Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer all utwäg att af Stats, medlen anslä den ifrägawarande erforderliga Summan.
I denna förlägenhet äterstär ej för Utskot. ten mer än ett sätt att uppgifwa, pä hwilket Riksens Högloft.
Ständer möjligen kunna ernä än.
Den ii October. 21 ändamälet att underlätta det stora företag, öwar. om nu är fräga.
Ständer bafwa wid Stats-Regleringen förordnat, ,Ut af besparingarne pä de Ätta Hufwud-Titlarne af Stats-Anslagen, sä wäl som pä Allmänna In-, dragnings-Staten, kommer att formeras en Nionde Hufwud-Titel med en summa af 100,000 Riksdaler, hwilka efter Kongl. Maj:ts egen Nädiga Disposition till Landtbrukets och Närin. garnes upphjelpande äro ämnade.
Utskotten för. moda, att till denna Hufwud.
Titels anslags
Summa, tillräcklig tillgäng stall finnas genom berörde besparingar, hwilka i synnerhet pä All« männa Indragnings-Staten icke blifwa obetyd. liga.
Som hela detta ärende, hwilket är Oeoo. mistt, bör till Kongl. Maj:t i underdänighct Sfwerlemnas, blifwer derwid tillfälle för Riksens Högloft.
Ständer att i underdäniqhet till Kongl. Majit hemställa, om icke Kongl. Majit stulle i Räder finna godt att pä nämde Nion. de Hufwud.
Titel, till understöd för ett Bolag till Lsillfistes idkande pä djupet, bewilja de fö-- resiagne 50,000 Riksdaler.
Skulle Kongl. Majit täckas härtill gifwa Sitt Nädiga bifall, sä, pä det nägot hinder för Summans erhällande ge. nast icke mä uppstä deraf, att Nionde HufwudTiteln icke förr än nästa är, dä rätta beloppet af besparingarne blifwer kändt, kan formeras, wore Riksens Högloft.
Ständer i tillfälle att, med wilkor om ofelbar ersättning i den mon berörde besparingar blifwa att tillgä, läta förskjuta detze 50,000 Riksdaler af Riksgälds.Con, LL Den ri October. torred, som i sin nnwarande belägenhets utan fln flada kan, för den lid som erfordras, meddela detta förskott.
Med förutsättande af Kongl. Masts Nädiga samtycke till Riksens Ständers underkänn ga hemställan, lära Riksens Högloft.
Mika i underdänighet anhälla, det Kongl. Maj:t r
Räder täktes läta »»ppräkta, och efter föregän. gen Nädig pröfning, utfärda Reglemente och Privilegium för det till inrättande Bolaget, samt i Räder föranstalta om Subskriptions öppna»», de till deltagande deruti.
Om denna tekning uppgär till eller öf. werfljuter den för ändamälet tillräckeliga anfed. da Summan, skulle det anslagna understödet följagteligen icke komma att utgä; men i an» ,nor händelse fllp.e det blifwa Bolaget öppet att begagna detsamma till sä stor del som till fyllnad i berörde Summa af so,ooa Riksdaler erfordras.
Den större eller mindre del af ansiaget, som Bolaget säledes uttog, skulle, efter Utskottens tanka, fä räntefritt begagnas tills fem är förflutit ifrän första Bolagsstämman; men sist efter denna tids förlopp, om ej sädant wid gynnande omständigheter förr ske kan, bor. de de erhällne förskotten wara äterbetalte.
I den oförmodade händelse att företaget wid nämde tid sig slutar med förlust, anse Utskotten Stats. Werket böra den »vidkännas, lika med Actieägarne i proportion af de tillskjutne med. ten.
Styrelsen öfwer Sillfiske Werket förmodar Utskotten kunna uppdragas ät Män, som nied insig.
Den ir October. ' 25 Äisigter i Skärgärds.Fiskerihandteringen förena det Patriotiska tänkesätt, att utan afseende pä arfwoden, endast för tillfredsställelsen att hafwa medwerkat till ett Lands nyttigt ändamäl, wilja ätaga sig mödan och omsorgen dermed.
Den. na Styrelse torde, wid hwarje ärs flut, böra till Kongl. Mast i underdänighet inkomma med Berättelse om hwad under det nästforffutna äret blifwit tillgjordt, och tillika genom Trdnin. aarne meddela resultaten deraf till Allmänhetens kunskap; hwarjemte det skulle tillhöra Styrelsen en noga tillsyn deröfrver, att det erhällne pub. lique understödet, sä fort drt kan, blifwer äter. betalt.
Att genom detta af Utskotten föreflagne Bolag ej mä läggas hinder i wägen för andre, som under tiden eller framdeles willja för egen räkning företaga Sillfiske pä djupet, anse Utskotten sä mycket nödwändigare, som, efter Ut« flottens tanka, egentligen ändamälet med Bola. gets inrättande bör blifwa. att tillwäga bringa försök med nämde Fiflesätt, för att till allmänt begagnande derom, winna en snar och säker kän. nedom:
' Detta allt fä Utskotten till Riksens Hög. loff.
Ständers egen pröfning »vördsammeligen öfwerlemna.
Upplysningstvis torde Utskotten fä tillägga, att Utskotten under sina Zfwerläggningar r detta ärende inhämtat, att i Holland sytzelsattes pä er» och samma tid genom Sillens fiskande pä djupet 900O Fartyg och omkring Z50000 men - S4 Den iL October. menniskor, samt att wista är deraf hemtades öf, wer 20 Millioncr Riksdaler Holl-Court.
Dä denna näringsgren tillskyndat ett fremmande Land sä betydliga förmoner, hoppas Utffotten, att Swerige, som dertill äger de bästa utsigter, stall deraf draga en icke ringa bätnad, om fö. retaget underhjelpes af Statens uppmuntrande biträde och Patriotiska Medborgares werksamma nit.
Orebro den 10 October rsro. pä Stats-Utskottets wägner: ^sok. lagerbjelke. 'kk. Weiämsn.
Ok. bave».
Hnöers ^oksnssoo. pä Allmänna Befwärs- och Geconomie-Utstottets wägnar: O, l)»k,ckv2rät.
O. llult. b^ckmsn. llsns dljlssoo.
OLtl bkogmso, b, buooiuk.
Pxplis tior Lorxrre-8r3a6et «Ien n Oaobsr izio Wördsamt Memorial. 1-Ili det Wällofl.
Borgare-Ständet har anmärk, ning förekommit emot Stats, Utskottets Betänkande om betalning af Hamburgffe Banquierer. ne, Den 11 October. 25 ne Averhoffs Arfwingars, E.
A. von Halle K Sons samt Luis L Jencquels fordringar af Pommerske Kammaren.
Som denna anmärkning endast rörer den omständighet i Betänkandet, att de authentika betyg hwilka det äläge Pommerske Kammaren att anskaffa till bestyrkande deraf, att berörde skuld till Krigs. kostnaden under Fälttäget i Pommern blifwit anwänd, borde innehälla, det samma Krigs, kostnader blifwit uti Lält-Lommitzariatets räkenskaper upptagne, sä sär Stats.
Utskottet, dä uttrycket af Fält Lommitzariatets räkenskaper, torde kunna mitzförstäS, tillkännagifw», att Stats.
Utskottet dermed endast äsyf. tat redowisning af wederb-rande, att de ifräga. warande summor werkeligen blifwit till krigskostnaden utbetalte.
. Hwilket i följd af remitzen, Stats-Utskottet bordt det Högtärade Borgare-Ständet wörd. sammeligen meddela, örebro den 10 Oetobev i8io. SS ULxipii.
Miiäsrllc.perr ock ^äeinr I-eäLwSterr v!gnrr Jok. l.L§erbjslks. kl Reet1r»<Ie Lorxr.e-Stlncketr vlxvrr ^br. Lozel. 6err I^eäsmLrerL vL§r,»r 1K. WeläwLll. 6ers I.e^,mLeerL vlgvL? /^aäers ^sobLirsrov, b,. bvoylgr. 26 Den n October.
VxxU0 lior Lsmrlij-s KNci-8tInlien äsn r; Oväder iz^o. Wördsamt Memorial. <<^fwer de Anmärkningar som hos Wällöf Borgare-Ständet och Hederwärda BondeStän. det blifwit framstälde wid Bewillnings-Utskott tets den 22 sistledne September afgifna Utlä. tande, i anledning af Herr Advocat.
Förordningen, fär Utskottet äran, härmed aflem.
. na yttrande.
Wälloff. Borgare.
Ståndet har först före. nät sig om den erinran wid flutet af ingretzen till i.
Actiklen, att i stället för orden:
Tjenst, folk samt alka blott med sin Arbets-förmäga sig försörjande personer, borde endast sättas:
Tjensthjon och Arbetsfolk, emedan flere äw sädana, hwilka egentligen med Arbetsfolk för. stäs, kunna sägas försörja sig med sin arbets, förmäga.
Utskottet tillstyrker sä mycket hellre, bifall af denna Redaktion, lvm det i allo in. stämmer med det yttrande Ulskvttet redan afgift wit öfwer Anmärkningen i denna, del. Wio i.
Art. t. §. och flutet af i.
Mom. har frän Hederwärda Bonde-Ständet bltfwit anmärkt, att orden : skattskMige sjelf kunde -blifwa sä förtydde, att äfwen Dagakarlar och Grufwe Arbetare med flere, hwilka fä sina ser. ff.iote Debetssedlar och blott hafwa sin utkomst genom arbete, om de ej singö afräkna hwad. till Den n October. 27 till deras underhäll ätgätt, skulle komma att be. tala för inkomst, men hwilket förmodeliqen ej wore afsigten, utan behöfde förklaras i Reglor. ne, som Utflottet sätt sig uppdragit föreflck.
Och soln sädant, i afseende pä Tjensthjon, der äfwen blifwit iagttagit, får Utskottet härwis endast äberopa hwad detze Reglor härom inne. hälla.
I afseende pä den af Utskottet föreflagne Redaktion af 1. Mom. 2. §. r. Art , hafwa fle. re Ledamöter af Hederwärda Bonde.
Ständet yrkat, att särskilta delar af ett och samma Hem. man ej borde kunna hänföras till olika Clatzer, utan skulle alla erlägga en afgift i proportion emot det wärde, hwartill hela Hemmanet blifwit uppskattadt; hwaremot andre, äter förment^ det blifwa en orättrvlsa, om en Äbo pä samma Hemman, men hwitken ägde en sämre, ehuru lika stor del med sin Granne, skulle med denna betala lika hög Bewillning.
Wid öfwerwägande häraf, och dä den grund för afgift af Hemman blifwit lagd, att ju me. ra det är wärdt, destomera bör derföre betalas; samt det ä ena sidan skulle leda til Statens förlust, om, till exempel, afgiftcn för ett helt Hemman, klufwit i fyra delar, af hwilka de 2:ne i anseende till sin godhet och afkastning, borde uppskattas till 6000, men de 2.ne andra endast till 2000^ R:dr., bestämdes blott efter sistnämde wärde; Äfwensom, ä andra sidan, ägar. ne af de sämre Hemmans delarne skulle blifwa ansenligen lidande, i händelse afgiften versöra ,8 Den 11 October. - fastställdes efter de »me längt mera wärde Hemmans delar; kan Utskottet ingalunda tillstyrka bifall af ofwanberörde anmärkning, utan an. ser, det mindre eller klufna Hemmansdelar, fast än börande till ett och samma Henrman, böra uppskattas bwar för sig och hänföras till den Clast hwartill hwarje Hemmansdel hörer, efter rvärdet i förhållande till helt Hemman.
Widare har uti Hederwärda Bonde.
Stän» det bli-fwit anmärkt, äfwensom Wällofl. Borga, re.Ständet för sin del beflutadt, att Hemmans, delar under 1:24.vedels Mantal af högre wär. de än 4,kov Riksdaler efter helt Hemman räk. nadt, ej borde betala lika med i:s4.dedel, eme. dan deraf uppkomme den obillighet och orätt, wisa, som äfwen i synnerhet träffade de Fatti. gare, att till exempel för i:96v:dedels Mantal af 50 Riksdalers wärde, kvmme att erläggas i Srydds.afgift 4 Riksdaler, hwilket wore me« ra än hwad Ett och i:4:dedcls Hemman af 1.
Classen gifwer.
Med afseende häruppä och öfrige förekom» ne omständigheter, fär Utskottet hemställa, om icke isrägarvarande afgift kunde pä
Let sätt bestämmas, att hwarje Ägare af Hemmansdel under i-24'.dedels Mantal, päföras i personlig af, gift 1 Riksdaler Banco, och derjemte för hwar. je hundrade Riksdaler af egendomens wärde efter Ortens gängbara pris, 8 Skillingar; Hwarwid borde iakttagas, att hwad som i wärdel är öfwer eller under jemna roo Riksdaler, beräkpas för fulls ioo Riksdaler, sä att, till exem» Den 11 Oclober. §9 pel, för 80 Riksdalers wärde skulle betalas 8 ss. likasom för 100 Riksdaler, och för 150 Riks. daler, 16 §., likasom för 200 Riksdaler, och sä widare; dock att dä afgiften efter en siik be. räkning, öfwerstiger den som för i:24:dedels Mantal bör utgöras, bestämmes den till enahanda belopp sorn för r:24-dedel. 2 följd häraf föreslär Utskottet, icke allenast att orden: och derunder som uti den af Utskottet projecterade Redaction af i.
Mom. s. Z. 1.
Art. förekomma näst efter Orden: för i:24:dedels Mantal, böra uteslutas, utan ock att efter de derpä följande orden: emot ett dylikt af den andra, mätte tilläggas:
Lör Hemmansdel under i:24:de« dels Mantal af högre wärde än 4,000 Riksdaler ester helt räknadt, bestämmes afgiften pä det sätt, att för ägaren i personlig Bewillning beräknas i Riksdaler och derjemte 8 st. för hwarje 100 Riksdaler af Hemmansdelens uppskattade wärde; hwarwid iakttages, att hwad som i wärdet är öfwer eller under jemna ivo Riksdaler anses för fulla 100 Riksdaler, sä att, till exempel, för Hemmansdel af zo Riksdalers wärde betalas 8 st. likasom för 100 Riksdaler, eller tillsammans med Ägarens personliga Bewillning 1 Riksdaler 8 st., och för 150 Riksdaler likasom för 200 Riksdaler, 16 st. eller tillhopa 1 Riks. daler 16 H., och sä widare; dock bär afgissten, dä den efter en sidan beräkning Zfwerstiger den, som är bestämd för i:24:dedel af samma Llast, nedsättas till det belopp, som för i:L4'.dedel bör utgöras.
Wrd Zo Den ri Octvber. Wid 5.
Ständer gjordt följande allmänna Anmärkningar: iw Att dä wid wal af Taxeringsmän, Städernes Borgerffap och Husägare ej kunna förena sig ogi Walsätter, -orde frägan afgöras genom votering efter Bewrll ningen.
L.o
Att de wäljande i Stockholm särskilt mä äga rättighet, att utan omröstning utse Tar xeringsmän, men att, dä de derom ej öfwerens. komma, ordentligt wal bör förrättas genom Electorer, som Clatzwis utnämnas, hwarwid rösterna beräknas ester föregäende ärets Bcwill. ning.
' Och som besia Anmärkningar endast angä Städerna serstildt, fär Utskottet, under hemsiäl. lav om bifall dertill, föreflä att Z.
Lunna de walberättigade icke förena sig om walsätter, afgöres frägan genom allmän omröstning, hwarwid, äfwensdm dä wal af Taxcringsmän eller Electorer förrät, tas, rösterne beräknas efter summan af hwars och ens till Longl.
Maj t och Lronan erlag. de Bewillning för der föregäende äret, dock mä blott de närwarand/ röster afgifwa.
Lör Stockholm iakttages det serskildta förhållande, att da wal yrkas, bör det alltid owilkorligen werkställas genom Electorer, hwilka efter förenämde grund Clatzwis utnämnas.
Elec - Den 11 October. ZL Electorerne röste per Capita. tvmröstningen wärkställes alltid med stutna sedlar.
Uti 5. §. 2. Mom. har wU Herr Borgmästaren Sturnegh ansett det böra uttryckeli. gen stadgas, att ätminstone i de mindre Städerna, ingen wald Taxeringsman singe afsäga sig förtroendet utan att antingen hafwa wisat Laga förfall, eller företedt sädana skäl, som de öfrige Taxeringsmännen pröswa giltiga; Men lika med hwad flere andra Ledamöter inom Wällofl. Borgare Ständet deremot yttrat, anser Utskottet sig icke kunna tillstyrka gillande af berörde Anmärkning , utan fär endast äberopa de skäl hwarpä Utskottets i denna del redan afgif. ne Utlätande sig grundar.
Slutestgen hafwa nägra Ledamöter uti Wäl. loff.
Borgare-Ständet ansett dcn af Utskottet i 5. §. 7. Mom. föreslagna ytterligare föreskrift om lillwerknings. kostnadens uppgifwande, dels wara öfwerflödig, enär den ej kan tillämpas utan med afseende pä ssydds.afgiften, och dels föranleda till Specifiquare uppgift än som den skattskylldige äligger aflemna; Men emedan, hwad det förra angär, stadgandet i berörde 7.
Mom. ej blott har afseende pä Minimi utan äfwen pä Maximi-Afgiftens päförande efter beräkning, samt beträffande senare omständig, heten, nägon skyldighet för den skattskyldige att afgifwa Specifik uppgift, desto mindre kan upp. komma genom ofwannämde föreskrift om till. werknings-kostnadens uppgifwande, som den Z2 Den ii October. samma, enligt ordalydelsen, endast stall af Taxe. rings.
Comiteen anteknas och uppgifwas till den Comité, der Ägaren af Fabriken eller Werket Taxeras bör; finner Utstottet intet stäl wara förhanden till ändring uti hwad Utstottet redan föreslagit, utan fast heldre ytterligare till. styrker bifall deraf, som del är ostridigt, att Taxerings.
Comiteen i den ort der Egendomen är belägen, närmare känner eller kan inhämta upplysning om tillwerknings kostnadm, än
Lo. wileen pä en annan ofta afl
Men crt.
Hwilket allt dock öfwerlännäs till Riksens Högloft.
Ständers ompröfwande.
Orebro den 11 October iLio. kZ Hädisk!.
Kickckerlkspetr ock ^ckslnr I.eÄLmärer5 vägnar )Lcot> Lronlleät. kl Lc>rxir--8t1n6«k» Wellw.
UäKv^r<jixe prelie - 8t^ri6et5 l-eclLMorers vägnar kl. 8tsrib3mmsr. kl Ue6erv5,6r 8on6e-8llri« <1err l-eäLMZierr vlxnir stok. klsza.
VVcsllinZ. I.. ?. ll-ll-nbcrg.
UpxIM dor §»»r!ixe HUcr-Ztlnäea cken r; ONober iZio. Wördsamt Memorial. följd af Riksens Högloft.
Ständers uppdrag, har BkwillningS» Utskottet upprättat och fär Den ii October» Zz fär äran härbos öfwerlemna Förslag till sä wäl Reglor. och Föreskrifter till de Skattstyldiges och Laxeringsmännens samt andre wcderbörandes ef. terrättelse, som ock Formulair för uppgift till Mantalsskrifning saint Berednings- och Taxerings.
Comiteerne ej mindre ä Landet, än i Sraden; Och borde, efter Utskottets ranka, färenämde Reglor och Formulair intagas wid sintet af den Förklaring öfwer Bewillnings.
Förordningen, som, enligt hwad ^Utskottet förut projecterat, lärer komma alt utgrfwas.
Wid den allmänna öfwerfigt af Bewtll» ningsFörordningen som, för utarbetandet af be» rörde Reglor och Formulair, warit nödwändig, har Utstottet, i frägan om afgift utaf Tjenste, hjon, funnit bet med billighet öfverensstämma, att deras föda och lön icke borde upptagas i beräkningen af deras behättna inkomst, dä de efter Tanffen Nw i komma att Taxeras, eme. dan den för dem bestämda personliga Skydds» afgift kunde anses swara emot hwad för Lönen och underhället borde betalas; hwarföre Utstottet ocksä Uti Reglorna föreslagit, att den för Tjenstehjon i Tariffen N:o <2 utsatte algift all. tid borde för dem erläggas, äfwen dä de för Egendom eller serskild inkomst Taxerades.
Till följd häraf får Utstottet äfwen före» ftä att i.
Puncten af 7. Mom. 1. §. 4.
Art. mä erhälla följande Redaction:
Husbonde anfware för sttt Tjenskefslkö personliga Skpdds-afgift efter Tariffen t7l:s L; hwaremot Bewillning för Egendom eller Bihang» IU. B, N.o g, 6. be» Z4 Den 11 October. dehöllen Inkomst bör Tjenst, lejonet stelf p^ föeas och af -et samma erlägg.s, utan minskning af d H genom gåsbonden utbetalte personliga Skpdds-afgift, hwilkcn derjemte bor utgä, säsom swarande mot Tjenstehjonets lön och underhöll, som deremot wid beräkning af dest serskilda inkomst icke uppdagcs.
Art. 2. tz. 9.
Mom. stadgar, att Caracteriserade personer, som ej hafwa nägon inkomst, Tjenst eller Näring, Taxeras lika med obemedlade Ständspersoner, men sädane i Minimi.
Tariffen ej finnas uppförde, anser Utskottet nödigt, att pä det olika grunder wid deras Taxerande ej mä komma att följas, nägon witz afgift för dem utsättes, och har Ut. stöttet funnit den böra bestämmas i likhet med den afgift som i Minimi-Tariffen är utsatt för Personer, med hwilka ve närmast lunna jemsö, ras, samt att säledes under Artiklen Ständspersoner pag. 67 mä införas följande:
Ständspersoner, obemedlade utan Embete och kläring s2 R:dr. i Tre LIatz-r s j Adr. --4 §.
För tt sä mycket snarare winna likställighet i Taxenngarne och för framtiden erhälla nödiga upplysningar uti de ämnen som angä Bewillningen, har Utskottet äfwen lätit upprätta, ej mindre bifogade project till TaxeringsLängder, försedde med Explication pä innehället deraf, än ock Formulair till sä wäl de sammandrag öfwer Bewillningen, hwilka LandS-Contoi - Den n October. 35 ren, enligt 19. §. i sista Riksdags Beslut, böra insända tlll Kongl. Kammar.Rätten, som äfwen de General, Sammandrag öfwer'
Bewillningens belopp elter alla Artiklarne, som wälbemälte
Rätt bör författa och wid hwarie R.k dag till Bewillnings-Utstottct ingifwa; Och fär Utskottet härwid tillika förestä, att om detza Försiag bltfwa af Riksens Högloft.
Ständer antagne, de samma mätte wid slutet af Bihanget näst före Explicationen öfwer Formulairen införas, samt att H06 Kongl. Mast i underdånighet mätte anhällaS, ej allenast om Nädig befallning till wederbörande Landshöfdingar att ofördröjligen läta trycka tillräckligt antal Blanquetter till sä beskaffade Taxerings.Längder, för att öfwer allt i Riket nyttjas, utan ock att wederbörande i Räder kunde förständigas inrätta förenämde Sammandrag och General-Förftagä enlighet med de projectergde Formulairen.
Hwad kostnaden för tryckningen af berörde Blanquetter angär, anser Utstottet den samma böra genom Landshöfdingarne förffjutas af de inflytande Bewillningsmedlen, men att den sedermera kommer att ersättas pä det sätt, att för hwarie Blanquett som requireras, betalas hwad papperet och tryckningen kostar.
Slutligen och dä ätstillige Rättelser och Tilläggningar uti Bewillnlngs-Förordningin wid Lenna Riksdag stedt, samt det detzutom är Utffottet bekant att wi^ de Taxeringar, kom, in. nan anstalt fogades om inställelse deraf, blikwit förrättade, sä olika tillgätt, att pä somliga stäk len, 36 Den 11 October. len, där Författningen blifwit noggrant werk. ställd, Bewillningen uppgätt till dubbelt, ända till tredubbelt emot hwad efter 1800 ärs För. ordning utgjordes, deremot den pä andra or« ter, utan twifwel af missförständ om den nya Författningens grunder, icke ens upphunnit den förra Summan; Sä har Utskottet trott, det en öfwersigt af de werkställde Tareringarne wore nodwändig, för att winna likhet i beskattnin. gen öfwer hela Riket, hwartill Utskottet äfwen förmodar de projecterade Förklaringar öfwer Förordningen, noga efterföljde, stola bidraga; I anledning hwaraf
Ut stöttet jemwäl fär hem. ställa, om icke hos Kongl. Maj:t r underdänig. het borde anhällas det mätte Nädig Försatt, ning widtagas att Taxerings.
Comiteerne pä
Ve ställen der Tareringarne redan blifwit werk. ställda, ä nyo mätte sammanträda, för att desse Taxeringar öfwer e och efter förekommande om. ständigheter, i enlighet med Förordningen och de nu stedde tillägg och förklaringar, rätta.
Detta allt underställes dock Riksens Hög. löst.
Ständers ompröfwande, hwarjemte härhos bifogas nägre Ledamöters serstillta tanka i af. seende pä hwad Utskottet uti .gne punkten af ofwannämde Reglor föreslagit.
Orebro den 11 October 1810. kL NZzlotl. kiötlerslcspett ock ?isae-8t!ri ^äeln5 l-eä-märerr ^ r; I-ekLmLrerr ^scob Lrongeclt. tvl. 8tenbammr»r. kä Vällokl.
LorAn^s-8rLncletL kä sleäervZrckL Lonäe-^r^n» I.eci2M6rer5 clerr I.eclLm2ter5 vätznsr ^obaa Wellin. lsob. iktsgn. Wesriaz. I.. ?.
1i»Ilsllbsrg.
Den 11 October. Z7 Reglor och Föreskrifter till de Skatt, fkylldigas och Taxerings.
MännenS samt andre Wederbörandes efter, rättelse. 1. <^)id Mantalsskrifningen bor icke allenast uppgifwas de Egendomar och Lägenheter, Werk och Inrättningar, som man inom Taxerings.
Districtet äger, utan ock som man derstädes innehar under Arrende eller efter annan upplåtelse; ty derwid mäste, förutan uppgift ä personer och innehafwande Embete, jemwäl an, gifwas all Egendom och befattning, hwarföre Skydds, afgift äger rum, helst denna afgift, till följe af Z.
Ärt. g. §. 4.
Mom. owillkorli. gen bestämmes efter förhällandet wid Mantalsskrifningen, utan afseende ä sedermera inträffa, de förändringar med Egendomar eller annat.
Äfwen iakttages att Husbonde meddelar före. nämde uppgifter i afseende pä dess Tjenare och Husfolk, samt Förmyndare för sina Pupiller, antingen desse senare wistas eller äro Mantals, skrifne ä den ort, der Förmyndaren sjelf bor, eller annorstädes. 2.
För rörelse och befattning som idkas r annat Taxerings.
District, än der den Skattskyldige sjelf är boende eller för Egendom och Lägenheter som barr der äger eller arrenderar, ster uppgiften i den Ort der Egendomen är belägen, eller der rörelsen utöfwas.
Pä lika sätt 58 Den ir October. förbälles med angifning af Husfolk och Tjenst» hjon ä annorstädes befintliga Egendomar^ Z.
Angifning tlil Berednings.
Eomilee ä Landet eller Taxerings-Eomitee i Stad, bör wara sä inrättad, att, med uteslutande af Förtekningen öfwer personerne, den mä innefatta enahanda uppgifter, som angifningen till Mantalsskrifning, sä wäl i afseende pä den Skattssyldige sjelf, som för dest Pupiller och Tjensthjon eller Husfolk, dock med den ffillnad, att uppgiften icke är inskränkt till Egendom och Näringsfäng inom Taxerings.Districtet der man bor, utan inbegriper all den SkattskrMges rörelse, Näring, Befattning och Egendom ä hwad Ort som helst; hwarförutan den mäste utmärka Len Skattssyldiges behällna Inkomst för det näst före Taxeringen förffutna äret, äfwensom desi Barns, Pupillers, Tjenstfolks eller andra till desi hus och omwärdnad hörande personers honom wetterliga Egendom och serssillta Inkomst af minst Femtio Riksdaler om äret. 4.
Husfolk och Tjensthjon, som hafwa Egendom och serjkillt behällen Inkomst af minst Femtio Riksdaler om äret, äligger att derom underrätta Husbonden, sä att behörige uppgif. ter för dem mä afqifwas bäve wid Mantals, skrifningen och Taxeringen; börandes sädane uppgifter alltid meddelas antingen af Husbonden, eller gencm Tjensthjonets egen försorg, och ket »vid enahanda päföljd för bristande eller oriktig angifning, som för Skattssyldige i. allmänhet är stadgad. 8.
Mid Den 11 October. 59 !?.
Wid sina uppgifter till Taxering böra de Skattssyldige noga iakttaga Förordningens föreskrift i 1.
Art. i. §. 1.
Mom., att icke ifrän sin Inkomst afdraga det, som ätgätt till underhäll för den Skattssyldige sjelf, hans Hustru, Barn och öfriga Famille, samt alla sädane personer, hwilka i och för utöfningen af hans Årke, Rörelse och Näringsfäng icke äro ound. wikligen nödige.