Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid jemförelse af dessa både emot Gonstitutions-Utskottets förslag och sinsemellan mer eller mindre stridiga meningar, visar sig den hufvudsakligaste och mest ingripande skiljaktigheten i Borgare-Ståndet, såsom åsyftande ej allenast den nu befintliga redactionens bibehållande, med afslag å de ändringar Utskottet tillstyrkt, utan ock en tillsats vid samma äldre redaction, hvarom Utskottet icke väckt fråga, och som derjemte skulle i Grundlagen inlägga tvifvelsmål om utvexlingens fortgång, under en åtminstone indirect uppmaning att allmännare, fastän utan verkligt behof eller gagn, tillvexla sig silfver emot sedlar.
Utskottet har redan ofta uttalat sin öfvertygelse om grundlagshindren för dylika omedelbara åtgärder från Constitutions- Utshollets Memorial N:o y8. Riks-Ståndens sida; och Utskotlet hemställer vördsamligen äfven nu, alt Borgare-Ståndet täcktes härutinnan foga sig efter Med-Stånden, som antingen oanmärkt lemnat eller anmärkningsvis modifierat Utskottets förslag.
Men för den händelse, att Borgare-Ståndet vidblifver sin tanka, får Utskotlet, för votering, enligt 56 §.
Formen, uppgifva följande Proposition: A. "Den, som vill, att Conslitutions-Utskoltets förslag vid 72 §. R.
F. skall, vare sig med eller utan modificationer, antagas tili grundlagsenlig behandling, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej.” "Vinner
Nej, kommer, jemlikt Borgare-Ståndets tanka, nu varande redaclion alt bibehållas, med tillägg, vid slutet af orden: ”så länge dej efter deras lydelse, af Banken med silfver inlösas”
Om vid denna votering
Ja segrar, återstå i detailerne flera föremål för samman jemkning.
Beträffande härvid förslagets i:a moment, finnas Ridd. och Adelns samt Bonde-Ståndets sammanstämmande redactionsförslag afvika från Constitulions-Utskoltets endast i så målto, att orden: ”samt alt Rikets Ständer åligger,” borde utbytas mot dessa: ”och åligge Rikets Ständer m.m.” Om Utskottets redaclion läses och fattas i sitt sammanhang, lärer nogsamt skönjas, alt Utskoslet velat, också i sammanhang, uttrycka hvad som betecknades med Rikets Ständers vård och garantie_, nemligen deras rätt att förvalta Bankens fonder och deras pligt att bevara Bankens credit.
Så framt dock de återremitterande Stånden ej skulle, med Preste-Ståndet, godkänna Utskottets förslag i denna del, torde omröstning komma att ega rum öfver en så lydande Proposition: B.
"Den, som gillar i:a momentet af Constilnlions-Utskoltets redactionsförslag vid 72 §. R. F., röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, anses orden: ”samt att Rikets Sländer åligger” böra förändras till: ”och åligge Rikets Ständer.”
Med hänsigt dernäst till n:a momentet, består olikheten mot Conslilutions-Utskottets förslag deri, att så väl Ridd. och Adeln som Bonde-Ståndet uteslutit, emellan ”dessa” och ”sedlar” orden: ”och inga andra,” samt att Bonde-Ståndet serskildt yrkat tillsatsen af ”Riksgählssedlar.”
Enär likväl härvid förekommer, dels att, om andra sedlar än Bankens finge emot - Constitutions-Utskottets Memorial Ar:o j8. tagas i allmänna uppbörden, Bankens egna skulle ur penningerörelsen förträngas och deremot ingå för silfver-utvexling, hvilket kunde högst oförmonligt inverka på realisationen, dels ock alt, enligt Rikels Ständers beslut, Riksgäldssedlars tillverkande upphört, och deras invexling blifvit genom creditiv på Banken försäkrad, hvadan de ur rörelsen komma att försvinna och således icke lämpligen bör# i Grundlagen nämnas, hemställer vördsamligen Utskottet, om icke Ridd. och Adeln samt Bonde-Ståndet ville nedlägga des§ä anmärkningar, men får, i händelse desamma eller någon deribland skulle vidhållas, föreslå följande Propositioner: / C”Den, som gillar Constitutions-Utskottets af Presle-Slåndet godkända redaclionsförslag i 2:a mom. af 72 §. R. F., röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, anställes votering öfver nedanstående proposition: ”Den, som vill att, emellan ”dessa” och ”sedlar,” orden: ”och inga andra ” skola försvinna, utan ytterligare tillägg, röste Ja;” ”Den det~ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, kommer, efter orden: ”desse sedlar,” att tilläggas: ”äfvensom Riksgcildssedlarnej sä länge de fortfara.” Hvad ändtligen angår 3:e momentet, skilja sig de 2:ne egentligen anmärkande Riks-Stånden från Constilutions-Utskottet derutinnan, att Ridd. och Adeln yrkat Banco-lagstiftningsfrågors, samt de sedelstocken och inlösningen rörande måls behandling, enligt 87 §. R. F., och att Bonde-Ståndet, under antagande af Utskottets grundsats att samtlige Riks-Stånden borde vara ense om besluten i mål angående sedelstocken och inlösningen, hvartill blifvit lagde sådana, som beträffa Bankens skuldsättning, dermed jemväl förbundit vilkoret af Konungens sanction.
För sammanjemkning af dessa meningar inbördes och med PresteStåndets, får Constilutions-Utskottet vördsamligen tillstyrka: a) att, i afseende på Banco-lagstiftningen, Preste-Ståndets, med Utskottets förslag instämmande tanka, måtte af Med-Stånden antagas.
I annat fall föreslås votering öfver denna proposition:
D. vDen, som vill att, för Bank-lags stiftande eller ändring, alla fyra Riks-Ståndens samtycke och Konungens sanction skola erfordras, röste Ja;” ’’Den det ej vill, röste Nej.” ”Vin - Comtitutions-Utslollets Memorial N:a yS. ”Vinner Nej, anses Bancolagstiftningsfrågor kunna afgöras efter tre Slåndt beslut, med Konungens sanction;” b) att, hvad angår fattandet af beslut om sedelstockens och inlösningsfondens inbördes förhållande, de öfriga Riks-Stånden måtte foga sig efter Bonde-Ståndet.
Skulle jemkningsförsöket aflöpa fruktlöst, måste omröstning öfver följande proposition anställas: E. v ”Den, som vill, alt, för beslut om sedelstockens förhållande till metalliska inlösningsfonden, samtliga Riks-Ståndens bifall och Konungens, sanction skola erfordras, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej.” Vinner Nej, voteras öfver nedanstående proposition: ”Den, som vill, att ofvannämnda frågor må kunna afgöras genom fyra Stånds sammanstämmande beslut, utan Konungens sanction, röste Ja;” ”Den det ej vill, röste Nej.” ”Vinner Nej, anses sådana frågor kunna afgöras efter tre
Stånds sammanstämmande beslut, men med Konungens sanction;” c) att, då mål, rörande Bankens skuldsättning, tillhöra stiftandet aE af Bank-lag, icke det af Grundlag , Bonde-Ståndet ville frångå dess anmärkningsvis framställda åsigt, rörande formen för beslut i sådana mål.
Sker det ej, får Constitutions-Utskottet framlägga denna omröstningsproposition: F. ”Den, som ogillar det af Bonde-Ståndet föreslagna tillägg medelst orden: äfvensom i frågor om Bankens skuldsättning, röste Ja;” ”.Den det ej vill, röste Nep” ”Vinner Nej, kommer samma tillägg att i 3;dje momentet inrymmas.”'
För öfrigt beror det af sammanjemkningens eller omröstningens resultat, huruvida, i nS §. af Riksdags-Ordningen , må tarfvas det af Constitutions-Utskoltet föreslagna tillägg eller icke.
Undertryckes den mening att för Bank-lags stiftande fyra Stånds samtycke och Konungens sanction erfordras, så försvinner äfven allt väsendtligt behof af ändring i ofvannämnda Grund lagsrum.
Bihang till II.
Brot. 1834 och 1835. 3idje Sami. 2 Q-te Häftet. a> Consfitulions-Utslcottets Memorial N:o j8.
Reservation af Friherre Cederströmj Jacob: ”Jag reserverar mig emot beslutet, att öfverlemna omröslningsproposition i anledning af Boigare-Ståndets anmärkning, på grund deraf, alt jag anser denna anmärkning invalvera afslag Utskottets förslag, och derjemte innefatta ett i Ståndets plenum emot 81 Regeringsformen väckt förslag till ändring i Grundlagen.” \
' STOCKHOLM, KoNGC. OrDF.NS-BoKTRYCKERJET, 1835- Cmstitutiom-Utsfottcv Memorial Nio 79.
N:o 79. r Ankom till Exp.-Utsk. den 29 Jan.
Memorial till Ridderskapet och Adelnj angående dess återremiss på Memorialet N:o 5g. i Från Ridderskapet oell Adeln har Conslitutions-Utskottets Memorial N:o 59, i anledning af ålerremisserna på Memorialet N:o 4u med Grundlags-ändrings-förslag, åsyftande Riksdags-förhandlingarnes ordentligare gång, blifvit i afseende på 5:te förslags-punkten samt voterings-propositionen Litt. B, återförvisad t, med den under discussionen förekomna anmärkning, alt, ehuru Utskottet rätteligen hemställt till Bonde-Ståndet att frångå dess serskilda tanka, rörande erforderligheten blott af tre Stånds samtycke för Ståndens sammanträde till gemensam öfverläggning, Utskottet likväl bort upptaga denna mening såsom voterings-föremål i förstärkt Utskott.
Härå får, till svar, Constitutions-Utskoltet vördsamligen meddela, att, enligt ankommet Protocolls-Utdrag af den 16 nästlidne December, BondeStåndet antagit inbjudningen i ofvanberörde 5:te förslags-punkt, angående tillägg i 46 §■ Riksdags-Ordningen , till följd hvaraf Utskottets förslag i denna del ansåges hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag ; vid hvilket förhållande Ridderskapet och Adeln lärer läckas låta den nu gjorda anmärkningen förfalla.
Stockholm den a3 Jan. i835.
Ankom till Exp.-Utsk. den 29 Jan.
Memorial till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet j angående deras åtgärder vid Memorialet JS'.o 60.
Jemlikt ankomna Protocolls-Utdrag för den 11 December näsllidna år, har Constitutions-Utskotlets Memorial till Borgare-Ståndet, N:o 60, angående samma Stånds återremiss på Memorialet N:o 42 > med föreslaget Bihang till R.
Prot, 1334 och i835, 3 Satul, 2y.de Constitutions-Uiskottctt Memorial Nio 8a. tillägg vid gg §.
Regerings-Formen, i fråga om Justitiae-Ombudsmannens berättigande att bivista Riks-Ståndens Plena, blifvit återförvisadt från Ridderskapet och Adeln, i anledning af en Ledamots yrkande, att BorgareStåndets serskilda tanka måtte inrymmas i behörigen uppställd voteringsproposition, samt af Borgare-Ståndet ogilladt, med anmodan till Utskottet, att ingifva jemknings-förslag öfver Ståndets beslut vid Memorialet N:o 42> och, om frågan icke annorlunda kan afgöras, föreslå voterings-proposition till omröstning i förstärkt Utskott.
Då Constitulions-Ulskottet redan anmält, att Borgare-Ståndets, såsom dess gemensamma tanka, förklarade anmärkning, hvilken åsyftat det af tre Riks-Stånd till grundlagsenlig behandling godkända förslagets omedelbara förkastande, ej kunde, emot 56 och 81 §§.
Regerings-Formen, till grund för någon jemknings-åtgärd upptagas, hvadan ej heller omröstnings-proposition deröfver eger rum, får Utskottet åberopa dess i detta, som i flera likartade fall afgifna yttranden, hvarvid Utskottet ej har något att tillägga.
Utskottet hemställer fördenskull, att Borgare - Ståndet ville efter MedStånden sig foga, samt att Ridderskapet och Adeln desto hellre måtte låta dess anmärkning förfalla, som densamma rigtats emot en framställning till annat Riks-Stånd, hvilket ej, lika med Ridderskapet och Adeln, gillat förslaget.
O Stockholm den adian. i 835- Reservation af Herr Cederschiöld, P. G.:
"Emot Höglo fl.
Utskottets beslut, att vidblifva sin i Memorialet N:o 6o yttrade mening, får jag reservera mig, och, under åberopande af de skäl, som jag i min Reservation emot Utskottets Memorial N:a anfort för Riks-Ståndens rätt, alt genast kunna förkasta ett af Gonstitutions-UtskoUet framstulldt
Grand lags-förslag, vördsammast föreslå följande proposition för omröstning i förstärkt Constitulions-Utskolt:" ”Den, sorn godkänner Constitutions-Utskottets i Memorialet N:o $2 frams tällda förslag tilt tillägg i 99, §.
Regerings-Formen för Justiliae-Ombud&mannens berättigande, att bivista Riks-Ståndens Plena,, voteie Jaj.” "Den det ej gör, votere Nej;” ■”Vinner Nej,, kammer delta förslag att förfalla/'
Cousti t utioiis-TJt skottets Memorial N:o 8r.
5 N:o 8i.
Memorial till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndetj i an~ ledning af deras åtgärder vid Memorialet JY:o 63.
"Vid föredragningen af Constitutions-Utskottets Memorial JNTro 63, i anledning af återremisserna på Memorialet N:o t\6, med föreslaget tillägg vid Riksdags-Ordningen, i fråga om förstärkta Utskotts, Nämnders och Eleetorers fulltalighet, hafva Ridderskapet och Adeln återförvisat förstnämnde Memorial, på grund af en Ledamots anmärkning, det voterings-proposition borde upprättas sålunda, att de tvänne Stånds meningar, hvilka Utskottet ansett förfalla, måtte komma under omröstning, och Borgare-Ståndet ogillat samma Memorial, med anmodan till Utskottet, att öfver de serskilda besluten sammanjemknings-föislag afgifva, men, om saken ej annorledes kunde afgöras, volerings-propositioner föreslå.
Till besvarande häraf, får Constilutions-Utskottet vördsamligen åberopa dess förut, i det nu återförvisade eller ogillade Memorialet, meddelade yttrande, som hufvudsakligen innefattar, att Utskottet af Grundlagen ansett sig hindradt att uppgifva proposition till förkastande af ett tillstyrkt Grundlags-ändrings-förslag, och hvilket yttrande Preste- och Bonde-Stånden jemväl, utan vidare åtgärd, lagt till hand hogarne.
Stockholm den 23 Jan. 1835.
Reservation af Herr CederschiöldP. G., ''Emot Höglofl.
Constitutions-Utskottets beslut, att vidblifva sin i Memorialet N:o 63 yttrade mening, får jag reservera mig, och, under åberopande af de skäl, som jag i min reservation emot Utskottets Memorial N:o 75 anfört för Riks-Ståndens rätt, att kunna genast förkasta ett af Constitutions-Utskoltet framställdt Grundlags-förslag, vördsammast föreslå följande proposition för omröstning i förstärkt Constitutions-Utskott.
”Den sorn godkänner Constitutions-Utskottets i Memorialet N:o- 46 uppgifna förslag till tillägg i Riksdags-Ordningens J?> §. i fråga om förstärkta Utskotts, Nämnders och Eleetorers fulltalighet, votere Ja;”’ ”Den det ej gör, votere Nej;” "Vinner
Nej, kommer detta förslag att förfalla;” af Friherre Cederström, "Jag reserverar mig enrot det grundlagsvidriga förfarandet af Constitutions-Utskottets Ledamot, Herr Cederschiöld, att lemna proposition till votering i förstärkt Constitutions-Utskott i era fråga, der Utskottet af Grundlagens stadgande varit hindradt att voteringsproposilionen uppgöra.
4 Constitutions-Utskottets Memorial N:o 82.
Ank. till Exp.-Utsk. deu 29 Jan, Memorial till Riclderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet? rörande deras åtgärder vid Memorialet N:o 64.
Medelst Protocolls-Utdrag för den urte näsllidne December, hafva Ridderskapet och Adeln återremitterat Constitutions-Utskottets Memorial N:o 64, nied den af en Ledamot gjorda anmärkning, att voterings-proposition borde upprättas, inrymmande äfven de tvänne Riks-Ståndens serskilda tankar, som icke godkänt Utskottets, i Memorialet N:o 47» framgifna förslag, rörande ett tillägg, i 73 §. Riksdags-Ordningen, af hänvisning till 56 §. Regerings-Formen, samt Borgare-Ståndet, med undanröjande af förstnämnda Memorial, anmodat Utskottet, att, i anledning af besluten öfver Memorialpt N:o 47» med sammanjemfcnings-förslag inkomma och voteringsproposition föreslå, till den behandling
Grundlagen, för sakens afgörande vid denna Riksdag, medgifver.
Constitutions-Utskottet, som redan i det nu återremitterade eller undanröjda Memorialet anfört de från Grundlagen liemtade skäl, hvarföre Ridderskapets och Adelns samt Borgare-Ståndets, såsom hvarje Stånds gemensamma tankar, förklarade anmärkningar ej kunnat föranleda någon pröfliings- eller jemknings-åtgärd, finner sig böra, i sjelfva principen, vidhålla detta yttrande; men hvad deremot redactions-formen angår , får Utskottet vördsamligen hänvisa lill dess Memorial under denna dag, N:o 84, beträffande ändringar i senare mom. af 56 §.
Regerings-Formen och samma moments öfverflyttning till 8r §.
Stockholm den 27 Jan. i835.
Reservation af Herr Cederschiöldj P. G.: ”Emot Högloft.
Constitutions-Utskottets beslut, att vidblifva sin i Memorialet N:o 64 yttrade mening, får jag reservera mig, och, under åberopande af de skäl, som jag i min Reservation emot Utskottets Memorial N:o 75 anfört för Riks-Ståndens rätt, att genast kunna förkasta ett af Constitutions-Utskottet framställdt Grundlags-förslag, vördsammast föreslå följande proposition för omröstning i förstärkt ConstilutionsUtskott:” ”Den, sorn godkänner Constitutions-Utskottets i Memorialet N:o 47 framställda förslag, rörande ett tillägg, i 73 §. Riksdags-Ordningen, af hänvisning till 56 §. Regerings-Formen, votere Ja; ”Den det ej gör, votere Nej;” ”Vinner
Nej, kommer detta förslag att förfalla.” STOCKHOLM, i835; hos J. A. Walldon.
Conftitutions-Utskottets Memorial TV.-o 83. t N:o 83.
Memorial till Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet i anledning af deras återremisser på Memorialet JV:o 5y.
* Vid föredragningen af Constitutions-Utskottets Memorial, under N:o 57, till Borgare-Ståndet, angående dess återremiss på Memorialet ]Y:o 3g, med föreslaget tillägg vid 28 §.
Regerings-Formen, rörande Utländnings naturalisation, har bemälda
Stånd godtfunnitåter öfverlemna förstnämnde Memorial till Utskottet, för att, i anledning af Ståndets serskilda beslut, uppgöra votei ings-proposition och med densamma till Riks-Stånden inkomma, äfvensom Ridderskapet och Adeln återremitterat Memorialet, på grund af åtskilliga Ledamöters yrkande, att den af Utskottet uttalade princip, att en från Riks-Stånd hänvisad anmärkning, åsyftande omedelbart afslag, kan lemnäs utan afseende, måtte ogillas.
Under vidhållande af den, i flera likartade mål, redan uttryckta grundsats, att ett af Constitutions-Utskottet tillstyrkt grundlags-ändringsförslag ej kan å samma Riksdag, hvarunder det blifvit framlast, i sin helhet förkastas, och att således någon åtgärd för totalt afslags inrymmande i sammanjemknings-betänkandet eller Ororöstnings-propositionen icke eger rum, får Utskottet serskildt åberopa det härmed instämmande innehållet af Memorialet N:o 57, med vördsamt tillägg, att samma Memorial, såsom ställdt till Borgare-Ståndet, i följd af dess återremiss på förslaget i Memorial N;o 39, hvilket deremot de tre öfriga RiksStånden till grundlagsenlig behandling godkänt, jemväl blifvit af Presteoch Bonde-Stånden endast lagdt tili liandlingarne.
Reservationer: af Herr Cederschiöld, P. G.: ”Mot Höglofl.
Constitutions-Utskottets beslut, alt vidblifva sin i Memorialet N:o 57 yttrade mening, får jag reservera mig, och, under åberopande af de skäl, som jag i min reservation mot Utskottets Memorial N:o 75 anfört, för Riks-Ståndens rätt att genast kunna förkasta ett af Constitutions-Utskottet framställdt grundgundlagsförslag, vördsammast föreslå följande proposition för omröstning i förstärkt Constitutions-Utskottet:’'
Ul R.
Prof. 1834 och i835. 3 Sami. i a8:de Häftet.
a Constilulions-CJtskotlets Memorial N.-o t-f - "Den, som godkänner Conslitutions-Utskottets i Memorialet N:o 3g framstälda förslag till tillägg vid 28 §. Regerings-Formen, i afseende på Utländnings naturalisation, voterar Ja;'
"Den det ej vill, voterar Nej;’’ "Vinner
Nej, kommer detta förslag att förfalla;” af Friherre Cederström, J.:
"Oaktadt Constitutions-Utskottet medgifvit sina Ledamöter obegränsad reservationsrätt, anser jag Landtmarskalk eller Talmän icke kunna grundlagsenligen till öfverläggning och beslut framställa Herr Cederschiölds förslag till proposition för afslag, hvilket grundlags-enligt först vid påföljande Riksdag kan ske."
N:o 84- Ankom till Exp.-Utsk. den og Januari! i835.
Memorial, med förslag till ändring och omflyttning af 2 mom, 56 Regerings-Formen, samt jemkning i dess 81 äfvensom 1 2g <Sk Riksdags-Ordningen.
Länge hade Constitutions-Utskottet önskat att se bilagda de vid nästlidna Riksdag började och, under den nu påstående, fortsatta stridigheter om formen för beredningen af grundlags-ändrings-förslag, — stridigheter, sorn egentligen härrört från olika begrepp om rätta tillämpningen af senare momentet i Regerings-Formens 56 jemfördt med 81 §. af samma Grundlag; och Utskottet har således utan betänklighet omfattat en härtill erbjuden anledning, i den inom Utskottet af en dess Ledamot gjorda motion om ändring af förstnämnde moment och dettas öfverflyttning till 81 §. med jemkningar dessutom, ej mindre i si stberörda §., äu i 29 §.
Tviste-frågan, redan utförligen och mångsidigt afhandlad samt nästan till obehag uttömd, skiljer sig i tvänne delar, rörande Riks-Ståndens förmenta rättighet att icke blott förkasta en grundlagsändring vid samma Riksdag, hvarunder hon blifvit framställd, utan och anmärkningsvis uppgifva nya och rakt motsatta förslag.
I ena fallet har man, emot bokstafliga lydelsen, förklarat meningen af ordet "besluta” med J’besluta till antagande;” i det andra har man, vid sidan af (örbudet mot grundlags-frågors väckande i Plena, yrkat den mest utsträckta fri - Gonslitulions-Vtskotlets Memorial N:o <?4- 3 iiet att utom förslaget göra anmärkningar, och Conslitutions-Utskoltels pligt alt inrymma dem alla, både i sammanjemkningen och i omröstnings propositionerna.
Den lill Utskottet ingifua molionen har egentligen omfattat blott den förra delen af förenämnde tvistefråga* nemligen ett klart bestämmande af Riks-Ståndens veto mot af Constilulions-Utskottet föreslagna gr un dlags-föränd ringars ovilkorliga framgående till nästa Riksdag.
Den senare delen af samma fråga, rörande respective Riks-Ståndens anmärknin«s-rätt, har väl, i sammanhang härmed, utgjort föremål för Utskottets Öfverläggningar; men enär intet af de inom Utskottet uppgifna förslag till närmare0 Grundlags-bestämmelser i delta hänseende befunnits förena de flesta meningarna, af hvilka det redan i aldra perioden af i.sta momentet 81 §•
Regerings-formen befintliga stadgande: ”ej må frågor derom i Ståndens Plena väckas ” af Ståndens Herrar Talmän vederbörligen vårdadt, ansetts mot det anmärkta missbruket innefatta ett tillfyllestgörandé correctiv, så inskränker sig Utskottet till vördsamt framläggande endast af det utaf Motionairen yrkade grundlagsförändrings-förslag, blott i vissa delar enligt Utskottets åsigler något modifieradt. samt beledsagadt af de förändringar i anmärkningars behandling, som blifvit en nödvändig följd af de utaf Utskottet nu föreslagna grunder för preliminaira antagandet eller förkastandet af grundlagsändrings-lörslag.
Utskottet hoppas åtminstone härigenom hafva undanröjt den motsägelse, hvilken man velat finna mellan de i 56 och 8i §§.
Regeringsformen gifna föreskrifter om g rund lags-frågors behandling.
Vid nog grannt öfvervägande sf detta amne, nar i^onstitutions-ut* sköttel stadgat sin öfvertygelse, att den i Grundlagarna nedlagda conservativa principen skulle snarare förhöjas än försvagas af Riks-Stånden lemnadt fritt val att, genom deras pluralitet, omedelbart vid första Riksdagen i dess helhet undertrycka ett af Utskottet afgifvet grundlags ändringsförslag; hvaremot, i händelse denna pluralitet ej vunnes, och sålunda, när tre
Stånd gillade förslaget eller två Stånd stannade mot • vå samma förslag borde hvila till afgörande vid nästa Riksdag.
' Till sistnämnda bestämmande har Utskottet hemtat anledning så viii al det i senare momentet af 8i §.
Regeringsformen stadgade, härmed analoga behandlingssättet af de utaf Konungen föreslagna, men af Constitutions-Utskottet afstyrkta Grundlags-förändringar, hvilka försla<r genom blott a:ne Riks-Stånds beslut anses förblifva hvilande till nästföljande Riksdag, som ock af dea allmänna grundsats, att till för - 4 ConstitiUions-TJtskoitcts Memorial N.o 84. stärkta Utskotts, stundom a( en enda Ledamots röst beroende, utslag allenast sådana frågor böra hänvisas, som oundgängligen fordra ett definitivt afgörande vid samma Riksdag och icke kunna på annat sätt bringas till ett slutligt resultat.
När fråga åter blott är om preliminaira beredningen af förslag, öfver hvilka det afgörande beslutet måste till en kommande tid uppskjutas, har Utskottet ansett en af halfva representationen, eller af dess pluralitet förklarad opinion om nyttan och behofvet af en utaf Constitutions-Utskottet tillstyrkt
Grundlags-förändring kunna och böra inrymmas den vigt, alt tid till mognad, till gillande eller ogillande af ett allmännare upplyst omdöme, lemnäs denna opinion intill en nästföljande Riksdag.
Till följd häraf får, för grundlagsenlig åtgärd, Utskottet vördsamt föreslå: 1:0 att senare momentet af 56 §.
Regerings-formen må derifrån aldeles utgå, och i stället endast inflyta en hänvisning till 81 §.; 2:0 att berörda moment, jemlikt anförda grunder, förändradt, ma öfverflyltas till 81 §.
Regeringsformen, för att utgöra dess andra moment; 3:o att, då 56 §.
Regeringsformen hittills medgifvit Riks-Stånden öfverläggningsrätt om Constitulions-Utskotlets yttranden öfver Konungens Propositioner i Grundlagsfrågor, denna, i allt fall obestridliga rätt må, genom ett tillägg i 81 §. blifvande tredje moment, ytterligare försäkras; 4:o att, med afseende å de fullständigare föreskrifter om Grundlagsfrågors beredning, som 81 §.