Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Derest Fullmågtige vid något tillfälle skulle anse reservfondens disponibla tillgångar icke erfordras för de ändamål, hvartill desamma, enligt ofvan gifna föreskrifter, få användas, ega Fullmågtige, når sådant med föxdel för Banken kan ske, efter den kurs Fullmågtige hvarje gång bestämma, för större eller mindre del af omförmåkla tillgångar, af välkända och solida trassenter eller endossenter, köpa ' vexlar å Pund Sterling, dragna på tre månader eller kortare tid, i London betalbara, med rättighet för Fullmågtige att -.O o ~ hatva den härigenom uppkomna behållningen för Bankens räkning nedsatt hos något eller några säkra handelshus i London, äfvensom att samma behållning på tjenligaste sått disponera antingen genom afgifvande af vexlar eller indragning till Banken i metallisk valuta; kommande de belopp, som för dylika vexelköp af reservfondens tillgångar blifvit använda, att, med iakttagande af hvad rörande beräkningen af Bankens metalliska kassa år i allmänhet föreskrifvet, till reservfonden återföras, når Banken för ifrågavarande vexlar erhåller valuta, Stockholm den 4 Maj 1863.
STOCKHOLM. TRYCKT HOS ISAAC MARCUS, 1863.
Barth o-V t skot tets Memorial 37. i N:o 37.
Ank. till Exp.-Utsk. den 29 Juni 1863, kl. 1 e. m.
Memorial, i anledning af återremisserna af Utlåtandet 25, i fråga om jörändrad grund för ulmyntningen af Svenska silfvermyntet Enligt protokolls-utdrag af den 28 Februari, 4 Mars och 4 April detta år, hafva Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet återremitterat ofvanberörda Utlåtande, i anledning af hvilket Borgare- och Bonde-Stånden beslutat, alt Rikets Ständer skola hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit i nåder läcktes låta genom vederbörande verkställa undersökning till utrönande deraf, huruvida en förändring af myntfoten i den angifna syftningen må finnas verkställbar, äfvensom, för den händelse Kongl. Majit skulle anse densamma ändamålsenlig, icke allenast låta underhandling med grannstaterna inledas för tillvägabringandet af öfverensstämmelse emellan Sveriges och dessa staters myntfot, utan ock nådigt förslag i ämnet till Rikets Ständer afgifva.
Som Utskottet, vid nu företagen förnyad handläggning af detta ärende, inhemtat, att Rikets Ständer, i följd af tre Riks-Slånds bifall till Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottels i Utlåtandet JV2 109 gjorda framställning, redan förenat sig derom, att i underdånig skrifvelse anhålla, det Kongl. Majit, efter genom sakkunnige män verkställd undersökning och utredning, ville vidtaga de åtgärder, som kunna leda lill antagande i de tre skandinaviska rikena af ett gemensamt system för måll, mål, vigt och mynt, samt den sålunda beslutade underdåniga skrifvelsen i sig innefattar hvad som åsyftats att vinna genom det af Utskottet i först omförmälda Utlåtande JiS 25 afgifna förslag; så anser Utskottet, vid detta förhållande, berörda förslag ej böra till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stockholm den 15 Juni 1863 Bih. till R.
Prat. 1862 & 1863. 6 Sami. 1 Afd. 15 Bä/t. 1 2 Banko*UIskottets Memorial JM 38.
Aok. till Eip.-Utsk. den 29 Juni 1803, kl. 1 c. m.
Memorial, i anledning af återremiss af Betänkandet J\($ 32.
Delta Betänkande, — deri Utskottet, 1:0 afstyrkt bifall till Herr Åkermans motion om reorganisation af Rikets Ständers Bank och 2:0 hemställt, att bemälda Bank, som fortfarande skall hafva till åliggande att upprätthålla myntvärdet i landet, må öfverlåta den del af sitt kapitalöfverskott, som öfverstiger
Tio millioner Riksdaler, till bildande af en grundfond för bankinrättning, under benämning »Sveriges Bank», hvilken har att bedrifva bankrörelse i enlighet med de stadgar, som Kongl. Maj:t och Rikets Ständer för denna bankinrättning fastställa, — är, enligt protokollsutdrag af den 18 och 22 näsllidne April, i dess helhet, ålerremitleradt af Ridderskapet och Adeln; men som de andra Riks-Stånden, med godkännande af 1:sta punkten, afslagit öfriga delar af Utskottets Betänkande, och, i frågor af förevarande beskaffenhet, tre Riks-Stånds sammanstämmande mening utgör Rikets Ständers beslut; kan Ridderskapet och Adelns återremiss icke föranleda någon åtgärd; hvilket Utskottet skolat för Rikets Ständer vördsamt tillkännagifva.
Stockholm den 15 Juni 18(>3.
Hanko-U(skottets Utlåtande M 39. 3 N:o 39.
Utlåtande, i /råga om ett af förre Bruksegaren H.
Dillner gjordt aclcordsanbud.
Hos Ulskottet har förre Bruksegaren H.
Dillner anhållit om befrielse från vidare betalningsskyldighet för ett af honom hos Banko-diskontverket upptaget lån från Slatslånefonden samt, till stöd derför, åberopat, bland annat, ett af åtskillige personer, på hans begäran, algifvel skriftligt yttrande angående dels det satt, hvarpå han vårdat sina angelägenheter under den tid, han egt och bebott egendomen Spjutbäcken, hvilken blifvit till Bunkens säkerhet för berörda lån pantförskrifven, dels ock de orsaker, som kunde anses hafva vållat hans obestånd och år '1860 deraf föranledda konkurs; innefattande nämnda yttrande hufvudsakligen, att den af Dillner för ifrågavarande egendom utgifna köpeskilling väl icke kunnat anses öfverstiga egendomens verkliga värde, men att, då dithörande åbyggnader i man- och uthus, verkstäder m m vid tillträdet befunnits i allmänhet mycket bristfälliga och förfallna, så att dyra nybyggnader måst verkställas, samt åkerjorden fordrat ett förändradt och mera kostsamt brukningssätt, de till allt detta oundgängliga förlag och dryga omkostnader föranledt skuldsättning, hvilken med den drift och redbara verksamhet, hvarför Dillner gjort sig känd vid sin egendoms förvaltande, utan tvifvel, kunnat utplånas, derest icke en af oblida naturförhållanden esomoftast vållad vattenbrist hämmat en regelbunden bruksdrift samt missgynnande konjunkturer alstrat hinder för brukseffeklernas afsättning, jemte nedtryckta pris dera, deraf åter uppstått minskning i de årliga inkomster, hvarmed förlagskostnader samt kapital- och ränteliqvider skolat betäckas, jemte de utgifter, som för familj och hushåll under ett sparsamt lefnadssätt påkallats, af hvilka forhållanden lätteligen kunde förklaras
Dillners fortsatta skuldsätt ning och slutliga obestånd.
Diskontverkets ifrågavarande fordran är af Banko-diskont-direktionen, i afgifvet utlåtande, meddeladt, att densamma grundar sig på ett af sökanden från 4 Bankc-Utsltottcts lil låtande M 39.
Statslånefonden upptaget lån å 22,500 R:dr, emot hypoihek af hans den 5 April 1858 utgifna och den 7 i samma månad och år uti Spjuthäcks bruks- och landtegendom intecknade förbindelse å 30,000 R:dr med 6 procent ränta, och blifvit, efter det sökanden nödgats till borgenärers förnöjande afträda sin egendom, bevakad och genom Olme Häradsrätts dom den 21 Februari 1861 till betalning fastställd i sökandens konkurs; att den pantförskrifna fastigheten, som, innan inteckning deruti för ofvan berörda förbindelse å 30,000 R:dr beviljades, var graverad till ett belopp af 47,500 R:dr, vid derå hållen offentlig auktion den 22 näst påföljande Mars, inropats af föredraganden för låneärenden i Statslånefonden, Advokat-fiskalen E. W.
Montan för 60.500
R:dr, hvilket inrop dock af Montan öfverläts till annan person emot en afträdessumma af 3,800 R:dr, samt att sistnämnda belopp den 11 Decembersamma år insattes i afräkning å lånet, hvarefter
Diskontverket i utdelning fiån konkursmassan bekommit den 13 Oktober 1862 R:dr 6,665: 59 och, vid konkursmassans slutliga utredning den 3 derpå följande November R:dr 7,0 4 4 : 64, så att å lånet nu återstår i kapital 4,089 R:dr 77 öre, förutom ränta och provision å § procent i månaden från lånets förfallodag den 15 Maj 1860, intilldess betalning sker; Och har
Direktionen sedermera, — efter det kunskap vunnits derom, att, å Dillners nyssberörda såsom hypothek leonade intecknade förbindelse, borgen såsom för egen skuld vore tecknad af Brukspatronen J F Geijer, och upplysning på grund deraf infordrats om de åtgärder, som vidtagits för att tillgodogöra Statslånefonden den ytterligare säkerhet, som berörde borgen innefattade, —- i förnyadt utlåtande, förmält, att då icke någon af
Diskont-direktionens nuvarande ledamöter deltagit i pröfningen och beviljandet af ofvanberörda till Bruksegaren Dillner utgifna lån, men Advokat fiskalen Montan vid den till lånet beviljades varit ledamot i Statslånefondens
Direktion med enahanda åligganden, som tillkomma de i Banko-diskonl-direklionen deltagande Kommissarier, Diskont-direktionen, af sådan anledning, anmodat honom att de äskade upplysningarne afgifva; i följd hvaraf Advokat-fiskalen Montan i ett lill Utskottet öfverlemnadt memorial anfört, att det, efter förloppet af tre och ett halft år icke vore för honom möjligt att ihågkomma alla detaljförhållanden, rörande oftanämnda lån, men att Advokat-fiskalen dock erinrade sig att, innan låne-ansökningen pröfvades, från trovärdige personer erhållits de upplysningar, att lånsökanden
Dillner allmänt ansågs för en särdeles skicklig, verksam och redbar man, äfvensom att han, medelst nybyggnader och odlingar, betydligen förbättrat Spjuthäcks egendom, hvilken, m ed afseende tillika å dess fördelaktiga läge, skulle vara värd 90,000 ä 100,000 ö O ' R:dr R:mt; alt ehuru den af lånsökandens ombud, uti anmälningssedeln. rörande hypotheket lemnade beskrifning upptager, att den intecknade förbindelsen vore försedd med borgen såsom för egen skuld af Brukspatronen J. F. Geijer, samt en lika beskaffad anteckning jemväl förekommer uti den af Statslånefondens räkenskapsförare, numera aflidne Revisoren A. G. Örling upprättade, så kallade lånehoken. äfvensom Bruksegaren Banko-Utskottets Utlåtande JV3 39.
5 Bruksegaren Geijer finnes upptagen uti det af nämnde tjensteman öfver Statslånefondens gäldenärer efter anmälningssedlarne förda register, något skäl för dessa anteckningar, så vidt de skola afse giltigheten af omförmälda borgen, icke kunde bernias af de i Ombudsmannens förvar befintliga lånehandlingarne, helst dessa handlingar utvisa att den å förre Bruksegaren Dillners ofvan omförmälda uti Spjut bäcks egendom mtecknade och sex månader från den 5 April 1858 till betalning förfallna hypotheksförbindelse, af Brukspatronen J. F.
Geijer tecknade borgen såsom för egen skuld, jemlikt 4 § i Kongl. Förordningen den 28 Juni 1798. redan i Oktober 1859, och således innan ifrågavarande lån å R:dr 22,500 beviljades, upphört att vara gällande; att af de till ifrågavarande lån hörande handlingar vidare inhemtas att, sedan låntagaren Dillner i Mars 1860 sin egendom till borgenärernes förnöjande afträdt och i anledning deraf lånehandlingarne till dåvarande Förste Ombudsmannen vid Banko-diskontverket, Assessoren Carlqvist, för vederbörlig åtgärd öfyeriemnats, lagsökning af -samma tjensteman, oaktadt Difner kommit i konkurstillstånd och Brukspatronen Geijers borgen upphört att vara gällande, blifvit hos Kongl. Majlis
Befallningshafvande i Wermlands län anställd emot sävsl låntagaren Dillner, som Brukspatronen Geijer, hvarpå Kongl. Majits Befallningshafvande, genom utslag den 21 Augusti sistnämnda år, enär Dillner blifvit i konkurstillstånd försatt, samt Brukspatronen Geijer yrkat att vara för sin borgen fri, dels förklarat sig icke kunna med krafvet i hvad det rörde
Dillner taga vidare befattning, dels ock, under åberopande af 1798 års Kongl. Förordning, ansett det emot Brukspatronen Geijer anställda kraf vara tvistigt, och derföre hänvisat sökanden att detsamma vid domstol efter befogenhet fullfölja; varande någon sådan åtgiird, såsom i allo ändamålslös, sedermera af Ombudsmannen icke vidtagen; samt att, ehuru försäljningen af Spjutbäcks egendom egt rum under en mycket ofördelaktig konjunktur, det likväl, i löljd af Banko-diskont-direktionens beslut att lill försäljnmgs-auktionen sända ett särskildt ombud, och dervid af ombudet vidtagne ändamålsenliga åtgärder, lyckats icke allenast att till någon del uppdrifva köpeskillingen för egendomen, utan äfven att bereda Slatslånefonden en särskild vinst af 3,800 R:dr, genom hvilket allt, i förening med den från Dillners konkursmassa med oprioriterad rätt bekomna utdelning, Ståtslånefondens kapilalfordran nedgått från R:dr 22,500 till dess nuvarande belopp R:dr 4,9 8 9 : 77 öre R:mt; hvarförutan Direktionen, för egen del, tillagt endast den upplysning, alt, innan ifrågavarande lån å 22,500 R:dr den 5 November 1859 från Slatslånefonden beviljades, hade den såsom säkerhet derför lemnade intecknade förbindelse blifvit hos Slatslånefonden godkänd såsom hypothek för ett af Dillner den 29 April 1858 under N.o 169 derstädes upptaget, den 1 November 1859 förfallet och samma dag till Stalslånefonden inbetaldt lån å 30,000 R:dr, och att enär omförmälda hypothiserade förbindelse, utfärdad den 5 April 1858 och unde» den 18 i samma månad försedd med borgen såsom för egen skuld af Brukspatronen J. F. Geijer, Bih. till B.
Prol. 1862 & 1863. 6 Sami. 1 Afd. 15 Iläft. 2 6 Banko-Utskottets Utlåtande JV2 39. blifvit stalld att betalas 6 månader från utgifningsdagen, berörde borgen således upphört att vara gällande redan innan nyssnämnda lån å 30,000 R:dr den 1 November 1859 förföll till betalning.
Med tillkännagifvande att sedan omförmälda ansökning blifvit till Banko diskontdirektionens utlåtande öfverlemnad, Dillner, uti en till Direktionen ingifven skrift, för att icke blott, så långt hans förmåga sträckte sig, minska Statslånefondens förlust, utan äfven bereda sig sjelf frihet från vidare kraf, gjort det erbjudande, att före 1863 års utgång, lill Banko-diskontverket inbetala 50 procent af sin skuld till Statslånefonden, emot det att återstående kapitalet äfvensom räntan finge alskrifvas, har Direktionen, som yttrat sig icke kunna understödja
Dillners hos Utskottet framställda anhållan om eftergift af hela lånets återstod till kapital och ränta, anfört, att ehuru Dill ner, enligt hvad Direktionen varit i tillfälle att inhemta, någon tid efter sitt hakade obestånd undfått och ännu innehar förordnande såsom stipendiat på Jernkontorets stat, likväl och då detta förordnande vore af tillfällig egenskap och aflöningen derför, 1,000 R.dr om året, väl icke torde utgöra mera än som tili hans och hans familjs uppehälle oundgängligen erfordrades, det vore föga sannolikt att så stor afbetalning skulle genom exsekutiva åtgärder kunna hos honom uttagas, som han nu erbjudit sig att erlägga, oberäknadt att dylika åtgärder och lånets fortsatta bevakande alltid komine att medföra jemförelsevis icke så obetydliga kostnader för Statslånefonden, hvadan Direktionen ansett det al
Dillner sedermera gjorda anbud förtjena afseende och böra antagas.
I betraktande af hvad sålunda förekommit, och då, vid denna frågas bedömande, det icke eller torde böra lemnäs utan uppmärksamhet att i del till stöd för ansökningen åberopade, af trovärdige män afgifna yttrande, sådana upplysningar blifvit meddelade, som ådagalägga, alt Dillners obestånd ej kan anses hafva varit sjelfFörvålladt och att han vid sin egendoms förvaltning utmärkt sig både för drift och redbar verksamhet samt i sitt enskilda lif iakttagit hushållning och sparsamhet, har Utskottet, för att bereda
Dillner någon lättnad vid uppgörande af den skuld, hvari han till Verket häftar, funnit sig böra i så måtto understödja den gjorda ansökningen, att Utskottet vördsamt hemställer, att derest
Dillner inom nästföljande 10 år, räknade från denna dag, inbetalar återstående kapital-beloppet sålunda, att under de första nio åren erläggas 500
Rdr årligen och under det tionde året 489 R:dr 77 öre R mt, alla exsekutiva åtgärder till det ifråga varande lånets indrifning må anstå samt att den å beröida lån upplupna och upplöpande ränta jemte provision må få efterskänkas och ur räkenskaperna afskrifvas.
STOCKHOLM, tryckt hos e. westrell, 1863.
Banko-Utskottets Berättelse JVsi 40. 1 JW 40, Ank. till Exp.-Utsk. (ien 30 Juni 1863, kl. 1 e. hi.
Berättelse, angående förrättad revision af Banko-diskonl-verkets räkenskaper och förvaltning för år 1862.
Sedan Utskottet, genom dertill inom sig utsedde ledamöter, ombesörjt vederbörlig granskning af Banko-diskont-verkets räkenskaper och förvaltning för nästlidet år, får Utskottet härmedelst, till fortsättning af den, uti Rikets Ständers sednast församlade Revisorers berättelse intagna, redovisning för hufvudresultaten af 1860 och 1861 årens diskontrörelse, meddela följande öfversigt af samma rörelse för år 1862. I.
Handels- och Närings-diskont-fondeii.
Denna fond, som enligt 151 § 1 mom. i Banko-reglementet är bestämd till - - Runt 6,700,000: — var vid 1862 års början från Bankens reserv-fond förstärkt med.... 500,000: — och utgjorde således vid nämnde tidpunkt 7,200,000:
— Under året har Handels- och Närings-diskont-fonden, i mån af behof, frän reserv-fonden erhållit förstärkningar till följande belopp. nemligen: den 7 April med ; 500,000: — » 28 April 500.000: — » 30
Maj 500.000: — » 1 Oktober 500,000: — » 26 November 500,000: — »
I December 500,000: — 3,000,000: ~ S:gr 10,200,000: — Transport: 10,200,000:
Brot. 1862 & 1863. 6 Sunil. 1 A.fd. 16 lläft. [ 2 Banko-Utskottet» Berättelse JW 40.
Transport: 10,200,000: - hvaremot, i den mån fondens tillgångar visat sig öfverstiga lånebehofven, till reserv-fonden inbetalts: den 15 Januari 500,000: — » 6 Februari •••• 1,500,000: — » 17 April 500,000: — » 31 December ....
— 1,000,000: — 3,500,000: — så att Handels- och Närings-diskont-fonden vid årets slut var åter nedsatt till sitt i Banko-reglementet föreskrifna belopp af ....
R:mt 6,700,000:
— De med denna fond bedrifna särskilda rörelsegrenar äro: A.
Diskontering af vexlar.
Utestående beloppet af diskonterade vexlar vid 1861 års slut utgjorde, enligt bokslutet för nämnda är, Runt 3,192,671: 96.
Under ar 1862 äro diskonterade 2,723 stycken vexlar ä ett sammanlagdt belopp af 9,861.624: 58.
~S:gr 13,054,296: 54.
A denna summa har under äret influtit 10,206,034: 41. i följd hvaraf ä vexel-diskontering utestodo vid 1862 års slut Hulr 2.848,262: 13.
Vid 1861 års slut utgjordes på indrifning beroende vexlar af 4 stycken å ett sammanlagdt belopp af 6.685: 31. och öfverlemnades under är 1862 till vederbörande Ombudsman 4 stycken ä tillsammans 3,848: 50. ~ 10,533: 81. hvaraf under årets lopp influtit, för 6 stycken till fullo betalda och i afräkning å andra 8,518: 62, så att, vid 1862 års slut, endast 2:ne vexelfordringar till återstående belopp af R:dr 2,015: 19. berodde på vederbörande Ombudsmans redovisning.
Under årets lopp har en vexel å 4.375
R:dr blifvit bevakad uti en vid Stockholms Rådstufvu-rätt anhängig konkurs. B.
Utlåning mot hypothek af löpande förskrifningar.
Summan af utestående län, oberäknad! de inom linien förda, för hvilka särskild redovisning här nedan lemnäs, uppgick vid 1861 års utgång till Runt 2,713,430: 60.
Under är 1862 utgäfvos 1,289 stycken lån å 6,880,290: — S:gr 9,593,720: 60.
Dä härifrån afräknas beloppet af de under äret verkställda inbetalningar 7,098. >11: 95. visar det sig, att summan af utestående lån ä denna räkning vid 1862 års slut utgjorde Runt 2,495,408: 65.
Banko-TJtskottets Berättelse J\? 40.
3 En Berättelsen bifogad tabell (Bil. JW 1) utvisar dels i hvad män ifrågavarande rörelsegren varit anlitad af särskilda näringar och samhällsklasser, dels huru länen varit, fördelade emellan Stockholms stad och de till Diskont verkets lånedistrikt. hörande län.
Utaf ofvanberörde, mot hypothek af löpande lörskrifningar utestående, såsom säkra ansedda lån, voro vid 1862 ars slut 2G stycken å 50,608 R:dr 64 öre beroende pä lagsökning och konkurs-utredning, dervid dock bör anmärkas, att samtliga dessa lån tillhörde föregående årens utlåningar, och att följaktligen icke något af de år 1862 beviljade län mot hypothek af löpande förskrifningar vid årets slut berodde på indrifning.
Till jemförelse må ock nämnas att. ifrågavarande lagsökningsbalans vid 1861 års utgång uppgick till 63,050 R.dr 59 öre, hvadan densamma under nästlidet är förminskats meri 12,441 R:dr 94 öre, eller med nära 20 procent.
Balansen frän år 1861 af Diskont-verkets inom linien förda fordringar, grundande sig på lån mot hypothek af löpande lörskrifningar. utgjorde Runt 24,242: 49. hvilken summa under är 1862 blifvit förminskad genom influtna inbetalningar ä 715: 26. till ett vid 1862 års slut återstående belopp af R:mt 23,527: 23.
Uti 2 vid Stockholms och 1 vid Westerås Rådstufvu-rätter anhängiga konkurser äro under äret bevakade 3 lån mot hypothek af löpande förskrifningar å tillsammans 5,901 R:dr 42 öre.
C. Utlåning mot hypothek af aktier och publika papper.
Vid 1861 års utgång uppgick beloppet af utestående dylika lån, oberäknadt ett inom linien fördt.
ä 807 R:dr 48 öre, till R:mt 258,410:
— Under är 1862 äro 95 stycken lån utgifna å tillsammans 430,930:
S:gr 689,340: — hvaremot under samma tid inbetalningarne utgjort 473.190: — så att till innevarande är 1863 blifvit utbalanserade lån å en summa af Runt 216,150:
— På utsökning berodde vid 1861 års slut, utom ofvan omförmälda inom linien förda län. hvarå någon afbetalning under ar 1862 icke egt rum, endast ett lån å 800 R:dr. hvilket under årets lopp blifvit till fullo 1 iq videra dt.
De för ofvannämnde 95 särskilda län hypothiseradc säkerhetshandlingar haf - va utgjorts af: Antal Summa lån.
Götha kanal-aktier 23. 117,450: Wermlands Hypotheks-lorenings obligationer 9. 25,700:
Smålands dito dito - 19.
62,000:
Mälare-prorinsernas dito dito 23. 173,200; Transport: 74. 378,350: 4 Banko-Utskottets Berättelse ,JV? 40.
Antal Summa lån.
Transport: 74. 378,350 (östgöta Hypotheks-förenings obligationer 8. 30,970 Skånska dito dito 2. 6,000 Arméens Ackords-amorteringsfonds obligationer 4, 6,850 Götha Kanal-bolags dito 5. 5,560 Stockholms stads Drätsel-kommissions dito 1. 2,700 Bank o-d iskon t-verkets depositionsbevis 1. 500 Summa 9 5. 430,930 D. Utlåning mot pant af vågförda effekter.
Diskont-verkets utestående fordringar af förenämnda beskaffenhet, som vid 186! års slut utgjorde R:mt 3,085,081: 68. har under år 1862 ökats med 3,025,390: — S:gr 6,110,471: 68. och som genom af- och slutbetalningar samma år influtit 3,435,934: 39, så utestodo vid årets slut mot ifrågavarande säkerhet 2,674,5371 29. E.
Kassa-kreditiv.
Till begagnande på högst ett års tid, räknadt från nedannämnde terminer år 1862, hafva kreditiv åt enskilde personer och sparbanker blifvit beviljade till följande belopp, nemligen: från Januari månad åt 149 personer R:mt 843,000: — 568,500: — 2 sparbanker 567,500: — 1 sparbank 553,000: — 432,500: — '. 176,000: — 343,000: — 156,000: - 237,500: — 404,500: — 351,900: — 1 sparbank 403,000: — » Februari » » 83 » » Mars » » 76 » » April » » 92 » y> Maj_ B » 64 » » Juni » » 34 » » Juli » 51 » » Augusti )) » 31 September )) 38 » D Oktober » » 56 » )) November » » 49 »
December » 73 » 796 personer 4 sparbanker R:mt. 5,036,400:
— De sparbanker, som af kreditivrätt sig begagnat, hafva varit Stockholms stads, Stockholms läns samt sparbankerna i Hudiksvall och Södertelje.
Beloppet af utestående kassakreditiv utgjorde vid 1861 års slut.
Runt 2,383,651: 12. och den under år 1862 å kreditiven uttagna summa 32,767,110: — S:gr 35,150,761: 12.
När härifrån afdrages summan af de under sistnämnda år på kreditiven verkställda insättningar 32,369,220: — sä befinnes
Diskont,-verkets fordran för de vid årets slut utestående kreditiv hafva uppgått till R:mt 2,781,541: 12. Banko-Utskottets Berättelse ,JV$' 40. 5 hvaraf: återstoden af kreditiv, som förfalla under loppet af är 1863, tillsammans 2,773,700: — och ett redan den 31 Dec. 1850 förfallet, på indrifning beroende kreditiv 7,841: 12. 9,781,541: 12.
Pä Ombudsmännens handläggning berodde vid 1861 års slut 3 stacken kreditiv ä tillsammans 10,841: 12.
Under år 1862 öfverlemnades till deras åtgärd 4 stycken kreditiv för tillsammanlagdt 20,000: — S:gr 30,841: 12. hvaraf under året influtit för 5 stycken till fullo inbetalda 18.000: — så att vid 1862 års slut berodde på lagsökning 2 stycken kreditiv för 12,841: 12. F. Upp- och afskrifnings-rörelsen.
Räkningshafvares hos Diskont-verket innestående kapital-behållning vid 1861 års slut utgjorde Runt 3,041,505: 16.
Under år 1862 äro ä 250 särskilda räkningar insatte tillsammans 38,773,712: 7. S:gr 41,815,217: 23. hvaremot under samma tid blifvit lyftade 38,503,316: 2. så att räkningshafvares behållning vid årets slut uppgick till Runt 3,311,901: 21.
Sedan Rikets Ständer vid sistförflutna riksdag berättigat
Banko-fullmägtige att på upp- och afskrifnings-räkning vid Diskont-verken emottaga penningar ej mindre af enskilda personer än äfven af enskilda korporationer, bolag och kassor, samt Fullmägtige ät