Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utväg har härigenom blifvit beredd att, jemte hamn-exercisen vid Flottans stationer och de vanliga öfnings-expeditioiierna med sjökadetler och skeppsgossar, årligen bekosta några månaders expeditioner ined enstaka större och fördelningar af mindre fartyg; och då derjemte, medelst bidrag af Handelsoch Sjöfarts-fonden, en mindre korvett numera, till handelns skyddande, ständigt hålles ute på expedition å aflägsnare farvatten och dessutom en större korvett eller mindre fregatt kan tidtals på dylik expedition utsändas, samt för öfrigt, i följd af Rikets ställning under kriget emellan åtskilliga af Europas stormakter, flera af Flottans både större och mindre fartyg varit utrustade och till expeditioner använda, har sålunda dess personal de sednast förflutna åren i rikare mått, än under långliga tider tillförene, egt tillfälle till praktiska öfningar, deraf verkningarne äfven varit synbara.
Kostnaderne för sislberörda expeditioner bestriddes likväl af särskildt anvisade medel, hvilka icke vidare finnas att tillgå, och Flottans ölningar hafva således åter måst inskränkas till hvad, på sätt bär förut är uppgifvet, med de hittills bestådda årliga anslagen, kan åstadkommas.
Alt detta är något, och mera än för icke så lång tid tillbaka kunde påräknas, har i det föregående blifvit af mig erkändt; men jag skulle handla emot pligt och öfvertygelse, om jag medgåfve, alt ändamålet dermed vore uppnådt.
En hvar, sorn ät ämnet vill egna blott den flygtigaste uppmärksamhet, skall ock inse, att, då de befintliga tillgångarne, efter afdrag af kostnaderna för dels den exercis, som i stationernes hamnar anställes, för att bibringa yngre befäl och nyantaget manskap de första grunderna af sjötjenstens utöfning samt underhålla kunskapen derom hos den äldre Bil.
N:o 1, om Statsverket 1856. 27 personalen, dels ock öfnings-expeditionerne med kadetter och skeppsgossar endast förslå till att utrusta och för längre eller kortare tid hålla i sjön ett och annat större samt föga talrika fördelningar af mindre fartyg, hvarå, då sådant yngre befäl och manskap, som förut föga eller alldeles icke varit öfvadt till sjös, företrädesvis, så långt utrymmet å fartygen det tillåter, kommenderas, den öfriga personalen, med ett och annat undantag, icke förr än efter en längre tids förlopp får fortsätta den mer eller mindre otillräckliga öfning, densamma på lörsta expeditionen erhållit.
Detta, af brist pä nödiga tillgångar framtvingade ölningssyslem leder påtagligen dertill, att flottans personal i sin helhet aldrig förvärfvar den grad af sjömanskap, som fordras för att, vid hastigt påkommande behof af rustning, hafva den ens hjelpligt, än mindre; fullt tjenstbar; men betänkligast visa sig likväl systemets följder i afseende å officerskorpsen, hvilken, utan grundlig praktisk utbildning i yrket, icke förmår uppfylla sin sköna bestämmelse att säkert leda flottan i striden och föra den till seger.
Jag har i det föregående uttalat min på ojäfvad erfarenhet grundade öfvertygelse, att en så beskaffad utbildning i sjökrigstjensten i allmänhet icke vinnes utan en tidigt börjad och sedermera fortsatt öfning, och minst kan en sådan öfning undvaras af officern, på hvilken anspråken alt vara fullt vuxen sitt kall äro och mäste vara störst.
Bristen på öfningstilllallen verkar således svårast på officerskorpsen, hvilken derigenom urståndsättes att förvärfva och bibehålla den duglighet, som af densamma fordras.
' Sedan jag nu framhållit hvad som felas för alt bereda flottans personal nödig öfning, återstår för mig att visa huru, efter min åsigt, vapnets öfningar borde vara ordnade, för alt blifva tillfylleslgörande; och då det är hos officern, den ledande och befallande, man med skäl i första rummet vill finna duglighet, anser jag mig ock först böra uppgifva sältet, hvarpå den af honom säkrast skall vinnas.
Flottans officerskorps är lill största delen utgången från Krigsakademien på Carlberg.
Till fordringarne för den sjöofficers-examen, som derstädes undergås, hörer äfven alt hafva deltagit i vissa öfnings-expedilioner; men, då undervisningen vid akademien naturligtvis, hufvudsakligen alser att bibringa kadetten det föreskrifna måttet af theoretiska kunskaper, har denne, vid sin afgång från akademien, fält för öfningen till sjös gemenligen använda blott 12 till 16 månader, hvilken lid är alltför inskränkt, för att medföra annat gagn, än att kadetten derunder får erfara, om han besitter de för en blifvande sjöman erforderliga anlag och för yrket har nog fallenhet för att kunna med framgång deråt egna sig.
Den egentliga öfningstiden börjar således för honom först efter utnämningen til! sekund-löjtnant; och borde följaktligen då, medan hvad dessförinnan af den nyutnämnde i theoretiskt och praktiskt hänseende inhemtats ännu är i friskt minne, hans vidare utbildning till sjöofficer få genast begynna och sedermera utan uppehåll fortgå salunda, alt han blifver beordrad att, såsom vid ett högre praktiskt läroverk, tjenslgöra å örlogsfartyg af olika certer under en tid af 4 till 5 är, deraf de tre första borde tillbringas å utevarande exercis-korvetter eller mindre fregatter, det fjerde dels på ångbåts-expedition och dels på exercis-skeppet å Carlskrona redd samt det 5:te på skärgårdsfartyg och rekognoscerings-expedition i Stockholms skärgård; hvarjemte han, under vintrarna efter slutade 4 expeditioner skulle dels vara anställd vid exercis-skolorna och dels bestrida varfsofficers-tjenst å någondera af Flottans stationer.
Efter de uppgifna 5 årens förlopp, derunder åt sekund-löjtnanten, jemlikt särskild instruktion, lemnals tillfälle till utöfvande af all slags tjenst, som för hans grad kan ifrågakomma, har han genomgått en så fullständig praktisk kurs i sjökrigstjensten, att, så vida han eger god theoretisk underbyggnad och icke saknar naturlig fallenhet för yrket, han kan antagas vara en erfaren och skicklig sjö-officer samt således mogen till vidare befordran inom flottan.
— För vinnande af detta mål skulle erfordras, att, utom det 28 Bil.
N.o 4 till Kongl. Majds Nåd.
N.-o 1, om Statsverket 1856. vanliga exercis-skeppet på Carlskrona redd, två korvetter eller mindre fregatter året om, minst en ångkorvett i 9 månader samt tillräckligt antal skärgårdsfartyg hvarje sommar hålles i sjön.
På hvarje större exercisfartyg borde vara kommenderade 1 kapiten såsom chef, 1 kapiten-löjtnant såsom sekond, 1 premierlöjtnant och 10 sekund-löjtnanter samt i afseende på desse sistnämnde iakttagas, att på hvarje fartyg blefve beordrade en tredjedel bland de under året och ett lika antal bland de under hvartdera af de 2:ne nästföregående åren utnämnde sekund-löjtnanterna.
På detta sätt skulle med 2:ne seglande exercisfartyg hvarje år 20, med en ångkorvett i 9 månader 5, eller inalles under större delen af året 25 sekund-löjtnanter blifva öfvade till sjös, jemte det 3 kapitener, 3 kapiten-löjtnanter, 3 premier-löjtnanter, 1 till 2 machinist-officerare samt det till fartygens bemanning erforderliga antalet underbefäl och gemenskap årligen erhölle öfning på längre expeditioner.
De hemma blifvande äldste sekund-löjtnanlerne komme, såsom redan nämndt är, att användas på exercis-skeppet, expeditioner i Östersjön eller till skärgårdstjenst, eller att på annat för dem lärorikt sätt sysselsättas.
Den kostnad, som skulle uppstå för att under de angifna tiderna hålla i sjön förberörde exercisfartyg, med undantag af exercis-skeppet på Carlskrona redd, har jag beräknat ungefärli - gen blifva: 1. t„ ° .
(1 mindre fregatt i 12 månader 180,000: — | 1 korvett i 12 månader 82,500: — 2:dra året '2 korvetter i 12 månader 165,000: — 3:dje året 2 dito i 12 månader 165,000: — alla åren tillhopa 3 ång-korvetter i 9 månader årligen 367,500: — tillhopa i 3:ne år R:dr Runt 9611000: — eller i medeltal årligen „ ,, 320,000: — Genom omförmälda, egentligen för sekund-löjtnanlernes praktiska utbildning afsedda expeditioner skulle visserligen icke obetydlig öfning beredas jemväl någon del af Flottans öfrige officerare, äfvensom underbefäl och gemenskap; inen lång tid komme likväl att förflyta, innan hela personalen efter tur kunde af denna förmån blifva delaktig, så framt ej andra öfningstillfällen derjemte blefve för densamma öppnade.
I sådant afseende och för att låta Flottans personal i allmänhet äfven förvärfva och derefter bibehålla vana vid eskader-tjenst såväl i Linie- som Skärgårds-flottan, vore, i min tanke, högst nödigt, att eskadrar från begge flottorna utsändes och expeditionerne för 3:ne år i sender så ordnades, att första året ur Linieflottan komme att utgå en eskader, bestående af 1 linieskepp, 2 fregatter, 1 ångkorvett och 1 korvett eller 1 brigg, samt andra året en ur Skärgårdsflottan om 2:ne ångfartyg, 1 bataljon bombkanonslupar och 2 bataljoner kanonjollar; men första och tredje åren utrustades från sistnämnda flotta 1 bataljon kanonjollar och 1 rekognoscerings-expedition, samt från Linieflottan andra och tredje åren 1 fregatt eller korvett och 1 ångkorvett.
Med antagande, att expeditionstiden bestämdes från 2 till 4 månader för de större och till 1 ‘ månad för de mindre fartygen, skulle kostnaden för nu ifrågaställa expeditioner ungefärligen belöpa: för de större fartygen till .•
R:dr R:mt 400,200: — „ de mindre dito tili 119,700: och, om dertill lägges omkostnaderna för exercisen i land och i hamnarna samt exercis-expeditionerna med skeppsgossar, kanonierer och jung män, m. m., med 110,100: således för 3:ne år uppstå en utgiftssumma af R.dr R:mt 630,000: — samt i medeltal årligen af „ ,, 210,000:
N:o i till Kongl. Maj:ls Nåd.
Prog. N:o 1, om Statsverket 1856. 29 Sistnämnde belopp, sammanräknadt med här förut förslagsvis antagna årliga utgift af 320,000 R:dr ger en summa af jemna R:dr 530,000: —■ och då hvad som till öfningar och expeditioner med flottan nu finnes att tillgå inskränker sig till det å 5:te Hufvudtiteln uppförda anslag för exercis med flottans bemanning R:dr Runt 209,212: 50. samt de på Handels- och Sjöfarts-fonden, egentligen lör expeditioner för handelns skyddande, ärligen afsalta .... 97,500: — tillhopa uppgående till 306,712: 50. skulle således erfordras ett tillskott af R:dr R:mt 223,287: 50. årligen för genomförande af det öfningssystem, jag tillåtit mig att för Eders Kongl. Maj: t i underdånighet framlägga, såsom, efter min åsigt, ett säkert medel att allmännare än hittills kunnat låta sig göra, bringa (lottans personal till behöflig tjenstbarhet.
Då emedlertid flera andra Sjöförsvarets behof nu förekomma att fyllas, och jag således icke kan förvänta, ali liela det ifrågaställda tillskottet skulle för närvarande varda beviljadt, ehuru önskligt sådant än vore, föranlåtes jag deraf till den underdåniga hemställan, det täcktes Eders Kongl. Maj:t, på det att åtminstone de föreslagna anstalterna för sekund-löjlnants-gradens praktiska utbildning måtte komma till utförande och för öfrigt flottans allmänna öfningar kunna något utsträckas, nu af Rikets Ständer i Nåder äska en tillökning al R:dr R:mt 150,787: 50. uti anslaget lill exercis med flottans bemanning, hvarigenom detta anslag blefve till jemna 360,000 R:dr R:mt förhöjdt.
Med anledning af yppade brister å det vid sednaste riksdag på 5:te Hufvudtitcln med 18,000 R:ör Runt uppförde reservalions-anslag till
Darchmarsche-kostnader, hemställde uti skrifvelse af den 18 sistlidne April Förvaltningen af Sjö-Ärendena i underdånighet, att detta anslag antingen måtte med 9,000 R:dr R:mt, hvartill bristen förmäldes hafva ungefärligen uppgått, varda förhöjdt, eller ock förvandlas till förslags anslag; och behagade Eders Kongl.
Maj:t, vid anmälan häraf den 7 påföljde Maj, i Nåder förklara
Sig vilja närmare början af den instundande riksdagen taga denna fråga uti Nådigt öfvervägande.
Jag tillåter mig nu att åter bringa densamma å bane, och hemställer dervid i underdånighet, om icke Eders Kongl. Maj:t vid det förhållande, att berörde anslag så nyligen blifvit å Hufvudtiteln uppfördt, och således tillförlitlig erfarenhet ännu icke kan anses vara vunnen, huruvida brister ständigt skola derå yppas, eller dessa må kunna vara beroende af tillfälliga omständigheter, skulle i Nåder (inna lämpligast alt för närvarande icke bifalla någondera af Förvaltningens omförmälda hemställanden, utan endast förklara sig vilja i händelse brister på nämnde anslag vidare skulle yppas, uppå bemälde embetsverks underdåniga anmälan, för hvarje gäng, efter omständigheterna i Nåder förordna, af hvilka medel bristerna må betäckas.
Vid anslaget till diverse behof skulle, i händelse hvad af mig här förut rörande skeppsgosse-korpsen blifvit hemstäldt vinner Eders Kongl. Maj:ls och Rikets Ständers gillande, komma att iakttagas, att på detta anslag uppfördes det belopp af 2,000 R:dr R:mt, som beräknats vara erforderligt till bestridande af kostnaderna för nämnde korps’ inkasernering, hvarigenom anslaget, nu bestämdt till 17,025 R:dr, blefve förhöjdt till Rulr R:mt 19,025. -— Anslaget till skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för Förvaltningen af Sjö-Ärendena m. fl. borde rätteligen minskas med ett ljuspenningarne för bemälda Embetsverk motsvarande itelopp af 840 R:dr R.ml; men då detta anslag hittills med ungefärligen 3,000 R:dr understigit behofvet, hemställer jag underdånigst, att detsamma icke blott må lemnäs oförminskadi, utan jemväl
Nådig framställning till Rikets 30 Bil.
Prop. N.-o •/, om Statsverket 1856.
Ständer göras om dess ökande med R:dr Rant 1,700: — så att anslaget blefve förhöjdt från nu bestådda „ „ 3,300: — till jemna R:dr R;mt 5,000: — Såsom vid frågan om löneförbättring för Sjöförsvars-Departementets Kansli-Expedition redan är erinradt, skulle, förutsatt att hvad som föreslagits beviljas, de nu till Expeditionens ordinarie personal med 310 R-.dr R:mt årligen utgående ljuspenningar besparas och alltså aldragas från försiags-anslaget lill skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för Expeditionen, hvilket, nu å Hufvudtiteln uppfördt med 1,614 R:dr 18 öre, derigenom skulle nedsättas till R:dr 1,304: 18, deruti dock ytterligare någon jemkning torde komma att ske till jemnande af Hufvudtilelns slutsumma.
Från försiags-anslaget till skrifmaterialier och expenser m. m. för flottans stationer borde likaledes afdragas sammanlagda beloppet af de derifrån till flottans civilstat nu utgående ljuspenningar med R:dr R:mt 2,230, såsom afsedda att indragas, om de för denna stat föreslagna löneförhöjningar beviljas; men då, efter hvad upplyst blifvit, berörde anslag hittills icke varit för derå anvisade utgifter tillräckligt, anser jag mig dock icke böra föreslå ett sådant afdrag; helst vid det förhållande, att anslaget har egenskapen af förslags-anslag, de besparingar, som derå kunna uppstå, komma Rikets Ständers Riksgälds-Kontor till godo och deremot möjligen uppkommande brister icke inverka på Hufvudtilelns tillgångar.
Under rubriken:
Diverse Anslag skulle för öfrigt, enligt hvad här förut blifvit af mig ifrågasatt, lill ett nytt 'förslags-anslag sammanföras de ä vederbörliga, redan underdånigst anmälda aflönings-förslag inom kolumn upptagna beloppen till bestridande af kostnaderna för gemenskapens vid flottans korpser mathållning, eller dess förseende med natura-portion, nemligen: för Marin-regementet R:dr R:ml 56,137: 50.
Matros-korpsen „ „ 54,750:
Kanonier-korpsen „ „ 18,341: 25.
Skeppsgosse-korpsen „ „ 27,375: — „ 20 artilleri-båtsmän och 2 skeppsgossar på sjöfästningarne „ „ 2,007: 50.
„ 1,115 till års-och 222 till sommarljenst uppfordrade båtsmän „ „ 111,872: 50. eller tillhopa R:dr R:mt 270,483: 75. som blefve det nya anslagets summa, hvilken dock, med afseende på dess egenskap af förslags-anslag, lämpligen kunde bestämmas till jemt 270,000 R:dr Runt.
I stället komme naturligtvis de anslagssummor, från hvilka om förmälda natura-portions-värden öfverflyttals, att med dessa sednare motsvarande belopp förminskas. 4:o För Handeln.
Försiags-anslaget till Lotseri- och Fyrings-Staterna är det enda under denna rubrik förekommande.
Vid bestämmande af detta anslags summa, hvilken nu finnes upplagen till 182,860 R:dr Rant, har hittills så tillgått, alt den vid hvarje riksdag beräknade inkomsten af bålt- och lots- samt danska fyringsmedlen sammanslagits med det under förenämnde rubrik upptagne belopp af indelta räntor, 460 R:dr R:mt, hvarefter den sålunda uppkomna summa blifvit för omförmälde behof pä hufvud-lileln uppförd.
Vid sådant förhållande och under förutsättning att inkomsten af lots- och båkmedel Bil.
N:o 4 lill Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o -/, om Statsverket 1856. 31 får, i sin helhet, fortfarande för lots- och fyringsväsendets behof användas, anser jag mig böra i underdånighet hemställa, att, då årliga inkomsten af dessa medel, som i ännu gällande Riks-Stal är uppförd lill 142,500 R:dr R:mt, uti nu gjorda beräkning öfver Statsverkets inkomster antagits till 180,000 R:dr samma mynt, förslags-anslaget till lots- och fyrings-staterna ock må varda lörhöjdt med skillnaden emellan nyssberörde tvänne summor, eller R:dr R:mt 37,500, med tillägg hvaraf lill nuvarande anslaget dess summa skulle blifva R.dr Runt 220,360, samt alt en sådan reglering af anslaget må Rikets Ständer i Nåder föreslås.
Med antagande, att hvad sålunda af mig i ena och andra hänseendet blifvit föreslaget vinner Eders Kongl. Maj:ls och Rikets Ständers bifall, skulle anslagen till ständiga utgifter för sjöförsvaret komma alt ökas med . . R:dr R;mt 822,736: 15. samt, då detta belopp tillägges 5:te Ilufvudlilelns nuvarande slutsumma „ „ 2,385,780: — denna således blifva förhöjd till R:dr Runt 3,208,516: 15. hvilken dock kunde jernnäs till R:dr Runt 3,208,500, om förslags-anslaget lill skrifmaterialier och expenser m. m. för Departementets Kansli-Expedition ytterligare minskades med 16 R:dr 15 öre Riksmynt.
Utom de behof, för hvilkas afhjelpande erfordras ständiga eller ordinarie anslag till nyss uppgifna sammanräknade belopp, förekomma äfven andra dels tillfälliga och dels öfvergäende, eller inom viss tid begränsade behof för sjöförsvaret, hvilka, med hänseende till denna deras beskaffenhet, lämpligast torde böra fyllas med extra anslag.
Bland behofven af denna sednare art har jag redan i det här lörul anförda framhållit några, i det jag medelst skäl, som synas mig giltiga och dem jag derföre nu endast i underdånighet åberopar, sökt ådagalägga nödvändigheten af särskilda anslag för att dels redan nästa år sätta de under Sjölörsvars-Departementet lydande stater och korpser i åtnjutande af de för dem föreslagna aflöningsförhöiningar, dels kunna fullfölja de pågående åtgärderna lori ståndsättningen och vidmakthållandet af Flottans krigsfartygs-materiel, och dels sätta Amiralitels-krigsmanskassan i stånd att fullgöra de åligganden, den, enligt de af mig ifrågaställa förändrade grunder för pensioneringen af kassans delegare, skulle för den kommande liden sig åtaga.
Ännu återslå dock två likartade anslagsfrågor, begge af stor angelägenhet, för hvilkas fyllande medelst extra anslag, enär andra tillgångar saknas.
Rikets Ständers frikostighet alltså äfven måste tagas i anspråk.
Den ena af dem alser utförandet (af åtskilliga synnerligt nödiga byggnadsarbeten jemte diverse anskaffningar vid Flottans stationer och den andra uppförandet af en ny bro emellan Kyrk- och Skeppsholmarne här i hufvudstaden.
1 afseende på de omförmälda beholven vid stationerna hafva derifrån till Förvaltningen af Sjö-Ärendena inkommit förslag, upptagande byggnads-arbeten och olika slags anskaffningar vid Carlskrona station till en summa af 2,014,225 R:dr och vid Stockholms till ett sammanräknadt belopp af 334,800 R:dr Runt; och har Förvaltningen, med anmälan af dessa förslag, tillkännagifva, alt ordinarie statsmedel ej linnas att tillgå för de föreslagna arbetenas och anskaffningarnes åvägabringande, men att emedlertid följande bland dessa i första rummet borde afses och särskilda medel för dem beredas, nemligen: 32 Bil.
N.-o 4 till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 4, om Statsverket '1856. vid Carlskrona Station: till en ny sjukhusbyggnad för 400 man, deraf behofvet redan af den år 1839 särskildt i Nåder tillsatta Sjukvårds-Kommitté och nu jemväl af stationens fältläkare, uti ett utförligt betänkande, framhållits och hvars afhjelpande är så mycket angelägnare, som stationernas nuvarande sjukhus, provisionelt inredt uti en f. d. fästningsbastion med yttermurar af gråsten, är icke allenast i alla afseenden otjenligt ulan äfven otillräckligt för vanliga sjukantalet i fredstid R:dr R:mt 348,300: — till Kungsbrokajen och hamnens fullbordande „ „ 18,000: — deri inbegripen kostnaden för inköp af en enskild man tillhörig byggnad, för att åt anläggningen bereda erforderlig bredd; „ nya kasernbyggnadens fullbordande samt befälhafvande Amirals-Kansli husets påbyggnad och förlängning m. m R:dr R:mt 202,500: — „ klensmedjans tillbyggande „ „ 6,750: — „ östra grofsmedjans ombyggande oell inredning för ankarsmide samt för - seende med ångmachin m. m.
R:dr R:mt 44,250: 8,100 28,500 24,450: 30,000: rörledning af jern för blästern till gjuterierna och smedjorna, med en längd af 730 alnar och 270 Sk&.-.s vigt R:dr R:mt anskaffning af bristande machinerier i ånghammar-smedjan „
„ Skeppsgosse-kasernens tillbyggnad, m. m ,, „ anskaffning af 2 vattenskutor af jern, af stort behof, så länge vatten^ ledningen saknas R:dr R:mt dito af ett mudderfartyg med ångmachineri samt afföringspråmar, lika- 1 ledes angeläget alt erhålla till förekommande af varfshamnens uppgrundning (och hvartill i förslaget upptagits ett kostnadsbelopp af 40,950 R:dr, hvilket deremot Förvaltningen ansett, såsom för lågt be räknadt, böra höjas lill minst) R:dr R:mt 60,000: — förrådets förstärkande med furuvirke, enär tillräckligt lager af torrt sådant virke icke på annat sätt kan erhållas R:dr R:mt 45,000: — tillhopa R:dr R:ml 815,850: — vid Stockholms Station: lill iståndsättande af galérskjulen R:dr R „ slupskjulets förseende med tak af jernplåtar „ „ kulgårdens tillökning „ „ ett nytt skjul för upplag af stenkol ... „ ,, det s. k.
Kanslihusets om- och tillbyggnad „ „ ombyggande af sjukhuset å Kastellholmen . . „ „ de s. k.
Fundamenthusens ombyggnad ... „ vid Götheborgs Depot: mt 44,40( 21,000 8,400 7,500 120,000 75,000 40,500 316,800: — till uppförande af vågbrytare samt iståndsättande af hamnen vid Nya Varfvet, deraf behöfligheten redan för 2:ne år tillbaka i underdånighet anmäldes, utan att, i saknad af nödiga medel, något dervid kunnat tillgöras R:dr R.mt 51,300: eller tillsammans R:dr R:mt 1,183,950:
Med Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1856. 33
Med den närmare kännedom, jag eger om förhållandena vid flottans stationer, anser jag: mig pligtig att vitsorda gagneligheten och behofvet af alla de byggnadsarbeten och anskaffningar vid samma stationer, hvilkas verkställande förvaltningen af Sjöärendena sålunda föreslagit, samt att följaktligen ock i underdånighet tillstyrka, det utväg må i
Nåder beredas till afhjelpande af de uppgifna behofven.
Då likväl, äfven om allt hvad i berörda hänseenden blifvit ifrågaställdt skulle på kortare tid kunna med den vid stationerna tillgängliga arbetsstyrka bringas lill verkställighet, de dertill erforderliga medel dock icke vore att påräkna, tror jag ock lämpligast vara att, i likhet med af mig blifvit i afseende på iståndsättningen och vidmakthållandet af flottans krigsfartygs materiel underdånigst föreslaget, jemväl här ifrågaskäilda arbeten och anskaffningar efter hand utföras eller verkställas inom en tidrymd af 15 år samt att således hela den derför beräknade kostnadssumma, hvilken dock, med afseende på de under tiden sannolikt inträffande prisstegringar, borde ökas med 15,000 IDdr eller till 1,198,950
IDdr, efter sådan grund fördelas.
Jag föreslår derföre i underdånighet, att Eders Kongl. Maj:t mätte, i händelse dessa mina åsigter vinna Dess Nådiga gillande, af Rikets Ständer nu endast i Nåder äska för åren 1858, 1859 och 1860 ett extra anslag af 239,790 R:dr, motsvarande f-s delar af nästberörda summa, att med en tredjedel, eller R:dr R:mt 79,930 årligen utgå och användas till dem af ifrågavarande byggnadsarbeten eller anskaffningar vid flottans stationer, som af. Eders Kongl.
Maj:t, elter vederbörandes underdåniga anmälan, kunna hvarje år prölvas böra framför de öfriga i verket sättas.
Under den eldsvåda, som år 1822 öfvergick Blasieholmen bär i staden, itändes och afbrann äfvep dåvarande trädbron emellan Kyrk- och Skeppsholmarne.