Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majits derom gjorda framställning, bifallit, att för underhåll al lif- och släpmunderingspersedlar för nyuppsatta 385 nummer vid Skånska infanteriregementena detta anslag må ökas med 5,320 Ridr, eller från nuvarande beloppet, 257,200 Ridr, till 262,520 R:dr. 2 Lo.
Salpeter-upplcöp.
Sedan, på sätt af Statsråds-protokollet inhemtas, i anledning af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 17 Oktober 1863, angående ifrågasatt indragning af salpeterfonden, och jemväl med föranledande af Rikets Ständers samma år församlade Revisorers, på anförda skäl, yttrade åsigt, att tiden torde vara inno för upphörande med uppmuntran af salpeternäringen, hvilken dessutom beröfvade jordbruket ett kraftigt och beböfligt näringsämne, komitéen för salpeterärendena Ecvpeditions-Ulskottets Förslug lill under(1.
Skrifvelse, iV:o 6‘7.
IS afgifvit infordradt underdånigt utlåtande, samt E. K.
Majit derefter på de i Statsråds-protokollet upptagna skäl, under den 13 Oktober nästlidet år, i nåder förklarat, att Statens åtagande, att' inlösa den inom riket bevisligen tillverkade salpeter, komme från 1867 års början att upphöra, med undantag för Westerbottens och Norrbottens län, der sådan inlösen tills vidare må ega rum; att för dessa län de genom Kongl. Brefvet den 7 Augusti 1863 fastställda två inlösningspris, nemligen 45 R:dr centnern för ren och rabattfri samt 35 R:dr centnern för oren och rabatt underkastad salpeter, må tills vidare förblifva gällande; att af de till andra och tredje salpetersjuderidistrikten ännu hörande län, salpetersjuderistaterna i Upsala, Stockholms, Westmanlands och Christianstads län skola med 1867 års början upplösas och understyresmans-tjensternas i de tre sistnämnda länen nuvarande innehafvare på indragningsstat förflyttas, med bibehållande af sina arfvoden, 300 R:dr för dem hvardera årligen, men med frånträdande af resepenningarne, hvilka, likasom det nu utgående belopp af 500
R:dr för direktörsgöromålens bestridande i andra distriktet, med Upsala län såsom kufvudstation, från samma tid salpeterfonden böra besparas; att i Kronobergs län, hvarest direktörstjensten genom den tjenstförrättande direktörens frånfälle blifvit ledig, salpetersjuderistaten må genast indragas och bemälde tjenstemans aflöning alltså upphöra att vidare utgå; samt att salpetersjuderi-verkmästarnes löner på berörda till indragning nu bestämda stater skola besparas salpeterfonden, i den mån de nuvarande verkmästarne genom dödsfall från löne- eller pensionsstat afgå; Så har E. K.
Maj:t nu föreslagit Rikets Ständer, att, emot det att salpeterfonden, sådan den vid 1866 års utgång efter afslutad hufvudbok befinnes, till Rikets Ständers disposition öfverlemnas, Rikets Ständer i stället måtte på Riksstatens Fjerde Hufvudtitel, såsom ordinarie anslag till “salpeter-uppköp“ uppföra ett förslagsanslag af 110,000 R:dr, och således bevilja en tillökning i nuvarande anslag med 50,000 R:dr, att från 1867 års början utgå samt användas till förefallande dylika utgifter, hvilka förut blifvit från salpeterfonden bestridda; äfvensom att Statsverket må öfvertaga fondens nuvarande eller i följd af indragningen blifvande expektans-, pensions- eller indragnings-stater; hvarefter E. K. Maj:t ville taga i öfvervägande, huruvida komitéen för salpeterärendena skulle kunna upphöra och befattningen med den återstående salpetertillverkuingen inom riket tillika med salpeter-uppköp öfverflyttas på Arméförvaltningen.
Emot hvad sålunda blifvit föreslaget hafva Rikets Ständer icke haft vidare att erinra än att hvad angår öfvertagandet af salpeterfondens expektans-, pensionseller indragningsstater, det synts mindre lämpligt att på förhand lemna ett medgifvande i ofvan antydda syftning i afseende på sådana tjenstemän, hvilkas befattningar först framdeles kunna till indragning förekomma.
I öfverensstämmelse # t DO hvarmed Rikets Ständer medgifvit: a) att, emot det att salpeterfonden, sådan den vid 1866 års utgång efter afslutad hufvudbok befinnes, till Riksgälds-kontoret för Riksdagens disposition öfverlemnas, det å Riks-stalens Fjerde Hufvudtitel uppförda anslag å 60,000
R:dr till “salpeteruppköp“, i stället må, på sätt E. K.
Majit äskat, upptagas såsom förslagsanslag, och till 110,000 Ridr förhöjas; samt b) att Statsverket öfvertager salpeterfondens nuvarande, eller i följd af redan beslutad indragning blifvande expektans-, pensions- och indragningsstater; hvarjemte Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det E. K.
Majit täcktes, efter 14 Expeditions-Ulskot tets Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o 67. vederbörandes hörande, låta verkställa och för kommande riksdag framlägga behörig utredning, huruvida salpeternäringen fortfarande är för innevånarne i Westerbottens och Norrbottens län af den betydelse, att den bör, på sätt hittills egt rum, af Statsverket understödjas.
Diverse anslag. 22:o. Eidskola.
Sedan den tillförordnade kavallerikomitéen efter erhållet uppdrag den 1
Maj nästlidet år afgifvit betänkande i frågan om åtgärderna för tillvägabringande af en ändamålsenlig och omfattande undervisning i ridkonsten, har E. K. Maj:t begärt, dels att för en i idskola vid Strömsholms kungsgård måtte beviljas ett årligt anslag af 14,200 Ridr, med rättighet att för ridskolans ordnande få använda medel af första årets anslag, och dels att för uppförande af en stallbyggnad på stället måtte anvisas ett extra anslag af 18,000 R:dr.
Och hafva Rikets Ständer för en ridskola vid omförmälda kungsgård uppfört å Riks-statens Fjerde Hufvudtitel ett årligt anslag af 14,200 R:dr, och medgifvit att för ridskolans ordnande medel af första årets anslag må få användas; samt för uppförande af en stallbyggnad derstädes anvisat ett extra anslag af 18.000
R:dr, att i mån af behof från Riksgälds-kontoret utgå.
Dti omförmälda betänkande har Kavalleri-komitéen äfven fästat E. K.
Maj:ts uppmärksamhet på den synnerliga vigten deraf att resestipendier varda stiftade för att bereda tillfälle åt kavalleri-officerare eller lämpliga stallmästareämnen att, genom längre tids vistande i främmande länder, förvärfva vidsträcktare kunskap och skicklighet till fullkomnande af den bildning, hvilken ridskolan hade för ändamål att meddela, och hvarförutan svårighet mötte att få vid skolan anställde fullt duglige stallmästare; med afseende hvarå komitéen ock föreslagit, dels att dylika stipendier till en början måtte bestämmas till tvänne, att under två på hvarandra följande år tilldelas sådane för skicklighet vitsordade sökande, som hos E. K.
Majit genom kavalleri-inspektören till deras erhållande förordades, dels ock att, då stipendierna sannolikt komme att företrädesvis tilldelas mindre bemedlade sökande, hvilka för sitt underhåll på utrikes ort blefve uteslutande beroende af stipendiets storlek, dessa stipendier icke måtte bestämmas lägre än 2,000 R:dr hvartdera, hvadan den summa, som härtill borde under titel reservationsanslag anvisas, skulle komma att uppgå till 4.000
I enlighet med hvad komitéen sålunda anfört, har E. K.
Majit ock äskat, att till resestipendier för kavalleri-officerare eller stallmästare-elever ett årligt reservationsanslag till sistberörda belopp måtte af Rikets Ständer anvisas.
Efter hvad komitéens yttrande gifver vid handen, skulle detta anslag hufvudsakligast afse att erhålla fullt duglige stallmästare vid den föreslagna ridskolan ; men då, enligt Rikets Ständers tanke, dét icke torde vara omöjligt för personer, som vilja egna sig åt dessa befattningar, att inom landet förvärfva för desamma erforderlig utbildning, samt, för den händelse E. K.
Majit under de första åren af ridskolans verksamhet för vinnande af nyssberörda ändamål skulle anse nödigt, att en eller annan för skicklighet uti ifrågavarande fack känd per - Expeditions-Utskottets Förslag lill underd.
15 son utskickas till främmande länder, för att der fullkomna sin bildning, E. K.
Majit å Hufvudtitelns besparingar icke lärer sakna tillgång för bestridande af de dermed förenade kostnader, hafva Rikets Ständer ej funnit skäl att till hvad E. K.
Majit i detta afseende äskat lemna bifall. 23 :o.
Enligt hvad det den nådiga Propositionen bifogade Statsråds-protokollet närmare utvisar, har Landtförsvars-komitéen, efter att förut hafva framlagt förslag till särskilda instruktions-sqvadroner vid kavalleri-regementena lör manskapets utbildning i enskild fältridning, flankering och vapenföring till häst, vidare yttrat, att då hvad af den simple ryttaren erfordrades i ännu högre grad måste egas af befälet, men de af komitéen tillika förordade ridskolorna icke voro tillräckliga att bilda befälet till fältryttare i ordets vidsträcktare bemärkelse och till skickliga vapenförare till häst, måste tillfälle att, efter genomgången ridskola, förvärfva en dylik bildning beredas kavalleriets befäl, hvilket bäst kunde ske vid de värfvade kavalleri-regementena, vid hvilka all ryttareförmåga borde kunna drifvas längre än vid de indelta med deras begränsade öfningstider; och hade komitéen på grund deraf föreslagit: att hvartannat år i Stockholm och hvartannat år i Malmö skulle en kavalleri-skolu bildas den 15 Juli och fortgå under tvänne månader; att till kavalleriskolan i Stockholm skulle beordras två subaltern-officerare och två underofficerare från hvarje hel kavalleribataljon, utom de i Skåne förlagda, samt en officer och en underofficer från Jemtlands hästjägar-korps och till kavalleriskolan i Malmö två subaltern-officerare och två underofficerare från hvarje kavalleribataljon i Skåne; att skolan skulle stå under öfverinseende af chefen för det regemente, hvarvid den vore förlagd; att till befäl och undervisare vid skolan skulle kommenderas en rytt mästare, en äldre löjtnaut och en stallmästare; och att i skolan skulle öfvas enskild ridning, men hufvudsakligen fältridning, ridning öfver hinder och vapenföring till häst; varande, enligt hvad komitéen jemväl tillkännagifvit, kostnaden derför i medeltal beräknad till 5,400 R:dr.
Med godkännande af komitéens åsigter och förslag, har E. K.
Majit äskat, att för hållande af dylika skolor, hvartannat år i Stockholm och hvartannat år i Malmö, ett fortgående anslag af 5,400
R:dr måtte beviljas och på förevarande Hufvudtitel uppföras.
Rikets Ständer, som ingalunda förbisett den nytta, kavalleri-skolorna skulle komma att medföra för bildandet af skicklige kavalleri-officerare, hafva likväl ansett inrättandet af dylika skolor icke vara af den angelägna vigt, att ju icke frågan derom bör stå tillbaka för andra mera magtpåliggande företag, till hvilkas utförande anslag blifvit vid denna riksdag äskade; hvadan och då Rikets Ständer bifallit E. K.
Maj:ts nådiga framställning om anslag till inrättande af en ridskola, det tillfälle, som dymedelst blifvit beredt kavall eri befälet till förvärfvande af nödig färdighet i yrket, torde för närvarande böra anses uppfylla det mest angelägna behofvet i detta hänseende, Rikets Ständer ej funnit sig kunna förevarande nådiga framställning bifalla. 16 Expeditions-Utskottets Förslag lill anderd.
Skrifvelse, N:o 67. 24:o.
I afseende å öfriga till Fjerde Hufvudtiteln hörande ordinarie anslag, uti hvilka någon förändring hvarken blifvit af E. K. Maj:t äskad, eller eljest ifrågakommit, hafva Rikets Ständer uppfört dessa anslag i den blifvande nya Riks-staten till oförändrade belopp, på sätt hosföljande tabell litt.
A. närmare utvisar.
I följd af de anslags förhöjningar Rikets Ständer sålunda beviljat och sedan det till skrifmaterialier, expenser, m. m. för Landtförsvars-departementets kansliexpedition uppförda anslag, som för närvarande utgör 2,930 R:dr 98 öre, blifvit för summans jemnande minskadt med 6 R:dr 84 öre, komma Hufvudtitelns samtlige till ordinarie statsregleringen hörande anslag att uppgå till 9,339,600 R:dr eller 133,400
R:dr utöfver hvad nu gällande Riks-stat upptager.
Beträffande de landtförsvarets behof, för hvilka tillfälliga eller extra anslag påkallas, har E. K.
Majit äskat följande extra anslag att för år 1867 anvisas. 25:o. Artiller ibehof.
Vid sistlidna riksdag anslogo Rikets Ständer ett belopp af 160,000 R:dr, att gemensamt af landtartilleriet och flottan för artilleri försök användas, för hvilka medel ock, efter hvad af Statsråds-protokollet inhemtas, försök dels redan blifvit verkställda, dels ock voro till utförande bestämda.
Då emellertid, enligt hvad General-fälttygmästaren hos E. K.
Majit tillkännagifvit, resultaten af de redan anställda försöken, ehuru i många hänseenden upplysande och vägledande för ernåendet af det stora hufvudändamålet dermed, eller utfinnandet af tjenlig materiel för groft artilleri med projektiler och ändamålsenlig konstruktion af dylikt artilleri, för uppfyllande af de stora fordringar på detsamma, nutiden kräfde, icke ännu kunde på långt när anses fullt tillfredsställande för ifrågavarande vigtiga, äfven utomlands ouppnådda syfte, har E. K.
Majit, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med af Generalfälttygmästaren framstäldt förslag, nu iiskat att såväl till fortsättande af försök i nu angifna ändamål, som till attilleriförsök i allmänhet måtte anvisas ett anslag af 30,000 R:dr.
Då jemväl under Femte Hufvudtiteln anslag för artilleriförsök blifvit äskadt, föreställa sig Rikets Ständer att, derest skjut försöken, i den mån sådant lämpligen kan ega rum, anordnas gemensamt för landtartilleriet och flottan, dymedelst en väsendtlig besparing i kostnaderna bör kunna ega rum, vid hvilket förhållande, och enär, efter hvad Statsråds-protokollet vidare gifver vid handen, en tillgång af 46,000 R:dr ännu förefinnes utaf det af Rikets Ständer vid förra riksdagen beviljade anslag, Rikets Ständer ansett, att någon nedsättning i det nu äskade beloppet utan synnerlig olägenhet skulle kunna ega rum; i öfverensstämmelse hvarmed Rikets Ständer på det sätt bifallit ifrågavarande nådiga framställning, att till skjutförsök för år 1867 anvisas ett belopp af 20,000 R:dr, att i mån af behof från Riksgälds-kontoret utgå. Ö D 26:o.
Enligt hvad af Statsråds-protokollet inhemtas, finnas för närvarande 108 stycken fullt färdiga refflade fältkanoner med lavetter, föreställare och fordon; men EiVpe.ditions-Vtskoltets Förslag lill irtiderd.
Skrifvelse, A:o 67.
17 men då af 1831 års materiel med släta kanoner och lavetter samt föreställare ännu återstode 60 stycken kanoner, hade General-fälttygmästaren ansett att, i utbyte mot nämnda släta kanoner, jemte nödig reserv, 70 stycken refflade bordo anskaffas, derför kostnaden af General-fälttygmästaren beräknats till 55,000 R:dr, deruti inberäknadt hvad som åtginge för anskaffning af 10,000 stycken spetsprojektiler äfvensom till inredning af 255 stycken ainmunitionskistor samt förändring och ny anskaffning af riktinstrumonter m. fl. mindre utgifter.
I enlighet med Gencral-fälttvgmästarens berörda framställning, — hvilken General-fälttygmästaren beledsagat med den upplysning, att, derest Rikets Ständer beviljade de af honom såsom för behofvet erforderliga angifna medel, skulle inom loppet af tro år fältartilleriet komma att ega, inberäknade de 24 kanoner, hvartill medel redan förut blifvit beviljade, 192 stycken refflade fältkanoner med lavetter och föreställare, eller i det närmaste det antal, som af Landtförsvars-komitéen ansetts erforderligt, enligt den af densamma föreslagna armé-organisationen, samt dessutom 10 kanoner i reserv, — har E. K. Maj:t nu begärt, att för anskaffning af refflade kanoner och spelsprojektiler, ammunitionsvagnars inredning, nktinstrumenter m. fl. mindre utgifter ett belopp af 55,000 R:dr måtte af Rikets Ständer anslås och har den äskade summan, 55,000 R:dr, af Rikets Ständer blifvit beviljad. 27:o.
Angående behofvet af a m man illo n s»ut/ n a r till ofvannämnda antal refflade kanoner, eller 192 stycken, har General-fälttygmästaren meddelat, a& den nuvarande tillgången på dylika vagnar icke vore för behofvet tillräcklig, utan erfordrades för detsammas fyllande ytterligare 82 stycken, hvarför kostnaden beräknats till 850 R:dr stycket, dervid General-fälttygmästaren dock erinrat, att af ett vid 1856—1858 årens riksdag bcviljadt anslag till 39 stycken ammunitionsvagnar ett öfverskott af 11,235
Då emellertid det icke vore nödvändigt, att omförmälda behof på en gång fylldes, har E. K. Maj:t till ammunitionsvagnar nu endast äskat ett belopp af 4,470 R:dr, med tillstånd att dertill jemväl använda de 11,235 R:dr, som. på sätt ofvan förmäles, finnas besparade på anslag för dylikt ändamål vid 1856 — 1858 årens riksdag; och hafva Rikets Ständer till E. K.
Majtts ifrågavarande framställning lemnat bifall. 28:o.
Vidare inhemtas af Statsråds-protokollet, att för fältbatterierna erfordrades, förutom redan befintliga fordon, ytterligare 21 fullsmedjor 10 sjuk- och m e di cia o
Irrig n a r, 15 reserv/aveller, 11 trossvagnar och 33 fovragevagnar; men då det dels skulle medföra allt för stor kostnad, om alla dessa fordon på en gång anskaffades, dels ock icke heller vore af behofvet påkalladt att så skedde, har E. K. Maj:t, med fästadt afseende såväl å det antal af hvarje slags fordon, som brister, som ock å konstruktionen och beskaffenheten af hvarje befintligt slag, nu föreslagit, att till följande fordon, efter nedan omförmälda, af General-fälttygmästaren beräknade kostnad, medel måtte af Rikets Ständer anvisas, nemligen: till fältsmedjor, 4 st., å 1,200
R:dr 4,800 R:dr „ sjuk- och medicinalvagnar, 4 st., å 850 R:dr 3,400 „ „ reservlavetter, 2 st., å 1,100 R:dr 2,200 r „ tross- och expeditionsvagnar, 2 st., å 500 R:dr 1,000 „ „ fouragevagnar, 4 st., å 800 R:dr 3,200 „ och hafva de af E. K. Maj:t äskade anslagsbelopp, tillhopa 14,600 R:dr, blifvit af Rikets Ständer beviljade.
Pral. 1865 §r 1866. 10 Sami. 1 Afd. 6 Hafi. 3 18 Ea;p edilin ris-lits kol le Is Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o 67. 29:o.
Till rid- och anspannspersedlar har E. K. Maj:t begärt ett anslag af 50,373 R:dr 40 öre; och då, enligt hvad Rikets Ständer inhemtat, denna summa är beräknad för anskaffande af dylika persedlar för ett batteri å 6 kanoner samt för det antal ammunitionsvagnar och andra fordon, för hvilka Rikets Ständer här ofvan beviljat anslag, hafva Rikets Ständer för anskaffande af rid- och anspannspersedlar anvisat ett extra anslag å 50,373 R:dr 40 öre, att af Riksgälds-kontoret utbetalas. 30:o.
Då ett positions- och betag rings -artilleri för närvarande nära nog helt och hållet saknades, oaktadt detsamma inom ett land med Sveriges skaplynne ofta kunde finna ett vigtigt användande, har E. K.
Majit nu föreslagit att till anskaffande af 30 stycken 4,1 tums reffiade tackjernskanoner med nödiga lavetter och föreställare samt spetsprojektiler måtte anvisas ett belopp af 73,500 R:dr.
Lika med E. K. Majit anse Rikets Ständer det vara vigtigt att ett positions- och belägrings-artilleri finnes för arméen att tillgå; men då det icke torde böra möta några synnerliga svårigheter att, i händelse af trängande behof, inom kort tid komplettera en dylik materiel, hafva Rikets Ständer ansett att, till besparing i Statsverkets för många andra vigtiga företag hårdt anlitade tillgångar, någon nedsättning i det af E. K.
Majit äskade beloppet må kunna ega rum, hvadan Rikets Ständer, i anledning af E. K.
Majits förevarande nådiga framställning, till ett positions- och belägrings-artilleri om 15 reffiade tackjernskanoner med tillbehör, lavetter, föreställare och spetsprojektiler anvisat för år 1867 ett belopp af 36,750 Ridr. 31:o.
Till anskaffning af 7,000 stycken infanterigevär har E. K.
Majit nu äskat ett extra anslag af 320,250 Ridr.
Statsråds protokollet gifver vid handen utgöra do till krigsbruk afsedda reffiade gevär, Staten för närvarande dels redan eger färdiga, dels efter innevarande statsregleringsperiods utgång erhåller, tillsammans 92,234 stycken; men då en stor del af dessa gevär icke kunde anses till krigsbruk fullt ändamålsenlig, hade det synts E. K.
Majit nödvändigt att, så fort ske kunde, söka uppbringa de fullt ändamålsenliga gevärens antal i det minsta till det belopp, den i fält först utryckande styrkan erfordrade; dock hade E. K. Majit, med afseende å beloppet af gcvärstilivorkningen vid faktorierna inom landet, funnit sig icke böra för år 1867 föreslå anskaffandet af mer än 7,000 infanterigevär, hvarom här är fråga, jemte 3,000 sådana, i ersättning lör målskjutningsgevär, som blifvit föreslagna till utlåning åt de frivilliga skarpskytteföreningarnc, och hvarom Rikets
Ständer här nedan under 42:dra punkten komma att yttra sig, eller tillsammans 10.000 stycken.
Rikets Ständer hafva, med bifall till E. K.
Majits ifrågavarande nådiga förslag, till anskaffande af 7,000 stycken infanterigevär för år 1867 beviljat det af E. K.
Majit äskade beloppet, 320,250 Ridr. 32:o.
För anskaffning af en tjenlig modell för såväl infanteriets sorn kavalleriets skjutvapen med tända åls inrullning samt till nödiga försöks anställande med sådana gevär har E. K.
Majit hos Rikets Ständer begärt ett belopp af 15.000 Ridr.
Och hafva Rikets Ständer bifallit hvad E. K.
Majit i detta hänseende äskat. 33:o. Enligt hvad af Statsråds-protokollet inhcmtas, bade General-fälttygmästaren, under anförande, hurusom de väsendtliga förbättringar infanteriskjutvapnet på scduare åren undergått, gjorde nödvändigt att äfven rytteriet törsåges med tidsenligare sådana vapen, än dem, hvarmed detsamma för närvarande vore Expeditions- (Jisknllels Förslag lill under d. Skrifvelse, N:o 67. 19 utrustadt, i underdånighet hemställt att, efter det frågan blifvit afgjord, huruvida kavalleriet skulle cga tvänne eldvapen, ett för strid på nära håll och ett för strid till fots på längre afstånd, eller blott ett för det förstnämnda ändamålet afsedt, samt tjenliga modeller för ifrågavarande vapen kunnat erhållas och vunnit E. K.
Maj:ts godkännande, till en början måtte få anskaffas 1,000 stycken sådana vapen till en approximativt beräknad kostnad af 45
R:dr stycket; och har i följd häraf E. K.
Majit nu begärt för lea v a lieris k ju trap en 45,000 R:dr; men då med beviljande af anslag för ifrågavarande ändamål lämpligast torde böra anstå intilldess frågan om vapnens beskaffenhet blifvit af vederbörande pröfvad och af E. K.
Majit afgjord samt modeller i behörig ordning fastställda hafva Rikets Ständer ej funnit skäl bevilja det äskade anslagsbeloppet. 34:o.
Till förstärkning af förrådet å kavallerisablar har E. K.
Majit äskat anvisande af 10,200 Ridr; men enär, enligt hvad i Statsråds-protokollet finnes antydt, jemväl för detta vapen förändrad modell torde ifrågakomma, synes frågan om anvisande af medel för berörda ändamål utan olägenhet kunna tillsvidare anstå; hvadan Rikets Ständer ej heller funnit skäl att förevarande nådiga framställning bifalla.
Fortifikationsbchof. 35:o.
Sedan, på grund af Rikets Ständers derom gjorda framställning, E. K.
Majit genom nådigt Bref af den 10 November 1863 anbefallt Chefen för Ingeniörkorpsen att inkomma med fullständiga beräkningar öfver återstående kostnader för Carlsborgs fästningsbyggnad, hade, på sätt Statsråds-protokollet gifvet- vid handen, korpschefen ingifvit ett i sådant afseende af fortifikations-befälhafvaren på stället uppgjordt förslag, slutande sig på en jemn summa af 5,000,000 Ridr, utom ett större permanent sjukhus, kruthus och hamnanläggning, särskildt uppgående till 915,500 Ridr, i sammanhang hvarmed korpschefen omförmält, dels att med det af Rikets Ständer vid förra riksdagen beviljade anslag af 100,000 Ridr årligen till fästningsbyggnadens fortsättande arbetet bedrifvits hufvudsakligen på slutvärnet, hvarmed ock så långt medhunnits, att hela denDa byggnad under år 1865 kommit under tak, dervid dock för byggnadens fullständiga kompletterande återstode en betydlig dol af inre hvälfningen och utredningen, dels att nödiga hvalf och lokaler för förvarande af större eller mindre del af bankens redbarheter numera blifvit i norra borgen inredda, dels att, i anseende till nödig befunnen förflyttning af alla kaserner och öfriga byggnader för kronoarbetskompanierna, en särskild kostuad derför af 25,000 Ridr blifvit i kostnadsförslaget upptagen, dels att, sedan nödiga upplysningar från Krigs-kollegium erhållits om mängden och beskaffenheten af do persedlar och effekter, för hvilka utrymme borde å fästningen beredas, ritningar och kostnadsförslag blifvit upprättade till sådana byggnader, beräknade till en kostnad, för artilleriafdelningen af 863,667