Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Härvid får Stats - Utskottet erlhdra, att som Stats - Secreterare - Ämbeten äro till antal och beskaffenhet bestämde i våra gällande Grundlagar öch, Utskottet veterligen, någon fråga icke blif' 4 Samt.
4 Baad, t ii St a t s - U t s k otte t s
Be tan kand en. vit i stadgad ordning Väckt, om deras förändring elier upphörande, har det förekommit Utskottet, som den inflytelse det under granskning varande Förslag till Stvrelse - Verkens nva Organisation krin komma att hafva på dessa Ämbeten, ännu är aflägsen; Och då Utskottet ansett det för Nafionen vigtigt, att äfven under den tid sorn, intill en sådan förmodad förändring förflyter, dessa Stats - Secreterare - Ämbeten innehafvas af insigts” fulle och skicklige
Män, som sättas i oberoende för sin utkomst, såsom ett nödvändigt villkor för utöfningen af detta mödosamma och ansvarsfulla kall, har Utskottet trott sig böra fästa lika uppmärksamhet vid dessa skäl, utan afseende huru frågan blifvit väckt, endast, såsom nu, den i föreskrefven ordning kommit till Utskottets åtgärd.
Hvarken vid öfverläggningen härom, som grundläde Utskottets anmäldte beslut, eller nu i anledning af hvad i anmärkningarne är anfördt, har Utskottet kunnat erkänna, att den rang eller värdighet sorn blifvit ett
Ämbete tillagd, är rätta och enda måttstocken för dess vigt och uteslutande bör bestämma .Lönevillkoren; Men Utskottet tror deremot att dessa villkor böra stå i ett lämpligt förhållande till de kunskaper, den möda och det ansvar, sorn Ämbetet påkallar och åtföljer, samt det inflytande en verksam och kraftfull utöfning deraf kan hafva på det allmänna, och tillika motsvara de utgifter hvilka Ämbetets värdighet åtfölja.
Det sr på sådane grunder och e - Stats- Utskottets Betänkanden. i g när, såsom U(skotte* redan anmält vid Förslagets öfverlemnande till Statsregleringen, tillgång till de föreslagne utgifterne finnes, utan tillökning i det bidrag Statsverket hittills erhållit af Allmanna Bévillningen, som Stats - Utskottet tror sig böra tillstvrka bifall till det af Högvördige Preste Ståndet antagne sednare Alternativet uti Utskottets förra yttrande, eller att Stats - Secreterare - Lönerne måga under då föreslagne förbehåll, att nemligen tillökningen icke må njutas af andra an dem, hvilka enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Full. magt på Stats - Secreterare - Ämbetet , detsamma förrätta, förhöjas med 500 R:dr årligen, utan förändring och under dessa Löner förut varande Spanrimålsbelopp, Hvilket till Riksens Högloft, Ständers pröfning vördsamjigen öfverletnnas, jemte en Ledamots Reservation emot beslutet.
Stockholm den 9 Augusti 1823.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Riksens Ständers Stats-Utskott den 9 Augusti 1823. S. D. I fullföljd af sin till Protocollet för den 8'de dennes afgifne Reservation, i afseende på Utskottets beslut, rörande lön-förhöjning åt de Fyra Stats - Sscreterame, uppläste Herr ContreAmiralen Nordenskjöld ett så lydande anförande - Sd Stats-Utskottet» Betänkande n ”Höglofl.
Utskottet har beslutat en löne - förhöjning af 500 R-dr Banco årligen för Herrar Stats - Secreterare, men så länge H6foch JustitiseCancellereme, med högre värdighet och magtpåliggande göromål, intet äro till denna löneförhöjning upptagne, kan jag för min del ej i detta Beslut förena mig; jag häri detta hänseende förut reserverat mig och, hänvisande till denna reservation, gör jag nu än vidare.
Vill Rikets Högloft.
Ständer ett verkeligt godt, så miste det ock ske på ett för Konung och Nation värdigt sätt, och till detta ändamåls vinnande är en 1000 R:dr högre årlig utgift för Staten ett intet.
Jag är så mycket mera styrkt i min öfvertygelse, som sjelfva Motionairen Herr Baron Carl Ankarsvärd nu mera helt och hållet frångått Sin Motion, under den förutsättning att löneförhöjningen skulle förlänga tiden till en omreglering af Statens Högre Ämbeten.
— Den var. da Motionärens ljusa förstånd tillåter mig ej att tro att detta varit
Dess verkliga eller enda orsak och skulle jag våga tyda det rätta motivet, så är det ett af Två — antingen att Han funnit, sedan ett särskildt
Utskott blifvit satt till omreglering af Statens Högre Ämbeten, att det vöre att gå detta Utskotts åtgärder i förväg, och att nu mera intet verkeligt behof af skyndsamhet med Stats - Secreterarenas Töne - förhöjning kunde fordras , eller ock att Han trott sig, vid närmare eftersinnande af vår nuvarande Stats - Reglering, Stats-Uts kottets Betänkande n. ti finna, att det skulle stå illa tillsammans med billighet och rättvisa, om Ständerne, med förbigåen. de af Hof- och Justitias-Cancellererne,ökade Stats Secreterarnes .Löner, hvadan han heldre återtagit sin Motion än att bevilja något, afvaktande nu mera tiden och det särskildta Utskottets åtgärder. — hvilka af desse orsaker — en eller begge •—som ledt den värda Motionären, så förenar jag tnig fullkomligt med honom och vågar hoppas att, om Rikets Höglofl.
Ständer skulle vilja tika Stats - Secréterarenas Löner, Hof- och JustitiasCancellererne då inneslutas i samma Löne-för* höjning, under samma villkor, som Utskottet i öfrigt uppgifvit i Sitt betänkande.
— Eller och att Utskottets Betänkande helt och hållet afslås och Rikets Höglofl.
Ständer besluta att afvagta resultaten af de möjeligen blifvande förändringar, enligt särskildta Utskottets [Betänkande, som kunna göra nya Löneregleringar nödvändiga.
Denna Reservation anhåller jag, vördsamt må till Stånden få åtfölja Höglofl.
Stats - Utskottets Betänkande.”
Och skulle detta yttrande, alltså medfölja till Respective Riks-Stånden.
Ex Protocollo W. K A R s T R Ö M. 'i , ss Stafs-Utskottets Betan kand en.
Ankom den 14 Aug. 1813. * / Utlåtande, i anledning af gjorde Anmärkningar vid Utskottets Yttrande, i fråga om Lieutenanten Berghmarks sökte prolongation å Arrendet af Klabböhle Laxfiske, Sedan Stats - Utskottet, under den 20 sistl.
Maji, afgifvit sitt Utlåtande, i anledning af KonglMaj:ts Nådiga Remiss uppå Ifeutenanten Berglinn rks underdåniga ansökning, om förlängning på 15 års tid af dess innehafvande arrende af Klabböhle Krono Laxfiske, och dervid tillstyrkt bifall till omfdrmäldte underdåniga anhållan, under förbehåll , bland annat, att någon pension för JLieutnar. ten Berghmark, hvilken haft sig uppdraget till ynen öfver Strömrensnings - arbetet i Umeå och Windel Elfvarne, hvarunder han, genom ett fall, till den grad skadat sitt ena knä, att han till krigstjensten blifvit oduglig, icke skulle ifrågakomma; har samma Utlåtande blifvit gilladt af Högloft.
Ridderskapet och Advin, samt Högvördig® Preste - Sfndet; hvaremot Vallöf!. Borgaie- och Hedervärda Bonde - Ståndet Sterte nit - Elais Utskottets Betänka riden.
43 terat ärendet nied den anmärkning, att det icke vore kuni 1 gt att, på sådant sätt, vedergällaLieuten .rilen Eerghmarks fdrtjenster vid Strömrensnings artetet, utan borde, om skäl dert 11 funnes förhanden, en bestämd pension för honom anslås, men Klabböhle Laxfiske, såsom det betydligaste i orten, vid nuvarande arrendets utgång, på förnyad auction, utbjudas, dermed Statens fordel äfven skulle vara förenad, emedan Klabböhle Byamän, i händelse Fisket, utan Auction, finge utarrenderas, vöre hugade att derföre årligen erlägga flere tunnor Lax mera, än Lieutenanten Berghmark nu i arrende, och hvilken erbjudne afgift förrnents skola ytterEgare komma att okas, då allmän taflan vid en behörigen kungjord auc, tion kunde ega rum.
På sätt Stats - Utskottets förra Utlåtande upplyser, grundades Utskottets då lemnade tillstyr, kan om Klabböhle Laxfiskes upplåtande till Lieutnanten Berghmark, emot samma villkor, hvarunder han det nu innehar, uppå den förmodan, att, då han, för endast 7 år tillbaka, såsom den mest bjudande, på Auction inropat Arrendet af detta Fiske, skulle någon betydligt högre afgift derföre, vid anställande ny auction, icke erhållas; Men som Utskottet, dels af ofvannämnde anmärkningar, dels ock af ett till Utskottet sedermera aflemnadt skrifteligt anbud å 40 Tunnor årligen för berörde Fiske, hemtat stöd för den öfrertygelse, att detsamma hädanefter skall gifva St at s -1) t slo 11 e tg Betänkanden.
Stats-Verket en vida större inkomst, än laittills * och tJtskottet äfven instämmer deruti, att Lieutenanten Berghmarks nit vid Utförandet af dess befattning med Strömrensnings - Arbetet i Vesterbotten, må kunna belönas på ett mera lämpligt sätt, än genom en Krono - lägenhets upplåtande på Arrende, har Utskottet, med frånträdande af sin förut i detta ämne yttrade mening, skol t hemställa, det Riksens Hoglofl.
Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att, sedan Lieutnanten Berghmarks arrende af Klabböhle Laxfiske tilländagått, detsamma, pany Auction, måtte utbjudas, samt att Riksens Ständer derjemte till Kongl, Maj:ts nådiga bepröfvandé i underdånighet öfverlemna, huruvida Lieutenanten Berghmark må, för sitt välförhållande, till någon pension anses berättigad, hvilken, i sådant fall, torde, uppå Allmänna Indragnings - Staten , böra utgå.
— Och varder detta Riksens Ständers närvarande pröfning vördsainligen underställt.
Tvärine Ledamöters härvid anmälde reservation bifogas.
Stockholm den 8 Aug 1823. L. C. Ar S i x. l é w. Stats-Utskottets Betänkande!*.
Utdrag af Protocollet, hållet ho3 Riksens Högloft.
Ständers Statsutskott den 8-'de Aug. 1823. ♦ s. D. Justerades Utskottets Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut afgifne Betänkande , angående Klabböhle Krono Lax Fiske; i afseende hvarå Herr Öfverste Uieutenanten Friherre af Nordin rell Herr Öfverste - Lieutnin. ten von Heijne reservera e den särskilda tanka, att Utskottet bordt hos Riksens Högloft Ständer upg'fva Herr Bjuhr, såsom den, hvilken, å Arrendet af nämnde Fiske, gjort det högre an tud, hvarå Utskottet hufvudsakl gen grundat sitt afstvrkande, om detta Fiskes upplåtande till Uieutenanten Berghmark, emot samma villkor, hvarunder han det nu innehar.
, Ex Protocollo 3. C, Lorich. 4 Smnl. 4 Bävch \i> Sta ts - tlt s kot t e t s
Betänkandftn* N:o 404.
Ankom den 14 Äng. 1823.
Stats- och Lag-Utskottets Utlåtande» öfver de inom Vållofl.
Borgare-Ståndet samt Hedervärda Bonde - Ståndet väckte Motioner, om särskilde Brottmåls-Domares tillförordnande.
T II Stats - och Lag - Utskottens gemensamma åtgärd hafva följande Memorialer blifvit remittera, de ne nligen •• i:ö "Från Väjlofl. Borgare - Ståndet, af Riksdags - Fullmägtigen för Götheborg Herr B.
HS. mtesson, deruti hatt anfort:
Att kostnaderne för Fångtransporter och bevakningar uppgått till mångdubbladt belopp emot hvad Rikets Stander, vid 1S1S års Riksdag i beräknat; Att Häradets
Domare öfer af andra göromål äro hlndf de på flere veckor företaga ransakning, hvarigenom en möjligtvis oskyldigt anklagad, genom en Onödigt lång a re t och forsling till Tingsställe, der han dock slutligen blifver frikänd, måste vidkännas allt det lidande, som af en sådan behandlingar en följd; Likasom en verkligt brottslig under Arresten - uti der träffande sällskap med i samma rum för - StatsTJtskott ts Betänkande rv * 7 / varade mlssdå are, f;.r lära och inöfvasuti fräd. het, förnekande och svårare brott, än dem hvartill han redan gjort sig saker, nu m.
Och bärMotionären på desse skäl yrkat, att vid hvarje Ijåns, häkte matte anställas, en särskild BrottmålsPomare, sorn skulle åligga genast företaga ransakning och afdöma allt hvad på stället knnde summario. processu afgdras, och tillika den för* ändring i Lagen göras, att hvarje brott åtföljdes af sin särskilda bestraffning och ej flere brott af-, straffas i ena bot såsom hitli! s; förmenande Motionären, att Fången derigenom fcerages utväg'n att, medelst bekännande af flere särskildte brott, antingen aflägsna eller ock r> ed el st rymning under transporten, helt och hållet undvika et; förtjent straff. 2:q Af Riksdags-Fullrrägtigen Per Perssen från Blekinge Fän, sorn yrkat, att särskild
Bro tmåls - Pomare matte för detta Län tillförordnas
Samt till stöd för- denna Motion anfort Länets lage emellan Fästnings - orten e Carlskrona och Christianstad, hvarifrån brottslingar stundom få tillfälle att begifva sig på flygten; att permittoringen från de i förenämnde Städer- förlagde Be. gementer kringsprider i Orten personer, hvilka icke ega. visst tillhåll eller sysselsättning samt att dessutom förbrytare från öfrige delar af Riket söka kustorterne för att sjöledes undankomma till Utrikes Ort.
Tilläggande Per Persson sluteli - 4$ g tats-Utskot tet» Betänkandes. gen, att elen kostnad Staten, genom särskilde Brottmåls - Domares tillförordnande för Blekinge komme att vidkännas, blifve obetydlig i jemförelse med fördelen af egande rättens osh personliga säkerhetens betryggande.
Uti denna Motion hafva öfrige Riksdags full. mägtige från Blekinge Dan instämt; äfven som Nils Håkansson från Christianstads Dan, under anförande, att Östra och Vestra Göinge Häraders
Domsaga, i anseende till mängden af brottslingar och urtima Ting, skall vara i lika predicament med
Domsagorne i Blekinge, på det Sätt understöd!
Motionen , att den Brottmåls - Domare , sorn kunde blifva förordnad för Blekinge; äfven matte uppdragas att vid Urtima Ting upp. taga och behandla de gröfre mål inom Göinge Häraderne, hvilka äro af den egenskap, att de icke tåla uppskof til!
.Lagtima Ting.
Flere utaf Hedervärda Stånde:s Ledamöter hafva deremot bestridt ifrågavarande Motion, såsom föranledande till ökade Stats-anslag och grundläggande ett prejudicat, hvaraf många orter i Riket, med lika om ej större skäl, skulle hemta anledning, att genom sine Fullrnägtige vid en kommande Riks. dag yrka på enahanda anstalts vidtagande.
Vid granskning af hvad förherörde Memorialer innehålla, har hos Lag-Utskottet kommit i betraktande, att genom Kongl. Förordningen den Stats - Utskottets Betänkande». 29 lo April 1810, <let stadgande redan finnes meddeldt, att Oidinarie Domaren å Landet, då han lår underrättelse att ett till hans åtgärd hörande Brottmål, hvaruti någon person är häktad och han, i anseende til Laga hinder, finnér sig icke kunna inom Irenne veckor undersökningen företaga, genast bör med berörde undeirattel es emottagande sådant anmäla hos Öfver-doms;olen, som efter föregången pröfning af de uppgifne hindren, derest de godkännas, eger förordna en skicklig och pålitlig Domar?
inom Domsagan eller derinvid, om tillgång dertill finnes, eller i annor händelse någon annan, och hvilken då kommer att, under förrättningen, af allmänna medel åtnjuta ersättning för skjuts och dag-tractamente.
Lag - Utskottet anser de ändamål Motionärerne hufvudsakligen åsyfta, att nemligen för brott anklagade och häktade personer icke ge nom ett 15ngvar'gt qvarhålläride i häktet under afbidan på ransaknig och Dom, må tillskyndas, lidande samt att sfdane brottmål, utan hinder af Ordinarie Dommarens öfriga Åmbets-göromål må vinna skyndsam handläggning, vara genom detta stadgande i möjligaste måtto befodrade.
Och enär den besparing uti
Fång - transport-kostnaden , som kunde vinnas derigenom att Fångarne icke Lehöfde forslas till och ifrån de vanliga Ting" ställen, såvida efter hvad Herr Santesson fure_ slagit, särskilde Brottmåls-Dommare skulle acn 30 Stats-Utskottets
Retänkanden - stäIlis vid hvarje Läns-häkte, icke lärer kunna kom. ma i beräkning, då den vida dy ga re kostnad, sora desse Dommares afldriande skulle medföra , måse afses, jemte de bet\dligare olägenheter Parle. ' och Vittr en komme att vidkännas, genom långväga resor till de från Ortens Tings-ställen merändels aflägsne Länshäkten, oftast utan hopp att få deras kostnader och besvär ersatte; alltså och då, hvad Riksdagsmannen Per Pers ons särskildta yrkande, att ständ'g Erotlmfds-Dommare för Bie. kinge-Län matie fbrorcnas, vidkommer, de skäl liv Ika föranledt sådane Dommares förordnande på Gothland, i de Norra Domsagorne i Vesterbotten, Ångf rmanland och Jemtland samt en Domsaga i Vermland, nemligen den långsamma Cosmmuni. cation emellan Under-Dommaren och Hof Rätten samt af Domsagornes synnerliga vidsträckthet för-, anleddes, icke kan tillämpas i afseende på Blekinge, hvars tvänne Domsagor äro af en inskränktare vidd och derjemte Hof-Rätten i Christianstad så närbelägen, att då, med anledning af Kongl, förordningen den 10 April i3io särskild Dommare för Brottmåls skyndsammaie behandling behofver fbrordnis, Ordinarie
Domhafvandens anmälan derom i Hof-Rätten och meddelande af Hof-Rättens svar vid hvarje sådant tillfälle icke förorsakar särdeles uppeld 11 och tidsutdrägt, hvilket än > numera galler i afteende på Östra och Västra Göinge Häradernes
Domsaga i Christianstads Län* Ty finner Lag-Utskottet fbr sin del icke skäl, att Sta ts - Utskotte ts Betänkande n, 3» tillstyrka hvarken Herr Santessons förslag, om Brottmåls
Dommares anställande i Allmänhet vid hvarje Läns-häkte eller hvad Per Persson särskildt för Blekinge Län och Kils Håkansson för Göinge Häradernas
Domsaga i Christianstads T.än .yrkat-.
Såsom svara den Bémiss StatsUtsIcottet jemn. väl erhållit i detta ämne, får Utskottet endast åberopa hvad Lag-Utskottet här ofvan anfort, såsom till alla delar öfvei ensstämmande med Stats Utskottets åsigt deraf; Oell Varder ärendet na öfverlemnädt till Riksens Höglofl.
Ständers l.epröfvande.
Stockholm den gi Julii 1833.
K:o 405.
Ånkom den ij Aog-, i8ij, Riksens Höglofl.
Stats samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotts Utlåtande, i anledning af väckte motioner, om återläggande af Herjeådalen till Gefleborgs och Jemtland till Wester Norrlands Län.
Till Stats- samt Ekonomi - Utskotten har Heder' värda BondeStåndet remitterat de flere inom Ståa, ftt at«-Utskot tat* Betänka nden. det -väckte motioner, om återläggande af Herjeådalen till Gefleborgs oell Jemtland till Wester Norrlands Län; och har såsom skäl till detta yrtande blifvit anfördt: 1:0 Af Anders Mårtensson från Jemtlands Södra Fögderi: att detta Läns Innebyggare sko. lat vara i större välstånd och med hvarandra lef. vat mera fredsamt och enigt före Länets inrättande än nu; att den fördel Landet njuter genom egen Landshöfdinge, är endast en heder, som icke svarar mot den förlust Staten och Landet lider för underhållandet af Landshöfdinge , LandsSecreterare och Kamererare m. fl.
Tjenstemän samt all annan Betjening, hvartill kommer hyran för Residentshuset; att denna Stat, då man dertill räknar Häradshöfdingen, Kronofogde och Häradsskrifvare- såsom på samma gång med den öfriga Lands-Staten tillkomne, knappast lönes af Landets- inkomster och sluteligen att om göromålen ökats; så torde just tillfället ej sällan vara orsaken till de trätgirigas ansökningar och tvister hvilka, i saknad af sådant tillfälle, ofta skall biläggas, på dessa skäl hemställer Anders Mårtensson, att Jemtland nu, såsom det for om varit» kunde läggas under Vesternorrlands Läns Styrelse.
J denna mening har Johan Longberg jemta öfrige Fullmägtige från Gefleborgs len instämt, vities fetafs - Utskottets Betänkande»; med tillägg af Carl Bergman: att han för sitt vrkande, om Herjeådalen? åteiläggande till Gefle; borgs oell Jemtlands till Vesternorrlands
Häri hemtat stud dels från desse Lahdskaps belägenhet, dels ock deraf, att vid ofta inträffande missväxtår, den undsättnings Spahnemål, sorn beviljas Herjeådalen och Jemtland, måste genom Aerö ömvägar föras till dem af Gefleborgs Läns Innevånare, hvilka såmedelst komma att 1 da genom den stränga Kronoskjutsen.
Denna olägenhet anser lian deremot kun ha äfhjeipas, genom Arn ders Mårtenssons förslag, då jemtlands undsätthings-Spannemil kunde sjövägeh transporteras till Sundsvall, och Herjeådaléns* Innevåhare utad Svårighet sjelfve hemta sin Spannemål från Hudiksvall. Anders Nilsson från Norra Jemtlahd har dér* emot bestridt hvad Anders Mårtensson föreslagit, under anhållan att Länsstyrelsen må förblifva oförändrad; 2:0 Af Eric Åndersson Bång: att sedan jemt; land blifvit söhdrät från Westernorrlands Och Herjeå dalen från Gefleborgs Län, för att tillsätti; mans utgöra ett Län, hafva flere ol:.'genhetel? drabbat Herjeådalehs Innevånare, bland hvilka främst må namnas den tunga och olägenhet, 6oiii 4 Satul. 4 Baud.
,J4 $f a t ;s - O ts i pt t,e t,s Qe fink anden* uppkommer genom Stockholms postens omgång till Östersund innan den inkommer till nämnde provins; den kostnad och tidsutdrägt Herjeådalens
Inbyggare få vidkännas derigenom, att de nödsakas förse sig med c hart erad e pass, då de, för att förskaffa sig sine husbehofs nödvändigheter eller ock för att söka arbete, begifva sig till Gefleborgs Llän, samt att, då Herjeådalen hemsökes med missväxt, hvilket oftast inträffar, innevånarns nödgas vänta pä an tidningar från Landshöfdinge - Ämbetet i Östersund under den långa tidsutdrägt, som är en naturlig följd af afståndet emellan Kronu-Upplags-Magazinet i Hudiksvall eller Söderhamn och Östersund.
Alla dessa nu anförde hinder, kostnader och svårigheter, sorn undvikits då Herjeådalen lydt under GefleborgsLän, skulle åter upphöra, om denna provins dermed åter förenades, hvilket Eric, Andersson derföre yrkar.
Efter noga öfvervägande af hvad sålunda biifvit anfördt, få Utskotten inför Riksens Högi.
Ständer vördsamt tillkännagifva, det Utskotten deraf dock icke finna anledning, att frångå öfvertygelsen om nyttan och nödvändigheten af en särskild Styrelse för Jemtlands Län.
Utom det att mångå af de öfverltlagade olägenheterne icke med fog kunna tillskrifvas den nya Läne-S.yrelsen och såsom : derifrån oskiljaktig?, utan i Utskottens tanka, med Länestyrelsens bibehållande Litt afhulpne, anse Utskotten, att man vid en så tande ock afse endast de mer och mindre en* skilda tillfälliga omständigheter, sorn dermed äro i sammanhang, utan fast heldre c'.e allmänna och vasen lili ga gmnderne för densamma.
I delta afseende tro Utskotten sig flätt j-behöfva erinra orri de stora anstalter, som blifvit gjorde för Jemtlands föibättrade odling 'och ökade befolkning.
Hedan Afvittrings-Verkets befrämjande och fulländande samt Nybygges-svstemets framgång är af ilen stora vigt, att det påkallar en särskild
Lä* nestyrelses driftiga tillsyn.
Jemtlands Arealvidi, Herjeådalen oberäknad!, uppgifvas till 320 quadrat mil, sorn efter afdrag till g.iydelar för fjäll, sträckor, sjöar och myror, hvilka ej kunna odlas, le nnar omkring 4 och en half million Tunneland användbar mark; hvarå, om hvarje hemman genom Afvittringen äfven erhölie 2000 Tunne, land, skulle kunna uppkomma 2, 2 22 Mantal eller 2,398 flere hemman än för närvarande finnas.
Beräknar man derjemte Jemtlands nästan outtömliga Krono-skogar och dess manga mineral streck, hvilka blott fordra arbete för att blifva lönande äfvensom andre näringsgrenar, elem naturen i rikt mätt erbjuder och hvarigenom säkert en tiodubbel folkmängd emot den närvarande der kan finna siri bärgning, sedan landets vattudrag blifvit uppränsade, till befordrande af produeternes afsättning, så lärer nyttan och angelägenheten af förenämnde anstalter och foretag, hvarigenom Stat sr Utskottets Betänkande».
Ilandets cultur med stora steg skall befordras samt nödvändigheten af en särskild Länestyrelse Icke bahöfvo. någon vidlyftig bevisning.
Det är på dessa s.käl, som lits,kottet icke kan annat an afstyrka s.ammafldiie.i.iet af ^Jemtlands Länestyrelse me.l Westernorrlands, enär dessutom den sistnämnde derigenom skulle endast kunna lemna en mellin många andra vigtiga göromål delad tillsyr» på Jemtland; Och hvartill slutelig en kommer, alt en slör del af Innevånarne uti danna provins skul e få 20, 30 till 40 mils Väg till Hernosand, för att söka handräckning i allt. på Konungens Befallningshafvandes åtgärd beroende mål, och hvilka vid LandshöfdingeÄmuttet i Östersund ärligen uppgå till omkting 3000 för Cancelliet, 1000 för Lands-C^ntoiret, och l,2oa på det sa kaifade Förvaltnings-Utskottet..
Riksdag s-full mag; igen -Anders Mårtenssons yttrande, att Lanis-Staten i Jemtland knappast skulle kunna ojonas med det bidrag provinsen le nnar tijl Staten, få Utskotten upplysa, ätt Länestaten uppgår till omkring 3,400 thdr. då Jemtlands lans afla Statsbidrag utgöra 169,- poo R;dr.
I afseende åter på frågan, om Herjeådalens återförlägganle under Gefleborgs Läns Styrelse, St a ts-Ut s k ott e ts Betänkande». 37 s5 hafva Utskotten vä! fästat deras uppmärksamhet på det med denna provins inträffande särskildta förhållande, att nemligen dess Inbyggare är o nödsakade att lieie gånger om året besöka de i Gefleborgs llän befintlige Studer och inträffande mark pader, dels för] al yttrandet af sine egne producter, dels. för uppköper af erforderlige Jifsförnodenheter, och att det sålunda for Hcrjeådalens