Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande den sökta belåningsrättigheten i Riks-Discont-Verket på actier i ofvannämnda Canal- och Sluss-Verk: så finner Utskottet sig desto heldre böra tillstyrka, att dessa actier, un» der tillika fästadt afseende på Låntagarens personliga säkerhet, må i Riks-Discont-Verket och framdeles äfven i Riksens Ständers Banco-Dis«ont-Verk kunna belänas med 75 Procent af’ lJri - *34 Den 4 Augusti Primitiva tecknade Actie-Capitalet, sorn de dels af Riksens Ständer på Höglofl.
Stats-Utskottets hemställan redan beviljade och dels- här ofvan af Banco-Utskottet föreslagne understöd för Bolaget, tvifvelsutan skola både i verkligheten och i allmänhetens omdöme föranleda till ett ökadt värde, för dessa Aktier, hvilka i och med det samina komma att innefatta en så beskaffad förut saknad säkerhet för Uiscont-Verket: sorn i möjligaste måtto synes betrygga Verket för el-^ jest befarade förluster å detta slags Hypothequerl Hvad Banco-Utskottet i det föregående haft kran öfver de gjorda framställningar sig utlåta,' underställes vördsamt Riksens Höglofl. thanders upplysta ompröfning och godtfinnande.
Stockholm den $> Augusti 1815. J. II, Gyllenborg. C.
Thyselius. G. Lychou.
Daniel Andersson'.
Uppläst hos samtliga Riks-Stundcn den 4 Augusti. nhgt Protocolls-Utdrag frun Höglofl.
Ridderskapet och Adeln och Hedervärda Bonde-Ståndet, under den 31 Juli, samt från Högvördig!
Prest- och Vällofl.
Borgare-Stånden den 1 dennes, är det Memorial Banco-U tskotte G. Helsingius.
Den 4 Augusti s B 5 under den 2G nästlidne Juli afgifvit rörande Regleringen af Discont Rörelsen i Riket sedan de Privata delägares Octroijer till ända-gått, till Utskottets förnyade handläggning återremitteradt.
Innan Bänco-TJtskottet ingår uti besvarande af de anmärkningar, sorn egenteligen röra de uti Memorialet framställda ämnen, får Utskottet ej underlåta att i möjligaste korthet yttra sig öfver en och annan framställning, sorn endast synes röra Banco-Utskottet, och dess vid detta Riksmöte vidtagna åtgärder.
Deribland förekommer först den af en värd .Ledamot af Vällofl. Borgare-Standet yttrade tanka, som skulle Banco-Utskottet vara en orsak dertill, att det nu i frågavarande ämne ej förr än en half månad efter den i grundlagen stadgade tid för närvarande Riksmöte till Riksens Ständers oinpröfning hunnit inkomma.
Banco-Utskottet, som icke, utan befallning af samtelig!
Ständer, anser sig pligtigt att för dess arbete hvarje dag redogöra, får endast gifna tillkänna, att ehuru Utskottet tidigt under Riksdagen varit betänkt att angå-; ende Discont-rörelsen afgifva förslag, har Utskottet dock ej kunnat hvarken fullkomligen utarbeta eller lill Riks-Stånden aflemna utlåtande i detta ämne förr än den uppkom ne frågan om en allmän F i nance-plam samt bidragen till Götha Canal-Verk blifvit af Riksens Ständer - »36
Den 4 Augusti der afgjqrde och Reglerade; hvarefter Banc'«~ TJtskoftet ej förhalat tiden med detta ärende, utan behandlat det med all den drift, sorn Utskottets öfriga göromål medgifvit.
Di en värd Ledamot af Riclderskapet och Adel n anmärkt, att Banco-Utskottets gjorda hem• stellan om 1,600,000 Rtd Disconträtt för GöthaCanal-Verk innefattar en påtaglig rubbning af liand Riksens Ständer redan tinder varande Riksmöte beslutat: får Bancq-Utskottet vördsamt erinra följande: Riksens Ständers på Banco-Utskottets hemställan fattade Beslut mn beviljande af ett extra biträde för Götha Canal-Verk, innefattar; att i händelse något understöd i anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition hlefve af Riksén.*
Ständer beviljadt, Banken i afräkning dera måtte återbekomma hvad af det Extra
Discoutbiträdet blifvit begagnadt: men i händelse understöd alldeles af slogs, skulle samma biträde inom 18 månader derefter vara återbetaldt.
Vid öfverläggning rörande detta Extra biträde på sammansätta Stats- och Banco-Utskotten, blef frågan härom till Banco-Utskottets enskilda pröfning öfverlemnad, hvarefter BancoUtskottet i Memorial af den 13 Juli förbehöll sig, att i sammanhang med
Discont-regleringen deröfver sig utlåta.
Det är detta Utlåtande, hvaröfver anma rk" rri-ngar nu blifvit Utskottet meddeita.
Att någon - Den 4 Augusti 237 gotl rubbning af ett Riksens Ständers Beslut »kulle innefattas deruti, att mot öfvertagailde af en nära fördubblad
Discont-förelse, föreslå fördubbling af ett enligt nyaste erfarenhet för* ut otillräckeiigt Credit!v , har Bartco-Utskottet för dess del ej kunnat inse, heldst Utskottets Betänkande tydeligen nämner Creditivetä fördubbling ibland vilkoren för öfvertagandet af både vestra och södra Discont-Verkens hela nuvarande Uåne-rötelse, och som således i annat fall ej skulle komma i fråga.
* Samma värde Ledamot anmärker en befunnen motsägelse imellan 2tne af Banco-Utskottet på olika tider afgifna Betänkanden, i så måtto: att Utskottet före detta sökt bevisa att det altlförvtil kunde stå tills ammans med Bankenå Inrättning såsom Lane-Bank, att befatta sig med Di scont-rörelsen» och nu åter ansett det ej vara. förenligt med Bankens natur och grund förf att* ningar, att till bestridande af Utlåningar' matta* ga penningar pä af skrif nings-riikning.
Hvaraf den värde Ledamoten drager den slutsats, att BartCö-Utskottet förktargr Bankens egenskap på hvad sätt som heldst, blott det leder till Utskottets afsigter.
Huruvida någon motsägelse imellan Banco-Utskottets yttranden i dessa delar verkeligen äger rum, får Banco-Utskottet underställa Riksens Ständers upplysta ompröfrfing.
Banken har i flera år direct och på egen risque bestridt
Discont-rörelsen ; men aldrig uti en aflägsen Landsort, oel* aldrig genom upptagna
Lan uti egna.
Augusti egna Sedlar; båda delarna torde utan svårighet jeunna bevisas ej vara enligt Banc.o-Utskottets trttryck, med Bankens förmon och säkerhet, iovenligt.
Bankens Natur och Grundförfattningar hafva ej i denria fråga blifvit åberopade.
"Vid första punkten af Utskottets Betänkande, har inom 3:ne respectiva Stånd blifvit anmärkt: att en så odeterminerad föreskrift skulle kunna bereda den största osäkerhet för Actie-ägarne, tillintetgöra verkan af Riksens Ständers redan tagna Beslut, och i sin tillämpning möjligtvis rubba de grunder, hvarpå verkställigheten af CanaRar betet är beräknad; att ett öfver.låtande af någon Riksens .Ständers magt eller rätt till en interims Corporation, imellan Riksdagarna , aldrig bör med gifvas ; att Riksens Ständer böra besluta, deras Fullnjägtige verkställa, och deras Revisorer endast eftersé att det föréskrifna -blifvit rätt och no grannt, iakttaget; att förlusten af hela Bolagets
Disconträttighet vöre för liårdt straff för felande verkställighet af föreskrifter , som möjligen kunde biifva hvarandra motstridiga m. in. Banco-Utskottet har för ingen del åsyftat någon rubbning af den fastställda gränsen för Riksens Ständers Banco-Utskotts, deras Revisorers, oca deras
Fa 11 magt i ges ägande befattningar: och får Utskottet ej lemna obemäldt, att rättigheten för Riksens Ständers Revisorer, att för Banco-Forvaltrtingen under vissa vilkor meddela föreskrifter med Riksens Ständers rätt, är T)en 4 Augusti 439 iir uti 7. §. af deras den 10 Juni 1812 utfärdade Instruction iydelfgen för beha 1 leri.
Med anledning af cle gjorda aninärkningärne föreslår Utskottet för den anmärkta punkten följande redaction; ”Så att de föreskrifter för Discoiit-Con”toirens förvaltning, sorn Riksens Ständers Ban”corUtskott, deras Revisorer öfver Stats-, Ban-' ”corneli Riksgälds-Verken, eller Hernr Banco”Fullmugtige för tillämpningen af Riksens Ständers vid denna Riksdag fattade Beslut, utan ”rubbning af de för Bolaget gällande stadgar, •”efter omständigheterna finna nödigt meddela , ”för att i möjeligaste måtto leda dessa Discoht”Verks operationer till allmänt nyttiga iindä”mål, ofelbart och vid den påföljd sorn af blifvande Ständer pröfvas lämpelig, verkställas ”och efterlefva».”
Emot anira" punkten hafva ej några anmärkningar blifvit gjorda.
Vid 3:dje punkten har blifvit anmärkt, att den der fordrade ersättnings-sUmma af 50,000 R:d årligen för Filial-Disconternas öfvertagande, är alldeles för högt beräknad, och skulle för Bolaget förorsaka förlust i stället för vinst af Malmö Discönt-rörelse.
Utskottet har efter föregången öfverläggning ansett den fordrade summan kunna nedsättas till 30,000 R:d årligen, ~ sagom hvartill Banken» inkomst af Götheborgs och Malmö Discont-Verk hui&till i det gämasie uppgått: så vida Riksén - Den 4 Augusti tetis
Ständer skulle finna att något lunder för antagandet af Utskottets förslag i allt öfrigt genom denna i sig sjelf mindre betydande omständighet kunde föranledas.
Såsom säkerhet för den föreslagna reparations-fonden, örn deri samma för Byggnadetl användes , anser Utskott tet pantforskrifningen af hela Verket och dess tillhörigheter höra äfven dertill Utsträcka^»
Vid öfverläggning rörande de
Vid 4:<1® punkten gjorda anmärkningar emot det af Baneo-Utskottet föreslagna vilkor , att upplåning etnot löpande Sedlar borde upphöra ifrån dell tid Malmö DisCont-Verks rörelse öfvertagés, får Ba nco-XJfskottet, enligt decision af Pluralitéten inom HögVötdiga Prest-Ståndet, Vällofh jfiorgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Stindet, hos Riksens Ständer vördsamt föreslå, att på grUnd af de uti anmärkhingarne anförda skäl, rättigheten att emot löpande Reverser upptaga Lån, må på sätt nu äger rum, fortfara till och med år 1820, då blifvande Riksens Städ® der äga att förordna huru efter den tiden det® med ma förhållas.
Hvad r,:te Punkten ängar, eller inskränkning af assignationernas valeur till mindst 10 R:d, ifrån den tid då Filial Disconternas Octroijer upphöra; kan Utskottet ej undgå att så val med afseende på Bankens äldsta Författningar, som Riksens Ständers redan år 1812, och äfven vid nu varande Riksmöte yttrade önskningar , Den 4 Augusti ningar, af oförändrad öfvertygelse förblifva vid dess uti förra åBetänkandet afgifna Förslag.
Beträffande det af en Ledamot yrkade Stadgande, , att alla Discont - Assignationer, stallda pål Banken, äfven i Kronans uppbörd böra e~ mottagas: sa Ilar Banco-Utskotlet uti Memorial af den 13 Juni sökt ådagalägga, att Assignatinner* emottagande icke ens lärer kunna åläggas någon Privat, och följakteligen ej heller Kongl. Maj st och Kronan, utan later sådant bora ankomma p'å Kongl, Majus Nådiga bepröf'Vande.
Hvad ater angår det förslag» att alla falska Assignationer böra af den Discont, i hvars namn de äro utgifne, ovilkorligen inlösas till deras fulla belopp; kan Utskottet för dess del ej tillstyrka ett sådant stadgande, såsom innefattande en direct uppmuntran till förfalskning* brott.
I afseende på de vid 6:te Punkten gjorda anmärkningar, får Utskottet vördsamt upplysa, att med uttrycket Protluctiva Näringar, Utskottet egenteligen åsyftat Jordbruk och Slöjder: och får i öfrigt vördsamt tillstyrka, att denna Punkt xnti, p?i sätt Utskottet föreslagit, förblifva ofor» ändrad.
Vid y.de Punkten, som fastställer högsta tillåtna Lånesumman för en Person, [nied undantag af Lån ,p;i Verkets egna Actier) till 18,000 B:d, anser Utskottet sig ej böta tillstyrka 6!. fe lidet Air) 31.
3 Deri 4 Augusti ka, att någon större beläning till en person skulle genom sjelfva Författningen blifva autoriserad.
Att blött medgifva belåning på Exportabla EjTecter eller Metaller, enligt hvad afven blifvit föreslaget, skulle till äfventyrs al' för mycket inskränka den prclfningsratt i afseende på Verkets säkerhet vid utlåningarne, sorn synes böra vara Styrelsen förbehållen.
I afseende på gjorda anmärkningar vid $:de Punkten, att de af Utskottet anförda skäl för Låns ut gifvande äfven vid Coll loire t i Stockholm, ej befunnits nog upplysande;, bör Utskottet ej underlåta att de samma närmare detaillera; Utskottet har nemligen på goda grunder trott sig kunna antaga, att de betydliga summor, som på afskrifnings-räkmng i Stockholm, till mindskning för Rörelsen uti och om-> kring Stockholm, blifvit upptagne, hafva, i stället för att dit återgå, blifvit nästan helt och hållet begagnade för de Vestra Orternas Lånebehof, och till äfventyrs i en väg som ej varit för inhemska rörelsen förmonlig: att RiksDiscont-Verkets Låne-Fond deremot blifvit i motsvarande män starkare anlitad af Stockholms och kringliggande Orters Lånebehöfvand. e; hvilka likväl, i likhet .med flera Rikets Provinser, ej af dess inskränkta Fond kunnat blifva hulpne.
Dessa olägenheter har BancoUtskottet ansett på intet lämpligare sätt kunna al"
Den 4 Augusti *43 afh jelpas, än derigenom, att någon del af de liiir i orten insamlade medel, åter blefvo här i rörelsen utspridde.
Eliuru .Utskottet således trott sig äga fullgoda skäl till den hemställan ätt så väl Götila Canal Verks egna Actier, som andra godkända Hypothequer och Statspapper måtte äfven vid dess Contoir i Stockholm få belänas; 'anser Utskottet det åsyftade ändamålet redan i betydelig mån kunna vinnas blott genom Lånrättighet härstädes för Ver, hets egna Actier; och får för dess del medgifva en sådan modification, i händelse Riksens Högloft.
Ständer skulle finna den samma vara af nöden.
Då Utskottets öfvertygelse är, att utsträckning af Discont, rörelsen ej bör befordras, vitan att den samma snarare, så vidt möjligheten medgifver, bör inskränkas; uti hvilken tanka Utskottet fullkomligen med dess Ordförande instämt, kan Utskottet för dess del ej annat än på det högsta afstyrka, att sammantagna utlåningen vid Contoiren må i något fall sträckas utöfver den Låne^summa som i g:de Punkten blifvit föreslagen, eller Götha-Canals, Götheborgs Disconts och Malmö Disconts samfällta Lånesumma vid 1814 års slut.
Berörde summa öfverstiger ej Nio Millioner Riksdaler ; och torde således, i händelse denna Punkt bifalles, föga anledning vara till den af en vard Ledamot yltrade farhåga, att Götha-Canal-Bolags-utlåning, medelst ett ökadt Creditiv, skulle blifva ökad till 15 ä iG Millioner.
Hvad JDen 4 Augusti Hvad louie punkten angar, får Utskottet vördsamt anföra:
Åled afseende pä de ej alle nast för enskilda, utan för hela Rikets pennin-: ge-rörelse äfventyrliga följder, sorn under närvarande Riksmöte, utan mellankommen hastig hjelp, ofelbart skulle hafva inträffat, egentligen genom en felaktig proportion imellan Creditiv - summan och Verkets rörelse , och som IB a nco-Ut skott et ägt tillfälle att pä närmare häll betrakta; har Banco-Utskottet för dess del ej kunnat anse lämpligt, att föreslå en betydeligt ökad .rörelse for Götha Cartals Discont-Verk, u(an att tillika vara betänkt på ett i samma nian forökadt Creditiv.
Blott* på sådant sätt, i förening med deri föreskrift g-de punkten innefattar, har
Utskottet tiott sig kunna för framtiden förebygga, att, enligt hvad en värd Ledamot -yttrat, liela Provinst/ s olycka skulle, klifva följden aj af slag pä tit hegardt biträde.
Af dessa skal får .Utskottet vördsamt föreslå, att i händelse alia tre Ditoul-Verkens rörelse kommer att af Gotha-Canal-Bolag bestridas, det af Banco-Utskottet för ett sådant fall föreslagna fördubblade Creditiv må, på sätt Utskottet hemställt, till Bolagets disposition öfverlåtas.
I den händelse åter, att Bolaget' på nu föreslagna grunder ej skulle finn., för sig lämplig; a.t genom ett särskildt Contoir i Skåne bestrida utlaninjgen, efter Malmö Disconts- upphörande^ anser Utskottet intet tvång i sadant afseende böra aga ruin: utan får Bane©-Utskottet - Den 4 Augusti *4 5 tet 1 detta fall, i afseende på Discont-rörelsen i Malmö,' vördsamt föreslå, att på sätt Herr Commerce-Rådet Nordlindh inom Vällofl.
Borgare-Ståndet föreslagit, nu varande Bolags Octruy , som af Herr Commerce-Rådet anmäles vara slutad med år i8t8,må till och med är 1820 fortfara: dock så, att Bankpn , i stället för ~ del af vinsten utöfver 7 procent, må för dessa a ne år erhålla två tred;edelar.
Blifvandes Riksens Ständer då i tillfälle, att 1 detta ämne vidtaga sådant beslut, hvartill de dä förevarande omständigheter kunna föranleda.
Och tillstyrker Utskottet att 1 sådant fall, vid 18 månaders förlopp från beviljandet af Götha-Canal-Verks fördubblade Creditiv, 300,000 R:d derå må afgå, föt att såsom Creditiv för Malmö Discont-Verk anslås: hvaremot sistnämnde Verks nu ägande Creditiv på 200,000 R:d. då kammer att indragas.
Det ena och andra underställe* vördsamt Riksens Höglofl.
Ständers ompröfning och upplysta bedömande, jemte några Ledamöters särskilta tankar^ Stockholm den 3 Augusti 1813 J• II.
Gyllenborg C. Thyselius, G, Lychou.
Daniel Andersson• G. Helsingius 1Den 4 Augusti Utdrag af Protocollet, hållet hos Riksens Häglof. Siänders Banco-Utskott den 3 Augusti J8i5- S. D. H err Majoren Friherre Mörner förklarade, det Herr Baron ansåg sig icke kunna frånträda hvad i 3
Utskottet, i anlednig af gjorda anmärkningar, återremitterade Betänkande , i afseende pä Discont-Regleringen i Riket anföres, angående skyldighet för Götha CanalBolag, att då Götheborgs och Malmö DiscontContoirs-rörelse af Bolaget öfvertages, till Banken årligen inbetala 50,000 R:d såsom ersättning för Discont-Revenuer, samt till JReparations-Fond också hvarje år afsätta 10,000 R:d, äfvensom Herr Baron i anseende till 3 procents Obligationerna fann dem, i enlighet med Högloft.
Utskottets omförmäldta Betänkande, böra upphöra; och ville Herr Baron härvid tillika hafva förklarat, att efter Herr Barons tanka Götlra-Canal-Bolag , i fall det ej öfvertager Malmö Discont, ovilkorligen bör vara förpligtadt att efter 18 månaders förlopp återbetala det erhållna extra biträdet på 800,oou R:d; skulle åter Octroyen för nuvarande Malmö
Discont blifva förlängd på aure år, ansåg Herr Baron någon större förmon under dessa a:ne år än 6 procent årlig renta icke böra komma Actieägarne till godo.
Herr Den 4 Augusti Herr Öfverste Lieutnanten Arnell ingaf ett så lydande skrifteligt yttrande: ”Till det af Höglo!!.
Utskottet föreslagna sednare alternatiVe, att Malmö Discont, vid nu varande BolagsOctroys upphörande, måtte prolongeras till år 1820, med vilkor att
Banken för de 2:ne sista åren bör af Discont-vinsten, sedan Actie - Agarne undfått 7 procent å Actie-Capitalet, erhålla f i stället för den under Octroytiden förbehållne |, får jag ödmjukligen anhålla, att hos de Respectiva Stånden anmäla mitt särskildta bifall.
Detta förslag innefattar den bästa utväg att förekomma alla vådor, och utan. rubbning eller skakning afhjelpa Ortens Lånebehof, och hvarigenom dessutom Riksens Höglofl.
Ständer vid nästa Riksdag blifva i tillfälle att fatta det beslut, som efter då förekommande omständigheter finnes lämpeligt och förenligt med Rikets blifvande financiella ställning samt Landsortens behof.
Skulle deremot Götha Canal-Bolag öfvertaga Malmö och Götheborgs
Disconter, kan jag icke finna skäl att nedsätta den föreslagna Arrende summan 50,000 R:d till 30,000, då dessa båda Disconter hittils gifvit Actie - ägare och Banken en sammanräknad årlig vinst af 70, till 80, 000 R:d; äfvensom jag får anmäla min reservation rörande det fördubblade Creditivet, hvilket jag ej kan bifalla i annan händelse, än at Göiha-Canal-Bolag öfvertager Malmö och Götheborgs
Disconter emot 50.000 R:ds Ar - Hen 4 Augusti Arrend© j oell derjemte till Reparations - fond afsatter 10,000 B:d årligen ; i annat fall bö? det lemnade tillpkta Cfeditivet efter 18 monader upphöra.
Uti allt öfrigt fö rbl ifver- jag vid Utskottets, förra Betänkande, emedan jag icke finnér någon af de gjorda anmärkningar af den vigt, att de bordt förandra Högloft.
Utskottets öfvertygelse. ” Ut i, hvad Herr Öfverste Lteutenamen Arnelt sålunda anfört förenade sig Herr .Landshöfdingen af Zellén till alla delar.
He rr Borgmästaren Ho,rdsti;öm androg : da Jäg af de yttranden, som i anledning af Högloft. Baneo-Utskottets au i frågavargnde Betan-, leande,, inom do resnectiv-a Stånden blifvit af-. gifna, af de Herrar Ledamöter, sorn i egenskap af D irectörer deltaga i styrelsen af antingen Götha Canals r ©lier Malmö Hiscont-Verk, tycker mig hnna, att öfvertagandet af D.isc uit-röxelsen i Malmö Gntha-Canal-Bol'ag,. sorn således tord© vägra att deruti ingå t mea deremot är vordet föreslaget att nu varande Octroyen- för Actie-ägarne i Malmö
Discont må blifva förlängd på tvänne år eller till och med år 1820, i hvilket fall tvåtredjedelar af'
Discont - vinsten utöfver 7 procent skull© under berörde tid Banken tillfalla; och då genom denna fö 1 langning af Octroyen för Malmö, Discont, blott på (vänne Den 4 Augusti *49 ar i någon synnerlig olägenhet
Iclce är att befara» men blifvande Riksens Ständer derigenom sättas i i illfalle att vid nästa Riksdag närmare reglera Discont-rörelsen r
Skåne efter sig då företeende omständigheter, hvilket icke kan ske, om den till Götha Canal - Bolag på längre tid öfvevlcmnas; anser jag för min del det vara bäst att antaga Herr Commerce - Rådet Nordliudhs förslag.
Herr Biskoppen Doctor Almqvist yttrade sig: att livad beträffade storleken af de Assignationer, Bolaget efter slutet af Octroyerna for nuvarande Filial - Disconterna må äga att på Banken utfärda;, så ansåg Herr Doctoren och.
Biskoppen Bolagets i io§. af dess Discont - reg.’ lemente förbehållna rättighet att utgifva sådana, äfven på mindre summa än io R:d., böra åtmindstaue under byggnadsåren förblifva oförändrad, heldst Herr Doctoren och Biskoppen icke kunde undgå anmärka, att de mindre Assignationerna, som icke utlemnas i annan väg än till Canal-arbetets-bedrifvande , åstadkomma en beqvämlighet i rörelsen, isynnerhet uti de närmast Canal - linien belägna Provinser, som efter deras indragning svårligen skulle kunna ersättas; och syntes skälen för i frågavarande Assignationers bibehållande vara så talande, att Herr Doctoren och Biskoppen icke kunde anse de inkast, deremot blifvit gjorda, nog kraftiga till deras vederläggande; och hvad åter $ngeck maximi - summan för Den 4 Augusti varu.panter, så fann Herr Doctoren och Biskuppen någon inskränkning i belåningen af varor destomindre bora äga rum, som det efter Herr Doetorns och Biskoppens tanka icke litet skulle bidraga till bibehållande af jemnvigt imellan Importen och Exporten, att större eller mindre del af en inkommen skepps laddning, i saknad af snar afsättning kunde på korrt tid belånas i
Disconten och en utväg derigenom beredas att erhålla penningar till uppköp af Svenska producter till återutskeppning; hvaremot i annat fall denna förtjenst för Riket skulle gå förlorad.
Herr Kongl. ,Hof - Predikanten och Prosten Thyselius anförde, att Herr Prosten i alio förenade sig med hvad ’ Herr Biskoppen.
Doctor Almqvist nu andragit, samt tilläde föröfrigt, att Herr
Prosten för sin del icke eller kunde medgifva att i den föreslagna maximisuminanför Canal-Discontens samfälta utlåningar, må innefattas det belopp, som på Verkets egna Actier kan komma att utlånas, enär dessa Actier, i synnerhet sedan större inbetalningar derå blifvit gjorda, i sådant fall skulle medtaga ganska betydliga : summor, till förfångför Näringarne, hvilkas Dane beli of icke möjligen skulle kunna fyllas af hvad derefter kunde återstå.
Herr Jouveleraren Holmer instämde till alla delar med Herr Biskoppen Doctor Almqvist samt Herr Prosten Thyselius, och anförde dessförutan, att då det icke kunde komma i fråga att Canal-Bolaget skulle betala något för öf - Den 4 Augusti ofvertagandet af Götheborgs Discont - Conto irs rörelse och det föreslagna Arrendet följakteligen endast kunde afse Discont-rörelsen i Skåne; så, och enär Banken af sistnämnde Discont icke fått uppbära på långt när en sådan summa, oell Bolagets inkomster af Discont-rörelsen icke kunde blifva så betydliga efter de inskränkningar, hvilka nu äro i fråga att meddelas, ansåg Herr Holmer ersättnimgs - summan till Banken böra nedsättas till 25,000 R:d., så mycket heldre som öfverskottet af vinsten icke kom att utdelas till Actie-ägarne, utan användas till ett allmänt nyttigt företag1, nemligen Canalens fullbordan, och således mindska behofvet af ytterligare publikt understöd för Verkets fullkomnande.
Beträffande Bolagets Discont-rärt i Banken, så fann Herr Holmer icke skäl att i något fall nedsätta densamma under det af Högloft.
Banco Utskottet föreslagna belopp i,6oo,öoo B:d., enär detta Creditiv, om än Malmö