Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit har i Nåder inhämtat att Kilcets Ständers Stats-XJtskott , vid uppgörandet af det förslag, hvarefter de fordringar skulle liqvideras, sorn för Högstsalig Hennes Majit EnkeDrottningens Arfvingar uppkommo , val erkänt giltigheten af de förbindelser,! följe hvaraf Riket vöre skyldigt att ersätta både den hemgift af Xoo,ooo Riksdaler i Hamburger Banco, som Högstsalig Hennes Majit medfört,och äfven det vederlag af en lika summa i Svenskt Banco, som blifvit Henne , i följe af Dess GiftermålsContract , försäkrat; men att Stats - Utskottet , som beräknat båda dessa Summor uti Svenskt Banco, utan afseende på coursens förändringar, och som ansett capi,talet icke böra lyftas, har derjemte till gäldande af belöpande interessen föreslagit, att beloppet deraf , sådant det blifvit bestämdt till 12,000 R:dr i Svenska Banco-Sedlar , skulle ingå uti den f. d.
Famillen förut beviljade underhålls-summa , och att sale» des intet nytt anslag för detta ändamål behofdes.
Maj:t vill göra all rättvisa åt Stats Utskot» - 'Dm 14 Juli. 1177
Ut skol tets afsigter .och den omtanka att bespara Nationens tillgångar, sorn derigenom blifvit ådagalagd.
Men Kongl. Majt kan likväl icke undgå erinra, om hvad Rikets ställning och värdighet samt rättvisans föreskrifter i detta fall oumgängligen fordra.
Maj:t anser Sig böra påminna, att för en obetydlig vinning anledning till obehagliga tvister Icke böra gifvas och Kongl. Majit anser
Rikets värdighet ännu högtidligare kräfva, att den fullkomligaste rättvisa i detta, fall utöfvas.
Kongl Majit tror icke att denna iakttages, om den hemgift Högstsalig Hennes Majit Enke Drottningen medfört > icke blir Dess Arfvingar återställd i samma myntsort som den blifvit emottagen , och om icke utbetalningen af den härföre, äfvensom för vederlaget i förhållande till Capitalet, belöpande lagliga renta blir oberoende af de anslag , hvilka förut blifvit f. d.
Famillen beviljade.
Maj: t önskar i detta afseende , att Rikets Ständer, då de taga detta ämne å nyo under öfvervägande, dervid noga erinra sig, att utöfningen af den fullkomligaste rättvisa ar också ,det sorn medför de varaktigaste fördelar.
Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen, Datum ut supra. CAR L. A. G. Mörner Utdrag Den 14 Juli, Utdrag af Protocollet öfver Handelsoch Finance - Arender , ballet inför Hans Majit Konungen i StatsRådet h Stockholms Slott den 12 Juli 1315 ; hvarvid Flans Kongl.Högh.
Kron- Prinsen var tillstädes.
Närvarande : Deras Excellencer: Justitia; Stats - Ministern Grefve Gyllenborg, samt Stats - Rådet Herr Grefve Rosenblad , och Herr Friherre Flemming.
Hof-Cantzleren Herr Friherre af Wetterstedt, Stats-Secreteraren Grefve Mörner.
Stats-Secreteraren uppläste i underdånighet till justering det af honom, på Nådig befallning, författade förslag till ”Kongl: Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående betalningen af de i anledning utaf Högstsalig Hennes Majit Enke-Drottningens
Alf uppkommande skulder”.
Hvilket underdåniga förslag, sådant det Protocollet bilaggt finnes, Kongl..
Majit, uppå Stats - Rådets närvarande Eedaroöters enhälliga tillstyrkan, i Nåder gillade, med befallning, att Dess Nådiga Proposition skulle, i enlighet dermed, i vanlig ordning expedieras.
Ex Protocollo Frans J.
Lorich.
Deri 14 Julu 1179 Uppläst hos Samtliga Rilts Stånden den 14 Juli.
Kongl Maj-.ts Nådiga Skrifvelse till Riksens Stander, angående deras vid i 812 urs Riksdag i underdånighet gjorda hemstållan ovi stiftande af en Lag, sorn förp ligt ad c ågare af sådana Vattenverk, hvilka genom uppdämning hindra Landets uppodling, att derföre taga lösen.
Sedan vid 18I2 års Biksdag fråga blifvit hos Biksens Ständer väckt om behofvet af en Författning , som bestämde de omständigheter och grunder, enligt hvilka ägare af sådana Vattenverk, som genom uppdämning sätta odlingsbara landsträckor under' vatten och såmedelst hindra landets uppodling, blefvo förbundne , att taga en skälig lösen för dessa Vattenverk och anläggningar; hafva Biksens Ständer, sedan de infordrat sitt Lag-Utskotts Betänkande, i underdånig skrifvelse af den ra Augusti 1812, med förklarande af deras öfvertygelse om den väsendtliga nytta, sorn skulle .Landet genomen lämplig föreskrift härom tillskyndas, saint öfverlemnande af Utskottöts förslag, i underdånighet anhåljit, att Kongl- Maj:t täcktes låta detta ämne undergå den breredning och granskning, att en Författning derom på säkra grunder kunde Vid nästa Biksdag beslutas.
Kongl, Maju har val redan, i anledning häraf, infordrat Kammar-Collegii utlåtande, samt från arbetande Ledamöterna i Lag - Coinmittéen ett förslag Il8o Den 14 Juli. förslag till
Lag i ämnet och deröfver hört Hög* sta Domstolen.
Men sorn Kongl.
Majit, vid öfvervägande af hvad som blifvit yttrat och föreslaget, funnit vigten af de frågor, härvid uppstå , hvilka röra ej mindre helgden af ägande Tätten, än beredandet af allmän stor nytta för Staten , fordra både säkra upplysningar örn alla särskildta förhållanden och en noggrann pröfning, hvarföre Kongl. Majit anser nödigt, att än vi» dare häröfver höra Bergs - Kollegium och samtliga Dess Befallningshafvande , samt låta det upprättade förslaget till Trycket befordras , för att undergå en allmän granskning , allt till fullkomnande af den beredning, som bör föregå, innan én Lag i detta grannlaga ämne fastställes, roen hvilket icke hunnit verkställas, då innevarande års Riksdag inträffat vida tidigare , än Riksens Ständer vid den sist förflutna påräknat; alltså och då den återstående tiden fördetta Riksmöte äfven är otillräcklig, för att med behörig noggrannhet öfverväga och besluta i detta ämne, har Kongl. Majit varit föranlåten uppskjuta den slutliga handläggningen härvid till nästa Riksdag och emedlertid infordra de upplysningar och vidtaga de åtgärder, Kongl.
Majit i ofvannämnda måtto funnit nödiga.
Hvilket Kongl. Majit velat Riksens Ständer i Nåder tillkännagifva.
Majit förhlifver Riksens Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Slott den 28 Juni 1815. CARL. i J. G. Turdfjaell.
Den 14 Juli. 1181 Uppläst hos Samtliga Riks.Stånden d. 14 Juli.
Enligt ankomna Protocolls-Utdrag af den i a och 15 sistl.
Juni, hafva Riksens Högloft.
Ständer behagat bifalla hvad Särskildta Utskottet uäider den lo i samma månad'föreslagit, angående bestämmandet af det arfvode och de tractamenten , som komma att utgå för Utskottets Secreterare, Cancellie- och Vakt betjening samt för dem beräknas ifrån hvarderäs antagnirrgs-dag till och med åttonde dagen efter Riksdagens slut; och som utbetalningen så val häraf som af de medel , hvilka i öfrigt erfordras till bestridande af andra oundgängliga utgifter för Utskottets räkning, lära på lika sätt, som andra Riksdags-kostnader, böra af Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-Gontoir besörjas; så får Utskottet härigenom vördsamt hemställa , att i fall sådant ej redan skett, Riksens Ständer ville i underdånighet hos Kongl. Maj:t anhålla om Nådig befallning till Kongl.
Stats-Contoiret , att om dessa utbetalningar för Utskottets behof föranstalta.
Stockholm den 13 Juli T 815- På Särskildta Utskottets vägnar F. B. Schwerin•
Sven Wykman C.son, Carl Sjöbohm- Éric Ericsson. C. Klintberg.
Riksens 1182 Den 14 Juli.
Uppläst hos Samtliga Riks-Stnnden den 14 Juli, Rik sens Högloft.
Ständers Allmänna Besvärs- och Oeconomie - Utskotts Betänkande, i anledning af väckt fr lig a, om medel till Svenska Klädes-Fabrikernas tipp hjelp ande ^
Ridd, och Adeln in* gifvet oell till Riksens HögloA.
Ständers Lag* samt Oeconomie-Utskott rernitteradt Memorial, har Herr Corrimerce-Rådet Paul Printesköld , jemte framsta!.1
Ung om angelägenheten af sådana anstalters vidtagande, hvarigenom Svenska Klädes-Fabrikerna kunde med tiden hafva‘att påräkna deras ullbehof af inrikes produetion, oell ined det samma flera hundrade tusende R;dr, som för utländsk ull årligen skola Utgå $ kunna komma Svenska jordbrukaren till godo, föreslagit, att för berörde ändamåls vinnande 12 procents premier måtte bestås fött all den till så kallade Stettiner samt 15 och 1600 Klädes tillverkningen användbara Svensjca grof-ull, sorn på allmänna Ullmagaziner inlevereras, äfvensom att, utan hinder af lagens förbud emot Landtliandeln, en hvar måtte vara tillåtet att på landet uppköpa Svensk ull och , försedd med Presterskapets bevis ) att ullen blifvit på landet upphandlad, för nyssnämnde grofva ullsorter erhålla de stadgade premierna; tilläggandes Herr Commerce-Rådet för öfrigt, att i händelse någon betänklighet skulle uppstå i afseende på till - gången Den 14 Juli. gången till de föreslagna premierna, det borda tagas i beräkning, icke allenast att någon tid torde åtgå innan
Ul 1-productionen kunde uppnå den höjd, att Premie utgiften blefve betydlig, utan ock att i allt fall, om ändamålet vunnes, besagde utgift blefve väl lönande samt torde kunna blifva ersatt genom motsvarande Tullafgift på inkommande utländsk Ull. Sedan Lag- och Oeconomie-TJtskotten uti deras redan afgifna gemensamma Betänkande i frågan om en fri Victualie-handel, äfven upptagit och på anförda skäl tillstyrkt bifall till hvad Herr Commerce-Rådet Printzsköld föreslagit, angående en fri inrikes Ullhandel, får Oeconomie-Utskottet, i afseende på hvad Herr Commerce-Rådets ofvannämnde Memorial i öfrigt innehåller, afgifva följande enskildta yttrande.
Utskottet har funnit, att till de inhemska Klädes-Fabrikernas upphjelpande aldraförst fordras, att tillgång gifves på Rudimaterie!'både till påräknadt behof och till billigt pris; och då Rikets allmänna vinst i dubbelt afseende vunnes, om dessa Rudimaterie! kunde produceras och förädlas inom Landet, lärer deraf, efter Utskottets tanka, ostridigt följa, att innan något förbud emot införsel af utländsk
Ull eller Kläden utfärdas, anstalter böra vidtagas, att till erforderlig mängd öka inhemska Fårafveln och Ull-tillgången.
Utskottet anser sig derföre böra tillstyrka, att först och främst uppmuntringar och premier, som enligt förra Författningar, ända till år 1794, ägt rum, matte anslås, till förökande af Ullproductionen och Fårafveln, i syn. nerhet. 1184 Den 14 Juli. nerhet af den Isländska racen , såsom med vårt climat bäst passande , samt att dernäst , och så snart erfarenheten visat, att tillräcklig tillgång gifves på inhemsk
Ull till våra Klädes-Fabrikers drifvande , en hög tull lägges så väl på utländsk
Ull sorn på utländska Kläden , särdeles de af gröfre sorten, hvilka genom de föreslagna premierna böra kunna bringas derhän, att de hålla pris med de utländska af samma godhet och beskaffenhet.
Ständers närmare ompröfvande Vördsamligen öfverlemnadt.
Stockholm,’ den 12- Juli 1813.
Uedamöter3 dets Uedamöters vägnar vägnar A.
Hesselgrén.
Bonde Ståndets Uedamöters Ståndets Uedamöters’ vägnar vägnar And. Bredin, Hils Mänsson. M. M.
Rosbeck» Uppläst hos' Samtellga Riks-SfändéW" dea 14 Juli.
Ständers Stats - Ut_ skotts Betänkande, i anledning af Kongl. Majus
Nådiga remiss om ersättning för I&I2 års Mantals* skrif Den 14 Juli, 1185 skrif ting s-provision i Norrbottens Lån.
Till Slafs-Ufskottels åtgärd har Kongl. Majit i Nåder täckts, genom närlagde remiss af den 28 sisth Juni, öfverlemna Landshöfdinge Embetets i Norrbottens Län underdåniga Skrifvelse af den i samma månad, med anhållan, att ehuru den, i Kongl. Kungörelsen af den g
December 1812, utstakade prasscriptions-tid för dem sorn hos Sfats-Verket äga fordran, blifvit försummad till utbekommande af 1812 ärS Mantals Skrifvare provision i berörde Län, utgörande 58 R dr ig sk. 4 r:st , detta belopp likväl måtte varda vederbörande godtgjordt, enär i anseende till deras ringa Löne-vilkor förlusten der* af för dera skulle 'blifva kännbar.
I frågavarande Mantals Skrifvare-provision hade val i följd af högstberörda Nådiga Kungörelse bordt requireras inom Juni månads utgång år 1813 , men då åberopade Kongl Kungörelse af den 9 December 1812, troligen ej förr, än in på året 1813 hunnit blifva utfärdad och känd af Mantals skrifvare uti det aflägsna Norrbottens
Län, hvarigenom försummelse af tiden till denna provisions reqvirerande så mycket lättare kunnat inträffa, sorn en sådan prsescriptions-tid förut icke var stadgad; så har med anledning häraf och i likstämmighet med hvad uti flera dylika frågor vid denna Biksdag blifvit tillstyrkt och bifallet, Stats Utskottet ansett sig böta vördsainligen föreslå, att ofvanbe§. -e Bundet. 149. 150. rörde 1 il$6
Den 14 Juli. rörde provision 58 B:dr Ig sk. 4 r. matte vederbörande beviljas, hvartill Utskottet uppgifvit tillgång uti det Betänkande om Stats-regleringen, som i dag till Biksens Högloll.
Ständer insändes.
Stockholm den 13 Juli 1815* På Högh Biddersk. och Ad.
Bedamöters vägnar Carl de Geer.
På Vallöf!. BorgareStåndets Bedamöters vägnar Carl Fr.
På Högv. Prest-Ståndets Bedamöters vägnar C. v. Rosenstein.
BondeStåndets Bedamöters vägnar Jon Jonsson. C. Tunelius.
Maj:t vill härmedelst i Nåder hafva öfverlemnat detta mål till Biksens Ständers Statsutskott, för att, lika med de öfriga af enahanda beskaffenhet, vinna den åtgärd, hvartill omständigheterna föranleda.
Stockholms Slott den 8 8 Juni 1815.
På Nådigste Befallning H. Wolter Gahn.
Genom Skrifvelse, af den 7 sisth April, har Eders Kongl. Maj:ts och Pikets Stats Contoir - Den 14 Juli. toir på den grund Vägrat utbetala 1812 års Mintals-SkrifriingsproVision för detta I/än, utgörande 58 R:dr lg sk. 4? r,, att reqvisition derå inom den i Eders- Kongl.
Maj ts Nådiga Kungörelse den g
December 1812 bestämda tid icke blifvit insänd Ehuru sådant händelsevis inträffat, dristat dock Landshöfdinge-Enribetet, med anledning äf högstberörde Nådiga Författning, hos Eders Kgh Majit Underdånigst anhålla, att Eders Kongl, Majit täckes tillåta det berörde 58 JR:dr lg sk4 r. inåtte få godtgöras vederbörande, för hvilka, i anseende till deras ringa Lönings vilkor, Saknaden af detta arfvode föf deras arbete skulo le falla sig kännbar.
Med djupaste Undersåtlig vördnad, nit och trohet framhärda till dödsstundért Storrnägtigste Allérnådigste Konung!
Eders Kongl. Majits Urtdei' Eandsh. och Ridd, Ekorns tjenstledighet På Landshöfdinge-ErnbetetS vägnar underdånigste , tropligfigste tjenare och undersåter Luleå Lands Contoir den 14 Juni 1815» Z.
V. Selling, J. G. Rosenlindt« Vörck 118 8 I.)en 14 Juli.
Uppläst lios HSglofl.
Ridd. och Ad, den 14 Julli Högvörd. Prest-Stånde: den 14 Vällofl.
Borgate-Stähdet den 11 Hederv.
Bonde - Ståndet den 14 Vördsamt Memorial!
Ridd. och Adeln samt Vallöf!.
Borgare-Ståndet har till Allmänna Besvärs* och Oeconomie Utskottet blifvit återremitteradt Utskottets den 1 sisth Juni afgifne Betänkande, 1 anledning af den utaf Riksdags-Fullmägtigen Nils Ericsson från Gefleborgs
Eän väckta fråga, om Götha Canal Bolagsförpligtande , att, då någon Rote-Soldat i och för arbetet vid Götha Canal blifver oduglig till vidare Krigstjenst, ersätta kostnaden till annan karls anskaffande 1 stället; vid hvilket Betänkande följande, till Uti skottet jemväl remitterade anmärkningar blifvit gjorda, hos Högloft.
Ridd. och Adeln, af 1:0 Herr Friherre Stael von Hollstein , Corfitz Ludvic , som anfört att då Götha Canal-Bolag icke bordt anses annorlunda, än som andra enskilta, vore det ock så mycket mera billigt, att Bolaget, på sätt Riksdagsmannen Nils Ericsson på goda skal yrkat, ersatte Rotarna deras kostnader, sorn Bolaget förklarat, att det,icke /ämnade verkställa företaget på landets bekostnad; hvarförutan Canal-arbetet icke kunde anses för Krigstjenst, fastän Kongl.
Maj:^beviljat Manskap till dess bedrifvande, att då Fästningen i Malmö raserades , hade man icke fått sådana förmåner , hvilka ej eller någon annan privat skall fått åtnjuta. sco Herr Stats-Bådet m. m.
Grefve vota Platen, Den 14 Juli• 1189 Platen, Baltzar Bogislaus, som deremot erinrat, att det redan under deri 22 October 1798, I stöd af äldre Författningar och Knekte Gontracter, blifvit stadgadt: att för de Soldater, som vid Trollhätte Canal-arbete inöjiigen kunde blifva skadade, någon ersättning till Botärna icke kunde äga runi, enär Manskapet användes till ett allmänt arbete, sorn vore i rika förhållande med Kronans; af samma skäl och då Kongl. Maj:t under den 12 Febr. 1811 i Nåder förklarat arbetet vidj Götha Ganal böra anses som Krono-arbete, hade ock Kongl. Maj:t under den 18 Febr. 1812 Nådigst förordnat, att de viel Canalen skadade Soldater skulle, i afseende på erhållande underhåll anses lika med skadade I annan Kronans' tjenst, hvarjemte Kongl. Majit, genom Nådig Resolution af den 4 Qctob. 1813, på nyssnämnde skäl förklarat den utaf åtskilliga Rotehållare vid Westgötha-Dahls Regement® sökte ersättning för de Soldater, som vid Gö« tha Canal arbete blifvit så skadade, att de till Kongl. Majus och Kronans tjenst befunnits oduglige, icke kunna beviljas. g:o Herr Landhöfdingen rn. m. Ekorn, Pehr Adolph, som yttrat det Herr .Landshöfdingen, såsom Ledamot af Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottet Icke funnit Canal Bolaget skyldigt till något skadestånds lemnande, utan ansett sådant böra bero af Bolagets ädelmod; men efter de af Hr Stats-Rådet m. m.
Grefve von Platen lemnade upplysningar borde all fråga derom förfalla.
Hvaremot Herr Friherre Stael von Hollstein ytterligare anfört, att då välbemälde Herr Grefve * »9» Den 14 Juli - Grefve och Stats Råd . upplyst, att undantaget för Gotha Canal ej varit något primitivt vilkor, Utan ett sådant, sorn man sedermera förskaffat sig; tå agde Riksens Ständer rättighet, att uti en dylik af Canal Bolaget till vägabragt beskattning ..på andra Medborgare, begära ändring, enar de pensioner, som af Bolaget kunde meddelas, i allt fall vore en fördel blott för Solda* ten, men ingen ersättning för Roten, som för* lorat sin karl och hade svårighet att lega en annan i stället.
Hos VäHofl.
Borgare - Ståndet har Herr Commerce-Rådet Santesson, jemte åberopande äf ofvan högstberörde Kongl. Resolution af den 4 Oct.
J8f 3, andragit, att, utom det dags-penningen alltifrån Canal arbetets böljan varit bestämd till vida högre belopp, än vid andra arbets-cornmenderingar och priset på alla lifsmedel dessutorn varit ganska lågt , sä att Soldaterna, i stället för att behöfva särskildt understöd af Götarna , merändels kunna både under arbetstiden hemsända och vid års-arbetets slut medföra ansenliga behållningar af deras förtjenst, hade, efter hvad Herr Commerce Rådet veterligt vore, olyckshändelser ofta inträffat genom karlarnes e» gen uppenbara vårdslöshet; och skulle Rotarne i allt fall icke kunna hindra deras Soldater att åtaga sig hvad vådeligt privat arbete som heldst, utan att få påräkna någon ersättning, i händelse olyckor dervid skulle träffa kaflarne; hvaraf Herr Commerce Rådet ville sluta , att den yrkade ersättningen icke vore med billighet öfverensstämmande.
Den 14 1191 XJtskoltet får, i anledning häsaf, först ä Herr Commerce-Rådet Santessons yttrande, att ingen arbets commendering troligen varit så val deran, som vid Götha Canal, då hvad betingsförtjenster och vård i öfrigt beträffar, samt att det vore en känd sak, att Soldaterne merändels kunnat, både under • arbetstiden hemsända, och vid års-arbetets slut medföra ganska vackra behållningar af dess förtjenst; svara, att frågan, angående hvad Soldaterne, för enskilt räkning, möjligen kunna förtjena, uncTer Canal-arbetet, icke äger det ringaste sammanhang med det ämne, Utskottet i dess återremitterade Betänkande afhandlat, och hvilket, åsyftande beredande af ersättning till Rolama, icke Soldaterna, förden förlust de förstnämde få vidkännas vid de tillfällen , då annan Soldat, i den under Canal-arbetet skadades ställe, måste anskaffas ; en ersättning den Roten, hvarken enligt lag eller billighet, kan, på bekostnad af Soldatens enskilta arbetsförtjenst och besparing, tilläggas: hvarjemte Utskottet anser sig böra i öfrigt vördsamligen förklara, att då Utskottet uti dess redan afgifna och af Högvördiga Prest-Ståndet samt Hedervärda Bonde-Ståndet bifallna Betänkande i denna fråga föreslagit, om icke Riksens Höglofl.
Ständer kunde finna för godt, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl.
Maj:t i Nåder täcktes vidtaga sådana åtgärder , hvarigenom Götha Canal-Bolag kunde förmås lemna Roten någon lämpelig skälig ersättning, i händelse någon Soldat i och för Canal-arbetet antingen blefve till vidare Krigstjenst oduglig eller 1193 "Den 14 Juli. ork förlorade lifvet, tror Utskottet sig hafva med tillbörligt hänseende så val till de grunder, Kgl.
Majit uti dess till Gotha Canal-Direction aflåtne ISådiga Skrifvelse af den 4 October 1813 Stadgats rörande den af Rotehållarne vid West-* göthadals Regemente i underdånighet sökta ersättning för deras vid Canal arbetet skadade Rote-Soldater , som ock till de ömmande och bevekande skäl, hvilka å andra sidan togos i beräkning, gatt en så billig medelväg , att hvarken Bolagets ej eller Rotehållarnes ömsesidiga rätt de rigenom blifvit förnärmad eller öfver hufvan utsträckt; dock varder detta till Riksens Hoglofl.
Ständers närmare omprofvande vördsamlir gen öfverlemnadt.
Stockholm den 6 JuJi 1815» På fl ögle fl.
Riddersk, På ffögv.
Prest Stånoch Ad.
På Vällofl Borgare- På Hederv.
Bonde Ståndets Jjedamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar And.
Fredin•
Nils Mansson. M. M.
Rosbeck, Uppläst bos Samteiiga Riks-Ständen den 14 Juli, Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Besvärs - och Oeconomie - Utskotts Betänkande, $ anledning af väckt fråga, Den 14 Juli.
H93 - fråga, om förändring af sått et. att vardera jord och fastigheter å Landet, efter den så kallade Bancometh oden.
Hogiofl.
Ridderskapet och Adeln har till Riksens Hogiofl.
Ständers Banco samt Oeconodnie Utskotten remitterat esit af Herr von Kruus angifvet Memorial, deruti, efter gjord framställning om olämpligheten af Författningarna, rörande sättet., att värdera jord och fastigheter å Eandet efter den sä kallade Banco-methoden, blifvit föreslaget, att berörde värderingar, för,att kunna anses lagliga, mätte förrättas tvefallt sålunda, att för det forsta, sedan nu gällande Författning, örn värdering efter Banco-method , blifvit öfversedd och lämpad efter tiden , den samma borde tagas till grund, och en Egendoms afkastning hädanefter, sorn hittills, förvandlas till capital efter fern för hundrade , och för det andra, att värderingen borde uppgöras efter Egendomens areal , hvilken Herr von .Kruus anser vara den enda rätta, sanna och oföränderliga principen, 'fastän den likväl icke torde vara användbar i Rikets norra .Provinser och i , Bergslagen; men på de ställen, der den kunde foljas, borde ett tunnelands åker eller äng a£ skatte natur icke upptagas till mindre än 40 R.dr och icke till högre än 60 R:dr; skog o< h utmark, sedan irnpedimetita blifvit afdragiia, ej under 20 R:dr och ej öfver 30 R:dr, hvilket värde dock borde å Säteri- och Frälse-jord okas med H94 Den 14 Juli. med femton proCent, och skulle hus samt bygg* mader icke upptagas till något värde, utan i den händelse de voro brandförsäkrade, då Brandförsäkrings-summan borde läggas till jordens upp. skattade värde , och dessa värden sammantagna utgöra bela Egendomens;, dock hade Författaren uttryckeligen förbehållit sig, att hans ifrågavarande förslag icke måtte af Utskotten till pröfning företagas, förrän Utskotten först inhämtat Kongl. Landtbruks-Academiens tankar derom.
Utskottet får i anledning häraf förklara, att då dess öfriga många och trägna göromål icke medgifvit något sammanträde med BancoUtskottet, blott för öfverläggning om detta ärende, och Utskottet icke eller ägt någon sådan direct förbindelse till Kongl. Landtbruks-Academien, att Kongl. Academiens tankar öfver Herr von Kraus, ofvanberörde förslag kunnat inhämtas, har Utskottet icke lemnat någon åtgärd åt målet, heldst det af Herr von Kruus åsyftade ändamål lärer redan vara vunnet genom afgörande! af en annan i detta ämne hos Riksens Stan. der vackt motion, rörande fastighetsvärden för låns erhållande.
Hvilket hos Riksens Höglofl.
Ständer härmed vördsamligen anmäles.
Stockholm den 1?
Jul. I815.
P* Höglofl.
Ledamöters vägnar A.
På På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar Bryn.
Deri 14 Juli. 1195 Pä Välloft.
BorgareStåndets Ledamöters vägnar And.
På ftederv.
BondeStåndets Ledamöters vägnar Fils Månsson.
M. M. Rosbeck, Uppläst I10S Samteliga Riks-StSnden den 14 Juli.
Stunders Altmanna Besvärs- och Oeconomie - Utskotts Betänkande, i anledning af väckt fråga, om Folk- och Ar hets Skolors inrättande, i sammanhang med Alf numna Fattigvården.
Till Utskottets handläggning hafva, under den 8 och II nasti.