Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I betraktande af de skäl, Fullmäktige i Riksgälds-kontoret anfört för sitt yrkande, att Riksgälds-kontoret, utan annat vilkor, än depositions-bevisen innehålla, måtte återbekomma de af Banken till förvar emottagna partial-obligationerna, och då det synes mindre lämpligt, att Rikets Ständers ena verk skulle behöfva erlägga afgift till det andra för vårdandet och förvarandet af handlingar, som till betryggande af det allmännas säkerhet blifvit af det förra verket hos det sednare deponerade, anser sig Stats-utskottet böra tillstyrka, att Rikets Ständer må förklara och förordna, att de i Bankens vård befintliga, Riksgälds-kontoret tillhöriga, fyra packkistor, deruti oftanämnda handlingar blifvit inlagda, böra, emot depositions-bevisens återställande, utan afgift, från Banken till Riksgälds-kontoret utlemnas; hvarom Banko-utskottet, derest denna framställning varder af Rikets Ständer bifallen, torde, för verkställigheten af Rikets Ständers sålunda meddelade beslut, genom utdrag af Riks-ståndens protokoll, underrättas.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 2 Jan. 1851, kl. half 2 e. m.
Memorial, angående hyresfri upplåtelse af ett rum i Riksgälds-konforets lius för härvarande Ränte- och Kapital-försäkringsanstalt.
(RG:S Afd )1 O Efter derom af direktionen för Ränte- och Ivapital-försäkringsanstalten inom Stockholms stad och län, i början af nyssförlidet år, gjord anhållan, hafva Fullmäktige i Riksgälds-kontoret medgifvit, att ett i jordvåningen af kontorets hus beläget och Stals-V[skottes Memorial, fl:o 17. 5 och från öfriga i samma våning befintliga lägenheter afskiljdt rum, hvilket, sedan de dittills der förvarade tryckta äldre revisionsberättelser och räkenskapsutdrag, jemte åtskilliga Kongl. f. d. Nummer-lotteriet samt fordna General-assistans-kontoret och f. d.
Filial-diskonterna rörande handlingar och räkenskaper, blifvit till annan lokal inom nämnde hus förflyttade, kunde af Riksgälds-kontoret utan olägenhet eller afsaknad undvaras, finge tills vidare af bemälde direktion, utan hyra eller afgift, begagnas till kontorslokal, hvilken förmåns beviljande för den förste här i riket bildade ränte- och kapital-försäkringsanstalt
Fullmäktige ansågo öfverensstämma med den åsigt och i sin mån befrämja det syftemål, som föranledt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 26 Mars 1845, deruti Rikets Ständer erkänt vigten och angelägenheten deraf, att dylika inrättningar, hvilkas fördelaktighet i både allmänt och enskildt hänseende erfarenheten inom andra länder vitsordat, äfven härstädes blefve tillvägabragte.
Jemte anmälandet af den sålunda tills vidare medgifna hyresfria upplåtelsen af ofvannämnde rum, dervid för öfrigt fästats det vilkor, att ränte- och kapital-försäkringsanstaltens direktion, utan anspråk på framtida ersättning af Riksgälds-kontoret, borde bestrida kostnaderna för rummets erforderliga reparation, m. m., hafva Fullmäktige uti skrifvelse till Stats-utskottet hemställt, att samma rum, såvida det efter innevarande riksdag icke komme att för Riksgälds-kont orets egen räkning eller annat allmänt ändamål behöfvas, må fortfarande af merbemälde ränte- och kapilalförsäkrings-anstalt få hyresfritt begagnas.
Och har Stats-utskottet, med anledning af denna hemställan och vid de af Fullmäktige uppgifna förhållanden, ansett sig böra tillstyrka, att omförmälde rum fortfarande må af ränte- och kapital-försäkringsanstalten inom Stockholms stad och län hyresfritt få tills vidare begagnas, dock med Fullmäktige i Riksgälds-kontoret förbehållen rätt att, när dc så för godt finna, samma rum återtaga.
Brot. 1850 y 1S51. 4 Sami. i Afd. 7 Hafi.
STOCKHOLM; F. d. Schults»’» Boktryckeri, 1851. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 18. 1 N:o 18.
Utsk. d. 7 Jan. 1851, kl. 6 e. m.
Memorial: Till Stats-utskottet har Hedervärda Bondeståndet remitterat en af Anders Nilsson från Hallands
Län väckt motion, angående vidtagande af sådana åtgärder, som kunna tillförsäkra åboer å så kallade
Stomhemman en tryggare besittningsrätt å dessa hemman; men då Stats-utskottet anser denna fråga, såsom icke inverkande på Statsverkets inkomster eller utgifter, ej tillhöra dess handläggning, får Utskottet, med stöd af 44 § 3 mom.
Riksdags-ordningen, förenämnda motion återlemna, för den åtgärd Rikets Ständer finna med åberopade § öfverensstämmande.
Ank. till Exp. Utsk. d. 7 Jan. 1851, kl. 6. e. m.
Uttalande, i anledning af väckt motion om anslag af Statsmedel till uppförande af en Stenbro öfver Skellefteå eif. (U. A.) Till Stats-utskottet har Hedervärda Bondeståndet remitterat en af Riksdagsfullmäktigen Johan Westermark från Westerbottens
Län väckt motion, deruti han Bih. lill R.
St;s Brot., 1850 & 1851. 4 Sami. 1 Afl. 8 Haft. 1 2 Stats-Ulskottets Utlåtande, N:o 20. anhållit, att, då den öfver Skellefteå eif invid Skellefteå kyrka byggda 529 alnar långa träbro, försedd med 19 bro-kar och 14 isbrytare, i anseende till oupphörliga reparationer, kostade i årligt underhåll högst betydliga summor, hvartill den för öfverfarten fastställda bro-taxa lemnade ringa tillskott, samt fråga uppstått om berörda bros ombyggande af sten, men nämnda socken, hvilken med ett skattetal af endast 185 mantal på en areal af lika storlek med Uplands, ålåge att, utom ifrågavarande bro, underhålla allmänna vägar till en längd af 24 mil, samt bygga och vidmakthålla en mängd stora och kostsamma broar öfver de flera elfvar som genomskuro socknen, saknade förmåga att bestrida de kostnader som den tillämnade ombyggnaden erfordrade, Rikets Ständer måtte för detta ändamål bevilja ett anslag af 41,587 R:dr 16 sk. banko.
Enär, enligt gällande författningar, alla som å landet hemman eg a eller bruka, äro skyldiga att vägar rödja och broar bygga, anser Utskottet, om äfven detta allmänna besvär understundom skulle för de byggnadsskyldige medföra ej obetydlig tunga, hvari lindring kunde vara önskvärd, Statsverkets tillgångar dock icke medgifva att till bekostande af byggnadsföretag utaf den beskaffenhet som ifrågavarande, bevilja anslag, utan får å förevarande motion afstyrka Rikets Ständers bifall.
Utsk d. 7 Jan. 1851, kl. 6 e. m.
Utlåtande, i anledning af vackt motion om anslag af Kronotionde till Askersunds Stadsför samlings kyrka. (U. A.) Från Vällofliga Rorgare-ståndet har till Stats-utskottet blifvit remitterad en af Herr G. 0.
Sundblad väckt motion, deruti han anhållit, att som Askersunds stad, hvilken vid dess grundläggning i medlet af 1600-talet, uti ecklesiastikt hän - Stals-Utskottets Utlåtande, N.-o 20. 3 seende skiljdes ifrån den, staden till större delen omgifvande, landsförsamlingen af samma namn och sedermera utgjort ett serskildt pastorat, alltid för sin kyrkokassa saknat förmanen af sådant krono-tionde-anslag, som under benämning af vinoch byggnads-säd tillgodonjötes af de fleste bland Rikets församlingar, och hvaraf den känbaia olägenhet för ifrågavarande mindre församling uppstått, att någon kyrko-kassa af betydenhet der icke kunnat samlas, hvilket åter haft till följd att nödiga befunna reparationer å kyrkan måst antingen bekostas af stadens, för andra behof afsedda enskildta kassa, eller ock uppskjutas, alldenstund församlingens mestadels obemedlade invånare, utgörande endast något öfver 1000 personer, icke kunnat åtaga sig att genom serskildt uttaxerade afgifter fylla det ifrågasatta behofvet, Rikets Ständer måtte, med anledning af hvad sålunda blifvit anfördt och med afseende derå, att alla öfriga städer i Örebro
Län åtnjöte årligt anslag af vinoch byggnads-säd, nemligen:
Örebro åtta tunnor, Lindesberg fem och Nora tre tunnor, oaktadt dessa städer äro förenade med betydliga landt- och bergs-församlingar, bevilja Askersunds stadsförsamlings kyrka ett årligt krono-tionde-anslag af 6 å 8 tunnor spanmål, såsom vin- och byggnads-säd.
Som, enligt hvad kronans räkenskaper innehålla, Askersunds stadsförsamlings kyrka fått sig anslagna 2 tunnor 21,3 kappar
Råg och 1 tunna 10,7 kappar Korn, eller tillsammans 4 tunnor spanmål, och vid sådant förhållande kyrkan är i hufvudsaklig mån uti åtnjutande af den fördel motionären åsyftat alt åt densamma bereda, finner Utskottet sig böra hemställa, att ifrågavarande motion varder af Rikets Ständer lemnad utan afseende.
Stockholm den 7 Januari 1851. 4 Stats-Ulskottets Utlåtande N:o 21.
Utsk. d. 7 Jan. 1851, kl. 6 e. ro.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om lönetillokning ät ■Härads-skrifvaren Bjoerklund på Öland. U. A.
Uti en hos hedervärda Bonde-Ståndet väckt, och till Stats-Utskottet remitterad motion har Riksdagsfullmäktigen Anders Nilsson från Kalmar Län, under förmälan att af de 6,000 R:dr, som vid 1844 och 1845 årens Riksdag blifvit beviljade till förbättring uti Kronofogdars och Härads-skrifvares lönevilkor, hade Kronofogden i Ölands norra
Mot fått sig tillagd en årlig lönetillokning af 126 R:dr, men deremot Härads-skrifvaren i samma fögderi, U. E. H.
Bjoerklund, icke erhållit den ringaste löneförbättring, anhållit, att, enär den förre med en oindeld lön af 85 R:dr bekommit 126 R:dr, Rikets Ständer för den sednare, som ej egde mer än 55 R:dr i oindeld lön, och svaga, på flera ställen belägna, bohemmansdelar samt, efter den beräkningsgrund som för Kronofogden blifvit följd, hort undfå 81 R:dr 24 sk. årligen, derom Bjoerklund hos Kongl. Majit förgäfves gjort underdåniga framställningar, ville anslå dels 489 R:dr, såsom ersättning under de sednast förflutna 6 åren, dels 81 R:dr 24 sk. att årligen, från och med det innevarande, till honom utgå.
Då det vid 1844 och 1845 årens Riksdag beviljade, och vid sednaste statsrcgleringen jemväl uppförda reservations anslag af 6,000 R:dr blifvit stäldt till Kongl. Majrts
Nådiga disposition, att användas till arfvoden åt de Kronofogdar och Härads-skrifvare, hvilka vore i mesta behof af förbättring i sina aflöningsvilkor, samt det således ankommer på Kongl Maj:ts Nådiga pröfning om och i hvad mån den ene eller andre af landtstats-tjenstemännen företrädesvis hör komma i åtnjutande af ifrågavarande anslag, hemställer Utskottet: att berörde motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
STOCKHOLM, tryckt nos isaac marcus, issi.
Stata-Utskoltets Memorial, N:o 22 och Utlåtande N:o 23. 1 N: o 22.
Ank. till Exp.-Utsk. den 15 Jan. 1851 kl. 1 e. m.
'Ull Stats-utskottct har Hedervärda Bonde-ståndet remitterat en af Peter Mårtensson från Jönköpings län väckt motion, angående nedsättning och likformighet i postporto’t öfver hela riket; men då Utskottet anser denna fråga icke tillhöra dess handläggning, får Utskottet, med stöd af 44 § 3 mom.
Riksdags-ordningen, förenämnde motion återlemna, för den åtgärd Rikets Ständer finna med åberopade § öfverensstämmande.
Utlåtande, i anledning af väckte motioner, om befrielse för Rusthållare att erlägga mötesp asser olans för indelda kavalleriets hästar. (U. A.) Till Stats-utskottet hafva blifvit remitterade 2:ne i Hedervärda Bonde-ståndet af Riksdagsfullmäktige Pehr Nilsson från Christianstads län och Jöns Mänsson från Malmöhus
Ian gemensamt samt af Daniel Danielsson från Jönköpings län väckto motioner, deruti, under åberopande ej mindre af den hårda tunga, rustningsbesväret medförde, än ock af den grundsats, att utgifterne för armeens öfning, såsom en för rikets innebyggare gemensam angelägenhet, borde bestridas af statsanslag och icke hvila på den jordbrukande klassen allena, motionärerne föreslagit, att mötespassevolansen för indelda kavalleriets hästar måtte försvinna, hvarförutan Daniel Danielsson anhållit om upphörande af den ansvarsskyldighet, rusthållarne nu hade sig ålagd i Bih. lill R.
SL Fröt. iS50 9 iS5t.
4 Sami i Af<L 9 Baft. ■> - . y \ 2 Slats-Vtskottets Utlåtande, A’:o 24. och för rustningen, sedan mönstergild karl med häst och mundering blifvit tilt kommendering ailemnad.
Vid betraktande deraf, att rusthållen åtnjuta befrielse från grundränta å rusthållsstammen samt dessutom tillgodonjuta mer och mindre betydliga augmentsräntor, äfvensom med fästadt afseende å den betydliga lindring i skattebördor, hvilken vid 1840—1841 årens riksdag blifvit rusthållare förunnad, medelst den af Kongl..
Ständer då medgifna befrielse för mötespassevolansens utgörande för manskapets underhåll, finner Utskottet sig böra tillstyrka, att de i berörde motioner gjorde framställningar icke måtte till någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda.
N:o24.
Ank. till Exp. Utsk. den 15 Jan. 1851 kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om anslag till byggande af en flottbro öfver D aleif ven. (U. A.) Hedervärda Bonde-ståndet har till Stats-utskottet remitterat en af Ribsdagsfullmäktigen Erik Andersson från stora Kopparbergs län väckt motion, deruti han,, under förmälan af den olägenhet och våda, som för närvarande vore förenade med farten å färja öfver den del af Dalelfven, som löper förbi Gustafs sockenkyrka, till förekommande hvaraf en flottbro vore af behofvet högeligen påkallad, anhållit, att,, då nämnde socken, bestående af endast något öfver 55 mantal, saknade erforderligt byggnadsvirke samt beboddes af högt beskattade och i knappa omständigheter stadde åboer, hvilka icke mäktade bekosta nämnde brobyggnad, Rikets Ständer måtte såsom bidrag dertill bevilja hälften af den i upprättadt kostnadsförslag upptagna summa 7127 rdr 36 sk. rgs, eller ett anslag af 2 å 3000 rdr banko.
Då skyldigheten att vägar rödja och broar bygga åligger alla, som å landet hemman ega, och ifrågavarande brobyggnad icke är af den allmänna beskaffenhet, att staten kan anses böra dertill bidraga, saknar Utskottet skäl Stats-Vtskotlels Utlåtande, N:o 25. 3 att å förevarande motion tillstyrka Rikets Ständers bifall.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 15 Jan. 1851 kl. 1 e. m.
VHatande, i anledning af väckt motion om gratifikation åt Kronofogden, Assessor en Morén. (U. A.)
Uti en hos Hedervärda Bonde-ståndet väckt och till Stats-utskottet remitte, iad motion har Riksdagsfuilmäktigen Jan Ersson från Upsala län föreslagit, att Kronofogden i andra fögderiet af nämnde län, Assessoren A. G. Morén, hvilken under utöfuingen af sin tjenstebefattning skall hafva tillskyndat
Stats-verket betydligt ökad inkomst af Nyqvarns qvarn och bro, och städse ådagalagt nit och oegennytta, samt nu vid en framskriden ålder, med försvagad hälsa, vore, i följd af åbragta förluster, stadd i knappa omständigheter, måtte, såsom ett lämpligt vedermäle af Rikets Ständers erkänsla och välvilja, undfå antingen för en gång 4000 rdr bko, eller ock en årlig pension af 400 rdr samma mynt.
Utskottet, som anser det mindre lämpligt att på en enskild motionärs framställning ingå i pröfning af Assessoren Moréns förtjenster, hvilka Utskottet, utan att vilja desamma i någon mån underkänna, icke är i tillfälle att bedömma, håller före, att en synnerligen skicklig och nitisk tjensteman, utom den tillfredsställelse, medvetandet af uppfyllda pligter medför, ej går miste om den belöning, som Kongl. Maj:t i nåder kan finna ett utmärkt välförhållande i Statens tjenst förtjena, och får Utskottet alltså tillstyrka, att hvad, uti ifrågavarande motion blifvit föreslaget icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stockholm den 15 Januari 1851. 4 Slats-Vtskollets Utlåtande, N:o 26.
Anfe. till Esp.-Utsk. d. 15 Jan. 1S51 kl. 1 e. ra.
Utlåtande, med anledning af Kongl. May.ts Nådiga Proposition, angående utbyte af en del utaf den för Götha Artilleri-regementes äldre stallbyggnad i Götheborg upplåtna tomtplats emot en annan derstädes belägen nämnde stad UUIiörrg lägenhet.
Med anledning deraf, att, sedan Kongl Maj:t genom Nådigt bref den 18 Februari 1848 tillåtit, alt till byggnadsplats för ett då tillåmnadt nytt sjukhus i suden Götheborg finge användas bastionen Carolus Dux af Götheborgs f. d. fästning, det i afseende å den utsedda byggnadsplatsens omgifning förekommit, att denna plats angränsades af det tomtqvarter, som år ISIS blifvit af Götheborgs stad kostuadsfritt upplåtet till stall-bvggnad för Götha Artilleri-regemente, och hvilket qvarter till mer än hälften, eller den näst intill sjukhustomten belägna rymden, begagnades till upplag för spillningen från nämnde regementes stallar, samt direktionen för det numera under byggnad varande sjukhuset, som ansett, att den osunda utdunstningen från det på omförmälda ställe befintliga spiltnings-upplag, ofelbart korame att menligt inverka på sjuk-personalens hälsovård, fördenskull hos Magistraten i Götheborg gjort framställning om anvisande af annan plats för spilluingeus uppläggande, har bemälde magistrat, på grund af vederbörligen erhållet uppdrag, under den 1 Februari 1850, uti en af Kongl. Majrts befallningshafvande i Götheborgs och Bohus län insänd och förordad skrift, i underdånighet anhållit, att den del af förenämuda, at Götha artilleri-Regemcnte år 1818 öfverlåtua, tomt-qvarter, hvilken närmast gränsade intill sjukhusets område och hittills varit begagnad för uppläggande af spillningen från berörde regementes stall, samt, enligt en af magistraten aflemnad charta, innehölle 114 J- alnars längd och 25 alnars bredd eller en areal af 2,920 qvadratalnar, måtte till Götheborgs stad återlemnas, emot det att staden i utbyte skulle åt kronan, för regementets behof i nyssberörde hänseende, upplåta en dertill lämpligare ansedd tomt - Stats-Vtskottels Utlåtande, K:o 26. 5 plats af enahanda rymd, innehållande 73 alnars längd och 40 alnars bredd samt belägen emellan regementets begge stallar, Larmgatan, Artilleri-platsen och Vallmuren; Iwarjemte Magistraten hemställt, att, i händelse det sålunda föreslagna tomtbytet blefve i nåder bifallet, detsamma finge ega rum efter förloppet af ett år, vid hvilken tid sist omnämnda tomtplats, som då var utarrenderad, kunde af staden disponeras.
Sedan Kongl. Krigs-kollegium under den 20 Juni 1850, efter det chefen för Götha artilleri-regemente, äfvensom Fortifikations-befälhafvaren i Götheborg hörde blifvit, med underdånigt utlåtande i frågau inkommit, samt Kongl. Maj:ts befallningshafvande i Götheborgs och Bohus län, med anledning af hvad Kongl Krigskollegium i ämnet anfört, under den 21 September samma år insändt ett af magistraten den 7 i samma månad nfgifvet underdånigt yttrande, deruti magistraten, å stadens vägnar, ytterligare medgifvit, att, i enlighet med förbemälde regementschefs af Krigs-kollegium understödda begäran, den emellan Götha artilleri-regementes äldre stall och nuvarande upplagsplatsen för gödselsamlingen anlagda gränd eller gata finge till 12 alnars bredd utläggas; så har, vid sådant förhållande, och då Götheborgs stad, endast för att åt det tillämnade nya sjukhuset derstädes bereda en lämplig omgifning, föreslagit det omförmälda tomtebytet, och dervid i stället för den af Götha artilleri-regemente nu begagnade, för det ena stallet serdeles olämp1 gt belägna, plats till gödsel-upplag, erbjudit en tomt af lika areal, men af högre varde, samt derutöfver ytterligare medgifvit, att den plats, som af Kronan skulle afstås, finge, enligt regements-chefens begäran, minskas med hvad, sora erfordras för att kunna till 12 alnars bredd utlägga den bakom det äldre artilleri-stallet befintliga gränd eller gata, Kongl. Maj:l uti aflåten nådig preposition, som blifvit från samtlige Riks-stånden till Utskottet remitterad, behagat föreslå Rikets Ständer att till det ifrågaställa tomtutbytet emellan Kronan och staden Götheborg, uppå ofvanberörde af stadens magistrat föreslagna och medgifna vilkor, samtycka.
Då, på sätt den nådiga propositionen, samt dertill hörande handlingar i öfrigt upplysa, såväl Kongl.
Majit och Kronan, som staden Götheborg af ifrågavarande tomtutbyte hemta ömsesidig fördel, får Utskottet tillstyrka Rikets Ständer att dertill lemna bifall.
Stockholm den 15 Januari 1851. 6 Stats-Ulskottets Utlåtande, 1S:o 27. N:o 27.
Utsk. d. 15 Jan. 1851 kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Majlis nådiga proposition, angående eftergift af ett Kronan tillfället dana-arf efter aflidne Postmästaren A. Wallvik. (I. A.) Sedan hos Kongl. Maj:t Fattigvårds-styrelsen i köpingen Trelleborg underdånigst anhållit, att, sorn Postmästaren derstädes Adolf Wallvik i December månad 1847 utan kände arfvingar med döden afgått, samt, efter i behörig ordning utfärdad kallelse, icke heller några arfvingar sig anmält, vid hvilket förhållande Wallviks behållna qvarlåtenskap kom me att såsom dana-arf tillfalla Kongl. Maj:t och Kronan, berörde behållning, utgörande, enligt verkställd utredning, en summa af 143 rdr 25 sk. 6 rst banko, måtte, med afseende å den betydliga fattigförsörjning, hvarmed Trelleborgs samhälle vore betungadt, och i följd hvaraf dess medlemmar sett sig nödsakade att, för beredande af erforderligt utrymme, uppföra ett nytt fattighus, varda anslagen till bidrag vid uppförande af berörde fattighus eller till de fattiges försörjning derstädes; så har Kongl. Maj:t, efter att häröfver hafva inhemtat
Dess befallningshafvandes i Malmöhus län underdåniga utlåtande, vid betraktande af de omständigheter, som rörande köpingen Trelleborgs fattigvård blifvit i underdånighet upplysta, uti en till Rikets Ständer aflåten och från samtlige Riks-ståuden till Utskottet remitterad nådig proposition, behagat föreslå, att
Kronans rätt till omförmälde dana-arf måtte på nämnde köping, till förmån för dess fattigvård, öfverlåtas.
På de skäl, den nådiga propositionen innehåller och med afseende å beloppets obetydlighet, får Utskottet tillstyrka Rikets Ständer att, med bifall till högstberörde nådiga proposition, medgifva, det må Kronans rätt till ifrågavarande dana-arf till förmån för köpingen Trelleborgs fattigvård efterskänkas.
Stockholm den 15 Januari 1851. Slats-Vtskottets Utlåtande, N:o 28. 7 N: o 28.
Ank. till Exp.-Utsk. den 15 Jan. 1851, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Majds Kådiga proposition, angående eftergift af ett Kronan tillfallet dana-arf efter enkan Helena Maria Hansdotter.
Efter det Malmö stads äldste, uti en genom Kongl. Maj:ts befallningshafvande i Malmöhus län insänd underdånig ansökning, anhållit, det Kongl. Maj:t täcktes i nåder tillerkänna nämnde stads fattig-arbets-inrättning det belopp af 291 rdr 28 sk. 11 | rst banko, hvilket, såsom dana-arf efter arbetskarlen Anders Pettersons enka, Helena Maria Hansdotter, Kronan tillfallit, samt i följd deraf tillåta fattigvårdsstyrelsen att omförmäldta belopp lyfta, hvilken ansökning Kongl. Maj:ts befallningshafvande, med afseende å den talrika fattigpersonal, nämnde samhälle eger att försörja, med sitt underdåniga förord understödt; så har Kongl. Maj:t, med fästadt afseende å hvad
Dess befallningshafvande sålunda anfört, uti en till Rikets Ständer aflåtcn och från samtlige Riks-stånden till Utskottet remitterad proposition behagat föreslå, att
Kronans rätt till ifrågavarande dana-arf måtte till förmån för fattigvården i Malmö stad eftergifvas.
Med anledning häraf och då, utom hvad Kongl. Maj:t i Sin nådiga proposition behagat anföra, äfven förekommer, att, genom kolerafarsotens härjande i Malmö förlidet år, dess fattigvård blifvit i betydlig mån betungad samt ett större antal värnlösa barn fallit allmänna fattigförsörjningen till last, finner Utskottet sig hafva så mycket mera skäl tillstyrka Rikets Ständer att, med bifall till den nådiga Propositionen, för
Malmö stads fattigvård efterskänkta kronans rätt till ifrågavarande dana-arfs-medel.
Stockholm den 15 Januari 1851. » 8 Slats-Utskotlets Utlåtande, N:o 29.
Maj:ts Nådiga propo sition, angående eftergift af ett Kronan tillfället dana-arf efter husmannen Nils Hansson Modig. (L A.) Sedan Kongl. Maj:ts befallningshafvande i Malmöhus län i underdånighet anmält en af fattigvårds-styrelsen i Sallerups socken och Oxie härad af nämnde län framställd anhållan, att, som husmannen Nils Hansson Modig i östra Kattarp af nämnde socken utan arfvingar aflidit, samt, af sådan anledning, Oxie Häradsrätt genom utslag den 4 Februari 1850 förklarat, det behållningen af den allidnes qvarlåtenskap, uppgående enligt verkställd utredning till 127 R:dr 20 sk. 2 rst banko, borde såsom dana-arf Kronan tillfalla, Kronans rätt till berörde arfsmedel måtte till förmån för Sallerups fattigvård efterskänkas, helst Nils Hansson Modig i lifstiden skall hafva yttrat den afsigt att på nämnde sockens fattigkassa öfverlemna den egendom, som vid hans död kunde finnas efter honom i behåll, hvarom ock^ vittnen inför Ilärads-rätten blifvit afhörda, ehuru det uppgifna förhållandet icke kunnat till— räckligen styrkas; så har Kongl. Maj:t, med afseende å härvid förekomna omständigheter, uti aflåten nådig proposition, som af samtlige Riks-stånden blifvit till Utskottet remitterad, behagat föreslå, att statens rätt till ifrågavarande dana-arf måtte på fattigvården i Sallerup öfverlåtas.