Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rd<sdag väckte fråga om rättigheten för åboer å PresteKlockare- Annexe- och Mensal- med flere Hemman att lösa dem lill Skatte, var inom Högloflige Ridderskapel och Adeln, Högvördige Preste-Ståndet och Välloflige Borgare-Ståndet afgjord, genom bifall till Utskottets Betänkande, då Hedervärda BondeStåndels återremiss besvarades, och då anmärkningarne, som föranledt återremissen, icke gåfve anledning till något tillägg utan deremot till hufvudsaklig förändring uti hvad enligt 69 §.
Regeringsformen utgjorde Riksens Högloflige Ständers Beslut, kan Utskottet ej annat finna än Stats-Utskottets Betänkande n. ^ s t 311 alt föreskriften uti 4,0 §• af Riksdags •
Ordningen blifvit genom det sednare Ullåtanrlet iagttagen; heldst Utskottet icke kali af denna §. draga den mening, alf ett
Uu skott åligger jugå i vederläggning af gjöl-» de anmärkningar, hvilka, såsom här är fallet, icke innefatta några nya skäl celi således redan ingått i Utskottets pröfning uti ett ämne sorn ledan är afgjordt, utan synes deremot tillfyllestgörande, alt om de 3:ne Öfrige Ståndens Beslut underrätta det Stånd sorn återremitterat, hvilket är en följd deraf alt Riks-Slånden öfver-* lägga och besluta inom särskildte rum oell således icke känna hvars andras åtgärder.
Vid så väl detina soln förflutna Riksdagar har detta Expeditionstält blifvit begagnadt och af alla fyra Riks-Stånden gilladt; Och mängden af Riksdagsgöromålen påkallar bibehållande delaf, särdeles hos Stats-Utskoltet, der ärendernc aro öfverhopande och all ändamålslös skrifning bör Undvikas.
Stats-Utskotlet haf jemiiväl uti enahanda förhållanden som de, hvilka föranledt den af Bonde-Ståndet \cjorda 4 Sami. 4 Band. 'jii Stats-UtslotteU B e t ä n k a n d e n. tionssätt, och bör upplysa, att orsaken hvarföre Utskollet uti dess Utlåtande N:o 285 i anledning af Högloflige Ridderskapet och Adelns återremiss af frågan, om rättighet för Bergsmän att lösa Kronans Persedel och Tionde-Jern upptagit och omständligt besvarat anmärkningen, ehuru ärendet redan var af 3:ne Riks-Slånd afgjord, visar sig, af Betänkandet, vara den, att denna anmärkning afsåg en af Utskottets i Imf vini frågan föranledd särskild omständighet som förut icke varit under pröfning.
Enär det för öfrigt heror af Utskottets eget omdöme och bepröfvande, att bestämma innehållet af dess Utlåtanden, endast de ej afvika från grundlagens föreskrifter, lärer Hedervärda Bonde - Ståndet finna någon vidare åtgärd för Utskottet icke återslå, så väl vid ifrågavarande ålerremiss. sorn rörande de uti särskildle Protocoils-Utdrag af den 6:le nästlidne Augusti af enahanda skäl återförviste frågor, angående förändring af de hittills följde grunder för Skalle-lösen af Hemman i Hallands
Län, om anslag af medel till en Mvlirs aftappning, om nedsättning af Salt» pettergärden och angående Indeldte Infanterie-Regementernes Beklädnad; samt får i S ta Is-U tsk o tt e t s Betänkande» vaa 0 anledning af nu ankommet Protocolls-Utdrag, af den 11 i denne månad, tillkännagifvande Bonde-Ståndets fattade mening af Riks-Slåndons särskildte Beslut uti frågan om detta Expeditionssätt, för det Hedervärda Bonde-Ståndet förklarat att Utskot tet, som måste följa grundlagarne efter orcjalydelsen och ej anser sig berätligadt att dem lyda och som iske kan tveka att de Riks-Stånd, hvilka uti frågan sig yttrat, utgått ifrån samma grundsatts, tror sig uti det föregående hafva ådagalagdt att Utskottet eger grundade skäl att äfven hädanefter följa enahanda Expeditionssätt som hittills och hvaremot Bonde-Ståndet under förra delen af Riksdagens lopp icke gjort någon erindran.
Stockholm den 2» September 1823. <p4 Sta ts-U tsketlets Betänkandcn, N;o 482, Ankom den 37 Sept. jgaj, jVfcmoml, i fråga om den en del Rotehållare uti Jönköpings och Elfsborgs
Län ålagde nya Roterings - af giften, Hedervärda Bondc-Ståndet bär, vid S.talsUtskoltets under ]Y:o 3a2 afgifne Utlåtande, i anledning af väckte Motioner, örn upphörande eller nedsättning af den nya Böter i ngs-afgi flen inom Jönköpings och Elfsborgs Län, gjort anmärkningar, sorn ansetts föranleda till ärendets återremitterande; Och får Slats-Ulskoltet i anledning deraf till svar och Utlåtande lemna, att dess berörde Betänkande blifvit bifallet af Höglo.flige Bidderskapet och Adeln den 2:dra i denna Månad, af Högvördige Preste-Ståndet den. 39 nästlidne Julii och af Yälloflige Borgare-Ståndet den i;ste af Sta ts-U t slottets Betänk and en. innevarande Månad; Hvadan frågan alltså likmätigt 69 §. i Regerings-Formen är afgjord.
Stockholm den 20 September 182S.
Ankom den 57 Sept. 18^3- Riksens Håglöf!. Ständers Stats, samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotts Memorial, i anledning af gjorde anmärkningar vid dess yttrande, uti frågan om . - ' ; •- . - 726 Stats-Utskoltetsj Betänkanden. gester- och Norrbottens Läns sammanslående till ett Län.
Vid Stats- samt Allmänna Besvärs- och Lkonomi-Utskoltets den 16 sisllidne Julii gemensamt afgifne Utlåtande öfver väckt Motion, om \ esler- och Norrbottens Läns sammanslående till ett Län, hafva anmärkningar blifvil gjorde hos Hedervärda Bonde-Ståndet, sorn derföre återremitterat detta ämne till Utskottens åtgärd, men som de 3:ne öfrige Stånden, nemligen Höglofl.
Bidderskapet och Adeln den 22, Högvördige Preste-Ståndet den 11 och Välloflige Borgare-Ståndet den 6 nasti.
Augusti bifallit Utskottens yttrande, samt ärendeet alltså, enligt 6g §. i Regeringsformen är afgjordt; så kan någon vidare handläggning deråt icke lemnäs.
Utskotten vördsamligen f* anmäla.
Stockholm den 20 Sept. 182}^ * Stats-Utskottets Betänkande!). 727 N:o 484.
Ankom den *7 Sept. 1835.
Ständers Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskotts Memorial, i anledning af gjorde anmärkningar vid Betänkandet öfver frågan om förseglade anbuds afskaffande vid entreprenade auctioner.
I anseende till gjorde anmärkningar vid Stats- samt allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens den 3o sistl.
Julii gemensamt afgifne yttrande öfver väckte Motioner, «m förseglade anbuds afskaffande, eller om en förändrad ordning för dera» *28 Stats-UtskolteU Betänkanden; öppnande vid entreprenad Auctioner, liar Högloflige Ridderskapet och Adeln återremitterat detta ämne till Utskottens åtgärd.
Men som berörde Utlåtande är bifallet 'af de öfrige 3:ne Stånden nemligen af Högvördige PresleStåndet den 22, af VällofL Borgare-Ståndet den 29 samt af Hedervärda BondeSlåndet jemväl den 22 nasti.
Julii, samt frågan alltså likmätigt 69 §, Regerings-Formen är afgjord, så kan densamma lill någon ytterligare handläggning nu icke upptagas.
Hvilket Utskotten skolat vördsamligen anmäla.
Stockholm den ao Sept. i8a3* m St a 11 -II tskottetj Betänkande k. 7 N:o 485.
Aiikem den 27 Sept. 1S2>>.
Ständers Statssamt Allmänna Besvärs* och Ekonomi-Utskotts Memorial, i anledning af återremiss uti frågan om biträde af Stats - lerket till Mossodlingar i Skaraborgs Län.
Fid Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens, under N:o 370 afgifne, gemensamma Utlåtande, öfver den från Hedervärda Bonde - Ståndet remitterade Motion af Riksdags-Fullmägligen Johan 4 Sami. 4 Band.' 4^-* 7 3o St:» t« - Utskottets B e 15 n landen* Andersson från Skaraborgs Län, ofn biträ* de af Allmänna medel
Lill odling af de i södra delen inom nämnde
Län befintlige vidsträckta Mossar, hafva anmärkningar blifvit gjorde hos Vällofliee Borgare-Ståndet, sorn, i anledning deraf, återremitterat ämnet lill ytterligare handläggning af Utskotten; Men härvid få Utskotten vördsafpligétl anmäla, att berörde dess yttrande blifvit bifallet af Bögloflige Ridderskap pet och Adeln den i i samt af HögvÖrdige PresteStålidet och Hedervärda BondeSlåndet den 6 i nasti, månad; Hvarföre och då likmätigt 6g §.
Regerings-formen, ärendet sålunda är afgjordt, Utskotten icke kunna detsamma under vidare åtgärd taga.
Stockholm den i5 September i8a3.
Stats-U ts kottets Betänkande!!. ^3i ,N:o 486.
Ankom den 27 S^pt. 1823.
Ständers Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-£/tskotts Utlåtande, i anledning af vice Talemannen Jon Jonssons Motion, om ändring uti de angående Mörums Krono-Laxfiske utfärdade författningar* Från Hedervärda Bonde Ståndet har tili Stats- oell Ekonomi-Utskottens gemensamma handläggning blifvit remitleradt ett at vice Talemannen Jon Jonsson från Blekinge, till Ståndet ingifvel Memorial, deruti a 11 fores, att, sedan Kongl Maj:t uti Rådig skrifvelse tili Karamar-Collegium at den October sisth år, förklarat sig icke 7 3-i Stats-Uukettets Betänka uden. vilja laga omedelbar befattning med den lif iUskdiige Strandboer ocii Fiskare i Listers noll Bräkne Härader inom ofvannämnde
Län hos Kongl. Mäjrt i underdånighet gjorde ansökning, att som de i sin Fiskeri-handtering blifvit betydligen förnärmade genom de tiel efter annan, lill förmån för Mörums Krono Lax-Fiske utfå f lade prohibitiva Författningar, särdeles genom det stadgande som är vordet meddeladt mot fiskande af Lax i öppna Sjön elier Jlafsbugten inom en bestämd linien emellan Sternö Udde i Asarums och Listers Hufvud i Mellby Socken, det mätte, efter skeende undersökning och innan förenämnde då utarrenderade Krono LaxFiske, efter Arrende-årens slut, under nytt arrende blefve upplåtit, en mera inskränkt och lämplig gräns för Kronans rättighet till Laxfiske utanföre Mörums Ströms utlopp i Hafvet anlagas och fastställas; så liar vice Talemannen, Jon Jonsson i egenskap af Riksdags-Fulimäglig för Bräkne Härad, ansett sig böra detta ämne, såsom rörande en hel Landsorts bästa, till öfverläggning hos Riksens Ilögloflige Ständer framställa, dertill föranledd af öfvertygelsen om orimligheten af den utsträckning, man till förmån för Mörums Krono LaxFiske gifvit åt förbudet mot fiskande efter Lax i öppna Sjön af kännedom örn de till I / Sta la-U t s k o 11 e ts Betänkande n. 7 33 våldsamheter nära gränsande chicaner, som genom vakandet öfver detta förbud tillskyndas Ortens fiskare i begge Häraderne, samt af uppmärksamheten pä dea Allmänna förlust för landet, som mäste uppkomma deraf, att tusendetals Laxar nu årligen gå förlorade för Fiske-Näringen, heldst vice Talemannen funne det icke kunna roed något sken af rimlighet antagas, att alla de Laxar, sorn uppehålla sig inom den bestämda Linien, utgörande flere mil i omkrets, vandra uppåt Mörums Ström.
Genom en billig inskränkning i LaxFiskets alltförvult utsträckta område, har vice Talemannen Jon Jonsson förmodat någon särdeles nedsättning i Kronans nu ägande inkomst deraf viti ett afslutande nytt arrende icke skola inträffa, men derest och sådant skulle ske, har ansett en eftergift i en Regal rättighet icke böra vägras, då en hel Landsorts bästa det fordrar och således en vinst för det allmänna beredes; Och har vice Talemannen, i följd af allt della, hemställt, att någon åtgärd måtte vidtagas till befordrande af den äskade undersökningen, hvilken vid Ilärads-Rätten i orten borde verkställas i närvaro af Kronans Ombud samt Arrendatorerne af Mörums Kr o po Lax-Fiske, ;34 Stats-Ulskoltets Betan kan den, dervid vice Taiejnannen förment det lätteligen kunna ådagaläggas' huruvida den tanka man yttrat om enskilde
Fiskiegares i ätts iörnärmando genom förbudet emot fiskande efter Lax i öppna Sjön vore ogrundad elier icke, hvarjemte vice Talemannen uppgifvit, att ett sådant förbud icke existerat vid Hemmans refning och .Allmänna skattläggning, hvilken sednare äfven baft afseende A Laxfångsten, utan tillkommit under en senare tid, i oekonomisk väg, odi således utan iagttagande af den nödiga ferm, som Lagen föréskrifver i frågor om ägande rätt och dess frie utöf O «» ning; Och bär Riksdags-Fnllraägligen Oiof Månsson från Blekinge, uti hvad af vice Talesmannen Jon Jonsson blifvit anförd t, sig förenat, Åf de Handlingar, som uppå derom, i enlighet med 42 §•
Biksdags-Ord ningen gjör l anmälan, från Kammar-Expedition af Kongl, Maj:ts Cancellie kommit Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet tilihanda bar Utskottet inbemtadt:
Alt sedan, på sätt förberördt är, ålskillige Hemnnnsegare, Strandboer och Fiskare uti Listers Härad af Blekinge Län hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, att, after förutgången undersökning i Orten, Stats-Utskottets Betan ka liden '■35 en ny mera inskränkt och lämplig gläns mätte antagas och fastställas för Kronans rättighet tili Fiske efter Lax ulan före Mörums ströms utlopp i hafvet; Och Kongl.
Majit genom Nåhig Remiss, häröfver täckts iufordia Kongl. Kammar-Cof iegii jemte Dess Befailniugshafvahdes i nämnde Län underdåniga Utlåtande; Så Ilar Konungens Befallningshafvande uti algifvet underdånigt Memorial anmält: Att. det bemödande, sorn blifvit auvändt, för att ur Landshöfdinge-Ämbefels äldre handlingar anskaffa upplysningar om beskaffenheten af Mörums Krono Lax-Fiske och de rättigheter# detsamma tillkommer, varit frugUÖst, derföre, alt de till ämnet hörande handlingar icke till Ämbetet inkommit, elier och af det skäl, alt de blifvit förstörde vid den Carlscrona år 17.90 öfvergångne eldsvåda, som äfven försatt Konungens Befallningshafvandes Archi ver för förra tider i största oordning:
Alt Konungens Befallningshafvande emedlertid förmodade det i Kongl. Kammar-Colleginm finnas förvarade handlingar rörande de Rättegångar om Krono Laxfisket till dess gränser och utöfning, som tid efter annan blifvit förde både med Kronan och öfrige delegere emellan inbördes och hvaraf, enligt Konungens Befallningshafvandes förmenande, skujde vara alt inhemta, del alla möi - 7 36 Stats -TJ tskottels B e 12 n k a n d e n. liga frågor rörande detta Fiske blifvit både väckte och afgjorde; Att hvad de till förmån för Krono Lax-Fisket utfärdade prohibitiv» Fö.ifattningar äng in ge, Konungens Befallningshafvande vore ofverl vgad, att de grundade sig på ågångne laga kraftvunne domar celi åtgärder, ehuru, af redan uppgifven orsak, nödig upplysning derom icke kunde företes, och beträffande särskildt den Kungörelse, Konungens Befallningshafvande, under den io:ue April 1820, utfärdat, och hvarigenom e11 vite af 33 R:dr 16 sk. blifvit stadgadt för hvem det vara malte, som, utan skattlagd rättighet, från den 5 Pdars till den 5 October ärligen, i Morinus Ström vid Ekeholm samt i Skärgården och Fjorden inom Linien emellan Sternö udde och Listers Hufvud, förelogo sig utsättandet och begagnandet af hvad slags redskap som heist, hvarigenom Lax kunde fångas samt Kongl.
Mairt och Kronans Fiskerättigheter i någor måtto förnärmas; så vore delta förbud grundadt på de i Kungörelsen åberopade äldre Beslut, med förändring blott i beloppet af ansvaret, som efter tiden blifvit lämpadt; samt att för öfrigt den af Sökanderne väckte fråga skulle röra icke blott Möjums Krono Lax-Fiske, utan och mån g - S ta t s-Ut s ko tte ts B e tä n k a n d en. ^3^ mångfalldige egare af enskildte Lax-Fisken hela Mörums Å uppföre, hvilkas lättotvifvelagtigt komme att bero af Laxens mera eller mindre obehindrade ingång till Mörums Å. Kongl. Kammar-Collegium har i dess underdåniga Utlåtande jemnväl tillkännagifvit, del Collegium, efter den dess Ämbetsrum år 1802 öfvergångne eldsvåda, hvarvid handlingarne dels blifvit uppbrände, dels förskingrade, vore uturståndsatt att uppgifva alla de Författningar och åtgärder, som blifvit vidtagne till bevarande af ej mindre Mörums Krono Lax-Fiskes, än alla andra enskilda Fiskägares rätt; men då desse åtgärder till en stor del blifvit uppräknade i Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande, öfver Blekinge Län Kungörelse, d. 10 April 1820 och Konungens Befallningshafvande i dess underdåniga Utlåtande, utrett förhållandet i detta afseende; så funne Collegium sig böra dermed förena sig, med underdånig hemställan huruvida Kongl. Majrt skulle täckas omedelbarligen upptaga och pröfva Sökandernes underdåniga anhållan, såsom icke beledsagad med något enda skäl eller bevis; Och hade Kongl. Maj:t derefter till Collegium aflåtit Dess förutnämnde Nådiga skrifvelse 4:deSaml. 4:de Band. 4? 3R Sta ts-U t ske 11 e t s Betänka» den, af elen a3 sistl:
October, deraf befinnes, att Kongl. Maijt. äfven af det skäl, att frågan synts rora enskilde Fiskegares rätt, ansett sig icke böra med densamma taga omedelbar befattning.
Vid öfvervägande af ämnet finner Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, detsamma väl vata af sådan beskaffenhet, alt någon speciel pröfning deruti icke bör, änskönt inskränkning blifvit sökt i förmånerna för en af Kronans Lägenheter, om hvilkas förvaltning Riksens Ständer i 77 §.
Regeringsformen förbehållit sig att förordna, kunna Riksens Ständers tillkomma; Men, som den frihet till idkande af allt slags fiske hvilken genom 1, 6 och 10 i 2 Capitlet af Kongl. Maj;ts Allmänna Stadga och Ordning för Rikets Hafs- SkärStröm och Insjö Fiske af den 14 Novemb. 1766 blifvit medgifven att få fritt utöfvas, af hvar och en i öppna Hafvet och af Strandegare i Skärgårdar, desto heldre synts Allmänna Besvärs och Ekonomi-Utskottet vara förnärmad, genom det till förmån för Mörums Krono-Laxfiske gällande förbud mot fiskande efter Lax i Skärgården och öppna Sjön, på flere mils sträckning från Mörums Ströms utlopp i Hafvet, som de Authoriteter, hvilka Kongl, j Stats-Utskottets B stänk an den. 739 Majit i ämnet täckts hora, icke kunuatjjuppgifva, om och på hvilket Lagligt sätt Krono-Laxfisket i så vidsträckt grad utöfvade rättighet, att lägga hinder i vägen för fiskande efter Lax, tillkommit och blifvit befästad; så och enär fråga är, att undanrödja eli, efter utseende, obehörigt band på en af Rikets hufvudnäringer, samt tillintetgöra ett med andan af gällande för ■ fattningar och den i detta fall så naturliga rättigheten oförenligt tvång, anser Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet hvad af vice Talemannen Jon Jonsson blifvit andraget, böra i så måtto vara förtjent af Riksens Ständers uppmärksamhet, som Riksens Högloflige Ständer torde hos Kongl. Majrt anmäla sin underdåniga önskan, det täcktes Kongl. Majrt till utrönandg deraf, om Mörums Krono Laxfiske lagligen må ega rätt att utestänga Ortens Innevånare från idkande af Laxfiske inom Linien, emellan Sternö udde och Listers hufvud, förordna behörig undersökning, att i vederbörande Krono - Fulljnägtigs samt deras närvaro, hvilka kunna komma ifråga att en slik Fiske-rätt begagna, vid Härads-Rätten i Orten, på de sistnämndes bekostnad, företagas, dervid, i händelse frågan skulle befinnas äfven röra öfrige egare af Skattlagde Laxfisken i Mörums Å, tillfälle torde beredas Stats-Utskotlets Betänkan den.
Sökanderne, att få desse i Laglig ordning tillhörande inkallade.
Uti detta Allmänna Besvärs- «ch Ekonomi-Utskottets yttrande instämmer Stats-Utskottet destoheldre, som Stats-Utskottet, i anledning af Talemannen Anders Jansson Höckerts med fleres klagan öfver förment intrång uti Strandegares rätt till Fiskes idkande, i de tracter, der KronoFisken finnas, uti afgifvet Utlåtande N:o 294 som utaf 3:ne af de Respective RiksStånden blifvit bifallet, redan tillstyrkt en sådan undersökning, som bär ofvan af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet blifvit föreslagen.
Till Riksens Högloflige
Ständers närmare bepröfvande öfverlemnas detta vördsamligen.
Stockholm den 20 September i8a3. ■i: : • ' ■ ' ' .'
S tais-Ut skottets Betänkande!!, N:o 487.
Atikom den 27 Sept. i8«3> Riksens Högloft.
Ständers Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi- Z/tskotts Utlåtande, i anledning af de vid innevarande Riksdag väckte .Motioner, om upprensning af Clara Sjön.
Tili Stats- och Ekonomi-Utskottens gemensamma handläggning hafva blifvit öfverlemnade; från Ilögvördige PresteS tån de t:
Ett Memorial af Herr Comminister Flodin, som, med åberopande af ett af Herr Pastor Primarius, Doctor Wallin, vid 18 15 års Riksdag, i ämnet ingjfvet anförande, sökt fästa Riksens Stän - Stats-Utskottets
Be t änkan den, uppmärksamhet pä nödvändigheten af åtgärders vidtagande till uppmuddring af den inom Hnfvudstaden belägna Clara Sjön jemte den sa kallade Rörstrandsviken. hvarifrån, genom tilltagande uppgrundning, •osunda dunster spridas beli våda för hälsotillståndet inom Hnfvudstaden uppkommer; och från Väll olli ge BorgareStåndet:
Ett Memorial af Riksdags-Fullmägtigen för Stockholms Stad, Herr A. J. Hiesleiter, som äfven ansett utvägar böra vidtagas till förekommande af de menliga följder för sundheten, hvilka genom Clara Sjöns gyttgiga beskaffenhet visat sig och i framtiden ännu mera skola tilltaga; Och har Herr Hiesleiter tillika uppgifvit de åtgärder, hvarigenom den öfverklagade olägenheten, efler Herr Hiesleiters förmenande, säkrast skulle afhjelpas.
Ekonomi-Utskottet som först behandlat detta ärende, har dervid inhemtat, att, vid såväl iS15 års sorn 1817 och 18 årens Riksdagar, fråga hos särskildte Riksstånd äfvenväl blifvit vackt, angående bidrag af Stats-medfen till de inom och invid Huftudstaden varande träskartade
Sjöars och vattendrags upprensning eller igenfyllning, samt att Stats- och Ekonomi-Utskotten, som då jemnväl lill gemensam pröfning förehaft samma fråga, uti af - Sta ts-Utskottets
Be tä nk a n de n. ^43 gifne och utaf de Respective Riks-Stånden godkände Utlåtanden förklarat sig väl inse behofvet och angelägenheten af de Slätgärder, som till ifrågavarande Sjöars och Träsks försättande i ett för hälsan oskadligt tillstånd, blifvit föreslagne, men deremot icke kunna medgifva någon förbindelse för Staten, att till vinnande af detta ändamål, såsom Hufvudstaden enskildt rörande, med understöd tillhandagå; dock blef vid förstnämnde Riksdag, af Ekonomiutskottet tillstyrkt och derefter af Riksens Ständer lill Kongl. Majrt framförd den underdåniga önskan, att sådane mått och steg måtte vidtagas, hvarigenom mera uppmärksamhet, än hittills egt rum, matte fästas på befordrandet af större sundhet i Städerne i allmänhet, dertill, hvad Stockholm särskildt beträffade, medel, enligt er» hållen underrättelse, icke skulle saknas för den del, som fordrades till igenfyllning eller upprensning af de der bifintlige stillastående vatten.
Någon anledning till förändrade åsigler af förevarande amne finnér Ekonomi-Utskottet nu icke eller förete sig; och vid besvarandet af dc åter väckte Motio* lierne om biträde af Stats-medlen, till om - 744 S la t s-U tsko 11 e ts Betänkande n. besörjande af Clara Sjöns samt Rörstrands och Carlbergsvikarnes upprensning anser Utskottet sig således endast böra hänvisa till hvad i detta afsende tvänne gånger förut blifvit förklaradt.
— Med bibehållen öfvertygelse om nödvändigheten att genom desse vattens förbättrande eller igenfyIlning, undanrödja anledningarne till de farsoter och en ökad mortalitet, sorn, efter bestyrkte uppgifter, från deras osunda beskaffenhet leda sitt upphof, tror Utskottet si sr likväl icke helt och hållet böra till O sluta sin uppmärksamhet för ett ämne hvars natur kräfver deltagande; Och då Utskottet å ena sidan antager, alt det till stånd, som varit lemnadt till orenlighets utkastande i Clara Sjön, i betydlig mån bidragit till ställets osundhet samt å den andra bland skälen dertill, att få eller inga försök gjorts till Sjöns igenfyllande med tjenlige ämnen, det hufvudsakligaste vara, att ingen försäkran om kostnadsfri egande rätt å de nya tomterne blifvit lemnad dem, som om deras igenfyllning velat ingå i författning; så anser Utskottet sig häraf föranledt till den vördsamma tillstyrkan, att Riksens Högloflige
Stan - S tals-Utsko t tels B e tä n k a ii d e n. y.jS Ständer matie, tinder Åberopande af deras vid 1815 års
Riksdag aflåthe underduniga skrifvelse, om utvägars vidtagande till befordrande af slöfre sundhet i städerne, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl.
Maj:t sä vida specielle förordnaden härom icke skulle anses tillhöra Stadens enskilda styrelses försorg och på dess pröfning bero, i Kader låta befordra Utfärdandet af de föreskrifter, som kunna finnas tjenlige för att bringa Clara Sjön samt Rörstrands och Carlbergsv ikar ne i ett för sundheten inom Hufvtidstaden oskadligt tillstånd och hvarmed, Under förutsättning att Clara sjön borde igenfyllas till den del, som ej erfordras för bibehållandet af en öppen farled, ändamålet utan annan gravation för Hufvudstadens Innevånare, än som kan uppkomma genom kostnaden, lill denna farleds samt Rörstrands och Carlbergs-vikarnes uppmuddring, torde kunna vinnas, om med förbehållen optionsrätt för de intill Clara Sjöns Stränder angränsande Tomtegare, hvar och en som åtoge sig att innom viss föreskrifven lid med tjenliga amilen igenfylla någon del af sjön, försäkrades om fri egande rätt dertill, ulan 4 Sami. 4 Band. •j/[6 S t a t s-U t sk o 11 ets Betänkande?!. lösen, samt om tillika bestämdt förbud, öfver hvars iakttagande största vaksamhet borde bafvas, utfärdades emot all oreldigVjels utkastande i Sjon och särskildt tillräckligen aflägsen plats i stället dertill an vistes.