Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessa angelägna ändamål skulle förfelas, om motionärens förslag blefve antaget, enär erfarenheten visat, att, ehuru fångarnes verksamhet i främsta rummet användes för fångvårdens räkning, derigenom endast i ringa raan tillfälle till deras sysselsättande kunnat beredas; och torde, vid sådant förhållande, det kunna anses tillfyllestgörande hvad uti ifrågavarande hänseende redan stadgadt är uti Kongl. Maj:ts Nådiga bref den 22 December 1846, hvarigenom det blifvit Styrelsen öfver fängelserna anbefaldt, att tillse det ej, genom fängelse-inrättningarnes täflan, den frie arbetarens skäliga anspråk må förnärmas, och att, inom fängelserna företrädesvis verkställas de arbeten, som äro för fångvårdens och statens egna behof användbare, samt fångarne i öfrigt, så vidt ske kan, sysselsättas med tillverkning af sådana varor, som mindre allmänt i orten åstadkommas.
På grund häraf och då motionärens förevarande förslag skullej/ör den frie arbetaren föranleda ännu mera intrång, än som för närvarande möjligen kan ega rum, uti de yrken af flerehanda slag, hvilka ej äro att hänföra under fabriks- eller handtverks-rörelse, men hvaraf en stor mängd personer hemtar sitt uppehälle, får Utskottet vördsamligen hemställa att någon åtgärd i anledning af samma förslag ej må af Rikets Ständer vidtagas.
§ I följd af den ändring, som blifvit begärd i § 3, i afseende å rättigheten att hålla handtverks-verkstad å landet, har motionären hemställt, att 1 mom. af 14 § måtte blifva så lydande: »Hvar och en, som, enligt §§. 3, 4 eller 5, häller handtverks-verkstad, seller utöfvar h a flätverk*- h art dier ing, eller i stad idkar fabriks-rörelse, skalf »ehvad derstädes burskap å näringen vunnits eller icke, uppfylla alla de för»bindelser, som borgare i och för sådan rörelse ålägga; dock att den, som icke *är borgare, skall, i stället för fullgörande af de med burskapet förenade per»sonliga skyldigheter, en deremot svarande lämplig afgift till stadens kassa erlägga.»
Med afseende å Utskottets yttrande öfver 3 § får Utskottet rörande motionärens härstädes gjorda framställning, hemställa, det densamma må lemnäs utan afseende. u Allm. Bese.- och Ekon.-V (skottets Betänkande.; Nto 128.
Till vinnande af bestämdare föreskrifter i afseende å handtverks-var<m stämpling och deraf följande säkrare oell lättare kontroller, huruvida varor, soia hållas till salu, voro lurendrejade eller af obehörig person tillverkade, har hr Hesselgren hemställt, att 15 § måtte erhålla följande förändrade lydelse: »Handlverks-varor, som kallas till salu och liro af'den beskaffenhet, alt ■»de utan skada eller vanprydnad, kunna stämplas, skola, med undantag af »sådane, som omförmälas i § 2, i öfrigt af tillverkaren förses med slirrjt*pcl eller marke, utvisande hans namn och staden, der dc blifvit fiirfördixgade.
Börande samma stämpel eller marke, vid vite af Sex r:dr 52 . k.. »förut hos stadens handtverks-förening uppvisas.
I afseende ä fabriks-varors »stämpling samt vissa arbetens förseende med kontroll- och juste rings-märta» »iakttages hvad redan derom är eller framdeles kan varda stadgadt.»
I motsatt syftning åter har hr Dalman, uii sin här ofvan anmärkte motion, hemställt, att Rikets Ständer måtte, uti underdånig skrifvelse hos Kongl. Majit anhålla, att Kongl. Majit måtte till ali kraft och verkan upphäfva ett, den 19 December 1759, till Kommers-kollegium all åtet, enligt motionärens förmenande, sedermera icke till allmänhetens efterrättelse annorledes än medelst införande deraf i den på Kongl.
Majits Nådiga befallning år 1807 utfärdad* Lagsamling, offentliggjord! bref, innehållande, jemte föreskrift för handtverk»* i allmänhet, att hvar för sig tekna alla sina tillverkningar med egen stämpel, det stadgande, att allt hvad med sådana märken ej funnes försedt och till sak anträffades, borde vara konfiskation underkastadt.
Hvad först angår hr II essel gr ens förslag att strängare föreskrifter i afseende på handtverk s-varors stämpling matte meddelas, • får Utskottet erinra, att, derest Rikets Ständer bifalla hvad Utskottet vid 12 § tillstyrkt, och således någon inskränkning i den uti samma, § stadgade forsörjnings-rätten icke kommer att ega rum. så synes den med stämpling af handtverkares tillverkningar alsedda kontroll, såvida densamma icke angar arbeten af åtskilliga metaller, hvilkas halt måste vara pröfning underkastat}, vara utan ändamål, och torde utan olägenhet kunna afskaffas, hvadan Utskottet hemställer, att hr Hes se!grens ifrågavarande förslag må lemnäs nian afseende.
Beträffande åter hr Dalmans motion, är Utskottet, i följd af hvad nyss blifvit införd!, ense med denna motionär om olämpm.hcten af den författning, hvars upp iä Ivan de. kr Dalman yrkat, men då flere andra författningar finna', rörande stämpling af handtverks-varor, anser Utskottet sig i anledning af nämnde motion endast böra tillstyrka, Allm. Bear.- och Ekon.-Utskotteta Betänkande, N:o 128. 15 det Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om en revision af de, rörande handtverks-varors stämpling gällande författningar, samt att Kongl.
Maj:t derefter täcktes vidtaga de åtgärder, som uti ifrågavarande hänseende kunna finnas tjenlige. §17.
Med anledning af de uti 3:dje §:n föreslagna ändringar, har hr Hesselgren hemställt, att i denna § förekommande orden: -bageri, bryggeri eller slagteri» matte utbytas emot ordet: »handtverks».
— Då den af motionären, hr Hesselgren, vid denna § föreslagna redafe-tions-förändring, enligt Utskottets åsigt, ingalunda skulle leda till förtydliganda *f författningen, utan denna snarare derigenom erhölle en sväfvande och obestämd ordställning, hemställes, att motionen härutinnan icke måtte bifallas. § 23.
Till undvikande af de oformligheter och obehag, som under sednare feen »kola egt rum vid mästare-profs bedömande, har blifvit yrkadt, att sådant måtte få verkställas af handtverks-föreningen, såsom varande mest kompetent och bäst i tillfälle att med frågor af dylik beskaffenhet taga befattning, i hvilket fall föreningens tillvaro icke, såsom nu vore förhållandet, biefve inskränkt till nästan blotta benämningen, utan erhölle en ändamålsenlig verksamhet, hvilken »S, mycket mindre borde kunna missbrukas, som föreningen naturligtvis helita skulle önska, att en handtverks-gesäll måtte blifva borgare, än att han, genom, fuskerier skulle förnärma och skada de burskaps-egande handtverkarne, hvarförutan föreningen kunde underkastas sådane kontrollerande stadganden, som gjorde hvarje missbruk af föreningens verksamhet omöjligt.
På sådana grunder har blifvit föreslaget, att 23:dje §:n måtte blifva så lydande: Mom.
»Eko, som vill vinna tillstånd alt utöfva något af de i § 3 »fdtt. b. uppräknade handtverk. skall derom till magistraten i den stad, der »bandiverket skall idkas, ingifva skriftlig ansökning, åtföljd af vitsord tcgärde bevis, att sökanden eger de i ofvannämnda § föreskrifne egenska»pcr. samt. dessutom inför stadens handtverks-förening i här nedan stad»gad ordning, aflägga mästare-prof. Magistraten lemne, genom handtin»garncs delgifvande, handtverks-föreningen tillfälle att deröfver sig yttra; »hvilket yttrande bör, jemte handlingarnas återställande, afgifvas så snart •sökanden sitt mästare-prof a fogt eller uraktlåtit fullgöra.» §g| Mom. 2. »Till mästare-prof erfordras, att sökanden, under tillsyn »af Ivänne sakkunnige och trovärdige personer, deraf handtverks-föreninxgm, utsei' din ena och sökanden den andra, förfärdigar, inom viss af 16 Allm. Bese.- och Ekon -UIskof tels Betänkande, N:o 128.
•»sökanden sjelf utsatt lid. något arbete af sadan beskaffenhet, alt omdöme rom hans skicklighet derå kan grundas.
Della prof sedan det varit till •»beskådande å uppgifvet ställe tillgängligt i ätta dagars lid, skall, tillika nned dervid tilläfventyrs cgjorda anmärkningar, genast utaf handtverks»föreningen bedömas.
Atnöjes ej sökanden med föreningens utlåtande, reger han, inom åtta dagar efter derom erhållen underrättelse, hos förer ning en begära ny besigtning å pro/vet, hvilken i sådant fall skall verket st allas af fern rättskaffens och sakkunnige män, deraf handtverks-föreninrgen nämner tvänne och sökanden tvänne, samt dessa fyra den femte, -/arder profvet gilladt, skall handtverks-föreningen utan uppskof för sörkanden, emot lösen af 2 r:dr utfärda mästare-bref eller, enligt § .5, ålit enas t skicklighets-bevis. t. Mom.
3. nl afseende å utöfning af byggmästare- eller murmästarenyrket erfordras, att sökanden skall styrka sig hafva nöjaktigt verkställt »något väsendlligare byggnads-arbete, hvarom bevis bör vara utfärdadt t,af vederbörlig embets-myndighet i den ort, der arbetet blifvit verkställdi, meller af tvänne sakkunnige och trovärdige män, samt derförutan, för sä «vidt sökanden vilt utöfva yrket i stad, der teknisk lär o-ans tält finnes, anrtingen visa sig hafva vid Får Akademi för de fria Konsterna nöjaktigt rgenomgått de lärokurser i geometri och byggnads-konst, som der före■ndragas, eller ock förete betyg om inhemtade tillräckliga insigter i byggrnads-konsten, utfärdadt af färt Ofver- Intendents-Embete, eller af förets tändare för teknisk lär o-anstalt; och gånge i öfrigt i afseende å ordt ningen och sältet för mästare-brefs erhållande, såsom i morn. 2 sagd t är.
v Mom. 4.
-Stidan ansöknings-handlingarne blifvit till Magistraten låterlemnade, åtföljde af handtverks-föreningens utlåtande, skall magistratlen, derest intet lagligt hinder möler, meddela sökanden del äskade till■fiståndet, på grund hvaraf sökanden, efter alt hafva ställt vederhäftig horig en för sex års utskylder till staden, och till handtverks-föreningens kasrsa erlagt den i § 28 stadgade afgift, samt förvärfvat burskap, om sani an t erfordras, är fullt berättigad, att det ifrågaställa hand tv er ket utöfva.»
Enär det för vinnande af kontroll, att den, som söker blifva mästare i ett yrke, deri eger erforderlig skicklighet, är nödigt att mästare-prof aflägges, följer deraf, såvida ändamålet skall vinnas, att detta prof måste vara tillförlitligt, d. v. s. af den sökande sjelf förfärdigadt; men författningen, sådan den nu lyder, utestänger icke, enligt Utskottets förmenande, möjligheten af underslef härutinnan.
Det betyg af två oväldige och trovärdige personer, att sökanden sjelf tillverkat sitt mästare-prof, kan i flera fall, äfven med förutsättning af all redlighet å de intygandes sida, blifva vilseledande, ty dels kunna - Allm. Best.- och Ekon.-Utskotlets Betänkande, N:o 128.
17 na dessa personer icke utan särdeles stor svårighet öfvervara genomförandet af hela profvet, dels kunna de sakna den kännedom i yrket, utan hvilken en sökandes skicklighet icke kan bedömas.
Då Utskottet således anser ett närmare bestämmande af sättet för mästare-profs fullgörande vara behöfligt, har Utskottet, utan att i öfrigt gilla motionärens förslag, såsom i flera afseenden ledande till tidsutdrägt och måhända äfven till olägenheter för den burskaps-sökande, trott ändamålet bäst vinnas derigenom att sökanden verkställer profvet under tillsyn af två sakkunnige personer, deraf sökanden sjelf skulle ega utse den ena och handtverks-föreningen den andra.
På grund häraf får Utskottet vördsamt tillstyrka Pikets Ständer, att uti underdånig skrifvelse hos Kongl. Maj:t anhålla, det 23 § 1 morn. måtte erhålla följande lydelse: »Eho, som vill vinna mästerskap å handtverk, skall derom anmäla sig hos magistraten i den stad, der han har sitt hemvist, eller, om han är å landet boende, i den stad, der han finnér det lägligast; och skall dervid, jemte det eller de bevis, som, för ådagaläggande af behörighet, enligt stadgandet i 3 § litt, a) kunna vara erforderlige, förete ej allenast något af honom förfärdigadt arbete, hörande till det handtverk, han vili utöfva, och hvilket arbete bör vara af den beskaffenhet, att omdöme om den sökandes skicklighet derå kan grundas, utan ock ett af Iva oväldige och sakkunnige män, af hvilka sökanden sjelf utsett den ena och handtverks-föreningen den andra, afgifvet intyg, att sökanden undpr deras tillsyn sjelf tillverkat det företedda arbetet.
Ar arbetet så beskaffadt — —- — — — — —— — — — — handtverk idka, Beträffande motionären* framställning om tiden för erläggande af den i 28 § föreskrifne afgift till handtverks-föreningens kassa, kommer Utskottet att vid nämnde § derom meddela yttrande. § 24.
Under förutsättning af bifall till de i 23 § äskade förändringar, har motionären hemställt, att 24 § måtte erhålla följande lydelse: Bih. till B.
Fritt. 18S3 $ 1854. 8 Sami 34 Baft. 3 Allm Best.' och Ekon.-Utskottets Betänkande, A;o 128.
Morn. 1. »Den, som vill. jemlikt gg 3, 4 eller 5, idka fabriks-rörelse »eller hålla verkstad för något annat än de i § 3 litt. b. omfönnälde handtverk, »utan mästerskaps förvärfvande, eller idka bageri-, bryggeri- eller slagteri-hand»t erin g, skall hos magistraten derom göra anmälan och dervid förete det eller »de beris, som för ådagaläggandet af behörighet, enligt hvad i § 3 litt.
a. och »§ 4 mom. 2 stadgas, kunna vara erforderliga: meddele ock i öfrigt alla d# »upplysningar i ämnet, som magistraten finner nödigt sökanden affordra.
Ofve: »ansökningen höre magistraten vederbörande fabriks- eller handtverks-förening i/wars utlåtande skall till magistraten afgifvas och handlingarne återstäl■»las inom en månad; hvarefter med målet förfares pä sätt i näslföregåendi »g mom. 4 stadgas, angående handlverk.tt Mom. 2. »Vill någon å landet, utom stads ego-område, idka, fabriks-nä»ring, göre derom skriftlig anmälan hos Yår Befallningshafvande i länet, med »företeende af frejdebetyg jemte de öfriga bevis, som ådagalägga behörighet till ■onäringens utöfvande; och ege Yår Befallningshafvande, derest laga hinder mot »bifall till ansökningen icke förekommer, att tillstånds-bevis för anläggningen ut»färda.
a Oaktadt Utskottet icke ansett nästföregående § böra förändras, på del sätt motionären föreslagit, torde likväl till följd af det vid 3 § tillstyrkta beslut, denna § böra undergå någon förändring i redaktionen; hvadan Utskottet föreslår. att Rikets Ständer måtte hos Kongl.
Majd i underdånighet anhålla det 1 mom. af 24 § måtte erhålla följande lydelse: »Den, som vill i stad eller å dess ego-område, jemlikt 3, 4 eller 5 §§ idka fabriks-rörelse eller hålla handlverksverkstad, eller idka bryggeri, bageri, slagteri eller annan handtering, derå mästerskaps förvärfvande icke erfordras, skall hos magistrats derom göra anmälan — — —- -—- — — burskap derå erhålla.» § 26.
Vid denna § är anmärkt, att det deri förekommande stadgande, att poliskammare, der sådan finne', skall höras, om den sökande är dömd för brott, som medförer vanfrejd, aldrig kan komma i fråga att tillämpas, derföre att, om, såsom stadgandet förutsätter, dea sökande veterligen är vanfrejdad, poliskammarens bekräftelse deipå icke erfordras.
Och har motionären derföre yrkat, att berörde stadgande måtte upphöra att vara gällande, och i stäket varda förordnadt, att handtverks-föreningen, som bättre än någon annan voie i tillfälle att känna handtverks-arbetames lefnads-förhållanden, borde öfver ansökningen höras; hvarjemte motionären hemställt, att magistratens tillstånds - Ailm.
Bese - och Ekon.- Utskottets Betänkande, N:o 128.
19 hevi- borde, till vinnande af upplysning om hvilka personer verkligen ega sjelflörsörjnings-rätt. hos föreningen uppvisas, innan den i tillstånds-brefvet omförinälda näring eller handtverk finge utöfvas.
Som Utskottet anser föreskriften om poliskammares hörande i det fall, ifrågavarande § omförmäler, vara välgrundadt, får Utskottet afstyrka förslaget om upphäfvande af denna föreskrift.
Hvad derefter angår motionärens framställning, att de personer, hvilka erhållit tillstånd att handtverk såsom försörjnings-medel utöfva, skulle, innan »ådant finge ske, hos handtverks-föreningen förete tillstånds-beviset, synes en iådan föreskrift vara mindre form-enlig, då desse närings-idkare i öfrigt icke iro ställde i någon gemenskap med handtverks-föreningarne; och då föreniagarne kunna hos magistrat erhålla uppgift å de personer, hvilka fått sig ifrågavarande tillstånd beviljadt, så att det föreslagna tillägget i författningen ej fa\ för vinnande af det uppgifna ändamålet, erforderligt, hemställer Utskottet vördsamligen, att äfven denna framställning må lemnäs utan afseende. § 28.
Under förutsättning af bifall till den i 23 § föreslagna förändringen, att afgiften till föreningens kassa skulle erläggas innan näringen finge utöfvas, har motionären, med anmärkande deraf, att afgiften blifvit för vissa städer förhöjd, föreslagit, att 28 § måtte erhålla följande förändrade lydelse: »Den, som undfått rättighet att utöfva någon näring, för hvilken han, »enligt § 14 mom. 1, är underkastad borgerliga utskylder, vare förbunden, tall icke allenast, innan näringen får utöfvas, till vederbörande fabmkszeller handtverks-förenings kassa erlägga 2 r:dr, med iakttagande i de c städer, för hvilka denna afgift blifvit förhöjd, hvad i detta afseende är w/Öreskri/vet, ulan äfven, vid Tre r:dr 16 sk. vite, inom en månad frän säef sådan rättighet började alt begagnas, derom hos föreningen göra »anmälan.»
Då Utskottet anser det lämpligt, att den i förevarande § bestämda afgift varder till handtverks-föreningens kassa erlagd, innan näringen får utöfTa§, finnér Utskottet sig, i anledning deraf, föranlåtet hemställa, det Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att 28 § måtte erhålla följande lydelse: »Den, som undfått rättighet att utöfva någon näring, rför hvilken lian. enligt 14 § 1 moni., är underkastad bor»gerliga utskylder, vare förbunden, vid 3 r:dr IS sk. vite, 20 Allm. Bese.- och Ekon-Utskottets Betänkande, N:o 128. »att innan näringen utö/ras, derom hos vederbörande »handtverks- eller fabriks-förening göra anmälan, och derxvid till föreningens kassa erlägga 2 r:dr banko, eller xdet högre belopp, hvartill denna afgift kan vara gesnora särskilda Nådiga Resolutioner för någon stad xbestämd.» § 29.
För beredande af ett önskvärdt förtroende emellan handtverks-mästare och deras gesäller, har motionären vid denna § hemställt, att i arbete hos handtverks-idkare anställde gesäller måtte tillåtas att ibland sig utse till mogen ålder komne fullmäktige, att taga del i handtverks-föreningens öfverläggningar och beslut i alla föreningen tillhörande frågor, samt för sådant ändamål föreslagit följande tillägg till mom. 1 af § 29: nEgande de i arbete hos handtverks-idkare anställde gesäller att tsins emellan utse fullmäktige till deltagande i handtverks-föreningens fÖrthandlingar; dock att antalet af desse fullmäktige icke må öfverstiga en »tredjedel af idkarnes eller deras fullmäktiges antal.
För att kunna vältjas till fullmäktig, mäste gesäll hafva arbetat som sådan minst i Irenne »år, och äfven uppnått myndighets-äldern.v
Under erkännande af den välvilliga afsigt, som ligger till grund för ifrågavarande förslag och fastän det syftemål, motionären velat dermed vinna, är i hög grad önskvärdt, kan Utskottet likväl icke samma förslag .biträda, enär, i anseende till det beroende förhållande, hvari gesällerna befinna sig till handtvcrks-föreningarnes nuvarande ledamöter, någon fördel af de förres upptagande i samma föreningar icke synes kunna vinnas; och då i öfrigt emot förslagetförekommer att, i de fall, då, enligt hvad författningen medgifver, handtverksförening är med fabriks- eller handels-förening sammanslagen, gesällernas deltagande uti dessa föreningar, enligt Utskottets tanke, är olämpligt, får Utskottet vördsamligen afstyrka det föreslagna tillägget till förevarande §. § 32.
Da de flesta handtverks-idkare och arbetare dels saknade den skrifkunskap och insigter i öfrigt, som erfordrades för att upprätta skriftliga och fullt förbindande kontrakter, dels ock i allt fall icke kunde dertill förmås, enär de dermed gjorda försök, långt ifrån att ingifva förtroende eller motsvara det dermed afsedda ändamålet, tvärtom alstrat misstroende och förorsakat mångfaldiga tvister, så har motionären hemställt, det stadgandet om upprättande af arbetskontrakter emellan handtverks-idkare och lärlingar måtte upphöra, samt i stäl - Aliut. Bese.- och Ekon - Utskottets Betänkande, N:e 128. 21 let stadgas, att lärling, utan afseende derpå, om han egde målsman eller ej, skulle, dock icke innan han uppnått 14 års ålder, inför handtverks-föreningen i lära inskrifvas på högst 5 års tid, emot skyldighet för läromästaren, att dervid till föreningens kassa erlägga 1 r:dr såsom inskrifnings-afgift.
Med afseende härå har motionären föreslagit, att 32 § måtte, med utelemnande af mom. 2, såsom efter motionärens förmenande icke behöftigt, erhålla följande förändrade lydelse: Mom. 1.
»Då lärling af fabriks-idkare antages, bör med honom, eller, »om han omyndig är, med hans laglige målsman, i tillkallade vittnens närvaro, »upprättas kontrakt i tvänne exemplar, som noga upptager lärotiden och öfrige »vilkor.
Det ena exemplaret förvaras af idkaren, det andra af lärlingen eller »hans målsman.
Idkare må dock kunna under högst tre månaders tid hafva »lärling på prof. 1 afseende å handtverks-lärlings antagande eller flyttning ni från en till annan idkare, stadgas, att sådant skall ske inför handtverksvföreningen, i hvars protokoll det emellan idkaren och lärlingen eller denr>nes målsman, om sådan finnes, träffade aftal om lärotiden och öfrige viltkor noga antecknas; hvarvid idkaren skall till föreningens kassa erlägga v i r:dr såsom inskrifnings-afgifl.v Mom. 3. »Öfver lärlingar ege den, som dem antagit, lagligt husbonde»välde, så vidt ej armorlunda är vid antagandet förbehållet; dock att han icke, »utan uttryckligt medgifvande, må begagna dem till andra göromål eller ären»der, än de yrket tillhörande.» Mom. 4.
»Ej må någon till fabriks-lärling eller arbetare antagas, förr»än han fyllt 12 år, ej heller, då omyndig dertill antages, kontrakt derom ly»da på längre tid, än tills han i myndighetsåldern inträder.
Kontrakt med »myndig lärling må ej lyda på mer än tre år.
Såsom lärling å handtverk •ernå ingen inskrifvas förrän han fyllt 14 år.
Lärotiden bestämmes af konttrahenlerne sjelfva, dock ej utöfver fem år.n
Utskottet tror erfarenheten icke hafva bekräftat de till grund för det föreslagna afskaffandet af kontrakt emellan handtverks-idkare och desses lärlingar uppgifne förhållanden och anser det vara för nämnde personer, å båda sidor, nyttigt och behöfligt att ega skriftligt bevis öfver den dem emellan ingångna öfverenskommelse; men, oaktadt
Utskottet således ej kan dela motionärens åsigt i detta fall, finnér Utskottet sig likväl böra, på de af honom åberopade skäl, instämma uti motionärens, för betryggande af lärlings rätt, synnerligen gagneliga förslag att »handtverks-lärlings antagande eller flyttning från en till annan idkare skall ske inför handtverks-föreningen»; och torde denna jemväl böra erhålla kännedom om dylik lärlings antagande på prof och de dervid öfverenskomna vilkor.
SS Allm.
Best- och Ekon.-Llskotlett Betänkande, N:o 128.
I följd häraf får Utskottet, som, då erfarenheten visat, att lärlin" ha* vid 12 års ålder i åtskillige handtverk med fördel användas, anser stadgandet 1 afseende härå böra förblifva oförändradt och likaledes tror, att stadgandet uti 2 mom. af denna § fortfarande är behöflig!, vördsamligen tillstyrka, det Rikets Ständer må hos Kongl.
Majit i underdånighet anhålla, att, med 2 och 3 momentens uti 32 § bibehållande i oförändradt skick, 1 mom. uti samma § må erhålla föl jande förändrade ordalydelse: »Då lärling af fabriks- eller handtverks-idkare antages. åbor med honom, eller, om han omyndig är, med hans lag-- »lige målsman upprättas kontrakt i tvänne exemplar, sorn »noga upptager lärotiden ocii öfrige vilkor.
Sådant kon•»trakt skall, dä fråga ur om fabrik s-lär ling. afslulas i x tillkallade vittnens närvaro, men kontrakt med handtverks - elärling, vid dennes antagande eller flyttning från en tilt vannan handtverks-idkare, skall uppgöras inför handt' rv erks-förening, i hvars protokoll lärotiden och öfrigt wilkor noga antecknas, börande härvid handtverks-idkaren »till föreningens kassa erlägga 1 r:dr banko.
Det ena »exemplaret af dessa kontrakt förvaras af idkaren, det an »dra af lärlingen eller hans målsman.
Idkare ina dock kun»na under högst tre månader hafva lärling på prof; böranvde, när handtverks-lärling på prof antages, anmälan r,derom och om de öfverenskomna vilkoren hos handtverksr förening gör as.
v % 33.