Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ojemnheterna i det • anmärkta hänseendet blifva dock mindre genom antagande af det föreslagna än genom det nuvarande stadgandet, enär boställshafvare för närvarande, utan hänsigt till boställets afkastning, ega rättighet till det stadgade afdraget.
Pä grund af hvad sålunda blifvit anfördt och då de tre öfriga Riks-Stånden godkänt Utskottets ifrågavarande förslag, anser Utskottet sig böra detsamma vidhålla. § 9- I syftning att, i enlighet med Herr Renströms vid Betänkandet JG 9 fogade reservation, åstadkomma en bestämmelse angående stället der bevillningen skall 4 Bevillnings-Utskottits Utlåtande JW ld. påföras sådana bolag, som drifva handels- och fabriksrörelse i förening, ehuru på skiljda orter, har Borgare-Ståndet återremitterat § 9.
En dylik bestämmelse har ansetts af billighet påkallad, för att bereda de särskilda kommunerna dem tillkommande utskylder, enär dessa utskylder numera i allmänhet utgå efter bevillningen, och för ändamålets vinnande borde bevillningen fördelas i mån af rörelsens beskaffenhet på hvartdera stället, enligt vederbörande bolags egna uppgifter, eller ock kunde den enklare utvägen väljas, att dylika bolag påfördes bevillning för hälften af rörelsen der fabriken vore belägen och för den återstående hälften der bolagets styrelse hade sitt säte.
Då Borgare-Ståndet ensamt återremitterat § 9, hvilken af de öfriga Stånden lemnats ovidrörd, samt någon med denna § gemenskap egande framställning icke blifvit af Utskottet gjord i annat hänseende, än att en af Anders Pehrsson från Malmöhus lön väckt motion om införande derstädes af en bestämmelse, angående embets- och tjenstemäns skattskrifnings- och taxeringsort blifvit afstyrkt, hvilket afstyrkande samtliga Riks-Stånden äfven gillat, har Utskottet, då för öfrigt de i Borgare-Ståndets återremiss yrkade stadganden icke torde kunna så tillämpas, att det dermed åsyftade ändamålet, i förening med bevillningens behöriga utgörande, vinnes, funnit sig med anledning af återremissen icke böra något förslag framställa.
Formuläret J\° 7.
Till följd af beslutet att återförvisa 1 mom. i § 8, har Ridderskapet och Adeln jemväl återremitterat formuläret %M 7, i hvad som rörer det till upptagande deri af Utskottet föreslagna exempel till förtydligande af det omnämnda stadgandet i § 8.
Under åberopande af hvad med anledning af återremissen af 1 mom. i § 8 här ofvan blifvit anfördt, anser Utskottet den nu ifrågavarande återremissen icke erfordra något vidare yttrande.
Formuläret Jfé dd.
Detta formulär, jemte Utskottets derom afgifna yttrande, har blifvit af Borgare-Ståndet återremitteradt på den grund att formuläret icke öfverensstämde med* Ståndets beslut, att bevillningen skall utgå med lika belopp, eller 3 öre af jordbruksfastighet och annan fastighet.
Med erinran att Borgare-Ståndets berörda beslut, konseqvent tillämpadt på formulärerna, föranleder till ändring icke blott i formuläret JV3 14, utan ock i formulären N:is 1, 2, 3 och 6, i så måtto, att i alla de kolumner och rubriker, der bevillningsafgiften upptages till 5 öre för 100 R:dr, den bör förändras till 3 öre för 100 R:dr, har Utskottet, under åberopande af hvad ofvan vid § 2 blifvit yttradt i anledning af Borgare-Ståndets der afhandlade återremiss, ansett nu ifrågavarande återremiss icke påkalla något vidare yttrande.
Bevillnings-Vtskottets Memorial 15.
5 Instruktionen för taxeringsförrättningarne. §§ 4, 5 och 7.
Det af Utskottet framställda förslås; till förändrad uppställning och i viss mån äfven förändrad lydelse af ofvannämnda §§:r, innefattande föreskrifter om sättet för uppskattning af fast egendoms värde, äfvensom i sammanhang dermed till förändrad redaktion af § 3 i Stadgan, har jemväl af Borgare-Ståndet blifvit återremitteradt.
— Af Ståndets diskussions-protokoll inhemtas att flertalet af dem, som i frågan sig yttrat, ansett förslaget olämpligt oell yrkat att nuvarande föreskrifter borde lemnäs oförändrade.
Af de öfriga Riks-Stånden har endast Bonde-Ståndet bifallit Utskottets förslag, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ständet, med afslag å detsamma, beslutat att föreskrifterna i ofvannämnda §§ af Instruktionen äfvensom redaktionen af § 3 i Bevillnings-stadgan, skola bibehållas oförändrade.
I betraktande af den ståndpunkt frågan sålunda för närvarande innehar, anser sig Utskottet endast böra hemställa, att Borgare-Ståndet måtte i ämnet fatta sitt beslut.
I sammanhang med ofvannämnda förslag förekom den förändring i slutet af § 7 att, i stället för orden: men hvart tredje år skall förnyad uppskattning ega rum, infördes: men efter tre års förlopp skall förnyad uppskattning ega rum.
Då redan i början af §:n är uttryckt, att fast egendoms uppskattningsvärde må under tre år bibehållas oförändradt, synes deraf att den ifrågavarande förändringen endast innefattade en rättelse, hvilken utan något sammanhang med Utskottets förslag i öfrigt borde ega rum, och hemställer Utskottet fördenskull, att berörda rättelse måtte särskildt af Rikets Ständer godkännas.
Stockholm den 16 Juli 1863. JW 15.
Ank. till Exp.-TJtsk. den 21 Juli 1863, kl. 2 e. m. Memorial, i anledning af Riks-Slåndens skiljaktiga beslut angående stcimpelpappersafgiften.
Enligt Utskottet tillhandakomna Protokolls-utdrag, hafva vid behandling af Utskottets Utlåtande M 11, i anledning af dels gjorda anmärkningar emot vissa delar, dels ock Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i afseende å andra delar af Betan - 6 Bevillnings-Utskottets Memorial JW 15. kandet JV2 7, angående stämpelpappersafgiften, Riks-Stånden i nedan omför mälda hänseenden stadnat i olika beslut: och får Utskottet, med anmälan att, Utskottets yttranden och förslag i öfrigt blifvit godkända,— eller der, till följd af förut fattade beslut, annan åtgärd ej erfordrats, lagda till handlingarne,—• nu afgifva förslag till voteringsproposition er i de delar, der omröstning i förstärkt Bevillnings-Utskott bör ega runi.
Borgare-Ståndet, som afslagit Utskottets inbjudning om antagande af Utskottets af de öfriga Riks-Stånden gillade förslag, att stämpeln å vexlar i utländsk myntsort måtte bestämmas till 1 B:dr, har bestämt valören ä dylika stämplar till 75 öre.
I följd häraf föreslår Utskottet följande omröstning: l:o.
Den som godkänner Utskottets, af tre Stånd gillade, förslag, enligt hvilket stiirnpelbeloppet ä vexlar i utländsk myntsort blifvit bestämdt till 1 R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Borgare-Ståndets beslut, stämpeln å vexlar i utländsk myntsort att bestämmas till 75 öre.
Sedan Preste- och Bonde-Stånden återremitterat Utskottets förslag om befrielse från stämpel å bouppteckningar, då behållningen ej uppgår till 1,000 Rulr, har den af Utskottet till dessa begge
Stånd gjorda inbjudning att biträda denna utaf de begge andra Stånden gillade mening blifvit, antagen af Preste-Ståndet, hvaremot Bonde-Ståndet beslutat, att befrielse från stämpel ä bouppteckningar skall ega rum för 1,000
R:dr, der behållningen ej uppgår till 10,000 R:dr.
Häraf föranledes följande omröstning: 2:o.
Den sorn godkänner Utskottets, af tre Stånd gillade, förslag, att befrielse från stämpel å bouppteckningar skall ega rum, der behållningen ej uppgår till 1,000 R:dr, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Bonde-Ståndets beslut, befrielse från stämpel å bouppteckningar att ega runi för 1,000 R:dr, der behållningen ej uppgår till 10,000 R:dr.
Bevillning s-Utskottets Memorial JS/3 15.
7 Derjemte har, i fråga om stämpelafgift i allmänhet för bouppteckningar, den till Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden, hvilka återremitterat
Utskottets förslag om denna afgifts bestämmande till j procent af behållningen, gjorda hemställan, att de ville förena sig med Ridderskapet och Adeln, sorn förslaget godkänt, blifvit bifallen af Preste och Bonde-Stånden, hvaremot Borgare-Ståndet för den del af första momentet i författnings-förslagets 6 §, sorn härå har afseende, antagit följande lydelse: ”Bouppteckningar, som utvisa behållning af minst 1,000 R:dr, förses med stämpel till j procent af behållningen i boet i jemna hundratal Riksdaler”.
Dä genom den nästföregående omröstningen kommer att afgöras, huruvida bouppteckningar med minst 1,000 R:drs behållning skola med stämpel beläggas, eller om befrielse från stämpelafgift skall ega rum för 1,000 Kalr å de bouppteckningar, der behållningen ej uppgår till 10,000 R:dr, lärer Borgare-Ståndets åtgärd att i de, öfriga Ståndens beslut om den allmänna afgiftens bestämmande till \ procent af boets behållning, endast pä det sätt instämma, att den skulle beräknas a. jemna hundratal Riksdaler, böra föranleda följande omröstning: 3:o.
Don som biträder Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde-Stånden godkända, förslag, att bouppteckningar, der stämpelafgift för dem bör utgöras, skola förses med stämpel till £ procent af behållningen i boet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer, enligt Borgare-Ståndets beslut, berörda afgift att beräknas å boets behållning i jemna hundratal Riksdaler.
Utskottet, som tillstyrkt befrielse i allmänhet från stämpel för efterlefvande makes giftorätt i boet, hade vidare hemställt, att, när vid boupptecknings ingifvande till domstol behörigt arfskifte icke tillika kunde företes och derigenom eller eljest nöjaktigt styrkas, huru mycket giftorätten utgör, bouppteckningen borde beläggas med stämpel för det, gemensamma boets hela behållning, men den efterlefvande maken vara berättigad att, sedan arfskifte upprättats och blifvit hos vederbörande företedt, på grund af det bevis, som dervid borde meddelas öfver hvad del af stämpelafgiften, som belöper på den efterlefvandes giftorätt, hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande återlyfta detta belopp inom 2 år från den dag bouppteckningen blifvit till behörig domstol ingifven.
Hvad Utskottet sålunda föreslagit har blifvit gilladt af Preste-Ståndet samt, med undantag för preskriptionstiden, jemväl af Ridderskapet och Adeln, som bestämt tiden för åtcrsökandet af för högt erlagd stämpelafgift för bouppteckningar till 3 år frän den dag bouppteckningen blifvit, till behörig domstol ingifven.
Deremot hafva Borgare- och Bonde-Stånden beslutat, att. för efterlefvande makes giftorätt befrielse frän stämpel ä bouppteckningar skall pä det sätt ega runi, att giftorätten, ehvad den utgör mer elier mindre, beräknas till hälften af behållningen.
Utskottet, som icke eger antaga att Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet skulle godkänt dess förslag om rättighet för efterlefvande make att återlyfta redan erlagd stämpelafgift under annat vilkor än att åtcrsökandet skedde 8 Bevillnings-UtsTcottets Memorial JW 15. inom de olika af hvartdera Ståndet bestämda terminer, anser skiljaktigheterna ej mindre emellan begge dessa Stånd inbördes än emellan dem, å ena, samt de begge andra Stånden, å den andra sidan, icke kunna utjemnas annorlunda än genom följande voteringssätt, nemligen först om en så lydande Kontraproposition. 4:o.
Den som an-er att till Nej-proposition i hufvud voteringen rörande stämpelfrihet för giftorätt bör antagas Utskottets af Preste-Ständet gillade förslag, att befrielse från stämpel å bouppteckningar skall ega rum för efterlefvande makes giftorätt i boet, dock under iakttagande att när, vid boupptecknings ingifvande till vederbörlig
Domstol, behörigt arfskifte icke tillika kan företes och derigenom eller eljest nöjaktigt styrkas, huru mycket den efterlefvande makens giftorätt utgör, bouppteckningen skail beläggas med stämpel för det gemensamma boets hela behållning, men den efterlefvande maken ega att, sedan arfskifte förrättats och blifvit hos vederbörande domhafvande ä landet, eller domstol i stad uppvisadt och hvarvid bevis bör meddelas öfver hvad del af den redan erlagda stainpelafgiften belöper på den efterlefvandes giftorätt, hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande äterlyfta detta belopp, såvida, med företeende af sagda intyg, anmälan derom göres inom 2 är från den dag, bouppteckningen blifvit till behörig domstol ingifven, röstar Ja j Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, kommer kontrapropositionen att utgöras af Ridderskapet. och Adelns beslut att, med bifall i allt öfrigt till Utskottets och Preste-Ståndets nyssanförda sammanstämmande mening, tiden för återsökandet af den för högt erlagda stämpelafgiften skall bestämmas till 3 år från den dag, bouppteckningen blifvit till behörig domstol ingifven; hvarefter kommer att, enligt följande proposition, röstas i Hufvudsaken: 5:o. Den som, lika med Borgare- och Bonde-Stånden, vill att befi leise från stämpel å bouppteckningar skall ega ruin för efterlefvande makes giftorätt, sålunda, att denna, ehvad den utgör mer eller mindre, beräknas till hälften af behållningen, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages lista alternativet (Preste-Ståndets beslut). 2:dra alternativet (Ridderskapet och Adelns beslut). Bevillnings-TJtskottets Memorial JW 15. 9 Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet hafva afslagit Utskottets inbjudning att antaga Utskottets, af Borgare- oell Bonde-Stånden godkända, förslag, att utbyte af makuleradt stämpelpapper matte tillatas i de fall, då sökt inteckning blifvit afslagen, äfvensom dä sökt lagfart ej kunnat medgifvas.
I anledning häraf torde följande omröstning böra ega rum: 6:0.
Den som bifaller Utskottets, af Borgare- och Bonde-Stånden godkända, förslag, att utbyte af stämpelpapper må tillåtas i de fall, då sökt inteckning blifvit afslagen, äfvensom då sökt lagfart ej kunnat medgifvas, röstar Ja 5 Den det ej vill, röstar Nej; Vinner
Nej, kommer stadgandet i 12 § 1 mom. af nu gällande kungörelse angående stämpelpappersafgiften m. m. att bibehållas oförändradt.
Bih. tili II.
St Brot. 1862 & 1863. 5 Sami. 1 Af cl. 12 Iläft. •_> STOCKHOLM, tryckt hos a. l. norman, 1863.
Bevillning s-Utskottets Memorial 16. I JW 16.
Ank. till Exp.-Utak. den 12 Aug. 1863, kl. 1 e. m.
Memorial, » anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut angående allmänna bevillningen.
Enligt Utskottet tillhandakomna protokollsutdrag af den 29 nästlidne Juli och den 1 innevarande månad, hafva Riks-Stånden, vid föredragning af Utskottets Utlåtande N:o 14, i anledning af återremiss i vissa delar af Betänkandet N:o 9, angående allmänna bevillningen, numera i de till detta ärende hörande frågor fattat definitiva beslut.
Utskottet är således nu i tillfälle att, jemte en redogörelse för de skiljaktiga beslut, hvari Riks-Stånden stadnat, afgifva förslag till de voteringspropositioner, enligt hvilka vissa frågor böra i Förstärkt Bevillnings-Utskott slutligen afgöras. § 2.
I hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad Prosten Sondén i sin vid Betänkandet N:o 9 fogade reservation föreslagit, har Högvördiga Preste-Ståndet i §2, angående fasfighetsbevillningen, i stället för orden: ”Denna bevillning utgår” insatt orden:
Denna bevillning, af sedd att utgöra en procent af hvarje egendoms behållna in komst, beräknad för jordbruksfastighet till tre procent och för annan fastighet till fem procent af taxeringsvärdet, utgår således:
Då emellertid de tre öfriga Riks-Stånden af reservantens framställning icke hemtat anledning till något sä beskaffadt beslut som Preste-Ståndets, torde berörda, af endast ett Riks-Stånd beslutade tillägg, hvilket, såsom innefattande blott en anvisning, icke inverkar på bevillningens grund eller fördelning, icke böra till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Uti Betänkandet N:o 9 afstyrkte Utskottet bifall till en af Herr Gahn väckt motion om befrielse från bevillning för Regementens och Officer s-korp sers vid mötes Bih. till R.
Vrot. 1862 & 1863. 5 Sami. 1 Afd. 13 Häft. 2 Bevillnings-Utskottets Memorial ,J\i> 16. platser för begagnande under mötena uppförda byggnader, äfvensom för enskilda personer tillhöriga kyrkor och bönehus.
Utskottets berörda, yttrande har blifvit godkändt endast af Bonde-Ståndet.
Deremot hafva Ridderskapet och Adeln samt Borgareståndet, med afslag å detsamma, beslutit att bland undantagen i § 2 skulle införas ”Regementens och Officers-korpsers vid mötesplatser för begagnande under mötena uppförda byggnader, äfvensom enskilda personer tillhöriga kyrkor och bönehus”, — förstnämnda Stånd likväl med det uttryckliga förbehåll: ”då de icke lemna egaren någon inkomst”.
Preste-Ståndets, i enlighet med en reservants yrkande, fattade beslut i frågan innehåller åter endast, att bland undantagen i § 2 skola införas Regementens och Officers-korpsers ofvannämnda byggnader.
Beträffande först det af Ridderskapet. och Adeln beslutade förbehåll, så förekommer, att ett dylikt redan är gällande för alla de byggnader, som nu äro från fastighetsbevillning fritagna, hvadan och då Borgare-Ståndet beslutat., att de ofvannämnda undantagen skola införas näst före berörda förbehåll samt åt PresteStåndets beslut icke kan gifvas annan tydning än att detta Stånd icke medgifvit befrielse i vidsträcktare mån för de ifrågavarande byggnaderna än för de öfriga undantagen, bland hvilka de skola införas; så torde, häraf följa att någon annan skiljaktighet än i afseende på redaktionen icke förefinnes mellan nämnda tre Stånds beslut i fråga om merberörda förbehåll; och då någon förändring i sak derigenom icke åstadkommes, hemställer Utskottet, att det af Ridderskapet och Adeln särskildt formulerade förbehållet måtte, såsom obehöfligt, få ur dess beslut utgå.
Då nu tre Stånd, i motsats till det fjerde, beslutit, att frihet för bevillning enligt § 2 skall tillgodonjutas för Regementens och Officers-korpsers ofvanberörda byggnader, torde frågan derom böra genom omröstning afgöras; och får Utskottet för sådant ändamål föreslå följande voteringsproposition: l:o.
Den som, i enlighet med Utskottets, af Bonde-Ståndet gillade, hemställan, anser att Regementens och Officers-korpsers vid mötesplatser för begagnande under mötena uppförda byggnader icke skola från bevillning befrias, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva, i likhet med Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden, Rikets Ständer beslutit, att bland undantagen i § 2 framför orden : så framt dessa i hyror eller på annat sätt icke lemna egaren någon inkomst, skola införas: Regementens och Officers-korpsers vid mötesplatser för begagnande under mötena uppförda byggnader.
Hvad åter angår frågan om bevillningsfrihet för det andra slaget af byggnader eller enskilda personer tillhöriga kyrkor och bönehus, så hafva, på sätt ofvan är nämndt, Preste- och Bonde-Stånden, enligt Utskottets hemställan, icke medgifvit dylik befrielse, hvilken deremot bifallits af de 2:ne andra Stånden eller Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet.
Med anledning häraf har Utskottet skolat inbjuda sistnämnda 2:ne Ständ att, med frånträdande af sina skiljaktiga beslut, Bevillnings-Utskottets Memorial JVs 16. 3 instämma i Preste- och Bonde-Ståndens.
Men, tor den händelse att denna inbjudning icke antages, föreslås följande omröstning: 2:o.
Den som, lika med Preste- och Bonde-Stånden, gillar Utskottets hemställan, att frihet från bevillning icke må medgifvas för enskilda personer tillhöriga kyrkor och bönehus, röstar Ja; Den det ej vill, röstar
Nej; Vinner Nej, komma, i enlighet med Ridderskapet och Adelns saint Borgare-Ståndets beslut, bland undantagen i § 2 näst före orden: så framt dessa i hyror eller på annat sätt icke lemna egaren någon inkomst att inlöras: »äfvensom enskilda personer tillhöriga kyrkor och bönehus)). § 11- I Betänkandet N:o 9 anmälde Utskottet, att, då rustningsskyldigheton för qvarnar af frälse natur enligt Rikets Ständers beslut skall försvinna från och med nästa statsregleringsperiod, deraf blefve en följd att den särskilda afgift, sorn, enligt sista mom. af § 11, för närvarande erlägges af dylika särskildt skattlagda qvarnar utan hemmantal i Skåne, Halland och Blekinge, icke heller skall för framtiden utgöras; hvadan åberopade stadgande i § 11 borde i öfverensstämmelse med Rikets Ständers berörda beslut ändras.
Med anledning af denna anmälan beslöt Ridderskapet och Adeln att från sista mom. af § 11 skulle uteslutas orden: ”qvarnar och”.
Denna åtgärd öfverensstämde ock med Utskottets förslag, men som vid tryckningen af det vid betänkandet fogade författningsförslag, hvartill hänvisades, berörda mom. genom förbiseende blifvit uteslutet, har Utskottet nu skolat berörda af Ridderskapet och Adeln vidtagna rättelse till de öfriga Ståndens godkännande anmäla. § 16.
Utskottets förslag att den i § 16 stadgade särskilda bevillning af utländske handlande och handelsexpeditör skall upphöra att vidare utgå samt hela nämnde § ur Bevillnings-stadgan uteslutas hade blifvit bifallet af Preste- och Borgare-Stånden, men afslaget af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet.
För den händelse sistnämnda tvä
Stånd icke skulle vilja frånträda sina beslut och instämma med Preste- och Borgare-Stånden, föreslås följande omröstning: 3:o.
Den som, i enlighet med Utskottets, af Preste- och Borgare-Stånden gillade, förslag, vill att den i § 16 i Bevillnings-förordningen stadgade särskilda bevillning af utländske handlande och handelsexpeditör skall upphöra att vidare utgå samt hela § 16 ur Bevillnings-stadgan uteslutas, röstar Ja; 4 Bevillnings-Utskottets Memorial JVs 16.
Den det ej vill, röstar Nei; Vinner Nej, hafva, i likhet med Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet, Rikets Ständer beslutat, att de i § 16 af gällande
Be villnings-stadga meddelade föreskrifter rörande bevillning af utländske handlande och handels-expediter fortfarande skola lända till efterrättelse, § 23.
Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ständet hafva bifallit, men Borgare- och Bonde-Stånden deremot afslagit Utskottets förslag, att stadgandena i § 23 af gällande
Bevillnings-förordning om bevillning af karaktersfullmagter skola upphäfvas.
Med anledning häraf och så framt icke sistnämnda två Stånd, med frånträdande af sina i frågan skiljaktiga beslut, skulle vilja instämma med de öfriga Stånden, föreslår Utskottet följande omröstning; 4:o.
Den som, med bifall till Utskottets af Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet gillade förslag, vill att stadgandena i § 23 af gällande Bevillnings-förordning angående bevillning af karaktersfullmagter skola upphäfvas, röstar J a j Den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, komma, i enlighet med Borgare- och Bonde-Ståndens beslut, nu gällande föreskrifter för bevillning af karaktersfullmagter att bibehållas. § 25.
Med afslag å Utskottets hemställan om förändrad lydelse af sista mom. af ofvannämnda §, hvilket morn. afhandlar de uppgifter, hvilka angående fabriksidkares tillverkningar skola af städernas Magistrater aflemnas, har Borgare-Ståndet beslutit, att ifrågavarande mom. skall ur Bevillnings-stadgan utgå.
De öfriga RiksStånden hafva deremot gillat den af Utskottet föreslagna redaktionen och då stadgandet är af reglementarisk beskaffenhet samt tre Stånds sammanstämmande beslut derutinnan utgör Rikets Ständers, har Utskottet ondast skolat sådant anmäla.
I öfverensstämmelse med sina beslut om bibehållande af bevillning för karaktcrsfulhnagter, hafva Borgare- och Bonde-Stånden afslagit Utskottets framställning att i samtliga formulär, der kolumnen eller rubriken karaktersfullmagter förekommer, densamma må uteslutas tillika med de anförda exemplen.
Deremot hafva Ridderskapet och Adeln samt Preste-Stånd et, i konseqvens med de af dem fattade beslut om upphäfvande af nu stadgade bevillning för karaktersfullmagter, godkänt Utskottets berörda framställning rörande formulären.
Af det beslut, som i hufvud - Bevillnings-Vtskottets Memorial 16. 5 frågan slutligen blifver ltikets Ständers, beror emellertid formulärens beskaffenhet i omfönnälda hänseende; och hemställer Utskottet fördenskull att, i händelse bevillningen för karaktersfullmagter skulle genom Rikets Ständers beslut komma att upphäfvas, kolumnen och rubriken karaktersfullmagter tillika med de anförda exemplen då må ur formulären uteslutas, men i motsatt fall qvarstå.
Instruktionen för taxeringsförrätlningarna. §§ 4, 5 och 7.
Det af Utskottet i Betänkandet N;o 9 framställda förslag till förändrad uppställning och i viss mån äfven förändrad lydelse af ofvannämnde §§, innefattande föreskrifter om sättet för uppskattning af fast egendoms värde, äfvensom, i sammanhang dermed, till förändrad redaktion af § 3 i Stadgan har, på sätt Utskottet redan i Utlåtandet N:o 14 gifvit tillkänna, blifvit bifallet endast af Bonde-Ståndet; men deremot afslaget af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, hvilka beslutat att föreskrifterna i ofvannämnde §§ af Instruktionen äfvensom redaktionen af § 3 i Stadgan skola bibehållas oförändrade.