Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För följande artiklar äter, hvilka hittills varit i taxan serskildt upptagna till lörtullning efter vigt eller stycketal, men, enligt Kongl. Maj:ts förslag, skulle komma att hänvisas till ej specificerade slöjdevaror eller taxans sista rubrik, och, till följd deraf, förtullas ad valorem, anser utskottet bestämmelserna i nu gällande taxa, så i afseende å artiklarnes specificerande och förtullningsgrund, som tullafgifterna derå böra bibehållas, serdeles som dessa afgifter, om Kongl. Maj:ts förslag antoges, skulle utan giltiga skäl komma att höjas, och taxan icke eller genom föreslagna förändringen vunne någon förenkling, då hvarje artikel ändå måste i noten, i stället för sjelfva texten, upptagas.
Dessa artiklar äro: agat, arbetad; bernsten, arbetad; bläckpulver eller substans; bouillon de poche; cement; koraller, äkta, arbetade; fiskskinn, beredda; fjäder, spritad; flintor, huggna; fnöske, beredt; jäst, komprimerad; kli, af andra ämnen än spanmål; musslor, insyltade eller saltade; perlemor, arbetad; sköldpadd, arbetad; smink och sminkflor; solfjädrar och ympvax; hvarjemte utskottet af enahanda grund trott sig böra frånträda Kongl. Maj:ts förslag att 12 Bevillnings-Utskattcts Utlåtande, N:o 15.
Apelsiner. hänvisa arbetad alabaster och serpentinsten till lika tullbehandling med sten, ej specificerad, arbetad, och bibehålla dessa begge artiklar vid nu gällande bestämmelser.
Artikeln läster till skoarbeten, som hittills åtnjutit tullfrihet vid införsel, men, enligt Kongl. Maj:ts förslag, skulle komma att hänföras till ej specificerade slöjdevaror, anser ock utskottet böra fortfarande få tullfritt införas; och hemställer utskottet att nu omförmälda artiklar måtte, med afvikaude från Kongl.
Maj:ts förslag, vid nu gällande bestämmelser bibehållas.
Vid utförsel anser utskottet, lika med Kongl. Majrts förslag, tullfrihet böra beviljas för artildarne aska, rå, af träd eller andra vegetabilier, samt pott-, vällad eller oralfinerad; bokstafsstämplar, boktryck eller stilar, förslitna eiler obrukbara, eller stilskott; brunsten; dun, alla slag; fisk, alla slag; fjäder, ospritad och spritad; frö, hamp- och 1 in— samt rof- och rapsat-; glasskärf eller krasglas; halm; hampa; horn, oarbetadt eller raspadt, samt hornplatter; humle; hår, alla slag; hö; af jern, gjutet, följande slag: bomber och kulor, champlunerade till visst mått och renfilade, kanoner, stycken, nickhakar och mörsare, stämplade och borrade, samt finare och gröfre lavetter; kummin; mais; musslor, friska och insyltade eller saltade; näfver; pelsverk eller peiterier alla slag; tenn, oarbetadt samt arbetadt gammalt och sönderbrutet; tenneller bly-aska; tran och späck, alla slag; trädvaror, nemligen fanerskifvor, handspakar och borrade pumpträd; vinsten, rå, samt vissmut.
Såsom Kongl. Maj:t föreslagit tillstyrker utskottet, att den i nu gällande taxa under alun befintliga indelning i romersk och andra slag må upphöra och artikeln erhålla rubriken alun, alla slag, med tullvärde af 20 r:dr och 5 r:dr införseltull per fat om 17 lispunds vigt, och tullfrihet vid utförsel.
Utskottet föreslår, i öfverensstämmelse med Kongl. Majrts förslag, att »antimonium, spiesglans och regulus» må under en rubrik åsättas 1 sk. införseltull, per skålpund.
I afseende å apelsiner, capris, citroner, korinther och vindrufvor med flera dylika artiklar, har Herr Hjerta, L-, hos höglofl.
Ridderskapet och Adeln anmärkt, att betydlig nedsättning i nu gällande införselafgifter derå eller fullkomlig tullfrihet borde medgifvas, för befordrande af direkt handel på Levanten och deraf följande afsättning för svenskt jern.
Men enär apelsiner, likasom öfriga likartade artiklar, endast förbrukas af förmögnare samhällsklasserna och nedsättning i införselafgifterna utöfver hvad Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o lo. 13 Kongl. Maj:ts förslag, för vissa af nämnde artiklar, innehåller, skulle medföra minskning i tullinkomsterna, anser utskottet sig icke kunna tillstyrka bifall till hvad herr Hjerta i ofvanberörda måtto föreslagit.
Utskottet instämmer i Kongl.
Maj:ts förslag, att den för apotheksvaror, ej specificerade, medgifna tullfrihet vid införsel äfven må ega rum, då sådane varor för vetenskaplige behof af vetenskapsmän införas; men då, såsom herr af Grubbens, Nils Wilhelm, inom höglofl.
Ridderskapet och Adeln anmärkt, det synes angeläget, att nämnde införselfrihet underkastas kontroll, tillstyrker utskottet, att samma införselfrihet endast må, efter Sundhetskollegii, Vetenskapsakademiens eller vederbörande universitetsfakultets hörande, tillgodonjutas; och att föreskrift derom må, på sätt bilagda taxeförslag innehåller, meddelas.
Hvad angår artikeln arsenik, dervid förändrade tullbestämmelser icke ansetts lämpliga, synes ett förhållande, som kommit till utskottets kännedom, påkalla uppmärksamhet.
Det har nemligen blifvit upplyst, att, till följd af den apothekare oinskränkt medgifna rättighet att införa arsenik, så betydliga qvantiteter af denna vara blifvit för några apothekares räkning införda, att dermed, hvad ock skall inträffat, måste hafva drilvits oloflig och vådlig handel.
Häraf hemtar utskottet anledning tillstyrka Rikets Ständer, att i underdånig skrifvelse hos Kongl. Maj:t anhålla om utfärdande af författning, innebärande mera tryggande kontroller, än hittills gällande, emot missbruk vid försäljning och spridande af arsenik och andra gifter.
1 enlighet med Kongl. Maj:ts förslag tillstyrker utskottet, att artiklarne askar och dosor, af sammansatta, eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen; dekorationer, platåer med tillbehör, äfvensom ornamenter ej specificerade; etuis med tillbehör af sammansatta eller ej specificerade ämnen; fjedrar, andra, ej specificerade, än urfjedrar; flaskfoder, oberäknadt våtvarorna; gevär, alla slag eller delar deraf; korgar af sammansatta eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen; korgmakarearbeten, ej specificerade; lackerade arbeten, för så vidt de ej äro specificerade under det ämne, hvaraf de bestå och dit blifvit bonvista; lampor af sammansatta, eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen; ljuskronor af sammansatta, eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen eller delar deraf; mattor af strå eller rötter; nät af alla namn och Apolhcks varor.
Askar och dosor. 14 Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 13. (lipsarbelen, ej specificerade.
Skrubblor.
Assa foetida.
Balsam, Band.
Bark. slag; redskap och machinerier eller delar deraf, ej specificerade; sikta1-; speglar och lampetter, samt urband och urkedjor af sammansatta, eller, såsom arbetade, ej specificerade ämnen måtte ur sjelfva taxan utgå och i noten upptagas med hänvisning till slöjdevaror, ej specificerade; — äfvensom att fjedrar, ur- må i noten hänvisas till delar af ur, ej specificerade.
För artiklarne gipsarbeten, ej specificerade, utom bilder; masker och skrubblor har Kongl. Maj:t jemväl föreslagit hänvisning i noten till slöjdevaror, ej specificerade.
Men då värdet af nämnde gipsarbeten i allmänhet stå i någorlunda jemnt lörhållaride till vigten, och vigtförtullning bör, så vidt ske kan, iakttagas, hemställer utskottet, att gipsarbeten, ej specificerade, må i taxan upptagas med 1 r:dr värde och 12 sk. införseltull per skålp.
Likasom och då masker nu äro åsatte tull per stycke, utskottet anser gällande tullbestämmelse för masker böra bibehållas.
Hvarjemte och enär skrubblor äro närmast hänförlige till den efter vigt tullbara artikeln kardor och kardläder, utskottet föreslår, att skrubblor må i noten hänvisas till lika tullbehandling med kardor och kardläder.
I öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förslag tillstyrker utskottet, att införseltullen å assa foetida må nedsättas till 3 sk. skålpundet.
Likaledes anser Utskottet, jemlikt Kongl. Maj:ts förslag, artikeln balsam böra under en rubrik «balsam, copaive-, peruviansk och annan nativ» i taxan upptagas och åsättas 6 sk. införselafgift per skålpund.
Såsom Kongl.
Maj:t föreslagit, tillstyrker utskottet, att band, sammets-, siden- och halfsiden- må förtullas lika med väfnader af samma ämne; samt att bomulls-, ylle- och linneband må under rubriken »andra slag» med 2 r:drs värde åsättas 24 sk. införseltull per skålpund.
I afseende å utförseln af artikeln ekbark har Kongl.
Maj:t föreslagit, att lörtullningssättet skulle förvandlas från mål till vigt och utförseltullen, som nu utgör 24 sk. tunnan, bestämmas till 32 sk. per skeppund.
Deremot har herr Jacob Westin uti en inom välloll.
Borgareståndet väckt motion, under åberopande af den princip i statshushållningen, som lärer att råämnen böra beläggas med låg införsel- och hög utförseltull, anmärkt att ekbark, Bevillnings-Utskotlets Utlåtande, N:o 13.
15 ehuru ett af de nödvändigaste råämnen för garfverierna, enligt Kongl. Maj:ts förslag skulle, i stället för 24 sk., komma att draga endast 5 sk. 4 r:st. tull per tunna; hvadan och då betydliga qvantiteter ekbark under de sednare åren blifvit exporterade, samt anledning vore för handen, att tillgången på denna vara minskades och att priset både här och i andra länder stege, herr Westin föreslagit, att utförseltullen måtte förhöjas till 28 sk. tunnan, hvilken afgift, med det å varan stigande pris, inom kort tid icke skulle öfverstiga 25 procent af värdet; uti hvilken motion herrar Lagergren och Gustafsson instämt; hvarjemte herr Kock, i anledning af densamma, yttrat sig emot det af Kongl. Maj:t före slagna förändrade förtullningssätt, deraf icke allenast svårigheter för de trafikerande och tulltjenstemännen skulle uppstå, utan äfven den olägenhet förorsakas, att en rå och följaktligen sämre vara komme att draga högre tull, än en torr och bättre.
Inom hedervärda Bondeståndet åter har Johan Petter Danielsson frän Calmar Län yrkat, att, då priset å ekbark nu mera fallit till 32 sk. å 1 r:dr tunnan, sedan utförseltullen blifvit höjd från 6 till 24 sk., och ekbarken vid försäljning icke betäckte kostnaden för dess samlande, utan qvarlemnades på marken och ginge alldeles förlorad, till skada för det allmänna och den mindre bemedlade arbetsklassen, utförseltullen å ekbark måtte bestämmas till 8, högst 12 sk. tunnan.
Utskottet kan icke annat än instämma i åsigten om företrädet af ekbarks förtulluing efter mål, såsom nu sker, framför förtullningen efter vigt; hvadan utskottet, som, då ekbark inom landet i allmänhet icke eger högre värde än 1 r:dr tunnan, anser utförseltullen derå icke kunna bestämmas så hög herr Westin yrkat, men, å andra sidan åter, vid betraktande af artikelns behöflighet såsom råämne för garfverierna, icke eller tror en så låg utförseltull, som den af riksdagsfullmäktigen Johan Petter Danielsson föreslagna, vara lämplig, tillstyrker, att ekbark fortfarande må förtullas efter mål och åsättas 1 r:dr värde samt 16 sk. utlörseltull per tunna.
Lika med hvad Kongl. Maj:ts förslag innehåller, tillstyrker utskottet, att beck må, utan afseende å de kärl, hvari det inkommer, åsättas 10 sk. införseltull per lispund; och att beckolja må förtullas efter vigt med införselafgift af 5 sk. lispundet.
På sätt Kongl. Maj:t i afseende å artikeln ben föreslagit, anser utskottet, arbetadt elfenben böra, med tullvärde af 6 r:dr, åsättas 1 r:dr införseltull per skålp.; samt arbetade hvalfisk- och andra slag ben böra vid nu gällande tullbestämmelser bibehållas.
Meri då den, såsom gödningsämne, för landtbruket högst vigtiga artikeln Heck.
Beckolja Ben. IG Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 13. lien svar t, Benkol, Bister in. fl. rå- och beredningsämnen för näringarne. rå och oarbetade ben synes böra i möjligaste måtto beläggas med restriktiv ut lörscltu 11, och fullt giltiga skäl icke eller torde vara för handen att för dy lika ben i förmald form eller s. k. benmjöl, hvars tillverkning är föga kostsam, medgifva annan eller lindrigare utförselafgift, än för de helt och hållet oarbetade, kan Utskottet icke instämma i Kongl. Maj:ts förslag att serskilja dessa sorter i 2:ne rubriker och åsätta den förra 3 sk. och den sednare 1 sk. 6 r:st utförsel tull lispundet; utan hemställer Utskottet, att nämnde slag ben må under en rubrik »oarbetade, krossade samt förmalde eller s. k. benmjöl» åsättas 15 sk. värde och 5 sk. utförseltull per lispund.
I fullkomlig öfverensstämmelse med det här förut uttalade godkännande af de allmänna grundsatser, hvarpå Kongl. Maj:ts förslag till tulltaxa hvilar, tillstyrker Utskottet att, på sätt Kongl. Maj:t ock föreslagit, nu gällande införselafgifter å följande rå- och beredningsämnen för näringarne och konstfliten må nedsättas, nemligen: å bensvart, benkol eller bister från 10 till 8 sk. lispundet; å blyertz från 24 till 20 sk. lispundet; å blysocker från 2 sk. till 1 sk. 6 r:st. skålpundet; å bok- och kopparstickssvärta, från 4 sk. till 3 sk. skålpundet; å borax från 2 sk. 6 r:st till 2 sk. skålpundet; å cacao från 4 sk. till 3 sk. skålpundet; å coboltmalm och coboltmetall, den förra från 1 r:dr till 24 sk. och den sednare från 4 till 3 r:dr skålpundet; å dref från 1 r:dr 24 sk. till 1 r:dr skeppundet; å fernissa från 12 sk. till 6 sk. skålpundet; å flätor till hattar, hvilken lydelse lämpligen torde kunna utbytas mot »hattilätor af halm eller strå» och rubriken alltså förflyttas till bokstafven h, från 2 r.dr 52 sk. till 1 r:dr 16 sk. skålpundet; å följande färger och färgningsämnen nemligen: bresilja, raspad och malen, från 8 till 6 r:st.; catechu eller terra japonica från 4 till 3 r:st.: gul ocii ljusocker eller kyllerfärg, samt ockergelb och brunocker, från 5 till 4 r:st.; gurkmeja eller curcuma från 1 sk. till 6 r:st.; quercitron från 6 till 4 r:st.; sappan, malen, från 2 sk. till lika tull med sandel eller 6 r:st.; schiittgelb från 1 sk. 4 r.st. till 1 sk.; spansk gröna från 4 sk. 6 r:st. till 4 sk.; stocklack från 4 till 5 r:st. eller lika med catechu; sumack från 10 till 6 r:st; umbra från 8 till 6 r:st.; vau eller gaude från 6 till 3 r:st.; vejde från 8 lill 3 r:st; ängskära, hvarå, lika med öfriga färgämnen, tullen torde kunna utsättas per skålpund i stället för per lispund, frän 12 sk. lispundet eller ungefär 7 r:st. skålpundet; - Bevillnings-UCskottets Utlåtande, N:o 13. 17 pundet till 3 r:st.; samt andra slag, derunder nu specificerade fernbock, raspad eller malen,
med 4 sk., orleana med 3 sk. och smaltz med 5 sk. införseltull lämpligen kunna inbegripas, frän 4 till 3 sk., allt per skålpund; å galläpplen från 2 sk. till 1 sk. 6 r:st. skålpundet; å glete eller glitt, alla slag, från 1 sk. till 8 r:st skålpundet; ä hår, häst- eller tagel, från 2 sk. 6 r:st. till 2 sk. skålpundet; å kimrök från 6 till 4 r:dr per 100 skålpund; å knapergall och ekollon, malen eller omalen, från 1 sk. 2 r:st. per skålpund till 3 sk. lispundet; å krita, röd och svart, från 9 till 6 r:st. skålpundet; å papp från 1 sk. till 6 r:st skålpundet; å qvicksilfver från 7 till 4 sk. skålpundet; å salmiak från 3 till 2 sk. skålpundet; å salpetersyra och skedvatten, från 3 sk. till 1 sk. 6 rist skålpundet; å silke, färgadt, från 2 till 1 r:dr skålpundet; å stenkolstjära från 36 till 32 sk. tunnan; å stål, alla slag till 3 r:dr per 100 skålpund stapelstadsvigt; å svafvel från 16 till 12 sk. lispundet; å svafvelblomma och svafvelsyra, den förra från 1 sk. till 6 r:st. och den sednare från 6 till 4 r:st. skålpundet; å terpentin med upphörande af den skilnad, som nu eger rum i »venedisk» och »all annan» till 2 sk. skålpundet; å terpentinolja eller terpentinspiritus från 2 sk. till 1 sk. 6 r:st. skålpundet; å vitriol, grön, från 4 till 3 r:dr per 17 lispund och å blå vitriol från 1 sk. 6 r:st. till 1 sk. skålpundet, samt, enär sistnämnde afgift för närvarande är gällande för hvit vitriol, blå och hvit i följd deraf sammanföras under den allmänna benämningen »andra slag» med sistberörda gemensamma införseltull; å vax, hvarå den nuvarande skilnaden i »gult» med 4, i »hvitt» med 12 och i »färgadt» med 18 sk. tull per skålpund, torde böra utbytas emot den mera egentliga uti »oblekt» med en till 3 sk., samt i »blekt eller fär— gadt« med en till 8 sk. nedsatt införseltull; samt å vindruf, torr, från 12 till 6 sk. per lispund.
Deremot kan utskottet icke instämma i den, på nyssnämnda grund, af Kongl.
Majit jemväl föreslagna nedsättning i införselafgifterna å hartz, hudar och skinn, oberedda, som icke inbegripas under pelsverk, lin, häckladt och ohäckladt, stearin samt ull.
För Harts har Kongl.
Majit nemligen föreslagit en från 16 sk. till 8 sk. nedsatt införseltull per lispund, men då denna vara i myckenhet frambringas inom landet, tillstyrker utskottet, Bih. till R.
Prot. 5 Sami. 1 Afd 7 Hafi. 3 Hartz. 18 Bevillning*-Utskottets Utlåtande, N:o 15.
Stearin. att införseltullen derå må bestämmas till 25 procent af värdet eller 12 sk. lispundet.
Inom Hedervärda Bondestå ndel hafva flera röster höjt sig emot de å landt— mannaprodukter i allmänhet af Kongl. Maj:t föreslagna tullnedsättniugar, hvarigenom ock befarats allt för betydlig minskning i statens nu hafda tullinkomst; och som, hvad angår hudar och skinn, oberedda, som ej inbegripas under pelsverk, den derå af Kongl.
Maj't föreslagna tullnedsättning ä de torra från 2 sk. till 1 sk. 8 r:st. och å andra slag från 1 sk. till 10 r:st. skålpundet skulle förorsaka en årlig minskning i tullinkomsten af omkring 14,000 r:dr samt dessutom måhända i någon mån menligt inverka på den visserligen önskvärda riktning landtbruket under sednast förflutna åren tagit, i afseende å en förbättrad boskapsskötsel, anser utskottet sig böra föreslå, att, med frånträdande af Kongl. Majrts förslag i denna del, nu gällande införselafgifter å oberedda hudar och skinn må bibehållas, nemligen 2 sk. för de torra och 1 sk. för andra slag, per skålpund.
Likaledes och ehuru medgifvas måste, att nu gällande införselafgifter å lin, ohäckladt, 1 r:dr 12 sk., och häckladt 2 r:dr per lispund, vid betraktande af varans egenskap af råämne, äro alltför höga, anser utskottet likväl afseendet å den betydliga linodlingen inom landet kräfva, att dessa tullbestämmelser med varsamhet modifieras; hvadan ock utskottet, i stället för de af Kongl. Majit föreslagna tullnedsättningar till 12 sk. å det förra och 24 sk. å det sednare, hem ställer, att införseltullen å ohäckladt lin må bestämmas till 40 sk. och å häckladt lin till 1 r:dr 32 sk. lispundet.
Hvad åter stearin angår, så har inom utskottet blifvit upplyst, att för frambringandet af denna vara ur råämnet, talgen, erfordras serdeles dyrbara fabriksinrättningar och att stearinfabrikationen, som inom landet på sednare tider betydligt utvidgats, är den förädlingsnäring, som, vid jemförelse med stearinljustillverkningen, företrädesvis bör njuta skydd af tullagarne; vid hvilket förhållande och då utskottet icke ansett sig kunna föreslå nedsättning för införselafgiften ä talg, utskottet tillstyrker, att stearin, hvars rätta värde torde vara 25 sk. skålpundet, måtte åsättas 5 sk. införseltull.
För artikeln ull, alla slag, som i gällande taxa är fördelad i 2 rubriker: »Grof jutsk och isländsk, eller annan härmed jemförlig» med 2 sk. och »all annan» med 8 sk. införseltull, har Kongl.
Maj:t af skäl, som i sammanhang med Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 15.
19 frågan om artikeln garn, kamulls- och kardulls- blifvit närmare utvecklade, ansett böra bestämmas gemensam införselafgift af 2 sk. per skålpund.
Då tullspecialerne utvisa, att af den inporterade ullen omkring
V*:del dragit den för finare slag stadgade högre afgift, äfven sedan nu gällande taxa trädt i verkställighet, torde deraf kunna slutas, att svårigheten att urskilja, till hvilken förtullningsklass ullen bort hänföras, med någorlunda säkerhet ölvervunnits, oaktadt den förändrade redaktion nämnde taxa erhållit, och att således det på denna svårighet grundade skäl till föreslagna förändringen icke bör till samma förändring föranleda; och ehuru den af Kongl. Majit i varans egenskap af råämne för landets dyrbara fabriks- och husslöjds tillverkningar åberopade grund för tullnedsättning å finare ull visserligen förtjenar allt afseende, tror utskottet likväl att, å andra sidan, bör tagas i betraktande att, med antagande af Kongl.
Majits förslag, ej allenast tullinkomsten för ull skulle minskas med icke mindre än omkring 52,000 r:dr årligen, utan ock de, med betydliga uppoffringar af staten och enskilte, anlagda schäferier, för åstadkommande inom landet af en finare ullkultur, möjligen skulle alldeles gå under.
Då emedlertid någon nedsättning i den nu å finare ull stadgade införselafgift synes nödig, anser utskottet sig föranlåtet tillstyrka, att ull måtte, såsom i gällande taxa, fördelas i »Grof jutsk och isländsk, eller annan härmed jemförlig», och »all annan»; samt införselafgiften å den förra bibehållas vid 2 sk. och ä den sed nare nedsättas till 6 sk. per skålpund, liti gällande taxa är föreskrifvet, att grof ull endast får införas till städerna Stockholm, Götheborg, Norrköping, Malmö, Halmstad och Helsingborg; och att general-tullstyrelsen eger att föreskrifva de serskilda kontroller, som kunna anses nödiga till förekommande af finare ulls införtullning såsom gröfre, hvilket stadgande föranledt, af Herrar S. M. Malmstedt och O. Sjöquist hos vällofl.
Borgareståndet väckta och till utskottet remitterade motioner.
Då detta stadgande synes stå i strid mot så väl grundlagen, som den efter urgamla, historiska och i privilegier stapelstäder tillagda lika rättighet till utrikes handel, yrkade Herr Malmstedt, uti sin motion, att staden Warberg, såsom stapelstad och i lika klass med Halmstad och Helsingborg, måtte tilläggas rätt att från utrikes orter direkte införa grof ull, helst inom flere Warberg, närmast liggande härader, ylleväfnads-industrien vore en vidt utsträckt och nödvändig husslöjd, hvars råämne nu måste hemtas från långt aflägsna städer, till oberäknelig förlust för både industrien och landtbruket; uti hvilken motion flere ledamöter af Borgareståndet instämt, under påstående att rättighet att införa grof ull måtte tillkomma alla stapelstäder. 20 Bevillnings-Utskoltets Utlåtande, N:o 13.
Herr Sjöquist åter har, med afseende å staden Laholms behof af understöd och enär der tillverkades gröfre, för förbrukning af de arbetande klasserna afsedda yllevaror till betydlig myckenhet, men den ytterst ringa arbetsförtjensten nedtrycktes af den å grof ull stadgade tull, förslagit att staden Laholm måtte medgifvas rättighet att tullfritt eller mot nedsatt tull införa den qvantitet grof ull, som, med iakttagande af nödiga kontroller, befunnes motsvara tillverkningen.
Yid öfvervägande af frågan, huruvida ofvanberörde i gällande taxa stad gade inskränkning i rättigheten att införa grof ull, bör bibehållas eller icke, måste tagas i betraktande, å ena sidan, de svårigheter vid kontrollen mot fin ulls införtullande såsom grof, hvilka föranledt inskränkningen, och å den andra, de olägenheter, som denna inskränkning icke kan undgå att medföra för så väl handeln, som den vidt omfattande industri, hvari ullen ingår såsom råämne; — och då general-tullstyrelsen hädanefter, såsom hittills, icke lärer underlåta att för bedömandet af ullens hän förlighet till ena eller andra slaget meddela lämpliga föreskrifter, samt dessa åter måste antagas kunna af hvarje tullkammare tillämpas, vill det synas utskottet, som den afsedda kontrollen härigenom, oberoende af till hvilken eller hvilka orter införseln eger rum, egentligen står att vinna; vid hvilket förhållande och då rättvisan onekligen kräfver, att inskränkningar och hinder i lolliga företag icke utan yttersta nödvändighet af lagstiftningen uppställas, men en sådan nödvändighet, enligt hvad ofvan är antydt, uti förevarande fall icke eger rum, utskottet anser sig böra tillstyrka, att den i gällande taxa stadgade inskränkning till vissa städer af rättigheten att införa grof ull må upphöra och föreskriften derom följakt ligen ur taxan utgå.
Äfvensom och enär general-tullstyrelsens åliggande att, i hvad på densamma ankommer, meddela lämpliga föreskrifter, till förekommande af missbruk vid varors tullbehandling, är af beskaffenhet, att icke påkalla serskildt stadgande i tulltaxan, utskottet hemställer, att hvad derutinnnan finnes angående artikeln ull i taxan stadgadt icke vidare må deri upptagas.