Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdag väckt fråga om tillåtelse för rusthållare alt, under krig, emot en bestämd afgift i penningar, varda befriade från skyldigheten alt remontera och ersätta förlorade bevärings-, remtygs- och utredningspersedlar m. m., Rikets Ständer, med hänsigt dertill, alt de drvga och kännbara kostnader, som genom krigstillfälligheter uppkommande förluster så väl af hästar, som af omförmälda persedlar, ofta tillskyndade enskilde rustande, skulle lättare bäras, i den mon de jemnare fördelades, uti skrifvelse den 6 Februari 1841 (N:o 218) icke allenast i underdånighet anhållit, att Kongl. Majit täcktes låta höra vederbörande rusthållare, huruvida de skulle vilja ingå den öfverenskommelse sins emellan att, vid infallande krig, från krigets utbrott, en för alla och alla för en, proportionaliter ansvara för de skador, som kunde träffa Regementets eller Corpsens häslar, bevärings-, remtygs- och utredningspersedlar m. m., eller om rusthållarne hellre önskade, att slaten, emot en viss årlig afgift af deni till Kronan, öfvertoge ansvaret för ersättningen af så väl hästar, som persedlar, i hvilket fall det likväl skulle åligga staten att vid krigets slut hålla både de förra och de sednare i tjenstbart och dugligt skick de rustande tillhanda, utan ock i underdånighet framställt den önskan, att, efter det rusthållarne sig i ämnet yttrat, Kongl.
Majit måtte, uti Nådig Proposition till Rikets Ständer, föreslå den ändamålsenligaste och således för de rustande minst betungande utvägen till sådan ersättning; så har Kongl. Majit, uti högstberörde den 2 sistlidne Augusti aflåtne Proposition, gifvit Rikets Ständer tillkänna, att Kongl. Majits och Rikets Krigs-Collegium, enligt erhållen Nådig befallning, samt, under förutsättande för öfrigt, ej mindre alt karl- och hästmunderingarue, äfvensom hästbeslag, ehuru icke i Rikets Ständers unBih. till R.
Prot. 1845, 4 Sami. 2 A/d. 7 Haft. 1 2 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Bet., N.-o 31. derdåniga skrifvelse uttryckligen nämnda, ansåges innefattade bland den materiel, bestående, utom hästar, af bevärings-, remtygs- och utredningspersedlar m. m., livars underhållande i krigstid skulle utgöra föremål för förslaget till ruslbållarne, än ock att samma förslag icke för närvarande rörde Jemtlands Bäst-JägareCorps irsta sqvadron eller Bobus Läns Regementes Södra eller Rusthållsbataljon, enär den förres materiel underhölles, genom Krigs-Collegii försorg, af den så kallade Jemtlands Reserv-medels-Cassan , till hvilken rusthålls me med penningar utgjorde sina rustnings-praestationer och den sednare, eller Bohus Läns Regementes Rusthålls-bataljon, blifvit, till följd af Kongl. Majrls Kådiga Bref den i\
November 1842, försatt på Infanteri-fot för en tid af jo år, under hvilka bataljonens bevärings-, remtygs- och utredningspersedlar bekostades af Kongl.
Majrt och kronan, samt beklädnaden af kronan och rusthållare till hälften hvardera, låtit för hvarje af de öfriga indelta Cavallen- eller från Cavallen' till Infanteri förvandlade Regementen och Corpser, med ledning af sednaste upphandlings-pris, approximativa calculer öfver värdet å ryttarehästen samt alla till ryttarens eller soldatens personella och hästutredning hörande persedlar upprätta och till Kongl. Maj:ts vederbörande Befallningshafvande afsända, med föreläggande alt, på sätt och i den ordning, Kongl.
Maj:ts ofvanberörde Nådiga bref den 11 Mars 1841 stadgade, infordra de rustandes yttrande öfver det af Rikets Ständer framställda alternativa förslag.
Ehuru Krigs-Collegium af de till Collegium insände protocoll vid de med de rustande eller deras ombud i förenämnde afseende hällne sammanträden inhemtat, att hvarken det ena eller andra alternativet af ifrågavarande förslag blifvit af de rustande vid något Regemente eller Corps ovilkorligen antaget, samt härtill komme, att, vid åtskilliga föregående tillfällen, svårigheter likaledes mött för tillvägabringandet af då foreslagne förändringar i det af ålder gällande och vid flera Riksdagar öfverklagade sättet för rustningsskyldigheternas utgörande, hade Krigs-Collegium likväl, då de fleste rusthållare, det oaktadt, synts önska förändring i hvad, som funnes stadgadt om de af ruslbållen utgående prestationer, men den af Rikets Ständer alternativt föreslagna ansvarigheten för staten att ersätta under krig ti made skador å hästar och persedlar, emot en viss årlig afgift af rusthållarne, i Collegii tanke icke blott innebure en rubbning af indelningsverkets grunder, utan äfven, i ovissheten om ett krigs utgång, kunde för kronan medföra betydlig förlust, och derföre icke heller kunde af Collegium tillstyrkas, uti afgifvet underdånigt betänkande af den 29 December 1843, hemställt, att Stats- samt Allm. Bcsv.- och Ekon.-Ulsk. Bet., IV.-o 31. 3 följande, med irsta alternativet i Rikets Ständers framställning hufvudsakligen öfverensslämande, förslag malte Rikets Ständer meddelas, nemligen :
■ :o att rusthållarne vid samtlige till cavallen indeldte, beridna och afsotne regementen och corpser, med undantag af Jemtlands Häsl-Jägarecorps esta sqvadron och Bohus läns regementes södra bataljon, skulle ingå den öfverenskommelse att, gemensamt och till lika belopp för hvarje helt rusthåll, ersätta alla förluster och skador, som å de hvart och ett sådant regemente eller corps tillhörande hevarings-, beklädnads-, personella, utrednings- och rem tygs-persedlar, hvilkas anskaffning och underhållande, jemlikt gällande författningar, rusthållarne ålåge, kunde under krig inträffa från och med den tid, då regementet eller corpsen, eller ock någon del deraf, lör fälltjenstgöring uppbröle, tilldess nämnde tjenstgöring upphörde, eller det utcoinmenderade och under kriget ej afgångna manskapet till hemorten återkomme; 2:0 att, med undantag af rusthållarne vid förutnämnde sqvadron af Jemtlands Häsl-jägare-corps, ej allenast de rustande för alla numer vid öfriga indeldta beridna cavalleri-regementen och corpser, utan ock, i händelse från cavalleri till infanteri på viss tid förvandlad indeld trupp skulle, efter ingånget hästvacance-contracts tilländalöpande, till cavalleri återgå, rusthållarne för de numer, hvilkas manskap före utbrott af krig tilläfventyrs komme att å nyo uppsitta, åtoge sig enahanda ersättningsskyldighet för hvarje indeldt beridet cavalleri-regementes eller corps hästar, sadelmundering och hästbeslag, 30m i förra punkten i afseende på ryttarens utredning vore omförmäld; 3:o att den ersättning, hvilken sålunda , efter den ena eller andra af förestående 2:ne punkter, kunde drabba vederbörande rusthållare, icke skulle komma i fråga att utgå, förrän så väl förlusten, som det belopp, hvilket Krigs-förvaltningen till densarnmas godtgörande förskottsvis erlagt, blifvit behörigen styrkt.
Vid öfvervägande af hvad i detta ämne förekommit, och i betraktande deraf, att ju allmännare eller vidsträcktare den ifrågasatta föreningen mellan rusthållarne kunde blifva, densamma destomer skulle motsvara sitt ändamål, eller en jemnare fördelning af rustningsbesväret under krig, hade Kongl. Maj:t funnit tillvägabringandet af serskild förening inom hvarje regemente eller corps icke företrädesvis böra sökas, utan helst en gemensam förening beredas mellan alla rusthåll i riket, hvilkas innehafvare lunne med sin fördel förenligt att deruti ingå, oberoende af de rustande för an - 4 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-lJt sk. B. t., N.o 31. fira numer, i fall desse vägrade att i en sådan förening deltaga, dock att harvid nödig skillnad mellan de beridne och de afsutne regementena iagttoges.
På grund häraf har Kongl. Maj:t nu föreslagit Rikets Ständer: att, med undantag af Jemtlands Häst-Jägare-Corps och Bohus läns regementes södra bataljon, med hvilka serskilda förhållanden egde rum, rusthållarue vid öfriga rusthålis-regementen och corpser i riket må, vid nya sammankomster, erbjudas att, lill vinnande af den åsyftade lindringen i rustningsbesväret under krig, ingå gemensamma öfverenskommelse!', samtlige rusthållarne vid de beridne regementena och corpserna serskildt, och samtlige rusthållarne vid de afsutna serskildt, att, efter den andel, som på hvarje rusthåll kunde belöpa, icke allenast ersätta alla förluster i hästar eller persedlar, som under krigstjenstgöring kunde för de i öfvorenskommelsen deltagande rusthållen inträffa, utan ock under tiden lör persedlarnes underhåll ansvara ; kommande hvarje rusthållare sålunda i tillfälle att, utan hinder af det beslut, hvaruti de öfriga rusthållarne kunde stanna, härutinnan handla, såsom han för sig fönnonligast ansåge; dock att, der flere delegare funnes i samma rusthåll, alla dessa borde om beslutet sig förena, så framt den föreslagna öfverenskommelsen skulle anses halva blifvit för rusthållet antagen; och skulle för öfrigt de rusthållare, som till en början möjligen kunde hysa betänkligheter vid detta på deras gemensamma fördel beräknade förslags antagande, icke utestängas från möjligheten alt sedermera derpå ingå, hvadan Kongl.
Maj:t ansåge en praescriptionstid för rättigheten att i öfverenskommelserna deltaga först framdeles lämpligen kunna af Kongl. Majrt i Nåder bestämmas.
Då likväl ersättningen för under krig inträffade förluster eller underliålls-kostnader icke skulle ifrågakomma att af rusthållarne utbetalas, förr än densammas belopp blifvit tillförlitligen utredt, ville Kongl Maj:t fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på nödvändigheten, att de utgifter, som i omförmälde afseenden kunde uppkomma, förskottsvis bestriddes af den blifvande krigsfonden, för att sedermera, lill Statsverkets godtgörande, fördelas på vederbörande rusthållare, hvilka i stället blefve berättigade att återfå så väl hästar som persedlar i tjenstbart skick.
Vid den Kongl. Propositionens föredragning hos Ilederv.
BondeStåndet, halva Jan Pehrsson från Upsala län och Pehr Pahlsson från Christianstads län, med hvilka flere af Ståndets ledamöter sig förenat, uttalat den åsigt, att de föreslagna föreningarne mellan rusthållarne i riket, att ge - Stats- samt Allm. Bess•.- och Ekon.-Utsk.
Bet., IV.o 31. *> mensamt ersätta under krig inträffande förluster å rusthålls regementenas hästar och persedlar, icke skulle medföra någon lindring i rustningsbesväret, men alt ett sådant ändamål snarare vore att påräkna, om Staten öfvertoge ersättnings-skyldigheten, emot en viss, från krigets utbrott till dess slut, af hvarje rusthåll utgående afgift, som föreslagits till ett belopp al 5o Ralf Banco årligen.
Jemlikt erhållne remisser å högstberörde Nådiga Proposition, jemte hvari i anledning deraf inom Bonde-Ståndet yttradt blifvit, åligger det Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten att med utlåtande i ämnet till Rikets Högloft.
Ständer inkomma; och få Utskotten, för fullgörandet häraf, till en början anmäla, alt Utskotten af de handlingar i detta mål, hvilka från Landtförsvars-Departementets Canzli-Expedit on serskildt blifvit till Utskotten öfverlemnade, inhemtat följande: att uti de aproximativa calculer, Krigs-Collegium låtit upprätta och Konungens vederbörande Befallningshafvande meddela, kostnaderne för ryttare-hästen, samt alla till ryttarens eller soldatens personella och häst-utredning hörande persedlar beräknats vid Lif-Regementels Dragon-Corps till B:co R:dr 4° i „
Lif-Regementets Husar-Corps - - - 414: 44 \
H:’'_ ,, Smålands Husar-Regemente - 4I,: 4 ,uppfaget tili „ Skånska Husar-Regementet - 424: 38 yj0 R dl „ Skånska Dragon-Regementet - 388: 3a „
Lif-Regementets Gienadier-Corps - - io5: 25 Andra Lif-Grenadier-Regementet - - gg: 46 f „ Smålands Grenadier-Bataljon - g2: 7 „ "'Westgötha Regemente - - - gi: 3g att, vid de mellan Kongl. Maj:ts Befallningshafvande och rusthållarnc eller deras ombud, dels sqvadrons- och compagni-vis, dels härads-vis hållna sammanträden, första alternativet:
Det rusthållarne skulle, vid infallande krig, frun krigets utbrott, en för alla och alla för en, proportionaliter ansvara for de skador, som kunde träffa regementets eller corpsens hästar, bevärings-, remtygs- och utrednings-per sedi ar m. m., blifvit, dels med flere eller färre förbehåll och villkor, dels eventuelt, för den händelse sednare alternativet icke komme att bifallas, antaget, vid Lif-Regementets Dragon-Corps, af de rustande inom Upsala och Gefleborgs län; 6 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Bet., N.-o 31. vid Lif-Regementets Husar-Corps, af rusthållarne i Södermanlands län oell den inom Örebro län förlagda vestra Nerikes sqvadron; vid Smålands Husar-Regemente, af rusthållarne i Konga härad samt en del rustande inom Uppvidinge och Kinnevalds härader i Kronobergs län, och vid Staby sqvadron inom Calmare län; vid Skånska ldusar-Regementet, af majoriteten bland de rustande i Malmöhus och afen del inom Christianstads län; vid Skånska Dragon-Regementet, af pluraliteten bland rusthållarne så väl i Malmöhus som Christianstads län; vid Lif-Regementets Grenadier-Corps , af de ^rustande i Westmanlands Irenne numer i Stockholms och tjugutvå numer i Södermanlands län; vid andra Lif-Grenadier-Regementet, af rusthållarne i Östergöthlands och eventuelt af de uti Calmare län; och, vid Westgötha Regemente, af rusthållarne inom Skaraborgs län; att andra alternativet:
Det Staten, emot en viss ärlig afgift af rusthållarne till Kronan, öfver loge ansvaret för ersättningen af sä väl hästar som persedlar, i hvilket Jall det likväl skulle åligga Staten att, vid krigets slut, hälla både deJorra och de sednare i tjenstbart och dugligt skick, de rustande tillhanda, antagits jemväl under vissa uppgifna förbehåll, vid Lif Regementets Dragon-Corps, af en del rusthållare inom Stockholms län; vid Lif-Regementets Husar-Corps, allenast till syftningen, af de rustande inom Skaraborgs, och af större delen bland dem inom Örebro län; vid Smålands Husar-Regemente, af rusthållarne inom Jönköpings och Calmare län ; vid Skånska Husar-Regementet, af sex numer inom Christianstads län; vid Lif-Regementets Grenadier-Corps, af sextionio rusthåll i Södermanlands län; vid Andra Lif-Grenadier-Regementet, af rusthållarne i Calmare län; vid Westgötha Regemente, af rusthållarne inom Kullings, Marks, Vedens och Kinds Härader af Elfsborgs län; samt vid Smålands Grenadier-Bataljon, af de rustande inom Jönköpings län; Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Bet., N.-o 31. 7 att deremot hvarken första eller andra alternativet kunnat antagas af de rastande vid Smålands Grenadier-Bataljon inom Kronobergs län, af majoriteten bland de rustande vid Lif-Regementets Dragon-Corps inom Stockholms och Skånska Husar-Regementet i Christianstads län, eller af en del rusthållare vid Lif-Regementets Dragon-Corps inom Upsala län, vid Smålands Husar-Regemente inom Kronobergs och Jönköpings län, vid Skånska Husar-Regementet inom Malmöhus län, vid Skånska Dragon-Regementet inom Malmöhus och Christianstads län, samt vid Westgötha Regemente inom Elfsborgs län; äfvensom att något utlåtande i ämnet icke inkommit från rusthållarne vid Lif-Regementets Husar-Corps inom Westmanlands län; att de invändningar och betänkligheter, som emot förslaget hufvudsakligen förekommit, bestå deri, hvad första alternativet beträffar, dels att ersättningsansvaret för de i krig timade skador å hästar och persedlar, skulle drabba rusthållarne, en för alla och alla för en, och rustningsbördan derigenom falla tyngre pä svaga rusthåll, dels att den gemensamma ansvarigheten icke blifvit inskränkt till hvarje sqvadron eller compagni för sig, synnerligast när Regementet vore förlagdt i flere provincer, och, i motsatts härmed, att ansvarigheten inskränkts inom ett Regemente, och icke vore utsträckt till Rikets alla rusthållare, samt, vidkommande sednare alternativet, att beloppet af den afgift, staten fordrade för ersättningsansvarets öfvertagande,
icke blifvit uppgifvet; hvarförutan emot förslaget i dess helhet blifvit anmärkt, att detsamma icke omfattade så väl freds- som krigstid; och slutligen att, utom meranämnde till de rustande sednast framställde förslag, angående förändrad ordning för rustnings-praestationernas utgörande, förslag i enahanda syftning blifvit tid efter annan väckte och af Kongl. Maj:t rusthållarne meddelade.
I afseende härå anse sig Utskotten böra tillkännagifva, att, till följd af Rikets år i8a3 församlade
Ständers derom gjorda underdåniga begäran, Kongl. Maj:t lät till de rustande göra framställning om en årlig afgifts erläggande, till anskaffning och underhåll af bevärings-, remtygs-, karl- och hästmunderings-persedlar samt hästbeslag, vid indelta Cavalleri-Regemenlena , samt af bevärings-, remtygs- och munderingspersedlar vid de till Infanteri förändrade Cavalleri-Regementen, jemte beklädnads- och Bevärings-Directioners inrättande till anskaffningens besörjande och medlens förvaltning.
Denna afgift skulle vara uträknad i förhållande till slitningsvärdet på ett år af alla ofvannämnde persedlar, efter gällande pris, med antagen dubbel brukningstid för persedlarne emot hvad, som upptoges i beklädnadsstaten för Kron-Prinsens Husar-Regemente, om truppen vore Caval - St rits- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. BetN.-o 31. leri, samt för Konungens dåvarande Eget värfvade Regemente, om truppen vore Infanteri, med tillökning derutöfver af tjugu procent i årliga kostnadsbeloppet för persedlarnes underhåll och till ersättande af tillfälliga förluster; och skulle berörde, för fredstid utgående afgift höjas med femtio procent, när Regementet eller någon del deraf uppbröte till fälttjenstgöring.
Då likväl största delen af de rustande uppå denna framställning icke ville ingå, men Rikets Ständer, vid påföljda eller 1828—i83o årens Riksdag, under öfvertygelse om nyttan af berörde anstalt, förmodade, att, efter undanrödjande eller förminskande, i hrad möjligt vore, af de olägenheter, dem de pustande af den nya inrättningen sig föreställt, en förnyad proposition i detta afseende skulle af de rustande med större beredvillighet emotlagas, bade Kongl. Majrt, på af Rikets Ständer föreslagne förändrade grunder, låtit uppgöra project till förnyade framställningar till de rustande, dels om inrättandet af Directioner för anskaffning och underhåll i fredstid, vid indelte, beridne och afsutne Rusthålls-Regementen och Corpser, af manskapets beklädnads-, remtygs- och bevärings-persedlar samt, vid Cavalleriet derjemte, af sadelmunderingar och hästbeslag, dels om en serskild passevolance mellan krigsfonden och de rustande, till beredande af lindring och bestämdhet i de utomordentliga kostnader, som för de rustande under ett fälttåg vore oundvikliga, hvilken sednare framställning skulle göras endast till rusthåU larne vid de Regementen och Corpser, hvilkas samtliga sqvadroner och compagnier på den förra ingått.
Vilkoren för den sålunda för en tid af femton år föreslagna nya anstalten voro hufvudsakligen, att rusihåliarne, under fredstid, skulle årligen i penningar erlägga en, med ledning af sednast anskaffade munderings-kostnad och calculerade brukningstid, uträknad afgift, tili underhåll af redan befintlige och upphandiig af nya bevärings-, beklädnads-, remtygs- och sadelmunderingspersedlar samt hästbeslag, hvilken afgift skulle till oförminskadt belopp utgöras intill det år, då ny mundering bchöfde åt truppen anskaffas, hvarefter afgiften för den följande tiden skulle å nyo bestämmas och rusihåliarne ega att tillgodonjuta det öfverskott eller tillskjuta den brist, sorn kunde i Regements-Directionens Cassa förefinnas, samt att rustbållarne, under krigstid, skulle, emot befrielse från ifrågavarande persed ars anskaffning och underhåll, årligen erlägga, för de commenderade numren, till General-Krigs-Commissariatet dubbla beloppet af den årliga afgift, hvilken under de nästföregående fem fredsåren blifvit i medeltal till Regements-Direetionen inbetald.
Vidare blef, i afseende på ordnin geu - Stats- samt Allm.
Bcsv- oell Ekon.-Ulsk. Bet., Avo 31. 9 gen för de rastandes hörande Öfver nyssberörde framställningar, föreskrifvet, att omröstning skulle anställas af de rustande, sqvadrons- eiler compagnivis sammankallade å Lands-Canzliet i det län, der största nurnerstyrkan af sqvadronen och compagniet vore förlagd, vid hvilka sammanträden borde iagttagas, att hvarje helt rusthäll finge aflemna en röst, men att, då flere interesseuter funnes i ett rusthåll, de före sammanträdet borde sig förena om ett och samma beslut; att de frånvarande rusthållarne komme att åtnöja sig med de närvarandes beslut; att endast vid de Regementen eller Corpser, der alla sqvadroner eller compagnier ingått å den Nådiga Propositionen, det nya anskaffningsoch underhållssättet komne att införas, och att omröstning öfver den sednare delen af Propositionen, eller angående passevolance med krigsfonden, endast skulle ega rum, om Regementet eller Corpsen sålunda befunnes hafva ingått å Propositionens förra del.
Enligt hvad Kongl. Maj:ts vederbörande Befallningshafvande, efter i sådant ändamål hällne sammanträden med de rustande, hos Krigs-Collegium anmält, och Collegium, i skrifvelse den 19 April 1833, till Kongl. Maj:t i underdånighet inberättat, hade pluraliteten af de rustande vid samtlige beridne ochafsutne indeldle Cavalleri-Regementen och Corpser med Nej besvarat den i första rummet framställde proposition, angående underhållssättet under fredstid, vid hvilket förhållande propositionen om en viss afgifts erläggande under krigstid icke kunnat till omröstning hos de rustande förekomma.
EfLer det Utskotten sålunda redogjort för de åtgärder, som till befrämjande af en länge önskad och till behofvet erkänd jemnare fördelning af rustningsbördan, samt deraf påräknad lindring för den enskilde rusthållaren, blifvit i sednare tider, ehuru hittills fruktlöst, vidtagne, gå Utskotten att sitt yttrande i detta vigtiga ämne nu afgifva.
Härvid få Utskotten tillkännagifva, att, för den händelse, Utskotten varit i tillfälle att inför Rikets Ständer framlägga ett förslag, som, utan eftergift eller nedsättning i statens, enligt rustnings-contracten, egande fordringsanspråk hos de rustande i allmänhet — om än naturen af dessa anspråk skulle förändras — beredde de rustande individuel större lindring i rustnings-besväret, än som af det i förevarande Kongl. Proposition föreslagna sättet för rustnings-persedlars underhåll och ersättande under krig må kunna hem tas, Utskotten icke skulle hafva underlåtit att ett sådant förslag till Rikets Ständers pröfning Bill. till Ii.
Brot. 1844, 4 Sami. 2 AJd. 7 Hdft.t 2 .10 Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Ulsk. Bet., lY.-o 31. framställa, helst Utskotten hysa den öfvertygelse, att det rusthållarne tillförene meddelade förslag om ingående af en passevolance med Kongl. Maj:t orh Kronan, för ersättning af i krig förlorade persedlar, skulle för rusthållarne vara den förmoidigaste anstalten, så framt passevolance-afgiften blefve bestämd till ett någorlunda billigt belopp; men då Utskotten måst antaga, att ett förslag af denna beskaffenhet, enär detsamma hvarken rönt någon väsendtlig framgång bos de rustande sjelfve, eller blifvit i den Nådiga Propositionen förnyadt, således icke vunnit Kongl. Maj:ts Nådiga bifall; samt
Utskotten destomindre kunna ens approximativt uppgifva något belopp för den afgift, mot hvilken, utan rustningsbördans ökande, Kronan skulle magta passevolancen sig åtaga, som bestämmandet deraf är beroende på kännedom af alla till hvart och ett Regemente och Corps hörande rustningspersedlars både antal och slag samt värden och brukningstider; finna Utskotten sig icke böra föreslå Rikets
Ständer att med någon underdånig framställning i en sådan syftning till Kongl. Maj:t ingå.
Då, vid sådant förhållande, det förslag, som i Kongl.
Majrts Nådiga Proposition innefattas, synes anvisa den för hand varande tjenligaste utväg för åstadkommande af en jemnare fördelning af rustnings-besväret under krig, samt tillika innebär den i föregående till de rustande i detta hänseende gjorda framställningar saknade förmon, att, derest en del rusthåll icke funne för sig fördelaktigt att i de projecterade föreningarna ingå, sådant icke skulle hindra föreningarnes afslutande mellan öfriga rusthåll, med öppen rätt för de förre alt sedermera i föreningarne deltaga; hafva Utskotten funnit sig böra hemställa, att Kongl. Maj:ts högstberörde Nådiga Proposition må af Rikets Ständer bifallas, men Rikets Ständer derjemte hos Kongl.