Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ut Supra. S. D. tlfter uppläsande af Expeditions.Utskottets insända Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelser till Kongl. Majit: 1:0 Angående inskränkning i den åt Invånarne i en viss trakt af Elfsborgs
Fän förunnade rättighet att idka Gårdfarihandel; 2:0 Om Förändring i Domstolarnes antal och Organisation; och 3:0
Om fångars bevakande under forslandet; fann Hedervärda Eonde-Ståndet sig icke Ex Protocolla Olof Werlin. \ Ex Protocollo Olof Werlin.
Itunna
Den 2 7 Juli. 251 lunna antaga berörde förslag, såsom stridande emot Dess, i förenämde ämnen, fattade Beslut, hvilka Ståndet åberopade.
Sedan hos Riksens Ständer fråga blifvit väckt om angelägenheten af sådana anstalters vidtagande, hvarigenom Svenska Klädes Fabrikerna kunde med tiden liafva att påräkna deras Ullbehof af Inrikes production, och med detsamma flera 100,000
R:dr, sorn för utländsk ull årligen skola utgå, kunde komma Svenska Jordbrukaren tillgodo; hafva Riksens Ständer tagit detta mål i öfvervägande; Riksens Ständer hafva funnit, att till de inhemska KlådesFabrikernas upphjelpande aldraförst fordras, att tillgång finnes på Rudimaterier både till påräknadt behof och till billigt pris.
Då Rikets allmänna vinst i dubbelt afseende vunnes, om dessa Rudinjaferier kunde produceras och förädlas inom Eändet, följer deraf, alt, innan något förbud emot införsel af utländsk ull eller kläden utfärdas, anstalter böra vidtagas, att till erforderlig mängd öka inhemska Fårafveln och Ulltillgången.
Riksens Ständer tillstyrka derföre hos Eders Kongl.
Majit i underdånighet, att först och främst uppmuntringar - Ex Protocollo Olof Werlin.
Uppläst bos samtliga Riks-Standen den 27 Juli.
Stormägtigste Allernådigsfe
Den 27 Juli. gar och pram ier, såsom, enligt Författningar, ända till år 1794 ägt rum, måtte anslås, till förökande af Uliproductionen och Fårafveln, i synnerhet af den Isländska racen, såsom med •vårt climat bäst passande, samt att dernäst, och så snart erfarenheten visat, att tillräcklig tillgång gifves på inhemsk ull till våra KlädesFabrikers drifvande, en hög
Tull måtte läggas så väl på Utländsk ull, som på Utländska kläden, särde’es af de gröfre sotter, hvilka genom de föreslagna prasmierna böra kunna bringas derhän, att de hålla pris med de utländska af samma godhet och beskaffenhet; och få Riksens Ständer denna underdåniga önskan härmedelst Eders Kongl. Maj.ts Nådiga pröfning underställa.
Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad, trohet och nit Siormägtigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Majtts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter På Ridderst. och Adelns På Prest-Ståndets vägnar vägnar J. A.
Lindblom n, v. Talman.
På Ronde-Ståndets vägnar Lars Olsson , 0. v. Talman.
Carl Mörner, h. t. Landtmarskalk.
;På Rorgare-Ståndets Vägnar H. Schwan, h. t.
Den 2 7 Ju/i. a 53 Uppläst hos samtelig» Riks-Ståcden den 27 Juli.
Genom Nådig Proposition af den 15 sistlidne Mars, har Eders Kongl, Majtt erinrat Riksens
Ständer om nödvändigheten af medels anslående till underhåll och vård af med veneriska sjukdomar behäftade personer vid Läns Kazaretterna och särskildta Curhus-Inrättningar.
Inom särskildta Riks-Stånd hafva i afseende härpå äfven åtskilliga motioner blifvit gjorda.
Riksens Ständer gå nu att till Eders Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna de beslut de derom fattat.
Efter anställd undersökning hafva Riksens Ständer nogsamt funnit, att Läns-Lazaretten i det skick de nu äro, jemte de särskildta Curhus som i några orter finnas inrättade, icke äro tillräcklige för emottagande till vård och skötsel af alla dem , som sådant behöfva; i följe hvaraf Riksens Ständer ansett nödigt, icke allenast att nuvarande Lazarettet i de folkrikare
Län tillökas och utvidgas, Ulan ock, att der Veneriska smittan är mera allmän, dessutom inrättas särskildta Curhus, och att de Län, der ej någon af dessa inrättningar finnes, må varda dermed förse elde.
De medel, som Kongl.
Gillet af dess fonder består till Lazaretts byggnadernas underhåll, svara ej mot sådana kostnader; och det på Stat nu uppförde anslag till smittosamrna sjukdomars botande af 8900 R:dr, har 5 54 Den 27 Juli. har ej varit tillräckligt till utgifterna vid Vadstena Curhui-ini ättning, jemte fria Medicamenters betalning vid de öfriga nuvarande Curhusen.
Af Eders Kongl. Maj:t hafva, till LänsLazaretternas underhäll under äret 1813 blifvit förskjutne 10,54a R:dr Banco, men kostnaderna till utvidgade eller tillökade lazarettet och Curhus kan, säsotn beroende af tillståndet i hvarje Län, icke med någon visshet beräknas.
Riksens Ständer hafva derföre ansett, art det bidrag af allmänna medel, sorn härtill måste göras, lärnpeligast kan bestämmas och utgå inom hvarje
Län, på sätt som blifvit antaget och regleradt i Kronobergs
Län , hvarest erfarenheten visat nyttan och fördelen deraf, och en tiilräckelig fond kan anskaffas, hvilken kommer art tillhöra
Länet och der förvaltas af en säskilt Direction.
Då efter den i berörde
Län, genom invånarnes till detta ändamål frivilligt åtagne afgift af 3 sk. på hvarje Mantals-skrifven person, i hvarje Län efter I8i3 ärs personal en högst betydlig årlig summa skulle inflyta, skulle möjligtvis, der Lazarettsoch Curhus-inrättningar redan äro i godt skick, en mindre afgift kunna inbringa hvad som fordras, utöfver de medel Kongl. SeraphimerOrdens Gillet af dess medel består och Medica* mentsfonden till fria medicamenter kan lemna.
Då Riksens Ständer göra sig förvissade, att inbyggarne i hvarje Län, upplyste om angelägenheten af verksamma anstalter till den .veneriska smittans hämmande, samt underrätta - Den % 7 Juli. 555 tade om den utväg Riksens
Ständer anse tjenligast till medels ernående för detta behof, villigt åtaga sig den i 'fråga var a
Ode ringa afgift härtill, hvarigenom Lazaretts- och Gurhusinrättningarne dessutom för elen öfriga hälsovården kunna blifva mera svarande'mot deras ändamål; få Riksens Ständer hos Eders Kongl. Majit i underdånighet anhålla det täcktes Eders Kongl. Majit i Nador anbefalla Landshöfdyrgarne attisarnmankalla Länens Innevånare, för att öfverenskomma och bestämma, såsom i Kionobergs
Län skett, för hvarje Mantalsskrifven person, någon viss årlig afgift, lämpad efter behofvet och den inom hvarje Län erforderliga kostnaden, till Lazarefternas utvidgande eller särskilda Curhus-inräitningar, så att alla med berörde smitta besvärade kunna der intagas, skötas och underhållas, de medellöse utan betalning, och hvilken afgift kunde jemte.
Kronoutskylderna uppbäras; samt att Eders Kongl. Majit derjemte i Nåder täcktes förordna och med Instruction förse en Direction i hvarje Län, bestående af Landshöfdingen; såsom Ordförande, med nödigt antal Ledamöter, hvilken P irection under Seraphimer Ordens-Gillets öfverstyrelse komtne att emottaga , förvalta och disponera ej mindre de medel, sorn på nyssnämnde sätt sammanskjutas, utan ock alla andra tillgångar för Lazaretts- eller Curhus-inrättningarnas underhåll, samt i öfrigt gå i författning örn allt hvad dertill hörer.
Emedlertid och som till de första och nödvändigaste kostnaderna harvid, ej mindre än till Curhusens vidmagthållande och nödiga anstalter deremot - Den 2 7 Juli. emot, att, intill dess Lazaretterna sålunda Jeunna blifva satte i bättre skick, den veneriska smittan ej ma vidare spridas, det nu synes vara oundvikeligt att, på stat, något ytterligare anslag göres; så hafva Riksens Ständer beslutit, att det nu varande anslaget af 8000 R:dr må med en lika summa förhöjas, hörandes denna tillök kring mellan Lärten fördelas efter storlek och behof, för att läggas till den fond, sorn i hvarje Län sammanskjutes.
Detta förökade anslag kommer dock vid nästa Riksdag att upphöra, heldst, såsom Riksens Ständer hoppas, genom den nu föreslagne utväg Lazaretts och Curhus-inrättningarne skola komma i den ordning, att samma tillökning vidare må kunna umbäras.
Alla anstalter sorn för öfrigt kunna vara nödiga, dels i afseende på ambulatoriska Sjukhus, dels på reglernentariska föreskrifter, rörande medlens förvaltning, Läkares aflöning och flera oeconomiska och police författningar, öfverlemna Riksens Ständer i underdånighet åt Eders Kongl. Maj:t att, efter det Landshöfdingarnes eller de tillförordnade LazarettsDirectionernas utlåtande och förslag i dessa delar blifvit infordrade, samt Sundhetskollegium deröfver bordt, derutinnan i Nader förordna.
Ytterligare få Riksens Ständer i underdånighet anmäla, att de gifvit sitt bifall dertill, att den å Kungsholmen i Stockholm belägne egendom, sorn tillförene varit nyttjad till Jåiänvins-Bränneriverk; men nu icke mera dertill Den *7 Juli, 257 dertill begagnas, må, under förbehåll af Bankens panträttighet deruti, upplåtas till begagnande för den gemensamma Curhus-inrättningen för Stockholms Stad och Län.
Slutligen få Riksens Ständer, i sammanhang med allt detta, i underdånighet tillkännagifva, att de funnit anledning dervid fästa sin uppmärksamhet, att Seraphimer Ordens Gillets befattning med Hospitaler och Läns-La.zaretter, samt i och för deras underhållande anslagne hemman och rentor m. m., icke undergår någon annan granskning än den Kammar-Rätten, endast i afseende på redovisningen af medlen, låtei anställa, hvilken icke kan sträcka sig till anmärknings rättighet, rörande sjelfva hushållnings anstalten och hvad dermed gemenskap äger.
Det är af sådan grund och under förutsättande deraf, att Seraphimer Ordensgillets
Direction med, tillfredsställelse skall se alla sådana åtgärder, hvilka kunna åstadkomma vidsträcktare tillgångar för en inrättning, hvars ändamål är så ädelt och nyt»igf, och hvars utvidgande skulle till den lidandes väl bidraga, samt i öfvertygelse att den enskiltä frikostigheten af välvilja likasom Riksens Ständers bevågenhet skulle ökas, i män af den allmännare och närmare kännedom man om sjelfva Inrättningen och dess administration erhåller, som Riksens Ständer hafva beslutit, att hädanefter
Deras tillförordnade Revisorer till Stats-, Banco- och Riksgälds-Verkens öfverseende äfven uppdrages att revidera de Hospitalsoch Lazaretts-Räkenskaper, som äro stälda unFemte Band.
Fjerde Af del. 33, 34. der Hen s 7 Juft» eler Seraphimer Ördens-Gillets öfverstyrelse oda efter nu gällande författningar ingå till Kammar Rättens granskning, samt derom berättelse afgifva, för att på, lika sätt, som deras öfriga Revisions arbete, komma till Riksens Ständers och. allmänhetens kunskap.
Ständer framhärda med djup um iåersåtlig vördnad, trohet och nit Stormägtigste Allernådigste Konung!
På Riddersk. och Adelns På Prest-Ståndets Uppläst hos samtliga Riks-Stånden den 27 Juli.
Genom Nådig skrifvelse har Eders Kongl.'
Maj:t till Riksens Stander täckts öfverlemna det af den till Lagarnas öfverseende förordnade Comitée i underdånighet afgifna Be - Eders Kongl. Majits underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåtei vägnar Carl Mörner, h. t. Landtmarskalk, vägnar J, A. Lindblom; n. v. Talman.
På Bonde-Ståndets vägnar Lars Olsson, n. v. Talman. tan - Den a 7 Juli» 2 59’ tänkartfle och Förslag till
Domstolarnas oéh Hof-Rärternas anta! och organisation, i ändamål att Riksens Ständer skulle sig yttra , huruvida berörde Coinitée, vid utarbetandet af Sågverket, skulle kunna ställa sina förslag i beräkning på en sådan organisation, Efter noggran pröfning af dessa till Riksens Ständer öfverlemnade Handlingar, hafva Riksens Ständer slädnät i det beslut, att nu ingen annan åtgärd i detta ämne vidtaga, än att för det närvarande låta frågan alldeles hvila; oell utan något i förväg fattadt beslut, sorn skulle kunna lägga hinder i vägen för ämnets närmare utveckling och pröfning, hos Eders Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla, det hela målet måtte till Lag Comiuens bearbetande åter lemnäs, hvaiefter, sedan det i föreskrifven ordning blifvit gerion» trycket till allmän granskning utgifvet, det rnå bero af Eders Kongl Majit och tillkommande Ständers pröfning, att antaga eller ogilla, så väl det fulländade Lagverket, som grunderna för detsamma.
Ständer framhärda med djup un« dersåtlig vördnad, trohet och nit Stormägtigsté Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Majits i--.
, underdhvigste, tropligttgsfe tjenare och undersåter
På Riddérsk. och Adelns På Prest.Ståndets vägnar Carl Mörner, h. t.
På Borgare-Ståndets vägnar H. Schwan, h. t. Talman. vägnar J. A.
Lindblom. n. v. Talman.
Uppläst hos samteliga Riks-Ständen den 27 Juli.
I anledning af hos Riksens Ständer vackt motion, få Riksens Ständer hos Eders Kongl.
Maj:t i underdånighet anmäla deras beslut rörande vissa verksammare anstalter för fån. gars vård, i synnerhet vid det de, till undergående af ransakning eller straff, från den ena orten och stället till en annan forslas.
Daglig erfarenhet och de täta, ifrån Eders Kongl. Majlts Befallningshafvande utgående, efterlysningar vittna nogsamt, att ofta äfven de största missdådare under sådan försel få tillfälle undankomma deras väktare, och följden deraf skulle oundvikligen blifva sådan den sig visat, att brottslingarne, försatte i frihet, dels af böjelse till vanarter, dels af nödtvång för att erhålla medel till lifsbergning, föröfva nya våldsamheter och tillgrepp.
Då allmänna säkerheten, sorn genom berörde händelser i så märkelig
Anan äfventyras, påkallar omsorgen att förekomma dessa olägenheter, hafva Riksens - Den zj Juli. sens Ständer, vid öfvervägandet af de lämpligaste och säkraste sätt för verkställigheten deraf funnit, att ehuru å ena sidan skyldigheten att forsla fångar och dertill lemna nödiga dragare och körredskap svårligen kan skiljas från de hemmansägare och åboer, som dertill nu äro pligtige, blifver dock å andra sidan vården om fångarna under slik försel ett åliggande, som hvarken ifrån Inrättningens början kunnat vara påräknadt af fångskjutsare* na eller instämma med hvad af dem skäligen kan fordras, heldst det bör anses ostridigt, att dessa skjutsare äro okunnige eller åtmindstone ovane i sättet att tillse, det de fängsel, hvarmed tångarne förses, blifva till deras förvarande behörigen använde, och jemväl icke känna alla de listiga försök, som af illsluga missdådare begagnas för att löskomina.
Ständer hafva på dessa grunder beslutit, att den fångskjutsskyldige allmogen bör frikallas från egenteliga vården och tillsynen om de fångar, som af dem forslas, och följakteligen äfven befrias från det ansvar som åtföljer, när fånge under sådan försel undankommer, heldst det synes vara en rättvis fordran af hvar samhälls-medlem, att icke förpligtas till sådana skyldigheter, som äro utom gränsen af hans egenteliga yrke, och den hvarken sig åtagit eller kan vederbörligen fullgöra: och då jemväl de bidrag till Statens bestånd, som hvarje af dess medlemmar är pligtig att lemna, ibland annat bör tjena till bibehållande af ordning och hvarje af Statens in - Den 27 Juli. invånare? fredande och säkerhet, anse Riksens Ständer det vara otvifvelaktigt, att Staten hor besörja och bekosta aila de anstalter, sorn fordras för att förekomma, det de våldsverkare, som öfverträdr samfundslagen och underkastat sig det straff densamma å deras foröfvade brott utstakar, icke må lemnäs tillfälle att undgå eller fördröja denna bestraffning, samt genom nya våldsamheter störa det allmänna lugnet.
På denna grund hafva Riksens Ständer beslutit vidtagande af följande allmänna stadgande: att Landshöfdingarne, hvar i sitt Län, må antaga tillräckligt antal Gevåldigerkarlar eller Fång'äktare, hvi ka blifva p’igtige, att, en eder flere, efter hvad omständigheterna fordra, atfo a och bevaka de fångar, sorn från den ena orten ti 1 den andra skola forslas, saint ftir sådan vård blifva ansvarige t att desse fångvaktr e, sorn utom lön få sig tiildeldt lämpligt dagtractarnente under nämnde försel, skola af de fångskjutsskyldiga fram och äter förhjelpas1', att Landshöfdingarne må hafva noga tillsyn derå, det fängvaktarne ej använda längre tid på dessa fram- och återresor, än sorn nödvändigt erfordras, och derjemte i förpassningen ej mindre utsätta beskaffenheten af fångens brott, och huru han är fängslad, utan jemväl föreskrifva, att samma fängsel ej lår under forseln ombytas: att Fång vaktarne, som böra vara beväpnade, skola åtfölja arresfanterna från det ena kronohäktet till det andra, så vida Fångvaktare ifrån särskildta
Län ej på vägen mötas, i hvilket fall, för Den 27 .Tuli. *63 för besparing 1 kostnaden, de ombyta bevakningen emot hvarannan, meddelande bevis derom, och med hvarandras fångar till deras stationer återvända: att då Fångvaktare skall fora fånge till någon Domstol inom Fänet,’ han skall, sedan han behörigen aflemnat fången, genast till sin station återvända, så vida
Domaren ej finner, att fången bör under enahanda bevakning till Krono-häktet återsändas, i hvilket fall anteckning derom bör i förpassningen af Domaren göras, till Fandshöfdingens underrättelse vid tractamentets anordnande: att, då Domare eller Krono-Betjente låta gripa och till Kronohäktet införa brottslingar, fjerdingsmännen skola vara skyldige, att under enahanda ansvar, som de tillsatte fångvaktarne, emot erhållande af skjuts fram och åter, och åtnjutande af det tractarnente dessa i tjenstgöringen bestås, åtfölja och bevaka fången till Kronohäktet, på det sätt fängslad, som Domaren eller Kronobetjenten föreskrifva: att den fångvaktare, som af vårdslöshet eller försummelse vållat fångens flygt, skall ovilkorligen straffas med 6 eller 10 par spö, om fången varit häktad eller tilltald för sådant brott, hvarå dödsstraff eller fästningsarbete kunnat följa: men urngälle sin förbrytelse med fängelse vid vatten och bröd från 8 till 14 dagar, örn fängen är tilltald för mindre brott, och fångvaktaren i alla fall varda från sin befattning för alltid skilldt att Fandshöfdingarne skola äga att, då fångvaktarens förbrytelse är uppenbar, genast låta befordra verk - ■Den 2 7 Juli. verkställigheten af berörde bestraffning; och att fångskjutsare, sorn genom våld eller list befordrat fangens undankommande, skall straffas med 0 eller 10 par spö, samt, då han vägrar fångvaktaren handräckning vid fångens bevakning och tillsyn, när sådant behöfves och påfordras, bör plikta med penningar eller umgälla sin försummelse med kroppsstraff, efter omständigheterna.
Hvilket allt Riksens Ständer härmed i underdånighet till Edeis Kongl. Majus Nådiga pröfning och stadfästelse fä underställa.
På Ridderslc. och Adelns På Prest-Ståndets Eders Kongl. Majus enderdåniKste, tropligtigfte tjenare och undersåter vägnar Carl Mörner, h. t. Landtmarskalk. vägnar J, A. Lindblom, n. v. Taiman.
Upp - Den 2 7 Juli. 265 Uppläst hos samtliga Riks-Stånden den 27 Juli.
Sedan till Riksens Ständers kännedom kommit, att Hans Kongl. Höghet
Kronprinsen inköpt och i Nåder till Upsala Universitets Bi. bliothek täckts förära de Samlingar i Svenska Historien, som af framlidne Biskoppen Doctor Nordin blifvit påbegynte, och hvilka Professoren Doctor Fant fått sig uppdraget att fortsätta, har hos Riksens
Ständer motion blifvit väckt om medels anslående, såsom förlag till utgifvandet af denna samling, hvarigenom ett förökadt ljus skulle spridas öfver Fosterlandets häfder.
Då Riksens Ständer vid betraktande af de många och vigtiga behof, som först bordt ådraga sig Deras uppmärksamhet, ej för ögonblicket kunna något sådant föreslaget anslag bevilja, hafva de dock, med behörigt afseende på verkets nytta, och under erkännande afall skyldig tacksamhet emot den Höga Gifvaren, trott sig i underdånighet hos Eders Kongl. Majit böra gifva Deras förord och anhålla, det mätte för ifrågavarande ändamål Eders Kongl. Maj.'t penninge- understöd företrädesvis i Nåder täckas anordna.
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigjte tjenare och undeisater
På 266
Pä Riddersk, och Adelns vägnar Carl Mörner, b. t. Landtmarskalk.
På Borgare Ståndets vägnar II, Seli ivan, h, t.
På Prest-Ståndet* vägnar J.
, På Bonde-Ståndet* vägnar Lars Olsson, n. v. Talman.
Uppläst hos samtliga Riks-StSndcn den 27 juli» Stormågtigste Allernådigste Konung!
I anledning af inom Riks-Stånden väckt motion , få Riksens Ständer i underdånighet hos Eders Kongl. Majit anhålla, det Eders Kongl.
Maj:t i Nåder täcktes vidtaga sådana åtgärder, hvarigenom Götha Canal-Bolag kunde förmas lemna Roten någon skälig ersättning, i händelse någon Rote-Soldat,, i och för Canal-arhetet, antingen blefve till vidare krigstjenst oduglig eller ock förlorade lif» vet.
Enär en sådan förlust, under det soldaten i fredstid ar till arbete commBnderad, icke egenteligen bör kunna betraktas ur samma synpunkt, som om karlen varit commenderad i krig och på sådant sätt omkommit eller blifvit skadad, hafva Riksens Ständer ansett billigheten medgifva anmälandet af denna underdåni O ga anhållan, hvarå Eders Kongl. Maj:t efter omständigheterna lärer täckas göra Nådigt afseende.
Rik-’ Den 2 7 Juli. 567 Riksens Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad, trohet och nit Stormägtigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Majus underdanig.ste, tropligtigste tjenare och underärter På Biddersk. och Adelns vägnar Carl Mörner, h. t. Landtmarskalk.
Uppläst hos samtelig* Riks-Stånden den 27 Juli.
HosRiksens
Ständer har fråga blifvit väckt om befrielse för Skeppare och Förbönder, att vid Tullkamrarna uttaga förpassningar å Eandets egna varor, sorn från Uppstäderna till Stapelstäderna försändas; men som den öfverklagade skyldigheten, att på jern och andra metaller samt några flera varor i Uppstäder taga förpassning, enär de till Städer, som vid Saltsjön äro belägne, skola transporteras, är ålagd ge - ä 6 8 Den 25 Juli. genom Kongl. Kungörelsen den 30 November agio samt Förklaringen deröfver af den 30 Mars 1814, hvilka blifvit utfärdade i anledning af den, vid Eandt-Tullarnes upphäfvande, tili Eders Kongl. Maj:t af Riksens Ständer i underdånighet öfverlemnade omsorg, att vid dessa Tullar bibehålla den bevakning, somför vissa exporters controllerande kunde finnas nödig; och en sådan beskaffad controll i synnerhet öfver Sveriges förnämsta Exportvara, Jernets utförsel, är äf den angelägenhet, att den icke bör helt och hållet bero af en enda Tjenstemans redlighet och noggranhet vid sin sysslas förrättande; så hafva Riksens Ständer icke ansett sig kunna ofvanhögstberörde Stadgandens upphäfvande tillstyrka, utan få Riksens Ständer denna sak till Eders Kongl.
Maj:ts Eget Höga skärskådande i underdånighet hänskjuta, då Eders Kongl.
Majit, efter vederbörande Embetsinäns hörande, i Nåder lärer inse , huruvida de i frågavarande Nådiga Stadgandens upphäfvande eller förändrande kan, utan befarande af missbruk, verkställas, och derefter lämpa de Nådiga åtgärder, Eders Kongl. Majit i sin vishet med Rikets väl kan finna vara öfverensstämmande.
Ständer framhärda med djup. undersåtlig vördnad, trohet och nit Stormägtigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl, Majtts un.
Den 37 Juli. underdånigste, tiopligtigste tjenare och undersåtar På Riddersk. och Adelns På Prest-Ståndet* Uppläst-ho* samteliga Riks-Stånden den 27 Juli.
Sedan den granskning af Stats-Rådets P10- tocoll 105 §. Regerings-Forraen och 39 §.
Riks. dags-Ordningen föreskrifva, af ConstitutionsUtskottet blifvit förrättad, och bemälte Utskott, under anmälan till Riksens Ständer, att det dervid ej funnit anledning till anmärkning, förklarat att enligt 76 §.
Riksdags-Ordningen Stats-Rådets Ledamöter, Föredragande och Konungens Rådgifvare i Commandomål vore frikallade från all ansvarighet för deras Embetens utöfning, intill den dag då innevarande Riksdag tagit sin början; få Riksens Ständer härmed denna förklaring till Eders Kongl.
Maj t i underdånighet öfverlemna.
Ständer framhärda med djup undersåtlig vördnad trohet och nit vagnar Carl Mörner, h. t.
Landtmarskalk. vägnar J. A. Lindblom, n. v. Talman.!
På Rorgare-Ståndets vägnar H. Schwan , h. t.
På Bonde-Ståndets vägnar Lars Osson , n. v. Talman.
Stor - 27° Den 2 7 Juli.
Stormägtigste Allernådig-ite Konung!
Eders Kongl. Maj:ts unaerdånigste, tropligtigste tjenare och undcrsåter På Riddersfc. och Adelns På Prest-Ståndets Uppläst hos Samteliga Riks»Stånden den 27 Juli.
Stormägtigste AHernådigste
Nådig proposition af den 24 sist* lidno
Maj har Eders Kongl. Majit till Riksens Ständer öfverlemnat frågan örn vidtagande af nödiga matt och steg till understöd för Hjelmare Sluss'^ rk.
Bihang Till samtelige ML-StändenS Protocoll, Innehållande de Handlingar, Hwilka till Riks-StanLen blifwit aflemnade, Såsom onungens Nådiga Propositioner, Riksens Ständers Utstötts Betänkande» och Förklaringar, Samt Riks-Ständens Protocolls-Utdrag wid Urtima Riksdagen i Arebro -8ir.
Orebro, Tryckt hor Nils Magn.