Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men Revisorerne funno likväl den uti Riksdags-* Reslutet af den sidre Maji iSjo samt Riksens Ständers deruti åberopade underdåniga skrifvelse af den rode förutgangne April tagne och. ännu hufvudsakligen gällande Grund för StatsVerks förvaltningen, icke medgifva, att de af Riksens Ständer under hvarje Hufvud - Titul anslagne Summor måga i något fall öfverskridas, utan derempt förmå, att den besparing, som något år kunde uppkomma, borde öm beliofven det året ej krafde dess användande till Utgifter under Hufvud - Tituln, komma Statsverket till godo, och sä användas, sorn Riksens Ständer förordnat; hvarföre och dä Revisoreme för öfrigt ej kunnat finna Riksens Ständers åberopade Reslut Vid 1812 års Urtima Riksdag om öfversko!ters och besparingars användande innefatta vidsträcktare rättighet för Kongl. Majit, än att de samma till Militahe utgifter eller sådane föremål, sorn med 3:dje Hufvud - Tituln instämde kunnat disponeras, sedan de en gång för silke behof blifvit dit öfverförde; Revisorerne ansett deras liggande 'vara, att det sig yppade förhållandet härmed hos Riksens Ständer anmäla, i afseende på den åtgärd, som der. vid kunde finnas äga ruin. i6o8 Stats-TJtskottets Betänk anden'.
Uti det af Kongl. Maj:t. genom Nådig Remiss den line sistledne Martii till Stats-Utskottet öfverlämnade underdåniga utlåtande af Kongl. Stats-Contoiret öfver hvad Revisorerne angående detta Verks förvaltning och räkenskaper anfört, har Kongl.
Stats-Contoiret andra» git, att Kongl.'Maj:t, så val som Stats-Contoiret insett angelägenheten deraf, att betydlige tillgångar ej borde beräknas af Besparingen på HufvudTitlarne eller löpande Årets Utgifter derå anvisas, innan beloppet för det framflutne
Aret blifvit utröndt?
Men då, under ifrågavarande 2tne år, nya oförutsedda utgifter tillkommit, som för Statsförvaltningen varit oumgängelige och för hvilka något anslag å Stat icke funnits, har annan utväg till deras bestridande icke varit, än att anvisa deni till utgående af den Hufvud Titulns besparingar till hvilken de ansetts höra.
Stat blifvit bestridde skola Besparingarne kunna utredas och bestämmas, men vid Utgiftens anordnande skall hvarken kunna förutses eller kännas, huruvida den kan komma att öfverstiga eje verkeligen blifvande Besparingar på HufVud-Tituln.
Och då efter årets utgång, brist uti dessa Hufvud Titlars anslag funnits till de derå anviste utgifter; så hade till betäckande deraf en sådan ålerföring dit från 3:dje Hufvud-Tituln skedt, på sätt och af orsak sorn Kongl. Stats-Contoiret till Riksens Ständers Revisorer uppgifvit, och Revisorernes berättelse ornförmäler.
Den disposition af alla andra Titlars »fverblifvande Besparingar till 3:dje Hufvud.Tituln, Stats-Utskottets Betänk anden.
1609 att der användas för Uigifrer, sona med Försvars-Verket äga gemenskap, hvilken Rikets Ständer år 1812 åt Kongl.
Majit uppd t ogo, rnotstred efter Kongl.
Contoire<s tanka ingalunda den derutaf skedde återföring till 2:dra Sc 8:de Hufvud-Tituln.
Nu funnos de också verkeligen behållne, ehuru till 3:dje Hufvud-Tituln öfverförde.
Hade de der redan för Försvars-Verket varit använde, då kunde tilläfventyrs anledning hafva ägt rum att göra erinran vid en sådan omföring
Titlarne emellan, men icke så enär tillgång fanns och penningarne voro odisponerade.
Stats-Contoiret har derföre trödt det håde till form och sak vara vida behörigare att öppet för Rikets
Ständer framlägga förhållandet samt ett enär en utgift för Tituln agde rum, häldie återtaga denna Titulus tillgång iler den fanns, än att i förra fallet, på sätt sorn förut någon gång skedt, annullera anordningar, som visat Ofver-Assigne” ring, och föra differencen på det följande året,' och i sednare åter, -att föra utgifter, som angelägne ansetts, på Förskotts-Tituln, att till nästa Riksdag anmälas till ersättning hos Riksens Ständer, hvilket i sådant fall rätteligen hade påfordrat nytt anslag; Och Kongl. StatsContoiret ansåge för öfrigt rigtigare än allt annat både för Räkenskapen och Controllen, det ingen så kallad jemkning för Tilul-Summorne efieråt ägde rum , utan att Böckerne, likasom Bankens, löpa för dagen, och tillslutas på dag, j6iO Stats-Utskottens Belänkanden, till hvilket mai Kongl. Stats-Contoiret sträfvade att hinna, men dervid vöre det ock nödigt att de åtgärder icke anspgos klandervärde, hvilka leda tili detta mål, men hafva ingen ting annat till föremål, än sådan ordning ock en fullständig säkerhet, hvarförutan Kongl. Stats-Contoiret tillkännagifva att för Arén j8i6 och 0.817, hade JE-lufvud-Titlarnes Anslags-Summor icke genom anvisningar å Besparingarne blifvit öfverskredne, saint att hvad Åttonde Hufud*Tituln särskildt beträffade, de fleste derå uppförde Anslag, endast ärp jFörslags-Summor hvarå Besparingar föga äio att påräkna, hälst förhöjda valiruprisen samt Arbets- och Dag-löner •yerka på manga af denna Titulns utgifter.
Då erfarenheten under de sednare
Arén visat anslagens otillräcklighet, så hafva Riksens Ständer vid 1812 och 1815 årens Riksdagar varit föranlätne att öka en del deraf, men vid en jemt fortfarande stegring af Vahru PriSer, samt Arbets- och Dag löner hade desse tillökningar ändå funnits vid verkställigheten icke i alla delar .uppfylla behofven, och detta voje en serskild orsak hvarföre till betäckande af bristerne för Arén 1814 och 1815, då de vid sistnämdfe ä'rs Riksdag'beviljade tillökningar icke voro att påräkna, den anmärkte återför! 11- gen , från 3;dje Hufvud-Titulhs
Besparingar häldre ansetts böra ske efter tillgång fanns, än att med nya fordringar af Medel Riksens Stander besvära.
Vid öfvervägande af hvad så väl Riksens Ständers Revisorer anmärkt, som Kongl, StatsContoiret i anledning deraf upplyst och andra - Stats-Utskottets Betänkanden, 1611* 4 **• jgit, har Stats-Utskottet val funnit Revisorernes åtgärd hafva instämt med deras uti 30 §. af Riksdagsordningen den 10 Februaiu 1810 och Instruktionen för desse Revisorer af den ro Junii r8i2 utstakade åliggande.
Men bet raff,i tide sjelfva förhällandet med Öfver-Assigneringen på anslagen, har Stats-Utskottet trodt att afseende hor göras pä de skäl och orsaker, sorn dertill föranRdt.
Och då härvid förekommer liufvudsakeiigen att Kongl. Maj't likmätigt Riksens Ständers vid 1812 års Riksdag lemnade begifvande, ägt att till och med för år 1815 disponera Öfverskotterne på Stats-Verkets intrader; jemte Resparingarne a uigifterne, samt den härigenom uppkommne extra Ordinarie tillgång för 3:dje Hufvud-Titulns föremål tnedgifvit att i följd af förut uppkomue besparingar å pamme 'hillar, de, åren 1814 och 1815, Utöfver Anslags Surr,mome erforderlige belopp äfven af berörde Kxtra-Ordinarie tillgång bestredos ; så och enär detta omföringssätt under Titlarne, vid sådane omständigheter desto mindre ina kunna anses stridande emot ändamålet med de för Stats-Verks Förvaltningen till grund liggande föreskrifter, sorn bristernes fyllande, på jätt nu skedt, ledt till en besparing på det hela och förekommit behofvet af Statens graverande med förskpfrter, sorn kraft nytt anslag; finner Stats-Utskottet, utur sådane skäl samt fivad Kongl. Stats Contoiret för öfrigt upplyst, förevarande fråga vara af den beskaffenhet att, vidare afseende å den anmärkte dispositionen icke torde öga turn, utan lära Riksens HöglofL
Ständer vi4 besvärandet af Kongl. Maj:ts Nå - ’i6i2, StatS'TJtskottets Betankanden. diga Remiss, endast i underdånighet anhålla i att den af Kongl. Siats-Cuntoiret för den sednare tiden vidtagne ordning med Bokföringen må följas, såsom ledande dertill, att hädanefter Anordningarne å Utgifts-Titlarnes Anslags-Summor, icke uti något fall må de samma öfverskrida. 2:0 Hafva Revisorerne andragit, att många af Kongl. Maj:ts Nådiga Eref, hvarigenom utbetalningar i allmänhet blifvit i Näder anbefaldte , funnits icke innehålla föreskrift för Kongl. Stats-Contoiret af hvilken Hufvud-Tituls medel utgifterne borde anordnas, och hvarföre Revisorerne då likväl detta syntes angelägit, emedan för hvarje utbetalning den der icke grundar sig å Speciel Stat eller författning, utan tillfälligtvis af Kongl. Maj:t i Nåder anbefalles, måste finnas en gifven tillgång, äfvensom med afseende på förhållandet 1814 och 1815, då Hufvud-Titiarne såsom förberördt är, blifvit öfverskridne, hemställt att hos Kongl. Majrt hädanefter i Dess utfärdade Nådiga Bref till Kongl. Stats-Contoiret, hvarigenom Utgifter anbefallas, täcktes altid låta föreskrifva å hvilken Stat eller Tituls tillgång Utgifterne borde bestridas.
Häröfver har Kongl. Stats-Contoiret uti dess ofvanberörde underdåniga utlåtande yttrat den förmodan, att anledningen till den saknade föreskriften lage deruti, att i sådane frågor, der Kongl. Stats-Contoirets underdåniga utlåtande blifvit inforclradt och Kongl. Stats-Contoiret föreslagit den Titul eller de medel, hvar* iitaf Utgifterne om de beviljades, borde utgå Ståts-Utskottets Betänkandet 1^13 hade Kongl. Maj:ts Nådiga Bref och svar derå endast innefattat ett blott bifall till Stats-Contoirets utlåtande, utan att då ansetts behöfligt, att i sjelfva Brefvet upprepa Titeln, och vid andra tillfällen hade utgiften! varit af si bestämd beskaffenhet, att någon tvekan ej kunnat uppstå till hvilken Titel den borde hänföras; Men äfven om föreskrift icke saknats hade Besparingarnes öfverskridande ej altid kunnat förekommas enär Utgiften under loppet af året måst bestrides och dermed icke fått hafvas anstånd tills efter årets utgång
Besparingarnes belopp kunnat utrönas.
Stats-Contoiret kunde likväl icke annat än medgifva det leda till en ytterligare ordning och säkerhet, om Kongl. Maj:t vid alla tillfällen täcktes i Dess Nådiga Bref bestämma den Stat och Titul, hvar-' af så beskaffade utgifter böra utgå, på det vid utbetalningen hvarken någon villrådighet måtte uppstå eller Kongl. Stats-Contoiret nödsakas att med någon förfrågan i detta ämne Kongl. Haj:t besvära.
Då Stats - Utskottet för sin del funnit hvad så väl Revisorerne, sorn Kongl. Stais - Contoiret anfördt, och föreslagit, vara grundadt på förhållanderne, samt ländande till en ännu mera bestämd och ordentelig förvaltning af Stats-Verkets tillgångar och redovisningen för de samma, har ock
Ständer i underdånighet hos Kongl. Maj:t anhålla, om vidtagande af berörde ordning, så att Kongl, Majits Nådiga Bref till Dess och Rikets StatsContoir om utbetalningar af Medel, måga in - 1614 Stats1 Utskottets Betänkanderi, nefatta föreskrift under hvad Titul é1 leif under hvilken Siat de samma skola utgåi 3:0 Enligt Révisörernes anmälan hafva utaf 3:dje Hufvud,-Titulns medel blifvit efter Kongh Maj.-ts Nådiga Bref af den 30 junii och 31 Augustii 1815 utbetalte ert ersättning af 1000 R:dr till numera främledne Herr General Amiralen mi m.
Grefve af Puke för hans Boflyttningskostnad ifrån Stockholm till Carlscrona, samt 1500
R:dr till Siats-Rådet rri. rm Herr Friherre K.
Cederström såsom da i Nåder befordrad till Stats-Råds-Ern betet och derjemte förordnad att i egenskap af tjenstgörande General-Adjutant hos Kongl Majit vara föredragande i Commandomål; Men då Revisorerne icke kände någon författning sorn betätigåde Embets och Tjenstemän att njuta en ersättning af Statens medel för Flytthirigs-kostnad vid befordran eller Transport från ett till annat Embete eller Tjenst, hvarigenom Station förändrades i samt de Herr Grefve af Puke och Herr Stats-Rådet, Friherre Cederström tiflagdé ersättningar altså icke kunde af Revisorerne betracktas annorlunda än såsom persönelle förmåner, de der icke kunde hänföras till den ersättning för Rese - kostnader, (Sorn vid Comrnéndering till
Extra förrättning bestås, i hvilket fall utgiftert bordt bestridas af de derti 1 under 8:dé Hufvud-Tituln anslagne Medel; sä och enär en sådan petsonelle förmån åt Embets- och Tjen» steman i allmänhet, sorn den ifrågavarande, skulle för Stats-Verket medföra betydlig opåräknad utgift, trodde Revisorerne berörde utbetalningar under Tredje Hufvud - Tituln icke Stats Utskottets Betankarirtert, 1615 liafva bordt aga runi, eller falla Stalén till last* samt derföre ansett sig böra härom hos Riksens Högloft.
Ständer göra anmälan, i afseende på vidtagande af den åtgärd, hvarigenom måtte fö* rekommas,' att icke hädanefter slike eisättningar blefve af Stats medlen beviljade.
Kgl. StatsContöiret har i anledning häraf åberopat deri Upplysning, sorn i detta ämne hade blifvit Eevisoterne meddelt uti en serskild Promemoria och hvarutaf inhämtats, att ifrån längre tider tillbaka, sä kallad Éoflyttnings-hjelp, vid flere Serskildte tillfällen blifvit af .Kongl.
Majit i Nåder beviljad Efnbets- och Tjenstemän, som ifrån en till annan Tjenstgörings - Stal ion blifvit transporterade, uppå hvilken anledning ersättnifigarne till Herr Grefve Puke och Herr Friherre Cederström sig stödt.
Stats * Utskottet har vid handläggningen häraf ansett Herrar Revisorernes anmärkning i denne del grundad deruppå, att ehuru boflyttningsbjelp tillförene blifvit tillagd åtskillige Ein. nets- octi Tjenstemän, Stater eller Corpser, som Utan att avancera till andra Sysslor eller Löner, blifvit transporterade till andra Stationer, kunde likväl sådant i förevarande fall desto mindre berättiga till enahanda förmåns bestå, ende, sorn Herr Grefve af Pukes och Herr Friherre
Cederströms flyttningar icke varit af sådan beskaffenhet, samt utom det att någon författning icke kunnat åberopas som bestämmer slik ersättning i förra tider, härvid förekommer att sedan dispositionen af Stats-medlen meri åriSio blifvit närmare utstakad och bestämd, någor, så beskaffad utgift i annan ordning elier af set - i6i6 Stats-Utskottets Betänkan/len. skildte orsaker icke skulle med grunderne för Stats-Verkets förvaltning vara öfverensstämmande.
Men da Kongl. Maj:t i
Nåder funnit för godt bevilja ifrågavarande utgift, samt ändamålet af Herrar Revisorers anmälan icke varit annat, än att för framtiden måga undvikas lika beskaffade utbetalningar, har Stats - Utskottet, med enahanda åsigt af hvad sålunda förekommit, skolat hemställa det Riksens Höglofl.
Ständer hps Kongl, Maj:t i underdånighet anhålla att Stats-Verket hädanefter icke belastas med annan utgift i förevarande hänseende, än sorn i Nåder pröfvas grundad på Forfattningarne. 4:0 törmäla Revisorerne sig hafva inhämtat, att Kongl. Majit genom Nådige Eref till Kongl. Stats - Contoiret, uppå ej mindre Tredje Hufvud-Ticulns besparingar, än ock af Åttonde Hufvud-Titulens Summa, derunder anslaget till extra utgifter finnes uppfördt, beviljat extra Pensioner eller Grafificationer till å t sk il lige Personer nemi. dels Embets- och Tjenstemän, dels ock sådanes Enkor och af hvilka sednare en del tillika njutit Pension till det belopp, sorn efter Forfattningarne dera tillkommit utaf den under Sjunde Hufvud-Tituln anslagne Allmänna Pensions - Staten; Och ehuru Revisorerne i anseende till obetydligheten af de belopp, sorn sålunda blifvit disponerade, i jemförelse till de vida större Summor, hvilka för öfrigt utgå af Statens medel, funnit mindre nödigt att specielt fästa afseende på omförmaldte af Kongl. Maj:t i Nåder beviljade Extra Pensioner eller Gratificationer , hade Revrsor*rne likväl, i afsigt att för framtiden matte Stats-Utskottets Betäfikandehl 1617 fö.reltommäs det någre sådane utgifter under förstnämnde -5 ne Hufvud Titlar varda beviljade utah ailä Pensioner, sbm efter Förfa-ttnin* garrte finnas äga rum, änv.isas att utgå på den dertill hörande Fond under Sjunde Hufvud» Tit Vilh, ansett sig lidia detta ämne till Riksens Höglofl.
Ständers vidare åtgärd hemställa!
Äf hvad Kongl. Stats Contoiret i dess ofvannämnde. underdåniga utlåtande häröfver an'dragit, har Stats - Utskottet inhämtat : att före iSo'9 och 1 g t o arens Stafs - Reglering var err Eehificii- och E&iiådnings - Stat inrättad, uppå hvilken Kongl. Majit ägde antingen tilldela belöning
It fört jeti te .Embetsman och Medborgare flir serskildta, Konung och Fosterland gjorda syn neri i gé tjenster, eller ock med Pensioner hhgna i torftighet stadde Enkor och Farn för ‘deras Mäns och Fäders förtjenster eller andre 'öthmandé omständigheter.
, Men sedan den ne utVäg vid béröfde Stats-Regiering upphört, hade Kongl. Majit vid de ti ifällen då sådane belöningar, feratificatioher eller Pensioner funnits böra öga rum, genbm serskiidte Nådige Bref, anvisat dern till Utgående antingen af Extra Utgifts - rnedleh eller å Besparingarne på den Hufvud-Titul, dit de kunnat hänföräs, öcli någon annan utväg anser Kongl.
Stats-Cöntoiret
For framtiden ej eller vara för slike händelser att tillgå.
Den vore öck med all möjlig inskränkning begagnad, enligt Revisorernas egit yttrande om obetydligheten af dé belopp, som sålunda blifvit disponerade, och föreställer sig Kongl. Stats - Contoiret att vid upplysning om Bihang till Riks-St.
Fröt. tgl-) igig. jl6i8 Stats^Utskoltets BeVdrikandenl de Personer, som af sådane Extra-ordinarie understöd kommit i åtnjutande, skulle allmänna omdömet öfver de Embetsmäns förtjenster af Fäderneslandet, hvilkas i fattigdom efterlemnade Enkor och Barn sålunda blifvit understödde, rättvist och med tacksamhet erkänna den Nådiga omsorgen.
Då, såsom Bevisorerne andragit, bestämde anslag under visse Hufvud - Titlar finnas för de serskildte utgifter, som tillhöra Stats-Verket, och deribland under Sjunde Hufvud - Tituln den summa, som till Pensioner i allmänhet bestås, har Stats-Utskottet ansett det Bevisorerne icke saknat anledning till deras framställning härom; Och har på sådan grund Stats-Utskottet trott sig böra i detta ämne hemställa, det Biksens Högsofl.
Ständer endast i underdånighet hos Kongl. Maj:t anhålla: att någre Pensioner eller Grgtificationer ej måga under någon annan Hufvud - Titul , än den Sjunde samt utaf omförmäldte till Åttonde Hufvud - Tituln liö-] rande Extra Utgifts-Summa. beviljas, och hvarvid Kongl. Maj:t i Nåder, hvad den sednare beträffar lärer täckas under noggran pröfning taga de skäl och omständigheter, som kunna därtill sig förete, att utaf Statens knappa tillgångar sådane Gratificationer anslå. 5:0
Af nyssnämnde under 8:de HufvudTituln uppförde Summa till Extra Utgifter, hade Bevisorerne funnit iner an hälften år 1815 hafva blifvit utbetald till sådane behof,' för hvilka ej i vanlig väg redovisas; Och då i anseende tili en större del deraf, det icke vore kändt om och hvar redovisning derföre göres,1 Stals-Utskottets BetänAandeni 1619 hade Revisorerne lill förekommande deraf, att Redogörelse skall saknas för emottagne medel, funnit sig böra hemställa, om icke hos Kongl.
Maj t borde i underdånighet anhållas, att Kongl. Maj t i Dess Nådiga
Dref alltid täcktes låta utsätta då redovisning sker inför Kongl. Maj:t, på det att, der sådant ej bestämmes, redogörelse i vanlig väg mätte kunna fordras.
Uti ofvan åberopade underdåniga yttrande har Kongl.
Stats - Contoiret i denne punct t i 11— kännagifvit, att ifrågavarande Utgifter grundade sig på Kortgl. Majtts Egne Nådiga befallningar, och att hvad redogörelsen för så beskaffade medel anglnge; sa hade Kongl.
Majit i Nådigt "Bref till Kammat-Collegiutn af den i4:de Maji 1793 förordnat, att då uti Räkenskaperne förekomme Anordningar på penningar till hemliga utgifter eller serskildte obestämde behof, mea bevis icke finnas bifogade, att de* sota Anordningarne qvittera!, derföre redogjordt inför Kongl.
Majt, borde Kongl. Kamm ar-Col legitim icke infordra Redogörelse hvartill penningärn© blifvit använde, Utan händelsen hös Kgl.
Majit i underdånighet anmäla och Kortgl» MajitS Nådiga Förordnande afvakta 1 men örn Kgl, Maj:t likväl hädanefter enligt Reviisoternes önskan, uti hvilken Siats-Gontoiret för sin del i underdånighet instämde, täcktes i Dess Nådiga Bref låta utsätta då redovisning borde ske inför Kongl. Majit; så blefve derigenom den af Revisörerne anmälte saknad af Redogörelse för emottagne medel för framtiden till alla delar förekommen.
Och har i anledning häraf Stats-, -i (>zo :Statä-lif skottets
Be t ani arnim.
Utskottet skölat tillstyrka Riksens Höglo fl. S;ander alt derom i -underdånighet anhållan göra. 6:0
Angående den under Nionde HufvtidTittiln anslagne Summa af 100,000 R:dr årligen til jordbrukeis , Mandels och Nä ringar ries befordran och Understöd, hafva Revisorerne förmält att de funnit densamma vara af Kongl. Majit i Nåder sålunda disponerad, att derutaf bland andre utgifter, ett sarnmanräknadt belopp under deri förflutne tiden af omkring 118,500 Kidr utgått såsom
Rån ej blott till de i Länen, inrättade Hushålls-Sällskap, utan afven ock till större delen åt enskildte .Personer eller Bolag-, antingen räntefritt eller emot 3 ä 4 Procents Ränta, hvilken så val, sorn skeende Capital - afbetalningar, åter upptagas att öka tillgången å Ti tuln eller dess årliga anslags-summa; roen då Riksens Ständers afsigt med berörde Summas anslående ej varit att densamma tiii enkldldte Personer ellet Cörpörationer skulle å ett eller annat sätt disponeras, emedan Riksens Ständer Uttryckligen förbehållit, att Pensioner deraf ej finge beviljas, men vid utlåning åt private till enskildte företag, eftergiften af Ränta eller ned. sättning deraf till lägre än vanlig Ränta kurt.» de arlses utgöra én förmån, sorn, ehUru icke gifven såsom Pension, likväl blefvé ett motsva, rande personligt
Understöd!
Och Riksens Ständer uti io'§. af Riksdags - Beslutet den 2 Maj 18xo, äfven uttryckligen stadgat, att större summa än 100,000 R dr af Statens medel ej skulle för Titelns föremål användas , men följden af utlåningen deraf då Räntan och Capital - afbetainingarrie tilläggas Fonden blefve den , att Stats-Utskottets Betiirikanden. 1621 Hufvud Titulns Summa orri någre år skulle be-» tydligt ökas; sä funno Reviaorerne sig häraf äga skälige anledningar att till Riksens HögloftStänder hemställa, huruvida ej någon närmare föreskrift må bör% gifvas om grunderne och sättet hvarpå N.ionde Hufvud - Titulus medel niaga disponeras, samt om icke Kantan och inbetalnjngarne på ifrågavarande af Statens medel såsom Lån utestående Summa, borde, då medlen ingå betraktas såsom öfverskott på Stats->- Verkets
Intrader samt dermed på enahanda aätt förhållas sorn angående desse
Öfverskott i allmänhet nu finnes eller kan varda af Riksens Ständer beslutadt.
Srats-Cpntoiret har i anledning häraf upplyst, att då Fonden, sedan deraf utgått efter Riksén?
Ständers förordnande vissa årliga anslag till serskildta allmänna företag ej varit tillräck’ ig, att med återstoden understödja samtel ige Länens.
Hushålls
Sällskap eller andre hy.t* tige Inrättningar med G,åfvor, utan återbetyäljjiOgs - skyldighet, hade Kongl.
Maj;f mäst in* skränka en del af det bidrag, sorn kunnat lemnäs, till Lån, emot lindrig
Ränta och. v.iss fastställd betalningstid, på det härigenom matte kunna beredas en framtida utväg till understöd för de öfrige
Ränen, samt sådanp förek,emtman-» de Inrättningar och företag, hvilka, med det, af Riksens Ständer för denna Hufvud - Tirni bestämde föremål hafva gemenskap, hvarjemte Kongl. Stats - Cnntoiret, enär dpi ej kunde instämma med afsigten vid formerandet af denna Fond, att de inflytande Ränte- och Capital-*- afbetalningarne skulle ingå, sorn. öfverskott på 162* Scats-TJtskottets Betdnkanden, Stats-Verkets Intrader,, trott att anslaget borde till de bestämde ändamålen, utan afseende på .viss eller föreskrifven tid användas, hälst er* farenheten under de föregående åren visat, att, om under det ena året anslaget icke tili fullo utgåd t, hafva deremot ett annat år åter före», fallit sådane behof, att de, utan besparing från de föregående, icke kunnat bestridas.
Men en pärmare reglering af denne Hufvud-Thul, ge» jiorn åtskillige anslags inflytande från Ättond© Hqfvud-Tituln, på det Statens bidrag till sådaue alhnänne Inrättningar, som härmed hafva gemenskap, måtte på ett ställe blifva uppförde, funné Kongl, Stats * finntoiret, likmätigt hvad dess underdåniga berättelse, angående Stats* Verkets Förvaltning innehåller, böra ske, un-* der förmodan för öfrigt, att denne Titul ända* måls enligt använd, snart hembär
Samhället en progressiv förmån i vida vigtigare än den . rine* ga besparing, hvilken genom återflyttning till Öfversko,tts - medel, af hvad sorn rättligen ali* drig kunde under Inkomst-Titul hänföras, skulle blifva att vinna.