Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men då det är af icke ringa vigt, att denna för bestridande af Riks gälds kontorets utgifter påräknade tillgång, i den mån den uppkommer, blifver utan tidsutdrägt omedelbart Riksgälds-kontoret tillställd, och då, enligt hvad kändt är, redan från den tid stambanorna började trafikeras, räkenskaperna öfver trafiken varit så inrättade, att desamma kunnat för hvarje månad approximativt afslutas så tidigt, att sammandrag öfver det resultat trafiken lemnat, i Post- och Inrikes Tidningar vanligen inflyter under den derpå följande månaden; anser sig Utskottet böra hemställa, Slats-Utskottels Memorial N:o 137. 11 att Rikets Ständer måtte uti afgående skrifvelse hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes förständiga vederbörande att, så snart räkenskaperna öfver trafiken för hvarje månad hunnit så afslutas, att behållningen för månaden kan uppgifvas, ofördröjligen till Riksgälds-kontoret leverera det månadtligen uppkommande öfverskottet å trafikinkomsterna från Statens jernvägar, under förbehåll att, i händelse utgifterna för rörelsen å dessa vägar och desammas underhåll någon månad icke af inkomsterna betäckas, den uppkommande bristen må uppå vederbörlig reqvisition af Riksgälds-kontorets tillgångar ersättas.
Derjemte hemställer
Utskottet att uti det nya reglementet för Riksgäldskontoret må, under den afdelning, som angår Riksgälds-kontorets inkomster och de till detta verk särskildt anslagna tillgångar, införas en så lydande § Jemte det Rikets Ständer beslutat, att den uppkommande behållningen å trafikinkomsterna från Statens jernvägar skall till Riksgälds-kontoret ingå, hafva Rikets Ständer föreskrifvit att, så snart räkenskaperna öfver trafiken för hvarje månad hunnit så afslutas, att behållningen för månaden kan uppgifvas, skall nämnda behållning ofördröjligen till Riksgäldskontoret levereras, dock under förbehåll att, i händelse utgifterna för rörelsen å Statens jernvägar och desammas underhåll någon månad icke af inkomsterna betäckas, den uppkommande bristen må uppå vederbörlig reqvisition af Riksgäldskontorets tillgångar ersättas.
I sammanhang med behandlingen af förevarande ärende har Utskottet tagit under öfvervägande ej mindre Kongl. Majrts i ofvanberörda nådiga Proposition N:o 48 gjorda framställningar, i hvad desamma röra sättet för anskaffande af medel till jernvägsbyggnaderna, än ock den af 1864 års Statsrevisorer väckta frågan, huruvida Riksgälds-kontorets styrelse, sådan den nu är organiserad, må kunna anses fullt tjenlig att vidare handhafva bestyret med Statens låne-operationer, äfvensom den af 1865 års statsrevision framställda åsigten att i^statslånefrågor, — der, utom 12 Stats-Utskoltets Memorial N:o 137. särskilda detaljkunskaper, praktisk erfarenhet och vana, erfordras dels förmåga att hastigt, om ock efter mogen öfverläggning, kunna fatta beslut, dels tystlåtenhet samt konseqvens och snabbhet i åtgärder, — en styrelse, sammansatt af flera personer, synnerligen när desse måste utses på det sätt, som Sveriges grundlag föreskrifver, icke kan vara ändamålsenlig; på grund hvaraf sistbemälde Revisorer hemställt, att Rikets Ständer måtte taga under öfvervägande frågan om ett annat behandlingssätt af Statens låne-angelägenheter. jemte hvad dermed eger gemenskap.
Och har Utskottet derjemte till behandling förehaft följande inom Riks-Stånden väckta frågor och gjorda framställningar, som med detta ämne hafva sammanhang, nemligen: inom Ridderskapet och Adeln: af Friherre af Ugglas, G., som (uti motion N:o 96) föreslagit: i:o, att Rikets Ständer måtte besluta, att verkställandet af all den upplåning, sorn hädanefter erfordras för utförande af Statens jernvägsbyggnader, må öfverlemna» till Kongl. Majit, att genom Chefen för Finans-departementet ombesörjas; dock att, sedan aftal om de erforderliga lånesummorna blifvit afslutadt, det ankommer på Kongl.
Maj:t, att förordna, huruvida de upplånta penningarne böra direkt genom Fullmägtige i Riksgälds-kontoret indragas eller på annat sätt komma Riksgäldskontoret till godo, i utbyte mot i behörig ordning af bemälde
Fullmägtige utfärdade räntebärande obligationer af den lydelse, som låneaftalet bestämmer, och hvilka derefter, i hittills vanlig ordning, borde med de till Riksgälds-kontoret inflytande medel af nämnda Kontor till kapital och ränta behörigen liqvideras; 2:o, att Rikets Ständer jemväl mätte åt Kongl. Majit öfverlemna att bestämma under hvilka vilkor upplåning för sagda ändamål må ega rum, äfvensom tiden för lånets afslutande; 3:o, att, om och när lån kan erhållas på sådana vilkor, som Kongl. Maj:t an - ser för Svenska Staten förmånliga, Kongl. Majit må ega att afsluta ett eller flera sådana lån, uppgående till ett sammanlagdt belopp af 24 millioner R:dr Rimt; samt att, derest nödiga medel på sådant sätt erhölles, deraf må, i män af behof och på de tider Kongl.
Maj:t skulle ega bestämma, användas de för nordvestra och östra stambanornas fullbordande erforderliga medel. af Herr Danckwardt, C. G., som (uti motion N:o 134) hemställt, att, i den mån stambanor eller jernvägsanläggningar för Statens räkning af Statsmagterna beslutas, Riksgälds-kontoret för utgifternas bestridande må utgifva vid anfordran betalbara räntefria sedlar på 100, 50, 10 och 5 R:drs valör. inom Preste-Ståndet : af Herr Doktor Sandberg, som (uti motion N:o 103) föreslagit, att Rikets Ständer, under för handen varande konjunkturer, vid denna riksdag icke måtte be sluta upptagandet af några nya lån på utrikes ort; och Stats-Ulshottels Memorial N:o 157. 13 inom Bonde-Ståndet: af Riksdagsfullmäktige!! J. M. Lundahl från Skaraborgs län, som (uti motion N:o 87) hemställt, att Rikets Ständer för sin del ville besluta, att af den bland Statsverkets extraordinarie inkomster till 10,300,000 R:dr upptagna bränvinstillverknings-afgiften hälften, eller 3,230,000 R:dr, måtte användas» till bedrifvande af de påbörjade jernvägsarbetena.
Beträffande härvid först Herr Danckwardts förslag, att
Riksgälds-kontoret för utgifternas bestridande måtte bemyndigas utgifva vid anfordran betalbara räntefria sedlar, så och enär motionären, sä vidt Utskottet kunnat uppfatta hans i ämnet framlagda förslag, icke lyckats häfva de betänkligheter, som mäste uppstå mot utgifvande af dylika sedlar, för hvilkas inlösande vid anfordran tillgångar icke kunna finnes ständigt afsatta, hemställer Utskottet, att berörda motion må lemnäs utan afseende. * ' ■ (.{
Vidkommande derefter Riksdagsfullmägtigen Lundahls förslag, att hälften af bränvinstillverknings-algiften måtte användas för bedrifvande af de påbörjade jernvägsarbetena; så anser sig Utskottet endast behöfva hänvisa till de skäl, som vid de fyra sednast förflutna riksdagarne blifvit anförda mot de i enahanda syftning framställda förslag, och hvilka skäl hufvudsakligen innefattas uti Stats-Utskottets den 7 Maj 1837 afgifna Utlåtande N:o 62, deri blifvit erinradt, att den grundsats sedan någon tid tillbaka iakttagits och genom förändring af fordna deremot stridande förhållanden mer och mer tillämpats, att Statens alla både ordinarie och extraordinarie inkomster skola gemensamt användas för statsutgifternas samfällda bestridande; att sålunda ingen viss inkomsttitel borde anslås och utgå för ett eller annat särskildt föremål; att genom det nu iakttagna förfaringssättet ordning, reda och enkelhet uti Svenska drätselverket i hög grad befordrats; samt att ett frånträdande af sagda grundsats i afseende på brän vinstiil ver k ni r gs-afgil tens användande för jernvägsanläggningarne så mycket mindre kunde ega rum, som dessa medel icke kunna undvaras för de vanliga statsutgifternas bestridande.
Nuvarande Stats-Utskott, som till alla delar instämmer i dessa åsigter, hvilka ock af Rikets Ständer under de sednaste riksdagarne blifvit gillade, anser sig på grund häraf böra hemställa, att berörda förslag icke må vinna Rikets Ständers bifall.
Hvad derefter angår de af Rikets Ständers Revisorer yttrade, ofvan omförmälda åsigter, äfvensom de utaf Friherre af Ugglas väckta förslag angående sättet för låns upptagande för Statens räkning, så hyser Stats-Utskoltet visserligen för sin del den åsigt att, ifall fråga vore om upptagande på utrikes ort af ett större lån, under - 14 Stats- Utskottets Memorial N:o 157 handlingarne derom sannolikt skulle på elt bättre och ändamålsenligare sätt kunna bedrifvas af Chefen för Finans-departementet, än af en utaf representationen utsedd, af flera personer bestående myndighet; men Utskottet har dock, vid det förhållande, att den summa, som nu ifrågakommer att upplåna, icke uppgår till större belopp, än att densamma, såsom Utskottet förmodar, bör utan synnerlig svårighet kunna inom lan det anskaffas, samt då en förändring i afseende på de funktioner, hvilka hittills ålegat Rikets Ständers Fullmägtige i Riksgälds-kontoret, icke torde för den korta tid, som återstår innan nästkommande riksdag sammanträder, vara af behofvet oundgängligen påkallad, ansett sig böra hemställa, att ej mindre förberörda af Rikets Ständers Revisorer gjorda framställningar, än Friherre af Ugglas ofvan omförmälda förslag nu icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Under förutsättning alt denna hemställan af Rikets Ständer godkännes, får Utskottet, som delar den af Riksgälds-kontorets Fullmägtige uti deras i detta ämne till Utskottets Riksgälds-afdelning aflåtna skrifvelse uttryckta förmodan, att Rikets Ständer, i anseende till nuvarande särdeles invecklade politiska förhållanden och den inom nästan hela Europa ovanligt tryckta penningeställningen, torde finna betänkligt att vid denna riksdag meddela några bestämda föreskrifter angående sättet och vilkoren för ytterligare ut- eller inländska låns upptagning till betäckande af den möjliga skilnaden mellan de åt Riksgälds-kontoret anvisade tillgångar och Kontorets utbetalningar, hemställa, att, i händelse Riksgälds-kontorets utbetalningar under den tid, hvarom nu är fråga, icke kunna fullgöras utan att en del af dertill erforderliga medel genom upplåning anskaffas, Rikets Ständer måtte medgifva Fullmägtige i nämnda Kontor rättighet att vid denna upplånings verkställande förfara på det sätt, Fullmägtige finna lämpligast och ändamålsenligast samt med det allmännas fördel mest öfverensstämmande.
Och anser sig Utskottet härigenom jemväl hafva besvarat hvad Herr Doktor Sandberg i dess ofvanberörda motion föreslagit.
I händelse af bifall härtill får Utskottet hemställa, att den § i det nya reglementet för Riksgälds-kontoret, som kommer att motsvara § 212 i det nu gäl lande, må erhålla följande lydelse: § Derest sådant för verkställigheten af Riksgälds-kontoret åliggande utbetalningar finnes oundgängligen nödvändigt, ega Stats-Utskolteis Memorial N:o 137.
Fullmägtige att upplåna dertill erforderliga medel mot detta verks räntebärande obligationer, ställda till ^inlösen antingen efter viss förfallotid eller efter föregången uppsägning, eller ock efter utlottning på sätt Fullmäktige finna lämpligast och ändamålsenligast samt med det allmännas fördel mest öfverensstämmande.
Stockholm den 12 Juni 1866. 16 Stats-Utskottets Memorial N:o 137.
Förslagsberäkning öfver Riksgiilds-kontorets Inkomster och Contant kassabehållning vid 1866 års början. återbetalning af tills vidare förräntade medel, jemte ränta derå Kapital- och ränteinbetalningar å utlemnade lån Allmän Bevillning för åren 1865 och 1866 (som ingår 1866 och 1867) Kort- och tidnings-stämplingsafgifter samt observations- och skatterätts-medel jemte ekeskogslösen.
Anvisadt återstående bidrag af Statsverkets inkomster för åren 1865 och 1866 öfverskott och besparingar å Statsverkets inkomster och utgifter för år 1864, Runt 1,000,000 R:dr, deraf under 1865 influtit 400,000 R.dr Dito dito för år 1865 Manufakturdiskontens vinstmedel, äldre depositionsmedel m. m. 1866 års jernvägslån å 9,000,000 Thaler S:gr j Brist, som dock, enligt hvad Fullmägtige i Riksgälds-kontoret antagit, icke behöfver tagas i beräkning, enär inkomsterna anses blifva tilträckliga att bestrida den del af motstående utgifter, som under åren 1866 och 1867 kommer att utgå, hvarförutan bristen i allt fall kan betäckas genom anlitande af kreditivet på Rikets Ständers Bank... Summa Runt Riksmynt. 293,898 796,072 1,616,358 5,450,000 304.000 2,719,900 600.000 2,000,000 68,518 23,620,000 1,231,506 34 37,468,748 39 38,700,254 19 58 Slals-Utskotlcls Memorial N:o 137. 17 Utgifter från den 1 Januari 1866 till den 31 December 1867.
Årliga räntan till Hans Majit Konungen Kapitalafbetalningar och räntor å län Räntor å Carl XIHis hemgiftskapital, Göta och Södertelje kanalers reparationsfond, ekeskogsmedlen, Lappmarks ecklesiastikfond, Borgerskapets
Enkhus’ fordran samt skulden till Hebbeska fideikommiss-innehafvaren Afsatt fond för afskedade folkskolelärares pensionering jemte dertill ytterliga anslagna medel af besparingarne å folkskoie anslagen Utbetalningar af undsättningsmedlen 101,>140: — 78,060: — 79,000: — 55,000: — Riksmynt. med afdrag af hvad deraf utgått för ett vägarbete Återstod af ännu icke utbetalda anslag och lån, beviljade vid föregående riksdagar 9,221,247: 57. med afdrag för följande, dels till afskrifning föreslagna, dels till annat ändamål anvisade belopp, nemligen: af anslag för reparation i Riksarkivets hus 2,609: — » » » lifgifvande af läroböcker 750: — » anslaget till löneförbättring vid stadspedagogien^! 30,000: — » » » aflöning åt Antiqvitets-intendenten... i,000: — a anslagen till folkundervisningen (afskrifna) 73,353: 72. » » n dito (öfverförda till pensionsfonden för folkskolelärare) 78,060: — » anslaget till kostnader vid Hamburger-expositionen 5,080: 86. lånet för godtgörande af kostnader vid laga skifte 150,000: — utaf länet lör Borås—Herrljunga jernväg 666: 67. 341,511: 25.
Återstående anslag till Statens jernvägsbyggnader Riksdags- och revisionskostnader, aflöning m. m. för Justitie-ombudsmanuen, löner och andra förvaltningskostnader vid Riksgälds-kontoret, pensioner, observationsarfvoden, kortstämpel-omkostnader m. m Återbetalning af lyftade medel å kreditivet i Rikets Ständers Bank,. 600,000 20,818,642 67,365 180,000 24,000 63 96 8,879.736 5,781,000 1,328,476 1,021,033 32 32 35 Summa R:mt 38.700,254)58 Bih. lill II.
Prof. 1865 A 1866. i Samt. I Af6. 2 liand. 36 Helft.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOIL RECKMAN, I86G. Stais-Utskottets Memorial IS:o 138. 1 No 138.
Ank. till Exp.-Utsk. den 12 Juni 186 6, kl. 2 e. m.
Memorial, vied, förslag till stadganden i Riksgälds-kontorets reglemente, angående de med ordinarie statsregleringen gemenskap egande utgifter samt de på Kontoret anvisade kreditiver och derifrån utgående riksdags- och revisionskostnader, aflöningar m. m., äfvensom angående
Rilcsgälds-kontorets inkomster samt upphörden af dit ingående bevillnings- med flera medel. (R. A.) Yid öfverlemnandet af förslag till ofvannämnda reglementariska föreskrifter för Riksgälds-kontoret, får
Utskottet bär nedan angifva det beslut eller de förhållanden, till följd hvaraf ändringar uti eller tillägg till förut meddelade stadganden blifvit föreslagna: § 158, angående ersättning af uppkomna brister i Statsverkets inkomster samt öfverlemnande till Riksgälds-kontoret af öfverskottsmedel å samma inkomster, är lika lydande med § 173 i nu gällande reglemente. § 159, angående brister och besparingar å de i Riks-staten upptagna förslagsanslag, innehåller samma stadganden som nuvarande reglementes 174 §, med iakttagande af de förändringar, hvartill den under innevarande riksdag verkställda statsreglering föranledt. § 160, angående den innehafvare af indelta hemmansräntor och kronotionde tillerkända ersättning; § 161, angående Statskontorets godtgörande för utbetald begrafningshjelps- och nådårsbesparing; och § 162, angående ersättandet af kostnaderna för båtsmansrotars sammanförande; hafva lika lydelse som §§ 175, 176 och 177 i 1863 års reglemente. §§ 163, 164 och 165, angående utbetalningen och anskaffandet af de i Regeringsformens 63 § föreskrifna krediti vsummor, grunda sig på Stats-Utskottets af Rikets Ständer gillade Memorial N:o 133.
Prot. 1865 Sf 1866. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 37 Haft. 1 2 Stals-Utskottats Memorial N:o 138.
Sedan det, enligt 181 § af det vid slutet af sednaste riksdag utfärdade reglemente, å Riksgälds-kontoret anvisade särskilda kreditiv för försvarsverkets fullständigare ordnande numera blifvit till fullo utbetaldt, kominor stadgandet derom att ur förslaget till det nya reglementet uteslutas. §§ 166 oek 167, angående kreditivet för ackordsregleringen inom Arméen; samt angående utbetalning af återstående kostnader för innevarande äfvensom för sednast förflutna riksdag; äro lika lydande med §§ 182 och 183 i 1863 års reglemente. § 168, angående påbyggnad och förändrad inredning af Rikets Ständers och f. d. Hebbeska husen äfvensom för underhåll af såväl dessa som Riksgäldskontorets hus jemte inventarier; samt § 169, angående anslag till underhåll och komplettering af det i Rikets Ständers hus inrättade arkiv; öfverensstämma med Rikets Ständers beslut i anledning af Utskottets Utlåtande N:o 75 och Memorial N:o 76. §§ 170 och 171, angående utbetalning af traktamenten och resekostnads-ersättningar till Rikets Ständers Revisorer äfvensom af andra utaf Revisorernes sammanträden föranledda utgifter; samt angående aflöningen lör Justitieombudsmannen och hans expedition; motsvara §§ 186 och 187 af oftaberörda reglemente. §§ 172 och 173, angående kostnaderna för Justitie-ombudsmannens embetsresor och till expenser vid hans expedition m. m.; samt angående aflöningen åt Sekreteraren vid Bonde-Ståndets Kansli-direktion; äro lika lydande med §§ 188 och 189 i 1863 års reglemente, med undantag att de i den förra §:ns sista punkt förekommande orden “Rikets Ständer vid“ blifvit uteslutna, äfvensom att aflöningen för Sekreteraren hos Bonde-Ståndets Kanslidirektion, hvars göromål till hufvudsaldigaste delen torde vid detta års utgång kunna afslutas, blifvit föreslagen att utgå endast “intill innevarande års slut“. § 174, angående arfvoden och resekostnads-ersättningar till Fullmägtige, är lika lydande med § 190 i nu gällande reglemente.
Beträffande aflöningen för Riksgälds-kontorets tjenstemannapersonal oeh vaktbetjening har under innevarande riksdag någon annan förändring icke blifvit ifrågasatt, än den, att någon förhöjning af vaktbetjeningens löner måtte beviljas.
Fullmägtige i Riksgälds-kontoret hafva nemligen i sådant hänseende, uti en till Utskottet den 31 sistlidne
Maj aflåten skrifvelse, anmält, att Kommissariatet, i anledning af den vid Riksgälds-kontoret anställda vaktbetjeningens ansökan om löneförhöjning, anhållit om Fullmägtiges framställning till Stats-Utskottet derom att, vid uppgörandet af den nya staten för Riksgälds-kontoret, måtte till utgående från och med nästa års början föreslås en med den aflöning, som af Rikets Ständers Banks vaktbetjening åtnjutes, öfverensstämmande lön af 775
R:dr för vaktmästaren och de tvänne äldste samt 650
R:dr för hvardera af de frenne yngste bland Riksgälds-kontorets vaktbetjening; och hade Kommissariatet vidare anfört, att den af ofvanbemälde vaktbetjentc sökta förbättring af deras lönevilkor, i betraktande af sökandernes trägna och_ ansvarsfulla tjenstgöring samt deras till en tarflig bergning för dem och deras familjer otillräckliga löneinkomster, vore af både billighet och behof påkallad samt dessutom öfverensstämmande med Rikets Ständers vid flerfaldiga tillfällen fattade beslut angående lika aflöning inom Banken och Riksgälds-kontoret.
Stats-Utskottets Memorial N:o i38.
Jemte det Kommissariatet i öfrigt upplyst, att Riksgälds-kontorets vaktbetjenings antal redan förut vore så inskränkt, att genom ytterligare indragning någon tillgång till löneförhöjning för de återstående icke kunde beredas; hade Kommissariatet, med afseende på den tillfälliga förmån af fria boningsrum, som
Riksgälds-kontorets kammardrängar för närvarande åtnjuta, erinrat hurusom denna förmån, hvilken när som helst kunde upphöra, icke motsvarade innehafvandet af en högre ordinarie lön på stat, helst denna utgjorde grunden för vaktbetjeningons pensionsrätt vid afskedstagandet.
Efter att hafva erinrat derom, att Riksgälds-kontorets vaktbetjening, enligt den vid slutet af 18G2 och 1863 års riksdag för Kontoret utfärdade aflöningsstat utgöres af:
, En vaktmästare med ordinarie lön 675 R:dr och årligt arfvode 75 R:dr; Tre kammardräugar, hvardera med ordinarie lön 525 R:dr och årligt arfvode 75 R:dr; och Två husdrängar, af hvilka den ene tjenstgör vid Rikets Ständers hus, hvardera med lön 450 R:dr och årligt arfvode 50 R:dr; hafva Fulimägtige, i betraktande af den aflöning och de öfriga förmåner, hvaraf vaktmästaren vid Riksgälds-kontoret redan är i åtnjutande, ansett sig icke hafva skäl att för honom tillstyrka någon löneförhöjning; men beträffande den öfriga vaktbetjeningen hafva Fulimägtige, då en förhöjning af kammar- och husdrängarnes närvarande ordinarie löner, efter hvilkas belopp ej mindre deras egna, än deras hustrurs och barns pensioner bestämmas, syntes vara billig och behöflig, i synnerhet för de tvänne husdrängarne, hvilka innehafva mindre lön på stat än vaktbetjeningen inom andra embetsverk, föreslagit, att den årliga aflöningen från och med nästa års början för kammar- och hus-drängarne måtte fastställas till följande belopp, nemligen: för hvar och en af de tre kammardrängarne: lön • . R:mt 575: — arfvode „ 75: — 650: it oria för hvardera af de tvänne husdrängarne: lön, likaledes R:mt 575: — och arfvode „ 50: — 625: Stats-Utskottet, som, med afseende på de af Eullmägtige anförda skäl, finner den af Fulimägtige i öfvanberörda hänseenden gjorda hemställan af billighet påkallad, hemställer alltså: att Rikets Ständer, med bifall till hvad af Fulimägtige i Riksgälds-kontoret i fråga om löneförhöjning för de å Riksgäldskontorets stat uppförde tre kammardrängar och två husdrängar blifvit tillstyrkt, måtte besluta, att de af Fulimägtige för bemälde kammar- och husdrängar föreslagna löneförmåner må i den aflöning-stat för Riksgälds-kontoret, som vid innevarande riksdag kommer att utfälldas, varda uppförda.
Enligt hvad Fulimägtige i Riksgälds-kontoret uti öfvanberörda, till StatsTJtskottet den 31 sistlidne
Maj aflåtna skrifvelse anfört, hafva, förnämligast till följd af de 3:ne nya fonderade amorteringslån och 2:ne temporära statslån, som under åren 1861, 1863, 1864 och 1865 samt innevarande år upptagits, göromålen inom nämnda Kontor oafbrutet tillvext, så att desamma under sednaste åren endast derigenom kunnat ordentligen bestridas, att de hos Kontoret anställde extra 4 Stnts-Utskottets Memorial N:o 138. ordinarie tjenstemän flitigt biträdt.
Som likväl det till vedergällning för sådant biträde afsedda gratifikations-anslag, enligt § 192 i Riksgälds-kontorets nu gällande reglemente, endast utgjorde 1,500
R:dr, deraf dels en årlig vedergällning af 240 R:dr utginge till den vaktbetjent, som i egenskap af kammardräng tjenstgör hos Fullmägtige, dels 100 R:dr årligen måste användas till godtgörelse för renskrifningen af en hos Fullmägtige förd anteckningsbok olver Riksgälds-kontorets utgifter; hade under sistlidet år endast återstått ett belopp 1,160 R:dr att fördelas mellan de uti Kontoret anställde extraordinarie kanslister, kontorsskrifvare och vaktbetjente; hvarför, och då ett större antal extraordinarier under nyssnämnda år gjort sig förtjent af uppmuntran och vedergällning, en alltför ringa ersättning för deras i Kontorets tjenst använda arbete samt en alltför liten uppmuntran till fortsatta ansträngningar och bemödanden kunnat flertalet bland dem tilldelas.
Vid nu uppgifna förhållande och med åberopande deraf, att Rikets Ständer vid innevarande riksdag, med bifall till hvad Banko-Utskottet i sitt Memorial N:o 20 tillstyrkt, ökat det årliga anslaget till gratifikationer för extra arbeten och till belöning åt extraordinarier inom Rikets Ständers Bank från 6,000 R:dr till 10,000 R:dr, hade Riksgälds-kontorets Kommissariat hos Fullmägtige anhållit om en hemställan till Stats-Utskottet,' att det enligt ofvanuppgifna reglements-paragraf beviljade årliga anslaget till gratifikationer måtte vid uppgörandet af det nya reglementet för Riksgälds-kontoret föreslås till 3,000 R:dr från nästkommande års början, helst derigenom frågan om eljest för göromålens ordentliga skötande behöfliga nya tjenster möjligen kunde uppskjutas, till dess bestämdt sig visat, hvilka nya och ökade göromål det sednast afslutade jernvägslånet samt de uppdrag och åligganden, Riksgälds-kontoret vid nuvarande riksdag erhållit, komma att för Kontoret medföra.