Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
1,500 4,600 12,333 1,700' 610 9,13 i | 1,816 1,500 4,600 12,333 1,700 640 9,133 1,816 Vitterhets-, Historie- och Antiquitcts- Akademien Akademien för de Fria Konsterna, hvar- under 2,000 R:dr Ha inb: r B:co ä 128 sk.
Musikaliska Akademien Vetenskaps-Akademien Kongl. Bibliotheket Kongl. Museum 16 16 ‘ 16 32 16 3 2 Transport B:co R.dr 31,723 ,6 31,723 16 1 — j_ Stats-Utskottets Utlåtandej N.-o 234. 11 Stats-Utskottets Stats-Utskottets Skilnaden e Förra och mellan Stats-Utskis1 Sednare Förslag.
D Förhö nin Minskning.
Transport 31,723 16 31,723 16 Naturhistoriska Riks-Mnseum ....
Dramatiska Spektaklet Till Understöd för Vetenskapliga arbc- 7.500 4.500 7.500 4.500 450 — — — — 450 — — — — Ved och Ljus för Vitterhcts-Akadc- mien, Fria Konsternas Akademi, Bild- huggare-Atelicrn vid Rännarebanan och Dramatiska Spektaklet .... 1,710 1,710 •
Summa 13:co R:dr 45,433 16 — 45,ö83 16 — 450 Sjette Hufvud-Titeln.
Milda Stiftelser. Wadstena Krigsraanshus-Cässa .... Amiralitets-Krigsmans-Cassan ....
Allmänna Fattigvården i Stockholm D:o D:o i Landsorterne 36,600 5,400 3,043 3.000 5.000 4,003 1,166 666 36,600 5,400 3,043 3,000 5 oon 8 — 8 — Hospitalers och Lazaretters underhåll .
Stora Barnhuset i Stockholm .... 24 4,003 24 i tfifi 32 666 32 Institutet för Blinda och Döfstumma . 7,333 16 10,000 2,666 32 Summa B:co R;dr 66,213 16 68,880 2,666 32 Utom Indelningar, på sätt Rikets Ständers sednaste Riks-Sl.at upptager.
Sjunde Hufvud-Titeln.
Oförändrad, enligt Utlåtandet N:o 58 . 65,000 65,000 Åttonde Hufvud-Titeln.
Oförändrad, enligt Utlåtandet N:o 59 . 764,395 40 764,395 40 Nionde Hufvud-Titeln.
Åkerbruketj Handeln oell Närin- garne.
Skiften och Afvittringar ......
Utflyttningshjelp efter laga skiften, pa förslå? . . • , 42.000 28.000 — — 42.000 28.000 Transport B:co R:dr 70,000 70,000 ! i- -1 | 1 lil i 1 i 12 Stats-Utskottets Utlåtandej N.-o 234. Stats-Utskottets Stats-Utskottets
Skilnaden emellan Stats-Utsk:s Förra oell Sednare Förslag. o' o* Förhö nin Minskning.
5 Transport Enskiften i Skåne och Skaraborgs
Län samt på Öland Vägar och Commu nica tioner ....
Undervisnings-anstalter för Jordbruket och Landtmanna-Näringar ....
Befrämjandet i allmänhet af dito .
. 70.000 18.000 8,000 17,000 9,000 20 000 — — 70.000 18.000 8,000 12,000 9.000 20,000 18,500 12,000 19,000 5.000 9 200 5,000 Undervisnings-anstalter för Slöjderne .
Befrämjandet i allmänhet af dito . ' .
Befrämjandet i allmänhet af Handel och Sjöfart Bergsbrukets Understöd Aflöning för Lärare vid Navigations- 18,500 12,000 19,000 5,000 — — — — 9,200 6,666
Dito för
Dito vid 2:nc Institut för un- dervisning i Skeppsbyggeri samt till Elever 6,666 32 32 Summa B:co R:dr Utom Indelta RäntorKrono-Tion- de och Spanmäl in natur a, enligt sed- naste Stats-Reglcring, med de förän- dringar, som af Utskottets föregående Betänkande N:o 61 föranledas. 190,500 207,366 32 15,866 32 5,000 Tionde Hufvud-Titeln.
Clerecie- och Laro-Verken.
Kyrkors Underhåll Clerecie-Staten Lappmarks Ecclesiastik-Verk ....
18 2,866 6,200 16 16 18 2,866 6,200 16 S:r R:dr 9,084 32 9,084 32 37,240 50 .110 40 AP, 39,240 54,356 2,662 4,400 15,500 40 2,000 4,036 Elementa r-Läro verken:
Tillökning enl.
]Nf:o 112 3,856: 45. 4.
D:o enl.
D:o 218 400: „ orr 4,251)! 45. 4.
Afgår enl.
D:o 218 220: —• — 9 009 Ln 40 Gymnastiska Central-Institutet . . .
Arfvoden till Folk-Lärare, Seminarie- Föreståndare och Stipendier för Skol- 4,400 15,500 S:r R:dr 94,623 30 116,160 27 21,536|45 , ' 1 Summa B:co R:dr | 103,708 14 - 125,245 n 4| 21,536 45 4 j Indelningar och Spanmål in natura upptagas enligt Rikets Ständers sednaste Riks-Stat. Stats-Utskottets Utlåtande, N.-o 234. 13 Allmänna Indragnings-Staten.
Stats-Utskottets förra förslag i Betänkandet N:o 63 upptager Tillökning .■ Professoren Retzius Expeditions-Secrcterarcn "Waldheim Protocolls-Scerctcrarcn Hegardt Adjunctcn Selander . . . . Hof-Intendenten Hjortsberg eller hans hustru, i fall hon öfvcrlcfvcr Landt-Staten i Stora Kopparbergs Län . . . 400: . . . 200: . . . 400: . . . 200: honom . . . 600: 232,630 Fjcrdingsmännens löner, förslagsvis . . ... . , . . . . . . 6,000: 7,900 — — Summa B:o R:dr | 240,530 - - Utom Indelningar och Spanmål in natura enligt förra Betänkandet N:o 63.
Sammandrag af förestående Tabeller. l:sta Httfvud-T 2:dra D:o 3:djc D:o 4:de D:o 5:te D:o 6: te D:o 7:de U:o 8:dc D:o 9:dc D:o 10:dc D:o Allmänna Indragnings-Staten S:r R:dr Tillkommer liulelta Räntor efter afdrag af Fjerdingsmanslöner, i rundt tal af 8,000
Ridt' Indelt Spanmål Oindelt Span mål Afgår Stats-Utskottets Förra Förslag. 718,750 2,073,842 2,392,981 1,189,190 45,433 GG,213 65,000 764,395 196,500 103,708 232,630 Stats-Utskottets Sednare Förslag. 718,750 2,131,335 2,387,881 1,183,690 45,883 68,880 65,000 764,395 207,366 125,245 240,530 Summa B:co R:dr 7,848,644 1,770,000 637,800 187,404 10,443,848) 7,938,957 1,762,000 637,800 187,404 44 10,526,1611441 7 Skilnaden emellan Stats-Utsk:s Förra oell Sednare Förslag.
Förhöjning 86,379 21,000 450 2,666 15,866 21,536 7,900 155,799 26 155,799 73,485 82,3131361 s Minskning. 28,885 26,100 5,500 5,000 65,485 37 8,000 73,485137 Bih. till R.
4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 9 Häftet.
14 Stats-Vtskottets UtlåtandeN.-o 235.
Ank. till Exp.-Utsk. J. 18 Juli kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckte motioner om upphörande af Tredskoböter för uragtlåten leverering till Stora Koppar bergs Bergslag af Ränte- och Mantals-kohlen. (I. A.).
Uti en inom Bonde-Ståndet väckt och till Stats-Utskottet remitterad motion har Riksdags-Fullmägtigen Eric Andersson från Stora Kopparbergs
Län anfört, huruledes den beskattning, som en stor del af skattejordsegarne uti Dalarne underkastas genom erläggande af så kallade tredskoböter för uragtlåten leverering till Stora Kopparbergs Bergslag af dit anslagne Hemmansränte- och Qvarntulls-kohlen, synes vara obillig, såsom drabbande den fattigaste delen af allmogen och onaturlig, då den icke kommer Staten till godo; att det i fordna tider, då Provinsen var mindre odlad och få jernverk derstädes funnos, var en förmon för skattejords-egaren att med kohl in natura till Bergslagen få utgöra siri ränta jemte mantalspenningarne; men att numera, sedan skogstillgångarne betydligt minskats, detta öfvergått lill en tryckande börda, hvilken vid flere tillfällen blifvit öfverklagad; att sådant väl fQanledt den lindring, att Kongl. Maj:t, genom Nådigt Bref af den r Mars 1820, nedsatt tredskoböterne till i:del af kohlens värde och meddelat förändrade föreskrifter, i afseende å liqvideraudet af qvarntulls- eller de emot mantalspenningarne svarande kohlen; men att, äfven det oagtadt, det förhållande eger rum, att det vanligen betydliga antal personer, som, i saknad af tillgång på kohl, måste vidkännas böter för bristande leverering in natura, nödgas liqvidera mantalspenningarne med vida högre belopp, än Rikets öfriga invånare erlägga; på grund hvaraf motionären yrkat, att de ifrågavarande böterne måtte upphäfvas.
Derjemte har af Rikkdags-Fullmägtigen Johan Ericsson från Stora Kopparbergs
Län, med hvilken Eric Andersson sig förenat, uti serskild, jemnväl till Stats-Utskottet remitterad motion, blifvit yrkadt, att uti de skoglöse socknarne inom Länet äfvensom uti de socknar, hvilka äro belägna så aflägsne att kohlens transport kostar mera än sjelfva varan, eller uti Stora Schedvi, Gustafs, Thorsångs och Wika socknar, jemte öfrige delen af Säthers Läns fögderi, Ränte- och Qvarntulls-kohlen måtte helt och hållet försvinna och denna ränta efter stadgadt Kronovärde, tretton skillingar fyra runstyeken Banco pr stig, få till Staten utgöras i span mål, hälften Råg och hälften Korn, med beräkning af en lunna säd emot sex stigar kohl. Stats-Utskottets Utlåtande, JY.-o 235. 15 Hvad beträffar frågan om upphörande af skyldigheten att leverera Ränte- och Qvarntulls-kohlen in natura; så enär Utskottet, uti dess under N;o 170 afgifna Utlåtaude, angående sättet för de indelda räntornas lösande, tillstyrkt, att i afseende å utgörandet af sådane räntor, som äro in natura anvisade till vissa Verks drift, hvaribland Kohl-räntorne till Stora Koppar bergs Bergslag må tillsvidare vid hvad hittills finnes stadgadt, förblifva, likväl med underdånig anhållan, det Kongl. Maj:t, efter vederbörandes hörande, ville i Nåder tillse, huruvida icke denna levererings-skyldighet må kunna upphöra samt Nådig Proposition derom till Rikets Ständer framställa; finnér Utskottet sig, i anledning af förevarande motion, icke kunna föreslå annan åtgärd än, att Rikets Ständer, så framt Utskottets berörde förslag bifalles, tillika i underdånighet anhålla, att jemnväl i betragtande må komma, huruvida icke skyldigheten för invånare i Stora Kopparbergs
Län att godtgöra manlalspenningarne medelst leverering af kohl till Bergslagen likaledes må kunna upphöra, samt Nådig Proposition öfver derom, efter vederbörandes hörande, varda framställd.
Vidkommande sedermera tredskoböterne; så i händelse förändring uti skyldigheten att kohl in natura leverera, kommer att ega rum, följer deraf, alt ifrågavarande böter jemnväl försvinna; hvaremot så länge denna skyldighet qvarstår, det synes betänkligt att böterne borttaga, enär Bergslagen då kunde äfventyra att hvarken få tillgodonjuta de påräknade kohlen eller erhålla ersättning för den högre kostnad utöfver markegångspris, som för anskaffning af det bristande tilläfventyrs kan uppstå, samt det för öfrigt ankommer på de skaltskyldige att, derest de finna lösen för kohlen efter markegångspris, med tillägg af böterne, öfverstiga det gångbara priset, genom besörjande af leverering in natura, sig från den högre kostnaden befria; Och har Utskottet derföre ansett sig böra hemställa, att denna motion nu icke må till serskild åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda.
Stockholm d. 17 Juli 1840. 16 Slats-Utskotlcls Vtldtandej IV: o 236.
Alik. till Exp.-Utsk. d. 18 Juli kl. 2 o. m.
Utlåtande i anledning af erhållen återremiss å Slals-Utskottets Betänkande, N:o 120. (I. A.) Preste- och Borgare-Stånden hafva till Utskottet återremitterat omförmälde, af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet bifallne, Betänkande, deruti Utskottet förklarat sig af anförde orsaker förhindradt att tillstyrka Rikets Ständers bifall till den af Lands-Kamereraren, Hr Kammar-RättsRådet S.
Lindberg hos Kongl. Majit i underdånighet gjorde ansökning om befrielse från all ersättningsskyldighet i och för den balance, numera aflidne Kronofogden i Halmstads Fögderi J. H.
Hofling under utöfningen af nämnde tjenst sig åsamkat.
De Ledamöter af förstbemälde 2ine Riks-Slånd, hvilka yrkat återremiss å Betänkandet, hafva, med åberopande af Herr Biskopen Doctor Hedrens afgifne reservation, hufvudsakligen anfört: att, då till afbetalning å den skuld, hvaruti Kammar-Rätts-Rådet Lindbergtill följd af Hoflings balance bos Stats-Verket, häftar, all gäldenärens lösa egendom blifvit utmätt, och någon annan tillgång till den återstående gäldens liqviderande icke funnes, än Kammar-Rätts-Rådets lön, hvilken knappast vore tillräcklig för dess eget och en talrik familjs underhåll, det icke syntes med billighet öfverensstämmande att, genom en sträng tillämpning af Kongl.
Majrts uti balance-målet meddelde Utslag, bereda en verksam och i sina öfriga tjenste-förhållanden oförvitlig embetsmans undergång; att, i anseende till Kammar-Rätts-Rådet Lindbergs framskridna ålder, det vore föga sannolikt, att Staten, äfven med begagnande af gäldenärens enda öfriga tillgång, kunde för sin återstående fordran erhålla godtgörelse; att den gäldenären åliggande betalningsskyldighet icke vore en följd af någon å hans sida begången förbrytelse, utan endast af bristande tillsyn å en underlydande uppbördsmans förvaltning, en försummelse, som, i betragtande af den stora svårigheten att kunna controllera hvarje Kronofogdes uppbörds-redovisning, torde förtjena något öfverseende, samt att Kammar-Rätts-Rådet
Lindbergs i allmänhet förtjenstfull» bestridande af Lands-Kamererare-befattningen i arne serskilde
Län redan tillförne blifvit vitsordad, då Rikets Ständer beviljat Kammar-Rätts-Rådet eftergift af dess ansvarsförbindelse, i och för en af Lands-Secreteraren Kleman vållad balance.
Stats-Utskottets Memorial, N.o 237 och Utlåtande, 238. 17
Då, på sätt ofvanberördt är, Utskottets Betänkande N:o 120 blifvit af 2:ne Riks-Stånd godkändt, och de till grund för återremissen anförde anmärkningar icke innefatta andra skäl för den ifrågaställde afskrifningen af Stats-Verkets bos Kammar-Rätts-Rådet Lindberg egande fordran, än de, hvilka, då detta ärende af Utskottet förra gången handlades, kommit under öfvervägande, har Utskottet, vid sådant förhållande, funnit sig föranlåtet att vidblifva sitt i detta ämne förut afgifne Utlåtande.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 18 Juli kl. 2 e. m.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss å Stats-Utskottets Betänkande, N:o 157. (I. A.) Från Bonde-Ståndet har Utskottet erhållit åtterremiss å dess under N:o 15*7 afgifne Utlåtande, i anledning af väckte frågor om upphörande af den skattlagde qvarnar och sågverk åsatte grundränta; men som, enligt till Utskottet ankomne Protocolls-Uldrag, berörde Utlåtande blifvit bifallet af Borgare-Ståndet den 7, af Ridderskapet och Adeln den 17 samt af PresteStåndet den 27 sistl.
Juni, anser Utskottet, till följd af 75 §.
Riksdagsordningen, denna fråga vara afgjord och kan således dermed icke taga någon vidare befattning.
Auk. till Exp.-Utsk. d. 18 Juli kl. 2 c. m.
Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss å Stats-Utskottets Betänkande, N:o 164. (I. A.) Utskottets under N:o 164 afgifne Betänkande, enligt hvilket Uttskoltet ansett sig icke kunna, i anledning af Riksdags-Fullmägtigen Anders Jonssons från Östergöthlands
Län väckte motion om Krono-Parken Ombergs försälj - 18 Stats-Utskottets Utlåtande N.-o 238. ning till skatte, föreslå någon åtgärd, har af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet blifvit bifallet, men af Borgare- och Bonde-Stånden till Utskottet återremitteradt, hufvudsakligen på grund af följande anmärkningar: att Stats-Verkets årliga inkomst i betespenningar och skogs-försäljningsmedel af den Kronan ännu tillhörande andel af Omberg, utgörande något öfver iooo tunnland användbar mark, icke uppginge till högre belopp än omkring 200 R:dr B:co, hvaremot kostnaden för aflöningen af den till Kronoparkens bevakning anställde personal, med inberäkning af den summa, som för de nämnde personal anslagne boställen skulle kunna i arrende erhållas, säkerligen äfverstege 1,000 R:dr samma mynt; att genom Krono-parkens försäljning till skatte Stats-Verket icke allenast blefve befriadt från dessa, fem gånger hela inkomsten öfverskjutande förvaltningskostnader, utan äfven kunde påräkna en löseskilling af mera än 5o,ooo R:dr B:co utom den serskilda årliga ränta, som komme att jorden åsättas, samt att något skäl emot den ifrågaställde skatle-försäljningen icke kunde hemtas af den åtskilliga invid Ombergs Kronopark belägna hemman tillagde rättighet till skogsfångst och mulbete inom nämnde Kronopark, enär dels denna rättighet vore för hemmanen af mindre betydenhet och genom ett förbättradt hushållssätt kunde umbäras, dels hemmansegarne dessutom, i följd af gällande Författningar, egde fullt anspråk på ersättning för förlusten af det bete och den skogsfångst, de hittills åtnjutit; hvarjemte slutligen blifvit yrkadt, att Utskottet, med ledning af de upplysningar i ämnet, hvilka Utskottet utan svårighet kunde från Kongl. Stats-Contoiret sig förskaffa, måtte taga i närmare öfvervägande, huruvida icke skäl vore för handen att tillstyrka Rikets Ständer att hos Kongl. Maj:t göra underdånig anhållan om verkställande af noggrann undersökning i afseende på de fördelar, hvilka genom den återstående Kronoparkens försäljning skulle Stats-Verket tillskyndas, äfvensom beträffande de närbelägne hemmanens verkliga förmon af Krono-parkens bibehållande i dess nuvarande skick, på det att såmedelst förevarande fråga måtte erhålla sådan utredning, att densamma kunde af Rikets framdeles sammanträdande Ständer med full sakkännedom pröfvas.
Då Utskottet, i följd af ofvanomförmälde uppgifter, icke är i tillfälle att med mera tillförlitlighet, än då detta ärende af Utskottet första gången handlades, bedöma, huruvida den ifrågasatte skatte-försäljningen af Kronoparken Omberg må vara ändamålsenlig och ledande till Stats-Verkets fördel, samt då för öfrigt Kongl. Maj:t icke lärer underlåta att, uppå derom skeende underdånig ansökning, i Nåder meddela föreskrift om anställande genom Stats-Utskottcts Utlåtandej N.-o 239.
19 vederbörande auctorileters försorg af den föreslagne undersökningen för målets närmare utredning, har Utskottet, hvars förra Utlåtande i ämnet, enligt hvad nämndt är, blifvit af 2:ne Riks-Stånd godkändt, icke funnit skäl att samma Utlåtande frånträda.
Stockholm den 17 Juli i84o.
Anti. till Exp.-Utsk. kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. May.ts Remiss å Bokhållaren Stures underdåniga ansökning om Pension. (U. A.) Uti Remiss af den fade sistlidne Maj, har Kongl. Majit till Stats-Utskottet i Nåder öfverlemnat Bokhållaren vid Kongl. Majrts och Rikets Stats-Contoir, Nils Arvid Stures underdåniga ansökning, alt, sedan ett mångårigt sjukliglietstillstånd icke lemnade någon vidare förhoppning för honom att återfå helsa och arbetsförmåga, hvarigenom lian, som uppnått nära 60 års ålder, derunder han på 3j:de året varit ordinarie tjensteman, blifvit urståndsatt att sine tjensteåligganden uppfylla, Kongl.
Majit läcktes hos Rikets nu församlade Ständer göra Nådig framställning derom, att, ehuru några år ännu återstå, innan Sture hunnit den ålder, som, enligt gällande Författningar, berättigade honom att vid afskedstagandet uppföras på Allmänna Indragnings-Staten med bibehållande af en emot dess innehafvande lön svarande pension, Rikets Ständer likväl måtte, i betragtande af de för Sture förekommande bevekande skäl och omständigheter, äfvensom af hans under Krigsfångenskap ådragne sjuklighet, bevilja honom, som icke är delegare i CivilStatens Pensions-Inrättning, samma förmon, som om han nu hade fyllt 65 år; till hvilken ansökning Kongl. Stals-Contoiret, uti infordrad t Utlåtande, tillstvrkt bifall. tj Då Kongl. Brefvet den 12 November i8a3 föreskrifver 65 års lefnadsålder, såsom det villkor, hvarunder Civile embets- och tjenstemän, hvilkas sjuklighet eller försvagade helsotillstånd genom laglig Läkare-attest bestyrkes, äro berättigade att deras innehafvande löner såsom pensioner å Allmänna Indragnings-Staten uppbära, och Utskottet icke anser lämpligt att härifrån föreslå något undantag för detta serskildta fall, kan väl Utskottet 20 Stats-Utskotlets Utlåtande, N;o 240. icke tillstyrka bifall lill hvad Bokhållaren Sture sålunda begärt; men som, vid det genom handlingarne bilagde Läkare-bevis styrkte förhållande, att Bokhållaren Sture icke vidare kan förrätta sin tjenst, angeläget är, att för honom någon utväg beredes att kunna lemna tjensten, så att till densamma annan person må kunna tillsättas, har Utskottet, med afseende äfven på i öfrigt förekomne bevekande omständigheter, velat till Rikets Ständer hemställa, att en pension, motsvarande |:delar af Bokhållaren Stures nu innehafvande lön, 800 R:dr, med derunder begripne 76 tunnor span mål, må varda på Allmänna Indragnings-Staten uppförd, att af Sture tillträdas, så snart han från tjensten erhåller afsked.
Stockholm d. 17 Juli 1840.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 13 Juli kl. 2 c. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Skrifvelse, angående Pension åt Amiralen G. af Klints Enka. (U. A.) Uti Nådig Skrifvelse af den aölte sistlidne
Maj har Kongl. Majit gifvit Stals-Utskottet tillkänna, att, sedan vice Amiralen och Commendeuren al Kongl. Svärds-Orden med Stora Korset m. m.
Gustaf af Klint den 3o:de förutgångne April med döden afgått, Kongl.
Sig böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på den nytta, nämnde vice Amiral tillskyndat de förenade Rikenas så väl Örlogs- som Handels-sjöfart, medelst det af honom, under 42 år, intill sin död, fortsatte Sjö-charlae-arbete, ett verk, sorn gjort författarens namn frejdadt bland Europas alla navigerande nationer, samt, med anledning häraf, velat föreslå Utskottet att, såsom en billig gärd af agtning för den bortgångne embetsmannens förtjenster, hos Rikets Ständer göra framställning om beviljandet af en årlig pension, till belopp af 800.R:dr Banco, åt bemälde vice Amirals efterlemnade enka, som med elfva barn, af hvilka nio äro oförsörjda, befinner sig i mindre lyckliga omständigheter.
Reglementet för Amiralitets-Krigsmans-Cassan af den G O O O ?.6:te October 1838, det högsta belopp, som kan tillfalla enka efter afliden delegare Stats-Vtskoltets Utlåtande, N.-o 241. 21 delegare ali densamma, utgör 4°° Rtdr Banco, har Utskottet, med afseende å aflidne Amiralen af Klints obestridliga förtjenst af det allmänna samt de af Kongl. Maj:t i öfrigt åberopade bevekande omständigheter, ansett sig böra tillstyrka Rikets Ständer att för aflidne vice Amiralen m. m. G. af Klints efterlemnade enka å Allmänna Indragnings-Staten uppföra en Pension af 8oo R:dr Banco, att utgå, så länge hon lefver ogift och fortfarande befinner sig i obemedlad ställning.
Stockholm d. 17 Juli i84o - N:o 241.
Alik. till Exp.-Otsk. d. IS Juli kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af Prosten ödmanns motion om anslag
Lill bildande af en fond till Emcriti-löner för Lärare vid Upsala Stifts Läroverk. (U. A). 1 anledning af Stats-Utskottets, uti dess Utlåtande N:o 63 angående regleringen af Allmänna Indragnings-Staten, afgifne yttrande, rörande väckt fråga om anslag till aine Emeriti-löner för hvarje Stift i Riket, har Prosten Ödmann inom Preste-Ståndet väckt en till Utskottet remitterad motion, deruti, på grund af det utredde förhållande, att, sedan under loppet af flere år, dels genom indragning å Gefle Gymnasii löne-anslag blifvit samlad en en summa af 9,360 R:dr, som till Upsala Stifts Byggnads-Cassa öfverlemnals, dels, genom nedsättning af lönerne för Lärare vid Gefle och Hudiksvalls Skolor, blifvit bildad en under Upsala Dom-Capitels förvaltning släld fond af 8,742 R:dr 26 sk. 9 r:st., dels ytterligare ett belopp af 3,164 R:dr 26 sk. 4 *:st. samlats till en serskild fond af besparade Capellanslöner, vederlag under extra nådår vid Upsala Stifts Pastorater, samt Tredjedels Proste-Tunnor, eller tillsammans 21,267 R:dr 4 sk- 1 Banco, desse medel, oagtadt JDom-Capitlet hos Kongl. Maj:t, uti underdånigt Utlåtande af den 18 Juni 1882, på det kraftigaste anhållit, att desamma måtte vid Stiftet få qvarstanna, för att till en af behofvet ytterst påkallad Emerili-fond användas, blifvit disponerade i och för senast fastställde lönereglering vid Rikets Elementar-Läroverk, Prosten yrkat, att berörde summa 21,267 R: 4 sk. 1 1 :st.
Bih. lill n. St.
Brot. 1Ö40. i Sami. 1 Afd. i Band. 9 Hhjtet. 4 22 Stats-Utskottets Utlåtande, N.-o 244.
Banco målte af Statsmedlen återgäldas, lill bildande af en Emeriti-fond för Lärarne vid Elementar-Läroverken inom Upsala Stift, hvilket icke hade det minsta att för sådant ändamål disponera.
Som, enligt hvad upplyst blifvit, ifrågavarande medel blifvit tagne i beräkning för löneregleringen vid Elementar-Läroverken, och sålunda icke kunna sägas vara till för Stiftets bästa fremmande föremål disponerade, anser Utskottet sig ej kunna tillstyrka, att nämnde belopp må, såsom ersättning till Stiftets Läroverk, för det af Prosten Ödmann uppgifne ändamål, af Stats-Verket utbetalas.
Stockholm den 17 Juli 1840. STOCKHOLM, 1840.
TRYCKT HOS V. A. NORSTEDT & BÖNER, Kongl, Boktryckare; Förstärkta Stals-Utskottets Memorial, iV.-o 2^3. i N:o 242.
Arik. till Exp. Etsk. ilen 24 Juli, kl. 11 f m.
Memorial_, angående 'verkställd omröstning, till följd af RiksStåndens skiljagtiga beslut uti de frågor, som upptagas i Stats-Utskottets memorial JSf:ris i3f , iyg och 180. teilan, viel pröfning af Stats-Utskottets, i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga heslut i nedan omförmälde frågor, afgifne följande memorial, nemligen: N:o 134, i afseende å hushyres-ersättning tili Justitiae-Stats-Ministern och de Stats-Råd, som äro Departements-Chefer; N:o 179, angående anslag för innevarande år till vatten-communicationer, och N:o 180, ifråga om anslag till gevärs-tillverkningen, äfvenledes för innevarande år, samtlige RiksStånden godkänt de af Utskottet föreslagna voterings-propositioner, dock att Preste-Ståndet, med antagande af UtskotteLs uti memorialet