Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Falen skola ske inför den Magistrat inom Val-district et, som Styrelsen öfver Bergverken, genom Konungens Befallningshafvande i Länet, derom anmodar , och å den dag, som för hvarje Val-district af samma Styrelse härtill utsättes, och genom dess försorg inom Districtet allmänneligen kungöres ; börande Styrelsen tidigt före valet låta tillställa den inom hvarje Distrid Valförrättande
Magistraten behörig längd öfver alla inom Districtet valberättigade , samt hvars och ens röstetal, utfördt i Riksdaler efter tillverkningsvärdet ; och må ingen å denna längd upptagas, som icke minst tre år före den dag, då Rikets Ständer, enligt Riksdags-kallelsen , skola sammanträda, va - Bil. till Constit•
N:o 34, 5 rit Bruksägare i Riket, eller der idkat annan sådan näring, som hörer till förädlingen af Mineral-Rikets producter.
De 'väljande, som genom förenämnda Kungörelse till 'valförrättningen kallas, af gifve sina röster, efter Riksdal ertalen af deras tillverknings-summor, antingen personligen eller medelst befullmägtigade Ombud , men alltid med slutna sedlar, så beskaffade, som i yi §. stadgas; och röste hvarje väljande blott på En i Districtets Val-längd uppförd person, hvadan ock denna längd bör före valet, till de väljandes efterrättelse, uppläsas. *7 §* 2 morn. sista punkten. —- — Dessa medel skola för Borgare-Ståndet af Magistraterna, och hvad särskilt beträffar Bergsbrukens Fullmägtige, af de Tjenstemän, sorn Bergs utskjlderna upptaga, samt för Bonde Ståndet — — *9 §•
Sista punkten. — — afgående Post Öfversända.
Öfver de val till Riksdagsmän för Borgare-Ståndet, som inför vissa Magistrater af Bruksägare anställas, må besvär 6 Bil. till Constit•
N:o 34- jemväl anföras hos Konungens Befallningshafvande i det Län; der valet blifvit förrättadt.
Klagomål öfver val till Riksdagsmän af Preste-Ståndet ingifves , för Stiften hos Consistorierna j samt för Universiteten och Vetenskaps- Academien hos Konungen y och följes dervid i öfrigt - - 2 2. §.
Förra punkten.
Fullmakterna böra —i — efter föregånget ordentligt val, N. N. (för Preste-Ståndet ifrån N. N. Stift, Universitet eller Academié), (för Borgare-Ståndet ifrån N. N. Stad, eller frän Bergsbruken inom N. JV. Val-districC) y (för BondeStåndet — — — Sednare punkten. —- — Fullmagterna underskvifves: Preste-Ståndets, för Stiften och Universiteten , af vederbörande Consistorier} och för Vetenskaps-Academien , af dess Preses; Borgare-Ståndets, för Städerna, af Magistraten och Äldste; för Bergsbruken, af valf örr ätt ande Magistraten inom hvarje District, och för Fahlu Bergslag, af Grufve-Rätten och .
Bil. till Constit. Utsi;.
7 Till smärre redactions-jemkningar, föranledda af det inom Utskotten införda omröstningssätt. Regerings-Formen. 56. §.
2. morn. sista punkten.
— — Blifva åter något Stånds tankar — — — livilka genom samfäld oms röstning skiljaktigheterna förena — — 6'9- §• 5. punkten.
— — Detta särskilta Utskotts
Le damöter röste sedermera samfäldt med slutna sedlar — — 97-, §•
2. punkten, — — Desse Electorer skola samfäldt först medelst slutna sedlar — — io3. §.
— — I den ordning 69. och 97. §§. föreskrifva, röste samtlige Ledamöterne, man för man,, med slutna sedlar 108. §.
4- punkten. — •— Desse Committerade skola väljas af Rikets Ständer genom Sex af hvarje Stånd utsedda samfäldt röstande Electa - g Bil, till Vannt it, Utsi', Mern.
A:o 34.
Riksdags - Ordningen, 62. §• j. punkten.
Skola Bikets Ständer tillsätta — ~ hvilka röste per capitaom de af Plena till antalet bestämda Förmyndare, — «— 63. §.
a. punkten, — — Desse Electorer skola samfäldt, först medelst slutna sedlar, 64. §.
Femte Samlingen, Första Afdelningen, inrrehåliande Bevillnings-Utskottets Memorial, Utlåtanden och Betänkande!!. Il Andra Bandet. f Första Häftet.
Betiiliriings^Utskottets Betänkande. JV>ö 'ift I N:o 27. t Äukom lill Exp.
Utsi. d. a5 Maj 1829.
Betänkande, angående Stora SjöTulls-Bevillningen, t ör ett noggrann!
Uppfyllande, ej mindre af Regerings-Formens J^rde, 5p:de och 6o:de §§. , som stadga, att Rikets Ständer ega rätt sig sjelfve beskatta, och att hvad Statens behof tarfva utöfver de ordinarie inkomsterne bör genom Bevillning fyllas, hvarvid Sjö-Tulls-afgifterne i första rummet räknas, än af 70.‘de §., sorn ålägger Bevillningsutskottet, att opåmindt vid hvarje Riksdag uppgifva de allmänna grunderna för den blifvande Bevillningens fördelning, och för att i ett Sammanhang kunna visa förflutna och härvarande förhållanden, sorn föranledts af, eller kunnat hafva inflytande på Tullbevillningens bestämmande, har Bevillnings-Ucskottet ansett sig först böra uppfatta hvad i detta ämne år 1823 beslöts, med upplysande uppgifter angående verkställigheten och verkan af dessa Beslut, dernäst redovisa för hvad under denna Riksdag blifvit till Utskottets handläggning 4 Bcvillnings-Utskottets Betänkande N.o 27. remitteradt, samt slutligen, efter erfarenhetens ledning, föreslå de grunder förden blifvande Tullbevillningen, hvilka Utskottet trott förena gemensam båtnad för Staten och Näringarna, och sorn .blifvit tillämpade i det serskilda förslag till ny Tull-Taxa , som nu jemväl öfverlernnas till Rikets Ständers upplysta pröfning och antagande. 1 -n
Om 18 o3 år.t stadf*anden och de der - *S| ,J
# skottet ansett denna redovisning lämpligen kunna framställas under följande Hufvud-Titlar: a) Om hvad som har gemenskap med 180.3 års Tull-Taxa.
Den väsendtliga skillnaden emellan SJ de hufvudgrunder för Tull-Bevillnins?l gens utgörande, sorn ifrån äldre tider 2/ varit antagen och den, som 1823 års hl Ständer fastställde, består deruti, att ?) Rikets Ständer då, såsom grundsatser antogo:
Sålunda förekommer: ringarna Handeln och J ulluppöorden Be villa ings- UIsko Hets Betänkande No 27. 1:0 Allmän frihet, att, emot afpassad Tull, i Riket införa alla Utländska samt åter utföra alla inhemska varor; alt undantag häruti berodde på Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning, och att alla varor, hvarmed handel i Sverige kunde drifvas, skulle i Tull-Taxan intagas och Tull derå föreslås. 3:0 Att Rikets Ständer hos Kongl. Majrt, till Hvilken rättighet lemnades, att, efter förekommande omständigheter, sänka den af dem fastställda Tullen, uti underdånig Skrifvelse anhöllo, det Kongl. Maj:t, i afseende på Utländska Magter, Lehagade vidtaga alla de mått och steg, som Kongl.
Maj:t kunde med Landets hästa finna förenliga; och 3:o Att Tull-Bevillningen bestämdes till vissa procent af varans värde, och att Tullen i Svenska Banco-Sedlar skulle utgå; hvarjemte Rikets Ständer fastställde, ej mindre sättet för värderingarna, än äfven att Credit-upplag skulle införas i alla Stapelstäder, der TullUppbörden, med Lots- och Båk-afgifter, uppginge till minst i4<ooo R:dr B:o.
Så väl den derefter år 1824 utkomna Tull-Taxa, hvilken likväl först år Bevitlnings-Utskottets Betänkande ff.-o 27, 1825 tillämpades, som 1826 års Tull» Taxa, medgaf en vidsträcktare införsels-* rätt af förut förbjudna varor, sorn upp
A, Vid en nogare granskning af den* na uppgift, sorn jemväl visar det resultat, att, utaf de varor, hvilka år 1824, voro till införsel förbjudna, men der* efter blifvit lill införsel lofgifna, har under loppet af åren 1825, 1826 och 1827 årligen inkommit varor, efter ett medelvärde af 1,021,797 R:dr, som gifvit en ökad årlig Tull-Inkomst af 189,790 R:dr; och då erforderlig tillgång på de i denna Tabell upptagna varu-arliklar, äfven under den tid de voro till införsel förbjudna, icke saknades i Landet, samt den nu upptagna Införsel-qvantiteten till det nogaste synes svara emot behofvet; så mäste deraf de resultat uppkomma, att den tillåtna införseln utestängt den olofliga inpractiseringen af dessa varor, och att den för elem erhållna Tull-Inkomsten varit en Statens betydliga vinst, hufvudsakligen på Lurendrägarens bekostnad, Äfven har Kongl. Maj:t, under den sedan sista Riksdag förflutna tiden, förordnat om nedsättning i Tullen på de BevillningUtskottets Betänkande N.-o vj. 7 prtiklar och till det belopp, som upp-fg; giften Litt. B. utvisar.
Alla dessa ned-)1* sättningar har Bevillnings-Utskottet fun-'-(* nit billiga och för ändamålet, att förekomma Tullförsnillning, erforderliga, hvarföre ock Utskottet, med få undantag, å dessa Varu-artiklar föreslagit bibehållande af nu gällande Tull-bestämin elser. b')
Om verkningarna af i8n3 års steni pä Näringarna. 1 g { 3. \ ^ 1 Cfft Då detta ämne varit ett föremål/ | för många tvister, både inom och utom ?
Representationen, har Utskottet ansett sin pligt vara att begagna och för Rikets Ständer framlägga alla de upplysningar om Fabrikernas och Näringarnas tillstånd, före och efter den tid, då FörbudsSystpmet inskränktes, som varit tillgängliga, samt ifrån ena eljer andra sidan blifvit åberopade.
N:o 1 bevisar väl ingen-f^ ting i comparativt afseende, men häri3, dock här blifvit bifogad, hufvudsakli-j o gen för att framlägga obetydligheten af- ” Fabrikernas Iil! verkntngs-qvantiteLer, besynnerligen då man undantager Klädes-, 8 Beviltnings-Utskoltels Betänkande N.o 27.
Siden-, Sockerbruks- och Tobaks-Fabrikerna.
Nro 2, sorn visar KläcIes-Fabrikernas tillstånd samt importen af Ull från och med 1702 till och med 1827, ådagalägger derjemte, att dessa Fabrikers tillverkning, antingen man fäster sig vid antalet af Stolar och Arbetare, eller Tiflverknings-qvantiteten, varit snarare i fallande än stigande, hvilket förhållande äfven bekräftar sig af tillverkningarnas contanta värde, då man afser skillnaden i Myntvärdet för olika år, hvaremot införseln af Ull varit i tilltagande.
Med bemärkande deraf, att denna Näring alltid haft ett oafbrutet skydd af förbud emot införsel, och icke blifvit stjufmoderligen behandlad i annan skydds- eller uppmnntrings-väg, samt i betraktande deraf, att dessa Fabrikers till verk— nings-qvantitet till ringa mon svarar emot det calculabla hehofvet af Kläde, måste oväldigt medgifvas, att förbudet emot införsel af denna Varu-artikel lika litet verkat till Fabrikernas förkofran, som till utestängande af utländskt
Klädes införande; varande det sålunda endast Lurendrägaren, som dragit vinsten af detta förbud, lika mycket på Statens, som Fabriks-Idkarncs bekost - BeviUtiings-Utskottets Betänkande 2\T.o 27. liad.
Alt importen af Ull varit i tilltagande, torde deremot bevisa husväfnadens förkofran under senare åren.
Af Tabellerna N.'ris 3 och 4> so,n visa förhållandet med Siden-, samt Bomulls- och Linne-Fabrikerna under samma tidrymd, inhemtas, alt så väl aln-\ och slycke-tal af tillverkningen, som] tillverkningarnas värde i contant, ser-/ deles af Bomull och Linne, varit i ett märkligt tilltagande under de senare åren, hvilket måste vara desto mera tillfredsställande, som alla Näringarna, men besynnerligen Fabrikerna, förlorade en betydlig afsättning genom förlusten af Finnland, hvars Invånare nu mera till det mesta förse sig med dylika varor, dels från Byssland, dels från Lubeck och Köpenhamn, så att man nu befarar insmugling af enahanda varor från Finnland.
När nu härtill kommer, att både Fabrikörernes och Ilandtverkarnes antal sedan år 1823 tilltagit, hvilket kan inhemtas af de tryckta sammandragen öfver Bevillningen, så synes med allt skäl kunna sägas, att det friare InförselsSystemet, som egt rum sedan år 1824, icke baft någon skadlig inflytelse på Näringarna.
För ett fullständigt utredande af 10 Pvvillnings-rUtskoUcU'
Betänkande N-o 27, systemets inverkan på Näringarna , har Utskottet jemväl sökt upplysning om förhållandet med Exporten af Rikets in-, hemska Fabriks- och Manufactur-tillverk* ningar, samt trott det leda till allmänt £3)gagn, att här jemväl bifoga Tabellen ^l,N:o 5, utvisande den olika Exporten o/lör åren 1824, 1828, 1826 och 1827, W oc-b då resultatet häraf är, att Exporten af dessa förädlade varor varit betydligen större de senare åren, än år 1824, måste det åtminstone bevisa, att det fri-, are Handels-Systemet icke baft någon ofördelaktig verkan på Exporten af inhemska Fabriks- och Manufactur-arbeten, Hvad som härvid i synnerhet fästat Utskottets uppmärksamhet, är den minskande Exporten af Tobak; men då denna artikel i senare tider icke varit underkastad någon förändring i Tullväg, måste orsaken härtill sökas, antingen uti bristande industri att i denna Näringsgren kunda täfla med Utlänningen, eller, som troligare är, att de Orter, hvilka tillförne herntat sitt behof af Toa bak ifrån Sverige, nu mera anlagt egna dylika Fabriks-Inrättningar. c) Om verkan af iSz3 års System, på Handeln.
Un ökad eller minskad Import och Beyillnings-Utskottcts Betänkande N-o 27. 9 Export mäste ensamt bestämma Handelns till- eller aftagande.
De tryckta Persea del-sammandragen öfver Varu-Importen och Exporten lemtia nöjaktiga besked i detta fall; men dä dessa äro af en allt-? för stor vidlyftighet att nu omtrycka och här bilägga, samt en ökad eller minskad Tull-uppbörd i detta hänseende medför lika säker bevisning, så har Utskottet låtit författa Calculen N:o 6,f£ som visar i hvilken betydlig mon Tull-]!, uppbörden stigit ifrån och medér 1 Sta3;\ ^ och då deraf jemväl inhemtas , att Ex-ji1 port-tullen stigit till dubbelt belopp, i?" emot hvad den utgjorde åren 1823 och ^ 1824, oaktadt Utförsels-Tullen å träd varor härefter blifvit af Kongl, Majrt nedsatt, så tvekar Utskottet icke att häraf draga den slutsatts, att det hufvudsakligen är den fria In- och Utförselsrätten, som vållat möjligheten af en Ökad export, Men hvad som ännu mer bekräftar
Handelns tilltagande liflighet, är det ökade antalet af Inhemska och UtIänd-\^ ska Fartyg, som under senare åren af- T ! gått till och ankommit ifrån Utrikes/- Orter.
Tabellerna Nrris 7 och 8 visa detU, oväntadt fördelaktiga resultat, att anta-Ig? jet af Svenska Fartyg, som besökt Utrikes( £* j 2 Bevilhiings-Ulshottets Betänkande IY.o 27.
Orter, år 1827, uppstigit till nära hälften mer, än de utgjorde år 1825, jemte det att deraf inhemtas, hvilka Stapelstäder som haft mer eller mindre communication med främmande Länder.
Att Svenska Fartygens antal ökat sig i en •vida större proportion än de Utländska, hvilka besökt Svenska hamnar, inhemtas af jemförelsen emellan nyssnämnde Ta‘■Ubeller och Tabellerna N:ris g och 10, Wsamt synes bekräfta, att de i senare tider ingångna Reciprocitets-Tractater med “'/främmande Stater varit för Svenska SjöjJ farten förmonliga. W \ ° ) Ehuru önskligt och tillfredsställande det varit, att vid detta tillfälle kunna framlägga för Rikets Ständer en fu 11— tei\ ständig och tillförlitlig Handels-Balance, !_( lärer detta för alla tider blifva ett frugtS-1 löst försök, då man icke kan beräkna !?/rätta penninge-beloppet, hvarföre Riket § I belastas för Importen eller godtgöres för IJ Exporten, — då fraktbeloppet,som för Rikets stora Handels-Flolta betydligen mätte inverka på Handels-Balancen, icke i någon måtto kan bestämmas, och då Transito-förtjensten, Commissions-arfvodena, som af Utlänningen godtgöras, samt afkortningarna å utländska fordringarna hos enskilde genom Concurser EcviJZuings-Utskottets Betänkande N:0 27, k 3 m. m., alltid mäste blifva ett föremål för problematiska gissningar.
Således är det endast ifrån Handelns och Näringarnas till- eller aftagande, och ifrån Rörelse-Capitalets ökning eller minskning, som man kan hemta någon säker grund för bedömandet af Handelns större eller mindre förmonlighet för Riket, under en förfluten tid.
Att döma häraf, bör öfvervigten af Handeln under de senare åren hafva varit till Sveriges förmon; tj, utom det att både Importen och Exporten, efter hvad ofvan visadt är, under det senaste qvinqvennium varit i ett betydligt tilltagande, tyckes den omständigheten bevisa mycket, att cursen, oansedt det år 1826 inträffade utomordentliga behofvet af Spannmål, och oaktadt ej långt ifrån En million R:dr i Silfver blifvit införd, fallit från 128 sk. 6 r:st, som var medelcursen år 1824» tidi 122 ti r:st, som en längre tid varit den stadigvarande cursen. d) Om verkan af i8a3 års System på Stats-Intraderna.
För ett fullständigt ådagaläggande af förhållandet i denna del, får Utskot - örn Stats-Intradevna. i4 B tullin in g#-Utskottets Betänkande Är.o 27.
PJtet endast åberopa Calculen N:o 11, soni !_[ visar ej mindre Brutto- än Netto-upp Mbörden, och i hvilken mon den årligen W ökat sig, så väl i anseende till Tull* e) medlen, som Cönvoj-, samt Båk- och / Lots-medlen.
Då Brutto-summan af al* la dessa medel utgjorde, per medium för åren 1820 till och med 1824» endast 2,i84>559 R:dr 24 sk. 3 rist., så utgjorde den år 1828 ett belopp af 2,702,018 R:dr i sk. i rist,, sorn gör en tillökning af 817,458 R:dr 24 sk, to rist., hvilket! ökade Stats-Intrad Utskottet på goda skäl anser till en del härröra af en i t senare tider minskad Tullförsnillnings ® i Tillika har Utskottet, för ett bedömande af Handelns olika förhållande emel* Ian Rikets samtlige Stapel-Städer och :§*) Gränse-Orter, låtit författa Uppgiften 1~.[
N:o 12, sorn visar huru och till hvad §\belopp Uppbörden under alla åren från och med 1824 till- och aftagit vid hvar* *\je Tull-Kammare för sigi Utskottet bör icke neka det erkärt* Ilande, att den verksamhet
Och ordning, som inom Tull-Verket egt rum , jemväl bidragit ej mindre till det i alla afse* enden tillfredsställande resultatet af 18^3 års Tull-System, an att Utskottet varit i tillfälle, att framlägga de Tabellariska Seiuilnings-Utskoitets Betänkande N.o 27. i5 Gomparationeriia till närvarande tid: och* förett fullkomligt redovisande af allt hvad sorn har gemenskap med Tull-Förvaltningen under de senast förflutna 5 åren* återstår endast att Uppgifva antalet af gjorda Beslag och deras Värdebelopp, i hvilket afseende Utskottet hänvisar till uppgiften N:o l3, hvilken åda-l-S galägger en oafbruten verksam tillsyn,)??.
Och i så måtto bekräftar ökad ansträng-/ nitig i Tullbevakningen, som en i sena-j ^ re tider inträffad inskränkning af För-!3 buds-artiklar och en oklanderlig För- ^ tullnings-qvantitet af de till införsel lofgifna Varorna synes föranleda till den förmodan, att de fortfarande ökade antalen af Beslag skett på ett färre an® tal af Lurendrägeri-försöki Efter den antydda ordningen för detta Betänkande förekommer: 2:0
Redovisning för hvad under denna f I?
Riksdag blifvit till Utskottets hand- ) I läggning remitteradt.
J j? ( ^ Kongl. Maj:t bär, jemte Nådig■ Skrif-1 5* veise af den i3 sistlidne Februarii, låtit / t; aflemna ej mindre General-Tull-Slyrel- ^ Sens Förslag till förnyad Taxa för Tullstfgifterna å inkommande och utgående General-Tull-Styrelsens Förslag. 16 Bevillnings-Utskottets Betänkande N.-o 27. varor, iin äfven Kongl. Commerce-Collegii underdåniga Betänkande i samma ämne jemte Protocoll öfver de företräden, hvartill samtlige Stockholms Ilandelsoch Fabi iks-Societeter inför bemälte ^ Collegium varit kallade.
G ener al-Tull-Styr elsen har anfört: alt ett väl anlagdtoch sammanfattadtTulISystém förutsätter enkla, billiga och i möjligaste måtto undan tagsfria bestämmelser för varu-utbytet med främmande 'Länder och Tull-afgifternas lämpande efter varornas värde och behöflighet, samt den större eller mindre rättheten att dem olofligen in- eller utföra; att ^ Producentens och Tillverkarens, så väl som Förbrukarens interesse, måste underordnas det Allmännas eller Statens ; att ökad Sädes-production inom Landet, det upphörda Sillfisket, men gynnande conjunctur för Bergverken, ömsom afskaffat och skapat behof af varubyte och utvägar att fylla dem; och att Regeringen i samma nion lossat tvångsbanden på Varu-införseln, så att, med få undantag, inga andra qvarstå än de, som ämnades att emot främmande medtäflare 1 skydda inhemska Närings- och Konstfliten: alt af Import-förbuden endast de kunna Bevillnings-Utskottets Betänkande N.-o vj. 17 kunna anses naturliga, som angå sådan production och sådana tillverkningar, deraf Riket eger öfverflöd och Öfverskott; att en del åter innebära Police- eller Sanitets- anstalter, men att de öfriga, eller egentliga förbuden emot en myckenhet Handtverkeri- och ManufacturVaror, i synnerhet Väfnader, ofta äro onaturliga och för förbrukaren tryckande, emedan flera slag af dem icke inom Riket kunna förfärdigas, hvarken till fullkomlig godhet eller till erforderlig mängd; och har General-Tull-Styrelsen dessutom ansett sådana förbud menliga för Statens rätt och allmänna moraliteten, enär behofvet af varan ofelbart fylles genom straffbara medel.
För att bereda en oskadlig
Öfvergång från Förbuds- till Tull-System, har derföre blifvit föreslaget, att nuvarande förbuden emot Varu-införsel skulle utbytas emot höga Tull-afgifter af 4o, 5o till 100 procent; eller uttryckas med ziffror i stället för bokstäfver.
Såsom skäl för de direcla förbudens borrttagande, har blifvit anfördt, att allmänna tänkesättet bättre och villigare Bilt. till B.
St. P. 1829, 5 Sami., 2 Afd., 1 Band. ista Häftet. a i8 Bevi/lnings-Utskottets Betänkande N.-o if. förenar sig, att såsom brottslig stämpla Smyghandeln om den får namn af Tullförsnillning, och följaktligen innebär stöld från Staten, än om den kallas Lurendrägeri, och endast innefattar Öfverträdelse af ett oeconomiskt, på inga rättsprinciper hvilande, Lagbud; och att» hvad befarad menlig följd beträffar af nedsättning i Tullen, som framdeles af Regeringen kan anbefallas, Regeringen, äfven om de directa förbuden bibehållas, eger rättighet att, efter omständigheternas kraf, upphäfva dem, GeneralTull-Styrelsen har vidare, utom vidtagande af en ändamålsenlig Tullbevakning, äfven i afseende på Tullförsnillningens förekommande, föreslagit: att alla nu till införsel förbjudna, tili största delen stämpelbara, Handtverkeri-, Fabriks-, Manufactur- och Slöjde-varor, som hädanefter blifva tillåtna till införsel emot en Tull, öfverstigande i af värdet, böra, då de som Tullförsnillade dömas förbrutna, till åter-export försäljas.
Hvad åter angår sådana Svenska Producter, som till utförsel varit förbjudna, är anfördt, att dessa förbud desto hellre kunna utbytas emot Prohibitiv Tull, som dessa varor blott utgöra I Bevillnings-Utskottcts Betänkande IV.o 27. några få Metall - råämnen , jemte
Mynt och Ved.
Uti den nya föreslagna TullTaxan hafva blifvit antagna medelvärden och medel-tull på Hampa, Ull, Socker och Tryck-svärta, med dertill hemtad grund af den genom erfarenheten besannade svårighet, att med säkerhet utröna skillnaden emellan varornas olika qvantitet eller slag, samt deraf härrörande grundad klagan öfver obehöriga och ändamåls-lösa omgångar med besigtningar och prof-insändningar; äfvensom, hvad rått Socker beträffar, af den omständigheten , att benämningen af Mascovad eller Terres, ej alltid afgör det olika varu-värdet; förmälande General - Tull-Styrelsen, att den så sökt bestämma medel-tullen, att Staten, utan varans obilliga betungande, försäkras ej allenast en oförminskad, utan ock sannolikt en förökad, inkomst» Derjemte har blifvit tillstyrkt förökad tull på några få förnödenhets-attiklar, som ej är o tull-försnillning underkastade, nemligen)å koksalt, från 32 till 4o sk.
Banco per tunna; för salt och torr fisk med vissa procent, samt för sill från 20 till 32 sk.
Banco per tunna, till hvilka förhöjningar skäl äro hem ta de dels af saltets låga pris, dels ock deraf, att sill och salt fisk e» % 2o Bevillnings-Utskotlets Betänkande N.-o 27. gentligen införas ifrån Norrige emot endast half tull; samt slutligen, att de projecterade förhöjningarne lemna ett ej obetydligt bidrag till Tull-Cassan, utan att serdeles märkas af förbrukaren.
I betraktande af de i senare tider ökade bandels-communicationer med America, som beredt fördelaktigare afsättning af Svenskt Jern, samt då, efter 1782 och 1799 årens Taxor, utförsels-tullen af Stångjern var fastställd till 24 sk. specie per skepp:d med helfria fartyg, är föreslaget, att Stångjerns-tull skulle förhöjas från 36 sk. till En Riksdaler Banco-sedlar per Skepp:d; äfvensom en proportionerlig tillökning gores å andra persedlar, Gar-koppar och Rödfärg.
I afseende på trädvaror åter är föreslaget, att återföra tullen till samma afgifter, hvilka voro gällande till 1826 års slut, då Kgl. Maj:t, i afseende på minskad export, deri gjorde nedsättning.
Såsom skäl härföre är anfördt: att de nu föreslagna afgifterna icke böra finnas tryckande i jemförelse med dem, som i Norrige äro gällande, och att de dessutom äro vida lindrigare än de fordom i Sverige, oaktadt en ymnigare skogstillgång, bestämda.
Bevillningi-Utskottets Betänkande JV.o 27. 21