Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer yttra sin öfvertygelse, med vördsam hemställan, att ifragakomne afskrifnings åtgärd må godkännas» Stockholm den 26 Maji 1823.
N:o 207- Ankom den /, Junii i8a3.
C c. Utlåtande, i anledning af Riksens Höglofl.
Revisorers gjorde anmälan, om en, åi4 £§22» yppad betydlig proprie Ralance, lios Magazins-Forvaltaren J.
Renner I Lidköping.
Beträffande den vid Lidköpings Krono-Må-> gazin, hos Magazins-Förvaltaren Renner sist - Ståts-Utskottets
Betänkanden. i ogg sistlidne år upptåckte proprie
Balance på ej mindre ån omkring 3000 Tunnor Spannmål, och hvilken Balance Renner> vid hållen undersökning uti Lidköping d. 21 och 22 October sistförlidne år, ej gittat annorlunda förklara, ån att detsamma dels vid Renners tilltråde af Rensten redan skall hafva befunnits och dels sedermera tillkommit genom ingångne, men ej fullgjorde Spannmåls-Levereringar till Magazinet, har Stats-Utskottet fått erfara, det Kongl. Maj:t uti Nådigt Bref af d. 11 December 1822, anbefallt Justitiae-Cancellers-Åmbetet, att icke allenast med särskild uppmärksamhet följa detta Balance-mål, utan ock efter infordrade upplysningar om förhållandet, till Kongl. Maj:t i underdånighet inberätta, huruvida den tillsyn öfver Lidköpings Magazin, som varit med Författningarne öfverensstämmande och hvarigenom en så betydlig brist bordt kunna förekommas, af vederbörande blifvit iakttagen.
Genom denna Nådiga föreskrift, år Riksens Högloll.
Revisorers yttrade önskan , om undersöknings verkställande uppfylld, och lärer Justitiae-Cancellers-Åmbetet ej underlåta, att i Laga ordning hålla vaksam hand öfver allt, hvad som i för - 4 Sami. 3 B. ii oo Stats-Utskottets
Set änkan den. berörde Balance-mål, i en eller annad måtto kan till ansvarighet för vederbörande föranleda.
Att stadgandet uti 5 $. af 1812 års Kgl. Afskrifnings-Reglemente, rörande anbefalld uppmåtning och anteckning af Cubik utrymmet å hvarje botten eller loft i Kronans-Magazin ej blifvit tillbörligen fullgjördt, kan Stats-Utskottet ej annat ån ogilla, och delar Stats-Utskottet Riksens Höglofl.
Revisorers yttrade öfvertygelse, om nödvändigheten att ofvanåberopade föreskrift bör vid alla Kronans Magazin strängt éfterlefvas, få det att verkliga Magazins-behållningarne utan för mycken möda och kostnad må, vid skeende inventeringar , kunna utrönas; och torde Riksens Höglofl.
Ständer ej finna öfverflödigt, att härom hos Kongl. Maj:t göra underdånig anmälan, till vinnande af den rättelse, som Kongl. Maj:ts och Kronans säkerhet påkallar.
Stockholm den 26 Maji 1823* Stats- Utskottets Betänkandeti. lior N:0 208- Ankom den 4 Junii 182J.
Skärskildte yttrande, öfver åtskilliga af Riksens Hoglofl.
Ständers Revisorers, år 1820 och 1822, framställde Anmårknings-puncter, rörande Allmänna Magazins-Inrättningens Förvaltning. jNedanskrefne ämnen, dem Riksens Håglöf!.
Ständers Revisorer äfven anmärkt, har Stats-Utskottet ansett bora behandlas i ett sammanhang, med det allmänna bedömande, som Stats-Utskottet gemensamt med Banco- samt Ekonomie- och BesvårsUtskotten, i anledning af flerfaldiga hos Riksens Hoglofl.
Ständer väckte Motioner, samt slutmeningarne, af såväl 1B20 Som 1022 årens Revisorers Berättelser kommer att meddela * ej mindre om Allmänna Magazins-Inråttningens närvarande ställning ån äfven öm de uti detta Verks organisation, såsom nödige foreslagne förändringar, och kommer alltså med afgifvandet af ett hufvudsakligt
Utlåtande i desse så beskaffade ämnen att uppskjutas, samt nu endast i korrthet framställas, hvad •i 102 Stats-TJtskottets Betlinkanden.
Stånders Revisorer vid hvarje fråga särskildt anfort, nemligen: 1:0 Angående en större Maga zins bygg nåd 7 belägen på Skeppsholmen härstädes och som begagnas af Kongl.
Krigs-Colle,gium till Utrednings-Förråd.
Ifrågavarande Magazinsbyggnad, som i anseende till sin storlek och fordelaktiga belägenhet år att anse såsom en bland Allmänna Magazins-Inråttningens dyrbaraste fastigheter, har allt sedan år 1795 disponerats af Kongl. Krigs-Collegium till förvarande af Arméens LTtrednings-Persedlar.
Genom mistningen af denna fastighet, har Allmänna Magazins-Inråttningen i flere års tid fått vidkännas högst betydlige utgifter och förluster, hvarföre ock Riksens Hoglofl. Ständers Revisorer yttrat den önskan, att nämnde MagazinsLågenhet må, till Inrättningen, ju för dess heldre varda återlemnad. 2:0 Angående åtskillige Magazins-Hus och Lägenheter, som i Landsorterne blifvit, för andre behof, Allmänna Magazins-Jnrättningen frånskilde.
D esse Hus och Byggnader, hvarå förteckning, under Bilaga Litt.
K,åtföljer 1822 års Revisions-Beråttelse, årö i följd af Kongl.
Maj:ts Nådiga befallningar, dels Stats-Utskottets Betänkandeti. no3 emot en lindrig hyras erläggande och dels utan någon afgift upplåtne till diverse Verk och Auctoriteter, och fastän, efter Revisorernes yttrande, berörde byggnader kunna anses vara af mindre betydenhet, skulle dock deras upplåtelse, för andre ändamål, hafva ådragit Allmänna Magazins-Inrättningen både kostnad och olägenheter. j.-o Angående den så kallade Billingska Tomten, sorn blifvit
Kr ono-Bränneriet på, Ladugårdslandet, härstädes frånkänd och Sfverlemnad till Veterinair-lnrättningen.
Maj:ts Nådiga Bref till Dess Allmänna Magazins - Direction, af d. 30 Martii 1820, blef förordnadt, att den så kallade Billingska.
Egendomen, som tillhörde Ladugårdslands KronoBrånneri, och å hvilken Egendom ej någre Magazin funnos anlagde, skulle i anseende till dess väl passande läge för den tillåmnade Veterinair-lnrättningen få begagnas så långe och intill dess nödigt pröfvades, att der låta uppföra Spannmåls-Magazin , och borde Egendomen öfverlemnas till disposition af Committéen för Garnizons - Sjukhusen, åt hvilken Committée i Nåder blifvit uppdraget, att I io4 Stats-Utskottets JBetänkanden. besörja verkställigheten af allt hvad som till Veterinair-Inrättningens Organisation hårde. 4:0 Angående Brännvins-Brännings Rättigheter i Hufvudsladen, som är Allmänna Magazins-Inrättningen förbehållen.
Enligt hvad Riksens Håglöf.
Stånders Revisorer upplyst, skall Brännvinsbränningen härstädes, som drifves får Allmänna Magazins-Inråttningens räkning, och hvilken handtering tillförene afkastat mer eller mindre betydlig vinst, från och med 1820, hafva tillskyndat Allmänna Magazins-Inrättningen fårlust, hvilken Riksens Håglöf!. Ständers Revisorer ansett att vidare komma att fortgå och derföre hemställt, att Brännvinsbrännings rättigheten får Stockholms Stad må till enskilde personer emot Arrende hädanefter upplåtas, så vida ej Riksens Håglöf.
Ständer skulle profva skäligt, att låta samma Brännvinsbränning alldeles upphöra. 5.-o Angående Inlösen af Hospitalernes öfverskotts-Spannmäl.
Redan år 1816 ingick dåvarande Allmänna Magazins-Directionen afhand - Stats-Utskottet?
Betänkanden, iio5 ling med Kongl. Seraphimer-Ordens Gillet, att årligen öfvertaga Hospitalernes behållne Spannmål och densamma ersatta efter Markegångs-pris, med tillägg af 16 sk. forlon på Tunnan.
Directionen utsträckt denna vid Kongl.
Gillet träffade öfverenskommelse, till alldeles obegränsad tid, år hvad Riksens Hoglofl.
Ständers Revisorer i synnerhet funnit anmårkningsvårdt och tillika visat angelägenheten deraf, att Allmänna Magazins-Inråttningen varder frikallad från förenämnde på obestämd tid gifne förbindelser, hvilken under vexlande conjuncturer lätteligen kan bereda Inrättningen förluster, och i sammanhang härmed hafva Riksens Hoglofl.
Ständers Revisorer äfven föreslagit, att Contracter med enskildte Verk och Auctoriteter om
Spannmåls uppköp aldrig må få afslutas på längre tid ån ett år.
Stockholm den 26 Maji 1823. i io6 Stats-Ut skottets Betänkanden.
N:0 209.
Aniom den 4 Jun» 1823.
Betänkande,! anledning afKgl. Maj:ts Nådiga Proposition, om afskrifning för ett qvantum
Råg, anvåndt till Brödbakning åt Hufvudstadens Fattige.
TPill Stats-Utskottet har Kongl. Maj:t, under den 25 sisth Januarii, aflåtit Dess Nådiga Proposition, af efterföljande lydelse: ”Uppå Allmänna Magazins-Directionens underdåniga hemställan, om ersättning till Magazins - Inrättningen för de 6000 Tunnor, dels riad, dels oriad
Råg, som under loppet af år 1818 blifvit till Hufvudstadens Bagare-Åmbete utlemnade, i ändamål, att tillhandahålla Invånarne groft Rågbröd emot nedsatt pris, hvarigenom uppkommit en förlust utgörande enligt på afslutna Räkenskaper grundad uträkning 21,394 R;dr 33 sk Banco, fann Kongl. Maj:t godt, under d. 16 Martii 1821, i Nåder förordna, att de af ifrågavarande qvantum för Maji och Junii månader år 1818 utlevererade 1000 Tunnor i hvardera månaden, tillika med derå Stats-Utskottets Betänkanden. 1107 beråknad Magazins-afgång, skulle på sått Riksens Stånder, i öfverensstämmelse med deras under d. 23 Maji och d. 14 Julii samma år aflåtna underdåniga skrivelser beslutit, i Magazins-Directionens Räkenskaper afskrifvas; att forlusten å de 1000 T:r Råg, dem Kongl. Maj:t uti Nådig Proposition af d. 17 December 1817 yttrat sig vilja på egen bekostnad låta anskaffa för Januarii månad 1818» och hvilka sedermera blifvit af Allmänna Magazins-Inråttningens Förråd försträckte, borde Inrättningen godtgoras af Barthelemiska Fonden, når tillgång yppades, samt åndtligen att, då Kongl.
Majit i berörde Dess Nådiga Proposition förklarat sig icke kunna för framtiden fortfara, att af enskildta medel bestrida en så beskaffad utgift, och anvisning af ytterligare 1000 T:r Råg i månaden, under Februarii, Martii och April år 1818» icke hade egt rum, om Riksens Ständer förr besvarat samma Proposition, förlusten å dessa återstående 3000 T:r komma att vid näst infallande Riksdag hos Riksens Ständer anmälas till afskrifning och imellertid i Magazins-Directionens Räkenskaper balanceras. ’’ ’’Vidare och med anledning af Magazins-Directionens, enligt 1820 års Råken - n08 Stats-Utskottets Bctänkanden. skaper upprättade slutliqvid ofver kostnaden för den vid Stockholms KronoBageri besörjde
Brödbakning åt de nödlidande bland Stadens Innevånare, hvilken liqvid utvisar en bestämd förlust vid I820 års slut af 4,520 R:dr 31 sk. 8 r:st., hvartill kommer den af 50 R:dr 16 sk. 8 r'-st. ä 200 L# mjukt Brod, utlemnade under Januarii, Februarii och Martii månader 1821, beslöt Kongl. Majit under d. g Januarii 1822, att de i förenämnde ändamål af Allmänna MagazinsInråttningen förskjutna kostnader skulle till framdeles ersättning eller afskrifning balanceras i Råkenskaperne och förhållandet hos först sammankommande Rik-; sens Ständer anmälas,’’ Kongl. Majit, sorn, till förebyggan-, de af Bröd-prisets oskäliga stegring inom Hufvudstaden, under en af brister föranledd dyrhet i den främsta nödvändighetsvara, an vändt af egna tillgångar 45,000 R:dr, öfverlemnar detta ärende till Riksens Ständers Stats-Utskott, som ej lärer underlåta, att hos Riksens
Ständer föreslå medlen qch sättet för ofvanberörde utgifters betäckande, genom afskrifning eller sär-, skildt anslag.” Stats-Utskottets Betänkahdcn. nog ’’Kongl.
Maj:t förblifver Riksens Stånders Stats - Utskott med Kongl. Nåd och Ynnets välbevågen.
Datum Ut Supra. CARL JOHAN. C. J. Skogman Ehuru Riksens Högloft.
Ständer vid sist hällne Riksdag, uti underdånig skrifvelse till Kgl. Maj:t d. 8 Julii 1818 förklarat, att Riksens Hoglofl.
Ständer icke kunde bifalla den af Kongl, Maj:t då gjorde förnyade Nådige Proposition, om bidrag från Allmänna Magazins-Inråttningens Fond, till förekommande af stegring i priset å groft Brod för Hufvudstadens obemedlade Folk-Classer, likväl och som de anbefallde åtgärderne redan långt före detta gått i verkställighet, samt Stats-Verkets knappa tillgångar ej medgifva något särskildt anslag till ersättning af ifrågavarande förluster, och icke eller någon annan utväg för godtgörandet deraf lärer kunna påfinnas, föranlåtes Stats-Utskottet hos Riksens Hoglofl.
Ständer tillstyrka afskrifning uti Allmänna Magazins - Inrättningens Räkenskaper, så väl af den återstående förlust, sorn uppkommit genom utle - i l i o Stats-Utskottcts SetänJcanden. vereringen af Råg till Bagare-Åmbetet i Hufvudstaden år i8i8> och hvilken förlust , enligt uppgjord liqvid stiger till 9,629 R:dr 35 sk. 6 r:st., som åfven å densamma år och derefter till understöd för Hufvudstadens nödlidande verkställde Brod-förbakning med 4,571 R:dr 4 r:st., tillsammans utgörande 14,200 R:dr 35 sk. 10 r:st.
B:co, och torde, så vida denne vördsamma hemställan af Riksens Höglofl.
Ständer varder bifallen, Riksens Höglofl.
Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånig skrifvelse anmäla sitt beslut, med underdånig anhållan, att vederbörande om afskrifningens verkställighet må blifva förståndigade: hvilket allt dock vördsamligen öfverlemnas till Riksens Höglofl.
NrO 210- Ankom den 6 Junii 1823.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående sökt fri Dispositionsrätt af den Lågenhet, hvarå Rörstrands Porcellains-Bruk år anlagdt.
Hos Riksens Högloft Ständer får StatsUtskottet anmäla Kongl. Maj:ts d. 18 sisth Stats-Utskottets Betcinkanclen. 1111 Januarii till Utskottet aflåtne Nådiga Proposition , om befrielse från de vilkor, hvarmed Lågenheten Rörstrand finnes upplåten, så lydande: ’’Såsom Innehafvare af det nu för tiden inom Hufvudstadens område belägna Rörstrands Porcellains-Bruk, med tillhörande Jord-Egendom, hafva förra Egarens deraf, aflidne Ofver-Directeuren och Riddaren B. R.
Geyers Arfvingar, hos Kongl. Maj.t i underdånighet anhållit, att, då beröde Jord-Egendom, från åldre tid blifvit upplåten endast så långe Porcellains-Manufacturen derstädes fortsattes; men detta vilkor, hvarunder åfvanbemålde Ofver-Directeur i lifstiden, genom köp af förre Innehafvaren , densamma åtkommit, nu mera, i anseende till förbudet i 12 §. af Kongl. Förordningen af d. 13 Junii ig ig, att bevilja Inteckning i Hus och annan Byggnad, hvar med ståndig rått till grunden icke åtföljde, snarare motverkade den åsyftade ståndiga Manufactur - driften, genom det hinder, som sålunda uppkommit för begagnande af den förmån, att medelstjjlnteckning, lemna nöjaktig säkerhet för de Låne-bitråden, hvaraf Bruks-Egarne stundom kunde vara i behof, till bestridande af det ii 12 Stats-Utikoltets Betänkailden. betydliga förlag, som Bruks-rörelsen for-> drade, och, utom hvilken Intecknings säkerhet, sådane biträden, särdeles i närvarande tid, icke kunde påräknas, Kongl.
Majit på sådan grund och med afseende jemväl derå, att de allmänt kände kostsanime Inrättningar, som Ofver-Directeuren Geyer i lifstiden till Porcellains-Verkets utvidgande och förbättring med så mycken framgång vidtagit, otvifvelaktigt förblefve ert tillräcklig borgen för Verkets framtida drift och fortsättning; och att således intet tvifvelsmål numera kunde uppstå, att ju Verkets Egare, både nu och i framtiden, detta, vid upplåtelsen stadgade vilkor skola uppfylla, utan att föreskriften derom i Upplåtelse - Brefvet möjligen kunde dem dertill mera verksamt förbinda j täcktes i Nåder upphäfva berörde vilkor och förklara RörstrandsBruk, med dertill nu hörande Jord, kunna, såsom all annan Lagfången fast Egendom, utan hinder deraf behörigen intecknas.
” ”Utaf de i detta ämne från vederbörande infordrade underdåniga Utlåtanden och öfrige inkomne handlingar, hvilka till närmare upplysning blifvit Rikets Ständers Stats-Utskott särskildt tillställda, har Kongl. Majit inhemtat förhållandet med Stats-Utskottets Betänkanden. iii3 Rörstrands Egendom ifrån aldre tid hufvudsakligen vara sådant; att sedan den samma redan 1288 varit lagd under S:t Clarae Kloster, men vid indragning af Kloster- och Kyrko-godsen, i Konung GUSTAF lis tid, återkommit till Kronans ego, och derpå blifvit upplåten, ån till Hospitalet i Stockholm på 1500-talet, ån till enskilde personer under loppet af !7:de Seklet, då den ock i Jorde-Böckeriie för Solna Socken upptagits såsom Stadge-hemman af Ett mantal om 16 Öresland; så hade år 1698 d. 30 Maji högstsalig Konung CARL XII, i Bref till Öfver-Ståthållaren och Magistraten i Stockholm förklarat ”det Konungen af särdeles försorg och omvårdnad för Inrikes Manufacturers uppkomst och tillväxt, qville hafva upplåtit Godset Rörstrand. „straxt vid Staden beläget, med alla dess j,Hus, samt underliggande egor och appertinentier der sammastädes, att anlägga och inråtta tjenlige Manufacturer; Och „borde Öfver-Ståthållaren med Magistraten, ju förr ju heldre öfverlägga hvad »ManufaCtur derstädes kunde beqvåmli„gast inråttas, samt sedan förena sig om „såttet, huru desamma med största nytta „måtte blifva anlagde, och med ett perMtinent förslag deröfver till Konungen 1114 Stats-Utskottets Betänkanden. „inkomma.’’
Att då derefter, genom ett Kongl. Bref af d. 3 Julii 1700, vid då inträffade Krigs - oroligheter, forordnat, att med Manufactur-Inråttningen å Rörstrand borde till båttre tider anstå, hade denne Lågenhet emellertid, genom Magistratens forsorg, blifvit ut arrenderad och således begagnats intill år 1731, då, uppå Föreståndarens för det der korrt förut anlagde Porcellains-Manufactur-Verk gjorda underdåniga ansökning, att Rörstrand måtte till Interessenterne i Verket upplåtas, Kongl. Maj:t d. ig Maji samma år '1 Nåder öfverlemnat till Öfver-Ståt„hållaren och Magistraten, att derom „emellan då varande Arrendatorn och be„mälte Societet resolvera, på ett sått, som, „vid Högstsalig Konung CARL XII:s of„vanberörde Institutions - Bref, angående „denna Lågenhet, funnes enligt:” att Ståthållaren och Magistraten derpå beslutit, att Rörstrand med dertill då hörande egor komme till Porcellains-Manufactur-Societeten att upplåtas, emot en skålig hyra till Staden; hvaröfver med Societeten behörigt Contract borde uppråttas, hvilket ock d. 23 September berörde år 1731 af Stadens Handels-Collegium blifvit utfårdadt i de ordalag ’’att Colfegium derigenom - Stats-Utskottets Betänkande?!» 1115 »genom å Stadens vägnar till Porcellains, ,Manufactur-Societetens Ledamöter för»hyrde
Rörstrand med alla då fortiden der»under lydande egor, emot 350 D:c „K:mt årlig hyra till Staden, från Michaels»Måssan samma år och framdeles så lån„ge Porcellains-Manufaclur derstädes drefs »och fortsattes.”
Och att, sedan Porcellains - Verks-Inråttningen vid Rörstrand under den påföljande tiden blifvit utvidgad och vunnit förkofran, Interessenterne vid 1756 års Riksdag, under åberopande af 2 $. i 1739 års Allmänna Manufactur-Privilegier, för mera säkerhet i framtiden sökt en specifik och ståndig
Donations - rättighet ä Rörstrand, med hvad derunder innehades, hvarpå Kongl. Maj:t, efter Rikets Ständers Secreta-Utskotts underdåniga tillstyrkande, genom Resolution d. 14 Februarii 1757, i Nåder förklarade: ”att hvad en slik ansökning af »Rörstrands Porcellains-Verks Interessen„ter anginge, dermed borde efter deras med »Stockholm egande Contract förblifva.’* Sedermera har Porcellains-Verket med tillhörigheter gått i köp och salu särskilde personer emellan, och genom afhandling d. 18 December 1797, för 48,000 R:dr Banco slutligen blifvit till aflidne Öfver 4 Sami. 'J t), 7 ^ i i 16 Stats-ZJtskottets BetånkanderX.
Directeuren och Riddaren Geyer försåldt, hvilken genom dess verksamma bemödande och använde kostnader, betydligen utvidgat och förbättrat det samma , så att den årliga tillverknings - summan uppgår till omkring 90,000 R:dr och antalet af de der vid sysselsatta arbetare till 120 personer*
Då nu genom de kostsamma Inråtta hingar, sorn tixHefter annan, till utvidgande och förbättring af Rörstrands PorCellains-Bruk, med berömlig omtanka af Innehafvarne blifvit gjorde * detta Verk år vordet bragt i det fordelaktiga skick, att lemna en både ganska god och högst betydlig tillverkning, hvars bibehållande, såsom utgörande ställets hufvudsakliga inkomst och deraf följande värde, med Innhafvarnes egen förmån år så nära förenat, har Kongl. Majit ansett så vål derutinnan en tillräcklig säkerhet för Verkets framtida drift och fortsättning vära förvarad, och att således det derom i i 731 års Conträct foreskrefne vilkor, utan befarande af Verkets nedläggning må, såsom öfverflödigt, kunna upphora, som ock att vid ett sådant förhållande, Verkets Innehafvare icke vidare billigen bora vara underkastade denna enda in - Sta ts- Vt sko t tets Betänkanden.
1117 skrånkning uti en i öfrigt fullkomlig egande rått af Rörstrand, enår dem derigenom efter sednare Författningar, vore betagen utvågen att låta denne Egendom inteckna: en förmån, som i afseende på samma Egendom, för hvars drift betydliga Förlag erfordras, och hvartill Innehafvarne ofta kunna af Låne-bitråden vara i behof, för de sammas erhållande, särdeles i närvarande tid, vore af vigt.
Majit har vål således funnit allt skål förekomma till bifall å lnteressenternes ifrågavarande underdåniga ansökning; men då efter hvad förenåmndt år, egande rätten till Lågenheten Rörstrand, ifrån äldre tider Kronan tillhörig, icke blifvit Kronan annorlunda afhåndt, ån att, såsom 1731 års, af Kongl. Maj:t på grund af Rikets Stånders yttrande genom 1757 års Resolution, i afseende derpå fastställde Contract, innehåller, Rörstrand, så långe Porcellains-Verket derstädes underhålles, skulle af Innehafvarne få besittas, hvaraf följer att, når Verket upphörde, Lågenheten komme att till Kronans disposition återgå; Så har Kongl. Majit ansett sig, under ett noga iakttagande af hvad 77 (j. i Regerings-Formen innehåller, icke kunna, utan Rikets Stånders samtycke, lemna bifall till ofvanberörde underdåniga «1i8 Stats-Utskottets Betänkatiden. ansökning, då Kronans återstående, ehuru mindre betydliga, egande ratt till Rörstrand derigenom skulle henne afhåndas.
Afsådane skål och anledningar vill Kongl. Maj:t nu till Rikets Stånders Stats-Utskott hafva öfverlemnat, att hos Rikets Ständer till deras bifall föreslå, att det vilkor af Porcellains-Verkets drift, hvarmed Lågenheten Rörstrand blifvit upplåten, må förklaras böra upphöra och denna Lågenhet således under full egande rått af dess Innehafvare komma att besittas, så att Inteckning deruti, såsom i annan fast Egendom, må kunna beviljas.
Maj:t förblifver Rikets Stånders Stats-Utskott med all Kongl. Nåd och Ynnest stådse välbevågen.
Datum Ut Supra. CARL JOHAN.
'M. J. Danchvardt.
Och har Utskottet jemväl fått emottaga de i denne Nådiga Proposition åberopade handlingar, hvilka närmare upplysa och utreda det framställde förhållandet, att nemi.:
Egendomen Rörstrand, Stats-Utskottets Betänkanden. *119 såsom af Konung CARL XII, genom Donations - Bref af d. 30 Maji 1698, upplåten Stockholms
Stad till befrämjande af tjenlige Manufacturer, kommit under Stadens disposition, med sådant vilkor, men utan att Kronans egande rått till Jord och grund blifvit afträdd.
Då den af Porcellains-Brukets nu varande Innehafvare sökte och af Kongl. Maj:t i Nåder föreslagne befrielse från vilkoret af Manufactur-Inråttningens framtida underhåll, så att de blefvo berättigade, att, från upptagande lån, låta i laglig ordning inteckna Egendomen, skulle innefatta ett afhändande för everldelig tid af Kronans egande rått, samt tillika medföra en rubbning af den nyttjande rätt, som blifvit Staden öfverlemnad, har Stats-Utskottet funnit sig’ härvid böra tillse, att desse rättigheter icke varda åsidosatte och förnärmade, men Porcellains-' Verkets Innehafvare, hvilka, för att kunna fortsätta Fabriks-rörelsen med behörig drift, behöfva en fullständigare egandeoch besittnings-rått till Lägenheten, beredas tillfälle att den förvärfva.