Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti denna fråga inlemnades följande Reservationer af 1:0 Herr Friherre Cederström: ”Då jag anser frågan om en ändal målsenligt organiserad Corrections-anstallt vara ett af bebofvet inom Fäderneslandet högt påkalladt ämne, och i allmänhet ett det närvarande tidehvarfvet hedrande företag, samt dertill för framtiden, långt ifrån att medföra kostnader för Stats-Verket, beredande besparing i dubbelt hänseende, såsom minskande brottslingar genom deras arbete sjelfve betala deras underhåll, och Stats-Utskottets Betänkanden. 879 då till kostnader för inrättningar af så allmän nytta, ett Samhälle aldrig kan sakna tillgångar; så kan jag icke instämma uti Utskottens uppgift, att någon tillgång nu mera och sedan så betydliga Stats-anslag redan blifvit beviljade och fastställde, icke finnas.
Först och främst kunde lill detta ändamål anvisas hvad som är och successive kan blifva disponibelt af den serskildta Fond, Nummer-Lotteriet eger och som för dess Spelrörelse alldeles icke behöfves.
Dernest kunde det mindre betydliga belopp, som återstode, anvisas på Öfverskotten eller ock, i likhet med hvad B.
Ständer före detta beslutet i afseende på anslag för Canal-anläggningar m. m., upptagas genom
Lån emot 3 eller 5 procents ränta.
I händelse R. II.
Ständer skulle erkänna behofvet att äfven inom Sverige bilda en anstallt, der vilseförde medborga-; j-e kunde efter begångna fel återföras lill ordning, arbetsamhet och dygd, hoppas jag, att Utskottens Betänkande blifver ålerremitterat, samt Utskotten anmodade, att uppgifva hvad de anse nödigt för inrättningen, samt att aflemna Utlåtande öfjver det förslag lill organisation af en så - 880 Stats-U tsko ttets Betänkandén. dan inrättning, hvilket blifvit Utskotten meddeladt, oell hvilket äfvenväl af Utskotten redan är granskadt,” 2:0 Herr Lenning: ”Det är in galunda min mening bestrida Stats-Verkets saknade tillgångar, såsom det kraftigaste hinder, hvarföre en hufvudsaklig förbättring eller flyttning af Vadstena Corrections-Inrättning nu ej kan tillvägabringas; roen om ock medel dertill nu finnas att tillgå, vore, efter min tanka, flere förberedande anstalter för detta vigtiga ändamål högst nödvändige, förr än det till verkställighet befordrades. ”Den Kongl. Propositionen omnämner väl bildandet af ett Sällskap, som skulle uppdragas vården öfver Fångarne vid Corrections-Inrättningen, äfvensom den nu i ämnet föreslagne underd.
Skrifvelsen till Kongl. Maj:t erkänner nyttan och tillönskar bildande af ett dylikt sällskap; men mig synes ej vara tillräcklig vigt lagd på det erkända, ja oumgängliga hehofvet af ett dylikt Philanthropiskt Sällskap, om en ändamålsenlig
Inrättning i denna väg skall kunna tillvägabring3S.
Jag håller före, att män med förmåga och vilja att fullgöra detta mödosamma och lönlösa uppdrag måste ej mindre söka^ S t a ts-U t s k otte ts Betan k and en.
881 än att äfven de, som kunde ega kallelse att deltaga i en så menniskoälskande anstalt, skulle lemnäs tillfälle dertill anmäla sig.
Den i förevarande
Betänkande anvisade verkningskrets för Sällskapet, anser jag alltför inskränkt, hälst jag tror, att enär det vore bildat, som man borde Önska, kunde ju förr desto häldre lilivägabringas detsamma lämpligen borde omfatta: att inhemta allt hvad i denna väg vore afgjordt i främmande Länder, —• hvilka resultater deraf uppkommit, —. uppgöra hvad deraf vore tillämpligt här i Riket, samt, med afseende på alla tillhörande omständigheter, tillvägabringas förslag till tjenligaste ort och ställe för anläggande af en dylik Inrättning, förenadt med en lika grundelig calcul öfver allt hvad för Inrättningens organisation och framtida underhållande vore af nöden.
”Enär ett så välgörande Sällskap ville bilda sig, som omfattat berörde ämnen skulle jag äfven anse, detsamma kunde anvisas Vadstena närvarande Corrections-Inrältning såsom föremål för eu behöflig förbättring; och om några medel för ett sådant ändamål då skulle erfordras, Kongl.
Maj:t matte ega att det derföre behöfliga anvisa.” 882 S ta ts-U t skottets Betänkan dem 3:o Herr Eckhoff: ”Jag reserverar mig emot förevarande betänkande, sådant det rörer tillstyrkandet af framdeles anläggning af Correctionshuset uti eller nära Hufvudsladen, enär sådant, i min tanka någon gång kan föranleda till lugnets störande och de vådligaste följder; Och jag anser det dessutom vida lämpligare, att hos Kongl. Maj:t anhålla, det de föreslagne förbältringarne, pröfvade och nödige befunne, må vid nuvarande Corrections-Anstalter tillämpas och derigenom för det tillkommande grundlägga 11. H. Ständers Beslut i afseende på anslag af Statens medel.” Och skulle desse Reservationer Betänkandet till Riks-Stånden åtfölja.
In Fidem Th.
ENGELHART S ta ts-Uts kottets Betänkan de « 883 N:o 598.
OTåtande i återremitterade målet, rörande Pensions anslående åt förre Justitieombudsmannen m. m. H:r Friherre L* A. Mannerheim.
Högloflige Ridderskapet och Adeln samt Högvördiga Preste-Ståndet hafva till StutsUtskottet återremitterat dess under den 21 sisth October afgifne Utlåtande, i anledning af väckte Motioner om Pensions anslående åt förre Jnstitias-Ombudsmannen m. m.
Herr Friherre L. A. Mannerheim, hvilket Utlåtande deremot blifvit den 3 derpåföljde November af Välloflige Borgare-Ståndet samt Hedervärda BondeSlåndet bifallet.
Uti anmärkningarne anföres hufvudsakligen: att Statens Ämbets- och Tjenstemän kunna erhålla pension vid en mindre framskriden ålder, än den Herr Friherre Mannerheim uppnått:
Att Rikets Ständer förut under innevarande Riksdag beviljat Penioner för ålskillige andre, enligt författningarne dertill icke berättigade personer:
Betrinkanden, N:o 208.
2cp ”ta (innes säkrast befrämja det nied detsammas beviljande åsyftade ändamål.” Oell kommer Utskottet du Creditivets lyftning ägt runi år 182(1 alt bär nedan, i sammanhang ined Berättelsen öfver nämnde års Revision af MagazinsVerkets förvaltning, meddela yttrande huruvida, genom berörde Nåd. förklarande, bifall i alla delar blifvit Jemnadt till hvad R.
St:r, rörande dispositionen af det till Spannmålsuppköp vilkorligen anslagna Greditiv, i underd. hemställt. §• 2- Äng:de anmärkningar, omfattande f. d. Allm.
M a g a z i n s D i r e c t i o n e n s f ö r v a 11 n i n g s t i d. (R. B. 1S25 pag. 10.) 1 Mom.
Med anledning af Revisorernes anmärkning att 1822 års till deras granskning öfverlemnade Hufvudbok för Magazinslnrältningen då ännu icke undergått vanlig revision i K.
M:ts och Rikets KammarRätt, har Utskottet undersökt och erfarit att nämnde controll i början af år 1826 blifvit behörigen verkställd, äfvensom att de senare årens räkenskaper inom föreskrifven tid till sådan gransknings undergående aflemnats.
(R. B. 1825 pag. 10.
Förkl. pag. 84-) 2 Moni.
Ehuru den af R.
St:rs Revisorer dervid gjorda anmärkning, att mjöl i stället för gröpad säd blifvit till bi än vinsbränning användt, icke föranleder till någon åtgärd, har Utskottet dock velat härmed förklara, att det instämmer i Revisorernes berörde 296 Stats-Utskottets yttrande, helst förklaringen icke nöjaktigt vederlägger det anmärkte förhållandet och man från denna anstalt, i icke obetydlig mon, torde kunna härleda orsaken till det genom vidbränning skadade bränvin, som, efter hvad här nedan näinnes, befunnits i K10- noLagerkällarne härstädes.
(R. B. 1820 pag. 10.
Förkl. pag. 84)- 3 Moni.
Med afseende dels å hvad f. d.
MagazinsDirectionen i dess underd. förklaring anfört samt dels å innehållet af K.
Brefvet den 16 Maji 1824, finner TTtskottet Revisorernes anmälan, angale den Redogöran. e vid Ladugårdslands f. d.
Kronobränneri, emot hvad förut skall varit medgifvit, beviljade afskrifningsprocent å gröpe, icke kunna föranleda till någon åtgärd.
(R. B. x8a5 pag. io, 11.
Förkl. 85—87.) 4 Mom, Då Revisorerne icke varit i tillfälle att fullständigt utreda förhållandet med de högst betydliga qvantiteter dels underhaltigt dels vidbrändt eller med unken och vidrig smak besväradt bränvin, sorn, efter Verkets öfvertagande af UtredningsStyrelsen, upptäckts i härvarande KronoLagerkällare, utan endast anmält att de, i anledning af berörde förhållande, väckte anmärkningsfrågor, ännu vid Revisionstidens slut, icke voro till pröfning upptagne, men att K.
KamraarRätten under d. 4 Nov. 1825 återförvist målen till UtredningsStyrelsen att af densamma afgöras, med hänvisnings lemnande åt de missnöjde till besvärs anförande i K.
KammarRätten; — eå anser Ut - Betänkanden, Nio 208. 297 Utskottet sig böra redovisa för dessa måls behandling och slutliga afgörande; i hvilket ändamål det synts Utskottet lämpligast, att här intaga hufvudinnehållet af K.
KammarRättens d. 21 Maji 1828 meddelade Utslag, i anledning af KronoFactorn Christ.
Holmgrens besvär emot Styrelsens för Allm.
Magazinslnrättningens utredning d. 5 Maji 1826 meddelade beslut, hvarigenom Holmgren blifvit ålagd ansvarsskyldighet för de partier, hvilka, vid anställd undersökning af BränvinsLagret i Börs- och RiddarhusLagerkällarne, befunnits innehålla dels underhaltigt dels i mer eller mindre män skadadt Bränvin.
Beträffande först KronoFactoren Holmgrens klagan öfver MagazinsStyrelsens d. 8 Maji 1826 meddelade och honom d. 28 derpåföljde Augusti delgifne Utslag, i hvad det rörer ett uti Börs- och RiddarhusLagerkällarne befunnet partie af 23,170 k:r mer och mindre till färg, lukt och smak skadadt bränvin, emot hvars erhållande in natura, Holmgren blifvit ålagd att inom 2lne månader anskaffa lika qvantum oskadadt och försaljningsgildt bränvin; så har, emedan Holmgrens andragande att berörde qvantum bränvin, enligt K.
StatsContoirets förr än Utslaget honom tillhandakom, meddeldte förordnande, blifvit försåldt till lika pris med oskadadt bränvin, besannats genom de från K.
StatsContoiret begärde och erhållne upplysningar eller att, af ifrågavarande skadade 23,170 kannor bränvin , under loppet af 3:dje Qvartalet 1826, blifvit, 3 B. 20 agS
St »t i -U t il o t teti utan minskning i det för fullgod! bränvin stadgad® pris, försålde 22,727 k:r, hvarefter återstoden 443 k:r beräknats i afskrifning för Redogörare!!, K.
KammarRätten genom ofvan åberopade Utslag, af nyss anförde skäl och då sålunda var gifvit att nå?ot af det skadade bränvinet icke fanns i behåll, i anseende hvartill det äfven blef omöjligt för Holmgren att UtreduingsStyrelsens Utslag efterkomma och fullgöra, destoheldre ansett UtredningsStyrelsens Utslag i denna del böra förfalla, som K. M:t och Kronan icke, i och för det såsom felaktigt anmärkta bränvinspartiet, lidit någon uppenbar förlust.
Vidkommande åter frågan om det till en fjerdedels grad underhaltiga partie bränvin af 12,240 k:r; så, ehuruväl K.
StatsContoiret uti skrifvelse af den 4 Dec. 1827 tillkännagifvit, att någon försäljning af undeihaltigt bränvin, i Kronans Lagerkällare icke blifvit medgifven , utan att, då i detta afseende hittills utfärdade stadganden gällde och någou af Allmänheten icke begagnat det, genom annoncer i Tidningarne, lemnade tillfälle att söka rättelse, derest sämre vara än vederbordt blifvit försåld; det icke kunde antagas annat, än att Redogöraren i detta afseende sin skyldighet fullgjort; likväl och som, genom utdrag af MagazinsRäkenskaperne blifvit upplyst och styrkt att, vid 3:dje
Qvartalets slut år 1827, uti Riddarhus-och BörsLagerkällarne varit i behåll 65,320 kannor, hvaribland ömförmäidte till en fjerdedels grad underhaltiga bränvin skulle kunna befinnas; alltså och med gillande af den Uti UtredningsStyrelsens Utslag antagna grund, Betan banden, !S’:o 208. 299 att Uppbördsmannen, emot erhållande afskrifning, alltid är ansvarig att falla sex graders bränvin är til! försäljning i Kronans Lager att tillgå, bar K.
KatnmarRätten pröfva! lättvist på det sätt förklara ofta omförmälte Utslag, att Holmgren skulle tili liqvid om de honom tillkommande procenter, eller eljest af K.
StatsContoirets MagazinsUtredningsContoir, enligt uträkning efter det slutliga försäljningspriset, påföras belöpande skillnaden emellan sex graders och fem trefjerdedels graders bränvin för det af ofvanberörde belopp 12,240 kannor, sora möjligen måst såsom underhaltigt försäljas.
Då, geinom den, jemlikt K. M:ls Nådigst meddelade föreskrift, verkställda försäljningen af Kronans behållne
Bränvinslager såväl i ofvannämnda som uti de öfriga härvarande lagerkällarne, äfven det till färg och smak felaktiga, utan minskning i det pris, sora för fullgod vara varit bestämdt, afyttrats samt någon anmärkning å Köparnes sida icke blifvit gjord emot den minskning i styrka, sora möjligen ägt rum; så anser Utskottet, då härtill kommer att det vilkor för krafs anställande mot Redogörarne, som genom Utslagen blifvit stadgadt, nemligen att de, mot fullgod varas praesterande, borde af den på ett eller annat sätt felaktiga komma i disposition, genom den anbefallda och verkställda försäljningen ej kan uppfyllas, att all fråga om ersättnings påståenden mot Redogörarne vid lagerkällarne i de af Revisorei ne uppgifna hänseenden af sig sjelf förfaller. 3oo Stats - Utskottets li. B. 1825 pag. i3. Förkl. p. 88, 89. 5 Moni.
Såsom bevis på beskaffenheten af den säd, som stundom skall emottagits i Kronans Magazin samt sättet, hvarpå den under liggningen derstädes blifvit vårdad, hafva Revisorerne meddelt åtskilliga uppgifter å den afgång, som vid sädens afharpning ägt rum; men då, på sätt Revisorerne jemväl till känna" i fvit, dessa och liera andra felaktigheter vid Upplagsmagazinen blifvit genom utfärdade anmärkningar i vanlig revisionsväg åtalade, anser Utskottet sig ej eller i anledning af de uppgifna speciella fallen äga något annat att tillägga, än att Utskottet instämmer uti den af Revisorerne pag.
14 yttrade allmänna reflexion om det ofördelaktiga af Statens inblandande i ekonomiska företag.
B. B. 1825 , pag. \l\—18.
Förkl. p. 90—92. 6 Moni.
Efter en fullständig utredning al den förlust MagazinsTnrättningen fått vidkännas genom den tili Italien verkställda Spanmåls-export, hvilken förlust ansetts utgöra minst 185,086 R:dr 4 sk. 7 rist., men, om Spanmålens Magazinsvärde påföres efter det i 1822 års Revisionsberättelse upptagne Calculationsmedelpris, uppgår till 3or,7o3 R:dr 3i sk. 2 r:st., hafva 1825 års Revisorer, då öfver sjelfva exportföretaget redan 1822 års Revisorer och Rikets senast församlade Ständer sig utlåtit, ansett sig endast böra fästa uppmärksamhet å den betydliga kostnad, som ägt rum genom afsändandet till Italien af ett serkildt Ombud för Allmänna Magazinslnrältningéns räkning, utgörande icke mindre än II:dr Hamb.
B:co 8,g85: 4- 4-> eller Skjutspenningar Betänkanden, N:p 208.
3ot för hela resetouren, under en tid af 2y år, efter fyra extra poslhästar med R:dr Hamb.
B:co . . 1*997: 39.
7. äfvensom öfriga underhållskostnader, efter circa 8 R:dr Hamb.
B:co för dagen . . . .6,987: 12. g. eller ofvanstående 8,g85: 4.
4. hvartill ytterligare kommer den gratification, sorn Hr ExpeditiousSecreteraren Askelöf, vid uppdragets emottagande , fått sig försäkrad genom K. Brefvet d. 27 Juni 1821 och hvilken K. M:t för båda Expeditionerna så väl till England som Italien uti Nådigt Bref d. 16
Maj 1826 bestämt till 2000 R:dr Svenskt Banco. Hvad f. d.
MagazinsDirectionen uti förklaringen rörande detta ämne anfört, har Utskottet behörigen ,öfvervägat, men icke funnit de gjorda anmärkningarne nöjaktigt besvarade ; utan instämmer Utskottet helt och hållet i den åsigt Revisorerne hyst, nemligen att alla dessa omkostnader uteblifvit och försäljnings-expeditionen medfört mindre förlust, om, i stället för att medskicka ett eget dyrt ombud, f. d. Directionen directe anlitat några välkända Handelshus, som för Magazjns-Inrättningens räkning afyttrat den utskickade spanmålen.
Då, till följd af de för Magazinsrörelsen sedermera stadgade förändrade grunder, några dylika handelsföretag och dermed förenade serskilta omkostnader ej vidare kunna komma i fråga, anser Utskottet berörde förhållande, såsom dessutom tillhörande en längesedan förfluten tid, ej föranleda till någon åtgärd.
3oi Sta ts-Utskottets (H. B. pag. 17—18.
Förkl. pag. ga.) 7 Mom.
Ehuru det af Revisorerne anmälda för hållande, angående ersättningen för i5,ooo Spanska Piastrar, hvilka i Maji månad år 1822 inlefvererades till R.
St:rs Bank, i afräkning på de förskotter MagazinsInrättningen fått Jylta utaf den till myntbara metallers anskaffande vid 18iB års Riksdag af R.
St:r anslagna Fond , icke föranleder till någon åtgärd å R.
St:rs sida, har Utskottet dock skolat upplysa, att genom den uti K. Brefvet d. it Febr. 1824 stadgade Jiquidalionsgrund, eller alt ersättningen för nämnda summa i Piastrar skulle beräknas efter medelpriset för det inom landet samina år anskaffade silfver eller i3o£J sk il 1 i n gar i sedlar för SilfverRiksdalern i stället för i38J sk., hvartill värdet å dessa Piastrar med in beräknade omkostnader i Magazinslnrättningens Räkenskaper upptagits, denna Inrättning lidit en förlust af 2,248 R:dr 47 st- 1 ■'> B:co. (K. B. pag. 18—20.
Förkl. pag. 9a.) 8 Morn.
Revisorerne hafva vidare yttrat, att värdet af den Kronan tillhöriga spanmål, som vid eldsvådan i Norrköping dels uppbrändes och dels skadades, utgörande tillsammans 12,604 R:dr 8 sk. 5 r., bordt såsom förlust drabba StatsVerket och icke Allmänna Magazinslnrättningen, uti hvars Räkenskaper nämnde summa likväl blifvit afskriften.
— Då Magazinslnrättningen öfvertagit hushållningen med StatsVerkels spanmål emot tiilgodonjutande af 1 R:dr B:co för hvarje utlefvererad
Tunna spanmål, till bestridande af förvaltningskostnaderne, och sålunda I Betänkanden, N:o 208. 3ol « . haft berörde befattning på ett slagi Passevolance, anser Utskottet nämnde förlust rätteligen vara afförd i Magazinslnrättningens Räkenskaper.
(R. B. pag. jo—a3.
Förkl. pag. 92.) Q Morn.
I afseende på de, till följd af K. Brefven d. 10 September 1823 och 10 November 1824, uti MagazinsVerkets
Räkenskaper verkställda afskrifningen dels å 2,122 R:dr 87 sk.
Btco eller värdet af 287 Tunnor 3o kappar Hafre, som K. M:ts Bef:h:de i Elfsborgs
Län redan år 1814 utleranat till de mest nödlidande af gränsortens invånare och dels å 768 Rtdr 12 sk. 2 r. eller värdet af den Spanmål, som, i anseende till den år 1821 i Norrbottens
Län inträffade missväxt, blifvit utdelad bland de fattigaste af Länets inbyggare, hafva Revisorerne meddelat en fullständig berättelse, innefattande alla i dessa frågor tillgängliga upplysningar.
Hvad nu den förra afskrifningsfrågan angår; så ehuru Utskottet icke betvifla)- att den af K.
M:ts Bef.- h:de verkställda utdelning af ofvanberörde parti Hafre varit af verkligt behof påkallad, likväl och då sådant skett utan föregången anmälan och erhållet tillstånd samt utan vilkor af återbetalning, anser Utskottet denna afskrifningsfråga, hvilken tillskyndat Allmänna Magazinslnrättningens Fond en opåräknad förlust, destohellre bordt öfverlemnas till R.
St:rs pröfning, som K. M:t jemlikt Dess Nådiga förklarande uti skrifvelse till UtredningsStyrelsen af d. 6 Juli 1825 ansett en sådan åtgärd böra vidtagas med en balance från åren 1813 och t8i4 å resterande undsättnings-spanmåls - 3o4 Stats-Utskottets medel uti samma eller Elfsborgs Län, utgörande 4^31 R:dr 9 sk. 3 r., för hvilkas betalning all tillgång funnits brista bos de skuldsatte.
Enär likväl någon ersättning för denna undsättning, efter så lång tids förlopp, ej är att förvänta och det bör kunna förutsättas, att verklig nöd för densammas beviljande legat till grund, hemställer Utskottet, att den verkställda afskrifningen må godkännas.
Emot den senare afskrifningstillåtelsen, finner Utskottet deremot ej något vara att erinra, enär undsättningen varit en följd af vederbörlig anmälan om den i Norrbottens
Län år 1821 inträffade svåra missväxt samt behofvet af ett sådant understöd nogsamt blifvit ådagalagdt derigenom, att utdelningen till de nödlidande verkställts högst fjerdingtals, men för det mesta kapptals; — varande dessutom genom anställde utmätningsförsök utröndt, att Låntagarne saknat förmåga till Spanmålens återgäldande. (R. B. pag. a3.
Förkl. pag. ga.) 10 Mom.
Genom Nådigt Bref af d. 18 Februari 18241, bär K. M:t täckts af Gunst och Nåd befria förre Notarien C. M. Elfstedt från honom ådömd återbäring af 283 R:dr it sk. 3 r., som han af Magazinslnrättningens medel förskottsvis uppburit.
Utskottet, som, lika med Revisorerne, icke inser, hvarför denna af Gunst och Nåd beviljade eftergift drabbat nämnda Inrättnings fond, tror sig här, i likhet med hvad Utskottet angående en Kgl. Räntmästaren Ouchterlony Betänkande!), ]V:o 208. 3o5 beviljad gratijication uti Betänkandet N:o 62 §. 5 yttiat oell tillstyrkt, Böra hemställa: det R.
St:r i underd. anhålla, att, i alla (Vågor rörande Kronans t i I Istäudiga rätt i ett eller annat afseende, verkan af derom meddelade
Beslut ieke må förringas genom inblandning af ämnen som dermed icke äga oskiljaktigt sammanhang; samt att då serskilda Gratifieationers beviljande i fråga kommer, sadane må anvisas å behörig Titel. (R. B. pag. a40 11 Mom.
I anledning af hvad Revisorerne omförmält angående Magazinslnrältningens godtgörelse för 62 SkÄ 8 LÄ Koppar, som på Nådig befallning blifvit från Inrättningens förråd utlemnade till taktäckning å K.
Slottet samt Högtsalig H. K. H. Prinsessan Sophia Albertinas Palais här i Hufvudstaden, får Utskottet upplysa, att ersättning för nämnde partie Koppar, bestämd efter det värde, hvartill den i Räkenskaperne upptagits eller 8,320 R:dr, till fullo ingått på de bestämda liquidations-terminerna.
(R. B. pag. 23.) 12 Moni.
Hvad Revisorerne inberättat angående en af K.
M:ts Bef:hde i Wermlands Län gifven Resolution, rörande fordrad lösen för utskrifne
Debetsedlar å utborgad undsättningssäd, den Revisorerne ansett ej allenast oförenlig med i8i5 års Bevillnings-Förordning utan äfven innebärande egenskapen af en godtycklig beskattning, anser Utskottet, på sätt Revisorerne äfven inedgifvit, ej vara ämne för deras gransknings åtgärd och således ej heller kunna föranleda tillstyrkandet —IMi -i ni un“ af någon åtgärds vidtagande å R.
Dock bör Utskottet upplysa att K. M:t, i anledning af berörde anmälan, i Nåder anbefallt vederbörandes hörande.
(R. B. pag. 25, 26.) i3 Mom.
På grund af Revisorernes anmälan det de utaf handlingarrie inom UtredningsVerket icke kunnat vinna ringaste upplysning, huruvida de af Rikets år i823 församlade Ständer, under åberopande af 3o §. af Riksdagsordningen, uti tio serskilda frågor hos K. M:t i underd. anmälda anmärkningar blifvit pröfvade, får Utskottet nu meddela, det K. M:t genom Nådigt Bref d. 10 Augusti 1826 täckts i Nåder förklara, att såväl de uti R.
St:rs underd. skrifvelse af d. 6 November 1823 emot f. d. Allm.
MagasinsDirectionen framställda nio anmärkningar, äfvensom den, uti serskild underd. skrifvelse af d. 24 October berörde år gjorda anmärkning rörande det vid inköpet af Eldqvarnen till Säljarne lemnade förskott, icke böra föranleda till laga åtal emot Ledamöterne i ett sedermera upplöst EmbetsVerk, hvars förvaltning, innefattande en mängd helt och hållet ekonomiska detailler, icke varit eller kunnat vara af så bestämda föreskrifter begränsad, att icke i många fall dess åtgärder skulle efter utgången bedömas.
Då likväl, i Utskottets tanka, en hos K. M:t, i stöd af RiksdagsOrdningens 3o §. 2 mom. af R.
Sttr gjord underd. anmälan om förefunnen anledning att mot redovisande Embetsman, i Jaga ordning ansvar yrka, fordrar Domsremakts handläggning, har Utskottet funnit sig böra fästa ConstitutionsUtskottets upp - B e t ä 11 kanden, N.‘o 208- I07 uärksamhet pä det, vid denna frågas behandling, i StatsPiådet forde Protokoll; och hvarom Memorial under N:0 118 till RiksStånden afgatt. 14 Mom.
Uti Räkenskaperne balanceras den summa Hr Landshöfdingen m. m. af Wingård blifvit känd skyldig att ersätta Allmänna Magasinslnrättningen, i händelse tillgång för denna Inrättnings fordran uti förre Landssekreteraren, Lagman Klemans Conkursmassa skulle saknas.
Denna balancering grundar sig pä K. Brefvet d. 8 Juni 1826, deruti K.
M:t såväl för denna som för åtskilliga andra skuldposter, hvilka af enahanda anledning, för andra publika Verks räkning, blifvit bemäide Hr Landshöfding till ersättning ådömde, i Nåder medgifvit betalningsanstånd till dess Rikets nu församlade Ständer kommit i tillfälle att deröfver meddela yttrande.
Och kommer Utskottet, till följd af erhållen remiss å K.
M:ts härom allåtne Nåd.
Proposition, att serskildt yttrande i detta ämne meddela. .§•
Angtde anmärkningar vid den serskilda UtredningsStyrelsens förvältning.