Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Direktionen gjorda framställning om någon förbättring i den hans befattning åtföljande, vid nuvarande höga pris A de oumbärligaste lelnadsförnödenheterne alldeles otillräckliga aflöning, hos Kollegium begärt att, då det icke kunde med någon sannolikhet antagas, att varuprisen skulle åter till någon betydligare del nedgå, vid den lönereglering, som i anledning af inkomne ansökningar om löneförbättringar eller eljest kunde varda föreslagen, lärarne vid Stockholms navigationsskola måtte varda uppförde till lika stor löneförhöjning, som öfrige i jemförlige afiöningsvilkor stadde, under Kollegii lydnad ställde tjenstemän, — Kollegium, med bifogande af Direktionens skrifvelse i ämnet, för egen del i underdånighet anfiirt, att, för den händelse Kongl. Maj:t skulle finna skäl att hos Rikets snart sammanträdande Ständer föreslå en otvifvelaktig! af ett i sednare tider inträfTadt förändradt förhållande i afseende på lefnadskostnaderne i allmänhet, så väl härstädes som i andra delar af riket påkallad förhöjning uti civile embets- och tjenstemäns lönevilkor, Kollegium ansåge med billighet öfverensstämmande, att lärarne vid statens navigationsskolor likaledes komme i åtnjutande af en utaf samma behof föranledd tillökning i sina löneinkomster, samt att, då äfven det allmänna genom en sådan uppoffring skulle beredas fördelen af att med ökad säkerhet kunna för dessa, kunskaper och duglighet erfordrande befattningar påräkna bibehållandet och framtida erhållandet af fullt skicklige och lämplige personer, Kollegium alltså funne sig böra i underdånighet hemställa att, vid den reglering af civile embets- och tjenstemäns löner, som kunde komma att af Kongl. Maj:t Rikets Ständer föreslås, de arfvoden, som enligt nuvarande stat tillkomma lärarne vid
Rikets samtliga på allmän bekostnad inrättade navigationsskolor, måtte blifva förhöjde i ett förhållande, motsvarande med dem jemförlige tjenstemäns. blifvande löneförmåner, dock att, enär, enligt hvad Kollegium inhemtat, den undervisning åt elever vid Stockholms navigations-skola, hvilken blifvit uppdragen astronomie-professorn vid Vetenskaps-akademien, och hvarför denne på nämnda skolas stat åtnjöte ett arfvode af 200 R:dr B:ko årligen, icke vöre af den betydenhet, att hans tid deraf i någon vidsträcktare mån toges i anspråk, Kollegium ansåge någon förhöjning af berörda arfvode i sammanhang med förevarande löneregleringsfråga icke böra ega runi.
Derjemte hade Kollegium fästat Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet derå, att då, jemlikt Kongl. Kungörelsen af den 22 November sistlidne år, ingen, med undantag endast för de personer, som, med stöd af förut gällande stadganden, redan utöfvat befäl å ångfartyg, hädanefter finge till befälhafvare å dylika fartyg antagas, som icke antingen undergått officers-examen vid Kongl. Flottan eller vid någon af de allmänna navigations-skolorna i riket aflagt den för vinnande af behörighet till sådant befäl föreskrifna examen, och, enligt Kongl. Brefven den 3 Mars 1855 samt 3 April innevarande år, så väl ångmachinist-examina som examina för behörig - Bil. M 5 till Kongl. Maj:ts Nåd.
93 het att föra befäl å ångfartyg numera finge vid de navigations-skolor, der undervisning i ångmachinlära meddelas, tagas af en hvar dertill i öfrigt behörig person, vare sig att han åtnjutit undervisning i navigationsskola eller icke, och äfven vid annan tid, än den, som i Kongl. Brefvet af den 9 November 1852 blifvit för de årliga examina i läran om ångmachiners konstruktion och behandling bestämd, samt de åligganden, som tillhöra lärarne i detta ämne vid de navigationsskolor, hvarest undervisning deri meddelas, nemligen Stockholms, Götheborgs, Gefle och Carlshamns, till följd af nämnde stadganden blifvit i väsentlig mån utsträckta, det syntes, äfven oberoende af en allmän löneförhöjning för navigationsskolornas lärarepersonal, med rättvisa öfverensstämmande, att arfvodet för undervisnings meddelande i ångmachiners konstruktion och behandling vid nämnde skolor blefve förhöjdt med ett belopp, som kunde anses- motsvara lärarnes i detta ämne ökade uppoffring af tid och möda. b) Kommerse-kollegii underdåniga skrifvelse af den 30 nästlidne månad, hvarmedelst Kollegium öfverlemnat en samma dag från Direktionen för Navigationsskolan i Götheborg till Kollegium inkommen skrift, deruti, med anledning af såväl ordinarie lärarens som underlärarens vid berörde skola hos Direktionen gjorda framställning om beredande af förbättring i deras nu egande löneförmåner, Direktionen, enär den till bemälde lärare utgående aflöning, icke motsvarade den numera och särdeles i Götheborg betydligt stegrade lefnadskostnaden eller kunde anses lemna tillräcklig godtgörelse för de ökade göromål, lärarne vid ifrågavarande skola (inge vidkännas till följd af skolans allt mer och mer utvidgade verksamhet, hos Kollegium begärt, att Kollegium måtte hos Kongl. Maj:t göra underdånig hemställan om allåtande tili Kikets nästsammanträdande
Ständer af nådig proposition om en efter nuvarande förhållanden lämpad förhöjning i lönerna för ofvannämnde tvänne lärare, äfvensom för den lärare, hvilken i skolan meddelade undervisning angående ångmachiners konstruktion och behandling; i hvilket afseende Direktionen föreslagit, att ordinarie lärarens lön, hvilken hittills utgjort endast 1,200 R:dr B:ko eller 300
R:dr mindre än hvad ordinarie läraren vid Stockholms navigations-skola åtnjöte, oaktadt denne egde till sitt biträde särskildt afiönad lärare i skeppsbyggeri, måtte förhöjas till 1,800
R:dr, underlärarens från 400
R:dr och lärarens i ångmachinlära från 200
R:dr till 000 R:dr, allt Banko, att beräknas och utgå från och med början af nästkommande år; med anledning hvaraf Kollegium, jemte åberopande af hvad i dess ofvanomförmälde underdåniga skrifvelse blifvit yttradt i afseende på löneförhöjning för lärarne vid rikets navigations-skolor i allmänhet, hufvudsakligen anfört: att ordinarie läraren vid navigationsskolan i Stockholm visserligen åtnjöte stiirre aflöning, än som för ordinarie läraren i Götheborg vore anslagen, men att, enligt hvad de från vederbörande skoldirektioner till Kollegium insända årsberättelser utvisade, antalet af dem, som af undervisningen vid berörde tvänne navigations-skolor sig under sednare åren begagnat, varit icke obetydligt större vid Stockholms än vid Götheborgs skola; att det måhända icke saknade grund, att stegringen af lefnadskostnaden, ehuru allmän inom riket, likväl företrädesvis vore känbar i Götheborg, men att Kollegium härvid funne sig böra erinra, att Götheborgs stad, likasom andra städer, der navigations-skolor blifvit på allmän be - 94 Bil. M 5 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Ni 1, om Statsverket 1856. kostnad inrättade, vore skyldig att förse ordinarie läraren vid dervarande skola med passande boställsrum, samt att den vid ifrågavarande skola nu anställde ordinarie läraren dessutom uppbure ett årligt arfvode af 200
Ridr för besörjande af undervisningen i läran om ångmachiners konstruktion och behandling. c) Kommeisc-kollegii underdåniga skrifvelse af den 7 innevarande månad, deruti Kollegium, under åberopande af hvad Kollegium redan hos Kongl. Majit hemställt i fråga om löneförhöjning för den vid navigations-skolorna anställde lärare-personal, ölverlemnat en af
Direktionen för navigationsskolan i Kalmar till Kollegium insänd och förordad framställning af ordinarie läraren derstädes om förhöjning med femtio procent af hans nuvarande aflöning. d) Kommerse-kollegii den 10 nästlidne September till Kongl. Majit aflåtna underdåniga skrifvelse, hvaruti Kollegium anmält en af Direktionen för Navigationsskolan i Götheborg hos Kollegium gjord hemställan att, som det nämnda skola till instrumenters, kartors, böckers och möblers underhåll och förökande, äfvensom till reparationer, ved, ljus, städning m. m., anslagna belopp af 300 Itidr årligen vore alldeles otillräckligt för dermed afsedda ändamål, enär dels, i anseende till förordnandet om undervisnings meddelande i läran om ångmacbiners konstruktion och behandling, flere instrumenter behöfde inköpas, dels förökandet af skolans öfriga instrumenter, kartor och böcker m. m. blifvit en oundviklig följd af det betydligt större antal elever, som numera i skolan erhölle undervisning, dels ock priserna i Götheborg å ved under sednare åren stigit till en förut okänd höjd, så att, då för få år tillbaka en famn björkved betaltes med 14 till- 10 Ridr Riksgälds, för densanuna nu betalades 25 Ridr 16 sk.
Biko och derutöfver, hvadan ock, då för skolan årligen behöfdes nio famnar dylik ved, dertill ensamt erfordrades en utgift af minst 228 Ridr Biko, Kollegium måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om nådig proposition i ämnet till Rikets näst sammanträdande Ständer, på det att Rikets
Ständer måtte komma i tillfälle att bevilja ett högre och efter nu i Götheborg förhanden varande förhållanden och kostnader lämpadt anslag lör omförmälde ändamål; och hade Kollegium med anledning häraf, samt enär otillräckligheten af det till ifrågavarande skolas materiela behof anslagna belopp af 300 Ridr redan år 1851 gjort anvisandet af särskilda medel till inköp af åtskilliga då behöfliga instrumenter erforderligt, och behofvet af en tillökning i samma anslag, vid de af Skoldirektionen anförda förhållanden och särskildt i betraktande af den omständighet att betydligaste delen af anslaget toges i anspråk endast för artikeln ved, skäligen icke kunde ifrågasättas, i underdånighet tillstyrkt, det Kongl. Majit måtte hos Rikets snart sammanträdande Ständer föreslå, att anslaget för Götheborgs navigationsskola till instrumenters, kartors, böckers och möblers underhåll och förökande, äfvensom till reparationer, ved, ljus och städning m. m., förhöjdes från 300 till 600 Ridr Biko om året, eller samma belopp, som för ifrågavarande ändamål nu utginge till navigationsskolan i Stockholm.
Bil. M 5 till Kongl. Majus Qlåd.
Prop. JM 1, om Statsverket 1856. 95 Instämmande i Kommerse-kollegii åsigt om behöfligheten af tillökning i de vid rikets navigationsskolor anställde lärares aflöning, hemställde Statsrådet i underdånighet, att Kongl. Maj:t, utan att vid detta tillfälle ingå i närmare pröfning angående de belopp, hvarmed de särskilde lärarnes aflöningar torde böra tillökas, endast behagade hos Rikets Ständer äska, att anslaget till »Undervisnings-anstalter för handel och sjöfart» måtte varda tillökt med ett ungefär emot 25 procent af bemälde lärares sammanlagda aflöningar svarande belopp af 4,500 R:dr Riksmynt, med rättighet för Kongl. Maj:t att dermed verkställa den förändrade reglering af lönerne för desse lärare, som Kongl. Maj:t kunde finna af behofvet påkallad; hvarjemte Statsrådet tillstyrkte att, såsom tillökning i Götheborgs navigationsskolas årsanslag till instruments, kartors, böckers och möblers underhåll och förökande samt till reparationer, ved, ljus, städning m. m., likaledes å nämnde titel måtte begäras en tillökning af 450 R:dr Riksmynt. 1 sammanhang härmed och som Kongl. Maj:t under den 28 sistlidne Maj, vid då skedd underdånig föredragning af Direktionens för skeppsbyggeri-institutet i Carlskrona redogörelse för de derstädes aflagda examina, m. m., funnit angeläget, att enär nämnde institut ansetts fullkomligt motsvara det dermed afsedda ändamål, detsamma fortfarande finge tillgodonjuta det nu från Riksgälds-kontoret utgående årliga anslag af 5,000 R:dr Riksmynt, hemställde Statsrådet i underdånighet, att nådig framställning härom måtte på vanligt sätt till Rikets Ständer allåtas.
F) Undervisnings-anstalter för samt befrämjande i allmänhet af bergsbruket.
Sedan Statskontoret, uti sitt under den 21 sistlidne Februari afgifna underdåniga förslag till fördelning af Sjette hufvudtitelns anslag för jordbruket, handeln och näringarng för innevarande år bland annat hemställt, att å anslaget till »Refrämjande i allmänhet af bergsbruket» måtte uppföras aflöning med 1,200 R:dr R:ko åt förste läraren vid bergsskolan i Fahlun, hvilken aflöning förut, enligt Kongl.
Brefvet den 29 December 1820, utgått från Fahlu bergslags s. k. afradskassa, men numera, enligt Kongl. Brefvet den 19 December 1855, borde af statsmedel utbetalas, hvaremot, enär bergslaget sålunda från nämnde utgift befriades, den skatt, som under benämning af vedhugges- eller vedhyggster-ränta förut utgått till bergslaget och utgjort efter 5 sk. 4 rst. för hvarje durchtågs-spanland, sammanlagdt 1,165 R:dr 15 sk. 2 rst banko årligen, borde till Kronan indragas, — samt Kongl.
Maj:t vid ärendets föredragning den 27 sistlidne Mars, behagat förklara, att vid Statskontorets förslag om anvisande på anslaget till »Befrämjande af bergsbruket» af den för bemälde lärare erforderliga aflöning, 1,200 R:dr, finge för innevarande och nästkommande år bero, 96 Bil. JW 5 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prog. Ni 1, om Statsverket 1856. men att frågan om denria utgifts godtgörande för framtiden komme att upptagas tili pröfning i sammanhang med propositionen till nästa riksdag om Statsverkets tillstånd och behof, hemställde Statsrådet nu, det Kongl. Majit måtte täckas föreslå Rikets Ständer att, för bestridande af nämnde årliga utgift, 1,800 R:dr Riksmynt, måtte från anslaget till »befrämjande i allmänhet af bergsbruket» på anslaget till »undervisnings-anstalter för bergsbruket» öfverflyttas, hvarigenom detta sednare anslag, nu utgörande 5,700 R:dr Riksmynt, komme att höjas till 7,500 R:dr, då deremot det förra, nu utgörande 7,500 R:dr, dels genom berörde öfverflyttning, dels genom den indragning af 2,000 R:dr Riksmynt, som i sammanhang med frågan om Rergs- och Konmierse-kollegiernas förening föreslagits, komme att nedsättas till 3,700 R:dr.
I afseende å alla öfriga delar af Sjette hufvudtiteln, hvaruti någon förhöjning eller nedsättning nu icke blifvit af Statsrådet ifrågaställd, tillstyrkte
Statsrådet att riksstaten måtte förblifva oförändrad.
Majit täcktes till alla delar gilla Statsrådets här ofvan förekommande underdåniga yttranden och tillstyrkanden; i följd hvaraf Kongl. Majit befallde, att utdrag af protokollet skulle afgå till FinansDepartementets Expedition, på det att de nu af Kongl. Majit beslutade framställningar till Rikets Ständer måtte varda i Kongl. Majits nådiga proposition till Rikets Ständer om Statsverkets tillstånd och behof intagna.
Derefter föredrog Herr Departements-chefen, Statsrådet Fåhraeus, följande frågor om anslag utöfver ordinarie Statsbehofven, nemligen: a) Styrelsens för allmänna väg- och vattenbyggnader underdåniga memorial af den 15 nästlidne September, hvaruti, jemte meddelande af en öfversigt angående fördelningen af de medel, hvilka af Rikets
Ständer vid sednaste riksdag blifvit för åren 1854—1857 till allmänna arbeten anvisade, Styrelsen algifvit dels en förteckning å de kanal-, sluss- och jernvägs-anläggningar, hamn- och brobyggnader, vägarbeten och vattenaftappnings-företag. för hvilka arbetsplaner blifvit tid efter annan upprättade, och, jemte ansökningar om statsbidrag lör utförandet, till Styrelsen ingifne, dels ock underdånigt förslag å de summor, sorn af allmänna medel skulle erfordras för samma arbetens understödjande, hvarvid Styrelsen, i likhet med hvad i föregående dylika general-förslag egt rum, upptagit arbetsföretagen i tre klasser, nemligen i l:a klassen de arbeten, hvilka, såsom varande af allmännare vigt, syntes företrädesvis förtjena bidrag från statsmedel, i 2:a klassen sådana företag, som väl vore af vigt, men jemförelsevis i mindre mån än de förstnämnda berättigade - Bil.
Ni 5 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. Ni 1, om Statsverket 1856. 97 gade till understöd, och i 3:e klassen de anläggningar, för hvilka bidrag syntes böra ifrågakomma endast i den händelse att tillgångarne för allmänna arbetens utförande blefve så betydliga, att öfverskott uppstode sedan l:a och 2:a klassernas företag erhållit nödiga understöd; och hade Styrelsen, med hemställan, att fortfarande måtte till efterrättelse blifva gällande de vilkor och stadganden i afseende å statsbidrags beviljande till allmänna arbeten, som hittills iakttagits, ansett sig böra tillstyrka, att till nedanupptagna arbeten, för hvilkas utförande statsunderstöd syntes böra med vissa, bestämda summor för hvarje företag afsättas, Kongl. Maj:t måtte hos Rikets Ständer begära anvisande af följande belopp: i Första Klassen: för anläggning af jernväg mellan Hudiksvall och Dellens vattendrag vid Forssa kyrka, bildandet af kommunikationsled mellan Söderhamns stad och Bollnäs dels sjöledes, dels medelst jernvägar för äng- eller hästkraft, jernvägs-anläggning från Linde till Näsby kyrka vid Köping-Hult-jernvägen, kanal-anläggning från Asa-sjön genom Helga-sjÖn och Salen till Almundsryd i sjön Asnen samt jernbana från nämnde lastplats till Carlshamn, brobyggnad öfver Hjelmare sund, samt hamnbyggnad vid färjestaden på Oland, tillsammans 1,910,466 R:dr 32 sk.
Banko; i Andra Klassen: för kanal- och sluss-anläggning till förenande af sjöarne Amungen och Mållången på gränsen mellan Stora Kopparbergs och Gefleborgs län, öppnande af kanal genom Ullereds sund i Wenern, kanals öppnande genom Kalfvesund mellan öarne Tjörn och Tjörnekalf i Bohusläns skärgård samt hamnbyggnader vid Amål, Grenna samt Wikens och Båå fiskelägen, tillsammans 218,03:1 R:dr 16 sk.
B:ko; anmälande härvid Styrelsen att densamma ansåge jemväl kanal- och sluss-anläggningarne vid Forshaga och Dejefors i Wermland och jernvägs-anläggningen emellan sjöarne Norra Barken och Wessman vara förtjente af ytterligare statsunderstöd, äfvensom öppnandet af lättare kommunikationsled från det inre af Jemtland till hamn i Norrige böra med sådant understöd befordras, ehuru af uppgifna anledningar Styrelsen ej kunnat i förslaget uppföra de för ifrågavarande tre företag erforderliga belopp.
Vidare hade Styrelsen, sorn i general-förslaget uppfört följande understödssummor: till vägarbeten: i första klassen B:ko lhdr 395,073: 16. i andra klassen „ ,, 170,123: 16. i tredje klassen „ ,, 28,758: 16. J 593,955: och till vattenaftappnings-ar beten: i första klassen B:ko lt:dr 177,846: 32. i andra klassen „ „ 177,996: 32. i tredje klassen ,, „ 52,279: 8. 408,122: 24. — i underdånighet hemställt, dels att, som dessutom åtskilliga vägundersökningar påginge, hvarom planer vore att införvänta, Kongl. Maj:t måtte föreslå Rikets Ständer, att till Kongl. Maj:ts disposition för anläggning och förbättring af vägar må afsättas en fond af 600,000 Bih. till R.
Prot. 1856 & 1857. 1 Sami. 1 Afd. 7 Iläft. 13 98 Bil. M 5 till Kongl. Majus Nåd.
Prop. M 1, om Statsverket .1856.
R:dr B:ko, att utgå med 200,000 R:dr under livartdera af åren 1858, 1859 oell 1860, — dels ock att, enär ibland vattenaftappnings-arbetena en del af 2:a klassens och alla de i 3:e klassen upptagna endast undantagsvis torde förtjena att ined bidrag underlättas, bos Rikets Ständer måtte begäras anvisande till Kongl. Maj:ts disposition, för understödjande af utdikningar och sjösänkningar, af 200,000 R:dr B:ko till utgående under åren 1857, 1858 och 1859, helst betydligaste delen af dessa medel hädanefter såsom hittills torde böra utgå såsom lån och dessa lå lyftas på en gång, när antagna kontrakt och bevis att arbetena blifvit påbörjade företeddes.
Enär det syntes Styrelsen lämpligare att, i stället för de vid de två sednaste riksdagarne å vägbyggnads-medlen anvisade summor till mindre hamnbyggnader och smärre årensningar, särskild fond härför blefve afsatt, oafhängig af förstnämnda medel, hade Styrelsen hemställt, att hos Rikets Ständer måtte föreslås anvisande af en särskild summa för ifrågavarande ändamål till belopp af 40,000 R:dr B:ko.
Som det visat sig, att den till expenser, resor och undersökningar för allmänna arbeten vid sednaste riksdag anvisade summa af 12,000 R:dr B:ko årligen lör åren till och med 1857 varit tillräcklig för sitt ändamål, ansåg
Styrelsen lämpligt att i detta hänseende fortfarande anvisades ett lika belopp, eller 12,000 R:dr årligen under åren 1858, 1859 och 1860.
Beträffande åter anslag till aflöning för Styrelsen öfver allmänna väg- och vattenbyggnader med dess tjenstebitrUden så väl i hufvudstaden som i landsortcrne, hvartill vid sistlidne riksdag anvisades 12,900 R:dr årligen till 1857 års slut, hade Styrelsen i underdånighet anfört, att det till en del vore beroende utaf de anslag, som Rikets Ständer till allmänna arbeten afsätta, huruvida större eller mindre belopp än det nyssnämnda kunde för Styrelsens och dess tjenstebiträdens aflöning under kommande tid blifva tillräckligt eller ej, men att, äfven med antagande att Styrelsens verksamhet icke utvidgades och att alltså förökning i tjenstebiträdenas antal ej blefve behöflig, numera likväl förekomme behof af förhöjning i tjenstemännens arfvoden till följd af den dyrhet, hvartill lefnadskostnaderna uppgått; hvadan Styrelsen, utgående från den synpunkt att alla kostnader för arbetsbefäl och administration vid statens jernvägsbyggnader komme att, på sätt sedan sednaste riksdagen egt runi, utgå af medel, som till dessa företag anslås, i underdånighet anhållit, det Kongl. Majit täcktes framställa proposition till Rikets Ständer om beviljande till Styrelsens och dess tjenstebiträdens aflöning af 17,966
B:ko årligen för åren 1858—1860, jemlikt följande förslag till aflönings-stat: 1 Öfverdirektör och Chef för allmänna väg- och vattenbyggnader, hvilken tillika är Chef för väg- och vattenbyggnads-korpsen (förhöjning från 3,000 Ridr till) R:dr 4,000: — — 1 Byrå-chef för tekniska detaljer, tillika Öfverste-Iöjtnant i nämnde korps, (förhöjning från 2,000 Ridr till) » 3,000: — — Transport: » 7,000: — — Bil, NI 5 lill Kongl. Majlis Nåd.
Prop. NI 1, om Statsverket 1856. 99 Transport:
R:dr 7,000: — —1 1 Kamererare och Kansli-ledamot (förhöjning från 1,333: 10. till) » 1,500: — — Tekniska biträden vid Styrelsens byrå:
En (förhöjning från 500 R:dr till) » 800: — — En (d:o från 450 ll:dr till) » 066: 32. — En (d:o från 400 R:dr till) » 500: r— — 1 Förste Kanslist och Registrator, (förhöjning från 600 R:dr till) » 800: — — 1 Andre Kanslist, (förhöjning från 366: 32 till) » 400: — — 1 Vaktmästare, (förhöjning från 250 R:dr till) » 300: — — 5 Distrikt-chefer, tillika Majorer i väg-och vattenbyggnads-korpsen, (förhöjning från 500 till 800 R:dr hvardera) » 4,000: — — 5 biträden eller Adjutanter hos
Distrikt-cheferne, (förhöjning från 300 till 400 R:dr hvardera) » 2,000: — — R:ko R:dr 17,966: 32, — Slutligen hade i afseende å anslag till aflöning åt lärare i väg- och vattenbyggnadskonsten vid Mariebergs läroverk, samt till stipendier åt de vid samma läroverk intagne clever i detta ämne, hvartill för närvarande och till 1857 års utgång vöre anvisade tillsammans 2,000 R:dr R:ko årligen, Styrelsen, i betraktande af såväl de stegrade lefnadskostnaderne, sorn ock det under de sednaste åren betydligt tilltagande och numera mot förr fördubblade antalet af omförmälde elever vid Marieberg, i underdånighet föreslagit, att för åren 1858, 1859 och 1860 måtte årligen få utgå till aflöning åt barare 2,000 R:dr R:ko och till stipendier åt elever likaledes 2,000 R:dr. b) Styrelsens för allmänna väg- och vattenbyggnader underdåniga memorial af den 23 sistlidne September, deruti anförts, att, uti ofvanomförmälda generalförslag rörande allmänna arbeten, Styrelsen äfven uppfört anläggning af jernväg öster om Wedevågs sjö från Linde till Frövi station vid Köping-Hult-banan nära Näsby kyrka med ett föreslaget låne-understöd af 400,000 R:dr
B:ko, under tillkännagivande likväl att planen för jernvägen då ännu icke till Styrelsen inkommit; — att sedermera Kongl.