Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:ts Nådiga bifall, Rikets Ständer anhållit, dels att Kongl. Maj:t täcktes, till efterrättelse vid den skeende nya roteringen inom Jemtland, i Nåder förordna, det Jemtlands Soldater åläggas samma skyldigheter, som öfriga indelta manskapet i Riket, men att, utan fastställelse af den provisoriska regleringen af roteliållet derstädes för längre tid än de 8 år, för hvilka densamma blifvit af Länetä invånare antagen, roteringen derefter måtte, oberoende af den måhända aflägsna tidpunkten för afvittringens fullbordan, jernnäs till likhet med det öfriga Sveriges, sedan hemmanens godhet, grundräntan och öfriga utskylder blifvit emellan Länen behörigen jemförde och tagne i beräkning, hvarefter de i Jemtland tillkommande nyhemmanen borde öka den gamla roteringen med ny; dels ock, att de sålunda tillstyrkte vilkor jemväl måtte få sträckas till Jemtlands Häst-Jägare-Squadron, så att
Rusthållarne dervid finge åtnjuta all den lindring i deras skyldigheter, som antingen redan blifvit eller framdeles kan varda Rotehållarne inom provineen beviljad.
Öfver hvad Rikets Ständer i ofvanberörde måtto hemställt, hafva Krigs- och Kammar-Collegierne med dem affordradt underdånigt utlåtande inkommit; och Kongl.
Majit, som, i betraktande af de flere i nämnde utlåtande framställde olägenheter, hvilka skulle uppstå af en före afvittringens fullbordan företagen definitiv rotejemkning i Jemtland, icke kunnat merbemälde hemställan bifalla, utan i Nåder pröfvat del så mycket hellre böra emedlertid förblifva vid Kongl. Maj:ts den 21 November 1827, rörande interims-roteringen derstädes, fattade beslut, som all anledning vore att förvänta, det afvittringsverket hunne afslutas inom förberörde tid af 8 år, räknadt från och med 1828, har icke allenast, genom aflåtet Nådigt Bref den 5 November 183r, anbefallt Landshöfdingen i Länet att, med det år 1827 honom till afgifvande ålagda underdåniga förslag till ny ordinarie rotering i Jemtland, så tidigt inkomma, att förslaget, efter Nådig pröfning, kunde Rikets nu församlade Ständer till antagande föreläggas, på det roleregleringen sedermera genast efter afvittringens slut kunde till verkställighet befordras; utan ock, beträffande frågan om provincens ruslningsbesvär, i hvilket ämne jemväl undersökningar föregått, under den rg:de i sistnämnde månad och år, dels antydt
Landshöfdingen att upprätta underdånigt förslag till detta besvärs jemnande på enahanda grunder, som Kongl. Maj.ts Nådiga Skrifvelse N.o 3g. för rotejemkningen blefve gällande, dels emedlertid tillagt
Ruslhållarne i rustningsbördan ett understöd till belopp af 1,000 R:dr ärligen, alt från och med i832 till och med det innevarande, då Rikets Ständer simmanträdt, af statsmedlen utbetalas och i mon af bördan vederbörande tilldelas.
För fullgörandet af de sålunda gifna befallningar, äfvensom med ledning al äldre i ämnet meddelade Nådiga föreskrifter, har Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i underdåniga skrifvelser den 1 Februarii och den i4 Augusti sistlidet år hemställt, att, vid omförmälde förslags upprättande matte få hafvas afseende på hemmanens godhet, grundräntor och utskylder, deraf hemmansvärdet säkrast utröntes, samt alt icke allenast taxeringsvärdet, utan Härads-Rätlernes uppbudsförteckningar för liera år, hvilka utvisa det pris, hvarföre hemmanen frivilligt såldes, torde undersökas, då ett medium af det hemmansvärde, hvarföre en soldat eller ryttare hålles i Rikets öfriga 23 Län, borde utgöra grunden för roteringens bestämmande i Jemtland, så att en soldat eller ryttare derefter borde, hållas för samma hemmansvärde, som det medeltal utgör, hvarföre soldat hålles i Rikets öfrige provincer; men hvilka grunder dock, med den tillämpning deraf Landshöfdingen framställt, skulle leda till Fältjägare-regementets nedsättning med minst 4° procent af primitiva styrkan 1,000 man; i sammanhang hvarmed Landshöfdingen föreslagit, antingen förminskning i enahanda förhållande af Hästjägaresquadronens numeraire, eller ock en deremot svarande lindring, medelst contant ersättning af statsmedel lill de rustande; Hvaremot Krigs- och Kammar-Collegierne, uti deras häröfver infordrade, den i3 Maji och 21 October sistlidet år afgifne, underdåniga yttranden, ådagalagt de skäl, på hvilka Collegierna ansett sig icke kunna dela Landshöfdingens åsigter, hvarken i fråga om jordvärdet, såsom måttstock för roterings- och rustningsbördan i Jemtland, jemförelsevis med Rikets öfriga orter, enär icke antagas kan, alt rotar, som innefatta ett större hemmansvärde i en ort, hafva större förmåga att draga roteringsbesväret, än rotar af mindre hemmansvärde i en annan, hvartil komma de flera skiljaktiga förhållanden i afseende på soldatens underhållssält. sorn på mångfaldigt sätt verka till olika förmåga att roteringen utgöra, ej heller i afseende på undantag från roteringsskyldighelen för vissa lägenheter, såsom de till Landt-slaten anslagne boställen, de rusthållen underlagda augmenter, det Häradshöfdingen i Norra
Domsagan tilldelade boställe samt de till Gustafs och Carlbergs Kopparverks betje— Kongl. Maj.ts Nådiga Skrifvelse N.o 3g.
15 nande med kol, ved och körslor underlagde hemman, hvilka alla, jemte Inqvarterings-, Post- ochGästgifvare-hemman, äfvensom de redan afvittrade, under odling och frihetstid upplåtne 66f J-^5 i;dels mantal, borde i beräkningen ingå; varandes, på anförde skäl, af Collegierna hufvudsakligen i underdånighet tillstyrkt,att, vid kommande roteringen, all dertill skyldig jord, såvida icke densammas innehafvare förena sig om taxerings- och försäljuings-värdenas antagande till rättelse vid rotejemkningen, bör efter dess godhet och verkliga beskaffenhet uppskattas, och hvaraf resultatet icke i någotdera fallet skall, med tillbörlig hänsigt å Länets förmåga, i jemförelse till andra orter i Riket, kunna leda till försvarsstyrkans minskning under hvad Kongl. Majit redan, med vilkor af Regementets activa egenskap, i Nåder medgifvit; samt hvad rustningen angår, att de, lill densammas uppehållande, af ålder anslagne <7i||:dels mantal Rusthållshemman, som utgöra slammar för 100 nummer Hästjägare, till detta ändamål bibehållas, med fortfarande rättighet att åtnjuta 40 Daler
Silfvermynts ränta till understöd för rustningsskyldighetens fullgörande vid hvarje numer, på det sätt, att Rusthållarne förut må innehålla räntan afrustningsstammen, och sedan uppbära ett emot den hittills innehafda augmentsränlart svarande penningebelopp, utan förvandling, samt derefter undfå ersättning för hvad som uti anordnade räntebeloppet för hvarje numer brister af dertill indelta och med förvandling utgående hemmansräntor i Medelpad; samt vidare alt, enär augmentshemman, hvilka hittills varit från rotering befriade, hädanefter komma alt indelas till ordinarie rotering vid Fältjägare-Regementet, och således lika med öfriga Skatte- och Kronohemman i orten böra, till understöd i roteringstungan få innehafva sin ordinarie ränta, den der icke vidare såsom augment till Rusthållen kan utgå, de gamla rustningsstammarne deremot böra undfå ersättning i andra anslag för de dem frångående augmentsräntor, hvilkas sammanlagda belopp utgör 444 R'dr 42 sk« 2 rist.
Banco, som kunde utgå, antingen från Statsverket eller af Kronans behållne ordinarie räntor i Wester-Norrlands
Län; hvarförutan de rustande kunde, genom contant understöd från Statsverket, beredas enahanda lindring i den till iooRldr beräknade kostnaden för ryttarnes och numerhästarnes underhåll, som Rotehållarne, genom Regementets nedsättning åtnjuta.
Efter Nådigt öfvervägande af hvad sålunda förekommit, vill Kongl. Majit nu i Nåder hafva förklarat, att, enär de, af Landshöfdingen i Jemtland för rotejemkningen i provincen föreslagna grunder skulle, i tillämpningen, leda lill en ytterligare minskning i numerstyrkan, utöfver den i6 Kongl. Maj.-ts Nådiga Skrifvelse N.-o 3g. redan medgifna, hvilken minskning hvarken är förenlig med Kong!.
Nådiga omsorg om landets försvar, ej heller påkallad afprovincens verkliga behof och ställning, då afseende icke allenast fästes å hemmanens taxerings- eller försäljningsvärden, jemförde med hemmanens i andra orter, utan äfven, på sätt skäligen bör, å de serskilda förhållanden, hvarigenom tungan af roteringsskyldigheten i Jemtland utfaller vida lättare, än annorstädes i allmänhet; så kan Kongl.
Majit berörde grunder icke i Nåder antaga, utan finner, med godkännande af Krigs- och Kammar-Collegiernes härvid yttrade åsigter, att, vid Regementets till 800 man förut nedsatta styrka, bör tills vidare förblifva; hvaremot Landets roteringsbörda bör lindras derigenom, att de förr roterade, men nu vacanta hemman, så väl som all hittills oroterad, men ordinarie rotering underkastad jord, vid den förestående rotejemkningen, indelas lill knektehållet, hvartill komma de ytterligare bidrag af Statsverket, sorn till roteringens vidare underlättande nedanföre omförmälas.
I afseende åter på verkställigheten, anser Kongl. Majrt, på sätt Collegierne föreslagit, den enklaste, minst kostsamma och till ändamålet snarast ledande utvägen vara, att hemmanens taxeringsvärden dervid tagas till rättelse; uti hvilket fall, sedan, med undantag af Militaireboställen, Ecclesiastik-statens boställen samt Säteri- och Bergs-frälsehemman, hvilka, enligt Författningarne, icke äro ständig rotering underkastastade, äfvensom af de till Gustafs och Carlbergs kopparverks betjenande med kol, ved och körslor underlagde hemman, hvilka, så länge de med dessa tjenstbarheter fortfara, icke kunna med sådan rotering besväras, taxeringsvärdena å alla hemman och lägenheter inom Länet, efter senaste försäljningsvärden behörigen jemkade och rättade, blifvit i en summa sammanförde, genom Lands-Contoret bör uträknas, huru stort antal soldatrotar på hvarje socken eller pastorat sig belöper, efter förhållandet af den roteringsskyldiga jordens värde i samma pastorat till nämnde summa, för hvilken, gemensamt, hela soldatstyrkan af 800 man bör utgöras; hvarefter fördelningen af den på hvarje socken eller pastorat sålunda belöpande roteringsskyldighet kan, efter hemmantal i 2 till 3 classer, af Socknemännen sins emellan uppgöras, under ledning af Kronofogden eller annan tillförordnad Tjensteman, med iakttagande likväl, dels att till stamrotar först användas hemman med största ego-område och sådana, å hvilkas egor soldattorp redan finnas, så vida vederbörande icke i föreningsväg annorlunda härutinnan vilja sig emellan jemka, dels ock, att Kongl. Maj.-ts Nådiga Skrif uelse IV;o 3g. »7 att hjelprolarna anslås så nära intill hufvudroten sorn möjligt, samt alt intet hemman roteras högre än det för närvarande är; skolande de sålunda Sockne- eller Paslorats-vis uppgjorda förslagen af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande och Regements-Chefen gemensamt granskas och, om de finnas ändamålsenliga, Compagnie-indelningen derefter regleras, samt ordentligt roteringsverk, för hela regementet, slutligen af Kongl. Majlis Befallningshafvande upprättas och till
Nådig fastställelse i underdånighet insändas.
Skulle inom någon socken vederbörande om fördelningen, sig emellan, af det på socknen belöpande antal soldater sig icke förena, må roteindelningen regleras af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, som, efter undersökning, dervid biträdd af Landskamereraren och Landtmätaren samt 2:ne af socknen valde Gode Män, rotarnes sammansättning bestämmer.
I den händelse åter, att den sålunda framställda grund för roteringsjemkningen icke varder af Rikets Ständer antagen, finner Kongl. Majit, lika med Krigs- och Kammar-Collegierna, någon annan utväg icke återstå, än att, genom vanlig Roterings-C immission, låta roteringsjemkningen, i den af Collegierna föreslagna ordning och i öfverensstämmelse med Kongl. Majits Nådiga Instruction af den 20 December 1825, samt med enahanda iakttagande, i afseende å indelning till stam- eller strö rotar, som ofvan är nämndt, verkställa.
Sedan sålunda, på ena eller andra sältet, roterings-skyldigheten (ör hvarje hemman eller lägenhet blifvit bestämd, och hvarvid, på de af Collegierna anförda skäl, undantag icke kan ega rum, hvarken för Landlstats- och Häradshöfdinge-boställen, Augments- och Inqvarterings-hemman eller de redan afviltrade under odling och frihetstid upplåtne 66 —8|I:dels mantal, bör deremot: 1:0 det af Statsverket förut till voteringens understöd i Jemtland lemnade bidrag af 6,666
R:dr 32 sk. fortfarande utgå, att emellan samtlige roteringsskyldige fördelas efter 8 R:dr 16 sk. för hel och proportionaliter för mindre roteandel; 2:0 serskild ersättning från Statsverket, lill lika fördelning emellan de roterings skyhlice, utgifvas för den andel i roteringen, som efter förestående grunder skulle belöpa å förberörde Gustafs och Carlbergs Bruk betjenande hemman, men hvarifrån, så länge de med tjenstbarheterne fortfara, de böra njuta befrielse; hvarförutan de posthemman, som pröfvas vara, enligt Författningarne, till befrielse från rotering berättigade, de före år Bih. till II.
Prot. 1834. 1 Sami. 1 dfd. 3 lo:de Häftet.
Kongl. Maj.-Is Nådiga Skrifvelse N.o 3g. 1734 tillkomna Gästgifverierne samt nu varande inneliafvarne af Landtstals- och Häradshöfdinge-boställen böra, för deras andel i voteringen, erhålla serskild ersättning af Statsverket, lill fyllnad uti de 4» B-'dr årligen, sorn skäligen kan anses utgöra kostnaden för en rote; äfvensom lika ersättning under frihetstiden tilldelas de nyhemman, som nu, gemensamt med de äldre, komma att i roteringen deltaga; hvaremot de rotar, som endast komma alt bestå af nyhemman, böra nnder frihetstiden stå vacanta, hvarigenom all utgift, för Statsverket, för dem undvikes.
Hvad åter rustningen vidkommer, så finnér väl Kongl. Majit någon nedsättning deruti icke kunna medgifvas, eller någon förändring i sjelfva indelningen böra ega rum; men som nedsättning i provincens rotering blifvit med ?:del i Nåder bifallen, samt billigheten fordrar, att en motsvarande lindring äfven i rustningen beredes, pröfvar Kongl. Maj:t skäligt nu föreslå Rikets Ständer, att, utom ersättning för de 444 h:dr 42 sk. 2 r:st., som rusthållet) hittills i augmentsräntor utan förvandling uppburit, men hvilka räntor, då augmentshemmanen komma att i roteringen deltaga, böra af dem sjelfva få innehafvas, de rustande må, för hvarje numer, med bibehållande för öfrigt af hittills varande rustningsunderstöd, tilldelas i contant ett sammanlagdt årligt bidrag af 2,000 R:dr, att, såvida annan frivillig förening, de rustande emellan, derom icke träffas, fördelas på det sätt, att de sämre rusthållen af anslaget undfå större och de bättre mindre andel, i förhållande till deras inbördes godhet, allt efter som Kongl. Maj:ls Befallningshafvande, gemensamt med af de rustande utsedde ombud, bör uppgöra.
Slutligen och då således fråga uppkommer om tillökade anslag till Rust- och Rotehållares i Jemtland understöd, dels för all framtid, dels för obestämd tid, vill Kongl. Majit till Rikets Ständer hafva öfverlemnat att besluta, huruvida de erforderlige anslagen böra af Kronans i Wester-Norrlands
Län behållna räntor utgå, eller directe af Statsmedlen årligen anvisas; i sammanhang hvarmed Kongl. Majit .nu ock föreslår Rikets Ständer, att vidtaga det beslut, att de nyhemman, som hädanefter kunna i Jemtland upptagas, böra, efter tilländalupen frihetstid, till Statsverket erlägga årlig vacance-afgift för roteringen, beräknad efter 4° R:dr för hel rote, intilldess Kongl. Majit med Rikets Ständer kan besluta om denna pi testations utgörande med manskap.
De till målet hörande handlingar skola vederbörande Utskott tillstäl - Kongl. Maj.ts Nådiga Skrifvelse N.o 3g.
19 las; och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl.
Datum ut supra. CARL JOHAN. C. G. Grip. Utdrag af Protocollet öfver Krigs-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rädet d Stockholms Slott den 22 Februarii t83f.
Hans Excellence Justilice Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad, Stats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke, Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm, Herr Grefve Adelsvärd, Friherre Åkerhjelm, Poppius, Slats-Secreteraren Grip. Slats-Secreteraren uppläste till justering ett project till Kongl. Maj.ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående lindring i roterings- och rustnings-skyldigheten i Jemtland; och som detta project fanns till alla delar öfverensstämma med det af Kongl. Majit i ämnet förut fattade beslut, täcktes Kongl.
Majit, på Stats-Seereterarens och Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, samma project, sådant det vid detta Protocoll finnes bilagdt, i Nåder gilla och tillåta, att Kongl. Majits Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer i enlighet dermed finge utfärdas.
Ex Protocollo F. kV. Weste'e. 20 Kongl. Maj ils Näcliga.
Skrifvelse N.o 4°'
Antom i afskr. till Exp.-IJtsk. den ii Mars kl. i e. tn.
KONGL. MAKTS Nådiga.
Skrifvelse till Rikets Ständer, i anledning af väckt fråga om inlösen af Egendomen Ekolsund, för att till H. K. H. Hertigen af Upland föräras; Gifven Stockholms Slott den 5 Mars i834•
Då vid sistförflutne Riksdag fråga inom Ridderskapet och Adeln uppkom om anslående af en Faddergåfva åt Kongl. Maj:ts Ilögtälsklige Herr Sonson, H. K. II.
Hertigen af Östergöthland, lillkännagaf Kongl. Majit Rikets Ständer Sin önskan, att den väckta motionen ej måtte få någon vidare påföljd, under förklarande af Sin föresatts, att söka afböja alla sådana anledningar lill ökade utgifter för Nationen, hvilka möjligen kunde hemtas af de serskilda och närmare förhållanden, hvari Kongl. Majlts Tredje Sonson belunne
Sig till Rikets Ständer såsom Dess Faddrar.
I fullkomlig öfverensstämmelse med hvad Kongl. Majit då yltrade, anser Kongl. Maj:t
Sig ega ännu större skäl att förklara Rikets Ständer Sin önskan, det en vid detta Riksmöte äfvenledes hos Ridd. och Adeln väckt motion om inlösen af Egendomen Ekolsund, för att af Rikets Ständer föräras åt Kongl. Maj:ts andre Sonson, H. K. H Hertigen af Upland, måtte likaledes få förfalla.
Majit värderar de tänkesätt, som legat till grund för framställandet af ifrågavarande förslag, men då det samma nu icke befinnes föranledt af så beskafFade serskilda omständigheter, som vid senast förflutne Riksmöte hade inträffat, finner Kongl. Majit
Sig så mycket mera böra vid sin redan en gång fattade föresatts förblifva.
Majit tror, att de band, som förena Ättlingarne af Dess Stam med Svenska Folkets Ombud, aldrig kunna fastare tillknytas, fin genom de nära och dyrbara förhållanden, hvaruti De sig redan till hvarannan befinna.
Majit förblifvcr Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen.
Maj:ls Nådiga Skrifvelse N:o 41. 21 Protocoll hållet inför Kongl. Majit i Stats-Rådet d Stockholms Slott den 5 Mars 1834•
Hans Excellence Justitia; Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad, Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Gret ve af Wetterstedt, Stats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke, Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm, Herr Grefve Adelsvärd, Friherre Åkerhjelm, Undertecknad Hof-Canceller.
Undertecknad Hof-Canceller uppläste i Underdånighet ett, på Nådigste befallning, uppsatt förslag till Kongl. Majits Skrifvelse till Rikets Ständer, i anledning af väckt fråga om inlösen af Egendomen Ekolsund, för att till H. K. H. Hertigen af Upland föräras, hvilket förslag, sådant det vid detta Protocoll finnes bilagdt, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, af Kongl. Majit i Nåder gillades; och skulle, i enlighet dermed, Nådig Skrifvelse, af undertecknad contrasignerad, till Rikets Ständer på vanligt sätt expedieras, Ut supra.
A In fidem D. v. Schulzenheim.
N:o 4r.
Ankom i Äfstr. lill Exp.-TJtsk. den ii Mars kl. i e. m. KONGL.
MAJ.TS Nådiga Skrifvelse till Rikets Stunder om valet af ett\
Hemligt Utskott; Gifven Stockholms Slott den 22 Februarii i834•
I öfverensstämmelse med 54 §•
Regeringsformen och 28 §.
Riksdagsordningen, äskar Kongl.
Majit af Rikets Ständer, att de utvälja det
Hem - 22 Kongl. Maj.ts Nädiga Skrifvelse N.o liga Utskott, om hvars sammankallande Kongl. Majit i Sitt Tal vid Riksdagens öppnande gaf Rikets Ständer Sin afsigt tillkänna.
Protocoll hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stochholms Slott den 22 Februarii 1834.
Hans Excellence Justitia Stals-Ministern Herr Grefve Rosenblad, Hans Excellence Stats-Mimslern för Utrikes Ärendena Herr Gref ve af Wetterstedt; Stals-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke, Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm, Herr Grefve Adelsvärd, Friherre Åkerhjelm, Poppius, Undertecknad Hof-Canceller.
Undertecknad Hof-Canceller uppläste en, på Nådig befallning, författad skrifvelse till Rikets Ständer om valet'af ett hemligt Utskott; och täcktes Kongl.
Majit, uppå Stals-Rådets underdåniga tillstyrkande, samma skrifvelse, sådan den vid detta Protocoll finnes bilagd, i Nåder gilla, samt befalla, att den, af undertecknad Hof-Canceller confrasignerad, skulle, på vanfi"t sätt, till Rikets Ständer ofverlenrnas.
0 In fidem D. v. Schulzenheim, Kongl. Maj.-ts Nådiga.
Proposition N.o 42' Nio 42.
Ankom i afskr. till Exp.-Utsk. den i3 Mars kl. tr f. m.
MAJ.TS Nådiga Proposition till Rikets Ständers Stats-Utskott, angående medel till Canal- och Sluss-Byggnaden vid Säffle i Wermland; Gifven Stockholms Slott den 1 Mars i834- Sedan Kongl. Majit, genom Nådig Skrifvelse till Dess Befallningshafvande i Wermlands Län af den 23 Mars 1826, för segelledens uppbjelpande på Byelfvens vattendrag, förmedelst en Canal- och Slussinrättning vid Säffle, utaf Strömrensningsfonden anslagit en summa af 55,000 Ridr Banco, och dervid tillika i Nåder förordnat, det ett Bolag skulle bildas, sorn, dels med della anslag, dels med egne medel, borde befordra utförandet af detta, för en betydlig del af Wermland, magtpåliggande och nyttiga företag, deraf verkställigheten jemväl, enligt ett af Öfverste-Lieutenanlen Hällström och Capitainen Cronstrand uppgjord t förslag, sedermera blifvit på entreprenad upplåten åt Bruksegaren J.
Norström, emot en öfverenskommen betalning af 58,575 Ridr Banco; men Kongl. Majit, — efter det omförpaälda förslag, vid den af Chefen för Stor-Amirals-Embetets Tredje Afdelning, framlidne Stats-Rådet m. m.
Grefve v.
Platen i lifstiden anställda granskning, befunnits opålitligt, så alt kostnaden för ifrågavarande arbete ansetts böra beräknas till en summa af 236,778 Ridr Banco, eller vida utöfver den, hvarmed första förslaget sig slutade, — under den 26 Mars 1828 i Nåder förordnat, att det beviljade anslaget skulle installas och Bolags-interessenterne böras, huruvida de, i sakens sålunda förändrade skick, ville mera eller mindre till anläggningens utförande bidraga, eller från de, i detta afseende ingångna förbindelser befrias, i anledning hvaraf Bolagets Direction, efter hållet sammanträde med delegarne, uti underdånig skrifvelse till Kongl. Majit, af den 3o Augusti »828, tillkännagifva, att
Bolagsinleressenterna medgifvit inbetalning af dubbla beloppet för hvarje af de, till ett antal af 100 st., tecknade aclierne, eller 200 Ridr per actie, om arbetet, efter det senast upprättade förslaget, kunde blifva ulfördt, men att Bolagsinteressenlerne emedlertid — i anseende till det uteblifna statsanslaget, hvarigenom Bolaget saknade tillgångar att fullgöra åtagne förbindelser till entrepreneuren, och i följd af Kongl.
Nådiga förordnande om arbetets inställande, — nödgats befria entrepreneuren från dess ingångne förbindelser; så har Bo - 2j. Kongl. lagets
Direclion, uli skrifvelse under den 27 nästlidne November, underdånigst anmält, det Directionen under tiden skall, å Bolagets vägnar, utfärdat sina skuldsedlar till strandegare på tillsammans i5,ooo R:dr B:co, under beräkning att, under loppet af 5 år, med en femtedel oin året, inlösas, men sedermera, efter anställd lagsökning, ådömts att inbetala en del deraf, och till äfventyrs skulle nödsakats inbetala bela summan, så framt icke Directionen, genom Stor-Amirals-Embetels tredje Afdelnings skrifvelse af den 9 Maji i832, underrättats om Kongl. Maj:ts den 23 föregångne Mars vidtagne Nådiga beslut, hvarmedelst Kongl.