Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riks-bankens öfverstyrelse må ega genom ombud deltaga i revision af Hypolheks-förenings förvaltning och, om denna befunnits afvikande från faststäldt reglemente, eller med Banken afslutäde kontrakts-föreskrifter, så att derigenom
Bankens fordringar till större eller mindre del äfventyra», uppsäga fordringsbeloppen till successiv inbetalning C, 12 och 18 månader derefter; 2:o att, derest förestående förslag icke hlefve bifallet, Rikets Ständer måtte tilllåta, det En million Riksdaler Banko af Bankens medel må varda afsatt såsom kreditiv fond för Hypotheks-föreningar alt, intill nästa riksdag, emellan de redan oktrojerade fördelas, i förhållande till hvarderas låne-rörelse, dock icke till högre belopp för någon än 300,000 R:dr Banko, samt med vilkor: a) att före lyftning å den summa, som beviljas, Hypolheks-förening må till
Riks-banken aflemna motsvarigt belopp af sina med 4 procent ränta löpande, efter 6 månaders uppsägning betalbara obligationer; b~) alt samma räntefot må beräknas för de å kredilivet dragna summor; c) att lyftning å kreditiv icke må ske till lägre belopp än Ett Tusen Riksdaler och endast mot handskrifven assignation; Banko-Utskottets Betänkande, N:o 34. 27 d) att, om Bankens säkerhet det fordrar, dess Öfverstyrelse må ega att kreditivet till större eller mindre del uppsäga ,ti 11 inbetalning efter sex månader; samt af Friherre Raab och Riksdags-fullmäktigen Hvitman: att 1,200,000 R:dr Banko må å Rikets Ständers
Rank anslås till kreditiv åt de i Riket inrättade och med behörigen sanktionerade reglementen försedda Hypotheksföreningar, tinder följande .vilkor: l:o att 300,000
R:dr må vara det maximi-belopp, som skall kunna någon förening såsom kreditiv beviljas; 2:o att före lyftningen å beviljadt kreditiv
Hypolheks-förening skall ställa Banken fullgod, af Banko-fullmäktige godkänd, säkerhet för hela kreditivet; 3:o att utassignering och insättning å kreditiv icke må ske lill lägre belopp än 1,000 B:dr Banko, och derutöfver endast å jemna 1000-tal; 4:o att till utassignering begagnas handskrifna assignationer; 5:o att för de å kreditiv dragne summor Banken beräknar 4 procent ränta; samt 6:o alt
Banko-fullmäktige må ega alt kreditiven till större eller mindre del uppsäga, derest Bankens säkerhet skulle sådant fordra; börande i dylikt fall det till inbetalning uppsagda beloppet vara Banken godtgjordt sednast inom 9 månader derefter.
Till upplysning i och för denna frågas behandling, har Utskottet från vederbörande infordrat och får här framlägga förteckning öfver antalet och återstående kapi talbeloppet i fulla Riksdaler af de vid 1852 års slut inom hvarje län utestående lån mot pant af fast egendom på landet, och återbelalnings-skyldighet i sedlar, med särskild klassificering för lån, som primitivt utgått å 200, 300, 400 och 500
R:dr samt öfver 500 R:dr.
(Se Tab. N:o 2).
Herr Professor Agardhs och Herr Ekenmans motioner förutsätta, att utlåningen mot pant af fast egendom på landet skulle upphöra och de ingående afbetalningarne öfverlemnas till Hypotheks-föreningar, för att af dem utlånas på de vilkor, som för dessa föreningars lånerörelse är eller varder fastställd.
Genom bifall härtill komme Banken visserligen att befrias från en låne-rörelse, som är för Banken fremmande och vunne besparing i förvaltningskostnad, utan att lida någon förminskning i den afkomst, det i denna lånegren nedlagda kapital lemnar; men då af ofvanstående förteckning inhemtas, att antalet af lån å 200 R:dr och deröfver till 500 R:dr vid 1852 års slut utgjorde 2,577 st., och då Hypotheks-föreningarne icke torde kunna till ens 500 R:dr nedsätta minimum för sin utlåning, skulle, genom denna åtgärd, större delen af de mindre jordegarne uteslutas från möjligheten alt begagna detta för dem högst fördelaktiga låne-hiträde, och tvingas alt mera, än nu är fallet, anlita låne-understöd, som, i anseende till de dermed förenade återbelalningsvilkor, öka i stället att minska deras skuldsättning.
Dessa lån äro ock för fastighetsegare i allmänhet förmånligare än de lånebiträden, sorn erhållas af Hypotheks-föreningar; och i händelse sålunda denna fråga betraktas endast från synpunkten af den enskildes fördel, synes det Utskottet alt öfverflyttningen till nämnde föreningar af Bankens fastighets-lånerörelse skulle mera skada, än gagna.
Det är väl sant, att jemförelsevis lill hela antalet af fastighetsegare inom Riket högst få kunna komma i åtnjutande af låne-understöd i denna väg; men nämnde om - 28 Banko-Utskottets Betänkande, N:o 3i. ständighet torde icke utgöra tillräckligt skäl för vidtagandet af ett förfogande, hvilket komme att för åtminstone flertalet af dessa göra det omöjligt att belåna sin fastighet på de billiga vilkor, Banken, utan uppoffring, kan lemna.
Utskottet har i det föregående medgifvit, att den lånerörelse, hvarom nu är fråga, icke lämpar sig för en Riks-bank, som, med hufvudsakligt föremål att upprätthålla myntvärdet, följaktligen bör afse att de utlånade medlen hastigt kunna indragas, i fall penninge-ställningen sådant fordrar.
Härvid får dock ej lemnäs utan uppmärksamhet, dels att om förminskning af sedelstock genom indragning af låne-rörelse erfordras, svårighet icke möter att verkställa innehållning af de årligen ingående kapital-afbelalningarne, och dels att, enär Bankens ifrågavarande fordringar äro till största delen grundade på säkerheten i jordegendom inom ett vanligen ganska lågt taxeringsvärde och salunda innebära fullkomlig säkerhet, desamma, om behofvet det kräfver, kunna användas såsom hypothek för af Banken upptagande lån.
Huruvida förändringen må komina att leda till någon vinst för det allmänna eller särskildt för jordbruket, torde vara ganska tvifvelaktigt.
Enda följden af förändringen kunde lätteligen blifva ytterligare utsträckning af Hypotheks-föreningarnes utlåning, en åtgärd, om hvars gagnelighet meningarne åtminstone ännu synas vara delade.
Afböjandet af ytterligare utländsk skuldsättning från Hypotheks-föreningarnes sida för framtiden och större förminskning af redan varande dylik skuld torde väl svårligen häraf vara att emotse, och i och med detsamma förfelades ock en af de förnämsta orsakerna för åvägabringandet af en i de enskilda förhållandena mäktigt ingripande förändring.
Hvad särskildt frågan om krediten för Hypotheks-föreningar beträffar, har Utskottet skolat anföra, att, då framställning i denria syftning vid förra riksdagen af Rikets Ständer förkastades; då Banken för det närvarande icke är i tillfälle att till sådana kreditiv afsätta nödigt kapital; då Hypotbeks-föreningarne, genom den åt deras obligationer tillerkända belåningsrätt i såväl Banken och derunder lydande Låne-kontor i Götheborg och Malmö, som Rikets Ständers Riksgälds-kontor, har utväg att få på kortare tid obligationer nu belåuta och såmedelst bereda sig penningar för tillfälliga behof; samt då svårighet för Hypotheks-föreningarne icke bör möta att försälja sina obligationer i mån som medel erfordras för utlånings-rörelsens bedrifvande; så har Utskottet, uppå dessa med de flera skäl, som skulle kunna anföras mot lämpligheten deraf, att Banken förmedelst kreditiv understödjer Hypotheks-föreningar och med dem likartade låne-inrättningar, skolat 27:o afstyrka bifall till Herr Friherre A. C. Raabs, Herr Professor Agardhs, Herr J. F. Ekenmans och Riksdags-fullmäkligen G.
Hulimans ofvanberörde motioner.
Beträffande föreskrifterna i reglementets 174 §., angående utlåningen mot pant af fast egendom i Städerna och på Landet, har annan förändring icke blifvit föreslagen, än att 1852 års taxeringsvärde måtte, i stället för 1846 års enahanda värde, läggas till grund för låne-suminans bestämmande.
Enär likväl, med afseende å de i sednare åren högt uppdrifna taxerings-värdena å en del fastigheter, det icke synes vara Banko-Utskottets Betänkande, N:o 34.
29 skäl att vidtaga en förändring, som skulle leda till förminskning af säkerheten för de lån, Banken i denna rörelse utgifver, har Utskottet icke kunnat biträda detta af Riksdags-fullmäktigen Anders Andersson från Skaraborgs län inom Bonde-Ståndet väckta förslag: och som Utskottet ej har något att erinra vid öfriga stadganden i omförmälda §., får det härigenom hemställa, att densamma må erhålla följande lydelse: 28:o. Mom. b.
Cirkulations-kapitalet mot inteckning i fast egendom bestämmes till en summa af 6,500,000 R:dr Banko, deruti inberäknadt beloppet af de från Banken utgifna, ännu oguldna lån, mot återbetalnings-skyldighet i silfver, hvilka följaktligen, i mån som de inflyta, till denna låne-fond ingå. Mom. 2.
Vid denna belåning gälla följande hufvudsakliga bestämmelser: a) hvar och en i Sverige bosatt och under Svenska lagarne lydande medborgare är berättigad att af lånefonden erhålla delaktighet, då den erbjudna panten finnes med författningarne enlig och innebär den för Banken nödiga säkerhet. b) Det bestämda cirkulations-kapitalet af 6,500,000 R:dr fördelas sålunda, att 5,650,000 R:dr hållas tillhanda för inteckningar i egendom å landet och 850,000 R:dr för inteckningar uti bus och jord i Städerna utom Stockholm. c) Grunden för låne-summans bestämmande förblifver 1846 års taxerings-värde, enligt behörigen styrkta utdrag af vederbörande taxerings-längder; och må, efter pröfning i hvarje särskildt fall, hälften af delta värde kunna såsom lån meddelas, mot pant af fast egendom på landet samt stadsjord, men allenast en tredjedel af samma värde mot pant af hus i städerna utom Stockholm; dock under iakttagande, att maximi-summan för låntagare ej i något fall får öfverskridas.
Är pant, derå lån sökes, besvärad med inteckning, egande förmånsrätt framför det sökta lånet, afdrages beloppet af samma inteckning jemte 3 års ränta derå från den del af taxerings-värdet, hvarutöfver lån icke får meddelas. d) Afdenna fond må högst 6000 R:dr till en låntagare utgifvas, samt mindre lån än 200 R:dr ej beviljas.
Till innehafvare af förut i Banken belånad fastighets-pant utgifves ej såsom nytt lån större summa, än hvad som utgör skillnaden emellan dess redan innehafvande lån och nämnde maximibelopp af 6000 R:dr.
1 afseende på lån, som af bolagsmän samfäldt sökas, gäller det stadgande, att den bolagsman, som förut enskildt häftar för lån till ringare belopp än 6000 R:dr, kan för sin andel i bolaget erhålla så mycket som fordras till fyllnad i denna summa, eller, om han åtagit sig delaktighet uti ett bolagets gemensamma lån, derjemte ega sin enskilda lånerätt öppen för hvad utöfver hans andel i sådant lån belöper; samt att för öfrigt i de fall, då intressenter antingen redan häfta för fulla låne-beloppet, elfer icke kunna Banko-Utskottets Betänkande, N:o 34. styrka sig vara frie från förmynderskap, uppbörd ni. m., eller på annat sätt brista i erforderliga prestanda, afdrag sker på dessas andelar, utan inskränkning af de öfrigas lånerätt. e) Å lånen beräknas 4 procent ränta. f) Årliga inbetalnings-skyldighelen utgör 6 för 100 om äret af lånets primitiva summa, och fortfar oafkortad till dess allt är liqvideradt; åliggande det dock Bankens Kommissarier, att derförutan, vid omsättningar af beviljade lån, infordra en större inbetalning, derest det skulle befinnas, att den pantsatta egendomen betydligt fallit i värde.
Upplupen ränta och förskjutna låne-påkoslnader godtgöras vid hvarje skeende betalning, och hvad deraf sedan öfrigt är, minskar kapital-skulden.
Såsom pant antagas: a) på landet: frälse-, berustade och andra skalte-säterier, råoch rörs- samt andra frälse-hemman och lägenheter, frälse-skatlehemman och lägenheter, bergs-frälse-bemman och lägenheter, kronoskatte-rusthåll och andra krono-skatte-hemman och lägenheter samt jernbruk, belägna på egen säteri-, frälse- eller skatte-grund och försedda med egna underlydande hemman, äfvensom de så kallade hyttor i bergslagen, hvilka, ehuru ej upptagna under vanligt hemmantal, ega tillydande jord; kommande jordens betydlighet och värde vid sådana jernbruk, hyttor och lägenheter alt blifva enda grunden för deras iåne-rältighet. b) i Rikets släder, med undanlag af Stockholm: hus och byggnader, som blifvit försäkrade antingen i Städernas Allmänna Bran dslods-b o lag, eller i Skånska Brand)orsäkrings-inrättning en, eller i Götheborgs tiga Brandstods-förening, samt tomter, arf och egna åkrar och vretar i och utom städerna, dock under iakttagande, vid belåningen af hus och byggnader, af de särskilda föreskrifter, hvilka linnas intagna uti Usta afdelningen 29:de punkten af Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse den 13 Maj 1830.
På stenhus, som hädanefter i rikets städer, utom Stockholm och Götheborg, uppföras och förses med brandbotten, stentrappor och stengolf i förstugorna, meddelas företrädesvis lån, enligt de grunder i öfrigt, hvilka äro stadgade i afseende på lån mot pant af fast egendom i städerna.
Vid omsättning på ny egares namn af sådana äldre Banko-lån mot pant af fastigheter i städerna, hvilka, enligt Rikets Ständers Banko-Utskotts protokolls-utdrag af den 26 Januari 1830, fått bibehållas, sedan styrkt blifvit, att panterna äro försäkrade antingen uti allmänna brandstods-bolaget.
Skånska brandförsäkrings-inrättningen eller Götheborgs nya brandstods-förening, skall särskild borgensförbindelse, utan afseende å brandförsäkringen, men för del fall, då panten vid utmätning ej uppgår till Bankens fordran, aflemnas för det belopp, som af den nye egaren får öfvertagas.
I afseende på låne-handlingarnes pröfning och beskaffenhet, samt hvad för öfrigt med lånens utgifvande gemenskap eger, länder till efterrättelse hvad hittills stadgadt finnes; Fullmäk - Banko-Utskottets Betänkande, No 34. 31 tige dock förbehållet att föreskrifva sådana jemkningar, sorn kunna af behofvet påkallas.
Fullmäktige tillse, att granskning aflånehandlingar, som till Banken blifvit inlemnade eller inlemnas, så tidigt af vederbörande Kommissarier verkslälles, att antingen lånet, i händelse tillgångarne det medgifva, kan utbetalas, eller anmärkningar, i fall sådana förekomma, meddelas lånsökanden eller hans ombud inom 14 dagar efter lånehandlingarnes inlemnande, derest icke sjukdom eller annat förfall skulle göra sådant omöjligt; börande å qvittenserna öfver ränte- och kapital-afbetalningar antecknas ej mindre beloppet af de lånepåkostnader, Banken förskjutit och som genom då skedd betalning blifvit godtgjorda, än äfven, enligt läne-afdelningens böcker, lånets återstående oguldna kapitalbelopp, efter nästföregående inbetalning.
I afseende på Bankens lånefordringar mot pant af hus i städerna, utom Slockholm, bör årligen infordras, så väl upplysning från vederbörande Magistrater, huruvida de löftesmän, hvilka för lånen iklädt sig ansvarighet. lefva och fortfara att vara vederhäftige, som underrättelse angående brandförsäkrings-afgiflernas fortsatta inbetalning, på sätt uti ofvan åberopade punkt af 1830 års Kongl. Kungörelse (innes, såsom vilkor lör husegares låne-rätlighet, föreskrifvet.
Hvad dernäst angår 175, 176, 177 och 178 §§. i Reglementet, så och jemte det Ulskdltet skolat tillstyrka 29:o alt mom. 3 af 176 §., angående uppsägning af fastighetslånen hos de gäldenärer, som icke afsäga sig rättigheten att erhålla anmanings-räkning, måtte, såsom varande ett öfvergångs-stadgande, hvilket numera icke erfordras, få från blifvande Reglemente uteslutas; hemställer Utskottet, ali de öfrige §§. må, tillika med Irsta och 2:dra mom. af nyssnämnde 176 §., i besagda Reglemente inflyta, under särskilda momeuter i den §., hvilken kommer att motsvara 174 §., uppställda sålunda: 30:0 Mom. 7.
Vid omsättning af lån iakttages, att förändring i det fastställda årliga afbetalningsbeloppet icke får ega rum till följd deraf, att panten till annan egare öfvergått.
Då hos Banken sökes att få lån genom fördelning omsätta, hvarmed förstås, att, när en pant, hvarå lån från Banken är vordet meddeladt, genom försäljning eller på annat sätt, öfvergått till särskilde egare, desse hos Banken begära, att hvar för sig få den på hvars och ens hemmanslott belöpande andel af lånet fördelad och på eget namn omsatt, iakttages, att den del af panten, som genom fördelningen frånskiljes, ingått i ursprungliga lånesumman för minst så mycket, som det minimi - Banko-Utskottets Betänkande, N:o 34. belopp, hvilket får såsom lån mot pant af faslighet från Banken utgå; skolande sökanden med behöriga handlingar styrka, att Banken uti den eller de fråndelade och hvar för sig intecknade fastighets-lotterna eger lika och icke sämre förmånsrätt, än Banken förut i den odelade panten innehaft. Mom. 9.
Anmaningsräkning utfärdas hädanefter icke till den som i Banken undfått lån mot pant af fast egendom och återbetalnipgs-skyldighet i sedlai*, men underlåtit att å lånets årsdag ränte- och kapital-afbelalningen fullgöra; skolande sådan ränte- och kapital-afbetalning af honom erläggas inom tre månader från nämnde årsdag, vid det för underlåtenhet häraf stadgade äfventyr; dock höra de verkställande vid tillämpningen häraf icke förbise, att ändamålet är att tvinga tröge gäldenärer till ordentlighet, men ingalunda att skada den, som antingen några dagar efter den utfästa tiden 'eller ock med för ringa belopp erlagt föreskrifven årsinbetalning.
Till upplysning för låntagaren skall, vid såväl utgifning af nytt lån, som omsättning af redan erhållet, honom eller hans ombud meddelas en tryckt promemoria, upptagande lånets nummer, tiden då det utgått, lånets belopp, årliga inbetalningssumman samt underrättelse om den påföljd, som drabbar låntagaren, derest lian underlåter att, inom stadgad tid, ränteoch kapital-afbetalningen verkställa; och skola enahanda upplysningar meddelas i de qvittenser, som utfärdas öfverN fullgjord betalning.
Morn. 11.
Men skulle, efter pröfning af förekommande omständigheter, Bankens säkerhet anses sådant fordra, eller gäldenären blifvit det föregående året lagsökt för års-inbetalningen; så må Konungens Belällningshafvandes handräckning anlitas för hela det återstående lånets indrifning, genom den intecknade fastighetens utmätning och försäljning, på sätt lag och författningar i allmänhet föreskrifva; dock må Bankens Kommissarier, i händelse den utmätta fastigheten vid en eller två auktioner icke uppgår till Bankens hela fordran, då kunna bestämma hvarest ytterligare skeende auktion skall förrättas, antingen å länets Landskansli eller å tingsstället i det härad eller tingslag, der egendomen är belägen; och är det Konungcus Befallningshafvande ålagdt, alt, då handräckning till fastighets utmätning af Banken äskas, sådan handräckning skyndsamt meddela; alt tillse, det Bankens säkerhet varder i allo iakttagen, samt att, i enlighet med Kongl.
Kungörelsen den 22 December 1818, vid dylika exekutiva försäljningar, likaledes vid ansvar tillse, icke allenast att egendomen ej bortgår under Bankens fordran, om hvars belopp till auklionsdagen tidig uppgift dessförinnan bör, på anfordran, från Banken meddelas, utan ock att salubref icke utfärdas förr, än med bevis från Banken styr - Banko-Utskottets Betänkande, N:o 34.
33 kes, att nämnde fordran blifvit till fullo liqviderad, eller angående lånets omsättning på köparens namn mea Banken öfverenskommits; äfvensom Konungens Befallningshafvande bör, i de läll, då en å Bankens fastighets-pant utlyst exekutiv-auktion, af en eller annan anledning, varder inställd, med näst derefter afgående post till Banken insända utdrag af det vid tillfället å Lands-kansliet deröfver förda protokoll.
I händelse tre eller flera auktioner å fastighetspant varda förgäfves anställda, skall från Konungens vederbörande Befallningshafvande upplysning införskaffas, huruvida sådant härleder sig från fastighetens ofördelaktiga beskaffenhet eller från särskilda förhållanden i orten; hvarefter, såvida anledning förekommer att full betalning för Bankens fordran ej kan utur panten utgå, utan att särskild lättnad i köpeskillings-liqviden varder en blifvande köpare beviljad, Fullmäktige ega att bestämma huru i thy fall vidare skall förhållas.
Likaledes tillstyrker Utskottet: 31:o alt 179 §., angående belåning af in tecknade och pä Banken transporterade skuldebref, må bibehållas oförändrad, så lydande:
Utaf den för belåning af fastigheter, så i städerna, som på landet, enligt §.
174 afsatta fond, utgifvas jemväl lån mot pant • af till viss man eller ordres ställd skuldförbindelse, lydande å bestämd summa och till betalning förfallen efter föreskrifven uppsägningstid, samt behörigen inlecknad uti sådan fastighet, som i Banken får belånas, och försedd med transport, antingen på innehafvaren eller på Rikets Ständers Bank; dock med iakttagande af de föreskrifter, rörande grunden för låne-summans belopp in. m., som i allmänhet skola följas vid låns meddelande mot inteckning i fast egendom, äfvensom under öfriga, här nedan stadgade vilkor, nemligen: a.)
Vid låne-beloppets bestämmande iakttages, att afdrag sker ej mindre för en summa, motsvarande den lagsöknings-kostnad, som för Bankens säkerhet jemväl skall vid fastighetslåns sökande intecknas, än äfven för den ränteskillnad, hvilken kan uppkomma, då uti den såsom hypothek aflemnade förbindelsen lägre ränta än 4 procent är förskrifven. b.)
Det särskilda skuldebref, lånsökandeu har att, jemte hypotheket, aflemna, skall innefatta alla de vilkor och förbehåll, som äro stadgade uti de skuldförbindelser, hvilka till Banken afgifvas för lån mot pant af fast egendom. c.) Lånsökanden, hvilken alltid bör. vara samma person, som hypotheks-utgifvaren, skall hos vederbörlig domstol i staden eller å landet hafva anmält, det han mot hypothek af en inför domstolen företedd förbindelse ernar upptaga lån i Rikets Ständers Bih. till B.
Prot. 4833 & 4834. 6 Sami. 4 Afd. 42 Baft. 5 34 , Banko-Utskottets Betänkande, N:o 34.
Bank, hvilken anmälan bör vara uti intecknings-protokollet antecknad samt bevis deröfver låne-handlingarne bifogas.
Likmätigt 180 §. i Reglementet, åligger det Banken, att inom ett belopp af 80,000 R:dr banko utgifva s. k.
Skijtes- och Odli/igs-lån.
Dessa lån tillkomma personer, som, lill följd af äldre skiftes-författningar, efter 1823 gjort eller, på grund af sedermera gällande skiftes-stadgar, nödgats och än vidare nödsakas göra utflyttningar från byar och hemman samt i förening dermed inrätta nya bostäder.
Angående betalnings-viikoren och Bankens säkerhet för ifrågavarande lån, som utgifvas inom ett maximum af 2000 R:dr och ett minimum af 200 Il:dr, stadgas bland annat: att 2 procent årlig ränta beräknas från lånens ut-assignering; att återbetalningen af kapitalet tager sin början efter tre är från lånens utgifningsdag och verkställas sedermera med en femtedel årligen, på det alt hela lånet må vid åttonde årets slut vara inbetaldt, samt att till säkerhet för låne-summan utfärdas skuldebref, antingen försedt med borgen eller åt följ dt af inteckning uti lån-sökanden tillhörig egendom.
Med afseende derå att denna låne-rörelse vore för Bankens verksamhet mera fremmande, tillstyrkte Banko-Utskottet vid sednaste riksdag, att densamma mätte Banken frånskiljas; men Rikets Ständer behagade icke då att till Utskottets förslag lemna bifall.
Utskottet har sådant oansedt, vid granskning af reglementets föreskrifter i denna del, tagit i öfvervägande, huruvida icke skälmå förefinnas att förnya den af föregående Banko-Ulskolt gjorda framställning.
Härvid har Utskottet ej kunnat undgå att instämma uti den förut yttrade åsigten, att denna låne-rörelse, hvilken är att betrakta såsom en nödhjelps-anstalt för högst få personer inom samhället, ingalunda lämpar sig för en Riks-bank, som förnämligast bör afse att den låne-rörelse, han bedrifver, är fotad på sådana grunder, att det derför använda kapital kan, utan omgång, blifva tillgängligt, i fall omständigheterna sådant fordra.
Detta är icke förhållandet med låne-rörelsen för skiften och odlingar, hvilket ganska lätt inses vid betraktande af de föreskrifna återbetalnings-vilkoren.
I delta Betänkande har Utskottet tillförene uttalat den förhoppning, att Rikets Ständer, genom bifall till de af Utskottet framlagda förslag, täcktes befria Banken från åtminstone någon del af den låne-rörelse, hvilken tillkommit under tider, då låne-inrättningar saknades, som hade till föremål att bispringa sådana lån-behöfvande, hvarom nu är fråga.
Utskottet tvekar sålunda destomindre att fortsätta den en gång beträdda banan, att söka från Banken afskilja för densamma olämplig låne-rörelse, som endast derigenom åt Bankens verksamhet kan gifvas en för sä väl honom sjelf, som den allmänhet, hvilken med honom har beröring, i alla afseenden nyttig och fördelaktig riktning.
På grund af hvad Utskottet nu anfört och enär