Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Föressrifwer att alla in, Kfwenledes fann Utskottet newänare uti de deri nämde sia böra tillstyrka antagande Städer och orter, som ej af det härj projecterade Lil» kunna upföras till afgift för lägg af orden: eller Serös. ;oc> R:d. inkomst, skola i rver. botracktande af ortens all, Den 22 September. 667 wänna mistöde befrias ifrän all Bewillniug, samt atbwar och en, som till beställning upskartas, erhäl» ler afskrifning af En tredjedel emot hwad Tariffen N-o i. bestämmer.
Dä meningen säkert ar, at äfiven de som hafwa östwer Femhundrade Riksdaler ärlig be!,Zilen inkomst stola njuta denna befrielse tilgodo, sä bör efter orden: nytznämde beställning tilläggas eller deräfwer. 2.
Dä de fleste i denna Artikel nämde Bewillnings af, gister rrv tilfäliiga och icke ärliga, kunde ordet ärlig ur ingresten uteslutas och införas pä de ställen'i Artikeln, der det wore pastande.
L. Mom.
Andra puneten fordrar för dest twetydighet stul en annan redaction, ungefärligen j detza ordalag:
Denna afgift fästom af grundstatts egenskap, ätfäljer altid hemmanet, men arlägges endast til hälften när Rongl.
Majrk i tjäder anbefaller rustningens upstättande. 2.
Dä ordet ärlig ej kan tillämpas ivid andre tillfällen an när det efter denne Art. bör komma i fräaa, eller afgift utaf deri uppräknade winstmedel äger rum, anser Utssoktet berörde ords uteslutande ej wara af nöden. 2. Mom. 2.
Som den föreflagne
Redactionen föi tydligar meningen af denna punct, tillstyr, ker Utskottet bifall deraf, dock att näst efter orden-, denna afgift fästom af grundstats egenskap, tillägges orden ekler dermed jemförlig, fästom öf« wercnsstämmande med innrhället af samma punct och det beslut, som, i afledning af Höglofl.
Ridderstapets och Adelns Anmärkning, wid sists Riksdag fattades.
668 D^n 22 September. u. Mom. 4.
Mom. Wid detta Moment ar föl> Den af dela detta mom. sende ot anmärka: föreflaanc redaction får Uk nö I, rubriken nänmes ic » slotter till bifall Hemställa, ke Arf, ehuru i Momentet emedan momentet, sädant det derom handlas. -nu ar, förefaller twctydigt och 2:0
Är icke be" midt at ej ekler synes wara nog fu!!>
Sex precents afgif eu af Te- ständigt, sia mentén endast bör ärläggaS af bwad som öfwersti,, ger Testamentstagare c- lag. liga Arfs. andel, »tan har et sädant stadgande af mist. tag influtit wid flutet afMomcntet, hwarest ftägan ar om arf. ;:o At Tcstamcnts- eller gafwo-tagare, som är Gifmarens Lagliga arfwinge, bor, i likhet med hmad om Llrf stadgadt ar, betala endast tre procents, Dewillning för den del af Testamenterad eller stänkt egendom, som efter Lag stokat honom tilfalla, torde äfwen böra utsattas, ehuru det af sig sielft synes nog tydeligt, at da den, som genom Testamente eller gäfwa af oskyld man fär egendom under ^00 Mksd. warde, icke betalar uägon bewillning deraf, kan ännu mindre »n sädan afoift slagg s den, som efter en slägtinge ärswer egendom lil nämde belopp. 4:0.
Fasistqlles, at bewis öfwer erlagd afgift eller derföre stöld Borgen stal up« Den 22 September. wisas innan med Testamentet eller Gäfwo-Drefwet Lagsares.
Meningen är utan twifwel att bewisct stal åtfölja Testamentet eller gäfwo brefwet dä dermed Lagfares, hwilket ock instämmer med Kongeliga Kungörclserne den rocke Iunii ihoi och 28 Januani 1804, samt Kongl. Förordningen den 26 Aug. 17 1.
I annat fall stmls nödwändigt utsättas hwarest dcpe Handlingar före Lagfarten borde upwisas. ew.
Bör bestämmas om icke en lika afgift, som för arf i allmänhet är stadgad, Under enahanda willor jamwäl bör ulga af Fidei Coinmist, hwilket tilfaller fjermare arftagare, pä sätt Kongl. Trcnvet den -v
Maji 18^6 förestrifwer; och 6w.
Synes mig att i likhet med hwad om lagfart med Testamenten i allmänhet är stadgadt, det mä mara Fidei Commistarie tillätit at athalia Lagfart ä FideiComnnst-Brefwet, enär han företer behörigt bewis öfwer siäld Borgen för Bewillningsafgiftcns utgörande
I annat fall skulle en Fidei CornMistarie utan förmögenhet och credit, swärligen komina i tilfälle att winna Lagfart ä sin egendom.
670 Den 22 September.
Jemte det att Rubriquen lill denna Artikel i efwannämde afseende rattas, bor» de efter min tanka detta
Mo» ment arhälla följande före ändrade ordalydelse: 4:0.
Af Gäfwor, Testamenten, Arf och Fidei Commist, salunda:
För Gäfwa eller testamente af Lös ellev Fast egendom, Capital eller Fordringar som tildelas an» öra än Maka eller Arfwingar i rätt upp- och nedstigande led, eller icke anstäs kill allmänna underwisNings- och Schola - inrätt» ningar, Stipendier, Arbetshus, Hospitals och Fattigförsörjningsanstalter, samt j öfrigt alla fromma stiftelser stall, dä Gäfwan eller Testamentet uppgär i wäröe till Zoo R:S. och där» öfwer, betalas sex för hundradel.
Är Sen, som Testamentet eller Gäfwan und» fäkt, Gifwarens lagliga arf< winge i fjermare stylldstap än ofwan fagdt är, ärläg» ges ofwannämde afgift en»
Last för den del af Testamentet, eller Gäfwan, som öfwerstiger hwad Testa» Ments- eller Gäfwotagaren Lagligen -eraf ärfwa bordt, for hwilket sednare, Lewill. ning pä
Set sätt och under lika wilkor, som om afgift af arfwemcdel i all - Den 22 September. - mänhet här nedanföre stadgas, betalas bör. Lewill» ning för Testamente och Gäfwa, ärlägges nar dest belopp emottages, bärandes behörig- intyg att denna afgift blifwit betald, eller säkerhet derföre hos UppbördsManncn stäld, all» tid upwisas, dä med Testa» ments- eller Gäfwo,bref» wet Lagfares.
Af alla arfwemedel, ware flg i lös eller fast egendom, Capital eller fordringar, som tillfalla andre än arfwingar i rätt upp- och nedstigande led eller Syston och deras Larn, bör utaf bchällna förmögenheten ärläggav tre för hundradet i Lewillning.
En lika afgift äger jämwäl rum för Fidei Lommitz som i arf tilfallcr fjermare än nystnämde skyldeman; men för efterlefwande makas giftorätt i Lo, betalas icke nä» gon Lewillning efter denna Artikel.
För de Fidei Lommifi som hädanefter stiftas, ware sig till förmon för närmare eller fjermare Släg. ting eller oskyld person, stall Lewillning utgöras kill Tio procent af det warde ortens Taxeringsmän -ärä utsätta.
Mch mä icke Fidei Commisi, Lrefrvet i 672 Den 22 Domstolens protocsll inforas , innan genom behörigt intyg ä ' styrkt at afgift,, blifroik tillfullo bcta!t>'eller säkerhet derföre hos Uppbördsmannen ställd. z.
Art. !. §. 2.
Wid jämförelse af y-de momentet i nästföljande 2.
§. finner man att husbonde, Wid sin angifning till mantalsskrifning, bör anmäla om desi tjenstfolk eller någon till des hus och omwärdnad hörande person har egendom eller näring, hwarföre skyddsafgift kan dem päföras.
Detta åliggande är likmäl icke nog kyoeligen uttryckt i detta moment i anseende till Tjenstehjon; icke eller Forrnulairen till uppgift wid mantalsskrifning derefter inrättade.
En särskild föreskrift fordras äfwen, hur» nied uppgift till mantalsskrifning och taxering bör förhällas i den händelse, dä omyndig wistas i annat Taxering-District an desi Förmyndare. z. tz. 2.
Sista puncten i detta moment rörande röst-beräkningen wid Taxerings Comnnttrens utwäljande, kan säsom September - z. Art. r. §. 2.
Utskottet finner wäl Anmärkningen grundad, ine» anser lämpeligast att uti de Formul tir för uppgift till Mantalsstrifning, ssm Utskottet framdeles skal! aflemna, gifwa anwisning till iakttagande af hwad uti momentet ej uttryckligen i anmärkte asseendtt blifwit utsatt. z. §. 2.
Ehuru betta moment synes wara öfwerflöbigt, anser dock Utfiottet sig ej böra tillstyrka detfammas ute,kutande, dä Den 22 September. 67? aldeles öfwerflödig uteslutas, emedan woteringssättet genom föregäende punct redan är bestämdt. 6.
Mom. Wid Taxering i Bergslags-orter, torde wara nödigt, att äfwen L>»rgs-Fogde är tillstädes. §. 4. r- Moni.
Dä man med detta Moment jämför 2. K. 2. mom.', synes deraf kunna dragas den följd, att Städernesinnewänare jämwal mä wara berättigade att utan ival förena sig om sina Taxeringsmän, hwarigenom en widlyftig wal-förrättning kunde ^ndwikas.
Desintom förekomma flere frägor, hwarom »plysning i detta moment icke skär att ärhälla, säsom t. ex. t kan en fränwarande fä afgifwa röster wid walen?
Om de wäljande icke kunna förena sig om walsätter, huru afgöres dä frägan!
Männe genom wotering mangrant elles Clasiwis, per Capita eller efter Bewillnings summan!
Dä Electorer utnäm - nägot misitag deraf ej kan uppstä och Förordningen ej kommer att omtryckas. 6.
Med kännedom deraf, att Dergsfogdarne hitintils icke behöft wara närwarande wid Taxerittgarne, och att deras Disiricsek dertill äfwen äro för widsträckta; anser Utskottet fig ej kunna tillstyrka denne Anmärknings gillande. §. 4. r. Mom.
Wid granstning af den projecterave redactionen utaf detta moment, finner Utskottet sig böra tillstyrka bifall af densamma, säsom innefattande mera fullständighet till rättelse wid afgörandet af uppkommande frägor om walsätter till Taxeringsman i Städene.
Dthastg.
N:s 8s, 86» 674 Den 22 September, tias, kunna de waljas af de skattstyldige gemensamt utan afseende vä Clas, eller bera Le taqas till ett lika propartiancr-dr antal af hwarje Elast?
Utan twifwcl kunna deste frägor i öfwerensstömmelse »ned andra ställen i Författa ningen, till större delen utredas, meli för alt lind wika olika begrepp härom, tyckes en ny kedaction af hela det» ta moment Vlifwa Nödig, hwarförc den följande förestäs:
Lorgerstapet och Husägare af alla andra Ständ, äga «tt utse Stadens Taxeringsman Rilnna de icke föe> rna sig om Taxerings LeSaMöternes utnMnande , bön ordentligt wal ä alimän Aädstugcr anstältäv.
Säbane roal mä förrättas ättlingen pä
Set stätt, att Borgerskap» och husägare kf alla andra Ständ. ge. nom allman omröstning gemensamt utnämna Stadens samtelige Taxeringsman, eller oik Llastrois, dä dr roalberättigade inom hwarje Llah wäljä sina egna Ledamöter af Taxerings Tome mitteen; och ändteligen kan vättighetett att Utse Laxe» rings LoMMittöens LedamZ» ter, updragas ät Elcctöree, som antingen utnämna' af ^ Lorgerstapet och Husägare gemensamt eller ock afhrvak» st Llatz särskildt.
Den 22 September» ^7? -vä walet stek genom Elece korer Llastwis, iakttagev, att trf hwarje Llatz utses ett emot TaxeriNgsMannens prvPortioneradt antal Eleckorev.
Runna de walberattigSÄe icke förena sig om wälfället, afgöres frägan genom all. män omröstning per Tapi» ta; Men wid wal af Taxet ringemän eller Electorer ve. räknas rösterna efter summan af hwars sch ens tilt Rongl.
Majit och RvSnatt erlagde Lewillning för Set föregäende äret, hwarwid blott de närwarande mä röster afgifwa.
Electorevne deremot rosie per Lapita. cvmröstningett werkställeS altid
Med slutna sedlar. 4.
Här torde böra bestämmas at den Lector eller Ledamot af Academie - Staten, som ibland det utsatte antalet Presier wäljes till Taxerings.Lcdanrot, icke behöfwer wara af Preste-StZndet. 6.
Lika som Prester och wälkände Borgare fä waljas till Taxeringsman utan at wara bofaste, sä böra afwcn Magistrats Personer i lika predikamenl kunna waljas. 4.
Dä Lector» och Ledamöter inom Aeademie-Staten alltid anses såsom hörande till Preste-Ständer, kan Utskottet ej tillstyrka antagande af denne Anmärkning. 6.
Ester Utskottets tanka, böra ej blott Prester och wal kände Borgare samt Magistrats Ledamöter, utan äfweN andre lika wal kände Jnwanar< i Stad, fastan de icke 676 Dm 22 September. 7. Mom.
Skabg-»idet, att hälften af Taxeringsmaiinen skola ärligen ombyras, kan icke wcrkställas i Städer af Fjerde och Femte Clasierne, hwarest Taxeringsmännen aro Nio till a,ifakt; detzuroni är nied Sala ett särskildt forhällande» som fordrar ett egit stadgande för denna Stad. ib. Mom. i stället för orden:
Gälla ock för Städer kunde bättre sättas:
Gälla ock i afseende pä Taxerings, Lommittee i Stad rc. 5- §.
Andra Momentet lemnar rättighet att afsäga sig för. äga hus eller jord, kunna til!
Taxeringsman wäljas.
Af sära» anledning förestäs, att i stället för orden: presterne och rväl kände Borgare, sättes: rväl kände och i Sta» den eller pä dest ägor boende personer :c, samt att till följe deraf, orden- men de öfriga Taxeringsttiännen stola wara bofaste, ute,lutas. -.
I anledning af anmärkte förhällandet, fär Utskottet foresta, att näst efter orden: men i alla öfriga Städer hälften, mä tilläggas: hwartvid likwäl, i anseende till Fjerde och Femte Llasiernes Städer iakttages. att hwarannan gäng > eller g Bor. gare ärligen afgä, och att, hwad Sala Stad särskilt beträffar, det ena äret ombxtes ; Borgare och r Bergsmän» samt det andra ; Bergs män och L Borgare. 12.
Denne projerkcrade ördförändring hemnaiirs lill antagande. j. 5. 2.
Momi
Ä ena sidan förmodar
Utskottet akt ingen utan pä gik Den 22 September. 6/7 troendet att wara Taxerings, man; men männe man icke är skyldig att anföra laga förfall om det fordras.
Det kunde annars hända att de fleste wille afsäga sig en sä besvärlig befattning. 6.
Till förekommande af all irring borde här utmärkas det särskildta förhållande soni är med ben i 2.
Arr. 2.
Moninämde Bewillnings - afgift, hwilken säsom af grundskatts egenskap äcfölje''jorden, utan afseende hwarest ägaren för sin perso» är taxerad.
Momentet kunde derföre börjas med besia ord:
N7ed de undantag 2.
Moment bestämmer, taxeras hwar och en rc. 7. Mom.
Lm för de här nämde Fabriguer och Förädlingswerk endast tillwerknings-quankitet» skall uppgifwas af' stommirteen l den On ber de äro belägna, huru blifwer det dä möjligt för Taxerings - Coinmittee i annan ort, att med någon säkerhet bedöma be» tiga stal undandrager sig iftägarvar mde befattning, och a den an/ra finner Utskottet flere becänkligheter möta för en sadan föreskrift, hwarige» nom den, som blefwe wald till Taxeringsman, skulle wara föranläten offentligen uppgifwa de or aker som föranleda till afsägelse» derifrän; hwadau Ucstotcet ej kan understödja Anmärkningen. 6.
Dä detta moment endast handlar om den bewillning, som cillia- i.
Art. bör utgöraS, och deremot de uti r. Art. 2.
Mom. nämde afgift ter äro af en särskild beskaffenhet, hwilket äfwen uti ingressen till sistnämde Art. är uttryckligen bestämdt; finner Utskottet det projecterade Tillägget icke nödigt. 7. Mom.
I Utskottets tanka, är denna Anmärkning grundad, och fär Utstottct derföre föreflä, att efter orden: endast tillwerkmngens betxdligr-et elke quantikek, mä tilläggas orden: jemte tillwerkmngö kostnaden. * 678 Den ss September. källna inkomsten af sädane Werk, dä Committeen icke äger kännedom om Tjllroerk, ningy - kostnaderns som pa vljkq
Orter sä betydeiigen variera?
Det lärer derföre -lifwa vundwikeligen nödigt, att icke allenast Mwerknin, gens quantitet wid ifrägawarande Werk, utan jemwäk tillwerknings. kostnaden, bör af »vederbörande Bruksbetjening uppgifvas samt afCommitteen > Districtet pröfwqs och bestammas. r r.
Mankaksstrifningarne, he, ter det, stola förrättas under de twänne sista mänaderne «f föregäende äret och Beredningarne wara fullborda, de inom den sista derpäföljandr Martn.
Dä nägot wisst ar förut icke ar nämdt, bör utan twifwel ordet föregä, ende uteslutas samt i stallet för den sista Herpäföljande Martis sattas -en sista Mar» t» pä följande äret. r r.
Denne Anmärkning hemställes till bifall.
I sammanhang härmed har Utskottet äfwen tagit i öfwer» wägande Herr Borgmästaren Lindströms fran wälofl.
Borgare-Ständet till Utskottet remitterade Memorial, hwari yrkas» att den för Taxeringarnes fulländande utsatte tid till den r; Maji, äfwensom de i päföljande 12. iz. och 14. moment bestämde terminer, mätte förlängas minst en mänad, emedan Kronofogdarne och Häradsskrifwarne, sam derwid stola biträda, äro stadde pä Slut-uppbördsstämmor för det föregående äret långt in i April, och till samma mänads flut äro de syflosatte med restantiers indrifwande och summarista ra» Vcytelybkk. 679 dogkrelsens afflutande, son; hör till Lands. C, mosten ingi^was innan första daaen af Maij mänad; hwgrefter de först kunna inställa sig wid Laxerjngarne, hwilka således ej hinna fullbordas sill den 15 Masi, enär de ej annorlunda än successive för hwarje Fögderi kunna hällas.
Och emedan Utskottet finner, att Taxeringarnr, af anförde orsaker, swärligen kunna blifwa fulländade till. den ir Mast pä de orter som äro särdeles widstrackta, fäsom Westernorr» tand och Stora Kopparbergs
Län, uti hwilfet senare uphördén och redogörelsen hitintills ej eller ofta blifwit flurad förr an i Maji mänah, äfwen af det stäk att A> mogen dessförinnan näppcsigey runna utgöra sina Skatter; Men sädaux hinder deremot icke inträffa pä alla Orter k Mket, och angelägit ar, att taxeringarne, sä fort möjeligen ste kan, warda fprrättahe; Ty är Utskottet föreflä, att wid detta moment, efter orden: att de till del» »5 Masi warda f r det löpande äret ofelbart fulländade, ma tillaaagH: sä rvi» -a icke j näeiot Län, Landshöfdingen skulle finna en sednare termin oundrrjk, staet» nödig, j bwilket fall tiden sä rväj för Tsxeringkraes 68s
Den ss September. s. 14.
I stöllet för inom flutet af Januari, mäna- det näst päfäljan-e äret: torde det rackare böra heta:
Inom siutet af Januari, n»äna- bwar. st är eller äret efter -et Taxeringen blifwit werkställd. -.6. 1.
Dä en staktstylldig ofta af laga förfall km wara hindrad att inställa sig wid Taxerings-Committeen, hwarige»wm han förlorade allt tillfalle att winna rättelse i den honom öfwergängne Laxering, enär han icke kunnat fullgöra det nödwändiga wilkoret för andrings sökande i Taxerings.
Committeens ät. fullbordair-e, som för Deberftdlarnes utgifrvan-e, mä, efter Lan-shöf-ingens om» profwande, bestämmas; Sock ej senare, an i förra afseendet till den sista Junii, och i senare fallet till dcn zo Julii; Äfrvensom den i 1;. momentet utsatte tid till den ,5 2lugusti för Gam, mandragets öfwer Lewillningens belopp iusandande till Landohöfdingarne, -ä kommer att förlängas till den i; September. §. 5. 14.
Den härutinnan projecte. rade ordförändring, hemstät. les till antagande. §.6. r. Mom.
Dä detta moment ingalunda inskränker dcn rättighet allmän
Lag lemnar c» och hivar, att, serdeles wid till. falle af laga förfall, nyttja Ombud till des rätts och talans bewakande, finner wal Utskottet nägot särskildt stad» gande derom egenteligen icke behöfwas; men till förekom, mande af allt twifwelsmäl i Den 22 September.
68r gärd, nemligen att deremot denna del, föreslär dock
Ut» förklara misinöje, innan Com- skottet, att näst efter orden: mittcen stukat sin förrättning; sä wida ej den skattskylldige, sä sones billighet och rättwi. ma tilläggas: sielf eller ge» sa fordra, alt hwar och en nom skriftligen befullmägti. staktstylldig mä äga att ge- gadt Gmbud. nom striftcligen befullmägti-
För öfrigt har det icke kun» gadt Ombud i berörde afse- nät undfalla Urskottets upp. ende bcwaka sin rätt.
Af märkfamhct, hurusom före. samma skäl tyckes äfwen den skriften i betta moment, att skattskylldige böra genom full- dcn som är missnöjd med Laxe. mägtig fä utföra sin talan ringsmännens ätgärd, stall, wid Compromisi - Rätt; dock sa wida hans förmenta li» alt i händelse han häldre ön- dande och påstående om rätflade sjelf bewaka sin rätt, telse ma pröfwas, medan Taxe. honom matte wara öppet, rings-Cvmmitteen ännu är att begagna den förmon, som samlad, tillkännagifwa sitt 6. mom. af denna lilläg- misinöje, icke allenast förden g.r dem, som genom laga skattskyldig?, i afseende pä förfall hindras, att wid Com- den således nödwändiga in. promisi-Rätten tillstädes kom- skällesten, medför kostnad och ma. besivär, utan äfwen synes kunna leda dertill, att män» gen, som icke förskär wigten af misinöjcts tillkännagifwa». de genast, dymedelst förlorar sin talan.
Likaledes och da nästföljande punct formar att den rät. telse Konugens Befallningshafwande finner sig befogad ä Kronans wägnar begära, endast ma kunna sökas hos Compromisi-Rätt; sä är, ef« ter UtstottetS tanka, derigenom inskränkt den rättighet som den skattskyldig,: vfwan. före i momentet blifwit lein» nåd, att fritt wälja, antingen saken uti hittills wänlig 68S Dm SS September. ordning mä fullföljas, eller vck af Compromiss-Rätt vröf»vas.
Genom denna stiljaktighet kan ock handa, alt j fall bäde Konungens Befallningshafvande och den stattstylldige äro missnöjde med Taxerings.
Committeens Utgärd, och den senare frllfös. jer sin talan j wänlig wäg, blifver mälet pä twänne ställen anhangjgt och kill äfwenkyrs olika afdömdkAf sädane anledningar och d§, i enlighet med oet färe stärkta Stats.
Utskottets wid ststa Riksdag fattade beflnt, det simes bora ankomma pä hen stattstylldjge, antingen mäler stall uti hittills wänlig ordning eller hos kompromiss.
Rätt piöfwas, samt den till besvärs anförande utsatte tid ä La-.d,t, i Utstöttets omdöme, äfwen äx för korrt, fär Utstottet föreflä följande redaktion af ofWanstäende i. mom, af 6. tz.
TaxeringornZnnen päfört och stadgat, bljfwep utan ändring fastständande, sä wida ej den stattstylldjge sjelf eller genom stcifteligen befullmägtjgadt <0mbud, anlingen genast, medan Taxering» Lommitteen ännu är samlad, wisar, att han af Misstag sch forelupen felaktighet blifwit för högt
Se« bitera-, och Lommitteen stn - 2L September.
683 ner skäligt att deruti lemna rättelse, eller ock, inom fjorton dagar i Stad och en mänad ä Landet frän Sen tid -ä Debetsedlqrne, efter utfärdad Rungörelse, stätt att afhemta, antingen med sina besvär, uti hit, tilo wänlig ordning, wänSer sig tjll Rongl.
Maj.ts Befallnjngshafrvande j
Länet och widare i laglig roäg
Sen fullföljer, eller sck anmäler sig om LompromissRätts erhällande, i Städerne hos Magistraten, och ä Landet hos Häradsstrifwaren.
Masts Befallningvhafwande, eller Sen söm i dess ställe i Srad eller pä Landet Taxeringarne hewistar, ware jemwäl berättigad, att, pä förekommande stäk och anledningar, ä Rongl.
Masts och Rrvnans rvägnar, läka inom ofwanstrifne tid söka rättelse, antingen uti hittills wänlig ordning, eller hos Lompro, miss-Rätt; hwarwid walet tillhöre den stattstylldjge, som dock uppä infordradt utlätande bör genast sitt beslut deräfwer tillkännagifwa, sä-framt -enna rättighet stall wara honom förwarad. will Rronofogde eller annat Lrouanö chmbud wid 684 Den 22 September. §. 6. 6.
Uti nyssnämde 6. moment förestäs dessutom den rättelse att i stallet för orden: bär ofroan sradgade eid, ma fattas: enligt Z. momentet kun» gjorde tid. 4.
Art. H. i.
Sjunde momentet fordrar en närmare förklaring:
Eker ordalydelsen kunde man talla pä den tanka, att rjensthion alltid owillkorligen borde uppföras till Skyddsafgift änskönt det hade behållen inkomst, hwarföre det kommer att taxeras efter Tariff.
N:o hwilket likwäl more stridande emot föreskriften i i.
Art., att hwar och en ska »skylling skall taxeras endast efter endera af Tariffcrne.
Wid jemförelse af z. mom. i denna §. finner man, att husbonde alltid bör debiteras för sitt tjenstefolks Skyddsafgift, afwen dä tjenstehionet särskildt uppföres till Bcwillning för inkomst, men att i senare fallet, den af husbonden er, Taxeringen nZgse anmärka, gore han till Protocollet sitt förbehäll; och pröfrve Landshöfdingen, huruwida mAet bär fullföljas, eller Anmärkningen förfalla. §. 6. 6.
Till bifall hemställes hwad wid betta moment blifwit anmärkt. 4.
Art. Z. i.
Dä det i I.
Art är stadgadt, art ingen fär taxeras utan efter endera Tarifferne, finner Utskottet något missfbrständ hörom ej böra upp. komma, helst detta moment endast handlar om den af. gift husbonde for tjenstehjonct bör vaföras.
Beträffande äter frägan, huru förhallas skall med hus. bondes debitering för de kjensthjons Skyddsafgift, som äro skattskrifne ä egendomar, belagné i annat Taxcnngs-district an der husbonden mistas; anser Utskottet af;. Art. 5. Z. 6. mom. följa, att Skyddsafgiften för tjensthjon i sadant fall kommer a.t päföras husbonden i det Taxerings. disickt, der egendomen är be - Den 22 September.
685 lagde afgift för tjenstehjonet, lagen, och att Bewillningen afdrages ifrån dennes Bewill- der äfwenfiör erläggas; hwil, ning. ket dock genom exempel uti En annan fräga äterstär Formulairen till Taxerings, likwal att beswara, nemligen: uppgift närmareflallupplysas, huru bör i förenämde hänseende förhallas med tjenstefolk, skattskrefne a egendomar belägne i annat Taxerings-di. sinet an der husbonden wi- .
. sias? Z detta fall lärer förmodeligcn det undantag i z.
Art. 5. ö- 6. mom. fä äga rum, att husbonde debiteras för dess tjenstcfolis Skyddsafgift ä den ort, der tjenste, hjonet är skattjknfwit, samt att afgiften uppbäres hos den, som egendomen förestår.
Pag. Z7- Pag. g?, i Tariff.
N:s r.
Efter orden: för behällen