Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Enligt Kongl. Brefvetden 14 Oktober 1862, och på sätt äfven meddelades Rikets Ständer vid förra riksdagen, har Eders Kongl. Maj:t för - ordnat, att Krigs-akademien skulle förändras till en militärisk tillämpningsskola för bildande af alla vid arméen och flottan behöfliga officerare, under benämning af Krigsskola, samt att denna Krigs-akademiens ombildning skulle efter hand försiggå och från 1863 års början företagas; hvarjemte för öfvergången nödiga föreskrifter lemnades.
Uti det förslag till reglemente för Krigsskolan, hvilket t. f. Kanslern för Krigs-akademien till följd af förenäranda Kongl. Bref afgifvit, har dock blifvit i underdånighet hemställdt, att, innan sådant reglemente utfärdas, den sedermera väckta och ännu oafgjorda frågan om Sjöofficersbildningens afskiljande från Krigsskolan först måtte komma under Eders Kongl. Maj:ts pröfning.
Organisationen af Krigsskolan står jemväl i sammanhang med Landtförsvarskomiténs, i fråga om krigsbildningen, framställda förslag, att det nuvarande högre Artilleriläroverket vid Marieberg skulle förändras till en Krigshögskola för officerare vid artilleriet, ingeniörkorpsen och generalstaben, och hvarest äfven i visst fall undervisning kunde lemnäs åt civil-ingeniörelever, samt att de begge läroverken skulle ställas under en gemensam öfverstyrelse 82 Bil.
Prop. N:o I, om Statsverket 1865.
För utredning af flera i sammanhang härmed stående frågor, har Eders Kongl. Maj:t under den S sistlidna September tillförordnat en komité, som har att i densamma förelagda ämnen inkomma med underdånigt utlåtande.
Vid dessa förhållanden och ehuru, enligt hvad hos mig anmäldt blifvit, tiden, då organisationen af Krigsskolan skulle kunna vara genomförd, af guvernörsembetet vid Krigs-akademien beräknades kunna inträffa mot slutet af år 1866, men någon stat för Krigsskolan af förenämnda skäl för det närvarande icke kan föreslås, hemställer jag i underdånighet, det Eders Kongl. Maj:t täcktes nu, likasom vid förra riksdagen, endast förbehålla sig, att nuvarande anslaget för Krigs-akademien, 79,888 rdr 26 öre, må, såsom tillgång för den pågående omorganisationen, förblifva i detta afseende orubbadt, men att emellertid följande framställning från nuvarande guvernörs- och kanslersembeten vid Krigs-akademien måtte komma under öfvervägande.
Uti ett genom kanslersembetet vid Krigs-akademien öfverlemnadt underdånigt memorial af den 14 sist lidna Juli, har nemligen Akademiens guvernörsembete anfört, att då Akademiens, jemlikt Kongl. Brefvet den 14 Oktober 1862, efterhand skeende ombildning till militärisk tillämpningsskola ständigt fortginge och den medeltid, som förr ansetts erforderlig för genomgående af läroverket i samma mån betydligt förkortats och sannolikt komme att utgöra högst två och ett halft år, i öfverensstämmelse hvarffied antalet kadetter, som borde deltaga i Krigsskolans praktiska öfningar, årligen ökades och i år redan uppginge till ISO och nästföljande åren thed säkerhet komme att utgöra närmare 200, så hade deraf blifvit en följd, att de i Akademiens förråd befintliga, för dessa öfningar alsedda instrumenter och materialier icke vidare vore till antalet tillräckliga.
Antoge man således
Krigsskolans landkadetter hädanefter till 200, så komme den årliga omsättningen inom korpsen att belöpa sig till omkring 80.
Detta antal, eller 80 kadetter, ansåge guvernörsembetet böra läggas till stöd för beräkningen af de instrumenter med tillbehör jemte nödig reserv-materiel, som för de årliga rekognosceriogs-öfningarne i skalau '/2o,ooo, eller sista årets rekognoscering, blifva behöfliga.
Då för undervisningens ändamålsenliga bedrifvande nödigt vore, att hvarje rekognosceriugsparti icke utgöres af mer än två kadetter, så följde häraf, att normalbéhofvet af instrumenter måste beräknas efter 40 samtidigt utgående rekognosceringspartier, hvarjemte till— komme nödig reserv-materiel, dels derföre att antalet kadetter naturligtvis komme att båda öfver- neli understiga 80, som endast vore medelsiffra, och dels derföre att instrumenter genom ovana och ovarsamhet vid behandlingen söndras eller försättas i för tillfället obrukbart skick, hvarigenom öfningstiden skulle onödigtvis förspillas, så vida ej reserv vore att tillgå.
— Slutligen måste i betraktande tagas den betydligt större kostnad, Akademien lör dessa öfningar finge vidkännas genom reseoch traktamentsersättning åt så väl ökadt antal kadetter som instruktörer.
Under förra årens rekognosceringsöfningar hade deruti deltagande kadetters antal vexlat mellan 20 och 40, samt i medeltal utgjort högst 50, för hvilkas undervisning Bil.
N:o 3 a. lill Kongl. Majus Nåd.
Prop. N: o i, om Statsverket 1865.
35 aldrig beräknats mer än 3 instruktörer; men hädanefter måste detta kadett-antal beräknas till 80 och instruktörerna således ökas till 8.
På grund häraf, och enligt upprättade förslag, uppkomme följande kostnader: för anskaffning af instrumenter ooh tillbehör, jemte nödig reserv-materiel, till de ärliga rekognosceringsöfningarne med Krigsskolan, med en samtidigt utgående medelstyrka af 80 kadetter Rdr 2,265: 50. för underhållkostnad häraf årligen » 269: 1. till rese- och traktamentskostnad för tillökadt antal instruktörer och kadetter vid rekognosceringarne, årligen » 2,250:
I afseende på sistnämnda kostnadsförslag upplyses af guvernörsembetet, att antalet af instruktionsofficerare vore beräknadt efter 1 officer för 10 kadetter, eller 1 instruktör för 5 rekognosceringspartier, hvilket ansåges väl behöfligt, så vida undervisningen under den korta tid, som , dertill vore anslagen, skulle kunna behörigen skötas och arbetet tillräckligen kontrolleras; men att resekostnadsersättningen för så väl officerare som kadetter endast approximativt kunnat beräknas, med ledning af kostnaderna under föregående årens öfniugar.
Hvad åter angick befästnings- och broslagningsöfningarne, skulle alla Krigsskolans kadetter uti dem deltaga, således ett antal af omkring 200, enligt hvad förut blifvit beräknadt. — l anledning häraf erfordrades: för komplettering af fortifikations-arbetsförrådet, för öfning på en gång af 200 kadetter Rdr 557: 50. för den tillökning i årliga utgiften för berörda öfningar, som föranledes af kadettantalets tillökning, årligen » 250: — Beträffande undervisningen i ridning, åstadkomme Krigs-akademiens förändring till Krigsskola, och kadetternas i följd deraf kortare vistelse på Carlberg, här samma resultat som vid öfriga praktiska öfningarne, nemligen att, likasom vid dessa instrumenter och materialier vore otillräckliga, hästarnes antal för ridöfningarne blefve otillräckligt.
Krigsskolans landkadetter hade här ofvan antagits till 200, och medeltiden af deras vistelse på Carlberg vore beräknad till 2£ år.
Under denna jemförelsevis korta tidrymd skulle således med det befintliga ringa hästantalet, 5 ridhästar, dessa 200 kadetter bibringas åtminstone så mycken ryttareskicklighet, att de såsom Adjutanter nödtorftigt kunde styra hästen, hvilket väl vore det minsta i den vägen, som af en utexaminerad elev från Krigsskolan borde fordras.
Detta blefve dock en omöjlighet, ty äfven om alla 5 hästarne dagligen användes, hvar och en till två lektioner, skulle hvarje kadett under tiden för sin vistelse vid Krigsskolan ändå ej kunna bekomma mer än 22^ ridlektioner, hvilket för vinnande af ofvannämnda ändamål uppenbarligen vore för litet.
I samma mån som medeltiden af kadetternas vistelse vid Carlberg minskats, i samma mån mäste ridhästarnes antal * ökas, så framt samma antal lektioner skola kunna komma kadelterna till del.
Guver - S4 Bil.
N:o 5 a. till Kongl. Maj:t* Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. nörsembetet föresloge derföre, att ridhästarnes antal må ökas med fern, då 45 lektioner kunde hvarje kadett meddelas; och erfordrades, enligt förslag, härtill: för inköp af 5 ridhästar, jemte sadlar, ridtyg, täcken, m. m.
Rdr 2,750: — för hästarnes utfodring, remontering och skoning, stallinventariers underhåll, jemte aflöning för stalldrängar, årligen . . » 3,452: 5\.
Alla ofvannämnda anslagsbehof utgjorde således:
Utgifter för en gång:
Till komplettering af de för de årliga rekognosceringsöfningarne nödiga instrumenter ...
Rdr 2,265: 50.
Till komplettering af fortifikations-arbetsförrådet . . » 557: 50.
Till inköp af 5 remonter, jemte sadlar, ridtyg och täcken, m. m » 2,750: — g Årliga utgifter:
Till befästnings- och broslagningsöfningar för 200 kadetter Rdr 250:
— Till underhållskostnad af de för rekognosceringsöfningarne i skalan V^ooo» behöfliga instrumenter, med tillbehör » 269: 1.
Till rese- och traktamentsersättning för så väl det ökade antalet instruktörer, som kadetter ... » 2,250: — Till utfodring, underhåll och skötsel af 5 hästar, med sadlar, ridtyg och täcken » 3,452: 51. (j g21 52 Jag tillstyrker, i anledning häraf, så väl att Krigs-akademiens anslag i Riks— staten Rdr 79,888: 25. måtte hos Rikets
Ständer föreslås att tillökas med förestående årliga anslagsbehof » 6,221: 52. hvarigenom anslaget för läroverket skulle blifva Rdr 86,109: 77. som ock att Eders Kongl. Maj:t täcktes, för anskaffning af ofvanstående materiel och hästar, hos Rikets Ständer begära ett extra statsanslag af 5,573 rdr.
— Då 1861 års stat för Allmänna Garnisonssjukhuset i flera afseenden undergått förändring, dels genom Kamereraren, Assessoren Grandinsons död och öfverflyttning af hans på indragningsstat innehafda aflöning 450 rdr till ■arvode för Civil-ledamoten i sjukhusets Direktion, dels genom den i Kongl brefvet den 18 September 1862 åt f. d. Apothekaren vid sjukhuset A. G. Engelgren anvisade pension 500 rdr, dels ock genom den i Kongl, brefvet den 5 Juli 1864 tillsvidare med - Bil.
N:o 1, om Statsverket 1865. iiä gifna gratifikation 50 rdr årligen för granskningen af sjukhusets räkenskaper; samt således utfärdande af ny stat för sjukhuset under nästa statsregleringsperiod kunde ifrågakomma; har sjukhusets
Direktion hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställt om följande förändringar i aflöningsvilkoren för nedannämnda, vid sjukhuset anställda personer, utan att tillökning i statsanslaget 62,650 rdr under något vilkor ifråga— sättes, nemligen: för Sjukhuskommissarien, i anseende till den trägna tjenstgöring, som med hans i öfrigt ansvarsfulla uppbörds- och redogörarebefattning vore förenad, från 1,800 till 2,200 rdr eller en årlig tillökning af Rdr 400: för Sjukhusskrifvaren, som det ålåge att öfver uppbörd och utgift utöfva kontroll och följaktligen ständigt måste vara tjenstgörande, från 750 till 1,000 rdr, eller årlig tillökning af . . « 250: — för tre Vaktmästare, hvilka hade persedeluppbörd och, i förhållande till vaktbetjeningen vid embetsverken, vida trägnare tjenstgöringsskyldighet, från 87| öre till 1 rdr om dagen för hvardera, jemte förut åtnjuten naturaportion, utgörande denna tillökning för dem hvardera 45 rdr, 62£ öre, eller för alla tre « 136: 87£. lör Sjuksköterskan för Officerarne från 62£ till 75 öre om dagen, jemte förut åtnjuten naturaportion, uppgående denna tillökning till » 45: 62|.
Summa Rdr 832: 50. hvarför tillgångar kunde inom nuvarande statsanslag finnas att påräkna, på sätt Direktionen jemväl angifvit.
Då den för ofvannämnda personer nu utgående aflöning blifvit af Rikets Ständer vid 1856—1858 års riksdag bestämd, hemställer jag i underdånighet, det E. K. M. täcktes begära Rikets Ständers samtycke till den föreslagna aflöningsförhöj ningen, hvartill Garnisonssjukhusets anslag lemnar tillgång.
— I öfverensstämmelse med hvad jag förut, under rubriken «Krigs-Kollegium« anfört, och derest E. K.
M:t beslutade framställning till Rikets Ständer om indragning till statsverket af f. d. Chefsiönen vid Adelsfane-regementet, emot vissa kontanta vederlag, hvaribland 6,287 rdr 44 öre såsom fyllnad i aflöningen vid Lifregementets Grenadier-corps samt Upplands och Södermanlands regementen, varder af Rikets Ständer bifallen, skulle det kon tanta Riksstatsanslaget för indelta kavalleri- och infanteri-regementena 402,703 rdr 69 öre ökas med ofvanstående belopp, samt i Riksstaten upptagas med 408,991 rdr 13 öre. 56 Bil.
Prop. N:o l, om Statsverket 1S65.
— Enligt hvad jag uti mitt yttrande här ofvan, i fråga om arméens aflöning, anför!, hemställer jag, att det för ifrågavarande ändamål nu utgående årliga anslag 100,000 rdr må förblifva oförändradt och få användas enligt förut meddelade föreskrifter.
Värf vade Arméen.
Anslagen till Sedan större eller mindre brister årligen uppstått i anslagen till Garnisonskokinrättnin gar. regementenas kokinrättningar samt blifvit hos Kongl.
Maj:t till ersättande anmälda, anbefalldes genom Kongl. Brefvet den 30 Augusti 1864 Krigs-Kollegium att föreslå de förhöjningar i anslagen, som i följd af de förändrade förhållanden, hvilka gjort sig gällande genom tillämpningen af den nya provianteringsstaten för värfvade ar méens manskap af den 10 November 1863, kunde vara af behofvet påkallade.
Efter vederbörandes hörande har Krigs-Kollegium nu anmält de tillökningar i kokinrättningsanslagen, som för de särskilda regementena och korpserna blifva begärda och inhemtas af en öfverlemnad tablå; hvarvid Kollegium anfört, att ehuru Kollegium icke ansett sig befogadt tillstyrka nedsättning i det för åtskilliga regementen begärda beloppet, hade Kollegium likväl trott sig böra fästa Kongl. Maj:ts uppmärksamhet derpå, dels att tillökningen för vissa regementen icke motsvarade den för år 1864 yppade brist, dels att anslagen icke stöde i direkt förhållande till hvar andra vid jemförelse sinsemellan af regementenas nummerstyrka, hvilken olikhet inom samma garnisonsort tydligast förnummes i afseende å Lif-Gardesregementena och Svea Artilleriregemente, dels ock att behofvet af ökade anslag ögonskenligen framstode i högre grad för Artilleriregementena, hvilka hafva särskild kokinrättning vid hvarje ort för deras förläggning, än vid sådana regementen, som blott inom en garnisonsort äro förlagda: hemställande Kollegium i sammanhang härmed, att det, enligt Kongl.
Brefvet den 17 Juni 1862 anvisade årliga anslag 100 rdr till kokinrättningen vid den i Ystad förlagda sqvadron af Hussar-regementet Konung Carl XV måtte från extra utgiftsanslagel öfverflyttas till anslaget för sistnämnda regemente.
Af förenämnda tablå upplyses bland annat, att följande tillökningar i kok - inrättningsanslagen blifvit ifrågaställa: för Svea Lifgardet Rdr 500: — » Lifgardet till häst « 900: — » Andra Lifgardet « 350: — » Svea Artilleriregemente:
Hufvudstationen och Waxholm . . » 1,050: — Batteriet i Hernösand » 50: — » Fyrverkare-korpsen » 75: — » Göta Artilleriregemente . . » 1,000: — » Wendes Artilleriregemente . » 350: — Transport 4,278; — Bil.
N:o 3 a. till Kongl, Maj.ts Nåd.
Prop. N:o 1. om Statsverket 1865. 37 Transport 4,275: — för Hussarregementet Konung Carl XV, med Öfverflyttning tillika på ordinarie stat af det för sqvadronen i Ystad från extra utgiftsanslaget nu bekostade beloppet, 100 rdr, » 900: — » Artilleri-stamtruppen på Gotland . » 250: — 5,425: lag hemställer, i anledning häraf, att, till kokinrättningskostnader, följande anslag måtte af E. K. M:t hos Rikets Ständer begäras: för Lifgardet till häst
Rdr 900 — » Hussar-regementet Konung Carl XV . » 900 — » Svea Lifgardet » 500 — » Andra Lifgardet » 250 — » Svea Artilleri-regemente » 1,050 — » Göta « » 800 — » Wendes « » 350 — » Fyrverkare-korpsen » 75 — » Artilleri-batteriet i Hernösand, 50 rdr, att utgå af Norrbottens Hästjägare-sqva- dronsfond; » Artilleri-stamtruppen på Gotland /> 250: — hvilka särskildt utförda belopp torde få tilläggas vederbörande anslag, på sätt här nedan skall erinras.
— 1 följd af hvad nyss hemställdt blifvit, skulle det till bestridande af detta regementes kokinrättningskostnader nu på stat uppförda anslag 1,500 rdr ökas med 900 rdr, samt hela kontanta statsanslaget för detsamma, nu utgörande 114,656 rdr 5 öre, alltså blifva 115,556 rdr 5 öre.
Hussar-regementet Konung Carl IK. — Anslaget till kokinrättningskostnader skulle, enligt hvad jemväl för detta regemente förut anförts, ökas från nuvarande belopp 800 rdr med 900 rdr, eller till 1,700 rdr, samt derigenom kontanta statsanslaget för regementet höjas från 138,664 rdr 99 öre till 139,564 rdr 99 öre.
Svea Lifgardet.
— Likaledes för detta regemente skulle en förhöjning i nu enligt stat utgående anslag af 1,500 rdr till kokinrättningskostnader ega rum med 500 rdr, hvarigenom det kontanta anslaget för regementet, nu utgörande 144,622 rdr 70 öre, blefve 145,122 rdr 70 öre.
Andra Lifgardet. —•
Äfven för detta regemente har ofvan blifvit begärdt ett med 250 rdr ökadt anslag til kokinrättningskostnader, så att detta, i stället för 2,250 Bil. till R.
Prat. 1865 & 1866. 1 Sami. 1 Afd. 4 Haft. 8 58 Bil.
N:o 5 a. lill Kongl. Majli?
Prop. N:o 1, om Statsverkef 1865. rdr, koinme att utgöra 2,500 rdr.
Det kontanta statsanslaget för regementet, nu 144,787 rdr 70 öre, skulle dä uppgå till 145,037 rdr 70 öre.
Aflöningsför-
Svea, Göta och Wendes Artilleri-regementen.
— Då, sedan aflöningen för Verk täjningjör en mästaren ä Svea Artilleri-regementes Tygstat vid 1856—1858 års riksdag bestämdes till 1000
Rdr, Artilleri-verkstäderna och de arbeten, sorn derstädes utföras, vunnit en mångfaldig och högst betydlig, nödig utvidgning, samt till följd häraf hos den person, hvilkens åliggande det vore att dessa arbeten närmast tillse, ordna och leda, fordrades sådana kunskaper och insigter, att med nuvarande lön någon fullt lämplig och för verkmästaregöromålens ordentliga skötande skicklig per son icke kunde erhållas, helst de vilkor, enskilde verkstadsegare numera beviljade sina verkstadsföreståndare, vida öfverstege detta lönbelopp; har General-Fälttyg mästaren i underdånighet föreslagit, att, på det en fullt skicklig och lämplig person alltid må för denna, allt mer och mer vigtiga och maktpåliggande befatt ning vara alt påräkna, den ifrågavarande verkmästarelönen varder med nästa statsregleringsperiods början förhöjd till det belopp, som i allmänhet motsvarar hvad vid enskilda verkstäder i lönevilkor beviljas verkstadsföreståndare, med hvilken befattning verkmästarens vid artilleri-verkstäderna närmast vore att förlikna, eller 3,000 rdr om året
Då för ifrågavarande arbetens utförande det är af största vigt att hafva anställd en fullt skicklig verkmästare, samt då sådan icke kan erhållas, med mindre än att lönen någorlunda motsvarar hvad uti privata verkstäder bestås, tillstyrker jag i underdånighet, det Eders Kongl. Maj:t täcktes hos Rikets Ständer äska, att aflöningen för Verkmästaren vid Svea Artilleri-regementes Tygstat malte höjas från 1000 till 3000 rdr, hvartill således erfordras ett anslag af 2000 rdr.
Reseslipen- £)å det i allmänhet kunde anses tillkomma hvarje officer, med anspråk på militärisk bildning, icke allenast att ega fullständig kännedom om den utveckling, så väl i taktiskt som i vetenskapligt och tekniskt hänseende, hans vapen inom eget land undergår, utan äfven att, så vidt på honom ankommer, söka förskaffa sig kun skap om de framsteg häruti, som i främmande länder kunna ega ruin; men detta gällde i synnerhet för Artilleri-officeren; har General-Fälttygmästaren och Chefen för Artilleriet hos Kongl. Majit anhållit, att till Rikets Ständer måtte aflätas Nådig Proposition om uppförande på Artilleriets stat af ett årligt anslag af 4,000 rdr, deraf tre fjerdedelar skulle årligen utgå såsom Resestipendier åt artilleri-officerare och återstoden eller 1000 rdr användas i mån af behof, då, till följd af inom vapnet inträffade förhållanden, sakkunnig person anses böra beordras att i särskildt uppdrag afresa till utlandet.
General-Fälttygmästaren har härvid för öfrigt anfört, dels att artilleriets materiel vore, om ordet tages i vidsträckt bemärkelse, af så stor omfattning och att besva - Bil.
59 randet af dithörande frågor fordrade insigt i så många olikartade kunskapsgrenar, att man dervid ofta måste vädja till andras erfarenhet, hvilket i mindre stater alltid blefve händelsen, när frågan är af den natur, att dess lösande på experimentel väg fordrar stor medelstillgång; dels ock att, ehuru uppfinningar af värde visserligen numera icke länge kunde undgå att blifva föremål för offentligheten, och så förtjenstfull en del af den utländska militär-litteraturen än ock vore, en på denna väg inhemtad kunskap alltid torde komma att stå tillbaka för den erfarenhet, som vinnes när man är i tillfälle att på stället undersöka förhållandet: — hvarjemte af General-Fälttygmästaren omförmäles, att i Norge vöre, sedan 1860, till resestipendier för officerare anslaget ett belopp af 1000 rdr Specie årligen, med vilkor att deraf minst 400 rdr Specie skulle tillfalla artilleriet, hvarförutom Krigsstyrelsen i regeln, alltid då någon vigtigare tilldragelse inom vapnet utomlands inträffar, utsände en artilleri-officer för att deraf taga del; — äfvensom att åt Ingeniör-korpsen härstädes, hvars officers-personal endast uppginge till en sjettedel af Artilleriets, vore till resestipendier beviljadt ett årligt anslag af 5000 rdr.
På grund af hvad General-Fälttygmästaren och Chefen för Artilleriet härvid anfört, tillstyrker jag i underdånighet framställning till Rikets
Ständer om beviljande af det begärda anslaget 4,000 rdr, att på föreslaget sätt användas.
Beträffande behof af anslag till Artilleri-befälets skjutöfningar, har General- Skjuts fninFälttygmästaren och Chefen för Artilleriet { underdånighet anfört: att bland de årliga öfningar, som utgöra föremål för Artilleriets verksamhet, skjutöfningarne borde tillerkännas särdeles vigt, i synnerhet i närvarande tid då artilleri-materielen efter de stora och hastiga förändringar den under de sednaste åren undergått, fordrade, i samma mån den fullkomnats, större kännedom och vana i handhafvandet.
Dessa öfningar, hvilkas ändamålsenliga anordnande måste på vapnets tjenstbarhet ega ett väsendtligt inflytande, utgjordes dels af sådana, som med truppen företagas och som hafva till ändamål att praktiskt bibringa densamma en efter dess verkningskrets afpassad kännedom om de olika slag af eld, hvilka kunna förekomma, dels af sådana öfningar, som afse befälets instruktion och vapnets framåtskridande.
Till de sednare, hvilka borde gifvas en vetenskaplig riktning, hörde äfven utförandet af de försök, hvartill tid efter annan inträffande förändringar i materielen kunna gifva anledning.
— Ett hufvudsakligt vilkor för ifrågavarande öfningars anställande vore, att dertill lämplig plats finnes att tillgå.
Göta Artilleri-regemente hade, sedan det år 1820 med dåvarande egarne till
Dösebacka hed afslutade kontrakt om denna heds upplåtande till exercis- och målskjutnings-plats för regementet blifvit af hedens nuvarande egare uppsagdt, fått sig genom Kongl.
Brefvet den 11 Augusti 1863 till nämnda ändamål upplåtet ett invid Wårgårda jernvägsstation beläget fält, benämndt Tångahed, hvilket, såsom exercisfält särdeles lämpligt, äfven kunde till skjutplats användas, om ock det ännu i detta afseende lemnade åtskilligt att önska. Wendes Artilleri-regemente egde å exercisfältet utanför Christianstad en någorlunda lämplig 60 Bil.
N.-o 5 a. till Kongl. Mgj:ts Nåd, Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. skott—linie, ehuru, med afseende på nutidens förändringar, af ringa (ängd.
Svea Artilleri-regemente deremot vore inskränkt till den invid hufvudstaden. å Ladugårdsgärdet befintliga och genom Kongl. Brefvet den 10 April 1804 åt regementet anvisade skottlinie, hvilken, unpgående i längd till endast 5,400 fot, vore så väl i detta som i flera andra hänseenden särdeles olämplig, men för befälets skjutöfningar alldeles otillräcklig.
I anledning häraf har General-Fälttygmästaren i underdånighet föreslagit, att artilleri-befälets skjutöfningar. hvilka hittills verkställts af hvarje regemente särskildt, framdeles måtte få utföras gemensamt å en för sådant ändamål lämplig plats, samt att dessa öfningar, hvilka skulle bivistas, under en Regemen ts-officers befäl, af så många kapitener och examinerade subaltern-officerare, som den öfriga tjenstgöringen tilläte, finge taga sin början efter vapenöfningarnes slut och fortfara två, högst tre veckor.
Derigenom skulle en årlig skjutskola uppstå, hvarest den tid, som ej upptoges af öfningarne på fältet, borde, såsom vid arméens skjutskolor eger rum, enligt bestämd plan fördelas mellan föredrag i så väl teoretiska som tekniska delar af artillerivetenskapen, samt beräkningar af de vid skjutningarne erhållna resultat, grafiska konstruktioner, m. m.; och skulle dessa öfningar, på sådant sätt anordnade, enligt General-Fälttygmästarens tanke särdeles väl uppfylla sin bestämmelse och derjemte medföra andra för vapnet väsendtliga fördelar.