Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
L a d y A b e r d e e n väl- k o m n a d e s o m presi- dent de delegerade vid kongressens hög- tidliga ö p p n a n d e den 26 juni.
H o n nämn- MRS SEWALL.
de därvid o m, hur d e t Stora Internationella f ö r b u n d e t består af n a t i o n a l f ö r b u n d från d e o l i k a l a n d, s o m h ä r äro representerade.
D e s s a utgöras i sin tur af olika sällskap, institutioner o c h föreningar, i hvilkas styrelse kvinnor hafva plats.
M å n g e n frågar sig därvid: Hur kan en sådan sammanslut- n i n g a f s ä l l s k a p från olika länder, b i l d a d e för så skilda ända- m å l — n å g r a t. o.
arbetande m e d allde- l e s m o t s a t t m å l i sik- te — hur k u n n a de arbeta tillsammans o c h å s t a d k o m m a nå- g o t af verklig prak- tisk n y t t a?
Just däri, FRÖKEN GRIPENBERG.
— framhåller l a d y Aber- deen, ligger förbun- dets » raison d ' étre » — själfva kärnan i d e s s t i l l v a r o — att trots s k i l j a k t i g h e t e r i å s i k t e r s t r ä f v a för e t t g e m e n s a m t mål.
T y den enhet vi söka, b e s t å r ej i f u l l k o m - lig ö f v e r e n s s t ä m m e l - s e i o r g a n i s a t i o n eller dogmer, utan i en gemensam sträf v a n M A D A M E MARTIN.
att t j ä n a m ä n s k l i g - h e t e n i d e n kärle- kens ande, s o m vi k u n n a kalla det högsta här p å j o r d e n.
D ä r v i d h a v i a t t v ä g l e d a s af för- b u n d e t s m o t t o: Oören andra, hvad I viljen de slcola göra eder.
H o n talade vidare o m, hur den nuvarande t i d e n m e d fullt s k ä l k a n k a l l a s k v i n n a n s, h u r u n d e r d e sista 5 0 å r e n e n r e v o l u t i o n ä g t r u m i h e n n e s ställning, h e n n e s skyldigheter o c h r ä t t i g h e t e r, o c h h u r d e t s o c i a l a o c h filantro- p i s k a l i f v e t d ä r m e d o c k s å f ö r ä n d r a t s o c h för- bättrats.
Alla de föreningar för samarbete o c h u p p f o s t r a n, s o m b l i f v i t e n f ö l j d af d e n n a r e v o l u t i o n, h a lärt o s s att » e n i g h e t är s t y r k a ».
M e n p å s a m m a g å n g v i k u n n a g l ä d j a o s s åt d e m å n g a n y a r ä t t i g h e t e r, s o m år e f t e r år v u n n i t s för k v i n n a n, s a m t i känslan af hennes ökade ansvar i det allmänna o c h sociala lifvet, p å s a m m a g å n g h a v i i n s e t t, att d e t t a: att sluta oss tillsammans för olika ä n d a m å l — tills v i d a r e s k i l d a från m ä n n e n — i d e flesta fall m å s t e b e t r a k t a s s o m e n tillfällig u t v ä g 3 IDUN — f ö r a t t t i l l g o d o s e ett tillfälligt kraf.
Mannen är e j ä m n a d att l e f v a a l l e n a, o c h ännu mindre är k v i n n a n d e t.
Det m å vara g o d t och väl att h a s ä l l s k a p a f m ö d r a r, m e n ä r o d å f ä d e r n a af så l i t e n b e t y d e l s e f ö r h e m m e t, att d e r a s m e d v e r k a n räknas för intet?
Låt oss därför k o m m a i h å g, att h e l a s l ä k t e t s h ö j a n d e e n d a s t k a n å s t a d k o m m a s d ä r i g e n o m, att m ä n o c h k v i n n o r förena sina krafter o c h g ö r a g e m e n - s a m sak i hvarje detalj af lifvet, i c k e därför n ö d v ä n d i g t utförande af s a m m a arbete, m e n slutande sig t i l l s a m m a n s för att h v a r o c h e n t a g a u p p sin del af det stora hela.
D ä r p å f ö l j d e d e d e l e g e r a d e s tal f r å n de olika landen.
M r s M a y W r i g h t S e w a l l, presi- dent för det amerikanska nationalförbundet, r e d o g j o r d e för, hur rörelsen utvecklat sig p å andra sidan Atlanten sedan kvinnokongressen i Chicago.
1899. o c h b ä t t r e t i d skall komma också för henne.
Fru A n n a Retzius betonade särskildt hvilken framskjuten ställning i samhället den svenska kvinnan städse intagit ända sedan gamla tider, då männen drogo ut i härnad och lämnade m a k a n att s k ö t a g o d s och jord, samt läm- MISS A N T H O N Y.
n a d e e n ö f v e r s i k t öf- v e r s e n a r e t i d e r s re- f o r m a r b e t e, h v i l k e t d a t e r a r s i g från F r e d r i k a Bremers författareverksamhet.
V i d a r e u p p t r ä d d e representanter för Canada, T y s k l a n d, H o l l a n d o c h Belgien, R y s s l a n d, Per- sien, T a s m a n i e n, Queensland, N y a Z e e l a n d, Kapkolonierna, Palestina, etc. E n t o l k från d e n k i n e s i s k a a m b a s s a d e n u p p - l y s t e s l u t l i g e n o m, att m a d a m e S h é n — e n liten t ä c k o c h s m å l e e n d e kinesiska, skickats till k o n f e r e n s e n p å s ä r s k i l d b e f a l l n i n g a f k e j - saren.
HERTIG.
A F S U T H E R L A N D.
Fröken Alexandra MISS Gripenberg Ja, d e t v a r i s a n n i n g e n b r o k i g s a m l i n g delegerade, s o m denna eftermiddag voro sam- l a d e i W e s t m i n s t e r T o w n H a l l, alla i e l e g a n t a, l j u s a t o a l e t t e r, d ä r d e ej b u r o sitt e g e t l a n d s d r ä k t e r, s å s o m t. e x.
fru S h é n o c h e t t p a r d a m e r från I n d i e n, i k l ä d d a m j u k t g u l d b r o d e - radt musslin, hvitt siden o c h p r y d d a m e d tjocka arm- o c h örringar.
SHAW.
talade om Finland.
E h u r u d ä r ä n n u ej f u n n e s n å g o t nationalförbund, v a r intresset för k v i n n o s a k e n d o c k m y c k e t lifligt.
G r u n d t a n k e n i d e t I n t e r - nationella kvinnoförbundet: » Gören andra, hvad I viljen de skola göra eder », skattades i hen- n e s l a n d m y c k e t h ö g t, m e n ä n n u finnes i n g e n k r i s t e n d o m i p o l i t i k e n — så föll o h e n n e s o r d, där måste d e n svagare underkasta sig d e n starkare.
M: m e Martin skildrade d e n franska kvin- nans ställning,, hur h o n hållits b u n d e n i då h o n ej lefvat i ytlighet, m e n en slaf- ny F ö r s t a a f t o n e n ä g d e d e n officiella m o t t a g - n i n g e n a f k o n g r e s s e n s m e d l e m m a r r u m i Staf- ford H o u s e, hertigens af Sutherland residens.
Öfver 1,000 gäster hade infunnit sig — det s t o r a flertalet d a m e r — h v i l k a m o t t o g o s _ a f hertiginnan och lady Aberdeen.
Hertigin- n a n af Sutherland, s o m säges vara lika g o d s o m vacker, bar en förtjusande dräkt i hvitt m e d broderier i b l e k t b l å t t o c h silf- ver.
L a d y " Warwick, hertiginnans syster, täflade m e d d e n n a i skönhet, elegans o c h juvelprakt.
Lady A b e r d e e n v a r svart- k l ä d d o c h öfversål- HERTIG.
A F B E D F O R D.
l a d af d e d y r b a r a s t e juveler.
B l a n d mera bemärkta personlighe- ter v o r o hertiginnan af B e d f o r d o c h l a d y D u f f e r i n, l i k s o m d e ö f r i g a m e d l e m m a r af k v i n - nogressen.
D e t v a r s ä r s k i l d t r o l i g t att få se o c h t a l a m e d d e n s i s t n ä m n d a, s o m bil- dat en läkarinnemission i Indien under den tid hennes m a n, lord Dufferin, var vice-konung d ä r s t ä d e s.
E j u n d e r, a t t h o n d ä r lär h a v u n - n i t allas h j ä r t a n l i k s o m l a d y A b e r d e e n i C a - n a d a — så g e n o m ä l s k l i g a, s o m d e b å d a ä r o.
B l a n d amerikanskorna å d r o g o sig d e n b e r ö m d a f ö r k ä m p e n för k v i n n a n s rösträtt, m i s s Susan B. Anthony, och Amerikas yppersta kvinnliga präst, rev.
A n n a H o w a r d S h a w, stor upp- märksamhet.
F r å n o c h m e d t i s d a g e n b ö r j a d e d e n allvar- ligare delen af kongressen m e d föredrag o c h diskussioner i f e m olika salar s a m t i d i g t — h v a r o c h e n r e p r e s e n t e r a n d e sin s e k t i o n: d e n p e d a g o g i s k a, y r k e s s e k t i o n e n, lag- o c h industri- s e k t i o n e n, d e n p o l i t i s k a s a m t d e n s o c i a l a sek- tionen.
(Forts.) ELLEN KVINNOKONGRESSEN I L O N D O N: MOTTAGNINGEN I STAFFORD H O U S E.
VON P L Å T E N.
4 — derna, dels till landsbygden, o c h konstatera tillika m e d tillfredsställelse, att bland landsortsföreningarna den i Vasa i h ö g grad utmärkt sig framom de öf- riga.
D e t första a l l m ä n n a d j u r s k y d d s m ö t e t i Fin- l a n d o m f a t t a d e s m e d lifligt i n t r e s s e.
E j m i n - dre ä n e t t 4 0 - t a l d i s k u s s i o n s f r å g o r i n s ä n d e s till d e n f ö r d e s s a n o r d n a n d e n e d s a t t a k o m m i t t é n, h v a r i f u n g e r a d e s å s o m m e d l e m m a r p r o f.
J. Mellberg, fru Constance Ullner, litteratör V. Lindman, d o k t o r i n n a n Lilly Weber, o c h veteri- n ä r l ä k a r e n A. Svahn.
A f denna mängd kunde d o c k i a n s e e n d e till d e n b e g r ä n s a d e t i d e n b l o t t 16 u p p t a g a s p å m ö t e s p r o g r a m m e t, m e n d e s s a v o r o d å o c k s å d j u r s k y d d s s a k e n s kardi- nalfrågor o c h b e h a n d l a d e smärtfria slaktmeto- d e r, s m å f å g e l s k y d d e t, j a k t s p o r t e n, traftäfling- arna, landets djurskyddsföreningars s a m m a n - s l u t n i n g till e t t f ö r b u n d, k ö r s k o l o r, d j u r t r a n s p o r - ten, vivisektionen, ladugårds- o c h stallbyggna- d e r, d j u r s k y d d s t i d s k r i f t e r n a o.
M ö t e t var hela tiden talrikt besökt.
Diskus- sionen ägde rum i svenska fruntimmersskolans l o k a l, s o m f ö r tillfället s m a k f u l l t d e k o r e r a t s m e d f l a g g o r o c h g r ö n t.
B l a n d flaggorna m ä r k - tes n ä r a n o g u t e s l u t a n d e s v e n s k a o c h f i n s k a färger.
Bifogade teckning, tagen före middagen å re- staurationen i Kaisaniemi park, ger en bild af en del af mötesdeltagarne.
V i taga oss friheten pre- sentera några af d e m.
A f gruppen nedanför ve- randan är, räknadt från vänster, den andra personen i ordningen fru Thyra Juvelius, som främst å Mänttä bruk o c h o m n e j d varmt verkat för de värn- lösas väl.
H e n n e närmast sitter fru Constance Ull- ner, s o m särskildt g e n o m sina föredrag verkat m y c - ket för djurskyddssakens framsteg i vårt land.
Den följande i ordningen är fru G. Hamfeldt, ordf. i föreningen Djurvännerna i H:fors.
Följer så baron, L.
v. Plåten.
Mannen i grannskapet m e d de yfviga polisongerna är svensk-norska generalkonsuln i Fin- land, grefve Björnstjerna, äfven han en varm djur- vän.
Till höger o m h o n o m sitter hr A. Blomqvist, s o m gjort sig känd h o s oss främst g e n o m sin för- tjänstfulla » Djurskyddslära », hvilken nu g e n o m sta- tens understöd i svensk o c h finsk dräkt k o m m e r att spridas i vårt land i vida kretsar.
Hans när- maste granne till höger är redaktör F. A.
V i n g b o r g från Stockholm.
Närmast h o n o m sitter vårt lands lotsdirektör N.
Sjöman o c h hans högra granne är prof. E.
J. Mellberg, mötets ordförande.
Helsingfors i juni 1899.
V. LINDMAN.
FRÄN PRINSESSAN MARGARETAS DOP: ALTARET MED DOPFUNTEN.
FÖRSTA MÖTET ALLMÄNNA DJURSKYDDS- I FINLAND.
U N D E R I N N E V A R A N D E M Å N A D hafva vårt lands d j u r s k y d d s f ö r e n i n g a r hållit sitt f ö r s t a a l l m ä n n a m ö t e i H e l s i n g f o r s.
V i d d e t s a m m a h a d e från d e t g a m l a b r o d e r l a n d e t på andra sidan Bottenhafvet, från S v e r i g e, infunnit sig trenne framstående och kända arbetare för djurskyddssaken, nämligen hrr baron L. v.
Plåten, F. A.
W i n g b o r g o c h A.
Blomqvist.
D e t är s ä r s k i l d t m e d a n l e d n i n g af detta för oss v ä l k o m n a g ä s t b e s ö k o c h ä f v e n d e t s a m a r b e t e p å d j u r s k y d d s i d é n s fält, s o m p å senaste tider ägt r u m mellan F i n l a n d o c h Sverige, vi taga oss friheten i ord o c h bild l ä m n a en öfverblick af det n y s s hållna m ö t e t samt af djurskyddsarbetet i vårt land öfver hufvud.
* V i anteckna då främst, att den, s o m först skänkte djurskyddstanken här lif, var den nyss bortgångne, varmhjärtade människo- o c h djurvännen, skalden, statsrådet Z.
Det var också han, s o m gaf oss valspråket: » Rättvisa m o t alla », detta valspråk, s o m vi djurvänner städse m e d oförskräckthet skola lystra till under k a m p e n för vår goda saks fram- gång.
Det var ju äfven han, som visade oss, att vi kunna hoppas på framgång för våra sträfvanden, först då vi vunnit det unga släktet för vår sak.
D e t var slutligen Z.
Topelius, s o m senterade kvinnans betydelse på det nu antydda arbetsfältet.
Den af statsrådet Z.
Topelius till lifs bragta tan- ken tog sig till en början ett synligt uttryck i de barnföreningar till småfåglarnes skydd, hvilka, under n a m n af » Majföreningarna i Finland », en tid framåt existerade härstädes, för en tid d o g o bort, m e n senare efterträddes af Sylviaföreningarna, hvilka n u räkna flere tiotusentals m e d l e m m a r.
Så småningom begynte d o c k jämväl äldre perso- ner sammansluta sig till föreningar m e d ordnad verksamhet för att arbeta för djurskyddssakens be- främjande i vårt land.
Den äldsta djurskyddsföreningen i Finland är den i Helsingfors, hvilken den 1 d e c.
detta år kan fira sitt 25-års-jubileum.
På samma ort verkar jäm- väl en annan, Djurvännerna b e n ä m n d, s o m räknar sin uppkomst från den 14 n o v e m b e r 1892.
Båda dessa hafva, isynnerhet under de sist förgångna fem åren, verkat m y c k e t för djurskyddets framgång både på egen ort o c h långt utom dess hank o c h stör, o c h var det jämväl den förra, » Helsingfors djurskyddsförening », såsom dess officiella n a m n lyder, s o m tog initiativet till detta första allmänna djurskyddsmöte i Finland.
Det blefve för vidlyftigt att här i detalj annotera h v a d allt landets djurskyddsföreningar utfört under den tid de existerat.
V i inskränka oss därför blott att rörande d e s a m m a anteckna, att dessa för när- varande uppgå till ett 40-tal, förlagda dels till stä- " y i C T O R C H E R B U L I E Z, den mycket kände o c h ' m y c k e t läste franske författaren, afled för några dagar sedan i Paris.
Cherbuliez var till b ö r d e n schweizare.
Han föddes i Geneve 1824 o c h ägnade sig, efter afslu- tade studier, först åt lärareverksamhet, m e n beslöt sedermera, efter att år 1860 ha väckt stor uppmärk- samhet m e d en serie kåserande uppsatser på det konstkritiska området, göra litteraturen till sitt fram- tida arbetsfält.
Nu följde slag i slag några roma- ner, hvilka gjorde m y c k e n lycka, särskildt den också till vårt språk öfverflyttade » Grefve Kostia ».
Å r 1864 inträdde Cherbuliez i redaktionen af d e n öfver hela den bildade världen kända skönlitterära tidskriften R e v u e des deux M o n d e s, hvars främste o c h verksam- maste medarbetare han alltsedan varit, såväl i egenskap af kritiker som romanförfattare.
Utan att äga en A l p h o n s e Daudets för- måga af ingående själs- analys eller en Zolas gigantiska kraft att skildra en hel samhälls- klass ' olika individer, besatt Cherbuliez dock stor talang som roman- skribent, äfven o m han stundom ej gick fri för VICTOR C H E R B U L I E Z.
H o n stirrade p å h o n o m.
» Det menar du inte! » » Jo visst.
E n hustru o c h en konstnärinna äro två afgjordt skilda b e g r e p p.
» R u t h blef så blek, att h a n ä n g s l i g t lade sin a r m o m k r i n g henne, m e n hon sköt den sakta tillbaka.
» D u b o r d e h a sagt m i g d i n a åsikter frågan förr, » sade h o n långsamt.
i den » D e m trodde jag lågo i öppen dag. » » D u m å s t e ä n d r a d e m, » s a d e h o n lekfullt, och det barnsligt hoppfulla draget återvände till h e n n e s a n s i k t e.
» N e j, aldrig. » » M e n d u älskar m i g j u, H u g o.
» » Ja, » sade han innerligt.
» N å, k a n i n t e d i n k ä r l e k rå p å d e i n s k r ä n k t a idéerna? » » D u begagnar underliga uttryck, Ruth.
Mina i d é e r, s o m d u k a l l a r d e m, h a f ö r m i g e n an- n a n b e t y d e l s e; d e äro o r y g g l i g a p r i n c i p e r.
» FRÅN ALLMÄNNA DJURSKYDDSMÖTET I en viss benägenhet att framställa det i lägre konst- närlig mening » intressanta » o c h » spännande&gt;.
Cher- buliez var sedan många år ledamot af franska aka- demien.
mSARDEPUTATIONEN, hvilken nyligen besökt Petersburg för att å hela det bildade Europas vägnar aflämna en i adressform affattad vädjan till alla ryssars själfhärskare angående det djupt betryckta Finland, har, som bekant, efter flera dagars väntan måst lämna den ryska hufvudstaden utan att ens erhålla företräde hos tsaren.
Åtskilliga af de deputerade, såsom Trarieux, en af Frankrikes förnämsta rättslärde, italienaren, pro- fessor Brusa, holländaren, professor van der Vlougt, norrmannen, professor Brögger, dr Norman-Hansen från K ö p e n h a m n o c h professor Nordenskiöld an- lände härom dagen till Stockholm med finske ånga- ren Bore, hvilken till de celebra passagerarnes ära var rikt flagg- o c h löfsmyckad o c h företedde en synnerligen vacker anblick, då den lade till vid Skeppsbrokajen, hvarest alla de öfriga liggande ån- garne s o m välkomsthälsning ifört sig stor flaggskrud.
V i bjuda våra läsare i detta n u m m e r en bild af den vackert s m y c k a d e ångaren, i det ögonblick den glider in m o t kajen.
På k o m m a n d o b r y g g a n stå de deputerade, bland hvilka professor A.
E. Norden- skiölds gestalt m e d lätthet kan skönjas nere till höger.
MOT AF F O R T S.
MÅLET.
SKISS ELISABETH O. S L U T VRÅS att FINLAND.
s k r e f h o n till M a r y, a t t m ö j l i g e n h a d e h o n n u m ö t t sitt ö d e i d e n n y e s l o t t s ä g a r e n, a s s e s - sor B å g e n h a l l.
» H a n är i n g e n t i n g a f h v a d vi s o m u n g a flickor d r ö m m a o m, » skref h o n, » m e n h a n är b i l d a d, e r f a r e n, m a n l i g, o c h j a g börjar hålla af h o n o m.
» K o m s å e n d a g frieriet, n å g o t h ö g t i d l i g t och g a m m a l d a g s s o m hela assessorns v ä s e n var.
H a n behöfde icke vänta på svaret; utan t v e k a n v i s s t e R u t h, att d e n n e a l l v a r l i g e, k o n - s e r v a t i v e m a n fått h e l a h e n n e s v a r m a, frihets- älskande hjärta.
Taflan blef b o r t g l ö m d för den första j u b l a n d e l y c k a n.
H e n n e s skratt e k a d e i g e n o m de stora slottssalarne, där h o n d a n s a d e f r a m s o m ett y s t e r t l i t e t t r o l l.
» I d e t h ä r t o r n r u m m e t v i l l j a h a m i n ate- l i e r, » s a d e h o n e n d a g o c h s å g p å s i n fäst- m a n m e d s t r å l a n d e ö g o n, » s ä g, H u g o, d e t får jag? » » D i n a t e l i e r!
N ä r d u blir m i n h u s t r u, p a s j a g, att d u u p p h ö r att m å l a.
» hop- Hon tänkte m e d förtvinan på de m å n g a g a g n l ö s a strider, s o m skulle u t k ä m p a s; p å hur d e b å d a s k u l l e slita isär, h v a d d e n y s s b u n d i t s a m m a n, o c h h u r d e s l u t l i g e n m e d ärr f ö r h e l a l i f v e t s k u l l e d r a g a åt s k i l d a h å l l, e n d a s t d ä r f ö r att h o n e j k u n d e ö f v e r g i f v a s i n k a l l e l s e.
» R u t h, » b a d h a n, » ä l s k a d e lilla R u t h, d u m å s t e b e s i n n a d i g; d u är j u k v i n n a.
Kärle- ken m å s t e i n t a g a första r u m m e t i ditt hjärta. » » J a, H u g o, m e n ett k v i n n o h j ä r t a k a n o c k s å älska m a n l i g t n å g o n g å n g, o c h h v a d skulle d u s ä g a o m d e n m a n, s o m l ä m n a d e sitt lifs- m å l bara för e n k v i n n a s skull.
D u får i n t e b e g ä r a d e t af m i g.
D e t finns t u s e n, s o m g ä r n a h e l t b l i g o d a h u s t r u r, d e t finns a n d r a, s o m inte k u n n a svika sina ideal, utan, när de låta f ö r l e d a s i g till d e t, b l i o d u g l i g a t o r s o f i g u r e r i lifvet.
M e r e l l e r m i n d r e af t o r s o b l i r j a g v ä l i n o m m i g, n ä r d u o c h j a g skilts åt, m e n e t t är j a g å t m i n s t o n e h e l t: k o n s t n ä r i n n a.
» Hon hade höjtThufvudet, ögonen IDUN KUYLENSTIERNA.
PÖKKG.
» | \ U H A R just \ - J motgångar. » FÖR För första g å n g e n såg R u t h d e n p e d a n t i s k e ä m b e t s m a n n e n sticka fram sin pergaments typ, d r a g a d e n s o m ett h a r n e s k ö f v e r d e n m a n, h o n lärt ä l s k a u n d e r s m e k o c h l ä t t a o r d, o c h h o n f ö r s t o d, att h a n d r ö j t m e d att k u f v a h e n n e, till d e s s h a n a n s å g d e t o m ö j l i g t, att h o n k u n d e offra s i n k ä r l e k f ö r k o n s t e n.
heller aldrig haft några » N e j, i n g a stora.
M e n Mary, hjälp m i g n u f u n d e r a ut, h u r j a g s k a l l få r e s a.
» D u s k a l l få l å n a ett p a r h u n d r a m i g, » sade miss B i n d l e r torrt.
» V i v e la vraie entusiastiskt.
amitié! » f r a n c s af utropade Ruth H o n k o m till G r a n e b o i b ö r j a n af m a j, j u s t när björkarna k n o p p a d e s o c h sipporna väfde i n sin b l å h v i t a b l o m p r a k t i ä n g a r n a s ljusa g r ö n s k a, o c h h o n h a d e r e d a n efter sin h e m - k o m s t fått u p p e n d u k o c h fattat p o s t o helt nära en sprudlande vårbäck, en rödmålad g r i n d s t u g a o c h ett s t y c k e l ö f d u n g e; alltsam- m a n s äkta nordiskt o c h enkelt, i n g e n t i n g att få e f f e k t af, m e n så m y c k e t m e r a a f d e n friska, ljusa stämning, hvilken verkar på sinnet s o m den bästa själsmedicin.
D e t g a m l a s l o t t e t h a d e fått e n n y ä g a r e, e n s y s t e r s o n till g r e f v e n, o c h d e n n e l ä t i n o m kort presentera sig p å G r a n e b o.
R u t h visste ej i b ö r j a n, h v a d h o n s k u l l e t y c k a o m h o n o m, m e n efter ett p a r g å n g e r s s a m v a r o m e d h o n o m A.
BLOMBERG; FOTO.
TSARDEPUTATIONENS ANKOMST TILL STOCKHOLM MED Å N G A R E N BORE.
flammade
— 6 — » Hur så? » » J o, d u b e h ö f d e först se s k u g g o r n a o c k s å i l i f v e t, i n n a n d u k u n d e få d e n r ä t t a f ä r g e n p å d i n a taflor.
D u måste ha tänkt en kvin- nas bittraste tankar o c h k ä m p a t din egen h j ä r t e s t r i d f ö r att s e d a n k u n n a g i f v a d i n a m o - tiv verkligt innehåll. » » K a n s k e d u har rätt, tant, » s v a r a d e R u t h sakta, » o c h j a g ville ej h a d e n l ä r d o m e n o g j o r d, m e n m i n stora, v a c k r a l y c k a t o g d e n m e d sig, sådan j a g för länge sedan d r ö m d e den.
N u förstår j a g, h v a r f ö r d u e n g å n g s a d e, att d u t y c k t e o m p r a s s l e t a f g u l n a d e b l a d.
O c h nu kan du gärna berätta dina m i n n e n.
» P RINSESSAN M A R G A R E T A S » 128 ANOR ».
STAMTRÄD.
ETT ENASTÅENDE F Ö R I D U N A F P.
S V E R I G E H A R, s o m bekant, ändtligen — efter n ä r a n o g ett h ä l f t s e k e l — s e t t åt k o n u n g a h u s e t f ö d a s e n » s e s s a », och.
d e t till p å k ö p e t d e n f ö r r a så p o p u l ä r a » sessans » d o t t e r d o t t e r.
E j u n d e r l i g t d ä r f ö r, att lilla p r i n - s e s s a n Margareta f. n.
är f ö r e m å l f ö r a l l m ä n t o c h lifligt i n t r e s s e, o c h a t t t i d n i n g a r n a ha m å n g t o c h m y c k e t att berätta o m d e n späda furstinnan.
D å v i n u i rubriken härofvan tala o m d e n lilla n y f ö d d a B e r n a d o t t e - p r i n s e s s a n s » 1 2 8 a n o r », m e n a s d ä r m e d de 128 personer, från h v i l k a h o n n e d s t a m m a r i sjunde led; att d e s s a p e r s o n e r m å s t e k o m m a att u p p g å till n ä m n d a a n t a l, t o r d e n i k u n n a u t r ä k n a, t. o.
m e d e l s d e n allra » l ä g - sta » aritmetiken.
— N u kan det j u vara rätt k u r i ö s t.
eller h u r?
att s e s i d a v i d s i d a alla dessa 128 n a m n på ungefär samtidigt m e d h v a r a n d r a f ö r n u v i d p a s s t v å h u n d r a år s e d a n lefvande personer.
I d e n tanken, att hvar o c h e n af I d u n s t a l r i k a l ä s a r i n n o r o c h l ä s a r e, s o m f. n.
i n t r e s s e r a s i g f ö r lilla p r i n s e s s a n Margareta, äfven skulle k ä n n a litet intresse f ö r d e s s a h e n n e s » 1 2 8 a n o r », h a r efterståen- d e lilla f r a m s t ä l l n i n g u t a r b e t a t s.
A, Blombe: FRÄN PRINSESSAN MARGARETAS af s a m m a inspiration, s o m när tonårig s v ä n g d e sina röda fez.
h o n s o m ader- Ä n n u flere d a g a r t a l a d e d e m e d h v a r a n d r a o m s a m m a s a k.
O r d e n f ö l l o ä n s o m h e t a, för- t v i n a d e tårar, ä n s o m h v i n a n d e p i s k s l a g, m e n h v a r j e o r d s k i l d e d e m m e r o c h m e r från h v a r - andra.
Slutligen återstod b l o t t att säga farväl.
Ruth räckte h o n o m ringen m e d darrande h a n d o c h bortvändt ansikte; när h o n t o g sin, b r a s t h o n i gråt.
» R u t h, ä l s k l i n g, ä n n u är d e t t i d.
» H o n skakade på hufvudet, torkade bort r a r n e o c h l ä m n a d e u t a n ett o r d r u m m e t.
tå- DOP I Ä R E P O R T E N.