Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t lill Rikets Ständers beprölvande, huruvida icke för sådana bref, till den i General-Poststyrelseus kungörelse den 24
Maj 1855 stadgade tyngd af högst 4 lod, må fastställas och till Postverket ingå en afgift af 3 öre, ungefärligen motsvarande 1 skilling b:ko, som för dylika bref nu erlägges: börande äfven dessa bref, för kontrollens skull, alltid vara med frimärke försedda.
1 öfverensstämmelse med nu föreslagna porto-satser, skulle frimärken tillverkas endast å fyra valörer, nemligen 3, 5, 12 och 24 öre.
General-Post-stvrelsens ofvanberörda memorial i ämnet skall meddelas det Rikets Ständers Utskott, tili hvars åtgärd denna Nådiga Proposition varder öfverlemnad; och Kongl.
Datum ut supra. ©SCAIS. J. A. Gripenstedt. 32 Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition N:o 88.
Utdrag aj Protokollet 'öfver Finans-Ar enden, hållet inför Hans Majit Konungen i Slats-llådet å Stockholms Slott den 3 April 4831.
Hans Excellens, Herr Justitie-Stals-Ministern Gunther, Hans Excellens, Herr Slats-Minislern för Utrikes Ärendena, Friherre Lagerheim.
IValtensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou, Almqvist och Friherre af Ugglas.
Departements-Chefen, Stats-Rådet Gripenstedt, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med förut fattadt Nådigt beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående förändring af porto-bestämmelserna för inrikes bret vexlingen.
Maj:t behagade, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande beröide förslag i Nåder gilla samt befallte att, i enlighet dermed, Nådig Proposition, sådan den finnes Protokollet bilagd, skulle un der denna dag till Rikets Ständer afgå.
Ex protocollo: L. L.
Proposition M 89. 1 N:o 89.
Ant, till Exp.-Utsk. d. 16
Maj 1857, kl. 6 e. m.
Mapts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående anvisande af statsbidrag till en förbättrad kommunikationsled mellan Jemtland och Norrige; Gifven Stockholms Slott den 23 April 1857.
Det menliga inflytande, som långa, besvärliga och kostsamma landtransporter utöfva på den industriela utvecklingen inom det från hafvet och den större rörelsen afskiljda Jemtlands län, föranledde år 1853 Landshöfdingen derstädes att väcka fråga om undersöknings anställande på statens bekostnad för uppgörande af plan och kostnadsförslag rörande lämpligaste sättet att. med begagnande af de mellanliggande vattendragen Storsjön, Ackesjön, Lithen, Kallsjön och Anjan, tillvägabringa en ny kommunikationsled från länets hufvudort Ostersund till Norrska gränsen, för att derifrån vidare fortsiittas öfver Bjerte till Yaerdalsörens lastningsplats vid Nordsjön.
Vid föredragning af detta ärende den 1 Juli nämnda år förordnade Kongl.
Majit, att de till denna fråga hörande handlingar skulle kommuniceras Kongl.
Norrska Regeringens
Departement för det Inre, i ändamål att . upplysas måtte, hvad utsigt för den ifrågavarande vägens fortsättning inom Norrige kunde vara för handen, i händelse företaget å Svenska sidan kom me till verkställighet, hvarjemte
Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader samtidigt erhöll nådig befallning att, så snart medel till undersökningar blefve disponibla, gå i författning om erforderliga mätningars utförande vid lämplig årstid för uppgörande af plan till omförmälda nya transportled från Östersund till riksgränsen mot Norrige.
Civil-departementet af den 9 Februari 1856 meddelade Kongl. Norrska
Departementet för det Inre resultaten af de på Norrska sidan angående den ifrågaställa kommunikationsleden företagna undersökningar, hvilka omfattat icke allenast den af Landshöfdingen i Jemtland förordade linien från Sandnäset Bih. till R.
Prof. 1856 & 1857. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 13 Höft. t 2 Kongl. Majds Nåd.
Proposition M 89. vid vestra ändan af sjön Anjan öfver Bjerte till Vaerdalsören, utan äfven en annan af' Kongl. Norrska
Departementet lämpligare ansedd, mera sydlig linie från Anjan, längs efter Skeervandet och Insöen till någon emellan Suul och Kongstuen liggande punkt på den redan befintliga landsvägen öfver Östersund till Vaerdalsören.
Efter inhemtande af Styrelsens för allmänna väg- och vatten-byggnader underdåniga yttrande i detta ämne, förklarade Kongl. Majit, under den 3 April samma år. det Kongl. Majit, som ansåge förslaget till denna nya kommunikatiunsled rikena emellan vara förtjent af understöd från det allmännas sida, hade för afsigt att, sä snart de å svenska sidan anbefallda undersökningar hunnit fullbordas, vidtaga erforderlig åtgärd för beredande af statsbidrag till arbetets utförande inom Jemtlands län, under förutsättning att motsvarande väganläggning inom Norrige samtidigt blefve bragt till verkställighet.
Sedan derefter, i förmodan att en ny kommunikationsled genom det inre af Jemtland sålunda skulle komma att på Statens bekostnad anläggas, ett bolag inom länet bildat sig för anskaffande och tillhandahållande af äng- eller segelbåtar å vattendragen, m. m, som för ombesörjande af trafiken kunde anses erforderligt, har Styrelsen för detta bolag, uti en tilt Kongl. Majit ställd, af Kongl.
Majits Befallningshafvande i länet insand och förordad ansökning, fästat Kongl.
Majits nådiga uppmärksamhet å behofvet af underlättad kommunikation från det inre af Jemtland, i riktning ej allenast åt Nordsjön, utan äfven åt Bottniska viken till Sundsvall, i hvilket hänseende Styrelsen hufvudsakligen förmält: att då provinsen Jemtlands enda stad, Östersund, vore belägen 18|. mil från Sundsvall, och 22 mil från Vmrdalsören, hvilket ställe vore närmaste hamnplats i Norrige, och alla förnödenhets- och andra varor emellan dessa orter hittills måst förås på axel, sådant haft till följd, att forlönen högst betydligt stigi$, sommartiden vanligen till 18 å 24 öre för 1 centner per mil, samt förlidna höst uppgått till 16j
Ridr för transport mellan Sundsvall och Östersund af ett qvantum mjöl, vägande 3f centner; — samt att, ehuru detta icke kunnat annat än verka förlamande på provinsens näringar och föranledt en så betydlig dyrhet på alla varu-artiklar, som måste från andra orter hemtas, att.
, enligt Kongl. Majit Befallmngshafvandes sednast afgifna Femårs-berättelse, en tunna salt uti Östersund gällt 22 till 24 Ridr, då den i Sundsvall samtidigt kunnat köpas för 5 till 6 Ridr, hade likväl provinsens folkmängd på 100 år, räknadt från 1754, stigit från 17,764 till 46,837 personer, äfvensom allmänna välmågan tilltagit —« ett förhållande, hvilket hufvudsakligen vore att härleda derifrån, att inom detta län, sorn till vidden vöre jemförligt med Elfsborgs, Wermlands samt Götheborgs och Bohus län tillsammans, funnes särdeles rik tillgång på vidsträckta odlingsbara fält, i afseende hvarå Agronomen A. Johnson, uti ett år 1847 till Länsstyrelsen afgifvet yttrande, vitsordat, att bland de af honom besökta orter inom riket funnes iå, hvarest odlingar i större skala kunde företagas, än i Jemtland, äf - Kongl. Maj:ts Nåd.
M 80. 3 veu med hänseende tili de betydliga lägenheter för ängsvattning och de outtömliga tillgångar på kalk och lerskiffer, som nästan i hvarje socken vore att tillgå.
På grund af dessa förhållanden samt då från riksgränsen ända till östersund och vidare derifrån till Bräcke’ gästgifvaregård vid allmänna landsvägen till Sundsvall funnes nära nog i rät linea en länk af segelbara och invid provinsens bördigaste socknar belägna sjöar.
Anjan, Kallsjön, Lithen, Åckesjön, Storsjön och Refsundssjön, på hvilka ofvannämnda bolag hade för afsigt att ombesörja trafiken, har bolags-styrelsen i underdånighet anhållit, det Kongl. Maj:t måtte täckas hos Rikets
Ständer göra framställning om beviljande åt bolaget af ett anslag utan återbetalnings-skyldighet, fullt motsvarande det belopp, hvartill kostnaden, enligt det förslag, sorn i afseende å ifrågavarande farleds sträckning inom Sverige vore från Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader att införvänta, kunde beräknas komma att uppgå icke allenast för anläggandet af erforderliga vägar samt bryggor med lastkranar, utan äfven för muddring af vattendragen, der sådan kunde blifva nödig.
Uti memorial den 10 sistlidne Mars har Styrelsen för allmänna väg- och vatten-bvggnader till Kongl. Majit öfverlemnat ett af Chefen för norra väg- och valtenbyggnads-distriktet, Majoren F. W. Leijonancker, efter fullbordade undersökningar den 4 i samma månad angående denna fråga afgifvet och af plankarta samt kostnadsförslag åtföljdt betänkande, deruti bemälde Major, under vitsordande af de olägenheter, hvilka förenämnda Styrelse uppgifvit vara förenade med nuvarande transportsätt inom Jemtland, framställt de stora fördelar, som skulle beredas icke mindre denna provins, än flera derintill gränsande orter, om en förbättrad kommunikationsled kunde till vägabringas ej allenast mellan Östersund och Norrige, utan äfven mellan Östersund och Bräcke gästgifvaregård på vägen till Sundsvall, helst anledning vore att förmoda, det kommunikationen mellan Sundsvall och Bräcke skulle komma att framdeles ordnas efter samma system, som låge till grund för det nu uppgjorda förslaget, enligt hvilket för kommunikations-ledens förbättrande, genom vägomläggningar, anbringande af lastbryggor och uppmuddring af vissa vattendrag, från Storsjön till riksgränsen skulle erfordras -150,438 Ridr samt för dylik förbättring mellan Storsjön och Bräcke . . . 13,110
Ridr eller tillsammans 163,548 Ridr B:ko.
För egen del har Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader, jemte åberopande af hvad Styrelsen rörande ifrågavarande nya transportled anfört uti sitt den 15 September sistlidet år till Kongl. Majit afgifna och sedermera till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemnade generalförslag, dels upplyst, att nuvarande landsvägen från Sundsvall vid Östersjön till Yeerdalsören vid Nordsjön utgör 40i mil; att om den af Majoren Leijonancker uppgjorda planen, emot hvilken å Styrelsens sida ej varit något att anmärka, varder i sin helhet utförd, våglängden komme att 4 Kongl. Majus Nåd.
Proposition JW 89. förkortas till ungefärligen 37 mil, deraf vattenväg IG och landväg 21 mil, samt att, derest Ostersund antoges till utgångspunkt, landvägen till Yeerdalsören, nu utgörande 21 mil, komme att förminskas till 7f mil, deraf 2$ mil inom Sverige och 5] mil inom Norrige, och sammanlagda sjövägen skulle blifva 1 I mil, dels tillkännagifvit, att, då det bolag, som bildats för att åvägabringa denna nya transportled, torde nödsakas att, för anskaffande af ångbåtar, pråmar, dragare, magasiner, in. m. använda ett kapital, nära nog motsvarande ofvanberörde för anläggning af vägar och lastbryggor m. m. beräknade kostnad af 163,548 R:dr B:ko, Styrelsen funne skäl i underdånighet tillstyrka, att Kongl. Maj.t måtte till Rikets Ständer aflåta nådig proposition om beviljande till företaget af, för jemn räkning, 160,000 R:dr B:ko, under vilkor att bolaget förbunde sig ej allenast att, under vanlig kontroll, enligt planen utföra och fullborda alla de nödige befunne anläggningarne inom den tid, som derför kunde anses böra bestämmas, utan ock att för framtiden underhålla transportleden i fullständigt skick, emot rättighet att uppbära afgifter af trafiken, efter den taxa, som i sådant afseende blefve till efterrättelse i nåder fastställd.
Majit, som redan uti sin till Rikets Ständers Stats-Utskott den 30 sistlidne Oktober aflåtna nådiga Proposition, angående Stats-verkets tillstånd och behof, med anledning af förevarande fråga, förklarat sig anse öppnandet af lättare kommunikationsled från det inre af Jemtland till hamn i Norrige vara synnerligen förtjent att med allmänna medel understödjas, har nu, efter ^pröfning af den för arbetets utförande upprättade plan, ytterligare tagit detta ärende i nådigt öfvervägande, och vill, med afseende å de stora och vigtiga fördelar, som måste härflyta af den, genom öppnandet af ifrågavarande kommunikationsled, lättade förbindelsen emellan de nordliga kusterna af Nordsjön och Östersjön samt emellan Sveriges och Norriges i dessa trakter belägna landskap, härmed i nåder föreslå Rikets Ständer, att, under förutsättning, att transportleden inom Norrige, jemlikt Kongl. Majits i sådant syfte redan till Norriges Storthing gjorda framställning, varder samtidigt fortsatt och fullbordad till lämplig punkt vid Nordsjön, bevilja ett statsanslag, utan återbetalningsskyldighet, af Etthundra Sextiotretusen Riksdaler B:ko, motsvarande den af Distriktchefen, Majoren Leijonancker beräknade kostnaden för de emellan Bräcke och Norrska gränsen erforderliga arbeten, att utgå till det bolag, som bildat sig för kommunikationsledens anläggning emellan dessa punkter, under vilkor att bolaget dels besörjer arbetets verkställande enligt den af Majoren Leijonancker uppgjorda plan och inom den tid, som af Kongl. Majit kan varda bestämd, dels ock åtager sig att för trafikens behof anskaffa ång- eller segelbåtar i sjöarne, samt stationshus och magasiner vid omlastningsställena, äfvensom att för framtiden underhålla transportleden i fullständigt skick, emot rättighet att, efter af Kongl. Majit i sådant afseende fastställd taxa, uppbära afgifter för trafiken på linien.
Proposition M 89.
De till detta ärende hörande handlingar och kartor skola tillställas det Utskott, till hvars behandling frågan varder öfverlemnad.
Utdrag af Protokollet öfver Civil-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-rådet å Stockholms Slott den 23 April i857.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern Gunther, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes ärendena, Friherre Lagerheim, Statsråden: Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou, Almqvist och Friherre af Ugglas.
Departements-chefen till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förut fattade nådiga beslut, uppsatt förslag till proposition till Rikets Ständer, om anvisande af statsbidrag till en förbättrad kommunikationsled mellan Jemtland och Norrige; och täcktes Kongl. Majit, uppå Stats-rådets underdåniga tillstyrkande, berörda förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, i nåder gilla samt förordna, att nådig proposition, i enlighet dermed, skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo Rudolf Adelgren. 6 Kongl.
Ank. till Exp. Utsk. den 18 Maj 1857, kl. 10 f. m. kongl.
Majlis Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående hos Kongl. Majit framsläldl anbud på amorlerings-lån till Svenska Statsverket; Gifven Stockholms Slott den 15 Maj 1857.
Hos Kongl. Majt har Herman Heine från Hamburg skriftligen anmält, det Nordtyska Banken i samma stad och H. J. Merck et Comp. derstädes erbjöde sig att lemna Svenska Stats-verket ett lån af Femton Millioner Mark Hamburger Banco, beräknade efter 27 Mark 12 s. per mark finsilfver Kölnisk vigt, eller omkring Tjugu Millioner Riksdaler Riksmynt, hvilket lån skulle, efter afdrag af 2i procent provision, utgå inom loppet af tre år, från den dag kontrakt derom afslutas, i tretiosex lika delar, en för hvarje månad, samt återgäldas med procent renta och \ procent amortering årligen; hvarjemte Heine under vissa förbehåll förklarat sig villig att, förrän obligationerna utfärdas, aflemna högst Fyra Millioner Mark Hamburger Banco; och har han alternativt framställt det förslag, att provisionen finge till 2 procent nedsättas, om, under enahanda vilkor i öfrigt, långifvarne lemnäs öppet att sednast inom berörda tre år från kontraktets afslutande bestämma sig, huruvida de önskade lemna ett ytterligare lån af Sju och en half millioner mark Hamburger Banco, motsvarande omkring Tio Millioner Riksdaler Riksmynt, hvarmed summan i sådant fall borde ökas.
Majit i sin Nådiga Proposition till Rikets Ständer af den 28 November sistlidet år, angående utförandet af de större jernvägs-anläggningar inom riket, hvilka böra af allmänna medel bekostas, föreslagit, att tillgångar till dessa företag skola genom upplåning anskaffas, har Kongl. Majit härigenom velat meddela Rikets Ständer det gjorda låne-anbudet, för den åtgärd, hvartill Rikets Ständer må finna detsamma föranleda och hvarvid äfven bör tagas i betraktande, att Herman Konyl.
Skrifvelse JY2 90.
7 Heine Förklarat anbudet icke vara för honom eller hans hufvudmän bindande längre än till och med den 23 innevarande månad; kommande de till ärendet hörande handlingar att tillställas det Utskott, till hvars handläggning frågan hänskjutes; och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
OSCA R. J. A. Gripenstedt.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Statsrådet å Stockholms Slott den 45 Maj 4857.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern Gunther, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes ärendena, Friherre Lagerheim, Statsråden: Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou, Almgvist och Friherre af Ugglas.
Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Gripenstedt, uppläste till justering ett. i enlighet med nyss fattadt nådigt beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, angående hos Kongl. Maj.t framstäldt anbud på amorterings-lån till Svenska statsverket.
Maj:t behagade, jemlikt Stats-rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, samt befallte att nådig skrifvelse, i enlighet dermed, skulle till Rikets Ständer afgå.
Ank. till Erp.-Ulsk, d. 18 Maj 1857, kl. 2 e. w.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, i fråga om otjenstbare Premier-löjtnanterne vid Flottan II. E. A. Rundqvists, W.
Heykenskjölds och friherre E. S. von Vegesachs berättigande till pension ä Allmänna Indragnings-staten vid afskeds erhållande; Gifven Stockholms Slolt den 12 Maj 1857.
Sedan äldste Premier-löjtnanterne vid Kongl. Maj:ts Flotta Henrik Evald Albert Rundqvist, William Heykenskjöld och Friherre Ernst Sune von Vegesach i flere års tid varit till tjenstgöring alldeles oförmögne, Rundqvist och von Vegesach genom iråkadt vansinne och Heykenskjöld i anseende till synförmågans förlust, hafva nu uti ingifna skrifter, Heykenskjöld för egen del samt Rundqvist och von Vegesachs lagligen tillförordnade förmyndare för dessa sina myndlingar, hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit om nådigt afsked från innehafvande Premier-löjtnants-beställningar, under förbehåll, att pensioner, motsvarande de med beställningarne förenade löneförmåner, finge af bemälde officerare för återstående lifstiden åtnjutas.
Enligt de ansökningarne bilagde läkarebetyg hafva Premier-löjtnanterne Rundqvist och von Vegesach utan framgång varit för fix vansinnighet å Wadstena central-hospital vårdade, den förre sedan början af år 1846 och den sednare från slutet af år 1847, samt Premier-löjtnanten Heykenskjöld under 7| års tid fruktlöst användt alla kända medel för sin förlorade synförmågas återställande; och då, vid dessa förhållanden, vederbörande läkare ansett bemälde officerare, hvilka aro omkring 40 år gamle och således icke till pension från Amiralitets-krigsmans-kassan berättigade, numera efter all sannolikhet vara obotlige, har Kongl. Majit, med anledning af Rikets Ständers vid 1854 års riksdag, uti underdånig skrifvelse af den 1 Decembersamma Kongl, MajUs Nåd.
Proposition M Oi. 9 år, aflat na svar å Kongl. Maj:ts nådiga framställning om obotlig ansedd sinnessvag, lam eller blind tjenstemans skiljande från ordinarie beställning i rikets tjenst, velat härigenom föreslå Rikets Ständer, att Premier-löjtnanterne Rundqvist, Heykenskjöld och Friherre von Vegesach må med månaden näst efter den, uti hvilken de kunna varda ur krigstjensten i nåder afskedade, få på Allmänna Indragnings-staten uppföras lill åtnjutande under återstående lifstiden af årliga pensioner, hvilka Kongl. Majit anser efter det belopp, hvartill lista klassens Premier-iöjtnants-lön, sedan afdrag skett af stadgade afgifter till Amiralitets-krigsmans-kassans pensions- och gratial-fonder, ungefärligen uppgår, skäligen böra bestämmas till Fyrahundra Ridr Biko eller 600 Ridr Riksmynt för hvardera.
Ofvanberörde ansökningar med dervid bilagda handlingar skola varda till vederbörligt Utskott öfverlemnade.
C. II Ulner.
Utdrag af Protokollet öfver Sjöförsvars-Ärenden, hållet inför Hans Maj.l Konungen i Statsrådet å Stockholms Slolt den 12 Maj IS 57, I närvaro af: Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern Gunther, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes ärendena, Friherre Lagerheim, Statsråden: Wallensteen, Grefve Mörner, Liner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou, Almqvist och Friherre af Ugglas.
Prot. 1856 & 1857. 1 Samt. 1 Afd. 2 liand. 13 Haft. 2 II) Kungl. Maj:ls And.
Proposition JYs 92.
Departements-chefen, Stats-rådet Ulner, uppläste derefter till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, uppå Stats-rådets underdåniga tillstyrkan, fattade och här förut intagna nådiga beslut, uppsatt förslag tili Kongl. Maj:ts nådiga proposition till Rikets Ständer, i fråga om otjenstbare Premier-löjtnanterne vid Flottan H. E. A. Rundcjvists, W.
Heykenskjölds och Friherre E. S. von Vegesachs berättigande till pension å Allmänna Indragnings-staten vid afskeds erhållande; och täcktes Kongl. Majit, enligt Stats-rådets underdåniga hemställan, berörde förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, i nåder gilla samt förordna, att nådig proposition, i enlighet dermed, skulle till Rikets Ständer afgå Ex protocollo Fritz Hyllien.
N:o 9*2.
Arik. till Exp.-Ulsk. d. 18 Maj 1857, kl. 2 e. lii.
Maj:ls Nådiga Proposition till Rikets Ständer, om anvisande af ett anslag till bestridande af kostnaderna för Sveriges deltagande i en blifvande allmän exposition i Paris af race-djur och landi - manna-produkter; Gifven Stockholms Slott den 5 April 1857.
Genom Kejserliga Franska härvarande
Ministern blef i början af sistlidne år tillkännagifvet, att Kejserliga Franska Regeringen hade för afsigt att såväl nämnde år, som det nu innevarande, i Paris föranstalta en allmän exposition af race-djur samt landtmanna-produkter och redskap, uti hvilken exposition Sveriges landtbrukare inbjödos att deltaga.
På Kongl. Maj:ts befallning blef, genom Landtbruks-akademiens
Förvaltningskommitté, underrättelse härom vederbörande hushållnings-sällskap meddelad, samt innehållet af det för expositionen utfärdade program genom allmänna tidningarne kungjordt.
Proposition M 02. 11 Sedan likväl bemälde Kommitté, som tillika erhållit nådig föreskrift att göra underdånig framställning i afseende å de åtgärder, hvilka i och för Sveriges deltagande i dessa expositioner kunde vara att vidtaga, under den 10 April 1856 i underdånighet anmält att, enligt Kommittéens tanke, tiden vore alltför otillräcklig till nödiga förberedelser för expositions-artiklars utsändande samma år, har under sistnämnde år något vidare deltagande i denna exposition från Sveriges sida icke egt rum, än alt, uppå särskild framställning af Kejserliga Franska Regeringen, Kongl. Majit i nåder förordnade föreståndaren för Landtbruks-inslitntet vid Ultuna, Professoren m. m. J. Arrhenius, att i egenskap af Svensk kommissarie öfvervara 1856 års exposition, i ändamål att studera kreaturs-racerna, redskapen och produkterna, samt sedermera redogöra för de derunder vunna resultaten; och har bemälde
Kommissarie efter återkomsten afgifvit en på nådig befallning allmänheten meddelad berättelse om sina under expositionen gjorda iakttagelser.
För att emellertid, så vidt på Kongl. Majit berodde, för Svenska landtbrukarne underlätta deltagandet i 1857 års exposition, uppdrog Kongl. Majit under den 7
Maj förlidna år åt vissa särskildt utsedde Kommitterade att, efter vederbörligt kungörande, emottaga anmälanden och lemna nödiga upplysningar, angående expositionsartiklar, äfvensom , der så påfordrades, sjelfve träda i verksamhet för att föranleda eller tillvägabringa goda artiklars utställande, samt att, såvida ett tillräckligt antal mot ändamålet svarande landtbruks-artiklar blefve till utställning anmälda, föranstalta om deras utsändande och hemförande på Svenska statens bekostnad till och från någon Fransk hamn.