Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då i det vid sednaste riksdag afgifna utlåtande, angående undsättningsväsendet, åtskilliga uppgifter förekomma, rörande resultatet af fordna allmänna magasins-inrättningens utredning, har nuvarande Stats-Utskott ansett sig i dess utlåtande angående samma ämne böra upplysningsvis tillägga, att magasins-inrättningens återstående skuld till Rikets Ständers Bank, sedan sagde riksdag, minskats med 5,000 r:dr och för närvarande utgör 880,000 r:dr; att nämnde inrättnings i banken innestående behållning vid 1853 års slut uppgick till R:dr 1,108: 5.
10. att utaf de genom samma inrättning utlemnade undsättningsmedel, under åren 1850—1853, influtit ett sammanlagdt belopp af ..
R:dr 5,693: 14. 8. samt att de vid 1852 års slut balancerade fordringar för dylika undsättningsmedel utgjorde 10,943 r:dr 12 sk. 8 rst. 12 Stats-UtskoUels Utlåtande, N:o 95.
Enär erfarenheten vitsordat ändamålsenligheten af Rikets Ständers under sednast förflutna riksdagar vidtagna beslut, angående ej mindre sättet, och välboren för meddelandet af undsättningar vid inträffande missvexter eller felslagna skördar, än de dertill erforderliga medlens beredande och tillhandahållande, linner Utskottet sig ega all anledning instämma i Kongl. Maj:ts för Rikets Ständer tillkännagifna åsigt, att äfven vid innevarande riksdag enahanda beslut och föreskrifter böra uti dessa hänseenden meddelas.
Men som de för ifrågavarande föremål afsedda nu disponibla tillgångar, genom det ansenliga belopp, hvartill tullinkomsterna för den till riket under sednaste åren införda spanmål uppgått, förökats vida öfver hvad som under samma år behöft till undsättningar användas och under den stundande tiden sannolikt kommer att dertill erferdras, så anser sig Utskottet böra tillstyrka, att, i enlighet med hvad Kongl. Majit i Nåder föreslagit, Sjuhundratusen riksdaler utaf de till Riksgälds-kontoret aflemnade och derstädes innestående undsättnings-medel må af Rikets
Ständer disponeras för bestridande af de stats-utgjfter, som under nuvarande riksdag beviljas och till utgående från detta verk anvisas.
Likaledes och med afseende å hvad Kongl. Majit anfört till stöd för sitt
Nådiga förslag, angående fördubblingen af den summa utaf undsättnings-medlen, Kongl.
Majit hittills egt att använda såsom understöd utan återbetalningsskyldighet åt de mest nödlidande samhällsklasserna, får Utskottet jemväl tillstyrka Rikets Ständers bifall till detta förslag.
Då Utskottet i allt öfrigt anser de, angående undsättnings-väsendet samt dermed gemenskap egande, för hela samhället vigtiga frågor, hittills gällande stadganden och bestämmelser böra äfven hädanefter bibehållas och tillämpas, så hemställer Utskottet, att Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med Kongl. Majits härom aflåtna Nådiga proposition, måtte besluta: 1 :o att Kongl. Majit, för behöfvandes undsättning vid inträffande missvext eller felslagen skörd, fortfarande eger disponera: a) den del? i Rikets Ständers Bank, dels i Riksgälds-kontoret, efter afdrag af ofvannämnde för andra statsbehof nu föreslagna summa eller 700,000 ridr, innestående behållning utaf de till dylika undsättningar förut anvisade medel, äfvensom hittills influtna tullafgifter för utländsk spanmål, jemte hvad som kan inflyta genom återbetalningar å meddelade undsättningslån ; b) de tullafgifter för utländsk spanmål, som intill innevarande års slut ytterligare kunna ingå; och c) enahanda tullafgifter, som, från och med början af näst - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 95.
13 kommande ar 1855 och så länge de i sådant hänseende då gällande tullbestämmelser blifva oförändrade, komma att inflyta. 2:o att af de till Kongl.
Maj:ts Nådiga disposition sålunda ställda undsättnings-inedel en summa af högst etthundratusen r:dr ina. från och med innevarande år samt under tiden för denna riksdags statsreglering, få begagnas till undsättningar utan återbetalnings-skyldighet åt sådane behöfvande, som icke äro i tillfälle att sjelfva förskaffa sig arbete eller i stånd att af egna tillgångar återgälda de undsättnings-anslag, hvilka dem tilldelas; börande dock dylika understöd företrädesvis tillgodokomma de kommuner, som tillförbinda sig att så använda desamma, att för dithörande lattiga och arbetslösa personer derigenom beredes sysselsättning och möjlighet att medelst eget arbete förtjena sitt uppehälle; 3:o att här ofvan omförmälda tillgångar för öfrigt må användas endast till räntefria låneunderstöd med bestämda återbetalnings-terminer och emot vederbörande större eller mindre menigheters gemensamma ansvarighet eller annan af Kongl. Maj:t godkänd säkerhet; 4:o att, så vidt omständigheterna medgifva, tillfällen för de behöfvande skola beredas att erhålla sysselsättning och förtjenst vid allmänna arbetsföretag; samt 5:o att de för undsättningar vid missvexter eller felslagna skördar afsedda medel må till den del de icke äro för anvisade utbetalningar erforderliga, till Riksgälds-kontoret öfveriemnas, emot skyldighet för detta verk, att det sålunda mottagna beloppet, vid skeende reqvisition, för dermed åsyftade ändamål Kongl. Majit tillhandahålla.
Stockholm den 10 April 1854. 14 Slats-Utskottels Utlåtande, Avo 96, N:o 96.
Ank. till Exp.-Utsk. den 12 April !854, kl. 3 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om beredande af ersättning utaf allmänna medel för förluster genom inträffad hagelskada.
(R:gs Afd.) Riksdags-fullmäktigen Pehr Eric Andersson från Westerås län har, uti en inom Bonde-ståndet väckt och till Ståts-Utskottet remitterad motion, anfört, hurusom fråga väl uppstått om bildande af ett bolag inom nämnde län till försäkring emot hagelskada å vexande gröda, och ett reglemente i sådant afseende äfven blifvit uppgjordt, samt under den 2 Juni 1852 af Kongl. Majit i Nåder faststäldt, men oaktadt både Kongl. Majits Befallningshafvandes och Hushållnings-sällskapets samt enskilde personers nitiska bemödanden, hade detta bolag likväl ej kunnat komma till stånd, emedan den skedda teckningssumman endast uppginge till 116,000 r:dr och således vida understege det i reglementet loreskrilha mi*imi-belopp eller 500,000 ndr.
Med afseende å den sålunda ådagalagda och, i betraktande af härvid förekommande förhållanden, lätt förklarliga svårigheten att genom enskilda föreningar bereda tillgång till ersättande af den skada och förstörelse, som hagel, isynnerhet inom vissa trakter, tidtals förorsakade och enär det borde anses ej blott sorn en pligt, utan äfven som en fördel för staten, att bereda sina medlemmar ersättning för sådane förluster, hvilka, såsom hagelskador, ej kunna genom mensklig omtanke och förutseende förebyggas, och att såmedelst sätta dem, som af dylika olyckor blifvit hemsökte. i tillfälle att fortsätta sin för det allmänna gagnande verksamhet, har motionären föreslagit: att en summa af 60,000 ridr måtte i Riksgälds-kontoret årligen afsättas, för att användas till ersättning åt dem, hvilka lida förluster genom inträffade hagelskador, samt att denna ersättning måtte utaf dessa medel få utgå sålunda, att, sedan skadan blifvit af kronofogden och tvänne ojäfvige, i orten boende, gode män, eller ock på annat, af Kongl. Majit i Nåder före - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 97. 15 skrifvet sätt uppskattad, skulle halfva beloppet erhållas utan åtcrbetalningsskyldighet och den andra hälften emot förbindelse, att derå, utan räntas erläggande, afbetala en tiondedel ärligen.
De menigheter, hvilkas vexande grödor blifvit genom hagel förstörda, hafva vid flera tillfällen af Kongl. Maj:t erhållit understöd utaf härtill disponibla allmänna medel; och derest Rikets Ständer bifalla Stats-Utskottets under N:o <)5 nu afgifna utlåtande, angående behöfvandes undsättning vid missvexter eller felslagna skördar, kommer Kongl. Maj:t att äfven framgent ega till Sin Nådiga disposition erforderliga medel för att vid de fall, då -omständigheterna dertill föranleda, genom beviljande af undsättningar emot eller utan återbetalningsskyhlighet, lindra förluster, sorn genom inträffande större hagelskador kunna hädanefter förorsakas; vid hvilket förhållande
Utskottet anser ingalunda behöfligt att, för dylika förlusters ersättande, såsom ofvanbemälde motionär föreslagit, afsätta en viss årlig summa och sålunda för detta ändamål, utaf Statsverkets medel, bilda en ny särskild fond; utan får Utskottet hemställa, att den härom väckta motion må lemnäs utan afseende.
Nro 97.
Ank. till Exp.-Utsk. den 12 April 1854, kl. 3 e. m Utlåtande, i anledning af ånyo vuckt fråga om afskrifning af Statsverkets fordringar för Norrbottens och Westerbottens lun meddelade undsättningar.
Vid innevarande riksdag hafva sedermera aflidne Riksdags-fullmäktigen Johan Jakob Rutberg, jemte Riksdags-fullmäktigen Anders Bäckström irån 16 Stats-Ulskotlels Utlåtande, N:o 97.
JSorrbotlens samt Lars Gustaf Sandberg, Olof Lindström och Olof Pehrsson från Westerbottens län, uti en hos Bonde-ståndet gemensamt väckt motion, förnyat den under ilera föregående riksmöten gjorda framställning om afskrifning af Statsverkets återstående fordringar för de undsättningar, nämnde 2:ne läns innevånare efter 1830 och följande års missvexter erhållit; i hvilket afseende motionärernc erinrat ej mindre om de, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers beslut, genom Kongl, brefven den 13 Mars 1834 och den 19 Januari 1842, meddelade särskilda stadganden i afseende på indrifningen af nu ifrågavarande skulder, än om den af Kongl. Majit under sistförlidne riksdag uttalade åsigt, att en mängd al dessa läns undsättnings-lån mäste afskrifvas.
Med anledning af denna motion anser sig Utskottet böra meddela böljande upplysningar om de särskilda betalningsvilkor och eftergifter, som i fråga om berörde skulders liqviderande blifvit af Rikets Ständer beviljade.
Enligt Rikets Ständers redan , vid 1834 och 1835 års riksdag meddelade beslut, skulle'
Westerbottens och Norrbottens läns skulder i anledning af erhållna undsättningar, efter de vid början af 1830-talet derstädes inträffade missvexter få afskrifvas till en tredjedel af deras ursprungliga belopp, samt de derefter återstående skulderna fä användas till bildande af socken- eller distriktmagasin och fördenskull förvandlas till spanmäl efter derå lorut fastställda pris. med rättighet lör undsättningstagarne att det sålunda bestämda skuldbeloppet återgälda med i årligen under 4 års tid, från och med dels 1835 och dels 1836 års uppbördsstämmor; hvarjemte Rikets Ständer förklarade, att om missvext under något af de bestämda 4 åren inträffade, anstånd med den till betalning förfallna fjerdedelen linge beviljas till det påföljande året.
Den sålunda medgifna förmån att med spanmål in natura återbetala undsättnings-skulderna, skulle dock ej tillgodokomma innevånarne i de socknar, sorn vägrade inrätta magasin, utan borde dessas återstående skuldbelopp godtgöras med penningar efter det för hvarje år bestämda pris å den långifna spanmålen; hvilket liqvidationssätt äfven skulle tillämpas för de låntagare, som icke behörigen fullgjorde sin årliga levererings-skyldighet.
Vidare medgåfvo Rikets åren 1840 och 1841 församlade Ständer, att sedan, uti lagligen utlysta sockenstämmor, undersökningar blifvit anställda till utrönande, hvilka gäldenärer voro utfattige och saknade all tillgång till sina skulders godtgörande, skulle, derest ett sådant förhållande af socknemännen enhälligt vitsordades, afskrifning i laga ordning få verkställas, utan afseende derpå, att borgen för samma skulder .ore ställd: men deremot borde för öfriga skulders indrifning hos hufvudgäldenärerne eller , dem som spanmålen mottagit, alla nödiga åtgärder skyndsammast vidtagas, dervid likväl, i enlighet med Kongl, brefvet den 13 December 183'' gäldenärcrnes fasta egendom. behöfliga bohagsting, klädespersedlar, för jordbruket erforderliga kreatur och S/a/s-Utskottets Utlåtande, N:o 97. 17 och åkcrbruks-redskap samt nödig utsädes-spanmål icke finge utmätas; och skulle, i fall tillgäng till sistberörde skulders betalande hos vederbörande gäldenärer saknades, jemväl dessa skulder i behörig ordning och sä fort ske kunde, till afskrifning befordras.
Till följd af den sålunda beviljade eftergift af Statsverkets betalningsanspråk för Westerbottens och Norrbottens läns invånares undsättnings-skulder i anledning af 1830, 1831, 1832 och 1833 års missväxter, har, enligt den derå, uti Stats-Utskottets utlåtande n:o 102 vid sednaste riksdag förekommande uppgift, ett sammanräknadt belopp af ej mindre än 237,999 r:dr 7 r:st, utaf dessa skulder dels afskrifvits, dels afkortats.
Beträffande indrifningen eller afskrifningen af hvad för närvarande återstår utaf samma skulder, sä har behandlingen och pröfningen af alla härvid förekommande frågor i sednare tider blifvit öfverleinnad till Kongl. Kammarrätten, på hvars afgörande i laga ordning, dessa frågor alltså numera bero; vid hvilket förhållande, och med afseende å de särdeles förmånliga betalningsvilkor och eftergifter, sorn för ifrågavarande skulder blifvit af Rikets Ständer särskildt beviljade, Utskottet anser sig böra hemställa, att den om afskrifningen af deras hela återstående belopp nu ånyo gjorda framställning icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Bifi. till R.
Rrut.
1853 Sf 1854. 4 Sami. i Äfd. 34 Haft. 18 Siats-Utskottets UtlåtandeN:o 98., N:o 98 Ank. till Exp.-Utsk. d. 12 April 1854, kl. 3 e. m.i Utlåtande, angående ett ytterligare läns beviljande för hamnbyggnaden vid (Vadstena.
(R:gs Alil.)
För anläggningen af en hamn vid staden Wadstena beviljade Rikets Ständer under 1847 och 1848 års riksdag nämnde stad ett lån å 32.000 r:dr, emot återbetalning af sex procent årligen utaf den ursprungliga lånesumman, hvarvid räntan för det återstående kapitalbeloppet skulle beräknas efter 4 procent.
Derefter har Kongl. Majit, med bifall till stadens hamnbyggnads-direktions underdåniga anhållan om ett ytterligare lån å 10.000 r:dr för hamnbyggnadens fullbordande, den 11 Augusti nästlidet år beviljat och till utgående frän handelsoch sjöfartsfonden anvisat det sålunda sökta nya lånet emot 4 procent årlig ränta samt kapitalets återbetalning medelst erläggande af en tiondedel deraf årligen efter det hamnbyggnadsarbetet blifvit fullbordadt.
Dessa, utaf allmänna medel beviljade, tvenne särskilda låne-understöd hafva dock, enligt hvad staden Wadstenas nuvarande riksdags-ömbud hr J. L. Öhrström, uti en hos Borgareståndet väckt motion,, uppgifvit, varit otillräckliga för det kostsamma hamnarbetets fullbordande.
Bemälde motionär har derföre, å stadens vägnar, anhållit, att Rikets Ständer, emot lindrig ränta, samt den säkerhet, . sorn kunde äskås, mätte tillerkänna samma stad ett ytterligare hamnbyggnadslån å 10,000 r:dr samt derför medgifva några års räntefrihet.
Till stöd för denna anhållan har motionären, under erinran om de inånga anslag utan återbetalningsskyldighet, som af Rikets
Ständer beviljats för andra städers hamnbyggnader, anfört: att det af sedermera aflidne öfversten G.
Lagerheim upprättade kostnadsförslag, sorn låg till grund för staden Wadstenas ansökning
•m det först erhållna lånet, upptog ett belopp af endast 48,000 r:dr, hvaremot Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 98.
19 kostnader»e för hamnens anläggning, uti det förslag, sorn derefter, enligt vederbörligt uppdrag, blef uppgjort af majoren friherre G.
De Geer beräknades till 69,400 r:dr, hvilken kostnadsberäkning styrelsen för allmänna Väg-och Vattenbyggnader dock, med afseende å hvad genom försäljningen af de vid arbetets slut öfverblifvande materiaiier och redskap komme att erhållas, ansåg kunna nedsättas till 66,000 r:dr i men, efter hvad under sistlidet år sig visat, skulle ej heller detta belopp på långt när komma att blifva tillräckligt för arbetets fullbordande.
Vidare har motionären uppgifvit, att, sedan det å handels- och sjöfartsfonden anvisade lån blifvit i nåder beviljadt, hade, för hamnbyggnads-arbetets fortsättande under nästlidet år, ej allenast ett deremot svarande belopp, utan ock en härutöfver erforderlig summa af 3.000 r:dr genom upplåning i enskild väg anskaffats, och skulle, utom de sålunda redan använde medlen, ytterligare behöfvas 7,000 r:dr för ännu icke verkställda arbeten samt fullbordandet af en påbörjad magasinsbyggnad; varande alltså staden i behof af det nu begärda , nya låneunderstödet, för att komma i tillfälle återbetala den del utaf de enskildt / upplånade medlen, som öfversteg de af Kongl.
Maj:t i Nåder beviljade låne* summor, samt bestrida de återstående arbets- och byggnadskostnaderna.
Då staden Wadstena ej allenast erhållit hela det vid 1847 och 184b års riksdag ifrågasatta statsbidrag för hamn-anläggningens verkställande, utan äfven nyligen kommit i åtnjutande af ett för samma arbetsföretags fullbordande hos Kongl. Maj:t i underdånighet sökt låneunderstöd; och då, efter detta låns beviljande, inga sådana särskilda omständigheter och förhållanden hafva tillkommit, som möjligen skulle kunna anses innefatta tillfyllestgörande skäl för Rikets Ständer att tillerkänna meranämnde stad ett ytterligare lån för bestridandet af de med anläggningen af dess hamn förenade kostnader, så finnér Utskottet sig föranlåtet afstyrka Rikets Ständers bifall till den å stadens vägnar härom nu gjorda framställning.. « Stockholm den 10 April 1854.. 20 Stats-1 /skottets Memorial, JV;o 99.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 12 April 1854, kl. 3 e. m.
Memorial, i anledning af återremiss å Utlåtandet N:o 38.
Bonde-ståndet har, med anledning af de inom samma
Stånd framställda anmärkningar, till Stats-Utskottet återremitterat ofvannämnde utlåtande, angående afskrifning af det, Ojaby och Härlöfs samt VVederlöfs och Dänningelanda församlingar, tilldelade belopp utaf staden Wexiös byggnadslån; men då de öfriga Riks-stånden, enligt Utskottet tillhandakomna protokolls-utdrag, bifallit samma utlåtande, så måste denna fråga, jemlikt Riksdags-ordningens 75 § anses vara af Rikets nu församlade Ständer afgjord; vid hvilket förhållande Bonde-ståndets återremiss icke kan till någon vidare åtgärd föranleda.
Stockholm den 10 April 1854. /Stuts-Utskottets MemorialJV:o 100. 21 S:o 100.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 12 April 1854, kl. 3 e. m. / / / Memorial, i anledning af' enkullen återremiss ä Utlåtandet i\:o lil. (U. A.) Stats-Utskottets, under N:o 51 afgifna, utlåtande, i anledning af väckt motion om en gratifikation till regements-skrifvaren Carl Leopold, har af Ridderskapet och Adeln blifvit till Utskottet återremitteradt; men då, enligt ankomne protokolls-utdrag, de öfriga Riks-stånden bifallit samma utlåtande, hvadan, jemlikt Riksdags-ordningens 75 §, ärendet är af Rikets Ständer afgjordt, har Utskottet funnit sig icke kunna med detsamma taga vidare befattning.
Stockholm den 10 April 1854. O i/t. tift R.
Vrot. 1853 §> 1854 4 Sami t Afä. 54 Haft. 4 t v STOCKHOLM, i'. (J. Schultze^ Boktryckeri J854. Slals-Ulskollets Memorial, 101. 1 Ank. till Eip.-Utsli. d. 20 April 1854, kl. 11 f. m. 101.
Memorial, angående bestämmandet af den Riks-Ständens och Utskottens Kansli-beljening tillkommande aflöning.
(Rgs AM.) Sedan Stats—Utskottet till Riks-Stånden aflemnat sina Utlåtanden, angående regleringen af Riks-Statens samtliga utgifts-titlar, får Utskottet, jemlikt Riksdagsordningens 24:de §, nu afgifva yttrande i fråga om den vedergällning, som af Statsmedlen skall utgå och i sammanhang med Statsregleringen af Rikets Ständer bestämmas för Riks-Ståndens och Utskottens Sekreterare samt den under Riksdagen biträdande betjening inom Ståndens Kanslier och hos Rikets Ständers Utskott; i hvilket afseende Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän, medelst skrifvelse af den 3:dje innevarande månad, till Stats-Utskotlet aflemnat ett af dem uppgjordt förslag till bestämmande a,f arfvodes- eller traktaments-beloppet för hvar och en af bemälde Sekreterare och öfrige under nu pågående Riksdag vid Riks-Ståndens och Utskottens Kanslier tjenstgörande personer samt till fastställande af tiden lör denna aflönings beräknande, äfvensom till de för öfrigt erforderlige stadganden rörande härmed gemenskap egande frågor.
Då någon framställning om förändring uti ifrågavarande arfvodens och traktamentens, sedan längre tid tillbaka bibehållna, belopp ej under denna Riksdag förekommit, anser sig Utskottet desto mindre ega anledning att någon sådan förändring, vare sig till förhöjning eller förminskning, deruti föreslå, som Herr Landtmarskalken och Herrar Talmän tillstyrkt, att desamma måtte få utgå med enahanda belopp, hvartill de vid flere föregående Riksdagar varit af Rikets Ständer bestämdå.
Beträffande åter antalet af den hos hvarje Riks-Stånd och Utskott nu anställde Kansli-personal, äfvensom den tid, då den antagits och inträdt i tjenst— öring samt från hvilken densammas aflöning ansetts böra beräknas, har Statstskottet härå erhållit vederbörligen styrkta uppgifter; varande, i fråga om de ansli-biträden Utskotten antagit' utöfver det i Riksdags-Ordningen bestämda antal, nili. lill It.
Sl. Prot. 1835 & 1834. i Sami. 1 Afå. 35 Höft. 1 2 Slals-Utsliollcls Memorial, JVs 101. sagde uppgifter, såsom Stats-Utskottet vid anställd jemförelse lunnit, öfverensstämmande med vederbörande Utskotts i sådant hänseende gjorda och af Rikets Ständer bifallna framställningar.
1 enlighet med hvad Herr Landtmarskaiken och Herrar Talmän föreslagit, får Utskottet alltså tillstyrka, alt den aflöning, hvilken under nuvarande Riksdag tillkommer Riks-Ståndens och Utskottens Sekreterare, äfvensom den öfriga hos Stånden och Utskotten anställda Kansli-betjening, måtte af Rikets Ständer bestämmas och fastställas att utgå med följande, för hvarje särskild tjensteman uppgifna, belopp samt få beräknas från här nedan utsatta dagar nemligen:
Hos Ridder skåpet och Adeln: , För Riddarhus-Sekreleraren, i egenskap af detta Stånds Sekreterare, arfvode i månaden K:dr 300: — » Sju Notarier, hvardera, dagtraktamente ....... » 4: 24. » Sex Kanslister, d:o d:o » 5: — varande vid denna, likasom vid sednast förlidna, Riksdag ej mindre Riddarhus Sekreteraren, än Ridderskapet. och Adelns öfriga Kansli-betjening, hvilken före Riksdagens början blef af Riddarhus-Direktionen antagen och i tjenstgöring inträdde, berättigad att beräkna sin aflöning från och med fjerde dagen före den, till hvilken Rikets Ständer voro sammankallade, eller från och med den ll:te November nästlidet år.
Hos Preste-Ständet:
För Sekreteraren, arfvode i månaden R:dr 300: — » Fyra Notarier, hvardera, dagtraktamente » 4: 24. » Sju Kanslister, d:o d:o » 5: — hvilken aflöning får beräknas för 'Sekreteraren och två Notarier fran och med den Idrde, för en Notarie och en Kanslist från och med den 19:de samt för en Notarie och sex Kanslister från och med den 26:te November nästlidet år.
För Sekreteraren, arfvode i månaden R:dr 500: — » Fyra Notarier, hvardera, dagtraktamente 4: 24. » Atta Kanslister d:o d:o » 3: — att beräknas från och med de dagar, då hvar och en af bemälde Kansli-persona i tjenstgöring inträdde, eller för Sekreteraren från och med den 21:sta, lör No tarierne och tre Kanslister från och med den 23:dje och för en Kanslist frå och med den 30:de November nästlidet år samt för fyra Kanslister från och me den 5:te påföljde December.
Stats-Ut slottets Memorial, M 101.
3 Hos Bonde-Ståndet:
För Sekreteraren, arfvode i månaden R:dr 500: jemte hyres-ersättning i d:o » SO: ggp. samt ersättning för dess resor till och från Riksdags-orten, enligt Kongl. Brefvet den 22 April 1850 eller efter 5:te klassen i gällande rese-reglemente (skjuts efter 5 hästar och traktamente 4 R:dr om dagen) » Fyra Notarier, hvardera, dagtraktamente R:dr 4: 24. )) Fjorton Kanslister, d:o d:o »5:
— Aflöningen och hyres-ersättningen för Sekreteraren får beräknas från och med dien 26:te October niistlidet år, eller den dag, då han af Kongl. Majit blef i fciåder förordnad att denna befattning bestrida; kommande traktamentena för Notarierne och Kanslisterne att utgå från och med följande dagar, nemligen: för två Notarier och två Kanslister från och med den 19 samt för två Notarier och tolf Kanslister från och med den 29 November nästlidet år.
Hos Konslitutiuns-Utskottet:
' För Sekreteraren, arfvode i månaden .
Ridr 166: 52. » En Notarie, dagtraktamente . » 5: 24. » Två Kanslister, hvardera, d:o . • • . » 2: 24. af hvilka tjenstemän *n Kanslist inträdde i tjenstgöring den lista December nästlidet år, oc.lr Sekreteraren antogs den 2:dra samt de öfriga Kansli-biträdena den 3:te i samma månad.
(Konstitutions-Utskottets Memorial Jfö 1.)
Hos Stats-Utskottet: ....
R:dr 200: — 32.