Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
1 sammanhang med förslag till afhjelpande för framtiden af en sådan svårighet för Stats-kontoret att fullgöra sina förbindelser till Riksgälds-kontoret, som den,hvilken under åren 1858, 1859 och 1860 inträffat, hade fikets Ständers sistlidet år församlade Revisorer framställt lämpligheten deraf, att, för skyndsammare indragning af Stats-kontorets behållningar i landtränterierne, så kallade postremissvexlar måtte begagnas; men uti den af Kongl. Stats-kontoret, med anledning af Revisorernes yttranden, afgifna underdåniga förklaring har sådant blifvit afstyrkt, dels på den grund, att dermed vore förenade åtskilliga angifna olägenheter, dels under åberopande hurusom Kongl. Majit genom nådigt beslut af den 26 Juli 1856 afslagit en utaf General-tullstyrelsen gjord underdånig framställning om tillstånd att uti tulluppbörden få emottaga växlar af omförmälda slag.
Rikets Ständers nu församlade Revisorer, hvilka anse att en betydlig fördel skulle vinnas, derest för statens penningeremisser finge begagnas så kallade postremissvexlar, utfärdade af enskilda banker eller filialbanker, hafva trott, att den obenägenhet, som visat sig emot begagnande af dylika vexlar, ägt sin grund uti den oriktiga föreställningen, att en större våda vore med postremiss vexla rs begagnande förenad, än den, som åtföljer kontanta medels försändande med posten.
Det är kändt, att då penningar för statens räkning med posten försändas, sker sådant under öppen rekommendation och Postverket förbinder sig att. om medlen före framkomsten till sin adress tillgripas eller förkomma, ersätta den inträffade förlusten.
Om nu medlen icke framkomma till sin adress, blifva på detta sätt förkomne statsmedel följaktligen ersatta med andra statsmedel och otvifvelaktigt har, i hvarje sådant fall, för staten uppstått en förlust, hvilken icke kan blifva ersatt på annat sätt, än derigenom, att de förlorade medlen återfinnas.
Deremot kan någon förlust till följd deraf, att dylika postremissvexlar begagnas, icke uppstå, med mindre än att, under tiden emellan den k vista betalbara postremissvexelns utgifvande och dess infriande, den bank, som utställt vex;eln, blifver insolvent, samt, hvad likväl svårligen torde komma att inträffa, vid bankens slutliga, utredning någon brist komme att uppstå.
Hvad särskildt de enskilda bankerna beträffar, är det kändt att dessa bankers förvaltning koptrolleras af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i det
Då fördenskull uppenbart är, att begagnandet af så kallade postremissvexlar skulle, derigenom att större summor kunde på en gång remitteras, tillföra Räntekammaren de uti orterne befintlige behållningar hästigare, än då kontanta penningar försändas, samt derjemte för stats-verket medföra mindre äfventyr, äfven så tillvida att om en till viss — 21 — man ställd postremissvexel tillgripes, densamma icke kail af annor man begagnas] så tveka icke Revisorerne att tillstyrka, det Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit anhålla, att de genom Kongl. Förordningen den 9 September 1857 meddelade föreskrifter, angående vederbörande embetsmyndigheters skyldighet att vid penningeförsändningar begagna anvisningar af Rikets Ständers Bank och dess Lånekontor, erhålla sådan utsträckning, att det må vara allmänna verk och inrättningar samt myndigheter, hvilka äga fribrefsrätt, tillåtet att, der sådant utan särskild kostnad eller olägenhet kan ske, vid penningeförsändningar begagna så kallade postremissvexlar, utgifna af enskilda banker eller filialbanker samt ställde att, vid uppvisandet å den ort, dit vexeln skall afgå, betalas till den person eller myndighet, till hvilken vexeln är afsedd att öfversändas; dock under vilkor, att i fråga om penningeförsändningar emellan sådane orter, som afses uti ofvanberörde Kongl. Förordning, Rikets Ständers Banks och dess Lånekontors anvisningar böra begagnas.
I öfrigt torde föreskrifter böra meddelas såväl rörande tiden, inom hvilken den, sorn får sig tillsänd postremissvexel af enskild bank eller filialbank, ovilkorligen bör å vederbörlig ort förete vexeln till inlösen, som ock, i händelse af uteblifven liqvid, om behörigt iakttagande af de uti vexelstadga!! för sådant fall gifna föreskrifter.
Såsom här ofvan omförinäles har Kongl. Stats-kontoret jemväl inseende öfver Karta-sigiIlata-verket, kronomagasinerna samt Kronoinspektionen i Avesta; och få Revisorerne, i sammanhang med berättelsen om bemälda embetsverk, jemväl lemna redogörelse för förhållandet med dess förvaltningsgrenar.
A) Karta^sigilluta-uppbörtlen.
Redogörelsen utvisar följande förhållanden: l:o Stämpladt papper i Bankömynts-ralörer.
Behållning från år 1858 Skrifkartor Enkla biläggningskartor Dubbla dito Vexelblanketter
Aterlev er ering från försäljningsmän:
Skrifkartor 86,949: 11.
Enkla biläggningskartor 884,483: 47.
Dubbla dito 715,428: 47.
'Vexelblanketter 11,427; — 1,698,289: 9. 125,648: 46. 1,057,325: 33. 181,711: 44. 2.426; 23. 1,367,112: 2.
Summa 3,065,401: 11. — 22 — Credit Afskrifning:
Enkla biläggningskarta!- 1,941,809: 32.
Dubbla dita 897,140: 43.
Vexelblanketter 13,782: 11. 3,065,330: 47 Påföring till räkningen å stämpladt papper i Riksinynts-valörer: ostämplade vexelblanketter, 105 R:dr 39 öre, eller i Bankomynt 7o; \2, Summa 3,065,401: 11. 2;o Stämpladt papper i Riksinynts-valörer.
Skrifkartor 7-4,775:
Enkla biläggniugskartor 2,295,108; 25.
Dubbla dito 1,527.540: 50.
Vexelblanketter 11,553:20. 3,908,976:95.
Skrifkartor 259.250 Enkla biläggningskarta!’ 2,937,550 Dubbla dito 5,474,500 Stämplade vexelblanketter 19,950 Påföring från räkningen för stämpladt papper i Bankomynts-valörer: ostämplade vexelblanketter 105- 39 Summa 12,600,332: 34.
Skrifkartor 205,300: — Enkla biläggningskarta!- 929,348: 30. ?ubbla dit0 2,094,845: 6ö’ Stämplade vexelblanketter - 8 771- 50 Ostämplade dito & 8,691,250: 3,238,268: 45.
, Transport: 3,238,268: 45.
Behållning till år 1860: Transport: 3,238,268: 45.
Skrifkartor 128,725: — Enkla biläggningskarta!- 4,303,309: 95.
Ostämplade dito 102: 39. 9,362,063: 89.
Summa 12,600,332; 34.
Beträffande uppbörden genom försålda kartor under revisionsåret, inhemtas af riks-hufvudboken, att liela, beloppet deraf utgjort 1,532,940: 87. och då i riks-staten beräknas - 1,300,000: — visar sig ett öfverskott af 232,940: 87.
Karta-sigillata-omkostnaderne för samma år hafva deremot uppgått till 170,869: 8. hvilka, jemförda med riks-statens förslags-anslag, 105,000: — utvisa en brist af 65,869: 8.
Om nu från hela uppbörden, ...'. 1,532,940: 87. afdragas omkostnaderna, 170,869: 8. så uppkommer stats-verkets egentliga behållning 1,362,071: 79.
Vid 1858 års statsrevision, då Revisorerne meddelade åtskilliga specifika uppgifter rörande förhållandet emellan uppbörden och omkostnaderna för Karta-sigillata-verket, lemnades äfven redogörelse för den provision, som under revisionsåret tillkommit Landskamererare och Räutmästarne i länen för deras bestyr med det stämplade papperets emottagande och utlemnande m. m., derför bemälde tjenstemän äro berättigade att undfå hvardera 2 procent af hvad inom året i Kronans kassa i stämpladt pappers afgift influtit; och enär i flere län inkomsten af karta-provisionen då befanns hafva uppgått till ganska betydliga belopp och vida öfverstigande den summa, hvartill denna deras inkomst i staten upptoges, hemställde, af anförde skäl, Revisorerne att skälig nedsättning af ifrågavarande provision måtte äga rum, uti hvilken framställning såväl 1859 som 1860 årens Revisorer förklarat sig instämma.
Nu församlade Revisorer, som likaledes funnit, att denna provision till Landskamererare och Landträntmästare i flere län under revisionsåret utgått, med vida högre belopp, än som i staten härför beräknats, biträda jemväl den af föregående Revisorer i berörda hänseende yttrade åsigt och hemställa, att Rikets Ständer vid regleringen af utgifterna under riks-statens 6:te hufvudtitel ville tillse, att vid beräkningen af nämnde tjenstemäns aflöningsförmåner den dem tillerkända provision å karta-sigillata-medlen upptages till ett belopp, närmare motsvarande hvad denna inkomst i verkligheten utgör, så att statens kontanta tillskott till deras aflöning i förhållande derefter må kunna minskas. — 24 — B) Allmänna magasins-ärendena, hvilka omfatta: l:o
Af Kongl. Stats-kontorets till Kongl. Majit afgifna underdåniga berättelse angående statens spanmålsrörelse under nämnde år, inhemtas följande förhållande med inkomster och utgifter:
Dalans från år 1858.
Tillgångar 116,406: 23.
Arrendemedel ocb. diverse inkomster 4,312: 77.
Devereringar: Från Kqngl, Räntekammaren och länen 286,602: 60.
Dalans till år 1860: Skulder . _ 5,012: 84.
Dalans från år 1858: Skulder '. 2,119: 1.
Anordning 198,134: 57. 199,913: 17.
Till Kongl. Räntekammaren, Fångvårds-styrelsen, Förvaltningen af sjöärendena samt länen 99,538: 3.
Dalans till år 1860.
Inventariers värden 4,017: 31.
Försko^ter 10,642: 70.
Summa 412,334; 44. — 25 —
Vid granskningen af krono-magasinens räkenskaper hafva Revisorerne funnit, att vid leveranser till slotts- och proviant-magasinet i Stockholm af sådan spanmål. som å auktion upphandlats, någon besigtningsman icke, såsom i landsorterne vanligen tillgår, varit af Slotts-proviantmästaren tillkallad, utan att denne ensam besigtigat och godkänt den levererade spanmålen.
Revisorerne, som anse ett sådant förfaringssätt vara mindre öfverensstämmande med god ordning, hemställa huruvida ej, när leverering till slottsoch proviantmagasinet af uppköpt spanmål äger rum, dervid för framtiden kunde förfaras på enahanda sätt, som vid en del af landsortsmagasinen, der en magistratsperson oell en borgare vid dylika leveranser varit tillkallade.
2:o llndsåttnings-fonden.
Afskrifningar : 1,812: 61. 2,029: 47.
Dalans till år 1860:
Fordringar 1,991,764: 31.
- Proprie-balanser och anmärkta medel 6,712: 13. 2,047,921: 69.
Maj:ts särskilda nådiga bref, undsättningsmedel till följande belopp blifvit utanordnade, nemligen: 4 — 26 — Utan återbetalnings- Käntefria lån.
Jönköpings län 500: — 1,500: — 2,000: — Östergöthlands dito 280: — 6,300: — 6,580: — Hallands dito . — 600: — 600: — Götheborgs och Bohus län 1,500: — 62,000: — 63,500: — Westerbottens dito 1000: — 10,000: — 11,000: —r Kronobergs dito — 2,500: — 2.500: — Elfsborgs dito — 71,600: — 71,600: — Skaraborgs dito 300: — 2,000: — 2,300: — Kalmar dito — 30,000: — 30,000: — Summa 3,580: — 186,500; — 190,080:
— Deremot hafva nedanstående belopp utaf de till undsättningar mot återbetalningsskyldigket beviljade medel blifvit under revisionsåret af vederbörande återbetalde:
Jönköpinga län 4,250: — Östergöthlands d:o 675: — Gottlands d:o 33: 39.
Kopparbergs d:o 38,007: 48. Wester-norrlands d:o 2,140: 71.
Jemtlands d:o 1,598: — Westerbottens d;o 6,389: 41.
Kronobergs d:o 2,000: — Gefleborgs d:o „ 898: 88.
Elfsborgs d:o 9,862: 66. örebro d:o 11,000: —- Summa 121,360: 34.
Någon erinran vid dessa räkenskaper har hos Revisorerne ej förekommit. C) Avesta Krono*Inspektion.
Kammar-rätten utan anmärkning, inhemtas följande förhållande:
Riktmynt.
R-^r öre.
Behållning vid Avesta 18,427: 3, Uppbörd: 347. 36.
— Kopparränta, enligt riks-statens förslagspris, 24,227: 99.
Bever ering:
Till Stockholms metallvåg 28,672: — Balans till år 1860 : 235. 58.
S:a" 645.' 18. "34.
Vid denna redogörelse hafva Revisorerne* ej haft något att erinra.
Mynt-verket, Dess räkenskap, som är i Kongl. Kammar-rätten granskad utan anmärkning, utvisar följande förhållande:
Diverse inkomster 1,767: 34. 21.179: 20.
Stats-kontoret: statsanslag till Myntets drift 12,000: - s Stockholms metallvåg: 25 centner 60 skålpund koppar 1,738: 50. 13,738: 50.
För guld och silfver till utmyntning 603,982: 54. » räntefritt lån 50,000: — 653.982: 54.
Summa 1,593,048: 63. _ 28 - Credit Balans från år 1858:
Nybyggnader och reparationer 6.860: 75.
Dito i inventarier, ved, kol ro. m 22,271: 66. 732,718: 26.
Summa 1,593,048: 63.
§ I Utaf den, afgående Mynt-verkets förvaltning under revisiousåret, af Öfverdirektö ren till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelse inhemtas, bland annat, att under detta år derstädes blifvit tillverkade och utlemnade 30,705 enkla dukater, 101,082 fyrariksdalers-stycken, 1,183,124 tjugofem-öre-stycken och 1,683,790 tio-öre-stycken samt 251,550 stycken kopparmynt, i prägelvärde uppgående till 5,130 Riksdaler, eller tillsammans 3,250,251 myntstycken; hvarförutan vid arets slut i Mynt-verket fanns prägladt kopparmynt till värde af 2,695 Riksdaler, i vigt uppgående till 1,695 skålpund. _ TiI1 ofvannämnde utmyntning hafva blifvit använde 245,6261 skålpund fint guld, 12,985,6914 skålpund fint silfver och 27,55 centner kopparmynt-metall, utom 20,32 centner koppar, som begagnats till lojering af guld- och silfvermynten.
Medaljer och jettoner hafva blifvit präglade: af guld till värde af 415 dukater.
M Slltver » » 15,100 R:dr 80 öre. till värde af 50 » 65 » Hela beloppet af under aret fran Mynt-verket utlemnade, myntade samt till medaljer och jettoner präglade metaller uppgick i värde till: » koppar, 62 skålpund, » tenn, 6 skålpund, — 29 - Guld, 31,120 dukater, ä 8 R:dr 40 öre 261,408: — Silfver 883,588: 80.
Koppar och tenn 5,180: 65.
Summa R:mt R:dr 1,150,177: 45.
Penningeutgifterna för utmyntningen, inköp af materialier, nybyggnader, underhåll och reparationer å Mynt-verkets hus m. m hafva för året utgjort 52,033 R:dr 13 öre.
Myntverkets fasta egendom och inventarier af maskiner m. m , uppgående till ett sammanräknadt värde af 255,430 R:dr 65 öre, utgjorde behållningen vid revisionsårets början 94,241 R:dr 4 öre, men hade vid slutet af samma år nedgått till 64,931 R:dr 64 öre, hvilket ofördelaktiga resultat, enligt Ofverdirektörens uppgift, förorsakats dels deraf, att hufvudsakligen silfvermynt blifvit under året tillverkade, hvilken utmyntning tillskyndar verket betydlig förlust, dels ock i synnerhet af de kostsamma nybyggnader och reparationer, som under året blifvit verkställde.
Åtskilliga axel-ledningar för ångkraftens öfverförande till prägelsalen, hvitsjudningsrummet, reparationsverkstaden m. m. befunnos mindre ändamålsenliga eller för svaga och ersattes med nya af solidare och enklare konstruktion.
De i valsverksrummet befintlige två värm-ugnar, hvilka båda voro ytterligt utbrända, nedrefvos och en ny af något förändrad konstruktion uppfördes; hvarjemte, då under sednare hälften af året allt myntningsarbete, för den nya ångmaskinens insättande, måste upphöra, en af högsta behof påkallad genomgripande reparation företogs af det egentliga mynthuset, å hvars södra fa^ad, i anseende till grundens dåliga beskaffenhet, högst betydliga sättningar ägt rum, och hvilken byggnad, efter hvad vid derå hållen besigtning ådagalades, befanns vara särdeles bristfällig.
Under hela den tid myntningen detta år varit inställd, hafva de vid verket anställde arbetare hållits sysselsatte med synnerligen behöflig reparation af alla de äldre prägelmaskinerna, utan att dock desse maskiners fullständiga Lståndsättande under året medhunnits. § 2.
Under granskningen af Bankens räkenskaper och behandlingen af dithörande ärender hafva Revisorerne erfarit, att Bankens styrelse redan den 23 sistlidne Maj ho» — 30 — Kongl. Mynt-verket gjort framställning om prägling af silfvermynt till belopp af 1,000,000 R:dr R:mt, deraf: i hela specier ' R:dr 800,000. i }:dels dito » 150,000. och i 10-öre-stycken » 50,000, men att af denna reqvisition först uti slutet af nästlidne September månad specier, motsvarande ett belopp af 140,000 R:dr R:mt, kunnat ifrån Mynt-verket levereras.
Vid Revisorernes besök i Kongl. Mynt-verket i sistnämnde månad, ägde icke heller någon utmyntning af silfver rum; och ehuru orsaken härtill uppgafs vara den att för prägling af hela specier erforderliga stämplar ännu saknades, anse sig Revisorerne likväl böra å förhållandet fästa uppmärksamhet, helst, enligt Revisorernes tanka, särdeles angeläget är, att arbetet vid Mynt-verket så ordnas, att från Bankostyrelsen ingående reqvisitioner skyndsamt kunna fullgöras och Banken icke, till följd af uteblifven eller fördröjd leverans af mynt från Mynt-verket, urståndsättes att tillhandahålla allmänheten de myntsorter, som derstädes begäras.
Dess räkenskaper, hvilka innefatta redovisning dels för kontrollstämpelafgiften, såväl i hufvudstaden som landsorterna, dels för det å riksstatens 7:de hufvud ti t el, uppförda förslagsanslag till omkostnader för nämnde verk, äro i Kongl. Kammar-rätten granskade utan anmärkning och visa följande förhållande:
Dalans från år 1858: Tillgångar 9,442: 73.
Enkel afgift 22,062: 79.
Dubbel dito 173: 26.
För utländska arbetens kontrollering 1,031: 60. 23 267: 65 Dalans till år 1860:
Summa 32,712: 05.
Dalans frun år 1859: Öfverlevereringar ]: 38.
Omkostnader för verket 4,537: 89; TSÄprtT Jjm-. W. — 31 — .
Transport: 4,539: 27.
Af nedanstående tabell inhemtas förhållandet med inkom»ter och utgifter:
Tillgångar —38,218: 93.
Norska bidraget: för året 197,865: 16. » förra året 2,600: — Konsulsfondens bidrag till aflöning af Departementets Expedition, enligt staten af den 27 April 1858 ....
Möblers anskaffande m. 3,623:57.
Transport: 567,561: 37. 479,200: — 200,465: 16. 6,500: — 686,165: 16.
Summa r 724,384: 9. — 32 — Transport: 567,561: 37. Telegrafporto . 9,129: 38.
Postporto 5,967: 3. Equiperingspenningar 56,230: — Vexelkostnader 381: 44.
Extra utgifter *. 18,751: 98.
Sorgepenningar 13,538: 13. 718,223: 90.
Summa 724,384: 9. § 1.
Då det icke lärer kunna undvikas att de medel, som från båda rikena för 3:dje hufvudtiteln utgå, i nämnde räkenskap sammanföras, men, enligt hvad vederbörande anmält, härigenom svårighet skall uppstå vid uppgörande af rikshufvudboken att bestämdt kunna särskilja de belopp, som verkligen utgöra svenska stats-verkets bidrag, hemta Revisorerne häraf anledning hemställa, det vederbörande räkenskapsförare må förständigas, att, när årets räkenskaper för Utrikes-departementet hädanefter afgifvas, bifoga ett sammandrag, utvisande ej mindre de belopp, hvarmed Sveriges bidrag till de för Departementet anvisade särskilda utgiftstitlarne för året utgått, än ock den behållning, som å hvarje anslag möjligen förefinnes. § 2.
Vid granskning af Utrikes-departementets räkenskaper för anslagen under riksstatens 3:dje hufvudtitel har förekommit, att verifikationer saknats för följande af Departementet anordnade belopp, nemligen: till expektanslöner..... -■ 15,679: 91. » rese- och kurirkostnader 14,783: 28.
Summa 49,215: 17.
Efter hvad Rsvisorerne inhemtat, härleder sig detta förfarande från ett stadgande § 4 af Kongl. Maj:ts nådiga instruktion för Chefen för Kameral-afdelningen i nämnde
Departement, enligt hvilket berörda utgifter, likasom de s. k. hemliga utgifterna, hvilka för revisionsåret uppgått till 16,051 R:dr 38 öre, skola i detalj endast inför Kongl. Maj:t redovisas, i sammanhang hvarmed förordnats, att, i stället för verifikationer, protokollsutdrag böra bifogas, som utvisa att sådan underdånig redovisning ägt rum.
När Kongl. Maj:t den 30 Oktober 1856 till Rikets då församlade Ständer aflät nådig proposition angående regleringen af utgifterna under tredje hufvudtiteln och, bland annat, äskade att, i stället för det å samma hufvudtitel till skrifmaterialier och expen - — 33 — ser m. m. uppförda förslagsanslag 1,623 R:dr 32 skill, banko, jemte det, såsom ersättning för utgifterna i och för den ministeriela brefvexlingen, af General-poststyrelsen dittills utbetaldta belopp, i medeltal för 10 år utgörande omkring 4,900 R:dr banko, hvilket borde upphöra, Rikets Ständers måtte, till bestridande af kostnaderna ej mindre för skrifmaterialier och expenser, ljus och ved samt underhåll af möbler m. m., än äfven för nyssnämnde brefvexling, telegrafporto, extra och hemliga utgifter, äfvensom till alla öfriga utgifter, hvilka icke kunde på förhand beräknas, bevilja och under rubrik: »Skrifmaterialier och expenser samt extra utgifter» låta uppföra ett årligt anslag till bestämdt belopp af 70,000 R:dr R:mt, så åberopades till stöd för denna jemte öfriga rörande Utrikesdepartementet gjorda nådiga framställningar ett af Chefen för nämnde Departement afgifvet, den nådiga propositionen bilagdt underdånigt memorial, deruti, i afseende å förvaltningen och redovisningen af samtliga Departementet genom bidrag såväl från Sverige som Norrige tillhörande medel, Departements-chefen hemställt, dels att utbetalningarne af dessa medel skulle, i öfverensstämmelse med de af Kongl. Maj:t för hvarje år fastställda stater eller på grund af särskilda anordningar, bestridas utaf den Afdelningschef i Departementet, hvilken borde vara ansvarig för förvaltningen af Departementets penningetillgångar, dels ock att, sedan räkenskaperna för året blifvit afslutade och inför Kongl, Majit anmälde, desamma, med undantag af dem, som anginge rese- och kurirkostnader, expektanslöner och tillfälliga uppdrag, telegrafporto och hemlige utgifter, finge aflemnas till vanlig granskning uti Kongl. Kammar-rätten, äfvensom i afskrift, dock utan bifogade verifikationer, öfversändas till Kongl, norska Regeringens Revisions-departement, för att derefter, i likhet med hvad dittills iakttagits, delgifvas Rikets Ständers Revisorer samt norska Stats-revisionen.
Uti underdånig skrifvelse af den 20 Januari 1858, innefattande Rikets Ständers svar å Kongl. Maj:ts uti högstberörda nådiga proposition framställda förslag rörande 3:dje hufvudtitelus utgifter, förklarade Rikets Ständer, bland annat, att de, på sätt Kongl. Maj:t be°ärt, till bestridande af här ofvan omförmälde utgifter för skrifmaterialier m. m., anvisat ett årligtbestämdt belopp af 70,000 R:drR:mt, äfvensom att Rikets Ständer bifallit Kongl. Maj:ts i sammanhang dermed jemväl gjorda nådiga framställning, att dessa medel, likasom öfriga å denna hufvudtitel uppförda anslag, finge, utan hinder af deras fördelning i särskilda utgiftstitlar eller inskränkning till något visst år, af Kongl. Maj:t användas till fyllande af möjligen uppkommande brist å en eller annan sådan titel.
Men då Rikets Ständer, som vid bestämmande af anslagen för Utrikes-departementet tvifvelsutan tagit kännedom om samtlige de handlingar, som för sådant ändamål blifvit dem tillställde och, såsom det vill synas af Stats-utskottets i ämnet afgifna betänkande (N:o 43), noga pröfvat dithörande frågor, uti nämnde underdåniga skrifvelse icke meddelat något särskildt yttrande beträffande
Departements-chefens ofvanberörda förslag angående sättet för nu ifrågakomma medels redovisning, och samma skrifvelse för öfrigt icke gifver stöd för det antagande som skulle meningen vara att ifrågavarande anslag finge redovisas i annan ordning än den, som för allmänna medel stadgad är, hafva Revisorerne ansett sig böra ofvanberörda förhållande anmäla. 5 — 34 — Kongl. Skogs-institutet.
Tillgångar * 6,209: 85.
Anslag af kkogsplanteringskassan 10,469: — Extra inkomster 39: 62. 10,508: 62.
Afiöningar och stipendier 5,193: 84.
Rese- och traktamentskostnader vid elevernes praktiska öfningar 2,992: 7.
Afkastningen af Wisingsborgs kungsgård .
Värdet af tillkomna inventarier Vites-medel Transport:^ 22,473: 85. 6,923: 19. 1,404: 35. 3: — Credit.
Diverse utgifter ...' 63: 17.
Värdet af afskrifne persedlar i 3: 50.
Fordringar .-. 2,345: 16.
Inventariers värde 7,069: 13. 8,830: 54.
Summa 30,804: 39. 13,167: 24. 17,637: 15.
Summa 30,804: 39. § 1.
Enligt Skogsstyrelsens den 19 April 1860 till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelse om ekplanteringen på Wisingsö, hafva planteringarne derstädes under revisionsåret blifvit dels till arealen utvidgade med 21 qvadratrefvar, dels förbättrade medelst hjelpsådder af ekollen mellan raderna uti de yngre bestånden på en areal af 438 qvadratrefvar 38 qvadratstänger, till hvilka sådder åtgått 82A tunnor ollon.
Dessutom hafva, för ekbeståndens blandning med andra trädslag, på åtskilliga ställen i planteringarne blifvit utsådda tillsammans 411 fé frö af Oxel, Gran, Björk, Lönn och Ask.
Jord för en ny plantskola har blifvit uppbrukad samt i denna äfvensom i gamla plantskolan utsådda tillsammans 18 kappar ekollon samt 97 W frö af Gran, Lärkträd Lind, Ask och Lönn.
Generaldandtmäteri-kontoret.
Uti särskilda hufvudböcker lemna dessa räkenskaper redovisning: a) för anslaget till sockenkartors upprättande; b) för General-landtmäteri-kontoret tillfallna böter och vitén, hvilka, enligt gällande föreskrifter, skola användas till inköp af niathematiska instrumenter. för geografiska karteverkets fullkomnande eller till andra nödiga utgifter.
Inkomster och utgifter redovisas sålunda: l:o Anslaget till sockeukartors upprättande.
Tillgångar 708: 88’ Uppbörd:
Statsanslag 4,500:
Försäljningsmedel 7j 4,507: 5.
Summa 5,215: 93.