Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De hufvudsakligaste byggnadsföretag, som af berörde medel blifvit bekostade, voro följande: Nytt Casernhusvid Packartorget för Renhållningshjon nen, samt reparationer å allmänna reservoirerna . . 14,199:24. 8.
Å n gfa r t y gs b r y gg a n s tillbyggnad vid Riddareholmen . 6,165: 19. 8.
Dues d’Al bes, Moringar och kumlen 2,069: 17. — Hamn- och Lastageplatsen, Roddare och Tvättbryggors, Passagebroars och Afloppstrummors underhåll och förbättring 70,914: 46. — orra Auctionshusets inredande för Drätsel- och Inqvarterings-Commissionerne . . £),836: 19. 9.
Nya localer inom Rådhuset för den Ar 1838. 1839. 38,276 63,455 1840. 1841. 1842.
Medeltal. 69,830 >8 43,611 75,831 23 58,201 56 Ar 1838. 183!). 1840. 1841. 1842.
Medeltal. centralicerade K ä ni ners-R ättens Afdelningar, Stadens Poli ti e-Ä tube ts- oell Byggnings-samt Handels-Collegier och Justitiae - Collegii Kammar-Contor.
Cellers och Arre - 6,491: 3. lo. Radhuset . . . 10,293:41. 4.
Jernvägen: tillbyggnad af den så kallade Fougelsbro, samt underhåll af broar och stallninga r för jernets resning m. m. 15,113: 37. — Badsumpar under nya Kungshol rasbron , till allmänt begagnande . . 875:39.11.
Nya skjul vid Auctionshuset å Riddareholmen, till Auctions - sakers förvarande . . 1,766:40. l. Nya Flottbroar vid Kungsholmen och nya trappor uti Pelarebacken . 970: 42. 6.
Nytt våghus vid Munkbron, contraheradtatt upp - T a b eli, tillhörande Öfve r-Ståthål la re-Embetets Berättelse om Stockholms Stads tillstånd i ekonomiskt och statiststiskt afseende åren 1838—1842.
J o r cl. >0 7T1 St. 3,961 Tuni. 1,669 a Tuni. 261 (X. 77- n> o 2 aq 3 Tuni.
Tuni 538 2,468 U t s ä d K < dq tS St. 30 T:r T:r T:r T:r T:r T:r Medelafkastning, sedan utsädet är afdraget.
Sd T:r T:r T:r T:r T:r T:r T:r 3,569 LU 23,116
Under haline kreatur.
C ' v. St. 2,295 St. 224 St. 1,042 St. 21 W) Si.
213 St. 976 St. 37 Uppskattni ngsvärde.
R. t-i O cL R.
Summa. R.
R:dr 33,978,800 s t a t s- B i d r a a O - Bevillning.
W Efter 2:3ra Artikeln. tz> rOl?
< S7 rj> s : H 7 o 3
R:dr s. r. R:dr 32,709 22 67,958 3 2 160,245 20 10 22,695 o a §■ 2 ~-d £
R:dr s. 6 16,666 32 R:dr 379,541 S t ä n d i g e Räntor. s. r. R:dr s. 13 11 130 — R:dr 14,303 c/> 5 3 R:dr s 45 7 14,433 45 I I o fi o ca u S- c? C? fj cd 532 C/5 EJ Cl.
O 3 65 a C/i £ CD C/i ca C/i g g u cn R:dr s. r. 12,310 22 10 I R:dr R:dr 42,694 S. r.
R:dr s. r. R:dr s. r. R:dr ~ s. r. R:dr s. r. R:dr S. r. 2 10 61,811 18 4 CO I- & CO PO 17 2 763,313 22 3 Stockholm den 12 December 1844. 31 LEWENHAUPT. F. Edelstam. i@m håjt*i?s BEFALLNINGSHAFV ANDES UTI Upsala Uän TILL KONGL, måj:t i underdånighet afgifne FEMÅRS-BERÄTTELSE för Åren 1838, 1839, 1840, 1841 och 1842. STOCKHOLM, 1844.
T RYCKT HOS P. A. KORSTEDT & SÖNER, Kongl. Boktryckare.
1 Stormäktig’ste, Aller nådigste Konung!
Då den tid nu är för handen, vid hvilken, enligt Eders Kongl. Maj:ts nådiga Cirkulär den 17 April 1821, del åligger Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande, all i underdånighet afgifva sin Berättelse om Upsala Läns tillstånd i ekonomiskt och statistiskt afseende under de Fem åren 1838, 1839, 1840, 1841 och 1842, har jag, underdånigst åberopande de åren 1822 och 1828 afgifna relationer i hvad de röra Länets allmänna naturbeskaffenhet, som icke någon förändring undergått, skolat, i den ordning Formuläret föreskrifver, anmäla följande såsom tillägg lill de 2:ne i nåder anbefallda Tabellerna för landet och för städerna, hvilka nu underdånigst bifogas. §. 1.
Allm ii n beskaffenhet.
Till bortskaffande af de förderfliga samlingar utaf stillastående vatten, som ännu på ganska många ställen hindra landets odling och förbättring, hafva, särdeles efter sista Riksdag, med biträde af de medel, som Eders Kongl. Maj:t i nåder läckts dertill bevilja efter anvisning af Rikets Ständer, flere åtgärder blifvit vidtagna.
De betydligaste företagen i denna väg äro:
Lo den fortsatta utdikningen af Bälinge mossar i Bälinge och Skuttunge socknar, om nära 2,000 tunnlands vidd, hvilket arbete, börjadt med någon motvilja, närmar sig sin fullbordan med allt mer och mer klarnad insigt om dess stora vigt; 2:o utdikning af Söder Wissjö mosse i Björklinge Socken, om vid pass 1,000 tunnlands vidd, börjad 1839, men ännu under arbete; 3:o ultappning af Bo- och Galleråsjöarna i Elfkarleby Socken, om vid pass 1,000 tunnlands vidd, nu nära fulländad; 4:o utdikning af träsket Blackfjerdén i Trögds Härad, om nära 2,000 tunnlands vidd, samt, i samband dermed, ultappning af 3:ne små sjöar; 5:o uttappning af Sandby sjön i Wesslands Socken, hvarigenom vid pass 3,000 tunnland vattendränkt mark göres odlingsbar; 6:o utdikning af en kärrtrakt i Slangviksdalen i Tibble Socken, Håbo Härad, om vid pass 250 tunnlands vidd; 7:o utdikning af Granebergs och Hallarby sjöar i Litslena Socken, om vid pass 800 tunnlands vidd; 8.o beredandet af utlopp för Slada-ån och ut Femars-Berättelse får Upsala hän.
1 2 tappning af några små sjöar i Hållnäs Socken, hvarigenom omkring 3,000 tunnland befrias från vatlendränkning; 9.o sjön Tämnarens sänkning, till gagn för en nu fördränkt jordvidd af 8 ä 9,000 tunnland dels i delta och dels i Westerås Län; hvilka 2:ne sistnämnda företag likväl ännu icke äro definitivt uppgjorda; hvarförutan förberedande åtgärder äro vidtagna till sänkning af Wendelssjön i Socknen af samma namn.
Till de förutnämnde 9 af dessa stora odlingsförelag har Eders Kongl. Maj:t i nåder behagat dels såsom anslag utan ålerbetalningsskyldighet och dels såsom lån, på föreskrifna villkor, anvisa en sammanräknad summa af 45,952 R:dr 9 sk.
B:ko. Vid Erikssund och Stäket, i den uppgrundade segelleden emellan Stockholm och Upsala, äro, sistlidet och innevarande år, med ett statsanslag af 8,000 R:dr och enskildt tillskott af de trafikerande, stort 5,700 R:dr Etko, uppmuddring och förbättringar verkställda, så att de roed skäl öfverklagade svårigheterna för fartygs fortkomst på dessa ställen äro, för det närvarande, undanröjda.
Under ifrågavarande tidrymd äro ock al Allmogen och andra enskilde jordbrukare inalles 10,015 dagsverken, till underdånig åtlydnad al Eders Kongl. Maj:ts nådiga Kungörelse den 28 December 1822, under Kronobetjeningens tillsyn, använde på åars och mindre vattendrags rensning och uppmuddring.
Ny-odlingar hafva årligen fortgålt lill en icke bestämdt känd, men visserligen ej obetydlig, jordvidd, och en stor mängd af trädplanteringar har årligen blifvit anmäld och af Landthushållningssäliskapet belönad, så att landets naturliga beskaffenhet kan, med fullt skäl, sägas vara under dessa år förbättrad.
Folkmängden uppgick vid 1842 års slut enligt Mantalslängderna lill 84,968 personer; deraf vora §. 2.
Invånare - Mantalsskrifne: Mankön . . .
Qvinkön . . 20,721. 24.119. 44,840.
Mantals/ria:
Mankön Qvinkön 19,293. 20,83j. 4(^128.
3 Vid 1837 års utgång var befolkningen enligt Mantalslängden^ 84,280.
Den har således under detta qvinqvennium tillväxt med 688 personer.
Invånarnes lynne är allvarsamt och, så väl genom den omgifvande naturens inflytelse, som genom barndomsvanor och uppfostran, slämdt emot ansträngd omtanka och jemn verksamhet.
— Det bör dock anmärkas, att i de trakter, som ega skog, är folket mera ihärdigt och arbetsamt, än på det bördiga slättlandet.
För binäringar och slöjder saknas båg, hvaremot åkerbruket och körslor under vintern upptaga den mesta tiden.
•— Bristande laglydnad kan icke i allmänhet med skäl öfverklagas; likväl äro smärre ljufnader icke ovanliga inom den obildade folkklassen.
Grofva brott inträffa mera sällan; dryckenskapslasten uppgifves i de flesta trakter af Länet hafva aftagit.
De beskattade bränvinspannornas antal, som år 1837 var 4,301, med en afgift af 19,327 R:dr 34 sk. 8 r:st., utgjorde 1842 en summa af 3,042 stycken med beskattning derföre af 15,440 R:dr 39 sk. 6 r:st.
Allmogens näringsflit egnas uteslutande åt åkerbruket, med försummelse af ängs- och ladugårdsskötseln.
Deraf, och af hvad ofvan är anmärkt, följer ock, att dess bergning är vacklande och helt och hållet beror af sädesskördarnas mer eller mindre förmånliga utslag.
Hos några få biand denna medborgareklass finnes välstånd; men för de vida flesta är utkomsten knapp, dock nu mindre bekymmerfull, sedan Allmogens plägsed, att uteslutande använda
Råg lill brödberedning, undergått, en fullkomlig och ändamålsenlig förändring.
De lagsladde tjenstehjonens löner tyckas årligen stiga.
I flera trakter af Länet, kanske allmänt, beräknas lönen för en bonddräng lill 40 å 50 R:dr Btko årligen, utom kost och andra förmåner.
Lättsinnighet, lyx och sjelfsvåld hos tjenstehjonen förmärkas mer och mer, och brist på dugliga och pålitliga drängar och pigor öfverklagas allmänt.
Böjelsen för oberoende och maklighet lockar tiil förtidiga bosättningar, och äktenskap blifva ofta ingångna emellan personer, sorn icke hafva någon den ringaste annan utsigt för sin och sina barns lifsbergning, än den, som tillfällig förtjenst genom kroppsligt arbete kan lemna dem.
Ett karldagsverke å landet betalas sommartiden med 32 sk.
B:ko eller dess värde och ett qvinnodagsverke med hälften ringare belopp. §. 3. ZV ii r inga r. Jordbruk.
Åkern är å den jord, som brukas af Allmoge, indelad i 2:ne gärden, hvaraf det ena ligger i träde eller livilar, såsom det heter, 4 och bereds genom körning, mest med trädstock, till nästa års skörd; den andra hälften af åkerjorden är besådd i medeltal till ||:delar med Råg, ?g:delar med Korn oell Ardelar med Hvete.
Lerjorden är i Länet den rådande och allmänna.
På den svagare, sand- och moblandade j irden sås mera Råg och mindre Korn.
Hvetet, som fordrar omsorgsfullt bruk, sås mera af Ståndspersonerna än af Allmogen, och mera nu än förr.
Deremot nyttjas mycket af Allmogen Blandsäd, eller Korn och Hafra tillhopablandade, som stundom utsås på sädesgärdet, men vanligen, jemte Hafra och något Vicker, användes på nyplöjen.
Arter, Rofvor, litel Bönor och Potates inlaga en afskild del af trädesåkern.
I norra delen af Länet eger någon Linodling rum.
På andra ställen är den sällsynt.
Hampa och Humla odlas i ännu ringare mån.
Trädgårdsskötseln tyckes deremot göra framsteg.
Sädesproduktionen är mera än tillräcklig för Länets innevånares eget lifsuppehälle, och måste vara det, emedan den är hufvudkällan för deras Bergning.
En approximalif beräkning af Länets eget spannmålsbehof och hvad af produktionen kan föryttras till andra orter synes mig, för att komma sanna förhållandet, så vidt det kan utrönas af de möjligen felaktiga utsädesuppgiflerna, möjligast nära, böra, med afvikelse från Länstabellen, sorn blott är ett sammandrag af fögderi- och stadsuppgifterna, ställas på följande sätt.
Behofvet af brödföda för hvarje af de i Länet skattskrifne 20,721 män antages till 4 kappar hvete, 11 tunna råg, 1 tunna korn, 2 kappar ärter och 11 lunna potates; för de skattskrifna 24,119 qvinnor hvardera till 4 kappar hvete, 11 tunna råg, 1| tunna korn, 2 kappar ärter och 11 tunna potates, samt för hvardera af de manlalsfria 40,128 af begge könen till 2 kappar hvete, 1 lunna råg, 1 lunna korn, 11 kappe ärter och 1 tunna potates, hvarförutan man måste beräkna, att minst 12 kannor brännvin årligen förtäras af hvarje mantalsskrifven person, hvilka 12 kannor kunna erhållas af 8 kappar hafra, 8 kappar blandsäd, 12 kappar korn och 20 kappar potates.
Antages nu afkaslningen till 8:de kornet af hvete, korn och potates, till 7:de kornet af råg och blandsäd samt till örte kornet af hafra och ärter, dock med afdrag af utsädet, så finnes den behållna produktionen utgöra 21,5561 tunnor hvete, 143,532 tunnor råg, 155,260 tunnor korn, 25,464 tunnor blandsäd, 16,785 tunnor bafra, 9,580 tunnor ärter och 137,137 tunnor potates.
Afräknas derifrån invånarnes egna behof deraf med 8,113 tunnor hvete, 107,388 tunnor råg, 149,872 tunnor korn, 11,210 tunnor blandsäd, 11,210 tunnor hafra, 4,683j tunnor ärter och 135,413 tunnor potates, så ses, att 13,4431 tunnor hvete, 36,144 tunnor råg, 5,388 tunnor korn, 14,254 tunnor blandsäd, 5,575 D tunnor bafra, 4,8961 tunnor ärter och 1,724 tunnor potates kunna försäljas elle)' utbytas emot andra behofsartiklar; hvarvid dock bör anmärkas, att af potates blott en ganska ringa del föryttras, samt att så väl deraf, som af blandsäd och bafra, ganska mycket måste användas lill kreatursutfod ringen.
Allmogen nyttjar ännu allmänt sådan jordbruksredskap, som den af fäderne lärt att begagna; likväl börjar bär och der en fot bätti ing visa sig och plogen att tillvinna sig uppmärksamhet och förtroende, i följd af gjorda bemödanden att bibi inga allmänheten kännedom om dess användande och värde.
Trösk-machinernas antal ökas deremot af allmogen ganska betydligt.
Det gamla missförhållandet emellan fodertillgången och den under bruk varande åkerrymd foilfar på den bördiga slällbyggden; likväl hafva lieie bland allmogen under sednasle åren börjat odla klöfver och ali anledning är alt hoppas, det denna blifver årligen utvidgad.
Jordbruksförbältringen, svårligen möjlig annorledes än genom exempel af possessionaler, ståndspersoner och de kunnigaste och omtänksammaste bland allmogen, går således väl långsamt, dock synbart framåt, och vexelbruket är på flera större egendomar i full och förmånlig gång. 1 de trakter, som hafva skogstillgång, är förhållandet emellan åker- och ängsmarken vida fördelaktigare än på slätten.
Också njuter allmogen i sådana trakter bättre sin bergning.
Betesmarkerne äro äfven der tillräcklige; men på slättbysgden deremot högst inskränkta och ovårdade.
Åkerbruket inkräktar allt.
Stallfodring är icke bruklig.
Allmogens dragare och boskapskreatur äro små och svaga, ty flera underhållas än som kunna fodras väl, och (hagarne blifva begagnade lill ansträngdt arbete innan deras kroppsbildning och styrka äro fullt utvecklade.
Vid Kongl. Lif-Regementels Dragon-Corps äro Fem Rusthällsnummer inom Länet vakanta, för hvilka egarne underhålla Esqvadrons-hi gstar.
Äfven äro några beskällare från Strömsholms Stuteri placerade på Upsala Universitets lidstall.
Till boskapsraeens förbättring ske af posscssionater esomoftast i niorskrifningar från andra orter.
Vid egendomarne Haga, Strömsberg och Hall(jved finnas Irenne större schäferier för fin-ulliga får.
Det mesta af ladugårdsprodukterne erfordras ännu för landtmanm ns eget husbehof, likväl är införseln från omkringliggande landsort till Upsala af mjölk och smör icke obetydlig och äfven i sednare åren ansenligt ökad.
Större boskapskreatur föryttras icke i någon betydlig mängd oftare, än särdeles svår foderbrist tvingar dertill.
Hästar inköpas årligen flera än som föryttras.
Källvar och andra små kreatur äro således de en - 6 tia väsendlliga nfsättningsprodukter utur ladugården, och sammanräknade värdet deråt' och af hela ladugårdens husbehofs gagn, lika fordeladt på hvartdera af Länets 3,5581 mantal ined derunder varande torp och lägenheter, torde kunna något öfverskrida 100 Riksdaler Banko, hvarvid likväl anmärkes, att vinsten af hästar och oxar måste hänföras till och inbegripas uti åkerbrukets afkastning.
Den säkraste och bästa uppmuntran har ladugårdsskötsel ofelbart i en lätt och fördelaktig afsättning på dess produkter; men Eders Kongl. Majrts
Befallningshafvande har derjemte låtit sig angeläget vara, att, genom premier och andra passande medel, söka, så vidt möjligt varit, befrämja fortkomsten af denna modernäringens ädlaste och oskattbara hufvudgren, hvars förkofran redan är ganska märkbar på de större egendomarne.
Boskapssjukdom har väl varit gängse på spridda ställen i Länet, men icke allmänt.
Skogar, under enskildt egovälde, finnas egentligen i Bro, Habo, Hagunda, Ulleråkers, Bälings, Rasbo, Norunda, Örbyhus och Olands Härader samt Dannemora och Leufsta Tingslag, beslående dessa mest af tall och gran.
Löfträd ses mera sällan.
De flesta enskilda skogar äro numera skiftade emellan delegarne.
Vården derom besörjes med stor uppmärksamhet och omtanka af Bruks- och Bergverksegare; men är i öfrigt bristfull, och mogen skog blifver mer och mer sällsynt.
Den på Eders Kongl.
Maj:ts nådiga befallning utgifne handbok i skogshushållningen är ntdelad till alla församlingar i Länet.
Den besparing, som vinnes genom sågars användande till skogsfällning m. in., är visacl, och en mängd sågar af Nyby bruks tillverkning anskaffad till Länet.
Kungörelse om premier för sågad veds införande till hufvudsladen är utfärdad på Eders Kongl. Maj:ts nådiga befallning.
Kännedom om de af Eders Kongl.
Maj:ts Landtbruks-Akademi utfästade betydliga belöningar för trädplantering är, jemte ändamålsenlig anvisning och uppmuntran, allmänheten meddelad.
På alla de allmänna skogarne är den nya och förbättrade hushållningsmethoden införd och dess nytta lagd å daga.
Kännedom derom kan således svårligen af någon enskild skogegare saknas, och den är jemväl af en och annan sådan ställd i utöfning; men ganska svåra hinder möta dess allmänna verkställighet, dels i den icke obetydliga indelningskostnaden, dels i skogsprodukternes ännu jemförelsevis låga värde, dels i den allmänt rådande osäkerheten för åverkningar, i följd af det ännu gällande Lagstadgande, som icke tillerkänner eganderätten till växande skog tillräckligen kraftigt beskydd, och dels äfven i allmogens från forntiden ärfda opinion om en för alla gemensam rätt till skog, likasom till vatten och luft, i följd hvaraf också icke någon 7 känsla af förebråelse eller vanheder vill fäsla sig vid olofliga tillgrepp af denna numera dyrbara egendom.
Kronan tillhörige skogar äro parkerne Åsen, Sunnersta, Lilla Djurgården, Ramningshullt, Högskogen och Tierp, hvilka tillsammans innehålla 6,669 tunnland 13 kappland, hvaraf 4,544 tunnland skogsmark och det öfriga skalllagde lägenheter, Jägareboställen, berg, mossar och odlingsmark.
Dessa Kronoparker, jemte Härads-allmänningarne, vårdas af en Öfver-Jägmästare, 2:ne Öfverjägare samt 5 Underjägare, hvilka, enligt en den 19 Mars 1836 af Eders Kongl. Maj:t i nåder fastställd stat, böra aflönas med ett sammanräknadt belopp af 2,400 Riksdaler Banko, inberäknad afkomsten af Underjägarnes boställen, men af hvilken summa hittills endast 2,036 R:dr 32 sk.
Banko utgått, i brist på tillgångar.
Vid bevakningen af Härads-allmänningarne äro dessutom 23 Skogvaktare anställde, hvilkas inkomster äro för de flesta beräknade till 66 R:dr 32 sk.
Banko, men för 2:ne blott till 40 R:dr, bestående i afkastningen af deras obetydliga boställstorp, vid pass 18 tunnor spannmål, 45 R:dr i indelningsräntor och dessutom, till fyllnad i löningsanslaget samt bestridande af koslnaderne folden afröjda markens inhägnad m. m., en af Iläraderne frivilligt sig åtagen afgift af 12 sk.
Banko för hvarje ulsynadt lass virke.
Indelningsräntorne böra likväl lill Kronan eller Skogsplanterings-kassan ingå, så fort de genom nyssnämnde afgifter bildade Allmännings-kassor hinna tillväxa så långt, att lönerne kunna utur dem utgå eller andra tillgångar till ersättning kunna anskaffas.
Härads-allmänningarne äro 17, nemligen:
Bro, Håbo, Hammaren, Sneden, Hornö, Thorsvi-udd, Bast-Lagnö, Ekskär, Röllingen, Tjärskär (hvilka sistnämnde 4 äro holmar i Mälaren), Lagunda, Hagunda, Ulleråkers, Norunda, Tierps södra, Rasbo och Olands Allmänningar, hvartill komma 3:ne små holmar i nämnde sjö, kallade Jutskär, Röllingskråkan och Kråkgrund.
Alla dessa Allmänningar äro under sednare åren utaf Landtmätare afmatta och innehålla tillsammans 46,906 tunnland 27* kappland, hvaraf likväl blott 26,671 tunnland 5| kappland äro skogsmark och 20,335 tunnland 21? kappland skattlagde egor, skogvaktare-boställen, mossar, odlingsmark, sjöar och berg.
Bälinge Allmännings, af Häradsboerne i underdånighet sökta fördelning på hemmanen i Häradet är under verkställighet, sedan Eders Kongl. Maj:t den 15
Maj 1840 i nåder behagat densamma bifalla.
För alla Krono-parkerne, med undantag af Åsen, hvars gränsor varit omtvistade genom en först mot utgången af sistlidet år slutad rättegång, äro fullständiga huggningsplaner uppgjorda.
Å dessa parker, äfven - 8 sorn å Härads-allmänningarne, visa sig, genom skogens återväxt och möjligheten af en starkare afverkning, de mest ömkliga resultater af trakthuggningsmethodens införande; oell hafva de i Kongl.
Förordningen den 1 Augusti 1805 anbefallde Allmännings-ransakningar blifvit af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande förrättade å dessa skogar åren 1813, 1814, 1822, 1830, 1837 och innevarande år.
Från Krono-pärkerne äro under åren 1838—1842 på offentliga auktioner försålda 3,200 famnar virke för Skogsplanterings-kassans räkning, mot en betalning af 4,057 R:dr 38 sk. 11 r:st.
Banko, och från Härads-allmänningarne under hvartdera af dessa år, till skoglösa hemmans understöd, utsynad t ett belopp af 2,239 famnar virke.
Dannemora Grufvebolag eger ock 3:ne dem donerade större skogstrakter i Rasbokihls, Morkarla, Tegelsmora och Films socknar, om tillhopa 0,482 tunnlands vidd, hvarmed ganska omtänksamt hushållas, i hvilket afseende bör i underdånighet nämnas, att, bland 94 bonings- och uthus, som under dessa 5 år blifvit på grufdrängstorp uppförda, endast 10 äro uppförda af träd, men de öfriga 84 af kalkbruk efter Rydinska raethoden, som pröfvals vara både skogbesparande och ändamålsenligt god.
Bränntorf finnes att tillgå i Upsala-Näs, Järlåsa, Rasbo och Funbo socknar samt å Fanna egor vid Enköping, men begagnas föga eller icke.
Taktäckning af tegel och papper blifver mera och mera allmän.
Det fordna slängselsätlet bibehålies af allmänheten, ehuru försök skett alt införa ett nytt och bättre efter Assessoren m. m.
Romans uppfinning, föresyn deruti blifvit lemnad och flere personer i detta stängselssätt inöfvats.
I Länets norra och östliga delar drifves Bergsrörelse af stor vigt och h vilande på den malmtillgång, som de namnkunniga Dannemora j eril grufvor lemna.
Dessa äro indelade i 3:ne så kallade fäll, hvilka hafva 70 stycken, dels ödelagde, dels öppna skärpningar, med 30 arbetsrum.
De bearbetas fortfarande, så att deras framtida bestånd tryggas.
Sedan man, med de största kostnader och ansträngningar, lyckats freda grufvorne från inbrott af en närbelägen sjö, hvars yta ligger ända lill 28 fot öfver den så kallade dagklyften, har vattenuppfordringsverket eller konstkraften blifvit ledd äfven till det norra gruffallet, en hängkonst år 1838 der nedbyggd och 2:ne grufvor derigenom sedermera, under loppet af år 1841, länsade från vatten, sorn nu mera lärer endast genom konstkraften kunna ifrån alla grufvorne uppfordras, Lill stor besparing af tid och kostnader, hvilka sistnämnde ock minskats derigenom, att de redan i min underdåniga Berättelse af den 31 Oktober 1839 omförmälda jernlrådslinor för uppfordring ur grufvorne mer och mer kommit i bruk och vunnit förtjent för - 9 förtroende, likväl med anmärkning af den vigtiga omständighet, alt, ehuru någon olyckshändelse icke genom dem orsakats, har man dock funnit dem blifva osäkra förr, än deras yttre utseende sådant antyder.
— Till malmuppfordringen äro 86,623 enkla kördagsverken använda, deraf 11,686 st. med oxar och 65,277 med legda bondhästar.
— Malmbrytningen har uppgått till 570,063 Skeppund viktualievigt, eller till 114,012?
Skpd per medium årligen, således lill 8,650 | Skpd mera än under hvartdera af de nästförutgångna 5 åren.
Hela brottuppfordringen ur grufvorna har utgjort 765,599 baljor å 5 kubikfot, således 17,722 kubikfamnar löst berg, motsvarande 9,569,4 kubikfamnar fast klyft eller tomrum i berget, hvarmed grufvornas rymlighet under dessa 5 år blifvit ökad.
Då 17,722 kubikfamnar eller 478,494 kubikalnar löst berg blifvit utbrutne med en malmvinst af 570,063 Skpd och en kubikaln malm gifver 3 Skpd, följer deraf, att malmen utgjort 39,71 proc. i volum af hela brytningen och således 0,83 proc. mera än under åren 1833—1837.
Grufvuförlaget har uppgått till en sammanräknad summa af 705,041 R:dr 43 sk. 5 r:st.
Riksgäldssedlar, dels i kontanta penningar, dels i spannmålsvärde och dels i materialier, Jemnade in natura, således per medium årligen till 141,008 R:dr 18 sk. 3 | r:st.
Malmens brytningspris är således i medeltal 1 R:dr 11 sk. 4 r:st. per Skpd, eller 3 sk. 11 ~ r:st. mera än under nästförutgångna 5 år, hvilket orsakats förnämligast af de åren 1838, 1839 och 1842 gängse högre pris på spannmålen, hvaraf för Grufvupersonalen årligen erfordrats 3,362 tunnor 7? kappar, hälften Råg och hälften Korn, till ett mediipris af 12 R:dr 40 sk. 9 | r:st.
Malmafsändningen till Bruken har uppgått till 497,539 Skpd, eller vid pass 99,508 Skpd årligen, och är Grufvans malminvenlarium ökadt med 72,524 Skpd.