Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
1852 års anslag Afgår: genom öfverOyttningar, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, till åfskillige Allönings-Stater under denna Hufvud-Titel . samt serskilt hvad i Kongl. Stats-KontoretS Fyllnads-Stat af detta anslag inbegripes .... och ytterligare för jemnande af Hufvud-Titelns slut-summa . 20,007: 29. 9. 3,133: 16. — 1,272: 2: 39.
4,408:
Extra Utgifter: 1852 års anslag . • Kongl. Theatern, d:o 6,000: — Tillkommer:
Förhöjning 14,000: — Förslå till blifvande Riks-Stat.
In delta räntor.
O i n d c I t.
Värde förslagsvis å 6 2/a R;dr T:n Mått.
Värde förslagsvis å 6 2/3 R:dr T:n.
Summa Banko. 1,646,676 21 11 270 41 10 1,796 58 18 120 1,648,633 11 11 15,800 2,000 10,000 13,000 4.000 1.000 15,599 31.000 20.000 22 Summa 11,759,075) 441 2,360 46 2,6511 391 10 13,763 26 15,560 [16 57 90 16 — 153 18 380 603 20 16 1,023| 56 29,943 2,000 10,000 13,000 603 4.000 1.000 46 16 15,599 31.000 20.000 22 — \ 18|— | 1201—| — 11,775,780 j — |- Anm.
Förhöjningen fl denna Hufvud-Titel utgör . 19,160: STOCKHOLM, TRYCKT MOS JOIL BECKMAN« 1854.
I Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 73, i N:o 73.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 31 Mars 1854, kl. 7 e. m.
Utlåtande, angående regleringen af utgifterna under Biås-statens Åttonde Hufvudtitel. (U. A.) Under åttonde HufvudtiteLn, sora innefattar anslagen till Ecklesiastikdepartementet, uppfördes vid sistlidne riksdag kontanta penningar 528,550 r:dr, indelda räntor till ett beräknadt värde af 152,800 r:dr, samt 81,704 f;r 16 k:r indeld och 3,900 t:r 16 k:r oindeld spanmäl, utgörande, efter 6 r:dr tunnan, 513,630 r:dr, eller tillsammans 1,194,980 r:dr.
Följande förändringar hafva vid denna Hufvudtitel ifrågakommit:
Klereci-staten. l:o.
Jemte det Kongl. Maj:t gifvit Rikets Ständer tillkänna, att genom särskilda Nådiga beslut den 1 Februari nästlidet år Kongl.
Maj:t förklarat korftrakts-prosten i Nyeds kontrakt berättigad att, Pl an och med är 1845, för Elfsbacka och Gåsborns församlingar uppbära tvänne prostetunnor, samt tillagt kontrakts-prosten i Helsinglands vestra nedre kontrakt, från och med den 1 Maj 1847:, en prostetunna för Woxna församling, äfvensom att Kongl. Maj:t i Nåder förordna!, att till könträkts-prosten i Wifolka och Walkebo häraders kontrakt skulle i samma afseende årligen utgå, för Ulrika församling, en tunna, och från Nykild' församling kronans der odisponerade kronotionde, utgörande 21 kappar, häri dock inberäknad en tunna spanmål, som förut gemensamt af dessa två sistnämnde församlingar sråsom prostetunna, utgått, har Kongl. Maj:t föreslagit, Bilt. till Ii.
Brot. 1853 $ 1854. 4 Sami. 1 Afd. 27 Höft. 1 * Slats-Utskottets Utlåtande, N:o 73. att (let sålunda beviljade spanmåls-beloppet måtte varda å stat uppfördt med tillsammans 3 tunnor 21 kappar.
Till detta Nådiga förslag, såsom grundadt på ett redan lagligen pröfvadt förhållande, får Utskottet tillstyrka Rikets Ständers bifall. 2:o.
Vidare har Kongl. Maj:t behagat meddela, att, uppå gjorda framställningar om beviljande af prostetunnor till kontrakts-prosten i Nyeds kontrakt för Nordmarks, Näsräms och Brattforss församlingar, till kontrakts-prosten i Mora kontrakt för Särna socken med dertill hörande
Idre kapell-församling, samt till kontrakts-prosten i Wifolka och Walkebo häraders kontrakt 11 kappar, eller fyllnad till en tunna uti det för Nykihls församling, på sätt ofvanberördt är, honom tillerkända belopp, Kongl. Maj:t funnit
Sig af den omständighet, att inom dessa socknar någon odisponerad kronotionde icke varit att för ändamålet använda, förhindrad att de begärda anslagen bevilja.
Då emellertid kontrakts-prostarne, enligt flere äldre författningar, vöre berättigade att för hvarje församling iuom prosteriet uppbära en prostetunna, är af Kongl. Majit nu äskadt, att ifrågavarande spanmåls-belopp måtte blifva af kronans behållna tionde :rnvisadt och å stat uppfördt med tillsammans 4 tunnor 11 kappar.
Och som kontrakts-prostarnes omförmälda rättighet synes icke böra vara beroende af den tillfälliga omständighet, huruvida någon kronotionde finnes inom församlingen odisponerad, får Utskottet jemväl tillstyrka Rikets Ständers bifall till Kongl. Maj:ts i detta hänseende gjorda Nådiga framställning. 3:o. Från Preste-ståndet har Utskottet erhållit remiss å en af biskop Fahlcrantz väckt motion, innefattande begäran, att enär Wester-Fernebo kontrakt numera bestode af 8 pastorater, och kontrakts-prosten följaktligen, enligt författningarne, vore berättigad till åtnjutande af 8 tunnor spanmål i prostelön, men han för närvarande blott uppbure 5£ tunna in natura, jemte lösen för 1| tunna efter markegång, med IG sk. per tunna i forlön, tillökning i prbstelönen måtte honom beviljas med värdet af ännu 1 tunna spanmål.
Då frågor af förevarande beskaffenhet synas lämpligen böra anmälas hos Kongl. Majit, som, sedan vederbörande myndigheter blifvit hörde, icke lärer underlåta att, derest de väckta anspråken finnas grundade, till Rikets Ständer aflåta Nådig proposition i ämnet, hemställer Utskottet, att ifrågavarande motion för närvarande ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 4:o.
I enlighet med Utskottets tillstyrkande i tretionde-andra punkten af dess Betänkande N:o 71 äro, på sätt bilagde tabell utvisar, till åttonde Ilufvudtitelns anslag af oindeld spanmål för Iilereci-staten på sjette Hufvud-titelns anslag för jord förluster genom kanal- och vaganläggningar öfverflyttade de för Sfa is -Usko t tets Utlåtande, N:o 73. 3 prestgårdarne i Lyrestads och Fägreds socknar af Skaraborgs län fastställde ersättningar, tillsammans 55 tunnor spanmål. 5:o.
Under titeln Klcreci-staten finnas i riksstaten uppförde 5 tunnor om deld spanmål, utgörande anslagen vin- och byggnadssäd till Loos kapellförsamling: men då denna post rätteligen bör upptagas å anslaget till kyrkors underhall. hemställer Utskottet, att densamma, på sätt å bilagde tabell skett, må få till sistnämnda anslag öfverflyttas.
Universiteten. 6:o. Kongl.
Majit, som funnit nödigt, att de löneförmåner, hvilka nu rore ansi agne till vice-bibliothekaricn samt förste och andre amanUenserne vid akademiska bibliotheket i Lund, blefve ökade för den förstnämnde från deras nuvarande belopp 41)0 r:dr till 700 r:dr, för förste amanuensen från 250 till 400 r:dr och för andre amanuensen från 200 till 300 r:dr, har derföre föreslagit, att dessa lönetillökningar måtte varda å ordinarie stat uppförde med tillsam mans 550 r:dr.
Då bibliothekets ständigt vexande samlingar och de i följd deraf ökade göromålen för tjenstemännen derstädes onekligen påkalla en förbättring af desses nu innehafvande löneförmåner, hvarigenom ock för framtiden någon uppmuntran må förefinnas för unge och skicklige män att med allvar och kärlek egna sig åt bibliothekets tjenst, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer måtte, såsom lönetillökning för ifrågavarande tjenstemän vid akademiska bibliotheket i Lund, anvisa för v. bibliothe karien 300 r:dr, för förste amanuensen 150 r:dr och för andre ama nuensen 100 r:dr årligen.
Uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt, till Utskottet remitterad, motion, har grefve Taube, H. E., anfört, hurusom Upsala universitets bibliotliek, af ålder den största bokskatt i riket, i sednare tider vore dels genom inköp, dels medelst donationer, betydligen utvidgadt, hvarigenom behof uppstått af ökad personal för samlingarnes ordnande och vård m. m.
Bibliotheket egde för närvarande, jemte bibliotliekarien och vice-bibliothekarien, endast en ordinarie amanuens, utom den genom enskild stiftelse inrättade amanuens-tjenst, hvilken, efter stiftaren, benämndes den Lidénska och åtföljdes af en ringa lön, nemligen 77 r:dr 9 sk. 5 rist. af testamenterade intresse-medel samt 75 r:dr af akademiens egna medel.
Tillsättningen af sistnämnde tjenst vore för öfrigt icke fri. utan skulle denna, enligt stiftarens föreskrift, vid hvarannan ledighet tillhöra en. medlem af Östgötha nation.
Bibliotheket hade derföre behof af en andre 4 State- Utskottets Utlåtande, N:o 73. amanuens, som kunde af Akademien tillsättas med afseende endast a tjen.'tens behof och Ilvars arbetsbiträde iinge anlitas i högre mätt, än som det för den Lidénska amanuensen bestämda lönebeloppet medgåfve.
På grund häraf har motionären föreslagit,, att för Upsala universitets bibliothek matte anslås en andre amanuens-lön till enahanda belopp, sorn Kongl.
Majit äskat för den andre amanuensen vid bibliotheket i Lund, eller 300 r:dr.
Som den vid Upsala akademis bibliothek anställda personal; af en bibliothekarie, en vice-bibliothekarie och en amanuens obestridligen är, äfven med det biträde, som af den s. k.
Lidénska amanuensen kan påräknas, otillräcklig för ordnande och vårdande af nämnde bibliothek, hvars rika och i sednare tider genom dyrbara donationer betydligt ökade samlingar vida öfverstiga Lunds bibliotheks, för hvilket dock tvänne amanuens-löner gro anslagna, linner Utskottet af behofvet oundgängligen påkalladt,. att vid:
Upsala akademis bibliothek en andre, af den Lidénska amanuens-tjensten: i afseende å göromålen helt och hållet oberoende, amanuens-beställning inrättas med enahanda lön, sorn lör den andre amanuensen vid Lunds bibliothek redan blifvit af Utskottet tillstyrkt, och föreslår derföre, att lön för en andre amanuens vid Upsala akademis- bibliothek med 3.00 r:dr årligen må å stat uppföras, att utgå trän och med: månaden näst efter den, uti hvilken tjernsten blifvit tillsatt.. 8:o.
Från Preste-ståndet har Utskottet erhållit remiss å, en af prosten Melander väckt motion, deruti, med framhållande af vigten, för så väl den vetenskapliga universal-bildningen, som skicklige elementar-lärares danande, utaf en ny profession vid Upsala universitet i de lefvande språken och den nyare litteraturen, i likhet med den,, sorn genom enskild mans frikostighet redan funnes; inrättad vid Lunds universitet, motionären föreslagit bildandet af en sådan, profession vid förstnämnda universitet, med årlig lön af 2,000 r:dr..
Utskottet anser visserligen önskvärd!,, att genom inrättande af en: profession äfven vid Upsala universitet i de lefvande språken och den nyare litteraturen en vidsträcktare bildning härutinnan kunde beredas, helst de moderna1 språken nu mera vid! elementar-läroverken till väsendtlig del ingå. i undénvisningen; men då det vid nämnde universitet finnes en. e. o., professor, i dien; moderna litteraturen och det hittills icke visat sig, att skicklige- lärare i de lefvande språken saknats vid elementar-läroverken samt för öfrigt mångfaldiga: andravigtiga behof taga statens tillgångar i anspråk,, hemställer Utskottet',. att förevarande motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 9:o.
Uti en inom Preste-ståndet af professor Lindgren väckt, till Utskottet remitterad, motion är anfördt, hurusom vid 184.0 och 1841 arens; riksdag åt hvardera af rikets båda universiteter 2 nya professors-löner å 1,600/ Sta/s- Utskottets Utlåtande, N:o 73] o r:dr anslogos, med föreskrift, att dessa löner skulle tillfalla de’ yngste professorerne, . hvarjemte, till utgående från allmänna indragnings-staten, anvisades åt Lunds universitet 4 och åt Upsala 2 löner till enahanda belopp, att utgå antingen till professores emeriti' eller ock, derest dessa efter Kongl. Maj:ts
Nådiga pröfning vid hvarje förekommande fall skulle anses böra vid afskedstagandet hugnas med bibehållandet af sina då egande inkomster, till desses efterträdare.
Det sednare alternativet hade hittills följts och bomme sannolikt att äfven hädanefter tillämpas, hvarföre, under förutsättning, att antalet af afskedsberättigade och afskedssökande professorer icke understege antalet af befintlige s. k. emeritilöner, i sjelfva verket funnes icke mindre än 10 ordinarie professors-löner till det ofvannämnde ringa beloppet al 1,600 r:dr.
Då lefnadskostnaden i de båda universitets-städerna under det sista decenniet betydligt ökats, måste innehafvarne af dessa löner, om de länge komme att qvarstå vid desamma, ådraga sig ekonomiskt obestånd.
Dessutom vore det fara värdt, att vid inträffande professors-ledigheter, den svaga lönen skulle afskräcka skicklige sökande att till tjensternas erhållande sig anmäla.
I synnerhet kunde sådant befaras i afseende å de professioner, hvilkas ämnen lage den allmänna bildningen och det praktiska lifvet närmare och åt sina utmärktare idkare öppnade andra vida mera, än den akademiska, vinstgifvande banor.
På grund häraf har motionären föreslagit, att ifrågavarande professors-löner måtte med 400 r:dr hvardera förhöjas; uti hvilken motion flere af Preste-ståndets ledamöter instämt, bland andra professor sigurdh, som dervid erinrat, att på Lunds universitets stat blifvit före år 1840 uppförd en professorslön å 1,600 r:dr, bildad af akademiens egna tillgångar, i följd hvaraf de ifrågavarande lönerna voro icke 10, såsom motionen innehölle, utan 11 till antalet.
Erkännande giltigheten af de skäl, motionären anfört, har Utskottet icke eller kunnat förbise, att då den akademiske läraren efter en lång lärotid samt mångfaldiga ansträngningar och försakelser, ändtligen erhållit en lärostol i sin Vetenskap, han ock hunnit spetsen af den bana, lian beträdt, och icke såsom andra statens embetsmän i motsvarande grader, eger utsigter att kunna vinna vidare befordran och derigenom komma i en af näringsomsorger mera oberoende ställning.
Derjemte bör i betraktande tagas, att han under sin till— ryggalagda akademiska bana ofta måst, så vida egna tillgångar saknats, för studiernas fortsättande åsamka sig skulder och äfven, sedan han hunnit det eftersträfvade målet, får vidkännas många och betydliga extra utgifter, såsom till böckers inköp, korrespondens och icke sällan understöd åt fattige studerande.
Och då de förut knappa lönerne, till följd af den alltjemt stigande lefnadskostnaden, måste blifva i samma mån otillräckligare, kan, om detta missförhållande får fortfara, lätt inträffa, att universiteten komma att sakna lämpliga personer för sina lärostolar.
Både billighet och det allmännas intresse 6 Slals-Utskollets Utlåtande, N:o 73. fordra alltså en förbättring af ifrågavarande professors-löner.
Enligt universitetens stater, finnas vid Upsala universitet 2 och vid Lunds 3 professors-platser med löner å 1,G00 r:dr, utom de för professores emeriti bestämda löner å enahanda belopp, utgörande vid Upsala universitet 2 och vid Lunds 4, i afseende å hvilka sednare löner, de der äro uppförda å allmänna indragnings-staten, Utskottet, vid regleringen af utgifterne under riks-statens nionde hufvudtitel, kommer att afgifva yttrande.
Beträffande alltså förstnämnde 5 professorsplatser, synas af ofvananförda skäl lönerne för dem lämpligen böra ökas till 2.000 r:dr, eller samma belopp, som vid sistlidne riksdag för då inrättade 2 nya professioner bestämdes; och får Utskottet följaktligen tillstyrka, att, till förhöjning af lönerne för ifrågavarande 5 professors-platser, deraf 2 vid Upsala och 3 vid Lunds universitet, en summa af 2,000 r:dr ina beviljas, att utgå med 400 r:dr för dem hvardera.
Element ar-lär overken. 10:o. Af Kongl. Majit är äskadt, att å anslaget för eleinentar-läroverken måtte uppföras en summa af 155 r:dr 33 sk., motsvarande den minskning i de till Wexiö gymnasium och Wisingsborg* skolestats-fond anslagne och till sitt fulla belopp bland läroverkens tillgångar beräknade inkomster, sorn uppstode genom föreslagen förändring i sättet för salpeter-hjelpens utgörande inom Jönköpings, Kronobergs och Kalmar län; och får Utskottet endast hänvisa till dess i Utlåtandet N:o 64, bilagan litt.
A. härutinnan redan gjorda tillstyrkande, i öfverensstämmelse hvarmed ifrågavarande belopp, 155 r:dr 33 sk., å närlagde tabell blifvit på förenämnda anslag upplordt. lito.
Uti särskilda, ifrån riks-stånden till Utskottet remitterade, motioner. hafva förslag blifvit väckta: a) af friherre Stjernstedt, A. IV.: att då de 15 tunnor spanmål, som genom enskild donation anslagits såsom lön åt den lektor vid Strengnäs elementar-läroverk, åt hvilken vården om Strengnäs domkyrkas bibliothek var anförtrodd, blifvit vid sednaste lönereglering för lärarne vid elementar-läroverken inberäknade i lektors-aflöningen. i följd hvaraf lön för bibliothekarie nu saknades, Rikets Ständer måtte till den vid nämnda läroverk anställda lärare i naturalhistorien, hvilken jemväl innehade bibliothekarie-befattningen, i sådant afseende anslå en årlig lönefyllnads-summa af 200 r:dr, eller åtminstone ersättning för de mistade 15 tunnorne spanmål, med deremot ungefärligen svarande Värde af 100 r:dr; b) af hr Carleson, E. II.: att, i anseende till det stora afståndet af 8 å 9 mil, som den ort, hvilken vöre belägen midt emellan Kalmar läns städer, Stais- l Iskallets Utlåtande, X:o 73. 7 hade till dessa städers skolor, samt då en undervisnings-anstalt lör den å denna trakt befintliga råa befolkning af högsta behof påkallades, Rikets Ständer ville till inrättande af en elementar-skola i den inom samma ort belägna köpingen Döderhultsvik, bevilja ett årligt anslag af 2,200 rdr, att utgå till aflönande af rektor och trenne lärare vid en sådan skola', c) af domprosten Björling: att åt en bibliothekarie vid Westerås gymnasium måtte anslås ett årligt arfvode af 200 r:dr; och har vid remissen å denna motion doktor Säve, med hvilken flere af Preste-ståndets ledamöter sig lörenat, uttryckt den önskan, att, hvarhelst enahanda behof förefunnes, staten till dess afhjelpande lemnade ett derefter afpassadt bidrag; d) af lektor Söderberg: att åt läraren i fremmande lefvande språk vid Wisby gymnasium, hvilkens lön utgjorde endast 300 r:dr, måtte, i likhet med hvad för dylika lärare vid öfriga elementar-lärovcrk blifvit beviljadt, anvisas en årlig lön af 600 r:dr, äfvensom att dessa lärare vid rikets samtlige elementar-läroverk finge efter 5 års väl vitsordad tjenstgöring löneförhöjning till 600 r:dr och efter 10 års till 1,000 r:dr; varande denna motion biträdd af flere Preste-ståndets ledamöter; e) af lektor Sonden, med hvilken doktor
Säve instämt: att nyssnämnde förmån af löneförhöjning efter vissa års tjenstgöring jemväl måtte förunnas lärarne i naturalhistorien vid rikets samtlige elementar-läroverk; f) af prosten Tranwus: att sedan från och med den 1 September 1849, då den genom Nådigt bref den 6 nästförutgångne
Juli för rikets elementar-läroverk fastställda öfvergångs-stat på Götheborgs stifts läroverk tillämpades, en af aflidne rektor Collander i lifstiden den 17 Maj 1811, medelst testamente gjord donation till förmån för kollegerne vid Götheborgs dåvarande trivial-skola af 3,000 rdr, deraf räntan skulle emellan desse till förbättring af deras löner lika fördelas, blifvit inberäknad i de löneförmåner, öfvergångs-staten tillförsäkrat de emot trivial-skolans kolleger svarande lärare vid det förenade läroverket, Rikets Ständer måtte, enär sådant vore stridande emot testators uttryckliga föreskrift, anvisa en Collanderskaräntemedlenmotsvarande summa, utgörande, efter bevillnings-afdrag, 171 r:dr årligen, att beräknas och utgå från den 1 September 1849; g) af professor Carlson: att, då läraren vore den lefvande kraft, som gåfve åt skolan dess styrka, ehvad form för denna blifvit utstakad, och han borde i den kunskapsgren, i hvilken undervisning lemnades, vara så förtrolig med dess rent vetenskapliga grunder, att han kände dess egendomliga lif. följde dess utveckling och kunde öfverse gången af dess tillämpade behandling vid den förberedande undervisningen, samt häraf visade sig angelägenheten, att redan innan lärare-verksamheten begynte, en grund vore lagd för sträfvandet att tillegna sig frukterna af en mera djupgående lärarebildning, åtgärder matte vidtagas för inrättande af lärare-seminarier, desto heldre som dels läraren efter år 1849 erhållit lörbätt - 8 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 73. ring i silia lönevilkor, i följd hvaraf man med mera skäl, än förr, kunde af denne fordra en större förberedelse, dels den vid samma tid började mera utvecklade undervisningen på real-linien otvifvelaktig! kräfde en med afseende derå beräknad lärarebildning; och ansåg motionären lämpligast, att de, som ämnade söka lärareplatser vid elementar-läroverken, genomginge en särskild kurs under ledning af universitets-läraren i de vetenskapsgrenar, hvilka de gjorde till ämnen för sitt studium, äfvensom att de vid den i universitets-staden befintliga kathedral-skola praktiskt inhemtade de allmänna grunderne för undervisningens methodiska behandling, under tillsyn och ledning af läro-verkets rektor., med biträde af dertill förordnade lärare, öfver hvilka begge kurser betyg borde meddelas. hvilka skulle åtfölja ansökningar till lärare-platser; varande af motionären föreslaget, att en summa af 10,000 r:dr måtte anslås till lärare-anstalter för blifvande lärare vid elementar-läroverken, att med lika belopp emellan de begge seniinarierne fördelas, samt att Eikets Ständer hos Kongl.
Majit i underdånighet anhölle om vidtagande af nödige åtgärder för dessa anstalters inrättande ; h) af hr Wallenberg, A. O.: att Hudiksvalls skola, som vore den enda offentliga läroanstalt inom den vidsträckta provinsen Helsingland^ med ett afstånd af 14 å 15 mil från Gefle och Hernösands läroverk, dit lärjungarne nu måste sändas, för att kunna fullända sin lärokurs, måtte lå sig beviljadt anslag till 2:ne nya lärare med C00 r:dr för hvardera, så att skolan kunde utvidgas till en högre sjelfständig lärdoms-skola, från hvilken ynglingarne afginge direkte till akademien: i) af hr Wahlund, E.: att, då de vid den i Christinehamn befintliga pa;- dagogi anställde tvänne lärare, hvilka hittills under förhoppning, att denna skola snart skulle förändras till ett elementar-läroverk, blott med de största ansträngningar förmått fullgöra sina åtaganden, förklarat, att de icke längre kunde fortsätta att lemna undervisning åt nuvarande stora antal lärjungar och ännu mindre i skolan intaga de flere, som hvarje termin der sökte inträde, ett elementar-läroverk med fyra lärare mätte i Christinehamn inrättas på statens bekostnad, under vilkor att denna stad förbunde sig icke allenast att bygga och underhålla erforderligt skolhus och tillhandahålla skolans rektor nödige boställsrum, utan ock att- fortfarande lemna det lönebidrag till skolans lärare, som af stadens medel hittills utgått; k) af riksdags-lullmäktigen Erik Jansson från Kopparbergs län, med hvilken riksdags-fullmäktigen Pehr Olsson från samma län instämt: att, till undvikande af de kostnader och öfriga olägenheter, som uppstode deraf, att lärjungarne vid Fahlu skola icke finge derstädes inhemta den undervisning, som erfordrades för afgång till akademien, utan måste derförinnan fortsätta sin lärokurs Stafs- Ut skottets Utlåtande} N:o 73. 9 lärokurs vid Westerås gymnasium eller någon ännu ailägsnare läroanstalt, Rikets Ständer mätte anslå nödige medel för Fahlu skolas utvidgning till ett fullständigt elementar-läroverk, i likhet med den i Orebro inrättade skola; samt 1) af riksdags-fullmäktigen Hans Pehrsson från Gefleborgs län: att, med afseende å svårigheten att bestämma, hvilka bland skolungdomen borde, enligt medgifvandet i Kongl, cirkuläret af den 6 Juli 1849, för medellöshet befrias från den påbjudna termins-afgiften, Rikets Ständer ville låta denna afgift alldeles försvinna och i stället öka det för Elementar-läroverken uppförda anslag med en motsvarande summa.
Som frågan om en allmän reglering af rikets elementar-läroverk för närvarande är på Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning beroende, samt det är att förmoda, att denna reglering, för hvars tillvägabringande anslag redan vid 1847 — 1848 årens riksdag beviljades, snart må vara att förvänta, anser Utskottet ej lämpligt att, vid sådant förhållande, Rikets Ständer nu ingå i bedömande af serskilda organisations och aflönings med andra frågor, som röra regleringen, utan torde vederbörande vända sig till Kongl.
Majit, som icke lärer underlåta att vid den förestående regleringen taga deras anspråk i Nådigt öfvervägande; hvarföre Utskottet, som, hvad särskildt beträffar den af en motionär väckta fråga om inrättande af lärare-seminarier, icke kan annat än erkänna nyttan af dylika anstalter för lärarens så theoretiska som praktiska bildning för hans kall, men anser äfven denna fråga endast i sammanhang med den allmänna regleringen böra under pröfning komma, hemställer, att förevarande motioner ej må till någon särskild Rikets Ständers åtgärd föranleda» 12:o. Från Preste-ståndet har Utskottet erhållit remiss å en af prosten Arosenius C.