Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det ena af dessa skäl är, att upplöpande räntan för årliga Statsbidraget, 1,080 R:dr, beräknad å l\ procent från och med 1842, intill den tid, då hvarje serskild del deraf, enligt nu gifna bestämmelse, bör utbetalas, stiger till en summa af icke mindre än 4>536 R:dr B:co, hvilken, fråndragen totalbeloppet af de återstående i 5 årens bidrag, vid liqviden på en gång, kunde i låneväg genast göras för Staten fruktbar; och det andra är, att frågan, på det sättet nu definitivt afgjord, icke kunde blifva föremål för kommande Ständers öfverlaggningar och deraf beroende Riks-staler.”
I denna reservation hafva instämt: Herr Prosten J.
Önberg samt Herrar Foenander, Kjellberg och Riksdagsfullmägtigen Anders Nilsson från Östergöthlands
Vid 0.8:de pinden, angående anslag för hamnanläggning vid Wadstena, af Herr /Vestfelt och IVils Persson från Örebro Län.
Vid 33:dje punclen, angående anslag för hamnanläggningar vid Höganäs och Svinebodan: af Herrar IValley oell Kjellberg samt Nils Persson från Örebro Län, Anders Nilsson från Östergöthlands
Län och Anders Olsson från Stora Kopparbergs Län. STOCKHOLM, Kongl.
Ordens - Boktryckeriet, iS/Jf. Stals-Utskottets Utlåtande, JV:o 436. i N:o 436.
Ant. till Exp-Utsk, den 18 Februari 1841, 11. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af Herr Bagges motion om anslag till ett mudderverk och Rivierets upprensning vid Uddevalla. (U. A.)
Uti en inom Borgare-Ståndet väckt, till Stats-Utskottet remitterad, motion, har Herr Bagge anfört: att sedan Borgerskapets äldste i staden Uddevalla, under förutsättning att Rikets Ständer skulle till Kongl. Maj:ts disposition ställa erforderlige medel, för att, efter verkställde undersökningar, användas till hamnbyggnaders och segelleders upprensning, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, att Kongl. Maj:t täcktes till dervarande Riviers uppmuddring anslå hälften af den summa, som erfordras, icke blott derföre, utan äfven för inköp af ett ändamålsenligt mudderverk i stället för det, som genom storm år 1824 klef förstördt, hvarefter undersökning blifvit anställd och kostnads-förslag af Majoren Ericsson upprättadt, deruti kostnaden beiäknats till 9.731 R:dr, hvartill af Styrelsen för allmänna vattenbyggnader blifvit tillagdt 2,5oo R:dr, eller tillsammans i2,23i R:dr Banco, men ovisst vore, huruvida i Extra Stats-regleringen kommer att anvisas någon summa, som kunde blifva att af Kongl. Maj:t disponera för slike af Rikets Ständer ej pröfvade behof; så har motionären, på grund af 56 §.
Riksdags-Ordningen, med föranledande af de under Riksdagens lopp fattade beslut, angående Stats-verkets besparingar och en del afBanco-vinstens användande till allmänt nyttiga föremål, funnit sig böra yrka: att, till elt mudderverks anskaffande och Rivierets vid Uddevalla stad uppmuddring, måtte anslås den uppgifna summan, i2,a3(
R:dr Banco, under förbindelse för stadens Borgerskap, att återbetala hälften deraf, med den ränta och på de tiller, som Rikets Ständer komma att fastställa fur dylika bidrags återgäldande.
Af ett motionen i afskrift bi lagdt, af Styrelsen för allmänna vattenbyggnader den 19
December sistlidet år afgifvet underdånigt Utlåtande, har Utskottet inhemtat, att bemälde Styrelse, med afseende på behofvet af den ifrågasatte uppmiiddringen, och då staden Uddevalla ville med hälften i kostnaden deltaga, väl ansett företaget vara förtjent att af allmänna Bilt. till R.
Prof. 1840 och 1841. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 5 lläftct.
1 Stats-Utslcottets Utlåtande, N:o 407, medel understödjas, men att, då företaget blifvit anmäldt först under årets lopp och en mängd andra af lika stor och större nytta an detta redan förut blifvit i underdånighet föreslagne till erhållande af stats-bidrag, samt till en del derom fått Nådigt löfte, Styrelsen ansett detta löretag icke böra företrädesvis understödjas, utan komma i Nådig åtanka, oin och när tillgångarne för dylika ändamål nu eller framdeles så medgifva.
Då ifrågavarande muddrings-företag icke afser att åstadkomma en ny hamn, utan endast att underhålla och förbättra en redan varande, för hvilket ändamål flere af öfrige Rikets släder ansetts böra sjelfve vidkännas kostnaden, har Utskottet, med jemväl fästadt afseende på det af Styrelsen för allmänna vattenbyggnader afgifne yttrande, rörande detta företags mindre angelägenhet, än andre för hvilka stats-bidrag blifvit äskade, icke funnit sig böra till motionen tillstyrka bifall.
Stockholm den i5 Februari 184r* N:o 437.
Utsk. den 18 Februari 1841, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om Banco-vinstens utdelning till Ilikets samtlige Län. (U. A.) I anledning af Riksdags-fullmägtige J. J. Rutbergs och G. B.
Appelrjvists derom väckte framställning, har Bonde-Stånctet, genom Protocolls-utdrag, anmodat Stats-Utskottet, att till Rikets Ständer inkomma med förslag till de af Banco-vinsten för allmänt nyttiga ändamål anvisade medels fördelning på Rikets samtlige Län.
Vid öfvervägande af denna både vigtiga och grannlaga fråga, har Utskottet icke kunnat förbise, att, om än de tillgångar, som genom en dylik utdelning blifva beredde, mångenstädes skulle sätta Communerne i tillfälle att utföra gagneliga företag, som nu, i brist på medel, måste anslå, möter likväl ett dylikt användande af Statens tillgångar stora betänkligheter.
Det måste nemligen såsom ostridigt medgifvas, alt Statens gemensamma, ge - Slata- Utskottets Utlåtande, N’.o 43 3 norn skatte-bidrag eller annorledes tillkomne, tillgångar äro afsedde för sådane ändamål, hvilkas befrämjande utgör hela Statens åliggande eller fördel.
Till dylika behof böra de således och i första rummet användas, och någon återbäring till de skattdragande medborgare, hvartill en dylik utdelning, som den ifrågavarande, onekligen kan hänföras, bör således icke lämpligen ifrågakomma förr, än om den lyckliga händelse skulle inträffa, att alla verkliga behof af förutnämnde beskaffenhet blifvit fyllde, och ett öfverskott ändock förefinnes.
Det ligger emedlertid uti sakens natur, att i hvarje land alltid mycket återstår att göra, för att befordra en ökad uppodling eller utvidgad industri, och att företag för dylika ändamåls befrämjande, om de än i första rummet synas afse vissa provincers nytta, likväl bidraga till hela Statens ökade trefnad och förkofran, samt således, om de derförutan icke kunna åstadkommas, med skäl påkalla det allmännas understöd.
Det lärer ej eller kunna bestridas, att detta förhållande i Sverige eger rum, och att det allmännas deltagande der, måhända mera än annorstädes, påkallas af den stora olikhet, som förefinnes emellan våra serskilda provincers belägenhet.
Om den tillgång, som af Banco-vinsten blifvit till allmänt nyttiga ändamål afsatt, skulle, på sätt inom Bonde-Ståndet är vordet yrkadt, efter lika grund, emellan samtlige Rikets Län fördelas, blefve ock följden deraf, att de folkrikaste
Länen, hvarest uppodling och industri redan erhållit en betydlig utveckling, och några åtgärder för lättade communicationer icke kunna ifrågakomma, eller hvilka, såsom det är förhållandet med de Län, som gränsa intill befintlige canaler, redan vunnit stora fördelar i berörde hänseende, skulle erhålla den betydligaste andelen af nämnde medel, under det att andre Län, och i allmänhet de, som af understöd å Statens sida äro i största behof, komme att undfå ringaste andelen, och således icke blifva i t i i 1 fä 11 e att dermed utföra de flerfalldiga angelägna företag, som af behofvet kunna påkallas, hvilken olägenhet, om än tyngden deraf främst drabbade dessa provincer, onekligen utgjorde en verklig nationalförlust.
Det hör ej eller förbises, att följden af den inom Bonde-Ståndet ifrågasatte utdelnings antagande icke blott för närvarande skulle medföra den olägenhet, att månget företag, som, med nu befintlige tillgångar, å det allmännas sida skulle kunna understödjas, blefve outförbar!, utan ock i en framtid leda derhän, att anspråk vid hvarje Riksdag blefve väckta, attsådane öfverskottsmedel, som icke för directa statsbehof erfordrades, borde på lika sätt emellan Länen fördelas, hvarigenom andan och benägenheten 4 Stats-Utslcottets Memorial, No 458. för alla sådane större arbeten, som fordra användandet af Statens samlade krafter förtjväfdes, och frö blefve lagdt till en söndring af de olika provincernes intressen, som alltid skulle menligt inverka på det hela.
På aila dessa skal har derföre
Utskottet ansett sig icke kunna tillstyrka den ifrågaställde utdelningen af det belopp utaf Banco-vinsten, sorn till allmänt nyttiga ändamål blifvit bestämd , utan trott dessa medel i första rummet böra användas till sådane företag af dylik beskaffenhet, hvilka Rikets Ständer kunna anse förtjente al allmänt understöd, och då, enligt Utskottets afgifna yttrande, angående Extra Stats-regleringen, af de dels uti Riksgälds-Contoiret dels af Banco-vinsten disponible tillgångar icke mera än i 36,5 r 2 R:dr 35 sk. 8 r. skulle blifva oan vändt, men, genom denna summas utdelning emellan Hufvudstaden och Rikets samtlige
Län, det för hvardera uppkommande belopp blefve alltför ringa, att någon väsendtlig nytta derigenom skulle kunna beredas, hvarförutan angelägenheten synes fordra, att några medel jemväl reserveras för möjligen inträffande förändringar med sådane tillgångar, som endast calculationsvis kunnat beräknas, samt anslag eller utgifter, hvilka tilläfventyrs ytterligare kunna under Riksdagens lopp å Riksgälds-Contoiret anvisas, finner Utskottet sig icke kunna någon åtgärd i anledning af nu ifrågavarande motion tillstyrka.
Stockholm den i5 Februari 184 * - N:o 438* Ani. till Exp. Etsk. den iS Februari 1841, 11. 2 e. m.
Memorial, angående verkställd omröstning, i anledning af Riks-Ständens olika beslut rörande grunderne för allmänna Revillningen samt föreskrif terne för tillämpningen deraf.
Sedan samtlige Riks-Stånden till slutlig pröfning förehaft Bevillningsutskottets Memorial, N:o 34, innefattande förslag till sammanjemkning och voterings-propositioner, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, Stats-Utslottets Memorial, N:o 458. angående grunderne för den blifvande allmänna Bevillningen, samt föreskrifterne för tillämpningen deraf; så har Förstärkta Stats-Utskottets denna dag, pä sätt 69 §.
Regerings-Formen föreskrifver, öfver nedannämnde godkände voleringspropositioner anställt omröstning i följande ordning:
Den, som bifaller Bevillnings-Ulskottets, af Ridderskapet och AdeJn samt Borgare och Bonde-Stånden godkände förslag, att personliga skyddsafgilten skall utgå från och med fyllda 18 år, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer personliga skydds-afgiften att, enligt PresteSlåndets beslut, utgå från och med fyllda ij år.
Voteringen har utfallit med 72 Ja och /f^Nej; hvadan följaktligen pluraliteten beslämt, att personliga skydds-afgiften skal! utgå från och med fyllda 18 år.
Visserligen har, med beräkningen af den förseglade sedeln, endast 119 röster befunnits; men då äfven, med tillägg af en felanderöst, någon förändring uti resultatet af voteringen icke uppkomme, bar Förstärkta Stats-Utskoltet icke ansett sig böra förnyad votering i ämnet anställa.
Andra Voteringen, Den, som bifaller Bevillnings-Ulskottets, af Bonde-Ståndet godkände, förslag, att af alla löner, af hvilka centonal hittills utgått, erlägges en för hundrade, motsvarande den förut, under benämning af centonalafgift, på löner skedde innehållning, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer den hittills af löner utgående centonal att upphöra.
Vid volerings-sedlarnes öppnande, hafva befunnits 36 Ja och 83 Nej; och som
Nej således vunnit, är derigenom bestämdt, alt centonalafgiften kommer att upphöra.
c Stats-Ut slottets Memorial} JY:o 433.
Tredje Voteringen, Den, sorn bifaller det af Ridderskapet och Adeln vid denna §. beslutade tillägg, alt den accords-ränta, som, enligt af Kongl. Maj:t utfärdad Författning, utgöres af en stor del militäre embets- och tjenstemän, skall afdragas från löne-inkomsten, innan den till bevillning beräknas, voterar Ja ; den, dej ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer ofvannämnde tillägg att förfalla.
Som denna omröstning utfallit med 59 Ja och 60 Nej, samt Nej således vunnit, kommer det ifrågastälida tillägget icke att ega rum.
Fjerde Voteringen.
Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Preste och Bonde-Stånden godkände förslag, att ingressen till 11 §. skall lyda sålunda: ”Handtverkare och andre förut icke uppräknade Borgare skola, tued bibehållande af den i allmänhet fastställde grund, till Fem procent af inkomsten taxeras, med ledning af nedanstående, till när mare rättelse faslställde, classification, nemligen”, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Borgare-Ståndets beslut, ingressen till ofvannämnde §. att erhålla följande lydelse: ”Handtverkare, med dem jemlörlige manufacturister och andre förut icke uppräknade Borgare, skola, med bibehållande af den i allmänhet fastställda grund, till
Fem procent af inkomsten taxeras, med ledning af nedanstående, till när mare rättelse faslställde classification, nemligen”.
Voteringssedlarne hafva utvisat 5g Ja och 60 Nej; i följd hvaraf, och då Nej sålunda vunnit, ingressen till ifrågavarande 1 1 §. kommer att erhålla den uti eontra-proposilionen intagne lydelse. Stals-Utslcottets Memorial, N:o 458. 7 Femte Voteringen.
Den, som bifaller alt, på salt Borgare-Ståndet beslutat, för Stock holm och Götheborg bestämmes en femtonde dass, med en taxeringssumma af 8 R:dr; för städerne af första classen, en trettonde dass, med en summa af 8 R:dr; för städerne af andra dassen, en elfte dass, med en summa af 6 R:dr; för städerne af tredje dassen, en tionde dass, med en summa af 5
R:dr, samt för städerne af femte dassen, en nionde dass, med en summa af 2 R:dr, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner
Nej, kommer sistnämnde tillägg att förfalla.
Voteringen har utfallit med 53
Ja och 66
Nej; och, enär således Nej vunnit, kommer ofvannämnde tillägg icke att ega rum.
Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets, af 3:ne Riks-Stånd godkände, förslag, i afseende på classification till minimi-afgifter för Åcteurer och Actriser, Musikanter, Sångare, Sångerskor, Dansmästare, m. fl., sorn tillhöra öfrige Spectakel-trupper, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner
Nej, skall, enligt Borgare-Ståndets beslut, jemte de fyra clas ser, som, i afseende på nämnde personers bevillning, äro uppförde, bestämmas ytterligare en femte dass, med en taxalions-summa af 3 R:dr.
Vid voterings-sedlarnes öppnande, hafva befunnits 62 Ja och Nej; och då Ja följaktligen vunnit, är, i förevarande fall, Bevillnings-Utskottets förslag godkändt.
Den, sorn vill, att contra-propositionen skall upplaga Preste-Ståndets beslut, elier; att arbetsfolk, så i städerne som på landet, som icke ärs?
8 Stats- Viskottets Memorial, N:o 438. lagstadde, och ej eller njuta ständigarbetslön, utan arbeta för dagspenning, eller efter serskild öfverenskommelse och beling, skola erlägga bevillning efter följaude grunder : Mankön.
Ogifte och enklingar, samt gifte utan minderårige barn .
R:dr Gifte sam enklingar med ett minderårigt barn „
I de öfriga städerna och på landet:
Ogifte och enklingar samt gifte utan minderåriga harn . . „ — 3a.
— Gifte samt enklingar med ett minderårigt barn . . . . „ — 16.
— Gifte och enklingar med flera minderåriga barn äro från denna afgift frie.
Ogifta eller enkor äro från denna afgift fritagne; samt att hvad Ståndet beslutat om erläggandet af bevillning, efter 2:dra Artikeln af arbetsfolk på landet bland mankön, äfven må tillämpas på arbetsfolk vid bruk, bergverk och alla öfriga inrättningar, voterar Ja ; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer contra-propositionen att innefatta Borgare-Ståndets beslut, eller alt:
Arbetsfolk i städerne, som icke äro lagstadde och ej eller njuta ständig årslön, utan arbeta för dagspenning, eller efter serskild öfverenskommelse och beting, skola utgöra bevillning efter 2:dra Artikeln, nemligen Mankön i Stockholm och Götheborg, ogifte och enklingar, samt gifte utan minderåriga barn, i R:dr; samt gifte och enklingar med minderåriga barn, i6 sk; samt i de öfriga städerne, de förre 3a sk. och de sednare 12 sk.; att Stats-Utslottets Memorial, N:o 438. 9 att uti 27 §. näst efter ”advocater och sakförare i 4 classer”, intages en period så lydande: ''arbetsfolk och arbetsföre backstugusittare, som utan ständig årstjenst och lön arbeta för dagspenning:
Mankön, ogifte samt gifte och enklingar utan minderårige barn, 3a sk., gifte samt enklingar med minderårige barn, 12 sk; samt att uti 29 §., näst framför ordet ”Byggmästare” tillägges följande bestämmelse: ''arbetare, som ej äro gesäller, smältare samt gayarder vid vallon-srniden, drifvare, rostvändare, uppsättare och bytte-arbetare, då de icke äro drängar i lagstadd tjenst för kost och lön: lika med andra arbetare å landet.’’
Som denna votering utfallit med 70 Ja och 49 Nej, hvadan Ja vunnit, så har omröstningen i hufvudfrågan blifvit anställd öfver följande proposition :
Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet godkände, förslag, alt de uti 2 Art. 17, 26 och3i af nu gällande Bevillnings-stadga, för arbetsfolk och öfrige, som med dem blifvit jemförde, så i städerne som på landet, bestämde serskilde afgifter måtte alldeles upphöra, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, antages Preste-Ståndets beslut.
(Intaget här ofvan.)
Vid voterings-sedlarnes uppräknande hafva befunnits 57 Ja och 62 Nej; och enär således
Nej vunnit, kommer, uti ifrågavarande hänseende, Preste-Ståndets här förut införde beslut att tjena till efterrättelse.
Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets förslag till bevillning för artister, i åtta classer, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer att för artister införas en ytterligare nionde dass, med en taxations-summa af 3 R:dr.
Fröt. 1840 vch 1841. 4 Sami. 1 A/d. 3 Band. 5 Häftet. 2 10 Stats-UIskottets Memorial, N:o 438-.
Voteringen liar utfallit med 64 Ja och 55 Nej, Som följaktligen Ja vunnit, är i detta fall Bevillnings-Utskottets förslag antaget.
Den, som vill, att, på sätt Borgare-Ståndet beslutat, bevillningsafgift för hvarje concert, i Stockholm 3 R:dr och i alla öfriga sLäder och orter i R:dr 16 sk., skall förskottsvis erläggas af både utländske och utländske cancer(gifvare, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer frågan om bevillnings-afgift för concerter alt förfalla.
Som voteringen utfallit med ^3 Ja och 46 Nej, och Ja således vunnit, komma concertgifvare att, på sätt Borgare-Ståndets ofvanomförmäide Beslut innehåller, bevillning erlägga.
Den, som bifaller det af Borgare-Ståndet beslutade tillägg, nemligen:
Försäljare af lottsedlar, vare sig utländska eller inländska enskilde personers, påföres ovilkorligen afgift efter ofvannämnde bestämmelse, så vidt kändt är, att de till salu utbjudit eller annorlunda föranstaltat om slika lottsedlars försäljning, voterar Ja ; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer ofvannämnde tillägg att förfalla.
Omröstningen bar utfallit med ira Ja och 7
Nej; och enär således Ja vunnit, är ofvannämnde af Borgare-Ståndet beslutade tillägg godkändt.
Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets af Preste-, Borgare- och Stais- Utskottets Memorial, N:o 456. ir Bonde-Stånden gillade förslag, att gesäller skola lill bevillning hänföras under en dass, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, komma, enligt Ridderskapets och Adelns beslut, gesäller att uppföras till bevillning i 2:ne classen Voteringssedlarne hafva befunnits innehålla 74 Ja och 44 Nej, hvarjemte en sedel blifvit casserad, och som Ja följaktligen vunnit, är derigenom bestämdt, att gesäller endast under en dass skola till bevillning hänföras.
Tolfte Voteringen.
Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets, af Preste-och Bonde-Stånden godkände, förslag till skattbestämmelse för Informatorer hos enskilde, nemligen : ”lika med tjenstemän_, se 2 §•’*, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, antages, i öfverensstämmelse med Ridderskapets och Adelns samt Borgare-Ståndets beslut, att för Informatorer hos enskilde må serskild minimi-afgift bestämmas.
Voteringen bar utfallit med 75 Ja och 44 Nej.
Som Ja således vunnit, är Bevillnings-Utskottets ofvannämnde förslag godkändt.
Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets förslag till minimi-afgifter för Mäster-svenner och gesäller vid sockerbruk, manufacturier och fabriker, i arne classer, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; 12 Stats-Uslottets Memorial, JV'.o 458.
Nej, kommer att för Mäster-svenner och gesäller vid sockerbruk, manufacturier och fabriker, tilläggas en tredje dass, med en taxationssumma af i R:dr 16 sk.
Vid voterings-sedlarnes öppnande, hafva befunnits 80 Ja och 4o Nej, hvarigenom pluraliteten gillat Bevillnings-Utskottets förslag; och ehuru,genom något vid sedlarnes inläggning begånget misstag inträffat, att, då den förseglade sedeln inräknas, en sedel för mycket medföljt, har likväl Förstärkta Utskottet, vid det förhållande, alt, äfven med afräknandet af en röst, resultatet icke förändras, ansett förnyad votering icke af behofvet påkallad.
Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets förslag till minimi-afgift för kockar och jungman, voterar Ja ; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner
Nej, anses kockar och jungman böra vara befriade från bevillning efter andia artikeln.
Omröstningen har utfallit med 67
Ja och 52 Nej; och enär således Ja vunnit, är Bevillnings-Utskottets ofvannämnde förslag godkändt.
Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets, af Preste- och Bonde-Stånden godkände, förslag till skattbestämmande för Skol-lärare, som antingen hafva egne skolor eller biträda vid sådane inrättningar, nemligen; ’lika med tjenstemän > se 2 voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, antages, i enlighet med Ridderskapets och Adelns samt Borgare-Ståndets beslut, för Skol-lärare, som antingen hafva egna Skolor eller biträda vid sådane inrättningar, ofvannämnde hänvisning: ”Se Informatorer.
” Stats-Utskottets Memorialy N:o 438» Denna votering liar utfallit med 79 Ja och 38 Nej; hvarjemte 2:ne sedlar blifvit casserade.
Och sora i följd häraf
Ja vunnit, är Bevillningsutskottets förslag uti förevarande fall gilladt.
Sextonde Voteringen.
4 Den, som vill, att contra-propositionen skall upptaga Ridderskapets och Adelns beslut, att bevillningen för utlänningar ("deruti ej inbegripne Norrmän för Norrska producter), sorn resa omkring i landet och, efter eller utan medhafvande prof, för egen räkning, eller såsom utskickade för andra, utbjuda eller sluta handel om utländska varor, skall bestämmas elter de grunder, som i 1835 års Bevillnings-Förordning äro gällande, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer contra-propositionen att innefatta Borgare-Ståndets beslut, att uti den af Utskottet föreslagne bestämmelse orden å femte raden: ''utländska 'varor’ utby tas till dessa: "utländska manuj acturvar or."
Efter denna votering, som utfallit med 62 Ja och 56 Nej» samt en casserad sedel, och hvarvid således
Ja vunnit, har omröstning i hufvudsaken blifvit anställd öfver följande proposition:
Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets, af Preste- och Bonde-Stånden gillade, förslag, att utlänningar (deruti ej inbegripne Norrmän för Norrska producter), som resa omkring i landet och, efter elier utan medhafvande prof, för egen räkning eller såsom utskickade för andra, utbjuda eller sluta handel om utländska varor, skola vid ankomsten erlägga 5o R:dr, som betalas i gränsorten, der rese-passet påtecknas eller nytt resepass erhålles, och för den tid, de utöfver tre månader sig i Riket uppehålla, dessutom 5o R:dr för hvarje månad, hvilken afgift vid ankomsten äfven behörigen nedsättes för den tid, de uppgifva sig vilja i Riket qvarstanna utöfver de trenne månader, för hvilka förstnämnde afgift blifvit bestämd, emot rättighet att af den för senare tiden nedsatte afgiften, vid utresan, återbekomma, hvad efter nu stadgade beräkningsgrund för hel månad kati vara för mycket erlagdt; dock med iagttagande af hvad all - s| Stata-UtskotMs Memorial, N:o 433. manna Lagen i 5 och 7 Capitlet Handels-Balken och serskilde Författningar i afseende på dylik handel stadga, voterar Ja; den, det ej vill, voterar • ej 5 Vinner Nej, antages Ridderskapets och Adelns beslut.
(Tnlördt här ofvan.)
Vid voterings-sedlarnes uppräknande hafva befunnits 72 Ja och 46
Nej, samt en casserad sedel.
Enär följaktligen Ja vunnit, är Bevillningsutskottets ofvanosnförmälde förslag gilladt.
Sjuttonde Voteringen.