Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då den i 1817 ars Sockepstämmo-Förordning bestämde besvärstid, efter mångårig erfarenhet, ansetts för kort och i nu gällande Förordning hlifvit utsträckt till 3o dagar; så hafva Utskotten icke funnit det lämpligt, att, innan ännu tvänne år förflutit, sedan sistnämnde Förordning utfärdades, uti densamma nu vidtaga en förändring i berörde hänseende, helst allmogen, hvars rätt häi- synnerligen är i fråga, såsom mindre skrifkunnig, i allmänhet behöfver lång tid att få skrifter uppsatte och till vederbörlig ort insände; likasom^ Utskotten icke heller ansett sig böra tillstyrka upplifvande af det i 1824 ars Kongl Kungörelse stadgade åliggande för öfver sockenstämmo-beslut klagande part, att inom 8 dagar efter beslutets kungörande, hos vederbörande Bih. till R.
Prot.- 1845., 7 Sami. 2 A/d. 10 Haft. 2 10 Lag- samt Allm.
Besv. o. Ekon.-Utskottens Betänkande, N.-o 33. presterskap anmäla sina tillämnade besvär och deröfver taga bevis, enär en serskild fatalietid af endast 8 dagar derigenom skulle uppkomma; och hemställa Utskotten således att, motionen mätte lemnas utan afseende.
Stockholm den 19 Mars i845.
Af Herr Contracts-Prosten Odelberg: ”Emot den mening, hvari Utskotten slädnät, får jag mig reservera.
Jag kan ej annat finna, an att den genom Kongl. Majtts Nådiga Förordning den 20 Augusti 1843 forlangda besvärstid en, med dervid lemnade rättighet för klagandenatt kunna ännu 1 fjorton dagar låta Socknestämmas Ordförande förbldva 1 okunnighet, huruvida besvär hlifvit inlemnade, eller icke, måste ofta medföra en menlig tidsutdrägt, såsom vid communala byggnader då icke torutsedda händelser foidra tillskott, hvarförutan arbetet skulle afstadna, vid oförmodadt nppkon fatti" vårds frågor, då verkställigheten af beslutet icke medgifver långt uppskof, o s.%.
Man må ej invända, att frånvarande rostegandes ratt, genom återgång till förut gällande författning, kunde äfventyras.
Denne eget- ju u rättighet att innan afresan befullmägtiga någon att fora sin talan lalla under hans frånvaro förefallande socknestämmo-mål.
Häruti instämde Herr Doctor Norström och Herr Lector JVallman.
M 33.
Ank. till Exp.-Utsk. den 26 Mars, kl. i e. m.
Betänkande, i anledning af vackt fråga om återupplif vande af to Cap. 8 $■ Bfggningu-Baiken.
Ridderskapet och Adeln väckt och till Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten remitterad motion, har Herr 11 La g- samt Allm.
Desv. o, Ekon.-V/skottens Betänkande} IS:o 33.
Montgcivery, C. F., fästat uppmärksamheten på nyttan och nödvändigheten deraf, alt, med upphäfvande af Kongl. Förordningen den 21 Februari 1789, föreskrifterna i 10 Gap. 8 §.
Byggninga-Balken, angående inskränkning i skallebondes rätt att nyttja sin enskilda skog, måtte återupplifvas till deras ursprungligt gällande kraft.
Huru mycket den i nämnde Förordning stadgade frihet skadat en af de vigtigaste och fordom rikaste tillgångar i Landet, derom vittnade, enligt motionärens förmenande, den allmänna klagan, som från alla orter förspordes öfver brist på ej allenast masteträd och spiror, ulan ock på byggnadsvirke och ve brand.
Då likväl vårt kalla elimat påkallade, att en rätt omtanka och vård om skogen gjordes till en nationalangelägenhet, har motionären yttrat den förmodan, att förslaget skulle af båda Statsmakterne med värma omfattas.
Det af motionären omnämnde Lagrum, ro Cap. 8 §.
B. B., lyder ursprungligen, som följer: ”Skattebonde må nyttja sin enskilda skog till hustarf och salu; dock det så sparsamt, att skogen ej utödes och hemmanet förderfvas.
Vare ock skyldig att först taga vindfälle, torra trän, qvistar och stubbar till vedbrand, innan fr iska trän dertill fällas.
Finnes skattebonde sin frihet missbruka, bote 10 Daler.
Den räntan af hemmanet eger, halve ther inseende å.’’ 1789 års ofvannämnde Förordning åter stadgar i 2 §., att ”alla skattemän, ehvad de innehafva hemman, som redan ifrån Kongl. Maj:t och Kronan äro försålde eller hädanefter kunna försäljas, eller ock urgamla skattehemman, skola öfver skattehemmanet och dess genom laga retning och rågång fastställde legomål, både uti in- och utägor samt skog och mark, med derå varande fiske, jagt och djurfång, äga uti allt lika orubblig ägande och lika fri dispositionsrätt, som frälseman öfver frälsehemman, enligt privilegier, Lag och Författningar; dock alt derifrån undantagas de för Kronans behof tjen 1 ige eke- och masleträd,” samt i 5 §. att egare af skalte-frälsehemman skulle njuta lika fullkomlig fri och obehindrad egande- och dispositionsrätt öfver sitt frälsehemman, som om skatte stadgadt blifvit; och är denna skatteman tillagde fria ägande- och dispositionsrätt öfver skog och mark upplifvad och ytterligare sladfästad genom Kongl. Förordningen om Skogarne i Riket den 1 Aug. i8o5, hvars 3a §. dock innehåller, att om Kronoskatte eller Frälseskattebonde skulle så missbruka den honom i berörde hänseende lemnade rätt och frihet, att fara för hemmanets bestind och förmåga att skatten utgöra, kunde deraf uppstå; så tillkommer det den, soin räntan af hemmanet eger, att derutinnan söka rättelse.
6 L.i"- samt Alftn. Bcsv, o. Ekon.-U/skottens Bciiinkan de, I\T:o 34.
O y
Då ej mindre i den af motionären öfverklagade 17O9 års Förordning, iin äfven i nu gällande Kongl.
Förordning om skogarne i Riket, den åsigt gjort sig gällande, att skogarnes vård lämpligast och säkrast öfverlemnades åt den enskilda omtankan, samt att egare af skattejord borde lillerkännas enahanda fria och obehindrade dispositions- och eganderält öfver sin egendom, som Säteri- och Frälsehemmansegaie af ålder åtnjutit, så vidt tredje mans eller ränte-egarens rätt derigenom icke träddes för nära, samt en återgång från denna på rättvisa och billighet grundade åsigt hvarken lärer finnas tidsenlig och lämplig, eller till det af motionären åsyftade ändamål ledande, tillstyrka Utskotten vördsamt, att motionen måtte lemnas ulan afseende.
Stockholm den 19 Mars 1845- M 81.
Ank. till Exp. Utsk. d. 26 Mars, kl. 1 e. ro. Betänkande> i anledning af väckt fråga om upphörande af KammarCollegii domsrätt i vissa ekonomiska null.
Uti en till Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten från Uederv.
Bonde-Ståndet remitterad motion, har Olof Nilsson från Vesterbottens
Län föreslagit, att Kamrnar-Collegii Domsrätt i så kallade ”Landtekonomimål, såsom angående Kronohemman, skatteköp och fiskerier, m. m.” måtte upphöra, hvilket enligt motionärens förmenande, vore af serdeles vigt, emedan ingen aueloritet vore bättre i tillfälle att känna Länets förhållanden och behof, än Konungens Befallningshafvande, som vore salt i Konungens stad och ställe och icke borde lyda under någon annan än Konungen, till hvars pröfning besvär öfver Dess Befallningshafvandes Utslag i mål af ofvanberörde beskaffenhet äfven borde öfverlemnas.
I anledning af vid innevarande Riksdag jemväl väckt motion om Embetsverkens förenkling och reorganisation, har Ekonomi-Utskottet, uti deröfver La»- samt Allm.
Res v. o. Ekon.-Utskottens BetänkandeJ JY.-o 35. 13 afgifvet Betänkande, föreslagit Rikets Ständer att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, bland annat, att all domsrätt måtte blifva från de administrativa Verken Överflyttad på de andra Verk, Kongl. Maj:t dertill kunde finna lämpliga.
Detta Betänkande är af Tre Riks-Stånd afslaget och af Borgare-Ståndet lagd t till handlingarne.
Vid sådant förhållande och då Rikets Ständer funnit olämpligt att hos Kongl.
Maj:t göra underdånig framställning om förändrad organisation af Styrelse-Verken och öfverflyttande af deras Domsrätt på andre Verk, anse Utskotten sig desto heldre höra lemna utan afseende förevarande förslag, som det icke lärer kunna ifrågasättas, att de af motionären omnämnde mål, mindre än andre, på Kammar-Collegii pröfning beroende ärenden, inom delta Verk vinna en på sakkännedom grundad utredning, som är i högsta måtto behöflig och som åtminstone för närvarande annorstädes icke lärer vara att tillgå; och hemställa Utskotten således, att motionen måtte lemnas utan ajseendeStockholm den 19 Mars i845. 35.
Ank. till Exp. Utsk. d. 26 Mars, kl. 1 e. m.
Betänkandej i anledning af väckt motion om åläggande för Socken-Nämnd att draga försorg om den i Kongl.
Förordningen den g .November sistlidet år föreskriftne inteckning af lifstidsstädja och undantagsaftal.
BIHANG TILL CMOS R1K.8-81&8Ä®»* Pii DT D ti DLii VID Urtima Riksdagen i Stockholm År 1834.
NIONDE SAMLINGEN. Riks-Ståndens Protocolls-Uldragsom innefatta Beslut och Remisser. åata b m. w m m
Den 21 Januarii i 8 34< Utdrag af Protocolletj hållet hos Högvördige Preste-Ståndet vid Urtima Riksdagen i Stockholm d, 21 Januarii ,834. S. D. I sammanhang med de frågor, som angående Cancelliets affön in g inora Preste-Ståndet blifvit framställde, hafva flere Ledamöter väckt Ståndets uppmärksamhet på de dryga kostnader, som de sista Riksdagarne medfört, och nödvändigheten att i allt, först och främst i det som närmast rörer sjelfva Representationen, iakttaga en skälig sparsamhet.
Ståndet har enhälligt delat den åsigt, att hvarje Representant hör väl behjerta den klagan, som öfver de stora Riksdags-utgifterne i det allmänna låtit sig höras, och åt Rikets Ständers senast församlade Revisorer gifvit anledning till serskilda, sorgfälliga undersökningar.
— Till följd häraf har Ståndet yttrat de önskningar, hvilka äfven H. H.
Arke-Biskopen och Talmannen lofvat, att, vid blifvande öfverläggningar i dessa ämnen, inom Talmans-Conclaven göra gällande: j:o att
Tal männen må njuta en fullt anständig ersättning för egna Riksdags-kostnader, men befrias från all Representation genom måltider, hvilken Preste-Ståndet för sin del uttryckligen sig afsäger; 2:0 att de dryga Klubbkostnaderna må minskas; 3:o att Stånds-Protocollens tryckning må uppskjutas, till dess de från sista Riksdagen hvilande Grundlags-frågor om Riksdagars förkortande blifvit afgjorda, hvilket Ståndet för sin del önskar måtte med det snaraste ske; 4:o att utgifterna för Ståndens och Utskottens Cancellier må minskas genom inskränkning af så väl personalen som af dess aflöning, hvarigenom dessa utgifter i det hela torde kunna nedsättas med minst en tredjedel.
Och ehuru dels Rikets Grundlagar, dels sjelfva frågornas beskaffenhet, så vida sorn de tillhöra äfven de öfriga Ståndens pröfning, icke medgifva några Bth, till R, St, Prct. 1834. 9 Sami. 1 Band, i:sta Häftet, i.
Vldr. d. 23, 24, 29 Januarii 1834. lill alla delar bestämda och utförda förslag, än mindre beslut, för det närvarande; har dock Preste-Ståndet trott sig både kunna och böra meddela de Resp. Med-Stånden sin åsigt samt vördsamt och vänligt inbjuda deni att densamma biträda.
In fidem P. A.
Sonden.
Den 23 Januarii 1 834- Utdrag af Protocollet hållet hos Hederv.
EondeStåndet vid Urtima Riksdagen i Stockholm den a3 Januarii 1834- S. D. Upplästes och lades till handlingarne Riddarhus-Directionens och Caneellie-Directionernes vid öfriga Stånden anmälan, att rum till gemensam Klubb för alla Riks-Stånden ej kunnat erhållas. ut Supra.
In Fidem J. J.
Den Januarii 1 8 3 4* Från Högvördige Preste-Ståndet. $. D. Upplästes och lades till handlingarne Memorial från Riddarhusoch samtlige Stånds-Cancellie-Directionerna med underrättelse, att inga rum till gemensam Klubb kunnat anskaffas.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Vällofl, BorgareStåndet vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 24 Januarii 1834- S. D.
Upplästes och lades till handlingarne Riddarhus-Directionens och de trenne ofrälse Ståndens Cancellie-Directioners den 8 dennes daterade och förliden gårdag till Borgare-Ståndet ankomne Memorial, med anmälan, att det, oaktadt gjorda försök, icke lyckats nämnde Directioner att fullgöra det af Rikets vid sista Riksdag försaiplade Ständer lemnade uppdrag, att till innevarande Riksdag anskaffa uti något välbeläget hus så val tjenlige rum till serskilda Klubbar för hvarje Riks-Stånd, som en större Prot. Vtdr. d. 29, 3 f Januarii x 8^4- 3 Sal, eller ock minst tvänne med hvarandra sammanhängande rum
Lill gemensamt begagnande af alla fyra Riks-Ståndens Ledamöter.
Den 29 Ja nu ar ii 1 8 3 4- Från Vällofl. Borgark-Ståxdet.
Upplästes och lades lill handlingarrre ett af Herrar Comiterade till Tryckfrihetens vård den i5 dennes meddeladt och förliden gårdag Ståndet tillhandakommet Memorial, med anmälan, att Comiterade, i följd af Rikets Ständers, genom Constitutorial af den i3 Mars i83o, dem lemnade uppdrag, till tryckning befordrat dels Grund-Lagarne, med de vid sist hällne Riksdag, antagna förändringar deruti, dels Riksdags-Beslutet vid berörde Riksdag.
Från Hedervärda Bonde-Stasdet.
S. D. Lars Larsson från Skaraborgs Län anmälde, det han, som vid förra Riksdagen blifvit utsedd att deltaga i den revision af Låne-Contorets i Götheborg förvaltning, hvilken kommer att börjas den 1 instundande Mars, ansåge sig derifrån af sin Riksdagsmanna-befattning förhindrad, i anledning hvaraf, och sedan Anders Danielsson från Elfsborgs Län upplyst, att den förste af de för nämnde Yerk valde RevisionsSuppleanterne, förre Riksdagsmannen Nils Nilsson i Lindås af Götheborgs och Bohus Län, allt sedan år 1829 icke varit hemmansegare, och således, enligt 70 §.
Riksdags-Ordningen, nu mera icke vore behörig till ifrågavarande befattning, Ståndet fann dernäst i ordning varande Suppleanten, förre Riksdagsmannen Börje Börjesson i Tranekulla af Hallands
Län, böra, i stället för Lars Larsson, uti berörde revision deltaga; Och skulle Protocolls-Utdrag härom, genom Talemannen, tillsändas Låne-Contorets Direction, som eger besörja, det Börje Börjesson varder behörigen kallad att sig till Revisionsförrättningeu inställa.
Ridderskåpet och Adeln vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 31 J annar ii r 834- S. D.
Ridderskapet och Adeln, att främmande åhöra - 4 Fröt.
Utdr, d. i Februarii i834* re under innevarande Riksdag få, på sätt Ståndet vid sistförflutne Riksdag beslutat, bivista Ridderskapets och Adelns öfverläggningär.
Ut supra Ex Protocollo F. O. Silfverstolpe.
S. D, Vid förnyad föredragning af Riddarhus-Directionens samtRiksStåndens öfrige Caneellie-Directioners den 24 dennes på bordet lagde Memorial af den 8 dennes, angående åt dem lemnadt uppdrag, att anskaf-. fa en gemensam local till Klubbar för samtlige RiksStånden, beslöt Höglofl.
Ridderskapet och Adelil, att samma Memorial borde läggas till handlingarne.
S. D. Upplästes TryckfrihetsComiteens Memorial den 15 Januarii 1834» mecl anmälan om det senaste Riksdagsbeslutets samt Regeringsformens och Riksdags-Ordningens tryckning; lades lill handlingarne.
Från Hedervärda Bonde-Ståndet, S, D. Kongl. Maj:ts till Rikets Ständer på Rikssalen aflemnade Berättelse, 0111 hvad sig i Rikets Styrelse sedan sista Riksdag tilldragit, upplästes och lades till handlingarne.
Den 1 Februärii 1834* Från Hö glo fl. Ridderskapet och Adeln. S. D, Vid förnyad föredragning af Kongl. Maj:ts den 3o nästlidne Januarii på Rikssalen afgifne och påföljande dag på bordet lagda Berättelse, om hvad sig i Rikets Styrelse tilldragit sedan sista Riksdag, beslöt Ridderskapet och Adeln, att den skulle läggas till handlingarne.
Från Högvörd. Preste-Ståndet.
S. D. Upplästes och lades till handlingarne Kongl. Maj:ts Nådiga Berättelse, om hvad sig i Rikets Styrelse tilldragit sedan sista Riksdag; Gifven Stockholms Slott å Rikssalen den 3o Januarii «834- S. D. Remitterades till Höglofl. Stats-Utskottet Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående Stats-Verkets tillstånd, och behof; Gifven Stockholms Slott den 22 Januarii i834- Troi.
Ut dr. d, t Fcbruarii 1834. S. D. Remitterades tili Höglofl. Lag-Utskottet Rikets Ständers Justitiae-Ombudsmans Redogörelse för sitt embete i Memorial af den i5 Januarii i834* S. D. Biskopen in. m.
Doctor Hedrén begärde ordet och anförde: ”1 sammanhang med den inom Högvördigé Ståndet redan väckta fråga, om all möjlig besparings vinnande så väl vid Riksdags-handiingarnes tryckning, som samtlige Cancelliebetjeningarnes ‘aflöning, lager jag mig friheten fästa Högv.
Ståndets uppmärksamhet på det vid slutet af sista Riksdag ifrån Expeditions-Utskollet aflåtna samt af de Irenne ofrälse Riks-Stånden bifallna Memorial, under N:o 422> innehållande omständliga reglementarisk» föreskrifter i båda förena randa afseenden.
Vid en uppgjord noggrann calcul linnes kostnaden till aflöning af den Canceliiebetjeliing, sorn i samtlige Rikets Ständers Utskott vid sista Riksdag utöfver den i Riksdagsordningen fastställde personal varit anställd, uppgå till icke mindre än 24,078 R:dr, deruti likväl Banco-Utskottets icke inberäknad.
Enligt förslaget borde häraf kunna besparas två tredjedelar, eller 16,000 R:dr, hvartill ytterligare kommer den för tryckningen af Nionde Samlingen utgifne Summa 1,600 R:dr, som äfven kommer att besparas, i händelse Conslitulions-Utskottels på bordet hvilande Memorial N:'o 87, med förslag till ändring af 5g §.
Riksdags-Ordningen, varder af Rikets Ständer bifallet.
Och om än denna besparing under det fortgående
Riksdagsarbetet möjligen kan lill någon del blifva nedsatt, skall troligen återstoden ändock finnas nog betydlig att förtjena all uppmärksamhet.
Det är intet tvifvel, att ju Expedilions-Ulskottct låter sig vara angeläget, alt så noga och skyndsamt sorn möjligt fullgöra Rikets Ständers härutinnan (aliade beslut i dess hela omfattning.
.Men då synnerlig vigt ligger derpå, att
Utskottet med första må i öfverensstämmelse härmed inrätta sitt Gancellie och underhandla med Boktryckare 0111 den blifvande tryckningen, så att högsta möjliga, både skyndsamhet, ordning och besparing vinnes, så hemställer jag vördsamt, det Expeditions-Utskottet måtte anmodas att, så fort ske kan, i dessa afseenden inkomma med förslag.
Äfvensom Herrar Ledamöter i de öfriga Utskotten icke lära underlåta att, vid Canceliiens tillsättande, fästa uppmärksamheten vid hvad förenämnde i Tionde Samlingen af sista Riksdagens Bihang intagne Memorial N:o 422 innehåller; hvarigenom åtminstone ett bidrag bör vara att förvänta till den allmänt önskade Riksdags-kostnadernes förminskning.
Skulle Högvörd.
Ståndet behaga anse denna framställning förtjena af - G Pr oi.
IJt dr. d. i Febr uar ii 1834- seende, loide den äfven varda de öfriga Stånden meddelad, med inbind ning afl deruti deltaga.” J Ståndet, som härutinnan instämde, beslöt att meddela de Respective MedStånden hvad sålunda blifvit anfördt, och inbjuda dem alt deruti deltaga, äfvensom att remiss skulle ske till Expeditions-Utskottef. S. D. Upplästes det i dag hos Ståndets Herrar Electorer hällne Prolocoll, hvaraf inhemtades, alt nedanskrifne blifvit valde till Ledamöter: 1 Constitutions-Utskbttet: Y. Talmannen, Biskopen m. m.
Doct. af Wingård , Biskopen m. m.
Faxe, ContractsProsten Hallström, DomProsten Doct.
Holmström, ContractsProsten Doct. J. M. Svedelius, Professoren Agardh. 1 Stats-Utskottet: Biskopen m. m.
Thyselius, ContractsProsten Doct.
Ruus, Prosten Stenhammar, ContractsProsten Östberg, Pi’ofessoren m. m.
Hasselroth, Prosten Åstrand, ContractsProsten P. G.
Svedelius, DomProsten Doct.
Heurlin, ContractsProsten Nordin.
I Banco-Utskottet: Biskopen m. m.
Hedren, Biskopen m. na.
Lundblad, Prosten Ödmann, ContractsProsten Afzelius, Prosten Doct. Hvasser, . Prosten Doct.
Elfström, Professoren m. m.
Moren, ContractsProsten Doct.
Lindahl, Prosten Lyth. Prot.
Utdr. d, i Februaric 18 >-i 1 Lag-Utskottet:
Prosten Mittag, Professoren Grubbe, Prosten Doct.
Pettersson, Professoren Doct.
Bexell. 1 Bevillnings-Utskottet: ContractsProsten P. P. Svedelius, Kyrkoherden Bergvall, Professoren m. m.
Grenander, ContractsProsten J. J. Nibelius, Lector Bergqvist, ContractsProsten Öhrnberg, Prosten Bruzelius, ContractsProsten Hallbäck, Prosten Doct.
Grevillius, ContractsProsten Risberg, FältProsten Edvall, Lector Eneqvist.
I Allmänna Besvärs och Oeconomie Utskottet: Biskopen m. m.
Franzen, Prosten Doct.
Björkman, Comminister Dahlgren, Kongl. Lif-Med. m. m.
Ekström , Lector Laurenius, DomProsten Doct.
Lidman, FältProsten Bjursten, Prosten Rosen, Lectorn m. m.
Nibelius, Professoren m. m.
Engeström j Professoren Westma n, ContractsProsten Lignell. 1 Expeditions-Utskottet: Biskopen m. m.
Hedren» 3 Prot. Vtdr, d. t, 4 FebrUarii 1834.
ContractsProsten Ahlquist, ContractsProsten Lignell. ‘ Från V ä 11 o f 1. Borgare-Ståndet.
S. D. Remitterades till det blifvande Stats-Utskottet Rikets Ständers Revisorers åren i83o och i832 afgifne Berättelser, angående samma år verkställde granskningar: i:o af Stats-Verkets samt andra af allmänna medel bestående Fonders tillstånd, styrelse och förvaltning, 2:0 af RiksgäldsContoret, det derunder lydande GeneralAssistanceContor samt GötlnCannlBolags och Malmö f. d.
DiscontVerk, och 3:o af de under Kongl.
Ma;':ts och Rikets CommerceCollegium ställde fonder och medel. S. D.
Remitterades lill blifvande
BancoUtskottet: Rikets Ständers Revisorers åren i83o och i83a afgifne Berättelser, angående nämnde tvänne år förrättade granskningar af BancoVerket. S. D. Upplästes och lades till handlingarne Kongl. Majrts Nådiga Berättelse, af den 3o sistlidne Januarii, om hvad sig i Rikets Styrelse tilldragit sedan sista Riksdag.
Från Hedervärda Bonde-Ståndet, S. D. Lästes TryckfrihelsCoi:liteens Memorial d. i5 sisth Januarii, med anmälan om vidtagne åtgärder till befrämjande af felfri tryckning utaf Regeringsformen och Riksdagsordningen, jemte sista Riksdagsbeslutet; hvarefter Memorialet lades ad acta.
Den 4 Februarii i S 3 4- Från Hö glo fl. Rjdderskapet och Adeen. S. D. Vid förnyad föredragning af Högvördige Preste-Ståndets den i dennes på bordet lagde Protocol ls-Utdrag af den 21 sistlidne Januarii, hvaruti Ståndet inbjudit sina Med-Ständer , att med detsamma instämma uti åtskillige af Ståndet yttrade önskningar, i afseende på medel att tillvägabringa minskning uti en del Riksdags-kostnader, stannade Ridderskapet och Adeln uti följande beslut: ko alt T,'öt.
Iltdr. et. 4 Fcbrttnrii iS’4» 9 1:0 all till Ståls-Utskottet remittera så
Val elen väckta frågan om en fullt, anständig ersättning
St Talmännen för egne Riksdagskostnader, samt befrielse för deni Iran all representation genom måltider, sorn frågonie om minskning i de dryga klubbkostnaderne ocb i aflöningen för Ståndens ocb Utskottens Cancelliet; 2:0 att afsäga sig för sin del alla representationS-måltider bos Ländtmarskalken; 3:o alt då 24 §.
Riksdags-Ordningen bestämmer antalet af Utskottens betjening, och åt Riks-Stånden öfverleinnar att under Riksdagens lopp besluta, om någon tillökning deruti finnes nödig, ingen förutgående åtgärd i della afseende kan iakttagas; 4:0 att någon minskning i den för Ridderskapet och Adeln redan antagne Cancellie-personal icke kan göras; 5:o att skyndsamligen till afgörande företaga det, sedan sista Riksdag liv ilande förslag, till ändring af irsla punkten i 5$ §.
Riksdags-Ordningen; meu att, till följd af samina §:s nuvarande ordalydelse, Ridderskapet och Adeln ej kan fatta något beslut om uppskof med Stånds - Protocollens tryckning.
Vid förnyad föredragning af Tryckfrihels-Comiteens, elen i5 sistlidne .Januarii afgifne och den 1 dennes på bordet lagde memorial, angående verkställd tryckning af Grundlagarne och iS3o års Riksdags-beslut, beslöt Ridderskapet och Adelu att samma memorial borde läggas till handlingar lie. S. D.
Majrts den r?a sistlidne Januarii afgifne och den 3i i samma månad på bordel lagde Nådiga Proposition, ora Stats-Verkets tillstånd och behof; Lag-Utskottet:
Ständers Justiliae-Ombudsmans den i5 sistlidne Januarii afgifne och den 1 dennes på bordet lagde Riksdags-berättelsc. S. P. Öppnades Höglofl.
Ridderskapets och Adelns Herrar Electörers l}ih. till R; St.
Prot. i834- 9 Sam/. 1 Bind.
Usta Häftet, % Pi ot. Utc/r. cl. 4 Februarii i83f. lista till val af Ledamöter i Expeditions-Utskottet; och befunnos nedannä rande Herrar dertill hafva.-blifvit utsedde, nemligen: N:o i33.
Grefve Snoilsky, Nils. lier i- Grundelstjerna, Axel Vilhelm. 2195.
— Edelstam* Fabian.
F r å 11 V ä 11 o fl. Borgare-Ståndet.
S. D. Vid •öppnandet af Electorernes Val-Protocoll, befunnos vara utsedde till Ledamöter uti Expeditions Utskottet?
Rådmannen Herr P. Linderholm, Rådmannen, vice Häradshöfdingen Herr C. F.
Egnell, Herr Borgmästaren och Häradshöfdingen Fredr.
Böök. S. D.
Vid förnyad föredragning af 1:0 Herr Ekstrands motion, angående besparing uti Riksdagskostnaderne, och 2:0 llögvördige Preste-Ståndels Protocolls-Utdrag, af den 2( sistlidne Januarii, med inbjudning till Med-Slånden att förena sig uti Preste-Ståndets åsigter i serskilde punkter, vom hafva afseende på nedsättning uti Riksdags-utgifterne, beslöt BorgareS ån det: