Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr 3a sk d:o Navigations-skolor, ä 10,700 R:drr d:o För årligen d:o d:o för en Ullsorterings-anstalter, å 2000 R:dr årligen, Rotejemkning i Jemtland, i händelse Rikets Ständers underdåniga framställning i ämnet i Nåder bi fal 1 es, en ligt Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Ut skottens Utlåtande, N:o 25, för 2:ne år Garnizons-skola i Christianstad, i fall Rikets Ständers underdåniga hemstäl lan om portpenningars upphörande af Kongl.
Maj:t i Nåder bi fall es, enligt 147,682: i5. 5. in10. 1842, hvilka . 296,364: 3o. förutnämnde Utlä - Utskotts, på slutlig pröfning beroende, förslag landet N:o 90, för 2:ne år . . Till iuqvarterings-ersättning åt Länsmän i Wermland, enligt Stats-ULskotlets Utlåtande N:o 40, f Restitution af Rotefribets-beviilning till åtskillige städer d:o N:ris 3oo & 356 enligt 3r,ooo: — j 3,333: 16. 21,400: — 16,600: — 4000: •— 8ooo: 48o: —r 646: 17. 11,483:23. 6. Slats-U(slottets Memorial} IV',o 465.
'5 Ersättning för dagsverksskyldighet till Mariaeholms och Cathrinebergs Kungsgårdar, enligt Stats-Utskottels Utlåtande, N:o 322 1j49o: 38. 2« Tillstyrkt anslag för år 184r till aflöning åt vicarierande em bets- och tjenstemän i Kongl. Karamar-Collegium, enligt d:o N:o 424 • 1,600: — —• d:o Löne-ersättning till en Häradshöfding i Wermland, enligt d:o N:o 426 ^So: — —- d:o
Understöd för de brandskadade i Falkenberg, enligt d:o N:o 43i 4ooo: — — Lån tillSöderhamnsstadspublikebyggnader, enligtd:oN:o 87 12,000: — — eller ett sammanlagdt belopp af 422,118:29. 6, Och då härifrån afdrages ofvannämude reserverade behåll nin^ df • • a • • 0 • • 9 • • * •
a • ar a l 36,512: 35. 8. visar det sig, att, om alla förrberörde utbetalningar kom ma att ifrån Riksgälds-Contoiret bestridas, dertill, utöfver hvad förut är vordet afsatt, fordras en tillgång af . 285,6o5:41*J®» Härvid förekommer likväl, att, enligt hvad förut är vordet yttradt, en betydlig del af den häruti inberäknade tillökningen härrör deraf, att ersättning för spanmål under löner blifvit å stat upptagen, i stället att den hittills, i den nion sådan, efter olika Rtks-markegångspris, ifrågakomma, blifvit godtgjord af öfverskotten å Statsverkets inkomster; och då Riksgälds-Contoiret således, derest denna omflyttning icke egt rum, fått vidkännas berörde utgift, genom förminskning af öfverskottsmedlen, som nu deremot, utan dylikt afdrag, komma RiksgäldsContoiret till godo, hvadan och då Utskottet, uti förut upgjorde caleuler, icke tagit öfverskotten å Stats-verkets inkomster, ifrån och med nya Stats-regleringens vidtagande, i beräkning, annan tillgång icke synes behöfva afses för ifrågavarande ersättning, utgörande för arne år, a 94.968
R:dr 21 sk. årligen 189,936:42. — skulle återstående behofvet på sådant sätt utgöra . . . 95,668:47.
1 o. men äfven om, vid Extra Stats-regleringens afgörande, alla de af StatsUtskottet tillstyrkte anslag skulle blifva beviljade, och således de dertill 6 Stats-Utslcottets Memorial, N:o 464. beräknade tillgångar varda disponerade, synes dock någon förlägenhet för Riksgälds-Contoiret alt bestrida jemväl berörde utgifls-belopp icke kunna uppstå, enär, enligt hvad nyss .nä rundt är, ölVerskolten å Stats-verkets inkomster, ifrån och med år 1841, icke tagits i beräkning för de å nämnde Contoir gjorde anvisningar, och således utgöra en odisponerad tillgång.
Stockholm den 4 Mars 184 •
• N:o 464.
An k. till Exp.-Utsk. den 8 Mars, kl. 5 e. ra.
Memorial, med upplysning, i afseende å Riks gälds-Co ntoirets tillgångar för bestridande af de å Extra Stats-regleringen anvisade utgifter.
Vid öfverläggning, angående Stats-Utskottets denna dag afgifne Memorial, med beräkning af statsfyllnads-summan samt åtskillige andra å Riksgälds-Contoiret anvisade utgifter, har fråga uppstått derom, att, då bland tillgångarne för Extra Stats-regleringen, hvars anslag i allmänhet blifvit beräknade att utgå under loppet af fyra år, intagits den, enligt Rikets Ständers beslut, för allmänt nyttiga ändamål anvisade andel af Banco-vinsten, men sistberörde medel af Banken skola utbetalas med en femtedel årligen, hvadan sista femtedelen ej förr än efter 184b års ingång kan till Riksgälds-Contoiret inflyta, det möjligen kunde befaras, att nämnde Contoir icke utan upplåning blefve i tillfälle att bestrida den del af utgiflerne å Extra Stats-regleringen, som med sistnämnde andel af Banco-vinsten borde betäckas.
I anledning häraf, och för den händelse, att en dylik betänklighet möjligen vid Extra Stats-regleringens föredragning hos RiksStånden skulle yppas, har Utskottet, till förekommande deraf, trott sig bora fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derå, att Utskottet föreslagit, att vederbörande skola erhålla Kongl. Maj:ts
Nådiga föreskrift att icke uttaga de å Extra Stats-regleringen anvisande anslag annorlunda, än i den nion behofvet fordrar deras användande, samt alla anskaffningar och arbeten, hvartill anslag till och med år 1844 beviljas, svårligen kunna lill alla delar inom samma års slut varda fullbordade, det icke synes troligt, att inom sistnämnde tid alla anvisade anslag varda uttagnej men att, om Stats-Utskottets Utlåtande , JY:o 465* 7 äfven sådant skulle inträffa, någon olägenhet derigenom ändock icke kan uppstå, enär dels Riksgälds-Contoiret dessförrinnan har all påräkna öfverskolter» å Statsverkets inkomster för åren r 841 ocb 1842, hvilka endast i den ringa mon, sorn Utskottets Memorial, N:o /\63, om förm äler, för Contoirets utgifter tagits i beräkning, dels, då Riksgälds-Contoiret, sorn vanligt, lärer erhålla ett räntefritt Creditiv å Rikets Ständers Rank af En million, att begagnas ifrån och med September ena året till och med Juni det andra, samt Conto ret icke bör behöfva att för dess utbetalningar, under vanliga förhållanden, detsamma anlita, sedan Utskottet iagttagit den försigtigheten alt, efter det slatsbrist-summan för år 1840, jemte andra utgifter för samma år, kunnat betäckas af behållne medel, af 1840 års Bevillning afsätta nödige medel för 1841 ars utgifter, hvarigenom Contoiiet hädanefter blif— ver i tillfälle att bestrida hvarje års utgifter med då inflytande Bevillning för föregående året, Contoirel är i tillfälle att, i händelse äfven den del af tillgångarne för Extra Stats-regleringen, som utgöres af sista femtedelen af Banco-vinsten, skulle under loppet af år 1844 komma att utbetalas, å berörde Creditiv begagna detta belopp, intilldess nyssberörde medel påföljande året fä lyftas.
Slockholm den 4 Mars 184 r - N:o 465* Ank. till Exp.-Utsk. de» 8 Mars 1841, kl. 5 e; m. Utlåtande, i anledning af Herr Kjellbergs motion, angående anslag till uppmuddring af inloppet till Götheborgs riviere, m, m. (U. A.)
I anledning af det utaf Stats-Utskottet beslutade Utlåtande, angående Extra Stats-regleringen, har Herr Kjellberg inom Borgare-Ståndet väckt en äfvenledes till Utskottet remitterad motion, deruti, med afseende å angelägenheten att genom uppmuddring af inloppet till Götheborgs riviere bereda tillfälle för större fartyg alt uppnå en säkrare ankarplats, än den, de nu måste begagna, hvarest de äro utsatte för stormar och deraf uppkommande hafverier, och enär Staden Götheborg, sorn uti Bevillning, Tull - 8 Stats~U(slottets Utlåtande, N:o 465. umgälder, afgift till Handels- och Sjöfarts-fonden, samt bidrag till Postverkets inkomst, Banco- och Handels-Discontens samt Jernbeläningens räntevinst, endast för år i83g, enligt verkställd uträkning, lemnat icke mindre än tillsammans i,i3o,giy R:dr g sk.
Banco, syntes böra, vid nu ifrågasatte fördelning af Stats-verkets och Bankens öfverskottsmedel till allmänt nyttiga föremål, ihogkommas lika väl, som andra mindre betydande orter, för hvilka Statsbidrag blifvit i sådant afseende tillstyrkte, det yrkande blifvit framstäldt: att de 79,899 R:dr 3o sk. 8 rst., som af de i och för hamn-arbetets vid Götheborg bestridande influtne riviers- och tolagsmedel blifvit använda till muddringar af de uti Götha-elf ofvan staden på en sträcka af 8 å 9 mil förekommande grund, måtte till Staden af Statsverket återbetalas, eller ock, om detta yrkande skulle underkännas, att Statsbidrag till uppmuddring af det nära | mil aflägse inloppet till Götheborgs riviere, till det belopp, som af stadens egne medel ti lisk jutes, utgörande 34,000 R:dr, och på de vilkor, som kunna föreskrifvas, måtte af Rikets Ständer beviljas, helst stadens till företaget otillräckliga cassa icke förmådde detsamma fullborda, och della företag dessutom icke ingick i deras intresse, hvilka, genom transporter af varor till och ifrån fartygen, hafva inkomst.
I afseende å de lill återbetalning af Statsverket ifrågasatte 79,899 R:dr 3o sk. 8 rst., anser Utskottet sig endast böra åberopa hvad, rörande denna fråga, uti de af Utskottet afgifne Utlåtanden N:ris 354 oc^ 435, Litt. C, a5 punkten blifvit anfördt, och enär, hvad angår det ifrågasatte anslaget till uppmuddring af inloppet till Götheborgs hamn och riviere, Utskottet icke kan frånträda den i andre delar af samma Utlåtanden, äfvensom serskildt afgifne Betänkanden, rörande föremål af enahanda beskaffenhet, uttryckte åsigt, att vidmagthållandet och upprensning af redan befintlige hamnar böra bekostas af de städer, hvilka liamnarne innehafva ech deraf uppbära umgälder, isynnerhet som ett annat förfarande ofelbart skulle från flere andre orter framkalla likartade anspråk, har Utskottet funnit sig i anledning af motionen icke kunna någen åtgärd tillstyrka.
Stockholm den 4 Mars 1S4 f - STOCKHOLM, Kongl.
Or dens-B oktryckeriet, 1841 • Stats-Utskottets Memorialj JV:o ^66. r N:o 466.
Ank. till Exp.-Utsk. den ii Mars i84i, kl. 10 f. m.
Memorial, angående det till bestridande af Rihs gälds-Contorets utgifter erforderliga belopp af allmänna bevillningen.
Stats-Ulskoltet har redan uti dess under N:ris 354 oc^ 4^5 afgifna Utlåtanden angående Extra Statsregleringen uppgifvit beloppet af RiksgäldsConlorets vid sistlidet års slut för Rikets Ständer disponibla tillgångar, äfvensom den påräknade behållningen af detta Verks inkomster under innevarande och nästkommande år, eller intilldess den allmänna bevillning, som Rikets Ständer vid denna Riksdag sig åtaga, kommer att till nämnde Contor ingå.
Derjemte har Utskottet i Memorialen N:ris 463 och 464 meddelat ej allenast uppgift ä den lill ordinarie
Statsbehofvens fyllande erforderliga bevillnings-summa, utan ock ett sammandrag öfver de af Rikets nu församlade Ständer, oberoende af Extra Statsregleringen, å Riksgälds-Conloret anvisade utbetalningar; hvarförutan Utskottet i samma Memorial uppgjort en provisionell beräkning öfver Contorets samtliga utgifter under åren 184 * och 1842.
Till fullgörande af Utskottets åliggande, enligt 53 §.
Regeringsformen, alt utreda och för Rikets Ständer uppgifva Riksgäldsverkels tillstånd och behof, återstår således numera för Utskottet endast att upplysa Rikets Ständer om det belopp, som, vid allmänna bevillningens bestämmande, bör afses för bestridandet af Riksgälds-Contorets utgifter under den tid Contoret eger att påräkna den bevillning, som på grund af den nya Bevillnings-Förordningen skall utgöras.
Men, innan Utskottet afgifver den för bestämmandet af ifrågavarande belopp erforderliga utredning, har Utskottet, till närmare upplysning om Riksgälds-Contorels nuvarande ställning, ansett sig böra, till hvad åberopade Utlåtanden och Memorial i detta hänseende innehålla, tillägga följande ur Contorets Räkenskaper för näsllidet år hemtade uppgifter.
Vid nyssberörde års slut uppgingo Riksgälds-Contorets räntebärande skulders med afdrag af de, enligt Rikets Ständers beslut, inom linien Bih. till R.
Fröt. 184.0. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 11 Haft. 1 Stats-Utskottets Memorialj JY:o 466. i Räkenskaperne uppförde skuldposter» till ett sammanräknadt belopp af . . , . . .
R:dr 4,004,618: — — hvaraf återstoden af skulden till Banken, enligt de år i83o utfärdade 4 procents obligatiouerne, utgjorde .
R:dr 3,872,000: samt till säkerhet för Götha och Södertelje Canalers framtida underhållande afsatte fonder ...... 123,926: — — Contorets räntefria skulder bestodo vid samma tid af: a) förfallna, men till inlösen icke företedde obligationer med derå upplupna obetalda räntor R:dr 8,180: 9.
9. b) deponerade medel, deraf influten lösen för såld ekeskog 183,438 R:dr 9 sk. & rst 190,370: 33. g c) återstoden af den till Statsbehofvens fyllande för år 1840 anslagna summa . . . . .
R:dr 400,000: samt några andra till utgående under samma år beviljade, men icke lyft a de anslags-summor 36,626: ar. 4-436,626: 21. 4. 635.177: 16. 10.
Summa skulder
R:dr 4,639,795: 16. 10.
Härvid får Utskottet erinra, alt, enligt den i Utlåtandet N:o 435 uppgjorda beräkning öfver RiksgäldsContorets nu disponibla behållning, ett belopp af 448,708 R:dr 7 sk. 6 rst. blifvit derifrån afdraget för bestridandet af omförmälte anslag, samt för infriandet af förfallna obligationer m. m.
Med afräkning af de nu mera inom linien i Räkenskaperna upptagna tillgångar, äfvensom oredovisade eller oersatta förskott samt värdet af Riksgälds-Contorets hirs, utgjorde detta Verks fordringar för meddelade lånebiträden, jemte contanta tillgång vid i84° års slut; Stats-Utskottcts Memorial, N:o 466. 3 a) för byggnadslånen till Städerne Norrköping, Borås, Wenersborg, Wexiö och Öregrund, utom upplupna obetalda räntor . ....
R:dr 550,643: 26. 11, b) för lån till Bibliotheksbyggnaden vid Upsala Akademi, samt Hamn-anlägg* ningarne vid Jönköping och Ystad d:o 56,800: c) för lånet till
Fyr- och Båk-inrätt ningarnes upphjelpande d:o . . . 90,000: — d) för utlånta medel af f. d. Skånska Hingstmedels-Cassan och Lappmarks Ecclesiastik-Fonden d:o . . . . 16,000: — —- e) för det å Credilivet till UlidiscontFondens förstärkning uttagna belopp d:o ......... . . . 19,360: f) för förlagsfonden för Pantlåne-Inrätt ningen här i hufvudstaden ....
100,000: — — g) för den summa, som blifvit lyflad å Creditivet för Armeens accords reglering ........
. . 22,636: /[. h) för återstoden af det å Cholera-cre ditivet uttagna belopp ..... 65,201: a5. q.
Summa Jånefordringar R:dr 920,642: 4 — Innestående behållning å Contorets Räkning i Banken d. 3i Dec. 1840 • 1,583,782: 4- 7- o Kr\u /tn/i -1», 1, O» ,rJ% Efter alt sålunda hafva uppgifvit Riksgälds-Contorels ställning vid näsllidet års utgång, får Utskottet, under åberopande af de i förrberörde Utlåtanden och Memorial meddelade uppgifter å Contorets inkomster och utgifter under loppet af innevarande och nästkommande år, nu för Rikets Ständer framlägga nedanstående beräkning öfver meranämnde Contors behof under åren i843, 1844 oc^ 1845.
Riksgcilds-Contoret åliggande utgifter under dessa 3:ne är_, de Extra Statsregleringen tillhörande anslags-summor oberäknade:
Årliga anslaget till H. M. Konungen, enligt Rikets Ständers beslut vid 1815 års Riksdag, 200,000 R:dr .....
Transport 600,000: — — 4 Stats-Utskottets Memorial_, N:o 466.
Transport 600,000: — — Räntor och Capital-afbelalningar å Riksgälds-Contorets tili Banken ulgifna obligationer för åren 1843— i845 696,960:
Räntor å Konung Carl XIII:s Hemgifls-capital, Trollhätte Slussverks Lottsedlar, Lift äntelånet samt det äldre 5 procents lånet, å 8,625 R:dr 20 sk. årligen 25,876: 12. — D:o å Götha och Södertelje Canal-Bolags samt Lapp marks Ecclesiastik verks i Riksgälds-Conloret innestående fonder, å 9,555 R:dr 25 sk. i 1 r:st d:o . 28,666: 29. 9.
Aflöning och Expenser för Rikets Ständers JustitiaeOmbudsmans och dess samt Tryckfrihets-Comitéens Expeditioner, å 7,000 R:dr d:o 21,000: — — Kostnader för Riksgälds-Conlorets förvaltning samt Pensioner och Expectancelöner för de vid f. d. GeneralAssislance-Contoret anställda personer, å 50,000 R:dr d:o 150,000: — — D:o för Rikets Ständers Revisorers sammanträde år 1843 5,000: — — D:o för i845 års Riksdag 200,000: — — Af Rikets nu församlade Ständer å Riksgälds-Contoret, till utgående under ifrågavarande tiderymd, anvisade anslag, utom de i ULlåtandet
N:o 4^5 upptagne och beräknade anslags-summor: a) till Seminarier för bildande af Lärare vid FolkSkolorna, 6,500 R:dr årligen, R:dr 19,500: b) till stipendier för Skollärare-elever, 9,000 R:dr d:o 27,000: c) till Navigations-Skolor, 10,700 R:dr d:o 32,100: — d) till Skeppsbyggeri-Institut, 6,666 R:dr 3a sk. d:o 20,000: e) till Ullsorterings-anstalter i Götheborg och Malmö, 2,000 R:dr d:o . 6,000: /) till understöd för rustnings- och roterings-skyldigheten inom Jemtland, för ett år 4,000:
Transport 108,600: 1,727,502: 41. 9. Stats-Utskottets Memorial} N:o 466. 5 Transport 108,600: g) befrämjande af Skandinaviska Naturforskarnes sammanträde x844 •
IjOOO: h) ersättning åt Garnisons-Skolan i Christianstad, för upphörandet af Portpenningarna derstädes (frågan om detta anslag är likväl ännu icke slutligen afgjord) 240 R:dr årligen 720:
Summa utgifter R:dr Såsom tillgångar till dessa utgifters bestridande anser Utskottet åter kunna beräknas följande inkomster, som Riksgälds-Conloret under berörde 3:ne år eger alt uppbära nemligen: l:o.
Räntor och Capital afbelalningar å utlånta medel af f. d. Skånska Hingstmedels-Cassan och Lappmarks Eklesiastik-fond en .
R:dr 4,000: å lånen till Bibliotheks-byggnaden vid Upsala Akademi samt Hamn* byggnaderne vid Ystad, Jönköping och Malmö 30,000: „ byggnads lånen till städerneNorrköping, Borås, Wenersborg, Wexiö, Söderhamn och Öregrund . 106,000: — — ,, Förlags-lånet till Stockholms stads Pant-låne-inrättning 9,000: — — „ lånet tili Fyr- och Båk-inrättnin garnes upphjelpande 28,000:
Summa R:dr 177,000: — — 2:o.
Amuärknings-medel och köpeskillingar för till skatLe sålda Kronohemman och lägenheter, å 11,000 R:dr årligen 33,000: — — 3:o. Tidnings-slämpel-afgift, å 9,000
R:dr årligen . 27,000:
Transport 237,000: — — 1,727,502: 41. 9. 110,320: 1,837,822: 41. 9. 1,837,822: 41. .9. 6 Stats-Utskottets Memorial j N:o 466.
Transport 237,000: 1,837,822: 41* 9- 4:o.
Kort-stämpel-bevillningen, å 5000 R:dr årligen . . 15,000: —•
— R:dr 252,000:
Om nu sammanräknade beloppet af dessa inkomster 252,000: afdrages från ofvanstående utgifts-summa, återstår ett belopp af ... .
R:dr 1,585,822: 4••
9* hvilket, fördeladt på 3:ne år, utgör för hvartdera året „ 528,607:29.n.
Sistnämnde summa skulle alltså egentligen erfordras till betäckande af den årliga bristen i Riksgälds-Conlorets tillgångar för bestridandet af dess utgifter under åren 1843, 1844> 1845* Men då bland dessa tillgångar icke blifvit beräknade, hvarken de Cassa-behållningar, som, enligt Rikets Ständer vid denna Riksdag fattade beslut, skola till nämnde Contor öfverlemnas, eller de å åtskilliga Stals-anslag uppkommande besparingar, som böra delta Verk serskildt godtgöras, så anser Utskottet den för omförinälde utgifter erforderliga summa böra bestämmas lill endast 500,000 R:dr årligen; och Utskottet får alltså föreslå, alt till fyllande af Riksgälds-Conlorets behof, från och med 1843 och intill nästa Riksdag, ett årligt belopp af Femhundra Tusen Riksdaler må af Rikets Ständeå anslås och, till utgående af allmänna bevillningen för nästkommande och följande åren anvisas, I händelse Rikets Ständer bifalla hvad Utskottet nu föreslagit och den såsom erforderlig för de ordinarie Slals-beliofvens fyllande i Utskottets Memorial N:o 463 uppgifna summa R:dr 1,292,872: r5. 5. jemväl varder af Rikets Ständer fastställd, kommer följaktligen den allmänna bevillning, som Rikets Ständer vid denna Riksdag behöfva sig åtaga, att uppgå lill ett sammanräknadt belopp af R:dr 1,792,872: i5.
5. hvilket, oaktadt den enligt nyssberörde Memorial erforderliga och till 147,682 R:dr i5 sk. 5 r:st. uppgående tillökningen af Slats-fyllnads-summan, understiger med 508,817: 32.
7. den i nu gällande Bevillnings-Förordning fastställda beyillnings-summan af R:dr 2,301,690: — — Siats-Utskottets Memorial> N:o 466.
7 Upplysningsvis får Utskottet slutligen anmäla, att Utskottet, jemväl vid delta tillfälle, ansett sig icke kunna i beräkningen öfver RiksgäldsContorets förestående utgifter upptaga sådana vid denna Riksdag, beviljade utbetalningar, hvilkas i allmänhet mindre betydliga belopp beror på framtida utredning, äfvensom att
Utskottet trott sig icke böra beräkna de å Contoret hitintills anvisade creditiv, enär Utskottet saknat all ledning för bestämmandet af de summors belopp, som derå kunna under det ena eller andra året komma att lyftas; förmodande Utskottet dessutom, att hädanefter likasom hitintills tillgång till dylika tillfälliga utbetalningar skall förefinnas uti framdeles uppkommande öfverskott å dels Stats-Verkets nu beräknade inkomster dels de till Riksgälds-Contoret omedelbart ingående Statsbidrag.
För öfrigt lära Fullmägtige, genom det Reglemente för Riksgälds-Contorets förvaltning intill nästa Riksdag, hvilket nu kommer att af Rikets Ständer utfärdas, varda berättigade att äfven framgent medelst upplåning anskaffa hvad som, i följd af lyftningar å Creditiven eller andra oförutsedda utgifter, kan, utöfver härtill disponibla tillgångar, vid ett eller annat tillfälle erfordras.
Stockholm den q Mars 1841- STOCKHOLM, Nordströmska Boktryckeriet, 1841. Stats-Utskottets Utlåtande, JV:o 4-6/- i N:o 467.
Ank. till Exp.-Utsk. den i3 Mars 1841, kl. to f. m.
Utlåtande, i anledning af Herr Hallings motion om användande af de å Rikets Ständers Banks vinst för är 1835 och de följande åren i behåll varande öfverskott. (U. A.)
Uti en inora Borgare-Ståndet väckt, till Stats-Ulskottet remitterad, motion, liar Vice Talmannen, Herr Halling, med afseende å angelägenheten deraf alt Riksgälds-Contoret må, i händelse af ett krig, beredas utväg att anskaffa de genom stora Credilivet afsedde tillgångar för dess utförande, utan att behöfva redan för detta behof använda sin credit i låneväg, föreslagit: alt af reserverade Bancovinsten Två millioner Riksdaler Banco anslås att, under namn afKrigsfond, upptagas på ett Depositions-Conto för Riksgälds-Contoret, och att det förseglade Creditiv, som Sländerne efter Grundlagen äro förbundne alt anvisa å Riksgälds-Contoret tili hittills vanligt belopp af Två millioner R:dr B:co, må innesluta en anvisning å berörde i Banken reserverade depositum, att icke någonsin brytas, utom i det fall 63 §.
Regeringsformen förutsätter, eller att Konungen vid infallande krig Sländerne sammankallat och sedan Riksdags-kallelsen blifvit i Hufvudstadens kyrkor vederbörligen kungjord; och har motionären, i sammanhang härmed, erinrat, att detta förslag icke åsyftar att bereda Slaten eller Riksgälds-Contoret annan fördel än den, som, i följd af Bankens ena primitiva function såsom Depositions-Bank, redan är hvarje enskild man eller allmän Corporation förunnad, hvarjemte motionären slutligen hemställt, att af återstoden utaf Bankens vinst, sedan berörde 2,000,000 R:dr blifvit afsatte till en Krigsfond, så mycket sorn motsvarar de öfriga Creditiv, Rikets Ständer, på grund af 63 §.
Regeringsformen, eller derutöfver, på Riksgälds-Contoret i bestämdt uppgifna ändamål kunna anvisa, äfvenledes på samma vilkor, som Krigsfonden, må qvarblifva Dih. till R.
Fröt■ 1840 och 1841. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 12 Haft. 1 2 Stats-Utskottets Utlåtande j IV.o 4^7' uti Banken, såsom ett för Riksgälds-Contoret tillgängligt depositum, i händelse större eller mindre del deraf af Konungen infordras, samt att hvad som härefter öfverblifver, så vida det ej af Ständerne disponeras till bestridande af Riksdags-kostnaderne eller utgifter för en gång, äfvenledes, allt under enahanda vilkor, som Krigsfonden, må qvarstanna i Banken, för att användas till betäckande af möjligen intill nästa Riksdag, vid uppgörande liqvid emellan Stats-Verket och Riksgälds-Contoret uppkommande brist uti Stats-anslagen, alt åter ersättas vid en annan gång inträffande öfverskott.