Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Deras rörelsekapitaler utgjorde vid 1855 års slut i Wenersborg B:ko R:dr 247,000.
Borås » » 80,241.
Alingsås » » 25,000.
Ulricehamn » » 54,536.
Åmål » » 157,065.
Dylik inrättning är nyligen tillvägabragt å Lilla Edet med en fond af 2,000 R:dr Banko.
Rofdjursanstalterne äro ordnade genom föreningar om högre premier för rofdjurs dödande; men deras belopp anses icke tillräckliga att framkalla hågen för en verksam rofdjursjagt.
Efter medium för ifrågavarande fem år hafva årligen blifvit inom Länet fångade 18 vargar, 7 lodjur, 700 räfvar, 12 mårdar, 27 uttrar, 8 lekattor, 8 örnar, ös 8 örnar, 37 ugglor och ulvar samt 94 hökar och falkar.
Af rofdjur hafva årligen blifvit fållde 46 hästar, 120 nötkreatur, 36 svin, 948 getter och får samt 631 tama fjäderfän.
Beräknar man desse husdjurs värde endast till 30
K:dr för en häst, 30 R:dr för ett nöt, 10
R:dr för ett svin, 3 R:dr för ett får och 12 sk. för hvarje fjäderfä, så uppgår likväl skadan till 11,000 R:dr Banko årligen.
Det verksammaste medlet för rofdjurens dödande vore säkerligen premiernes höjande.
Brandstodsföreningar, som varit gällande och ingångne dels häradsvis och dels pastorats- eller socknevis, finnas väl ännu i åtskilige orter; men undanträngas alltmera af Länets Allmänna Brandstodsbolag, hvilket 1841 trädde i verksamhet och hvars ansvarighetssumma utgjorde vid 10:de brandstods-årets utgång den 14 Mars 1851:
För byggnader 8,013,330 R:dr, och för lösören 3,729,370 R:dr, samt den 14 Mars 1856:
För byggnader 10,978,720, och för lösören 7,615,620 R:dr Banko.
Marknader hållas årligen 17 på landet och 17 i städerne.
Krogar finnas numera icke tillåtne någorstädes å landsbygden utom å gästgifverierne.
Deras innehafvare hafva dock till största delen, särdeles å Dalsland, alldeles afsagt sig utskänkningsrätten, så att densamma är bibehållen å Dalsland endast af 6 och i Westergötland af 54 gästgifvare.
Med hänsigt till hvad i förra berättelsen yttrades om mängden af göromål som åligga Länsstyrelsen, torde här böra anmärkas, att desamma icke minskats i afseende på annat än skuldfordringsmål, hvilka efter hand nedgått från 11,794, hvartill de uppgingo 1850, 1851 till 10,792. 1852 » 9,437. 1853 » 9,326. 1854 » 6,051. 1855 » 4,599.
För innevarande år går antalet föga utöfver 3,000. § 4.
Städer. a) Wenersborg, grundlagd under Drottning Christinas regering, pä Hufvudnäs dåvarande säteris ägor vid södra ändan af Venern, som här genom den lilla sjön Wassbotten och Carlsgraf förenar sig med Göta eif samt, förmedelst slussarne1 vid Berättelse öfver Elfsborgs
Län för åren 1851—1855. 4 26 Biinkebergs kulle, Trollhättan, Åkerström och Ström, med elfvens utlopp och hafvet, till en början befolkad från den urgamla staden Brätte, som varit belägen en half mil längre söder ut vid slutet af sistnämnde lilla sjö, har ett för handel och sjöfart ganska gynnande läge, samt omgifves af en bördig och välbebodd landsort.
Jemte de genom Konung Gustaf II Adolfs stadfästelsebref af den 4 Januari 1620 gamla staden Brätte tillförsäkrade jordägor och lägenheter, blefvo genom Drottning Christinas privilegier af den 12 November 1646 för Wenersborgs anläggning donerade Hufvud näs säteri med derunder lydande hemman och herrligheter, hvarförutan staden sedermera inköpt till mulbete tvänne mindre hemmansdelar, så att stadens hela område, svarande emot 7% hela mantal, utgöres af vid pass 3,000 tunnland jord, deraf omkring 2 3 äro till åker och äng uppodlade, samt iunehafvas och brukas till ungefärligen halfva arealen af stadens invånare och andre, som derå hafva förvärfvat besittningsrätt, hvaremot andra hälften, bestående för det mesta af gammelstadsjorden, ännu är bibehållen åt staden till gemensam disposition och utarrenderas för stadens räkning tillika med Hufvudnäsön och sågverket derstädes.
Staden är indelad i 433 hela tomter, hvilka efter 1834 års brand nu blifvit till största delen bebyggde och i allniänhet pä ett prydligt sätt.
Jordbruket bidrager äfven betydligt dertill, och handtverkerierna något; äfvensom den omständigheten icke är utan inflytande, att länsresidenset med thy åtföljande inrättningar här befinnes.
Handeln har till föremål dels att förse staden och kringliggande orter med salt, sill och dylika förnödenheter, samt utländska drycker och specerier, jemte vanliga kramoch bodvaror, äfvensom efter missväxtår med spanmål, dels kommissionsaffärer från Wermlands invånare i afseende på deras jern- och trävaruhandel, samt i allmänhet med spanmål, bränvin och andra landtmannavaror af ortens produktion; varande sparimålshandeln i sednare åren betydligen utvidgad, så att under år 1855 härifrån utskeppades omkring 60,000 tunnor.
Sjöfarten är likaledes i tilltagande.
Staden äger 65 fartyg, med hvilka frakt - fart bedrifves hufvudsakligen på Wenern, men jemväl på Nordsjön och Östersjön, hvilket gäller isynnerhet om de under sednare år på stadens varf nybyggda fartyg, hvilka äro af bättre konstruktion.
Å nämnde varf är skeppsbyggeriet betydligen utvidgadt och i tilltagande, så att der blifvit under ifrågavarande fern år byggde: 8 kravelfartyg för utrikes sjöfart, innehållande läster 616. 7 fartyg för inrikes seglation 468.
Summa 15 fartyg, til! lästetal .......... 1,084. 27 Handtverkerierne äro mindre betydlige, men ett färgeri och ett garfveri drifva» i större skala.
En tändsticksfabrik är i sednare åren anlagd och har numera vunnit utvidgning, så att tillverkningsvärdet för 1855 utgjorde R:dr Banko 26,666: 32.
Undervisnings-anstalterne inom detta samhälle äro i särdeles godt skick.
Den högre apologistskolan, som började sin verksamhet år 1840, är försedd med rektor och Irenne kolleger samt numera äfven tvänne dupplikanter, jemte lärare i sång, teckning och gymnastik.
Den har alltmer och mer tillvunnit sig allmänhetens förtroende, så att lärjurigarnes antal nu är omkring 150 eller nära fyradubbelt större, än vid dess förändring ifrån lägre apologistskola.
Utom denna läroanstalt finnes en vexelundervisnings-skola, der i medeltal 150 gossar och 110 flickor nu undervisas.
För allmän sjukvård har staden icke någon särskild inrättning, men lönar i detta afseende stadsläkare och stadskirurg, hvarförutan ena ordinarie pro vincial—läka ren är stationerad i staden.
Fattigvården, som handhafves af en komité, medtager ärligen 4,500 R:dr B‘ko, hvaraf 1,000 R:dr utgå af bränvinsafgifter, och återstoden uttaxeras.
Drätselverket förvaltas af en drätselkammare, enligt nådigt reglemente den 20 Februari 1836, och hafva efter medium af de sist förflutne fem åren stadens inkomster utgjort 11,980 R:dr samt utgifterne 13,280 R:dr Banko.
En afdelning af Wermlands provincialbank rörer sig här med 1,000,000 R:dr Banko til! mycken båtnad för handel och näringar.
Omsider har staden under de sednare åren, ehuru genom betydlig skuldsättning, eldigt planen för stadens återuppbyggande, fullbordat en del af beslutade, hamn- och kaj-anläggningen, med en kostnad af 20,000 R:dr; och äro. i följd af den alltmer Ökade sjötrafiken, hamngatans och kajernas ytterligare utvidgning påbörjad, hvartill ytterligare kostnad af 14,000 R:dr är beräknad.
Derefter återstå hamngatornes planering och stensättning, hvartill ytterligare torde erfordras 15 å 20,000 R:dr, allt Banko.
Till betäckande af alla dessa utgifter, har staden endast att använda hamnoch kajafgifter enligt fastställd taxa; och staden har icke, oaktadt gjorde underdåniga ansökningar, hugnats med något understöd af allmänna medel för ifrågavarande arbeten, hvartill ock äro att hänföra de täckta vattenaflednings-trummor, som i stadens hufrudsakligare delar blifvit anlagde med en kostnad af 20,000 R:dr Banko, inberäknadt planering och stensättning.
Genom Kongl, brefvet den 11 April 1853 uppflyttades staden i 3:dje klassen, och är underdånig ansökan om stapelfrihet för densamma på nådig pröfning beroende.
Enligt Kongl, brefvet den 14 Oktober 1853 är saluaccisen upphäfd och försäljning af kött, bröd och dricka fri, 28 Genom Kongl, brefvet den 28 Juli 1852 är reglering fastställd emellan staden och Trollhätte nya kanalbolag i afseende pä land- och vattenområdet i hamnen och utmed segelleden förbi staden. b) Alingsås, först bebyggd af flyktade invånare från det af fienden uppbrända Nya Lödese, har år 1619 erhållit sina äldsta privilegier af Konung Gustaf II Adolf.
Staden är belägen inom Kullings härad emellan sjöarne Gersken och Mjören, och indelad i 201 hela tomter samt innehar donerade 5 '/8 hemmantal, hvilkas arealvidd utgör, förutan skog och betesmark, 574 geometriska tunnland, som begagnas till åker och äng.
Dess aftynande rörelse har blifvit lifvad af ofvan omförmälde jernvägsanläggningen, hvilken stryker förbi staden och på förhand ditfört arbetsförtjenst och varuomsättning.
I staden äro två klädesfabriker och en strumpfabrik.
Utom extra provincial-läkare, sorn här är stationerad, lönar staden särskild stadsläkare.
Det betydliga jordbruket omkring staden skötes med drift och omtanka
I staden finnes en lägre lärdomsskola med rektor och 2:ne kolleger, samt en folkskola.
Stadens drätselverk förvaltas af en särskild kommission, och utgjorde stadskassans inkomst för sistlidet år 3,442 R:dr. c) Borås.
Staden är anlagd under Konung Gustaf II Adolfs regeringstid år 1622. förnämligast med afseende på den rese- och gårdfarihandels-rörelse, som derstädes än i dag idkas och hvaraf stadens bestånd hufvudsakligen beror.
För öfrigt grundar sig detta på vanlig bod- och minuthandel, fabriker och handtverkerier, samt endast i mindre mån på jordbruksskötsel.
Staden, indelad i 394'\ tomter, besitter dock 11,000 tunnland jord, hvaraf endast.
128 tunnland äro åker.
För rese- och gårdfarihandel^ som med drift sträckes till alla delar al
Riket och äfven till Norrige, uppköpa stadens handlande högst betydliga partier al inhemska linne- och isynnerhet ylleväfnader från Skåne, Halland och Småland, samt äfven från andra orter, af hvilka ylleväfuaderne till stor del stampas, färgas och beredas inom staden och i dess granskap till tjenlig handelsvara; hvarförutan stadens handlande äro förläggare till eller uppköpare af betydliga andelar i de bomullsvälnads-artiklar, sorn tillverkas i staden, och egentligen uti den landsort deromkring, hvarest väfnadslndustrieo har sitt säte.
Bod- och minuthandeln med vanliga köpmannavaror är deremot inom staden föga vigtig, i anseende till stapelorten Göteborgs nära belägenhet; men omsättningen på stadens torg med iandtmannaprodukter och isynnerhet spanmål är ganska liflig, så att en stor de! af Skaraborgs Läns invånare och de jordb; ukare uti 29 Elfsborgs
Län, som vanligen afföra deras öfverskotts-spanmäl till Borås, finna derstädes säker och merendels förmånlig afsättning, dels till stadens inbyggare och handlande samt dels för det mesta till allmoge och uppköpare från de staden omgifvande folkrika trakter, som räknas lill gårdfarihandels-distriktet, och i hvilka jorden icke framalstrar nog spanmål för folkmängdens behof.
Af fabriker förtjena färgerierna egentligen att särskildt nämnas, såsom varande af större betydenhet.
Goda handtverkerier af alla nödiga slag, deribland garfverier med vidsträckt rörelse, saknas icke inom staden; och för öfrigt bedrifvas både fabriks- och handtverks-näringarue med ordning och omtanka.
Stadens jord användes för det mesta till frambringande af foderväxter och potates, men föga för spanmåls producerande; och synes, vid jemförelse af alla dessa förhållanden, slutföljdeo blifva: att Borås stad, betraktad såsom afsätt ningsstäjle, utöfvar i flera afseenden ett nyttigt och betydligt inflytande på kultur och näringar, inom såväl Elfsborgs, som flera angränsande
Län; och äro alla förhoppningar på vidare utveckling förbundne med det redan pä nådig pröfning beroende förslag till jernvägsanläggning från staden till vestra stambanan vid Herrljunga, till hvars ut förande ett aktiebolag bildat sig.
Utom den förut befintliga lägre lärdomsskola med rektor och kollega, organiseras nu en teknisk elementarskola, hvartill Rikets Ständer beviljat 5,000 R:dr årligt anslag.
Fattigvårds-anstalterne äro på god fot.
Sjukvården bestrides af stadsläkare, hvarjemte provincial- och lasarettsläkare här äro stationerade. d) Ulricehamn har vackert läge vid sjön Åsunden, ej långt från stället hvarest den gamla staden Bogesund varit belägen.
I anseende till donationens uråldrighet saknas all upplysning om hemmantalet på den jord, staden nu innehar; varande den dock i sednare tider ansedd svara emot 5 mantal, och utgöres den af 64 tunnland 14 kappland öppen åkerjord, 410 tunnland 8 kappland ängsmark och 1,115 tunnland 8 kappland skogs- och betesmark.
Lika med Borås idkar Ulricehamn rese- och gårdfarihandel, som äfven utgör egentliga grunden för stadens bestånd, i öfrigt beroende af vanlig stadsmannahandel samt labriker och handtverkerier, jemte något jordbruk.
Stadens öfriga handel är mindre 'betydlig, och handtverksrörelse!! ringa samt jordbruket, sorn annars med omsorg skötes, ej heller af särdeles mycken betydenhet.
Tillförseln af spanmål. egentligen från Skaraborgs Län, och af viktualier från deri staden kringliggande landsort, är mer än tillräckligt svarande emot behofvet : för sta - den; dock tryter det oaktadt icke afnämare, emedan stor del af invånårne inom de tillgränsande häraderne, som hafva rättighet till gårdfarihandel och den utöfva, årligen. 30 köpa spanmål.
Staden är således icke utan fördelaktigt inflytande pä kultur och näringar uti de landsorter, som derstädes söka och finna afsättning för ölverskottsprodukterne af deras jordbruk och industri.
Inom staden finnas en mindre bomullsfabrik, ett kattunstryckeri, en spegelfabrik och en tapetfabrik, af hvilka endast den sistnämnde är af någon betydenhet, och utgör vid densamma tillverkningsvärdet omkring 52,000 R:dr Banko årligen.
Den sys selsätter 50 arbetare.
Stadens folkmängd är ytterligare minskad till 1,299 personer.
Hufvudsakliga orsaken härtill är fortfarande att den handelsbetjening, som varit af stadens handlande använd vid resehandelns bedrifvande, utflyttat från staden för att idka den hemmansbrukande allmogen på landet tillkommande gårdfarihandel för egen räkning.
Stadens allmänna skola förestås af rektor eller skollärare, som tillika är komminister.
Dessutom finnes en folkskola, förenad med söndags- och handtverksskola.
För helsovården lönar staden egen läkare och är dessutom extra provincialläkare här stationerad. e) Åmål har, likasom Wenersborg, godt läge för trafik och grundar sitt bestånd hufvudsakligen på handel och sjöfart jemte handtverkerier och jordbruk.
■ Staden är indelad i 250 hela tomter, och besitter 210 tunnland åker, 60 tunnland äng och 570 tunnland skog och utmark, eller tillsammans 587 tunnland af donerade 1 mantal
Byn ä norra och 1 mantal Stommen å södra sidan om den å, som kröker sig genom staden och utfaller i Wenern.
Staden erhöll sine privilegier den I April 1643, och blef 3:ne gånger inom 36 år efter sin grundläggning af Danskarne förhärjad, nemligen 1645, 1676 och 1679.
Efter sista eldsvådan den 17 Januari 1846 har den afbrunna stadsdelen blifvit ånyo på ett prydligare sätt bebyggd.
Handeln består uti minutrörelse med vanliga köpmannavaror, deraf förlaget tages från Göteborg, och sjöfarten har till föremål dels detta förlags transporterande, samt dels fraktresor med jern- och trävaror för Dalsland och Wermlands bruksägares räkning.
Underdånig ansökan om anslag till hamnbyggnad är pä nådig pröfning beroende; men ett väckt förslag att medelst kanal och jernväg sammanbinda staden med sjön Stora
Lee och Norrige torde mötas af svårigheter, särdeles som ett annat förslag blifvit ifrågastäldt, att genom vattendraget från Wenern vid Köpmannebro förbi Upperuds bruk till Stora Lee öppna en båtled för vinnande såmedelst af en kommunikation, med Norrige, som torde äga mera utsigt till framgång.
Genom fastställd hamntaxa torde stadens inkomster blifva förbättrade.
Desse utgöra af fastställde af-' gifter nu endast 978 R:dr Banko.
Stadens fartyg äro 7, med 159 lästers drägtighet Spanmålshandel är . tilltagande.
Fattigförsörjningen medtager årligen 1,600 R:dr Banko.
Staden har en lägre lärdomsskola med rektor och tvänne kolleger samt en folkskola.
Sjukvården bestrides af stadsläkare, som tillika är provincial-läkare; hvarförutan en praktiserande läkare är i staden bosatt.
Wenersborg i Landskansliet den 31 December 1856, B. c. bergman.
C. O. ALMQVIST. J. M. RYDING.
Sammandrag ofver Elfsborgs Lans Markegdngs-Taxor för nedanskrifne dr.
En tunna hvete 13 16 _ 12 32 16 52 14 22
En dito ärter 12 — 12 — 12 10 16 14
En dito bohvete — 12 — 12 10 16 14
En dito vicker 7 — — 7 — 7 24 „ 7 32 14 En dito råg 12 — 10 13 _ 10 39 15 10
En dito korn 9 — — 7 — 9 16 7 40 32
En dito afrads- och kronotionde- span- mål . 10 — — 8 — 10 26 8 8 37 4 12 5 4 En dito malt 9 — — 7 — 9 16 7 40 ___ 10 39 En dito hafra 4 32 — 3 40 4 32 - 5 32 6 39 En dito blandsäd, Vt råg och Vs hafra 7 5 4 5 42 8 7 21 4 6 18 8 9 21 4
En dito blandsäd, '/3 korn och ~A halra 6 5 4 4 42 8 6 10 8 6 16 8 Ett lispund smör 5 26 8 5 26 8 6 16 6 32 _ 7 40
Ett dito torr ost ... 2 37 4 2 37 4 3 8 3 16 3 44 Ett dito färsk ost ... 1 18 8 1 18 8 1 28 __ 1 52 _ 1 46
Ett dito Iläsk 3 — — 3 — 3 8 3 32 5 Ett dito talg 5 16 — 5 16 5 16 8 16 8 Ett dito humble .... 5 16 — 5 16 5 16 6 32 ____ 6 32
En laggild städje- oxe 56 24 40 33 16 16 32 50 25 66 33 32 16 En •oxe 18 12 — 20 _
En foder- oxe 10 24 — 10 13 16 12 12 En ko 20 24 21 16 52 - 25 - _ 33 16
En foder-ko 8 24 8 11 16 10 10 Ett foder- svin 3 32 — 3 24 4 16 - 4 32 5 39 Ett fä r 2 36 — 2 36 2 24 3 16 6 39 Ett fårlår — 18 8 — 18 8 18 —— 24 ___ 1 En ogödd gås — 40 — — 44 _ 40 1 1 16
En gödd gås 1 24 — 1 24 1 24 - 1 32 2
Ett höns — 12 — — 12 — 12 16 20 Ett tjog ägg — 18 — — 18 — 18 20 _ 24 Ett lispund torra gäddor . 3 24 — 3 24 3 24 ____ 3 28 5 Ett dito ål • • 5 — — 3 — — 3 — 3 16 3 16 Jill Berällelsen öfver Elfsborgs
En fjerding ål 9 En ål — 8 — — 8 — — 8 — — 10 — — 10 — En famn ved 4 — — 4 — — 4 — — 4 — — 5 16 — En stock .
En tolft å finbladig såg skurne half- 27 4 — 30 — 52 — — 32 ' 1 bottenbräder om 2'/2 tums tjocklek
En tolft grofskurne, samtagne bräder G 40 6 32 7 16 7 16 8 af furu 2 2 — 2 — — 2 32 — 2 32 — 3 — En dito af gran 1 .32 — 1 32 — 2 — — 2 — — 2 16 — En mark ljusgarn — i 2 — — 12 — — 16 — — 16 — — 18 — En dito lingarn — .32 — — 32 — — 32 — — 36 — — 40 — En aln lärft — 12 — — 12 — — 12 — — 14 — — 14 — En aln vadmal — 52 — — 32 — — 32 — — 36 — — 40 — En säck — 40 — — 40 — — 40 — — 44 1 — — En skeppund näfver 6 32 — G 32 — 6 32 — 6 32 — 8 16 — En klöfva näfver om 2 lispund . . . — 52 — — 32 — — 32 — — 32 — — 40 — En ask eller åtting honung .... 4 36 4 32 — 4 32 — 4 32 — 5 — — Ett lispund stångjern ....'.
1 — — 1 — — 1 — — 1 4 — 1 16 — Ett jordeboks-dagsverke
Ett dagsverke af Örby och Fornaby " 18 20 20 24 40 rättarelag — 18 — — 20 — — 20 — — 24 — — 40 — Ett dränge-dagsverke — 18 —■ — 20 — — 20 — — 24 — — — — ; Ett plog- eller öke-dagsverke . . . ; Ett dagsverke af Örby och Fornaby 1 IG 1 20 1 24 1 32 2 rättarelag 1 IG — 1 20 — 1 24 — 1 32 — 2 — — Ett lispund talgljus 5 40 5 40 — 5 40 — 8 40 — 8 24 — Ett skålpund gula vaxljus .... 1 — — 1 — — 1 — 8 1 — — 1 8 — En kanna rofolja 1 32 — 1 26 8 1 26 1 26 8 2 — — i En famn björkved ....... G 32 — 6 32 — 6 32 — 7 16 — 9 — — lEn dito bokved 5 IG — 5 16 — 5 16 — 5 32 — 8 — — i En dito alved 5 16 — 5 16 — 5 16 — 5 16 — 7 — — En dito tallved 3 — — 3 — — 5 — — 5 — — 6 16 — En dito granved — — — — — — — — — — — 5 16 — En tolft timmer . 7 — — 7 24 — 8 — — 8 — — — — — Ett lass gärdsle — 36 — — 36 — — 40 — — 40 — — — — Ett hundrade stör 1 — — 1 — — 1 — — 1 — — — — — Ett lass ved 1 16 — 1 16 — 1 16 — 1 16 — — — — En vapenrock 40 12 10 12 — 10 12 — 10 12 — 10 12 — En kask, med tillbehör G 18 — G 18 — G 18 — G 18 — 6 18 — År 1851.
En svart läderhalsduk 16 16 _ _ 16 _ _ 16 .. 16 - Ett par klädeslångbyxor med gul passe- poil , 6 22 — 6 22 — 6 22 — 6 22 — 6 22 — Ett par stibletter af svart halfkläde — 33 — 35 — — 33 — — 33 — — 34 —
Ett par linnebyxor (tältduks-, utan sti- bletter) 2 22 11 2 22 11 2 22 11 2 22 11 2 22 11 Ett par skor 2 8 — 2 8 — 2 8 — 2 32 2 36 4 Ett par ullstrumpor — 32 — — 32 — — 32 — — 34 — — 34 — En skjorta 1 12 8 1 16 — 1 12 8 1 16 — 1 16 — En kapprock af blått vadmal 9 16 — 9 16 — 9 16 — 9 16 — 9 16 — En kappsäck af segelduk, skinn eller vaf . . . 2 24 — 2 24 — 2 24 — 2 24 — 2 24 — En tröja af blått vadmal 4 32 — 4 32 — 4 32 — 4 32 — 4 32 — En väst med ärmar af dito .... 3 40 — 3 40 — 3 40 — 3 40 — 3 40 — Ett pär långbyxor af dito .... 3 40 3 40 — 5 40 — 5 40 — 3 40 — En halsduk af mörkt lärft .... — 18 — — 18 — — 18 — — 18 — — 18 — En hatt 1 24 — 1 24 — 1 24 — 1 24 — 1 24 — Ett par läderskor i 40 — 1 40 — 1 40 — 1 40 — 1 40 — Ett par ullstrumpor — 32 — — 32 — — 32 — — 32 — — 52 — En skjorta 1 16 — 1 16 — 1 16 — 1 16 — 1 16 — En tunna råg 12 — — 10 — — 13 — — 10 32 — 15 — — En dito korn 9 — — 7 — — 9 16 — 7 32 — 10 32 — Ett lispund hö — 12 — — 12 — — 26 8 — 20 — — 20 — Ett dito halm — 6 8 — 6 8 — 12 — ■— 8 — — 8 — Ett lass torf eller ved — 40 — — 40 — — 40 — — 40 — 40 — En mark mjukt rågbröd för fångar — 2 4 — 2 — — 2 6 — 2 i i — — — En mans dagportion:
Ett och ett fjerdedels qvarter korngryn — 2 6 — 2 4 — 2 8 — 2 ii | En half mark torrt eller fem åttondeis- i mark salt kött — 4 — — 4 — — 4 — — 6 12 — Tvännc marker mjukt eller en och en tredjedels mark torrt rågbröd — 4 8 — 4 — — 5 — — 4 of
En hösts dygnsration:
Tre och en half kannor hafra . — 12 6 — 10 3 — 12 5 — IS o | Fem marker hö — 3 — — 3 — — 6 8 — 5 — 1 i 25 2 Tolf kannor hackelse 2 2 5 7 o 5 1 År 1851.
Rote-vakans-afgift:
För hel soldatrote efter 25 dalers ta- 1 xation 58 — — 38 — 58 — — 58 — 38 — — För helt hemman tillhörande bätsmans- rotering 14 23 ni 13 29 31 20 16 10 16 25 0^0 CO 18 6 2 Elfsborgs Läns Landskontor den 17 November 1856.
Sammandrag öfoer Manlalsldngderne uti Elfsborgs
Län för åren 1851, 1852, 1853, 1854 och 1855, utvisande folkmängden vid slutet af hvarje nästföregående år, eller Wenersborgs stad Borås dito Alingsås dito Ulricehamns dito Åmåls dito Kullings, Gäseneds och As Marks, Bollebygds och Wedens Redvägs och Kinds Sundals, Nordals och Walbo Wedbo och Tossbo År 1851.
Summa Suni ma Summa Summa Summa Mankön.
Qvinkön. folk- Mankön.
Qvinkön. folk- mängd. mängd. mängd. mängd. mängd.
1,501 1,825 3,324 1,557 1,857 3,414 1,517 1,866 3,385 1,566 1,920 5,486 1,616 1,982 3,598 % 1,249 1,457 2,706 1,24! 1,463 2,704 1,215 1,457 2,672 1,220 1,517 2,737 1,279 1,570 2,849 585 799 1,384 543 788 1,331 541 776 1,317 559 799 1,358 570 816 1,386 813 604 1,419 752 594 1,346 720 585 -1,305 689 569 1,258 697 577 1,274 584 716 1,500 675 770 1,445 645 762 1,407 660 817 1,477 688 849 1,537 härader .... 20,616 21,357 41,953 20,558 21,278 41,856 20,435 21,161 41,596 20,627 21,556 42,165 20,732 21,717 42,449 dito .... 18,910 19,961 38,871 18,827 19,957 58,784 18,942 20,132 59,074 19,068 20,243 59,311 19,324 20,449 39,773 dito .... 21,232 25,524 44,556 21,279 23,381 44,660 21,285 23,571 44,856 21,334 23,774 45,108 21,620 23,826 45,446 dito 19,334 21,402 40,736 19,377 21,375 40,752 19,326 21,418 40.744 19,272 21,525 40,597 19,364 21,519 40,883 dito . . . . 18,550 18,740 37,270 18,618 18,921 37,539 18,757 19,090 57,847 19,188 19,521 38,709 19,492 19,784 39,276 dito .... 16,771 17,178 55,949 16,856 17,279 34,135 16,991 17,412 54,405 17,287 17,665 34,952 17,587 17,915 55,502 Summa 120,127 127,341 247,468 120,285 127,663 247,946 120,574 128,228 248,602 121,470 129,686 251,156 122,969 131,004 253,973 Folkmängden år 1855 235,973.
Deraf bosatte på Landsbygden 243,329 » i Städerne 10,644 235975 Skattdragande Mankön 66,148 » Qvinkön ......... 72,676 158824 Skattefrie Mankön 56,821 »
Qvinkön 58,328 ukiaq - 115149 253,973.
Folktillökningen under de sistfoiTlutne 5 åren (1851 —1855) utgör 8,570.
Elfsborgs Läns Landskontor den 17 November 1856.
Carl Ryding.
Till Berättelsen öfver Elfsborgs
KALKYL till utrönande af ungefärliga medelvärdet på tillverkningen vid de i Elfsborgs
Län belägne jernbruk oell förädlings verk.
Stångjerns- och ämnes- Nuvarande Hammarskatt.
Bruks och Manufakturiers namn. härdar. hamrar. « Frälsesmide.
Hela årliga smidet.
Ämnessmide.
Stångjernssmide.
Afverkningens värde i penningar.
Wedbo . .
Steneby . . Billingsfors Bruk St. 3 St. 3 Skft Ltt ■tt SkS 1,600 Lfk Sk<tb LS SkS 16 LS R:dr 24.000 sk. r. » Bäcke . . . 1 Stålugn. 1 Kniphammare. 1 Masugn.
Bäckefors Bruk : 6 4 5,600 5 53 54,900 Torrskogs 5 Kniphamrar. 6 Spikhamrar.
1 Stjelp- eller kupol-ugn. 1 Stålugn och 1 gas-väliugn.
Gustafsfors Bruk . . . . 3 5 900 5 18 14i O 5 i 51 i) 14,400 » Töftedals 2 Stålugnar.