Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Fastän ett sådant stadgande kunde anses öfverflödigt, har kommissionen likväl, trott sig, för fullständigbetens skull, böra upptaga detsamma uti g 57, likväl med behörig försigtighet, för att ej utsätta brukaren för att blifva straffad för sina tjenares handlin - Norska Kommiss.
Betänk,, ang.
54 gar, som kunna rara gjorda icke blott mot hans vilja, utan till och med för att skada honom.
Uti lagen af 4827 § 25 är stadgadt, att saker angående olaglig bränvinsbränning skola i brist af godvilligt afgörande, behandlas inför Politirätten, men uti lagen af den 4 Aug 4845 är den förändring gjord, att gröfre förbrytelser skola behandlas enligt de allmänna stadganden, sorn finnas för verkställande af åtal af förbrytelser, men intet tillfälle lemnäs till sådant uppgörande.
Med den stora betydenhet, som bränvinsbränningen får, när endast lagliga fabriksbrännerier få existera, blifva redskapen också af så mycket större betydenhet, der frågan uppstår om deras konfiskering, hvarföre kommissionen tror sig böra föreslå, att äfven sådana saker, som angå bränvinsbränning, böra betraktas som justistiesaker i allmänhet, så mycket mera, som konfiskation är förenad med böter, eller kroppsstraff; eller ersättningar, som kunna blifva ganska höga.
Det återstår således endast dylika saker, der böter eller mindre ersättningar kunna komma i fråga, hvilka hädanefter kunna behandlas på sätt bestämdt är i lagen af den 4 Aug. 4845.
Stadganderna härom äro upptagne i g 40.
De öfriga stadganderna i lagutkastet äro gjorda i enlighet med lagen af den 4 Aug. 4827 gg 22 och 24, lagen af den 4 Aug. 4845 g 45, samt den Kongl. Prop. den 45 Febr. 4845, hvarjemte får märkas, att den termin, sorti är bestämd för att lagen skall träda i kraft, är utsatt till den 4 Jan. 4849, hufvudsakligen derföre att lagen af den 4 Aug. 4845 g 2 bestämer denna termin, såsom den, då mindre pannor icke lagligen få begagnas.
Slutligen har kommissionen såsom ett föremål för lagstiftningen fästat sin uppmärksamhet vid tvenne frågor, nemligen: a) Om det, på samma sätt, som i Svenska bränvinslagstiftningen är bestämdt, skall öfverlåtas åt Konungen, att, när omständigheterna så fordra, förbjuda bränvinsbränningen under den tid, då den,eljest är tillåten, — samt b) Om ej åt producent bör erkännas en viss premie för utförsel af Norskt bränvin, såsom förhållandet är i Danmark och Preussen.
Det första tror sig kommissionen icke böra anbefalla, emedan dervid kunde uppkomma ett opåräknadt och skadligt intrång i näringsfriheten.
Hvad den andra punkten angår, anser kommissionen det icke vara osannolikt, att bränvin med fördel kunde utskeppas till länder, der dess införande icke är förbjudet, isynnerhet om omdestillering deraf blefve frigifven, hvarigenom det finge större renhet och styrka, och i detta hänseende är det mycket som talar för, att, för att utförandet deraf må underlättas, antingen återbetalning afdenerlagda produktions-afgiften (drawback) må beviljas, eller också en bestämd premie.
För att förebygga missbruk, måste en sådan drawback eller premie först dä utbetalas, när attest lemnäs, att det utförda bränvinet verkligen är infördt i fremmande hamn och der aflemnadt.
När kontrollen häröfver tillhör tullväsendet, så att denna sak hufvudsakligen bör ordnas uti tullagstiftningen, har kommissionen här endast velat omnämna densamma. 52 Norska Kommiss.
Bran vin sbränning en.
Vtjtast till lag angående liränvinsbränning. § 4.
Uti städerna (Kjöb- och Lade-städerna) är hvar och cn som äger Borgerskap, samt på landet hvar och en, som äger eller brukar skattelagd jord, berättigad, att under nedan anförda'vilkor, från den -14 Okt. tili den 44 April, tillverka bränvin utaf råämnen för detsamma, likasom att omdestillera redan lillverkadt bränvin.
Härifrån undantagas emellertid Amtman, Fogdar, Sörcnskrifvare, Prester och Länsman, för såvidt de icke rödån kunde vara i besittning af något i enlighet med denna lags stadgande tillåtet bränvinsbränneri, eller hafva del i sådant, då de i sådant fall äfven äga rätt att drifva bränneriet eller deltaga i dess bedrifvande. § 2.
Intet bränvinsbränneri, får begagnas till bränvinstillverkning af dess råämnen med mindre uti detsamma finnes en afbrännings- eller destillations-apparat, hvars panna eller pannor, med samtliga rör orh kavileter, som tjena till emottagande af det till afbränning påfyllda materialet, eller till upptagande, afledande och förädlande af de utur detsamma utvecklade ångor, samt följaktligen icke blott allednings- och ifvllningsrören, utan äfven lankrum, bäcken o. s. v. der sådana linnas, innehålla, räknadt till den högsta punkt, dit det i pannan ifyllda fluidum eller de deraf utvecklade ängerna kunna stiga, utan att gå öfver i den till ångans kondensering bestämda imkylaren, minst 450 potter, hvarutaf minst 200 potter i pannan eiler pannorna. § 5.
För den händelse att skatten är lagd å mäskekarens rymdinnehåll, får antalet af de kar, som begagnas till mäskens afjäsning (mäske-karen) icke öfverstiga 20 för hvarje apparat, hvarvid jästkarens sammanlagda rymdinnehåll icke får utgöra mera än 4/20- del, och mäskreservoirernas (hvaraf endast 2:ne få finnas) icke mer än 4/42 del af samtliga mäske-karens rymdinnehåll.
Alla dessa kar, såväl som förmäskekaret, mäste anbringas uti rum, som kunna läsas med lås. § 4.
I dall skatten är lagd på den färdiga produkten, måste, utom de i § 2 nämnda redskap, linnas uti bränneriet 4 eller 2:ne spritbehållare till upptagande af den färdiga produkten, hvilka spritbehållare böra vara så anbringade, att kontrollpersonalen med lätthet kan undersöka dem så väl in- som utvändigt, för alt förvissa sig om, att icke hemliga afloppskanaleräro tillfinnandes, liksom de äfven måste vara försedda med lock, sorn af kontrollpersonalen kan med dess eget lås läsas, och måste dassa spritbehållare vara af den storlek att de kunna rymma ett dygns produktion.
Det från imkylaren utgående afloppsrör för det färdiga d esti l i atet måste anbringas så, att det ingår direkte i spritbehållaren; dock är det medgifvet, att på detta rör anbringa ett graderings- eller profningsrum (den så kallade lyktan), hvilket emellertid måste vara under kontrollpersonalens lästa förvaring.
För det fall, att bränneriets ägare eller brukare icke vill låta lanken, eller det svaga, orena bränvinet nedkomma i spritbehållaren, måste han hafva en lankbehållare, sorn är inrättad på samma sätt, som den här ofvan förmälta spritbehållaren.
Betänk, äng. Brunvinshränningen. 55 Rören från imkylaren till behållarne måste anbringas och inrättas på det sätt, som kontrollören kan finna betryggande, för att ägaren eller brukaren ej må kunna sätta sig i besittning af något af det igenom desamma från imkylaren kommande destillatet, innan det blifvit uppsamladt i sprit- eller lankbehållaren och af kontrollören uppmätt och profvadt.
Den i lankbehållaren uppsamlade produkten behandlas såsom bränvin, så vida det ej i kontrollörens närvaro antingen förstöres, blandas i mäskbehållaren med minst tre gånger så mycket mäsk, eller också bringas direkte i afbrännings-apparalen till förnyad afdeslillering.
I den händelse alt skatt är lagd å destillerings-apparalens rymdinnehåll, måste apparaten vara så inrättad, att de ifrån pannan kommande ångorna endast genom en rörgång eller öppning kunna inledas uti kylkaret, liksom den deruti varande kylaren måste vara så beskaffad att intet af de uti densamma kondenserade ångorna kan förädlas genom ett särskildt afskiljande af de vattenhaltiga beståndsdelarne uti spritångan, utan måste de samfäldt utledas genom en öppning ur kylaren. 1 § 6.
För omdestillering af redan tillverkadt bränvin är det tillåtet att begagna pannaeller pannor, sorn äro mindre än de i 2 § bestämda, dock icke under 400 potter till öfversta randen, med hvilka pannors mätning, stämpling, försegling, öppning och kasserande förhålles i allt på samma sätt, som med afbrännings-apparaterna.
De, som icke tillika tillverka bränvin af råämnen, få ej på samma ställe, der destilleringen föregår, hafva mäsk- eller jäsningsredskap.
Så vidt de, som tillverka bränvin af råämnen, vilja företaga omdestillering med dylika pannor på annan tid, än den, då bränvinsbränning är tillåten, måste samtliga mäske- och jäsnings-kar sättas under försegling.'
Alla bränvinspannor (så väl de, som begagnas till bränvinstillverkningj af råämnen som till omdestillering) skola, så vida de äro under 100 potter till öfversta randen, liksom alla lill bränvinsbränning eller omdestillering begagnade eller begagneliga pannbröst och hattar, innan Januari månads utgång 4849 antingen aflemnas till den embetseller tjensteman, hvilken, pannförsegling är ålagd, till inlösning af det allmänna mot ersättning af metallens värde, eller inom samma tid genom vederbörande ägares försorg vara på i allmänhet föreskrifvet sätt förseglade eller förstörda.
Metallens värde bestämmes efter ett för hela landet fastställdt medelpris af Konungen, som tillika alger de närmare bestämmelserna angående inlösningen.
Andra delar af bränvins- eller omdestillerings-redskap, såsom mäskvärmare, kylare eller kylslangor och bäcken, liksom alla bränvins- oller destillations-pannor af fOO potter till öfversta randen eller deröfver, skola likaledes inom nämnde tid anmälas hos den erabets- eller tjensteman, åt hvilken pannförsegling är uppdragen, utan afseende på om de förut äro anmälda eller icke.
Hvar och ep, som efter nämnde tid kommer i besittning af något af förenämnde redskap eller har förarbetat något sådant, måste inom 4 veckor derom underrätta förenämnde embets- eller tjenstemän.
Samtlige förenämnde redskap skola straxt efter anmälan förseglas, så vida del icke äro ämnade till begagnande i enlighet med gifna stadganden.
Hvarje anmälan måste innehålla en uppgift, hvarest den anmälda redskapen är till finnande. 34 Norska Kommiss.
Ägaren har att välja mellan att föra redskapen till vederbörande tjensteman till inlösning eller försäljning, eller att låta denne komma till sig, i hvilket fall han ersätter honom skjuts för 4 häst. § 8.
Hvar och en, som inom ofvannämnde tid efterkommer de i föregående § föreskrifna bestämmelser, fritages från allt ansvar, som kunde träffa honom för oloflig bränvins bränning, begången med ifrågavarande redskap, innan denna lags allmängörande, och hvarpå åtal ej är gjordt, innan lagen träder i kraft, hvaremot underlåtandet deraf medför böter af 20 Spd samt redskapens konfiskering, hvarjemte vederbörande, så vidt det angår pannorna, måste enligt § 35, betraktas såsom den der olagligen brändt bränvin. § 9.
Hvarje under, försegling stående redskap måste en gång hvarje år efter sista förseglingen efterses af vederbörande embets- eller tjensteman. § 40.
Afhänder sig egaren, eller förkommer genom olyckshändelse ett bränneri-eller destilleringsredskap, eller sådana delar deraf, som i g 7 omnämnes, måste vidkommande embets- eller tjensteman med det snaraste derom underrättas, hvarvid, så vidt görligt är, han bör få kännedom om de omständigheter, under hvilka redskapet blifvit förkommet eller förstördt. § 44.
Intet bränneri får begagnas, innan de redskap, för hvilka skatt skall betalas, blifvit mätta, och så väl afbrännings-apparaten som bränneriet i sin helhet äro befunna vara inrättade såsom föreskrifvet är (gg 2, 3, 4 och 5) hvarefter afbrännings-apparaten, och i händelse af mäskbeskattning, jemväl mäsk- och jästkaren, så väl som mäskbehällaren, stämplas.
Pannorna förseglas, så vida de ej genast skola tagas i bruk. § 42.
Yid uppmätnings- och stämplings-förrättningar må apparatens brukare, innan förrättningen sker, till den embets- eller tjensteman, som verkställer denna förrättning, afgifva in duplo en nöjaktig afritning af apparaten, på hvilken så dess yttre, som hvarje särskild invändig del, äro framställda. § 45.
För den händelse, att skatten lägges på mäskekaren, måste brukaren afgifva in duplo a) Grundritning af lokalen, med antydande af de i §§ 2 och 5 omnämnda redskap. b) En nöjaktig förteckning öfver samtliga i bränneriet varande redskap med förklaring öfver deras användande och ungefärliga rymdinnehåll, och måste äfven det rum i bränneriet, hvarest de befinnas, uppgifvas med hänvisning till grundritningen.
Hvar och en förändring, som sedermera företages, måste särskildt anmälas, för att i nödigt fall kunna anmärkas på ritningen, grundritningen eller i förteckningen. § 44.
De i föregående §§ oraförmälda ritning, grundritning och förteckningar förses med brukarens samt nämnde embets- eller tjcpstemans bestyrkande af deras riktighet.
Det ena exemplaret återlemnas till brukaren, som tillika får e.n afskrift af uppmätnings - Norska Kommiss.
55 förrättningen, hvilka dokumenter af honom skola förvaras i bränneriet, hvarest de städse i omakuleradt tillstånd böra vara tillfinnandes, och på begäran förevisas kontrollören. § 45.
I fall skatten skulle läggas på bränvinsbränningen, beräknad efter det mäske-karrum, som begagnas, eller den qvantitet bränvin, som tillverkas, anställes en stadigvarande kontroll uti bränneriet, och får, under mäskebeskattning, ingen mäskning påbörjas, de första jästberedningarne härunder icke inberäknade, samt, i båda fallen, ingen afbränningsapparat upplåtas till bruk, innan kontrollbetjente kommit tillstädes.
Brukare måste derföre 8 dagar i stad och 6 veckor på landet innan något material får bringas i redskapen, göra anmälan till de i g 2d nämnde embets- eller tjenstemän, hvaruti dag och timma, när brännerirörelsen skall börja, böra vara uppgifna.
Den som afstannar med sitt bränneri, utan att tillika uppgifva, när han åter ämnar börja fortsätta, får ej börja, innan han gjort ny anmälan 8 dagar eller 6 veckor förut.
I händelse någon, sedan han gjort anmälan, ändrar sitt beslut eller af andra orsaker ej kommer att begagna sin apparat under bestämd tid, får han ersätta de utgifter, som föranledas deraf, att kontrollörerne ieke blifva begagnade. § 46.
Brukaren af ett bränneri måste, när han vill begagna sin destillerings- eller afbrännings-apparat, som slår förseglad, i tid, hos de i g 24 nämnde embets- eller tjenstemän begära förseglingens brytande, hvarefter dessa böra, så snart som möjligt, i närvaro af 2:ne vittnen, och mellan kl. 5 på morgonen och kl. -10 på aftonen, upplåta apparaten.
I den händelse mäskekars- eller produkt-beskattning eger rum, får detta upplåtande icke ske, utan att kontrollörerna äro tillstadeskomna samt i förening med den, som verkställer förrättningen, funnit allt i behörig ordning.
g 47.
När ett bränneris brukare vill upphöra att bränna, måste han derom göra anmälan hos de i § 24 nämnde embets- eller tjenstemän, hvarefter dessa böra, så fort som möjligt, inom den i föregående g nämnde lid, i närvaro af 2:nc vittnen försegla pannorna.
När så åstundas, skola' nämnde embets- och tjenstemän emottaga de förseglade delarne af apparaten på det ställe, som blifver dem anvisadt.
Alla bränvins- och destilleringspannor, som icke redan äro förseglade, förseglas hvarje år den 45 April, och betalningen derför erlägges af vidkommande brukare. § 48.
Idet fall att skatt är lagd på bränvins bränning, men icke på dess omdestillering, har egaren eller brukaren af ett bränvinsbränneri rättighet, att begagna sin omdestilleringsapparat till omdestillation, samt, under samma vilkor, som i g 6 äro anförda, rättighet att få sin apparat upplåten till sådant bruk.
g 49.
Åtminstone en gång om året skola, när öppnande eller försegling företage», de pannor, som begagnas till bränvinsbränning, ommätas och anförande derom göras i det i g 22 omförmälta protokoll, och åligger det vederbörande att göra anmälan till auktoritelerna, om något felaktigtigt dervid befinnes.
För ommätningen erhålla vederbörande ingen betalning. 56 Norska Kommiss.
Vill ett bränvinsbränneris egare eller brukare ej längre begagna någon redskap, sorn är försedd med stämpel, får han anmäla sådant för den, som ombesörjer mätning och försegling, och eger då denne, att mot den för försegling bestämda betalning, förstöra stämpelmärket.
Detsamma gäller för dot fall, att egaren vill afhända sig eller (lytta någon redskap, och må intet redskap utföras ur ett bränneri, eller införas i ett annat, utan att stämpeln lagligen är utplånad.
Uppmätning, stämpling samt försegling och öppnande af bränvinsapparater verkställes i städerna af politiraästaren.
Skulle denne icke bo uti »Ladesstaden», utföre» förrättningen af länsmannen, liksom samma förrättning alltid verkställes på landet utaf denne sednare.
För uppmätning och stämpling af en afbränningsapparat med eller utan tillhörande redskap, och utan hänseende till dessas antal, betalas till ofvannämnda embets- eller tjensteman 2 Spd., beskrifningen deröfver inberäknad, samt åt hvardera af de 2:ne män, som förrättaren utnämna och som biträda honom under förrättningen, 56 sk.
Samma betalning erlägges, när ett bränneris egare eller brukare åslundar enkel redskap uppmätt och stämplad.
Förrättaren och hans män verkställa mätningen.
För hvar och en i ett bränneri verkställd förseglings- eller öppnings-förrättning åtnjutér politimästaren eller länsmannen -1 Spd., och hvardera af de tillkallade männen 24 sk., utah hänseende till apparaternas eller redskapens antal. § 22.
Älla förenämnda förrättningar införas på stället i ett af'amtmannen auktoriseradt, protokoll, och underskrifves hvarje gång af förrättningens verkställare samt vittnen.
Brukaren anses hafva erkänt hvad uti protokollet är anfördt, derest han icke uttryckligen förklarat sig emot någon af dess punkter.
Uti samma protokoll antecknas likaledes de anmälanden, som föranledt förrättningen, samt de ritningar, grundritning och förteckningar, som blifvit emottagne.
Den eller de personer, åt hvilka det utaf amtmannen eller regeringen uppdrages att kontrollera bränningen, såväl som Politiets embetsman och betjente, äro berättigade att när sorn helst, dag eller natt, ega oförhindrad tillgång i hvarje bränneri, och egaren eller brukaren är förpligtad att förevisa redskapen samt lemna nödigt biträde till verkställande af undersökningar.
För den tid, som åtgår till eftersyn och ommätning beräknas icke skatt, så vidt bränneriet har måst afstanna under förrättningen.
Ifvar och en, som eger bränvinsredskap, är förpligtad att, när så åstunda», förevisa desamma, på det ställe, hvarest .de enligt den i g 7 omförmälda anmälan skola vara tilllinnandes.
De till speciell kontroll vid bränvinsbrähningen utsedde personer skola vara edsvurna.
För hvarje bränneri inrättas och auktoriseras ett eget protokoll till bruk för kontrollbetjening.
Anföres något i detsamma, sora kan hafva inflytande på brukarens rättigheter, pligter eiler åligganden, skall protokollet föreläggas honom eller den, som på haus vägnar är till - Norska Kommiss.
Bränvinsbrånningen.
57 är tillstädes, till förklarings afgifvande, och om detta tillfälle af honom ej begagnas, så eger protokollets innehåll full bevisningskraft emot brukaren.
Protokollet skall under hränningsliden förvaras af kontrollören uti bränneriet, och under hans frånvaro lemnäs förseglädt till brukaren, sorn då är ansvarig för detsamma.
De närmare stadganden, som kunna vara af nöden angående sättet alt gå tillväga vid redskapens mätning, stämpling, försegling, öppnande och kassation, äfvensom angående aflemnandet af ritning, grundritning och förteckning, liksom äfven hvad vidare kan erfordras till att göra kontrollen säker, bestämmas af Konungen. § 26.
Så vida skatten för bränvinsbrånningen kommer att läggas på mäskekaren, som begagnas, måste: a) Ett bränneri, under hela den tid det är i gång, begagna i medeltal dagligen minst -15,000 potters mäskekar-rum tiil mäskens beredande och afjäsning, och måste det oafbrutet fortsättas minst -15 dagar, hvarje gång bränneriet ånyo sättes i verksamhet, d. v. s. hvarje gång man, när bränneriet en gång afstanna!, begär att få göra ny inrnäskning.
Skulle icke nämnde kar-rum, i medeltal räknadt, vara begagnadt, eller rörelsen icke varit -15 dagar i oafbruten gång, beräknas afgiften likafullt, såsom om så varit fallet, såvida ej någon olyckshändelse inträffat, hvarvid minst 2;ne dagars afstannande blifvit föranledt.
Med hänseende till beräkningen af den tid, med hvilken bränneriet, enligt ofvanstående, skall vara i oafbruten gång, anses driften hafva afstannat, när 2:ne dagar gå förbi, utan att ny inmäskning företages. ö) Bränneriets brukare besörjer om den nödiga förseglingen, innan kontrollörerne, efter bränneriets afstannande, lemna stället. c) Hvarje mäskekar måste vara afjäst och tömdt sednast inom 5 dygn, efter det det påfylldes. d) Intet kar får fyllas eller tömmas, utan att kontrollören derom underrättas. e'j
Mäsken i mäskekaren får ej utspädas med vatten, sedan ifyllningen skett och karet blifvit satt till jäsning. f) Vatten till mäskens utspädning får ej inbringas i mäskbehållaren, mäskvärmaren oller pannan, hvarken direkte eller indirekte genom sköljning af kar, rännor o. s. v. g) Till mäskekaren-få ej sättas lösa skärmar eller ringar eller annat, som kan öka deras rymdinnehålE
Hvad som vid jäsningen rinner öfver, får ej slås tillbaka till jäsning i samma kar.
Det som jäser öfver får begagnas till en senare inmäskning; likaså kan ifrån den jäsande mäsken tagas hvad som är af nöden till pressjäst eller annan jästberedning. h) Mäskebehållaren och mäskvärmaren få blott innehålla mogen mäsk. i) Kylskeppet får ej begagnas till afjäsning, hvarföre mäsken, ifall jäst skulle till Bil. till Särskilda Utsk.
N:o 4. 8 58 Norska Kommiss, Betänk, ang.
Bränvinsbränningen. sättas densamma på kylskeppet, måste genast, så snart det är gjordt, och biandningen blifvit verkställd, tömmas i mäskekaret. k) Jästberedningskaren få endast innehålla jäst och det material, som dertill är af nöden.
Denna jäst får endast begagnas i profkaret, eller också sättes den direkte till mäsken i kylskeppet eller mäskekaren. I) Der man begagnar profkar, d. v. s. kar, hvaruti jästen undersökes genom tillsättning af mäsk och vatten, får dess innehåll icke på annat sätt begagnas till bränvinsbränning, än genom att slås på mäskekaret, eller blandad med mäsken i kylskeppet. m) 1 bränneriet få ej finnas andra kar, redskap, rännor eller pumpar, än de som äro uppgifna uti förteckningen.
II) Bränneriets brukare allemnar till kontrollörens begagnande, så länge bränneriet är i gång, ett eget och varmt rum med säng, uti eller invid bränneriet.
För den händelse att skatt kommer att läggas på bränvinsbränningen efter den qvantitet bränvin, som produceras, måste: a) ett bränneri tillverka i medeltal f,50G potter bränvin af 50 % dagligen för hela tiden, bränneriet är i gång, och måste det fortsättas oafbrutet minst -15 dagar för hvarje gång bränneriet ånyo sättes i verksamhet, tiden räknad från pannornas upplåtande och till deras försegling, och skall, derest man häruti brister, den minsta afgiften, nemligen för-1,500 potter, för samma tid erläggas, så framt intet olycksfall inträffar, hvarvid minst 2:ne dagars stillastående föranledes.
Med hänseende till beräkningen af den tid, under hvilken bränneriet, enligt ofvanstående, skall oafbrutet vara i gång, anses rörelsen vara afstannad, när 2:ne dagar förgå, under hvilka apparaten icke begagnas. b) Bränneriets brukare skall, så vidt icke mera än en spritbehållare finnes, afstanna all afverkning, under det att spritbehållarens innehåll mätes och profvas.
Det uppehåll, som derigenom uppkommer, står för hans egen räkning. c) Bränneriets brukare, eller den, som på hans vägnar är tillstädes, när bränvinet blifvit uppmätt och profvadt, samt anförande derom gjordt i protokollet, skall med sin underskrift erkänna såväl qvantiteten deraf, som styrkan, eller också göra sina erinringar deremot.
Om tvist i anledning häraf skulle uppstå, afgöres den af vederbörande departement.
Finner brukaren sig icke tillfreds med detta afgörande, måste han likväl betala afgiften, men har rättighet att söka återfå hvad han anser sig hafva betalt för mycket. d) Bränneriets brukare allemnar till kontrollörens begagnande ett eget och varmt rum, med säng, uti eller invid bränneriet. § 28.
För den händelse, att skatten skulle vara påbuden efter afbränningsapparatens rymdinnehåll, måste densamma, apparaten, för hvarje gång den upplåtes till verksamhet, oafbrutet vara i gång minst -10 dagar, räknadt från förseglingens brytande till pannans återförsegling, och derest sådant ej sker, betalas afgiften likafullt för så lång tid, så framt icke olycksfall inträffar, hvarigenom minst 2:ne dagars stillestånd föranledes.
Bränvinsbränning en. 59 l 29.