Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t må i aft 65i Bivilbiings-Utslottets BetSnkanéen. gående underdånig skrifvelse anhållan göras, om vidtagande af nödige anstalter 1:0 i och för den förändring Utskottet nu föreslagit genom den från Kongl Maj:ts och Rikets Karn* marCollegium till Kongl. Maj:ts och Rikets Kammarrätt öfverflyttade pröfningsrätten af besvär öfver PröfningsCommiteernes åtgärder, 2:0 till befordrande deiraf att mindre och till den inre skeppsfarten gagnade Skepp och Farkoster af Fern »våra Fästers drägtighet och deröfver, som förut ej varit underkastade denna skyldighet, måtte utan ali eller ock för minsta möjliga feostnad uppmätas och stämplas otli 3:0 till vinnande *f behörig verkställighet i Utskottets förslag rörande dels beskaffenheten af de framdeles utfärdande
Debetsedlarne, dels executorernes skyldighet att i nödige fali utkräfva de jemlikt Bevillnings-Författningen ålagde Böter, dels fastställelse å föreskrifterne om besvärs anförande deröfver dels ock Öfver Ståtbålleren» i Stockholm rättighet att i sitt ställe utse någon annan till Ordförande i PröfningsComiteen.
Da under öfverläggningarne yttrade sär skilde meningar varda härhos vördsamligen bifogade.
Stockholm den 15 October 1823.
,Transumt af Protocollet , hållet uti Riksens Högloft.
Bevillningsutskott nedannämde dagar är 1823.
Den 13 Octoieg.
BevillningsUtskottets Betänkanden.
653 Justerades Protocollen för den anira och io:de i denne månad, efter uppläsande af hvilket senare Herr Häggblad aflemnade sin, mot Utskottets der intagne beslut om Bevillningens utgörande af Ämbets- och Tjenstemän, skrifte* ligen författade så lydande reservation:
Detta beslut, kan jag icke för min del gilla, och föranlates derföre anmäla min re* servation.
Det kan icke vara förenligt med en rättvis beskattningsgrund, att någon Tjensteman taxeras för högre Löneinkomst, än han verkeligen njuter.
Den Ämbetsman, sorn för ålder eller sjuklighet med vederbörligt tillstånd har tjenstledighet på längre eller korta, re tid, och således måste vidkännas en i förhållande derefter beräknad förminskning i Lön , bör icke med skäl kunna taxeras till lika Bevillning, som om han varit i tillfälle att liela året bestrida sin tjenst, och således åtnjuta hela den dermed förenade löneinkomsten.
Samma förhållande inträffar äfven vid alla slags Tjenste - vacancer.— En Enka, sorn efter mannens död eger utbekomma 1 ä a qvartal af den innehafda lönen, kan val icke med någon rättvisa åläggas Bevillning för 4 qvartal.
Lika orätt är det äfven, att en Enka efter Prest eller Schol-lärare taxeras för t. ex. 600 B:drs Löneinkomst, ehuru hon verkligen icke njuter mer än 400 eller 450, emedan 300 eller 150 äro honom, sorn tjensten bestrider, till aflöning anslagne.
Icke heller kan det pied rättvisa öfverensstämma, att denne sed^ 654 EevillningsUtskottets Betänkanden. nare, hvilkens lön icke uppgår till 300 R:dr, likväl derföre ålägges Bevillning ej allenast nied 1, utan äfven med 2 procent af Lönebeloppet, då deremot andre nied lika Löne. inkomst äro enligt Lagen från all Bevillning befriade.
Det är ett oriktigt påstående, att Staten härvid förlorar.
Man kan icke rätteli' gen sägas förlora det, hvartill' man ingen rättighet eger.
Staten bör ju icke rimligen för dra mer, än att hvarje tjensteman beskattas för den löneinkomst , han verkeligen njuter.
Att taxeras för något derutöfver, vore lika orättvist,' som att taxera en Jordbrukare för hemman, ehuru han icke eger mer än ett.
Detta ämne anser jag af så mycket större vigt, sorn det har den största' inflytelse på hela Ärnbetmanna klassens vilkor, och jag anhåller derföre, att reservationen matte få åtfölja Be. tänkandet till Respeciive RiksStånden, hvilka icke lära underlåta deråt lemna den "uppmärksamhet ämnet visserligen förtjenar.
Uti denna Herr Häggblads reservation, instämde Herr Hultin.
Den 18 October. S. H. Justerades Stats- och Bevillningsutskottens Betänkande, i anledning af Herr Hiesieiters
Motion angående så val minskning i StämpelAfg;^ten för Spelkort, som förändring i afseende på sättet för K.ort ■ BeviilningsStarnplingens verkställande.
Fevillnings-Utskattets Betänk anden. 655 Herr Stahle reserverade sig i afseende på det föreskrifnS sältet för Bevillnlngens återfående, da Kort till Utrikes Ort exporteras; emedan deri åsatte Stämpeln hindrar afsatt» ningen utom Landet , hvarföre man också säl. lan ser Utländske varor, som hit inkomma , vara med sädine Stämplar försedde, utan trodde Herr Ståhle ändamålet vinnas örn rättighet gifves , att mot Bevillning* Afgiftens åt erbekommande, aflemna det stämplade Kortet eller HjerterÄss.
Med Herr Ståhle förenade sig Herr af Wingård , samt Herrar Linrnelms Hemberg och Fornander.
I sammanhang härmed och efter derom •väckt frag», beslöt Utskottet äfven , att det stadgande uti BevillningsFörordningen skulle inflyta att ”frän Bevillning beräknad efter Lästetal, fritaga* Skeppsredare, för de Fartyg, sotn andra äret be isligén legat i hamn obegagnade.'11 Herr Ståhle reserverade sig emot detta Beslut, emedan han ansåg omöjligt för TaxeringsComiteerne att controllera rätta förhållandet.
Herr von Franken, >August, anförde skrif» teligen :
Vid det nu fattade beslut , att ingen afgift skall erläggas för det Fartyg, som på ett år. ej blifvit begagnat, får jag reservera mig, ej för svårigheten af tillförlitliga uppgifters (erhållande, och ej för att jemföra det med 656 Bevillnings.Utshottets Betänkanden.
^Landtegendomen och dess ägares af tiden iråkade förlägenhet, utan jemfört med Husegare i Städerne hvilka om de ej hafva sine Hus uthyrde utan obegagnade, ändock n aste erlägga egande rätts afgift, och som
Fart ygs - afgiften äfven är egande rätts afgift och ej en afgift för nyttjande eller rörelse, så bör den, efter min tanka, äfven utgå om Fartyget begagnas eller ej.” Herr Uggla, Göran Gustaf, förenade sig med Herr von Franken.
Herr Huldt aflerrinade till Protocollet ett så lydande — Vördsamt anförande: anledning af min reservation emot den höga Minimi - afgift af SkeppsRedare , som.
Utskottet den 18 dennes föreslagit skulle utgå, får jag nu skrifteligen anföra min tanke i ämnet.
Det är allmänt' kändt, att Svenska Handeln och Sjöfarten på de senare åren betydeligen aftagit, och att de låga Frakterne knappast förslå till Skepps-cmgällder, samt att af sådane orsaker flere skepp ligga aftacklade i våra hamnar oell der nästan bortruttna.
Jag anser derföre billigt, alt afgiften ber vara så lindrig som möjligt och icke öfverstiga 5, högst 6 sk. på hvarje Läst af CravelFartyg och 3, högst 4 sk, Banco på hvarje Läst för Klink-Fartyg samt utgå i lika beräkning för alla Städer, utan afseende på deras Classificatioa. * Hur - Bevillnings-Utskottets Baänkanden. 657 Häremot torde vä! invändas att afgiften dfi icke .uppgår till den påräknade summan; meri jag får erinra, att snarare skal! en större inkomst för Staten vinnas örn stadgadt blifver, att alla Fartyg oell ■öppna Båtar, utan undantag, från och med 5 Lästers storlek komma att betala ofvannärnde afgift.
Hvad jag härom anfört, anhåller jag vördsamt ina genom ProtocollsUtdrag få åtfölja Hög. lod.
Utskottets Betänkande till samiel ige RiksStånden.
Betänkande med Förslag till en blifvande Bevillnings-Förordning, justerades slut och godkändes» Herr Uggla, Gitran Gustaf, reserverade sig deremot, att vid Höglofl.
Förslag till minskningar på allmänna Bevillningen, i följd af den genom Riksens Höglofl.
Ständer' fastställde nedsättning i Bevillnirigens belopp med 410,ooe R:dr emot hvad den hittills utgjort, Statens Åmbe!s- och Tjenstemän icke, i likhet med hvad alla andra MedborgareClasser genom samma Förslag tillgodokornmit, fått åtnjuta ringaste förminskning i Bevillningen efter II Art.; hvilken Styfmoder! iga behandling, emot en MedborgareClass, sorn förut är med en ganska dryg och tryckande beskattning besvärad, Herr Uggla ansåg, såsom ined all rätts-princip oförenlig, sig böra anmärka och till Rikets Höglofl.
Ständers upplysta granskning och behjertande framställa.
Bihang lill Rihs.
Su Prat, 1853 5-re SamU N:o 4a. 6^8 Berillnings-Vtskottttt Betänhanden•
Emot den i III Art. 5 §. a och 9 Moni* Landshöfdinge och Öfverståthållare tillagde rösträttighet i PröfningsComité , äfvensom den i förstnämnde Moment stadgade grund för denna Comité® organisation, genom hvilken senare Landshöfdingen utser och tillsätter PröfningsComitéens Ledamöter, fann Herr Uggla sig-så mycket mera böra reservera, som han för sin del ansåg med principen för den i Grundlagarne Rikets
Ständer tillkommande fria beskattningsrätt närmast öfverensstämmande, att all möjlig inflytelse af Ambetsmanna-myndighet borde aflägsnas från en inrättning, det denna Beskattningsrätt af folkets ombud verkstalleSi Herr Wikblad änförde skrifteligeri till Prötocollet:
Hvad jag förut anmärkt angående Ledamöters antal i TäxeringsComitéerne, att nemligen intet visst borde bestämmas, utan eri från hvarje BeredningsComité deruti ega säte och stämma, anser jag, i hänseende till PröfningsComiteernes organisation, vara ännu mer vigtigt och magtpåliggande.
Uti desse sistnämnde skola icke allenast granskas alla öfver Taxetingarne anförde besvär och reservationer, utan äfven hela förhållandet af LäneTaxeringen i det hela, iså att en billig, jemn och rättvis fördelning af Bevill ningen, grundad på enstämmighet af Hemthänsvärden i särskildte districter och uppgifter af annan inkomst, blifver iakttagen.
Intet synes derföre vara af större vigt till säkerhet så väl för påräknade inkomster för Staten, som för de Skattskyldige, än att denna ömsesidiga rätt blir med möjligaste noggrannhet bevakad.
Och huru skall BevlllningsVtsiotttts J^tlZrxlatiåtn. 659 fcådant kunna väntas, om, såsom hittills skett, och afveta i denna föreslagna BevillningsFörordning blifvit stadgadt, ett visst bestämdt antal Ledamöter härtill kallas? häraf skall ju alltid inom hvarje
Län årligen hända, att ifrån flere Stader ooh Taxerings-distr!ct skola saknas
Ledamöter^ hvilka iså val till upplysningars afgifvande, sorn bevakande af de Skattskyldiges rätt synas böra Vara tillstädes.
Jag föreslår och yrkatf*défföréj att ifrån hvarje Stad och Taxerings-district en Ledaniot ibland de ifrån TaxeringsComitéerile uppgifna blifver inkallad till Ledamot i hvarje Läns Pröf. ningsComitée.
Man torde häremot invähda, att på sådant sätt antalet af PröfningsComitéernas Ledamöter blefve olika i olika Lärl, och ätt svårighet för Herrar Landshöfdihgär härigenom upp.'
Står , att kalla ett jemt antal Ledamöter af hvarjö
Stånd och Glass; mert det förra anser jag böra vara en laglig följd af Svensk Mannarätt att beskatta sig sjelfve, genom sina Fullmägtige som. aldrig till visst antal äro bestämde för Jtiksdagar, och det senare skall alltid en klok
Och för det allmänna bästa nitisk Landshöfding alltid kunna i tillbörlig proportion kalla och bestämma.
Afven torde det inkast mota, att genom ett så ökadt antal Ledamöter i PröfningsComiteerne * sorn ega rätt att erhålla Skjutspenningar och Dagtractamente den för Uppbördsköstnaderne afsatte procenten af BevillningsSurnman blef otillräcklig — men några R:dr mer eller mindre böra ej komma i fråga då ett vigtigt
Och gagheligt ändamål sökes, Och har troligen denna besparingsprinctp villat 1 66o' 'BeviUnings-Utsköttets Betänk an ilen. att sä ofta närboende årligen blifva kallade till Ledamöter i PröfningsGomitéerne.” «— — — Ut supra Ex Prolocollo Clas Levijn, Bevillning.
Personel Afgift Erlägges af alla inom Sveriges Rike i Mantals* längd skattskrifne personer utan afseende på stånd eller förmögenhet, Af hvarje Mansperson, från och med fylda Sjutton till och med fylda Sextio år, 44 skillingar; Af hvarje Qvinna, från och med fylda Sjutton till och med fyllda Sextio år, . . . . a 2 skillingar; Denna afgift fortfar att årligen utgå äfven efter fylda Sextio år för alla dem , hvilka antin, gen af Egendom , tjenst eller rörelse ega én in komst af Femtio R:dr, eller efter II Artikeln utgöra Bevillning af Egendom, rörelse och lön.
Afgift af Lön, Egendom och rörelse m. m. §• i Af Ämbets- och Tjenstemän Samt Betjente 1.
Morn, Alla Ämbets- och Tjenstmän af BcvillningsUtskottets Betänkanden, fl6i Hof Civil Militair- och Ecelesiastik-Staternasamt öfrige allmänna Verk, Private Bolag och Inrättningar af hvad beskaffenhet de vara må, i Städerna och på Bandet, skola för den sammanräk* , nade lon, de af en eller flere tjenster åtnjuta, antingen i penningar,Kronotionde, Spannemål från Kronans Magaziner, indeldta hemmänsräntor, anslagen åker och äng eller andre sådane lägenheter , då den öfverstiger tvåhundrade ^Riksdaler erlägga :
Till och med sexhundrade R:dr En af hundrade; Från och med sexhundrade R:dr till och med Ett tusende två hundrade . . .
Två afhundrade; samt för ail lön derutöfver . .
Tre afhundrade; kommande den lön, som är indelt^eller) utgår r persedlar, att förvandlas i penningar, efter den näst före Taxeringen satte markegång.
Till förekommande af misstag och på det Statens inkomst af EönBevillningen må med säkerhet kunna påräknas, bör den alltid af Ordinarie Åmbetsi och Tjenstemän erläggas, och deremot det arfvode eller den lön, sorn vicarier, af alla namn, af dem åtnjuta , icke till Bevillningsafglft taxeras; egande Ordinarie Ämbetsmän,' att å vicariernes lön afdraga, hvad för dessa löners belopp i Bevillning erlägges, 2.
Eön förstås all den inkomst, som af tjensten under loppet af året blifvit förvärfvad.
Beloppet deraf skall på det sätt uppgifvas, att hvad efter^Stat utgår, utan afdrag af Centonalen ? uppföres såsom ordinarie jnJjomstj *6* Rtyitlnings-Vttkotltttf Betän\anden. men Extra arfvoden, trsctamenten för tillfällige förrättningar på vanlige tjenstgöring*-orter, Compagnie - revenqer, Procenter, Remisslage, Tingsgästningspenningar, Expeditions • lösen oell andre sportlar, förås i en sömma under Titel: Extra Ordinarie inkomst, hvilken senare beräknas efter det belopp t hvartill den året förut uppgått.
Art, II. §. i, 3.
Morn, För alla Ecclesiastik Ämbets- och Tjenstemän, beräknas Taxeringsåret från deta i hfaji del^år Taxeringen sker, till samina tid påföljande år 4.
Afom. flosta Ilen pcb på lön anslagne lägenheter skola, lika med andre hemman, till deras värden uppskattas , och den deraf till 4 procent beräknade inkomst tilläggas inqehafyarens öfrige Löneförmåner och Bevillning , efter redan stadgad grund, påföras med iakttagande; 1:0
Att då Bevjllnlngen utgått af BoställsyärdeC, den iqdeldte BoställsBäntan ftån Löneberäkqingen försvinner; a:o, Att LuqeBeviilningen för Ämbets- och Tjenstemän icke förändras genqm afgiften för deras enskilde Egendom, 5.
Morn- Ofvan s.tadgade Bevillningsgrund galler således äfven 1:0 FörEcclesiastik,Staten och dertill hörande Betjente, Organister och Klockare på Landet och I Släderye, i anseende till Tionde och öfrige Bevillningsutskottets Betänkanden, 663 rättigheter af FÖrsamlingarne, Föne- och löningstillökningar i penningar eller Hemmansräntor, vederlag, förläningar och andre inkomster, som i och för tjenster verkligen åtnjutas, hvarunder äfven begripes för Capellanerne den inkomst de , efter slutad och behörigen faststäld öfverenskommelse, njuta af Kyrkoherdarne, hvilka sistnämde derföre ega , att berörde utgift från sine egne inkomster afdraga; 2:0 För Akademi-, Gymnasii- och ScholeStaterue, Domkyrko-Syssloman, Kyrko .Inspectorer m. fl. ; 3:0 För Städemes ftfagistrater, samt öfrige Tjenstemän och Betjente; 4:0
För dem, som åtnjuta Pensioner, Gratialer och Benådningar, hvilka utgå efter Stat eller af allmänna medel ; 5 0 För Qvinna, som njuter lön eller an. nan inkomst, så ock Pension , Gratial eller Nådegåfva af allmänna medel ; 6.
Morn■ Patroni-Ecclesiarum i Skåne, Halland och Bohus Dan, som njuta Spannemål af Krono- eller Kyrko - Tionde; betala fern procent af Spadnernålens värde, uträknad efter den näst före Taxeringen satte markegång.
Dika afgift erlägges ock af den Kyrkorna i dessa orter tillhörande Tionde, som ej är på lön eller till andre bestämde ordinarie utgifter an. slagen, och uträknas värdet på nyssnämde sätt; äfvensom af
Domkyrkorna i Kiket för deras inkomster i Spannemål eller Hemmansräntor, sedan derifrån blifvit afräknade, endast sådane, efter särskild stat utgående löner, för hvilka innehafvarne 664 BeviUåingsZhsJtottetsJBetänkanderti efter denna artikel och §., till det belopp förtal stadgadt är, Bevillning erlägga, §• 2- Bevillning af Städerne. i.
Handlande , SkeppsRedare, Fabri» queurer, Handtverkare och Borgare, taxeras och utgöra Bevillning i förhållande till deras vilkor och rörelse, med fem för hundrade af den inkomst de under näst föregående året' njutit.
Endast aflöning för verkliga arbetare och arbetskostnad i och för sjelfva rörelsen eller handteringen får derå afräknas och bevislige förluster jemväl betraktas.
På Taxeringsmännen adena beror pröfningen af de skattskyldiges uppgifter.
De skola derföre ovilkorligen med strängaste rättvisa, efter ed och samvete, pröfva dem samt bestämma hvarje Skattskyldigs afgift.
Ailä nödige upplysningar skola för detta ändamål noggrant sökas , utskeppningen , importen , Skeppsfarten, afstämplingeri, Handelsrörelsen m. m. tagas i betraktande; äfvensom, jemte allt detta, en synbart yppigare lefnadskostnad , vid bedömandet af inkomsternas belopp, skall tjena Taxeringsmännen till vägledning»
De ega dessutom, att så vidt de skattskyldiges uppgifter hafva något sammanhang med Publike verks befattning, ovägerligen af dem undfå de upplysningår, som kunna erfordras.
Skulle, efter inhemtande deraf, någon anledning vara till tvifvelsmål om rigtigheten af sjelfva uppgiften eller af de gjorde ållagen ? ega Taxeringsman - BevillnnigsUtskottets Betankanden.
665 nen, att specifike uppgifter, i begge delarne, den skattskylcjlge affordra. a. Mom.
Efter denna Artikel må Bevill-; ning icke påföras Handlande, SkeppsRedare, Fabriqueurer och flere, hvilkas rörelse i hufvudsaklig måtto beror på utrikes handel, under nedanstående belopp, nemligen: Stockholm och Götheborg'.
R:dr. Sk. Grosshandlare i . .30: — Handlande , Mäklare, SkeppsClarerare och Apothekare . . .20: — Fabrikqueurer och Manufacturister ♦ 15: — SkeppsRedare för hvarje egande svår East I Första Handlande 8cc. Fabriqueurer SCc.
SkeppsRedare 8cc.
I Andra Handlande SCc. Fabriqueurer 8Cc.
I Tredje Handlande 8Cc. FabriqueurerScc.
SkeppsRedare SCc, • •• — ' 8* dassens Städer: 20: — . 15: _ . — 7.
Classens Släder: • 16: 32. • 13: 16. . — 6.
Classens Släder: i . ; 15: — i 12: —.
666 JitvlUnings-Utskottets Betiinkanden - I 1'jcrde Clause ns S eider: R:dr Sfr.
Handlande SCc. . . . 13: 16.
Fabriqueure r 8Cc. . . .10: — SkeppsRedare &c. . . . — 5> 1 hernie dassens Städer.
Handlande 8Cc. . , : 10: Fabriqueurer 8cc. . .8: — SkeppsRedare Scc. . . , — 5* och alle andra Fartyg, tillhörige Kö~ pingar, lastageplatser eller Landtman, däckade eller odäckade, af fern svåra Lästers drägtighet och derutöfver , —• 4.
Ega flere del uti skepp påföres den för detsamma sig belöpande Bevillningsafgift Hufvudeller CorrespondensRedaren.
Intill dess uppmätning af Fartyg hunnit verkställas, böra sådane, som äro ouppmätte, af Taxeringsmännen anses till den drägtighet, i lästetal beräknadt, som efter egares uppgift, jemförd med de upplysningar, hvilka derjemte kunna erhållas, kan bestämmas. 3. Morn.
För Bryggare, Handtverkare och Bergsmän , hvilkas rörelse ocl» näringsfång egen. teligen äro riktade på inhemska produeter, deras tillverkning och afsättning, bestämmes den minsta afgiften , I Stockholm och Göteborg . 10:
— I Städerna af första Classen . 10 — — af Andra —— , 8 -— — af Tredje — . 7 — — af Fjerde —• . 6 — — af Femte — *.4 BevillningsUtskottets Bttånkandtn. 667 4.
Mom- Taxerings männen ega dock att utsätta en ringare minimi - afgift för alla i denna §, nämnde personer, elit de, utan att vara allde, les utfattige, och på sådan grund från afgift frie, likväl ej mäkta den faststälda minsta.afgiften, inom deras Class erlägga.
Detta förhållande skall dock, örn Txaeringsmännen det påfordra, med bevis af HandelsSocieteten eller Handtyetkeriernes Ålderman och Bisittare, eller, der de icke finnas, af Stadens Magistrat bestyrkt, i Protocollet antecknas och Taxerirtgsmännens åtgärd härvid, genom Utdrag af Taxerings-iLängden, PröfningsCornitéen underställas.
Den som drifver särskilde handteringar och rörelser, erlägge Bevillning af deras sammanräknade inkomst, hvilken dock för hvarje handtering särskildt upptages.
Med TaXeringsmännes pröfning af desse uppgifter förhål* les såsom förut stadgadt arfi.
Borgare, som ej i laga tid och ordning uppsagt Burskap, erlägge emedlertid af* gift i egenskap af Borgare, fastän han näring eller handel icke idkar.
Hit höra ock Contin. gent-Borgare, hvilka, da de idka Gårdfari-han,' del, så framt denna handel kommer att fortfara, dessutom derföre taxeras lika med Skål-Wesfgöfhar, och påföres dem Bevillning i den Stad eljer Socken , der de äro mantalsskrifne.
BorgareEnka, som sitter i handel och rörelse, taxeras lika med Borgare; meri har hon t behörig tid och ordning uppsagt Burskap och idkar ej någon Borgerlig näring, påföres henne icke 668 Be^illningsUtskottets Betänkanden. n5gon sådan afgift, utan anses hon efter omständigheferne, på sätt i öfrigt är förordnadt.
I>e af Ridderskapet och Adeln, ‘- samt- Magistrats- och andra personer, som i någon Stad hafva sådan handtering och rörelse, att de, i anseende dertill, kunna räknas bland Gross- eller andre handlande och idkare af Borgerlig näring , ehuru, de Burskap icke antagit, skolaehvad' de äro Löntagare eller ej, särskildt taxeras i förhållandS till deras rörelse, lika med Borgerskapet. 7. Mom.
Öfrige till Städerna hörande personer erlägga; Advocater och de, sorn med laglig?-rätt] biträda Parter i Rättegångar i fem Glassér:
Första Classen - R:dr Sk- * 75: — Andra d:o . 50: — Tredje d:o , • 3°* — Fjerde d:o . 20: — Femte d:o , >0: —- Äeteurer och Actriser, Musikanter, Sångare, Sängerskor, Dansmästare m. fl. som tillhöra antingen de Kongl. Spectaklernas Stat eller öfrige Spectakel-troupper, taxeras, då de njuta inkomst af information, i fyra .C las ser t Första Classen : ,25:-—- Andra d:o ► -15: — Tredje d:o - . 8: — Fjerde d:o . . 5; — och för löneförmåner särskildt, eljer förut stajlgad grund, Bevillningsutskottets Betänkanden.
669 Arbetsfolk i Städerna, sorn icke äro lagstadde och ej eller njuta ständig årslön, utan arbeta
För dagspenning eller efter särskild öfverenskommelse och beting, Mankön t I Slockholm och Götheborg t Ogifte och Enklingar , samt gif- Etdr Sk. te utan minderårige barn . 1: 24.
Gifte samt Enklingar ined min dreårige barn . » — 24!
I de öfrige St ader ne; De förre . • 1: 8.
De senare » . • 16.
Qvinkön ■"X Ogifte eller Enkor minderårige barn i Stockholm och Götheborg . . — 24.
I de öfrige Städerne . — a 6.
Artister, sorn icke äro Borgare, i åtta Glassér t Första Classen .
.100 — Andra d:o • 75 — Tredje dio • 55 — Fjerde d:<> • 45 — Femte d:o • 35 — Sjette d:o • 25 — Sjunde d:o , • 25 — Åttonde d:o , 5 —r Eöneförmåner, om de åtnjutas, efter ofvan antagne grund, särskildt beräknade1 670 BevillningsZltskottens Betilnianden. Auctions-Betjente, se Städernas Betjente, 1 5 Morn.
3:dje puncten af denna artikel.
Betjente? eller Laquejer i lagstadd tjenst, för en eller två, hvardera * .2: — den Tredje . i 4. —i den Fjerde i .6: —a den Femte i »8: — den Sjette ben hvar och en derutöfver . 16: —a itied Betjent förstås Hofmästare, Kammartjenare, (hvilka begge dessutom betala den här nedanföre stadgade afgift) Taffeltäckare, Jägare, Samt alla and ä manspersoner, som till uppassning nyttjas, med undantag af minderårige tjenstegossar.
AU sådan Betjening i ett hushåll skall sammanräknas, så att för fru eller minderårige barn någon särskild betjening ej må uppgifvas och den förhöjda afgiften derigenom minskas.
Hyrlaquejer . 44: — Hillard-egare; för hvarje Billard, der så kallade Parti-penningar betalas > i irenne Classen I Stockholm och Götheborg i Första Classen . -150'.
— Andra d:o . > 100: — Tredje d:o . . 66: 32.
I de öfrige Städerne: Första Classen . 1 joot — Andra d:o 4 75: — Tredje dio * 50: —1 BevillningsUiskottets Betänkanderi. 671 Endast innehafvare!! af Billarder vid helsobrunnar befrias från afgift, såvida inkomsten deraf tillfaller BrunsCassan eller de fattige.
Boktryckeri - Konstförvandter, i två Classer: R:dr Sk.
Första Classen . , 2: 16.
Andra d:o 2:
Skepps i Städerne i fern Classer:
Första d:o • 40: — Andra d:o • 30