Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enligt senast afgifna femårsberättelse funnos år 1855 i staden 20 stycken fabriker, deraf 3 stycken för tillverkning af kläde, hvilka senare sysselsatte 158 personer; men år 1860 funnos endast 13 stycken fabriker, hvilka tillsammans icke lemnade arbete åt flere än 72 personer.
Deremot sysselsattes vid faktoriet redan vid nyssnämnde tid 640 personer, och skälig anledning förefinnes till den förhoppning, att dess verksamhet kommer att ännu betydligen utvidgas.
Den ofantliga arbetskraft, som finnes förvarad i Nyköpings-åns starka vattenfall inom stadens område, jemte stadens fördelaktiga belägenhet vid strömmens utlopp i Östersjön, utgöra en säker borgen för denna vackra anläggnings framtida bestånd och förkofran.
Den inkomna tabellen upptager icke mindre än 87 mästare, 68 gesäller, 87 lärlingar och 25 andre arbetare samt 70 idkare till sjelfförsörjning.
Då emellertid skilnaden emellan fabrik och handtverk icke alltid med noggranhet iakttages, torde denna omständighet till en del kunna förklara det förhållande, att det uppgifna antalet fabriker var större 1855 än år 1860, hvaremot handtverkeriernas antal synes hafva mera än fördubblats.
Undervisningsverk
Bland dem intager naturligtvis
Elementarskolan främsta rummet och åtnjuter fortfarande stort förtroende.
Läroverkshuset har väl under ifrågavarande femårsperiod blifvit utvidgadt, men visar sig ändå redan otillräckligt, så att staden nu beslutit uppföra en ytterligare byggnad, deruti, jemte gymnastikrum, jemväl skola inrättas ytterligare några lärosalar.
Lankasterskolan, gemensam för stadens båda församlingar, har särskilda afdelningar, med nya och rymliga skolhusbyggnader för hvartdera könet.
Helsovården ombesörjes af 4 i staden bosatte Läkare, af hvilka likväl endast en aflönas af staden.
Utgifterna för de fattiges vård och underhåll hafva under ifrågavarande tidrymd nära tredubblats emot förhållandet 1855.
Sistnämnde år uppgingo de nemligen till 2,350 R:dr 37 sk. 5 r:st.
B:ko, men redan påföljande år 1856 stego de till 9,899 R:dr
J öre och utgjorde vid periodens slut ungefär ena o handa summa eller 9,865 R:dr 64 öre.
Ar 1860 erhöllo 76 personer full försörjning och 98 personer bidrag till sitt uppehälle, hvilken fattignumerär må i förhållande till stadens folkmängd anses ganska betydlig.
Nyköpings Filialbank, hvilken år 1858 oktrojerades, har i staden sitt hufvudkontor, och Mälareprovinsernas Enskilda Bank har fortfarande der ett afdelningskontor.
Strengnäs, en af rikets äldsta städer och belägen vid Mälaren, 8f-dels mil från Nyköping, samt 8f-dels mil landväg, men 7 mil sjöväg från Stockholm, hade enligt 1855 års inantalslängder 1,349 innevånare, och vid 1860 års slut 1,491 personer.
De egentliga stadsmannanäringarne äro af jemförelsevis underordnad beskaffenhet, men jordbruket deremot af något större värde.
Staden har 184 bebyggda och 17 obebyggda tomter, uppskattade till 471,090 R:dr, samt 447 tunnland åker, 375 tunnland äng och 2,866 tunnland skog- och betesmark med ett sammanräknadt uppskattningsvärde af 91,380 R:dr Runt.
Sin egentliga betydenhet hemtar staden derifrån, att den är säte för stiftets Biskop och äger ett större fullständigt läroverk.
Härjemte finnes en för staden och Strengnäs landsförsamling gemensam folkskola och en år 1859 inrättad söndagsskola för handtverkslärlingar.
Till sjöfartens befrämjande hafva under perioden en större lastbrygga för ångbåtar och en mindre för seglande fartyg blifvit byggda.
Då flera af de på Mälaren gående ångbåtar lägga till vid staden, hvarigenom en daglig kommunikation med hufvudstaden sommartiden äger rum, finnes deruti en förklaringsgrund, hvarföre antalet af stadens segelfartyg är så ringa.
Fattigvården, hvars utgifter år 1855 uppgifvits till 909 R:dr 12 sk. 5 r:st.
B:ko, har år 1860 kostat 2,486 R:dr 12 öre Runt, en tillökning i fattigvårdstungan, som för detta samhälle ingalunda kan anses ringa.
Städerne Eskilstuna, Thorshälla, Mariefred. 17
Sjukvården ombesörjes af en utaf staden aflönad Läkare.
Eskilstuna, fristad, belägen på ömse sidor om den efter staden uppkallade ån, f-dels mil från dess utlopp i Mälaren, 81 mil från Nyköping och 111-dels mil från Stockholm, hade vid periodens slut 4,396 mantalsskrifne personer, så att folkmängden sedan 1855 ökats med 287 personer.
Orsaken till denna tillökning lärer hufvudsakligen tillskrifvas öfvervägande inflyttningar, emedan dödligheten i förhållande till folkmängden är ganska betydlig, föranledd dels af osunda bostäder, der flera arbetare sainmanhopas, dels ock från smidesarbetarnes begifvenhet på starka drycker.
Enligt stadens privilegier äro alla innevånare, som idka tillverkning af smidesmanufaktur-arbeten eller handel dermed, befriade från erläggande af mantalspenningar, och denna omständighet utgör förklaringsgrunden dertill, att af stadens hela befolkning 3,325 personer år 1860 upptagits såsom från mantalspenningar frie.
Staden har 264 bebyggda och 38 obebyggda tomter, uppskattade till 905,776 R:dr, och 51 tunnland åker, i värde upptagen till 7,650 R:dr R:mt.
Jern- och stalför ädling en utgör stadens förnämsta näringsgren och dermed sysselsättes företrädesvis handeln, som dock äfven i öfrigt idkas med fördel, och tillförseln af landtmannavaror är icke obetydlig.
Afsättningen af smidesmanufaktur-arbeten har äfven den tid, denna berättelse omfattar, varit ganska fördelaktig.
Den mest framstående fabriken inom staden är Direktören och Riddaren Munktells mekaniska verkstad, som o år 1860 sysselsatte 112 arbetare och sedermera blifvit mycket utvidgad.
Angmachiner af alla slag jemte flera andra machiner tillverkas härstädes till fördel för jordbruket och näringarne.
Hösten 1860 öppnades den genom ett bolag med understöd af statsanslag till belopp af 150,000 R:dr Ruut byggda kanal med slussar, hvarigenom både ångfartyg och seglande fartyg numera kunna komma fram till staden, derinvid en stor och rymlig hamn blifvit på stadens bekostnad anlagd. 1 den Tekniska söndags- och aftonskola, som i September månad 1859 började sin nuvarande verksamhet, meddelas af fem lärare undervisning i mathematik, teknologi, kemi, kemisk teknologi, linearritning, frihandsteckning, modellering samt träsnideri, m. m.
Läroanstalten synes motsvara sin bestämmelse och begagnas flitigt af i staden varande arbetare.
Fattigvården anses vara särdeles betungande, men ehuru fattigpersonalen, som 1860 utgjorde 103 personer, som åtnjöto full försörjning, och 76 personer, som erhöllo bidrag till sitt uppehälle, således var något större, än understödstagarnes antal i Nyköping samma år, uppgingo likväl fattigvårdsutgifterna endast till 6,495 R:dr Runt, eller ungefärligen tvåtredjedelar af fattigvårdens kostnader i sistnämnde stad.
Sjukvården ombesörjes af tvenne i staden stationerade läkare, af hvilka den ena är provinsialläkare oell den andre stads- och lasarettsläkare.
Thorshälla, äfven belägen vid Eskilstuna å i-dels mil från dess utlopp, 9|-dels mil från Nyköping samt lii mil landväg och 12 mil sjöväg från Stockholm, hade vid periodens slut 806 innevånare, eller 123 personer mera än 1855.
Med 90 bebyggda och 13 obebyggda tomter har staden 655 tunnland åker och äng, åsatte 9f-dels mantal, och jordbruket utgör här en väsentlig näring, hvaremot de egentliga stadsmannanäringarne äro fortfarande ganska obetydliga.
Fattigvårdens inkomster för sista året af femårsperioden äro upptagne till 1,074 R:dr Runt, men för utgifterna leinnar tabellen ingen redogörelse.
Sedan ortens provinsialläkare flyttat till Eskilstuna, finnes i staden ingen läkare stationerad.
Mariefred, belägen vid Gripsholmsfjärden af Mälaren, 7f-dels mil från Nyköping, 7 mil landväg och 5 mil sjöväg från Stockholm, hade år 1855 en folkmängd af 621 personer och vid slutet af nu ifrågavarande femårsperiod 651 innevånare, så att folkmängdstillökningen icke utgjort fullt 1 procent årligen.
Staden har 76 bebyggda tomter och 1 obebyggd, uppskattade till 135,500 R:dr, samt 109£-dels tunnland åker, 201^-dels tunnland äng och 2,110|-dels tunnland skog- och betesmark, hvilken jord tillsammans i värde upptagits till Landshöfdinge-Embetets uti Södermanlands län und. ber. för åren 1856—1860. 3 18 Södermanlands län.
Staden Trosa och Malmköping. 79,700 R:dr R:rnt.
Jordbruk jemte handeln utgöra äfven stadens hufvudnäringar, hvaremot handtverkerierna fortfarande äro af ringa värde.
Fattigförsörjningen, som 1855 erfordrade ett bidrag af 392 R:dr 35 sk. 10 r:st.
B:ko, har 1860 uppgått till en kostnad af 689 R:dr Runt.
Läkarevården ombesörjes af särskildt aflönad läkare.
Trosa ligger vid Trosa-åns utlopp i hafvet, §-dels mil från stora landsvägen emellan Stockholm och Nyköping, 7f-dels mil från Stockholm och 6 mil från Nyköping.
Staden, hvars befolkning 1860 uppgick till endast 435 personer, eller 33 innevånare mindre än 1855, har 114 bebyggda och 28 obebyggda tomter, 200 tunnland åker, 28 tunnland äng samt 405 tunnland skog- och betesmark, tillsammans motsvarande ett uppskattningsvärde af 130,371 R:dr Runt.
Jemte jordbruket utgör fisket i skärgården stadens hufvudsakliga näringsgren.
De för staden förnyade privilegier, som utfärdats å Nyköpings slott den 20 April 1610, medgåfvo rättighet till fiske ”mellan Oxelösund och Telge”, men numera fiskas blott vid de närmare skären söder och österut från staden, emot afgift till deras ägare, samt vid Oja och Landsort emot s. k.-fiskgäld till Kongl.
Utom fiskhandeln idkas ock, blott föga betydlig, handel med spanmål, viktualier, salt och specerier för staden och dess närmaste omgifning, samt lin och hampa för skärgårdsboerna.
Handtverkerierna äro i allmänhet af föga betydenhet, utom hvad angår förfärdigandet af fiskredskap, hvarmed stadens fiskeri-idkare äro under vintermånaderna med särdeles förtroende anlitade äfven af strandboer vid insjöarne i länets inre trakter.
Ehuru den minsta af länets städer, är Trosa likväl den enda, som för sig utgör särskild församling.
Ortens provinsial-läkare är här stationerad.
Denna köping, som privilegierades 1785 såsom en frihandelsplats, utan band af llandelsregleinente och Skråordningar, är anlagd på det till Södermanlands Regemente hörande 1 mantal rusthåll, Malma, i Lilla Malma socken, och äger endast så stort jordområde, som erfordras till byggnadstomter och några mindre kåltäppor.
Belägen 5f-dels mil från Nyköping och 31-dels mil från Eskilstuna, ungefärligen i midten af länet, drifver köpingen en icke obetydlig handel med den kringliggande landsbygden, och handtverksrörelsen är jemförlig med den i länets mindre städer.
En icke ringa fördel heintar köpingen deraf, att nämnde Regemente har derinvid å Malma hed sin mötesplats.
Ehuru utgörande en del af Lilla Malma socken, har likväl köpingen särskild fattigvård.
I ekonomi och polismål lyder köpingen omedelbart under Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, men i judicielt hänseende under Willåttinge häradsrätt.
Nyköping i Landskansliet den 30 September 1862. G. LAGERBJELKE. Johan Lagerbjelke. C. E.
Tab. N:o 1. 19 Tab. JV:o 1.
Summa. 1856 54,334 57,795 112,129 53,906 57,628 111,534 26,947 29,132 56,079 4,271 1857 53,974 57,360 111,334 54,080 57,288 111,368 28,224 29,783 58,007 4,334 1858 54,584 57,654 112,238 53,831 57,262 111,093 27,899 29,672 57,571 4,213 1859 55,019 58,147 113,166 53,979 57,235 111,214 27,906 29,495 57,401 4,177 1860 55,329 58,443 113,772 55,072 58,077 113,149 28,553 30,267 58,820 4,188 I städerna.
Nyköping 1856 1,886 2,215 4,101 1,790 2,178 3,968 740 878 1,618 184 1857 2,060 2,350 4,410 1,905 2,202 4,107 820 898 1,718 204 1858 2,066 2,339 4,405 2,149 2,359 4,508 871 995 1,866 241 1859 2,110 2,402 4,512 2,152 2,398 4,550 928 1,065 1,993 239 1860 2,263 2,531 4,794 2,186 2,416 4,602 933 995 1,928 201 Trosa 1856 188 261 449 205 264 469 77 118 195 23 1857 182 262 444 192 255 447 71 112 183 21 1858 188 255 443 183 269 452 60 122 182 16 1859 184 250 434 185 262 447 62 118 180 20 1860 189 256 445 185 250 435 56 109 165 23 Strengnäs 1856 587 864 1,451 569 858 1,427 214 346 560 39 1857 612 881 1,493 587 865 1,452 233 360 593 46 1858 613 891 1,504 583 878 1,461 239 375 614 44: 1859 585 866 1,451 567 843 1,410 225 363 588 41 1860 652 931 1,583 604 887 1,491 249 368 617 39 Mariefred 1856 263 368 631 275 348 623 99 116 215 27 1857 281 341 622 290 362 652 108 127 235 19 1858 294 349 643 275 342 617 101 138 239 22 1859 294 357 651 296 343 639 105 129 234 26 1860 297 366 663 296 355 651 98 132 230 30 Eskilstuna 1856 2,343 1,852 4,195 2,209 1,857 4,066 1,814 1,190 3,004 320 1857 2,378 1,885 4,263 2,363 1,834 4,197 1,899 1,169 3,068 350 1858 2,366 1,922 4,288 2,362 1,862 4,224 1,978 1,267 3,245 351 1859 2,412 2,018 4,430 2,374 1,884 4,258 1,963 1,254 3,217 334 1860 2,534 2,094 4,628 2,413 1,983 4,396 1,977 1,348 3,325 345 Thorshälla 1856 324 400 724 303 378 681 125 178 303 28 1857 352 405 757 338 405 743 139 180 319 39 1858 374 406 780 358 400 758 144 171 315 44 1859 374 422 796 388 414 802 147 175 322 43 1860 394 426 820 381 425 806 159 190 349 42 Summa för länets samtlige städer är 1860 6,329 6,604 12,933 6,065 6,316 12,381 . 3,472 3,142 6,614 680 Summa i hela länet år 1860 61,658 65,047 126,705 61,137 64,393 125,530 32,025 33,409 65,434 4,868 Till Tabb.
N:is 2 och 3 om JORDBRUK och BOSKAPSSKÖTSEL, har Kongl. Maj:ts Befallninghafvande ej lemnat andra uppgifter än de, som finnas i Berättelsens text. 20 Tab. N:o 4.
Tab. N:o 4. SKOGSHUSHÅLLNING. 1. 2. 3. . 4. 5.
Areal vid A fverknings-belopp. periodens Särskilde slag af skogar m. m. slut.
Belopp i Tunnland.
Ar. kubikfot. penningevärde.
B:dr R:mt. / 1856 19,866 1,589 \ 1857 23,560 1,885 Kongl. Maj:t och Kronan tillhörige och till dess disposition indrague 983 / 1858 30,053 2,404 1 1859 24,344 1,948 l 1860 24,936 1,995 1 1856 390,655 19,533 1857 395,429 19,771 Härads-allmänningar 32,360 / 1858 377,176 18,859 J 1859 395,846 19,752 \ 1860 486,756 24,338 Till Tabb.
N:is 5 och 6 om ROFDJUR och AF ROFDJUR DÖDADE HUSDJUR har Konungens Befallningshafvande ej varit i tillfälle att meddela några upplysningar.
Tab. N:o 7. 21 Tab. X:o 7 A. GRUFVOR, BERGVERK, BRUK, FABRIKER och MANUFAKTUR-INRÄTTNINGAR samt HANDTVERKERIER Å LANDSBYGDEN ÅR 1860. 1. 2. 3. 4- 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 15.
Benämningarne å hvarje särskildt slag i alfabetisk ordning.
Grufvor, bergverk, bruk, fabriker manu fak tur-inrättningar. och H n d t verl ceri e r.
Mästare, arbetare och biträ- den af alla slag.
Mästares biträden af Gerningsmän.
Gerningsmäns biträden.
1 Idkare till sjelf- försörjning.
Enskilde, i Bolag.
CT5 CO P: <6 lärlingar. andra arbetare. m. q- m. q- Bagare 1 Blekeri i — 1 5 — — — — — — — — — — Bomullsspinneri i — 1 37 52 1 16 — — — — — — Bryggerier 2 2 — 8 — — — — — — — — Brännerier 11 11 — 9 — — — — — — — — Byggmästare — — — — — — — — — — — — 4 Färgerier 6 5 1 19 — — — — — — — — — Garfverier 12 12 — 28 — — — — — — — — — Gerningsmän (ej specificerade) — — — — — — — — — — — 265 119 — Gevärsfaktori (Kronans) 1 — — 79 — 21 — — — — — — Gjuteri 1 1 — — — — — — — — — — — Guldsmeder — — — — — — — 2 1 — — — — Hjulfabrik 1 1 — 7 — 1 — — — — — — — Jernbruk 8 7 1 167 — 25 — — — — — — — Jerngrufvor 14 6 1 108 — — — — — — — — — Kakelugns- och Lerkärlsfabrikör 4 4 — 10 — — — — — — — — — Kakelugnsmakare — — — — — — — 6 2 — 1 — — — Kalkugnar 51 51 — 6 — — — — — — — — — — Kemiske Hartz- och Terpentinfabriker 2 2 — 5 — — — — — — — — — — Klädesvalk 1 2 — — — — — — — — — — — — Kniphammare 2 1 1 4 — — — — — — — — — — Koboltverk .- 1 — 1 5 — — — — — — — — — Koppargrufva 1 — 1 10 — — — — — — — — — — Kopparslagare — — — — — — — 5 1 2 — — — — Kopparverk 1 — 1 10 — — — — — — — — — — Krutbruk 1 1 — 24 — — — — — — — — — — Kupolugn 2 1 1 10 — — — — — — — — — — Manufakturhammare 2 2 — 5 — — — — — — — — Marmorbrott 1 1 — 3 — — — — — — — — — Masugnar 8 6 1 168 — 9 6 — — — _ — — — Mekaniska verkstäder 2 1 1 36 — —
— — — — — — — Messingsbruk 1 1 — — — — — — — — — — — — Murare — — — — — — — — — — — 7 3 Målare — — — — — — 7 2 4 1 1 1 3 Pappersbruk 3 2 1 27 — 4 — — — — — — — — Puddlingsugnar 3 1 — — — — — — — — — — — — Qvarnar 160 134 1 102 — 5 — — — — — — — Sadelmakare — — — — — — — 6 2 1 2 1 3 Skomakare — — — — — — — 92 4 14 32 52 15 59 Skräddare — — — — — — — 106 2 16 27 54 18 37 Sliphus 2 2 — — — — — — — — — — — Smeder — — — — — — — 32 4 8 21 15 8 24 Snickare — — — — — — — 34 4 8 7 13 7 24 Spikhammare 4 1 2 9 — — — — — — *— — — — '
Stamp 1 1 — — — — — — — — — — — — Stjelpugnar 2 1 1 4 — — — — — — — — — — Styckebruk 3 3 — 133 — — — — — — — — — — Stålbruk 1 1 — 3 — — — — — — — Stångjernsbruk 7 4 1 35 — — — — — — — — — — Svarfvare — — — — — — — 1 — — — — — Sågar 131 118 1 20 — — — — — — — — Tegelbruk 54 51 — 86 — — — — — — — — — — Urmakare — — — — — — — 3 1 2 — — — 1 Vadmalsstampar 2 p 2 — 2 — — — — — — — — — Valsverk 2 2 — 9 — — — — — — — — — Summa 514 442 19 1,193 52 66 22 295 22 56 91 408 168 158 22 Tab. N:o 7.
Tab. A:o 1 B. BRUK, FABRIKER och MANUFAKTUR-INRÄTTNINGAR samt HANDTVERKERIER I STÄDERNE ÅR 1860. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13.
Br uk, fabriker och inrättnin m a n u f a k t gar. u r- Handtverk erie r.
Mästares biträden af Idkare till sjelf- försörjning.
H 3 ut fil n> Bolag.
CD W £• CD lärlingar. andra arbetare. m. q- m. q- Bagare — — — — — — 7 3 3 — n » — — — — — — — 1 — — — 2 » 6 » Strengnäs 1 1 — — 7 » 1 1 — — — Bleckslagare Nyköping 1 3 2 — — Bokbindare 4 1 1 — — » — — — — — — — 2 — 2 — — » 1 2 2 — — Boktryckare » 1 1 3 — — Borstbindare 1 » 1 Bruk *) u 1 — 605 — 35 — — — — — — Bryggare — — — — _ — — 6 — — 8 4 » 7 Bränneri i 1 — 12 — Bundtmakare » 1 1 1 — — Byggmästare — — — - — — — 6 — — — » — — — — — — — 1 — ■ — — » Cigarrfabrik i 1 Färgerier och Färgare 2 2 — 4 — » » » 1 1 — 3 » » » 1 1 — 2 — 1 — — — — — — » » » 3 3 — 11 i » » » 4 6 6 8 — » » » — — — — — — — 1 — — — — Garfver ier och Garfvare 3 3 — 11 — — — — — — — — » » » 5 5 — 19 » » » 7 9 6 6 — » » » 2 2 — — — » » » — — — — — — — 5 2 3 — — » » » 1 1 - — - Gelbgjutare — — — — — — — 1 — 1 — — ^ i i 3 » 2 » 3 » 1 1 2 — — » 2 2 1 1 — *) Omfattande Benstamp, Gjuteri, Faktori Klädesvalk, Knappnåls- och Ljusstaksfabriker, Messingsbruk, Mjölqvarn, Skeppsvarf, Stångjernshammare, Sågqvarn och Valsverk.
Tab. N:o 7. 23 Fortsättning af Tab. M:o 7 B.
BRUK, FABRIKER och MANUFAKTUR-INRÄTTNINGAR samt HANDTVERKERIER I STÄDERNE ÅR 1860. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13.
Benäinningarne å hvarje särskildt slag alfabetisk ordning.
Bruk, fa briker och inrättnin manufaktur- gar.
Handtverk erier Antal verk och inrättningar.
Under 15 års ålder. gesäller. lärlingar. andra arbetare. m. q- in. q- Guldslagare — — — — — — — i i i — — Guldsmeder i i 2 — — : i i — — — » i » 2 2 3 1 — Handskmakare 1 — — » — — — — — — — 1 — — — — Hattmakare — — — — — — 1 — 1 — — Hattsömmerska 1 Hofslagare 2 2 11 - — Jern- och Metallfabrik » ! 1 — 2 — — — — — — — — Kakelugnsmakare » 2 7 7 2 — » — — — — — — — 1 2 — — — 3 3 4 — — » 1 — 3 — 1 » — — — — — 2 3 1 — — » 3 7 5 1 — K arn fabrik och Kammakare 1 1 — 2 — — — — — — — — » » » — — — — — — 1 1 — — — Kardfabrik 1 1 — 1 — — — — — — —- — Klädes- och Korderojsfabriker » 3 2 1 34 6 4 4 — — — — — Kopparslagare » 4 3 6 — — » 2 — 1 — — » 2 2 3 — — » — — — — — — 2 — 5 — — » — — — — — — 1 — 2 — — » 2 2 4 2 — Krit- och Bresiljefabrik 1 — — 1 — — — — — — — — Körsnär — 1 1 1 — — Läderfabrik » 1 1 — 6 — — — — — — — — Mekaniska verkstäder 2 2 — 112 — — — — — — — Messings- och Metallfabrik 1 1 — 1 — — — — — — — — Murare 1 — — — — » — — — 3 » 2 — — — 3 » 1 — 1 1 1 Målare 5 3 4 — 4 » 1 — — — — » 2 1 1 — 2 » 3 1 4 — 2 » 1 — 2 — — » 5 3 8 —- — 24 Tab. N:o 7. Södermanlands län.
Fortsättning af Tab. JV:o 7 B.
BRUK, FABRIKER och MANUFAKTUR-INRÄTTNINGAR samt HANDTVERKERIER I STÄDERNE ÅR 1860. 2. 3. 4. 5. 6. 7. Benämningarne å hvarje särskildt slag i alfabetisk ordning.
Bruk, fabriker och manufakturinrättningar. 5. m cg & P § C" Ägare.
a Mästare, arbetare och biträdeD af alla slag.
Under 15 års ålder. 10. 11. 12. 13.
Handt verkerier.
Mästares biträden af
T Nålmakare Thorshälla Repslagare Nyköping ” Eskilstuna Sadelmakare Nyköping * Trosa "
Mariefred “ Strengnäs “ Eskilstuna Skomakare Nyköping » Trosa » Mariefred ” Strengnäs "
Thorshälla " • - Eskilstuna Skräddare Nyköping » ~ Trosa » Mariefred » Strengnäs » Thorshälla >> Eskilstuna Slagtare Nyköping * Mariefred * v Strengnäs » Eskilstuna Smides- och Plåtfahrik Nyköping Smidesfabrikör och Smeder Thorshälla » » » Trosa » » » Mariefred » » » Strengnäs » » » Eskilstuna Snickare Nyköping » Trosa * Mariefred » Strengnäs » Eskilstuna Sockerbagare Nyköping » Eskilstuna Sotare » Svarfvare Nyköping » Eskilstuna Sämskmakare » Tapetserare Nyköping Tenngjutare » Tobaksfabrik Eskilstuna Tunnbindare Nyköping » Mariefred Urfabriker och Urmakare Nyköping » » » Mariefred » » » Strengnäs » » >> Eskilstuna Vaddfabrik Nyköping Vagnmakare » >'
Mariefred » Eskilstuna Ättiksbryggeri » Ättiksfabrik Mariefred Summa 4 58 3 2 169 4 1 2 2 14 2 5 7 1 14 8 1 5 1 3 1 182 1 3 7 1 4 12 8 14 12 3 5 4 3 6 1 8 1 365 5 2 13 1 2 1 52 37 909 41 345 406 354 609 379 178 » Södermanlands län.
Niis 8 och 9. 25 ALLMÄNNA VÄGAR, GÄSTGIFVERIER och SKJUTSNING, 1856—1860.
Tab. lV:o 8. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13.
Länge i mil Kostnaden för SI £»: CO Antal hästar, utgångne till af indelade med skjuts- stationer försedde vägar af fullända- af oinlagde fulländade nya förbättrade ^ CD Gästgif- veri-, håll- och reserv- skjuts.
Särskilda slag af vägar. slag af de och af- och betyd- ligt för- bättrade vägar. vägar vägar lernas ant 1860.
Kungs- och motstående vägar synade nya vägar af stats- medel. af kom- munernes af stats- medel. af kom- munernes År. krono- skjuts. vid periodens slut. under perioden. medel. medel.
Allmänna landsvägar 98AV iWA 1 3,862,50 2,329,50 29,850 10,076,10 49 1856 Häradsvägar 26« 16tV 1+ 21,000 11,717,50 — 1857 Socknevägar 6i m 8R tWtJV 1,146 — 1858 I städer — — 6 1859
Med införd skjutsentreprenad 9 1860 Summa ISö.sA mm 1 24,862,50 15,193 29,850 10,076,10 55 Anmärkningar: 1.
Uppgift angående vägar saknas för städerna Nyköping, Trosa, Eskilstuna och Thorshälla. 2.
Uppgiften i afseende å de gästgifvaregårdar, der skjutsningen är ställd på entreprenad, afser förhållandet vid 1860 års slut, äfvensom gästgifvaregårdarnes antal, hvilket vid femårsperiodens början utgjorde 56 stycken, genom Wreta gästgifvaregårds indragning, vid periodens slut nedgått till 55.
Tab. \:o 9.
SJÖFART och HANDEL, ÅR 1860. i.' 2. 3. 4. 5. 6. 7- 1 8. | 9. 10. 11. 12.! 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19. 20. 21. 22. 23. | 24.
S j ö i a r t.
Fartyg och båtar begagnade Gross- Minut- H n d a n d e till inrikes sjöfart. till utrikes sjöfart.
Handlare. idkande enl. § 3 mom. 1 af Handels- Ordn. qvinnor enl.
g 4 Handels- Ordn. med in- och ut- ländska varor. med med egna t-i Besätt- ning. tH Besätt- ning.
Antal. och minut- handel. manna- varor. tillverk- ningar.
Antal. 35: co CD 2L r Skeppare.
Antal. os: CO CD et- et Skeppare.
Betjening. jHusbönder.
Betjening. Landsbygden.. 34 495,64 35 21 — — — — — — — — — — — 2 co CM 23 — — — — Malmköping - — — — — — — — — — — — — — 1 1 10 8 — — — — Städerna 19 288,30 21 2 6 319,66 6 11 — — 76 87 — — 3 5 15 Summa 53 783,94 56 23 6 319,66 6 11 — — 76 87 — — 3 5 18 1 33 31 — — — — Landshöfdinge-Embelets uti Södermanlands län und. ber. för åren 1856—1860.
4 Tab. N:o 10.
HEMMAN och JORDLÄGENHETER Å LANDET, TOMTER och JORDAR I STÄDERNA m. m. ÅR 1860. bO OS 1. 2. 3. 4- 5. 6. 7- 8. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11.
Ä landsbyg i e n.
I s t ä der n a.
Antal Tomter, jordar och Tomter.
Hemman oell lägenheter af P ö Uppskatt- cr 5- co K R:dr Runt. alla slag, efter olika natur, vid periodens slut och enligt nya jordeboks-ordningen. tö cr ningsvärde sista året.
R:dr R:mt. lägenheter af alla slag, sista året | i hvarje stad. t»! 3 OQ 1 ö O sr g» g *4 O: g cd OJ e 2. 2T ” S. a o S o PT cT CTq p: crq CD ts c CD CT Crq crq CL, CD O cr CD cr crq pr CD j-s crq 3 o .3 & EL co : » 5 s B i i o'“ 3 3 P t
R:drR:mt. CT> &
OO CD_ CD CL, CD Tunnland. d. * tomter.
Krouo-Egeudomar.
Under allmän disposition:
Kungs- och Kungsladugårdar 66? 63?
12 30 20 — 320,918 Nvköping 469 97 438 74 182 694 8? 2,297,550 245,280 2,542,830 Säterier 1 i 1 — — — 3,060 1 Trosa 114 28 200 28 405 633 5? 130,371 Hemman Boställen 41* 219| 42??
180* 54 290 286 208 81 88 51 68 280,947 910,314 | Strengnäs 184 17 447 375 2,866 3,688 14? 471,090 91,380 562,470 Under enskild disposition: 1 Mariefred 76? 1 109? 201* 2,110| 2,421* 4? 135,500 79,700 215,200 Säterier 11 i 1 — — 16,360 Eskilstuna 264 38 51 — — 51 — 905,776 7,650 913,426 Hemman 18??
13*% 33 26 116 101 79,137 1 Thorshälla 90 13 356* 299% — 655??
Summa 348/,r 300,%? 391 550 305 220 1,610,736 Summa 1.197?