Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då Rikets Ständers år 1835 församlade Revisorer, uti deras Berättelse, äfvenledes gjort anmälan om enahanda till Majoren Montelius utbetald gratification, åberopas bär hvad Stats-Contoret i afseende derå anfört uti dess den 15 Februarii i836 till Eders Kongl. Maj:t afgifne underdåniga utlåtande i anledning af nämnde Berättelse.
Angående lule Hufvud-Titeln.
Att, enligt Räkenskaperne, en brist af 33 R:dr 16 sk. uppstått år 1835, uppkommen derigenom, att, i anledning af Rikets Ständers underdåniga anhållan och Eders Kongl. Maj:ts härtill lemnade Nådiga bifall, en förnyad praescriptions-tid kungjordes för uttagande och liqviderande af åtskillige i Räntekammaren qvarliggande, äldre år tillhörande, anordningar; och hafva Revisorerne hos Rikets Ständer anmält berörde 33 R:dr 16 sk. till afskrifning.
I Stats-Conlorets tanka torde detta så mycket mindre böra möta något hinder, som, på sätt Stats-Contorets till Eders Kongl. Maj:t afgifne underdåniga Berättelse om Stats-Verkets tillstånd, Styrelse och Förvaltning får åren 1834 och 1835 innehåller, till följd af omförmälte praescriptions-åtgärd, ett belopp af 370
R:dr 45 sk. 9 r:st tillflutit Stats-Verket och blifvit bland dess inkomster upptaget.
_ 177 — Angående 9:de Hufvud-Titeln.
Att, uti summan af utestående lån, inbegripes jemväl ett till Instrumentmakaren Jonas Wallin å 1,000 R:dr, till gäldande hvaraf, oaktadt behörigen vidtagne bevaknings-åtgärder, hvarken hos Wallin eller hans löftesmän funnits någon tillgång; hvadan Revisorerne ansett annan åtgärd härvid icke återstå, än beloppets afskrifning.
Stats-Contoret, som deruti till alla delar instämmer, helst sedan Instrumentmakaren Wallin numera skall vara med döden afgången, anser sig böra i underdånighet tillägga, att afskrifningen af ifrågavarande lån, såsom utgånget af Nionde Hufvud-Titelns, till Eders Kongl.
Maj:ts Nådiga disposition anslagne medel, i likhet med hvad som skett i dylika fall, beror på Eders Kongl. Maj:ts derom meddelande Nådiga förordnande.
Dernäst hafva Revisorerne funnit sig böra göra anmärkning dervid, att under Titel:
Förskott till liqvid och redovisning_, åtskilliga belopp blifvit, på grund af särskildta Nådiga Bref, till olikartade ändamål utbetalte, nemligen 1:0 till bestridande af oundgänglige kostnader för det Officiella Bladet Stats-Tidningen, samt Snällpress och Tryckeri för detsamma, tillhopa i2,5oo R:dr emot framdeles ersättning; och 2:0 till Directionen för Eders Kongl. Maj:ts Hof-Kapell och Spektakler, i anledning af den förlust, som drabbat Theater-Cassan genom Spektaklernes af Cholera-Farsotens härjande föranledda inställande 10,000 R:dr, emot återbetalning; hvilka dispositioner Revisorerne ansett gjorda ”utöfver de tillgångar Riks-Staten lemnat, hvarigenom ”Riks-Staten med dessa belopp säges hafva blifvit öfverskriden.” Hvad Förskotter till liqvid och redovisning i allmänhet -beträffa, förekommer, att sådane årligen utbetalas till mångfaldiga och olikartade ändamål, utan att någon särskild tillgång för så beskaffade utgifter hvarken funnits eller finnes i Riks-Staten upptagen.
Förskotters meddelande, hvilket aldrig varit förbjudet, finnes deremot i vissa fall bestämdt tillåtet, såsom exempel hvarpå må anföras, att, enligt Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Reglemente för Förvaltningen af Salpeter-Ärenderne i Riket af den 26 November 1816 och den 17 Mars i832, nödige medel få, till Salpeterlösen, m. m., emot ersättning, förskjutas af Stats-medlen; hvarjemte Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande äga rättighet att, i vissa fall, meddela förskott till liqvid och redovisning, eller anordna utgifter emot ersättning, på sätt här förut blifvit af StatsContoret omförmäldt: derjemte inträffar årligen, att Stats-Verket ligger i förskott för utbetalningar, ej allenast å Förslags-anslag, hvilka befunnits otillräcklige, såsom till Fångars skjuts och underhåll, m. fl.; utan ock å förmodade, men ovissa öfverskotter å Stats-Inkomsterne, äfvensom understundom för den brist, hvilken kan uppkomma å Rikets Ständers Inkomst-beräkning, derom allt slutliqvid med RiksgäldsContoret icke kan uppgöras, och således ersättning icke erhållas förr, än omkring 2 år, efter det förskotten ägt rum.
Derförutan måste Stats\ erket årligen förskottsvis bestrida utgifter, som svara emot den icke obetydliga del af Stats-Inkomsterne, hvilken inflyter året efter det, för hvilket de äro i Riks-Staten påräknade.
Stats-Contoret är väl af den tanka, att större eller vidt utsträckta anticipationer på kommande års anslag skulle kunna förorsaka svårighet för Stats-Contoret att behörigen verkställa de utbetalningar, som Stats-Verks-förvaltningens oafbrutna gång oundgängligen kräfver; men enär ifrågavarande, vid jemförelse med de ofvan uppräknade, temligen obetydliga förskotts-dispositioner till Stats-Tidningen samt TheaterCassan, hvarken utgått på kommande års Stats-anslag, eller, såsom Revisorerne antydt, utöfver de tillgångar Riks-Staten lemnat, utan blifvit emot återbetalning bestridde af underhänder varande medel, d. v. s. utaf den af Stats-Verket innehafvande, icke uti Riks-Staten såsom tillgång upptagne Reserv-fond, förmedelst hvilken möjlighet beredes för Stats-Verket att verkställa förenämnde betydliga anticipationer, vill det synas Stats-Contoret, som de af Revisorerne, såsom stöd för deras anmärkning, åberopade Grundlags-paragrafer icke heller äro på ifrågavarande fall tillämplige.
Serskildt må Stats-Contoret härvid uppgifva, att å förskottet till Stats-Tidningen nyligen blifvit återbetalte 2,000 R:dr utom de af Revisorerne upptagne 3,000 R:dr, så att allenast 7,500 R.dr nu mera deraf återstå; äfvensom att Eders Kongl. Maj:t, genom nådiga Bref af den i3 och 22 December nästlidet år, förordnat om godtgörande af förskottet till Theater-Cassan samt om sättet för ersättande af återstående förskottet i och för Stats-Tidningen.
Vid granskningen af de utbetalningar, som för åren 1834 och *835 blifvit af öfverskotten å Stats-Verkets Inkomster bokförde, hafva Revisorerne, med föranledande af de serskilda utgifternes beskaffenhet, i åtskillige delar framställt deras åsigt i afseende å lämpligaste sättet för medlens framtida upptagande i Räkenskaperne; i anledning hvaraf Stats-Contoret jemväl bör i underdånighet omförmäla hvad StatsContoret kan hafva att i desse ämnen anföra.
- 179 Revisorerne hafva nemligen föreslagit att Magasins-omkostnader, transportförluster m. m. för Stats-Verkets Spannmål, skulle upptagas såsom afkortning å Stats-Verkets Inkomster af Spannmål; Och ehuru Stats-Contoret anser det både ändamålsenligare och sannare att under Titel Afkortning afföra hvad hittills blifvit i berörde hänseende afförd t såsom utgift å öfverskotten, förekommer likväl härvid, att, som StatsVerkets Spannemåls-inkomster enligt Markegångs-pris debiteras och redovisas i Länens Special-Räkningar, långt innan de Magasins- och transport-omkostnader som böra påföras spannmålen, kunna blifva kände, och sålunda jemväl innan den pris-skillnad blifvit utrönt, hvilken kunnat uppkomma genom spannmålens försäljning till högre eller lägre värde än det i Räkenskapen debiterade, det icke låter sig göra att så beskaffad afkortning å Stats-Verkets spannmåls-inkomster directe affora; Och emedan möjligheten för afkortning nödvändigt förutsätter debiterad uppbörd, hvarå afföring skulle kunna ske, så och enär den Stats-Verket tillhörande spannmål som i Krono-Magasins-räkenskaperne redovisas, uti desamma icke utgör direct uppbörd, utan allenast lefverering från andre Uppbörds-redovisningar, och Magasins-Förvaltarne icke heller kunna ega fullständig kännedom om alla de omkostnader, som böra påföras den af dem om händer hafvande spannmål, hvilken dels disponeras för Stats-Verkets egna behof, dels försäljes, dels äfven måste fortfarande magasineras, kan, af sådane skäl, afkortning i och för spannmåls-omkoslnader m. m. icke heller i Krono-Magasinens räkenskaper blifva synlig.
Då det ock är mindre lämpligt, att förluster, härledande sig från pris-skillnader å Stats-Verkets behållne Spanmålsintrader, såsom utgift upptagas å öfverskotten på Stats-Verkets Inkomster, och emedan så beskaffade förluster, hvilka icke kunna till fullo utrönas, innan spannmålen blifvit disponerad, sålunda i allmänhet oftast uppkomma ä spannmål, sorn blifvit lefvererad under föregående år, anser Stats-Contoret det af Revisorerne uti ifrågavarande hänseende åsyftade ändamål kunna bättre vinnas dymedelst att uti Rikshufvudboken samt Restantie-liqviden, såsom särskild afkortning för föregående åren, upptagas sådane å Stats-Verkets spannmåls-förvaltning uppkommande förluster, för hvilkas godtgörande någre särskild te medel icke linnas af Rikets Ständer anvisade.
I afseende å det af Revisorerne gjorda förslag, att kurs-difference borde bokföras antingen såsom brist å Inkomst-Titeln, eller oek såsom afkortning, får Stats-Contoret upplysa, att, enär Fyringsmedlen, hvilka äro den enda Stats-in träd',, som uti Hamburger Banco inflyter, blifvit i Riks-Staten förslagsvis påräknade å 128 sk, kurs samt vid liqviden beräknas efter den kurs, som är gällande den dag då inbetalningen verkslälies, kurs-differencen å Fyringsmedlen sålunda alltid kommer att utgöra brist eller öfverskott å den titel:
Ersättningar, på hvilken de äro uti Riks-Staten uppförde; men som i anseende dertill, att Stats-Gontoret alltid bar behof af Hamburger Banco, i oell för Minister-Statens aflöning m. m., de vexlar, som af nämnde anledning till Stats-Contoret öfverlemnas, icke alltid kunna genast användas och icke heller ansetts böra försäljas, emedan sådant skulle medföra onödiga vexelomkostnader, måste således, såsom en följd af ve»- larnes användande i mån af behof, ofta hända att genom emellertid inträffad förändring i priset på Hamburger Banco, en ytterligare kurs-difference dymedelst kan uppkomma, hvilken om den utgör 'vinst för Stats-Verket, plägar upptagas bland inkomsterne under Titel:
Extra medel och Uppbörderj och om den utgör förlustj afföres såsom utgift å öfver skottsmedlen; Och ehuru det utan svårighet skulle låta sig göra att såsom afkortning å Restantierne uti Räkenskaperne upptaga kurs-difference 3 kan Stats-Contoret likväl så mycket mindre tillstyrka bifall till den föreslagne förändringen, som kurs-förlust, då sådan inträffade, derigenom skulle komma att påföras ett annat år än det till hvilket den egentligen hörde, och någon fördel deraf i räkenskapsväg icke eller torde vinnas, helst nämnde hars-förlust i alla fall, ehuru på en omväg, skulle komma att af öfverskottsmedlen godtgöra s. Hvad Revisorerne, i afseende å uppförande på Clereciets och Läroverkens Stat, af Proste-Tunnan i Vestra Fernebo Contract föreslagit, är en fråga som, derest tillgång för berörde utgift icke skulle kunna under tiden beredas å Kronans behållne tionde-spanmål i orten, allena beror på Rikets nästsammantradande Ständer att pröfva och afgöra.
Angående den å öfverskotten afförde kostnad för utmyntning af koppar-skiljemynt, hafva Revisorerne trott, att dylike kostnader, då de uppkomma, borde uppföras bland utgifterne å Riks-Statens 8:de Hufvud-Titel å anslaget till: "Transportkostnader m. m. för Stats” Verkets Koppar och Jern så vidt densamma ej kan i allmänhet und”vikas derigenom alt kopparn försäljes och koppar-skiljemynt vexlas af ”Rikets Ständers Bank;” men som någre så beskaffade kostnader, sedan koppar-skiijemynts-preglingen numera verkställes för myntverkets räkning, icke vidare torde förekomma, lärer någon särskild åtgärd i berörde hänseende för det närvarande icke erfordras.
Beträf - 181 Beträffande det å öfverskotten afförde belopp 1,468 R:dr 8 sk., utgörande ersättning till Götheborgs Ränteri för ett derifrån år 18ig till Uddevalla kurhus utbetaldt förskott, förmäla Revisorerne sig hafva inhämtat, ej allenast, att Rikets Ständer vid sednaste Riksdag väl beviljat afskrifning af Kurhus-Inrättningens i Uddevalla skuld till Medicinal-Fonden med 2,p43 R:dr 10 sk., men att Rikets Ständer icke tillika förklarat sig rörande den i Eders Kongl. Maj:ts till Rikets Ständer i berörde hänseende aflåtne Nådiga Proposition omförmälde summa al 1,468 R:dr 8 sk. utgörande samma Kurhus’s skuld till Götheborgs Ränteri, utan äfven, att af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, jemförd med Rikets Ständers underdåniga skrifvelse i ämnet, anledning kunde finnas för den förmodan, som skulle sistnämnde belopp vara inbegripet uti de till afskrifning beviljade 2,g43 R:dr 10 sk., hvilken förmodan, i Revisorernes tanka, jemväl hos Stats-Utskottet möjligen kunnat hafva gjort sig gällande; i anledning hvaraf Revisorerne, med hänsigt dertill, att nämnde 2:ne summor synas vara tvänne af hvarandra oberoende förskott, trott sig finna att berörde 1,468 R:dr 8 sk. bort fortfarande balanceras.
Då, på sätt Revisorerne jemväl omförmält, Stats-Contoret af sednaste
Riksdags-förhandlingar hemtat anledning till afskrifning af förenämnde sedan år i8rq i Räkenskaperne upptagne förskott å 1,468 R:dr 8 sk., men Revisorerne deremot ansett, att Rikets Ständer sig icke särskilt derom utlåtit och sålunda hvarken lemnat bifall till eller afslagit den äskade afskrifningen af beloppet, ehuru för detta förskotts afskrifvande förekommit enahanda skäl, som för det andras, af 2,g43 R:dr 10 sk., afskrifning varit gällande, att nemligen Länet innevånares bidrag till Kurlius-anslalternes underhållande till ersättning deraf ej lemnat tillgång, lärer det, i öfverensstämmelse med Revisorernes i denna del gjorda framställning, få öfverlemnas till Rikets Ständers bedömmande och afgörande huruvida
De anse afskrifningen beviljad, och att det vid den dermed redan vidtagne åtgärd må bero, eller om summan bör bland anlieipalionerne åter upptagas och vidare balanceras.
Vid granskning af 1834 oc'b 1835 årens Charta; Sigillatce Räkenskaper j, hafva Revisorerne gjort den erinran, att Chartoe-Försäljningsmedlen icke alltid blifvit inom den i5 Januari påföljande året lefvererade och att ränta å hvad som sedermera influtit bort beräknas.
Stats-Contoret får i anledning deraf underdånigst upplysa, att föreskrift om berörde försäljningsmedels erläggande inom ofvan utsatte (24) Chartce Sigillatce Ker ket.
182 tid, väl finnes meddelad i 16 §. af i83o års, likasom i äldre Charta?» Sigillala» förfatlningar, men att det först i 17 §. af Eders Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse den 16
Maj 1835 påbjudits, det de medel, som af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande efter närande dag, för ett föregående år indrifvas, skulle utgå med ränta; och som sist åberopade Nådiga Kungörelse icke skulle tjena till efterföljd förrän från och med år i836, kunde några så beskaffade räntemedel icke ifrågakomma under de år, som nu varit föremål för Revisorernes granskningsförrättning; äfvensom att det tillhör Kammar-Rättens Öfver-Revisions-Departement och Advocats-Fiseals-Embete att häröfver vaka.
Af Revisorerne bar uppmärksamhet jemväl blifvit fästad dervid att uti Avesta Bruks Directions Räkenskaper, fortfarande balanceras 5o R:dr, utgörande Koppar- och Manufactur-Tullmedel för 1831 års 4:de qvartal, och tillstyrkt, att åtgärder måtte vidtagas för indrifvande af berörde summa.
Emedan Avesta Bruks Directions Räkenskaper äro underkastade Speciel granskning i Kammar-Rätten, som det sålunda åligger att äfven i denna del bevaka det allmännas rätt, så lärer Kammar-Rätten icke hafva underlåtit eller underlåta att, i afseende å nämnde 5o R:dr, vidtaga de åtgärder som på densamma ankommit eller vidare kunna ankomma.
Stats-Contoret framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormägtigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Majcts imderdånigste, tropligtigste* tjenare och undersåtare P. WESTERSTRAND. C. E. af Tuneld. L. G. af Sillén.
Stockholm den 22 Februari i838.
Kock. Joh. Th. östman.
Till Kongl. Maj:t underdånigst, i anledning af K. S. Revisorers Berättelse år 1HA7, angående Stats-Verket. — 183 — Kongl.
Stats-Contorets underdåniga utlåtande i anledning af Rikets Ständers Revisorers Berättelse år 18I7 angående Allin.
MagasinsÄrenderne.
Storm ägtigste, Allernådigste Konung!
I anledning af Rikets Ständers sednast församlade Revisorers Berättelse, angående hvad som förekommit vid af dem verkställd granskning af Allmänna Magasins-Ärendernas förvaltning och räkenskaper under åren i834 och i835, får Eders Kongl. Maj:ts och Rikets StatsConlor, till fullgörande af hvad Eders Kongl. Majit uti nådigt Bref den 22 December 1837 förordnat, underdånigst andraga följande:
Vidkommande först den omförmäldte förlusten å försåld Spannmål från Eksjö Krono-Magasin, så visar den sig till ziffran visserligen betydlig, men bade ofelbart blifvit större om försäljningen antingen verkstälts de föregående åren till de låga pris, som då i orten voro gångbara, och hvilket genom flerfalldiga gångor utlyste Auctioner bekräftades, eller ock 0111 afyttringen uppskjutits år 1834, då en lifligare efterfrågan på spannmål till någorlunda antaglige priser var för handen; hvarförutan den omständigheten icke bör förbises, att en ytterligare förlängd magasinering ofelbart hade verkat till försämring af sädén, som till en del redan af ålder börjat taga skada, och alltså ej kunde utan äfventyr vidare förvaras, enär Magasinet befanns så uppfyldt, att hyrda lägenheter måste begagnas, hvilket jemväl i sin mån bidrog till förökande af Magasins-koslnaderne.
Enahanda orsaker vållade förlusten å försäljningen af korn från Uddevalla Magasin, eller att spannmålen genom en ytterligare förlängd magasinering blifvit än mera försämrad, deraf ett än ofördelaktigare resultat inträffat, om med afsältningen vidare uppskjutits.
Angående dernäst förlusten å Spannmåls-lagret i Wisby Magasin år j S34» härledande sig från mindre god beskaffenhet af den spannmål, som i afkastning från Roma Kungsgård måste emottagas, och Revisorernes i anledning deraf gjorde tillstyrkan om föreskrifts meddelande, att uti Wisby Magasin endast finge emottagas fullt rengjord spannmål från berörde Kungsgård, fordras i detta hänseende nu mera icke någon åtgärd, sedan hälftenhruket af Kungsgården för Kronans räkning upphört och Kungsgården blifvit till Arrendator upplåten. - 184 — Beträffande den förlust Stats-Verket fått vidkännas förmedelst harpning af den spannmål, som från Borgholms Magasin disponerades för Stats-Verkets behof i Christianstad, är Stats-Contoret äfven af den tanka, att dylike förluster hädanefter icke böra inträffa till något betydligare belopp, ehuru Rågsädet på Öland ännu skall vara besväradt af så kallad Åkerlök, hvilken troligen står att efter hand utrota, derest Öns Jordbrukare beflita sig om att efterfölja de föreskrifter, som Eders Kongl. Maj:t i detta hänseende täckts i Nåder meddela, såsom följd af den undersökning, hvilken genom Eders Kongl. Maj:ts Landtbruks-Akademies föranstaltande år i836 blef på stället hållen.
Sedan slutliga utredningen af f. d. Magasins-Fonden blifvit till Eders Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-Rätt öfverlemnad, hemställer Stats-Contoret underdånigst, om icke den rättelse Revisorerne ansett nödig, i afseende på Magasins-Räkenskapernes öfverensstämmelse med Landt-Ränteri-Redogörelserne, rörande utestående undsättnings fordringar, bör genom Kammar-Rättens försorg till verkställighet befordran.
Den framställning Revisorerne gjort, angående förlusten å de spannmåls-qvantiteter, som blefvo anvisade till Jemtlands Läns undsättning efter i832 års missväxt, men sedermera icke erfordrades, innefattar samma fråga, som fästade Rikets Ständers år i835 församlade Revisorers uppmärksamhet; men hvilken fråga Eders Kongl. Maj:t, efter Justitias-Canzlers-Embetets hörande, genom nådigt Beslut den 26
Maj sistlidet år, ansett böra förfalla, i hvad anginge det emot Landshöfdingen von Törne väckte ersättnings anspråk.
Majrts nådiga Bref af den 19 April 1834 de skäl omständligen upptagne, hvilka föranledde Eders Kongl. Maj:t att, med bifall till Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes i Vesterbottens
Län underdåniga hemställan, tillåta Handelshuset Eric Forssells söner att få till Umeå Krono-Magasin lefverera, i afräkning å Handelshusets skuld, 3oo Tunnor Korn in natura, såsom en af nödvändigheten påkallad utväg, för att åt Länets nödställde inbyggare bereda tillgång på frösäd, hvilken de, i saknad af penningar att spannmålen betala vid det för banden varande beliofvet, annars svårligen kunnat erhålla.
I afseende på liqviderandet af Grosshandlanden C. F. Liljevalcbs sammanräknade skuld, 90,553 R:dr 35 sk. 6 r:st för erhållen spannmål och penningar, i ändamål att undsätta Norrbottens- och Vesterbottens
Läns behöfvande invånare, har Eders Kongl. Maj:t, genom nådigt - — 185 — digt Bref af den 10 Mars sistlidet år, meddelat Dess förordnande; och komma de härvid tagne åtgärder att blifva föremål för näst. härefter församlade Revisorers skärskådande.
I afseende slutligen å Revisorernes hemställan, att Lands-Contoren måtte undfå föreskrift, att inom Column utmärka de å undsättnings-skulderne under Calender-årets första tertial verkställde afbetalningar, så att Creditiv-fondens Hufvud-Böcker må, i hänseende till balancerne, kunna vid granskningen med mera lätthet jemföras emot Lands-Contorens redogörelser, hemställer Stats-Contoret i underdånighet att föreskrift härom må genom utfärdadt Circulaire meddelas Eders Kongl.
Maj:ts vederbörande Befallningshafvande, ehuru de tillförene gifne Räkenskaps-Formulairen antyda, att
Redogörelserne för undsättnintrs-medlen böra afslutas med Calender-år.
O Stats-Contoret framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit, Stormägtigste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Majrts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåtare P. WESTERSTRAND. C. E. af Tuneld. L. G. af Sillén.
P. G. Welin.
Stockholm d. 23 Februari i838.
Jac. Fredr.
Mullerm Till Kongl. Majrt underdånigst, med utlåtande i anledning af Rikets Ständers Revisorers Berättelse, angående verkställd granskning af Räkenskaperne för AID manna Magasins-Ärenderne åren 1834 och i835. * Underdåniga Utlåtanden, i anledning af Rikets Ständers år 1837 församlade Revisorers Berättelse om verkställd granskning af Stats-Verkets samt andre af Allmänna Medel bestående Fonders tillstånd, styrelse och förvaltning. ————• WVWW/W\/WWWiWWWW'//W\;Wl/\fWW\/lw™vWWWiWWWM\W) 1838.
Tryckte hos P. A. Norstedt &
Söner, Iiongl.
J3irectionens öfver Invalid-Inrättningen underdåniga låtande ....... General-Tull-Styrelsens dito ....
Stor-Amirals-Embetets 3:dje Afdelnings dito Convoy-Connnissariatets dito ....
Quarantaines-Commissionens dito Stuteri-Öfver-Styreisens dito Bergs-Collegii dito ......
Öfver-Post-Directeurs-Embetets dito .
Öfver-Intendents-Embetets dito Förvaltningens af Sjö-Ärenderne dito Fång-Styrelsens dito ..... Krigs-Collegii dito å Artilleri-Afdelningen .... angående Wadstena Krigsmanshus-Cassa å Utrednings-Afdelningen ....
„ Indelnings- och Boställs- dito „ Fortilications- dito ....
„ Underhålls- dito ..... angående Carl Gustafs Stads Gevärs-Factori Directionens öfver Invalid-Inrättningen underd. utlåtande.
Stormägtigste, Allernådigste Konungi Uti Nådig Remiss den 29 sistlidne Januari har Eder Kongl. Maj:t behagat infordra Directionens öfver Invalid-Inrättningen underdåniga Utlåtande öfver Rikets Ständers Revisorers, uti deras år 1887 afgifne Berättelse angående verkställd granskning af Invalid-Fondens tillstånd, styrelse och förvaltning åren 1834 och 1835, deremot gjorde anmärkningar, och får Directionen, till åtlydnad häraf, nu i underdånighet anföra: