Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lerdahl, vägens omläggning deremellan oeh Utanmyra 163.
Lidköping, understöd för dess återuppbyggande och tomtregleriug 141, 230.
Lidköpings kyrka, lån för dess återuppbyggande . . . 158, 231.
Lifgardes-regemenlerne, anslag för Sergeanter vid . . 85, 150.
Lifmundering vid indelta Infanteriet, användande af reservationer derå till beklädnadsslitnings ersättning 85.
Liljestolpe. G., pension för 90, 155.
Lilla Edel, skatteköp af gamla slussar derstädes . . 171, 293.
Limnell, E., pension för 90.
Linderfva Bryntesgården, frånträdande af arrendet å .115.
Linieskepps förvandling till fregatter 162, 225.
Linköping och Wimmerby, båtled emellan ..... 163.
Gymnasii-bibliothek, löneförhöjning åt kiblio thekarien vid 89, 247, 309. hamn och Roxen, förbättring af segelleden mellan 163, 226.
Linköpings hamnbyggnad, anslag och lån till .... 163.
Ljusne Eif, förbyggnader uti 163. 19 Hummern i Betänkandet ra, ra.
Elf, upprensning deraf inora Herjeådalen . .'T”. 163. d:o mellan sjöarne Or och Varpen 177.
Ljuspenningar, upphörande deraf 60, 80.
London, anslag till besökande af Industri-expositionen derstädes 126, 144.
Lois- och Fyrings-verkens räkenskaper, anmärkningar vid 30.
Statcrne, anslag till 86, 151.
Lulea, kanal genom farleden till 163, 226.
Lunds Lazaretts-byggnad, lån för fullbordande af . .112, 189.
Universitet, anslag till 89, 154. d:o, byggnad för Anatomiska Institutionen derstädes 166. d:o, anmärkning vid dess räkenskaper 30.
Lycksele Skola, aflöning till Skolmästarne vid ... 51 a. 219, 220, 304, 337.
Lyons D.
C. enka, pension för 90.
Lyshållning m. m. för kronans hus i Stockholm ... 88.
Lysings luiradsboers utsyningsrätt å Ombergs kronopark 146.
Lån för myrutdikningar och valtcnaftappningar, ansvars - och betalningsskyldighet för 61.
Lönebidrag till allmänna arbeten, utbetalning af . . . 298, 343.
Låneunderstöd för nedbrunna städer 61.
Läm-Notarier, aflöning för 87.
Läroböcker för Folkskolerna och läseböcker för allmogen, understöd för utgifvande af . . . 186.
Låsning för folket, inköp af 185. M. Magasinsbyggnader, anslag för 88.
SÖ Numtoern S Betänkandet Magasins fonden, anmärkning vid dess räkenskaper . . 30.
Magistratspersoners ersättning för eller befrielse från ränteri-invcnteringar 62, 124.
Malmo, tecknisk skola derstädes 87, 152. försäljning af en kronans tomt derstädes . 256.
Mandelgren, anslag för konstresor 166.
Mantalspenningar■, anslagne till Upsala Akademi: utbyte deraf mot bestämdt statsanslag . 51 a. 219..] föreskrifter angående befrielse deri- från i vissa fall 66.
Mantalsskrifnings-provision, anslag för 88.
Mariebergs Läroverk, arfvoden för Lärare vid . ..
. 163. stipendier för elever vid . . 163.
Mariestad, hamnbyggnad vid 163, 226.
Markegång sprisers bestämmande, om sättet och grun- derna för 167, 282.
Mathematiska Tabeller, inköp af en machin för . . . 294, 328.
Medicinal-Staten, anslag för . . 89.
MeiTico-legala besigtningar, anslag till 83.
Hellinge
Myr, anslag för uldikniug af 61.
Militie-boställen, optionsrätt till arrenden å 198.
Militie-boslällskassan, dess befrielse från pensionering 296, 330. dess inkomsters utbyte mot kon- tant anslag 51 a. 219: anmärkningar vid dess räken- skaper 30 Militärförfattnings-samlingar, kostnaderne för . . . . 30. 96.
Minister-Staten, arfvode deraf för en archivarie . . . 84. inskränkning i utgifterne för . . . 84,. 85, 217.
Missvextår, undsättning för behöfvande 101. Modig, Nils Hansson, eftergift af danaarf efter . . . 29. 21 Kurn mern å BctSnlianclf t m. m.
Moren, Assessor, Gratifikation åt ........ 25. Moritz, C. J., betalning af lån till 89.
Motala luingsfiske och mjölqvarn, förlängdt arrende å 63.
Motioners återlemnande till riksstånden 7, 14, 15, 18, 22, 31, 92.
Museum, Kongl., anslag till ®9. naturhistoriska d:o 89. 154.
Mullan, J. F., pensionsrätt för ........
. 80.
Mylinge fjerdingsmans boställes utbyte 40.
Myntverket, anmärkning vid räkenskaperna för ... 30.
Mälaren och Storsjön, kanal mellan ....... 163. 220.
Möckeln, sänkning af 163.
Mölndahl, jernväg deremellan och Götheborg .... 65, 124.
Mösseberg, befrielse från skatt för andelar deraf .. . . 122.
Mölespassevolans-afgift för indeldta kavalleriets hästar, rusthållares befrielse från . . 23. 37. N.
National-Museum, användande af anslaget dertill ... 48.
Nauckhoffs, J. O., enka, pension för ....... 90.
Naviga/ions-skolor, anslag för 87, 152, 217, 257.
Nora och Örebro, Jernväg mellan [[£. . ■ 164, 229.
Nordencreutz s döttrar, pension för ....... . 90, 155.
Län, utbetalning af rotefrihets-afgift för nya hemman derstädes . , 286.
Norrböhle by, upplåtelse af hemman derstädes till Skellefteå stad 206.
Norrköpings klädesfabriker, disponerade räntor till . . 167.
Norrland, Landtbruksskola derstädes 179. utgifter för Artilleri-batteriet derstädes. , . 137, 174. 22 Ntfmmern £ Betänkandet m. m.
Norrlida Gästgifveri, anslag til! i . . 87.
Nyblaus, J. E., pension till qq. 155 Ny bro, mellan Linköping och Berg, dess ombyggande af jern Nykterheten, anslag för dess befrämjande 166, 228.
Nyköping, anstånd med inbetalning af lånet för Skolhuset derstädes 55.
Nysselius, pension föi . . 90, 155.
Nyström,^revisor, exspektans-arfvode för 90.
Näs färjeställe, bro öfver Dalelfven vid . . . Näs Kungsgårdshjelp, upphörande af . . . 167. 0. Odlings-företag, utdikningar och aftappningar till bere - dande af 163.
Odlingslån för innehafvare af mindre egendomar och lägenheter 233.
Ofvansjö och Hafverö, väganläggning deremellan . . . 163.
Oförutsedda utgifter, benämningen förändrad till Extra utgifter 85, 86.
Ombergs Kronopark, Lysings häradsboers ulsynings rätt derå 140.
Options-rält till arrende å Mililie-boställen 198.
Or och Warpen, upprensning af Ljusne eif deremellan 177.
Ordinarie ränta, deruti ingående persedlars omsättning och förenkling 167, 282.
Ornäs Loftbyggnad, anslag för underhåll af 88.
Orthopedisha Institutet, anslag till 89, 154, 217, 257.
Ostskatten i Herjeådalen, utgörande af 167. *23 j" < P. Numraern å Betänka nde t m. m.
Palmstedt, C., pension för 1 t ....
I . 90.
Parter, anslag till rättegångskostnader för 83.
Pasch, G. E.} pension för 90, 155.
Pensions- arli Aflönings-stat för Riksgälds-konforet . . 346.
Pensionsfond för Borgmästare utom Stockholm och Kom missions-landtmätare 289, 314.
Pensions-inrättningen för beväringsmanskap och båtsmän i Vesternorrlands län, ersättning till 212.
Pensionskassornes ersättning för vakans- och begraf ningshjelps-besparingarne . . 81, 266.
Pensions-sta/erna, reglering af 90, 155, 217, 257.
Permissions- och Legopass-afgifter, upphörande af . i 51 a-, 219.
Pharmaceutiskl Institut, anslag till . . 89.
Philipstad och Sjöändan, kanal imellan 163, 226.
Pistoler, nya, anskaffande af 161, 224, 261, 287.
Portionsprisets förhöjning för båtsmän och jungman . . 86.
Postporto, likstämmighet uti, återlemnad motion om . . 22.
Postverket, anmärkningar vid räkenskaperne för. . . . 30.
Postverket, anslag för 88, 153.
Premier för kreatur af utmärktare slag 163.
Preskriptionstid, för några Riksgäldskontorets äldre, förfallne skulder 61. för redogörares och skattskyldiges ansvarighet 167, 262.
Presternas utlagor, utgörande af 167, 262.
Prins Gustafs palats, lys- och renhållning m. m. för . 82.
Proposition, Kongl. Maj:ts, om Statsverkets tillstånd och behof öfverlemnas till Riks-s^nden ... 1.
Prostetunnor, spanmålsanslag till 8®* f 24 Nummer 1 Betänkanäet m, m. Protokoller, Rikfi-stftndens, tryckning ock utdelning af 325.
Provincial-Lii/eareanslag för , , 89.
Q Qvarnare beskattning, förändrade grunder för Qvarnström, J E., nedsättning i ett arrende.
Qvicksunds lättare öfverfart derstädes.. . . .
Qvismaren och Hjelmaren, sänkning af . .
Qvistrum, fäugelsebyggnad derstädes . . , . 207, 267. 199. . 163. 182. 134.
E, Ramsjö kapell, anslag till predikant vid 90.
Ramström, gratifikation eller pénsion för 270.
Rankhyttan, underhåll af kungsladan vid 88.
Redogörelseverkets förenkling 167, 262.
Redskaps-, rid-, stall- och dnspanns-persedlar för fältbatterier 161, 224, 261, 287.
Regementsläkare, löneförhöjning till g5, 159 Regementsskrivare, d:o d:o 85, 150, 217, 257.
Reglemente för Riksgälds-kontoret, förslå» till / 323, 324, 339, 341, ’ 0 ' ( 342, 344, 345, 347, 349.
Remisslage anslag för ........ gg Rese- och Traktaments-penningar örn lörändring af anslagen dertill . . . 245.
Rese- och undersöknings-kostnader för allmänna arbeten 163.
Rese-reglemente, om förändring deruti 245.
Rese-understöd för fabriks- och handtverks-arbetare . . 178. till industri-expositionen i London . 126, 144 Reserv. 23 Hummern i Betänkandet m. cn.
Re servförvadet för Beväringsmanskapet ..... 161.
B i H A N G TILL u«ni« iiM-ntniu IP ii t) 'i' 0 0 D Ii I, VID Urtima Riksdagen i Stockholm, Åren 1834 och 1835.
SJETTE SAMLINGEN. 1—:
Hftielnin gen:
Banco-U t,skot tets Memorial, Utlåtanden och Be tänkanden. rd* b Mm mm m * Barico-Utskottets Betänkande Ar:o 120.
1 N:o 120.
Ankom till Exp.-Utsk. den 9 Aprfl.
Betänkande} i anledning af Herr Nordenankars motion, angående de till
Bankens disposition reserverade vinst-medels användande till uppköp af Riksgälds-Contorets Obligationer.
Genom Protocolls-Utdrag. af den 16 nasti.
Februarii, har Höglofl.
Ridderskapet och Adeln till Utskottet remitterat ett af Herr Nordenankar, Fredr. fVilh., framstäildt förslag, att, i händelse de till Bankens disposition reserverade vinst-medel, eller de från vissa utlåningar inflytande capilal-afbetalningar, uppgående till ett sammanräknadt belopp af omkring 720,000 Rdr Banco årligen, icke kunna lill silfver-köp eller i lån på korta tider förmonligen användas, Banco-Fullmägtige måtte tillåtas, icke åläggas, att på Stockholms Beurs uppköpa, och, då sådant, utan förlust ske kan, eller fortsättningen af Bankens vanliga låne-functioner sådant fordrar, jemväl försälja Riksgälds-Contorets för upplånte medel utgifne Obligationer, hvaraf fördelarne, efter Motionairens åsigt voro: 1:0 alt allmänna rörelsen betryggas emot all skadlig sedel-indragning; 2:0 att åt
Banken beredes tillfälle att förränta medel, som annars skolat ligga ofruktbara; 3:o att Bankens upphandlingar bereda åt Obligationerne ett Beurs-pris och göra dem mer begärlige, hvarigenom Riksgälds-Contorets upplåningar, äfven till lägre ränta, underlättas och grunden lägges till en inhemsk Stats-credit; 4:o att Rikets Ständers Bank, likasom utländska Banker, kommer i besittning af realisabla Stals-papper, genom hvilkas försäljning en för Bankens säkerhet någon gång nödig tryckning på penningemarknaden kunde verkställas.
Och har Motionairen ansett, att på kommande Ständer må bero, att, genom de inlöste Ohligalionernes återlemnunde till Riksgälds-Contoret, låta liihmtS' till R.
Prot. 1334 och i835. 6 Simi. 1 Afd.
3 Bandet usta Häftet. 1 2 Bnnco-Vtskottets Betänkande /Vvc 120, verkställa liqviden för de reserverade vinst-medlen, eller 1Ata Banken än vidare, i enahanda ändamål, dem disponera.
Uti häröfver till Utskottet afgifvet Utlåtande, har pluralitetenaf Fullmäglige väl funnit., att, i bredd med de af Motionairen antydde fördelar, också flerfaldige olägenheter och vådor skulle kunna, genom den ifrågavarande anstalten, uppstå; men under förutsättning, dels alt, såsom Motionairen uttryckligen åntyclt, uppköp af Obligationer icke eger rum, då tillfälle gifves för jänle-vinstens förmonligare användande, vare sig till silfver-köp eller till utlåning pu korta tider, dels ock, alt alli, hvad med anstalten eger gemenskap, komme att för Banco-Styrelsen innebära blott en tillåtelse, ej ett åJäggande, ansett berörde anstalt kunna blifva i de flesta hänseenden oskadlig, samt jemväl i sin nion verkande till allmänt gagn, om dervid fastades följande inskränkningar och förbehåll, nemligen: ad) att lill inköp af Riksgälds-Contorets Obligationer blott får användas
Bankens verkligen influtna, salderade vinst, och icke derjemte, såsom Motionairen föreslagit, de frän vissa utlåningar inflytande capital - afbetaluingar; b) alt, då, vid nästkommande Riksdag, Bankens, efler afslutad räkenskap, egande behållning, utöfver det till 5 millioner R:dr bestämda grundcapitalet, jemlikt Rikets nu församlade Ständers beslut, öfverlemnas åt Riksgälds-Contoret, dess hos Banken befintlige inköpte Obligationer ovägerligen skola af Riksgälds-Contoret, derest sådant å Bankens sida begå res, i stället för contant, uti liqvid emottagas til! deras fulla capilal-belopp.
Ifrån den mening Banco-Fullinägtige sålunda ytliat, hafva dock trenne Bancu-Slyrelsens Ledamöter, Herr Kyrkoherden Bergvall, samt Herrar Ekerman och Norman varit skil jäktige, samt för deras del förslaget i allo afstyrkt.
Ständer hafva, dels med bifall till Utskottets i Utlåtandet N:o 16 punkten 26 gifne tillstyrkan, beslutat, alt de till Banken ingående årliga capital-afbetalningar, hvilka icke blifvit afsedda alt omedelbart på lika vägar utgå, skola företrädesvis användas till förstärkande af Bankens silfver-förråd, under medgifvande tillika, att hvad ej ett år kunnat användas finge till de följande reserveras och under tiden göras fruktbärande, dock i sådan lAne-rörelse, som med "ifver deras snara äterindragning vid påkommande behof, dels med bifall till 27 och 3o punkterne i åberopade Utlåtande, förklarat, all Bankens vinst för år 1835 och de följande åren bör oafkortad förblifva under dess Styrelses disposition intill nästa Baiico-Vtskottees Betänkande N:o iao. S Riksdag, saint åt Banco-Styrelsens klokhet och omtanka öfverlemnat alt begagna de i Bankens vård qvarstående vinst-medel, till förökande af så val silfver-fond som rörelse-capital, då tillfälle dertill gifves, dels åter, medelst bifall till omförmälde 27:de punkt, bestämdt förbehållet Rikets Ständer, att vid nästa Riksdag om användandet af de å samma vinst-medel i behåll varande öfverskott förordna.
Onekligt är, att Rikets Ständer genom desse beslut sorgfälligt afsett, ej mindre att åt handel och näringar bereda ökade låne-understöd, än äfven att åt realisationen gifva nödig styrka, och genom Rikets Ständer lemnadt tillfälle, att för framtiden, vid hvarje Riksdag, kunna disponera verkliga öfverskott af Bankens vinst-medel, förebygga vidtagandet af den åtgärd, från Rikets Ständers sida, att anticipations-vis göra anvisningar på Bankens ränte-vinsler för kommande år, hvilket alltid måste blifva för Bankens säkerhe t vådligt.
Alt den lugna och fördelaktiga gång, hvarmed silf v^er-utvexlingeu från sin bö-jan, den i sisllidne October, intill närvarande tidpunkt, fortgått och ännu fortgår, bör i hög grad lillskrifvas de af Rikets Ständer sålunda lagné beslut, toide ej heller kunna bestridas, men i samma mon, som dessa beslut och Rikets Ständers hitintills kraftigt ådagalagda vilja och föresats, att dem orubbligen i helgd hålla, lyckligt inverkat på allmänna opinionen, i samma mon måste man äfven frukta, att en afvikelse från Rikets Ständers i delta hänseende lillkännagifne grundsatser skall på opinionen utöfva ett menligt inflytande, desto vådligare under närvarande tidpunkt, som dei förutan den omständighet, att den förhöjda lull, hvilken af Rikets Ständer blifvit fastslälld å åtskillige utifrån inkommande varor, ej förr än nästa år vidtager, otvifvelakligt lärer för i år utöfver vanligheten öka importen, samt med detsamma äfven behofvet af vexlar, och derigenom leda till så väl större utvexling af Silfver från Banken, som äfven export deraf.
Alt emedlertid de till silfverköp företrädesvis anvisade årliga capitalafbelalningarnes användande lill uppköp af Riksgälds-Contorets Obligationer är stridande emot Rikets Sländers förut fattade beslut, i anledning a£ ofvanåberopade 2Ö:te punkt i Utskottets Utlåtande N:o 16, är klart, då derigenom dessa tillgångar, i stället för att vara för deras hufvud-ändamål tillgänglige, skulle, då de dertill kunde begagnas, vara liggande i papper, ställde på längre betalnings-lider, och följaktligen af sådan beskaffenhet, att deras snara indragning icke vore verkställbar utan förlust för Banken och skada för Riksgälds-Contorets credit, hvilket jemväl Banco-Fullmägtiges 4 Banco-XJr skottets
Be dukande Nio 120. pluralitet synes Lafva insett, då densamma ej vågat att i denna del tillstyrka antagandet af Motionnirens förslag.
För Utskottet visar det sig ock tydligt, att användandet af Bankens ränte-vinster till inköp af Riksgälds-Contorets Obligationer , om än dervid fästes det af Fullmägtige i andra punkten uppgifne inskränkande vilkor, eller, ”att då vid nästkommande Riksdag Bankens, efter afslutande räkenskap ^'egande behållning, utöfver det, till 5,ooo,ooo R:dr bestämda grund-eapitalet, 'at Riksgälds-Contoret öfverlemnas, dess bos Banken inköpte Obligationer *’ovägerligen skola af Riksgälds-Contoret, derest sådant å Bankens sida belgares, i stället för contant, uti liqvid (ill deras fulla capital-belopp, emotla”gas, ” skulle innebära en kränkning af det vid innevarande Riksdag förut fattade beslut, hvarigenom Rikets nästblifvande Ständer blifvit förbebållne en fri disposilions-rätt öfver Bankens då i behåll varande öfverskott, helst Rikets nu församlade Ständer icke, på sätt Fullmägtige förutsatt, beslutat, all desse öfverskott skola ”åt Riksgälds Contoret” öfverlemnas, utan det måste blifva beroende på kommande Rikets Ständer att förordna om samma öfverskott, sätt dem bäst synes, till allmänt nyttiga ändamål.
I händelse af förslagets antagande kunde emedlertid inträffa, att nästkommande Ständer, i stället för påräknadt öfverskott af Bankens vinstmedel, ej egde annat att disponera än de. af Riksgälds-Contoret ulgifne reverser på längre betalningstider; hvilket lätteligen ledde dertill, att Rikets dåvarande Ständer, på grund af deras rätt att till Statens behof eller allmänt nyttiga ändamål disponera Bankens behållne vinst-medel, anbefallde desammas utbetalning contant och deremot låto Riksgälds-Contorets af Banken inköpte Obligationer hos Banken förblifva och öka antalet af de millioner, Riksgälds-Contoret tillförene af Banken upptagit, utan att sedermera kunna dem återgälda.
Ehvad förslaget skulle antagas med eller utan de inskränkningar Banco-Fullmägliges pluralitet tillstyrkt, anser följaktligen Utskottet deraf lätteligen kunna och sannolikt skola framdeles uppstå den sammanblandning med Rikets pein i inge-verk och dess skuld väsende, hvars förekommande anses utgöra ett hufvudvilkor, för betryggande af Bankens förmåga att egne förbindelser uppfylla och så medelst i värde uppehålla dess i landet gångbara mynt.
Fruktan för ett dylikt steg måste åtminstone förutsättas ho« en allmänhet, som, under förflutna tider, mer än en gång sett likartade åtgärder af Rikets Ständer vidtagas och af erfarenheten lärl inse de vådliga följder, sorn under tidernas längd deraf uppstått; och en hvar lärer Banco-Vr skottets Betänkande IV.o 120. 5 lä t* eligen finna, huru menligt en sådan opinion skall inverka på realisationens lyckliga fortgång och Bankens förmåga alt kunna med understöd biträda landets näringar.
Det menliga inflytande förslagets antagande, äfven med de af Fnllmäglige tillstyrkte inskränkningar, skulle ega på handeln och näringarne, visar sig än tydligare, om man besinnar, att, derest, antingen lill följd af ökad eller jemnt underhållen export af jern, belåningen deraf under ett eller flere år mindre begagnades, eller i följd af frisk omsättning och låga inhemska varupris under samma tid lånebehofven något år minskades, samt Fullmägtige, med föranledande deraf, till uppköp af Riksgälds-Contorets Obligationer i större mängd, använde Bankens inneliggande obegagnade vinstmedel, men lider sedermera inträffade med alldeles förändrade förhållanden, eller hämmad jern-export och höjda varupris, hvarigenom uppstode ökad utvexling af silfver, under ökade behof af lån för näringarne, Banco-Fullmägtige omöjligen skulle kunna efter önskan biträda med lån, äfven emot den bästa säkerhet och på de kortaste tider, hvarmedelst alltså tillintetgjordes de fördelar, handlande och näringsidkare trott sig kunna påräkna af Rikets nu församlade Ständers förut fattade beslut, angående hufvudgrunderne för Bankens rörelse och förvaltning.
Uppå desse förenade skäl, samt med erinran tillika om den motsägelse eller eludering af förut fattade beslut, sorn skulle uppslå derigenom, att en innehafvare af Riksgälds-Contorets Obligationer skulle genom försäljning till Banken erhålla deras fulla capital-värde, under det en annan innehafvare af sådane Obligationer icke ens, emot skyldighet till snar återbetalning, kunde i Banken få dem belånade lill mera, än go procent af deras capitalvärde, och dä jemväl den pluralitet af Banco-Fullmägtige, som, på ofvanberörde sätt, förslaget tillstyrkt, allenast i de fleste fall ansett åtgärden kunna blifva oskadlig och i sin mon ledande till allmänt bästa; finner Utskottet sig föranlåtet, alt i allo afstyrka bifall till det framställda förslaget.
Slockholm den 8 April 1335.
''Herr Nordenankar synes med sin motion hafva åsyftat, dels att förekomma en, i följd af 1 ealisationen, befarad minskning i rörelse-capitalet, och dels att uppehålla värdet af Riksgälds-Contorets 6 Banco -Ur skottets Betänkande N:o 120.
Liand allmänheten utelöpande Obligationer.
Oaktadt den obestiidliga fördelaktigheten af dessa med motionen sålanda åsyftade resultat, har jag dock, lika med Banco-Utskottets pluralitet, funnit högst betänkligt att tillstyrka ovilkorligt bifall till densamma.
Men jag har deremot föreställt mig, alt, genom vissa modificationer uti det af Motionairen framställda förslag, hans syftemål i det närmaste skulle vinnas, utan ringaste våda för realisationens bestånd eller någon afvikelse från de vid innevarande Riksdag stadgade grunder för Bankens framtida rörelse och förvaltning.
Jag har i sådant afseende inför Utskottet föreslagit, att, för det af Motionairen uppgifna ändamål, endast Bankens behållna vinstmedel skulle få användas, så vida ett betydligare belopp af desamma icke kunnat under en längre tid, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers beslut, begagnas lill utvidgande af Bankens lånerörelse eller till förstärkande af dess metalliska cassa.
Likaledes liar jag ansett, ali en viss maximi-summa borde bestämmas, hvarutöfver något af vinst-medlen icke finge till upphandling af Riksgälds-Contorets OLligationer vara på en gång användt, på det alt icke hela beloppet af Butikens behållna vinst måtte vid en kommande Riksdag utgöras af dylika OLligationer; i hvilket fall anledning icke torde saknas till den inom Utskottet yttrade farhågan, att Rikets då sammanträdande Ständer icke skola åtnöja sig med allenast dessa Obligationer, istället för den uti Bankens vinstmedel påräknade contanla tillgång, till Stats-behofvens fyllande.
Dessutom kunna sådana förhållanden äfven dessförinnan inträffa, hvarunder BancoSlyrelsen varder nödsakad att, för silfver-utvexlingens underhållande, realisera de af Banken inköpta Obligationerne.
E11 då möjligen ound viklig försäljning eller pantsättning af ett alltför betydligt belopp af dessa Obligationer skulle obestridligen komma att på ett högst menligt sätt inverka på desammas värde och credit, samt upphandlings-operaliouen följaktligen mera skada än gagna Riksgälds-Conloret.
Vidare har jag trott, alt, derest Bankens uti berörde räntebärande papper nedlagda vinst-medel skulle kunna, med ömsesidig fördel för Banken och penninge-rörelsen, inom landet användas, i låneväg, Banco-Styrelsen borde vara berättigad alt, i sådan händelse, för delta med Bankens egentliga rörelse mera öfverensstämmande ändamål, med nödig urskiljning, föryttra ifrågavarande Obligationer.
Slutligen har jag ansell högst nödvändigt, att Rikets Stunder måtte bestämdt förklara, att de af Banken uppköpta Obligationerne skola, vid nästa Riksdag, såsom liqvid för Bankens behållna ränte-vinst, af Stats- eller RiksgäldsVerken ovägerligen emotlagas eller ock inlösas.
Bt.n;o-Ui ikattets
Be ånka tide \’:o 110.
Dessa mina åsigter hafva dock icke blifvit gillade af JBunco-UlskoUet, hvilket förkastat så väl Heil Nordenankars motion, som mitt i anledning deraf framställda förslag.
Jemte anmälan af min reservation emot delta Utskottets beslut, har jag derföre, under uttrycklig förutsättning, att de, inom Borgare- och Bonde-Stånden, väckta frågorna om förökning af Riksgälds-Contorets Creditiv uti Banken komma att förfalla, ansett mig böra underställa Rikets Högloft.
Ständers vidare bepröfvande samma förslag, deruti jag tillstyrkt, att Rikets Ständer, med anledning af Herr Nordenankarsnu ifrågavarande motion, måtte falla följande beslut:
"I händelse