Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rdr Banco Tunnan, är förenad med Krono-Spannmålens förvaltning.
När härtill kommer, att Statens Spannmålsinkomst förnämligast härrör ifrån sådana Län, der ingen betydligare utgift af Spannmål in natura eger rum, hvaremot Spannmålsräntor in natura till ganska ringa belopp finnas i flera af de Län, der Spannmål till större qvantiteter för allmäu räkning erfordras; så synes en rigtig hushåll - Stats- saint Oec.-Utsh. Uti.
N:o n5. 3» ning bjuda att* så vidt det med räntegifvares fördel kan förenas och icke genom allt för nedsatta lösningspris verkar till förlust för Staten eller till menligt inflytande på Spannmålsprisen i allmänhet, ställa förvaltningen af Kronans Spannmålsräntor sålunda, att så litet sorn möjligt deraf varder in natura levereradt, och atc, hvad för utgift af Spannmål in natura erfordras, genom éntreprenad-afhandlingar anskaffas. ”Summan af Kronans behållna Spannmålsräntor utgör årligen omkring 8'-booo Tunnor Håg och Korn, hvaraf, under vanliga förhållanden, icke fullt två tredjedelar in natura utgå, och erfarenheten härunder de senare åren visat, att, sedan de skattskyldige fått lösa efter rnarkegångspris, utan tillägg af forsellön, Ievereringen in natura aftagit, så att under fyra år, ifrån och med 1825 till och med 1828, tillsammans endast I I 4,74 3 Tunnor influtit, till minskning af Allmänna Magazins Fondens förlust på Spann ina Isrörelsen.
I de Norra Länen, äfvensom i Vermlands, Nerikes, Hallands, Christianstads, Kronobergs, Blekinge och Gottlands Län, är Spann målsintraden af mindre betydenhet.
Det hufvudsakliga utgår i följande 11 Län: Upsala Län . .
Stockholms dito .
< Nyköpings dito . .
Östergöthlands dito Tunnor 5)2 88 >9- 4)756 24. 8,644 17. >3)434 6 Zi Stats- samt Oec.-Utsk. Uti.
Nio 115 5.358 5. 3.3 '0 3* 3.566 '7. 3.179 30- 4.326 3 1 * 7, a 00. 6,170.
Län och ©land Jönköping» dito Malmöhus dito « Götheborgs dito , Elfsborgs dito , Skaraborgs dito Vestmanlands dito Stats-Verkets betydligaste Spamimålsutgifter förekomma i Stockholm, Carlscrona, Christianstad, Malmö och Götheborg.” ”Kongl.
Majit, som anser Landets cecohomiska förhållanden annil icke medgifva att väcka fråga om upphörande af Spannmålsräntors leverering in natura, öfverlemnar till Rikets Ständers bifall följande grunder för framtida förvaltningen af dessa räntor, hvarvid Kongl. Majit åsyftat, att på en gång bereda lättnad för de skattskyldige och minskning i Stats-Verkets omkostnader.*’ ’’rio Ehuru rättigheten att leverera Spannmålsräntor in natura, efter föregången behörig uppsägning, S de Skattskyldiges sida fortfar, afstår
Staten ifrån rättigheten att in natura infordra sådana räntor och medgifver de skattskyldige att hädanefter alltid få dem lösa med penningar efter hvarje Läns årligen bestämda Markegångspris, eller efter det medelpris, som Rikets Ständer kunna finna för godt att ifrån Riksdag till
Riksdag fastställa och det utan tillägg af forsellön.” s:o Stats samt Oec.-Vtslt.
N:o ii5. 33 2:o De Spannmålsqvantiteter, som, det oäktadt, komrne att in natura utgå, böra, i de fall cbi Stats-Contoiret ej pröfvar för Stats-Verket förmonligt att erbjuda deskattskyldige nedsatta lösnings-pris till högst iG sk. under hvarje Läns Markegång, genom Kongl. Maj-.ts Befallningshafvandes försorg på auction försäljas till leverering på. sådana ställen, inom det i Författningarne stadgade afstånd från de skattskyldiges hemvist, sorn för deni pröfvas beqyämligast 5 hvarvid likväl iakttages, att, då försäljning af större qvantiteter inågotLän komrne att ega rum, och Kongl» Maj:ts Befallningshafvande ansåge sådant leda till förlust för Staten genom låga pris eller till menligt inflytande på Spannrriålshandeln inom orten, Spannmålen för allman räkning emottages och i Kronans Magazin, der sådana ärp att tillgå, eller i för tillfället hyrda lägenheter till vidare disposition upplägges, för att, så snart fördelaktigare förhållanden inträffa, efter Stats-Contoirets förordnande, försäljas, 3:0
För detta ändamål böra, jemte nödiga Upplags- och Utgifts-Magazin i Stockholm, Carlscrona, Christianstad, Malmö och Götheborg» några Magazin för Kronans räkning bibehållas i de sädesrikare Länen» der större intägt af Spannmål eger rum, eller afsättningen, i följd af locala förhållanden, är mindre liflig, i hvilket afseende föreslås Magazinen i Upsala, Ve Bi/i. till R.-St. Prat. 1828-1830, 4 Sami. 2 Afd. 2 Band. i§;dc Haft. 3 34 Stats- samt Oec.-J ~ts%.
N:0 TiS. sterås, Nyköping, Giipsholm, Norrköping, Vadstena, Mariestad, Lidköping, Borgholm, Visby och Helgevarma. 4:0 Kostnaderne för dessa Magazins underhäll och förvaltning, äfvensom aflöningen för dervid anställda 'tjenstemän, uppföras antingen pä Stat9-ContoirJrts Stat, eller utgå tills vidare af öfverskotten på Stats-Vfrkets inkomster; och anser Kongl. Maj:t, att Redogöraren vid Stockholms Magazin bör bibehålla sin nuvarande ordinarie aflöning, 99 1 Rdr28 sk., och Förvaltarne vid de öfriga Magazirren, med undantag af den i Carlscrona, som på Flottans Stat aflönas, undfå arfvoden af 466
Rdr 32 sk., då de erhålla Boställsrum, men 500 Rdr, der sådana icke tjensten åtfölja, hvaremot deras förra arfvoden icke behöfde på lndragnings■Stat uppföras. 5:0 Till Statens utgifter af Spannmål användes i första rummet den räntesäd, som levereras till Magazinet i den Stad, der utgiften eger rum, och återstoden anskaffas genom Entreprenade-auetion på de för Staten förmonligaste vilkor. 6:0
De Stats-Verket tillhörande Magazinshus, som, efter pröfning af omständigheterna, i hvarje fall anses icke erforderliga för allmänna behof, varda för Stats-Verkets räkning försålda.” 'Kongl. Maj:t förväntar, att, genom de här ofvan föreslagna anstalter, större enkelhet och minskad kostnad vid förvaltningen af Kronans Stats- samt Oec-Vts7s.
N:o i>5. 35 Spannmålsräntor skola ernås, i förening med verkliga förmaner för de skattskyldige; och Kongl. Maj:t finner, att denna förvaltning af en årlig Statsintrad fiör göras helt och hållet oberoende af de serskilda åtgärder, som inträffande missväxter eller andra utomordentliga händelser kunna påkalla.1’ Lika rned hvad Kongl. Majit sålunda i Nåder förklarat, anse Utskotten en förändrad reglering med förvaltningen af Stats- Verkets Spannmålsräntor vara af behofvet påkallad. F. d. Allmänna Magazins-Directionen äfvensom den sedermera tillförordnade
Ut redo i ngssty reisen hafva hittills, genom ett slags Passevolance-Contract, verkställt denna förvaltning, i det alla Kronans behållna sädedntrader ingått till Allmänna Magazins-Inrättningen, hvilken åter tillhandahållit Stats-Verket all för dttsammas utgifter erforderlig
Till betäckande af de med emottngningen, magazinerandet och utlevereriugen förenade omkostnader, har Magazins-Inrättningen haft sig tillagdt ett ersättningsbelopp, beräknadt tili r Rdr Banco för hvarje tunna Spannmål, som för Stats-Verkets räkning från Inrättningens Magazin utlemnats; men på sätt Stats-Utskottet, uti Betänkandet N:o 2og, pag. 33X, upplyst, har nämnde ersättning icke på långt när funnits till 1 äck 1 ig. utan Inrättningen för samma förvaltning fär fe vidkännas vida högre kostnad, uppgående till 2 Rdr per tunna och derutöfver. 36 Stats- samt Occ.-UtsJt.
N:o i)5.
Då, jämlikt Rikets Ständers, i öfverens stämmelse med Kongl. Maj:ts Nådiga fiamställning, vidtagna beslut, Kongl.
Stats-Contoiret nu skall öfvertaga enahanda förvaltning, anse Utskotten afven rätta tiden vara, att i detta hänseende verkställa den förändrade reglering, hvarigenom en åsyftad och i Utskottens tanka Sannolik besparing må kunna beredas.
Och få Utskotten, till vinnande af detta ändamål, vördsamt tillstyrka antagandet af den uti Kongl, Majrts Nådiga Proposition främstäl!da3grimdsatts, i afseende på förvaltningens inrättande hädanefter, nemligen: att så litet som möjligt af Kronans Spannmålsräntor levereras in natura, och att deremot Stats-Verkets behof af säd fy lies genom upphandling i vederbörlig ordning.
För verkställigheten häraf få Utskotten, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med Kongl. Majrta Nådiga förslag, uppgifva följande grunder: i:o att, med bibehållande af Räntegifvares rättighet att levereraSpannmålsräntorna in natura, Stats-Verket frånträder rättigheten att desamma in natura infordra, och att det inedgifvc-s de skattskyidige att få lösa dem, antingen efter årets markegång, eller elter medelpris, så vida Rikets Ständer finna för godt, att från Riksdag till Riksdag ett sådant fastställa, dock i bugge fallen utan tillägg af försel-lön; Stats- samt Occ.-XJtsh. Uti.
N:o u5. 37 2:0 att i de Län, der Spannmål inom föreskrifven tid uppsäges tili leverering in natura, men ej tor något Kronans behof är på stället erforderlig, vederbörande Läns-Styrelser böra, till Spannmålens försäljande, utlysa offentlig auction, med tillkännagifvande, det köpare, som ställa' fullgod säkerhet, erhålla sex (6) månaders anstånd med betalningen, och ega bestämma det ställe, der säden skall levereras, dock under iakttagande af hvad Författningarne stadga, rörande vägens längd för räntesäds forsling; att, i händelse antaglige anbud vid första auctionen icke göras, förnyad försäljningsauction efter lämplig tids förlopp må utlysas och hållas; att, viii dessa tillfällen, markegångspriset må anses såsom det minsta antagliga anbud, samt att,derest,emot förmodan,den uppsagdeSpannmålen icke på sådant sätt och vilkor kan afyttra», densamma må för Kronans räkning uppläggas och, till dess ett mera gynnande äfsättningstillfälle inträffar, förvaras.
I denna punkt innehåller väl det Nådiga förslaget, att Spannmålen först borde hembjudas Räntegifvarne till lösen med tö sk. under markegångspriset; men då Spannmålen en gång af dem blifvit till leverering in natura uppsagd, anse Utskotten ett sådant ytterligare hembjudande mindre lämpligt och utan ändamål; äfvensom att prisets nedsättande, under hvad rnarkegångerr bestämmer, i intet f<ill bör medgifva»; - 33 Statt- tamt Oec.-ZJti?i. Uti, Nio n5. 3:0 att Upplags- och Utgifts-Magazin må bibehållas i Stockholm, Carlscrona, Christianstad, Malmö, Visby och Götheborg, äfvensom att Upplags-Magazinen tills vidare må bibehållas å de ställen jemväl inuti landet, der Kongl, Majit kan finna så dane behöflige; men att, i den nion den nu föreslagna förändrade förvaltning vinner stadga, och någon längre tids erfarenhet visat, att Magazinshus på ett eller annat ställe icke äro behöflige, sådana lägenheter måtte, i öfverensstämmelse med de i Stats-Utskot1* tets Betänkande, N:o 30G, framställda allmänna grunder för dispositionen af Magazins-Inrättningens öfverflödige byggnader, användas; dock ined förbehåll, att någon förändring af de vanliga levereringsorterna för den hästvacance-afgift, som, enligt Contract med Kronan, utgöres, icke må, genom Upplags-Magazinens indragning, förvållas.
I den händelse, att in natura levererad räntesäd icke kan på föreslaget sätt föryttras, utan till en tid måste förvaras, men Kronan icke på stället eger något Magazin, bör erforderligt upplagsrum då för tillfallet emot hyra anskaffas.
Utskotten tro sig böra bestämdt tillstyrka bibehållandet af Magazin i de först omnämnde Städerne, dels för att tjena till Upplagsställen, i händelse af rustningar, och dels för att icke förorsaka svårigheter i afseende på Garnizonernas och Fångars förseende med bröd.
Skulle likväl anskaffningen af denna nödvändighets - Statt- tamt Oao.-Utsfc.
N:o n5. 3g vara under tiden kunna i annan väg med mera lätthet och mindre kostna-d beredas, torde frågan, huruvida indragning af Magazin, äfven i berörde Städer, må kunna ega rum, blifva föremål för öfverläggning vid en kommande Riksdag; 4:0 att Magazinsbetjeningen bibehålles vid dess nu innehafvande och, enligt Stats-Utskottets förslag, pS allmänna Indragnings-Staten uppförda Löne-anslag, emot skyldighet att, då det erfordras, emot hittills bestådda aflöningsvilkor, förestå Kronans Magazin; att, i mon af nuvarande innehafvarnes afgång, lämpliga arfvoden måtte bestämmas för Magazins-Förvaltare, endast på den ort och för den tid sådana kunna komina att behöfvas, samt utan hinder för dessa personer att tillika innehafva andra beställningar; att Redogörames vid Stockholms och Carlscrona Magazin arfvoden må fastställas till det belopp, hvarmed de nu i egenskap af löner utgå; samt att, för Redogörarne i Christianstad, Malmö, Visby och Götheborg, så länge Magazin i dessa Städer bibehållas, arfvoden må bestämmas i enlighet med Kongl. Maj:ts Nådiga Förslag, eller utsättas till högst 466
Rdr 32 sk. för dem, som ega fria boningsrum, och till 500 Rdr för dem som, sakna en sådan förmon.
Maj:t har uppgifvit sistberörde belopp, - såsom i allmänhet lämpligt för MagazinsFörvaltare utom Stockholm och Carlscrona, på hvilket sistnämnde ställe aflöningen utgår från Flottans Stat; inen Utskotten anse sig dock bö - 4o Stats- samt Oec.-UtsL Uti.
N;o 115, ra tillstyrka Rikets Högloflige Ständer, att boS Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla, det Magazins-Förvaltares aflöning, der tjenstgöringen är tillfällig, må i möjligaste måtto nedsättas; 5:0 att till Statens utgifter i Spannmål må i första rummet användas den räntesäd, som levereras å den ort, der utgiften eger rum, och att återstoden anskaffas genom upphandling, så vida icke förmonligare finnes att från annan ort transportera det erforderliga qvantum; samt 6:0 att förvaltningen af Statens Spannmålsintrader blifver helt och hållet oberoende af de serskilda åtgärder, som inträffande missväxter eller andra utomordentliga händelser kunna påkalla.
Utskotten, som jemväl emottagit remiss å en utaf f. d.
Talmannen för Hedervärda Bonde-Ståndet Lars Olsson vackt framställning om angelägenheten deraf, att Krono-Magazinet i Uddevalla för Statens räkning bibehålies, anse, då till Kongl. Maj:t blifvit öfverlemnadt att i berörde hänseende vidtaga den reglering, sorn kan finnas erforderlig, sig icke böra undantagsvis tillstyrka bibehållandet af något visst Magazin, utom de bär ofvan bestämdt uppräknade.
Stockholm den 12 Januarii 1830. STOCKHOLM, hos Cari Ab. Pihi, i83o.
Stats* samt Oec-Utsk.
N:o VI6.
Nio i i 6.
Anköm till Exp. Utsk. d. 22 Jan. läjd.
Ytter likare Utlåtande, i anledning af erItållne Aterremisser å Ulskottens Be* Uinkanden N.‘ris ^3 och *4 > angående lindring eller understöd lör Rust- och Rotehållare inom Jemtland» Vid skedd föredragning inför de respective Riks-Standert af Stats- Samt Allmänna Besvärs* oell Oecnnomie - Utskottens ofvänomförmälde 2:né, under deti 6 sistförflutne October, afgifnä Betänkandeti, hafva desamma af Högvördige PreSte-Ståndet bifallits, hvaremot anmärkningar* som till återremiss gifvit anledning, blifvit fram* ställde: Inom Hoglojl.
Ridder skåpet och Adeln. i:o Af Herr Friherre af Nordin , Carl Johan, sorn, efter meddelade upplysningar derom, att Jemtlands Regemente, redan under Ko* nung Carl XII?s tid, varit utom Prövincen commenderadt, och äfven sedermera beordradt att deltaga är 1741 i kriget emot Ryssland, är 1757 i det så kallade Pommerska Kriget, samt åren 1788 och I 808 i då inträffade Fälttåg emot förstnämnde
Rike, anser det vara något för tidigt att fastställa en grund för det nya Rote* Bih. till lii Is-St.
Brot. 18 a 8 -18 3 »,4 Sami. 2 Aid. ■x Band. ijlde Haft. 1 2 Stats* samt Oec.-UtsL Uth N:o 1161 ringsverket i Jemtland, innan man, genom afl vittringens fullbordande och en noggrann undersökning i alla dess detailer, kunnat beräkna denna grunds tillämplighet.
Herr Friherren, som förmodar det deremot vara bättre, att Rikets Ständer stanna vid samma beslut, som Sr igrS, att nemligen Kongl. Majit ville intill nästa Riksdag låta framlägga grunder för denna Roteringsjemkning, förklarar sig frukta, att om Rikets Ständer nu besluta, att
Jemtland skall lika roteras med de hårdast roterade Pro-vincer i Riket, den betänkliga omständighet torde inträffa, att Jemtland, som nu ej eger mer än 800 man, får större rotering, än den, hvaröfver Provincen klagat. 2:0 Af Herr von Tärne, M., som, med Sberopande deraf, att genom Kongl. Majrts Nådiga befallning, under den nr Nov. 1827, till Dess Befallningshafvande i Jemtland att inkomma med förslag till en ny ordinarie Rotering för Provincen, det åsyftade ändamålet, Rotebållares lindring, redan är förberedt, anser det för närvarande nog tidigt att ingå i närmare pröfning af hufvudfrågan.
Om Jemtlands Regemente skall kunna användas lika som den öfriga Svenska Arméen, och det gamla vilkoret för dess rotering, eller manskapets användande endast inom Landskapet, upphäfvas, anser Herr von TSrne ingen annan billig grund för det nya förhållandet emellan Kronan och Rotehållarrie kunna af Konung och Ständer Stals- samt Oec.-Utsk.
N:o ti6. 3 fastställas, än den Kongl. Maj:t redan ar 1806 uppgifvit, eller: jemlikhet med Roteringen i det öfriga.
Riket, hvilken princip Rikets Ständer, genom deras underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t, den <il Maj 1 8 1 8 , synas hafva godkänt.
Herr von Torne, som upplyser, att i Jemtland endast 93 personer räknas å hvarje qvadratmil, och att, Conscriptionen oberäknad, hvar rpde mantalsskrifven karl der är Soldat, yttrar den öfvertygelse, att efterföljden af de grunder för det nya Roteringsverkets upprättande, som af Utskotten blifvit föreslagne, skulle leda till den största »rättvisa, och i verkställigheten möta en mängd svårigheter genom grannlaga undersökningar i andra Län, hvilka för Konungens Befallningshafvande i Jemtland skulle borttaga en dyrbar tid, sorn kunde och borde bättre användas; och Talaren slutar med att alternativt tillstyrka Herr Friherre af Nordins förslag, enligt hvilket den vidare behandlingen af detta ärende, intill nästa Riksdag, måtte i underdånighet varda ät Kongl. \laj:t öfvertemnad. 3:0 Af Herr Friherre Cederström, Jacob, som , med åberopande hufvudsakligen af de skäl til! ogillande af Utskottens tillstyrkanden, som i Herr Friherrens reservation äro utvecklade, anser det af Herr Friherren i samma reservation framlagda förslag innefatta allt hvad som för närvarande billigtvis kan fordras eller beviljas. 4:0 Af Herr Nordenfalk, Johm, sorn, med 4 Stais- samt Oec.-Utsk.
N:o 116. instämmande i hvad a( föregående Talare hem-* ställt blifvit, tillagt det förklarande, att man, genom för tidigt fastställande af grunder, skulle möjligen kunna fölfela det ändamål sorn åsyftas, 5:0 Af Herr Boij, J., Fr., som yttrat det länge hafva varit dess öfvertygelse, att om en ny Rotering, efter de hårdast roterade Regementen, skulle för Jemtland uppgöras, komme -denna Province att erhålla flere Soldater, äti den nu underhaller.
Herr Boij , Regementets nuvarande Chef, som i hufvudsaken förenat sig i hvad af Herr Friherre af Nordin tillstyrkt blifvit, anser sig, som en skyldig gärd, böra förklara: ”att
Regeringens åtgärder i detta ämne ”varit högst välgörande och försatt Piovincep i *’ett tämmeligen rigtigt förhållande, samt åstad”kommit en betydlig lindring uti utgifter för ^Rotehållarne,’1 Inom Fällojlige Borgare-St lindet, 6:0 Af Herr Borgmästaren Modin, som anser Utskottens förslag, att ifrågavarande Roteling må jemkas till likhet med de hårdast roterade lAnen, sedan Hemmanens godhet, grund' räntor och ojrige utskylder blifvit emellan
Länen behörigen jemforde och tagne i beräkning, innefatta allt för obestämda grunder till ändamålets ernående, enär dervid förutsätte» en så vidsträckt undersökning, att densamma föga är verkställbar och åtminstone innebär oviss - Stals- samt Oec.-Utsk. Ull. N o i 16. 5 het, huru den skall slutas.
Herr Modin hemställer deremot, att Mutionairernes yttrade begäran. om B evilln ing s - var dets antagande till grund tor merberårde Roteringsjemkning, måtte, såsom billig, af Rikets Högloflige Ständer, bifallas, helst Motionairerne ej åsyfta annat, än att Jemtlands Rotering må blifva lika med, och ej högre än deri, sorn för de hårdast roterade ibland öfrige Länen eger rum; och hafva, i hvad af Herr Modin sålunda tillstyrkt blifvit, H err vice Talemannen Hagman Noréus och Herr Comrnerce-Rådet Santesson förklarat sig instämma.
Inom Hedervar da Bonde Siandet, 7:0 Af Riksdags-Fullmägtige från Jemtland Lars Olsson och Anders Ersson, sorn anhållit , att till förekommande af all tvekan vid verkställigheten om rätta tillämpningen af de i Utskottens Betänkande föreslagne grunder, måtte fran föreskriften om sättet till nya Hoteli ngons utförande ”uteslutas det, sorn angar ”hemmantal, räntor och besvär, såsom jemförel”segrund emellan Jemtland och andra orter, ”och att hemmansvärdet, hvilket utgör Hem”manets verkliga godhet får blifva den enkla ”och enda grunden för beräkningarne;’’ helst Roterings-förrättningen, pA annat sätt företagen, måste möta alltför stora, om ej oöfv< rvinneliga svårigheter.
Att för hvarje Hemman i Jemtland anställa en uppskattning af dess 6 Stats- samt Oec.-Uttk.
Vik.
N:o 116. förmoner å ena och allmänna besvär
I andra sidan, till utrönande af Hemmanets verkliga godhet eller värde, skulle, i bemälcle RiksdagsFullrriägtiges öfvertygelse, blifva ett företag af nästan overkställbar omfattning; och enär härtill k ornrner, att gagnet af ett sa mödosamt förfarande ej kunde visa sig förr, än likaledes blifvit förfaret med Hemmanen i de orter, emot hvilka Jemtlands Rotering skall jemföras, torde man ofelbart blifva försatt i nödvändighet att erkänna verkets fulländande efter denna plan för omöjligt, och den deruppå använda oberäkneliga tid för ändamålet förlorad.
Hvad salunda anfördt och erinradt blifvit, hafva de förenade Utskotten i noga öfvervägande tagit; men då de emot Utskottens redan i detta ämne afgifna Betänkande inom de respective Riks-Stånden framställda anmärkningar icke förekommit Utskotten af sådan vigt, att Utskotten deraf bort föranledas att frånträda deras öfver frågan lenmade yttrande, med undantag blott i den omständighet, huruvida Provincen Jemtland bör, vid det nya Indelningsverkets upprättande, åläggas lika förbindelser med de hårdast roteradt hånen, eller icke, i hvilket sistnämnde afseende Utskotten funnit Jemtlands Rotering böra jemkas till likhet med Roteringe-n i det öfriga Sverige, hafva Utskotten, med åberopande af de skäl, hvilka, till stöd för redan yttrad tanka, anförde blifvit, vördsamt skolat till Rikets Högloflige Ständers bifall hemställa:
Stals- savtl Oee.-ZJtsJt, Uti.
N:o i iG. j att Jemtlands Soldater Släggas samina skyldigheter, sorn Kronans indelta manskap i det öfriga Riket; men att deremot, utan fastställelse af den provisoriska regleringen af Jemtlands Rotering för längre tid, än de 8 Sr, under hvilken densamma blifvit af Länets invånare antagen, ifrågavarande Rotering derefter må jernnäs till likhet med Roteringen i det öfriga Sverige, sedan Hemmanens godhet, grundräntan och öfriga utskylder blifvit einellan
Länen behörigen jemförde och tagne i beräkning; samt att de nya Hemman, som i Jemtland tillkomma, må öka den gamla Roteringen med ny; och att de sålunda för Jemtlands Fältjägare-Regemente tillstyrkta vilkor jemväl måtte få sträckas till Jemtlands Häst-Jägare-Sqvadron, och att
Rusthållarne dervid måtte komma i åtnjutande af all den lindring i deras hittills åliggande skyldigheter, som antingen redan blifvit eller framdeles kan varda Rotehållarne inom Provincen beviljad.
En Ledamots serskilda tanka varder här* hos bifogad.
Stockolm den ist Januarii 1&30. 8 Bil. t. Stats- samt (he-Utsh.
Ull. N:o tiG Reservation.
Af Herr Friherre Cederström, ffacob: Då Högloflige Utskottens pluralitet icke leinnat uppmärksamhet åt de välgrundade tillstyrkanden för behandlingen af Jemtlands Rott-ringsfråga, hvilka inom de reSpective RiksStånden och serdeles inom Högloflige Ridderskapet och Adeln af Herr Friherre af Nordin samt Herrar Von Torne och Boij yttrade blifvit* har jag med öfvertygelse, att om, på sätt Provincens Fullmägtige hemställt, Hemmanens Bevillningsvdrden allena antagas till grund för en ny Rotering inom Jemtland, Fält-Jägare-Regementet, hvars styrka redan blifvit från rooo till 800 numer nedsatt, skall nedsjunka till en så obetydlig numeraire, att det éj mera Som Regemente kan betraktas, samt att, om åter, på sätt Utskotten nu å nyo föreslagit, grunden för denna rotejemkning skall blifva en jemförelse emellan Hemmanens godhet, grundräntor och öfriga ntskylder i Jemtland och Rikets öfriga Län, Provincen kommer, af skäl, dem jag i min Reservation, vid Betänkandet N:o 73, redan egt tillfälle utveckla, att erhålla en mera tryckande Rotering, än den, hvaröfver klagan föres, vördsamt skolat, till Rikets Högloflige Sränders bifall, anmäla det af Utskottens Beredning', med anledning af återremissen afgifna, men af Utskottens pluralitet genom omröstning ogillade förslag till Betänkande i förevarande ämne, så lydande: 1:0 Bil. t.