Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Afven hvad längd- och ytmätlen beträffar, kan, med hänsigt till praktisk användning, näg.d icke vara att anmärka emot den föreslagna enheten och dess decimala underafdelningar, såsom både till benämning och innehåll öfverensstämmande med nu belintliga förhållanden.
Vidkommande åter de i Akademiens sednaste förslag upptagna multiplame »ref» och »stäng», hvilka synbarligen ansetts böra i systemet ingå, egentligen för att kunna vid landtmäteri-förrättningar eller i allmänhet vid jordytors beräkning användas, men sorn för längd- och rymdmåtten äro föga behöflige, torde det nya förslaget i denna del kunna förfalla.
Den största praktiska svårigheten går man till mötes vid verkställighet af de föreslagna lörändringarne i afseende på rymdmåttet.
Visserligen är det 6 ; Kongl. Majtts Nåd.
Proposition, N:o 62. obestridligt att, då Vetenskaps-Akademien, i sitt sednaste förslag, så väl för detta mått, som för längd- och ytmåtten antagit foten till enhet, samt tum och linier till dennas underafdelningar, systemet vunnit i symetriskt hänseende och kan, från vetenskaplig synpunkt, anses följdriktigast genomfördt.
Men de omständigheter, att det för allt slags säd och en mängd andra handelsvaror af ålder brukliga tunnemåttet icke kunnat i det nya systemet ingå, — att intet af de rymdmått, hvilka Yetenskaps-Akademiens sednaste förslag upptager, jemnt motsvarar något af dem, som för närvarande i handeln begagnas, •—- och att de föreslagne rymdmåttens benämningar, ehuru för tekniska och i allmänhet vetenskapliga behof länge nyttjade och öfverallt kände, kunna synas för dagligt bruk i handel och vandel mera främmande, — torde, vid förslagets utförande, icke undgå att länge finnas stötande för folkets vanor och föreställningssätt.
De betänkligheter i afseende pä den praktiska utförbarheten, hvilka sålunda framstå, ehvad Yetenskaps-Akademiens förra eller dess sednare förslag för rymdmåttets indelning leonline att antagas, äro af den beskaffenhet, att de icke‘bort af Kongl.
Majit förbises; och de kunna skäligen föranleda upptagandet af den fråga, huruvida icke säkrast vore att ej pä en gäng föreskrifva decimal-systemets användning å alla slags mått, men att, med rymdmåttets uteslutande, för närvarande inskränka Författningen till längd- och ytmåtten, jemte vigten.
Vid betraktande deraf, att den Svenska tunnan, hvad rymden beträffar, icke är af normal beskaffenhet, utan för särskilda varor, och på skiljda orter jemväl för samma varuslag, begagnas af mångfaldigt olika kubik-innehåll, är det emellertid ostridigt, att en förbättrad lagstiftning äfven för landets rymdmått är af behof påkallad; och då. såsom Vetenskaps-Akademien åskådligen visat, omständigheterna icke lemna rum för den förhoppning, att tunnemättet någonsin kan med fördel i decimal-systemet inpassas, samt Rikets Ständer dels redan år 1830, yttrat sig anse nya benämningars antagande för de i systemet ingående förändrade qvantitets-bestämmelserna vara att föredraga framför bibehållandet af äldre namn för nya begrepp, dels ock i den underdåniga skrifvelsen af 1851 ånyo uttryckt sin öfvertygelse om nyttan att äfven för mått, mål och vigt införa ett enklare system, grund adt på de eini alin d c
In ing en .v konseqventa och vetenskapliga tillämpning, finner Kongl.
Majit icke heller, hvad rymdinåtts-indelningen angår, skäl förekomma till afvikelse från Vetenskaps-Akademiens sednast afgifna förslag.
Derest denna åsigt biträdes af Rikets Ständer, anser Kongl.
Majit, som, lika med bemälde Akademi, funnit den generiska benämningen »mått» vara för både längder, ytor och rymder tillämplig, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad Akademien föreslagit, följande grunder för en allmän Stadga om mått och vigt i Riket kunna antagas:
Kongl. Majus Nåd..
Proposition, N:o 62. 7 1.
Såsom enheter fastställas: för längdmaltet den nu gällande foten; för ytmåttet, qvadrat foten, eller qvadraten pä den nu gällande foten; för rymdmåttet, kubikfoten, eller kuben pä den nu gällande foten; för vig ten det nu gällande skålpundet (eller den sä kallade marken viktualievigt). 2.
Till yttersta efterrättelse i afseende pä grund-enhetcrnas, fotens och skålpundets, storlek, skola vara att tillgå en rikslikare för längdmåttet och en för vigten.
Angående dessa likares beskaffenhet, förvarande och begagnande, med hvad mera dertill hörer, meddelas genom den allmänna Stadgan erforderliga speciela föreskrifter, hufvudsakligen enliga med hvad Vetenskaps-Akademiens hosföljande förslag i § 2 innehåller. 3.
Indelningen af mått och vigt blifver följande: a) för Längdmåttet: 1 fot fördelas i 10 tum; 1 turn i 10 linier. b) för Ytmåttet: 1 qvadratfot fördelas i 100 qvadrattum; 1 qvadrattum i 100 qvadratlinier. c) för Rymdmåttet : 1 kubikfot (i de äldre förslagen s. k. »foting»): fördelas i 1000 kpbiktum (
Längden af en mil förblifver såsom hittills 36,000 fot och omfånget af ett tunnland jord 56,000 qvadratfot.
Till vägande på Apotheken af medikamenter efter läkares recepter må, till dess annorlunda förordnas, den nu brukliga incdicinalvigten fortfarande begagnas. « 4.
I handel, uppbörd eller leverering må icke begagnas mätstockar, målkärl eller vigtlödjor som ej äro vederbörligen justerade och med kronomärke försedde, samt påstämplade till deras innehåll jemte justerarens namn och årtalet då justering skett. 8 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, Av o 62. 5.
Mätstockar (hvartill äfven räknas mätskalor) må justeras och krönas, hållande 4, 1, 2 eller fleré fot.
För att lätta öfvergången till decimal-systemet, må på 2 fots eller det gamla alnmåttet, jemte den nya indelningen, tills vidare äfven utsättas den hittills gällande, i qvarter samt hela, halfva, i oell i verktum.
Målkärl för torra varor kunna vara af följande innehåll: 5, 3, 2 och 1 kubikfot; 5, 3, 2 och 1 kannor; 50, 30, 20 och 10 kubiktum.
Målkärl för väta eller flytande varor likaledes: i konisk form; 50, 30, 20, 10, 5, 3, 2 och 1 kubiktum i konisk eller cylindrisk form.
V/gtlödjor kunna hålla: 1 centner och de multipler deraf, som behofvet fordrar, 50, 30, 20, 10, 5, 3, 2 och 1 skålpund; 50, 30, 20, 10, 5, 3, 2 och 1 ort; 50, 30, 20, 10, 5, 3, 2 och 1 korn.
Af hvilka ämnen Mätstockar, Mälkärl och Yigtlödjor skola förfärdigas, och hvad för öfrigt i afseende på deras inrättande och stämpling iakttagas bör, föreskrifves i Stadgan enligt Vetenskaps-Akademiens förslag uti §§ 5—7. G. Då Förvarings- och Transportkär/, efter olika varors lämpligaste fördelning, erfordras af skiljaktigt innehåll, må, till nödig beqvämlighet i handel och rörelse, dylika kärl, sä vida de hafva mer än en kubikfots rymd och uppmätningen kan ske med erforderlig noggranhet, justeras och stämplas till sitt innehåll i kubikfot, kannor och jemna tiotal kubiktum, hvarvid de skola med justerarens namn förses; men kronomärke! må icke å sådana kärl anbringas och dessa ej heller såsom mälkärl nyttjas. ■ * 7.
De särskilda föreskrifter, som i Stadgan erfordras beträffande sättet för varors mätning och vägning, jemte kontrollen derå, blifva hufvudsakligen lika med hvad Vetenskaps-Akademiens förslag derom i §§ 9 och 10 innehåller. 8.
Beträffande öfverinseendet å mått och vigt i Riket, justerares förordnande och allmänna åliggandan, samt General-Landtmäterikontorets förpligtelse att under - 1 kubikfot eller 10 kannor 5, 3, 2 och 1 kannor Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, N:o 62. 9 undersöka och stämpla likare-mått och likare-vigter, af hvilka justerarne skola i tjenstens utöfning sig begagna, meddelas i stadgan erforderliga föreskrifter, — enliga lika med Vetenskaps-Akademiens förslag uti §§ 11—13. 9.
Hvar och en, som mått och vigt vid handel, uppbörd eller leverering nyttjar, vare ansvarig efter lag för deras riktighet om de icke äro behörigen justerade och krönta, i stad, inom året, och å landet, inom tvänne år, samt för öfrigt befinnas i fullkomligt skick; ersätte ock ali den skada, som genom försummelse i detta hänseende kan hafva timat; skolande ingen, sorn i handel och rörelse nyttjar mätt och vigter, kunna förvägra justerare, polis- eller kronobetjent, att i öppet magasin eller salubod jemnförelse och kontroll i berörda afseende när som helst anställa.
I sammanhang med en allmän Stadga om mått och vigt blifver nödigt att utfärda tvänne Special-Förordningar, den ene innefattande föreskrifter om hvad för verkställigheten af den nya Stadgan iakttagas bör, .den andre innehållande närmare instruktion jemte arfvodestaxa för justerare, till hvilken sednare Förordning Landtmäteri-Öfver-Direktören afgifvit underdånigt förslag, som, i afvaktan på beslut rörande hufvudförfattningen, hittills icke kunnat definitift handläggas.
Förordningen om hvad för verkställighet af den nya Stadgan bör iakttagas, utgöres så väl det i 1826 års Författnings-Samling intagna, som det af Vetenskaps-Akademien efter jemkningarne i hufvudbestämmelserna nu omarbetade förslag, till största delen af en afhandling, omständligen utvecklande anledningarne till reformen och de hufvudgrunder, hvarpå det nya Systemet är bygdt, jemte detsammas förhållande till det äldre och bägges inbördes sammanhang.
Hela denna afhandling, såsom mindre utgörande föremål för en förordning, torde lämpligast kunna särskildt genom trycket utgifvas och medelst öfverlemnande åt Församlingarnes Socknenämnder, befordras till allmänhetens närmare kännedom.
Med bifall till det väsendtliga af hvad Vetenskaps-Akademien i öfrigt rörande denna Förordning föreslagit, anser Kongl. Maj:t, i afseende på tiden för det nya Systemets bringande till verkställighet, kunna föreskrifvas: att mätstockar, målkärl och vigtlödjor af de slag och fördelningar, som i den nya Stadgan bestämmas, må, efter dennas utfärdande, när som helst förfärdigas, justeras och krönas; Bih. till R.
Prot. 1853 & 1854. 1 Sami. 1 Afd. 17 Uäft. 2 \ 10 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, N:o 62. att, intill 1862 års slut, kubiska målkärl af 1, £ inåltunna, men icke derunder, efter det gamla måttet må krönas, —- dock att äfven kanntalet bör vara inbrändt, nemligen å måltunnan 56 kannor, å halftunnan 28, å fjerdedelstunnan 14, samt å åttondedelstunnan 7 kannor; att deremot andra inålkärl, äfvensom vigter, efter 1858 års slut, icke må krönas, så framt de ej äro enligt den nya Stadgan inrättade, utan allenast förut befintlige omjusteras, der sådant erfordras; att detta skall gälla äfven mätstockar, försedde blott med den gamla indelningen, hvaremot mätstockar, inrättade efter både den gamla och den nya. få krönas intill 1862 års slut, efter hvilken tid ingen med den gamla indelningen försedd mätstock må krönas, om ock den nya tillika skulle vara derå anbragt; att under loppet af 6 år från den 1 Januari 1857 det må stå hvar oeh en enskild fritt att i sin handel och rörelse använda, efter eget godtfinnande, det hittills gällande eller det nya mått- och vigt-systeinet; att till Kronans förråder och magasiner, efter nya Stadgan inrättade mätstockar, målkärl och vigter, skola anskaffas före 1857 års utgång, så att Skattesäden för året 1858 bör inmätas med de nya målkärlen, äfvensom att utleverering på samma sätt verkställes, — dock att, om någon skattskyldig åstundar att sädens uppmätning kontrolleras med förut brukliga målkärl, sådant, utom hvad det afskaffade kappmåttet angår, icke må förvägras; att i Kronans räkenskaper för skatte- och uppbörds-året 1858 och fyra nästpåföljande år, äfvensom i debetsedlar för samma år, så väl gamla måttet och vigten, som de nya, skola särskildt utsättas; att, under samma tid, de årliga markegångstaxorna, äfvensom alla taxor och förordningar om debitering eller uppbörd i varor och effekter, samt afhandlingar mellan enskilde och Statens myndigheter, skola upptaga både gamla och nya måttet och vigten; Men att, från och med den 1 Januarii 1863, i Kronans räkenskaper och Förhandlingar endast det nya Systemet må användas, och att, vid nämnde tidpunkt, den nya Stadgan jemväl i öfrigt skall träda i full verkställighet.
För att desto säkrare bibringa allmänheten kännedom om det nya måttoch vigt-systemet, i händelse det varder antaget, anser Kongl. Maj:t en kort handledning med jemförelsetabell böra, genom Vetenskaps-Akademiens försorg, i nästkommande Almanacha införas.
Proposition, N:o 62. 11 Till Kongl. Vetenskaps-Akademien.
Sedan Kongl. Majit i nådig remiss af den 31 Oktober sistlidet år, befallt Akademien att, till följd af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 28 Augusti 1851, i hvad den angår Mått, Mål och Vigt, inkomma med underdånigt yttrande, har Kongl. Akademien behagat till oss remittera ärendet; och få vi med anledning häraf äran afgifva följande utlåtande, som, till följd af ämnets vidsträckta omfattning, hvilket fordrat vidlyftiga forskningar och beräkningar, vi icke varit i tillfälle att förr afgifva.
Rikets Ständer hafva uti omlörmälda underdåniga, i nåder remitterade skrifvelse anfört, dels att ett fullständigt förslag till decimal-räkningens användande i afseende å mått, mål och vigt redan för längre tid sedan blifvit af Kongl. Maj: t och Rikets Ständer antaget, fastän icke till verkställighet befordradt, dels att Kongl Majit och Rikets Ständer jemväl beslutit införande af ett nytt system i afseende å Rikets mynt, men att Kongl Majit sedermera, under 1847 och 1848 års Riksdag, i nåder föreslagit förändring i samma beslut, så att decimalräkningen skulle äfven i afseende å myntet tillämpas, samt att Rikets då församlade Ständer väl delat Kongl. Majits nådigst yttrade åsigt om samma räknesätts företräde i myntväsendet framför det deri redan antagna, men att skiljaktiga meningar om decimal-räkningens tillämpning uti detaljerne hindrat antagandet af Kongl. Majits i ämnet nådigst allåtna Proposition.
Då likväl de fördelar, som skulle uppkomma genom decimalsystemets införande i afseende å ej mindre mynt, än äfven mått, mål och vigt, vore i Rikets Ständers tanke af den mest betydande vigt, hade Ständerna i underdånighet anhållit, det Kongl. Majit mätte täckas låta utarbeta och vid nuvarande Riksdag Ständerne förelägga ett fullständigt förslag till ett enklare system härutinnan, grundadt på decimalindelningens konseqventa och vetenskapliga tillämpning.
Innan vi gå att i anledning häraf meddela vära åsigter uti den till Kongl. Akademien i Nåder remitterade delen af frågan, anse vi oss böra förut framlägga en kort öfversigt af de hufvudsakligaste åtgärder, som till befordrande af ifrågavarande ärende, blifvit vidtagna från och med år 1822, dä Kongl.
Akademien afgaf sitt första underdåniga utlåtande och förslag i ämnet, i hvilket utlåtande historiken för den föregående tiden finnes anförd.
Nämnda, på Nådig befallning afgifna, underdåniga förslag afsåg att införa decimal-systemet i afseende å mätt och vigt, med bibehållande likväl, så vidt möjligt, af de gamla måtten och vigtcrna och borttagande endast af dem, som kunde göra oreda, samt att sålunda reducera systemet till högsta grad af enkelhet och beqvämlighet.
Akademien medgaf visserligen det Fransyska 12 Kongl.
Proposition, N:o 62.
Metersystemets fullkomlighet, men vågade ej föreslå detsammas införande hos oss, i anseende till de dermed förknippade svårigheter:
Statens mått och vigter skulle komma att utgöras af följande: l:o För längdmåttet:
Foten, såsom enhet, skulle delas i 10 turn å 10 limér; 2:o
För rymdmåttet: a) För Flytande varor:
Kannan, såsom enhet, skulle delas i 100 tamming; b)
För torra varor: antingen skulle Tunnan, såsom enhet, delas i 100 mått, hvart och ett innehållande 63 kubiktum, eller heldre, om tunnan kunde undvaras, Fotingen (— 1 kubikfot), såsom enhet delas i 10 Kannor; varande i förra fallet torrvarumålet ett särkildt, med våtvarumålet icke sammanhängande mål, men i det sednare fallet tillhörande samma decimalsystem, som våtvarumålet; 3:o För Fig tan:
Marken, såsom enhet, (
Antagande den princip, att tvenne olika mått, mål och vigter icke borde få bära samma namn, hade Kongl. Akademien föreslagit, att Tackjerns-, Råkoppar-, Bergs-, Uppstads- och Stapelstads-skeppund, markpund och marker antingen, och helst, skulle alldeles försvinna, eller åtminstone få hvar och en sitt särskilda namn.
För att sammanbinda vigten med längdmåttet och sätta detta i Förening med ett oföränderligt naturmått, föreslogs att en undersökning borde föranstaltas, för att kunna bestämma i Svenska decimaltum längden af den pendel, som på någon bestämd Svensk orts latitud fullbordade hvarje enkel svängning på en sekund vid hafvets yta och i lufttomt rum, samt att vidare vigten af en i Svenskt mått bestämd kub vatten borde uträknas i decimalbråk af vigtens enhet.
Medelst dessa försök blefve då storlekdn af allt Svenskt mått och vigt en gång för alla bestämd.
Detta, år 1823, från trycket utkomna Underdåniga Betänkande innehöll fullständiga motiver
För nämnda deri afgifna förslag, hvilka det likväl skulle blifva för vidlyftigt att här närmare utveckla.
Vid 1823 års Riksdag täcktes Kongl. Majit äska Rikets Ständers medverkan för antagande af en allmän författning om mått, mål och vigt enligt decimal-systemet; och hemställde Ständerne, med bifall härtill, att Kongl. Majit mätte täckas låta utfärda så väl en ny författning i hufvudsaklig enlighet med Kongl. Akademiens förslag, — dock med tunnans uteslutande, — som ock, till införande i de små Almanachorna, jemförelsetabeller mellan de gamla och nya måtten och vigterna, äfvensom för öfrigt några underrättelser om decimalräkningen i allmänhet och dennas användning å det nya systemet.
På Nådig befallning lät Kongl. Akademien ock upprätta samt i 1825— 1827 årens Almanackor införa dylika tabeller.
Proposition, N:o 62. 13 Likaledes hade, på Nådig befallning, Akademien låtit föranstalta så väl uppmätning i Svenska decimaltum af sekundpendelns längd vid Stockholms Observatorii-latitud, och reducerad till hafvets yta samt till lufttomt rum, som bestämmande af vigten i Svenska skålpund af en kanna rent vatten vid 16f graders temperatur efter Celsii thermometer; hvilka försök utfördes år 1825 och finnas i Akademiens handlingar för samma år beskrifna.
Majit, som funnit godt att uppskjuta utfärdandet af författningarne angående det nya systemet för Rikets mått, mål och vigt, hade, på det allmänheten emellertid mätte blifva i tillfälle att erhålla en fullständig kännedom af detsamma i alla dess delar, i nåder bifallit, att de till ifrågavarande författningar i underdånighet uppgjorda förslag skulle af trycket utgifvas och på lämpligt sätt kringdelas; och utkömmo, år 1826, från trycket underdåniga förslag: l:o till Kongl. Maj:ts Allmänna Nådiga Stadga om Rikets mått, mål och vigt; och 2:o till Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning om hvad vid verkställigheten af den nya Stadgan om mått, mål och vigt iakttagas bör.
Uti nämnda förslag till Allmän Nådig Stadga äro ofvannämnda Kongl. Akademiens föreslagna mått- och vigts-enheter samt fördelningar, äfvensom det genom förbemälda experimenter erhållna samband mellan dessa enheter och naturmåtten, antagna såsom hufvudgrunder; dock är tunnan icke allsi systemet upptagen, hvaremot medicinalvigten, som i Akademiens förslag icke är omnämnd, är bibehållen, likväl endast till vägande af medikament efter läkares recepter.
Vidare äro föreslagna föreskrifter angående rikslikares samt andre likares förfärdigande och förvarande; angående måttstockars, målkärls och vigters förfärdigande, justering och kröning; om mätning och vägning och om förvaringskärl; om allmänna inseendet öfver mått, mål och vigt, samt slutligen angående justerares åliggande.
Förslaget till förordningen om verkställigheten innehåller, jemte motiverna för det nya systemet och förklaringar öfver dettas samband med det gamla, åtskilliga speciella stadganden, såsom att famnen skulle blifva oförändrad och likasom luttills 6 löt; att milen skulle bibehållas om 30,000 fot eller 18,000 alnar, samt att tunnlandet skulle bibehållas om 56,000 qvadratfot eller 14,000 qvädratalnar; hvarjemte slutligen föreslås föreskrifter rörande tiden för de öfverflödiga gamla måttens och vigternas försvinnande ur rörelsen.
Dessa tvänne underdåniga förslag, hvilka, så vidt Kongl.
Akademiens protokoll gifva vid handen, icke äro af Akademien upprättade, utan förmodas vara uppgjorda af framlidne Stats-Rådet och Commendören Grefve Wirsén, täcktes Kongl.
Majit vid slutet af år 1828 förelägga Rikets då församlade Ständer, hvilka på Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, tillstyrkte den nya stadgans utfär - 14 Kongl. Majus Nåd.
Proposition, N:o 62. dande till efterlefnad 10 år derefter, dock med åtskilliga smärre ändringar i detaljerna.
I anledning af Rikets Ständers förslag till sistomförmälda ändringar erhöll Kongl. Akademien, år 1830, nådig befallning att afgifva underdånigt betänkande deröfver.
Akademien, som nu fann nödigt, att, innan de då ifrågavarande nya författningar om mått, mål och vigt komme att utfärdas, förnyade bestämmanden af sekundpendel-längden, äfvensom af vattnets vigt, borde ske, lät omgöra dessa försök och äfven anskaffa en ny likare för längdmåttet samt en likare för rymdmåttet; varande den nye likaren för vigten, på Akademiens föranstaltande, färfärdigad redan år 1826.
Till följd af nyssnämnda experimentela undersökningar måste
Akademien dröja med sitt underdåniga utlåtande till år 1834, då detsamma, jemte de nya rikslikarne, till Kongl. Majit öfverlemnades.
Uti detta underdåniga utlåtande hade Kongl. Akademien föreslagit en ny redaktion af föreskrifterna rörande likarne, och derjemte dels vederlagt Rikets Ständers i allmänhet mindre väsendtliga anmärkningar vid ofvannämnda förslag, dels instämt i åtskilliga af dem.
De nya rikslikarne täcktes Kongl. Majit samma år till dess KammarKollegium öfverlemna; och synes af den dermed åtföljande Nådiga Skrifvelsen, att Högstdensamme täckts anbefalla utarbetandet af ett nytt förslag till redaktion af Stadga för Mått och Vigt, grundadt på Akademiens; och sannolikt hafva sedermera aflidne Herrar, Kammar-Rådet m. m. L. Cassel och Professoren m. m.
Friherre Jacob Berzelius erhållit nu nämnda uppdrag, enär de, på nådig befallning, år 1838 gemensamt afgifvit det underdåniga förslag till Kongl. Majits Allmänna Nådiga Stadga om Rikets mått, mål och vigt, hvilket, jemte Friherre Berzelii enskilda promemoria, finnes bland de af Kongl. Majit till Akademien i Nåder öfversända och af Akademien till oss remitterade handlingar.
Till detta sistnämnda förslag, som icke synes utgjort föremål för Rikets Ständers granskning, skola vi i det följande återkomma.
Vid 1840 och 1841 års
Riksdag anhöllo Rikets Ständer i underdånighet, att, till påskyndande af det nya systemets införande, Kongl.
Majit måtte täckas låta genom Akademien utarbeta en kort handledning till decimalräkningen, med jemförelsetabeller mellan de gamla och nya måtten och vigterna, samt anbefalla, att undervisning om det nya mått- och vigt-systemet skulle i folkskolorna införas från och med år 1842, och slutligen låta, sednast inom 10 år, utfärda en ny författning om mått, mål och vigt.
Vid 1844 och 1845 års Riksdag anhöllo Ständerne i underdånighet, att, då den handbok uti ifrågavarande ämnen, hvilken Kongl.
Akademien fått sig uppdraget låta utarbeta, blefve färdig, Kongl.
Majit täcktes anbefalla vederbörande att låta meddela undervisning i folkskolorna uti det nya, på decimal - Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, N:o 62- 15 räkning grundade systemet för mått, mål och yigt, samt att, så snart någon allmännare kännedom derom kunde anses vara spridd, Kongl. Maj:t täcktes låta utfärda Nådig Författning om det nya systemets antagande till efterlefnad från den tid, Kongl. Maj:t kunde finna lämplig.
År 1847 blef denna handbok från trycket utgifven under titel: »Räknelära, uppställd med hufvudsakligt afseende å tio-delningen i mått, mål och vigt.»
Under 1847 och 1848 års
Riksdag vidtogs ingen åtgärd i detta ärende, alldenstund Kongl. Maj:t i Nådig Proposition till Ständerne den 20 December 1847 angående särskilda jemkningar i det antagna myntsystemet, — innefattande förslag till decimalsystemets användande äfven i afseende å myntet, — tillkännagifvit
Sig vara sinnad att, inom en icke aflägsen tidpunkt, bringa det nya systemet för mått, mål och vigt i verkställighet.
Slutligen har, vid sista Riksdag, den underdåniga skrifvelse blifvit af Rikets Ständer afgifven, som utgör föremålet för sistomförmälda Nådiga Remiss, och som åtföljes af ofvannämnda underdåniga förslag af år 1826 och 1838 samt Öfver-Direktörens för Landtmäteriet till Herr Stats-Rådet och Chefen för Civil-departementet afgifna Betänkande af den 16 November 1852, jemte en Promemoria, innefattande förslag till ett decimalsystem i afseende å mått, mål och vigt.