Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adelli ingifvet Memorial har Herr fl. G. Gyllenheiin föreslagit, att de i BeVillningsFörordningen i8i8 samt Kongl. Förordningen deii 30 Sept. 1812 stadgade Böter af 2 R:dr Banco för den, soni försttmmar att anmäla sig vid Mantals-skrifningj böra nedsättas till lä sk; att innati någon till dy* lika Böter uppföres , böra 3
Ine upprop föregått och den dertill ej Vara förfallen , sorn, innan Skattskrifningens slut, aflemna! sin Uppgift * Samt att uttryckligen bör bestämmas hvar ändrings-so* kande i dessa och de flere i berörde 1812 årå Förordning ömnärrtnde vitesböter, som af Konungens Befallningshafvande åläggas, fullföljas ina.
Sedan LagUtsköttet, till hvats åtgärd detta Memorial blifvit temitteradt * ansett någon annaii pröfning deraf sig icke tillkomma, än i afseende på ändrings sökande t och att den öfriga delen deraf tillhörde BeviilningsUtskottet, hvarföre LagUtsköttet commUnicetat
Memöriaiet med detta Utskott j med begäran att sedan Utskottert stadgat sitt beslut, angående det ansvar, sorn bör bestämmaS uti den BevillningsFörordning * hvil* ken under nuvarande Riksdag varder utfärdad ; LagUtskottet derom mätte erhålla underrättelse i för att komma i tillfälle att sig utlåta angående sättet för Besvärs anförande; så hafva Utskotten hvar för sin del företagit Memorialet till prof. ning och få nu deröfver sig utlåta; BeviilningsUtskottet finnér Väl , att då det är hvar och en öppet lemnädt, att personligen é ^skriftligen eller genom Ombud meddela Uppgift; Bevilliungs Utskottets lietänkanden. 373 ten till Mantals-skrifhingen , och försummandet deraf, så vidt detsamma icke af laga förfall . förorsakas, ej kari härleda sig från annat än uppsåtlig liknöjdhet, det
Böter för utebljfvande från Mantals-skrifning bör ega rum ; meri på det så yäl en onödig tidsutdrägt för den skattskyldige måtte i möjligaste måtto undvikas, som en motsvarighet ega rum i afseende på tiden , inom hvilken ej mindre lian än MantalsSkrifvaren böra sig vid förrättningen inställa , anser Utskottet lämpligt, att uti den blifvande BevillningsStadgan den föreskrift lemnäs, att uti de kungörelser, som orri Mantals-skrifning å landet utfärdas , bör t i 11 - kännagifvas, uti hvilken ordning densamma hvarje dag på för- och eftermiddagen förrättas samt att den , sorn inom tredje timman från den tid då förrättningen,, enligt kungörelsen, är utsatt att börjas, sig icke inställer, är till Böter förfaTen.
I frågan åter till hvad belopp nämnde Böter böra bestämmas, hafva meningarne varit delade i så måtto, att en del ledamöter ansett deiu böra till hälften mot de nu stadgade eller En Riksdaler nedsättas, och andre åter ansett dem böra till Två Riksdaler bibehållas, Qch som vid skedd omröstning 2:ne
Stånd bifallit den förra och arne den sednare af dessa meningar; så får Bevillnitigsljtskottet , enligt Rtk?dagsQrdiiingens föreskrift , dem såsom alternativer lill Riksens Höglofl.
Ständers vidare pröfning framställa.
I sammanhang med detta ämne och då fråga inom BevillningsUtskottet uppstått, att de uti BevillningsStadgan samt Kongl, Förordningen den 30 Sept. 181? bestämde Böter för utebUfvaRd* Biviltnings Utskott* tt Betänkandsnl fran Mantals skrifning, möjligen kunde blifva dea uteblifvan.de melse efter bägge Förfittnirigarne och således dubbelt, har Utskottet funnit, att uti den b lif’ vande Bevill ning, sStadgan uttryckligen, bör utsättas.
, att de f/å desse bägge ställen, bestämde vitesböter äro desamma j i följd hvaraf BeviMningsUtskottet jemväl tror sig böra fästa [Riksens Hög. lofl. Ständers uppmärksamhet derå, att om det alternativ, hvarigenom Röterne blifva föreslagne att nedsättas till En llrdr gillas och antages, underdånig anhållan, hos Kongl. Majit borde ske, att stadgandet om dessa Böter i Kongl- Förordningen. den 30 Sept. 1812-, äfven i öfverensstämmelse dermed, varder ändradt.
Hvad slutligen angar frågan, oro sättet huru ändring må sökas, i Konungens Befallningshafvandes Utslag, hvarigenom Böter, i följd af' Kongl. Förord n ingen den 3.0 Sept. 1812 åd ömmas $ så enär något bestämdt- stadgande härom för närvarande icke finnes, samt [Lagutskottet anser mål af denna, beskaffenhet lämpligast kunna hänföras under de, genom Instruction, Kongl.
KammarCollegium i allmänhet uppdragne- ärender , tillstyrker [Lagutskottet, att genom Författning fnå Stadgas : att den, som ej nöjes åt Konungens Befäl Iningshafvandes Utslag, hvarigenom han till Böter i något af de uti Kongl. Förordningen dea 30 Sept. 1812 angående Mantals- och Skattskrifningar i Riket uppräknade fall, blifvit fäld, må. ega att besvära sig uti Kongl.
KammarColIegium inom eller sist å fyrationdefémte dagen efter af Konungen» Befallningshafvande» Utslag erhållen Berillniugs-Utskotttis betänkande». §75 del, Communications dagen oräknad, med iaktta, gande i öfrigt af hvad angående Billerne* nedsättning vid ändrings sökande i allmänhet är fö. reskrifvet.
Detta allt, tillika med några Ledamöters särskilda meningar, innefattade uti bifogade ProtocollsUtdrag, öfverleinnas dock viirdsamligen till Bikseris Höglofl.
Ständers vidare pröfning, ‘Transumt af Protocollet, hållet i Riksens Hög* lofl.
Ständers Bevillningsutskott den t b Maji 1823.
S- D. — Emot förenämnde beslut reserverad» *ig Hr DomProsten Lanter, under anförande : ’’Jag har deltagit i beslutet att lemna Höglofl.
StatsUtskot'tet del af Höglofl.
Bevillningsutskottets åsigter, uti frågan om Böter för försummad uppgift till Mantals skrifningar, men jag har likväl icke kun. nät dela lika åsigter med pluraliteten af sistnämnde Utskott, angående förändring af det Moment uti nu gällande BevillningsSudga, der dessa Bö« ter föreskrifvas (Art. V, §. 1, Mom. 5), Orden der äro dessa : underlåter någon , utan anmäldt laga förfall , att personligen eller skriftligen i.ns ställa sig saint alla nödiga uppgifter meddela, bä. te till tväskiftes emellan Åklagaren och Socknens fattige, Tvä Riksdaler och vare samma bot för den, Som underlåter att anmäla de pa egorna inhyses boende personer , skulle de un fran af giftm befrias.
— Hisvid h»r uti Höglofl, BtmSlauig*» 3 7$ Bevillning!
Utskottets, Betänkande^.
Utskottets första afdelning den förändring bl i f-t vit föreslagen: att orden: vid upprop skulle in saltas mellan orden ''inställa1* samt 'alla nödiga Uppgifter meddelas, 5” trien samma Eföglöfl.
Utskotts plenum ansåg ieke detta vara nog eller -tillräckligt, utan yrkade att böter i detta fall ej borde ega rum för andra än dem , sota utan laga föri fall uteblifva från Maotalsskrifningens kungjorda början.
— Jag erinrade härvid, fast utanverkan, att detta kunde åstadkomma en betydlig och skad-- lig tidsutdrägt, om, hvar och en som behagar, kunde saklöst få dröja meri sin ankomst till skrifningen inpå tredje timman efter den tid, dåden enligt kungörelse, borde börjas, samt att ett såt dant fördröjande kunde hafva den ledsamma följd, •att då ?;ne Mantalsskrifningar inom samma di-> strict vorct utsatta och kungjorda att hållas, på en ach samma dag, hvilket årligen sker, pch , för att vinna tiden, måste ske inom Köp-, parbergs
Uän, med små och intill hvarandra gränsande Socknar, den sista skrifningen för dagen blefve så betydligen fördröjd , att den ej skulle kunna hållas förr än fram på följande natt.
Anledningen till alla dessa grälsamheter och betänkligheter härleder sig från ett Memorial, hvaruti blifvit sagdt , att man , pär chican , vid fn Mantalsskrifning later den plikta, som, fastän närvarande å Skaftskrifnings-stället, likväl råkade att vara Utur skattskrifnings-rummet da den till skrifning uppropades.
— Men det må val icke vara rätt att förkasta en gifven god lag eller re* gel derföre, att den en gång illa, yppä ett fört ■vandt sätt, blifvit använd. Bevillnings-Utskatiets Betänkanden.
377 Jag har uti min hemort, Kronoberg»
Län, öfvervarit mer.än 20 Mantals-skyifningar och kan intyga, att det alltid vid dessa tillfallen gatt Stilla’, beskedligt och ordentligt till.
Mantalsskrifvären , jemte öfrige för tillfället vederbörande Ämbetsmän , äfvensom den sarnmanlysta menigheten , hafva på utsatt tid kommit tillstädes.
Allmänheten försummar sig aldrig vid sådana tillfällen, ty de hafva lärt att varti u,nderdäniga för Herrans skull.
Om derföre någon vid dessa skrifoingar -genom försummelse gjort sig skyldig till Böter, liar det gemenligen varit en HeiremaneP Ståndsperson , kanske äfven riågongång en Prest ; men man har icke ens fordrat
Böter af desse, allenast de infunnit sig inom skrifningens slut.
Jag anhåller ödmjukast, att detta mitt Utlåtande må, genom PyotocolIsUldrag, få åtfölja till Höglofl.
StatsUtskottet , samt derefter vidare till Riksens Högh Ständer.” Uti denna Reservation instämde Herrar Ftyckr Hedt, Wi-kblad och Limnelius.
Ex Protocollo (7las Livijn.
JJtdrag af Protocollet hållet uti Riksens Hogf.
Ständers BevillningsUtskotl den 4 Septeniher 1823. äf'öredrogs ProtocollsUtdrag från Höglofl.
Rjdderskapet och Adeln, af den 25 Augusti, med ttllkännagifvande , att , med antagande af första glternativet uti Beyiljnings * samt LagUtskottens 378 Eevillhlngs Utskottets Betänkanden.
Utlåtande, N:o 28, angående
Bilter för uteblifvande från Mantalsskrifning, samma Utlåtande af Höglofl. Ridderskqpet och Aden blifvit gilladt och bifallet, och som Vallöf!, Borgare- samt Hedervärda BondeStånden förut äfvenledes meddelat sitt bifall till detta Utlåtandes första alternativ, samt frågan således genom 3tne Stånds beslut är afgjord, så skulle underrättelse härom genom ProtocolisUtdrag vänligen meddelas Hög» lufi.
ExpeditionsUtskottet, Ut supra.
Ex Protocollo Clas Livijn.
Nto 29.
Ankom den 9 Auguiti 1823.
Utlåtande i anledning af gjorde Anmärkning gar emot Utskottets Betänkande, rörande de genom Stora Sjö - Tulls-Inrättningen infy lande Bevillning-medel.
Det af Riksens Höglofl.
Ständers Bevillningsutskott, under den 3 sistlidne Junii, aflåtne Be» tänkande, angående de genom Stora Sjö-Tullen inflytande Bevillnings-medel, jemte dervid foga» de förslag till en ny Tull Bevillnings Tariff, har inom de Respective Riks-Stånden framkallat en mängd anmärkningar, dern Utskottet, som genom särskildte Protocolls Utdrag, af den 25 och 38 i nämnde samt 11 i denna månad der* Bevillningt-Utskottets Betänianden, 37g af erhållit del, sökt, så vidt de angå det ifrågavarande ärendet, sammanföra under vissa hufvud -afdelniugar , hvaribland först förekom-’ iner: det skulle Utskottet hafva till pröfning upptagit ämnen, hvarmed det samma icke skull ega rättighet att sig befatta, hvarom tvifvelsmål blifvit yttrade inom Högloft.
Ridderskapet och Adeln af Friherrartie Sköldebrand, Ankarsvärd C. H. och Cederström Jac. samt Herrarne af Klintberg, ILefrén, von Becker Rosenblad B.; uti Högvördige Preste - Ståndet af Herr Doctor Svedelius, Biskop af Wingård, Professor Thyselius och Biskopen Doctor Almqvist; inom Vällofl.
Borgare - Ståndet af Herrar Hagander, Huldberg, Westin och Winberg med flere, samt inom Hedervärda BondeStåndet af Riksdags-Fullmägttge Anders Nilsson från Jemtland och Peter Pehrsson från Calmare-Hän, under åberopande af 53, 56 och 89 §§. i Regeringsformen samt 34 och 49 §§. i Riksdags-Ordningen, till ådagaläggande deraf, dels att Bevillningsutskottet, då det genom dess förslag sökt antyda gränsorna för en större Handelsfrihet, trädt inom den Kongl. Maj:t i Nåder förbehållne Höga rätt, att, såsom ensam i tillfälle att öfverskåda alla förhållanden och jemnka allas interessen, i ämnen af denna beskslFenhet ensam besluta, dels och att Bevillningsutskottet skall, emot Grundlagens stadgande uraktlåtit att gemensamt med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet behandla detta jpål, hvaraf följa skall, det Riksens Högloft: 3§Q JieviJlnings Utskottets Betänkandm - Ständer blifvit hindrade, att, ordningen* lik'* tnätigt, detsamma till Kongl, Maj:ts
Höga pröfning i önskningsväg öfverlemna.
Denna åsigt har irnellertid icke blifvit de.
Jad inom förstnämnde Höglofl, Stånd af G-refve lagerbjelke , Friherre Wrangel, Henning , Herra?
Tham, Wolrath, Hjerta , von Hartpiansdorf, Rothlieb, von Qvanten och Munk af Rosensohjöld; inom Högvördige PresteStåndet af Hr Doctor Fellenius samt Herrar Prostar Joh- Wijkman , ^Linderoth och Wikblad ; uti Vällofl, BorgareStåndet af Herrar Ehinger, Ståhle och Bagge samt uti Hedervärda BondeStåndet af Riksdags^ fullmägtigen Anders Danielsson med flere, hvilka i detta ärende sett en Bevillningsfråga, som på ett uteslutande sätt tillhört detta Utskotts handläggning, ’ utan att Kongl. Maj:ts Höga rätt, såsom af Grundlagen tydeligen förvarad, hvarken blifvit eller ens kunnat blifva genom Utskottets åtgärder i detta hänseende förnärmad, särdeles då så kallade önskningsmål jemväl kunna af andra Utskott , än allmänna Besvärs och Ekonomi.
Utskottet beredas, hvarpå dylike af Höglofl.
StåtsUtskottet handlaggde ärender blifvit såsom exempel påkallade, Emot Utskottets Förslag : det inga Utländska varor skola anses förbudne, utan alla få emot Tull här i Dandet införas, hafva vidare en mängd anmärkningar blifvit riglade inom Höglofl.
Ridderskapet och Adeln af Grefve von Platen, Friherrarne Boije U, Sköldebrand och Wrangel H. samt Herrar af Ekenstam, af Klintberg, Lefrén , Silfverberg , Rosenblad B, och Peresvetoff Bevillriings- Utskottets THéiänkanden. 381 Morath., inom Högvördige PresteStåndet af Herr Doctor Svedelius , Professorerne Forssell och Friiberg , samt Herr Dombrosten Doctor Sven Wijkman med flere ; inom Vällofl.
Borga re Ståndet af dess fleste Herrar Ledaindter och inom Hedervärda BondeStåndet af vice Talmannen Jon Jonsson samt PiksdagsFuIlmägtige Anders Nilsson från Jemtland och Eric Larsson fråii Södermanland m. fl, i afsigt att bevisa, ej mindre att ifråga.
Virande förslag, ehuru till sine grundsatser rigtigt, likväl icke vore antagligt för det närvarande} Samt medan Landet Saknade ett stadgadt myntväsende och ert allmän näringsfrihet , än öck att det samma borde inskränkas genom bestämda införsels- förbud å sådane varor, Söm tilljerforderlig godhet oell mättgd intim Landet tillverkas och till reCiprocité mot fremmande magter.
Ater hafva andra ledamöter , särdeles inom Vällofl.
Borgareätåridet, i hela dess vidd förkastat det af BeviliningstTtsköttet aniägna system } uhder yttrahde i ärt ätt detsamma skulle förorsaka en mera allmänt Utbredd luxe och yppighet, fråti hvilken källa ett både pllysiskt och moraliskt förderf härflyter ; än vålla CourstenS stegring , och det reela myntets dtagahde ur Landet, hvarpå allmän och enskild yaflmagt följa skulle ; än åter med kränkning af egande rättens helgd , bereda de inhemska Fabrikernas totala undergång och flere tusende medborgares ofärd, då medlen till eli loflig bärgning skulle lätt kunna undanryckas den"
Svenske Näringsidkaren af utländningen , sorn 5 genom påfötandet äf sitt kram skulle förvandla Sverige från ett sjelfständigt Piké till en Prö - 3S2 BeviUnings-lItskotiets Betänk anåeii.l V.ince , bfefoénde af andra magterS hattdeisnyckef och egennytta , till styrka för hvilken satts Pot» tugals och Spaniens olyckor slutligen blifvit si.t sora varnande exempel framdragné.
Åf en annan mening hafva varit, hos Hög* löfl.
Biclderskapet och Adeln, Grefve Eagerbjelkö A,, Friherrarne Wrangel, Ankarsvärd och Garpe* Jan C. M- samt Herrar Riben, Tham f Hjerta Gust,, Von Hartmansdorff j Von Qvanten » Hahl» Utan, Rothlieb och Munk af Rosenschiöld; hoä H ögördige PresteStåndet, Herr Biskop af Win* gård , Herrar Doctorerne Fellenius , Lamér och Wahlbom samt Herrar Prostarne Joli. Wijkman » Wikblad och Hasselroth med flere ; hos Vallöf!. BorgareStåndet Herrar Ståhle, Bagge, Ehinger och Beckman • samt hos Hedervärda BondeStåh* det RiksdagsFullmägtige Anders Danielsson, Jo* hannes Myrin, Etie Svensson och Olof Jonasson med flere, hvilke anfurt : att det föreslagna systemet , såsom byggt på den första grunden för all handel, eller friheten, förutsätter i handelsförhållanden en utöfning af naturliga rättigheter » under det att ett tvångs- eller förbuds-system, af* Vikande från dessa grundsattser, blott medgifvef friheten såsom ett Undantag , och derigenom på sätt erfarenheten tillförlitligen bevisat , framkallat det förhatliga lUrendrägeriet, sorn genom infös rande af fremmande öfverflödsvaror alstrat luice och yppighet och således icke blott skadat
Fä» brikerne , tillskapat lagbrytare och bortfört landets mynt, utan äfven undanhållit staten de Tull-itl* komster, sorn annars kunnat, till fyllande af dess behof och lindring af de skattdragandes bördor» fievillnings-Utsköttets Fetänkanderit 583 påräknas ; ätt endast genom en friare handel klin-: na capitalerne allmännare spridas , monopolier förebyggas , och näringsfrihetens band lossas till finnande af en ökad produclion och ett förbättradt mynt; att om Statens frihet högt påkallar dessa fördelar, synes tiden ock vara inne att bereda dem genom antagandet af en utvidgad handelsfriliet; och ändtligen, att de från Spanien och Portugal hemtade exemplen bevisa ingenting, så framt ej motsattsen af hvad dermed skolat bevisas, emedan brist på lagbunden Frihet, Flottor och Fabriquer m. m. bragt Portugal under Eng. länds herravälde, och Ameticas guld icke förmått ersätta den af samma skäl inom Spanien flyktade arbets- och näringsfriheten, hvaremot vå. ra Grannriken Danmark och Norrige kunna anföras såsom oemotsägliga bevis på handelsfrihetens lyckliga verkningar.
Utskottets uppgifna förslag till TulIBevilh ningens utgörande efter vissa procent af varuvär. det, äfvensom det uppgifna sättet att detsamma bestämma, har ej blifvit godkändt inom Höglbfl.
Ridderskapet och Adeln af Grefve von Platen och Herr af Klintberg med fl.; inom PresteStåndet af Herr Professor Forssell samt inom Vallöf!. BorgareStåndet af Herrar Winberg och Prytz, 1 hvilket afseende anmärkt blifvit, dels att Svenska Consulernas uppgifter, då desse finnes stadde på utrikes orter och merendels'importelireroås ombud, icke torde kunna anses nog tillförlitlige och till del åsyftade ändamålet ledande, dels att ett tillräckligt antal upplyste och opartiske .Ledamöter till den föreslagne
Juryn icke alltid vore att på”. 384 Bevillnings.Utskottets Betånkanden. räkna, äfvensom edgång dessutom blifvit ansedd, fbr dem olämplig, dels ätt de i förslaget omför, toiälde Auctionef icke Syntes tjenlige till värors föryttrande , då varupris oell tidsutdrägt deraf förorsakas kunde; dels och att mått, mål och vigt; iner) icke Värdet, Utgjorde rätta grunden för Tull* afgifternas beräknande.
Hyttan af Utskottets Förslag i dessa delar är deremot ådagalagd af Herrar Tbarrl och Hibert hos Högloft.
Riddarskapet och Adelli; och af Herr Prosten lundroth hos Högvördige PresteSråndet, genom de skäl, att Consulernej såsom edSVurhe Svenska Tjöhsterhärt och tillsatte i afsigt att å Utrikes orter befrämja Svenska Undersåtares bästa, icke böta mera äii andre Aili bets. och T jeni Stemäh röisstänkas för partiskhet och väld; att tillgång på upplyste och erfarne jury män i StapelStäderne bäst beredes gehom en friare handel; att det uppgifne sältet för varuvärderingen åtminstone ahtydde én säkrare grund, ärt en förevist fac* tura, hvarå prisetne merendels furtnos efter imjporteUrerts önskan och intresse upptagne; och att edgång ej kunde anses mera Olämplig för Jurymän, än för Uedamöterne i ändra Domstolar, De i afseende på den af Utskottet Uppgjorde Tariff för TullBevillningens utgörande för inkommande varor, inom Höglofl.
Ridderskapet Och Adelrt äf Herrar af Klintberg, Munk af Rosenschöld med flere, inom Wällöf!.
BorgareStåndet af Herfar Winberg och Ekelund samt inorti Hedervärda BondeStåndet af Riksdags-Fullmäktige jonan Long* berg, C, F, Berg rri. fl. gjorde ämrtärkningaf, å* Syfta BevillninssUiskottcU Betdnkandtn. 385
Syfta ej allenast, ntt den å vissa utländske artle* Jar såsom : Vin, Caffe, Arrac och Socker satte Tull ar, til! minskning af Statens Tull.intrader, allt för låg ; än ater att Tull-afgiften för importvaror i allmänhet finnes vara för hög, hvarigenom kan föiutses, det skall Tttllförsnilling blifva en lika säker följd häraf, som ^Lurendrägeri af Prohibitif systemet, och det så mycket heldrs som den förra ar vida svårare än den sednare att förekomma.
Härvid har Herr Tham hos Höglofl. Rid. derskapet och Adeln erinrat, det Utskottet, vid uppgörandet af denna Tariff, förutsatt en förbättrad organisation af Tullbevakningen samt en mera ändamålsenlig och säker controll vid varors förpassande rn. m. och i synnerhet ej mindre afseti den omständigheten, att Statens af Tullverket påräknade inkomst icke fick understigas, än ock låtit komma i beräkning den stora skillnad , som af allmänna opinionen göres emellan Eurcndräg, arens och TulIförsnillarens förbrytelser, då bruk och behof kunna föranleda och snart sagdt berättiga deri förre till anspråk på ett slags öfverseende, som i intet fall kan af den sednare påkallas.
Den Tullbevillning åter, som blifvit af Utskottet å Exportvaror föreslagen, har Herr Friherre Wrangel och Herr Hjerta G, inom Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, Herrar Winberg och Santesson uti Vallöf].
BorgareStåndet och vice Talmannen Jon Jonsson hos Hedervärda BondeStåndeet ansett j allmänhet för hög, särdeles å Skogs-effecter med flere articlar, hvarförutan anmärkt blifvit Bihang lill Rihs.
.Vt» Prot. 1823. 5:U Sami. 85 BtvUining^Uishotttit Btiänkar.dtn. idet borde andre varor, såsom Alun, Glas oell Hudfärg m. m.
Tullfritt fä utföras»
I detta afseende hafva ater hos Höglofl.
Biddefskapet och Adeln Herrar Tham och Tiben erinrat, det Tullen å Exportvaror i allmänhet blifvit ökad från en fjerdedel till en procent, emedan densamma å en mängd articlar i annat fall uppgår till ett så obetydligt belopp, att de ingalunda förtjc-nat att uppföras, äfvensom att Utskottets önskan, att kunna å alla utgående valör Föreslå Tullfrihet, blifvit motsagd genom Statens närvarande behof af en genom TullBevill* ningen oafkortadt utgående inkomst.
Slutligen har afven Utskottets hemställan om ■ett så kalladt Creditupplag i alla de städer, hvarest Tulluppbörden, med Lots- och Båkafgifterna Inberäknade, uppgår till minst 14,000 K:dr B:o, rönt motsägelse inom Högled, Tidderskapet och Adeln af Herr af Klintberg, inom Hogvördige PresteStnndet af Kerr Domprosten Svert Wijkman, samt inom Vallöf!. Borgare-Ståndet af Herrar Lindström, Winberg och Lenning, ©medan dels Statens Tullinkomster torde genom denna anstalt de tre eller första fyra månaderna betydligen förminskas, dels •densamma lätfligen kan missbrukas till försnillande af Kronans rätt, dels ock emedan jemnlikheten i rättigheter medborgare imellan härigenom skulle rubbas ; hvaremot en värd Ledamot af Höglofl.
Tidderskapet och Adeln anfört: att Staten, genom den af det föreslagna systemet, i hela dess vidd antaget, uppkommande tillökning i inkomster , lätt skulle vinna ersättning för den sålunda befarade minskningeo Eevillnings-Uiskotters Betiinkanden.
387 för ögonblicket; hvarjemte Herr Tham tillkännagifvit, att då Utskottet stadnat vid en Summa •af 14.000 B:.!r Tull-inkomst, såsom vilkor för rättigheten till Credit - upplag , var orsaken dertill, atr Tull - intraderne för deri i närmaste rummet deri,II varande Stad, nedföllo ända till 7000 Bdr Banco, sorn ej rnedgåfvo en tillräcklig aflöning
Air den i ullBetjening eller underhållan. det af de för begagnandet af denria rättighet alldeles oundgänglige anstalter.
Delta med livad mera i ämnet anfördt blifvit har Bevillningsutskottet i noga öfvervägande tagit och får dervid anföra: först att det, enligt •Grundlagen, åligger detsamma, att opåmint och utan afseende derpå, huruvida någre motioner blifvit derom gjorde eller icke, till Riksens Högloft.
'Stander inkomma med förslag till Grunder flir den blifvande BeviHningensfördelning.
Denna åtgärd måste förutsätta grunder för Btvillningens utgörande och med dessa grunders uppgörande •för så val Tull- sorn den allmänna Bevillningen, äfvensom alla öfrige till denna Beskattningsåren ■räknade inkomst titlar, har lietta Utskott alltid okl.mdradt gått i befattning, och synes det ligga i sakens natur , att en undersökning om hvad som kan fördelas bör föregå forslaget till fördelningen.
Med kännedom af Statens stora behof och svårigheten för nationen att dem uppfylla — en kännedom, den Utskottets Ledamöter dela med alla Riksdagsmän, som med redlighet vilja göra' sig räkning för den allmänna ställningen, fördes Utskottet till undersökning derom , huruvida den hittills stadgade grunden för Tullt 388 BtviUninga-Utskotttts Betänkonden.
Bevillrhngens utgörande uppfyllde eller förfelade sitt ändamål.