Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ri ldersk i. p t oell Adeh', att i§ puncten un försmå inde ut ätande skulle erttall.i följande Iy l
Ise ; Oinskränkt rättighet till beläning ai Guld o:h Sdfverpant, samt al Länc-B.ancoCipitab r må lorif 11 ait vaia gällan le ; duck med de and i'gar deruti, hvilk?, rörande <j mindre bela li i ssätre', än belänmg>.värder ä Guld och Silfver framdeles vid dcr.na Riksdag kunna bestammas.
Hvilket beslut Ridderrkapet och Adeln fann nödig', att ru gena»f, samt innan Stats och BanCoUtskottens i fragivarande urlat.m. de blilvit till alli delar af Ridderskap^ och Adeln prof va df, de öinge RtspcCtive Riks» Stånden meddJa.
Frun FP allo fl. BorgareStundet.
S, D. Bi föllos följande nu å nyo föredragne utlatanden ; N;o 1') I, Sta sUrskortets, angående Hem* T O åiiaasiiatuoma» utgötand JN.su Pra, Utdr. d, 12 Septemb. 1823. 935 N:o 166, Lag och EkonomiUtskottens, i anledning af anmärkningar vid betänkandet, om Byggnadsskyldigheten vid Kyrkoherdeboställen.
S. D. Wid förnyad föredragning af Statsoch BancoUtskottens utlåtande N;o $0, i anledning af de inom RiksStånden gjorde anmärkningar vid utskottens, den 2i sistlidne Julii afgifne betänkande samt de dervid, såsom bilagor fogade särskilde utlåtanden, rörande Rikets Penningeväsende och dermed gemenskap egande ämnen, har BorgareStåndet öfver de nu till pröfning framstälde Puncter fattat följande belut; i;a Puncten.
Utlåtandet bifalles. 2:a Puncten.
Utlåtandet förkastas. 4 3*.e Puncten.
Det skulle vara hvar och en tillåtet, att uti Banken, emot myntbara Metaller, tillvexla sig Bankosedlar, beräknade till det förhållande, som BancoFullmägtige särskildt hvarje tredje månad, efter omständigheter och Coursförhållanden bestämma, dock likväl icke öfver 120 sk. för 1 Rd. Specie.
Fröt. $:de Sami. 934 Pror. Utdr, d. ia Sep femi, 1823. 4'o Pucten.
Utlåtandet gillas. 5:0 Puncten.
Från ock med nästkommande års början intill nästa Riksdag, upphörer all ränteberäkning å StatsWerkets skuld tiil Banken; men å capitabrt afbetalas årligen intill nästa Riksdag 150,000 Rd. B;co. 6:0 Puncten.
Utlåtandet bifalles. 7:0 Puncten.
Utlåtandet gillas. 8:0 Punden.
Ali RiksgäldsContoirets skuld till Banken bibehålles, såsom hittills, i Bankens Räkenskaper, RiksgäldsContoiret till last; men all Ränteberäkning å samma skuld upphörer intill nästa Riksdag:
Utlåtandet i sednare delen af denna Punct godkännes. 9:0 Puncten.
Utlåtandet bifalles. io:e Puncten.
Såväl hvad af Bankens behållna vinst, från och med nästkommande år, intill nästa-Riksdag, för hvarje år återstår, sedan dess förvaltningskostnader blifvit bestridde, som ock den under samma tid till Banken inflytande årliga Capital-afbetalningen af 150,000 Rd. å StatsWerkets skuld, bör vid ett påföljande års början, uppföras Prot. JJtdr. d. 12 Srptemb. 1823. 935 3 RiksgäldsContoirets räkning med Banken, såsom till RiksgälsContoirets disposition, genom assignering, aflemnadtj och kommer Riksgälds Contoiret att dermed bestrida de utbetalningar och anslag som Rikets Ständer vid denna Riksdag föreskrifva.
Ofverskot ten uppå Statens Ordinarie och Extraordi narie Inkomster användas till de utbetalningar, som möjligen kunde komma att äskas å det mindre Creditivet, hvilket till utgående från RiksgäldsContoiret anvises. n:e Puncten.
Under åberopande af Ståndets den 19 sistlidne Julii vid Bilagan N:o 25 Litt E., fattade beslut, förkastas hvad Utskotten i denna Punct föreslagit. ia:e och I3;e Puncterne.
Utlåtandet bifalles.
I4:e Puncten.
I närmaste likhet med det af Rikets Ständer, vid sista Riksdagen faststälde förhållande, bestämmes nu äfven en Summa af Atta Millioner Rd. B;co, att a£ Bankens fond användas, till fortsättning af BancoDiscontens utlåningar, efter de hittils vanliga grunder, eller med iakttagande af de förändringar deruti, hvilka vid denna Riksdag föreskrifvas.
Derförutan bestämmes utaf Bankens fonder ett särskildt anslag af 93*5 Vrot.
Viär. d. 12 Septmb, 1823. 500,000 Rd.
B;o, hvaraf användes 3oo-.ooo Rd. till lane understöd för Brandskadade i Städerne Norrköping och Borås, på de vilkor, som RiksensStänder särskildt fastställa, och 200,000 Rd. för belåning af sådane publike papper, som äro af Riksens Stäadcr garanterade» 15 se Punct en.
Utlåtandet bifalles. 16:s Puncten.
I7;e Puncten.
Utlåtandet bifalles. i8:e Puncten, Utlåtandet bifalles.
I9:e Puncten.
Andra Alternativet gillas. 2o;e Puncten.
Utlåtandet gillas. 2t:e och 22;a Puncterne.
Odlingslånsfonden bör från dess nu varande belopp förminskas till 200,000 Rd.; Och böra Två Tredjedelar af den hädanefter inflytande årliga Capital afbetalningen användas till ut-* lärling å fastigheter, till dess att fonden icke utgör mer än berörde belopp; men återstående Tredjedelen utgå i Odlings låneväg, dock efter förändrade grunder, hvilka särskildt komma att bestämmas till befrämjaru Prof. Ut dr. d. Septemb.
x 8 2 3 - 937 de och understöd för sådane större Odlingsföretag, som öfverstiga den enskilda förmågan, samt för de kostnader till utflyttningar, hvilka vid Enskiften och Storskiftesförrättningar pröfvas nödvändiga. 23'.e Punden.
De för fastighetslån bestämda Två Tredjedelar af den hädanefter årligen inflytande Capitalafbetalningen å OdlingsLånefonden, användas tili utlåning emot pant af fastigheten på Landet.
De Capitalafbetalningar åter , hvilka ingå i Bankens särskilde, emot fastighetspant utlånte, fonder böra utgifvas till ny utlåning emot pant af fastigheter i Staden eller på Landet, enligt de hittills för sådane Lån gällande grunder.
Dock må icke öfver 2,coo Rd, B:co belopp till samma Låntagare utgifvas. 24;de Punden.
Andra Tlternativst bifalles. 25ie Punden.
Utlåtandet gillas. z6;e Punden.
BondeStändet. 5.
D, I anledning af gjorde anmärkningar 938 Fröt.
Vt Jr. d. 13 Scptemb. 1823* återremitterades BancoUtskotfets Memoria!, N'0 4), med åtföljande generelt förslag till Reglementariska föreskrifter för organisationen af LåneContoiren uti Städerne Götheborg och Malmö.
Den 13 September 182,3.
Ridderskapet och Adeln. S. D. e. m. Wid förnyad föredragning af Stats och Bai\coUtsl<ottens den 29 sistlidne Augusti, under N;o 50 afgifne, samt den I de nnes e. m. på Lordet lagde utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte betänkande, samt de dervid såsom bilagor fogade särskilde utlåtanden, rörande Rikets Penningeväsende och de dermed gemenskap egande ämnen, stadnade Ridderskapet och Adeln i följande beslut: 1:0
Att som Ridderskapet och Adeln redan bifallit de af Utskotten i första, femte, sjette, Prot.
UtcLr. d. 13 Septemh. 1823. 939 tolfte, trettonde, fjortonde, femtonde, sextonde, sjuttonde, tjugufemte och tjugusjette Puncterne framstäldte ämnen, Ridderskapet och Adeln nu ansåg sig böra för bli fv < vid desse i berörde delar förut fattade beslut. 2tO Att tredje, fjerde, elfte och tjugonde Puncterne, samt första alternativet i tjuguandra Puncten, af Ridderskapet och Adela gillades, 3:0
Att sjunde, åttonde och nionde puncfer ne af Ridderskapet och Adeln förkastades, hvaremot Ridderskapet och Adeln i stället beslöt, att RiksgäldsContoirets functioner oci förhållande, i anseende till Banken, borde fortfara på det sätt Riksens Ständer vid sista Riksdag denom förordnat, endast med den förändring, att någon ränta af Riksgälds C01- tojret icke vidare till Banken erläggas. 4:0
Att nedannämnde puocter borde erhålla följande lydelse:
Andra Tundén. ”Af Bankens bibehållna vinst bör eu summa af 266,666 Rd. 32 s. Banco Transportsedlar årligen afsättas och anslås, att för Bankens räkning inköpa myntbara metaller af guld 54° Trot. tftdr. ^.13 Septemb. 1823. och silfver, efter deri instruction för Banco Fullmägtiges förfarande i denna de), som Särskildt varder faststäld.” Hionäe Pune ten.
”Hvad som af Bankens behållna vinst för hvarje år återstår, sedan dess förvaltningskostnader blifvit bestridde, och afdrag skett för den till inköp af myntbara metaller anslagne summan, föres vid ett påföljande års början, på särskild räkning till RiksgäldsContoirets disposition, att användas till de utbetalningar och anslag, som Riksens Ständer vid denna Riksdag föreskrifva, äfvensom öfverskotten på Statens ordinarie och jxtra ordinarie Inkomster användas till de itbetalningar, som möjligen kunna komma itt äskas å det mindre Creditivet, hvilket till utgående från RiksgäldsContoiret anvises.” Adertonde Puncten.
”Oinskränkt rättighet till beläning af guld och silfverpant af Läne BancoCapitaler mä fortfara att vara gällande, dock med de ändringar deruti, hvilka, rörande ej mindre beläningssättet än beläningsvärdet å guld och silfver, framdeles vid denna Riksdag kunna bestämmas. Nittonde Fröt.
Ut dr. d. 13 Scptemb. 1823* 941 Nittonde Puncten.
”Första allternativet bifölls, endast med den ändring, att sådana metall - effecter, hvilka behöfva inom hus förvaras, böra vara brandförsäkrade ce Tjugonde?örsta Puncten, ”OdlingsLånefonden, bör från dess nuvarande belopp förminskas till 300.000 Rd. B:co, i följd hvaraf hälften af den hädanefter inflytande årliga Capitalafbetalningen bör tiil andra ändamål användas, till dess att fonden icke utgjör mera än berörde belopp, men den andra hälften utgår i enahanda Lånevåg, dock efter förändrade grunder, hvilka serskildt komma att bestämmas, till befrämjande och understöd för sådane större Odlingsföretsg, hvilka öfverstiga den enskilda förmågan , samt för de kostnader till utflyttningar, hvilka vid Enskiftes och Storskiftesförrättningar pröfvas nödvändige.
Tjugondetredje Puncten. *cDe Capitalafbetalningar, hvilka från och med nästa års början ingå å Bankens särskilde emot Fastighetspant utlånte, fonder Bihang till R, S.
Fröt. 9:de Sami. 6Q f>4- fr™- Utir. 4* 13 Septtmb. 1823. böra til! ny utlåning emot pant af fastigheter på Landet utgifvas; Kommande den högsta summa , som en Lånetagare bör undfå, att uti det reglementariska bestämmas. '‘ Tjugondefjerde Puncten. tlA dessa nya fastighetslån kommer såsom Ränta och Capitalafbetalning att årligen erJäggasj efter hvarje Låntagares eget godtfinnande, antingen 2 Procent i silfver eller ock 6 Procant i Bancosedlar, hvilka Bancosedlar af Bancofullmägtige sedermera komma att användas till uppköp af silfver."
Från Högv. PresteStåndet.
S. D. Återremitterades på grund af gjorde anmärkningar det vid BancoUtskottets Memorial
N;o 49 åtföljande generella Förslag till Reglementariska Föreskrifter för Organisation af de tillstyrkta LåneContoiren uti Städerne Götheborg och Malmö. S. D.
ConstitutionsUtskottets Memorial N;0 46, med förslag till ändring och omflyttning af 2 Mom. 56 §.
Ut dr. i. 13 Sept emi. 1823. 943 N:o 47, Med föreslående af ett Tillägg i 37 §.
N;o 48j Med åtskilliga GrundlagsändringsFörslag, åsyftande Riksd.agsiirendernas skyndsamma gång; föredrogs ånyo och godkändes att hvila till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. S. D. Wid förnyad föredragning af Statsoch BancoUtskottens, den 29 sist!.
Augusti, under N:o 50 afgifne, samt den 2 dennes på bordet lagde utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte betänkande, samt de dervid såsom bilagor fogade särskildte utlåtanden, rörande Rikets Penningeväsende och de dermed gemenskap egande ämnen ; biföll PresteStåndet 22 Punctens i:sta Alternativ samt 23 Puncten uti förstnämnde utlåtande, med det tillägg, att dessutom 1,200,000 Rd.
B;co utgjfvas, och fördelade på 5 år, tilläggas till den i utlåtandet föreslagne summa för FastighetsLån på Landet, på det sätt, som i 23 Puncten blifvit föreslaget, och mot vilkor, att Låntagarne . årligen erlägga 2 proCent i silfver för alla Fastighetslån, som hädanefter utgå; i följd hvaraf den 24 Punctens Alternativ förfalla, och komma således enligt PresteStåndets beslut, omkring 4J0)000 Rd. B:co att i nya Fastighetslån årligen intill nästa 944 Fröt.
Utur. d. 13 Septemb, 1923.
Riksdag utgå, hvilka på 33^ år, genom den nämnde afbetalningen i silfver, anses blifva liqviderade.
S. D. StatsUtskottefs N;o 463, Hemställan, angående RiksStåndens Särskildte beslut i frågan om Löntillökning för Secreteraren och Cancellisten vid ÖtverlntendentsAmbetet, samt .
N:o 464, Anmälan af Riksens Ständers så'rskildte beslut i frågan, om understöd af Staten till någre Inqvarteringsskyldige städer.
Blefvo vid förnyad föredragning godkände, med antagande af de utaf Utskottet föreslagne Voterings Propositioner.
Wid förnyad föredragning af StatsÖch BancoUtskotcens utlåtande N:o $o, i anledning af de inom RiksStånden gjorde Anmärkningar vid Utskottens, den 21 sisth Julii, afgifne betänkande, samt de dervid såsom bilagor fogade särskildte utlåtanden, rörande Rikets Penningeväsende och dermed gemenskap egande ämnen, har PresteStåndet, öfver de nu till pröfning framstälde Puncter, fattat följande beslut; Prof.
TJtdr. d. 13 Sept emi/. 1823. 9,15 r.sta Puncten.
Utskottens utlåtande bifölls. 2tdra Puncten.
Utskottens utlåtande bifölls. 3;dje Puncten.
Förändrades sålunda, att inköpspriset för de myntbara Metallerna bör af BancoFullmägtige, hvarje 3idje månad, bestämmas efter omständigheter och Coursförhällanden , dock icke under 120 skiilingar och icke öfver 128 skiilingar för 1 Rd. Specie.
Genom detta åsätta pris på invexlingen ansåg PresteStåndet sig hafva angifvit det mål, hvartill Ständerna kunna och böra syfta i afseende på bestämmande af Sedelmyntets värde. 4:de Puncten.
Utskottets utlåtande bifölls. 5 :te Puncten.
Härvid beslöts, att all Ränteberäkning ä Stats* Fröt.
Ufdr. d. 13 Septemh. 1823.' verkets skuld till Banken bör upphöra ifrån och med nästkommande års början till nästa Riksdag, men att å Capitalet af samma skuld bör ärligen intill nästa Riksdag afbetalas 250^000 Rd.
Btco. 6*,te Puncten.
Utskottets utlåtande bifölls. 7ide Puncten.
Utskottets utlåtande bifölls. g;de Puncten.
Härvid beslöts, att all RiksgäldsCor rets skuld till Banken bibehålies såsom hi is, i Bankens Räkenskaper, RiksgäldsContoir^ till last; men att all ränteberäkning å samma skuld upphörer intill nästa Riksdag.
Utlåtandet i sednare delen af denna Punct godkändes. gide Puncten.
Utskottens utlåtande bifölls.1 lejde Puncten.
Hvad som af Bankens behållna vinst för Fröt.
Vtdr. d. 13 Septemb. 1823.
947 hvarje år återstår, sedan dess förvaltningskostnaden blifvit bestridde och afdrag skett för den till inköp af myntbara Metaller anslagna summan, bör, jemte den till Banken inflytande årliga Capitalafbetalningen, 150,000 Rd. å Statsverkets skuld vid ett påföljande års början uppföras å RiksgäldsContoirets räkning med Banken, såsom till RiksgäldsContoirets disposition genom assignering aflemnadt} Och kommer RiksgäldsContoiref, att dermed bestrida de utbetalningar och anslag, som Rikets Ständer vid denna Riksdag föreskrifva.
Öfverskotten uppå Statens Ordinarie och Extraordinarie Inkomster användas till de utbetalningar, som möjligen kunde komma att äskas å det mindre Creditivet, hvilket till utgående från RiksgälsContoiret anvises. nite Puncten.
Utskottens utlåtande bifölls. i2Jte Puncten.
Utskottens utlåtande bifölls. I3;de Puncten.
Beslöts följande Redaction: ”utöfver detta 948 Prut. Uidr. d. 13 Septemh. 1323. belopp må dock sedelstocken ökas emot itererad Valuta i Guld och Silfver, äfvensom genom Lån på LäneBancoCapitaler, samt å till beläning berättigade exportable Effecter. ’) i4;de Puncten.
I närmaste likhet med det af Rikets Ständer vid sista Riksdag fasstälde förhållande, bestämmes nu äfven en summa af Åtta och en half (g l/a) Millioner Rd. af Bankens Fonder, att användas till försättning af BancoDiscontens utlåningar efter de hittills van. liga grunder, eller med iakttagande af de förändringar deruti, hvilka vid denna Riksdag föreskrifvas.
Af dessa 8 1/2 Millioner få 500,000 Rd.
B;co användas för beläning af publica papper.
I5;de Puncten. "!s> •:
Utskottens utlåtande bifölls.’ l6;de Puncten.
Den så kallade Öfverräntan till
Disconfen bestämdes att utgå efter 10 Procent eller 5y~6:deis Procent i månaden. i7;de Prat. XJtdr. d. 13 Septemb, 1823. 949 iyrde Puncten.
Utskottens utlåtande bifölls. i8'.de Puncten Beslöts följande lydelse:
''Oinskränkt rättighet till beläning af Guld och Silfverpanr, samt af LäneBankoCapitaler må fortfara att vara gällande, dock med de ändringar deruti, hvilka, rörande ej mindre beläningssättet än beläningsvärdet å guld och silfver, framdeles vid denna Riksdag kunna bestämmas.
” I9lde Puncten. 2?dra Alternativet gillades» 2o:de Puncten.
Utskottens utlåtade bifölls. 2 usta Puncten.
Bifölls med det förtydligande: att 300,000 Rd. B:co af OdiingsLånefonden böra i laneväg utgå till befrämjande och understöd, isynneriiet för sådane större Odiingsföretag, Bihang till R- S.
Prot. 95ö Fröt.
Vt dr. d. 15 Septemb. 1823. sora äro gemensamma för samhälligheten på Lander, samt öfverstiga den enskilda förmågan, och egentligen blifva rigtade derhän, att hittills icke odlingsbar mark måtte kunna blifva tjenlig till odling, samt för de kostnader till utflyttningar, hvilka vid Enskiftes, och StorskiftesFörfattningar pröfvar nödvändige. 23:dra Tundén. i;sta Alternativet bifölls. 23:dje Funden.
Bifölls med tillägg, edligt särskildt medde-. ladt ProtocollsUtdrag. 24;de Funden.
Alternativet förfalla, enligt beslutet vid förra Puncten. 25:te Funden, Utskottens utlåtande bifölls. a6.‘te Functen.
Bifölls med den Redactionsförändring : “Att Fröt. Utär. 3. 13 Septemb. rgaj. 951 egare af Alunverk må,a i mån af deras tillverkning, äfven kunna erhålla Lan af det till ManufdCrurDisconten anslagna Creditiv $ sedan dock Kongl.
Maj;t efter inhemtade af dertill nödiga upplysningar, så vidt tillgång finnes, bestämdt den Lånerätt, som i öfverensstämmelse med de j öfrigt för ManufacturDiscontens utlåning gällande Stadgar, och i likhet med öfrige till Lån derifrån berättigade Näringsidkare, skäligen kan anses böra dem tillkomma.
Från Wällöf. BorgareStåndeb.
S, D Då nu ånyo föredrogs Ekonomiutskottets utlåtande N:o 178 öfver anmärkningar vid betänkandet
N;o 107 i fråga om ett förändradt Skolväsende uti LandtFörsamlingarne, fann BorgareStåndS*, som bifallit det förra betänkandet, nu för godt att gilla den ändring, Utskottet genom sitt sednare utlåtande föreslagit. S. D. Å nyo föredrogs: N:o 175 Lag och EkonomiUtskostens utlåtande öfver anmärkning vid betänkandet N:o 952 Pot. Utdr. d. 13 Sept. 1833.
N;o 95 i fråga om Hemmans-skylldighet, att deltaga i Kyrko- och Prestegårds- byggnad, m. m.
N;o 196 Ekonomi Utskottets öfver anmärkningar vid Betänkandet N;o 23 om fond till understöd för jordbrukare, som genom frost och hageiskada förlora växande gröda; och emedan Borgare.
Ståndet bifallit Utskottens förra Betänkanden i dessa ämnen, lades nämnde Utlåtandet till Handlingarne. S. D. Lag- och Ekonomi-Utskottens utlåtande N;o 161 om Fabriks-Gesällers ställande under Tjenstehjon® Stadgan, blef, vid förnyad föredragning till Utskotten återremitteradf.
S. D. På hemställan af Stafs-Utskottet i Memorialet Nio 463, öfverlemnades frågan om Lönetillökning för Secreteraren och Cantzlisten vid Öfverintendents Ämbetet till förstärkta Stats-Utskottets pröfning ; och godkändes den föreslagna propositionen.
Constitutions-Utskottets i Memorialet N;o 46 afgifna Förslag till ändring och omflyttning af 2::lra Mom. i 56 §.
Regeringsformen föredrogs å nyo och antogs att hvila, som ett Riksens Ständers Utlåtande tili nästa Riksdag. S. D.
Dä nu å nyo föredrogs Ekonomi-Ut - Vrot.
Utdr. d. 13 Septemb. 1823.
953 skottets under N:o 177 afgifna Förslag till jemkning i RiksStåndens beslut rörande Husbehofsbranvinsbränningen, blef detta Förslag god kändt, med det tillägg, att i 6;te Puncaf Utskottets btiänkanden, den rättigheten för Städerne att ega sammansatta Bränneriverk bestämmes, bör näst efter ordet ett, tillsättas orden eller flera.
S. D. Följande betänkanden föredrogos och biföllos; Stats och BancoUtskottens : N:o 38B9 I frågan om Lån till Intressenterne uti Röna Koppargrufva.
StatsUtskottets: N:o 448) I anledning af Friherre Ankarsvärds anmärkningar vid Riksens Ständers Revisorers år 1822 afgifna berättelse om granskningen af Allmänna Magazinslnrättningens förvaltning.
N;o 455, Angående verkställigheten af Rikshufvudboken. 954 Trot. tltdr. d. 13 Septemb. 1823.
N:o 456, Om sökt liqvid för Grefliga Gyller. stjernska
Familjens påstådde fordran.
N:° 457, Om yrkad ändring i tiden till redovisningen för Statens inkomster, Nto 458» Öfver anmärkningar vid betänkandet i irågan om Ränta för fordringar hos Kronan , enligt General-KrigsCommissariatets vid f. d.
Arméen emot Norrige utstälda fördringsbevis. N:o 462, Öfver en väckt motion rörande de för Örlogsflottans behof disponerade Statsmedel.
BancoTJtskottets: N:o 5r, Om prägling 3f Runstycken.
N:d 52, Öfver en erhållen Remiss af StatsUtskottets utlåtande N:o 316, angående kost* naderne iör Myntverkets iståndsättande.
Lag- och Ekonomiutskottens:
No 167, I anledning af anmärkningar vid betänkandet N;o 73, om rättighet till Grustäkt m. m.
Utdr. d. 13 Septemb. 1823. 955 N:o 172, Om yrkad skärpning i ansvaret för Skogsåverkan.
N:o 176, Om vite för Landtmätare till fullgörande af de dem uppdragne Enskiftesförrättningar.
. N.-o 177, Om allmännare spridande af Rikets Grundlagar och andre Författningar.
Ekconomi-Utskottets: N:o 175, I återremitterade frågan om Förbud mot införandet af Danska hästar.
S. D, Vid förnyad föredragning af Stats och Banco Utskottens den 2S sistledne junii på bordet lagde och sedan den 19 Julii ytterligare hvilande Betänkande N;o 31 i anledning af Nådiga Skrifvelsen rörande ett Handels-låne Contoiret i Götheborg, fann BorgareStåndet, sedan nu mera beslut blifvit fattadt att en serskildt afdelning af Banco-Disconten kommer att till nämde Stad förflyttas, all vidare fråga om Låne-Contoir5 derstädes förfaller.
Hår fattas ett Beslut öfver LagUtskottets Betänkande N:o 173, hvilket vid aitryckningen af detta ark icke var tillhands, utan derföre framdeles kommer att meddelas. 95<S Prat Utdr. d. 13 Septemb. 1323, Från Hederv.
BondeStändet. S. D. Med bifall til!
StatsUtskottets hemställning i Memorial N:ris 463 och 464, i afseende på RiksStåndens serskildta beslut angående : I:o Löntillökning, för Secreteraren och Canceliisten vid ÖfverlntendentsÄmbetet; och 2:0 Understöd af Staten till någre Inqvarteringsskyldige Städer ; fann BondeStändet för godt, att öfverlemna dessa frågor till Förstärkta StatslJtskottets pröfning, och godkände de fcreslagne VoteringsPropositionerne.
Wid föredragning af serskildte Utskottets utlåtande, rörande indragning af visse Ämbeten och Tjenster, fann BondeStåndet, sorn bifallit Utskottets betäckande angående regleringen af Rikets Styrelseverk, iörstnämde utlåtande icke fordra annan åtgärd, än att läggas till Handlingarne, S. D. Wid förnyad föredragning af serskildte Utskottets betänkande med bilagar, rörande reglering af Rikets Styrelseverk.
Elef Vrot, Ut dr, il. 13 Septcmb. 1823.
Blef samma betänkande af BondeStåndet godkändt, så vidt det innefattar tillstyrkan till Riksens Ständer, att hos Kongl. Maj;t i underdånighet anhålla, att de delar af Förslaget, till förändrad organisation af Styrelseverken, som utgjör önskningsmål och icke bero af någon Grundlagsförändring, må, i händelse Kongl.
Maj t dertill täcktes lemna nådigt bifall, så fort ske kan, belordras till verkställighet, för hvilket ändamål lnstructioner för de blifvande, Ämbetsverken skyndsamligen torde böra utarbetas ’ hvarjemte BondeStåndet beslöt; dels att till ConstitutionsUtskottets behandling öfverlemna nedannämde förändringar i Grundlagarnes Reglementariska föreskrifter, .hvilka vid Styrelseverkens reglering kommit i fråga, och som, derest förslaget antages, föranleda till ny redaction af vissa §. §. i dessa Lagar; nemligen: 1:0 Att FörvaltningsChefer eller StatsSecreterare må erhålla benämning af Föredragande StatsRåd. 2;o Att alla FörvaltningsCheferne böra vara Ledamöter af StatsRädet, med skyldighet, att, när de icke äro hindrade, öfvervara hvarandras föredragning j 3'o
Att Närings och Drätzel-ärender böra åtskiljas under hvar sin Föredragande:
Bihang till R, <S.
Vrot, 9:de Sami, 61 $58 Trot.
Vt dr. d. 13 Scptemb. 1823. 4:0 Att Landt- och Sjö-Krigsärender må erhålla hvar sin särskilde Chet * 5:0
Att de icke föredragande Statsrådens antal, med beräkning af HofCancellern, skulle inskränkas till Fyra, nemi.
Tre Civile och En Militairj 6:0 Att Justitias Statsministern icke borde vara Ledamot uti Konungens Högsta Domstol, utan blott Chef för den Administrerande delen af justitiaeförvaltningen och föredragande i StatsRådet, af alla dit börande åren* der, samt innehafvare af den JustitiaeCancellern anförtrodde uppsynings och åkiagarebefattning.
(Alternativt.) . % 7 0