Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Förseelser mot denna lag, sorn icke äro belagda med annat straff, beläggas med böter från 5 till 50 Spd.
Såsom sådana förseelser äro att betrakta t. ex. uraktlåtande Norska Regeringens underd.
Utlåtande. af den i §§ 5, G och 9 oinförmäldta anmälan; förflyttande af redskap utan anmälan (§ -15); vägran af att lemna det i § -18 ålagda biträde; uraktlåtande af fullgörande af hvad i § 57, sista afdelningen, är föreskrifvet; uraktlåtenhet af att hafva till hands och vid anfordrdran förevisa rätta vederbörande de i § 45 omförmäldto dokumenter; makulering af dessa. § 50.
När åtal för öfverträdelser at denna lag äger rum, ansvarar husbonden för sin hustrus, sina barns och tjenstefolks, och bräneriägaren för de i bränneriet anställde arbetares handtingar, hvad penningeansvar och konfiskering angår, med mindre utaf för handen varande omständigheter kan skönjas, att det åtalade skett mot hans vetskap och vilja.
När någon, som icke sjelf är ägare af den begagnade bränvinsapparaten, har begått en öfverträdelse af denna lag, som medför redskapens förbrytande, skall i dess ställe redskapens värde efter laglig uppskattning läggas till penningeböterna, eller anses såsom sådana. § 51.
När förbrytelser, som i denna lag äro belagda med straff, upptäckas, skola böterna ocji den förbrutna redskapen tillfalla anmälaren till halfva beloppet, om han derpå gör anspåk.
För så vidt böterna och det förbrutna icke tillfalla anmälaren, eller han derpå icke gör anspråk, tillfalla de fattigkassan.
Häftar bränvinsskatt vid de förbrutna redskapen, äro statskassan, och anmälaren eller fattigkassan lika berättigade. § 52.
Den, som efter förut gällande lag blifvit belagd med straff för en öfverträdelse, för hvilken, i händelse den förnyas, förhöjdt straff är stadgadt i denna lag, och som på nytt dertill gör sig skyldig,anses som om han tillförene varit dömd till det straff, som närvarande lag skulle hafva medfört. § 55.
När någon angifves för förseelser emot denna lag, som icke medföra annat straff än böter, äger i köpstäderna politimästaren, och i ladestäderna samt på landet fogden, derest’ han finner anledning vara att draga till ansvar, att inhemta förklaring af den det vidkommer, huruvida han i godo vill erlägga böterna, h ilkas belopp embetsmannen uppger.
Finner fogden eller politimästaren, att saken ej lämpligen kan aflöpa med erläggande af det minsta bötesbeloppet, som i sådant fall är bestämdt, och skall derjemte en andel af böterna tillfalla fogden eller politimästaren sjelf, bestämmer amtmannen bötesbeloppet.
Förklarar den det angår sig villig att erlägga detsamma, skall denna uppgörelse i godo, som i händelse förseelsen förnyas, har samma verkan som en dom, införas i politiets protokoll, och de erkända böterna i nödigt fall indrifvas genom pantning.
Förnekar deremot vederbörande förseelsen, eiler förklarar sig obenägen till uppgörande i godo, eller afger han inom förelagd tid intet svaromål, så föranstaltar fogden eller politimästaren, så vida han icke sjelf är domare i politirätten, eljest amtmannen, att förhållandet åtalas vid politirätt, som på landet i allmänhet hålles vid de vanliga tingen.
Saker, som angå öfverträdelser af denna lag, för hvilka annat straff än böter är stadgadt, b handlas på vanligt sätt vid åtal af förbrytelser i allmänhet.
Utlåtande. 415 § 54.
Politimästaren eller länsmannen skall ombesörja, att i hvarje bränneri linnes på ett lämpligt ställe uppslaget ett plakat, som innehåller denna lags §§ 8, 24, 24, 23, 26,27, 28, 29, 50 och 51, samt uppgift öfver bränvinsapparaternas rymdinnehåll.
Likaledes skall politimästaren eller fogden ombesörja att ett dylikt plakat uppslås vid tingsställen och gästgifvareställen, hvilket innehåller samtlige ofvan omförmäldte lagrum. § 55.
Närvarande lag träder i kraft den 1 Juli 1849.
Från denna tid sättas lagarne af den 4 Aug. 1827 och den 4 Aug. 1845 angående bränvinsbränning utom all kraft och verkan. 2:dra Afdelningen.
Särskilda stadgandeu för det fall, att skatten på bränvinsbränning lägges på den qvantitet bränvin som erhållep. §. 56.
Uti hvarje bränneri skall linnas 1 eller 2 spritbehållare, som upptaga den färdiga produkten, och böra de vara anbringade sålunda, att kontrollpersonalen med lätthet kan undersöka dem både ut- och invändigt, för att förvissa sig om, att inga hemliga af loppsrör finnas, liksom dessa behållare böra vara försedda med lock, som af kontrollpersonalen kan ined eget lås läsas, samt af den storlek, att hvar och en af dem kan rymma ett dygns produktion.
Det från imkylaren utgående rör för det destillat, som erhålles, måste.gå direkte ned i spritbehållaren; dock är det tillåtet, att på detta rör anbringa ett graderingsrum (den s. k. lyktan), hvilket likväl mäste vara under kontrollpersonalens lås.
För det fall, att bränneriets brukare icke vill låta lanken eller det erhållna svagare bränvinet inkomma i spritbehål laren, får han hafva en lankbehållare, som är inrättad på sätt ofvan är bestämdt om spritbehållaren.
Rören från imkylaren till behållarne måste anbringas på ett sätt, som kontrollören finner betryggande, hvarjemte de från pannorna till imkylaren gående rörgångar, äfvensom lankrum och bäcken, der sådana finnas, icke få vara försedda med någon öppning, genom hvilken de kondenserade och från pannorna utströmmande spritångorna kunna uttappas, med mindre öppningen står i direkt förbindelse med sprit eller lankbehållarne.
, § 57.
Hvarje bränvirisbränneri sättes under ständig kontroll, och får ingen bränvinsbränningsapparat upplåtas till bruk, innan kontrollbetjeningen kommit tillstädes, och i förening med öppningsförrattnings-mannen funnit allt i behörig ordning.
Till kontrollbetjeningens begagnande är hvarje brukare af ett bränneri förpligtigad, att uti eller invid bränneriet anskaffa ett rent och varmt rum med säng. § 58.
Ingen kan göra anfordran på att erhålla kontrollbetjening till sitt bränneri, med mindre han i stad 8 dagar och på landet 6 veckor, innan rörelsen skall begynna, der - Norska Regeringens underd.
Utlåtande. om gjort anmälan hos de i § d9 omförmäldta embets- eller tjenstemän.
Detta gäller emellertid icke för dem, som vid det tillfälle när apparaten förseglas, uppger vid hvad tid häri ämnar få den åter öppnad til begagnande.
Derest någon, efter gjord anmälan, förändrar sitt beslut, eller af andra orsaker icke kommer att begagna sin apparat på bestämd tid, får han ersätta de utgifter, som blifvit föranledda deraf, att kontrollörerna icke kommit att begagnas. § 59.
För hvarje bränneri upprättas och auktoriseras ett särskildt protokoll till kontrollbetjeningens bruk.
Anföres något uti detsamma, som kan hafva inflytande på brukarens rättigheter, pligter eller skattebördor, skall protokollet framläggas för honom, eller den, som å hans vägnar är tillstädes, för att förklara sig; begagnar han icke denna utväg, äger protokollets innehåll full bevisningskraft emot brukaren.
Protokollet skall hela tiden finnas i bränneriet under kontrollörens förvar.
När denne lemnar bränneriet, öfverlemnas det försegladt till brukaren, som då är ansvarig för detsamma. § -10.
Så vida roan i bränneriet icke har mera än en spritbehållare måste all afbränning afstadna, under det att behållarens innehåll uppmätes och profvas.
Del uppehåll som sålunda uppkommer står för brukarens egen räkning.
När bränvinet är uppmätt och profvadt, samt anförande derom gjordt i kontrollörens protokoll, bör brukaren, eller den, som å hans vägnar är tillstädes under förrättningen, medelst sin underskrift erkänna så väl qvantiteten sorn styrkan af det uppmätta bränvinet, eller göra sina erinringar deremot.
Den tvist, som i anledning häraf möjligen kan uppstå, afgöres af vederbörande regerings-departement.
Finner brukaren sig ej tillfreds med detta afgörande, måste han i alla fall betala afgiften, men han äger rättighet, att söka återvinna hvad han förmenar sig hafva betalt för mycket. § d2.
Uti städerna skall en af politicts betjente, och på landet länsmannen, eller, der omständigheterna sådant ej medgifva, en annan person, som härtill utses, vara kontrollören behjelplig under uppmätnings- och profningsförrättningarne, af hvilken anledning de, mot en ersättning af 56 sk. för hvarje förrättning, böra på en bestämd tid hvarje dag i bränneriet infinna sig.
S d5.
När afgift skall erläggas till följe af § 27, beräknas densamma i enlighet med hvad enligt uppskattning kan antagas dagligen vara tillverkadt i medeltal.
Utlåtande. a dje Afdelningen.
Särskilda stadganden för det fall, att skatted å bränvinsbränuingen är lagd på afverkningsapparatens rymdinnehåll. § 44.
Hvarje apparat måste så vara inrättad, att de från pannorna kommande ångor kunna endast genom en rörgång eller öppning utledas i kylfatet, liksom den deri befintliga kylaren måste vara så inrättad, att ingenting af de kondenserade ångorna uti densamma kan förädlas genom särkildt afskiljande af de vattenhaltiga delarne från spritångorna, utan måsto de tillsammans utledas ur kylaren genom en och samma öppning. § 45.
Innan någon uppmätnings- och stämplingsförrättning får företagas, skall apparatens brukare till den embets- eller tjensteman, som utför samma förrättning, aflemna in duplo en nöjaktig afritning af apparaten, på hvilken så väl dess yttre utseende, som äfven de särskilda delarnes inre inrättning är framställd.
Dessa ritningar, om hvilka anförande göres i protokollet, och om sättet för hvilkas afgifvande närmare bestämmes af Konungen, skola derjemte vara försedde med brukarens samt nämnde embets- eller tjenstemans bestyrkande af deras riktighet, hvarefter det ena exemplaret återlemnas till brukaren, som tillika får sig tillställd en afskrift af uppmätningsförrättningcn, bvilka dokumententer af honom förvaras i bränneriet, hvarest de städse i omakuleradt tillstånd böra vara till hands och på begäran förevisas kontrollörerna. § 46.
Åtminstone en gång om året skola, när öppning eller försegling företages, de pannor, som begagnas till bränvinsbränning, ånyo uppmätas, och anförande derom ske i det uti § 47 omförmäldta protokoll, och åligger det vederbörande, att göra anmälan till öfverheten, derest något oriktigt dervid skulle befinnas.
För denna eftermätning erhålla vederbörande ingen betalning. § 47.
För den tid, som eftersynen och ommätningen upptar, beräknas icke skatt, ifall man derunder måste låta rörelsen afstadna. § 48.
Eftersom skatt icke är lagd på bränvin? omdestillering, utan endast på dess tillverkning, får brukaren af ett bränneri icke uti detsamma företaga omdestillering under den tid bränneriet är upplåtet till bränvinsbränning. -I-IS Norska Lagen angående Bränvins tillverkning och omdestilering.
Lag angående
Bränvins tillverkning och omdestillation.
Gifven Malmö den 17 Augusti 1848.
Vi OSCAR etc. etc. ete. gore vettcrligt att Oss blifvit förolagdt det nu församlade Stortingets beslut af den 5 Juli d. å. så lydande: § J.
I städer och köpingar är hvar och en som har burskap, och på landet hvar och en ägare eller brukare af särskildt skattelagd jord, under de genom denna lag stadgade förbehåll, berättigad att bränna och tillverka bränvin.
Härifrån undantagas likväl Amtman, Domare, Prester, samt politiets och tullväsendets embots- och tjenstemän, så vida icke någon bland dessa redan är i besittning af bränvinsapparat och lagligen har begagnat densamma, i hvilket fall, så länge han fortfar att vara ägare eller brukare af den egen dom, der upparaten varit begagnad, han bibehåller samma rätt till bränvinsbränning, sorn om han icke beklädde embete eller tjenst. § 2.
Under tiden emellan den Jo April och J5 Oktober, båda dessa dagar inberäknade, får ej bränvinsbränning eller omdestillation af färdigt bränvin äga rum. § 5.
Till att bränna eller omdestillera bränvin får ej nyttjas någon panna hvars rymd till öfversta randen är mindre än JOO potter. § *■
De pannor som begagnas till omdestillation få icke drifvas förmedelst insläppande af upphettad ånga.
Dessutom är det dem, som icke tillika tillverka bränvin, förbjudet, att på samma ställe der de bedrifva omdestillation, hafva mäsknings- och jäsningsredskaper.
Vilja de, som tillverka bränvin, företaga omdestillation i sitt bränneri pä annan tid än det är öppet för bränvinsbränning, skola samtlige mäsk- och jäsningskaren vara förseglade. § 5.
Hvar och en sorn är i besittning af en bränvinspanna, hvars rymd är under JOO potter till öfversta randen, äge rättighet att få densamma med tillhörande hatt inlöst för allmänna medel, emot ersättning af metallens värde mod JO procents förhöjning, så vida han inom Januari månads utgång nästkommande år lemnar dessa redskaper till den embetseller tjensteman som har hand om pannans försegling.
Metallens värde bestämmes genom ett af Kongl. Maj:t för hela landet fastslälldt medelpris, dervid ock närmare, be stämmelser angående inlösningen lemnäs. g 6.
Alla bränvinspannor och hattar, som hafva stått oförseglade, antingen de äro stämplade eller ostämplade, 6kola anmälas för den i förra § nämnde embots- eller tjensteman inom nästa års Januari månads utgång, efter hvilken tid intet sådant redskap, förr eller sednare förfärdigadt, må stå oförsegladt den tid då det icke lagligen begagnas.
Då denna Norska Lagen angående Bränvins tillverkning och omdestillering.
JJ9 denna föreskrift första gången sättes i verket rörande äldre oförseglade redskaper, sker förseglingen utan betalning, dervid dock ersättes med skjuts för en häst, om ej innehafvaren föredrager att bringa apparaterne till vederbörande tjenstemän. § 7. Bränvinsredskap, som äro stående hos den handtverkare, .sorn förfärdigat desamme, äro icke underkastade försegling.
För nödvändige reparationers skull kan förseglingen likaledes brytas, dervid dock tillses, att intet missbruk äger rum.
Föröfrigt åligger hvar och en, söm efter nästa års
Januari månads utgång kommer i besittning af sådane apparater, som i § 6 omförmäles, att inom 4 veckor anmäla dem till försegling. § 8.
Beflnnes någon efter nästa års
Januari månads utgång vara i besittning af något oanmäldt redskap af de i 6 § omförmälde slag, belägges han med straff af JO Spd. i böter jemte konfiskation af redskapen. § 9- Hvart och ett under- försegling stående redskap skall en gång hvarje år| efterses af vederbörande embets- eller tjensteman.
Förseglade redskaper få derföre icke flyttas ur bränneriet utan förutgången anmälan.
g '10.
Skulle sådane redskap antingen afyttras eller genom olyckstillfälle förkomma, åligger det ägaren att inom 4 veckor derom underrätta vederbörande embets- eller tjensteman, hvarvid han då tillika, så vidt som möjligt, bör upplysa om de vid tillfället föregångna omständigheter. g 'H Intet bränneri får begagnas innan pannan är uppmätt, och denna, så väl som bränneriet i öfrigt, är befunnet inrättadt i öfverensstämmelse med denna lag, hvarjemte panna och'hatt före begagnandet stämplas.
Pannan måste förseglas, så vida den ej strast skall begagnas. § J2.
Den, som vill hafva sin apparat uppmätt och stämplad, skall i tid för sådant ändamål vända sig till den i J6 § nämnde embets- eller tjensteman, hvarefter denne så fort sig göra låter, mellan klockan S på morgonen och JO på aftonen i 2:ne vittnens närvaro äger att uppmäta och stämpla apparaten. § Jo När någon vill begagna sin under försegling stående afbrännings-apparat, skall han i behörig tid begära förseglingens brytande af den i J 6 § nämnde embets- eller tjensteman, hvarvefter denne så snart som möjligt, mellan nyssnämnde klockslag och i 2:ne vittnens ärvaro, äger öppna apparaten. § J4.
Den, som vill upphöra att bränna, åligger det likaledes att derom i behörig tid göra anmälan för den i J6 § nämnde embets- eller tjensteman, som derefter så fort sig göra Bil. till Särskilda Utsk.
N:o 4. 47 -| 20 Norska Lagen angående Bränvins tillverkning och omdestillering. låter, melian ofvannämnde klockslag och i närvaro af 2:nc vittnen, skall företaga förseglingen.
Alla bränvinspannor, som icke förut äro förseglade, skola hvarje år den 45 April förseglas, hvilket betalas af vederbörande innehafvare. § 45.
Till lättnad i ansvarigheten för förseglad bränvinsredskap, kan’ sådan i försegladt tillstånd sättas under offentlig läst förvaring, när den ansvarande anvisar vederbörande förseglingsman ett sådant med lås försedt afskiljdt rum, som denne finner tillräckligt betryggande. § 46.
Uppmätning, stämpling, försegling och öppnande af bränvinsapparater förrättas i städer och köpingar af den embetsman, åt hvilken politiets förvaltning är anförtrodd; skulle i en köping någon sådan embetsman ej finnas, förrättas saken af länsmannen.
På landet utföras ifrågavarande förrättningar af länsmannen.
Vittnena anskaffas af förrättningsmannen.
Oafsedt denna bestämmelse kunna dock nuvarande byfogdar under deras embetstid fortfarande vara berättigade att verkställa dessa förrättningar, om de inom utgången af detta års
Oktober månad för vederbörande förmän, anmäla att de det önska, börande desse förmän i thy fall i behörig tid underrätta vederbörande politimästare huruvida de genast eller först vid byfogdens afgång skola handhafva dessa förrättningar.
För en uppmätnings- och stämplingsförrättning, eller för endera deraf, betalas antingen apparaten består af en eller flera pannor till ofvannämnde embetsman 4 Spd. 72 sk. samt till hvart och ett af vittnena 2i sk.
Betalningen för hvarje i ett bränneri företagen förseglings- eller öppningsförrättning fastställes till 4 Spd. utan afseende på apparaternes antal, förutom 46 sk. till hvarje vittne. § 4 7.
Alla förenämnde förrättningar införas på stället uti ett af amtmannen auktoriseradt protokoll, och underskrifves hvarje gång af förrättningsmannen och vitnena.
Vid uppmätningsförrättningar skall det inprotokollerade uppläsas för innehafvaren af apparaten, eller den som på hans vägnar är närvarande, att han må komma i tillfälle att framställa sina erinringar, i fall han skulle hafva något att invända emot hvad i protokollet är infördt.
1 samma protokoll anteckas tillika anmälanden eller anhållanden, hvarigenom förrättningen blifvit föranledd. § 48.
De i ofvanstående 44:te och 4 7 §§ befintliga'stadganden om bränvinsapparaters mätning etc. äro äfven anbefallde i afseende på de pannor som till omdestillation af bränvin begagnas. § 49.
Den eller de personer, som af amtmännen eller.
Regeringen fått uppdrag att kontrollera bränvinsbränning eller omdestillation, äfvensom politiets embets- och tjenstemän, äro berättigade till att på hvarje tid af dygnet hafva obehindradt tillträde till hvarje bränneri eller destillationsinrättning, hvarvid innehafvaren är förpligtad att förevisa ifrågavarande redskap, samt att lemna nödigt bistånd till befrämjande af undersökningen.
Hvar och en innehafvare af bränvinsredskap är likaledes förpligtad att på anmodan förevisa desamme för förenämnde personer.
De till kontroll af bränvinsbränning särskildt förordnade män skola vara edsvurne.
Norska Lagen angående Brclnvins tillverkning och omdest iller ing. \2\ § 20.
De närmare bestämmelser, som finnas af behofvet påkallade angående sättet för redskapens mätning, stämpling m. m. äfvensom hvad som vidare tarfvas för att försäkra kontrollen, bestämmes af Konungen. § 2d.
I hvart och ett bränneri måste till den färdiga produktens emottagande finnas en eller 2 spritbehållare, hvilka skola vara så beskaffade, att kontrollanterne med lätthet kunna undersöka dem, så väl innan som utan, och ej mindre från botten än från sidorna, för att förvissa sig om, att icke hemliga afloppsrör äro anbragte, äfvensom de skola vara försedde med lock, som af kontrollanterne kunna med eget lås tillåsas, samt af den storlek att hvart och ett kan upptaga ett dygns produktion.
Det från imkylaren utgående afloppsrör för det färdiga destillatet skall gå direkte in i spritbehållaren; dock är det^medgifvet att på detta rör anbringa ett graderingsrum, den s k.
»Lyktan«, hvilket dock skall stå under kontrollanternes lås.
För den händelse att man vill undvika att låta lanken eller det erhållna svaga orena bränvinet gå i spritbehållaren, må man hafva en lankbehållare, som är inrättad på samma sätt, som ofvan är sagdt om spritbehållaren.
Röret från imkylaren till spritbehållaren skall ledas och inrättas på sådant sätt, att det betryggar emot anbringandet af dolda öppningar eller inrättningar, hvarigenom destillatet kan bortskaffas; hvarjemte de från pannorne till imkylaren gående rörgångar, lika litet som lankrum och bäcken, der sådane finnes, få vara försedde med nå gon öppning, hvarigenom de kondenserade delarne af den från pannorne utströmmande spritångan kan uttappas, så vida ej öppningen sättes i direkt förbindelse med pannorne eller lankbehållarne.
Till Kongl. Maj:t öfverlemnas att fastställa de närmare bestämmelser som kunna anses af nöden i afseende på inrättoingen af de i denna g omnämnde delar af bränvinsapparaten. § 22.
Hvart och ett bränneri ställes under beständig kontroll, och ingen bränvinsapparat öfverlemnas till begagnande förr än kontrollpersonalen är tillstädeskommen, och, jemte öppningsförrättningsmännen, funnit allt i behörig ordning.
Hvar och en som drifver ett bränneri, är förpligtigad till att i eller nära intill detta anskaffa ett eget varmt och rent rum med säng till kontrollpcrsonalens begagnande.
g 25.
Ingen kan fordra att erhålla kontrollbetjening till sitt bränneri, med mindre han, i städerna, 8 dagar, och på landet 6 veckor, innan det skall' börja drifvas, har derom gjort anmälan hos de i d6 g nämnde embets- eller tjenstemän.
Detta gäller dock icke om den som samtidigt med apparatens försegling uppgifver när han åter önskar få densamma öppnad.
Så vida någon efter gjord anmälan förändrar sitt uppsåt eller af andra orsaker icke kommer att begagna sin apparat på bestämd tid, ersätter han de utgifter som äro föranledde deraf att kontrollanterne icke begagnats. § 24.
För hvart och ett bränneri inrättas och auktoriseras ett protokoll till bruk för kontrollpersonalen.
Anföres något deruti, sorn kan hafva inflytande på innehafvarens rättigheter, pligter eller åligganden, skall protokollet föreläggas honom, eller den som phans vägnar är tillstädes, till förklaring.
Protokollet skall under afverkningstiden förvaras af kontrollören; när denne lemnar bränneriet afleverera» detsamma under försegling. 122 Norska Lagen angående Bränvins tillverkning och omdestillering.
Finnes i bränneriet ej mer än en spritbehållare, bör all afverkning stanna medan spritbehållarens innehåll mates och profvas, och blir det derigenem åstadkomna uppehåll för innchafvarens egen räkning. § 26.
När bränvinet är uppmätt och profvadt samt anteckning derom gjord i kontrollörens protokoll, skall innehafvaren, eller den, sorn å hans vägnar är närvarande vid förrättningen, medelst sin underskrift uti protokollet erkänna så väl qvantitet som gradtal af det uppmätta' bränvinet, eller deremot göra sina påminnelser.
Uppstår tvist om bränvinets styrka, så insändes prof af detsamma under försegling till vederbörande regeringsdepartement, vid hvars afgörande saken skall förblifva.
Förfaller bränvinsafgiften innan departementet afgjort tvisten, så erlägges den förkottsvis i öfverensstämmelse med kontrollörens uppgift om bränvinets styrka. § 27.
I städerne skall en af politiets tjenstemän och på landet länsmannen, eller om han är förhindrad, någon annan man, som dertill i hans ställe är af öfverheten antagen, vara kontrollören behjelplig under uppmätnings- och graderingsförrättningarne, till hvilket ändamål han, emot ersättning af 56 sk. för hvarje förrättning, äger att på en bestämd tid af dagen infinna sig i bränneriet. § 28.
Ett bränneri anses vara i gång ifrån apparatens öppnande till] dess försegling
Så ofta ett bränneri sättes i gång, blir afgiften för detsamma beräknad minst för en tid af -15 dygn och en tillverkning af minst 1500 potter i medeltal för hvarje dygn, om än tiden för begagnandet har varit kortare och tillverkningen per dygn ringare.
Härifrån sker blott undantag i det fall att ett bränneris afverkning genom olyckshändelse afstannar i fulla 2 dygn eller derutöfver, i hvilket fall afgiften icke beräknas för så många hela dygn eller delar deraf, under hvilka afverkningen blifvit sålunda hämmad.
När ett bränneri afstannar på grund af bestämmelsen i 2:dra g beräknas afgiften icke för större antal dygn, än från bränningens begynnelse till den 15:de April, om än detta vore mindre än 15 dygn. § 29.
Skatten för bränvinsbränningen är förfallen sisla dagen af hvarje månad, med undantag af April månad, då afgiften. förfaller den 15^de.