Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den som anser, att till kontra-proposition vid hufvud-voteringen skall antagas Ridderskapet och Adelns beslut, enligt hvilket ett lån af Femtio tusen R:dr Banko (Sjuttiofem tusen R:dr Riksmynt) bör beviljas Nora-Ervalla jernvägs-bolag, att utgå under enahanda vilkor, som blifvit föreskrifna för det under innevarande Riksdag Gefle-Dala jernvägs-aktie-bolag beviljade lån (5 '/2 procent årlig ränta samt återbetalning från och med år 1860 af minst '/jo årligen utaf hela det lyftade lånebeloppet), röstar Ja; Stats Utskottets Memorial JVs 238. 3 den det ej vill, röstar
Nej; Vinner Nej, antages till kontra-proposition i samma votering Borgare-ståndets beslut, hvarigenom ett lån ä 75,000 R:dr Riksmynt blifvit Nora-Ervalla jernvägsbolag beviljadt, att utgå under samma vilkor, som äro bestämda för det af bemälda bolag från Riksgälds-kontoret förut utbekomna lån å 100,000 R:dr Banko (6 p rocent årlig inbetalning utaf bela den utbekomna lånesumman, dervid räntan ä det återstående kapitalet godtgöres efter 4 procent årligen och det öfriga utgör kapital—afbetalning; hvarjemte 5 procent årlig ränta å det till liqvid förfallna beloppet bör erläggas intilldess betalningen deraf sker).
Voteringen har utfallit med 89 Ja och 50 Nej, hvadan Ja-propositionen blifvit antagen till kontra-proposition vid bufvud-voteringen.
4:de voteringen Den som, lika med Preste- och Bonde-stånden, anser Rikets Stander icke böra lemna bifall till det vid innevarande
Riksdag ifrågaställda ytterligare lån till Nora Ervalla jernvägs-bolag, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer, i enlighet med Ridderskapet och Adelns beslut, ansett, att ett lån af Femtio tusen R:dr Banko (Sjuttiofem tusen R:dr Runt) bör beviljas Nora-Ervalla jernvägs-bolag, att utgå under enahanda vilkor, som blifvit föreskrifna för det under innevarande Riksdag Gefle-Dala jernvägs-aktiebolag beviljade lån (SV) procent årlig ränta samt återbetalning från och med år 1860 af minst '/i0 årligen utaf hela det lyflade lånebeloppet).
Och som denna omröstning gifvit ett resultat af 51 Ja och 68 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat i enlighet med Nej-propositionens innehåll. 5:le voteringen.
Den som vill, i likhet med hvad Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet beslutat, att Rikets Ständer bevilja ett årligt reservations-unslag af 100,000 R:dr Riksmynt å Riks-slatens Sjunde Hufvud-titel, att under den tid, nu skeende statsreglering omfattar, och utom det bidrag, som från Skogs-planterings-kassan kan påräknas, af Kongl. Maj:t disponeras till erforderliga utgifter för Skogs-institutet, lägre Skogs-skolor samt för Skogs-styrelsens inrättning jemte dess och öfriga till Skogs-staten hörande tjenstemäns aflöning, röstar Ja; A Stats-Ulslcottets Memorial JW 238. den del ej vill, röstar Nej; Tinner Nej, kommer, i öfverensstämmelse med Borgare-ståndets beslut, alt uppföras på Riks-slalens Sjunde Hufvud-titel ett reservations-anslag af 75,000 K:dr Riksmynt, att under den tid, nu skeende slals-reglering omfattar och utom det bidrag, som från Skogs-planterings-kassan kan påräknas, af Kongl. Maj:t disponeras till erforderliga utgifter för Skogs—institutet, lägre Skogs-skolor samt öfriga till Skogs-staten hörande tjenslemäns aflöning.
Omröstningen har utfallit med 45 Ja och 74 Nej; i följd hvaraf Rikets Ständer beslutat enligt Nej-propositionen. 6:te voteringen.
Den som godkänner Sammansatta Stats-, Bevillnings- samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets uti dess Betänkande JV2 19, Litt. D l:o, punkten a) gjorda, af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-ståndet gillade, hemställan, att Rikets Ständer matte till Kongl. Maj:ts disposition af den för foikskole-väsendets befrämjande afsatta andel i personliga skydds-afgiften anvisa följande årliga anslag till Seminarierna, nemligen 24,000 R:dr Riksmynt, efter den fördelning, Kongl. Majrt anser lämplig, samt 4,000 R:dr Riksmynt till det i Stockholm varande Seminarium eller tillsammans 28,000 R:dr Riksmynt, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Tinner Nej, kommer, i enlighet med Preste-ståndets beslut, anslaget till Seminarierna att bestämmas till 26,000 R:dr Riksmynt, enligt den fördelning, Kongl. Maj:t anser lämplig.
Då voteringen utfallit med 34 Ja och 85 Nej, hafva Rikets Ständer alltså beslutat enligt Nej-propositionens innehåll.
7:de voteringen.
Den som bifaller Sammansatta Stals-, Bevillnings- samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets uti dess Betänkande JVs 19, Litt. D l:o, punkten b) gjorda, af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet godkända, hemställan, att Rikets Ständer måtte till Kongl. Maj:ts disposition af den för foikskole-väsendets befrämjande afsatta andel i personliga skydds-afgiften anvisa ett årligt anslag af 20,000 R:dr R:mt, till understöd för lärare-lärlingar eller sådane personer, som vid undervisningen biträda de examinerade folkskolelärarne, röstar Ja; Stats-Ulskoltels Utlåtande M 239. 5 den det ej vill, röstar Nej.
Nej, varder berörde anslag, i enlighet med Preste- och BondeStåndens beslut, af Rikets Ständer afslaget.
Som denna omröstning utfallit med 29 Ja och 90 Nej, hafva Rikets Ständer följaktligen beslutat på sätt Nej-propositionen innehåller.
M 259.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 9 Febr. 1858, kl. 1 e. m.
Utlåtandei fråga om pension å Allmänna Indragnings-staten får Landshöfdingen i Skaraborgs lån, f. d.
Stats-rådet A. P. Sandströmers eflerlemnade enka. (U. A.)
Med tillkännagifvande, att, sedan Landshöfdingen i Skaraborgs län, f. d.
Statsrådet, Kommendören af Kongl. Maj:ts Nordsljerne-orden Anders Petter Sandströmer den "I December förlidet år med döden afgått, hans efterlefvade enka, Clara Sandströmer, född Lidbäck, uti en till Kongl. Majit ingifven skrift anhållit om Nådig framställning till Rikets nu församlade Ständer, angående beviljande för henne af en årlig pension, har uti en till Stats-Utskottet den 15 nästlidne Januari månad aflåten Nådig skrifvelse, intagen under JVs i 35 i första samlingen af Bihanget lill Riks-ståndens Protokoll, Kongl.
Majit, med fästadt afseende å de utmärkta förtjenster, den aflidne under sin verksamma lefnadsbana ådagalagt uti de åt honom uppdragna vigtiga befattningar samt å det efterlemnade boets ringa tillgångar,!' ör hans enkas och tre omyndiga barns behof, föreslagit, att Rikets Ständer måtte tillägga bemälde Landshöfdings enka en årlig pension af 1,500 R-dr Rimt alt från och med innevarande år utgå från Rikets Allmänna Indragnings-stat.
Efter inbemtad kännedom af de den Nådiga skrifvelsen åtföljande handlingar, Hill. lill R.
US56 — IfiSii. å Sami. 1 Afd. i liand. 19 Hä/l. 2 6 Stats-Utskoltets Uttalande M 259. hvarigenom blifvit styrkt, att behållningen i Landshöfdingen Sandströmer efter— lemnade ho utgör 2.483 R:dr 46 sk.
Banko utom lösören och inventarier jemte den ännu ej kända alkastningen af Landshöfdinge-boställena Marieholm och Cathrineberg för den tid samma afkastning af sterbhuset åtnjutes, har Utskottet tagit detta ärende i öfvervägande; och då äfven Utskottet, för sin del, anser, att Landshöfdingen Sandströmer i lifstiden genom sin utmärkta och gagneliga verksamhet i statens tjenst förvärfvat sig grundade anspråk på nationens deltagande för den mindre lyckliga ekonomiska ställning, hvaruti hans efterlefvande maka och tre oförsörjda barn sig befinna, får Utskottet tillstyrka, att, i enlighet med hvad Kongl.
Majit föreslagit, Landshöfdingen Sandströmers enka, Clara Lidbäck, må uppföras å Allmänna Indragnings-staten till åtnjutande af en årlig pension utaf 4,300 R:dr Riksmynt, att från och med innevarande års början utgå så länge bon i enkestånd förblifver.
Stockholm den 9 Februari 4858.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 4858. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 260 1 N:o 260.
Ank. till Exp.-Utsk# den 9 Febr. 1858, kl. 2 e• m.
Utlåtande, angående väckta frågor om Statens medverkan för fullbordande af jernv äg s-anläggning en mellan Köping och Hidt.
Redan vid början af innevarande riksmöte öfverlemnades, genom remisser från Riks-stånden, lill Stats-Utskottets handläggning dels en af Kongl. Majit den 28 November 1856 tili Rikets Ständer aflåten Nådig Skrifvelse, i anledning af gjord underdånig framställning om Statens medverkan för fullbordande af jernvägs-anläggningen melian Köping och Hult, dels ock af enskilda medlemmar utaf Riks-stånden afgifna motioner och anföranden rörande nämnde jernvägs-anläggnings understödjande eller inlösande af Staten; öfver hvilka frågor Utskottet, uti sitt under N:o 62 afgifna Betänkande, angående föreslagna jernvägs-stamliniers utförande och dertill erforderliga medels anvisande, förklarat sig vilja särskildt utlåtande till Rikets Ständer afgifva.
Då Stats-Utskotlet, i följd häraf, nu går att meddela sitt yttrande i detta ämne, får Utskottet till en början i ett sammanhang redogöra för innehållet af saväi högstberörde Nådiga Skrifvelse och enskilda motioner, som de öfrige i afseende å denna fråga Bill. till B.
Prof. 1856—1858. 4 Sami. 1 Afd. 4 Band. 20 Haft. 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 260. sedermera gjorda framställningar och ansökningar, hvilka under loppet af Riksdagen konunit Utskottet tillhanda.
Hos Kongl. Maj:t hade
Direktionen för “Kongl.
Svenska Aktie-bolaget för jernväg mellan Köping och Halt", uti en den 23 September 1856 ingifveu skrift, under erinran hurusom, vid den tid då nämnde bolag bildades, vigten och nyttan för det allmänua af jernvägars anläggning inom vårt land ännu voro föga insedda, hvadan de första ste gen på denna bana måst blifva beroende af medverkan utaf utländske män, för hvilka äfven den beviljade slats-räute-garanlien å anläggnings-kostnaden för nämnde jernväg erbjöd försäkran om högre inkomst af deras i företaget använda kapital, än den i främmande länder då gällande räntefot i allmänhet lemnade, i underdånighet anfört, att då aktie-teckningen tili delaktighet i bolaget här i landet uppgick till ganska ringa belopp, och densamma, i följd af hastig stegrad räntefot i England, der den hufvudsakligasle teckningen påräknats, jemväl derstädes blef otillräcklig för anläggningens pådrifvande med den kraft, som för uppfyllandet af de med stats-garantien förenade vilkor i afseende på arbetets fullbordande påkallades, bolagets framlid under sådana omständigheter måst blifva i hög grad beroende af de män, hvilka fått sig anförtrodd ledningen af bolagets affärer i England, derifrån de financiela tiilgångarne borde hemtas; men att, sedan en af desse män, den, för hvilken, med hänsigt till hans samhällsställning inom nämnda land, största förtroendet hystes, genom vidtsträfvande beräkningar kommit på obestånd, derur han sökt rädda sig med 1st bedrägerier och förfalskningar af oerhörd beskaffenhet, delegarne uti nu ifrågavarande aktie-bolag, vid denne mans derefter inträffade död, funnit bolagets affärer uti det mest förvirrade och olyckliga tillstånd, en stor del aktier utgifna och skulder i bolagets namn ingångna för anskaffande af penningar, hvilka endast till en mindre del kommit bolaget till godo.
Öfvertygade om nyttan af det företag, för hvilket Svenska Statens medverkan blifvit ullofvad, hade emellertid aktie-egarne, sedan en kommitté blifvit tillsatt för utredande af bolagets ställning, enligt denna kommittés förslag, afskedal alla de förut varande engelska direktörerne med deras tjenstemän och till nya direktörer utvalt personer, lill hvilka fullt förtroende kunde sättas, samt beslutat nya tillskott mot preferens-aktiers erhållande, till betalande af bolagets skulder och fullbordande af åtminstone en del af vägen; och hade teckningen af preferens-aktier sedermera så fortgått, att bolagets bestånd vore fullt betryggadt, en stor del af dess skulder betald och en stadgad plan (ill de öfrigas fulla liqviderande fastställd.
Då likväl, genom otillräckligheten af de medel, som under året 1855 kunde till jernvägs-byggnads-arbetet användas, det icke blef möjligt att inom samma års slut fullborda och för allmän trafik öppna vägbanan mellan Örebro och Köping, på sätt föreskrifvits såsom vilkor för den vid sista riksdag medgifna förlängning af ett år uti tiden för hela vägbyggnads-arbetets fullbordan, vore i följd deraf bolagets ställning fortfarande bekymmersam och möjligheten för detsamma att fullborda hela anläggningen ännu icke försäkrad, alldenstund det uti §§ 4 och 13 af det för bolaget den 13 November 1852 utfärdade
Nådiga privilegium omförmälda fall inträffat, eller att Stats-Utskottets Utlåtande N:o 260. 3 all förbindelse (ill ansvarighet från Statens sida för ränte-garaniien förfallit och bolaget till Staten förverkat det belopp af den uti Kongl. Maj.ts och Rikets Stats-kontor nedsatta kapital-summa, sora vid 1855 års slut innestod.
Vid dessa förhållanden, och enär bolaget, långt ifrån att lättsinnigt eller till egen fördel på Statens bekostnad hafva begagnat de detsamma medgifna förmåner, efter yttersta förmåga sträfvat att uppfylla sina förbindelser och nu måst fördubbla sina bidrag till väg-anläggningens fullbordan samt, enligt
Direktionens åsigt, de bolaget till följd af ofvanomförmälde omständigheter åbragte förluster icke billigtvis borde efterföljas af den ytterligare förlusten utaf den medverkan, Staten ansett ett stort allmänt nyttigt företag förtjena, eller af bolagets, till säkerhet för dess förbindelsers fullgörande, i Stats-kontoret deponerade egendom, hade Direktionen i underdånighet anhållit att, som den genom Statens omedelbara försorg påbörjade anläggningen af den närmast Götheborg befintliga delen af stambanau emellan denna stad och hufvudstaden jemväl gjorde den snaraste fullbordan af den jernbana, hvars utförande bolaget ålåge, till en sak af högsta vigt, Kongl. Maj:t täcktes lill Rikets Ständer göra framställning om Statens fortfarande medverkan för fullbordande af jernvägs-anlägguingen mellan Köping och Hult, samt förnya det bolaget gifna privilegium med de förändringar deruti, sorn omständigheterna kunna påkalla; i afseende hvarå Direktionen i underdånighet föreslagit, antingen att fortfarandet af den förverkade ränte-garantien med de derför förut gjorda bestämmelser måtte varda bolaget medgifvet och bolaget, hvad beträffade dess förhållanden till Staten, åter insättas i de rättigheter, hvaraf det före 1855 års utgång var i besittning, endast med en utsträckt tid för arbetets fullbordande, — eller alt, jemte oinskränkt besittningsrätt till jernbanan, åt bolaget måtte beviljas ny garanti under 25 år för fyra procents ränta å anläggnings-koslnaden utan amortering, — eller ock att, mot upphörande af allt slags ränte-garanti å Statens sida, men tillerkännande deremot åt bolaget af evärdelig, eller åtminstone till 99 år utsträckt besittningsrätt (ill jernbanan, bolaget måtte undfå ett lån af 1,600,000 R:dr Banko, med samma ränta och ariiortering, som för det Gefle-Dala-jernvägs-bolaget vid sista riksdag beviljade lån blifvit föreskrifna, men i öfrigt med vissa af Direktionen uppgifna förändringar i de för nyssnämnde lån stadgade vilkor, på sätt af den Nådiga Skrifvelsen närmare inhemlas; hvarförutan
Direktionen i underdånighet hemställt, dels att bolaget mätte komma i åtnjutande af de förmåner, med hänsyn till tullfri införsel af vissa för jernvägen behöfliga varor, som blifvit Gefle-Dala-bolaget beviljade, samt i öfrigt fortfarande bibehållas vid aliade rättigheter och förmåner, som genom mom. a—g i § 13 af bolagets privilegium blifvit bolaget tillerkände, dels att som ny lid för jernvägens fullbordande nu måste bestämmas, denna tid måtte, med hänsigt till svårigheten att erhålla arbetsfolk, då flera jernvägs-auläggningar sättas i verket, utsträckas till 3 år eller till 1859 års slut, med förbindelse likväl för bolaget att, om vestra stambanan tili Svartå blefve fullbordad före nämnde års utgång, samtidigt dermed hafva banan mellan Köping och Svartå färdig för allmän trafik, — dels och slutligen att bolaget måtte tillerkännas fortfarande egauderätt till de i Stats-kontoret af bolaget nedsatta, nu förverkade, medel 4 Stats-Utshottets Utlåtande N:o 260. med rättighet att lyfta en tredjedel af beloppet, då jernbanan Örebro och Köping blifvit för allmän trafik öppnad, samt de återstående två tredjedelarne när hela sträckan från Köping till Svartå för trafiken öppnats.
Den för jernvägs-undersökuingar af Kongl. Maj:t förordnade kommitté, som på Nådig befallning afgifvit yttrande öfver denna underdåniga ansökning, hade dervid, med afseende å den numera antagna grundsatsen, att jern-stambauorna i riket böra af Staten och icke af enskilda bolag utföras, förvaltas och underhållas, ansett att undantag från denna grundsats icke borde ega rum för banan mellan Köpiug och Svartå, såvida en stambana komme att anläggas norr om Mälaren, i hvilket fall den förstnämnda komrne att deraf utgöra en betydlig del; och hade kommittéu, under denna förutsättning och på vidare anförda skäl, alternativt hemställt, antingen att den färdiga delen af banan borde af Staten inlösas, eller, om sådan inlösen för närvarande funnes icke böra ega rum, men understöd för jernbanans fullbordande ansåges böra beviljas, alt, sedan bolaget noggrant uppgifvit och utredt siu ekonomiska ställning för att visa möjligheten för detsamma att sina förbindelser fullständigt uppfylla, förnyad statsgaranti, i likhet med den förverkade, måtte bolaget åter beviljas och detsamma således ånyo insättas i de rättigheter, hvilka det före 1855 års utgång innehaft, dock med vissa vilkor och förbehåll, enligt hvad högstberörda Nådiga Skrifvelse vidare innehåller.
Vid Nådig pröfning af detta ärende hade Kongl. Majit, enär, såsom jernvägs-kommitléen erinrat, Köping-Hult-bolaget förverkat den ränte-garanti, som Rikets Ständer detsamma beviljat, men Staten derigenom icke förlorat sin rätt att, enligt § 11 i det för bolaget utfärdade privilegium, inlösa den färdiga delen af banan, hvilken inlösningsrätt ock numera vore af desto större vigt, som Rikets Ständer å sistlidne Riksdag bifallit Kongl. Maj:(s förslag att jeru-stambanorna böra af Staten utföras, förvaltas och underhållas, funnit Sig icke böra för medgifvande af hvad bolaget alternativt begärt, vare sig i fråga om ny garanti under 25 år för fyra procents ränta utan amortering, eller om enahanda lån, som Gefle-Dala-jernvägs-bolaget af Staten erhållit, vidtaga någon åtgärd, då begge dessa alternativer å bolagets sida vore förknippade med förbehåll om oinskränkt besittnings-rätt till jernbanan.
— Vidkommande åter bolagets alternativa anhållan om den förverkade ränte-garantiens återfående under samma bestämmelser, sorn från början blifvit meddelade, jemte lämplig utsträckning af tiden för jernvägs-arbetets fullbordan, hade Kongl.
Majit, enär riktningarne af de stambanor, som i en del af Westmanland och möjligen äfven i östra delen af Nerike komme alt för Statens räkning anläggas, ännu icke blifvit bestämda, men såväl det allmännas som bolagets intressen kunde blifva beroende af den plau, som för dessa banors utläggning framdeles blefve antagen, funnit Sig icke heller böra hos Rikets Ständer förorda bolagets sistberörde underdåniga anhållan.
Dock som den ränte-garanti, hvilken bolaget förut innehaft, varit omedelbart af Rikets Ständer beviljad, hade Kongl. Majit, som ansåge frågan om egande-rätten (ill de al bolaget i Stats-kontoret deponerade medel icke kunna före hufvudfrågans afgörande till pröfning Stats-Utskottets Utlåtande N:o 260. 5 upptagas, till Rikets Ständer öfverleranat, huruvida Rikets Ständer skulle finna ärendet i dess sålunda befintliga skick böra till något deras beslut föranleda.
Jemte den från samtliga Riks-stånden Stats-Utskottet meddelade remiss å Kongl. Maj:ts här ofvan till sitt hufyudsakliga innehåll anförda Nådiga Skrifvelse, har Utskottet äfven från Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet fått emottaga de yttranden, som i anledning af samma skrifvelse blifvit inom bemälde 2:ne Riks-stånd afgifna, af hvilka Utskottet särskildt får omförmäla ett anförande af Grefve A. E. von Rosen, innefatlande följande motion: att Rikets
Ständer måtte åt ofvannämnda jernvägs-bolag bevilja ett understöd, vare sig genom förnyadt meddelande af en ränte-garanti eller medelst lån till det belopp bolaget begärt och på sådane vilkor, som kunde för andra allmänna arbetens befrämjande varda af Rikets Ständer vid denna Riksdag bestämda.
Öfriga till Utskottets handläggning öfverlemnade motioner i detta ämne äro afgifna: hos Ridderskapet och Adeln af Herr L.
Nordenfelt, hvilken erinrat, hurusom medgifvandet åt ett enskildt bolag att anlägga och utföra den redan under arbete varande jernvägen mellan Köping och Hult, icke stöde i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts och Rikets Ständers vid sistförflutne Riksdag fattade beslut, att jernvägs-slambanor inom Riket skola på Statens bekostnad utföras och blifva dess egendom.
Då nu fråga uppstått att, i motsats (ill hvad Rikets Ständers beslut af den 2 September 1851 förutsatte, gifva stam-banan mellan Stockholm och Götheborg en sådan riktning att icke någon del af jernvägen mellan Köping och Hult skulle med densamma infalla, men aktie-teckning för denna jernväg såväl i England som i Sverige erhållits just på grund af den i förutnämnde Riksdags-beslut gjorda förutsättning, skulle detta företag, som lidit af flere allmänt kända olyckor, men hvars fullbordande dock vore af stor vigt såväl för landet i allmänhet som isynnerhet för de provinser jernvägen närmast berör, sannolikt blifva uppskjutet till en obestämd framtid, såvida icke detsamma af Staten öfvertoges; i anledning hvaraf motionären, under uttalande af den förmodan, att inlösning för Statens räkning af ifrågavarande jernvägs-auläggning nu kunde lättare och billigare verkställas än vid någon annan tidpunkt, föreslagit att Rikets Ständer måtte ställa 5,000,000 R:dr R:mt uti Riksgälds-kontorets 4‘A procents obligationer till Kongl. Maj:ts disposition, för att, om omständigheterna sådant medgåfve, för Statens räkning, lill det billigaste pris som kunde erhållas, inlösa Köping-Hult-jernvägen med allt hvad dertill hörer, i det skick den sig för närvarande befinner; — samt hos Borgare-ståndel af Herr G. F. Ekholm, som, i sammanhang med siu uti Stats-Utskottets Utlåtande N:o 62 omförmälda motion om vestra stambanans förening med Köping-Hult-jernvägen, hemställt, att Rikets Ständer måtte (aga i betraktande, huruvida, sedan den grundsats antagits, att Staten bör uteslutande bekosta stambanors anläggning, det vore instämmande med det allmännas fördel, alt den hittills af enskildt aktie-bolag bekostade jernvägs-anläggningen mellan Örebro och Köping blefve efter en på ömsésidig billighet grundad öfverenskommelse för Statsverkets räkning inlöst. 6 Stats-Vtskottets Utlåtande N:o 260.
Vidare har Stats-Utskottet under sistiidne November månad fått från Kongl.
Majit emottaga en i förevarande ämne aflåten Nådig Skrifvelse, föranledd af
Direktionens för oftanämnde jernvägs-aklie-bolag den 12 i samma månad till Kongl. Maj:t ingifna ytterligare ansökning om utsträckt ränte-garanli för bolaget; uti hvilken skrift Direktionen, med åberopande af de svårigheter, som under den öfverallt rådande penningebrislen mötte
Direktionens försök att, medelst fortsatt teckning af s. k. preferens-aktier i Bolaget, erhålla nödiga medel till jernvägs-arbetets fortsättande, i underdånighet anmält att Direktionen, äfven om någondera af de förmåner, hvarom
Direktionen under den 23 September 1856 hos Kongl. Majit gjort underdånig framställning, nemligen antingen en förändrad ränte-garanti eller ett låne-understöd, blefve af Staten beviljad, likväl ej vågade hoppas att kunna fullborda jernvägs-arbetena; samt att, enligt