Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I öfrigt ville det synas, sorn hinder icke mötte för antagande af denna princip, hvarigenom en fullkomlig enhet med nu varande allmänna lots- och båkinrättning vunnes.
Efter de uppgifter, som kunnat erhållas om fartygens antal å Wenern, samt deras ungefärliga lästetal, utgjorde de förra omkring 600, deraf 150 af 20 läster eller derutöfver, och 450 af tio läster ungefärligen hvartdera, alla 600 gemensamt beräknade att årligen göra från 6 till 15 å 18 resor fram och åter, eller hvad i lots-förordningen förstås med hel resa; och om det antoges, att hvardera af de 600 fartygen i medeltal göra 10 resor, skulle fyr- och båk-afgiften för de 150, enligt nu gällande tariff, inbringa omkring 1,875 riksdaler, och de 450 fartygen 937, eller tillsammans 2812 r:dr för året, en summa ungefärligen motsvarande nu uppgifna inJ komst af seglationsafgiften.
Om nu allmänna lots- och båkafgilter skulle kunna tillämpas för fartygen i Wenern, så vunnes, jemte andra fördelar, jemväl den, att upphörden och controllen hlefve ojemförligt lältare, än om seglations-afgiften skulle fortfarande bibehållas.
Förvaltningen ansåg således högligen önskligt, att det förra kunde till vägabringas, då uppbörden ock kunde verkställas på enahanda sätt, som för allmänna lots- och båkinrättningen är bestämdt; men bibehölles seglationsafgiften, så syntes i detta fall enklast för kronan att låta direktionen fortfara med uppbördens bedrifvande enligt den fastställda taxan och kronan en årlig bestämd summa, motsvarande den af direktionen uppgifna inkomsten af seglations-afgiften, hvilken antogs uppgå till något öfver 2000 r:dr om året, hvarigenom hela nu tillgängliga bidraget lill befrämjande af en krono-lots- och båkinrättning på ifrågavarande insjöar och Götha kanal skulle blifva 3,000 ndr, då alltså återstode 12,000 ndr för inrättningens tillvägabringande; och hade
Förvaltningen insändt förslag så väl till dessa medels användande som å den personal, hvilken för närvarande syntes böra tillsättas; men dä antalet af denna personal måste lämpas efter sig företeende omständigheter och en framdeles vunnen närmare kännedom om verkliga behofvet, kunde inträffa, att det nu föreslagna antalet personer, äfvensom kostnaden för distriktet, komme att minskas eller okas, och syntes alltså den nu i underdånighet föreslagna staten allenast böra antagas för de första åren och intilldess distrikt-chefen hinner förvärfva närmare erfarenhet om behofvet, 21 då lots-direklören blifver i tillfälle alt uppgifva utförligare och på fullt säkra grunder uppgjorda förslag i förevarande afseende».
I öfrigt upplyste Förvaltningen, atL den nu beräknade kostnaden för ett blifvande medlersta lots-clistrikt så betydligt skiljer sig, icke allenast från det förslag till sådan inrättning, dåvarande chefen för södra lots-distriktet, efter förrättad inspektions-resa, den 8 Januari 1834, ingaf, utan äfven från ett af lots-direktören afgifvet i samma ämne, under den 28 April berörde år, dertill igenfanns orsak, till en del deruti, att säkerhels-anstalterna för seglationen å Wenern, under de si-slförflutna 12 åren, ansenligt utvidgats, samt att flera såväl sjömärken som prickar tillkommit, och i öfrigt deraf, att under den pågående uppmätningen af Wenern, hvaröfver Kapiten-löjtnanten E.
IVarberg har öfverinseende!, denne officer varit i tillfälle att inhemta och meddela noggrannare och tillförlitligare kännedom om tillståndet och förhållandet, än hvad genom ofvanberörda korta inspektions-resa kunnat förvärfvas, hvadan ämnet blifvit mera fullständigt och i ett vidsträcktare omfång skarskådadt; varande dock troligen mycket öfrigt att deruti inhemta, hvilket knnde inverka på de nu i underdånighet föreslagna kostnadsbeloppen.
Slutligen och sedan Förvaltningen än närmare yttrat sig öfver grunderna för inrättandet af nu föreslagna lots-distrikl, samt hvad får til 1 v ägabringa nde deraf kunde vara att iagtlaga, anmälte Förvaltningen, att de angående denna fråga serskildt upprättade och nu insända förslag omfattade: a) organisation af en lots- och bålt-inrättning å de genom Götha kanal förenade insjöar, Wenern och Götha Eif; b) kostnaden för lots- och fyrpersonalens aflöning, fyrars, sjömärkens och prickars årliga underhåll samt andra förekommande utgifter inom det ifrågavarande lots-distriktet, och c) lots-stationer inom detsamma från Söderköping till Götheborg, omfattande Götha kanal-linien och sjön Wenern i hela dess omfång, med det antal lotsar, som anses motsvara behofvet.
Departements-chefen hemställde i underdånighet, om icke Kongl. Maj:t skulle täckas i nåder besluta, det en lots- och fyr-inrättning må, på statens bekostnad, organiseras å insjöarne i kanalleden från Götheborg till Mern, så snart tillgångarna det medgifva, men att de för samina inrättning föreslagna grunder icke må komma under nådig pröfning, förr, än i sammanhang med det af serskilde kommitterade utarbetade lots-reglemente. 22 Emedlertid och som medel till den föreslagna nya lots-inrättningen borde vara att tillgå, innan den sättes i verket, men det erforderliga beloppet icke på förhand kunde med säkerhet bestämmas, föreslog
Departements-chefen i underdånighet, det Kongl. Majit måtte läckas till Rikets
Ständer i ämnet aflåta nådig proposition om anvisandet för ifrågavarande föremål af ett årligt förslags-anslag af 4,000 r:dr b:ko; Och täcktes Kongl Majit, uppå Statsrådets öfrige ledamöters underdåniga tillstyrkan, med bifall till Departements-chefens sålunda i underdånighet afgifna förslag, besluta att genom aflåtande nådig proposition af Rikets nästsammanträdande
Ständer äska ett förslagsanslag af fyratusen riksdaler banko årligen, att användas för ifrågavarande nya lotsinrättning. 8:0 Ett, i fråga om
Sjöbeväringens befäl och vapenöfning skriftligen uppsatt, så lydande betänkande: ”1 sammanhang med redan afgifvet förslag, rörande förändrade grunder för beväringens utgörande och organiserande, får jag i underdånighet föreslå sättet för öfning och användande af den del af sjöbeväringen, som icke utgöres af egentligt sjöfolk eller den såkallade allmänna sjöbeväringen och hvilken del är afsedd alt, på sätt hittills egt rum, för landlbeväringen undergå vapenöfning till lands.’’ ”Om sjöbeväringen, såsom föreslaget är, afskiljes från landtbeväringen, kan den förra icke vapenöfvas i sammanhang med landtbeväringen under armeens befäl, utan måste denna öfning företagas antingen af flottans befäl, eller af det, som för detta ändamål serskildt varder afsedt.
Flottans marin-regemente exercerar nu Blekinge läns beväring till lands och denna beväring anses utgöra regementets tredje bataljon, för hvilken serskild bataljons-chef med lön på regementets stat finnes anställd.
Att 23 denna skyldighet för regementet icke allenast kan och måste fortfara, utan äfven kan utsträckas lill skyldigheten att derjemte vapenöfva andra läns sjöbeväring, anser jag gifvel; och frågan blifver således endast om det befäl, som skulle behöfvas för exercerande af den öfriga sjöbeväringen.
Om Eders Kongl. Maj;t i nåder finnér, att lif-bevärings regementet, Hallands infanteri-bataljon, Wermlands fält-jägare-regemente och en del af Jemtlands fält-jägare-regemenle kunna umbäras för Eders Kongl. Maj:ts armée och dess beväring, anser jag dessa corpsers befäl kunna användas för den öfriga allmänna sjöbeväringens vapenöfning,” ”Men för att fullständigt och ändamålsenligt kunna icke allenast öfva, utan äfven i behofvets stund använda den del af sjöbeväringen, som icke vore afsedd, såsom egentligt sjömanskap, utan mera såsom en, synnerligen på skärgårdsflottan, för landstigningar användbar trupp marin-soldater, fordras att ega en stamtrupp, med hvilken sjöbeväringen under tjensten, så oxn bord som i land, införlifvas, och denna slamlrupp utgöres i första rummet af marin-regementet; men enär lif-bevärings regementet och Hallands infanteri-bataljon icke ega någon ständig trupp samt Wermlandsoch Jemtlands fält-jägare-regementers manskap icke lärer ifrågakomma att användas såsom slamtrupp för den beväring, hvilken är afsedd att gagnas på flottan och vid ifrån densamma utgående krigsmanövrer till lands samt marin-regementet är otillräckligt, måste annan stamtrupp organiseras för fyllande af behofvet.
Denna stamtrupp anser jag böra tagas af det roterade båtsmanshållet.” J’För den händelse Eders Kongl. Majit skulle i nåder gilla denna åsigt, tillhör det mig att undersöka, huruvida några och, i sådant fall, hvilka hinder, som kunna uppstå för roterings-båtsmännens användande såsom stamtrupp för sjöbeväringen.
Dessa hinder kunna vara af tre slag, antingen i afseende på sättet lör båtsmanshållets användande eller dess beklädande, eller i afseende å flottans behof af arbetsmanskap.
Majlis höga rätt att uppfordra båtsmans-hållet när Eders Kongl. Maj;ls och kronans tjenst så fordrar, men att roteringen, enligt flera författningar, i fredstid vanligen icke uppfordras till årstjenst, oftare än hvart tredje år, deremellan den dock till handräckning, när helst behofvet så fordrar, kan uppkallas.
Den enda bestämda försäkran, rotehållarne fått, är alt, vid uppfordringar, tour, så väl emellan kompagnierna som inom dem, noga skall iakttagas, så att dea ena landsorten icke betungas mera än den andra.
Det andra Ilin - 24 diet, som möjligen skulle kunna uppslå, eller i afseende på beklädnaden, är af mera inflyta tile på förslagets antagande, så länge nuvarande beklädnadssätt fortfar, ty det är naturligt, att hvarje gång båtsmännen uppfordras, är det rotehållarnes skyldighet att bestå båtsmännen någon beklädnad och det blefve således en tunga för rotarne, om uppfordring till exercis skedde oftare, än den nu sker Lill handräckning; men som Eders Kongl. Maj:t i nåder gillat förslaget om båtsmansbeklädnadens öfvertagande af kronan, så och derest Rikets Ständer, med godkännande af samma förslag, anvisa dertill erforderligt anslag, förfaller äfven detta hinder, livi 1 ket i motsatt fall högst betydligt motverkade förslaget om bätsmanshållets användande såsom stamtrupp för sjöbeväringen och serskildta uppfordring för exercis.” ”Det tredje af de hinder, som möjligen kunna framställas, är det, huruvida den för flottans arbets-kraft påräknade personal af båtsmanshållet genom båtsmännens användande till stam för sjöbeväringen och denna stams exercerande såsom landttrupp, skulle komma att minskas; men detta hinder synes mig kunna häfvas derigenom, alt exercisen till en del lämpas efter och verkställes i sammanhang med uppfordriugarne.” ”Förutsatt således att dessa hinder, och möjligen flera af mindre betydenhet kunna häfvas, får jag i underdånighet föreslå, att såsom stamtrupp för allmänna sjöbeväringen må, under namn af marin-bataljoner, få påräknas följande antal manskap, nemligen; 1 Bataljon i Hernösand, innefattande såsom stam:
Irsta Norrlands Ira båtsmans-koinpagnie 141.
Irsta dro 2:a d:o 173. 2:dra d:o Ira dro 173. 487: 1 Bataljon i Stockholm: Irsta Södermanlands kompagnie 134.
Irsta Södra Roslags d:o . . . 125.
2:dra d;o dro 127.
Irsta Norra Roslags d:o . . , . 125.
2:dra dro dro 122. 633: 1 Batajlon i Westervik: 2:dra Södermanlands kompagnie . , 142.
Transport 142. 1,120. 25 Transport 142.
Östergöthlands koropagni 194.
Tjusts d:o 118.
Smålands d:o 121. 575: 3 Bataljoner i Carlskrona: med slam af nuvarande marin-regementet, utgörande . . . 800: 1 Bataljon i Halmstad: med stam af: Norra Hallands kompagnie 229.
Södra d:o 135. 364: 1 Bataljon i Götheborg: med stam af: Weslergöthlands kompagnie . . . . 87. l:sla Bohus d:o 289. 376; för 8 Bataljoner utgör stammen således 3,235. man, af hvilka 800 äro marin-soldater och 2,435 rolerings-båtsmän.
Det öfriga båtsmanshållet, utgörande: i Blekinge 1527 man i Södermöre 816 på Öland . 263 på Gottland 260 i Bohus län 188 och i Norrland 175 eller tillsammans 3,229 man, är påräknadt dels såsom artilleri-båtsmän, dels såsom sjöbesältningar på seglande flottan, i hvilken sednare egenskap dessa provinsers båtsmän äro mera användbara än det öfriga båtsmanshållet; varande artilleri-båtsmannens antal ... 1,104: och det för sjöbesättningar påräknade 2,125:
Summa 3,229 man. återstår nu att beräkna den styrka af beväringsmanskap, som hvarje bataillon skulle komma alt vapenöfva.
\:o 2 lili Kongl. Maj:ts Prog. 18-17, Höft. 1. 4 26 Till Hernösands
Bataljonen skulle komma alt lyda sjöbeväriugen från sjö-socknarne i Gef - leborgs län. ■i 172. hela Westernorrlands län 405. 577. till Stockholms Bataljonen:
Sjö-beväringen från kuslsocknarne.
Sjö-beväringen från kuslsocknarne i Södermanlands län 82.
Calmar län utom Södermöre 410. 668. till Carlskrona Bataljonerne: Sjö-beväringen från Södermöre härad af Calmar län 157. hela Blekinge län 451. samt östra kust-socknarne af Christianstads län 105. 713. till Halmstads Bataljonen: Sjö-beväringen från Malmöhus läns kustsocknar . • 330.
Vestra kustsocknarne af Christianstads län 61. kuslsocknarne i Hallands län 190.
En klass Sjöbeväring från förenämnde län och socknar utgör således 3,344. man, eller alla fem klasserna omkring 16,720 man.” ”Huruvida det vid Eders Kongl. Maj:ts Lif-bevärings-regemente, Hallands infanteri-bataillon samt Wermlands och Jemtlands fält-jägare-regeraenten, detta sednare lill så stor del, som till flottan kommer att afgå, nu 27 bestådda befäl är tillräckligt alt exercera de af båtsmän såsom stam bestående marin-bataljonerne med deras bevärings-styrka, torde nu i ordningen böra undersökas.”
Vid Lif-bevärings regementet finnas officerare med löner på stat . 30. vid Hallands Infanteri bataljon d:o . 7. vid Wermlands fält-jägare d:o . 30. och från Jemtlands regemente påräknas ett anlal af 18. tillsammans 85.
Med beräkning af en bataljons-chef, jemte 1 adjutant och regemenlsqvarlermäslare för hvarje bataljon, samt 3 officerare för omkring hvarje 250 man, skulle för alla bataljonerne, utom de i Carlskrona, hvilka hafva marin-regementels derstädes befäl, erfordras ett antal af 70 officerare, hvartill kommer inspektören och dess adjutant.
Då nu de ofvannämnde corpserna anses kunna lemna 85 officerare, uppstår följaktligen ett öfverskott i dessas numerär af 13; men den besparing, som härigenom uppkommer, erfordras för alt betäcka kostnaderne dels för komplettering af antalet utaf under-officerare, af hvilka inga finnas hvarken vid lif-beväringsregementet eller vid Hallands Infanteri-bataljon samt dels för aflönande af trumslagare.” ”Vidkommande nu sältet för vapenöfningens fullgörande, så håller jag i underdånighet före, att den, såsom förut sagdt är, och så vidt ske kan, bör lämpas efter båtsmännens uppfordring lill årstjenst; hvadan äfven vid uppfordringarne manskapet så tidigt bör uppbådas, att det före afmardien till stationen kan undergå 17 dagars vapenöfning, in- och utryckningsdagarne inberäknade.
Sjö-beväringens årliga öfningslid blifver lika lång med landt-beväringens.’’ ”Hvad slutligen beträffar kostnaden för dels befälets aflöning, dels vapenöfningarne, så skulle den komma att utgöras af följande belopp, att årligen utgå, nemligen: l:o
Aflöning till befälet med flere vid de marinbataljoner, hvilkas stam utgöres af båtsmän, skulle medföra en utgift af cirka 57,798 r:dr IG sk. banko.
Tillgång till denna summa skulle, på sätt vid regleringen af fjerde hufvud-titeln blifvit anmärkt, beredas genom öfverflyttning af elt motsvarande belopp af löneanslaget för armeen, i den mån befälet i de corpser inom armeen, som komma alt upplösas, antingen afginge eller anställdes vid marin-bataljonerne, och således vore icke beliöfligt alt af Ständerne härför äska något anslag, utan blott begära deras 28 bifall till användande för femte hufvudlitelns nu ifrågavarande behof af de tillgångar på 4:de hufvud-lileln, som på förenämnde sätt blifva disponiblar’ ”Vidare skulle erfordras: 2:o
Kostnaden för vapenöfning af sjö-bevärings-manskapet, enligt beräkning 38,213: 32. 3:o Kostnaden för samma manskaps beklädnad oell beväring under mötestiden d:o d:o 19,558: 44. 4:o Stammens vapenöfning d:o d:o ........ 8,471: 37. 5:o Gevärens underhåll 500: — Summa R:dr 66,744; 17. hvilken summa jag i underdånighet hemställer, alt Eders Kongl.
Majit af Rikets nästsammanträdande Ständer täcktes i nåder äska såsom tillökning i femte lmfvudtitelns anslag.” ”1 öfrigt torde det nådigst tillåtas mig alt anmärka, dels att matelialier till första uppsättningen af sjö-bevärings-manskapets beklädnad äro beräknade att utgå af bevärings-manskapets nuvarande reserv-förråd, samt att dylikt förråd således åter måste bildas, hvartill erfordras ett belopp af cirka 15,300 r:dr att tills vidare årligen utgå; dels att till arbetslöner för de första munderingarne, äfvensom till manskapets tält fordras ett belopp af 20,300 r:dr banko.” Kongl.
Maj:t behagade, uppå Stats-rådets öfrige ledamöters underdåniga tillstyrkan, med gillande af Departements-chefeus förslag, i nåder bifalla, alt, i sammanhang med frågan om statsverkets tillgångar och behof, må af Rikets nästsammanträdande Ständer äskas ett anslag af 66,744 riksdaler 17 sk. för Sjöbeväringens och dess stamtruppers exercis m. m. 14:o Härefter anförde Departements-chefen: ”Sedan Eders Kongl.
Maj:ts mig gifna nådiga befallning alt uppgöra underdånigt förslag till ett fullkomligare ordnande af försvarsverket till sjös blifvit fullgjord, genom i ämnet afgifvet underdånigt betänkande, får jag, till följd af Eders Kongl. Maj:ts tillika gifna nådiga föreskrift, i lika underdånighet afgifva utlåtande, i iråga om de kostnader, hvilka erfordras för sjöförsvarets ordnande efter den af mig föreslagna plan, dervid jag i un - 29 derdånighet åberopar, dels hvad jag såsom skäl för vissa corpsers tillökning 1 samma betänkande anfört, dels hvad jag här nedan, i afseende å kostnaden derför, bar nåden vidare anföra: l:o Alatros-corpsens tillökning med 180 man är, på anförda skäl, af mig i mitt of vanna mnde underdåniga betänkande föreslagen och denna tillökning i numerären fordrar följande förhöjning i anslaget: 90 matroser, å 10 sk. dagligen .... 6,483: 36. — 90 jungmän, ä 6 sk. d:o 4,106: 12. —•
180 man, beklädnad å 30 r:dr ....
5,400: — — d:o spanmål 540 tunnor ä 6 r;dr . 3,240: — — 2 kompagni-chefer, arfvode å 200 r:dr . 400: — — 4 korporaler, tillökning å 2 sk. dagligen . 60: 40.
~ Summa 19,690: 40. — men som tillgångarne för närvarande icke medgifva bela denna summas utgående, får jag i underdånighet föreslå, att corpsen lill en början endast må ökas med 90 man, för en kostnad af 9,845: 20. — 2:o Kanonier-corpsen, föreslagen till 200 man, hälften kanonierer och andra hälften under-canonierer, men nu bestående af 100 kanonierer och 50 under-kanonierer, erfordrar för ytterligare 50 under-kanonierer:
Aflöning å 8 sk. om dagen . . .
Beklädnad å 42 rdr Spanmål 150 tunnor ä 6 rdr . . . 5,104: 8. w — — . . 900: — — Summa 8,104: 8. — hvaraf jag, på samma grund, som i afseende på matros-corpsen uppgifvits, endast föreslår för närvarande upptagande af hälften, eller • . . • 4,052: 4. — 3:o Machinist-corpsen: 2 machinistofficerare, a i 50 rdr 1,500. > — 4:o
Anslaget för materielen till flottans underhåll och nybyggnad är visserli - ao gen icke tillräckligt för sitt ändamål, synnerligen efter farlygs-certernes förändring på af mig i underdånighet föreslaget sätt; men då det är att hoppas, att, genom nya dockbyggnadens snart inträffande fullbordan, en icke obetydlig besparing i fartygens underhålls-koslnad skall uppkomma, har jag icke ansett mig böra föreslå någon tillökning i den för detta ändamål nu an visade summa, uti hvilken inbegripas utgifterna för timmermans- och handtverks-statens samt bålsmännens aflöning, ersättningen för krono-arbets-karlarnes begagnande, beklädnads- och sängklädeskostnaden för allt flottans manskap, lastdragarefartens och sjukvårdens kostnad, behof vet af ved, ljus och skrifmaterialier för kaserner, skolor och embetsrum samt byggnaders och inrättningars underhåll m. m., utgörande en icke obetydlig del af anslaget. 5;o För båtsmansbekläclnadens öfvertagande af Eders Kongl. Majit och kronan, erfordras, enligt af Eders Kongl Majit beslutad serskild nådig proposition till Rikets Ständer 28,000 6-0 Lotsverket:
Majit ansett nödigt, att inflytande båk- och lotsmedel, hädanefter som bitti lis,oförryckt bibehållas såsom en tillgång för lots- och båk-inrättningen samt denna intrad bland stats-verkets inkomster upptages med förhöjd beräkning till 78,000 rd , i stället för vid sista stals-regleringen kalkulerade 73,000 rdr, ulföres här såsom tillökningi nu varandeanslag ....
5,000 7:o
För tillökning i lots-porsonalens aflöning, hvarom serskild nådig proposition är beslutad, erfordras, utom förstnämnde 31 5000 rdr, eli belopp af . 8:0
Till inrättande af e t nytt lotsdistrikt för kanalen och insjöarne erfordras, enligt beslutad serskild proposition, eLt förslagsanslag af saint slutligen, 9:o för Sjöbeväringsmanskapet, nemi.: a) för vapenöfningar ........ b) „ beklädnad och beväring .... 10,000: 4,000: 38,213: 32.-- 19,558: 44. _ c) d) „ stammens vapenöfning ..... 8,471: 36. „ gevärens underhåll 500: 66,744: 16 - utgör således
Den summa, hvarmed jag anser femte hufvud-titelns ordinarie anslag böra okas, Rdr 129,141: 40 — ”Med antagande af den princip, att inga andra än ständiga, hvarje år fortfarande, utgifter böra drabba den ordinarie slaten, samt att alla tillfälliga eller för öfvergående behof erforderliga böra blifva serskildt an visade, åligger det mig nu öfvergå lill denna sednare del af det behöfliga anslaget.” ”Enligt den uppgjorda planen för sjöförsvarets ordnande, erfordras för närvarande endast anslag för sex ångkorvetter och åtta ångbogserings farlyg, hvilkas sammanlagda kostnad gör 2,590,500: — — '^Vidare erfordras: till bomb-kanoner och projektiler, enligt förslag .
. till nya dockans i Carlskrona fullbordan till smedjans i Carlskrona utvidgande samt till en ny styckekran, äfvensom bomstängsel i Stockholm .
. lill nya gevärs anskaffande och gamlas förändring till slagkrulsantändning till anskaffande af ett slenkolsförråd af circa 13,000 tunnor 20,000 till reserv-beklädnads-förrådets för beväringen förökande 45,000 till arbetslöner för bevärings-beklädnader samt tält . 20,300 33,700; 88,560: 52,400: 30,000:
Den summa, som för tillfälliga behof i främsta 1 rummet erfordras, utgör således ........ 2,880,460; — 32 ”Då emedlertid tillgångarne icke medgifva hela denna summas utgående och mekaniska verkstaden icke eller torde medhinna förfärdigande af de för ångfartygen erforderliga machiner, inskränker jag mig alt i underdånighet hemställa, det Eders Kongl. Majit af Rikets näslsammanträdande
Ständer läcktes i nåder begära, utgående på tre år:” ”för nybyggnad af en ång-korvett om 300 hästars kraft 293,000: — — dito af 2 ångbogseringsfartyg af 100 hästars kraft . 261,000: — — för bombkanoner och projectiler , 33,700: — — „ nya dockans fullbordan 88,560: — — „ gevär 30,000: „ stenkol . . 10,000: — — „ reserv-beklädnad för beväringen 45,000: — — samt till utgående på en gång: till arbetslöner och tält för beväringen 20,300: — —■ Summa 781,560: — — Uppå Stats-rådets öfrige ledamöters underdåniga tillstyrkan, fann Kongl. Majit godt i nåder gilla, hvad
Departementschefen pä ofvanberörde sätt föreslagit och hemställt, såsom följd hvaraf, uti Kongl. Mgjits nådiga proposition till Rikets nästsammanträdande
Ständer om stats-verkets tillstånd och behof skulle äskas de uppgifne anslagssummorna, utgörande för ständiga behof, utöfver nuvarande anslag 129,141 rdr 40 sk., och för tillfälliga behof 781,560 rdr; om hvilket allt utdrag af protokollet skulle Finance-departementet meddelas.
STOCKHOLM, ELMÉN & GRANBERGS TRYCKERI. 1847* 1 Utdrag af Protokollet öfver Civil-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Statsrådet på Stockholms Slott den 23 September 1847. Närvarande:, Hans Excellens, Justitie-Sfatsministern Herr Grefve Posse, Hans Excellens, Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Friherre Ihre, Statsråden:
Fåhreeus, Friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Pegron, Silfverstolpe, Warn, Friherre Gyll engran al och Faxe. Sedan — —•
Maj:t i Nåder tillåtit, att frågan om Bergs- och Kommers-Kollegiernas reorganisation, hvarom förberedande öfverläggningar inför Kongl.
Maj:t i Statsrådet förut egt rum, nu finge till slutligt afgörande företagas, afgaf Departements-chefen, Statsrådet Fåhreeus, följande underdåniga anförande: