Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då emellertid upplyst blifvit, alt nuvarande stall och ridhus i Upsala icke lemna utrymme för annan ridskola än den, som der förut är inrättad för den 32 Ståls-Utskottets Utlåtande JM 66. akademiska ungdomen, och det blefve nödigt att derstädes liksom i Stockholm, om ridskolan skulle dit förläggas, uppföra särskilda för densamma oumbärliga byggnader, har Kongl. Maj:! ansett en ridskolas inrättande i någondera af dessa städer komma att medföra en kostnad, vida öfverstigande den, som erfordras för en sådan vid Strömsholm, hvarest behöfliga byggnader till större delen redan finnas att tillgå; och då Kongl. Maj:t, som icke eller velat för det närvarande hos Rikets Ständer äska några medel till den jemväl af Landtförsvarskomitéen ifrågaställa ridskolan i Malmö, i öfrigt funnit
Strömsholm vara för en ridskola i mellersta delen af riket det mest lämpliga ställe, samt de framställda betänkligheterna emot en ridskolas förläggande derstädes icke syntes böra utgöra hinder för förslagets verkställighet i detta hänseende, helst de anförda svårigheterna ansetts läll kunna undanrödjas, då boningsrum i Strömsholms slott finge till elevernas begagnande upplåtas, har Kongl. Maj:t begärt, att Rikets Ständer, för organiserande af en ridskola vid Strömsholm, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med be mälda Komités afgifna underdåniga förslag, dels måtte anvisa, ej mindre ett årligt anslag af 14,200 R:dr, enligt ofvanberörda förslag, att å ordinarie stat under 4:de Hufvudtiteln uppföras, än ock ett extra anslag för en gång af 18,000 R:dr till stallbyggnad på stället, dels äfven medgifva, att, intilldess ridskolan kunde komma i full verksamhet, af årsanslagen finge användas det belopp, som erfordras till anskaffning af sadlar och betseltyg, till hostads anordnande åt stallmästaren, samt till nödiga möbler åt eleverna m. m. för skolans komplettering.
Maj:ts förnyade nådiga framställning om anslag för inrättande af en ridskola, i ändamål att bereda tillfälle åt en del af arméens befäl att inhemta nödig färdighet i ridkonsten, synes ådagalägga att en dylik undervisningsanstalt äfven här i landet är behöflig.
Tillräckliga och giltiga skäl till stöd härför äro ock i den nådiga Propositionen andragna och, enligt Utskottets tanke, torde Rikets Ständer icke längre böra undandraga sig att härtill anvisa nödiga medel, Deremot har hos Utskottet tvekan uppstått om lämpligheten deraf, att en dylik undervisningsanstalt förlägges till Strömsholms stuteri-inrättning.
De betänkligheter, hvilka i detta afseende blifvit anförda utaf såväl Stuteri-Öfverstyrelsen, som Chefen för Strömsholms Stuteri-inrättning, synas vara förtjenta af att närmare öfvervägas; och Utskottet har trott sig böra fästa vigt vid den omständighet, att en ridskolas förläggande på landsbygden icke kan lemna eleverne det tillfälle, som önskligt vore, att emellan ridlektionerna inhemta undervisning uti sådana ämnen, hvilka tillhöra, vare sig allmän bildning, eller de speciela insigter och öfningar, hvilka företrädesvis äro till gagn för militäryrket.
— Ehuru valet af Strömsholm såsom station för en ridskola må vara lämpligt utur den synpunkt, att en del af stuteriets hästar i sådant fall blefve för undervisningen lätt tillgängliga, så vill det dock synas
Utskottet sorn denna fördel — hvilken dessutom äfven bör vara att påräkna, derest en station för Stats-Utskollets Utlåtande M 66.
33 för ridskolan väljas, som icke är alltför långt ifrån stuleri-inrättningen aflägsen — icke kan uppskattas till den vigt, att den må anses helt och hållet undanskjuta de betänkligheter, hvilka här ofvan finnas antydda; och det är af sådan anledning, äfvensom i öfverensstämmelse med de yttranden, hvilka afgifvits ej mindre af Stuteri-Öfverstyreisen, än ock vid remissen från Ridderskapet och Adeln af Kongl.
Maj:ts nådiga Proposition i ämnet, som
Utskottet anser nu ifrågavarande ridskolas förläggande i stad i allmänhet medföra större fördelar.
Af de städer, som varit i fråga för en ridskolas inrättande, synas Stockholm och Upsala varda ganska lämpliga.
Begge hafva sina särskilda företräden.
Hulvudstaden lemnar många tillfällen till bildning, särdeles i afseende på de för en militär behöfliga kunskaper och färdigheter, hvaruti ingen annan ort i fäderneslandet synes kunna göra den företrädet stridigt.
Likväl bör härvid anmärkas, att dessa tillfällen i allmänhet ej stå till buds utan särskilda kostnader.
Universitetsstaden deremot företer kostnadsfritt tillfälle både till vetenskapliga och humanistiska studier i alla rigtningar.
Begge hafva likväl del emot sig, alt nya byggnader för skolans behof måste anskaffas, hvartill särskildt för Stockholm kommer, att lämplig och välbelägen plats för skolan torde blifva svår att anskaffa, hvaremot byggnadsplats t Upsala lättare torde kunna erhållas, der Akademien har sitt stall och ridhus.
I alla händelser kräfver skolans förläggande till någondera af dessa städer särskilda, icke obetydliga kostnader.
Utskottet har derföre trott sig böra undersöka, om ej skolan skulle kunna förläggas på annat ställe, der inga dyrbara nybyggnader synas behöfva ifrågasättas.
1 sådant afseende har Utskottets uppmärksamhet fästats vid Orebro, hvarest, i fall en ridskola dit förlägges, några nybyggnader icke torde vara erforderliga. —■
Sedan anslag vid sednaste riksdag dertill beviljats, har för Kongl, Lif-regementets
Husar-korps blifvit i nämnda stad uppförda ett rymligt ridhus jemte åtskilliga andra byggnader, hvilka, i fall ändamålsenliga anordningar blifva vidtagne, skulle kunna upplåtas till begagnande för den nu ifrågaställa undervisningsanstaltens behof; och anser Utskottet, af dessa skäl, att valet af Örebro såsom station för en ridskola kan ifrågasättas såsom förnämligast utur ekonomisk synpunkt förmånligt.
Emellertid och då Utskottet icke eger den fullständiga kännedom, som erfordras för att, vidare än som skett, yttra sig i denna fråga, och dessutom en utredning af här ofvan antydda, jemfe åtskilliga andra dermed sammanhang egande förhållanden skäligen bör, efter Utskottets uppfattning, föregå valet af plats för ifrågavarande undervisningsanstalt, men det synes vara af vigt att denna angelägenhet, så fort ske kan, ordnas, har Utskottet funnit sig böra hemställa: att Rikets Ständer måtte på det sätt bifalla Kongl. Maj:ts högstberörda Proposition, att, för nästa statsregleringsperiod, ställes till Kongl.
Maj:ts nådiga disposition de medel, som Kongl. Majit för Bth. till B.
Prot. 1862 & 1863. 4 Sami. 1 A/d. 23 Hä/t. 5 34 Siats-Utskottets Utlåtande M 66. inrättande af en ridskola äskat, eller så val årsanslaget, 14,200 R:dr, »om ock det särskilda beloppet för en stallbyggnad, 18,000 R:dr; ott af dessa medel må utbetalas, förstnämnda anslag under hvardera af åren 1864, 1863 och 1866 och nybyggnads-summan, så vida och i den män densamma blifver för ändamålet behöflig, samt att Rikets Ständer derjemte underdånigst anhålla det Kongl. Maj:t, vid bestämmande af plats för den blifvande ridskolan, täcktes taga i nådigt öfvervägande hvad sålunda vid den nu väckta frågan* behandling hos Rikets Ständer förekommit, 26:o I afseende å öfriga till 4:de Hufvudtiteln hörande ordinarie anslag, uti hvilka någon förändring hvarken blifvit af Kongl Maj:t äskad, eiler eljest ifrågakommit, får Utskottet hemställa, att dessa anslag måtte i den blifvande nya Riksstaten uppföras till oförändrade belopp, på sätt hosföljande tabell Litt.
A närmare utvisar.
Kommande, i följd af hvad Utskottet uti förestående punkter föreslagit och sedan det till skrifmaterialier, expenser m. ra. för Landtföisvars-deportementets Kansli expedition uppförda anslag, som för närvarande utgör 2,890 R:dr 32 öre blifvit för summans jemnande ökadt med 22 R:dr 79 öre, Hufvudlitelns samtliga till ordinarie statsregleringen hörande anslag att uppgå till 9,217,500 R:dr, eller 489,780
R:dr utöfver hvad nu gällande Riksstat upptager; uti hvilken summa ingår ett belopp af 188,339 R:dr 79 öre, som utgör förhöjning i förslagsanslagen å denna Hufvudtitel.
Beträffande de Landtförsvarets behof, för hvilka tillfälliga eller extra anslag påkallas, har Kongl. Majit, under åberopande af hvad uti Statsråds-protokoIIet öfver Landtförsvars-ärenden blifvit utredt och upplyst om hvart och ett af nedannämnda föremål, äskat följande extra anslag, att dels för vissa år, dels för en gång anvisas: Artillcribehof. 27:o.
Till anskaffande af 20 st. refflade grofva kanoner samt lavetter med släpor af jern, äfvensom projektiler och attiralj har Kongl. Majit äskat ett anslag af 110,000 R:dr, att under loppet af närmaste tre år utgå med en tredjedel årligen.
Enligt ofvanberörda Statsråds-protokoll grundar sig denna nådiga framställning på ett förslag af General-Fölttygmästaren, som, ehuru han antagit för sannolikt att ännu under en längre tid de grofva slätborrade kanonerna med dertill börande massiva och ihåliga projektiler komma att fortfarande utgöra den hufvud - Stats-Ulskottets Utlåtande M 66.
?3 sakligaste bestyckningen å så väl land- som sjöfästningar, likväl fästat uppmärksamheten derå, att, sedan numera grofva refilude kanoner så allmänt inom arméer och flottor vunnit antagande, det jemväl blifvit nödvändigt alt förse fästningar med sistnämnda pjeser, på det man, när lokalen sådant tillåter, redan på de längre afslånden, der dessa pjeser egde en de slätborrade kanonerna vida öfvervägande träffsäkerhet, skulle komma i tillfälle att mäta sig med det fiendlliga artilleriet, 1 anledning häraf hade ock General-Fälttygmästaren hemställt , att, sedan genom anställda försöksskjutningar med refllade kanoner uf gröfre kalibrar, om nödvändigheten hvaraf General-Fälttygmästaren äfven gjort framställning, sådana resultat vunnits, att man med ledning af dessa försök blifvit öfvertygad rörande lämpligast© reffelsystom, konstruktion, in. m. för sådana artilleri-pjeser, ofvanberörda antal rafflade kanoner med tillhö:ande lavetter och släpor af jern jemte 2,000 st. projektiler, eller 100 st. för hvarje pjes, måtte anskaffas; varande kostnaden härför beräknad till den af Kongl. Maj:t nu äskade summa samt kanonerna afsedda så väl alt ingå uti fästningarne Waxholms och Carlstens nuvarande bestyckning, som äfven uti den bestyckning, hvilken för det snart färdigbyggda utanverket å Rindö invid Waxholm erfordrades.
Och skulle, enligt General-Fälltygmästarens förslag, Waxholm och Catrlsten hvardera erhålla 8 kanoner samt å befästningarna å Rindön uppställas 4 kanoner, för att användas å sådana ställen inom dessa fästen, der längre skotthåll erbjöde sig.
Redan vid förra riksdagen erkändes vigten och nödvändigheten deraf att äfven Svenska arméen tillägnade sig denna nya, i flera främmande arméer införda krigsmateriel.
Ständer beviljade ock det anslag, hvilket af Kongl.
Maj:t då äskades till anskaffande af refflade kanoner för 5:ne fallbatterier, och den erfarenhet, som sedan denna tid vunnits, har icke jäfvat omdömet om nämnda vapens förträfflighet.
— Utskottet har således vid pröfningen af Kongl. Majlis nu gjorda nådiga framställning funnit sig ega full anledning tillstyrka Rikets Ständer att äfven tillhandahålla Kongl. Majit medel för anskaffning af refflade fastningskanoner och det är endast i fråga om antalet pjeser, som nu borde inköpas och ställena för deras användande, som Utskottet icke i allo kunnat biträda Kongl.
Maj:ts nådiga förslag.
Det bar nemligen förekommit Utskottet, som skulle bestyckning af Carlstens fästning med kanoner af ofvannämnda beskaffenhet kunna utan olägenhet, åtminstone tills vidare, uppskjutas och således för nästa statsregleringspcriod endast behöfva anvisas hvad som erfordras till anskaffning af dylika kanoner för de mera vigliga befästningarne .id Waxholm och Rindö, hvilka, enligt Utskottets tanke, torde företrädesvis böra beslyckas.
Härigenom skulle antalet refflade kanoner, som nu böra anskaffas för fästningarna, kunna nedsättas till 12 och då kostnaden för hvarje kanon med tillbehör, enligt af vederbörande uppgjord beräkning, uppgår till 5,800 R:dr, till besparing för Statsverket, den begärda anslagssumman följaktligen minskas med 44,000 R:dr. 56 Stats-Utskottels Utlåtande JVf 66.
I öfverensstämmelse härmed får Utskottet alltså hemställa, att till anskaffning under nästkommande statsregleringsperiod af 12 stycken refflade gröfre kanoner samt lavetter med släpor af jern, äfvensom projektiler, måtte af Rikets Ständer beviljas ett extra anslag af 66,000 R:dr, att med en tredjedel årligen utgå. 28:o, För att, inom en icke alltför aflägsen framtid kunna af den härstädes sednast, eller år 1860, antagna gevärsmodell, i förening med redan anskaffade gevär af sednare modeller, bilda eli nytt upplag af tidsenliga och med utländska fullt jemförliga krigsgevär, någorlunda motsvarande arméens första behof i händelse af en påkommande mobilisering, hade, såsom i Statsråds-protokollet (pag. 57) meddelas, General Fälttygmästaren hemställt, att för de tre år, närm iste statsreglering komme att omfatta, en årlig tillverkning af 8,000 st. gevär måtto lå ega rum och nödiga medel dertill beredas efter beräkning af 37 R:dr 50 öre för hvarje gevär i tillverknings- och besigtnings-kostnad, hvarigenom Kronan vid 1867 års slut skulle ega 56,000 till krigsbruk fullt tjcnliga gevär af nyaste modeller; men Kongl. Majit har, med fästadt afseende å de många andra vi< tiga militära behof för hvilka Statens tillgångar tagas i anspråk, ansett nedsättning i det föreslagna be loppet kunna ske och tillverkningen inskränkas till 5,300 å 5,400 gevär hvarje år samt derföre begärt att Rikets Ständer mätte, till anskaffning af 16,000 rcfflade Infanterigevär af 1860 års modell, ä 57 R:dr 50 öre st., bevilja ett extra anslag af 600,000 R:dr, alt utgå med en tredjedel eller 200,000 R:dr årligen.
Då Utskottet anser det vara ett af försvarsverkets angelägnaste behof att arméen, så lort sådant möjligen ske kan, blifver försedd med ett tillräckligt förråd af dugliga vapen, men detta behof ännu icke är sä afhjelpt, att ju icke betydliga uppoffringar ytterligare torde erfordras för att bringa Kronans gevärsförråd i fullständigt skick, tillstyrker Utskottet, att, med bifall till Kongl. Majlis nådiga framställning, Rikets Ständer till anskaffande af nyssnämnda antal refflade inlänterigevär måtte anvisa en summa af 600,000 R:dr, att under nästkommande tre år utgå med en tredjedel årligen. 20:o.
Till anskaffande af 2,000 st. kavallerisablar af 1854 års modell, å 18 R:dr st., är vidare af Kongl. Majit äskadt ett anslag af 36,000
Ridr, att likaledes under 3 år med en tredjedel årligen utgå; och då af Statsråds-protokollet upplyst är, att uti Kronans förråd för närvarande endast finnas 1,567 st. brukbara kavallerisablar samt ali flera Kavalleri-regementen, åt hvilka Kronan till handahåller beväringspersedlar, inom några få år behöfva nya sådana vapen, finner, jemväl i betraktande deraf att med nu ifrågaslällda tillökning af detta förråd afses, Stats-Utskottets Utlåtande J\Q 66 37 att de rustande, när nya kavallerisablar af dem böra anskaffas, må emot ersättning kunna ur förrådet få sina behof fyllda, Utskottet skäligt tillstyrka, alt den äskade summan 36,000 R:dr af Rikets Ständer beviljas, att utgå på sätt Kongl. Maj:t föreslagit. 30:o. Hvad slutligen angår dels Kongl. Maj:ts nådiga framställning till Rikets Ständer, om anvisande af 73,000 R:dr för anskaffning af 2,000 refflade målskjutningsgevär till ersättande af dem, som, enligt Kongl. Maj:ts nådiga förslag, skulle från Kronans förråd ulleinnas till frivilliga skarpskytleföreningarne i riket, samt den tid, hvarunder äldre exercisgevär må från samma förråd till löreningarne kunna utlånas, dels de motioner, som utaf enskilde representanter inom Riks Stånden blifvit väckta, angående understöd åt nämnda skarpskytte-korpser får Utskottet anmäla, att Utskottet ansett sig böra dessa frågor till särskild behandling upplaga och att utlåtande i detta ämne ofördröjligen skall afgifvas.
Fortifikationsbehof. 31:o.
Till fortsättande af arbetena å Carlsborgs fästningsbyggnad beviljade Rikets sednast församlade Ständer en summa af 300,000 R:dr, att under åren 1861, 1862 och 1865 utgå med en tredjedel årligen.
Enligt hvad Chefen för Ingeniör korpsen, uti sitt den 11 Augusti förlidet år till Kongl. Moj:t afgifna, i Statsråds protokollet omförmälda betänkande och förslag, rörande fästningsbyggnaderna meddelat, uppgingo kostnaderna för dessa arbeten till betydligt högre belopp, än som påräknats, och såsom orsaker härtill uppgifvas dels kronoarbets-korpsens minskning, hvarigenom private arbetare måst anlitas, dels stigande pris å materialier och dagsverken.
Arbetet här hade emellertid fortfarande varit koncentreradt å slutvärnet, »hvilket i öfrigt så långt framskridit, att detsamma, med ett anslag af 130,000 R:dr årligen i 3:ne år, eller under instundande statsregleriugsperiod, ansetts blifva fullständigt färdigt och då äfven bombfritt hvälfdt, hvarförutom med denna summa ett stycke af framförliggande retranchement vore beräknadt alt kunna medhinnas.» Fästningen skulle då ega ett bombhitt logement för den garnisonsstyrka, som för fästningens försvar vore behöflig, eller för 4,300 man samt i nödfall för 6,000 man, med förvaringsrum för dess förnödenheter under en tid af 6 månader, jemte gallerier för öfver 100 kanoner, utom de pjeser, som kunna uppställas å tomens platformer.
För ernående af detta ändamål hade Chefen derföre hemställt, att ett anslag, förhöjdt till nyssnämnda belopp, måtte af Rikets Ständer äskas; men Kongl. Majit har, ehuru ett skyndsammare utförande af Carlsborgs sedan lång tid tillbaka påbörjade fästningsbyggnad vore öuskligt, funnit sig böra inskränka denna begäran dertill, att nu endast måtte anvisas enahanda summa, som för innevarande stats - 38 Stats-Utskottets Utlåtande M 66. regleringsperiod blifvit beviljad, eller 500,000 R:dr, att med en tredjedel utgå under hvartdera af åren 1864, 1865 och 1866.
Utskottet, som tagit kännedom om de detta ärende tillhörande handlingar och jemväl erhållit åtskilliga upplysningar från Chefen för Ingeniör-korpsen, har inhemtat att, med den af Kongl. Maj:t äskade summa, det s. k. slutvärnet kan till sitt yttre fullständigt uppföras, så att af hela byggnaden derefter endast återstår att fullborda en del af de bombfasta hvalfvén, jemte inredning af östra delen; och då, genom detta slutvärns uppförande på nämnda sätt, den stora fördel vinnes, att fästningen blir sluten mot landsidan samt erbjuder kasernutrymmc för en talrik garnison och sålunda inträder i första stadiet af försvarbarhet, får Utskottet tillstyrka, att det af Kongl.
Maj:t för detta ändamål äskade anslag, 300,000 R:dr, må af Rikets Ständer beviljas, att med en tredjedel årligen under nästkommande tre år utbetalas. 52:o.
Vid handläggning af denna fråga bar Utskottet erfarit, att åtskilliga arbeten ännu återstå, innan Carlsborgs fästningsbyggnad, enligt den antagna planen, kan anses vara till alla delar fullbordad samt att fulländningen af denna fästningsbyggnad, som till 1861 års slut kostat Staten 3,301,335 R:dr, ännu skulle erfordra ganska betydliga utgifter.
Då emellertid, enligt Utskottets tanke, angeläget är tillse att några vidare arbeten, vare sig inom eller utom fästningen, utöfver dem, som för slutvärnets fullbordan erfordras, icke företagas eller verkställas förr, än Rikets
Ständer erhållit noggrann kännedom såväl om beskaffenheten af de arbeten, hvilka nu anses blifva nödvändiga för att göra fästningen fullt färdig, som ock beträffande den kostnad sådant kan medföra, har Utskottet funnit sig böra hemställa, att Rikets Ständer i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit täcktes låta upprätta och för Rikets nästsammanträdande Ständer framlägga fullständiga detaljerade beräkningar ej mindre öfver hvad som vidare erfordras til) här ofvan omförmälda slutvärns fullständiga inredning och fulländning, än ock öfver alla öfriga behof för Carlsborgs fästningsbyggnads fullbordande. 33:o.
Till fortsättande af fästniugsbyggnadsarbetena vid Carlskrona, har Kongl. Majit äskat ett anslag för nästkommande 3 år af 150,000 Ridr, att utgå med en tredjedel under hvartdera af åren 1864, 1865 och 1866.
I afseende å dessa arbeten, för hvilkas fortsättning under innevarande stats— regleringsperiod, Rikets
Ständer vid sednaste riksdag anslogo en summa af 240,150 Ridr till lika fördelning under 3 år, inhemtas af Statsråds-protokollet samt de förslag och ritningar, hvilka varit för Utskottet tillgängliga, att med nu äskade anslag afses uppförandet af befästningar på Hästholmen, lill försvar af vestro inloppet till Carlskrona emellan nämnda ö och Almö; att berörda fastningsunläggning alltid Stats-Utskottets Utlåtande JW 66.
39 ingått uti den allmänna försvarsplanen för denna stad mot sjösidan, ehuru detta arbete någon tid mäst åsidosättas för det inre reddförsvaret; att, fastän försvaret härstädes hufvudsakligen måste grundas på en stängningslinie i sjelfva inloppet, befästning på denna punkt likväl vore nödvändig samt att förslaget härtill uppgjorts med hänseende till de förändringar, som artilleri- och sjövapnet sednast undergått och med beräkning att befästningarne skulle kunna motstå dess verkningar; att kostnaderna för nu ifrågakomna befästningsarbeten, utom hvad som erfordrades till försänkningar i sundet, enligt af Chefen för Ingeniör-korpsen framlagdt förslag, beräknats till 500,000, men att, med antagande att utförandet deraf kunde ske på 6, i stället för 3 år, Kongl.
Maj:t funnit nu ifrågaställa anslagssumma eller 150,000 R:dr vara för nästa statsreglering tillräcklig.
Vid pröfningen af detta ärende har hos Utskottet fråga uppstått, huruvida i närvarande tidpunkt, då det mer än någonsin torde vara svårt att afgöra, huru krigsmaterielen bör vara beskaffad, det må vara lämpligt anslå medel till ifrågavarande arbetsföretag.
I följd af de ständiga nya uppfinningarne i krigskonsten och de förändringar krigsmaterielen oupphörligt är underkastad, synes det vara nödigt iakttaga, att, åtminstone för den närmaste framtiden, endast sådana arbeten, om hvars ändamålsenlighet någon tvekan icke kan uppstå, bringas till verkställighet.
Visserligen inhemlas af det vid Kongl.
Maj:ts nådiga Proposition fogade Statsrådsprotokoll, att nu ifrågaställa fästningsanläggning ingår i den allmänna försvarsplanen för Carlskrona, men då, just med afseende å ofvanantydda förhållanden, förändring af denna plan lätteligen kan ifrågakomma, samt Utskottet derjemte vågar antaga, alt nämnda befästningsarbete, hvilket, efter hvad berörda protokoll vidare gifver vid handen, är beräknadt alt utföras under loppet af 6 år, icke är af den angelägna beskaffenhet, att ett uppskof dermed torde vara med någon våda eller synnerlig olägenhet förenadt, har, jemväl med afseende derå att ifrågavarande befästningsarbete icke är vidlyftigare, än att detsamma, om sådant oundgängligen erfordras, snart nog synes kunna utföras, Utskottet ansett sig böra för närvarande afstyrka beviljandet al det anslag Kongl.
Maj:t för detta ändamål äskat.
Härigenom har Utskottet äfven besvarat Herr M.
Brakels, uti mom.
13 af dennes hos Ridderskapet och Adeln väckta motion (JV2 20) gjorda hemställan att Rikets Ständer måtte bevilja ett årligt extra statsanslag af 200,000 R:dr till örlogshamneus i Carlskrona befästande. 34:o.
Topografiska korpsens arbeten.
I ändamål att befrämja Topografiska korpsens arbeten och för att påskynda utgifvandet af korpseris karta öfver Sverige, beviljade Rikets sednast församlade
Ständer en förhöjning uti det härtill förut anvisade anslag och bestämde detsamma 40 Stats-Ulskottets Utlåtande JW 66. under innevarande statsreglering till 50,000 R:dr oro året.
Enligt hvad korpsens Chef upplyst, hade ock, till följd af denna ökade tillgång på medel, arbetet med deo framgång kunnat bedrifvas. att sedan Rikets
Ständers sednaste sammanträde icke mindre än fjorton blad af denna karta blifvit utgifna i skalan löö*555:del, innefattande en yta af 540 qvadratmil.
I anledning häraf och på grund af Chefens anmälan om behofvet för korpsen af fortsatt statsbidrag till enahanda belopp som förut har Kongl. Majit föreslagit, att äfven för nästkommande 3 år 150,000 R:dr härtill måtte anvisas, att under åren 1861, 1865 och 1866 årligen utbetalas med 50,000 R:dr om året.