Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vilja Riksens Ständer heldre än att tillsätta flera Utskott, remittera sådana mål, som till visst Utskott icke höra, antingen tili Besvärs- och Oeconomie - Utskottet, eller till något af'de 'öfriga förut tillsatta Utskott, vare samma Utskott pligtigt, att i med dess utlåtande , i enlighet med erhållen remiss, inkomma; och bestämma, sjelfva ämnets beskaffenhet efter Grundlagen, men icke den hvarje särskildt Utskott i allmänhet uppdragna befattning , huruledes ett mål , i enlighet med Riksens Ständers deröfver tillhöriga beslutande rätt, bör afgöras. 5&.§. Den g .Augusti 56. §.
Intet ärende må nedläggas, utan Ståndens uttryckliga beslut.
Ej eller må, med undantag af Grundlagsfrågor, nya ämnen af Riksdagsmän väckas, sedan En månad från Riksdagens början, enligt 27. §.
, till ända lupit, så vida icke sådana frågor af redan fattade beslut eller redan upptagna ärenden eller under Riksdagen inträffande händelser omedelbarligen föranledas, 57. §, De Allmänna Beslut, sorn ett Stånd fattar, äfven sorn hvad ett särskildt Stand i egenskap af Riks-Stånd beslutit och annats rätt röra kan, meddelas de öfriga Stånden genom Utdrag af Protocollet.
Vill Ledamot , sorn ej i Ståndets fattade Beslut instämt, sila särskilta tanka hos de öfriga Ståtiden anmäla, stånds det honom fritt, genom särskildt Memorial' eller Di ctamen till Protocollet, hvilket må Ståndets Beslut åtfölja.
Lag samma vare, då någon Remiss går från Riks-Stånd till Utskott, eller utlåtande från Utskott till Riks - Stand ; kunnandes dock ej i något fall utlåtande eller beslut genqm enskild Ledamots eller Minoritetens Protest eller Reseirvatibn’ uppehållas.
Af ProtooolIs-Utdragen böra alltid Fyra Exemplar Utskrifvas, af hvilka de Trenne afgå till Med,- Stånden, för att derstädes- qvarblifva , och det Fjerde eller så kallad Löpare, kringsändes, påtecknas i hvarje Stånd af Secreteraren, samt stad. nar slutligen hos Ridderskapet' och Adeln, för att i dess Archiv förvaras.
Dessutom bor, när Den g
Augusti när målet något Utskott angår , Ett Exemplar det samma äfven meddelas.
Stånden må jemväl i de fall, dem lämpligast synas, genom utskickade Deputationer, sina Beslut hvaran* dra tillkännagifva ; dock bör Prötocolls-Utdraget derom, eller, i händelse sakens vigt fordrar en sådan skyndsamhet, att det ej rhedhinnes, en af Ståndets Secreterare behörigen påtecknad afskrift af den Proposition , Sorn beslutet grundadt, alltid tillika åtfölja, och' af Ordföranden för Deputationen i de andra Stånden högt uppläsas. f>3- §•
Till följe af Begerings - Formens g6. §. skola Riksens Ständer vid hvarje Riksdag förordna en för Lagkunskap och utmärkt redlighet känd man , att såsom deras Ombud hafva tillsyn öfver Lagarnas efterlefnad af Domare och Embetsman, samt att inför den Riks* Rätt, som i bemälte Grundlags 102. §. tilldess inrättning och göromål beskrifves, eller vid andra vederbörliga Domstolar' i lagaordnirig tilltala dem som i sina Embetens utöfning, af Väld,mannamån eiler annan orsak, anses hafva ti sigon olaglighet begått, elfer underlåtit att sina Embets-pligter behörigen fullgöra.
Denna-Rik* sens Ständers Justinaa - Ombudsman, hvars rättigheter och åligganden ytterligare så väl 1 Regerings-Formens 99 , 100, 101. och Joa §. §. sorn genom särskild Instruction, utstakas, väljes af Riksens Ständer , genom Tolf af hvarjfe Stand särskildt f«ir tillfället nämnde ERctorer, hvilka Dan g' Augusti hvilka tilt detta vals förrättande sammanträde samina dag dä de af Stånden blifvit utsedde, och skiljes ej åt förr än valet fulländad t är.
Med iakttagande af hvad 6g. §.
Regerings-Forinen om lika rösters förekommande stadgar, skola dessa Electorer Samfäldt, och icke efter Stånd, först medelst slutna' Sedlar, livar för sig uppgifva den man, sorn de anse' höra komma under omröstning.
Falla dervid rösterna till mer än hälften af de röstande Electorernas antal på en man, vare lian behörigen vald.
Aro åter rösterna sa delade imellan flera, att en sådan full pluralitet för någon icke äger rum, ailställeS nv votering med slutna Sedlar, till antagande af den, som de flesta rösterna erhållit, eller, orri han icke, antages, af den, som näst efter honom utaf, dé flesta Electorer blifvit kallad o. s. v. Inträffar den händelsen, att Två eller flera personer, öfver hvilka särskildt röstas bör , undfått lika röster , företages först votering om den ordning, hvaruti de till omrösi ning må framställas.
Skulle, sedan alla omröstningarna sålunda för sig gått, likväl ingen person hafva erhållit den här föreslcrifna Pluralitet, anställes ny omröstning öfver alla dem, som vid första voteringen blifvit satte i fråga; skolandes den, som erhåller de flesta rösterna, utan afseende på rösternas antal, anses behörigen vald.
Enär någon af de i denna ordning under omröstning ställ-, da, blifvit af Elec.torernas pluralitet' antagen, upphöre Valförfättningen, neli varde lian af Rik - Den 9 Augusti Bitsens Ständer till Embetet förordnad.
Den, åt hvilken detta .Embete blifvit anfdrtrodt, kari, vid följande Riksdagar, i den nu föreskrifna ordnittgeri dertill åter väljas. Justitise-Qrnbuds-? i nan nen njut® till godo så väl under, sam imellän Riksdagarna’;, samma säkerhet för sin person och T je ns l - bo far t n i ng, som genom lil. §. af 'Beger ings-Formeii för Riksdagsmän i allmänhet stadgadt är, och anses under sin tjenstetid och intill dess han fran Embetet skiljes, eller till utöfningen af sin förut innehafda, bestallning återträdcr, i alla afseenden lika med Konungens Justitias-Carjceller.
Electorerne böra. vid samma tillfälle, då Justitire-Ombudsrnannen. utses och på enahanda sätt, välja en man af de egenskaper, sorn lids denna Embetsman erfordras , för att honom efterträda , i fall han innan nästföljande Riksdag skulle med döden afgå. 64. §.
Vid hvarje Riksdag skola Riksens Ständer i deras särskildta Plena genom allmän omröstning välja Tolf Ledamöter af _ hvartdera Ståndet, till en Nämnd, sorn äge att dorna, huruvida Högsta Domstolens samtelige Ledamöter gjort sig furtjente, att i deras vigtiga kall bibehållas, eiler om visse af dem, utan bevisligen begångne fel och brott , hvarom Regerings-Formens 102- §. handlar, likväl kunde anses böra ifrån utöfningen af Konungens Domsrätt skiljas.
Denna Nämnd träde, samma dag den blifvit vald, tillsamman. X den ordning Regerings-Formens 69. och 97.' §. §. föreskrift: 'i va, 464 Deri 9 Augusti va, röste samteliga Ledamöterna raan för marij oell icke Ståndsvis, med slutna Sedlar, öfver den frågan: ”Skall omröstning anställas till u* ”teslutande af någon bland Högsta Domstolens ”samteliga Ledamöter?”
Besvaras denna fråga enhälligt eller af de flesta rösterna med Nej, blifve då Högsta Domstolens Sarntelige Ledamöter bibehållne.
Besvaras den åter med Ja, så uppgöre hvar oell en af Nämnden en sluten Lista på dem af Högsta Domstolens Leda* tnöter, flera eller färre, söm lian anser böra endtledigaS. -Dt? irenne bland dessa , sorn då fått det största antal af röster emot sig , ställas derpå hvar efter alman under ny omröstning , hvarvid tvä tredjedelar af rösterna fordras emot den eller dem, som skola anses vara från Riksens Ständers förtroende uteslutne; och gånge derefter , sorn i Reger i ngs-For mens 103.
§. vidare föreskrifves.
Tryckfrihets Lagern 5, §* 1.
Lagligheten af Böckers och skrifters innehåll skall hädanefter alltid pröfvas af en Jury eller Nämnd, bestående af Nio personer, hvilka utan arfvode eller kostnadsersättning för denna befattning, sammanträda vid den Domstol, der brott emot denna Lag åtalas , och dei', genom förhör med Parterna , åklagarens afgifvande slutpåstående och den åtalades infordrade Förklaring , fansakningen fullbordas bör. 5.
Ilen g Augusti 465 2.
'Derefter äga'Parterna välja hvar sina Pyra och Domstolen Fern, tillsammans Tretton, i Staden eller Orten derintill, nära boende, för Medborg!ig dygd val leanda personer , trf hvilka, sedan de efter Pag blifvit af
Domstolen ojäfviga förklarade, en ibland de af veder pär t en och en ibland de af
Domstolen nämnda personer, bör af hvardera Parten utan anförda skäl uteslutas. 3. Morn.
Sedan Nämndens antal salunda blifvit nedsatt till Nio Ledamöter , skola de af Domstolen, så snart sig göra låter, till utsättande dag sammankallas, då de inför
Domstolen skola aflägga en så lydande Ed: ”Allsvåldig©"Gud!
Du skådar mitt hjerta; ”för ditt allseende öga är intet uppsåt föidoldt; ”vare din godhet och förbarmande
Nåd mig ”evigt tillsluten, om jag döljer min öfvertygelse i detta mål.” ”Jag N. N. svär derföre vid Gud och hans ”heliga.
Evangelium, att efter mitt bästa för”stånd och samvete, utlåtande i denria sak af”gifva ; och att det, sorn. under öfverläggnin;, gen yttras, skall af mig i obrottslig tystnad ”hållas.” 4.
Jemte en. kort och noga bestämd skriftlig sammanfattning af målets- beskaffenhet och 6:te Bideu N:o 59. 60. 4 6 G Den 9 Augusti och skifck , brit Domaren då för Nämnden framställa deritia fråga :
Ar skriften brottslig efter det Lågens rum > åklagaren åberopat ? och må Nämnden, sedan Domstolens Ordförande och Ledamöter afträdt, icke åtskiljas, innan mindst två tredjedelar, genom med slutna Sedlar anställd omröstning, förenat sig att med Nej eller Ja besvara den af Domaren framställda fråga, huruvida den anklagade är brottslig eller ej, 5.
I anledning deraf skall, efter inhämtad underrättelse om Nämndens åtgärd, Domstolen ofördröjligen för Parterna afkunna Utslag, med tillägg, antingen af den bestraffning, hvartill den brottslige sig skyldig gjort , eller af den upprättelse, hvartill den oskyldigt anklagade kan berättigad anses. 8.
Sedan Nämndens utlåtande således blifvit inhämtadt; pröfve och afgöre
Domaren saken , och underställe sitt Utslag HofRättens pröfning, på sätt 25.
Cap. 5. §. R.
B. bjuder ; men i alla fall skola Handlingarne uti Tryckfrihets-mål underställningsvis af Under-Rätten till Hof-Rätten insändas.
Alla hitintills på bordet hvilande Förslag -till ändringar i Grundlagarna, med undantag af dessa, som nu blifvit afgjorda och såsom Den 9 Augusti 467 gällande Grundlag fastställda, äro således för* kastade, peli kan, utan ny i laga ordning föregången beredning, ingen fråga om deras upptagande till afgörande ytterligare uppstå. 3- §• i ) i.
Med anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition af den 12 April och 19 sistlidne Juli om de nya Constitutionela förhållanden, som genom föreningen mellan Sverigé och No. lige uppkommit, håfve vi, med tillämpning af den grundsats, att denna förening, ej af vapnen, men af den fria öfvertygelsen, tillvägabragt, hädanefter endast bör och skall hvila på ett inbördes erkännande af Svenska och Norrska Folkens lagliga rättigheter till stöd för desas gemensamma Thron, med Norriges Rikes Representanter öfverenskomma, att, uti en särskild , från båda Rikenas Grundlagar afsöndrad Riks-Act, innefatta och bekräfta vilkoret! för den Constitutionela föreningen mellan Sverige och Norige, alldeles, som våra, i detta afseende till Kongl. Maj:t aflåtne underdåniga skrifvelser af den ib Maj, 22 Juni och 23 Juli närmare bestämma; oell håfve vi, under den 6:te i denna månad, derå erhållit Kongl. Majit?
Nådiga Sanction och stadfästelse.
Afven håfve vi, med afseende nå de frågors natur, som angå Föreningen mellan Sverige och Norrige, beskvHt, att de,- både nu och fram - 463 JDen 9 Augusti framdeles kunna vid samma- Riksdag, då de väckas, till afgörande förekomma, utan att till pasta Riksdag behöfva hänskjutas." ’ 4- §•
Vid Reglering af Riks-Statens Utgifter, enligt de förändringar, som vid denna Riksdag •blifvit beslutne, håfve vi funnit, under livart je af Hufvud-Titlarna, följande summor komma att utgå:
Första Hufvud-Titidn: , , Innehållande Kongl. Hofdell Slotts-Staterna, upptager en summa af R:d 6x8»' 53: 31 ■— Tillökningen utöfver den. förra Anslags - summan till denna Hufvud-Titul, till ett belopp af 4.3,171: 1 q., består i förökade Stats-summor åt Deras Kongl. Majesfäter, Hans Kongl. Höghet Arfprinsen Oscak , och den Kongl.
Irinsessan, samt några Ane slag till Löne - förbättringar 'och åtskilliga oeconomiska hellof vid Slotts- och Stall-StaJen. hvaremot en betydlig: till-’ gang Den g
Augusti gang vunnits i de indragna Anslagen efter Högstsalig Hennes Maj:t Enke - Drottningen Sophia Magdalena.
Andra TIufvud-Tituln:
Innehållande Cåvil- och Xands-Staterna - : 748:353:
Den förhöjning af 181,607 R:d 15 sk 2 r., som denna Huf4, yudtitul undergått, har uppstätt genom åtskilliga nya Eone Anslag, inflyttningar ifrån.
Allmänna Indragnings - Staten, och den Löne-förhöjning, som särskildt för PenningeXontagande Embetsman blifvit beviljad.
Tredje Hufvud-Tituln:
Innehållande MilitaireStaterna tili Lands och Sjöss 2,536, 278: i Tillökningen, utgörande 241,005 R:d 10. r., har uppkommit genom anslag till Löne-förbättring för Arméens ■ ~ : 8 f - 4.69 51 47» De n g Augusti penninge-Iöntagande Embetsmän.
Fjerde Hufviid-Tituln .■ Innefattande Clericie- och.
Läro- Verken R:d 6,793 : 29. 6.
Fdrmindskningen pä denna H ufvud - Titul, utgörande 170 R:d, har uppkommit derigenom, att de på Stat der uppförde odisponerade medel, derifrån blifvit uteslutne.
Femte Hufvud-Tituln:
Innefattande
Staten för de Fria Konsterna - - 11,870: 24- Tillökningen på denna Hufvud-Titul af i,4 17 R;d 24 sk. har uppkommit genom furökadt Anslag till de Fria Konsternas Academie, samt .Lön for en Secreterare vid Kongl. Maj:ts Museum.
Sjette Hufvud-Tituln:
Tnnefattande
Anslagen till milda Stiftelser *6,743: *7. 5, Till - lien g Augusti 47i Tillökningen pa denna Huf■yud-Titul, utgörande 7,440 R:d 2 2 sk. 11 r., har uppkommit genom Anslag till Carlius, Spinnhus, Fattigvård na. m. Sjunde Hufvud-Tituln: öres oförändrad som förut - - 1 •t Åttonde Hufvud-Tituln; Innefattande Staten för Allmänna och Exttra Utgifter Tillökningen på denna Hufvud TUul, utgörande 35,471 R:d 38 sk. , har uppkommit genom förhöjning i Anslagen till Ved och Ljus för Fästnings- och G arnilon s-Orterna, tili Städernas.
Källare-friheter, till Spinnhusen i Landsorterna, till Byggnader och Reparationer å Kongl. Slottet samt Kronans publique
Hus i Stockholm och Lands - Orterna. 30.59°' 484,6*7: a. Nion "472 Deri g Augusti Nionde Hufvud-Ti luiru
Kommer att ifrån nästkommande ärs börj an upptagas till en bestämd summa af 100,000 —- Allmänna IndragningsStaten har, vid den nu gjorda Stats-Keglering, befunnits böra upptagas till 2 71 > 6 5 9: 33- 6.
Da Statens totala UtgiftsSumma, enligt den salunda upprättade Stats-Regleringen, kommer att utgöra - 4,824,769: 41- samt derifrån afdragas StatsVerkets, efter nu fastställd beräknings - grund .sammanräknade Ordinarie inkomster, till et t belopp af i ,68 7,420:26.7.
De under Titel, Bevillning, Statsverket tillägnade inkomster af Tull-, Post-, ChartaeSigillatseoch H usbehofsBränvins - Tr. l\;d 1,687,420: 26. 7. 4,824,769: 41.
Den 9 Augusti 473 Tr. R:d 1,687,420: 26.
7. brännirrgs inedel i,717>349: *4- 5- Uppkommer en Stats-brist af Tilen då deraf afdrages den så kallade Landtulls - ersättningen - 120,000: -— ___ Och Rränvlns Consumtiuns afgiften - 150,000: — — hvilka, ehuru fördelade på den Allmänna Bevillningeri, likväl särskUdtkomma attStatsVerket tillflyta, kommer den brist, som genom allmän Bevillning skall för"
Stats-Verkets räkning fyllas, att utgöra - - - - - - Sedan genom Hans Kongl. Maj:ts vår Aller nådigt; te Konungs och Hans Kongl. Höghet Kronprinsens Nåxliga omsorger, Riksgälds - Contoirets behof af llente-Fond för den Utrikes skulden upphört, utgör, efter uppgjordt öfverslag •af dess tillgångar och behof, den summa, som af dep all - 4,824,769:- 41. •3,404,769: 4is J , 42O.OÖO : 270 ,000:' 1, t 50,000: män - 474 Den g Augusti manna Bevillningen till det samma inåste disponeras 450,000:
— När härtill lägges hvad, enligt Statens ingångna förbindelser, till Banken än vidare bör inbetalas, nemligen Renta och Capital-afbetalning för Bankens vid Riksdagen åren i8oy och 1810 till Statsverket gjorda försträckningar - - 730,000 , samt för den år 1811 lyftade mindre Creditivsum man - 30,000; -- — 750,000: — utgör hela den summa, sorn under namn af Allmän Bevillning kommer att utgå, ett belopp af - - 2,350,000 — eller, till följe af den genom flans Kongl Majus och Hans Kongl Höghet Kronprinsens
Nådiga försorg liquiderade utländska skulden, och den deri grundade besparing af ur Landet gående Rentor, en formindskuing i den vid ista års Riksdag till utgörande genom Allman.
Bevillning fastställda Summa, af 300,000 B:d.
Denna Summa, stor Två Millioner Trehundrade Lemtio Tusende Riksdaler Specie, kommer således - Den g Augusti 475 lédes såsom allmän Bevillning, enligt den af Oss särskildt beslutna, och till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemnade Eevillnings-Förordning, att, intill nästa Riksdag, årligen utgå.
Beträffande så väl de , genom närvarande reglering, i förra Staterna uppkomna förändringar, som livad i öfrigt härvid blifvit iaktiaget, och i underdånighet anmäldt, åberope Vi Oss de särskilta underdåniga skrifvelser rörande de omständigheter af Stats-Regleringen, hvarom Vi, enligt Vår i Grundeligen försäkrade Beskattnings-rätt, ägt att besluta, såsom vore de i detta Riksdags-Beslut intagne. 5- §•
Då vi insett otillräckligheten af de Anslag, hittills vaiit gjorde, så väl till Deras Ma. jesiäters, Konungens och Drottningens Hofhållning, samt Hans Kongl.
Höghet Arfprinsens, heldst den tidpunkt nu inträffat, då Hans Kongl. Höghet inträdt i Manna-åren, och komitier att antaga egen Hof-Stats hällning, äfvensom af anslagen till Hennes Kongl. Höghet Arfprinsessa»; Sophia Aubeätina, håfve Vi beslutit, att föröka dessa anslag sålunda, nemligen: till Deras Kongl. Majestäters Hofhållning 50,000 R:d, och särskildt till Hennes Majit
Drottningens disposition 10,000 R:d årligen: till anskaffande af nya Meubler på Kongl.
Slottet i Hufvudstaden, och på Lust-Slotten 5,000 R:d Dim',8 Augusti B:d ärligen, intill nästa Riksdag'., tians.
Höghet Kronprinsen har afsigt sig den a?
Oss Honom i underdånighet, erbudne tillökning i dess Stats-Anslag..
För Hans Kongl, i Höghet , Hertigen af Södermanland, Prins OscAr, har till de förut anslagna if>,6 6'fi R:d 3.2 sk. en -tillökning blifvit fast§t;illd af 3^3 $3 Sl:d 16. sk, årligen:' samt för Hennes Kongl. Höghet Prinsessan, Sophia Albertina, a*25o00 R:d årligen; kommande dessa anslag, att nied iiä§tkftirijnai>- de ar taga sm början.
.1 Sluteligen, och såsom ,,tillgång för Hans Kongl. Höghet Hertigön af Södermanland, till anskaffande och uppköp af hvad till en egen Ho fhållning behdfves, äfvensom till Hof-Statshållningen under den ännu återstående hälften af äret, håfve Vi, till, uppbärande under loppet af innevarande år, anslagit ,en s.unrma. af 40,000 Riksdaler.
Derjemte bafve Vi beslutit, att i det fall, Hans Kongl. Höghet Hertigen af Södermanland, Prins Oscar', tili befästande af sin Att, och ett af hela Svenska Folket. efterlängtadt stadgande af dess bibehållande på'Sveriges Thron, skulle inträda i ägtenskap, ofvannäumde HofStats summa skall förökas med 3 5.oöo R:d årligen, i följe hvaraf hela Anslaget till Hans Kongl. Höghets
Hofhållning, dåko.mmer att uppgå till 75,000 Riksdaler. 6. §.
D«n 9.
Augusth • • *' ö. §.
•' •
Sedan Kongl*.
Majit, genom Kådig Proposition, af deri fi-mi9tlidne Juli, erbudit Oss, att af de medel, hvilka såsom Kdsen för On Guad. eluupemedelst »Tsactatén- toed; Stara Brittanmien af den 13 Mars 1813, tillfallit Hans Majit och Dess efterträdare på Svenska Thronen enligt Successions-Ordningen af .den 26 September läio, besörja indragningen, och hquiden af ali den Utländska- skuld j hvarföre Sverige Hittills häftat, håfve Vi detta anbud, med den djupaste- vördnad och upprigtigaste -erkänsla, emottagir.
Vi håfve derföre särskildt inför Hans Kppgh ,Maj:t oell Hans Kongk.iiögliot Kronprinsen framburit
Vjirä underdåniga tacksägelser, och •derjemte . beslutit, att i underdånighet till HanS- Köngl. Majit öfverlemna, ' i Nåder låta Besörja liquiden af liela Riksgälds Gontöirets Utländska skuld,, hvarmed Riksgälds-Contoiret således icke- vidare kommer att taga befattning.
För att pä. något sätt i underdånighet betyga
Vår tacksamhet häremot, och i någon mån ersätta de förluster och uppoffringar, Hans Kongl.
Höghet Kronprinsen och Hans Gemål gjort för Sveriges väl,, håfve .Vi, på Hans Majd Konungens anmodan, besluti t,. att till Hans Kongl. Höghet
Kronprinsen och- Dess arfvingar efter Successions-Ordningen af den 2 6 September 1 81 o , årligen skall utbetalas Tvåhundrade Tusende Riksdaler i Svenska Banco Sedlar , att ad dera efter behag dispo-.
47» Den 9 Augusti, disponeras, och ifrån den irsta sistlidne Augusti beräknas, hvarpå vårt Riksgälds-Contoir, dit Hans Kongl. Majrt lofvat, att alla Rikets inlösta förbindelser, som i utländsk mans . ägq befinnas, skola varda inlemnade, erhållit befallning, att vederbörlig förbindelse å våra vägnar utfärda. 7- §•
Sedan Kongl. Majrt i Nåder täckt» till Oss öfverlemna en framställning af Anslagen å
Of* verskotts-inkomsterna för åren i8n, lin 3 och 1814 af Ön Srt Barthelemy, och vi deraf erfarit , hvilka betydande Summor af dessa inkomster, till ett belopp af 318,288 Riksd. 3 sk. g r., under ofvanberörde tid blifvit af Kongl. Majit använde till Sveriges omedelbara nytta, samt, i följe deraf, till lättnad för Svenska Stafs-Vecket och Jisa i Nationens bördor, håfve Vi, intagne af detta Kongl. Majrts ädla handlingssätt, inför Kongl. Majrt framburit gården af vår uppriktiga och vördnadsfull tacksamhet. 8. §•
Enär , efter Högstsalig Hennes Majrt Enke-Drottningen, Sophia Magdalena, ett ar'f - af dess qvarlåtenskap i läglig ordning tillfallit f. d. Konung Gustaf Adolph och Hans lagliga Arfvingar, bestående i Högstbémälte Hennes Majrts till Riket införda hemgift, 100,000 llrd.
Banco, saint den deremot svaran - lien 9 Augusti 479 rande vederlags-summan af 100,000 E:d Svenskt IJanco, med den för bada dessa Summor, i förhållande till Capitälet, belöpande lagliga Renta, håfve Vi beslutit, alt dessa Arfsmedel ma. blifva oberoende af de Anslag, hvilka förut blifvit f. d., Kongl.
Familier! beviljade, samt behörigen liquiderade.
Derifrån' skola dock afga de 49,500 Erd Svenskt blanco, som böra Staten ersättas för de af Högstsalig Hennes
Majrt innehafde, och Riket tillhöriga Juveler, så framt de ej varda af Högstsalig Hennes Majrts öfriga qvarlåtenskap godtgjorde. 9- §•
Äfvenledes bafve Vi beslutit och åt Kongl. Majrt i underdånighet öfverlemna!, att af de, genom vår särskilta skrifvelse af den 8 Augusti , anvisade medel, utbetala den förra Kongl. Famillens hos Svenska Staten mnestående énslcilta förmögenhet, stor 681,419 Rrd. 13 sk. 11 r., samt derjemte yttrat den underdåniga önskan , att Kongl. Majrt äfven matte använda dess Nådiga åtgärd , till hvad som kan erfordras, för att afbörda Svenska Stats-Verket all förbindelse, att, tili fyllande af förra Kongl. Famillens Underhålls-summa, 'årligen utbetala 3°j497 Erd. 4_3 sk. 3 r., hvarigenom sålunda Svenska Stats-Verket hädanefter mätte varpa skilldt ifrån all utbetalning till den förra Kongl. Famiilen. 10. §. 48o Den 9 Augusti 10.§.
Majit täckts 1 Nader tillkännagifva , att för afträdande!, af Hertigdöme!
Pommern och Furstendömet Rugen, Sverige nu i skadestånd för de Krigskostnader, hvilka,, genom' elen uteblifuä verkställigheten afKielerFreden uppkommit , erhåller en Summa af 3,500,000 Rid.
Preussiskt Courant , hvaraf ICongl.
Majit till Riksens Ständers Disposition velat Öfverlemna Två Millioner Rid. samma mynt, sedan' Öfverskottet afgått till de i Tractaten hestämda utgifter ; hafvaRiksens
Ständer beslutit att dessa medel skola användas; no Till utbetalning af det Arf, som tillfallit f. d. Kongl, lyamillen, efter Högstsalig Hennes Majit Erike-?
Drottningen, till ett belopp af omkring 300,000 Rid. 210 För detta Kongl. Famlllens i Sverige innestående förmögenhet 08 1,11 9,Rid. 13 sk. 11 r. 3:0 Hvad sorn sedan,, efter ofvanbemält ta Summas successiva ipcassering blifver öfrigt, håfve Vi anslagit till Iflquid af skulderna efter det sist utförda kriget. 11. §; Skulle det öfverskott af de för Pommern och Eugen influtna medel, sorn till betalning af skulderna för sista kriget blifvit anslagna , ej förslå till berörde Krigs-skulders liquiderande efter de vilkor, derföre blifvit föreskrifna, och hvarom Vi åberope vår särskilta underdåniga skrifvelse till Kongl. Majit af den 8 Au - Den 9 Augusti 4 g 1 8 Augusti, håfve Vi beslutit, ätt för den brist, som derigenom Iean Uppkomma, Riksgalds-Céntöiret , äf de sedan innevarande års början influtna Credit Sedlar, skall utgifva en Summa i det närmaste svarande emot fs d. Kongl.