Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande tiden för de nu föreslagna lönetilfökningarnes beräknande,, så har väl RiksgäldsrContoirets tjenstemanna-personal anhållit, att de nya lönerne mätte få utgå åtminstone från sistlidet års början,, helst de inom Banken beviljade löneförhöjningar fått af vederbörande tillgodonjutas från och med år 1838; men då öfrige vid denna Riksdag af Stats-Utskotlet tillstyrkta och af Rikets Ständer bifallna,, ökade eller nya löneanslag, så vida Ståts-Utskottets Utlåtande, JV.o 449' 21 ej serskilda förhållanden dervid förekommit, böra från och med innevarande år beräknas och utgå, tillstyrker Utskottet, att äfven de nya aflönings-staterne för Riksgälds-Contoiret må från och med samma tid tillämpas.
Med anledning af det i Herr Contracts-Prosten Östbergs motion väckta förslag, att, jemte lönerne, öfriga förmoner för Riksgälds-Contoirets tjenstemän måtte ordnas efter enahanda grunder, sorn för Banco-staten, har Commissariatet, uti dess rörande detta ämne afgifna och af Fullmägtige åberopande yttrande, anmält, att någon olikhet för närvarande förefunnes emellan beräkningssättet! för de inom Bänken och Riksgälds-Contoiret utgående ljuspenningar, samt derföre hemställt, alt, till vinnande af likstämmighet emellan begge Verkens aflöningsförmoner äfven i' detta hänseende, ett af Commissariatet uppg jord t förslag till framtida fördelning af ljnspenningarne emellan personalen vid Riksgälds-Contoiret måtte varda af Rikets Ständer faslsläfdl.
Under åberopande af den, i afseende på lönevilkoren, nu iagltagnaoeh jemväl vid bestämmandet af andra förmoner vanligtvis utaf Rikets Ständer tillämpade grundsats, att likhet härutinnan emellan betjeningen vid oftanämnde 2tne Verk i allmänhet bör ega rum, anser Utskottet^, sig äfvenledes böra tillstyrka, att den, under namn af ljuspenningar ej mindre Fullmägtige än tjenstemanna-personalen och vaklbeljeuingen i Riksgälds-Contoiret tillkommande ersättning må hädanefter utgå efter enahanda grund och till samma belopp, sorn för Fullmägtige i Banken samt Bancostaten.
Under förutsättning af Rikets Ständers bifall härtill, får Utskottet, som icke kan tillstyrka fastställelse å det af Riksgälds-Contoiret^ Corn missaria t uti ifrågavarande hänseende uppgjorda förslag, såsom i flera delar skiljagtigt från de f or Banco-betjeningens ljuspenningar gällande bestämmelse)-, deremot hemställa, alt dessa, vid 1838—)83o årens Riksdag, af Rikets Ständer meddelade bestämmelser jemväl må, från och med innevarande år, tillämpas inom Riksgäfds-Conloiret, samt alt, i följd häraf, de af Kongl. Stats-Contoiret för Kongl. Maj:ts och Kronans Embetsverk, hvart 5:le år, fastställd» pris på vax- och talg-ljus äfven inom 22 Stats- Ut srk o Ut Is Utlåtande, N.-o 449' förstnämnde Centoir böra tjena till efterrättelse vid beräknandet af den nedannämnde personer derstädes årligen tillkommandecontanta ersättning för följande, deras vederlikar inom Banken, tillerkända qvantiteter ljus, nemligen: 1:0 Fullmägtige och deras Secreterare samt Commissarierne, för 2 LU. hvita Vaxljus, hvardera.; 2:0 Registratorn och Archivarien, Kamererarne, Cassörerne, Referendarien, Ombudsmannen, Notarien hos Corn missaria tet samt Ca n 7,1 is ten i FulJmägtiges Expedition, för 1 LU.
5 U. d:o d:o; 3:o Bokhållarne, Revisorn och Canzlisten i Commissariatets Expedition, för i5 U d:o d:o; 4:o Kammarskrifvarne och Contoirsskrifvaren samt 8 tjenstgörande extra ordinarie Canzlister och Contoirsskrifvare, för 10 fiC d:o d:o; 5:o Yaktmästarne för 4 Talgljus; 6:0 Kammardrängarne, för 2 1/2 LU. d:o hvardera:; 7:0 Husdrängarne, för 2 LU. d:o, och 8:0 4 extra ordinarie Kammardrängar, för 1 \fi LU. d:o.
Slutligen får Utskottet anmäla, att Utskottet anser sig, genom dess nu afgifna Utlåtande, hafva besvarat en af Herr Comministern Dahlgren inom Preste-Ståndet vackt och till Utskottet remitterad motion, så vidt densamma afser upphörandet för framtiden af all provisionel löneförhöjning för Riksgälds-Contoirels tjenstemän.
Af Herr Prosten Östberg: ”Jag reserverar mig emot Höglofl.
Utskottets förslag till reglering af Riksgälds-Contoirets tjenstepersonal, samt af dess aflöning, i så måtto, att Referendarie-sysslan skulle indragas.
Då håde Herrar Fullmägtige och Commissarierne, uti affordradt utlåtande, enhälligt tillstyrkt, alt
Referendarie-tjensten bör bibehållas, så vida ärendena i behörig ordning hädanefter, som hittills, må kunna verkställas, har jag trott mig böra i denna punkt instämma i nämnde
Em betsmyndigheters, på fullkomlig sakkännedom grundade, utlåtande och tillstyrka Referendarie-tjenstens bibehållande.
Mig synes denna lid vara den otjenligaste att tillstyrka indragningar af ordinarie tjensler i detta Embetsverk, då hvad Rikets Höglofl.
Slän - Stats-Utskottets Utlåtandej N:o 4491 2b der med all sannolikhet komma alt besluta denna Riksdag, dels i anslags* dels i lane väg, blifver helt säkert öfverhopadt med nya göromål medelst betydliga summors förvaltning.” Af Herr Schartau: ”Stats-Utskottets förslag att, mot så väl Commissariatels, som Herrar Fullmägtiges tillstyrkande, afskaffa Referendarie-sysslan i Riksgälds-Contoiret, har jag ej kunnat biträda, emedan, efter min förmening, det icke är väl beräknadt att med en så obetydlig besparing, sora. några ioo R:dr, indraga den ifrågavarande tjenslen samtidigt med en förestående tillökning i göromålen inom Verket och en utvidgad ansvarighet för Öfver-Styrelsen, hvars förklarade behof af det ifrågavarande tjenstebilrädet, jag så mycket heldre ansett mig böra respectera, som jag tycker mig kunna begripa, att den åsyftade hushållningen ganska lätt k-unde komma att bära frukter af känbar misshushållning.” Af Riksdags-fullolagligen Strindlund, som ansåg det för tidigt att besluta om löneförhöjning ål Riksgälds-Conloirets tjenstemän och vaktbetjening; att detta ej borde ske förr, än det visats, om några väsendtliga förändringar uppkomme genom öfverflyttningar af Bevillnings-medlen från Stats- till Riksgälds-Gontoiret; att ej skäl vore att tillägga Riksgälds-Contoirets tjenstemän aflöning till likhet med Bankens, då göromålen i RiksgäldsGontoiret ej vore att jemföra med de i.
Banken, samt att det ej vore rigtigt att förhöja lönerne vid Rikets Ständers egna Verk och derigenom ådraga sig beskyllningen att göra tjenstemän af samma grader i Statens Verk orätt, och icke grunda lönevilkoren på de göromål, sorn med tjensterna åtfölja. t tryckt hos j. a. walldén, 1841. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 450.
1 JST:o 45o.
Ank. till Exp.-Utsk. den 3 Mais, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af dels väckt motion om lönebidrag för inlösen af Landshöfdlnge-accorden, dels Kongl. Majus i detta ämne aflålnc Nådiga Skrifvelse. (U. A) Genom remiss ifrån Presle-Ståndet liar Utskottet fält emottaga en af Herr Professor Geijer väckt motion, hvaruti hufvudsakligen anföres: alt under denna Riksdag klagan offentligen blifvit uttalad deiöfver, att de så kallade accorden inverka på utnämnandet lili Landshöfdinge-beslälluingar, samt uppmäi ksamhelen fästad vid contraslen häremellan och det uttryckliga förhud mot allt tjensleköp vid Landl-Slaten, som innefattas uti Kongl. Biefvet den 21 Dec. i83r, hvars behöriga iagttagande måste betydligen försvåras, då de förmän, hvilka skola deiöfver vaka, oftast sjelfve genom accord vunnit sina tjensler; att berörde oreda är gammal i Sverige och var åtminstone under den så kallade frihetstiden så allmänt, alt Konungen år in55 klagade, det hans omsorg varit fruktlös att hämma det förderfliga missbruk, som i bela Riket sig inritat, att genom accord köpa och sälja tjensler, hvilken klagan likväl blef sa mycket mera frugtlös, som exempel linnas, alt Ständerne under denna lid uttryckligen auctoriseral tjensle-köp, äfven lill Domare-sysslor; alt tjenste-köpen lik väl numera försvunnit inom Domare-Corpsen, äfvensom nuvarande
Regering har den stora förljenslcn att slutligen hafva afskaffat dem inom militairen, hvilket likväl icke lyckats genom blotta föibud, om hvilkas overksamhet på detta fält man haft tillräcklig erfarenhet, utan genom dc existerande accordens amorlissemenl och inlösning; alt närvarande styrelse jemväl gjort mycket för utplånande af Landshöfdinge-accorden, hvarigenom det lyckats atlborttaga deni i några
Län, då de deremot återstå i de öfriga med betydlig bi/t. till 11. S. Prot. 1840 och 1841. 4 Sami. 1 Afd. 3 Enad. 8 Haft. 1 2 Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 450. ojmnhet och utan förhållande till inkomslerne; att Algar I, för beredande deraf, alt dessa accord småningom mätte minskas eller försvinna, väl i senare tider blifvit lillvägabragt, hvarigenom sammanlagde beloppet af hvad nuvarande Landsböfdingar i accorder utgifvit eller i83,ooo Ut dr blifvit förminskadt med 20,313 R:dr, så att 163,287 R: lr nu återstå oinlöste; men alt långsamheten af dessa medel är så mycket mindre tillfredsställande, som dess användande ej är fritt från störande tillfälligheter och olägenheterne emedlertid för det allmänna blifva allt känbarare, hvaremot, om det onda angrepes vid rolen, Riket skulle besparas dessa olägenheter, hvaribland svårigheten, för att ej säga omöjligheten, att under närvarande förhållanden tillvägabringa en rättvisare reglering af lönerne, ej är den minsta; varande, med anledning häraf, för undanrödjande af ett ondt, sorn, efter motionärens förmenande, mer än något annat, motverkar uppkomsten af ett rättvist befordrings-system, föreslaget.- 1:0 att af den nuvarande Banco-vinsten anslås, att, såsom lån lill återbetalning, begagnas den erforderliga summan af 163,287 R/dr Broo, hvilken aflemnas i Riksgälds-Contoret, med rättighet för Kongl. Maj:t att dermed inlösa alla nuvarande Landshöfdinge-accord hvaremot allt anspråk för innehafvare af dessa tjenster till någon ersättning, under hvad namn det vara må, vid afgången ur tjenslen, fullkomligt skall upphöra; 2:0 alt från den dag, det utgifna accordet till innehafvaren utbetalas, erlägger denne och sedermera hans efterträdare årligen 5 procent, hvaraf 2 procent beräknas såsom capital-afbetalning och 3 procent såsom ränta, hvilka lill Riksgälds-Contoret aflemnas och der serskildt för capital och serskildt för ränta bokföras, på sätt nu sker inom Armeens PensionsCassa med den fond, som Lill amorlissement af Armeens accord är anslagen, tilldess capitalet är fullt återguldet, då de till Landshöfdingarne anslague löner derefter till dem oafkortade utgå; 3:o atf, till säkerhets vinnande för denna Statens fordran, Kongl. Maj;t läcktes anbefalla hvarje Landshöfdinge-Embete att derföre ansvara, det de Landshöfdingen tillkommande löneförmoner icke förr utgå, än omnämnde capital- och ränle-betalning är verkställd och till Riksgälds-Contoret alsänd; Stats-Utslcottets Utlåtande,
i 4:o alt då genom vacancer möjligen någon mellantid kunde uppkomma, men beräkningen, då summan skall vara återbetald, bör ovilkorligen kunna bestämmas, denna afgift bör anses tillböra lönerne och deraf utgå., afven om innehafvare!) af tjenste!), vid ett eller annat tillfälle, icke skulle finnas.
Sedermera bar Utskottet jemväl fått emottaga en af Kongl. Maj:t under den 1 dennes till detsamma »flåten Nådig Skrifvelse, hvaruti Kongl. Maj:t, som dels med betydliga enskilda uppoffringar, dels annorledes sökt bereda Landshöfdinge-accordens föi minskande, för all, vid befordran lill desse maktpåliggande embeten, kunna uteslutande afse skicklighet och förtjenst, utan hänsigt, till möjligheten eller beredvilligheten alt anskaffa de till äfventyrs erforderliga större eller mindre accords-summor, samt jemväl varil betänkt att för ändamålets vinnande äska Rikets Ständers medverkan, men genom den väckta motionen blifvit häruti förekommen, till Slals-Ulskottet i JNåder öfverlemna! dels en serskild uppsats, rörande de åtgärder, som, i afseende å Landshöfdinge-accordens amortering, blifvit af Kongl. Maj:l vidtagna, beloppen af de ännu återstående accorden och den plan för deras successiva föi minskning, som Kongl. Maj:t ämnat följa, dels en afskrift af Kongl. Majlis Nådiga Bref den i\
Februari i83^, angående den reglering af Lanilsböfdinge-lönerne, som Kongl. Majit beslutit, men hvilkens verkställighet är i de fleste delar af accords-amorteringen beroende; varande berörde Nådiga Skrifvelse med bilagor intagen under N.*r c)8 uti 1;-ta Samlingen af Bihanget till Riks-Slåndens Protocoll, hvartill Utskottet således, för undvikande af vidlyftigare redogörelse för innehållet, får hänvisa.
Då, vid hvarje tjenste-tillsättning, afseende endast bör fästas å den, som genom skicklighet finnes vara mest förtjent alt komma i åtanka, är det uppenbart, att, om accord i något fall äro med tjenslerne förenade och således förmågan att accords-summan erlägga jemväl skall tagas i betraglande, största svårighet möter alt behörigen följa förutnämnde befordringsgrund, samt alt det alltid måsLe inträffa, alt den medellösa förtjenslen beröfvas tillfället att, genom befordran till så beskaffade tjensler, vinna belöning för sina mödor, och alt
Staten således mången gång icke kan använda en skicklig embets- eller tjensteman på den plats, der han företrädesvis kunde med sina egenskaper gagna.
De skadliga följderne af accords-syslem behöfva derföre icke närmare utveckling och de äro naturligtvis, känbaras?, i den mon embetena äro af vigt samt 0111 det e - 4 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 450. ger rum vid Chefs-platser, hvilkas innehafvare böra vaka deröfver, att dylika eller andra oordningar, i afseende å underlydande tjenst, icke förekomma.
Det må visserligen anmärkas, alt accord aro fullkomligt olagliga; men det måste oek å andra sidan medgifvas, alt, om de, under en längre tidföljd, fortgått och vunnit häfd, samt tjenslernes innehafvare således egt fullkomlig anledning förvänta, alt vid afgång återfå, hvad de i accord utgifvit, det innebure en obillighet och ett svårt lidande för nyssnämnde personer, om en dylik ersättning dem beiöfvades, och alt derföre sådane åtgärder böra vidtagas, hvarigenom missbruket kan undanrödjas, utan att enskilde underkastas opåräknade, kännbara förluster.
Alt, på sätt förut i afseende å Landshöfdinge-accorden blifvit af Kongl. Maj:t antaget, förminska desamma medelst ali åkning af en viss summa årligen, skulle väl slutligen leda till målet; nieu dervid möter likväl den olägenhet, aLt dertill fordras en lång lid, hvarunder äfven en af behofvet påkallad och af Kongl.
Majrt jemväl redan beslutad jemkning och ny reglering af Landsliöfdinge-Iönerne, för alt genom vissa löners minskande kunna, inom nu befintliga tillgångar och så'edes ulan nya Stats-anslag, bereda tillfälle till andra dylika löners af behofvet påkallade förbättring, emedlertid måste, i de flesta fall, anstå, utom det att under en så lång lid omständigheter lätt kunna inträffa, som rubba den utstakade planens stränga och noggranna fullföljd.
Den enda utvägen att säkert afskaffa det inrotade missbruket, anser Utskottet således, lika med hvad Kongl. Maj:t yttrat och uti den remitterade motionen föreslås, vara den, sorn, sedan en dylik arnot tering, hvilken här förut omförmäles, förgäfves varit försökt, måste i afseende å Arméens accord vidtagas, eller deras inlösande på en gång medelst upplånle medel, till hvilkas successiva liqviderande en viss procent af lönerne vid de ined accord förenade tjemlerne anvisas, hvarigenom lånen, efter viss lid, klefve godlgjorde och beiörde afdrag upphörde.
I afseende å accorden vid Landshöfdinge-tjensterne, torde emedlertid en dydik åtgärd icke ulan Statens mellankomst kunna utföras; men då densamma klefve inskränkt dertill alt emot ränta förskjuta erforderliga medel, samt om Kongl. Maj:t och Rikets Ständer besluta, att viss procent af lönerne vid Landshöfdinge-platser, hvilkas accord inlösas, skola innehållas och användas till accords-förskollets successiva godtgörande, icke den ringaste föi lust för Staten kan uppkomma, anser Utskottet den ifrågaslällde åtgärden så mycket mera föitjent af understöd å Statens sida, sorn det onekligen vore af yttersta vigt, att accord vid nu Stals-Utslcottets Utlåtande, N:o 450. omförmälde, serdeles maktpåliggande, embeten kunde afskaflas, och således ett förhållande, som, så länge del qvarsiår, kan medföra den påföljd, alt befordringar till oftaberörde embeten ega runi på sådant sätt, som föranleder missnöje oell klander, varda undanröjdi celi nationen erhålla anspråk och förhoppning att framgent se dessa embeten endast anförtrodde åt sådane förtjente embetsman, som förvärfvat insigter och skicklighet i deämnen, hvilka tillhöra Läns-styrelsernes handläggning och jemväl i öfrigt visat sig ega de för berörde embeten erforderliga egenskaper, hvilket ock lör framtiden är af ökad vigt, sedan fråga numera uppstått om betydliga forändringar uti våra communala Författningar.
— Del synes ej eller mola någon svårighet för Riksgälds-Contoret att förskjuta den summa, som för ändamålet skulle erfordras, och hvilken uti Kongl.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse uppgifves till 154,957 R:dr 26 sk. 4 'tst., enär dels, elter UlskoLlets förslag, ett större capital skulle under i5 år blifva der reserveradt i ändamål att förräntas, för att med ränte-inkomslen bestrid a anslag till Strömsholms Canal, efter hvilken lids forlopp en stor andel af nu ifrågavarande låne-bidrag redan vore amorterad och återstoden icke af den betydenhet, att ringaste olägenhet deraf för Riksgälds-Contoret skulle kunna uppkomma, dels andra tillgångar för samma Conior under tiden komma att inflyta genom afbetalningar å redan utgifne eller, enligt Rikets Ständers nu fattande beslut, utgående lån lill åtskilliga ändamål; dock anser Utskot tet räntan böra bestämmas till 4 procent, edler lika med hvad Utskottet föreslagit för utlåning af Riksgälds-Contorets behållne medel.
På grund af allt detta, anser Utskottet sig böra hemställa l att Rikets Ständer måtte medgifva, alt, lill inlösen af de vid vissa Landshöldinge-befatlningar varande accord, till det belopp för hvardera, som uti Kongl. Maj;ts Nådiga Skrifvelse uppgifves och med förbehåll, ali allt framtida anspråk på accords-ersältning å desse embetsmäns sida upphör, må ifrån Riksgälds-Contoret, såsom lån, utgifvas ett belopp af 154^9^7 R:dr 26 sk. 4 r:st-» under vilkor: 1:0 att derå ifrån lyftningsdagen erlägges \ procentä årlig ränta, som, efter skeende afbetalningar, beräknas å det då återstående capitalet samt att lånet amorteras i dea mon, öfverskotlet af bär efteråt omförmälde innehållningar, seda» räntan blifvit liqviderad, dertill lemnar tillgång; * Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 450.
2:0 att vid hvarje Landshöfdinge-tjenst, hvarvid accord nu är fästad 1, af lönen innehålles 6~procent årligen å accordabeloppet, intilldess det för accords-amorteringen lemnade lån blifvit lii! fullo godtgjordl; hvarvid iagttages, att under vncance, på lika sätt, sorn i afseende å vacance-besparingar vid Armeen är medgifvet, berörde sex procent för den lid, besparingen till Stats*verket ingår, jemväl af lönebeloppet innehålles och för det afsecida ändamålet användes; 3:o alt Kongl. Statskontoret må erhålla
Nådig föreskrift : ali de till accordens inlösen beviljade medel för den blifvande accords-fondens räkning emottaga, för att om berörde inlösen besörja, med iagttagande deraf, att, i händelse någon Landshöfding erhållit skriftlig försäkran om viss accordsersältning, densamma, qvilterad. återställes; att å berörde fonds vägnar lill Riksgäldskontoret aflemna löpande förbindelser å 1000 R:dr hvardera, äfvensom att låta alla de till accords-amorteringen afsedde innebållningar för accords-fonden serskildt upptaga och bokföra, för atL dermed i forska rummet liqvidera den bestämda räntan och sedan använda återstoden till capitui-afbelalning å det af Riksgäldskontoret lemnade lån ; och torde Rikets Ständer tillika finna lämpligt i underdånighet anhålla, att, då accorden varda inlöste, Kongl.
Ma j;t täcktes icke allenast i Nåder förordna, att i de fall, då Landshöldingar, som innehafva högre löneförmoner, än eldigt den fastställde löne-reglcringen dem bör tillkomma, fått bibehålla desamma under skyldighet att årligen afräkna motsvarande belopp af accordet, dessa öfverskott hädanefter böra användas för löne-regleringen, utan ock i öfrigt vidtaga de åtgärder, att beiörde Jöne-reglering, så skyndsamt sådant lagligen ske kan, må varda bragl lill verkställighet.
Äfvenså har Utskottet, då angelägenheten fordrar, alt, i hänJee aceorden vid nu ifrågavarande embeten varda inlöste, sådana åtgärder vidtagas, hvarigenom återinförandet af så beskaffade accord må kunna förekommas, ansett sig böra tillstyrka, Stats-Ulskottets Utlåtande, N:o 450. 7 alt Rikets Ständer måtte lios Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla om Nådig föreskrift, att icke allenast hvad, som redan uti Kongl. Circulaii-Brefvet den 22
December i83i finnes stadgadt lill förekommande af accord vid Landt-Slatstjensler, må varda lill Landshöfdinge-ljensler utslräckt, utan ock, då anledningdcke saknar, alt berörde stadgande ej varit lillfylletsgörande, så skärpta föreskrifter i ena och andra hänseendet meddeldte, att ändamålet dermed' måtte kunna vinnas.
Slockholm den i5 Februari 1841.
Reservation af Riksdagsfullmägtigen N. Strindlund från Vester-Norrlands Län: ”Om jag kunde inse, alt Landshöfdinge-accorden upphörde den dag, då Rikets Ständer ansloge ifrågavarande summa till dess accords-amortering, så skulle jag vara ibland de första, som bifaller den begärda summan.
Men jag är fullkomligen öfvertygad, alt äfven hädanefter komma accord att fortfara, ty omständigheter förekomma, då del allmänna skulle möjligen mera risquera med en Landshöfdings bibehållande på sin plats, än att en mera kraftfull man komme i bans ställe, om ock det ej kunde ske, utan att den från tjensten afgående Landshöfdingn finge något i ersättning för tjenstens afträdande, då han möjligen icke kunde från tjensten vräkas, då han sig icke förgått, och kanhända den nya Landshöfdingen icke eller alltid kan göra så bestämdt anspråk på den tjenst, han erhåller.”
Härmed hafva instämt: Bengt Gudmundsson från Hallands, Gustaf Bernhard Appelkvist från Blekinge, Petter Persson från Jönköpings, Andert Nifson från Östergöthlands och Bils Pehrsson från Örebro Län. Stats-UtskotteU Utlåtande, N:o 451.
Utlåtande, i anledning af Kongl, Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående ett serskildt anslag för befrämjande af göromålens behöriga gång inom StatsContoret, Uli Nådig Skrifvelse lill Slats-Utskollet af den 3:dje innevarande Februari, (intagen under N;o ioo, i 1 Samängen af Bihang lill Riks-Slåndens Prolocoll,) liar Kongl. Maj:t, uppå Dess och Rikets Stals-Contors underdåniga lienställan samt, med afseende å beliofvet af ökade tillgångar för tjenstemanna-personalens aflöning inom bemälde Embets-Verk, i Nåder föreslagit Rikets Ständer, att såsom erfoiderligt anslag lill arfvoden åt en tillökt personal af en Ledamot, en Notarie, en Canzlist och Ivaline Kammarskrifvare, en summa af 3,600 R:dr Banco årligen må, ifrån och med innevarande år till nästa Slats-Reglerings början räknadt, varda vid den nu förestående Extra Stals-RegKringen till Kongl. Majit anvisad.
Utskottet har denna Nådiga framställning i öfvervägande tagit; och enär, uti Kongl. Majlis Nådiga Proposition, angående Slats-Verkels tillstånd och beho', blifvit föreslaget anvisande dels af ett lika belopp, sorn det nu ifråga varande^ till aflöning för enahanda ti Hök te personal af 1 Ledamot, 1 Notarie, 1 Canzlist och 2:ne Kammarskrifvare i Kongl. StalsContoret, dels af 2,000 R:dr lill lönefyllnad åt Ledaniöterne, h vilken Proposition, i hvad den rörde löne-tillökningen för Ledaniöterne af Riks-Stånden, samt i hvad den angick anslag för ökad personal, genom votering i Förstärkt Stats-Utskolt blifvit afslagen, samt följaktligen Kongl. Maj:ls Nådiga framställning om anvisande å extra
Stat af nämnde aflöning för ökad personal i sig sjelf innefattar samma fråga, som sålunda blifvit vid innevarande Riksdag förut afgjord, anser Utskottet sig böra hemställa, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majrt i underdånighet anmäla, det någon ytterligare åtgärd., i anledning af nu aflåtne Nådiga skrifvelse, icke kan af Rikets Ständer vidtagas.
Slockholm den 23 Februari jS41 •
Reserva - Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 452. 9 Reservation1 af ITerr Biskop Hedren: ”Efter det förhållande, som i Kongl, Majlis Nå diga Proposition, på grund af Kong?.