Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De öfverdrifna utgifterna för försvarsverket under fredstid, ändamålslösheten af de fleste uppoffringar för denna Riks-angelägenhet, och tillstyrkandet af ett extra anslag utöfver 3 och en half millioner Riksdaler, oaktadt i8a3 års Ständers, i betraktande af Nationens ställning och knappa tillgångar, uttryckta önskan att, för hvad ytterligare kunde finnas nödigt till Landt- och Sjö-försvaret, tillgång måtte sökas inom de redan beviljade anslagen. 8:0.
Den ringa sorgfällighet, som egnnls åt skatteväsendets förenkling; och åt de ledande beslut Rakets Ständer fattat i flere hithörande ämnen, såsom Räntepersedlarnes förminskning i antal, Markegångssättningens noggrannare behandling, en syftesenlig författning om Räntetagares förmoner och rättigheter, uppbörden, genom Stats-Verket, af åtskilliga förvaltande Verks inkomster, förvaltningen af Kronans spanmålsräntor, m. m., hvaremot Regeringen skall eftersträfvat en direct inflytelse på grundskatternas bibehållande, deri understödd af Constitutions-Utskotlet, genom felaktig Grundlags-tolkning. ego.
Ökade interims-anslag för tullförvaltningen och bevakningen i följd af ett missförstådt tull-system, samt uraktlåten anstalt till Fribref* utfärdande genom Loeal-Auctoriteterna. 10:0.
Den synbara likgiltighet, hvarmed skjutsväsendet betraktats; Resolutionen på Ständernes begäran angående forsling af Eke virke, medför - Constiritioiis-TJtsfuatets Mein.
A':o i5.
3 Inseende af den vigtiga entreprenads-principens tillämpning på alla fall, samt förhöjningen i Kronoskjutslegan, inskränkt endast till fredstid. il.‘o.
Öfyerlemnandet af Bränvins-biännings-beskatlningen till Rikets Ständer, med fördöljande af tillämnade iakttagelser vid näringens oeconorniska ledning; det af Utskottet redan anmärkta förhållandet med i83o års Författning om bränvinsbränningen, och det sätt hvarpå bränningsförbudet år 1821 behandlades. t 2:0.
Föreslagen tillökning i Post-Verkets
Stat med 100,000 R:dr; direct förhöjning i Post-Öfver-Styrelsen; portofrihet, ulan Rikets Ständers hörande, beviljad Ministrarne vid Utländske Hof, och inrättandet af blott en paketpost, med afslag tillika å enskildt anbud för den andras öfvertagande. i3;o.
Uteblifven åtgärd vid Rikets Ständers anhållan om fastställande af vissa grunder lör civila befordringar; och ändteligen i/jro.
Indragning af tidningen Medborgaren, vägradt tillstånd för dess Redacteur att utgifva en ny tidning; indragningar af Svenska Medborgaren, af Bihang till Stockholms Dagligt Allehanda, och sedermera af sjelfva Hufvud-Tidhingen, samt gillande af Herr Hof-Cancellerens vägian att meddela tillståndsbevis för utgifvandet af Dagligt Ällehandas Afton-Tidning.
Sedan på delta salt Motionairen, såsom lian yttrar si g, fullgjort sitt obehagliga värf alt anklaga Regeringens nuvarande Personal, genom klandret af följda Regerings-principer och vidtagna eller underlåtna Styrelseåtgärder, slutar han med det yrkande, att Constitutions-Ulskottet mätte ingå i en fullständig granskning af hans anmärkningspunkter.
Änskönt Motionairen sålunda i sina vidt utsträckta anklagelser både inblandat ämnen, genom deras natur fremmande för Constitutions-Utskottels, enligt 106 och 107 §§.
Regerings-Formen, till granskningen af rådslag inskränkta befattning, och derjemte yrkat ytterligare granskning af livad Utskottet redan granskat och, enligt dess öfvertygelse om Grundlagens fordringar, bedömt, har Utskottet likväl, med skyldig aktning för ett RiksStånds remiss på en skrift, hvars innehåll, enligt Grundlagens förutsättning, varit för Ståndet okändt, ej bort undandraga sig alt ofvanstående punkter handlägga och i korthet besvara.
Hvad nu till en början angår irsta punkten, så enär, jemlikt Grundlagen, all verklig anledning till anmärkning mot Konungens Rådgifvare och Föredragande måste hemtas från de ConsLitutions-Utskottet lill granskning meddelade Protocoll, men dessa icke innefatta något rörande Nationalrepresentationen, och Rådgifvarnes förmenta underlåtenhet att föreslå behöfliga^ändringar härutinnan, följaktligen ej kunnat blifva föremål för Ut - 4 Constin, tiom-U t skottet: Mern.
N:o 26. skottets pröfning, har Utskoltet funnit detta ärende icke föranleda tillkän» nagifvande hos Rikets Ständer.
Med hänsigt dernäst till hela tredje, sjunde, åttonde och trettonde punkterna, samt slutet af sjette och inledningen till elfte punkten, inträfiar det förhållande, att anmärkningsanledningarne i afseende på Handels» och Handtverkeri-Ordning, Grundlagarnes föreläsning vid Universiteten, i8a3 års Ständers framställning rörande Militaire-anslagen, skatteväsendets förenkling
, Bran vinsbeskattningens oeconomiska reglering och gilin derna för civila befordringar, dels angå sådane ämnen, som icke igenfinnas i de af Utskottet granskade Stals-Råds-Protocoll, utan tillhöra en förut framfluten tid, dels röra ärenden, hvaruti förberedande åtgärder blifvit beslutna och vidtagna, ehuru icke ännu fulländade, dels ock åsyfta så beskaffad underlåtenhet, som det ej tillkommer Utskottet att anmärka.
Constitutions-Utskottet anser fördenskull sig icke hafva egt fog att härom gifva Rikets Ständer något tillkänna, eller uttala omdömen, som det, emot Grundlagarnes föreskrifter, icke egnat Utskottet att fälla.
Vidkommande slutligen alla de öfriga uppgifna anmärknings-föremålen, så, enär de samma inom Utskoltet redan undergått granskning och pröfning, samt, med undantag af föredragande åtgärden till Författningen ont Bränvinsbränningen, lemnat ulan anmärkning, finner Utskoltet, då några nya, för Utskottet okända skäl icke blifvit förebragta, sig icke heller tillständigt att förnyad pröfning af dessa ämnen företaga.
Stockholm den 29 Julii 1834- N:o 26.
Ankom till Exp.-Utsk. den 5 Augusti.
Memorial^ angående Högloft.
Ridderskapets och Adelns återretniss pd Memorialet N:o 14•
Ridderskapets och Adelns återremiss, under den 20 nästlidne Junii, på Constitutions-Ulskottets Memorial N:o 14, med den af Herr von Froil j Emil, gjorda och för Ståndets gemensamma tanka förklarade anmärkning, att, då med de i 60 §.
Regerings-Formen föreslagna orden:
"Tullen å inkommande och utgående span/nål", kunde me - Comtitutions -Vtshtttts Mm.
N:o 37. 5 nas tull afven S spamnål, som föres från landet till stad, ellcrXfrån en» landskapet till det andra, redactionen häraf måtte sålunda ändras: ”Tullen ä till
Riket inkommande eller derifrån utgående spanmål", får Utskottet vördsamligen andraga, att, enär någon annan, under bevillning innebegripen eller allmän tull, än den på till Riket inkommande eller derifrån utgående varor, icke finnes, och den längesedan, såsom för inrikes trafiken ganska tryckande och för Staten föga indrägtig, afskalfade Landtulls-inrättningen sannolikt ej lärer i framtiden återinföras, Utskottet saknar skäl att företaga den yrkade redactionsjemkningen; hvadan, och då för öfrigt Högvördiga Preste-Slåndet under den 1 dennes, samt YY^llofl.
Borgare-Ståndet den 3o och Hedervärda Bonde-Ståndet den 20 Junii godkänt ConstitutionsUtskoltets ifrågavarande förslag, till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, Utskottet vördsamligen hemställer, om icke Högloft.
Ridderskapet och Adelil behagade härutinnan foga sig efter de respective Medstånden.
Stockholm den 29 Julii 1834- N:o 27.
Memorialj i anledning af återremisserna på Memorialet N:o 10.
Sedan i Rikets Ständers Plena förekommit åtskilliga anmärkningar emot Constitutions-Utskoltets förslag, i Memorialet JV:o i5, till ändring af 18 §.
Riksdags-Ordningen i fråga om Cessionants obehörighet att utöfva Riksdagsmanskallet, hafva samtlige Riks-Stånden, medelst Protocolls-Utdrag ' af den 20 och 3o nästlidne Junii, till Utskottet hänvisat dem bland dessa anmärkningar, hvilka serskildt hvarje Stånd förklarat utgöra dess gemensamma tankar, nemligen: • < Ridderskapet och Adeln, Friherre Ludvig Boijes och Herr Per Gustaf Cederschiölds, hufvudsakligen innefattade i den senares, Memorialet åtföljande reservation, hvarvid dock Friherre Boije ej funnit lämpliga orden: ”på sätt Lag förmår”; och Herr Cederschiöld önskat att orden: ”visa gitter” måtte utbytas mot: ”kan visa”; Presle-Ståndet, Prosten Mittags instämmande med Herr Ceder; tchiölds ofvanberörde reservation; 6 Constii ut ion !-lJt skot tets Mern. tV;o 28. Borgare-Slåndet, Herr Holms, med yrkande, att meningen: "ej den, som efter ingifven Cessions-ansölening m, m/', måtte erhålla sådan lydelse: ”ej den, sorn efter frivillig eller tvungen cession och utfärdadt proclama”, ra. in,; samt Bonde-Ståndet, Anders Danielssons, ifrån Elfsborgs Län, grundad på den reservation Herr Cederschiöld afgifvit.
Jemlikt 56 §.
Regerings-Formen åligger det nu Conslitutions-Utskottet att samtlige Riks-Ståndens tankar till ett helt utlåtande i möjligaste målto sammanjemka, med anmälan tillika om de oförenliga skiljaktigheterna.
Och sorn 3:ne Riks-Stånd i det hela och Ett Riks-Stånd til! en del förkastat Utskottets redactionsförslag, men deremot 3:ne Riks-Stånd väsendtligen, och a:ne bland dem utan undantag godkänt innehållet af Herr Cederschiölds reservation, får, i enlighet med densamma, Gonstitutions-Ulskottet vördsamligen öfverlemna, för den behandling Grundlagen föreskrifver, nedanstående redaction af i:sta perioden i Riksdags-Ordningens 18 §: ”Till
Riksdagsman må ej — — — under förmynderskap; ej den, som, ”efter gjord cession” och utfärdadt proclama, icke, ”på sätt Lag förmur , visa gitter att han” från sina Borgenärers kraf ”fri är;’ icke heller den, hvilken — — — till straff skyldig.
Stockholm den 29 Julö i834- N:o 28.
Ankom till Exp. Utsk, den 5 Angusti.
Memorial, med förslag till ytterligare redactions-ändringar i 60 Regerings-Formen.
Då, vid bran vins-tillverkningen, det egna husbehofvets fyllande ji allmänhet mindre afses, än frambringandet af en begärlig och lätt afsättlig handelsvara, och då således det i Co §.
Regerings-Formen förekommande ordet ”Husbehofs-brännerimedlen” dels ej uttrycker denna närings verkliga beskaffenhet, dels möjligen skulle i framtiden lemna rum åt en mot meningen stridande tolkning, har Herr Stuart, Carl Gustaf, lill ConstitutionsUtskottet öfverlemnat det förslag,| att samma ord måtte utbytas mot ”Bran - Cotistimions-Vtikottets Mern.
Nio a8. 7 vinsbränningi-afgiften” ; i sammanhang hvarmed Molionairen jemväl föreslagit, att, i stället för "Charta?
Sigillatce-afgiften” måtte begagnas termen ”Stämplade pappers-afgiften” j, helst derunder numera äfven innefattas medel, hvilka ej inflyta för sjelfva Charta Sigillata, såsom t. ex. afgiften för Tidningsstämpling.
Constilutions-Utskottet, som funnit skäl att gilla de uppgifna ordförändringarne, tillika instämmande med de i allmänna Författningar, angående dessa ämnen, vanligen nyttjade termer, får fördenskull, med eget tillägg blott af en obetydlig ordjemkning, vördsamligen underställa, för grundlagsenlig behandling, följande ytterligare redactionsändring i första perioden af Regerings-Formens 60 §:
"Till dessa senare räknas — — — Postmedlen, afgifterna för Stämpladt papper och för bränvinsbrämling, samt hvad — — .— åtaga."
Stockholm den 29 Julii 183-4.
STOCKHOLM, i834* hös J. A. Walldon.
Cottititutiont-Utskottett Mern.
N:o 39. t N:o 29.
Ank. till Exp.-Uuk. deu 30 Aug.
Memorial till Hedervärda Bonde-Ståndet} angående grundlagsenligheten af en+yrkadj men vägrad Proposition.
Sedan i Utlåtandet under N:o 209 öfver gjorda anmärkningar vid Stats-Utskottets uti Bilagan Litt. G till Betänkandet ]Y.
0 54 afgifne tillstyrkan, att Sterbhus-afgiften inåtte i Stockholm och Götheborg utgå efter enahanda grund, som å landet och i Rikets öfriga städer, och deremot den så kallade matlags-afgiften upphöra, Utskottet förnyat samma tillstyrkan, och serskildt, beträffande formen för expeditionen af R.
S:s beslut, i händelse förslaget gillades, ansett frågan icke vara af den beskaffenhet, att beslutet borde Kongl. Maj:t lill
Nådig sanction underställas; så har, efter det, vid ärendets föredragning i Hedervärda Bonde-Ståndet den 8 innevarande, Secreteraren erinrat, alt proposition till bifall af Betänkandet grundlagsenligen ej kunde ske, utan att dermed förenades underdånig anhållan, om Kongl. Majrts Nådiga sanction till beslutet, Talmannen, under instämmande häri, funnit sig, med anledning af 57 §.
R. F., föranlåten att vägra den af Ståndets, genom votering utrönta, majoritet yrkade ovilkorliga bifallspropositionen; i följd hvaraf det öfverlemnats åt Constitutions-Utskottet att afgöra, huruvida en sådan vägran, i öfverensstämmelse med Grundlagen, bort ega rum eller icke, jemte anmodan lill Utskottet, alt, inom åtta dagar ifrån delfåendet, med dess Utlåtande inkomma.
Constitutions-Utskottet, som denna dag inhändigat Bonde-Ståndets Protocolls-Utdrag i ämnet, har detsamma till behörigt öfvervägande föreliaft; Och ehuru, jemlikt Utskottets förut yttrade omdöme, grundskatter ej må ökas eller minskas utan båda Stals-Magternas gemensamma beslut; likväl, enär frågan här icke handlar om ökande eller minskande afen för hela Riket gällande beskattning, utan blott om upphäfvandet af ett undantag, för tvänne städer, ifrån allmän beskatlningsgrund, tror Utskottet desto hellre frågan i det skick, hvari hon blifvit framställd, kunna af R.
S. afgöras, som K. M., genom densammas öfverlemnande till R. S., synes tillfyllest hafva ådagalagt Sin Höga åsigt, och K. M., i händelse denna varit skiljBihang till R.
St, Fröt, 1834.
3 Sami, 1 (j:de Häftet.
Const it ut ion:-Utskott et s Mern.
N‘,o 3o. aktig ifrån den af R.
S. tillkunnagifna, säkerligen ej hade underlåtit att R.
S., då handlingarne dem tillställdes, derom i Nåder underrätta.
Vid sådant förhållande finner ock Conslitutions-Utskottet Hedervärda Bonde-Ståndets yrkande af den Proposition, som Talmannen vägrat, icke vara stridigt emot Grundlagen.
Stockholm den 19 Aug\ j834- N:o 3o. Ankom till Exp.-Utsk. den 30 Augusti.
Memorial, angående Herr M.
Crusenstolpes anmärknings-anledning emot Stats-Ministrarne , Stats-Rådet samt Föredraganile.
Ridderskapet och Adeln har, under den 8 dennes, lill Constitutions-Utskottet remitterat en, i den form 39 §, R. O., föreskrifver, af Herr Crusenstolpe, Magnus, framställd anledning till anmärkning emot Stats-Ministrarne, Stats-Rådet samt Föredragande, hvilken anledning egentligen hefinnes åsyfta Konungens Rådgifvares förmenta underlåtenhet af fortfarande skyddsanstalter emot Cholera-farsolens inträngande i Riket.
Constilutions-Utskoltet, som i allmänhet följt och tillämpat den grundsats, alt granskningen af Konungens Rådgifvares och Föredragandes åtgärder icke må sträckas utöfver liden för påslående Riksdags början, eller omfatta andra föremål, än dem Stals-Rådets då af Utskottet äskade Protocoll innehålla, har väl ansett undantag härifrån möjligen ega rum, när en remitterad anmärknings-anledning varit rigtad emot visst factum ock emot uppgifna rådslag, lemnade åt offentligheten, men emedan Motionairen, till stöd för denna anmärknings-anledning, icke uppgifvit något serskildt fall eller bestämdt rådslag, kan ej heller densamma af Utskottet upptagas och behandlas.
Stockholm den 19 Aug. 1834- Couni atiotit-V skortets Mern.
A':o 3i. N:o 31.
Ankom till Esp.-Utsk, den ;6 Augnsli.
Memorial} med förslag till ett Grundlags-stadgande om Lagtima Riksdags återkomst på bestämd tid.
Enär, jemlikt både R.
F. och R. O., Rikets Ständer skola hvart femte år sammankomma, synes detta Grundlags-bud, efter ordalydelsen tolkadt, förutsätta, att tiden bör räknas ifrån sammanträde lill sammanträde, eller ungefär ifrån den öfverståndna Riksdagens början lill den påföljandes; och det måste således gälla till full verkan, oberoende af Lagtima Riksdags fortfarande utöfver bestämd termin, äfvensom af Urtima Rikdags inträffande emellan de Lagtima.
En annan tydning skulle, i resultaten, medföra de besynnerligheter, dels att Lagtima Riksdag kunde infalla hvart sjette, måhända hvart sjunde Calender-år, dels att sådana Riksdagar, förekomna och utträngda af de Urtima, aldrig någonsin infölle.
För att likväl åt denna Gi*undlags-förklaring bereda en tryggare verkställighet i tillämpningen, och för att derjemte i sjelfva Grundlagen nedlägga, ej allenast en erinran åt Valmännen, alt tidigt vara omtänkta på Riksdagsmannavalen, utan ock en försäkran åt både valbare och sjelfkallade, att ej under oläglig årstid ryckas ifrån deras enskilda yrken, ofta innefattande verkliga samhällsförbindelser, torde det ock finnas nödigt, att för Lagtima Riksdagarnes periodiska återkomst utsätta viss dag, helst vid höstens ingång, när skörden vore slutad.
Landlhushållaren kunde då med mindre uppoffring öfvergifva sitt hem; dagarna hade ej ännu blifvit så korta, eller årstiden så obeqväm, att längre resor dymedelst försvårades; Riksdagen skulle påslå under de månader, hvilka vanligen erbjuda mest tjenliga och ostörda arbetsstunder; och Representanten egde förhoppningen att återvända före sommarens börjande.
Med återupplifvande, fastän efter någon jemkning, af nästlidne Riksdags Constitutions-Utskotts härom ibland annat aflåtna förslag, som, i anseende till de sena återremisserna å flera delar deraf, icke hann beredas att, såsom ett R. S.
Utlåtande, hvila, får Constitutions-UlskoUet fördenskull vördsamligen tillstyrka, för grundlagsenlig behandling, följande ändrade redaction af R.
F*s 49 §• och, i sammanhang dermed, af motsvarande 2 §.
R. O. 4 Constitutions-U1 skottets Mern.
Hege rings-F ormen. §• 49- ”R.
S. skola, i kraft af denna Grundlag, till Lagtima Riksdag sammankomma hvart femte år, pä den första helgfria dagen af October månad.
Uti hvarje Lagtima Riksdags-Beslut skola R.
S. uttrycklig Riksdagskallelse, femte nödiga föreskrifter, i afseende på Riksdagsniannavalen, intaga.
Konungen vare dock obetaget, att R.
S. till Urtima Riksdag derförinnan kalla.” Riksdags-Or dningen. §. 2. ”R.
S. skola, i kraft af Rikets antagna R. F., till Lagtima Riksdag_, sammankomma hvart femte år, pä deri första helgfria dagen af October månad.
Uti hvarje Lagtima Riksdags Beslut intage R.
S. uttrycklig
Riksdagskallelse, jemte nödiga föreskrifter i afseende på Riksdagsmannaval.
— Konungen vare dock obetaget, att R.
S. derförinnan till Urtima Riksdag kalla.” Stockholm den 20 Aug. 1834.
Ank. till Exp.-Utsk. den 26 Augusti.
Memorial, med förslag till Grundlags-bestämmelserj angående Urtima Riksdagar och dessas föremål.
Såsom följd af det inlemnade förslaget, i Memorial N:o 3t, rörande Lagtima Riksdagars återkomst på bestämd tid, har Constitutions-Ulskottet jemväl återupptagit den af nästlidne Riksdags Constitulions-Ulskolt, i sammanhang med detta ämne, behandlade frågan om Urtima Riksdagar föremål.
Då, enligt Grundlagen, R.
S. kalla till Lagtima, och Konungen lill Urtima Riksdag, har Utskottet trott att R.
S:s constitutionela functioner, i för - Cosititutwns-Vtskottets Memorial A':o ja. förra fallet utsträckta till alla föremål, lämpligen borde i det senare, efter hvad Grundlags-Stiftaren endast antydt, men ej uttryckt, inskränkas till dem, som föranleda Riksdagen och af Konungen framläggas.
Utskottet har dock härvid funnit påkallas de serskilda undantag, att, å ena sidan, GVundlagsfrågor, såsom fordrande en längre mognadstid, ej finge af Konungen, hvarken till förberedning eller till afgörande proponeras, samt att, å andra sidan, R.
S. måtte obehindradt utöfva rättigheten att, genom nya val, bekräfta eller öfverflytta deras förtroende till förvaltarne af deras, egna verk; hvarförutan Utskottet förmodat det instämma med sakens beskaflenhet, att, vid Urtima Riksdagar, Utskotten ej sammanträda eller organiseras, innan handläggningen af dit öfverletnnade mål gör sådant behöfligt, samt att Urtima Riksdag må, i analogie med 70 och 72 §§. afNorriges Grundlag, kunna, när som helst det täckes Konungen, upplösas, men deremot ovilkorligen lemna rum för under tiden påkommande Lagtima Riksmöte.
Stödjande sig på dessa grunder, får Constitutions-Utskottet, för Grundlags-likmätig behandling, vördsamligen föreslå nedanstående redactions-ändringar, samt deraf följande smärre rättelser oell tillägg.
Yid slutet af /jq §.
R. F. och 2 §. R.
O. införes "Vid Urtima Riksdag öfverlägge och bes/ute R.
S. blott om sådana allmänna ärenden, dem Konungen Sjelf framställer, men hvilka ej må sträckas till Grundlags-ändringärs föreslående eller afgörande; kunnandes, vid Urtima Riksdag, R.
S.i öfrigt ej befatta sig nied andra åtgärder, än dem, som röra Ståndens enskilda angelägenheter.”
I slutet af R.
F:s 53 äfvensom i 28 §.
R. O., efter orden ”Besvärs- och Oeconomie-Utskotten,” tillägges; ”Vid Urtima Riksdag sättes dock dessa Utskott ej i verksamhet, utan sd vidt det, för handläggnjtigen af dit öfverlemnade mål, blifver nödigt.”
Yid slutet af 109 §.
R. F. och 80 §.
O. tillsättes: ”Urtima Riksdag må af Konungen, när som helst, kunna upplösas, och upphöre genast, om Lagtima Riksdag derunder inträffar.
” Emellan ordet ”hvarje” och ordet ”Riksdag” inlägges ordet ”Lagtinui” uti 58, 70, 100 och io3 §§. R.
F. samt 3i 1 inom., 33 §. 2 morn., 6k, 65 och 68 §§.. R. O. Orden ”vid hvarje Lagtima Riksdag ”införas i io5 §.
F.r efter orden ”ege att,” och likaledes i 29 §. 2 mom. R. O., efter orden ”åligge alt.”
Yrot, i834- 3 Sorni. a y:de Häftet.
0 ConstitritloHs-tJtskcttcts Memorial N:o 32.
I 3a §.
O. förändras ordalagen: "vid hvarje Riksdag kommer för Utskottet att utfärdas,” till dessa: ”viel hvarje Lagtima Riksdag för Utskottet utfärdas."
O. tillägges efter ordet "verksamhet’’ eller vid slutet af i:sta momentets i:sta period: "der ej, genom 28 §.j för Urtima Riksdag annorlunda är stadgadt.’’ Stockholm elen 20 Aug. 1834.
STOCKHOLM, 1834, hos J. A. Walldsk.
Constituiions-u eskel tets Memorial Tfco 34* N:o 33.
Anbom till Exp.
Utsk. den a Sept» Memorial, till Högloft ige Rict der skåpet och Adeln, angående en yrkad, men vägrad Proposition.
Sedan, vid föredragning af irsta punkten i Banco-Utskottets Memorial Nio 39, med förslag till jemkning af Riks-Ständens heslut, angående Utskottets under Nro 14 äfgiftia Utlåtande, Mans Excellence Herr Gref® ven Landtmarskalken ansett sig ej kunna, emot 79 §.
Regerings-Formen, framställa den af flera Högloflige Ridderskapets och Adelns Ledamöter begärda Proposition derå, ”alt Rikets nu församlade Ständer anhålla, det Kongl. Majit läcktes gifva Sitt Nådiga samtycke till Rikets Ständers he~ slut om bestämmandet af mynt-enheten och dess underafdelningar,” så har, enär likväl Ståndet yrkat denna Proposition, öfverläggn in gen, jemlikt Riksdags-Ordningens 55 §„, förklarats hvilande, och målet blifvit förvisadt till Constilutions-Ulskoltet, som borde, inom åtta dagar efter delfående!, utlåta^ sig öfver frågans •stridighet eller enlighet med Grundlagen.
A detta, i dag emottagna meddelande får Constitutions-Utskottet vördsamligen lemna lill svar, att, under förutsättning af hvarje Grundlagsmms tillämpning endast efter ordalydelsen, Utskottet finnér den fråga, hvarå Ridderskapet och Adeln äskat Proposition, icke bokstafligen strida emot 79 §. Regerings-Formen, och Herr Grefven Landtmnrskalken fördenskull ej hafva varit af nyssberörde § , jemförd med 83 förbunden ati samma Proposition vägra.
Stockholm den 3o Augusti i834- N:o 34» Ånkom till Exp.
Utsk. den ia Sept: Memorial, med förslag till Grundlagsändringar, dsyftanäé en ändamälsenli gare organisation af Stats Rådet, Inom Constitutions-Utskottet hav motion blifvit väckt, om åtenspp?
Bih. tili fl. St.
Trot. i$34- 3.
Sami,' ^ ide Häftet, * Constilulions- Utskotten Memorial N:o 34 lagandet, med lämpliga oell nödiga jemkningnr, af det förslag i8a3 årS Riksdags ConstiLutions-Utskolt framlagt, i anledning af de, uti Serskilda Utskottets Betänkande om Styrelse-Verkens reorganisation, förekomna Grundlagsfrågor, förnämligast beträffande Stats-Rådets sammansättning.