Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Magasiner för sedelpapper till ombyte, för sedél-blanquetter, för färdiga nya sedlar och för annullerade sedlar; En Kamererare, hvars hnfvudsakliga göromål är ätt föra Bankens Sedelbok och Sedel-Contorets Magasinsbok, men sorn äfven kan be or - Banco-TJtskotttls Utlåtande N.o 38.
3» dras att biträda vid pågående sedel-fabricationer eller skyndsamhet fordrande uppräkningar af försl i t ne sedlar; Sju Bokhållare, hvilka hafva den speciela bokföringen öfver tillverkning och inlösen af sedlar sig emellan fördelad, men tillika kunna beordras till biträde vid tillsyn å sedelpappers-tillverkningen, vid sedelfabricationen inom Contoret och vid skyndsamhet fordrande uppräkningar af förslitne sedlar; (3 af dessa Bokhållare tillbringa förmiddagarne ifrån kl. g till 12 i Cassa-Afdelningen.)
Nio Skrifvare, hvilkas dagliga göromål är, att dels uppräkna förslitne sedlar, dels förfärdiga nya, dels gå tillhanda med all erforderlig utskrifning af reversal och qviltencer, same i öfrigt biträda efter tid och omständigheter.
Oberäknadt den för uppassning samt maculerings-stämpling å sedlar af öfver io Rkirs valeur nödig blifvande vaklbetjening.
Af d.e för Sedel-Contoret sålunda beräknade 7 Bokhållare och q
Skrifvare uppföras Ijkväl icke mera än 3 Bokhållare och 6 Skrifvare på ordinarie Stat.
De öfrige 4 Bokhållarne och 3 Skrifvarne, såsom icke ansedde behöflige längre än inlills de gamle sedelsorterne blifvit åtminstone till större delen inlöste, upptagas på Extra ordinarie Stat.
Vid granskning af det här ofvan till hufvud-innebållet intagne förslag tili nya Cassa-Deparlementet har
Utskottet för sin del ej funnit något annat att dervid erinra eller tillägga, än 1:0 att, då den så kallade Dagvexiings-Cassan, hvilken icke kunde ökas eller minskas, utan blott exfsterade såsom en vighets-anstalt, hvarigenom kail undvikas den tätare commursication, som annars skulle ega rum emellan Special-C*ssorne och General-Cassan den mindre, och sålunda Banken egentligen ej kunde anses ega mer än arne verkliga Cassör, eller General-Cassan den större och den mindre, samt det belopp Casseurerne innehafva destohellre måste anses tillhöra sistnämnde Cassa, som, i den händelse Casseuren vid middagstiden aflemnade hela sin Cassa och följaktligen äfven det belopp han egde öfver natten, behålla, detta belopp skulle till mindre General-Cassan ingå, böra, efter Utskottets tanka, ej mindre de 100,000 R:dr, som lills vidare komma att utgöra den så kallade Bagvexli-ngs-Cassan, än äfven de summor, hvarmed Bankens 7 Casseurer, den dag, som den nya ordningen införes, komma alt 3a Banco-Utskottets Utlåtande N.-o 38. för vexlingens början förses, anses inberäknade uti det belopp af en million R:dr Banco, hvilket blifvei det högsta, General-Cassan den mindre får innehålla; hvaraf alltså följer, att mindre General-Cassans Inventariibok, serskildt för sig, ej vid något tillfälle får sluta sig på ett större belopp än 872,00a.R:dr Banco, samt, i följd häraf, å förenämnde dag till hvardera af de 7 Casseurerne från General-Cassan den mindre, aflemnas en summa af 4>ooo R.vlr Banco, motsvarande det belopp, hvarför en hvar af dem är skyldig att ställa borgen eller annan godkänd säkerhet; 2:0 alt, så vida den af Rikets Ständer vid innevarande Riksdag antagne myntenhet af R;dr courant skulle af Kongl. Majit i Nåder fastställas, då i afseende på bokföringen iakttages, att den, enligt förslaget, inrättade column för R;dr Banco kommer att i stället upptaga Riksdaler courant; 3:o att, då Cassa-Commissariens ständiga tillsyn i Cassorne synes af behofvet högt påkallad, jemväl bör stadgas, så väl att Cassa-Commissarien, icke utan laga förfall, får sätta annan person i sitt ställe att hafva öfversigten öfver Cassorne, som äfven, att han ej i andra fall, än då 8- renden rörande hans
Departement till handläggning förekomma, är skyldig att såsom Ledamot deltaga i Commissariatets öfvei läggningar; 4:o att, sorn i de fall, då laga hinder för Cassa-Commissarien uppstår, att uti Cassan personligen tillstädes vara, Kamereraren inom samma Departement är den, hvilken det synes närmast åligga att Cassa-Commissariens plats förestå, ingen må till Kamererare-beställning inom
Departementet befordras innan han ställt borgen eller annan godkänd säkerhet för lika summa som Cassa-Commissarien, eller
R;dr 4ooo Banco; 5:o att Cassa-Commissariens uti 3 p. Litt.
S. utstakade ansvarsskyldighet i och för de fall, alt balauce i någon af Bankens Special-Cassor uppslår, måtte bestämmas på det sätt; "att om, emot hvad förmodas bör, balance i någon af Bankens Special-Cassor skulle förefinnas till det belopp, som, med Casseurens egne tillgångar och anlitande af dess ställde borgen, icke kunde genast betäckas, vare Cassa-Commissarien skyldig att bristen ersätta, derest icke balancen uppkommit genom ett så utstuderadt bedrägeri, att Cassa-Commissarien, oaktadt ali använd uppmärksamhet och ordentligt uppfyllande af sina t jens t epl i g ler, icke kunnat densamma förekomma; och vare Cassa-Commissarien fri från ansvarsskyldighet för den brist, som kan komma alt uppstå derigenom, att Casseurens löftesmän - Baiico-Utskottets Utlåtande IV.o 38.
33 män sakna förmåga till Banken utbetala hela det belopp, hvarföre de borgat; samt slutligen 6:0 att, i enlighet med hvad Fullmägtige i afseende på Sedel-Contoret beslutat, allenast 5 Casseurer må på ordinarie Stat uppföras, samt de 3.*ne öfrige, derest de vid skeende afgång af nuvarande 7 Casseurer ännu skulle anses för göromålens behöriga gång behöflige, tillsätta medelst constitutorial.
Beträffande åter det af Fullmägtige framlagde förslag till Sedel-Contorets organisation, har Utskottet ej funnit något annat dervid att anmärka än hvad som varit en följd af den olika åsigt, från hvilken Utskottet utgått i fråga om Chefskapet för Banco-Verkets serskilda Departement.
Hvadan alltså Utskottet får tillstyrka Rikets Höglofl.
Ständer att med ofvanberörde af Utskottet nödige ansedde förändringar och tillägg antaga de af Banco-Fullmäglige framlagda förslag till organisation af de 2:ne Departement, Cassa-Afdelning och Sedel-Contoret; hvarjemte Utskottet får anmäla, att då den tidpunkt, vid hvilken silfver-utvexlingen, enligt Rikets Ständers beslut, skall taga sin början, nalkats så nära, att de framlagde förslagen till organisation af omförmälde med silfverutvexlingen och nyå sedelsystemet egentligast samband egande Departement, troligen icke hinna så snart slutligen fastställas, att desamma genast vid silfverutvexlingens begynnande kunna införas, Utskottet låtit anmoda Banco-FuIImägtige ombesörja den interims-reglering, som finnes nödig i och för verkställandet af Rikets Ständers fattade beslut, om Bankens öppnande till silfverutvexling senast den 1 nästkommande October.
Enär i öfrigt, efter Utskottets Öfvertygelse, de af Comilerade uppgjorde förslag till förändrade
Departemental-indelningar af Banco-Verket, samt förenämnde i detail utförde förslag till organisation af Cassa-Afdelning och Sedel-Contor, innefatta ett i hög grad förtjenstfull system, förenande klarhet, åskådlighet och skyndsamhet med full control och säkerhet samt, en gång infördt och tillämpadt på Bankens samtliga nfdelningar, synas skola lemna Styrelsen den dagliga öfversigt af Verkets ställning i sin hela vidd, som dermed i hufvudsaklig nion varit åsyftad, men dels de beslut, som af Rikets nu församlade Ständer komma att vidtagas, angående Bankens Depositions- och Låne-rörelse, måste blifva di Bih. till R.
Brot. f834> 6 Sami. 1 A/d. 2 Dand, 5 j;de Häftet.
Banco-Ulskoltels Utlåtande N:0 38. rect inverkande på den speciela utarbetningen, i afseende så val på De* posilions-Banken som Låne-Banken, dertill grunderne i allt öfrigt blifvit på förhand bestämde i och genom deri utbrytning af hvad till Gassaredovisning, till Sedeltill verkning och till Sedelinlösning hörer, som innefattas uti de af Utskottet nu granskade fullständiga förslagen till stadgar lör Cassa-Afdelning och Sedel-Contoret, dels åter, delta oaktadt, möjligtvis någre jemkningar, tillägg och förändringar i detailerne skulle kunna visa sig vid utförandet nödvändige och med lätthet åsladkomne, anser Utskottet sig derjemte böra till Rikets Ständer hemställa, ej mindre det måtte Bmeo-Styrelsen tillåtas, att, i enlighet med de här ofvan utstakade grunder samt efter enahanda form och uppställning, som blifvit begagnad vid utarbetandet af stadgandena lör Cassa-Afdelningen och Sedél-Contoret, låta ordna stadgandena för Låne-Banken och Depositions-Banken, så snart Rikets Ständer slutligen afgjort om och i hvad moa hvarderas föremål och omfattning kommer alt ytterligare utvidgas eller inskränkas, än äfven ati, ehvad på det hela bestämmas må, angående Cassa-Afdelningen och Sedel-Contoret, Fullmägtige matte få sig öfverlålet att uti detailerne göra sådane jemkningar, tillägg och förändringar, som erfarenheten, efter det den nya ordningen blifvit i verket ställd, kan visa vara af behofyet påkallad e.
Och vidkommande de egentligen granskande, controlerande, afslutande .och biträdande Contoren och Departementen inom Bänken, finner Utskottet jemväl de härutinnan föreslagne förändringar så ändamålstnlige, att Utskottet ej kan undgå tillstyrka Rikets Ständer åt Banco-Fullmägtige uppdraga, att, i enlighet med de allmänna grunder, som blifvit utstakade, låta i fortgående ordning för Control-Afdelningen, Rev i s i ous-Afd e 1 ri i ng.e n, Oeconomi e-Afdelningen och Hufvud-Afslutnings-Contoret utarbeta speciela stadgar, afp-assade efter deni, sorn- blifva antagne för de 4 Hufvud-Departementen, C assa-Afdelningen, Sedel-Contoret, Depositions-Banken och Låne-Banken; dock med härvyd tillika fästad! afseende å hvad Rikets Ständer finna för godt besluta, i anledning af dea utaf Herr ilosenblad väckte, till Utskottet remitterade motion, angå-ends Banco-Utskoliels Utlåtande N.-o 33. 35 granskning af Bankens och Banco-Discont-Verkels räkenskaper; hvaröfver Utskottet ofördröjligen vill med serskildt Betänkande till Rikets Höglofi.
Slutligen, och då det, enligt ofvanåberopade 5 §. af Banco-Utskottets Instruction, jemväl ålegat
Utskottet att fästa uppmärksamhet å resultaten utaf de förändringar medj Tjenstemanna-befattniugar och göromål inom Banken, som Fullmägtige, enligt de dertill .gifna anledningar, under tiden sedan sisth Riksdag, vidtagit, får Utskottet, jemte hänvisande till Banco-Fullnnigtiges vid Riksdagens början afgifne och till Rikets Ständer serskildt öfverlemnade Berättelse, pag. uti hvilken upptages de beslut Fullmägtige fattat, till följd af dea dem upplåtne rät tighet, alt under mellantiden, utan förnärmande af någon Tjensteman» eller Beljentes rätt, göra de indragningar af tjenster eller förändringar af göromål och ijenstebefattningar, som kunde finnas nödige och nyttige, lör UUvägabringandet af en önskad, efter sakernas blifvande nya ordning lämpad definitiv reglering, härmedelst anmäla, att Utskottet funnit
Fullmägtiges i detta hänseende vidt3gne åtgärder både af behofvet påkallads oeh emot ändamålet svarande.
Någre Ledamöters reservationer bifogas» Stockholm den 5 September i834* Reservationer Herr Friherre Hermelin, Herrar Helleday , Valley och Wedberg samt Riksdagsfullmägtige Peter Andersson från Hallands Län oeh Anders Andersson från Westmanlands Län hafva, emot Utskottets Utlåtande i hvad det rörer Chefskaps-Inrättningen inom Banken, sig reserverat, samt, uppå de af så väl Baneo-Fullmägtige som Commissariatets minoritet anförde grunder, ansett Cheferne för de serskilde Departementen böra al Bane o - S ty r e Is e n »t n ä m n a s» STOCKHOLM, Ecksteinska Tuyckeiubt, i834.
Btmco-lJtskottets Bet.
N;o 3g. t N:o 3g.
Antora till Exp,-trisk, den io Sept, Betänkande, i anledning af väckt motion om Bankens och BanedDiscontens räkenskapers granskning i Kongl. Kammar-Rätten.
Sedan Höglo fl. Ridderskapet och Adeln behagat till Utskottet remittera en af .Herr Rosenblad, Bernhard, väckt motion derom, att Bankens och dess Discont-Yerks räkenskaper måtte, de förra från och med för är i835, samt de senare från och med för innevarande år, underkastas Kongl.
Kammar-Rättens granskning, under samma vilkor, förbehåll och Tjenstemännen för stadfästade anmärkningar till ersättning beviljade procent, som i afseende, på•
Stats-Verket nu egä rum, jemte de i afseende på denna motion, afgifno yttranden af Hr Friherre Kantzow, -J. A., Hr Hegardt, C. B., Herr Grefve Cronhjelm, O. Ä., ooh Hr Friherre Cederström, Jhvilka alla talat emot förslagets antagande:
Herr Friherre Kantzow, under förklarande, ej mindre att Herr Friherren finge fästa Utskottets uppmärksamhet på nödvändigheten att närmare utreda förhållandet med den i Banco-Disconten férefunne balance, samt huruvida den blifvit
Disconten godtgjord, än äfven, att de Discontens Tjenstemän, till hvilka Directionens assignationer å utgifne lån lemnäs, böra prestera en betydlig borgen; — har Utskottet funnit nödigt i denna fråga infordra utlåtande af så väl Banco-Fullmägtige sorn Bankens Commissariat och Directjonen öfver Banco-DiscontYerket, af hvilka den sistnämnde, fästande uppmärksamheten å dels de olägenheter, hvilka mäste uppstå genom räkenskapernes granskning af ett Kronans Embetsverk, hvars institutioner och arbetssätt icke förutsatte den hemlighetsfulla behandling af revisionsärendena, att enskilde personers skuldförhållanden kunde från offentlighet bevaras, dels den nog långa utsträckning, hvilken, till följd af en sådan granskning, skulle gifvas åt tiden för meddelande af den årliga decliargen för förvaltningen, som, i anseende lill de Collegiala formérnes långsamhet, icke kunde på förhand bestämmas och hvaraf tiden för Rikets Ständers Revisorers sammanträde blefye beroende, dels ock de hinder, som mötte genom försvårad ständig tillgång till "Verkets böcker och verifikationer under revisionstiden, för sin del, till vinnande.af deri ytterst möjliga tillit till Discont.räkenskapernes vigtighet, innan de till Ri Bihtwg till R.
Brot. 1834, 6 Sami. 1 Aftl. 2 Bandet, 3 8: de Häftet. / Banco-Vr skot tets Bet.
N:o 3p. kets Hoglofl. Sländers Revisorer aflemnas, föreslagit, antingen att en eller arne, ef Banco-Fullmägtige årligen dertill utsedde, räkenskapskunnige personer utom Diseont-Verket må erhålla uppdrag alt granska den afslutade räkenskapen, eller ock att samma controlerande åtgärd må öfverlåtas till den afdelning inom Renken, som med revision af delta Verks räkenskaper får befattning, så vida samma afdelning komme att organiseras på ett så ändamålsenligt sätt, som roan egde skäl hoppas; i händelse af bifall till hvilket förstnämnde alternativ-, tysthetsed, borde åläggas de personer, som med revisionen fingo befattning, äfvensom i båda fallen tiden för Rikets Ständers Revisorers sammanträde skulle framflyttas till den i April hvarje år, eller en månad senare, än nu är föreskrifvet, på det dén förberedande granskningen före deras sammanträde desto säkrare måtte kunna fullbordas.
Vid pröfning af Herr Rosenblads omförmälde motion förekommer, att den granskning af Bankens räkenskaper lill siffran och deras enlighet med verificationernr. in. m., hvilken föregår deras framläggande för Rikets Ständers Banco-Utskolt och deras Revisorer, hittills blifvit af Bankens Revisions-Contor på ett så~ oklanderligt sätt uppfylld, alt man ej för fiamtiden kan vänta, att, genom förslagets antagande, större säkerhet och skyndsamhet skulle vinnas, helst hoppet om anmärkningsprocent hos Kongl. KammarRättens
Revisorer ej heller eydes kunna utgöra en kraftigare driffjäder, till användandet af omtanka och nit vid Revisionsarbetet, än den utsigt till vidare fortkomst inom Verket, hvilken genom noggrann! fullgörande utaf åliggande pligter öppnas för de af Bankens egne Tjenstemän, hvilka det nu tillhörer att
Resvisisionssrbetet förrätta och hos hvilka man med skäl eger alt förvänta närmare bekantskap roed Bankens räkenskaps-method och författningar; att, i stället för det Baneo-Styrelsen nu sjelf ar i tillfälle att vaka öfver verkställigheten inom föreskrifven tid af den Revisions-Conloret anbefallda revision af Bankens räkenskaper, ej mindre Banco-Utskottet än Hrr Revisorer, genom räkenskapemes öfverlemnande till granskning af annat Verks Tjenstemän, måhända ofta nog skulle nödgas, att antingen revidera förut till siffran ieke granskade räkenskaper, eller ock förblifva i saknad af en eller flere böcker, som icke hunnit i Kongl. Kammar-Rätten genomses; att, så vida ändamålet med revision af Bankens räkenskaper till siffran och deras öfverensstämmelse ej mindre med verificationerne, än med dc för bokföringen stadgade grunder, icke skall i betydlig mon förfelas, angeläget synes, att samma revision, på sätt nu tillgår, lill en stor del verk - Btincc-XJtskottas
N:o 39, 3 stlilles efter liand, under årets lopp, innan skeende afslutniog, hvarigenom de misstag, sorn vid utstakning eller bokföring tilläfventyrs egt ram, kunna lättare rättas, samt en ovigtig framställning äf förhållandena i så väl månads- som årssluten förekommas; att dernest åter denna del af Revisionen förfarande skulle förrättas i Ranken, men granskningen af de fullständige räkenskaperne öfverlålas på Kongl.
Kammar-Rätten, derigenom uppstode antingen dubbel tidspillan, i fall Kongl.
Kammar-Rättens Revisorer skulle omgöra hvad redan i Banken äi gjordt, eller ock den oformlighet, att samma räkenskaper blifvit reviderade till en del af Bankens och till endel af Kongl. Kammar-Rättens Tjenstemän; att Banken icke heller kan skilja sig ifrån sina räkenskaper och verificatiöner för så lång tid, som skulle erfordras för deras granskning i Kongl. Ksmmar-Rätten, utan att ärendena i Banken, till oberäkneligt hinder, tidspillan och förlust för håde Banken och Allmänheten, skulle i åtskilliga delar helt och hållet afstanna, helst många böcker äro så inrättade, att de fortgående begagnas för flere år, samt de äldre räkenskaperne och verificationei ne nästan dagligen måste rådfrågas, Låne-Bankens, vid upprättandet och reviderandet af uträkningar å Lån, som skola omsättas eller slutbetalas, bevakas i concurser eller årsproelamata eller genom lagsökning indrifvas m. m., samt Vexel-Bankens, vid afpriekningen af inkommande transportsedlar, derå lunn rome blifvit ändrade o. s. v.; att, i händelse Bankens och dess Diseont-Verks räkenskaper skulle i Kongl. Kammar-Rätten revideras, de enskildes förhållanden lomme att gifvas till pris ål offentligheten, hvilket icke, på sätt Motionaireu trott, lärer kunna unda oröd jas medelst föreskrift, att berörde räkenskaper skulle granskas afen eller a:ne serskilde dertill förordnade Revisorer i Kongl, Kammar-Rätten, sorn aflade lysthets-ed, då Bankens räkenskaper påkalla ett större antal 10- videramle, och dessutom ej allenast Kongl. Maj:ts Nådiga Inslruclion för Kongl. Ksmrnar-Rätten af den i5 Oct. 1831 förbjuder Revisorerne derstädes att omedelbart någre räkenskap r till revision emottaga eller några anmärkningar aflemna, hvilket måste ske genom Chefen för Öfver-RevisionsDepartementet och Contors-förmannen, utan rict äfven blefve omöjligt att stänga Kongl. Kammar-Rät tens Ledamöter eller Cancellie-betjening från tillgång till räkenskaperne, när anmärkningar skulle föredragas, bedömas och expedieras, 1 Iler att vid dylika mais underdåniga fullföljande vägra alt räkenskaperna j,(lemna lill Kongl. Majrts Justitiae-Revisious-Expedition, uppå derom skeende reqvisition; hvilka omständigheter, snmmanlagde med de olägenheter, hvilka jemväl, enligt Banco-Discont-Direclionens ofvanberörde utlåtande, skulle I Banco-Utsfcottets
N:o 39. följa af Banco-DiscoJitens räkenskapers granskning genom.
KammarRätten, synas Utskoltet vara af elen vigt, att Utskottet, i likhet med de i ämnet hörde Aucloriteter, finnér sig föranlåtet tillstyrka, det måtte Rikets floglofl.
Ständer å Herr Rosenblads ifrågavarande motion meddela afslag.
Hvad dernäst beträffar Banco-Discont-Directionens, uti dess ofvanupp. tagne Utlåtande gjorde framställning, att Biscont-Verkets räkenskaper, före revisionen, af Rikets Högloft.
Ständers Revisorer skulle undergå praelimjhair granskning, antingen genom af Banco-Fullmägtige utsedde riåenskapsk unn ige personer eller ock uti Bankens R e visions-Con tor, efter detsammas organiserande på ett ända na ålsen ligare sätt; så, enär dels Banco-Discon tens räkenskaper, efter de förändrade uppställningar deraf, som nu meia blifvit införde, vika sig både enkla, lättfattliga och af sådan beskaffenhet, att de nästan för hvarje session sdag controlera sig sjelfva, dels genom den i Banco-Uisconten nu iakttagne ordning, att, före
Låneärendenas föredragning hos Direclionen, ej mindre alla liqvider, än äfven Kamererarens Cassa-bok elier Sammanfattning af hvarje veckas expedition undergå revision, så att med skäl kan förmodas, att, om något misstag vore begånget, detsamma oförtöfvadt skall kunna upptäckas och varda rättadt, samt dessutom i betrak landb tages, att Province-Låne-Contorens räkenskaper, hvilka i det närmaste äro med Bankens lika beskaffad o, icke undergå någon förberedande granskning, finnér Utskottet någon sådan revision af Banco-Diseont-Verkets böcker och Handlingar, som, enligt Discont-Directionens framställning, skulle komma att föregå den revision, hvilken af Rikets Högloft.
Ständer besörjes, icke heller vara af behofvet påkallad.
Och får Utskoltet slutligen, i anledning af Herr Friherre Kantzows, under discussion rörande Herr Rosenblads motion, inom Högloft.
Ridderskapet och Adeln afgifne yttrande, i korthet upplysa, att visserligen, sedan sistförflutne Riksdag, Banco-Discont-Verket varit hotadt med förluster, tili följd af svårigheten att, efter den derstädes begagnade äldre räkenskapsmethoden, skyndsamt kunna upptäcka hvarje uppkommen balance, men att, sedan det genom Ordförandens i Banco-Discont-Birectionen, Herr Kammarherren Rosenblads sorgfälliga och mödosamma forskningar, lyckats att uppdaga förhållandet, har Discont-Verket blifvit från förlust fredadt; hvarefter ett enklare ©eli i sig sjelf mera controlerande redovisnings- och bokföringssätt, än det förut begagnade, jemväl med innevarande år är vid Verket infördt.
x 834- Banco-Viskoticts Bet. IV: o 40.
S JNT:o 4o.
Ank. till Exp.-Utsk. den 10 Sept.
Betänkande, i anledning, af väckt fråga om förändrade grunder för befordringar till Comniissarie-beslällningar inom Banken.
Genom remiss fran dels Vallöf!. Borgare-Ståndet, dels Hedervärda Bonde-Ståndet, ära Lill Utskottets handläggning öfyerlemnade: 1:0.
En af Herr Santesson inom Borgare-Ståndet väck t motion, deruti lian, utgående från den åsigt, att, vid upppkommande frågor o t» ledighets tillsättande, alla andra afseehden borde vika tor känd personlig insigt, erfarenhet oell redlighet, yrkat, att den ännu i Rikets Ständers Bank sedan längre tid gällande ord ning, att ett bestämd t antal af Verkets Embets- och Tjenstemämskuile vara af Fralse och dé'öfrige af Ofrälse Stånd, måtte upphäfvas, såsom! ej mera enlig med tidens anda och den i allmänhebgällande Öfvertygelse, alt i desse Stånds1 iakttagelser icke läge någon ökad säkerhet för Banco-I jcnslernes ordentligt skötande, hvaremot genom så dane stadganden ofta band mäste uppstå på deras fria val, sorn det tillkomme, altt dessa platser tillsätta; och 2:0.
Memorial af RiksdagS-Fullmägtigen Anders Danielsson från Elfsborgs Län, deruti han, såsom en ibland de vidunderligheter, hvilka ännu ifrån äldre tiders förhållande qvarstodo, anmärkt den föreskrift, att en del af Bankens Tjenstemän skola antagas inom Frälse Ståndet, deraf under lidernes lopp så da ne hinder, efter hans tanke, måste uppslå för befordringar nes ändamålsenliga fördelning, att denna föreskrift ej mer kunde vara redlig för Banco-Verkets gång; hvarföre och då denna föreskrift vore stridande emot den utveckling tiden gifvit åt begreppen om likheten i lagliga rättigheter, han ansett densamma ej längre böra fördragas.