Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af det den nådiga Propositionen bilagda Statsråds-protokoll öfver Finans-ärenden den 14 Oktober nästlidet år inhemlas, alt Kammar-rätten, beträffande denna fråga, uti underdånigt memorial den 15 näslförutgångne Juni, anmält, att bemälde tjensteman på sednare tider fått ökade göromål, men alt den förhöjning i inkomster, han haft att påräkna genom aktorats-arfvodet, deremot numera nedgått från 1,950 R:dr, som den utgjorde före år 1856, till 650 R:dr årligen; och får vid sådant förhållande Utskottet tillstyrka, att Rikets Ständer måtte den äskade löneförhöjningen med 500 R:dr bevilja. 16:o. I det Kanslisten vid Advokatfiskal-kontoret tillagda arfvode af 300 R:dr, såsom ersättning för renskrifningen derstädes har Kongl. Maj:t begärt förhöjning med 200 R:dr; och, då det hittills uppförda beloppet befunnits otillräckligt, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer måtte den äskade arfvodes-tillökningen med 2000 R:dr bevilja. 17:o.
Slutligen har Kongl. Maj:t begärt alt de 4 Vaktmästare-löner, som nu utgöra allenast 450 R:dr, måtte förhöjas med 50 R:dr hvardera; och får Utskottet, i likhet med hvad för vaktbetjeningen vid flere andra embetsverk egt rum, tillstyrka, alt den begärda lönetillökningen med tillhopa 200 R:dr måtte af Rikets Ständer beviljas. öfver-Intendents-embetet. 18:o.
Sedan bemälda embete uti Memorial den 12 Augusti nästlidet år underdånigst anhållit att, då anslaget till gratifikationer åt extra ordinarie tjenstemän och vaktbetjenle vid embelsverket utgjorde endast 200 R:dr och således numera vore alldeles otillräckligt, i synnerhet som det måste fördelas emellan flera behöfliga biträden vid ritnings- och byggnads-konloret samt embelets kansli, och derjemte anlitas till ersättningar åt extra ordinarie vaktbetjeningen för tillfällig uppassning vid såväl embetet som Museum, samma anslag måtte förhöjas lill 1,000 R:dr, har Kongl.
Maj:t nu derom gjort nådig framställning; och då den begärda anslagstillökningen synes vara af verkligt behof påkallad, tillstyrker Utskottet, att ifrågavarande anslag måtte från nuvarande beloppet, 200 R:dr. till 1,000 R:dr förhöjas. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 100. 11 19:o Vidare har Kongl. Majit, som i särskild nådig Proposition föreslagit Rikets Ständer, att Staten måtte öfvertaga framtida vården och underhållet af den vid Utmelands by i Dalarne genom enskilda bidrag nyligen uppförda minnesvård öfver Konung Gustaf Wasa, hvarför årliga utgifterna beräknats uppgå till 475 R:dr, begärt, att det i Riks-staten nu uppförda reservations-anslag till byggnader och reparationer i landsorterna måtle, derest samma nådiga Proposition vunne Rikets Ständers bifall, förökas med motsvarande belopp.
Då Rikets Ständer redan, med bifall till Utskottets den 5 sistlidne Mars afgifna Utlåtande N:o 65, beslutat, att det för underhåll och vård af omförmälda monument erforderliga belopp, 475 R:dr, skall af ifrågavarande anslag utgå, får Utskottet här endast hemställa, att, i följd deraf, samma anslag, eller det för byggnader och reparationer i landsorterna afsedda, må med berörda belopp, 475 R:dr årligen, förhöjas.
Postverket. 20:o.
I fråga om bemälda embetsverk har Kongl. Majit endast begärt att, då verkets årliga inkomster blifvit för nästa statsregleringsperiod beräknade till 1,500,000 Ridr eller 100,000 Ridr mera än hvartill de för närvarande äro upptagne, det å Sjunde Hufvudtiteln uppförda förslagsanslag till Postverket att af Postmedlen direkte utgå måtte höjas med sistnämnda belopp; och får Utskottet tillstyrka, att denna nådiga framställning af Rikets Ständer bifalles, så att berörda förslags-anslag uppföres med ett belopp af 1,500,000 Riksdaler.
Tullverket. 21:o.
Uti det af Tullmedlen direkte utgående förslags-anslaget till Tullverkets stat och omkostnader, för närvarande upplaget till 1,800,000 Ridr, har Kongl. Majit icke äskat någon förändring; men då Utskottet funnit det vara önskligt, att jemväl vid detta verk en fullständig lönereglering blefve åvägabragt, hvarigenom dels en lättare öfversigt af förvaltningen och förenkling af räkenskaperna kunde erhållas, dels ock anslaget fördelas i tvänne, deraf blott det ena behöfde såsom förslagsanslag uppföras, hemställer Utskottet, det Rikets Ständer måtte uti underdånig skrifvelse anhålla att vid nästkommande riksmöte få af Kongl.
Majit emottaga fullständigt förslag så väl till definitivt ordnande af General-Tullstyrelsen, den vid Tullverket anställda tjenstemanna- och be - 12 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 100. vaknings-personal, som ock till reglering af afiönings-kostnaderne för hela denna förvaltning. 22:o.
Då, efter hvad Rikets Sländers Revisorer jemväl anmärkt, det i nu gällande Riks-slat uppförda förslagsanslag, 6,000 R:dr, till restitutioner visat sig vara fortfarande otillräckligt för behofvet, har Kongl. Majit föreslagit att samma anslag måtte höjas med 9,000 R:dr; och då den begärda tillökningen är med ledning al sednare årens erfarenhet beräknad, tillstyrker Utskottet, att berörda förslagsanslag mätte från nuvarande beloppet, 6,000 R:dr, till 15,000 R:dr förhöjas. 23:o.
Under erinran, hurusom Rikets sednast församlade Ständer föreslagit och Kongl. Maj:ts den 29 December 1860 beslulit, att, jemte det tullmedlen hädanefter vid inkomstberäkningen upptoges lill sitt bruttobelopp, den från dessa medel utgående ersättning till vissa släder för mistad tolag skulle bland utgifterna i Riks-staten uppföras, har Kongl. Majit, som funnit det härför erforderliga belopp lämpligen böra såsom förslags-anslag, under benämning: ersättning till städerna för mistad tolag, under denna Hufvudtitel uppföras, föreslagit, att detta nya förslagsanslag måtte till 1,040,000 Rdr upptagas.
Beträffande denna fråga inhemtas af Statsråds—protokollet, hurusom, genom Kongl. Brefvet till General-Tullstyrelsen af den 18 December 1860, vore löreskrifvet, alt städerna skulle i ersättning för mistad tolag årligen undfå dels en viss bestämd godlgörelse af tillsammans 8 15,750 R:dr, dels ock en tillökning derutöfver af 5 procent å den tulluppbörd, som öfverslegc 9,52 7,700 R dr, i följd hvaraf och då tullinkomsterna lör nästa slatsregleringsperiod blifvit beräknade lill 14,000,000 R:dr eller 4,472,300 R:dr utöfver nyssnämnda i Kongl. Brefvet den 18
December 1860 angifna belopp, städerna komme att i ersättning åtnjuta: l:o R:dr 8 15,730: 2:o 5 proc. å 4,4 72,500 R:dr eller ... „ 225,615: tillsammans R:dr 1,039,545:
Och får, på grund af hvad sålunda blifvit upplyst, Utskottet tillstyrka, att ett förslagsanslag under ofvannämnda rubrik i Riks-staten upptages till ett belopp af 1,040,000 R:dr. 24:o.
Enär det för åren 1861, 1862 och 1863 i Riks-staten upptagna reservationsanslag af 75,000 R:dr för Skog s-inslilutet, lägre skogsskolan samt öfrige till Skogs-slaten hörande tjenstemäns aflöning fortfarande vore behöfligt, har Kongl.
Majit äskat att detsamma måtte jemväl för nästa slatsregleringsperiod varda uppfördi; och, då någon definitiv reglering af utgifterna för skogsväsendet icke torde kunna ifrågakomma förr än ny Skogsordning, hvartill förslag numera, enligt hvad af Statsråds-protokollet inhemtas, är af Skogs-styrelsen afgifvet, blifvit antagen och fastställd tillstyrker Utskottet, Stats-Utskottets Utlåtande N:o 100.
18 alt, med bifall till Kongl. Majlis ifrågavarande nådiga framställning, ett reservationsanslag af 75,000 Ridr må jemväl för nä sta statsregleringsperiod lill omförmälda ändamål anvisas. 25:o.
Enär den å Kronans lius i liufvudsladen belöpande andel i de ökade utgifter, som blifvit af hufvudstadens innevånare beviljade till en förbättrad gatläggning, utgjorde 2.500 R:dr, och denna utgift lämpligen borde, lika med öfrige kommunala ulskvlder för Kronans egendomar, utgå af det å Sjunde Hufvudtiteln uppförda förslagsanslag till lyshållning, med flera utgifter för Kronans publike hus i Slockholm, bar Kongl. Majit, då, efter hvad Rikets Ständers Revisorer jemväl erinrat, nyssnämnde utgifter under flera år med omkring 7,900 R:dr öfverstigit det för sådant ändamål i Riks-staten upptagna belopp, 5,100 R:dr, äskat alt berörda anslag mätte med 10,400 R:dr förböjas; och tillstyrker Utskottet, att den äskade anslagsliilökningen måtte beviljas, så att för omförmälda ändamål anvisas ett förslagsanslag af 15,500 R:dr. 26:o.
Då det särskilda reservationsanslag, hvilket vid sednaste riksdag uppfördes såsom:
Ersättning till Postverket för ökad kostnad i följd af postskjutslegans höjande icke hittills behöft anlitas, och, med afseende å lillräckligheten af postmedlens öfriga tillgångar, ej heller för framtiden syntes vara behöfligt, bar Kongl. Majit föreslagit, att samma anslag mätte med innevarande statsregleringsperiod från Riksstaten utgå, och besparingarne under denna tid af 3 år, tillsammans 210,000 Ridr, till Riksgälds-konloret öfverleranas.
I motsats häremot har Riksdagsfulimägtigen Carl Anders Larsson från Östergötlands län uti en inom Bonde-Ståndet väckt, till Siats-utskottet remitterad motion, N:o 295, bland annat, af anförda skäl hemställt, att Rikets Ständer mätte uppföra eli förslagsanslag af 70,000 R:dr årligen, alt. användas till godtgörelse af sådan förhöjning i postskjutslegan, som kunde blifva en följd deraf, alt alla slags posthemman befriades från utgörande af postskjutsskyldighelen, ulan alt detta onus öfverflyttades på de till gästgifveri-, post- och reservskjuts-skyldiga hemman i Riket.
Under den 10 näsllidne Mars har, i anledning af åtskillige vid innevarande riksdag väckta motioner om skjutsningsbesvär ordnande, Utskottet, i förening med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottet afgifvit särskildt Utlåtande, (N:o 21), deruti sammansatta Utskottet, bland annat, tillstyrkt att å Rikets 7:de Hufvudtitel mätte anvisas ett årligt reservationsanslag af 70,000 R:dr att till Post-verket utgå såsom ersättning för den ökade kostnad, som genom postskjutslegans höjande till likhet med gällande entreprenadlega komme alt uppslå.
Denna sammansatta Utskottets framställning är emellertid,. sedan vid föredragning deraf hos Riks-Stånden, densamma blifvit af Irenne Stånd återremitterad, ännu beroende på Rikets Ständers pröfning; och Utskottet har, vid sådant förhållande nu ansett sig endast böra hemställa, att Rikets Ständer bifalla hvad Kongl. Majit i ofvanomförmälda hänseende behagat föreslå. 14 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 100. 27.
Beträffande öfrige till Sjunde Hufvudtiteln hörande ordinarie anslag, i afseende hvarå någon förändring hvarken blifvit af Kongl.
Maj:t äskad eller eljest ifrågakommit, får Utskottet hemställa, alt samma anslag måtte i den blifvande nya Riks-staten med oförändrade belopp uppföras, dock att, tili jemnande af Hufvudliteins slutsumma, förslagsanslaget till skrifmaterialier och expenser, ved m. m., som för närvarande utgör 18,674 R:dr 78 öre, ökas med ett belopp af 25 R:dr R:mt; Kommande, i följd af hvad Utskottet uti förestående punkter tillstyrkt, Hufvudtitelns samtlige till ordinarie stalsregleringen hörande anslag, på sätt hosföljande tabell Lill.
A närmare utvisar, att uppgå till 5,452,000 R:dr.
Då Hufvudtitelns summa, enligt nu gällande Riks—stat utgör 4,270,450 R:dr, visar sig således här en tillökning af 1,161,550 R:dr; hvarvid dock bör iakttagas, alt beräkningen af Postverkets omkostnader är af Utskottet, enligt Kongl. Maj:ts nådiga framställning, förslagsvis upptagen 100,000
R:dr högre än det nuvarande anslaget, utan att någon ökad utgift härigenom uppkommer, äfvensom att det såsom ersättning till städerna för rnistad tolag förslagsvis uppförda belopp, 1,040,000 R:dr, redan förut under annan form utgått.
För de under 7:de Hufvudtiteln hänförliga behof af tillfällig beskaffenhet, som således höra till den så kallade extra statsreglering en, åro nedan omförmälda framställningar gjorda: 28:o.
Uti den nådiga Propositionen angående Statsverkets tillstånd och behof har Kongl. Maj:t begärt att till bestridande af utgifter för kolonien St.
Barthelemy, hvilken under sednare lider medfört för Statsverket en årlig kostnad, icke understigande 1,000 pund Sterling, eller i Svenskt Riksmynt omkring 18,000 R:dr, Rikets Ständer måtte för hvarje af de år, nästa statsreglering kommer alt omfatta, anvisa enahanda summa, eller tillsammans ett belopp af 54,000 R:dr; och då kostnaderna för koloniens förvaltning under näst inträdande nya statsreglerings-period sannolikt icke kunna inskränkas till lägre belopp, än de under de sednare åren utgjort, får Utskottet hemställa, all Rikets
Ständer måtte för ifrågavarande ändamål anvisa en summa af 54,000 R:dr, att under nästa kommande 5 år med en tredjedel årligen från Riksgälds-kontoret utgå. 29:o Sedan Öfverintendents-embetet, i underdånigt memorial af den 12 Augusti förlidet år, fästat Kongl. Majlis uppmärksamhet derå, alt den vid 1856^—1858 årens riksdag, för Wadstena slotts yttre iståndsättande, för en gång beviljade summa, 50,000 R:dr, knappt varit tillräcklig för reparation af slottets östra och vestra fafader samt vattentaken öfver slottsbyggnaden med dertill hörande lorn och bemälda Embete af sådan anledning tillika hemställt, att för slottets fullstän - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 100.
15 diga iståndsättamle utvändigt och för alt gifva hela byggnadsgruppen ett vår dadt och angenämt utseende följande åtgärder måtte vidtagas: a) iståndsätlande af den återstående mot borggården belägna från slottets omgifningar mindre skönjbara södra facaden, b) borttagande af den gamla och uppförande å borggården enligt uppgjord rit— niug, af en ny portvaktarestuga af sten; och c) borggårdens förseende med träd och gräsmattor, anbringande af nya portar å norra facaden, m. m., för hvilka arbeten kostnaden, enligt uppgjorda kostnadsförslag beräknats till 22,325 R:dr — bär Kongl.
Maj:t föreslagit att Rikets Ständer måtte för en gång anvisa de medel, som till utförande af nämnda arbeten erfordrades, eller i rundt tal 22,000 R:dr.
Enär Rikets Ständer, vid beviljandet tillförene af anslag för ifrågavarande slottsbyggnads iståndsätlande, yttrat den åsigt, alt nämnde byggnad borde såsom ett historiskt minnesmärke underhållas och vårdas, samt upplyst är, att de af Rikets Ständer härtill beviljade medel icke varit för det afsedda ändamålet tillräckliga, finner Utskottet sig ega anledning tillstyrka, alt den för utförande af åtskilliga arbeten å och invid Wadstena Slott af Kongl. Maj:t nu äskade summa, 22,000 R:dr, måtte af Rikets Ständer anslås, alt i mån af behof utgå samt af Riksgålds-konloret utbetalas. 30:o.
Till Utskottets handläggning hafva jemväl följande inom Borgare- och Bonde-Stånden väckta motioner blifvit öfverlemnade, nemligen: af Herr L. F. Aschan och Herr F.
Hjertström, hvilka, hvar för sig, anfört, Herr Aschan (i motion N:o 73): att då städerna Ekesjö och Wimmerby bade en ganska liflig bandel och vore belägna i bördiga och tätt befolkade trakter, hvartill komme att Smålands Husar-regemente och Grenadier-bataljon hade sin mötesplats vid Ekesjö och Calmar regemente sin nära Wimmerby, en telegraflörbindelse emellan dessa städer och det öfriga riket skuile i såväl industrielt som militäriskt hänseende vara af stor nytta, och Herr Hjertström (i motion N:o 4 72): alt, då Ekesjö vore en icke obetydlig handelsplats, en telegrafstation derstädes skulle bära sig långt båttre än i de flesta småstäder, samt att, enär någon direkt telegraflörbindelse emellan rikets östra och vestra kuster, gent öfver mellersta Sverige för närvarande icke funnes, en lelegraflinie från Jönköping — der redan nu linier sammanstöta från söder, vester och norr — öfver Ekesjö och Wimmerby till Westervik komme att medföra en stor lättnad i telegrambefordringen emellan Göteborg och de vigligare handelsplatserna å rikets östra kust och sålunda tillskynda telegralkorrespondensen i allmänhet stor fördel, hvarförutan det alltid vore af väsendtlig nytta för Telegrafverket att, i händelse någon linie Idefve skadad och telegrambefordringen derå afbruten, liera linier funnes alt anlita; och hafva af dessa anledningar bemälde motionärer föreslagit, att en telegraflinie mätte, på Statens bekostnad, sträckas från Jönköping öfver Ekesjö 16 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 100. och Wimmerby till Westervik med stationer i Ekesjö oell Wimmerby; hvarjemte förstnämnde motionär företett bevis derom all båda sistnämnda släder förbundit sig att anskaffa oell kostnadsfritt upplåta lämpliga lokaler lör blifvande Telegrafbyråer; af Herr J. A. Bovin, hvilken, (i motion N:o 285) enär en stor del af Westmanland oell lieia
Dalarne ännu icke kommit i åtnjutande af de fördelar, som vore en följd af elektriska telegrafers inrättande, ehuru rörelsen å nämnde orter vore af den omfattning, att lättade kommunikationer af behofvet synnerligen påkallades, hemställt att Rikets Ständer mätte anslå medel för anläggande af en telegraflinie från Westerås tili Sala, Avesta, Hedemora, Säther och Fahlun med stationer å dessa ställen; samt af Riksdagsfullmägtigen från Calmar län, E. J.
Rudberg, som jemte det han, uti en under N:o 20 intagen motion, fästat uppmärksamheten å det, enligt motionärens åsigt, obilliga förhållande alt Öland, ehuru denna ö hade en folkmängd af omkring 50,000 personer, likväl vore i saknad af telegrafin rättning, hvarigenom mångfaldiga olägenheter och äfven förluster, särdeles vid de tider, då öfverfarten till fasta landet icke vore möjlig, tillskyndades öus innevånare, anhållit det Rikets Ständer mätte bevilja nödigt anslag för en telegraftråds läggande öfver Sundet antingen från Calmar till den så kallade Färjestaden på Öland eller ock från Refsudden lill Stora Rör, emellan hvilka sednare ställen afståndet utgjorde icke fullt en half mil, samt att denna tråd derefter linge sträckas längst utöfver hela ön och för sådant ändamål telegrafstationer inrättas vid Ottenby stuteri samt i Borgholms stad, i Böda eller Mörbylånga köping, uti hvilken framställning Riksdagsfullmägtigen IV. P. Bäckström, förmält sig instämma.
Vid sistlidna riksdag, då frågor af enahanda beskaffenhet eller framställningar om statsbidrag för anläggning af åtskilliga lelegraflinier inom riket jemväl utgjorde föremål för Rikets Ständers pröfning, yttrade Sammansatta Stats- och Ekonomiutskottet, till hvars förberedande handläggning dessa ärenden hänskjulits, vissa betänkligheter mot beviljandet af direkta statsanslag för detta ändamål.
Utskottet ansåg nemligen Telegrafverkets vidare utveckling böra hufvudsakligen blifva beroende af de tillgångar verket sjelf kan sig bereda såsom följd af den tilltagande rörelsen och telegrafledningarnes flitiga anlitande; alt vid telegrafledningarnes anläggande således synnerligt afseende borde fästas dervid, huruvida utsigt förefunnes dertill, att intägten vid desamma möjligen komme alt motsvara kostnaderna; men alt i allt fall konvoj-kassan syntes vara den allmänna fond, från hvilken nödvändiga tillskott för inrättande al nya telegraflörbindelser, när sådana ifrågakomma, företrädesvis borde utgå.
Delande dessa älven af Rikets Ständer godkända åsigter, har nuvarande Statsutskott funnit sig förhindrad! understödja de förslag, som af ofvanbemälde motionärer blifvit i berörda hänseende framställda; och Utskottet hemställer derföre, alt förevarande motioner ej må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 51:o. Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 100. 17 51:o.
Af anledning alt åboerne i Hagesta by, Löderups socken af Christianstads län, beslutat alt, med frön af tjenliga trädslag, beså en inom nämnde bys område invid kusten af Östersjön belägen, till större delen af flygsand beslående jordrymd om 1,100 tunnland, bar, uti en inom Bonde-Ståndet väckt, till Utskottets handläggning remitterad motion (N:o 275 1 lliksdagsfullmägligen Ola Lasson från berörda lån anhållit, alt, enär denna by låge i en skoglös trakt och följaktligen kostnaden för inhägnad af ifrågavarande jordområde uppginge till ett icke obetydligt belopp, Staten mätte understödja detta arbetsföretag, helst i sådant fall andra invid kusten befintliga socknar, der förhållandet vore enahauda, möjligen kunde föranledas att vidtaga likai tade åtgärder; hemställande motionären alltså, att Rikets
Ständer måtte bevilja ett anslag af 10,000
R:dr åt Hagesta byamän för att ofördröjligen användas dels till inhägnad och verkställande af skogssådd å ifrågavarande för närboende grannar skadliga jord, dels ock för uppförande derstädes af ett skogvaktarboställe.
Med anledning af särskilda vid föregående riksdagar väckta förslag om medels anvisande för skogsplantering å flygsandsfällen såväl i Skåne, som Kronobergs och Hallands län hafva Rikets Ständer, som ansett särskildt statsanslag icke böra för dylika planteringar beviljas, hänvisat vederbörande att vända sig till Kongl. Majit för erhållande från Skogsplanterings-kassan af erforderliga bidrag för dessa visserligen ganska vigtiga ändamåls befrämjande.
Och som Utskottet hyser enahanda åsigter i delta ämne, får Utskottet, med tillkännagifvande att nämnda kassas behållning, enligt sednast afslutad Rikshufvudbok uppgår, lill något öfver 400,000 R:dr, afstyrka att någon åtgärd till följd af Riksdagsfullmägtigen Ola Lassons nu väckta motion af Rikets Ständer vidtages.
Slockholm den 8 Maj 1805.
Reservationer: vid 5:te punkten (angående löneförhöjning för Kammarskrifvare i Kammarkollegium.
) Af Herr A. W. Björck: ”Ehuru det sv nes mig särdeles betänkligt, att Riket» Ständer bevilja lönetiilökningar för Statens tjenstemän, der sådana tillökningar icke af Regeringen blifvit äskade, har dock den omständighet, alt de äldre Kammarskrifvarne i Kongl.
Kammar-kollegium uppgifvits vara så sysselsatta, ali de med sin tjenst icke kunna förena annan befattning, förekommit mig såsom en skälig anledBik. till B.
Brot 1862 <& 1863. é Sami. 1 Afä. 2 Band. 10 Haft. 18 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 100. ning a|t tillstyrka någon förhöjning i deras aflöning, under förutsättning, att den för löneförhöjningen uppgifna grunden vore rigtig och alltså jemväl under vilkor, att annan befattning icke med tjensten förenades; men då Stats-Utskoltet icke bibehållit detta af Ulgifls-afdelningen föreslagna vilkor för löneförhöjningen, linner jag mig böra mot Stats—Utskottets beslut anmäla reservation och såsom min mening framställa Ulgifts-afdelningens förslag så lydande: — — tillstyrka, att Rikets Ständer, med bifall till ifrågavarande motioner, måtte åt de fem i tjensten äldste af Kammar-kollegii ordinarie Kammarskrifvare, som icke tillika innehafva eller emottaga annan allmän tjenst med lön på Rikets stat eller vid Rikets Ständers verk, bevilja löneförhöjning al G00 R:dr årligen, så ali aflöningen för hvardera af dem kommer att utgöra 1,600 R:dr Ruut.* lili denna reservation hafva Herrar L. Wistelius och A. A. Berger instämt. vid 13:de punkten (angående lönetillökning för Kammarskrifvare i Stats-kontorel).
Af Herr A. W. Björck: ”Åberopande hvad som af mig blifvit anfördt i fråga om förhöjd aflöning åt Kammarskrifvarne i Kammar-kollegium får jag, i afseende på aflöningen åt Kammarskrifvarne i Kongl. Stats-kontoret, upptaga såsom min mening Utgifts-afdelningens af Utskottet ogillade förslag, så lydande: — tillstyrka, alt Rikets Ständer, med bifall till ifrågavarande motioner, måtta åt de sex i tjensten äldste af Stats-koniorets ordinarie Kammarskrifvare, som icke tillika innehafva eller emottaga annan allmän tjenst med lön på Rikets stat eller vid Rikets Ständers verk, bevilja löneförhöjning af 600 R:dr årligen, så att aflöningen för hvardera af dem kommer alt utgöra 1,600 R:dr R:mt.”
Och hafva Herrar L. Wistelius och A. A. Berger förmält sig instämma äfven i denna reservation. STOCKHOLM, tryckt hos N. Marcus, 1863. litt.
A. Tabell öfver Riks-Siatens Sjnnde Hnfvnd-Titel. 1 — —. i j 1861 års Bik8-st.it Förslag till blifvande Riks-stat: ; Indelta Räntor enligt rnarkeaåno- o er* pä förslag.
Indelta Spanmål.
Indelt på forsla g- Oindelt.
Summa Räntor Indelt på förslag.
V ärde 2 R:dr kubikfoten.
1 enligt markegång på förslag.
Värde k 2 R:dr kubikfoten.
R:dr öre R:dr öre kub.-f. k:r R:dr Öre kub.-f. k:r R:dr öre R:dr öre Finans-Departementet.
R-.dr öre R:dr öre kub.-f. k:r R:dr öre kub.-f. k:r R:dr öre R-.dr öre 17,000 17,000 Departements-chefen . 17,000 17,000 1 37.200 37,200 Departementets Expedition.
Nuvarande summan 37 200'
Förhöjning i anslaget, till gratifikationer åt extra- ordinarie Tjenstemän och Vaktbetjente . 1 000- . 38,200 38,200 iflfi 9^0 106,250 Kammar-kollegium.
Nuvarande anslaget . 106 250- Tillkommer: