lyftas