Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majits nådiga bref den 20 November 1816 fått sig ålagdt att årligen utgifva till understöd för stadens uppfodrings- och läroverk, utom hvad af stadskassan för detta ändamål förut utgjordes; anförande kommissionen såsom skäl för denna yrkade befrielse, att berörda åläggande skett under vilkor af tolagens utgående till då faststäldt belopp, hvilket nu skulle blifvit betydligen nedsatt, samt att staden derförutan till läroverken bidroge vida mera än andra städer enligt författningarna och 1820 års skolordning vore ålagdt; 2:o det belopp af omkring 13,000 Rdr, som stadskassan skall nödgas årligen utgifva för kronouppbördsverket i hufvudstaden, i afseende hvarå Drätselkommissionen förmenat, att då förhållandet med Stockholm vore i så målto annorlunda än med andra städer, att kronouppbördsverket i nämnda stad, med dess betydliga uppbörd, vore fullkomligen skiljdt från uppbörden af stadens enskilda medel, hvilka af serskildt aflönade uppbördsmän och direktioner uppbures och förvaltades, det vore billigt, att den af Stockholms stad enskildt bestridda kostnad för kronouppbörden hädanefter borde, så framt den icke helt och hållet kunde öfverflyttas från stadens på kronans stat, åtminstone genom ett ökadt bidrag från kronans sida, 3 efter behörig utredning, inskränkas till ett belopp, som icke öfverskrede de utgifter, hvarmed de öfriga städerna för enahanda ändamål jemförelsevis voro be tungade; 3:o en del af kostnaden för underhållet af de i stadens häkten förvarade fångar, hvilken kostnad år 1845 uppgått till 15,579 Rdr 10 sk. 8 rst.; hemställande drätselkommissionen i underdånighet, huruvida stadens kostnad för fångars underhåll och vård icke rätteligen borde inskränkas till sådana, hvilkas mål vore på stadens kämners- eller rådhusrätters ransakning och pröfning beroende, eller af den beskaffenhet, att de till dessa domstolar borde hänskjutas, och att staden deremot måtte uttryckligen befrias från underhåll af sådana fångar, hvilka i stadens häkten insattes, men vore af den egenskap, att de, enligt gällande författningar, borde på kronans bekostnad i allmänna häkten förvaras; 4:o den utgift, stadskassan, till följd af Kongl, landttulls- och accis-stadgan den 19 September 1776, vidkännts till uppgifvet belopp af omkring 2,000 Rdr årligen, för byggande och underhåll af Tullhus- och Tullbyggnader i staden, i afseende hvarå Drätselkommissionen underdånigst förmält, att, enär, enligt åberopade stadga, Stockholms stad, såsom ersättning för ofvanherörda byggnads- och underhållsskyldighet,
blifvit tillförsäkrad
Vt i accisen och hälften i de så kallade bakugnspenningarna eller husbehofsbageri-accisen, men denna intrad från och med 1811 upphört samt stadens rättighet till uppbärande af tolag å utländska varor, hvilka land- eller sjövägen från andra inrikes orter hit ankommit, till följd af Kongl, brefvet den 28 Augusti 1845, jemväl försvunnit, kommissionen ansåg billigheten fordra, det staden från merberörda åliggande befriades; 5:o en del af den från stadskassan nu utgående afgift för underhållandet af polisinrättningen i hufvudstaden; hvarvid
Drätselkommissionen förklarat sig villig att, efter den reglering dermed, som komme att tillvägabringas, till efterkommande af Kongl. Maj:ts i denna fråga yttrade nådiga åsigt, å sin stat för ifrågavarande ändamål till och med år 1848 uppföra ett belopp, motsvarande det, som af Öfverståthållareembetet blifvit äskadt, utgörande uti serskilda uppgifna afgifter tillsammans 21,275 Rdr, utom statsverkets nuvarande anslag 15,000 Rdr; samt 6:o de 10,000 Rdr, som vore till Serafimerlazarettet anslagna, för betäckande af hvilken utgift, i händelse fortfarandet deraf skulle finnas bchölligt, Drätselkommissionen förklarat sig ej kunna föreslå annan utväg, än att de å Finska tolagen under föregående år gjorda, i behåll varande, besparingar, uppgående till 12,827 rdr 17 sk., måtte, så långt de räcka, dertill användas, intilldess tillgång till erforderliga inkomster för lazarettet kunde beredas och af Kongl. Maj:t anvisas.
Drätselkommissions förevarande underdåniga framställning, än ock en genom direktionen för Serafimer - 4 lazarettet i underdånig skrifvelse den 20 Februari nästlidet år gjord framställning om fortfarande af det från Finska tolagsmedlen hittills uppburna årliga bidrag af 10.000 r:dr, Kongl. Maj:t, som under den 19 November ofvannämnda år i nåder bifallit, att nämnda bidrag finge för samma år utgå af den återstående behållningen af berörda tolagsmedel, förklarat
Sig vilja rörande dessa frågor i nåder inhemta Dess och Rikets Statskontors och Kommerskollegii underdåniga utlåtande, hade bemälde kollegier under den 4 Maj innevarande år med sådant utlåtande inkommit och dervid i underdånighet upplyst och anfört: l:o Hvad beträffade de 10,000 r:dr, som stadskassan årligen utbetalade till Stockholms läroverk; att Kongl. Maj:ts nådiga bref af den 20 November 1816 till Öfverståthållareembetet, med fastställd förnyad stat för Stockholms stad, innehölle: att Kongl. Maj-1 i nåder bifallit, det stadens tolags- och tomtöreafgifter samt stämpel- och vågpenningarne i packhuset finge från 1817 års början till det af Öfverståthållareembetet i underdånighet föreslagna belopp uppbäras, nemligen, tolagen till dubbelt belopp, emot hvad 1812 års Kongl, bref stadgade, af alla inkommande och utgående handelsvaror, samt 30 procents förhöjning å stämpel- och vågpenningarna i packhuset, men att från och med nämnda år af stadens medel årligen skulle utgöras till understöd för stadens uppfostrings- och läroverk, utom hvad af stadens kassa till storskolans vidmagthållande utgjordes, 10.000 r:dr, att efter framdeles af Kongl. Majit i nåder fastställande grunder användas.
Denna stadens kassa åliggande utgift till bidrag i aflöningen för lärarepersonalen vid det från så kallad storskola till gymnasium förändrade undervisningsverk hade väl uppkommit enligt stadens eget medgifvande, under förbehåll af tolagens ingående till stadens kassa, efter de då bestämda grunder och till påräknadt belopp; hvadan, enär de förändringar, som med tolagens beräkning sedermera egt rum, icke åstadkommit minskning uti stadens deraf kalkulerade inkomster, utan deremot tillökning, hvilket upplystes af från Stadskamererare-kontoret begärd och erhållen samt i underdånighet bilagd uppgift, enligt hvilken tolagsiokomsterna utgjorde: år 1816, 90,428 r:dr 21 sk. 2 rst., hvaraf stadskassans andel 51,156 r:dr 56 sk. 11 rst.; år 1826, 174.820 r:dr 3 sk., deraf stadskassans andel 95,257 r:dr 19 sk.; år 1856, 180,204 r:dr 3 sk., deraf stadskassans andel 96,108 r:dr 41 sk.; och år 1843, 131,864 r:dr 29 sk., hvaraf stadskassan tillkom 80,994 r:dr 22 sk., samt således stadskassans inkomst af tolagen, såsom följd af den i tolagsafgiften flera gånger i nåder beviljade förhöjning och genom utvidgad och lifligare handelsrörelse blifvit ökad till nära tredubbelt belopp, emot hvad den vid nämnda tidpunkt eller år 1816 utgjorde; det skäl väl bortfölle, som Drätselkommissionen från förändrad reglering af tolagen velat hemta till be - frielse från bidraget till undervisningsverkets i hufvudstaden underhållande; roen då bekostandet af undervisningen vid gymnasier och lärdomsskolor egentligen vore ett statsbestyr, eller en utgift, som i allmänhet af statsmedlen bestredes, samt Stockholms stads drätsel, såsom i underdånighet uppgifvet blifvit, vore i den ställning, att fortfarandet af detta bidrag icke kunde ega rum utan ökad taxation å stadens skattskyldiga borgerskap och näringsidkare, saknade kollegierne ej anledning till den underd. hemställan, det Kongl. Maj:t måtte i nåder allåta proposition till Rikets nästsammanträdande
Ständer om beviljande af motsvarande anslag å statsmedlen med 10,000 r:dr årligen, hvarigenom staden kunde från denna utgift befrias. 6-o Då direktionen öfver Serafimerlazarettet, uti afgifvet yttrande öfver Drätselkommisionens underdåniga förslag till åstadkommande af det för lazarettet beviljade bidraget, i underdånighet anfört, att denna inrättnings inkomster, som til! en väsendtlig del bestode af räntor å enskilde donationer, skulle, enär inrättningen icke åtnjöte någon sjukvårds ersättning af Stockholms stad, hvilken dock af denna inrättning egde den största fördel, genom förlusten af det årliga bidrag.
10,000 r:dr, som inrättningen, jemlikt Kongl, brefvet den 5 December 1828. hittills åtnjutit af finska tolagsmedlen, blifva otillräckliga och göra det till nöd vändighet att antingen minska sjuksängarnas antal, hvilket snarare behöfde ökas, eller ock för fattiga sjuka, hvilka nu vore från all afgift fria, äska betalning af de församlingar de tillhörde, äfvensom i någon mon öka afgiften för betalande patienter, hvilken nu erlades med 8 sk. om dagen, men kollegierna om förhål landet med administrationen af berörde inrättning samt om dess inkomster och utgifter icke hade vidare kännedom, än att till detta lazarett vore på riksstatens 8:de hufvudtitel anslagna årligen 3,900 r:dr, hvaremot kostnaderna vid samtliga länslazaretten i riket, likasom öfrige sjukvården, utan bidrag af statsmedlen måste besörjas af länens innevånare, hade kollegierna ej annat att i denna fråga yttra, än att i underdånighet öfverlemna till Kongl. Maj:ts nådiga bepröfvande, antingen det måtte finnas åligga Stockholms stads innevånare att fylla den brist i behofvet för Serafimerlazarettets utgifters bestridande, som genom bidragets från finska tolagsmedlen upphörande kunde, efter föregången undersökning om förhållandet, verkligen förefinnas, eller nådig framställning till Rikets Ständer om bristens fyllande med statsanslag må göras, eller ock
Direktionen åligga att bereda inrättningen ökad inkomst medelst bestämmande af Dågon mindre afgift af församlingarna för deras fattiga sjuka, som å lazarettet njuta sjukvård, samt genom höjande af afgiften för betalande patienter.
Då det genom handlingarna i detta mål vore tillförlitligen utredt och ådagalagdt, att ett betydligare missförhållande egde rinn emellan Stockholms stads inkomster och utgifter, hvilket icke utan väsendtliga olägenheter kunde afhjelpas genom ökade afgifter å handeln och rörelsen eller genom uttaxering på stadens invånare, ansågo
Hvad slutligen angick fortfarandet af det anslag utaf 10,000 r:dr, som, jemlikt Kongl. Maj:ts nådiga bref den 3 December 1828, hittills utgått till Serafimerlazarettet utaf finska tolagsmedlen, så, enär, på sätt Direktionen för nämnda lazarett i underdånighet anmält, ifrågavarande anslag vore för denna inrättnings bestånd, enligt de dermed afsedda ändamål, fortfarande oumbärligt, hemställde Statsrådet i underdånighet, att, då samma inrättning, utom de fördelar, den såsom sjukvårdsanstalt för Stockholms stad medförde, jemväl vore, såsom en bildningsanstalt för yngre läkare, utaf väsentlig nytta för staten, hvilken sålunda skäligen syntes böra, vid nu inträffade förhållanden, i någon mån bidraga till fyllande af ofvannämnda, genom upphörandet af anslaget från finska tolagsmedlen uppkomna brist, Kongl. Majit alltså måtte i nåder föreslå Rikets Ständer att för sådant ändamål, utöfver de på 8:de hufvudtiteln redan anvisade 5,300 r:dr, ytterligare för Serafimerlazarettet å samma hufvudtitel bevilja ett årligt anslag af 4,500 r:dr, då statsverkets årliga bidrag skulle komma att utgöra tillsammans 10,000 r:dr; hvaremot Statsrådet destoheldre ansåg billigt, att Stockholms stad bidroge med de 5,500 r:dr, hvilka härefter årligen erfordrades till betäckande af återstoden af det för lazarettet å finska tolagsmedlen anvista anslag, som, enligt hvad upplyst blifvit, nära % af det å Serafimerlazarettet under de 5 sednare åren vårdade antal sjuka utgjorts af Stockholms stads invånare och af desse mera än hälften njutit skötsel på såkallade frinummer eller utan afgift; i följd hvaraf och för den händelse staden, emot förmodan, skulle vilja undandraga sig utgörandet af sistnämnde 7 bidrag, Statsrådet jemväl ansåg direktionen för Serafimerlazarettet vara fullt befogad att, genom inskränkning i sjuksängarnas antal eller afgifters förhöjning för betalande sjuka, söka förekomma brist i tillgångarna för nämnda inrättning; och tillstyrkte Statsrådet härjemte i underdånighet, dels att återstoden af de till Kongl. Maj:ts serskilda disposition afsatta finska tolagsmedlen, utgörande, enligt förut meddelade uppgifter, 2,827 r:dr 17 sk., nu genast må till utbetalning för Serafimerlazarettet i nåder anvisas, dels ock, för den händelse Kongl. Maj:t såväl härtill som till hvad Statsrådet nu i öfrigt föreslagit, lemnade bifall, att
Drätselkommissionens yttrande i fråga om utvägarna för staden, ej mindre att tillskjuta hvad som utöfver nyssberörde behållning å finska tolagsmedlen erfordrades till fyllande i det genom Kongl, brefvet den 3 December 1828 bestämda bidraget till Serafimerlazarettet för innevarande år, än äfven att för framtiden till lazarettets underhåll bidraga med en årlig summa af 5,500 r:dr; hvarefter Öfverståthållareembetet skulle ega att med detta yttrande jemte eget utlåtande i ämnet till Kongl. Maj:t inkomma.
Ex protocolio Carl von Schantz.
Friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, Waern, Friherre Gyllengranat, Faxe, Fåhreeus. s \
Ex Protocollo Carl von Schantz. STOCKHOLM, tryckt hos l. j. hjerta, 1847. JW 3. Ank. till Exp.-Utsk. d. 4 Dec. 1847, kl. 1 e. m. KONGL.
MALTS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, med öfverlemnande af Rote rings-Verken för den tillökade ordinarie Bätsmans-rote ringen; Gifven Stockholms Slott den 8 Oktober 1847.
Sedan Kongl. Majit redan till Rikels Sr 1840 sammanträdda Ständers fastställelse för deras del i nåder öfverlemnat, af Kongl.
Majit i nåder gillade Båtsmans-roterings-verk för åtskillige
Län, men Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse den i5 Juni påföljande året tillkännagifvit, det Rikets Ständer ansett sig böra uppskjuta med pröfning och utlåtande öfver den nya roteringen, intilldess densamma öfver hela riket hunnit att försiggå; samt Kongl. Majit sedermera, uti nådig skrifvelse den 24 September 1844» underrättat Rikets då församlade Ständer, att ifrågavarande rotering icke innan utgången af den dåvarande Riksdagen hann bringas till slut; har Kongl. Majit, sedan sådant numera egt rum, samt alla båtsmanshållet rörande Roterings-verk inkommit och blifvit granskade samt af Kongl. Majit för Dess del, i nåder godkända, härmed velat till Rikets Ständers fastställelse jemväl för deras del samma roteringsverk i Nåder öfverlemna, med tillkännagivande, alt de tillökade ordinarie rotarne, enligt längderna, uppgå till följande antal, nemligen: Bih. till R.
Brot. 1847 & 1848.
1 Sami. 1 4fd. 2 höft. 1 2 Kongl. Moj:ts Nåd.
Proposition Nio 2.
Rotering hela rotar ] stycka- de rotar liela rotar styckade rotar Stockholms Län, enligt af Kongl. Mai:t den 26 Oktober i838 fastställd längd .... __ 10 3 Gottlands dito dito den 10 Augusti 1889 6 197 350 Upsala dito dito den 24 Januari 1 84» • • • — — 4'J
Vi Södermanlands dito dito samma dag .... — — 3 5 V Östergöthlands dito dito den 10 Juli 1840 4 3 4 Elfsborgs dito dito den i3 Augusti 1840 2 Jönköpings dito dito den 29 Augusti i84o Calmar dito dito den 9 Februari 1842 , . . — — 10 n 12,913 20,203 Blekinge dito dito den 11 Juni 1842 .... 20 15 l1- 90 Wesler-Norrlands dito dito den 29 Okt. 1842 47 5,567 12,090 Götheborgs och Bohusd:o d:o d. 14N0V. 1842 • 33 e 11°:! 3,108 Gefleborgs dito dito den 18 Februari 1843 12 2G3 480 Hallands dito dito den 3 Mars i845 ....
295 32,826,151 O ' "41,993.952 Summa 20 15 420 0 , 73,238.489,449 105,824,759,040 hörande dock, hvad angår förstnämnde
Läns rotering, iakttagas hvad rörande densamma, i anledning af Kongl.
Maj:ts serskilda nådiga Proposition till Rikets Ständer derom, varder beslutadt.
Majlis Aud.
Proposition A:o 2. 3 Roteringshandlingarne skola vederbörande Utskott tillställas; och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Utdrag af protokollet öfver Sjöförsvars-Departementet tillhörande Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Statsrådet å Stockholms Slott den 8 Oktober 1847.
Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse. Hans Excellens Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Ihre.
Friherre Staél von Holstein, Munthe, Friherre peyron, Silfverstolpe, Werrn, Friherre Gyllengranat, Faxe, Fåhreeus.
Departements-cliefen, Statsrådet Friherre Gyllen gr anat, uppläste till justering: 2:0 ett, i öfverensstämmelse med förut fattadt beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, med öfverlemnande af roterings-vcrken för den tillökade batsmans-rotenngen.
Uppå Statsrådets underdåniga tillstyrkan, täcktes Kongl. 4 Kongl. Majlis Kådiga Proposition Nät 3.
Majit i nåder gilla berörde förlag, sådant det finnes detta protokoll bilagd t,, samt befalla, att, i enlighet med detsamma, nådig skrifvelse skulle till Rikets Ständer expedieras Ex Protokollo C. O. Vougt. JW 3.
Ank. till Exp.-Utsk. den 4 Dec. 1847, kl. 1 e. m. KONGL. MAJiTS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående lön tillökning för Lotspersonalen; gifven Stockholms Slott den g November 1847•
Hos Kongl. Majit anhöllo Rikets sednast församlade Ständer, uti underdånig skrifvelse den ii Januari 1845, att Kongl. Majit måtte i Nåder låta undersöka, i hvilken mån lotsarnes lönevilkor, der så behöfves, må kunna förbättras, samt att resultatet af detta vigtiga ämnes utredande måtte inför Rikets nästsammanträdande Ständer framläggas.
En undersökning uti ifrågavarande ämne har blifvit verkställd utaf den af Kongl. Majit i nåder förordnade Kommitté för utarbetande af förslag till förnyad Förordning och Reglemente för lots- och båk-inrättningen i Riket, hvilken Kommitté ansett lotspersonalens lönevilkor böra förbättras, samt dertill ledande om nuvarande lots-taxa förhöjdes med a5 procent, men under den Februari innevarande år har Kongl. Majit förklarat någon förhöjning i nu gällande lots-taxa för närvarande icke böra bestämmas.
Ridr för hvarje mäster-lots och 100 Ridr för hvarje sekund - Kongl. Majus Nådiga Proposition N:o 3. 5 lots; af hvilken utredning inhemtas, att för åstadkommande af en sådan löntillökning erfordras, jemte den summa af 5,ooo R:dr, hvarmed anslaget för lots- och båkinrättningen, i följd af förhöjd beräkning, ökats, ett belopp af Tio lusen Riksdaler Banko; och då så väl Konung sorn Ständer ansett tillökning i aflöningen för lots-personalen vara af behofvet påkallad, äskar Kongl. Maj:t af Rikets
Maj:t förblifver Rikets Ständer med ali Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen.
Datum ut supra. OSCAR. C. A. Gyllengranat.
Utdrag af protokollet öfver Sjöförsvars-departementet tillhörande ärenden, hållet inför Hans Maj'.t Konungen, uti Statsrådet å stockholms Slott den g JSoveniber 1847.
Närvarande: Hans Excellens Justitie-Statsminislern Herr Grefve Posse, Hans Excellens Statsministern för Utrikes Ärendena Herr Friherre Ihre.
Friherre Stael von Holstein, Mant ho, Friherre Pejron, Silfverstolpe, kVmm.
Fri herre Gjllengranat, Faxe, Fåhreeus. 6 Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition N:o 4•
Slutligen uppläste Departements-chefen, Statsrådet Friherre Gyllengranat till justering följande, i öfverensstämmelse med förut fattadt beslut, uppsatta förslag till nådig skrifvelse till Rikets Ständer, nemligen: l:o Angående löntillökning för lots-personalen; och täcktes Kongl. Maj:t, enligt Statsrådets öfrige ledamöters underdåniga tillstyrkan, i nåder gilla detta förslag, sådant det finnes protokollet bilagdt, samt bifalla, att, i öfverensstämmelse dermed, nådig skrifvelse skulle till Rikets Ständer expedieras.
Ex Protokollo C. O. Vougt. JW 4.
Ank. till Exp.-Utsk. den 4 Dec. 1847, kl. 1 e. m. KONGL. MAJiTS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, i fråga om båtsmansbeklädnadens öfvertagande af Kronan, emot en viss afgift dertill af rust- och rotchällarne; gifven Stockholms Slott den g November i8fy.
I sammanhang med en underdånig framställning om vidtagande förändringar uti båtsmansroteringens utgörande å landet, anhöllo Rikets Ständer vid l84o och 184* årens Riksdag, uti underdånig skrifvelse af den i3 Februari sistnämnde år, att, då Rikets Ständer trodde sig ega grundade skäl till den förmodan, att båtsmansbeklädnaden skulle, på ett för både roten celi båtsmannen fördelaktigare sätt, kunna ordnas, så att den närmare öfverensstämde med det allmännas fordringar, Kongl. Maj:t måtte i nåder anbefalla en undersökning, för att utröna, huruvida icke, utan rotarnes ytterligare betungande, en ändamålsenligare beklädnad för båtsmännen skulle kun - Horig/.
Majits Hudigo Proposition IS:o 7 na införas, samt sedermera låta ett härpå grundadt förslag Rikets nästsammanträdande Ständer i Nåder förelägga.
Sedan, vid rust- och rotehållarnes af båtsmanshållet derefter hörande i ämnet, en stor pluralitet önskat beklädnadsbestyrets öfvertagande af Kronan, emot årliga afgifter af rotarne, men en del åter yttrat sig vilja, dels vidblifva nuvarande beklädnadssält dels afvakta föreläggandet af nådigt förslag till den åsyftade förändringen, förordnade Kongl. Majit i nåder en Kommitté, till uppgörande af underdånigt förslag för båtsmansbeklädnadens ordnande på ett mera ändamålsenligt sätt, hvilken Kommitté, under den 16 September i844> 1 underdånighet inkommit med ett så beskaffadt förslag, jemte detsamma åtföljande kalkuler, och hvilket innehåller följande hufvudgrunder, nemligen: att Kongl. Majit och Kronan, såsom förmånligt ej mindre för rust- och rotehållarne samt båtsmännen, än för staten, öfvertager bestyret med anskaffningen af den egentliga båtsmansbeklädnaden, men att rust- och rotehållarne, hädanefter som hittills, lemna sina båtsmän skjortor, strumpor och skor in natura, äfvensom kappsäck; att kontrakter i detta afseende med vissa kompagnier eller distrikter icke böra ingås, utan öfverenskommelsen derom vara allmän inom hela båtsmanshållet, eller frågan i annat fall förfalla; att den beklädnad, som af kronan kommer att bestås, bör vara bättre än den nuvarande, och lika för hela båtsmanshållet, samt utgå efter en föreslagen stat; att beklädnaden bör begagnas viss tid såsom paradbeklädnad vid stationen och till sjös, samt viss lid som släpbeklädnad, så väl under uppfordring, som i landsorten, hvarefter den är båtsmannens tillhörighet och af honom nyttjas till arbetskläder; att rust- och rotehållarne icke besväras med beklädnadens förvarande i rotekista; att rust- och rotehållarne erlägga i fredstid en kontant ersättning till Kronan, svarande emot fyra femtedelar af nuvarande beklädnadens kostnad efter medium af tio års markegång i hvarje Län, men i krigstid full ersättning efter markegång; samt att ett årligt statsbidrag af omkring 28,000 Riksdaler, såsom förslagsanslag, dessutom för ändamålet erfordras.
Vid underdånig föredragning inför Kongl. Majit den 11 Oktober i844 af kommitterades förenämnde underdåniga förslag, fann Kongl. Majit, i anseende dertill, att det då pågående riksmötet redan långt framskridit och statsregleringen till stor del blifvit uppgjord, icke i nåder godt att frågan till slutligt afgörande upptaga eller densamma då hos Rikets Ständer anma - 8 Kungl. Maj:l Nådiga Proposition N:o la; men Kongl. Maj:t vill kommitterades ifrågavarande förslag, hvilket af Kongl. Maj:t för hufvudsaklig del i nåder gillas, till Rikets Ständer öfverlemna, med tillkännagifvande, att Kongl. Maj:t i nåder vill bifalla Rikets Ständers underdåniga förslag om båtsmansbeklädnadens öfvertagande af kronan, i fall rust- och rotehållare framgent erlägga fyra femtedelar af kostnaden för de af nuvarande persedlar, från hvilkas utgifvande in natura rotarne frikallas, samt Rikets Ständer å Femte Hufvudtiteln anvisa för ändamålet ett årligt förslagsanslag af 28,000 R:dr banko.
Utdrag af protokollet öfver Sjöförsvars-departementet tillhörande ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Statsrådet ä stockholms Slott den g November i84y.
Friherre Staél von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silf versto/pe, Waern, Friherre Gyllengranat, Baxe, Fåhreeus.
Slutligen Kongl. Moj:ts Nådiga Proposition iVVo 5.
9 Slutligen uppläste Departements-chefen Statsrådet Friherre Gyllen - granat till justering följande, i öfverensstämmelse med förut fattadt beslut, uppsatte förslag till nådig skrifvelse till Rikets Ständer, nemligen: 2:0