Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Angående nedannämnde, ännu vid 1853 års slut i Barnhusets räkenskaper upptagna och uti 1849 års revisions-berättelse till en del omförmälda, äldre fordringar, uppgående' till ett sammanlagdt belopp af 2,356 R:dr 5 rst., hafva Revisorerne inhemtat, att, sedan t, f. Kamreraren vid Allmänna Barnhuset begärt att ur Barnhusets räkenskaper få afföra dels följande, under benämning af osäkra fordringar derstädes balanserade, poster, nemligen: oliqviderade landtboräntor, debiterade Under-ståthållaren Skylten och Grefve Löwens arfvingar, de förre med 1,654
R:dr 8 sk. och de sednare med 214 R:dr 39 sk. 1 rst.; obetalda hyresmedel, debiterade Finsmeden Scharfs arfvingar med 6 R:dr 32 sk. och Sprutslagare-enkan Wetterström med 12 R:dr 24 sk.; f. d.
Direktionens öfver allmänna fattigvården skuld 13 R:dr 16 sk.; obetald fattigafgift, debiterad Revisions-sekreteraren Winklers sterbhus med 202 Ä:dr 34 sk. 5 rst. och Juden Bauers sterbhus med 11 R:dr 28 sk., dels ock af Stockholms stads Kämners-rätt oredovisade bötesmedel, 199 R:dr 16 sk. 11 rst., allt banko, samt Barnhus-direktiven, med bifall till berörde framställning, genom meddelad och Kongl. Kammar-rättens pröfning underställd resolution, förordnat, att aila ofvan uppräknade poster skulle ur Barnhusets räkenskaper afskrifva»; Kongl.
Kammar-rätten, efter det
Advokat-fiskalsembetet derstädes häröfver sig yttrat, under den 18 September nästlidne år, funnit skäligt den underställda resolutionen gilla; i följd hvaraf såväl berörde poster, som en i Allmänna Barnhusets hufvudböcker, alltsedan år 1816, balanserad skuld å 40 R:dr 42 sk. till frami.
Boktryckare-gesällen Hoffs arfvingar, numera blifvit, jemlikt Barnhus-direktionens särskilda beslut, ur räkenskapen afförda. § 3.
Enär uti de 2:ne sednåste revisions-berättelserna blifvit omförmäldt, i hvad skick den till Justitie-kanslers-embetet, den 28 December 1850, remitterade fråga om åtgärders vidtagande emot den samma år upplösta Direktionen öfver Barnhuset, på grund af de emot bemälte
Direktion framställda anmärkningar rörande nämnde inrättnings förvaltning, sig då befann, hafva nu församlade
Revisorer deraf hemtat anledning att förskaffa sig upplysning om de åtgärder, som, efter sednaste stats-revision, af Justitie-kanslers-embetet härutinnan vidtagits; och få Revisorerne, hvilka i sådant afseende emottagit ett utdrag af Justitiekanslerns, den 1 Juli nästlidne år, till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelse för år 1853, innefattande slutlig redogörelse för handläggningen af detta ärende, derutur meddela följande:
Efter en kort framställning af hvad i denna fråga förekommit intill den 15 Februari sistnämnde år, då, uppå Justitie-kanslers-embetets, af anförda skäl, gjorda underdåniga förfrågan, huruvida ytterligare åtgärd härutinnan borde äga rum, Kongl. Maj:t förklarade, att
Justitie-kanslers-embetet hade att ställa sig till efterrättelse Kongl. Maj:ts ofvannämnde nådiga remiss, hvarmedelst ifrågavarande ärende till Justitie-kanslers-embetet öfverlemnades, samt tillika taga i öfvervägande de utaf Rikets Ständers Revisorer, uti afgifven berättelse för åren 1848 och 1849, emot
Barnhusets förvaltning framställda anmärkningar, förmäler Justitie-kanslers-embetet, hurusom Embetet, efter tagen kännedom af Rikets Ständers Revisorers ifrågavarande berättelse, vid ärendets återföretagande funnit nödigt att, för frågans bedömande i sin helhet, jemväl äga tillgång till den af Kongl. Maj:t fastställda ritning och plan till den för Barnhusets behof uppförda nya tvätthus-byggnad; hvarföre Justitie-kanslersembetet, under den 15 påföljde September, anmodat nuvarande
Direktionen öfver Barnhuset att lemna Justitie-kanslers-embetet del af nyssnämnde handlingar jemte den förra
Direktionens protokoll för de dagar, då beslut angående verkställigheten af ifrågavarande byggnadsföretag blifvit fattade, samt att, sedan förstnämnde Direktion, jemte tillkännagifvande, att - 211 bland Barnhusets handlingar icke funnes någon, med åteeknad fastställelse försedd, ritning och plan till omförmälda tvätthushyggnad, insändt 5 st. andra, denna byggnad afseende, ritningar, jemte särskilda utdrag af ofvan omförmälda protokoll, Justitie-kanslers-embetet, efter granskning af berörde handlingar, företagit ärendet till slutlig handläggning.
Hvad först angick den af Justitie-kanslers-embetet, i dess, den 15 Juli 1851, til! den upplöste
Direktionen öfver Stopkhoims allmänna Barnhus aflåtna skrifvelse, framställde anmärkning, rörande
Direktionens underlåtenhet att behörigen fullgöra Kongl. Maj:ts nådiga befallning örn afgifvande af förslag till förändrad organisation utaf Barnhuset, har Justitiekanslers-embetet, med afseende å hvad härutinnan blifvit i förklaringen anfördt och sedan samtlige ledamöterne af denna Direktion upphört att deltaga i styrelsen öfver Barnhuset, ansett det anmärkta förhållandet icke böra till någon Embetets åtgärd föranleda.
Beträffande dernäst den i Justitie-kanslers-embetets ofvanberörde skrifvelse gjorda erinran emot f. d. Direktionens förfarande, att, i strid mot föreskrifterna i 23 § af Kongl, instruktionen den 13 Maj 1825, låta Barnhusets räntebärande kapital förminskas, och att, under 8 af 9 efter hvarandra följande år, tillåta utgifterna betydligt öfverstiga inkomsterna, jemte det af Rikets Ständers Revisorers äfven anmärkta förhållande, att under åren 1841— 1849 kapital-fonden från 514,575
K:dr nedgått till 331,666 R:dr 32 sk.; så, ehuru Justitiekanslers-embetet icke kunnat, lika med förklarandernp, antaga den tolkning af nyss anförda § i reglementet, att inrättningens fond endast borde oförminskad bibehållas vid det belopp af 213,587 R:dr, hvartill densamma uppgick år 1825, då reglementet utfärdades, och att således
Direktionen skulle, under nyssnämnde vilkor, hafva ägt befogenhet att, tili årliga utgifters bestridande, jemväl använda donerade kapitaler, när bestämdt förbud deremot ieke funnes i gåfvobref eller testamente uttryckt, ansåg dock Justitie-kanslers-embetet f. d.
Direktionens förfarande i denna del egentligen endast hafva påkallat rättelse i administrativ väg, hvilken ock blifvit åstadkommen, samt fann ordalydelsen af nämnde § icke vara så klar och bestämd, att. för densammas tolkning eller tillämpning på sätt som skett, laga åtal, med hopp om bifall till ansvars- eller ersättnings-påstående, kunde anställas, helst icke ringaste anledning förekommit till misstanke om medlens användande till egennyttiga eller andra ändamål, än sådana, sorn varit för inrättningen såsom gagneliga ansedda, samt dessutom vid granskning af handlingarne det visat sig uppenbart, att den anmärkta kapital-minskningen, på sätt den nuvarande Direktionen, uti dess den 8
Mars 1852 i ämnet afgifna underdåniga utlåtande, jemväl vitsordat, förnämligast haft sin orsak uti en i förhållande till tillgångarne alltför stor uttryckning af Barnhusets verksamhet.
Vidkommande sedermera uppförandet af den nya tvätthus-byggnaden, så hade utaf Justitie-kanslers-embetet blifvit anmärkt: att, fastän Kongl. Maj:t, den 24 Juli 1846, i nåder förklarat sig förvänta, det
Direktionen härvid iakttoge en sorgfällig sparsamhet och jemväl tillsåge, att den beräknade kostnaden, 16,000 R:dr, så vidt sig göra lät, ej ldefve öfverskriden, Direktionen ändock, 'vid bvggnads-arbetets verkställande, afvikit från behörigen godkänd ritning och plan samt å byggnaden användt ett belopp uppgifvet till 37,283 R:dr 47 sk, 6 rst., oberäknadt på rättegång beroende förskott, tillsammans utgörande öfver 1,400 IDdr; hvarförutan hela detta byggnads-företag synes hafva blifvit beräknadt och utfördt på ett sätt, som föga öfverensstämde med hvad som vid förvaltningen af en from stiftelses tillgångar ansåges kunna godkännas.
I afseende härå, har Direktionen uti sin förklaring, jemte uppgift derom, att sjelfva byggnaden kostat 24,912 R:dr 40 sk. 9 rst., inredningen (med ångmaschin) 7,398
R:dr 7 sk. och vattenledningen 6,254 R:dr 27 sk. 8 rst., eller hela tvättinrättningen 38,565 Ralr 27 sk. 5 rst., i öfrigt bland annat anfört följande: »Det gamla »vid sjön belägna tvätthuset var i ett ytterligen förfallet skick, så till stomme som inredning. »och skolehuset hade nedsjunkit i sjön samt tarfvade oupphörliga reparationer.
I)å veden »kördes ned till sjön, kunde åtgången ej kontrolleras i anseende till allägsenheten från Barn»husets hufvud byggnader; och då förhållandet med tvätten var lika, inträffade dagligen att »persedlar saknades.
Särskild inrättning för torkning funnes i en källare och var icke blott »nästan oduglig för ändamålet, utan föll sig äfven ganska dyr i underhåll.
De ständiga körs»lorna till sjön med både ved och tvätt kostade.ej obetydligt, då afståndet utgjorde nära 1000 »alnar.
Alla dessa olägenheter, jemte den nye Ofver-läkarens enständiga yrkande, att, genom »tätare och omsorgsfullare tvättning af barnens kläder, måtte sörjas för deras helsa, föran»ledde
Direktionens, sedan ett par försök att på entreprenad utackordera tvätten misslyckats, »fattade beslut om apterande och inredning till tvätthus af en å barnhusgården befintlig och »förut till stall och vagnshus uthyrd byggnad.
Direktionen hemställde i underdånig skrifvelse »den 7 Juli 1846, att detta byggnadsföretag måtte få utan entreprenad-auktion verkställas, »emedan det vore nödvändigt, att så väl maschiueriet sorn vattenledningen och arbetet i öfrigt »med yttersta grannlagenhet fullbordades, hvilket icke med säkerhet vore att påräkna af en »entreprenör.
Att den uppgifna kostnadssumman, 16,000 R:dr, vid verkställandet öfverskreds, »kom deraf, att, då förändringen af den gamla byggnaden skulle försiggå, densa byggnad »befanns, oduglig och måste rifvas och ett nytt hus från grunden uppföras.
Detta gjordes »så mycket större, att en behöflig och af Ofver-läkaren på det högsta förordad badinrätt»ning skulle kunna deruti inrymmas, i stället för en ofullständig, ja usel, anstalt, hvilken för »detta ändamål begagnades.
Några andra förändringar vidtogos äfven, dock efter allvarliga »öfverläggningar och. enligt tillstyrkande af i byggnadskonsten erfarne män, som sutto i Direk»tionen eller särskilt rådfrågades; hvilket var en nödvändig försigtighet, då ledamiiterne »i allmänhet icke ägde * eller kunde äga kunskaper i dylika ämnen.
Emot eller »utöfver dessa rådfrågade konster larne mäns tillstyrkande företog
Direktionen ingenting i »det afseendet; och att de ändringar och utvidgningar, som gjordes i första förslaget, icke »biefvo öfverdrifvet dyra emot sin betydlighet, måste hvar och en erkänna, som försökt »dylika anläggningar och vill bedöma frågan med lugn och billighetskänsla.
I den nådiga »tillåtelsen fanns intet förbud att öfverskrida kostnadsförslaget, utan tvertom ett antagande, »att ett öfverskridande kunde blifva nödvändigt.
Att detta ingalunda blef oskäligen stort, »torde temligen lätt inses, om man besinnar, att en reparation och aptering förvandlades till »en nybyggnad, och om de uppgifna siffrorna sammanställas med den nytta byggnaden till»skyndat Barnhus-inrättningen.»
Af de hos Direktionen förda protokoller har dessutom, enligt hvad Justitie-kanslersembetet omförmält, inhemtats: att, efter det en af förra
Direktionens ledamöter, åt hvilken
Direktionen uppdragit tillsynen öfver ifrågavarande byggnadsarbetes behöriga verkställande, den 24 Oktober 1845 anmält, att när taket och skiljemurarne å den byggnad, som skulle till tvätt-, tork- och badhus förändras och inredas, blifvit nedtagna, det vid anställd undersökning visat sig, att byggnaden icke hvilade på sådan grund, att den till afsedda ändamålet kunde begagnas; hvilket opåräknade förhållande haft den påföljd, att liela byggnaden måst rifvas och ny grund läggas, samt att vid närmare beräkning af det för ifrågavarande inrättningar erforderliga utrymme och i betraktande af den obetydliga tillökning i kostnaden för vinnande af samma utrymme, det befunnits mest ändamålsenligt uppföra byggnaden till bredd och längd något större än som i början varit afsedt; så förklarade Direktionens dåvarande Ordförande,jemte alla öfriga för tillfället närvarande ledamöter, åtta till antalet: »att de an»sågo omförmälda förändringar hafva varit af behofvet påkallade» och derföre gillade deras vidtagande.
Vid öfvervägande af hvad sålunda förekommit och handlingarne i öfrigt innehölio, fann val Justite-kanslers-embetet, å ena sidan, det fortfarande böra föras
Direktionen till last, dels att densamme, på sätt anmärkt blifvit, utan förnyad underdånig anmälan samt Kongl. 24 3 — Maj;ts lemnade nådiga tillstånd, i så betydlig mån öfverskrida den kostnadssumina Direktionen förut bos Kongl. Majit uppgifvit såsom för ofvannämhde byggnad erforderlig, dels ock att samina byggnad, jemlikt hvad utaf Rikets Ständers Revisorers samt de af Kongl. Majit utsedde
Kommitterades särskilda yttranden inhemtats, blifvit uppfördt på ett för det afsedda ändamålet mindre lämpligt sätt; hvartill komme, att, ehuru
Direktionen sökt göra sannolikt, att ej någon förlust, utan tvertom besparing genom detta byggnadsföretag för Barnhuset uppkommit, hvad till ådagaläggande häraf blifvit anfördt, icke torde finnas fullt öfvertygande; men dä, å andra sidan, Direktionen, enligt gällande instruktion, varit berättigad, att sjelf fatta beslut i fråga om nybyggnad och reparationer vid Barnhusets egendom, utan dertill af Kongl.
Majit meddeladt särskildt tillstånd; da
Direktionen, uti dess ofvan omförmälde skrifvelse af den 7 Juli 1846, i underdånighet anhållit endast om medgifvande af det undantag från föreskriften uti instruktionens 22 §, att ifrågavarande tvätt-, tork- och badinrättning finge, utan föregången entreprenad-auktion, enligt kontraktet uppföras genom de Sakkunnige personer, till hvilka
Direktionen i sådant afseende ägde förtroende; da Kongl, brefvet den 24 i nyssnämnde månad innefattade tillåtelse till verkställande »af omförmälda byggnads-arbeten», utan föregången dylik auktion, men deremot icke utmärkte, att någon viss ritning eller plan för byggnads-arbetet blifvit af Kongl. Majit pröfvad och fastställd, samt i afseende å byggnads-kostnaderna Kongl. Maj:t icke heller ovilkorligen bestämt något visst belopp, som ej finge öfverskridas, utan endast yttrat, det Kongl. Majit förväntade, att Direktionen härvid iakttoge en tillbörlig sparsamhet och derjemte tillsåge, att den uppgifna kostnadssumman, sd vidt sig göra lät, icke blefve öfverskriden; då jemväl den uppgjorda och til!
Majit ingifna karta och beskrifning å byggnaderna hvarken ibland Barnhusets handlingar eller vid efterfrågan i Kongl.
Ecklesiastik-departementet kunnat återfinnas, eller bestämd upplysning annorledes vinnas, i huru vidsträckt mån, vid byggnads-arbetets verkställande, afvikelse från den hos Kongl. Majit företedda planen ägt rum; då jemväl det, vid erforderlig rifning af en del utaf den gamla till förändring afsedda byggnaden, först uppdagade förhållande, att samma byggnad, i anseende till grundens svaghet, ej kunde för ändamålet begagnas, måst medföra den naturliga följd, att en betydlig ökning i kostnaden skulle uppkomma; dä icke minsta anledning företett sig dertill, att någon af Direktionens medlemmar förfarit egennyttigt, och ej ens med säkerhet funnits vara ådagalagdt, hvarken att någon vårdslöshet i afseende på detta byggnadsföretag och detsammas utförande läge en eller flera af Direktionen till last, eller att någon bestämd förlust för Barnhus-inrättningen uppstått genom
Direktionens i detta hänseende anmärkta förfarande; samt då, vid berörde förhållande och sedan för alla de ledamöter, som deltagit i beslutet af den 24 Oktober 1846, befattningen med Barnhusets förvaltning numera upphört, domaren sannolikt icke skulle ådöma nämnde ledamöter eller någon bland dem ansvars- eller ersättnings-skyldighet för hvad i omförmäkla måtto anmärkt blifvit, har Justitie-kanslers-embetet ansett grundade skäl och omständigheter icka vara för handen till åtals anställandet ofvanberörde hänseende.
Slutligen och hvad angår de emot f. d. Direktionens ledamöter i öfrigt, dels i Justitiekanslers-embetets förut nämnde skrifvelse, dels ock i Rikets Ständers Revisorers omförmälda berättelse, anmärkta förhållanden, fann Justitie-kanslers-embetet, med afseende å
Direktionens i dessa delar afgifna förklaring jemte handlingarnes innehåll, någon vidare åtgärd derutinnan icke erfordras.
Af det ofvanstående inhemtas således, att Justitie-kanslers-embetet icke funnit anledning att emot den upplösta
Direktionen öfver allmänna Barnhuset väcka talan om ansvar eller ersättnings-skyldighet för den anmärkta misshushållningen med Barnhusets tillgångar.
Revisorerne anse ej sig tillständigt att ingå i pröfning eller något bedömande af de skäl och omständigheter, hvarpå Justitie-kanslers-embetets beslut är grundadt.
Men Revisorerne, som i förbi - — 211 — gående få fästa uppmärksamhet derå, att, i afseende å 1851 års Statsrevisorers anmärkningar vid de å Barnhusets tomt af sten uppförda nya vedbodarne oell gymnastikhuset, ofvan intagnia redogörelse ingenting innehåller vidare, än att
Direktioijens förklaring derutinnan funnits tillfyllestgörande, kunna deremot icke underlåta, att, med föranledande af
Direktionens afgifna yttrande, framställa en eftertrycklig anmärkning emot den grundsats, som för framtiden i likartade fall tilläfventyrs skulle kunna göra sig gällande, nemligen: att Direktionen för en så beskaffad inrättning, som den ifrågavarande, uppfyllt sitt åliggande dermed, att densamma icke handlat af egennytta, eller någon dess ledamot enskilt beredt sig . fördel af den förvaltning, den skall leda och kontrollera.
Det måste utan tvifvel äfven vara Direktionens pligt, att i sina förvaltnings-bestyr söka befrämja inrättningens förkofran och tillväxt samt undvika sådana felaktiga och illa beräknade åtgärder, hvilka éj kunna annat än hafva inrättningens försvagande och undergräfvande till följd.
Denna åsigt af saken synes så klar och obestridlig, att den icke tarfvar närmare utveckling, och principens tillämpning är af den synnerliga vigt, att den icke kunnat af Revisorerne med tystnad bär lorbigås. § 4.
Vid af Revisorerne, elen 2 nästlidne November, företagen inventering af Barnhusets säkerhetshandlingar, befunnos dessa, som utgjordes af inteckningar och räntebärande obligationer till ett sammanlagt belopp af 481,016 Rör 32 sk., i god ordning. f Tpsuta Houg/ Universitet.
Räkenskaperna för år 1852 äro i Kongl. Kammar-rätten granskade med anmärkningar, hvaremot de för år 1853 derstädes ännu icke undergått revision.
Debet. år 1852. 185-3.
Tillgåhgar 588,592: 9. 2. 604,750: 30. 2.
Kontant stats-anslag 47,210: 32. 47,210: 32.
Dito till nya kemiska institutions-bvggnaden — — 66,666: 32.
— Indelta räntor, arrenden, krono-tionde nings- oeh försäljnings-medel.
. . samt ersätt- f 115,338: 3. 120,581: 26. 2.
Diverse donationers och fonders medel . . ...... 24,216: 38. 9. 23,474: 19. 3.
Magnat-stipendie-medel 22,507: 46. 8. 86,268: 37. 5.
S:r 209,273: 24. 5. 344,202: 2. 10.
Balans lill påföljande Skulder, Akademiens egna medel år: 68,329: 31. 5. 38,738: 34. 4.
Diverse donationer och fonders dito . 1,241: 28. 3. 1,873: 2. 10.
Magnat-stipendie dito 52: 5. 2. 54: 21. 2.
S:r 69,623: 16. 10. 40,666: 10. 4.
Summa 867,489: 2. 5. 989,618: 43. 4. - 215 — Credit.
Skulder 78,649: 42. 10. 69,623: 16. 10.
Löner, pensioner, arfvoden, Kongl, stipendier m. m. 103,284; 44. 3. 109,683: 46. 5.
Indragningsstat 5,212: 27. 4. 5,357: 6. 1.
Materielen 16,211: 5. 1. 17,136: 15. 4.
Byggnader och reparationer 4,595: 4. 8. 24,686: 25. 5.
Till kemiska institutions-byggnaden 544: 8. — 10,550: 4. — Egendoms-afgifter 4,743: 7. 3. 5,786: 23. 7. Expenser 6.119: 39. 6. 5,425: 35 11.
Af besparings- och reserv-fonderna 4,362: 25. — 5,644: 46.
— Intresse-medel 3,050: 41. 1. 1,746: 42. 10.
Afskrifningar 235: 27. 7. 3,990; 45. 3.
Pensions-fonden 7,600: 1. 9. 2,780: 46. 8.
Diverse donationer och fonder 13,408: o 5. 15,26D 25. 8.
Magnat-stipendier . 14,720: 31. 6. 15,050: 29. 5.
S:r 184,088: 25. 5. 223,102: 8. 7.
Akademiens esna ............... 115.722: 34. 8. 127,800: 30. 3.
Diverse donationers och fonders 149,334: 27. 7. 158,178: 43. 9.
Magnat-stipendiernas 339,693: 15. 11. 410.913: 39. 11. S:r 604,750: 30. 2. 696,893: 17. 11.
Summa 867,489: 2. 5. 989,618: 43. 4.
Granskningen af dessa räkenskaper har gifvit Revisorerne gilltig anledning att förnya de erinringar, som vid flera föregående tillfällen blifvit framställda, beträffande den mindre noggranhet och ordning, hvarmed desamma befinnas vara förda.
Många bevis härpå skulle kunna anföras, men de flera i Kongl.
Kammar-rätten vid 1852 års räkenskaper gjorda anmärkningar, hvilka Revisorerne, som deraf tagit kännedom, för sin del, funnit befogade, vitsorda tillräckligt detta förhållande, och Revisorerne vilja endast, till stöd för sitt nu afgifna yttrande, exempelvis- omnämna några felaktigheter, som förekomma i det följande årets, uti bemälte embetsverk ännu icke granskade, räkenskaper: a) Uti expens-medels-räkningen för nämnde år har utgiften för liqviderande af en räkning å »20 alnar lagd buldan till vedbärare» blifvit utförd med 6 R:dr 32 sk.
B:ko, ehuru qvittenset derå endast upptager denna summa i Riksgäldsmynt; b) Nyssnämnde räkning angifver likaledes såsom utbetalda: »ett års afgift för Akademi»ens gatulykta», 26 R:dr 40 sk., samt 1 R:dr 8 sk. i »lösen för 6 särskilda brandsyne»protokoller», men några qvittenser å dessa belopp finnas icke räkenskapen bilagda; c) Räkningen å bestridda utgifter vid Ombudsmans-expeditionen under år 1852 upptager dessa till 1,971 R:dr 6 sk., hvilket belopp jemväl blifvit af vederbörande qvitteradt.
I verifikations-boken, pag. 1,1591, åter utföres Ombudsmannens kostnadsräkning för sagde 216 — är »till det af Konsistorium
Minus fastställda belopp» af 1,847 Ralr 4 sk. 3 rst., utan att, pä sätt Kongl, förordningen den 11 December 1830 i dylika fall före'skrifver, någon handling finnes räkenskapen vidlogad, som visar, när sådan fastställelse ägt rum, eller upplyser om orsaken till den beslutade nedsättningen.
Lunds Honyl.
Dess räkenskaper äro för båda revisions-åren granskade i Kongl. Kammar-rätten, för det förra utan och för det sednare med anmärkningar.
Tillgångar 357,588: 43. 7. 371,952: 38. 5.
Stats-anslag 25,090: — — 25,090: — — Akademiens öfriga medel ......... 86,856: 33. 4. 76,783: 15. 1.
Reserv-fondens dito 11,138: 39. 7. 11,212: 41. 8.
Bvegnads-fondens dito 14,904: 16. — 7,963: 33. 3.
Bibliothekets dito . 6,039: 23. 1. 5,941: 6. 7. Magnat-stipendie-fondens dito 4,193: 45. 10. 4,221: 1.
— Diverse donationers och fonders dito . . . 7. 3,668: — 7. S:r 152,051: 5. 5. 134,880: 2. 2.
Skulder 31,757: 18. 11. 28,521: 3. 11.
Summa 541,397: 19. 11. 535,353: 44. 6.
Skulder 31,076: 25. 9. 31,757: 18. 11.
Akademiens medel 104,714: 2. 3. 98,150: 28. 9.
Reservfondens dito . 3,167: 22. 5. 7,677: 9. 9.
Bygsnads-fondens dito 15,603: 2. 9. 6,371: 47. 10.
Bibliothekets dito. 7,402: 29. i. 6,292: 46. 3.
Magnat-stipendie-fondens dito ....... 3,693: 10. 8. 3,530: 32. 10.
Diverse donationers och fonders dito . . . 3,787: 32. 7. 3,717: 10. 7. S:r 138,368: 5. 9. 125,740: 32. — - 217 - Balans till påföljande år:
Kontant behållning 16,994: 28. 4. 15,020: 27. 2 Fordringar • 7,742: 46. 8. 8,131: 7. 8.
Utlånta medel 341,063: 36» 4, 346,611: 11. — Förskott . . . 6,151: 23. 1. 8,092: 43. 9.
S:r 371,952: 38. ~5. 377,855: 41. 7. Summa 541,397: 19. 11. 535,353: 44. 6.
Räkenskaperna hafva icke föranledt till någon erinran från Revisorernes sida. lion sistor tema.
Revisorerne hafva fått emottaga räkenskaperna för båda revisions-åren, af hvilka räkenskaper de för förra revisions-året blifvit i Kongl.
Kammar-rätten granskade dels med dels utan anmärkningar, hvaremot de för sednare året ännu icke undergått fullständig revision derstädes.
Den vid flera föregående stats-revisioner framställda anmärkning, rörande den mindre rediga uppställningen af de flesta Konsistoriernas räkenskaper gäller fortfarande för de år, som närvarande revision omfattar; hvadan Revisorerne ock äro förhindrade, att, i likhet med hvad i berättelsen angående öfriga verks räkenskaper äger rum, framlägga någon tablå öfver de under Konsistoriernas vård och förvaltning befintliga medel.
Det i 1851 och 1853 års revisions-berättelser omförmälda, af Kongl.
Stats-kontoret i underdånighet afgifna, förslag till nytt formulär för dessa räkenskaper är fortfarande på Kongl. Maj:ts nådiga pröfning beroende.
Vid granskningen af räkenskaperna har följande fästat