Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den östra och sydöstra delen af detta område, så vidt det tillhör Elfsborgs län, är den ofruktbaraste, hvaremot smärre ställen med bördigare jord förekomma omkring Wiskaån och tilltaga i betydenhet inom Kullings, Wädtle och Bjärke härader, hvarest större fruktbara sträckor utbreda sig.
Trakten på östra sidan om Göta eif och vid Wenern, eller Wäne, Flundre och Ale härader, har öfverallt en bördig jord, likasom Dalslands slättbygd, Sundals och Nordals härader.
Walbo härad är bergbundet, men med temligen fruktbar jordmån emellan bergen; Wedbo och Tossbo deremot i allmänhet af sämre beskaffenhet, med vissa undantag på Wenerns strandbygd.
De spannmålsbehöfvande sock - 16 narne i södra delen af länet erhålla sina förnödenheter från Småland, Halland och den så kallade Falbygden i Skaraborgs län; samt norra
Dalsland från slättbygden i samma landskap och till någon del från Bohus län.
Hvad närmast belägne spannmålsköpande distrikter icke konsumera af öfverskotterne från länets fruktbara trakter, som alla angränsa Göta eif och Wenern, afsättes på Uddevalla och Göteborg.
Odlingstillfällen af större omfång uppgifvas från de flesta härader.
Inom Kinds härad: 2000 tunnland, erhållna genom Asundens fullbordade sänkning, 1200 tunnland genom pågående utdikning af Länghems mader och sänkning af Simmesjön samt kanalgräfning från Svenljunga mader; äfvensom madsträckorna från Sämsjön genom Månstads, Åsarps och Tranemo socknar af l£ mils längd och \ mils bredd.
Inom Redvägs härad: maderna omkring Ätraån genom Hössna, Knätte och Åsarps socknar om 1800 tunnland samt Tidaåns mader i Liareds socken.
Inom Åhs härad: maderne omkring Wiskaån från Warnumssjö uti Gingrids, Tärby, Warnums och Rångedala socknar 450 tunnland.
Uti Gåsene härad: 2000 tunnland mader omkring Nossaån emellan Mollasjö och Hudeneds qvarnar samt omkring Lidaån inom Ora, Broddarps, Alboga, Eriksbergs och Mjelldrunga socknar.
Inom Marks härad: betydande sträckor omkring sjön Weselången på gränsen mot Halland uti Istorps pastorat, hvarå nu arbetas medelst sjöns sänkning.
Uti Kullings härad:
Sienes mader 327 tunnland, hvilka äro under pågående odling.
Den egentliga sädesbygden, särdeles inom Dalsland, är i det närmaste helt och hållet uppodlad; dock skulle ungefär 2000 tunnland kunna vinnas genom Hästefjordens sänkning inom Frändefors socken af Sundals härad.
Uti Wedbo härad uppgifvas 1600 tunnland såsom odlingsbara genom sänkning af Steneby och Starlanda elfvar.
Hästar införas till hela Westgöta-andelen af länet, hvaremot
Dalsland uppföder sådana i det närmaste till ortens hellof.
Boskapskreatur afyttras från Kinds, en del af Redvägs, Gåsene, Kullings, Ale och Wäne härader, dock till föga betydande belopp.
Inom södra delen af länet anses dock boskapsafvel i allmänhet jemnt fylla den årliga afgången.
Dalsland åter uppgifves afyttra boskap från de flesta socknar.
Ladugårdsprodukter, isynnerhet ost och smör, säljas hufvudsakligen från Dalsland samt Wäne, Bjärke.
Flundre, Ale och Wädtle härader; äfvensom ett ringa belopp från en och annan socken inom de öfrige häraderne.
Skaraborgs Lav.
Länet, hvars största del utgöres af slättlandet emellan de höjder, som följa sjön Wetterns vestra strand och Wenern, producerar spannmål betydligt öfver dess konsumtion.
Dock är detta icke förhållandet i sydöstra hörnet vid gränsen mot
Jönköpings län samt på en smalare sträcka från sjön Wikens omgifningar till Wermlandsgränsen och Skagern på Tivedens södra sluttning, hvarest produktionen jemt är tillräcklig för det egna behofvet.
Endast den del, som ligger emellan sjön Uuden och Nerikes gräns behöfver någon mindre tillförsel af spannmål.
Spannmålen afyttras hufvudsakligen på Göteborg, södra delen af Elfsborgs län och W ermland.
Den egentliga slättbygden är redan till större delen odlad, men omkring Billingen på Falbygden i Ilöjentorps och Wartofta fögderier återstå betydliga vidder af fruktbar jord att upptaga och odla.
I allmänhet har jordbruket inom detta län på senare år 17 gjort högst betydliga framsteg och fortgår i produktiv utveckling, hvarom den årligen växande exporten af säd öfver Göteborg bär ett ojäfvigt vittnesbörd.
Hästar och boskapskreatur kunna i allmänhet från länet afyttras, de förra från en stor del af slättlandet, och de senare mera från skogsbygderna.
Kreatursomsättningen är isynnerhet betydlig på marknader i trakterna mot Nerikes gräns och i östra delen af länet.
Ladugårdsprodukter afsättas egentligen endast från de större och bättre vårdade egendomarne, men föga af allmogen. haris (aris Län.
Odlingarne och jordbruket hafva så fortgått inom detta län, att detsamma i sin helhet numera köper en jemförelsevis ringa qvantitet af spannmål, egentligen till bergslagerne omkring
Filipstad och de nordligare socknarne i Elfdalen, öfre Fryksdalen och Jösse härad.
Deremot passerar en ej obetydlig qvantitet igenom länet dels öfver Arvika till Norge, dels genom östra Wermland till Westerdalarne.
Näs, Gillbergs och Grums härader jemte Dalsland förse i allmänhet Nordmarks och Jösse härader med deras behof, och det förstnämda aflåter dessutom stundom spannmål till Göteborg och Norge. Wisnums, Gimo och Wäse härader jemte nedra delen af Nyeds bergslag och Kihls härad afyttra spannmål till de ofvanliggande bruks- och bergslagsorterne.
Hvad Fryksdalen och Elfdalen konsumera utöfver egen produktion och tillförseln från provinsernas sädesorter erhålles hufvudsakligen ifrån Skaraborgs län öfver Wenern.
Till den östra bergslagen köpes äfven spannmål från Orebro och Nyköpings län.
Betydliga odlingslägenheter återstå ännu att upparbeta inom alla delar af länet, hvars jordmån på Wenerns strandbygd och i många af dess delar uppåt landet är temligen bördig.
Särskildt uppgifvas Riksmossen i Öhne och Wäse härader, Slöan, Ugglemossen och Skane mosse i Näs härad, samt Wiksmossen i Jösse härad.
Såsom nyligen fullbordade odlingsarbeten anföras tappning af sjön Björklången i Nyed, samt Welen, Flaten och Kläggen i öfre Fryksdalen.
Dessutom pågår sänkning af Björken och Hån i Fryksdalen samt Säfsjön i Jösse härad.
Inom Eda och Ny socknar omnämnas sjösänkningar till 5000 tunnlands vidd.
Den högländta odlingsmarken inom Fryksdalen uppskattas till 6895 tunnland och den ännu vattendränkta till 10268 tunnland, hvaraf en ej ringa del redan är under bearbetning till åker och äng.
Hästar inköpas från Norge till de flesta delar af länet och särdeles till Fernebo härad.
Boskapskreatur uppköpas egentligen till sistnämde härad, hvaremot de sydligare sock narne uppföda i det närmaste tillräckligt för behofvet, och de nordligare samt gränssocknarne afsätta sådana till Norge.
Med ladugårdsprodukter är förhållandet enahanda; dock afsättas sådane numera från flere trakter dels inom riket, dels till Norge.
Den till vidden inskränkta men bördiga Nerikesslätteu, utgörande vestra ändan af Mälare- och Hjelmaredalen, frambringar numera landtbruksprodukter af alla slag till afsalu dels åt ofvanliggande bergslagsorter inom Örebro och Karlstads län, dels på Stock holm.
Den innefattar Örebro, östra delarne af Edsbergs och Grimstens, Hardemo, samt norra delen af Kumla, Skyllersta och Askers härader.
Dessutom frambringa Fellings B ihan g fl 18 bro och Glanshammars härader äfvensom Sundbo härad öfverskotter af spannmål, hvilka de förstnämde häraderne afyttra dels på bergslagen, dels till Stockholm, och det sistnämda merendels förvandlade i brännvin till bergslagsorterne och annorstädes.
De egentligen spannmålsköpande trakterna, som äro de norra och vestra bergslagerne, erhålla sina behof förnämligast från förutnämde sädesbygder inom länet, samt från vestra delen af Nyköpings län och till ringa belopp från Westmanland.
Karlskoga härad samt en del af Nora och Lindes socknar producera för närvarande spannmål till eget. behof, hvilket förhållande äfven inom kort torde utsträckas till den sydöstra delen af länet, som gränsar till Östergötland.
Ibland betydande odlingslägenheter uppgifvas 0000 tunnland, som blifva odlingsba ra inom Fellingsbro härad genom sänkning af Wäringen, Lunten, Österhammars och Finnåkerssjöarne; inom Örebro härad 3300 tunnland genom sänkning af Svartån, Lillån och Mosjön; inom Wester-Nerike 8800 tunnland genom sänkning af Svartån; inom Öster-Nerike 129 00 tunnland genom Qvismarens och Hjelmarens sänkning samt inom Södra Nerike omkring 7 700 tunnland genom åtskilliga sjösänkningar.
Endast slättbygden uppföder hästar för eget behof, hvaremot bergslagerne årligen köpa ett större antal, mest från Norge på marknader i Wermland.
Boskapskreatur Uppfödas till afsalu i södra delen af länet, och till eget behof i Fellingsbro, Glanshammars och Karlskoga härader, men uppköpas till bergslagsorterne.
Ladugårdsprodukter afyttras från Fellingsbro, Glanshammars och Örebro härader samt äfven ifrån Öster- och Wester-Nerike till betydliga qvantiteter samt produceras till eget behof inom öfriga delar af länet.
Linkop inys Län.
I främsta rummet den länge odlade bördiga slätten emellan Wenern och Östersjön i mellersta delen af länet samt dernäst sluttningarne i norr och söder derom jemte Kinds och Ydre härader producera spannmål betydligt öfver konsumtionen, och i mån som odlingarne, hvilka med ifver bedrifvas, särdeles på de nämda båda sluttningarne från norra och södra höglandet, fortgå, utvidgas efter hand det spannmålssäljande området.
Endast Ulrika, Svinhults och Atveds socknar med närmaste omgifningar i södra delen samt gränstrakten mot Nerike och Södermanland i norr köpa mindre qvantiteter spannmål från angränsande socknar.
Spannmålen afsättes hufvudsakligast på Wadstena, Motala, Linköping och Norrköping.
Högst betydliga odlingstillfällen uppgifvas dels under arbete dels påtänkta, särdeles i södra delen af länet i Kinds och Ydre härader samt gränstrakterna mot Småland, men äfven på norra sidan om slätten, bland hvilka den med bidrag af staten företagna sänkningen af Storåns vattendrag anses lemna 3000 tunnland odlingsbara i Tjällmo och Hällesta socknar.
Slättbygden uppföder hästar till afsalu, och de södra skogstrakterna isynnerhet boskapskreatur.
Den största kreatursomsättningen äger rum på marknaderne i Skenninge.
Ladugårdsprodukter fylla länets och städernas behof samt lemna äfven öfverskotter till afsättning på Stockholm och andra trakter, i synnerhet från egendomarne i grannskapet af Göta kanal. 19 Nykopings Län. liela länet utom norra stranden af Bråviken producerar större och mindre öfverskotter af spannmål, som försäljas hufvudsakligen till Stockholm, Norrköping, Orebro län, men äfven på Dalarne och bergslagerne i allmänhet, samt exporteras i mindre qvantiteter öfver Nyköping.
Selebo och Rekarne härader utmed Mälaren samt Oppunda, Willåttinge, Rönö och Jönåkers härader äro dock de mest odlade.
Inom de öfrige finnas mera vexlande smärre områden af större och mindre produktion.
Odlingstillfällen uppgifvas inom Öster- och Vester-Rekarnes fögderi till 2 600 tunnland, inom Akers, Daga och Selebo härader till 5000 tunnland, inom Oppunda och Willåttinge härader lika mycket, samt inom Jönåkers, Rönö och Hölebo härader öfver 7 500 tunnland.
Hästar uppfödas knappt till länets behof, men ^boskapskreatur inom spridda socknar till afsalu.
I trakterna vid Mälaren och östra delen af länet uppfödas och gödas ungkreatur till försäljning på Stockholm.
Ladugårdsprodukter afyttras i synnerhet, från Rönö, Jönåkers, Hölebo, Oppunda, Willåttinge, Daga samt Oster- och Vester-Rekarnes härader.
Stockholms Latt.
Utom den egentliga skärgården och Frösåkers härad, producerar den öfriga delen af länet spannmål till försäljning, nästan uteslutande på Stockholm, i synnerhet de till Sigtunafjärden gränsande härader.
Större odlingstillfällen uppgifvas inom Åkers fögderi till vidd af 1700 tunnland, inom Lyhundra fögderi 1100 t:d, inom Frösåkers fögderi 5000 t:d samt inom Södertörns fögderi omkring 2000 t:d.
Hästar och boskapskreatur uppfödas i allmänhet ej tillräckligt för länets behof.
Från de norra delarne af länet afyttras dock ett mindre antal af det senare slaget.
Deremot afyttra de närmast Stockholm belägna socknar betydande qvantiteter af ladugårdsprodukter till staden så väl från södra som norra sidan.
(Ipsala Latt.
Hela länet, med undantag af Söderfors, Elfkarleby, Hållnäs, Löfsta, Films och Morlanda socknar, som köpa, samt Tolfta, Tegelsmora, Dannemora, Alunda, Skefthammars och en del af Tierps socknar, som jemt konsumera sin egen produktion, afyttrar spannmål till betydligt belopp.
Följande arealer af odlingslägenheter äro uppgifne, nämligen inom Bro och Håbo härader 1,700 tunnland.
Åsunda härad 4,000 » Trögds » 3,000 » hvaraf under arbete 1,000.
Lagunda och Hagunda härader 6,000 » » 1,000.
Ulleråkers härad 3,800 »: Waksala och Rasbo härader 500 » 20 Bälinge och Norunda härader 17,900 tunnland, hvaraf under arbete 3,100.
Olands härad 20,000 » Tierps och Wendels härader 9,000 » » 850.
Elfkarleby härad 3,310 » » 010.
De flesta af dessa bero på sänkningar af sjöar och vattendrag.
Hästar och boskapskreatur uppfödas för behofvet utom i bruksdistriktet.
Af det senare slaget kan dock ett mindre antal afsättas.
Ladugårdsprodukter afyttras från socknarne vid Mälaren till Stockholm och äfven från slätten omkring Upsala till betydligt belopp. Westerås Län.
Ungefär hälften af länet producerar betydligt med spannmål utöfver det egna behofvet, \ motsvarande detsamma och \ icke fullt till egen konsumtion.
Till förstnämda kategori hörer hela Åkerbo härad med undantag af Skedvi sockens norra hälft, Snäfringe härad utom Sura och Ramnäs socknar, hela Tuhundra, Siende, Ytter-Tjurbo och Thorstuna härader, sydöstra hälften af Wåla, nästan hela Simtuna, södra hälften af OfverTjurbo och sydöstra d:o af Norrbo härader.
Spannmål till eget behof och i goda år deröfver producera Fläckebo, Yester-Fernebo, Möklinta, Nora och norra delen af Wåla socknar, hvaremot tillförsel behöfves i norra delen af Skedvi socken, Skinskattebergs och Norbergs bergslager samt norra delen af Snäfringe härad.
Spannmålen afsättes dels nppåt bergslagstrakten och Dalarne, dels på Stockholm, hvilken senare afsättningsort under sista åren blifvit af större betydenhet, sedan både Dalarnes egna och andra dit angränsande trakters spannmålstillgångar ansenligt blifvit ökade.
AYesterås läns jordbruk kan otvifvelaktigt utvidgas högst betydligt både geiiom förbättradt brukningssätt af den gamla jorden och genom nyodlingar, hvartill i synnerhet de vattendränkta trakterna i nordöstra delarne af länet erbjuda vidsträckta tillfällen.
Bland sådane uppgifvas Sagåns dal genom Sevalla, Simtuna, Tärna och Kumla socknar, trakten omkring
Sätra brunn i Romfartuna, Kila, Haraker och Fläckebo socknar, Svartåns dal genom Fläckebo och Fernebo socknar samt det stora område, som dränkes af Sala silfververks uppdämningar.
Dessutom uppgifvas spridda lägenheter dels under bearbetning dels tjenliga till odling inom de flesta socknar i länet, de betydligaste likväl i Harbo, Österwåla och Yester-Löfsta socknar.
Med undantag af bergslagstrakterne eller Norbergs och Skinskattebergs härader producerar det öfriga länet hästar och boskapskreatur till eget behof och i en del socknar till någon försäljning.
Med ladugårdsprodukter af kött, fläsk, ost och smör är ungefär enahanda förhållande, ehuru likväl tillgången derpå numera betydligt ökats, så att icke ringa qvantiteter ost och smör afyttras på Stockholm från egendomar vid Målarens strand.
Kopparbergs Län.
Spannmål afyttras inom detta län numera alltid från Kopparbergs, Aspeboda, Thorsångs, Stora Tuna, Gustafs, Stora Skedvi, Wika, Hedemora och Folkärna socknar samt behöfver i allmänhet ej införas till Sundborns, Grytnäs, Säters och Husby socknar.
Hela det öfriga länet köper i vanliga år mer oller mindre, om också en och annan 21 sockendel möjligen producerar tillräckligt för behofvet, som dock i Dalarne iner än annorstädes varierar i mån af tillgången.
Ofverskottet i de förstnämda socknarne afyttras helt och hållet inom orten, och återstoden af behofvet tillföres provinsen från Helsingland, Gefle, Upland, Westmanland samt Wermland, äfven någon gång från Westergötland.
Odlingen fortgår äfven inom detta län, ehuru ännu icke i samma mån som lägenheter dertill finnas, i brist af förlager till mera omfattande företag.
De större odlingslägenheterna äro uppgifna till en vidd af 15,000 tunnland, men utgöra sannolikt en vida större areal.
Då genom bättre kommunikationer från provinsens medelpunkt dess öfverflödsprodukter erhålla en lättare afsättning och högre värde, kommer sannolikt äfven odlingsarbetet att härstädes betydligt utvidga jordbruket.
Hästar införas från Norge, Helsingland och Jemtland till alla delar af länet utom Nedan-Siljans och Näsgårds fögderier, hvarest afveln motsvarar behofvet.
Boskapskreatur uppfödas till erforderligt antal inom alla socknarne, men föga till afsalu.
Från Ofvan-Siljans, Yester-Dalarnes och Kopparbergs fögderier afyttras dock ett mindre antal årligen.
Af ladugårdsprodukter försäljes smör från alla länets socknar, utom Grangärde, Norrbärke och Söderbärke.
Gefleborgs Län, Gestrikland.
Hela provinsen köper ännu spannmål; dock minskas behofvet af tillförsel från andra län småningom genom det egna jordbrukets utvidgande, särdeles i socknarne omkring Storsjön.
Behofven fyllas från Upland och Westmanland, äfvensom från Helsingland och genom införsel sjöledes öfver Gefle.
Bland blifvande odlingsföretag uppgifvas 2000 tunnland, som kunna vinnas genom Storsjöns sänkning.
Sådant sänkningsarbete pågår vid Gårdsjön i Fernebo, hvarförutan i de flesta socknar odling af större och mindre arealer förehafves eller beredes.
Hästar och boskapskreatur uppfödas i allmänhet för behofvet; hvaremot ladugårdsprodukter afyttras från en del socknar, ehuru ännu i smärre qvantiteter.
T A B E L L öfver arealens af den fasta marken och odlade jorden förhållande till folkmängden samt öfver spannmålsproduktionens förhållande till konsumtionen.
Län och Distrikter.
Skytts härad
Oxie d:o Bara d:o Wemmenhögs härad Ljunits och Herresta d:o Torna Harjagers Rönnebergs Luggude Onsjö Frosta Färs Städerna d:o d:o d:o d:o d:o d:o d:o Kristianstads Län.
Ingelstads härad Järrestads d:o Albo d:o Gärds d:o d:o d:o Ostra Göinge d:o d:o d:o Areal fast mark. d:o Vest ra Göinge d:o d:o Östra delen .
Vestra delen Färlöfs, Strö, Qviinge och Knislinge s:r .
Gryts, Hjersås, Broby, Emmitslöfs och Hästveda s:r Ousby , Loushults , Glimåkra och Örkeneds s:r .
Önnesta, Sörby, Vinslöfs och Gumlösa s:r Tunnland. 44820 44411 62721 84885 55101 98175 42635 31588 140951 81361 140061 118308 71441 35717 60788 94305 37322 24225 48569 130589 30442
På hvarje person belöper es [i*, o O5 -r CD CD 94.8 93,0 65.9 63.5 58,8 59.2 83.5 98,7 52.5 57.2 33.2 38.5 65,9 54.5 17.6 26.0 7,5 42,1 8,6 3,8 55,8 Tunni. 2.7 3.0 4.0 34 3.7 4.4 3.5 2.7 4.0 5.1 6,0 5,4 3.5 3.7 5.6 5.8 6.8 5,0 7,0 10,5 5,6 Tunni. 2,6 2,8 2,6 2.0 2,2 2.6 2,8 2,7 2,0 1,9 2.0 21 Beräknad spannmålsproduktion utöfver den årliga konsumtionen.
| 2,2 2,0 1,0 1,5 0,5 2,1 0.6 0,4 2,0 600000 100000 Beräknad konsumtion utöfver den årliga produktionen.
100000 12000 Län och Distrikter.
Areal fast mark.
Deraf odlad jord.
På hvarje person belöper
Beräknad spannmåls- produktion utöfver den årliga kon- sumtionen.
Beräknad konsumtion utöfver den årliga pro- duktionen. as »p*. 3 -» SL
Tunni, Tunnor.
Vestra Göinge härad:
Sandby, Stoby, Van- kifva, Finja, Ignaber- ga, Näflinge, Mällby, Hii gli nge och Mat- 6000 teröd s:r . 97146 7,5 9,2 0,7 d:o d:o Norra och Vestra socknarne 157260 5,3 12,1 0,4 Willands härad:
Norra delen . . . 48262 8,2 7,3 0,6 d:o d:o Södra delen 86062 41,8 5,0 2,1 100000 Norra Asbo d:o Röstänga, Össjö, Ö.
Ljungby, Källna, Grå- manstorp, Vedby och Munkaljungby s:r . 51609 23,2 6,9 1,6 dar d:o Nordöstra delen af hä- radet 165113 4,8 12,5 0,6 Södra Åsbo d:o 56229 56,9 4,5 2,6 Rjäre d:o 55413 37,9 3,7 1,4 Städerna 20000 Karlskrona Län.
Listers härad 121445 11,7 5,1 0,6 bräkne d:o 129620 8,0 6,8 0,6
I ' xnnnn Medelstads d:o 174221 10.3 6,2 0,7 Östra d:o 128375 7,7 6,5 0,5 ] Städerna 50000 Kalmar Län.
Öland 267945 20,2 7,9 1,6 60000 Södra Möre härad:
Söderåkra, Hallstorp, Woxtorp, Hagby, Ar- by, Mortorp, Ljungby och Hossmo s:r . 146532 14,7 10,2 1,5 15000 d:o d o
Den öfriga delen af häradet . 211340 6,7 9,1 0,6 5000 Norra Möre d:o Kristvalla och Bäcke- bo socknar 59420 4,3 15,8 0,6 1000 d:o d:o Den öfriga delen af häradet . 106576 17,0 9,8 L? 10000 Stranda d:o Ålem och Mönsterås 67362 12,6 7,9 1,0 2000 d:o d:o Döderhult . 51637 5,0 8,7 0.6 1000 24 .. än oell Distrikter Areal fast mark. C? cs 03 O ca O* F* Pä h person ~ > 03 .
-3 -3 varje belöper > Zo CL Q. 2 Q. | Beräknad spannmåls- produktion utöfver den årliga kon- sumtionen.
Beräknad konsumtion utöfver den årliga pro- duktionen.
% Tunni.
Tunni.
Haridbörds lia rad:
Fliseryd, Högsby och Långemåla s:r 169141 4,7 1,8 0,7 1000 d:o d:o Fagerhults och Kråks- måla sr 66134 3,6 13,8 0,5 1000 Aspelands d:o Målilla o. Gårfveda s:r 51628 9,6 17,0 1,7 | 3000 d:o d:o Mörlunda o.
Tveta s r 74082 5:7 14,0 0,8 d:o d:o Wirserums, Järeda, Lönnberga och Carls- torps s:r . 80695 4,8 14,4 0,7 —— Tunaläns d:o Tuna s:n . 44986 4,4 15,5 0,7 d:o d:o Kristdala och Mister- hults sr . 5 21437 4,8 12,5 0,6 Sevedes d:o Rumskulla s:n 19431 4,2 14,1 0,6 d.o d:o Öfriga delen . 183086 5,9 15,3 0,8 1000 Södra Tjusts do Westrums s n j 257460 9,0 14,2 j 0,6 i 10000 d:o d:o Öfriga delen .
' J (M Norra Tjusts d:o Ukna s:n . 31209 5,1 11,8 0,6 d:o d:o Lofta och Loftaham- mars s:n . 50724 6,9 10,1 0,7 10000 d:o d:o Eds, Gärdsrums, Han- > 1 DODU näs och Tryserums s:r 14 0253 9,1 12,1 1,1 do d:o Dalhems s:u 26465 5,3 14,8 0,8 jStäderna . • • 40000 Kronobergs Län.
Uppvidinge härad:
Dädesjö o. Häråkra s r 43108 3,5 20,0 0,7 d:o d:o Hornaryds, Drefs och Sjösås s:r . 25967 3,5 13,7 0,5 6000 d:o d:o Åsheda och Alguts- boda s:r . 113719 3,5 14,5 0,3 d:o d:o Elghults, Nåttebäcks, Granhults och Len- hofda s:r 168843 1,7 22,6 0,4 2000 d:o d:o Helleberga och Eke- berga s:r 68031 1,1 26,3 0,5 Norrvidinge d:o Bergs, Ormesberga, T- j » Tjureda o. Söraby s:r 35056 7,7 10,4 0,8 1 5000 d:o d:o Tolgs, Åsa och Gårds- t by s:r 54561 5,3 11,0 0,6 1 25 Län och Distrikter.
| Deraf odlad jord.
i På hvarje person belöper Beräknad spannmåls- produktion utöfver den årliga kon- sumtionen.
Af hela arealen.
Af odlad jord.
Konga härad: Wäckelsångs,Uråsa, Linne- ryds, Nöbbeleds, Elmeboda och Ö.
Thorsås s:r . 131965 6,9 10,1 0,7 AA A A d:o d:o Sandsjö, Långasjö, Ljuders, 9000 Furuby, Hemmesjö o. Teg- naby s:r 128478 4,t 12,2 0,5 d:o d:o Tingsås och Hofmantorps s:r 52112 3,6 11,1 0,4 1000 jKinnevalds härad:
Bergunda, Oja och Öja- bv s:r 29541 8,6 11,6 1,0 d:o d:o Wexjö, Kalfsviks, Jäths, Täfvelsås, Vederslöfs o. 8000 Dänningelanda s:r . 56177 8,5 8,4 0,7 d:o d:o Urshults och Almunds- ryds s:r 76073 4,3 9,5 0,4 Allbo härad:
Härlöfs, Skatelöfs, Moheda o Mistelås s:r 48753 9,9 8,1 0,8 d:o d:o Öhrs,Lekaryds, Aringsås,Qven- neberga, Hjortsberga, Slätt- i önna högs, Aneboda, Wieslanda, tiUUU Blädinge och Stenbrohults s:r 148938 4,2 12,6 0,6 d:o d:o Vestra Thorsås och Wire- stads s:r 86326 6,2 11,5 0,7 d:o d:o Härlunda s:n .... 30355 1,6 14,0 0,3 1500 Sunnerbo härad: Ljungby, Angelstads och Nöttja s:r 40966 5,9 13,5 0,8 d:o d:o Hvittaryds.
Berga, Dör- arps, Byssby, Agunnaryds, . penn Ljunga, Hamneda och ' ooUU Kånna s:r 190226 4,9 14,0 0,7 d:o d:o Pjetteryds och Tutaryds s:r 41054 4,4 15,8 0,6 d:o d:o Hallaryds, Götteryds, Mar- karyds, Hinneryds, An- nerstads och Torpa s:r . 205441 3,1 16,2 0,5 2500 d:o do Traheryds, Odensjö och Lidhults s:r . 64531 2,2 17,ti 0,4 d:o d:o Wrå och Femsjö s:r . 31734 1,0 29,5 0,3 Staden Wexjö 8000 Bihang.
4 Län och Distrikter.
På hvarje person bolöper Beräknad spannmåls- produktion utöfver den årliga kon- sumtionen.
Beräknad konsumtion utöfver den årliga pro- duktionen. 03 ■>- -l L_ CD " sr CD CD 3 5* > sT Q. CO- OS Tunnland. % Tunni.
Län. Westbo härad
Dannäs och Tannåkers s:r 10492 5.7 1 1,2 0,6 d:o do Forsheda, Torskinge, Bolms- ö, Bredaryds, Jälluntofta, Kållerö och Åhs s:r . 90210 2,9 17,t 0,5 d:o d:o Unnaryds, Långaryds, Fär- garyds, Hestra, Burseryds, Bosebo, Willstads, Wåt- 3500 hults, Refteleds, Anders- torps, Kulltorps, Gnosjö o.