Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nägängars uppgående betalaS med X r:st. per hwarje lv:de famn och !X r:st. för födan per ro:de famn samt lika mycket för ljus och rum per famn.
Slurf eller förbrykning emot Förfaltningarne pa ett eller annat sätt bör bestraffas med arbetets fullkomliga omgörande af en annan Landtmätare, hwitken får sitt arfwode af den som hafwit förrättningen; Wid arfwodus erläggande"bör hälften betalas genast ester förrättningens fullbordande, men andra hälften ej förr än Rakenskaperne och arbetet a »vederbörlig ort blifwit granskade och bifallne och derwid af Jordägaren ingen klagan gjord.
Här hos medföljer Project till Formulair som Landtmätarena böra nyttja wid liqviden, om ej A, garen för sin del önskar att pa annat sätt blifwa debiterad.
Grunderna önskade jag alltid blefwo följde, men ziffran ändrad efter tider och penningens warde, likwisst ans»r jag ej mina uppgifter pä Tunnelandsräkningen wara det efter billigheten rättast uppgifna belopp, utan wädjar jag till dem som hafwa mera kännedom om salen alt rätta det kanske felaktiga i denna calcul, hwilket jag tror bäst skedde om Eco, nomie, Utskottet som en underdånig önskan framställde till Konungen att enligt Kongl. Maj:ts
Egit godtfinnande bestämma arfwodec enligt de grunder som af Utskottet blifwit uppgifne.
Conserancer m m. för att ej lemna tefälle till ofta förnyandet af sädana, böra ej serskildt beräknas, utan dä arswodet är per Tunneland med billighet upogjordt, sä torde denna casus försvinna äfwen sa wa! som alla andra hwilka ej mv pä beting - rLZ4 Den ir Julik.
För att uppmuntra den mindre förmögne Bonden att läka sarta pä Charta sin Egendom, sä wvre önsseligc att Taxan ej sattes högre än att Jord, ägaren utan saknad kunde »vidkännas denna kostnad, men likwifit iakttagande det Landtmätaren har sin bergning; Hwilket allt synes mig lätt att winna da man erinrar sig att Landtmätaren har en serskildt Lön. IkenninZ 6. Wrangel.
Lika lydande med Originalet intygar klr».
Lrummer.
Riddarhus Cangjst. ^x vläimsto viöi, d.kiASi-Aion. «. B. och Ec. Ut>7. n. w. Sccret.
(Dct hithörande Project till Fomulair för Landtmätaren, finnes tryckt bland de öfrige Tabellerna.)
Uppläst hos Ridd. och Adeln d. i8 Iulii. - - Prest-Ttändct den >8 - - - - Borgare-Ständet d. i8 « - - - Bonde-Ständet d- 18 - - wor-samt Memorial! ^!i till Wällofl.
Borgare, Ståndet ingifne och till Riksens Högloft.
Stander- Allmänna Beswärs, och Economie, Utskott remitterade Memorialcr af Herr Bruks-Patron I.
Lindberg Person, Herr Rådmannen Schwan, och Herr Borgmästaren Lind, qwist, bar den förstnämnde pä anbragne skäl yrkat ett uttryckelkgt förbud mot Gårdfari, Handels frihet af Marks, Medens, Bollebygds, Gäseneds, As, Kind - Den »8 Julii. iZzs Kinds och Redewägs Härader i Elfsborgs Län, samt att, i händelse den, till afyttring af egne tiilwerkningar, ssufie tillätas, densamma borde blifwa inskränkt inom Elfsborgs Län, och, till förekommande af mifibruk, blott Hemmansägaren tillkomma och ej kunna öfwerlätas hwarken pä
Dräng eller annan obehörig person.
Herr Radmannen Schwan har utsträckt sitt yrkande derhän, att icke allenast Städerne Berns och Ulricehamns Handlande, utan i synnerhet de sä kallade Skal, Westgötha» mätte förbjudas, att wid alka andra tillfällen än Frimarknader, bandia eller utbjuda deras waror, och att samma Författning, i anseende till defte sednare perso, ners medförande gods, mätte till alla oordnmgars b'mmande widtagas, som är förcl-rifwen Judar, Borcellame- Glas- Jern, och Hästhandlare.
Herr Borgmästaren Lindqwist, har, jemte yrkande af inskränkning uti Westgöthe-Allmogens Gärdfarihan, dels rättighet, tillika tryggat sig wid den Handelsfrihet, Ulricehamns Stad, efter Priwilegier och Re, solutioner innehafver, hwilken Herr Borgmästaren tror icke kunna, emot 114 §. uti lf-og ärö fastställde Regeringsform, andras eller upphätwas; uti hwilket sednare yrkande äfwen Herr Bruks - Patron Lindberg, hwad Boräs Stads Handlande angar, genom serskildt anförande lill Wälloflige Borgare, Ständet, instämt.
Detta allt, ej mindre an hwad Riksdags-Full, mägtigarne Anders Danielsson, Anders Häkansson och Anders Larsson frän Elfsborgs Län, uti twenne till Hedcrwärda Bonde-Ständet ingifne och den 26 nasti- Junit till Utskottet öfwerlemnade Memorialer tift Westgötha-Allmogens för, män, andragit och derwid fogade Bilagor innehålla. iLZ6
Den r8 Julik Utstottet behörigen öfwerwägat; Och ehuru Utstottet icke kan dölja den genom dageliga erfarenheten be, kräftode sanning, att all Gårdfari-handel sa wäl af BoräS och Ulricehamns Städers Borgerskap, som rfwanberörde 7 Häraders Allmoge, ör för Riket ffadclig, såsom befordrande icke allenast benägenhet sör yppighet hos alla ringare folk-classer, utan afwen kringspridande af färbudit, kan ock handa Lurendrägadt och Tullförsnilladt gods, anser Utskottet sig icke kunna emot 92 och 114 §-§- uti 1809 ars fastställde
Regeringsform/ tillstyrka någon rubbning uti desse Staders och Häraders pa aldriga Priwilegier och Resolutioner grundade Gårdfari-handelsfrihet, änskönt Utskottet hyser den fullkomliga öfwertygelse, att ensam rattiohet för Allmogen, att, lika med nämnde Staders Borgerskap, bewista och s öppna Bodar eller Stand afyttra a alla Frimarknader i Riket, sodanc egne tillwerkningar och handasiöjder, hwar, rned de aro berättigade idka Gårdfari- handel, skulle ej allenast befordra en lika fördelaktig och saker af, sättning deraf, utan afwen i betydlig man minsta tillgängen pa en del otillakne och öswcrflödige Handelsrvaror, samt bibehålla åtminstone de fran Stä, der aflägse boende wid en mera enkel och tarflig klädsel, som befordrar ett iemnare sköjde-och tillwerknings-begär, samt tycke för egna prvductcr.
Hwad ater conttollcn inot missbruk af i fraga warar.de skottek, att, om Kongl.
Commerce-Collegii Kungörelse af den 8 Mars i8oz och de deruti af Allmänna Besivärs- och Ekonomie--Utskottet wid 1809 och ?8lo arens Riksdag förestagne tillagg, af wederbörande Embets- och Tjenstemän under strängaste an, sivar noga handhafwas, och^ Staderne Borås och Ulrick, Den 18 Julli. i§z.7 Ulricehamns Handlande Borgerskap olades enahanda risgue och answar, i händelse af missbruk wid utöfningen af Gårdfari-handeln, som Allmogen genom samma Kungörelse är alagd, samt böterne icke allenast till dubbelt förhöjaS, utan äfwen i allmänt arbete åtminstone för andra eller tredje resan föröfwa, ds brott deremot, förwandlas, som berörde KonglCommerce-Collegii Kungörelse forestriswer, och att inga Borås eller Ulricehamns Borgare ma fa a annan ort bygga, bo och tillika drifwa någon Handel, utan genast wid Burskapets erhållande inflytta och bo i desse Städer, wid förlust af Burskapct, samt att Kongl. Maj:t i Noder täckes ytterligare genom Police-Författningar, söka förebygga ali oordning och missbruk i denna Handelswäg, och sedan Landt-Tullarne upphört, lota vfwanberörde Författning i den delen, hwad förtullning af warorne angor, med del mera, undergå den rättelse och förändring, som Kongl. Maut i Noder pröswar nödig, stola de betydligaste olagenheterne, sa widt de möjligen med en sadan Handelsfrihet kunna förenas, chlifwa undanröjde; Hwilket allt Utskottet får till Riksens Högl.
Ständers widare ompröfwande »vördsammeligen öfwer, lemna.
Herr Bruks-Patron Lindbergs serskilda tankar warda härhos »vördsammeligen bilagde.
Orebro den is Julli i812.
Ridd. ochAdelnö Pä Högw.
Prell-Ständets Ledam. magnar, Ledam. magnar, Jod. dl. 6^1lenbor§. L. V. kosenstein.
Pä Wälloff. Borgare-Stän- Pä Hederw.
Bonde-Stän, dets Ledam. magnar, dets Ledam. wägnar, Olok L^östeät.
O. k- Ledare.
UL - r8z8 Den -8 Julik.
Utdrag af Hrotocollet/ hallit hs§ Riksens Högloft.
Stunders Allmänna Beswstrsoch Economie-Utskott wid Urtima Riksdagen i Orebro den is Julii 1812.
S> D-Inlemnade Herr Bruks,Patron Lindbers ett sa lydande: Wördsamt Memorial !
I anledning as Riksdagsmannen Anders Da, nielssons Memorial, får iag närmare förklara min wäckta Motion, angående Rese-Allmogens Handel.
Da jag yrkat en inskränkning deruti inom Elfsborgs Län, sa att endast Hemmans - aboen sjelf den stalie utöfwa; har jag ej af bristande kunskap, derom att Böndernes rättigheter, ei sträckte sig derhän att öfwerlata den pä annan person warit föranledd dertill, utan mitt syftemål war endast att wisa huru långt misibruken af denna Allmogens Handels-utöfning blifwit utsträckt, enär det ar allmänt kändt, att gansta manga Drängar fran besia Härader färdas med waror till salu.
Danielssons yttrande om oriktig, beten, af hwad jag anfört, angående Borås Stads Priwilegier med åberopande af sina Committenters uraldriga rättigheter deremot, ar wederlagt genom Konunga-Breswet af den 2s Maji 1622 och den z Jan. e68z, dem jag till sitt innehåll i hwad det denna staga rörer, får aran åberopa, af hwika det förstnämnde sa lydande:
"Till det i z:de.
Ester Wi synnerligen genom samma Stads fundation derefter hafwa traktadt vch sökt, att Wi matte afskaffa the Utlöpare som härtill af Allmogen pä Landet, om deras wahrors ull Linlie, och Dilewäf, Smide och Träkarl! äro creditera öe - Den »8 Julik. 18Z9 de blefne, och således härtill hafwa warit Städerne sä wäl som wär Handels - Ordinanlie till prejudice och försäng; derföre stadge Wi nu härmed om förbemälte Utlöpare således, att ingen af dem efter besia Privilegiers dato mä eller sta hafwa lof eller tillstånd till sädant utlopp kring Riket, utan stola sig i Staden nedsätta och dersammastädes Burskap winna; warder eljest någon af sadane Utlöpare beträdde och Staden deröfwer komma kan, dä stall allt det han haswer att medföra likasom förbrutit till Stadsens gemensamma bästa wara förfallit.''
Hwilken Kong'.
Försäkran blifwit eonsirmerad och stadfäst arén 1624, 2?, 59, 40, 4Z, 47,52, 60, 64, 68, 72, 78, 80, 1754, 56, 57.
Sednare Kongl. Brefwet lyder salunda:
"Säsom af någre Städer stola wilja förmena BoräsBoarne kring Landet sina wahror art försälja och för reda penningar att uppköpa hwad Bonden nedre i Landet hos dem kan bafwa att aftära, alitsa anhäller Allmogen undcrdanigst att bemälke BoräsBoer hädanefter som förr, mäge sä resa kring om Landet sin wanliga handel att idka; Kongl. Majtt hafwer besia Borås-Boers sina öfwer denna handeln wälfängna Privilegier Nädigst confirmerat, sä att Allmogen härutinnan ingen ändring hafwer att frukta;" samt följande transsumt af Kongl. Majus Nädiga Resolution pä samtelige Allmogens Allmänna Beswar, gifwit Riksdagen i Stockholm den n Nowember 1636/ 34 §. innehaller att Boräs-Bserne efter rtzzz ars Resolution mätte en otwungen handel kring Landet fä idka, sä will Kongl.
Majtt att de harwid som alltid tillförene handhafde blifwa.
Om i följd häraf
Städer ansetts nödige för Landet att uppbygga, och Negenter i grund deraf för, lank i84o Den i8 Zulir. länt tern Handelsrättigheter och Privilegier, kan jag intet finna det wara att wanda bakfram pä Tingens ordning, akt söka bewara samma rättigheter och Privilegier lika helige och till efterlefnad utan klander gifne.
Fast mera synes den.näringsfrihet Anders Danielsson sa ifrigt yrkar för dess Committenter, hwilka utom Smide och Träökäril och Tacken, gansta litet tillwerka uröfwer hwad de sjclfwe förlora, ingalunda instämma med den rättighet de aga, La Leke i stallet för att med egen tillwerkning refil, uppköpa wahror fran andra Härader och Län. ofta uppå flere mils afstånd frän deras hemwist och dermed fara Landet omkring och afyttra Sjelf medger Anders Danielsson att s
Härader mindre gagna dest handelsrättigheter samt uppger de yrken, hwarmed desse finna sin utkomst.
Hwad hindrar dä ÅHS och Kinds Häradsboer att i stallet för handel gagna samma lofliga näringsfång; annat än dek, alt derwid icke är samma maklighet och gifna winst alt påräkna, som de öfrige.
Manne icke den sarts är sann och kan ej bestridas, att Landtmannens sjelfständighet hwilar pä
Le stemer, han ifrån sin jord hämtar och de siögdee hans idoghet frambringar, 06) ingalunda pä den wansseliga winst, som handeln honom kan tillssynda; och med förutsättande häraf lärer det blifwa sivärt art dewlsa, det mitt yttrande härom stär i nägvn strid med det öfriga som mitt Memorial innchäller.
Att i Marks Härad tillwerkas 6 a 800,voo alnar Linnewäf medger jag fä mycket häldre, som, jaa har kännedom utaf, att flit och arbetsamhet anwandes der pä nyttiga och lofliga yrken, emedan gansta fä frän delta Harad begagna reserattigheten, utan Den !8 Juli». r§41 utan i Let ställe sysselsätta sig wid sina hemwist, och till heder för dem äfwen, att Manspersoner, da gärdsbruk och dermed förknippade göromål lämnar dem tid öfrig, afwen spinna till larfter.
Om, enligt hwad Anders Danielsson äberopat, Tabellwerket styrker, att i de Härader som idka handel intet brist pä folk förefinnes, sä styrker deremot erfarenheten, att som berörde folkstock kill en stor del reser Landet omkring, kan likwäl af desamma intet något arbete beräknas; jag sä wäl som mina grannar bade i Staden som pä Landet hafwa frän Smäland och andre aflägsne orter mast förskaffa tjenstehjon.
Dessutom har jag ända fran Fryxdalen pa zs mils afständ nödgats hämta Sågsarbetare till jordens odling.
Angående Klädes-tillwerkningen som Anders Danielsson uppgjer wara drifwen i Borås uran nägon enda wäfstol, ja och ehuru Anders Danielssons kännedom härom kan för Borås wara likgiltig, likasom hans reflexioner af mindre betydenhet, förefaller det mig likwäl underligt alt han ej längl frän Borås boende är vkunnog derom, att Klädes-tillwerkning i flere ar med Spinn-Maschin och 2:11c Wäfstolar blifwit drifwen, först wid Cathrineberg pä Stadens agor och nu i fielswa Sraden, dit den flyttades för z ar sedan, och der wrtsätlcs werksamt med 2:ne Wäfstolar.
Efter en noggrannare undersökning i Borns, som redan är slutad, har icke någon werklig förbrytelse att hafwa stämplat Utländska Kläden kunnat upptäckas.
Och således ar den utbasunade Klädesstämplingen obehörig och lika sä vantagligt stal för bibehållandet as den sjelfswäldiga Bondhandeln.
N:o n6.
Den >842 Den i8 Julik.
Den af Anders Danielsson fluteligen upp, dragne himmelswida skillnad, emellan Handlande och Krämare ma wara för hans enskilda rakning.
Orebro den iz:de Julii 1812. I.
?:son.
Och skulle detta Memorial till Respective RiksStanden, pa begäran, åtfölja Utskottets Betänkande, angående yrkad inställelse af den fa kallade Gårdfari - handeln.
Ot suxrs. l^x protc-coUo, ^lex. l.s^erAr6n.
Utdrag af protocollet, hällit bos Riksens Högloflige Ständers Allmänna Bcftvärsoch Economie, Utskott wid Urtima Riksdagen i Orebro den >s Julit 1312.
S. D- ^)err Bruks, Patron Lindberg anförde Dictando:
Jaa äbcropar min wäckte Motion och sedan ingifne Memorialer, med begäran, det afseende dera göres, att en inskränkning matte stadgas för ReseAllmogen, utom hwilken misibruken alidrig kunna förekommas, tillika att en grans matte sättas för grannskap, det jag anser wara allt för widsträckt att beräknas i Siu Härader, och tror att det icke borde räknas längre an inom hwarje Socken eller högst Pastorat, fa att hwar och en blott reste med egen och betz grannars tillwerkning inom det Pastorat, han är boende uti; och tror da, att den betydliga folkstack som nu utwandrar fran Kinds och ÅHS Härader, helt säkert skulle inskränkas till Adelar, der - Dejn 18 Julii. r84Z igenom jordbruket och arbetsflit i andra nyttiga yrken skulle till Landels sjelfbestånd winna mycken tillwäxt; Och da Proposition till bifall af profeterade Betänkandet af Högloflige Urskottets Ledamöter yrkades, tillkännagaf Herr Bruks-Patronen sitt ruisi. nöje deröfwer, akt ett ämne, i Herr Bruks, Patronens tanka afsa mycken wigt, blifwit allt för kort afhandla!, och begärde att desi Reservation matte fä åtfölja Betänkandet. — — — — — Ot sugis. Lx krotocolio, ^lex Uppläst hos Ridd. och Adeln d. r8 Zulii' - - - - Prest-Ständct den ,8 - - - - - - Borgare-Ständet d.-8 - - « - - - Bonde-Ständct d. r8 - - MörbsamL msria!! ^fran Högloflige Ridderssapet och Adeln har den r z:de sistl.
Junii blifwit remitterat ett af Herr Majoren Friherre N.
Silfversköld ingifwtt Meinorial, deruti Herr Friherren anfört, huruledes i en förfluten tid blifwit anlagde flere Wattenwärk, hwil, ka genom uppdämning satta hela Landsträckor under wakten och således betaga möjeligheten af de odlin, gar, hwartil! en ökad folkmängd och större Industrie i denna wäg annars föranledde, samt i sammanhang härmed pa flere anförde skal yrkat stiftandet af en sadan Lag, som bestämmer de omständigheter och grunder efter hwilka en ägare af ett dylikt skadligt Wattenwerk wore förbunden, att derföre antingen emottaga utlösen, eller detsamma emot ersätt, ning flytta och ombygga. * * Lag - 1844 Den »8 Julik.
Lag- samt Allmänna Beswärs- sch EconomleUtstotten hafwa wid öfwerwägande af detta ämne, ansett sig först böra afgöra betz allmänna rättwisa och betz allmänna nytta.
Hwarje ägare af ett Wattenwerk åberopa» helgden af sin rätt att bibehällas wid orubbad besittning af dylika ^inrättningar, under de willtor, som alfölia deras ägande.
Han har också rätt uti denna fordran, sa länge en sadan orubbad besittning icke störer eller gör intrång uti andras lika heliga rättigheter; men det wore orättwist, och emot samhälls-inrältningens ändamål stridande, om en rättighet kunde orubbad bewaras, hwilken uppenbart stadade det allmänna, och kränkte sadane enskilte rättigheter, hwilkas utöfning
Lagen borde befordra och stydda.
Da man ur denna synpunkt, som efter Utstottens tanka, är enlig med de för Lagars stiftande giltiga rättsprinciper, betraktar ämnet, uppkommer den fölgd, att en Wattenwcrks-ägare icke har grundade stöl, att bestrida en Lag, som förklarade honom skyldig, att emot ersättning borttaga, flytta eller pa annat sätt ändra eller rubba ett södant Werk, när detsamma genom uppdämning wällade mer eller min, dre skada a andras agor.
Detze lida utan ersättning wärkelig intrång uti jin ägande rätts begagnande.
Wattenwerks,ägaren ater kan alldrig anses lidande, da han får full ersättning för sin minskade eller förlorade egendom.
Den stora allmänna, och en mängd enstildaS nytta af ifragawarande
Lag lärer wara otwifwelagtig.
Uti flere Landsorter af Riket finnes större och mindre wattensiuka.trackler, som bestå af Motzar, Kärr och sidlänta Angar, hwilkas odling hindras af upp - Den i8 Julll. »845 uppdämning.
Förhållandet är ofta sädant, att ett obetydligt wattendrag hindrat i sitt naturliga aflopp, genom ett Wattenwerk af ringa warde, gör stora Landsträckor obrukbare.
Der är tikwäl änasodlin, gen, som är den mäst wigtiga och den mäst försummade uti de fleste Provincer af Riket, och en allmänt wäckt uppmärksamhet samt anwänd omtanka pä denna del af Lands-Culcuren, skalle i UtstottetS ranka mäst bidraga till jordbrukets fortjkyndade förbättring.
Det torde äfwen förtjena uppmärksamhet i detta amne, att wattensjuka trackter, i synnerhet Motzar, om waren underhålla luftens kyla, och bidraga till nattfroster, hwilka bade i allmänhet werka luftkretsens oblidhet och ofta stada den wäxande grödan.
Alla Wattenwerk i Riket äro, dels anlagde frän urminnes tid tillbaka, dels i senare tider tillkomna uti den ordning som Författningarne stadga.
De förre förswaraS af Urminnes-häfden, godkänd i i;:de Capitlet z:dje §.
Jorda, Balken, de sednare, antingen af Privilegier, som giswa tillstånd, att utan undersökning anlägga Qwarnar och Sagar till husbehof, iller ock, att Laga kraftwunne fastställelse»: ä undersökningar och skattläggningar. so:de Capitlet Byggnings-Balken förestrifwer wäl uti 2 §., att man icke får bygga Wattenwerk, sa att man ofwan eller nedan deraf har mehn.
Uti z §., att Kongsädren stall hällas öppen.
Ut«'4§., att Häradshöfding med Nämd stall undersöka och pröfwa, om Qwarn ulan andras stada ma byggaS, och stutellgen uti 6 §., jemförd med Kongl. Förklaringen den z:dje September «?ss/ att Flodlucka stall öppnas den ro:de Maj, da wakten stadar aker 1846 Den i8 Julii.
Desie Stadganden utmärka tydeligcn Lagstiftarens afsigt, alt förekomma all stada och olägenhet af Wattenwerk för Jordägare och andra, som deraf kunna lida förfång
De salunda förestrifne försigtighetsmått, wörö, ma hända tillräckelige för ändamalet, da Lagen författades; men de aro det icke nu mera.
Man odlade fordom höjder och wattenfria fält, derföre, att man dels mindre förstod sältet att göra andra fällt fruktbara, dels icke i allmänhet anwända sa mycken flit och omtanka pä jordbruket, söm nu för tiden, da ö*ad folkmängd, och tillökta bade enstilldas och det allmännas behof riglat uppmärksamheten pa utwägar att af jorden winna större afkomst.
Man war derföre fordom mindre uppmärksam pa följderne af WattenwcrkS anläggning.
Likwäl synes af Kongl. Förordningen den 20 Februarii 1764, som förestrifwer strömrensningar, och ålägger Landshöfdingarne att dem befordra, att man da warit betänkt pa flera utwägar, att förekomma uppdämningar än dem Lagen uppgifwet; Liksom Kongl. Stadgan om Rikets Fisserier af den -4'de Nowember 1766 innehaller, att Kongsådra stall hällas öppen, der den af alder warit, ock att öppning till cn sjettedel af wattnet stall underhållai de strömmar och äae, der af älder ingen Kongsådra warit, sä wida något Fistewerk vfwanföre ligger, flottled warit nytt/ad, eller wattendämning pa vfwanföre belägne Hemmansägar, i brist af sadan öpning stada förorsakar.
I följd af de grunder, som ostvan äro nämde, och da erfarenheten otwifwelagtigt styrkt, att alla af Lagar och särskilda Författningar stadgade föreskrifter, emot de olägenheter, som wattenuppdämningar walla, - - V Den »8 Julik- r84? walla, icke uppfylla ändamalet, finna Utskotten det i alla hänseenden rättwist och för det allmänna gagneligt, att en Lag stillas, som a ena sidan säkert bereder möjelighet för Jordägare, att utan hinder af Lagliga fastställelser lwinga en ägare af Waltenwerk, att flytta andra eller borrttaga dem, men a den andra gifwer den sednare full säkerhet för obehörige och mindre nyttige företags wcrkstallighet, och om nu i det högsta beräknad ersättning da en sadan rubbning as desi egendo,n honom alägges.
Ut botten föresia således en Lag svin bjuder, att da ägor skadas eller till odling eller förbättring aro onytkige genom Wattenwerk, som derä uppdämning förorsaka", stall det under de willtor, samt efter de grunder och i den ordning, som här efteråt stadgas, äligga ägaren, att ester omständigheterne flytta, förandra eller borrttaga det eller de Wattenwerk, som för vfwanföre belägne agor stada eller hinder medföra §. r. Ägare till Wattenwerk kan icke twingas, att det borrttaga, flytta eller pa annat sätt rubba, sa framt fullt aflopp för de ägor, hwarä uppdämning förorsakas, kan genom strömmens eller wattendragets upprensning, utan rubbning t Wattenwerket, winnås §. 2.
Att wärdet af de ägor, med afseende pa dera möjelige förbättringar, stall betydligt öfwerstiga wärdet af Wattenwerket, om det stall borrttagas, eller till sin bestaffenhet försämras, och afflyttningskostnaden, om det stall förändras. §. z- Att Mattenwerks, ägare fa en, pä nedanstående sätt bestämd, t det högsta beräknad ersättning för rubbningen af dylikt werk, och att denna ersättning till honom utgifweS, eller ock full af ägar Den i8 Julii.
Egaren godkänd säkerhet honom derföre läinnas, förr än dest Wattenwerk rubbas. § 4- Att da skattlagde Wattenwerk förstöras, eiler i warde och afkomst minstas, den eller de Jordägare pä hwars ansökning detta stedt, answara Kongl. Maf:t och Kronan för den statt och ranta, som af Wattenwerket utgätt, samt att denna statt lägges pä det eller de Hemman, dertill den ford hörer, hwarä odling eller förbättring genom Wattenwerkets rubbning äsyftaS. §. s.
Ersättningen gifwes antingen med penningar, ford eller ärlig spannemalSranta i de fall, da något Wattenwerk mäste förstöras, eller blifwa alldeles onyttigt, eller till warde och afkomst för, minstas för agaren, och denne har da rättighet, att bestämma pa hwilketdera af detza satt han ästundar, att ersättningen stall utgöras; men dä Wattenwerk endast flyttas eller ändras, utan att kill beskaffenhet elier afkomst försämras, stall kostnaden och ersättningen med penningar erläggas.
Beloppet af ersättningen da Wattenwerk borttages, eller wärdet genom rubbning minstas, bestämmes således, att Wattenwerket sättes uti det wärde, som det wid försäljning efter ortens gängbara pris t det högsta taget kan gälla.
Dä Wattenwerk utan minskning i betz wärde sch afkomst kan förändras eller flyttas, ersättes alla kostnader, i det högsta beräknade, som ägaren t och för rubbningen får widkännas, äfwensom den saknade afkomsten under förändringen honom godtgöreS.