Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att det iir bnrnen - siirskildt vAra folkskoleharn - som inbjudas till denna pristiiflan och e-j hela den svenska allmiinheten taga Ti fiir gifvet.
I hvilket syfte tidningens utgifrare ordnat dema pristaflan iir fullkolnligt tydligt och Hart: endast.
de som prenumererat pii Folkskolans Barntidning for 1898 f: " l rara med om tiiflingen.
I in- bjudningen heter det vidare bland annat,, bar prenurnerationel~ skett i slcolan, torde lgraren diirom lamna i n t y p.
Finnes det v3irMigen liixare och liirarinnor i vdrt land, som rilja rara me13 oru att frHmja detta lotterivasende blaud barnen?
Saken iii.
iugaluncla sA oviktig soln den frdn borjan torde ha sett ut.
Xrbetsamhet ocli iirlighet iho va.1 de dygder, som vi onska 8tt framfor allt fri-irnjn bland vtrn srenska barn - l %t oss d l hjiilpas At att afliigsna det, soln kan L.
E. friimja derss motsatser.
Fredrika-Bremer-Forbundefs Samkvamskomife ' anordnade torsclu- gen d.
18 nor.
Id. '
1 2 S e. m.
A Hnshllkskolans lokal, 19 IT.
Triid- ggrdsgatan, ett samkvam, hrarvid forekom diskussion of rer, ' C ' ng- domens forvilclande och medlen diiremot .. Samlrviimet, hrartill skrskilda inb juduingskort ntelelats, vm- myclcet talrilrt besolit, och Atskilliga framstilende p e r s o i ~ e visade ~ genom sin ~~Brvaro sitt intresse for det Bmne, som skullc afhandlas.
De niirvarande hiilsades r2ilkoruna a£ komitkns ordf., friiken Elin Cederblom, soin i ett kortare anforande redogjorde fiir konlitkl~s afsikter med sina s a m k r b.
Desso hade fiirs anordnats blott ocli bast i siillskapligt intresse, mep d l p % senare tides sB d h g a Sam- manslutningar och foreningar i dylikt Budam81 uppstRtt, hade inun tyckt sig finna dessa samrnankomster: .blot ti1 Lgsts iifverfliidiga.
I deras stiille hade man velat slcapa samkriim, diir nAgon fs8ga d allmiinnare eller speciellt intresse afhandlades, och dB sa fQ E14gor aro uteslutamle kvinliga, ha komiterade tiinkt sig mojligen k m n a gora en insats i det alliniinun a£ nlgot riircle genom att samla per- soner, intresserade for sarnma sak, den 1111 berijra k ~ i n n a n eller ej,
och liilnna dem tillfiille till diskussioner och samvaro.
- Man hade d&amp;rf or n~ed tacksamhet antngit generaldirektor Wieselgrens erbjn- dnnde ntt h a l a ett iuledaado foredrag ofver ~Ungdomeas forvildande och medlen diiremot)).
Sedan dir. E. Beckman, som vdts till diskussionens ledare, anhiillit att mojligen narvarande tidningsiniin ej ville referera och offentliggora motets forhandlingar, forklarade ha11 detta oppnadt och genera1di.r.
Wieselgren ficlc ordet.
Den varderade hedersgasten redogjorde i ett langre, sakrlkt anforande for siaa erfarenheter frAn .de s. k, ligapojkarnes sorgljgt beryly1It; lde bragder och belyste de f ornamsta orsakerna till deras missriktade lit.
Gramlagenheten forbjuder oss naturligtvis att ing&amp; pA ilarmare detaljer i. det utmiirkta foredrnget, soin halsades med lifligt bifdl.
I den f oljande diskuss: onen deltogo hrr revisor Lindblom, d: r Laurent, professor Jolin, dir. Lagergren, ofverlarare Nilsson, littera- toren Stadling sanlt froken Adelborg.
FrBgaa for nftonen belystes sAlnoda frBn flere sidor af sag- kunniga och intresserade personer och Atskilliga Bsjkter af.
varaktigt varde framlades.
Efter disly11assi.onens slut vidtog en enlrel sup&amp; som afslot det i all0 lyclcnde samlwamet.
Booker F r h Fredr ika-Bremer-Forbundets Bokkomitk.
Bul~gligii Tlifibinstkrlln~narel~ ocli tlerwxl fiirernrade sctmling; ~r.
Femtio plnnscher i ttntot.
;) lpi utforcla viil (+eneralstabens litografiskn tlnstnlt.
Text af C; A.
Ossbahr, intendent id samlingame.
Dema cackra publikntion, en fijrlniilslrad upplaga af Jet stiirre praktverket med saiilma titel, som ntgnfs till Konnngens regerings- jubileum, bor blifva en prydaad fiir 1) oltsamliugen hos bfide ganlmnl och nng.
Den forklarande tenten 19mn: u. mdnga ~iirciefulla uyplys- niugar i konstindnstrielt afseende o ~ h fir iifreu nf liistoriskt intresse, h ~ a r f o r boken 1can anbefallas sdsoili en gedigen julgRfra, siirskildt Iiiinplig for den mognare ungdomen.
Frill1 B~ %elliis.
Slrildring af lifvet i Aten via slntet af (let pelopoizesisl~a kriget af G. Bergstl &amp; / I.
~ F r h H e l l a s ~ iir en historisk roman, hvars hnfvndteiua iir de olyckor, follwaldet Astadkom i Aten uiider peloponesiska krigets sista skede.
De forn8mst.a hiindelser, soiu fiirf.
skilclrar, iir det festliga mottagandet i Aten af de fiilt.lierrar, hvjlka runnit slagrt rid de Arginusisks holinarnt~, saint demagogernas stiinlplingar fiir att f B .de segrande fiiltherrarna, hvilkas popnlaritet cie austgo fadig fiir sitt eget Snflytnnde, anklagade ocli diimda till doden och afriittade diirfor, att de ej riiddat hesattningeu pi3 iGgra krigafartj-g, hvilka for- gingos i en storin stras efter slaget.
Yidure berattas med m-ycken ntforlighet dessn samina folkledares austriingningar u t t fiir~nd folls- forsamlingen att f o r h s t a rle af Sparta gjorda fredsanbudt~n, livilkrt.
&amp; h e n lyckades dem och hvnrigenom de, som vi w t a, drogo frnlrta~ls- - viirda olyckor ofrer Aten.
Lasaren f i r nuder beriittelsens gRng lara kiinna mLnga faser uf Lifvet i Ateu, han fdr vara med pB sani- mantraden i follcfiirsamlingeu, y 6 flera a£ demagogernas samma~lkom- ster, dar alla dagens &amp; figor ridlyftigt disknteras, pi ett syrnposiou, i hvilket bland audra Sokrates deltager m. in.
Innehlllet # r skle- des larorikt, ja, till och med alldeles fiir liirorikt.
ty 2et didaktisku elernentet triider slltjiinlt i fijrgrnnden, uuder det att sjiilfra beriit- telsen, hvillren fvr ofrigt erbjucler fiiga uf intresse, alldeles stiilles i
slruggan.
BAde demagogerna och cleras vedersakare 118lla ' myclret lbnga tal, sb l8nga och abstralrtn., att vi frukta, ntt en yngre 18snre~: intresse tni: slut, lBngt innan talaren sag$ sitt sista ord.
Hela be- rattelsen fBr htirigenom nBgot torrt och Iiiseboksai~tadt ijfver sig, hvjlket tir skeda, ty bolsen inneh8lles 5tslrilligt soiu Br n f viirde.
Arbetet p e a r end&amp; for mogen uugdom. '
Prin Rysslcz~~d.
Historislra skildringar af J.
C. con Hofstm.
P1: oken v. Hofsten ha]: s o n bekant under de foregbende fire11 atgifvit en serio historislra berattelser for ungdom, hemtnde clels ur Sveriges, dels ur Dnnmaflrs historis.
Sow clessa slrildringas blifvit rned nojo lasta bAde af nlera mogen nngclom och af iildre gersoner, Br det med myclcen tillfreclsst~llelse vi nlecldele clem, son1 Siro intreeserade n f historisk ltisning, att 11Bgrtl Bistoriskn bertit- telser tifven i Hr blifvit utgifna af Proken Hofsten.
Det Br ur ryslrn historien forfattarinnan denna gang hemtat stofiet till sina s ~ l d r i u - gal:, hvillra, oinfatta Ivan den fiirskr %.ckliges oc ' h tsar Peter deu stores regeringar.
1va.11~ biografi inledes med en ofversikt af ryslra rikets historia f r h Sildsta ticler.
Mot denni.
ofverbliclr slrulle vi vilja gora den anrntirlzningen, att den 51: alldeles for abstrakt hfil- len, for ntt den slrulle kunne intressera cle m g a eller IBmna dem 1 !5i.gon egentlig behQllning.
nilen .den har den goda egenslsapen ntt - vara helt kort och sedan man liist ett tiotal sidor, tir man redat!
iune pB Ivans hjsto6.a.
Bilden af, denna tsar Br ej tilltalande, och enligt vHr Qsikt erbjncler hsus biogrnfi foga af intresse for nngdom, ty det behofves en vies nndlig nlogenhet for att 17iut1na - fatta h a m betydelse som mlnuislra och regent.
Diirenlot sk ?ll ungdoln ijfver, I4 4r .tan tvifvel lass slrildringen af Peter dell stores lif ined b&amp;clc nytta och noje.
Peter lran visserljgen ej heller i: iilsnas bland nntalet af tilltalende personligheter, men om man $in ej lran kiinna sjm; pati for hans karaktzr, li~dste dock enhvar Iranna benndroa fiir hnns geni, bans obtindiga Irrdt och hans oerhordn arbetsFormAga De uuga kiinun honom jn dessutom frBn vBr egen historia och do skola diirfor otvifvelaktigt finna ett noje i att stiftn nBnnare be- lrnntskap rned Kasl X1I: s hHrdnsckade motstBndare, synuerligast som frolren Hofstens slri !dring af deu store tsaren &amp; r siirdeles intressant.
Fijrfattai.innan meddelar sb mbnga ronnde och lrarakteristiska episo- der qr tsar Peters lif, att det ar tydligt, att hou nedhgt lnyclret arbete pti denna biografi och att hon besitter mycken historisk be,- liisenhet.
- 4tt det ej vas n5gon nfundsviird lott att hora till tsiu.
potem niirwnste onlgifuing det gor forf.
ldnrt for oss, ty till och med rikets hogst nppsatte mtin d s t e vicl alla mojliga t.illfAllen h f l a till godo med kraftiga Irapprapp, ntdelade aF tsnrens egen hand.
Att l ~ a n s glada.
sktilnt knappt var mindre fnrligt 5in hans vredes- utbrott, framgk Bfvenledes af f orf attarinn a m ~lrildring.
Hczn var .t.
ex. mycket road af att draga ut tiinder, och rnhgen hogforniiu?
herre rnAste underknsta ' sig, ja, utbedja sig detta hgrdhandta veder-.
~ d af e haus n %d for att afviinda ett befaradt utbrott af hans vrede.
De m %nga olika sidorna af hans personlighet hnfva i friiken .. Hof- stens slddring blifvit klart och fiirtjiin~t~fullt framhiillna.
- Afvcn af Petem gemAl Katnrina, af hans olyckliga son Xlexej och af ham gmlstliny Menschikov finnas hiir gnnska intressanta biogrdier.
Froken Hofsten har gjort vvdr ~ ~ n g d o m eu verklig tjiir~st geuom ntgifvnndet dessa skildriugar ur Danmarks och Rysslands historia, ty just i 6.iftga om r h a grannriken iiro ~ g r a liirobocker, siiriil s o n v&amp;r underrisning i allmanhet siixdeles knapphandig.
Det Br ocks8 af ~ t 0 r betydelse for de ungas ntveckling, atk de ffi Iarn sig att studera pii egen hand, sb a t t de ej uteslntande, nar det giilltr fiir- viirfvande af bildning, Bro hanvisade till laxplugget.
Yi rekommen- dern dirfijr p i det, rarmaste de nix foreliggande skildringarna frKu Rgssland.
pcu i Tlicssttlie~l.
Anteckaingar fr6n grelrisk-turkish fiilttd et 189 ' 7, r~f Bellgt H.
Bo !~, underlojtnant vid k. Sm~lanrls, arena ierkbr.
Med illustmationer ocb kartor.
Det hB.r omtalade kriget ligger oss alltfor nBra i tiden.
fiir att icke hvar oeh.
en skulle hafva det i friskt minne.
Dessu anteck- ningilr aro dock va1 vgrda att h a s, skrifnn soin de Iro pfi ett enkelt, tillhdande konstlost siitt.
Xed allt skal yttrar sig forfattaren tiimligen ironiskt om prossens s. k. officiella krigskorrespondeIlter, sedanzl de te sig p i nBra hill, och gent emot deras fiirglagda rap- porter fralustli hans egna skildringar troviirdiga och fulla af mdlande detdjer.
Personligheten moter osu ofverallt ocli det iir just dettu som vacker v l r t intresse och framkallar r i r lifliga medkiinsla fiir de svenska f rivillig?, hrilka deltogo i striderna.
S o u en slags sam~nanfattning af omdomet angdende krigets sorgliga utghng citeras satsen:)) att i motgingens dagar Br ant, l ~ ~ a c l man gor, or8tt9, Bfrensom det motsutta ilttxycket, med afseende p5 den turkiska ledniagen, att framgdngen rattfiirdigar allt.
s Mihanda skall af svddane, ett ijgonrittnes sannfardiga skildrin- gar, vbr ungdom f B en klarare inbliclr i hvad krjget verkligea iir, och lasningen af en bok shdan som denna kan diirfiir varmt aqbefallas.
" a)) Sveriges Hjlltnr och Bidilersmiila.
Efter Afzolius ' sago- hiifder, skildrade for ungdomen af B,wst ~ ~ e s t e;.
b e r Pris ~.
X kr.
Garna hade vi onskat att varmare kunna anbefalla:, Sveriges hjaltar och riddersmiins bt vvdr svenska ungdom, an hvad son1 ~ I mlste bli fallet.
Pi kunna ej anse det son1 nlgot lyckligt grepp, att nr Afzelius ' sagohafder, detta okritiska sagoarbete, liin~na B t ung- domen, hvad den i alla fall allser som en slags biograti.
Dlrtill kommer att tfzelins ar i hogsta p a d ofullstiindig, och af samrua ofnllstiindighet lida naturligtvis hjaltanla och riddersmiinnen.
LRtonl oss blott slA upp det, soln siiges om nigrn bland vlra mest kanda storman soln t. ex. Axel Oxenstjerna och Per Brahe ct.
Den forstnitmndes forliklln.nde till Gustaf Adolf iir afspisaclt p l 10 rader.
Oinedelbnrt diirp8 foljer en beriittelse om Asel Oxenstjernas hund och P&amp; en om 11ms barbernre.
- Per Brahes liirorika och roliga Ilistoriii afhmillas pB 4 sidor.
Hvarfo~: ntgifvaren s; imIi~t i h ~ p SA 1118ng: ~ ridde~.smiiu, Icnnna vi ej hellei: forstA - 60 stycken i en bok.
af ej stone omfgng.
Oclrs&amp; foreko~nma bra i d n g a nainn, SOM giirnn knnnat vara borta.
Nu vet hvar och en, som last Afzelins ' sagohafder, att de iiro.
roliga och lattliista.
Sainma fortjiinst ha naturligtvis &gt;) Sveriges l~jiiltar och riddersman~.
9 f mycket stort varde aro de portratt, hemtade friin C+ripsholm, som pryda boken. '
H ~ L I V ~ O R I I I) U~IIDII, kr (m pri I ~ S C I I S ki~ilett, .. en beriittelse frBn Fransk-Tyska kriget 18 ' 70- ' 71 af C. l ' alrsri.
Ofversattning af H. Xordenadler.
- Beriittelsens unge hjelte 51: gmska sympatislrt teclrnad ' och 1-isar sig i allmiinhet viird den n~alrnlijst goda tur, som alclrig ofver- gifver honom.
Man foljer honom f r h ~ ' hens hem, forst till lradett- skolan i. Berlin och sedan ut i krjget, der ha11 Ifis tillfhlle att be- vittna flera af de m5rkligaste tilldrn.gelsen~n.
Boken ar allt igenom priiglad af den militira nnde, so111 kr egenclomlig for tyska forhiil- 1a11dea.
Den ' iir ledigt skrifven ocll gifver en liflig och trogea ~ passar for gossar om 14-1-16 Br.
skildriag af I r r i g s h ~ n c l e l s e samt ltobert Br w e.
%om antiseracl skildring ur Skottlancls l~istoria, af G m c e dguil~w.
Forkortad ofvers&amp;ttn.
Robert Bruce nr ju en sH d h ~ n erk&amp;ndt t rolig ocll bra bok, ' r~tt ej rnycket behijfver siigas till dess vidare beriiin.
Den behandlar, s o ~ n vi veta, den strid for frihet och oberoende, som skott: ~~na i borjan af 1300-tdet fijrde mot engelsiniinnen.
Be- r8ttelsei~ begynner ined att Robert Bruce 1306 liter ntropa sig rill koinmg af Slcottlaad.
Diirefte~: slcildras de otaliga faror ocll lidanden, for hvilka han och hnns aahiiagclre voro utsatta under ofvai~niiimncls strid saint slntligen ahget vid Bannoclrbur~, l~varige- nom Slzottlands sjiilfstamdighet blef betryggad.
Hjiiltnraa i denna ber8ttelse Bro nog stnadom nBgot for myc- ket idealiserade, 11.vilket gifver, tit bolren en viss gammaldags pragel, men trots dettt.1 har den alltid stBtt i inycket hog knrs hos ung- domen och.
y r i t sf clenna ungdom irinerligt Blskacl.
Och for att viiria en roman Br den sii oskyldig, cztt vi Icoalla relro~~linendera den soin en.
rnyclret god lelrtyr for ~ ~ n g d o ofver ~ n 14 Br.
E ' riin Cliie~llgttu.
Historisk roman frln folkvandriagarnes tid Xf Felix Ddm.
0fvers.
frfin tyskan.
Pris 3: 50.- Genorn sina form tubeten,) &gt;En strid om ROMD och)) Julianus Affiillingen c, in.
har Felis Dahn berisat sig iiga god for~uAga ntt in- tressera cle ungn for den bit histoi: ia 11an rneddelar samt for de Bdla, stnndoiri kanslre n4got- foi: iiclla, pemoaligheter hnn skildrar.
L --.
Och som h5ir ifriigavaraude arbete har ett tydligt tycke af sina foregiingare, hafvn vi allt skiil fiirmocla, att det blir lika o~ntyckt som dessa.
Handelsen tilldrager sig i Bayern.
i slutet af 500-talet blnncl de i borjan af Arhundradet invmdracle ba-jura~.erna.
Fiirfattaren skildrar forhfillnndet Inellan odalmiinnen och iicllingarna i ltlndrt.
Eu iifverinodig Sidling draper sonen till en af de Illera, framst.Aelirfc odalrniinnen.
Detta blir anledning till bloclsfejd mellnn de bBc1; l klasserna.
Odalmannen blifva emellertid nnfallna af de vllrla avarerna och aro n %ra att besegrns, dB iidlingarna i sista standen komlna den1 till hjalp och fordrifva avarerna.
Nu ingHs forlilrning mellnn odalmiin och iidliagar.
Souen till den forniimste iidlingen Fagano blir trolofvad med dottern till odal- inannens domnre, Arns, och ett fast bcslut fattau, att blodshiimnd och fejd for alltid skola afskaffas och cndast tiugsbeslnt afg6.n tic tvister, som linuna uppstti i landet.
Berattelser frin folkrand~ingurnas tid forfela j u siillan att vacka intresse bland biide gamla och nnga.
Xen Zunu siikrart: fikulle forfattaren till omniimnda arbete hafra ngtt detta mtil, om ha11 hade lycl~ats framstitlla sina personligheter litet mera nuturliga och litet mindre benagnn att hHlln IAnga, hiigtrafvands t d.
Boken kan i alla fall med skiil rekommenderas &amp; t ~ m g d o n ~ ofver 15 Br med sinne och smak for historisk 1Sisuing.
Beckora viirldshistoria, omarbetad ocli till vtiru dagar fortsatt af professor WZAelm Jliiller.
Ny svensk i !lustrerad opplaga, ofver- sattning och bearbetning af d: r 0.
A l ~ d Pris.
fiir hvarje del bunden ' 7 lir.
Denm ny a upplaga af Beckers kiinda, i popular berii.ttelsefornl nff attade viirldshistoria har, sb vidt det ef ter en flykt ig iifverblick ar mojligt att doma, tillgodogjort sig de nya resultat, till hvilka forsk- uingen kommit; den framtrader Bfveu i en mycket tilltalande form.
Talrika illustrationer, mest efter fiiremil eller afbildninglar friin tiden i friiga, bidraga att gifra beratte1sern: i lif.
Man kan siitta i f d g n liimpligheten af att, diir autentislca bilder ej finnas att tillgH, an- vanda fautasibilder (t. ex. illustrera Israels historia med bilder efter Rafael, Rubens m.
Man skulle fitminstone onslra att, fast det galler en popular framstdlning, rtlltirl bestamdt angifvits, hvarifriin illustrationerna aro hamtade.
I alla hhandelser betecknar det ett frsmsteg framfor t. ex. m7agners populiira framstdlningar af antikens historia, att det uteslutande &amp; r kanda konstniirers framstiillningar man reproducerat, dQ det giillt zbtt illustrera med fantasibilder.
Krigot ~rrellan Jikpbn och K i m jiimte Asiens historia, af !V.
Coucfzer-on-da~not, lojtnant vid noraka flottan.
Xed talrikra illil- strationer och en karta.
Den yttre utstyrseln af foreliggande bolr verkar niigot vilse- ledande.
Pid %synen af den vilda tvekarnpen pb omslmget, tror man
sig Ha att gora nzed nBgon slags ronlantiserad historia frHn b i g e t i Ost-Asien 1894-95., SB iir dock ej forhhllandet, -- tvartoin!
nenna skildring sf det senaste kriget mellen Kina och Japan, som synes vara gjord med mycken fsckkunskap foretsr en mas&amp; de- taljer, isynnerliet angkeizde sjostriderna, hvillca fijr icke saklzunniga Bra svBrw att 15th forstk eller uppslratta.
Men dessutom finnes i boken, dels en inledande forhistoria och dels sA myclcet af allmiin-fattligt intresse, att Bf~en yngre la- sare diiraf bora h.afva bBde nyttm och niije.
Forfattarens stil 5ir lfittlast och ham sprAk har en.
viss r8tt- framhet, son1] ?Bln.inuer 0111 att ha11 5ir no~: riuan.
Han har sjiilf under en flerkrig ristelae i desss tralrter besolrt vissa onzrAden sf krigsslcbdeplatsen samt haft personlig erfarenhet nf de forl~hllanden, som &amp; da i dessa: ifliigsna liindel:.
Egendonzligt 11og luta dock alla forfattarens sgmpatier At 1;;: lnesernas side, ehuru han icke ksn neku de klolm och oforskriickta japwnernn sitt erk8unande.
En ~iilbelioflig speci.al karta finnes bifogad, jiimte en mBng- fald af illnstrationer, aE hvilka ock de utmBrktn portriitten frainst aro att iipp1115irbs; ~mina.
Roken bau anbefallas At mogen ocli fram- ' intressemd ungdom.
Pri set synes nBgot hogt for forallti lzisto~: isl~t en rolym af knappt mer 81.1 200 sidol:.
, Niir L O J I ~ O I ~ L P ~ L I I I I.
En beriittelse frBn res taurationens och stora eldsvbdans dagar, af G.
H e d y.
FrBn Engelsksu af Ebba h701-de~zacller.
Priq 2 br., inb.
2: ' 75.
Deb TW ett lycldigt grepp af ' den redan forut pB ungdoms- literaturens omrBde vfi.1 llriinda forfattaren, ntt.
viilja en s&amp; siirskildt, intressevackande historislr tidg~~alrt son1 borjan af Cnd den andres regering i England till bakgrund for sin Beriittelse.
Dock synes titeln mesa nnlagd p&amp; att &amp; li-a uppseende H.n egentligen mot ' sva- rande innehkllet, ty forst 1not bokens slut forekommer skildringen af &gt;) the great fire)) i London, septeinber 1666, son1 i ofrigt icke till sins foljder ntofvar n8got siirskildt inflytan.de pB bergtielsen.
Bokens hjiihe iir en yngling, Cyril, tillhor ?nde en adlig familj, och han befinner sig, eftel: faderns, sir Aubrey Shenstone ' s dod, vid fernton Br 1lel.t allena i v&amp;rlden, i besittning af den 5irfda baronet- titeln och sin forut aflidna mors smyclcen.
C+enonz dessas realise- rande erhBller hail litet penningar, men afven ut.an.
denna hj5ilg skulle en nng man af sB framstBende begiifniug nog kunnat taga sig £ram i vHrlden.
Cyril Br ii&amp;inligen jcke blott heinma i allelzsndn boMiga konster, utan diirtill tapper och djarf .som en lrrigshjiilte snmt forsiktig och betiinksam som en sinAlzrBmare.
Hans sjdfuppofirande mod vid raddandet af n8gra unga grefve- dottrar ddrager Iloaom en uppmiirlcsamhet, hvarigenom han fores fram ur sin hittills obemfirkta stiillning, och dB hails bord blifvit k i n d af hofvets hoga herrar, fAr han anstiillning vid flottan och utmarker sig pB ett lysande sBtt under sjoslagen nled hollandarne.
Dessa skildras utforligt och utgora ramen lzring Cyrils idngahanda
30s beclrifter.
En af hans nnga 1raniri~tr.r och viinner siigcr.
triiffautlc pd ett stidle:)) Det iir en egendmnligl~t~t 110s sir Cgril Shcnstone,: itt ha11 egentligen icke har tluuut fbr sig hiir i lifwt $11 cltt &amp; i 0111- kring och gora tjiinster 5t nlla nliijligi~ slags viinner: .. Och de t.a iir stint,.
t y han ha].
viiuner i bQde hiigre o (: h liigre samhiillsstiiUni~~g.
Den ganile sjiimannens, lrapten Ilare ' s enkla hem, cliir (.
' pi1 fiilxt faim ett vfnligt mottagande, iir sympatiskt teckuadt och intresserar ~ i d a mera an den flylrtign inbliclr man f i r i Ilofvets kretsar.
De m h g a afrentyreu Bro raskt och liff~~llt l~eriittade pA ctt enkelt och riittfrsmt siitt, s o n 1) iir gora liisninge~~ gauska uncler- h5llande.
Kmiake detta idealiseraude ljus, niistan ntnu sknggor, hvilket faller ofver Cyrils person och lmraktiir, rerkar godt yd angdoinen i v8r tid, In-ilken nog torde lueru behiiha viickas till ro~nantklr viinne tin till kritisk kiild i friiga om niijesliisning.
BSist Iiirnpar sig boken for ungdonl frdn 14 till IIi 51 .. Clt~udita, af A.
S y ijfrersiittuing frill en,aelsl; uu.
Pris 1: 50, inb.
Med en illustration.
De bocker af A.
E., som nu framtriida i ny iifversiittuing, aro ju % x a g a d a belinuta och vdnner.
De .liirdomar, fiirfat.tarinnal~s arbeten viljn inskiirpa, den m d a af renhet och kristlig btlmjukhet.
soul genomgh denl, gora, att de mtan tvekan Imnlla ibnbefdas s k o n ~ god ungdomslasning.
Hjiiltinnan Claudia, llvilken &amp; umstiilles srisom .en ytterst karalrtirsfast och sanningskiir flicka, den (iiir afskyr allt, som pi % minsta Bis smakar af bedriigeri, och s o u dock sjiilf ometl- vetet bedrager sin far, iir onatnrligt forstAndig, fiir att iclre siig; t fornumstig i sitt tal.
Iugen sextondrig flicka talar stsom hon.
L) r djupsi~miga onldbmen hon nttalar skulle man snarare tro en Wlcler- stiqen professor om.
T. ex. dcnna fms::: jag betrakt.ar adjektivw sAsom nlynt, som borde vara arl~etade af sanningens rena metalln.
YQ ett annat stidle talnr hon om:) en legering id lijgn.
(jfversiitt- niugen iir vgrdad, ehuru de epigram, som den djupsinnigu sextoll- iririugeu skrifrit, icke utan svhrighet Irunnit forstts af srenska liisrmb.
Boken liimpar sig for 1.5-1 (i-griugar.
Slottsfrun i Provelace.
En beriittelse f r t n franska revolntio- nens dagar af A.
Ny tifversiittning fr&amp;n engelskan.
Bled eu illustratioc.
Om deunm beriittelse ' giiller (let sanlnia F O om ~ L ' lauclia, och den iir dessntom mindre onaturlig och mera intressant.
Mcd fiir- kiirlek afhandlltzs i bHda biiclrerna olikhetan mellau den kutolska oc-11 den reformerta liiran, ~ n e u nti Slottsfn~n i PI^-ence ger sjiilfra i: ~- nehUlet anledning att vidrtira Bmnet.
Passnr fijr 3.5-16 driagar.
flrani iifver Pol~~rhrtl ' vet.
Deu norska polarfiirde~ 1 S9; - 3-1 S !Ni gf F~itltjof Xznsen.
Pris 22: 75.
Att hiir liimnn en nlrmare redogvrelge fijr dett.a arbete a r ej vAr afsikt.
Dels Br det ej nfsedt f i - r n11gdoul och ligger dBrfi; .r
ramen for dessa anmiihingar, dels Br dess innelltill sB viil lciindt.
af alla, att en redogorelse for densanma .vii1 tor&amp; vara olx- hoflig.
Hela v&amp;r samtid har jn med sp&amp;ndt intresse ' och ined den vnrmnste sympati foljt tidning~rnas beriittelser b5do om den Nan-.
senska e.xpeditionens flird i Pola~.hafvet under dess forsok att uppn8 polen, och om den rent af nnderbara lrraft och utltallighet dess sl~ickliga ledare vicl dl&gt;i tillfdlen visat prof pi.
Vi vjljcz hBr blott iu~befalln Xensens bolr som ilmehiller hans egen bel-Slttelse 0111 sin fiird soln en passande 1iisn.ing for inogeu uugdoii~.