Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dåvarande Behållning i Realisations-Obligationer med Renta å 4 proc. afräknas, och återstoden visar verkliga skulden — 212 510: 43. 10 Skulder, sorn icke löpa med Renta: Kongl.
Stats - Contoirets Obligationer, tor Patriotiska
Län, med renta till ultimo Februari ign — — — F. d. Kongl.
- Directionens Län, med uträknad renta till föi fallodagen
Den så kallade Gamla Riksgälden __ Länet i Credit-Sedlar att betalas med Banco, med beräknad renra till dess den upp Utelöpande Credit-Sedlar och Koppar - Polletter, R:d 6,289 611: 32- S> utgörande i Banco-Sedlar — .— Sedelstocken vid 1813 års slut, särskildt utgörande —- 6,174,655: 33. — är ökad genom det belopp hvarmed utgiften i Credit-Sedlar år I814 öfverskridit inkomsten — — 2,317,896: 4.
— Summan af utelöpande Credit-sedlar R:dr 8,492.551: 34. — Koppar-Polletterna 114,956: 2.
3 Tillsammans Credif-Sedlar R:dr 8.607 507: 36. 3 i Banco-Sedlar svarande emot Af Kongl. Krigs-Förvaltnings-Comitéen utgifna Invisningar med Riksgälds-Contoirets Accept — — . TT uttagande af så väl Capital som upplupen renta till förfallodagen, voro vid I8I4 års slut ännu ej presenterade Transport
Vid 1813 ars slut Vid 1814 års slut.
100,000 2,000 2,000 37»9S8 38,418*6 1:4S4> 736 1,503,136 185.840 186,620 305,578 307,050 123,000150 122,997 69 *>786 600,731:46 3,677 52 241,034 3,677:35 241,034^22 *51145 I5I 45 4,193,074 31 5*738>338 17,385 2,353 8,846,562 7.386,306 och Tillgångar.
Bevillningen:
Återstående ersättning för de vid 1813 års Riksdag beviljade medel till Statsbehofvens fyllande samma år — B:co R:dr
En femtedel af primitiva Summan R:dr 1,740,803: 43. 9, är genom levererad Bevillning för år 1814 ersatt, alltså återstår —- -— — Lvftade medel al de vid samma Riksdag anslagna 35 millioner R:dr B:co till Rikets Försvar, för hvilkas ersättande 300,000 R:dr årligen blifvit afsedde att genom Bevillning utgöras — Deraf är oersatt, sedan 2:dra årets ersättnings-summa af 1814 års Bevillnings-medel influtit och afgått .— __ R:dr B:co 1,230,006: 39.
2 Den outragna delen af berörde 3! millioner R:dr är under loppet af år 1814 utbetald, belöpande till — 1,669.993: 8* Oersatte anslag till Banken och Stats- Verket för år 1813 . äro nu mera till fullo godrg;orde genom levererade samma års Bevillningsmedel, hvaremot dylika anslag för år 1814 dels redan utgått och dels komma att framdeles afbördas, nemligen: i:o Till Banken, Arnortissements-Fond för den vid 1800 års Riksdag beslutna Realisation — — — Rrdr B:o 300,000: 2:0 Till Stats-Verket, ersättning för den del af Tull-inkomsteina, hvarmed Banken bör godtgöras för aldre Krigskostnads-försiotter 720^000: 3-.0
Dito såsom Renta och Capital-afbetalning uppå det i Banken lyftade mindre Creditiv — — — —. 30,000: 4:0 Till årliga Statsbristens fyllande . — 804,900: 7- 2 Tillsammans R:dr B:co 1,854,900: 7. 2
När derifrån afräknas redan godrgjorde R:dr 143,441: 25. 9, återstår att af ytterligare inflytande 1814 års Bevillnings-medel ersättas — Bevillnings- och Krigsgärds-Jern, stående på Stockholms och flera andra Städers Vågar Utöfver detta provisionel! upptagna värde, sammanlaggt med hvad i anledning af inlupna sednare underrättelser år 1814 tillkommit
R;dr 142,082: 47. 3 liar hela Jernbehållningen, vid försäljandet efter gångbara priser, inbragt en ytterligare tillgång af — — 44,028: 44- 9 Hvartill kommer Renta, påförd de Köpare, hvilka med Jernets betalande erhållit anstånd, emot ställd säkerhet — 1,273: 1. 3 Sammanräknadt p,:dr B:co 187,384: 45- 3 Hvad deraf contant influtit inom 18*4 ars slut, afräknas, hvarefter qvarstoden utvisar Contoirets fordran för såldt Jern 76,582: 45. ic Kopparns värde i de utelöpande Riksgälds-Contoirets Polletter — __ Riksgälds-Contoipets
Hus, köpeskilling —- — — — General-AssistanCe- Contoirets Hus , Fond till Lombardens bedrifvande — Genom ytterligare förskott var denna Fond vid 1814 års slut ökad med 5,000 R:dr och uppgick då till — Cours difference, sorn ersättes af Riksens Ständers Bank, pa infriadt Capital år 1814 af Sachsiska Lånet — Hös Kongl. Stats-Contoiret för erhållet Förskott till omkostnader vid Hamnarnas tillslutande för Engelska Fartyg, Riksdagskostnader år 1810 m. m. oersatt rest Efter skedde afbetalningar, återstod vid 1814 års slut __ Förskjutna kostnader till Chartte Sigillatce Hvitstämplingen — — — Hvilken Summa blifvit af Statsmedlen ersatt, hvaremot dylikt förskott år 1.814 bala nceras _ — — Götheborgs Stad, för ett Lån-Capital å 5 proCent R:dr 20,000, jemte obetald renta 2:ne år, R:dr 2,000 — Vid 18.14 års slut var af Capitalet obetaldt R:dr B:co 15,760: 42 — och af den till samma tid upplupne renta __ 98: 24.
.Malmö
Stad, uppå ett till Casern- och Stallbyggnader år 1812 beviljadt Lån, Capital R:dr 20,000, Renta 60 R:dr — — — Uppå den Summa Riksens Höglofl.
Ständer bestämt, uttogs vidare inom 1814 års slut
Capitalet blef således — R.-dr 35,000:
Hvarå upplupne Interesse! å 4 proCent besteg sig till —. 998: 16 — Transport 4.
Vid 1813 års slut. 1,392,643 1,530,006 1,738,289 140,640 27,745 33.000 35,696 155,000 249,879 1,102 22,000 20,060 5,346,064 39 25 29 IO 35 30 20 Vid I814 ärs slut. 1,044,482 2,900,000 1,711,458 110,801 27,745 33,000 35,696 160,000 45,000 224,946 1,504’ 5 16 29 47 36 10 15,859 35,998 6,346,492 18 16 43 5 6 Vid 1813 års slut.
S knider, som icke löpa med Renta.
Transport Amortissements-Fond till Riksens Ständers Bank för år ig 13 — Berak! 1814, för hvilket år en dylik Summa bör af Bevillnings-medlen utgå Deponerade medel af Wasa Renteri — Dito Allmänna Brandförsäkrings-Cassan Crediterade, hvarå Renteri-Atterter icke blifvit uppvisade — — — _ R:dr 52: I. io, restituerades år 18 f 4, således återstå — — Kongl, Stats - Contoirets fordran för dess andel af xgoo och föregående årens Bevillning — — - R:dr 106: 4. 10 Års-anslaget för år 1813 till fyllnad-i samma års Statsbehof 804,900: 7.
2 Alltsammans uttaget år 1814, äfvensom 600,000 R:dr på Statsbrisr-summan för det året, så att Kongl. Stats-Contoiret vid 1814 års slut ägde innestående af samma års anslag, till fyllnad i Statsbehofven R:dr 204,900; 7- 2 Af ytterligare influtna Bevillnings-medel för Igoo och föregående åren, tillkommer Stars-Verket — — 25: 8- 7 Dessutom åligger Riksgälds-Contoiret ersättningen för ett den 31 Dec. 1814 ,af Stats medlen erhållet Lån — 300,000: — — Mindre Skuldposter — — , Motstående fordringar afgå Summa Skuld R:dr Banco 8,492)177 5,617,373 Återstående Inrikes Skuld R.‘dr Banco 2,874,803 7,386,306 300,000 402 437 805,006 4 25 14 12 R:dr B.-co General-Recapitulation.
Skuld sedan For dringar ne afgått — —■ Inrikes Skuld likaledes —. __ __ Summa Ut- och Inrikes Skuld R:dr Banco Den Inrikes Gälden finnes alltså under loppet af år 1314 vara Ökad med — — __ R;dr B:co 164,326: 47.
5 Den Utrikes var deremot mindskad — — 144.595: 45.
— Tillökning i det hela R:dr B:co 19,731: 2. 5 4>344>746 2-874:803 25 7 ij 39 8,846,562 300,000 402 385 42 12 504,925 9,652,275 6,613,144 3,039,130 iS 22 31 39 21 1 39 _8 12 9 4,200,150 3,039,130 7>239>28i 24 3_9 iS Fordringar och Tillgångar.
Transport Hans Excellence m. m.
Herr Grefve E. Ruuth, Lån af Riksgälds-Contoiret, Capital — R:dr B:co 93,600:
Dito af Wismarska Pantskillingen dito 120,000: 213,600:
Vid 1813 Vid !
Th 00 H års slut. års slut.
På förstnämnde
Lån upplupen Renta å 5 proC. 3,872: och på det sednare dito å 6 proC. 4,500: 8,372:
Capitalet ar oförändradt, men rentan, jemte en del af den inom 1814 års slut tillkomne, liqviderad, så att hela fordran vid sagde tid utgjorde F. d. Stads Mäklaren Södeman, Capital och Renfa — — — Utlånta Medel, hörande till Behållningarna i de från Kongl. Krigs-Collegium aflem nade Cassör, Renta inbegripen Sedan åtskilliga inbetalningar år 1814 afgått, voro vid årets slut utestående i Capital och Renta — Smärre fordringar — ■— ■— Utbetalningar som balancéras i Räkenskaperna, men här antecknas inom linien, emedan någon ersättning dedore icke ä: atr förvänta: ^ I§1?
Srs s[u^ vid ,8,4 ärsslut:
Till inlösen af förkomne, skadade och forfalsk.
Cred. Sedi. 619:^18. 8- 619:^18. 8- Contoirs Expenser — 438: 1.8- 35: 14-7- Rättegångs-Expenser 100: 97-‘ 4- — R:dr B:o 1,157: 20.4. 751: 37- 3- Summa, fordringar R.‘r B:o 5,346,064 221,972 3)382 4S>948 20 5)6x7,373 15 30 44 16 10 6,346492 221,072 3:382 42,080 116 43 6 30 44 8 9 6,6i3>i44 31 10 Riksgålds-Contoirets Contanta Inkomst.
R:dr B;o 31- Lån 656: 159: . 4,667: 35. 1/709: 37- 3,454
Lön- Och Betalnings-Af gift — —— Bevillning för 1800 och föregående åren — 1801 med 18C9 — 1810 — — 1811 — _ 1813 — — 1813 — — 1814 — — af Testamenten för stämplade Spelkort — — innehållen af utbetalta Intressen å Contoireis å 6 proC. och derutöfver — Krigsgärd — — — — Observations Medel — —— Skatterätts dito __ — Utrednings dito eller öfvergifven Krigskotsnadsfond Tillsammans R:dr B:co 3,170,192: 1. 1 Hvilka utföras till det belopp, i hvardera penningesortcn , hvarmed de blifvit levererade Licent-Medel — — Till Realisation insatte Credit-Sedlar —— —•
— — RiksgäldsContoirets
Län å 5 proCent , derå insatt - Riksens Ständers Discont-Verks Fordringar , derå indrifne Renta på Hans Excellences Herr Grefve Ruuths af Contoiret erhåline Lå.i ä 5 proC. . R:dr B:co 4,680:
Dito å dess Lån af Wismarska Pantskillingen å 6 proC. 8,100:
Stads Län, R:dr 2,875-, eller tillhopa 1,398: 3,005: 2,901: Ii,2io: 300: 7- 43- 39- 8- 4- 3 10 3- 2 »I 7 Banco-mynt R:dr. afbetalning på Capitalet R:dr .4,239: 6. iiqutderad renta General Assistance-Contoirets Lombard-Fond, afbetalning på dertill lemnade förskotter Försäldt Bevillnings- och Krigsgärds-jern, betalning derföre _ — Inbetalningar på Arméers Organisations-Cassas utlänta Medel, Capital och Renta Dito pa Allmänna Hingst (lassans dito dito ■—* — Dito på Artillerie-Lxercitie-Cassans dito dito — “—■ Af Kongl. Stats Contoira gjord afbetalning a Förskottet till kostnaden för Hamnarnas stängning för Engelska Fartyg samt lugnets återställande i Hufvudstaden — R:dr B:co 24,933: 27. 8
Dito ersatte omkostnader för Chartte Sigillatse Hvitstämplingen 1,102: 30. 4 Af Kongl.
Rentekammaren samt Herrar Comiterade till Allmänna medels förvaltning insatt Bancomynt till erhållande af motsvarande Credit-Sedlar — * Upplupen Renta å Lane- Banco Realisations-Reverser å 4 proC.
Diverse Smärre Inkomster — Större utgift än inkomst i Credit-Sedlar — — Summa / ' 2,703,240 4 5 >000 121,397 2,040 12,780 4 6c,ooo 69,978 434 1,348 4:487 26,036 514,000 7,661 216 3»575»737 41 25 40 25 19 34 40 10 43 6 12 !
IO Credit-Sedlar R:dr. 700,426 602,677 35 8 2,317,896 3,621,000 Inkomster och Utgifter år 1814.
Renta å Hans Majit Konungens Hemgifts-Capital — Dito å Inrikes Lif-Rente-Länet, innehållen Bevillning inberäknad — — Dito å Trollhätte-Slussverks-Länet , dito — — — Dito å Riksgälds-Contoirets
Län a 6 proCent d:o — — — Dito å Dito å 5 proCent R:dr B:co 88,521: T3- 6 Betalte Capital af samma Lån — — 88>025: 3- Ic Renta å de såsom ersättning för erkända fordringar hos Franska Regeringen utgifna Obligationer å 5 proCent _ — — Post-Porto — — — — — — Ljuspenningar — — — —— —— Restitutioner m. m. af Bevillning för 1809 och föregående åren R:dr 112: II. 4, för i8ro ocb med I8I2, R:dr 623: 16. 3, för ar igi3 R;dr 360, och föi 1314 R:dr 180: tillhopa — —, — Dito af Krigsgärds medel — — — Arfvodtn af indrifne Observations Medel — — — — Gontoirs-Expenser — — — — Rättegångs- Dito — — — — — Aflöning vid Riksgälds-Conioiret samt till Riksens Ständers Justitia:-Ombudsman och dess jemte Tryckfrihets Comiteens Expeditioner, äfvensom arfvoden till Riksens Högloft.
Ständers Herrar Deputerade vid Otver-Revision af Ktigs-Räkenskaperna Arfvoden, på Stat anslagne __ _ _ — Extra Utgifter, hvaraf R:dr 2,668: 41.
Frakt, Assecurance-premier m. m. för circa 4,oooSk:pptr Bevillnings- och Krigsgärds-jern, som blifvit hittransporteradt ifrån Gelie Väg, samt R:dr 3,392: 24, arfvoden för Credit Sedlars skrifning ,m. m. Gratiflcationer R dr 416: 32, och Nådegåfva R:dr 50; tillsammans — — förskott till Lombard-Fond vid General-Assistance Contoiret — — Lån till Casern- och Stallbyggnader i Malmö Stad — — •— Af Riksens Ständers fotdna Discont-Verks indrifne fordringar är utbetald ursökningskostnad, Fond för Riksgälds-Contoirets Enke-Cassa och utdelning på privata Actier Till Expenser vid Tryckfrihets-Comitéen .—.
Dito vid Riksens Ständers Justitice-Ombudsmans Expedition, jemte kostnader för 1814 års Embets-resa — — — Omkostnader vid Utrikes G alden, Mäklare-Courtage — —- — l ill inlösning af f.d. Kongl.
Krigs-Förvaltnings-Comiteens Invisningar, Capital och Renta Till Credit-Sedlars Realiserande — — —* — Afbetalningar å Länet i Leipzig, bestriddc med Svenskt mynt, provision inbeiäknad Utbetalningar till Kongl. StatsContoiret .- Ersättning för Tull-inkomster, anslagna till godtgörande af Bankens Krigskostnads-forsk otter — R:dr 720,000: — — Afbetalning för ett i Banken lvftadt mindre Creditiv — 30,000: 106: 4. 10 5,395
M Stats-Verkets andel uti influten Bevillning för 1800 och föregående åren Renre-medel å de från Kongl. Krigs - Collegium allemnade Cassors behållningar — — Till fyllnad i 1813 års Statsbehof anslagen summa, anordnad med — — I afräkning på en dylik Anslags-summa för år 1814 — — Emot ersättning af Statsmedlen förskuten kostnad till Clwrtors hvitstämpling — At Herrar Comiterade för Allmänna Medels förvaltning, i stöd af Kongl. Majus Nådiga Authorisation lyftad återstod uppå de vid X8 * — års Riksdag anslagna 3-' Millioner Riksdaler Banco, till Rikets Försvar — —— — Dito mindre Creditiv, ställde vid samma Riksdag — -— — Urgifna Credit-Sedlar till ombyte emot Banco-Sedlar, insatte för Conroirets Räkning af bemälte Herrar Comiterade — — Invexlade Lane Bankens Realisations-Cbligalioner — ■— Intresse
I Discont Lånet i Riksens Ständers Bank «— — — Diverse smärre utgifter — — — —- — Större inkomst än utgift i Banco mynt — — — — Summa Stockholm af Riksgälds-Contoirets Boksluts-Contoir d. 20 Mars igi 5. G. R.
Banco-mynt R:dr.
5,000 200 — 3 5 ro — 10,320 176,546 16 13.807 22 4.158 26 1,300 1.275 27 329 37 845 30 3,331 32 103 325I36 44 400 6,096 17 466 32 65,000 — 1 5,000 1 ~ 2,003 100 14 1,224 24 156 9 15,032 6 4°i.784 37 284.963 44 755,501 704,900 600,000 1,504 169,993 7,266 6,661 79 84,74° 3,575»737 5 Credit-Sedlar R:dr 150.000 — 1,950,000 — 750.000 771.000 — 3,621,000 — ■■ ■ jin,,- ^ ■ . ... -'.i r:.u!rfJi/. 1 •- Litt. E. Sammandrag af Riksgälds-Contoirets Cassa-Råkningar, som gifter åren 1812,;8 53 och 1814, då influtna och utgifna Inkomster, Behållningen i Ranken vid ign års slut var beräknad till 35,488 R:Ji' -7 sk. 9 r.; men efter afdrag af utelöpande Attester och Assignationer, utgjorde den endast — Bevillningen oell andra Contoirets Fonder — •— För Jern på Stockholms Våg — — — Utlanta Medel till Götheborgs Srad återbet. i afr.
Södeman, dito — —- Carling, återstod — — 5473 355 6,000 General Assistance Contoiret återbetalt Förskott Kongl. Stats-Contoiret betalt 2:tie års renta på Pommerska Kammarens Vexei-skuld
Får fordringar i Utländskt Mynt och Vexlar: Secreteraren Löngren betalt dess skuld Betalning för Creditiv till Kongl. Stats-Contoiret
Dito för sålda Vexlar till dito — Er ättning för protesterade Vexlar — Interessen pä bortbytte dito — Af de från Kongl.
Krigs-Collegium levererade Cassors Medel .
I afräkning på lötskottet till Hamnstängningskostnaderna m. m.
Diverse Inkomster:
På Hellströmska
Ralancen — — — Revenue af Lombarden — _
För en Actie uti Abo Discont Vinst- och Förlust-Conto — __
Dito, återburen kostnad för Chartors hvitstämpling Influtna Lån-Medel:
Öfverskott på 5 proCents-Lånet — — Sex-proCents-Lånet — — — — Försträckning från Kongl. Stats-Contoiret —- Genom Disposition af Discont-rättigheten -— Credit-Sedlar, nya utgifna 3,615,344: 20. 3 eller — 5,830: 36. 1 5.83.4: 3-- 6 30,006: 39. 2 1,134: 7. 5 i,i to: 30. 4 78: 16. — 2,999
Till Kongl. Stats-Contoiret: Återstod af Statsbristen för år ign — Till fyllnad i Millionen för Denfensions-Verket 146,520: 25.
It 400,713: 25. 2 Banco.
Extra Anslag till ersättning af Stats-Utgifter för år 1812 .
Anslaget tili Stats-Behofvens fyllande år 1813 — -—
I afräkning på d:o för år 1814 — —* —* Anslaget till Rikets försvar af _ — — Lilla Creditivet — — — — Stats-Verkets andel af 1800 och förra årens Bevillning — Till Riksens Stånders Bank: Amortissements-Fond ■— — .
Ersättning af Förskott till Krigskostnader Afbetalning och Renta å Lilla Creditivet — Får Utländska G diden:
Inlösta Obligationer i Holländska Lånen —•
— Afbetalning och Renta å Sachsiska Länet samt Provision, tillhopa För Franska fordringarna till Hans Kongl.
BIHANG TILL s&hhkwkbie ffimwwwFÅHaaaa PROTOKOLL VID lingtimfia f&iksdagen I Stockholm Åren JLSH3 ©ela 1803» EliFTE 2~
Af del siingen; Motioner i Preste-Ståndet.
Motioner i Preste-Ståndet 1862.
N:o 1. 1 i\:« 1. Af Kontrakts-prosten .1, Janzon:
Om hela Folkskole-qfgiftens anordnande till Folkskolan.
Folkskolan har under sednare riksmöten varit föremål för Ständernas synnerliga omvårdnad; och detta med rätta.
I den mån kommunen sjelf vill styra och ordna sina angelägenheter blifva kunskaper och upplysning alltmer nödvändiga, så väl för utvecklingen af individens egna krafter till sitt sjelfbestånd, som ock för att kunna deltaga i verksamheten för det allmännas bästa, utan hvilket den enskildes icke kan hafva ett varaktigt bestånd.
För att genom folkskolan komma till detta mål, hafva Rikets Ständer icke blott gifvit anslag af statsmedel, utan ock ideligen reglementerat för att få henne på bästa sätt ordnad, utan att ännu hafva vunnit nöjaktigt resultat.
Att så skulle gå, är klart; ty under så olika förhållanden i olika orter, kan omöjligen ett enda reglemente passa för hela landet..
Bet bästa staten kan göra i denna sak, är att alls icke reglementera, blott bestämma det mått af kunskap, som den af hvar och en af sine medborgare fordrar och noga kontrollera att detsamma inhcmtas; men sedan lemna åt kommunen fritt att besluta om sättet, huru denna kunskap bäst må kunna bibringas.
Men för att få nödig drifkraft till upphinnande af det kunskapsmått, som nu gällande Skolstadga fordrar, anser jag hela personela skyddsafgiften behöflig; men också tillräcklig, när härtill lägges, hvad kommunerne nu till sin folkskola betala; hvarföre de församlingar, som hittills njutit understöd för sine lärare och skolor, böra kunna reda sig utan vidare statsanslag. 7 o o Genom att anslå hela skyddsafgiften till folkskolan, komma vi: l:o.
Från allt trassel med statsanslag, dels till skollärare, dels till småbarnsskolor och få saken på klar fot. 2:o.
Upphörde den verkligen skriande orättvisan, bestående deri, att de församlingar, ibland hvilka många fattiga, hvilka med värma omfattade folkskolan och ställde den straxt med stora uppoffringar på god fot, de straffas för detta sitt nit med mistning i andel af statsanslaget, så framt de icke ytterligare vilja betunga sig med g-dels tillskott till sitt skoleväsen för att af staten undfå j-del: de församlingar, bland hvilka säkerligen många ftro relativt rika, hvilka nätt och jemt gjort, hvad stadgan fordrar och som nu med lätthet kunna göra ett tillskott, efter de gjort så litet förut, desse hugnas . af staten med premium för sin vårdslöshet, utan att tala om det besynnerliga sätt, hvarpå dessa tillskott af vissa församlingar lärer utgå.
Fröt. 1862 $ 1863. 11 Sami. 2 Afd. 1 2 Motioner i Preste-Ståndet 1862.
N:o 2. 3:o.
Undanröjdes den orättvisa som är en följd af regdementerandet om methoden för undervisningen.
Häraf har händt, att församlingar, som ordnat sin skola efter föreskrift, men nödgats öfvergifva denna form såsom för orten oduglig och ställt sin skola på lämpligare sätt, gått miste om andel i anslaget af skäl att skolan icke var ordnad precis på det sätt, reglementet föreskrifver.
Olämpligheten af dessa i detalj ingående stadganden visar sig deraf, att ehuru hvar och en gerna vill taga emot penningar till skänks, likväl så många kommuner heldre än att byta om lärare och sönderbryta sin af mångårig erfarenhet väl vitsordade skolordning, försakat det erbjudna anslaget — hvarföre förr åtminstone stora summor, reserverade för folkskolan, legat obegagnade i statens kassor.
Något mer slående bevis på olämpligheten af vilkoren torde knappt gifvas.
Staten kan i min tanka lätt umbära denna inkomst.
De särskilda anvisningar på andra hälften af skyddsafgiften, såsom till Skolinspektörer m. fl. äro få och kunna lätt fyllas af statsanslag.
Men när jag nu yrkat andra hälften af skyddsafgiften till folkskolan, så önskar jag äfven den strängaste kontroll af Domkapitel, Skolinspektör och så många myndigheter, som härtill anses nödige, att medlen användas endast till skolans båsta och så att dess ändamål vinnes: sann kristendomskunskap och skicklighet att fullgöra de pligter som åligga en Svensk medborgare.
Således, på det att folkskolan måtte få kraft att uppfylla sina vigtiga åligganden; på det att all orättvisa vid fördelningen, allt trassel vid uppbörden af statsanslaget måtte upphöra; på det att hvarje folkskolas inkomst och utgift måtte på förhand kunna bestämmas och skolan derefter ordnas på bästa sätt för framtiden; på det att all frestelse till mindre samvetsgrannt förfarande vid uppgifter om församlingarnes egna tillskott måtte undvikas, yrkar jag hela personliga skyddsafgiftens anordnande till folkskolan, samt sträng kontroll att medlen till detta ändamål visligt användas.
Jonas Janzon. Hl:O 2.
Af Kyrkoherden J, Otterström:
Om Jurlilmingsnämnder.
Länge har den institution, som man vill kalla förlikningsnämnd, sökt att arbeta sig fram genom alla hinder.
År efter år ökas antalet af dessa nämnder, Motioner i Pr este-Ståndet 1862.
N:o 2. 3 som på fri hand under skiftande form organiseras inom landet.
Man hör väl ej annat om dem sägas, ån att de verka det godt är med att stifta fred och afböja processer, och likväl stå de alla utan det stöd, som de behöfva af lag, och många ibland dem på sidan om lagen, mer eller mindre i strid med principen för fri förlikning.
Mi o- synes att lagens stiftare och väktare ej längre höra blunda för dessa nämnders tillvaro och verksamhet.
Påkallad af den kommunalanda, som lagstiftningen i öfrigt velat framkalla och befordra, hör denna institution ej längre få vara regellös och i sin tillvaro och verksamhet beroende af individers eller kommuners fria lagstiftning och lagskipning bland menigheterna.
Båsom regellös kan institutionen blifva menlig för rättstillståndet, då den tvärtom, såsom reglerad och legaliserad, kan blifva af det största allmänna gagn.
Yi behöfva ej från andra länder låna denna institution, ty den har på spridda punkter hos oss sjelfve funnits i decennier och finnes i denna stund kanske i hundratal, ehuru ingen räknat dessa nämnder eller summerat resultaterne af deras verksamhet.
Vill man se hvad institutionen kan verka i stort, der den är legaliserad, så må vi blott lyssna till den officiela redogörelsen derför, som under detta år cirkulerat i våra offentliga blad, enligt hvilken det heter, att förlikningskommittéerna i Norrige under året 1860 handlagdt 86,175 mål, af hvilka 52,130 blifvit i godo afgjorde, så att de offentlige underdomstolarne tillsammans endast haft att afgöra 5,550.
Om våra förlikningsnämnder vet man intet i summa, ty endast sporadiskt får man en uppgift från någon af dem, emedan de liksom förstulet mäste verka, såsom af statsmagten ej erkände, hvilket synes mig med ett väl ordnadt samhälle mindre förenligt.
Principen för institutionen i fråga synes mig vara att finna i vår allmänna lags humana stadgande, att domaren, der så tillåtlig! är, hör råda tvistande parter till fri förlikning.
Hela frågan synes mig derföre vända sig omkring möjligheten att få denna domarens skyldighet öfverflyttad på en förtroendenämnd inom kommunen, utan att ens skenet af en ny rättcgångsinstans derigenom uppkommer.
Granskar man de stadgar och i’eglementen, som för våra förlikningsnämnder på fri hand blifvit antagne, skall man finna, att många ibland dem utgå från en princip, som med den nyssnämnda mer eller mindre står i strid.