Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För öfrigt saknar icke någon del af Länet mindre salu- och lego-sågar; så att sågarnes antal i det hela, aila liusbehofssågar oberäknade, uppgår till 202, som drilvits med öfver 300 arbetare och vid hvilka 55 å 60,000 tolfter plankor, bräder och hakar årligen försågats.
Värdet af denna tillverkning kan i medeltal antagas tili ungefärligen 150,000
Sågverken på Dahlsland äro grundade på stockfångst från egne skogstrakter eller från skogarne i öfre delen af landet; men de vid Götha eif belägna sågverk, alla grundade på köpetimmer, förses dermed från andra orter och egentligen från Wermland.
Till så vidt export åsyftats, har sågverksrörelsen under detta qvinqvennium bedrifvits med någorlunda fördel vissa år och ringa fördel andra år.
De med beräkning på orternes behof elier på afsättning inrikes anlagde mindre salu- och lego-sågarne hafva åter bedrifvits med mera jemnhet i rörelsen.
Skeppsvarf äro inrättade vid Trollhättan och Gamla Lödese för fartygs och båtars nybyggande eller reparation.
Det på förstnämnda ställe belägna är försedt med dockbyggnad vid kanalen.
Begge skeppsvarf ven sysslosälta under vår- och sommarmånaderne tillhopa 40 å 50 arbetare; varande Varfsegarnes inkomster dervid uppgifne tili 6 å 7,000 R:dr årligen.
Af sådana finnas inom Länet 27 stycken, dervid omkring 100 arbetare blifvit sysslosalte under vanliga arbetstiden; och utgjorde tillvei kningarnes sammanräknade värde under della qvinqvennium 15 ä 16,000 l\:dr om året.
Tre sådana finnas, hvilka varit i gång med tillhopa 12 arbetare och hafva tillverkat papper lör omkring 5,000
Glasbruket vid Limmared i Kinds härad har hållits i jenni gang med omkring 30 arbetare, och tillverkningen af glasvaror derstädes utgjort i värde ungefärligen 20,000 R:dr om året. 20 Lerkurils- och Kakelugns- Fabriker.
Tre sådane med 6 a 7 arbetare hafva tillverkat varor för 7 å 800 R:dr om året.
Mekaniska Bomulls spinnerier finnas vid Kullen och Nääs i Wedtle härad samt Sjuntorp i Flundre härad, pä hvilka ställen 020 å 330 personer, mest barn, till arbete begagnas.
Hela tillverkningsvärdet viri dessa Irenne verk, al hvilka det vid Nääs är betydligast, kan uppskattas lill 230 å 280,000 R:dr årligen, rudimaterien inberäknad.
Dessutom har tillståndsbref l>lil v it utfärdadt för anläggande al Mekaniskt Bomullsspinneri vid Öijebroqvarn å Trollhättan; men detta har ännu icke kommit i gång.
Mekaniskt Konstväfveri, med tillhörande dressningsmachiner, blekeri och appreterverk, vid Rydboholm i Marks härad, h\ar\id 100, 120 och senast 130 arbetare varit sysslosalte.
Denna dyrbara inrättning har från och med år 1836 varit i verksamhet med årlig tillökning i väfstolars samt öfrige nödiga machiners antal, såsom följd hvaraf väfnadstillverkningen äfven blifvit årligen ökad.
Sådant oaktadt kan fabriken icke uppfylla alla varu-reqvisitioner; hvadan egarne låtit uppföra nya byggnader för fabriksrörelsens utvidgande.
Tillverkningarne, sorn under detta qvinqvennium bestått af kambrick, shirting och kypert, hafva uppgått dels i början lill 4 å 500,000 och dels sedermera till 6 å 700,000 alnar årligen, med ungefärligt tillverkningsvärde af 100, 120, 140 lill 170,000 R:dr hvarje år.
Klädes-Fabrik vid Nääs vid Wedtle härad, anlaggd med tillämpning af nyare liders förbättringar, har detta qvinqvennium kommit i gång och tillverkat kläden för omkring 32,(XX) R:dr årligen.
Färgcrier finnas, jemte fabriksanläggningarne, vid Kullen, Nääs och Sjuntorp samt dessutom vid Ljungsarp och Sexdrega i Kinds härad, äfvensom på några andra ställen, fastän der af mindre betydenhet.
Blekerier för blekning på Engelskt sätt äro äfven särskildt inrättade samt drif vas \id Kullen och Nääs.
Sådana finnas 32 stycken, af hvilka några större i Marks härad årligen stampa omkring 200,000 alnar vadmal.
De öfrige, spridda öfverallt i Länet, äro mindre betydliga.
Garfverier finnas på Landsbygden 13 stycken, hvaraf ett för läder - 21 beredning på Engelska sältet.
— Öfrige mindre garfverier och skiimberednings-anstalter äro att räkna bland allmogens binäringar.
Kattstensstampen vid Trollhättan har under senare åren icke drif vits, utan är numera alldeles nedlagd.
Cement-Verk för beredande af murbruk till arbete under vattnet, med flere, har nyligen blifvit anlagdt vid Vargön i Wäne härad.
Potlaske-Calcinerings-Terk.
Sex sådana i Kinds härad tillverka ärligen 5 ä 600 skeppund pottaska, hvilken finner god afsättning.
Vid Oljeslageriet å Säteriet Strömsberg i Tossbo härad har tillverkats olja för 17 å 1800 R:dr årligen.
Om Mjöl qvarna ines antal och stenparen dervid upplyser statistiska talteilen.
De invid Götha eif belägne och en del andra qvarnar, som halva oafbruten vattentillgång alla årstider, äro i synnerhet indrägtiga; och mjölqvarnarnes afkastning i det hela måste så mycket heldre vara. i stigande och ganska betydlig, som sädeskonsumtionen årligen ökats i bredd med en tilltagande befolkning; men att approximativ bestämma qvarnafkaslningens totalbelopp later sig ej göra med grund af tillgänglige upplysningar i ämnet. f) Binäringar.
Jagt idkas vanligen mera lill nöje och tidsfördrif, än såsom binäring; dock kan den någon gång, i synnerhet hvad belräfiar roldjursjagten, lemna bidrag lill idkarens försörjning.
Fiske till husbehof gagnas i alla delar af Länet, hvarest sjöar och vattendrag lemna tillfälle dertill.
Mera betjdligt och äfven till alsalu idkas fisket i Wenern och Götha eif, der äfven lax fångas.
Biskötseln idkas mer eller mindre i nästan alla delar al Länet, föinämligasl söderut, dock icke heller utan framgång på Dahlsland.
Paltiel a vax kunna således årligen försäljas utom Länet till Slockholm och Götheborg.
' Tjäru och Bäckbrunning bedrifves i smått på några ställen å Dahlsland och annorstädes, hvarest tjäru virke efter nedfälld skog finnes; dock sådant endast lill husbehof och afsalu åt grannar.
Kolning för jernbruken, der sådana finnas, oell i öfrigt för afsalu i städerne utgör en för allmogen vigtig binäring, synnerligen på öfra Dahlsland.
Körslor för jernbruks- och sågverksrörelserncs behof, samt forsling af köpmannagods emellan Götheborg och uppstäderne i vestra delen af riket kunna anses såsom binäring för invånarne i vissa trakter af Länet.
Likaså flottning af timmer, sågstockar och virke för dem, som bebo. stränderne af sjön Stora
Lee och dermed förenade vattendrag samt af Wenern och Götha Elf. Tillverkningen för hand af ylle-, linne- och bomullsväfnader antingen af hemspunnet eller inköpt-garn är inom södra delen af Länet, förnämligast Marks, Kinds och Alis härader, en högst vigtig näringsgren, deraf den talrika befolkningen uti dessa merendels sterila trakter i ganska hufvudsaklig mån hemtar medel för uppehälle och bestånd.
Det tillverkningsbelopp härifrån, som årligen utom
Länet afsättes genom gårdfarihandel uppgår till emellan 1| och 2 millioner alnar af aila slag, förutan band, strumpor, tröjor, vantar, täcken och ryor; och den afsättning utaf sålunda tillverkade vile-, linne- och bomullsväfnader, som särskildt eger rum genom resehandlande från Borås och Ulricehamn samt genom personer i dessa städer eller på landsbyggden, hvilka dermed drifva handel i parti på andra inlänske städer oell orter samt på Norrige, är än mera betydlig, uppgående vanligen till dubbelt eller emellan 3 och 4 millioner alnar, oberäknad! hvad på begge dessa sätt föryllras af i Halland tillverkade välhadsarliklar.
Efter approximatif beräkning kan förläggares och tillverkares vinst af ifrågavarande väfnadsindustri uti Länet anses utgöra i medeltal 400,000 å 450,000 R:dr om året; och förtjena!’ härvid anmärkas, alt, oaktadt tiiiverkningsbeloppet vid Rydboholms konst v äfverifabrik årligen blifvit ökadt, synes sådant under nu ifrågavarande qvinqvennium icke hafva menligt inverkat på lmsväfnadsslöjden, hvilken tv er tom finnes hafva samtidigt varit i tilltagande jemte afsältningen på lillverkningarne, och detta i synnerhet sedan 1838.
För öfrigt tillverkas husväfnader af ull, lin och bomull inom alla delar af Länet, oberäknad! den södra, något deraf äfven lill försäljning åt städernes invånare, men i allmänhet för eget husbehof; och synes händighet i väfnadsyrket alltmer utbreda sig.
Läderberedning, oafsedt den som sker vid anlaggcla ordentliga garfve - 23 rier, utgör på några orter inom Länet en allmogens binäring.
Den sträcker sig dock egentligen lill grannars och närboendes betjenande.
Trädarbeten, bestående af laggkäril, trädskor, trädtallrickar, såll, askar, korgar, väfskedar och mera dylikt förfärdigas af allmogen på åtskilliga orter inom Kinds, Wedens och Bollebyggds härader i synnerhet och föras till afsalu jemväl utom Länet; dock kan förljensten af denna binäring i det hela icke vara särdeles betydlig.
Lie- och skärsmide samt tillverkning af linhäcklor, kardor, skrubbor, nålar, hakringar och mera sådant småkräm drifves såsom bihandtering af allmogen i några trakter af Kinds härad, både för Länets behof och till alyttring utom Länet. s Timmermans- och murareliandtverket ulöfvas såsom binäring af allmogen i Ahle och Bjerke härader samt delar af Kullings och Wäne härader, äfvensom timmermanshandtverket uti ett par socknar på Dahlsland närmast Wermländska gränsen.
För detta ändamål ske årligen tidtals utvandringar till mer och mindre aflägsna orter utom Länet, derifrån besparade arbetslöner återbringas till ett ej obetydligt belopp hvarje år.
Dessutom finnas » Wedens härad flera hemmansbrukare, sorn äro så kunnige mur- och byggmästare, all de enlreprcncra om kyrkors samt andra större byggnaders uppförande och inredande.
Seglationen på Wenern och Götha
Elf, till sa vidt elen har till föremål jern- och trädvarors transporterande från Wermland och Dahlsland med flera orter till Götheborg samt återlransport af stapelstadsvaror, limmar någon biförtjenst äfven åt elen allmoge, som bebor sjö- och elfsträliderne; och i öfrigt förser Wäellle, Ahle och ITunelre härader staden Götheborg årligen moel något sjöfolk, dera! en inkomst, fastän vinga, saieeles jemväl torde tillskyndas hemorten genom sjöfolkets besparade månaelshyror.
Till så vidt frågan härom rörer landsbyggden, drifves i allmänhet handel med spannemål, bränvin, kreatur och anelia la du ga reis-a
Is lev samt skogseffekler med mera af landels produktion och tillverkning, sorn afsättes i angränsande städer och på marknader inom eller utom Länet och lian Dahlsland älven lill Norrige merenilels af producenterne eller tillvevkarne sjclfve; likväl kan denne genom Kongl. Kungörelsen den 31 Augusti 1813 24 för landlmannen llllåtne handel eller försäljning icke komma i beräkning såsom särskild näringsgren, hvilket den till sin natur ej heller är.
Men dessutom finnas inom de fleste orter på landet, der liige och andra omständigheter gynna slik handel i stort, en eller flera personer, sorn sig härmed befalla oell äfven derföre taxeras lill bevillning, utan att de lill handelns utöfvande sökt eller erhållit tillståndsbref, hvilket de ej heller torde behöfva, så länge deras handelsrörelse inskränker sig inom de genom ofvanåberopade Kongl, författning utstakade gränsor; dock är troligt att dessa gränsor stundom öfverskridas, när en orts aflägsenhet från stad och deraf uppkommande behof för ortens invånare att söka förse sig med köpmannavaror från andra håll, gifva anledning lill smyghandels etablerande.
Inom Flundre bärad äro annars vid Lilla Edel t vänne konlingénthandlande bosatte, på grund af särskilda tillståndsbref.
Den så kallade gårdfarihandel, lill utöfvande hvaraf allmogen i sju härader af Westergöthland af ålder haft rättighet, utgör ännu, oaktadt rörelsens synbara aflagande under de begge sista qv inqvennierna, en verklig och för distriktet ganska vigtig binäring.
— För närvarande begagnas samma rättighet nästan endast af Kinds, Redvägs och Åhs häraders hemmansbrukande allmoge, som till ett antal af något öfver 400 personer
Ivänne gånger om året, på bestämda tider, utvandra till alla delar af Riket och till Norrige, för att afyttra gårdfarihandels-dislriktols betydliga slöjdetillverkningar, hufvudsakligen bestående i väfnader af alla inhemska slag.
Utöfningen af ifrågavarande handelsfrihet, som ej saknar likartade exempel inom andra Län, fastän der ej grundade på särskilda privilegier, är, i anseende till de sju häradernes svaga och inskränkta samt lör folkstockens underhållande otillräckliga jordbruk, ett nödvändigt vilkor för allmogens bestånd och derjemte ett verksamt medel till del välstånd, som ofta visar sig både inom de orter, hvilkas invånare begagna gårdfarihandelsrältighelen, och ibland de orters invånare, som nu mera lemna denna rättighet obegagnad, sysselsättande sig hemma med tillverkning af väfnader och förfärdigande af andra föremål lör gårdfarihandel!); och gäller detta senare i synnerhet om det stora och folkrika Marks härad, hvarest hufvuddelen af väliiaderne tillverkas med mycken flit och en skicklighet,som förtjena!- ali uppmuntran.
Gårdfarihandeln i och för sig sjelf, fastän underkastad äfventyr och förluster, inbringar visserligen ännu, oberäknadi den vinst förläggare och tillverkare åtnjuta, en ungefärlig inkomst af 60 ä 70,000 R:dr om året.
Handl - 25 Hunellverkcrier på lundel.
Enligt för sista året af della qvinqvennium eller 1841 till Kongl.
Gommerce-Collegium ingången berättelse, funnos samma år på landsbygden 480 skräddare, skomakare, snickare, smeder, murare och glasmästare; hvarförutan 40 personer der arbetade pä egen hand i andra handtverksyrken; och begagnades af alla dessa tillhopa 331 lärlingar.
Undantagande för de betydligare binäringarne inom södra delen af Länet, nemligen husväfnadsslöjden och gårdfarihandeln, har det icke varit möjligt att med någon sannolikhet utröna den ungefärliga inkomst, alla öfriga kunnat årligen lemna, emedan uppgifter härom i allmänhet saknas och svårligen stå att erhålla.
Binäringarnes förhållande jemförelsevis emot förra qvinqvennium låter icke heller bestämma sig vidare, än hvad beträffar
Väfnads-industrien, som synbart tilltagit, och gårdfarihandeln, som sedan 1834, då den genom de af cholera-sjukdomen uppkomna hinder betydligt inskränktes, lbrblifvit nästan oförändrad eller snarare varit i aftagande; hvaremot partihandeln med väfnadsarliklar i ännu större mån ökats.
I afseende [«i land- och vatlen-kommunikalionerne, till hvilkas utvidgande och förbättrande flera kostsamma arbeten blifvit under detta qvinqvennium verkställda, anmärkes här: anläggningen af en ny väg emellan rS orda lils och Wedbo härader öfver Högsbyljällel genom Brukspatronen, Baron S:l
Cyrs lörsorg och hufvudsakligen pä bekostnad af Upperuds bruksbolag; en af Brukspatron C. F. Waern på egen bekostnad utförd nv väganläggning från Ödskoldsmoar till hemmanet Tingvall af ungefärligen mils längd, samt ett annat af Wedbo häradsboer anlagdt nytt i mils vägstycke, som förbinder landsvägen vid Sandåker i Eds socken med den öfver Töftedahls-fjällel, vid Sandklef; omläggning af den särdeles backiga landsvägen vid Rådaneforss bruk, företagen och utförd af Wahlbo härads invånare; omläggning af landsvägen emellan staden Borås ochBovgstena gästgifvaregård, för undvikande af der förut befintliga svåra backar, hvilket vägarbete blifvit utförd t af enskildt bolag, med rättighet att uppbära v ägtull; omläggning, i lika ändamål, utaf åtskilliga delar af landsvägen emellan Borås och Alingsås samt anstalter för utförande af det hela, på bekostnad af Kullings, Wedens och Bollebygds häraders invånare, med vissa understöd af allmänna medel.
Vidare: de till utvidgande och ombyggnad af Trollhätte kanal och slussverk genom derför organiserade nva bolaget företagna stora arbeten, som redan äro för det mesta fullbordade emellan Wenersborg och Trollhättan samt lära blifva öfverallt färdiga inom 2 ä 3 år härefter; hvarförutan Lennartsfors^ bruksegare och brukspa Femars-beratteise fran Elfsborgs Län. 4 26 tron M. Sahlin, pä gemensam bekostnad, men isynnerhet genom den sednares omsorg, dels omlagt gammal och anlagt ny väg från de öfra sjöarne till Christinedahls nya bruk vid sjön Erren, dels, för öppnande af båtfart från denna sjö, anlagt ett slussverk af träd invid den närgränsande sjön Ånimmen, derifrån farten kan fortsättas till Upperuds vattnet och Wenern.
Med anledning häraf kan det förtjena uppmärksamhet, att alla de väganläggningar och vägförbättringar af stort omfång, som under de 10 till 12 sistförflutna åren äro verkställde på Dahlsland, blifvit helt och hållet utförda antingen med gemensam hand af ortens invånare elier på bekostnad af enskilde ståndspersoner i orten, utan allmänt understöd annorledes än att staten någon gång bekostat inköpet af vägsträckningarne föreliggande odalegor.
Sedan vid förra Riksdagen extra anslag skett för åstadkommande af nödiga vägförbättringar inom Riket, hafva åtskilliga undersökningar blifvit hällne för att bereda äfven åt Elfsborgs
Län någon andel af detta understöd; men dessa hafva ännu icke ledt till något resultat; och det är fara värdi att, om Länet skulle härvid alldeles förbises, kan anslagets tillvaro komma att mera hämma än befordra dermed afsedda ändamålet.
Politisk Författning. ä) Kammarverk.
Häraf leinnar statistiska tabellen en allmän öfversigt.
Under åren 1837 till och med 1841 har icke något hemman förfallit i ödesmål, ej heller har något krononybygge blifvit upptaget; men åtta under förra åren å allmänningstrakter anlagde nya hemmansdelar och lägenheter hafva under tiden blifvit skaltlagde och tillhopa satte till |:dels mantal; hvaremot ett hemman är vordet förmedladt från irdeis till ,':dels mantal.
Nya vattenmjölqvarnar med 38 par och gamla med 28 tillökade par qvarnstenar samt 15 sågqvarnar äro tili anläggning och inrättande beviljade; Och hafva 52 förut anlagde nya eller med ökade stenpar försedda gamla qvarnar blifvit skattlaggde för 52 grofmälds och 11 siktmälds stenpar. 27
Med hemmansklyfning bar fortfarits på en del orter; men i allmänhet synes hemmansklyfningarne blifva sparsammare än förut, hvarjemte redan utklufne små hemmanslotter oftare ater sammanslås.
— Mångå jordlägenheter hafva väl fortfarande blifvit genom förpantning eller annorledes upplåtne från skaltlagde hemman till längre nyttjande eller everldelig besittning.
Men äfven härutinnan visar sig dock mera återhållsamhet än förr.
Anläggningen af jordtorp, dagsverkskvldige under hemmanen, synes deremot vara i tilltagande, utan tvifvel tili båtnad för hemmansegarens jordbruk.
— Egoskiften och i följd deraf utflyttningar från byalag hafva under detta qvinqvennium fortgått i ungefärligen lika mån som tillförene; uppgående antalet af de förrättningar, Länets landtmätare under liden afslutat, till 770 laga skiften och 687 andra delningsmål.
Hemmansbruket sköttes år 1841 af 16,023 posséssionater, boslälls-innebafvare och andra sjelfegande eller sjelfständiga jordbrukare samt af 4,024 arrendatorer och hälftenbrukare; hvarförutan 12,547 förpantnings- och fördelsinnehafvare samt torpare och soldater innehade och häfdade mindre jordlotter utan hemmantal; så att, oberäknadt stadsjorden, de jordbrukandes antal i Länet då utgjorde 32,594.
Om bostäderna för dessa helt enkelt antagas svara till antalet häremot, samt särskildt befintliga qvarnstugor, handtverkare-boningar, backstugor och inhysestorp tilläggas, torde summan af alia bostäder på landsbygden uppgå till åtminstone 38,000.
Postgårdarne i Länet äro 40, svarande emot 34 hela hemmantal, hvarförutan flera i sednare tider inrättade bref- och paket-poster fortskaffas genom antagne extra postförare.
Gästgifvaregärdarnes antal uppgår på landet till 90, som tillhopa motsvara 51? i hemmantal.
Länets fern städer hafva dessutom hvar sin gästgifvaregård, underhållen af staden.
Diligens-bolaget fortfar att befordra resande och varor på den landsväg, som genomlöper Länet emellan Stockholm och Götheborg.
Strömrensningar till förekommande af vatlenöfversvämning å odlade eller odlingsbara marker hafva blifvit på flere orter verkställde med särdeles framgång och nytta, synnerligen uti Kullings och Gäseneds härader, der ordentliga strömrensningslag af orternas invånare blifvit inrättade och försedda med af Eders Kongl. Majrts
Befallningshafvande fastställda reglementariska stadganden. b) Statsbidrag.
Deras värdes-belopp å hvarje beskattnings- och pre - 28 stations-titel utvisas i allmänhet af statistiska tabellerna, särskildt för hvart slags hemman och för hvarje näring.
Till upplysning om vissa förhållanden, sorn härmed ega sammanhang, får dessutom i underdånighet anmärkas följande:
Efter roleringsindelningen uppställer och underhåller Elfsborgs Län till Rikets försvar: af Westgötha regemente, som är indeladt till cavallen men afsutit på 30 år , 208 man Elfsborgs infanteri-regemente .... 1,191 — Westgötha Dahls dito, 6 kompagnier 900 — Båtsmanshållet . ... 87?
147 — jemte städernas contigent . 66 J •
Den år 1826 tillkomne ordinarie rolerineen O för dittills oroterade hemman svarar emot .... 5 — och extra roleringen, efter skedd jemkning i delta role- ringsbesvär . . 155 — Hela kostnaden för rustning och rotering utgör, enligt statistiska tabellen löt Jandet, hvilken ai grundad på de Irån hvarje lögderi särskildt gjorde och sins emellan, i följd af olika förhållanden, skiljaktiga bcräkningarne, 114,810] R:dr, hvartill kommer vacance-afgiften i fredstid för städernas båtsmansnummer 3,707 R:dr 6 sk. 1 rst. eller tillsammans 118,517 R:dr 42 sk. 1 rst.
Rolerings-prestalionen, sorn nu mera, efter allmännaste förhållandet, beräknas och bestämmes lill visst värde årligen vid markegångssättningarne, har sålunda år 1841 ansetts motsvara for hvarje sohlat-rote vid Elfsborgs och Westgötha-Dahls regementen, vanligen bestående al' 1 ‘ mantal, äfvensom för Westgötha regementes hvarje rusthållsnummer, 38 R:dr samt likaledes lbr ett helt hemman tillhörande båtsmansi oteriimen 10 R:dr Banko.
Sammanlagda beloppet al alla i Länet belägne ruslhållsslammars och föl ruslaingejl ansiagne räntor utgör, efter medeltalet af 1837 med 1841 års markegångar, 97,800 li:dr 3 sk. 7 rst.
Banko. 29 Den kostnad, Länet får vidkännas i och för Be vä ringsskv ldigheten, bar hittills icke vaiit och är icke heller nu upptagen uti statisliske labellerne.
Men här torde böra upplysas, att samma kostnad, som utan tvifvel är att räkna bland statsbidragen, lärer kunna approximativ. beräknas till värdet af 2 dagsverken per man i och för Beväringsmönstringame: således, under åren 1837 med 1841, för medeltalet 3,376 man ä 18 sk. om dagen 2,532. samt halfva värdet af 16 dagsverken per man i och för den approberade styrkans öfningsmöten; följakteiigen för 1,541 man ä 9 sk. dagsverket 4,623. eller tillhopa årligen . . . 7,155 R:dr.
Clereciets aflöning ingår endast till så vidt i statistiske labellerne, som den af skattdragande hemman, inrättningar, näringar och personer särskildt och ärligen utbetalas.
1 sådan del rättar den sig merendels efter tiondesättning och gamla elier nyare öfverenskommelse!-, som dels äro af Kongl.
Majit stadfäslade för viss tid eiler oek i allmänhet endast gälla för den lönade prestmannens tjenstetid.
Utgiften härtill, inberäknad kvvkobetjeningens aflöning, är lör enti orten så olik emot den andra, att hvarje frän det hela dragen slutsats om samma utgifts belopp på hemmantal eller annorledes skulle blifva förvillande.
Detta onus är dock ganska säkert pä landsbygden ett bland de betydligaste, då beloppet deraf kanske uppgår lill 15, 20, 25 och ända lill 30 Ralf Banko på helt mantal om året, oberäknad! de sä kallade jura siola-.
1 städerne deremot äro invånarnes afgifter lill Clereciet jemförelsevis mindre och således vanligen föga betungande.
Med afseende på fattigförsörjningskoslnaden amnärkes, att den i allmänhet är löi' lågt upptagen uti statistiske labellerne, Sorn lör landet grundats endast på de uppgifter, Kronologdarne kunnat i örskalla sig och hvilkas ofullsländighet blifvit bevisad genom de, i följd af Kongl.
Circulairbrefvet den 5:te
Maj 1837, från fattigvärds-styrelserne direkte infordrade uppgifter och beräkningar öfver fattigvärdsanstalterne och kostnaden derför under aret 183(5.
Enligt sammandraget deröfver, sorn, jemte underdånig berättelse i ämnet, ingått lill Ecclesiaslik-Expeditionen, utgjorde samtlige understödstagarne inom Länet, beslående dels al värnlösa fattiga barn och ständiga äldre fattighjon, dels af tillfälligtvis behöfvande, 5,947 personer, eller ungefär - 30 libell en trettiondefemtedel af då varande folkmängden, och sammanlagde fattigvårds- och underhållskostnaden 100,198 R:dr 46 sk. 6 rst., oberäknadt på de flesta ställen gifna allmosor till så kallade husfattige och kringvandrande tiggare.