Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Arrendet i penningar, och åter i motsatt händelse in natura, hvarigenom Arrendatorerne, som sålunda komme att i bägge fallen erlägga ett högre Spannemäls-Arrende, än det i Contracterne bestämde, finge vidkännas lidande och Kronan åter, på Arrendatorernes bekostnad, en icke påräknad vinst, så mycket mindre billig, som Kronan, då den i ymnigare år, för prisens jemna bibehållande å Spannemålen och en lättad afsättning derå, later af enskildte uppköpa Spannemål, närmast synes vara skyldig att, vid sådane tillfällen, in natura taga säden af egne räntegifvare.
Under de sist förflutne irenne åren, genom den då inträffade svårighet art afsätta Spannemål, och de högst ojemna förhållanden emellan Markegångsprisen och de gångbara , har Kronans ifrågavarande Optionsrätt i synnerhet visat dess obilliga och menliga följder, då Ar - Si 8 Betänk, om Arrende-Spannemdlens utgörande. rendatorerne blifvit ålagde att afbörda sig sine Spannemåls-Arrender\ i penningar efter Markegången, under det de, äfven ofta med stor svårighet, måst föryttra sin säd för ett vida lägre pris och således till Arrendets likviderande försälja ett störe Spannrnålsqvantum , än det i Contracterne bestämde, derigenom högst betydande förluster blifvit Arrendatorerne, förorsakade, och äfven i anseende till nuvarande högt uppdrifne Arrenden, fleres undergång, äfven icke utan förförlust för Kronan beredd, Af desse anledningar och då Kongl Maj:t icke ansett sig böra eller kunna medgifva Arrendatorerne, efter deras derom gjorde särskilda ansökningar, rättighet att på annat än det för Kronan, såsom det mäst förmånliga för hvarje år bestämde sätt, utgöra sitt Spannemåls - Arrende, enär derigenom en gifven inkomst för Staten skulle efterskänkas, har Kongl.
Maj:t för Dess del funnit en rättvis omtanka för Arrendatorernes bestånd påkalla ändring i den sålunda stadgade föreskriften om desse Arrendens utgörande, så mycket mera, som det till betydlig del, vore ett olika förhållande emellan desse Spannemåls- Räntor och Kronans vanlige beliållne Afrads- och Krono-Tionde-Spannemål, i så måtto, att den sednare af hvarje Skattskyldig utgår i mindre Poster, och någon tillökning i priset derå således vore af ringa inflytande, då åter de förra utgjorde ett betydligare belopp, och förhöjningen vore i samma man känbar och verkande på Arrendatorernas förmåga att den åstadkomma.
Majtt vill derför till Riksens Ständer öfverlemna, om icke, med bibehållande Betänk, om Arrende-Spannemdlens utgörande.
219 i öfrigt af Kronans rätt, att Arrende-Spannemål af Kungsgårdar med dertill hörande Hemman och Lägenheter utfordra in natura eller med penningar, nuvarande och blifvande Arrendatorer deraf måga, enär de före Thomasmässotiden hvarje år hos vederbörande Kongl. Majtts
Befallningshafvande sig derom anmäla, ega rättighet att sitt Spannemåls-Arrende in natura erlägga, såvida sådant, inom den för intägten deraf å Kronans sida föreskrifne tid, af dem fullgöres; Och borde, i sådan händelse, en dylik rättighet, i hädanefter utfärdade Arrende - Contracter, Arrendatorerne förbehållas.
Majtt förblifver Riksens Ständer med all Kongl.
Nåd och ynnest städse välbevågen. X)atum ut supra. CARL JOHAN. M. G, Danckwardt.
Nto 11.
Utdrag af Protocollet ö fver Kammar-Ärender, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rudet på Stockholms Slott den 18 fanuarii 1823.
Hans Excellence, Justitia?. Stats-Ministern Herr Grefve Gyllenborg.
S20 Betänkande om Vattenverk.
Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Arenderne, Herr Grefve von Engeström.
Heras Excellencer, Stats-Råden: Herr Grefve Rosenblad.
Hans Excellence Hof-Canzleren Herr Gr» af Wetterstedt.
Stats-Secreteraren, Förste Expedit ions-Seereteraren Danckwardt.
Sedan Kongl. Majit i Nåder beslutit, att till Riksens Sränder vid denna Riksdag framställa ett förslag till Författning om förändring eller utdömande af Vattenverk, som genom uppdämning skada jord eller hindra dess odling; så uppläste tillförordnade Stats-Secreteraren de i anledning häraf författade förslag så väl till en dylik författning, som till den Nådiga Proposition, hvilken dermed skulle till Riksens Ständer komma att afgå.
Hans Excellence, Herr Justitise-Stats-Ministern, Grefve Gyllenborg yttrade härvid i underdånighet : ”1 frågan huru vida genom en tvångslag, de som innehafva i laglig ordning tillkomne Vattenverk, må kunna förbindas att samma Vattenverk emot deras vilja afstå, kan jag icke frångå de betänkligheter och det yttrande jag i Högsta Domstolen jemte Dess fleste Ledamöter den so Betänkande om Vattenverk.
Junii 1815 afgifvit, och jag åberopar i underdånighet innehållet så väl af detta Protocoll, som af Landshöfdingen Järlås infordrade utlåtande samt Advocat-Fiscalen Staafs uti Lag-Commit* téen den 14 April 181g afgifne yttrande, deri jag då instämde.
Egande-rättens helgd; svårigheterne, som ofta skola inträffa vid jemförelsen emellan nyttan af odlingsföretaget och den nytta Vattenverket ej blott för Egaren, utan äfven för den kringliggande orten medförer; opålitligheten af grunderne för rätta värdets utsättande, efter hvilket lösen skall bestämmas; de förändringar härutinnan, som olika tiders olika omständigheter kunna medföra, och den på menniskors egennytta grundade förmodan, att ingen Vattenverksegare i allmänhet skall neka afstå sitt Verk, om han finner lösnings-anbudet förmånligt för sig, utgöra hufvudsakliga skälen för mitt underdåniga afstyrkande.”
Af Siats-Rådets öfrige närvarande Ledamöter tillstyrktes deremot
Nådigt bifall af ifrågavarande förslag, hvilket Kongl. Majit jemväl i Nåder täcktes gilla och till expedierande i vanlig ordning anbefalla.
Ex Protoeollo J. B.
Ma]:ts Kådiga Proposition till Rikets Ständer om antagande af en Författning, angående förändring eller utdömande af Vattenverk som genom uppdämning skada jord eller hindra dess aa?
Betänkande om Vattenverk. odling, Gifven Stockholms Slott den 18 fanuarii 1823.
Redan vid 1812 ars Riksdag framstälde Rikets Ständer , hos Kongl. Maj:t i underdånighet deras öfvertygelse otti den väsenteliga nytta, som Handel skulle tillskyndas genom en författning, som för Egare af sådane Vattenverk , hvilka genom uppdämning satte odlingsbara landssträckör under vatten och således hindrade möjlig förbättring derå, efter föreskrifne lämplige grunder, stadgade skyldigheten att låta förändra ellef utrifva slike Verk, emot skälig ersättning derföre; och Rikets
Ständer öfverlemnade jerne» väl under sådan hänsigt till Kongl. Maj:t i underdånighet ett Förslag till Författning härom med anhållan, att Kongl. Majit ville låta detta ärende undergå den beredning och granskning som kunde sätta Rikets Ständer i tillfälle att vid näst påföljande Riksdag om antagande af en dertill på säkra grunder bygd författning besluta.
I anledning häraf och med afseende å det af Rikets Ständer åsyftade vigtiga ändamål hade ock Kongl. Maj:t sedan Dess • och Rikets Kammar-Collegium blifvit bordt, låtit Lag-Committéen utarbeta ett project till Författning i detta ämne hvaröfver Kongl.
Majit sedermera i Nåder inhämtade Dess Högste Domstols underdåniga utlåtande; men då, vid granskning deraf, Kongl.
Majits ansåg ät sk i 1 lige vidare åtgärder för ämnets fullkomligare beredning nödige, fann Kongl. Majit, under den 28 Junii 1815 i Nåder godt besluta, att, jemte meddelande åt Rikets då församlade Ständer af de hinder, som sålunda för Betänkande om Vattenverk. frågans öfverlemnande till deras pröfning uppkomme, så väl låta Lag-Commitléens berörde förslag genom Trycket komma till Allmänhetens kännedom, som ock dels deröfver höra Kongl. Majits och Rikets Bergs-Collegium, dels ock för bedömandet af behofvet och verkningarne af den ifrågastälde Författningen ifrån Kongl, Majits samtlige Befallningshafvande infordra underdåniga berättelser om de förhållanden, sorn med Vattenverk i ofvannämnde afseende kunde uti hvarje landsort sig förete, och hvilka underdåniga berättelser och utlåtanden jemväl sedermera tid efter annan till Kongl. Majit blifvit afgifna.
Sedan i fråga varande ämne på sådant sätt blifvit lieredt, och jemväl sedermera särskildt af Lag-Com rhittéen i dess från trycket utgifne allmänna förslag till en ny Byggninga-Balk på det fullständigaste sätt utvecklade, har Kongl.
Majit ansett tiden nu v.ara inne att framställa det samma till Rikets Ständers pröfning och afgörande.
Lika med Rikets Ständer har Kongl. Majit, vid öfvervägande af livad å ena och andra sidan blifvit i denna fråga anfördt, insett de stora, numera allmänt erkända, hinder för jordbrukets förkofran och utvidgande, som i vårt , till såbetydlig del, af vatten genornskurne land, förmedelst uppdämning å odlingsbar mark förorsakas, och hvilka olägenheter under jordbrukets hastiga tillväxt, de sednare åren blifvit allt mer och mer synbara och öfverklagade, ovedersägligt påkalla vidtagandet af en författning , sorn för beredandet af de stora fördelat for landet i oeconpmiskt afseende, hvilka der af äio att förvänta afbjelper dessa olägenheter och sätter den i - 284 Betänkande om Vattenverk. doge jordbrukaren i tillfälle att till enskildt och allmänt gagn å sin jord använda all den förbättring, som derå kan åstadkommas; och Kongl. Majrt har, pa grund deraf , funnit de 'betänkligheter, som under åberopande af egande-rätten , hvilken likväl i förevarande fall kan anses vara icke mindre helig för jordegaren än Vattenverks Innehafvaren, emot en dylik författning blifvit framstälde, böra vika för de högre föremålen af en sadan allmännare och vidsträcktare nytta för landet, den Staten tillhörer att utan in-' skränkning befordra och utbreda.
Under sådane åsigter , ölverlemnar derföre Kongl. Maj:t nu till ilikets Ständer bilagde Förslag till den författning i detta ämne, som Kongl. Maj:t för sin del anser åt ändamålet lämpelig, och hvilken, då den å ena sidan öppnar för jordegare rätt att få Vattenverk, som genom uppdämning bereder hinder för nyttiggörande af odlingsbar mark, mot lemnad full ersättning åt Egaren, ändradf, flyttadt eller alldeles utrifvet, tillika a andra sidan vid utöfningen af denna tvångsrätt binder sådane vilkor och föreskrifter, att misbruk deraf icke skäligen synas vara att befara.
Tili det Rikets Ständers Utskott, som kommer att denna fråga bereda, låter Kongl. Maj:t särskildt öfverlämna ej mindre Högsta .Domstolens och DagCommittéens underdåniga yttranden, än alla öfriga till ämnet hörande handlingar; och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl.
CARL JOHAN. M. G. Danckwardt.
Betänkande om Vattenverk. 22 5 Förslag till Författning om ändring af Vattenverk, som genom uppdämning skada jordi eller hindra dess odling» §* '•
Då Vattenverk, sorn lagligen tillkommit och af laga beskaffenhet är, valler uppdämning, hvaraf jord fördränkes eller odling af jord hindras; hafvfe Jordegare rätt Fördra, att, tinder vilkor och på sätt här nedanföre stadgas, Vattenverket ändras eller flyttes, eller ock vattenledning göresj eller ock att Verket alldeles utrifves» §-. 2» tCan uppdämning, hvartill Vatteriverksegarö; såsom i föregående §. säges, lagligen berättigad är, afhjelpas dermed, att Verket ändras eller flyttes, eller att för vattnet ny ledning öppnas ; och kan en sådan ändring, flyttning eller vattenledning Utan Vetkets försämring för framtiden, göras, då må Vattenverket ändra3 eller flyttas,' eller vattenledning anläggas.
Kän lier uppdämningen ej afhjelpas, utan att Vattenverket alldeles utrifves, eller ock så ändras, att dess värde för framtiden deraf minskas; och finnes deri skada, uppdämningen gör Sa stör, att värdet af dén jord; sorn ej brukas kan, eller af deil förbättring, jorden vinna kunde, om vattnet aftappades, uppgår till dubbelt mot Vattenverkets fuU la värde, oth det skall alldeles utrifvas, eller till dubbelt möt värdet af den del, som genom för-* sätnring bortgår, om det skall ändras; då må Ock Bihang tilt Riks-St.
Prott I:itä Sami. 18*3» 1'5 226 Betänkande om Vattenverk.
Jen ändring, flyttning eller vattenledning, sotri för jordens bruk nödig finnes, verkställas, eller Verket alldeles utrifvas. Finnas flere Vattenverk, som uppdämning vålla, skall värdet af deni alla, eller af deras försämring, tagas i beräkning mot värdet af jorden eller dess förbättring, efter hvad nu stadgadt är» §■ 3- Jordegare, som, i de fall §. 2 utsätter, siri rätt begagna vill, vare skyldig, att till egare äf Vattenverk fullt gälda den förlust, denne lider under det Verket ej drifvas kan, öm det skall ändras eller flyttas, eller vattenledning göras, så ock värdet af den del i Vattenverket, som för framtiden bortgår, om Verket försämras.
Åslundar Vattenverksegaren, att om Verkets ändring eller flyttning eller om vattenledningen sjelf bestyra, bör Jordegaren vidkännas kostnaden, efter som den mäten varder; Men Vill Vattertverksegaren icke deruti ingå, vare Jordegaren pligtig, att ändringen, flyttningen eller vattenledningen verkställa.
Kommer Vattenverk att alldeles Utrifvas, skall Jordegaren betala fulla värdet och sjelf om rifningen besörja. §• 4- Då Vattenverk ändras eller flyttas, eller vattenledning göras, såsom i §. 2 säges, och Egaren häldre vill hela verket afstå än taga den ersättning, hvartill han berättigad är , vare jordegaren skyldig att Verket, med hvad dertill hörer, lösa.
Finnes med sådant Vattenverk jord förenad, derå särskild
Abo ej är besutten j då Betänkande om Vattenverk 227 skal'1 jemväl samma jord inlösas.
Lag samma vore, der jord finnes till Vattenverk, sorn alldeles utrifves, derest Egaren ej vill den jord behålla.
Värdet af Vattenverk, som utrifvas eller lösas skall, eller af den del, sorn genom försämring bortgår, likasom af den jord, hvilken enligt föregående §. bör inlösas, skall i penningar mätas 'efter hvad Egendomar af samma slag, inom de sist förflutne Tjuga åren, i orten gullit, då tfe i högsta pris Varit.
Men är Vattenverk af Fidei Commiss natur, eller anslaget till Boställe, då skall jemngodt Vederlag i annat Verk af samma slag eller i jord ställas, så framt ej Kongl. Maj:t finner skäl att om vederlagets beskaffenhet anorlunda vid hVaije tillfälle Särskildt i Nåder förordna-. §. 6.
Då jordegare åstunda!: att begagna deri rätt sorn i 3 §. stadgad är, eger han hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande göra ansökning , att
Landtmätare till undersöknings förrättande förordnas må, hvartill Remiss ofördröjeligeh skall utfärdas och Landtmätare!! tillställas.
Rörer frågan något Boställe eller Kronan eljest tillhörigt Vattenverk bör Kongl. Majus Befallningshafvande förordna behörigt Ombud , att , i förening med Inriehafvaren af Vattenverket, Kronans rätt utföra och bevaka; Och méddele Kongl. Majus Befallningshafvande genast underrättelse derom så Val till Landtmätaren sorn den EmbetSmyn— 2jS Betänkande om Vattenverk. dighet, hvilken näst Konungen deröfver har in^ seende, och ege i öfrigt tillse, att intet till i« akttagande af Kronans rätt härvid underlåtes.
Landtmätaren åligger
Jet att skyndsammeligen ut3 sätta dag till förrättningens företagande och att der-; om skriftligen emot bevis så väl Sökanden som Vattenverksegaren, så ock allmänt Ombud, dådet erfordras, underrätta inom den tid, sominCap.
Bättegångs-Balken om Stämning föreskiifven är; late ock å Predikostolen i den eller de Socknar, der Vattenverket är beläget, förrättningen kungöra, sist 14 dagar innan den företages. §• 7- Till den utsatte dagen skola Jordegare och Vattenverksegare hvardera välja tvänne Gode
Män, med hvilka landtmätaren, i delegarnes ömsesidiga närvaro, skall sammanträda och först affatta samt afväga Vattendraget.
Derefter böra han och Gode Männen undersöka, om icke nödigt aflopp utan mehn för Vattenverket göras ian, eller om ändring, flyttning eller utriftning eller ock vattenledning, hvaraf Verket lider, nödig vara må; Och när sådant skett, skola de till värde uppskatta å ena sidan jorden och dess förbättring och å den andra Vattenverket eller dess försämring, samt gifva sitt utlåtande, om va 11 ne t aftappas må, så ock om sättet och vilkoren derföre, allt efter som för hvarje fall ofvan stadgadt finnes.
Landtmätare och Gode
Män undersöke äfven härvid, om jord eller Verk, som nedan ligger, vid vattnets aftappning kunna genom öfversvämning lida jkada, och meddele i sådant fall, till upplysning Betänkande om Vattenverk'.
229 för vederbörande, sitt utlåtande, huru sådant må kunna förekommas.
Uteblifver lagligen kallad Vattenverksegare från denna förrättning, och icke eller för sig ställer Ombud; tnå sådant icke vålla uppskof i förrättningen, komma ej eller någre af honom utsedde Gode Män, då kalle Landtmätare tvänne ojäfvige Män af Nämnden, att, såsom Gode Män, å den frånvarandes vägnar förrättningen öfvervara. §. 8. o Atnöjas Jordegare och Vattenverksegare med Landtmätarens och Gode Männens utlåtande, kommer dervid att bero, då fråga ej är om Boställe eller Kronan eljest tillhörigt Vattenverk, i hvilken händelse Landtmätarens och Gode Mannens utlåtandejbör genom Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, åtföljdt af dess yttrande, Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning underställas, kunna jordegare och Vattenverksegare ej åsämjas, har jordegaren att saken till Domstolen instämma.
Uti den på Jordegarens begäran sålunda å Vattenverksegaren utfärdade stämningen, skall Domaren utsätta saken till syn på stället, och dertill kalla Landtmätaren och Gode Männen, som under-' Sökningen förrättat, annan Landtmätare , kunnig Byggmästare, så och Allmänna Ombud, der deras hörande nödigt finnes; och varde saken om det så ske kan , å stället afgjord.
Sträcker sig Vattendrag, som synas skall," längre än genom en Domsaga, förordne Hofrätten, på Sökandens anmälan, särskild Domare att med Uthärads Nämnd saken upptaga. -230 Betänkande om Vätte nverh §• 9- Hafva Landtmätare och Gode Män funnit att Vattenverk ändras, flyttas eller alldeles ut-, rifyas må, eller att dess drift uppehållas skall, medan Vattenledning götes; då vare Jordegaren pligtig att å den dag, som i Stämningen förelagd är vid äfventyr att saken i annat fall icke dä till pröfning upptages, hos Hatten nedsätta de penningar, hvartill Landtmätaren och Gode Männen skattat Vattenverket, der det utrifvas eller lösas skall, eller dess försämring pch Egarens, förlust, medan dpt ej drifyes, om det skall ändras eller flyttas eller Vattenledning göras; och, galle om lyftning af sådane penningar, hvad om Bördeskilling i Lag är stadgadt.
Varder sedan Vei'ket, dess försämring eller Egarens förlust högre skattad t, skall Jordegaren erlägga öfverskottet , innan Vattenverksegare Verket afträder, eller något eljest till rubbning i dess gång företages.
Varder Sökandens påstående af Rätten, till större eller mindre del gilladf, sätte Rätten yiss, tid ut, inom hvilken Domen, sedan den laga kraft vunnit, fullgöras må.
A Verk, sorn utrifvas eller lösas skall, åtnjute Vattenverksegaren laga fardag, sedan Jordegarens rätt att Verket lösa, genom laga kraft vunnen Dom, faststäld blifvit.
Ar Vattenverk efter
Dom utrifvet , då, må det ej ånyo upptagas. §. 11, Ali kostnad, som till affattning, afvägning pch annan undersökning nödig är, skall jord - Betänkande om Vattenverk.
231 egaren ensam stånda; hvarförutan han bör er-’ sätta, ändå att lian saken vinner, de umgälder Vattenverksegaren, då han undersökningen bevistar , så. ock vid första Domstolen , måste vidkännas. '§• 12, Vid Vattenafledningar eller Vattenverks ändring eller flyttning, bör noga tillses, att jord eller verk , som nedan ligger, icke genom öfversvämning lider skada.
Sker annorledes, gifve ersättning den det vållar.
Jordegare hafv- äfven dervid rätt, att, såsom örn Strömrensningar i allmänhet stadgadt är, till undanrödjande af alla hinder för vattnejs fullkomliga afledande, verkställa nödig rensning af vattendraget , och ege jemväl , der så för ändaniålets vinnande nödigt är, fordra att vattendraget utvidgas eller förändras, då det utan bestämd olägenhet för Egaren af jorden ske kan.
Vare likväl skyldig, att i desse fall lemna denne sednare full ersättning i jord eller penningar, allt sorn Domaren, i brist af godvillig öfverenskommelse, det skäligt pröfvar. 3 3- Kongl, Maj:ts Befallningshafvande eger tillse att ränta eller andra allmänna skyldigheter å Vattenverk, sorn utrifvas, eller å den del deraf, sorn genom försämring bortgår , blifva , efter de för skatteläggningar i allmänhet stadgade grunder, i vederbörlig ordning flyttade på den jord, för hvats båtnad Verket ritves eller försämras. 333 Betänkande om 'Vallem’eril §•
T4- Om Jordegare åstundar a!t, till beredande af odlingsbar
Mark, sjö sänka eller uttappa, ström eller å afleda, elier derifrån skyrdar eller ränlar göra, och sådant ulan förnärmande af annans rätt ske kan; skall han ändock vara pligtig, att gifva det tillkänna bos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, som bör låta undersöka, om anledning vara rnå, att något allmänt nyttigt ändamål deraf skulle kunna förhindras, såsom att flott- eller farled sorn inrättad är, skulle obrukbar göras, eller tjenlig lägenhet till inrättande deraf i framtiden borttagas'.
Finnes sådan anledning, bör ärendet till Kongl. Majsts Nådiga pröfning hemställas; i annat fall må Kongl. Maj:ts.
Befallningshafvande till aftappningen eller vattenledningen, lemna tillstånd. §.• *5' Vill Jordegare, efter dertill, såsom i föregående §. stadgas, å det A,llmännas sida erhållen tillåtelse, sjö sänka eller aftappa, eller vatten annorlunda afleda, och kan detta ej ske utan att Vattenverk ändras eller flyttes, elfer att för vattnet ny ledning öppnas, eller aU Vattenverket; alldeles utrifves, då skall den som Vattenverk eger, vara pligtig att låta sådant verkställas , på sätt och under de vilkor förut i denna författning stadgade Annas; och vare jemväl en hvar skyldig, att den jord, sorn före ligger och nödig är, å det ställe, der den medför minsta olägenför egaren, afträda, mot full ersättning i jord eller penningar, såsom domaren, i fc>rist af god; Betänkande om Vattenverk. 333 villig öfverenskommelse, skäligt pröfvar; godtgöra äfven på enahanda sätt den skada som i öfrigt kan finnas deraf uppstå- Sedan ege sökanden rätt att vattnet öfver Jordegarens ego.r åkföre , med vilkor, sorn i 1 3 §• sägs. §. 16.
Hvad om Vattenverk, som för odling af jord äro hinderlige, här ofvanföre nu finnes stadgadt, galle äfven i enahanda afseende om fiskeverk eiler annan byggnad , som lagligen tillkommit, eller af laga beskaffenhet är. §• i?-
Genom denna författning är ingen ändring gjord i hvad Kongl. Maj:ts Nådiga Bref till Dess och Rikets Kammar-Collegium af den 28 December 1822, samt Collegii derpå grundade Kungörelse, rörande dispositionen af strömfall å Kronohemmans eller annan Kronojords områdets, innehåller.
Utdrag af Protocollet öfver EcclesiastikÄr ender, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet på Stockholms Slott den 9 Januarii 1823.
> Närvarandes Deras Excelleneer: Justitia - Stats - Ministern Herr Grefve Gyllenborg. 8 34 Betänkande om Tre-siillings-afgiften.
Hans Excellence, Hof-Cantzleren.
Herr Grefve af Wetterstedt, Stats-Raden, Deras Excellencer: Herr Grefve Cederström.
Herr Grefve Mörner. Stats-Rådet , Herr Grefve Löwenhjelm, Förste ExpedUions-Secreteraren von Pria-, zencreutz.
Föredraganden, Förste Expeditions.-Secreteraren von Prinzencreutz, uppläste Tvänne, på Kongl. Majus
Nådiga befallning, författade förslag till Propositioner att till Riksens Ständer öfverlemnas: 1:0.
Angående fortfarandet af den så kallade Treskillings-afgiften för Cour-anstalterne i Riket, 2:0
Rörande anslag
Stat för en särskild Provincial-Läkare 1 Herjeådalen, K ongl- Maja, som, uppå Stats-Rådets. underdåniga tillstyrkande, i Nåder täcktes gilla, berörde förslag, befallte att Hess Nådiga Propositioner, i enlighet dermed, skulle till samtlige Riks-Stånden, på vanligt sätt, öfverlemnas.
Ex Protocollo C. A. Backman, Kongl.
Majtts Kådiga Proposition till Riksens Ständer, angående fortfarande af den sä kallade '1 re-skiliings-afgif - Betänkande om Tre-skillings-afgiften. 2 35 ten till Veneriska smittans hämmande; Qifven Stockholms Slott deni 17 faiiuarii 1823.
Sedan Riksens Ständer, vid sist haline Riksdag, beslutit, att , i stället för de förut åtagne fri-yilliga afgifter, till Veneriska smittans hämmande) Eazareuers anläggande och Conr-anstalters, utvidgande, hvarje Mantalsskrifven person skulle, till näst derpåföljde Riksmöte, årligen erlägga Tre Skillingar Banco under följande vilkor nemligen: a:o Att desse medel skulle uppbäras, tillika, med de öfrige utskylderne. 2:0.