Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer ett fullständigt förslag i berörde afseende, dels ock framställa följande bestämmelser, såsom varande, enligt Rikets Ständers åsigt, nödvändiga vilkor derför, att ett nytt system för mynt, mått, mål och vigt må kunna antagas och utan allt för mycken svårighet i landet införas, nemligen: l:o alt de nya enheterna skola så litet, som möjligt, afvika från de nu brukliga, i hvilket afseende förslagsvis uppgifves 1 Ridr Rigs såsom enhet för myntet, foten för längdmåttet, qvadratfoten för ytmåttet, kubikfoten för alla rymdmått och viklualieskålpundet för vigten, allt med erforderliga öfver- och under-afdelningar, efter decimalindelningen; 2:o att nya namn gifvas åt de nya måtten, för att undvika den oreda, som uppkomme, om två olika qvantiteter skulle benämnas lika; 3:o att behörigen lång tid utsättes emellan det nya systemets antagande och det gamlas slutliga aflysande, för att under denna lid, dels genom folkskolorne, dels genom jemförelsetabellers spridande och dels genom båda systemernas samtida bruk, kunna bibringa 4 Allm.
Besv. och Ekon.-Ulskoltels tillåtande, M 134. landets invånare en, så vidt möjligt är, allmän kännedom om det nya systemet och dess användande; samt 4:o att, för underlättande af det nya systemets antagande i sin helhet, de delar deraf, som angå mynt och vigt, såsom bäst egnade att inöfva allmänheten i det nya systemets begagnande, höra allmänt påbjudas étt eller annat år förr, än de nya indelningarne för mått och mål.
Stockholm den 9 Augusti 4 854.
Emot förestående beslut afgafs af Herr Kontraktsprosten Söderberg följande reservation: »Utan att de fördelar bestridas, som decimalsystemet medförer för den högre räkningen, mäste dock erkännas, att duodecimalsyslemet, hvartill våra gamla indelningar af mynt, mått, mål och vigt närmast ansluta sig, har en större användbarhet för hufvudräkning samt för bruket i handel och vandel, emedan siffrorna 2, 3, 4 och 6 uppgå såsom jemna faktorer i talet 12, hvaremot endast 2 och 5 uppgå såsom sådane i talet 4 0, hvilket gör, att i de flesta länder man ännu ej har kommit öfverens om, åt hvilketdera systemet skall gifvas företräde, utan dröjt vid att närmast afse hvad, som kan vara lämpligast i förhållande till förstnämnde vanor och indelningar, Rysslands decimalsystem grundar sig på gammal häfd; Frankrikes på en idé att nivellera allt, till och med dagarne i veckan, och om möjligt äfven i året, efter ett talsystem, som skulle i allt hänföra sig till 10.
Vore det fråga om alt införa ett lika indelningssyslem af mått, mål, vigt och mynt för alla nationer, hvilket visserligen kan och måste blifva en fråga i framtiden, och efter moget begrundande respektive nationer ville förena sig om det Franska systemet eller något annat, så borde hvarje nation, äfven med de största försakelser, söka bidraga till verkliggörandet af ett så stort mål.
Att innandess införa partiella reformer, skulle blott ännu mer öka förbistringen.
Företaget är ingalunda en småsak, enär decimalsystemet, jemte att vara inkommensurabelt, har olägenhet af stora täljare, som skulle försvåra omgörandet af alla gamla beräkningssätt, hvilket omgörande dock vore alldeles oundvikligt, innan det nya systemet kunde göra sig gällande, för alt ej omnämna den ofantliga kostnaden för omgörandet af måttstockar, målkärl, vigter och myntrepresentativer.
Begrundansvärdt torde få anses, att den mest industriösa bland verldens nationer, Engelsmännen, ehuru ej längre sedan än år 1826, en 1824 beslutad omreglering hos dem infördes, icke hafva antagit decimalsystemet, samt att en hos dem år 1819 tillsatt kom-, Allm.
Besv. och Ekon.-Utskottets Utlåtande, JU 151. kommission för undersökning i detta ämne, gaf företräde åt duodecimalsystemet. l)å
Eng elsnaännen kunna dröja med införandet af decimalsystemet, måtte äfven andra nationer kunna göra det, helst alla öfvade räkenskapsförare kunna tillräckligt reda sig med det gamla systemet, och de ej öfvade fä äfven svårt att slå sig ut med det nya, som i mansåldrar, ja århundraden, ej lärer ibland massan af folket kunna belt och hållet uttränga det gamla.
Åtminstone synes man ännu böra dröja, lill dess en större genomgripande förändring af de handlande nationernas räkningssätt och reducerande till ett enda kan möjligen genomföras; hvar förinnan, såsom först föreslagits, man kunde åtnöja sig med en blott förenkling eller reduktion af det gamla.
Jag anser således Herr Lejonanckers reformförslag, som afstyrker ingåendet på det Franska systemet, och i stället föreslår ett enskildt Svenskt deci malsystem, hvilket således äfven i en framtid kunde komma att afskaffas, nu icke höra af Ständerna förordas med aflåtandet af någon ny underdånig skrifvelse, helst Konungen långt före delta fastställt ett af Ständerna föreslaget, men ej ännu infördt decimalsystem, utan lämpligast hela ärendet böra fördröjas.
För öfrigt får jag hänvisa till de flera sakrika anföranden, som såsom reservationer åtfölja Banko-Utskottets Betänkande N:o 24 förliden Biksdag (Bihang t. Riks-St.
Protokoll 6: 1) och serdeles Herr Biskopen Heurlins, med anledning af Kongl.
Majrts nådiga proposition om ett nytt myntsystem.»
Uti denna reservation instämde Riksdagsfullmäktige Lars Magnus Knutsson från Östergöthlands, Per Bengtsson från Calmar och Olof Johansson från Stockholms län.
I öfrigt anmältes reservationer af Herr Prosten Melén och Herr Lektor D. Söderberg.
Hilt.
Vrot. 1850 & 1831. 8 Sami., 34 Hafi.
V STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1834.
V Allm.
Besv. ceh Ekon.-Ulskoltels Memorial, M 152, I M 152.
Arik. till Exp.-Utsk. d. 12 Aug. ISSI, kl. 11 I'. m.
Memorial\ i anledning af Riks-Ståndens olika beslut\ angående Utskottets Utlåtande M 121), i fråga om Öresunds/ca tullafgiftens upphörande för Svenska fartyg.
Utlåtande liar blifvit i sin helhet bifallet af Bonde-Ståndet, men af de tre öfriga Riks-Stånden nied förändring i afseende å Utskottets tillstyrkande af en underdånig skrifvelse, hvilken Ridderskapet och Adeln jemte Preste-Ståndet ansett böra innehålla: att Rikets Ständer, med underdånigt tillkännagifvande, att de för sin del anse, det als kafla odet af Oresundstulien vore för befrämjandet af rikets handel utaf yttersta vigt, må hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit täcktes, så vidt de politiska förhållandena sådant medgifva, i samråd med öfriga uti östersjöhandeln deltagande makter, vidtaga de åtgärder, hvilka Kongl.
Majit kan i Nåder finna tjenliga för vinnande af detta ändamål; samt att, innan sådant hinner verkställas, Kongl.
Majit måtte söka förskaffa åt svenska handeln och sjöfarten genom Öresund de ytterligare lättnader, som, utan störande af den vänskap och grannsämja, hvilka med konungariket
Borgare-Ståndets beslut är i högst ringa mån skiljaktigt från sistnämnde tvänne Riks-Stånds, då nemligen de med kursiv stil här ofvan anmärkta dels ordet sådant är af Borgare-Ståndet utbytt mot »detta» samt dels ordet ytterligare alldeles utelemnadt; och får Utskottet vid detta förhållande hemställa, att Yällofiiga Borgare-Ståndet måtte förändra sitt berörde beslut till full öfverensstämmelse med det af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet antagna tillstyrkande.
Vret. 1830 & 1834. 8 Sami., 33 Haft. I STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1851.
Allmänna ReMr*- och Ekonomi- Vtnliottels Memorial.
N:o 133. i A:o I:s:s. Ank. tilt Exp.-Utsk. den 10 Aug. 1851, kl. 11 f. ib.
Memorial, i anledning af Riksståndens olika beslut., an gående Utskottets Utlåtande, N:o i3l, i fråga om förändring af mått, mål och vigt samt mynt.
Detta Utlåtande, sorn af Presteståndet afslagits, har deremot af Ridderskapet och Adeln saint Bondeståndet blifvit helt och hållet bifallet och af Borgareståndet i forsta punkten, eller ”att Rikets Ständer må tili Kongl. Majit nila ta en underdånig skrifvelse, uttryckande, att Rikets Ständer, öfvertygade om nyttan att, i afseende på ej mindre rikets mynt, än mått, mål och vigt, införa ett enklare system, grundadt på Decimal-indelningens konseqventa och vetenskapliga tillämpning, anhålla, det Kongl. Majit täcktes låta utarbeta och vid nästa riksdag i nåder förelägga Rikets Ständer ett fullständigt förslag i berörde afseende;’ varande de vilkor och bestämmelser, som Utskottet ansett böra läggas till grund vid antagandet af ett sådant system, af sistnämnde Riksstånd ej godkända.
Enär alltså tvänne Riksstånd bifallit hvad Utskottet i sednare delen af dess ifråga f D varande utlåtande föreslagit, och då Utskottet är öfvertygadt derom, att det lättast praktiska sätt att införa decimal-svstemet, Kr att antaga foten till grundenhet för mått och kubikfoten eller multipel deraf för mål, ithy att båda äro genom allmänt bruk redan kända och den sednare lika med tio kannor och kannan alltså en kommensurabel mätare efter både det nya och det gamla systemet, ett förhållande, som ej föreiinnes i något annat land än Sverige, samt härtill kommer, att det finnes utarbetadt och redan år 18255 Bih. till It.
Prot. 1850—51. 8 Sami. 36 Haft. i 2 Bötteher till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Utlåtande, N:o ittt. från trycket utgifvet ett förslag till införande af Deciinal-systemet i mått, mål och vigt med foten och marken till grund-enheter, hvilket endast torde, för att blifva antagligt, erfordra en obetydlig omarbetning, så får Utskottet vördsamt hemställa, att Borgareståndet måtte med Ridderskapet och Adeln samt Bondestärr • det uti deras, i förevarande fråga fattade beslut sig förena.
I den händelse, att Vällofliga Borgareståndet icke skulle denna hemställan bifalla, och då underdånig skrifvelse i frågan, såsom af 3:ne Riksstånd beslutad, icke kan förfalla, torde votering i förstärkt Ekonomi-Utskott deröfver böra anställas, i afseende hvarå Utskottet får föreslå följande Voterings-proposition:
Den, som bifaller Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets, i Utlåtandet N:o 131 framställde, förslag till underdånig skrifvelse, voterar •la; Den, det ej vill, voterar Hej.
Nej, är beslutadt, att Rikets Ständer till Kongl. Maj:t aflåta en underdånig skrifvelse, uttryckande, att Rikets Ständer, öfvertygade om nyttan, att, i afseende på ej mindre rikets mynt, än mått, mål och vigt, införa ett enklare system, grundadt på decimal-indelningens konseqventa och vetenskapliga tillämpning, anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes låta utarbeta och vid nästa riksdag i nåder förelägga Rikets
Ständer ett fullständigt förslag i berörde afseende.
Rättelser uti Allmänna Besvärs- och Ekonomi-V'tskottets Utlåtande, N*o 181.
Sid. 4, rad. 18, nedifr., står: förstnämnde — läs: förutvarande. „ 5, „ 10. nppifr., ,, först — „ förut.
STOCKHOLM, THYCKT HOS H. MARCUS, 1851.
Register ofver de af Rikets Hoglofligc Ständers Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskott under Lagtima Riksdagen åren 1850 — 1851 afgifna Relänkanden, Utlåtanden och Memorial. A. Nummer å Betänkandet.
Aflöning, tjenstehjons-: om insättning af en del derutaf i Sparbank 4.
Annex- och Mensal- samt Stomhemman: om dels åborätt dertill och dels de förstnämndes bortstädjande .... 46. » optionsrätt för arrendator deraf eller hans enka eller barn vid nytt arrendes afslutande 425.
Apotheks-reglemente: om utarbetande af ett nytt sådant, nedsättning af Medicinal-taxan och förändring uti Apotheks-privilegierna 108.
Arrendator af Kronolägenhet: om förbud för honom att till annat än lägenhetens behof använda derå befintlig skog ....
65. » af annex- och mensal-hemmau: optionsrätt för denne eller för hans enka eller barn vid nytt arrendes afslutande . 425. B.
Befordringssätt till regala pastorat: förändring deri ...... 40.
Bergs-kollegium: reorganisation deraf 114 Bergslag: om fri och obegränsad Smides- och Vågföringsrätt för der- inom privilegierade Smides-verkstäder 42.
Beväringsmanskapet: upphörande af deras årliga vapenöfningar m. m. 57. 105.
Bibeln: om sättet för utgifningen deraf 17.
Bibliothek, Socken-: inrättande deraf . . 127 1 2 Binäringar och Slöjder hos allmogen: om åtgärder för befordrande deraf 95.
Björn: fyranläggniug derå 49.
Borgen, Uppbörds- se Uppbörds-borgen Boställs-rum eller hushyra åt skolornas rektorer: om befrielse derifrån för Rikets Stiftsstäder 64.
Boställsjordar: om befrielse för Klockare på Gottland, som innehafva sådana, från skyldigheten att derför utgöra onera till Kyrkoherdarne och om närmare undersökning rörande desse jordar 84. 124.
Bref: skyldighet för Postmästare att utan ersättning afsända dem från postkontoren till landsorten 56. 71.
Bränvinskärl, som föras öfver saltsjön: upphäfvande af föreskriften om deras tullförsegling 92.
Byrå inom Ecklesiastik-departementet för handläggning af ärenden rörande elementar-läroverken: om inrättande deraf 90.
Böcker: om beredande af lättnad vid deras försändande från en ort till annan inom riket ......... 80.
Böter för vanvård af nummer-häst: förändradt användande af dem 58. 109.
C. tillökning deraf Cancelli-personal, Utskottets: minskning deri Carlberg: om indragning af Krigs-akademien derstädes Cateches: om föranstaltande af en normal-upplaga deraf » om sättet för utgifningen deraf Collegium, Ecklesiastik-: om inrättande deraf Consulad-afgifter: förändrad beräkning deraf . 1, 107. 47. 16. 17. 89. 97. 129. 77. 78. 112.
D. Danmark: föreskrifter emot gifte husmäns och inhyseshjons utvandringar dit ifrån Skåne 8.
Distrikts-läkare inom Åsele Lappmark: om tillsättande af en sådan 74.
Dramatiska arbeten: om föreskrifter i afseende å rättigheten att uppföra dem på scenen 34. 3 E. Ecklesiastik-kollegium: om inrättande deraf 89. » departementet: om inrättande af en serskild
Byrå derinom för handläggning af ärenden rörande elementar-läroverken 90.
Ekonomisk lagstiftning: om ersättning åt enskilde personer, som genom förändring deri tillskyndas förlaster .... 85.
Elementar-läroverken: om inrättande af en Byrå inom Ecklesiastik-departementet för handläggning af dem rörande ärenden 90. » om klassiska språkens läsning derinom . 115.
Embets- och tjenstemän, civile: om reglering af deras löner . 24.
Stats-Utsliottets Utlåtande 82. 5 till forsta stationerna utom staden; att det nuvarande posthuset, huru än detta äfven med betydlig penninge-uppoffring förändrades, ej kunde på tillfredsställande sätt uppfylla de fordringar, General-poststyrelsen sålunda uppställt, hvarföre Styrelsen ansett det förmånligare att sälja berörde hus och i stället uppföra en ny byggnad, till hvars anläggande Styrelsen trott sig finna lämplig plats på Kongl. Maj:ts och Kronans ofvanberörde tomt invid Operahuset; så hade Kongl. Majit, som funnit detta förslag påkalla desto mera uppmärksamhet, som det bättre än sina föregångare förenade afscendet å båda de väsentligaste fördelar, hvilka borde vid ett offentligt byggnadsarbete, synnerligast'i hufvudstaden, eflersträfvas, nemligen på samma gång uppfyllandet af ett vigtigt stats-behof och tillfredsställandet af skönhetssinnets fordringar, för vidare utredning öfverlemnat detta ärende till Ofver-intendents-embetet, på hvars åtgärd detsamma var beroende vid den tid, då Kongl, Majit fattade nådigt beslut att till Rikets Ständer aflåta propositionen om Stats-verkets tillstånd och behof, hvadan denna byggnadsfråga, på sätt i protokollet öfver Finans-ärenden för den 14 Oktober 1856 finnes anmärkt, icke då kunde till nådig pröfning företagas
Af de särskilda utlåtanden, som sedermera blifvit af såväl Öfver-intendentsembetet som Generalpoststyrelsen i ämnet afgifna, inhemtas, bland annat: att nämnde Styrelse, till stöd för sin åsigt, att det föreslagna läget vore för ett posthus tillräckligt centralt, anfört, att Stockholms postkontor ej vore inrättadt endast för de stora, mest i staden inom broarne inrymda handels-kontoren. utan äfven dels för embetsmyndigheler, af hvilka de på Riddarholmen och vid Mynttorget befintliga icke skulle genom postkontorets flyttning
Iida någon väsentlig olägenhet, men de på Norrmalm, Ladugårdslandet,- Skeppsholmen och Kungsholmen förlagda vinna på denna flyttning, dels ock för stadens invånare i allmänhet," hvilka numera ganska mycket begagnade de pä särskilda ställen anbragta breflådor och endast undantagsvis samt för inlemmande och uttagande af rekommenderade bref behöfde infinna sig på postkontoret, äfvensom General-poststyrelsen erinrat, att staden mest utvidgade sig åt trakterna norr om strömmen och att postkontorets föreslagna läge vore särdeles passande för resande och utländningar, hvilka alltmera söka sig bostad på Norrmalm; att Öfver-intendents-embetet, då någon annan större tomtplats med centralt och på alla sidor fritt läge icke stöde till Kongl.
Majits och Kronans förfogande, jemväl funnit omförmälda plats vara den enda, som för närvarande kunde till posthus ifrågakomma; att bemälde embetsmyndigheter ansett de farhågor, som möjligen kunde uppstå för Postverkets förflyttande till denna plats i anseende till närheten till Kongl, teatern och en deraf uppkommande större eldfarlighet, kunde förebyggas genom vidtagande af särskilda anordningar för det nya husets betryggande mot eldfara; att då en stor del af postverkets lokaler, till följd af sin bestämmelse och de derstädes förefallande göromåls natur, måste förläggas i bottenvåningen och vid gården, blefve häraf en nödvändig följd, att det föreslagna posthuset skulle åt öster sträcka sig något utom den nuvarande inhägnade tomten och bilda fortsättningen af Stats-Utskottets Utlåtande M 82. en linie, dragen från General-landtmäteri kontoret utefter choret af Jakobs kyrka, samt att den sålunda utvidgade tomten skulle på tre sidor bebyggas, oell att det nya huset borde på fjerde sidan vara i höjd och hufvudlinie öfverensstämmande med det tillstötande Operahuset; att plan och förslag till den inre anordningen och lägenheternas fördelning blifvit uppgjorda, på sätt den Kongl, propositionen närmare innehåller; att, i afseende å användandet af de våningar uti den föreslagna nya byggnaden, hvilka icke för Postverkets behof erfordrades, fråga först varit af Generalpoststyrelsen väckt derom, att Elektriska Telegrafverket, såsom nära förbundet med postväsendet, skulle i samma hus inrymmas, men att Öfver-intendents-embetet. under förutsättning att plats för Telegrafverket blefve annorstädes likasom hittills beredd, funnit det lediga utrymmet tjenligt till boställen i ena våningen åt Justitie- och i den andra åt Finans-departementets chefer, af hvilka den förre nu har sig anvisadt ett boställe med mindre passande läge i Kronans hus vid Beridarebanan på Norrmalm och den sednare ensam bland Stats-departements-cheferne helt och hållet saknar boställsförmån; samt att, då emot Öfver-intendents-embetets i detta hänseende gjorda framställning och derpå grundade ritnings-förslag förekomme, att, på sätt Generalpoststyrelsen anmärkt, en dylik husets användning till ändamål, helt och hållet främmande för Postverket, skulle i hög grad motverka framlida tillökning i detta verks utrymme, derest en sådan funnes erforderlig och föranleda till större behof af uthus, vedförvaringsrum m. m., än Poststyrelsen aktat med detta verks fördelar väl förenligt; hvaremot om det för Postverket tillsvidare öfverflödiga utrymmet anvisades åt Telegrafverket samt en möjligen blifvande styrelse för Statens jernvägar och andra allmänna arbeten,
den fördel vunnes, att alla kommunikations-anstalternas styrelser vore på ett ställe sammanförda, Kongl. Majit funnit det sednare alternativ-förslaget vara företrädesvis antagligt.
Kostnaden för hela ifrågavarande byggnadsföretag, till hvars fullbordande skulle erfordras fyra års tid, är i ett hos Öfver-intendents-embetet uppgjordt förslag approximativt beräknad till 450,000 R:dr Biko; och enligt hvad Kongl. Majit behagat i Nåder anföra, erbjöde sig till denna kostnads fyllande ett ganska väsentligt bidrag deruti, att Postverket, som under de sednare åren förräntat uppkomna, för tillfället obehöfliga öfverskott på sin ångfartygs-byggnadsfond, på assurans-afgifter och andra innestående medel, hufvudsakligen på sådant sätt vunnit en odisponerad behållning, uppgående vid 1856 års slut, enligt hvad General-poststyrelsen, i underdånigt memorial den 49 sisthdne Februari, anmält, till 204.944 Ridr Banko, hvaraf, med jemväl fästadt afseende å de under byggnads-åren efter hittills vunnen erfarenhet ytterligare påräkneliga öfverskott, Kongl.
Majit, i enlighet med nämnde Styrelses förslag af den 8 nästlidne September, ansett 200,000 Ridr Biko kunna till posthus-byggnaden användas; och om det nuvarande posthuset, när det för ändamålet ej längre behöfdes, finge försäljas, kunde, med hänsigt till dess fördelaktiga läge inom den egentliga staden och nära haran, antagas att en köpeskilling af 100,000 Ridr samma mynt Slats-Ulskottels Utlåtande JW 82. 7 •kulle derigenom inflyta.
Att, utöfver nu omförmälda tillsammans 300,000 R:dr B:ko, något bidrag af stats-medel skulle till byggnads-företaget anvisas, har Kongl. Maj:t ansett vid innevarande riksdag, då det allmännas tillgångar redan vore i betydlig mån anlitade för åtskilliga andra vigtiga behof, icke böra ifrågasättas, och på tillfrågan huruvida Postverkets behof skulle tillsvidare kunna lämpligen fyllas genom en för sådant ändamål uppförd och inredd byggnad, sträckande sig endast utefter tomtens södra och östra sidor, hade
Generalpoststyrelsen i sitt sednaste utlåtande afgifvit det svar, att utrymmet, med förändrad disposition af inredningen och med uteslutande af de statsråds-boställen, om hvilka Öfver-intendents-embetet väckt fråga, visserligen blefve fullt tillräckligt, ehuru någon svårighet mötte för anordnandet af de uthus, som varit ämnade att förläggas i norra flygeln; men att, om äfven denna flygels grund finge läggas och bottenvåning byggas samtidigt med det öfriga huset, så att gärd och inkörsport blefve fullbordade, väsentligt hinder eller synnerlig olägenhet icke mötte att med öfriga uppförandet af samma flygel, som kunde förses med provisionelt tak, låta tillsvidare anstå Härvid hade Generalpoststyrelsen tillagt, att olägenheterna blefve ännu mindre om yttermurarne till flygelns hela höjd jemte taket kunde åstadkommas och endast sjelfva inredningen behöfde lemnäs åt framtiden, samt att, genom räntevinst och andra besparingar under byggnadstiden.
Postverket antagligen skulle ensamt kunna draga hela byggnadskostnaden, åtminstone för södra och östra sidorna, jemte norra sidan till och med botten-våningen, måhända älven för yttermurarne deraf till hela deras höjd med takresningen och taket derpå.
Majit, som hufvudsakligen godkänt det sålunda af General-poststyrelsen väckta och af Öfver-intendents-embetet vidare utvecklade förslag om posthusets förläggande på tomten öster om Operahuset, har, med afseende å de omständigheter. hvilka härvid förekommit, funnit lämpligt, att byggnadsföretaget med anläggning efter en plan, som åsyftar tomtens bebyggande på alla sidor och till den bestämda höjden, likväl icke må till en början fullföljas längre än Postverkets behof af embetsoch boställsrum fordrar och påräkneliga tillgångar medgifva, under iakttagande, att de mest synliga fasaderna, nemligen i söder åt Norrström och i öster åt fortsättningen af Carl XIIIis torg, böra i första rummet utföras; och har Kongl.
Majit, för tillvägabringandet af detta byggnadsföretag, hvarigenom icke allenast det med hvarje år allt mer och mer framträdande behofvet af ett fullt ändamålsenligt posthus skulle blifva på ett tillfredsställande sätt afhulpet, utan ock en bland Stockholms vackraste platser, hvars närvarande vanprvdliga skick icke kunde undgå att väcka en störande uppmärksamhet, skulle värdigt bebyggas och en ganska betydlig försköning sålunda för hufvudstaden åstadkommas, i Nåder äskat Rikets Ständers medgifvande, att stadens nuvarande posthus vid Postverkets flyttning derifrån finge försäljas och köpeskillingen derför, jemte verkets tillgängliga öfverskott, användas lill betäckande af kostnaderna för den nya posthusbyggnaden.
8 Stats-Utskottets Utlåtande J\i 82.
Jemte den från samtliga Riks-stånden Stats-Utskottet meddelade remiss å högstberörde Proposition,' har Utskottet jemväl från Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-stånden fått emottaga åtskilliga af Ledamöter inombemälde
Riksstånd i denna fråga afgifna yttranden, åt hvilka Utskottet vid ärendets behandling lemnat behörig uppmärksamhet, äfvensom
Utskottet fått del af alla till målet hörande handlingar; — Och efter noggrant öfvervägande af hvad härvid förekommit, har Utskottet, ehuru erkännande den omtanke för hufvudstadens försköning, som föranledt Kongl Majit att vid innevarande liksom vid tvenne föregående Riksmöten till Rikets