Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Åslundar någon att, i stället för den; redskap,, sorn lian. innehar oehs är berättigad att bruka, få begagna annan redskap, sorn han sig förskaffat,, vare detta tillåtet, så vida hans uppgift till mantalsskrifning berättigar honom att sådan redskap få begagna, eller han hos Kongl.
Maj ts Befallningshafvande dertill erhållit tillstånd; åliggande- honom dock, innan han får begagna den senare redskapen, att låta försegla eller under allmänt förvar ställa den redskap-, sorn lian förut innehaft, eller också inför Magistraten! eller Krono-bet jeningen styrka, att densamma blifvit till bränvins-bränning obrukbar gjord, eller till annan person öfverlåten.. §. 26; Försegling skall sålunda verkställas, att allenast pannor' med fast; bröst, hattar, lösa pannebröst och afkylnings-redskap sältas ur stånd att nyttjas, så att egaren må kunna begagna* de pannor, hvilka eji hafva fast bröst, till andra hushålls-förnöden heter.
De lill ångornas- afkylning; begagnade pipor vare från försegling fria.
Orri försegling: å landet ege Kongl. Maj:ts Befallningshafvande att antyria, vederbörande Krono-bet jente eller andra af Kongl..
Majis- Befallningshafvande dertill förordnade välkände personer, hvilka detr i följd deraf, . skall åligga att, utan föregången anmälan af panne-egaren, med ledning af de till dem* från vederbörande mantalsskrifvare insända* förteckningar,, samt i serskildta fall Kongl. Majrts Befallningshafvande® dem delgifne tillstånds—resolutioner , ofördröjligen efter det bränvins-brännings-rättigheten för någon eller några panne-egare inom hvarje district upphört, försegling af bran vins-redskapen verkställa; och eger förseglaren att bestämma tid och ställe inom districtet för förseglingen, i förut utfärdad Kungörelse, likväl så, att försegling af inmurade pannor med brost och dithörande redskap alltid för sig går på hvarje ställe,, der de äro uppgifne att finnas»
I städerne,. hvarest nyssnämnde redskap, med undantag af inmurade pannor, böra i ällmänt förvarings-rum insättas, vare detta allt Magistratens. åliggande.
Förseglingen skall ske med messingstråd, på det sätt, att densamma* trädes uti borrade eller stampade lina hål, och sedan hopknytes genom 22 Bevillnings- samt Allm. Besv.- och Ehon.-UtsTcottens Utlåtande, N:o 5. en linnelapp, samt förseglas på båda ändarne med deras sigill, hvilka det blifvit anbefaldt att denna förrättning verkställa.
Den för materialierne till förseglingen åtgående kostnad kommer att af Kronans medel från Landt-Ränterien förskjutas och ersättning derför i vanlig ordning af Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-Contoir meddelas, emot behörig redo och räkning i Landsboken; hvaremot arfvode för förseglingsbestjret bekostas af panne-egaren, och utgår efter kannerummet, med en skilling för inmurad redskap, samt 6 rst. för så kallade lyftpannor, utaf hvarje kanna af pannans innehåll; dock må vid dessa tillfällen rese- och tractaments-penningar af förseglaren icke beräknas. §• 27* De personer, som, enligt 6 Art. 58 §.; ega att, i afseende på bränvins-bränning, visitationer och beslag göra, vare berättigade, enär de, för Kongl.
Majrts och Kronans rätt och till controll emot underslef, anse sådant nödigt, att i stad eller på landet låta ånyo uppmäta förut uppmätt och stämplad bränvins-panna.
Finnes dervid annat innehåll, än stämpel och betyg utmärka, ansvare Justeraren, såsom ofvan i i5 och 21 §§. sagdt är, och vare egaren saklös, så framt han icke i underslefvet bevisligen deltagit.
Beskattningen för bränvins-bränningen kommer att utgå endast efter panne-rymden, i enlighet med nedanstående tariff, som bestämmer den afgift, hvilken för sex månaders bränningstid skall erläggas för hvarje serskild dass af bränvins-brännings-redskap.
För pannor under tio kannor skattas efter nio skillingar kannerummet.
För dem , som anmäla sig att endast under frenne månader utöfva bränvins-bränning, blifver den i tariffen utförda afgift till hälften förminskad.
Skulle Kongl. Maj:t, med anledning af stadgandet i yrde §. af denna Författning, för en eller flera städer tillåta större pannerymd än 90 kannor, ankommer det på Kongl. Majrt alt, med ledning af här ofvan stadgade beskattnings-grunder, bestämma den afgift, sorn för sådan bränvinsbrännings-redskap bör erläggas. §. 3o.
Den till bränvins-bränning berättigade, sorn ej åstundar utöfva den i 1 Art. 3 §. bestämda rättighet, med så stor panne-rymd, tariffen efter JBevillnings- samt Allm. JBesv.- och Ekon.-Utshottens Utlåtande, ISf:o 5. 23 egendomsvärdet tillåter, betale panne-afgift endast i non af den pannerymd, lian nyttjar. §. 3i.
Vill någon uti flere smärre pannor inom samma verk, ebvad de brukas till drankning eller klarning, fördela den på det bela belöpande panne-rymden, vare sådant oförvägradt, dock utan förändring i den fastställde, efter pannornas sammanräknade rymd, utgående afgilten; och hvarvid iagttages, att tillökning för mäskvärmare eller rectifications-apparat, eller anbringandet af båda delarne, beräknas endast för den panna, hvartill dylika apparater begagnas; dock må denna medgifna rättighet ingalunda tydas till förvexling med de i 5:le classen afsedda redskap. §. 32.
I de händelser, då Kongl. Maj:t i Nåder finner nödigt att för längre eller kortare tid påbjuda bränvins-bränningens inställande, skall pannerymds-afgiften förminskas med en sjettedel för hvarje månad, ett slikt förbud varar. §. 33.
Destillerings-pannor af högst sex kannors rymd, kokrummet inbegripet, må utan serskild afgift och beräkning nyttjas på de vilkor och för den tid, som i §. omförmäler.
Apothekare i Riket tillåtas, att förpliarmaceutiska behof, utan serskild afgift, betjena sig af destillerings-pannor till högst tjugu kannors rymd, och der Apolheks-rörelsen gör bruket af flere pannor af nöden, må likväl ej öfver två sådane nyttjas, nemligen en på 20 och en på 12 kannor, utan allt afdrag för kokrummet. §. 34.
En procent af den summa, som genom bränvins-bevillningen inflyter, skall innehållas och till Kongl.
Maj:ts och Rikets Stats-Contoir ingå, för att, enligt hvad af Kongl. Maj:t, efter Pröfnings-Comiteens underdåniga förslag, för hvarje Län fastställes, användas lill ersättning för det ökade besvär och de kostnader, hvilka med debiteringen och redovisandet af denna bevillning äro förenade. §. 35.
Bränvins-brännings-afgiften erlägges förskottsvis5 och må icke under annat vilkor bränyins-bränning utöfvas. *4 Mevillnings- samt Allm, Bese,- och Ekon.-Utslottens Utlåtande} IV-o 5.
F or mn laire lill Mätnings- och Slämplings-bevis a Bränvinsbrännings-redshapen Nio Enkel O'.
P: Xn ^ M £?
Cfq Q-» C/3 -C- 5r“ . P I CfQ C% 3 ■w o r-“ B O Bt p* o a cr O: B —.
B Z5 B. B B B aq £T. _ £ -i B ^ •«2 ^ t—4 B B I •P CTQ r* C O -pr* vO •-i Vo ° C-
Conisk ■» hatt med oo tums Cylindrisk J ångrör.
(Enkel Dubbel rectifications-apparat, fästad vid hatten, att sättas emellan pannan ochafkylningsredskapen. ool oo oo oo i st. oval af 6' it. diam. i -st. rund af i i t. diam. år. år.
Mäskvärmare
Med (utan) Ång-apparat (Redskapens rymd är stämplad å pannans öfversta dell — °°’
Med (utan) ång-apparat.
På Panna, Hatt, Mäskvärmare och Rectifications-apparat åsatt min namnstämpel S. S. i (N? INT. den . . . , 184 Justerarens namn, JU eser Bevillnings- samt Allm. Besa.- och Elon.-ZJ tslcottens Utlåtande, N;o 5. 11 eservationer.
Herr Grefve Hamilton, Henning: ”Frågan om grunderna och vilko* ren för bränvins-bränningens utöfvande måste betraktas nr en moralisk och en ekonomisk synpunkt.
Den förra, uteslutande och strängt afsedd, fördrar förbud mot tillverkningen af bränvin, den senare, under samma förhållanden, full frihet i denna näring.
Att ett förbud mot bränvinsbränning vore för landet i ekonomiskt hänseende skadligt, och i verkställigheten omöjligt, fordrar icke bevis.
Äfven fördelarne af full frihet äro ännu af många betviflade.
Återstår således att utröna den minsta inilranning i näringens frihet, sorn kan vara förenlig med ett nödigt afseende på den tillverkade varans moraliska och fysiska förderflighet.
Till delta mål bör man, efter mitt förmenande, sträfva vid bestämmandet af grunderna för bränvins-bränningens utöfning.
Om vägen dit, kunna la nk: irne visserligen ännu vara delade, men minst torde det böra sökas genom ett ytterligare framskridande i prohibitiv rigtning, och jag reserverar mig derföre mot de förenade Utskottens förestående Betänkande, hvilket icke blott antager bränvins-bränningens fortfarande förening med. jordbruket, utan oek, vida mer än hittills skett, uppmuntrar den såsom skadligast ansedda husbehofs-brän vins-bränningen, enär de större bränvinspannorna i högsta classen, enligt detsamma, kunna egas endast i förening med jordegendom af högst betydligt laxerings-värde, och sålunda måste inskränkas till ett ganska ringa antal.
Uti Nådig Skrifvelse af den sistledne Februari, har Kongl. Maj:fc tillkännagifvit sin höga åsigt vara, att bränvins-bränningens förening med jordbruket, eller den egentligen så kallade husbehofs-branvins-bränningen, vore att anse såsom en hufvudsaklig anledning till den ökade branvins-consumlionen, samt ”alt bränvins-brännings-rättighetens skiljande från jordbruket och förvandlande till en högt beskattad, och jemförelsevis lättare controllerad fabriks-näring, skulle biand alla medel, hemtade från den ekonomiska lagstiftningens område, verksammast bidraga till det ondas botande.
” Äfven inom Riks-Stånden har denna mening visat sig vara temligen allmänt rådande, och finnas skälen dertill fullständigt utvecklade i en stor del af de yttranden, hvilka åtföljt återremissen af de förenade Utskottens Betänkande N:o i.
Då härtill kommer, att den hos oss i detta lall Sih. till 11.
5 Sami. 2 Afd.
4 Häjtef, ti6 Bevillning?;- samt Allm. Besa.- och Elon.-Utskottens Utlåtande, JY:o 5- gällande lagstiftning ingalunda uppfyllt nationens förhoppningar, hvaremot den i Preussen och andra främmande länder införda frihet i bränvinsbränningen visat, så väl i moraliskt sora ekonomiskt hänsende, lyckliga följder, torde intet vidare behöfva anföras till stöd för hufvud-grundsattsen i det förslag, hvilket jag vågar lxärmed vördsamt underställa.
Rikets.
Förslag till forändrade föreskrifter, angående grunderna och vilkor en för bränvins-bränningens utöfning, samt afgifterne derför. t Första Artikeln.
Om brån viris brännings-rättigheten r« Brån vins-bränning eller deslillering af hvad tjenligt ämne som helst skall, mot de afgifter och öfriga vilkor, här nedan föreskrifva»',, vara hvarje, enligt §. 2, dertill berättigad medborgare tillåten, utan inskränkning till tid, sätt eller pannans rymd. §. 2.
Berättigad till bränvins-bränning är en hvar, som på landet eller i stad skattar för ett fastighetsvärde af 3oo R:dr, eller erlägger bevillning för en inkomst af i5o R:dr, härrörande från annan egendom, rörelse eller lön :'s).
1840 års taxering gäller såsom grund för rättigheten till brän vins-bränning, intilldess: ny Författning derom träder i verkställighet..
Denna mindre väsendlTiga inskränkning i den allmänna rättigheten till bränvinsbränning föresläs här, till förekommande af den anmärkning, att, genom en obegränsad frihet i denna näring, backstugusittare» inhyseshjon m, fl', d., möjligen, kunde fördelas till dess idkande, hvilket dock icke sannolikt lärer vara att befara.
, helst öfriga stadganden lägga betydliga hinder deremot.
Förhållandet mellan de uppgifna summorna står i öfverensstämmelse med Bevi 11 n i ngs-U t s k o t te ts förslag till Bevillnings-Förordningens 1 §:r der 100 IhJrs Sako 111 st motsvarar fastighetsvärde af 200 Ib dr.
Beoillnings- samt Allni. Besp.- och Ekon.-ULslottens Utlåtande, JY:o 5. 27 5- 3.
Egare af Åttiks-Fabrik, hvilken, till åstadkommande af så kallad förbränna, vill begagna bran vins-redskap, skattar lika, som för bran vins-tillverkning*). §. 4- De bränneriet’, sorn hädanefter anläggas i stad, böra uppföras utom dess stakett, på lämpligt afstånd från andra byggnader, och i enlighet med stadens brand-ordning **). >5.
Vid de årliga mantalsskrifningarne uppgifves stället, hvarest, samt den fastighet eller det skattebelopp, hvarföre man vill brån vins-bränning idka, äfvensom pannans rymd, efter hela det af Justeraren åsatte kannelal, och den dass, hvartill hon efter hans bevis bör hänföras, samt huruvida hon är inrättad att drifvas omedelbart med eld eller med ånga.
En livar lill bränvins-bränning berättigad vare obetaget att anmäla sig till dess utöfvande under en eller flere månader, med skyldighet likväl alt bestämdt uppgifva hvilken eller hvilka månader han vill dertill begagna, i förhållande hvarefter bränvins-brännings-afgiflen beräknas.
Skallskyldig är ej pligtig att vid mantalsskrifningen uppvisa stämplings-attest eller mätuings-betyg, utom å ostämplade tackjerns-pannor; men vare berättigad alt hänvisa lill den förra året uppgifna panne-rymden, med åliggande, alt för uppgiftens rigtighet ansvara ***). §■ 6.
Mantalsskrifvaren bör, jemte utsättande af redskapens panne-rymd, dass och inrättning, för eld eller ånga, samt efter afdrag, enligt 25 §., af kokrummet, påföra afgiften med uteslutande af bråk i beräkningen.
Skriftlig uträkning deröfver skall mantalsskrifvaren, emot lösen efter de för Krono-debetsedlarne gällande grunder, den skattskyldige meddela J). *) Denna §. motsvarar 4de morn. af §. 4 i Utskottens förslag, hvars 3:dje morn., såsom numera endast afseende uppmätningen för beskattning, igenfinnes under §. 25 i Tredje Artikeln, hvaremot dess l:sta och 2:dra morn., jemte hela §§. 3, 5 och 6, kunnat utgå, sedan rättigheten till bränvins-bränning blifvit antagen vara oberoende af egande jord, och valet af pannerymd fritt, **) Motsvarar sisla meningen af §. 7 i Utskottens förslag. ***) Motsvarar l:sta mom. af § 8 i Utskottens förslag, f) Motsvarar 2-dra morn. af §. 8 i Utskottens förslag, hvars §. 9 utgår. 28 Bevillning s- samt Allm, Bes v.- och Ekon,- Utskottens Utlåtande, IV-o- 5.
Enligt denna uträkning erlägges bränvins-brännrngs-afgiften förskottsvis, pä det sätt oell den tid» Kongl. Maj:t närmare bestämmer, utom i det fall 8 §. omförmäler.
Ingen må bränvins-bränning utöfva med mindre han de derför belöpande afgifterne på förband erlagt.
Ma nia IsskriTvären åligge att, inom den tid Kongl. Maj: t utsätter, enligt skattskrifningshandlingarne, sock novis upprätta förteckningar på alfa dem, sorn sig till bränvins-bränning anmält.
Dessa förteckningar, hvari utsattes pannans rymd och den class, hvartill redskapen hän föres, samt huruvida den är inrättad för eld eller ånga, skola insändas till Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande, som deraf lemnar vederbörande del för controll och eftersyn, samt föranstaltar, att ett exemplar värder inom hvarje församling i sockenstugan, eller på annat lämpligt ställe, anslaget*;).
M Den, sorn berättigad till bränvins-brännmg, antingen sig- dertill vid mantalsskrifningen icke» på sätt S §. stadgar, angifvit, eller ock anmäld sig lill mindre pannerymd, än hvarmed han sedermera vill bränvin tillverka, kan, om han åslundar sin rätt begagna, anmäla sig dertill hos; Kongl.
Majlis Befallningshafvande, som senast inom 8 dagar derefter skall det sökta lillståndet meddela, så vida sökanden styrker sig hafva till vederbörande erlagt den mot anmäld brännings-tid och panne-rymd svarande afgiften.
Det erhållna tillstånds-beslutet uppvise sökanden för vederbörande Krono-betjent, och besörje, alt det varder upptaget på den i j §. omnämnda förteckning öfver dem, som inom socknen sig till bränvinsbränning anmält **).
Andra Artikeln, Om bran vin s-bränning s-reds kap en §• 9- Bränvins-panna med bröst och hatt må göras endast af metall, och öfrig redskap af hvad Ijenligt ämne, som helst***).
I afseende på beskaffenheten; och sammansättningen, gäfle följande bestämmelser. *) Motsvarar §.
10 i Utskottens förslag. **) Motsvarar §. 11 i Utskottens förslag. ***)Den skiljaktighet, soia eger rum i denna punkt, jemförd med lista mom, af §.
Bevillnings- sami Allm. Besr.~ och Ekon.-UtsTcottens Utlåtande, N:o 5. 2 rf
Med enkel hränvins-repskap förstås en panna till mäskens kokning, nied dertill hörande så kallad halt och redskap för den uppkommande bran vins-i mmans afkylning.
Pannan må ega hvad form som helst.
Halten med fastsittande ångrör, hvaraf 6 tum närmast densamma, ingå i uppmätningen deraf, får icke innehålla mer än ~:delar af pannans rymd.
AfkyInings-redskap må beslå af pipor, rör eller annorlunda bildade ytor.
Mäskvärmare är den inrättning, hvaruti mäsken, genom den från bränvins-pannan gående ångan, förberedande uppvärmes, så att, då den derefter slås eller tappas i pannan, uppkokning och afverkning ske fortare än eljest.
Mäskvärmare vare tillåten af hvad form som helst, men må ej innehålla mer än -gidel utöfver pannans rymd, ej eller så inrättas, att dea åstadkom mer klarning.
Med reclificator förstås den del af ett bränvins-redskap, hvarigenom större eller mindre del af i inmans vattenhalt afskiljes under mäskens kokning i pannan, så att afrinuingen utkommer starkare eller sprithalligare, än då sådan inrättning icke begagnas.
Reclificator må bestå i klarkula, talriks-anstalt, eller hvilken annan inrättning som helst, utgöra serskild redskap, eller inneslutas i någon del af den öfriga. §■ Jo Genom begagnande af förenämnde trenne redskapsdelar, hvar för sig eller gemensamt, uppkomma följande fyra klasser:
Första Klassen.
Redskap i denna klass må ej innehålla, ej eller får till dem fogas, någon inrättning, tjenande såsom mäskvärmare, till mäskens förberedande 12 i Utskottens förslag, grundar sig på den, af en Vetenskapsman meddelade upplysning, att bränvin kan tillverkas äfven i pannor af träd, hvilket föranledt’ betydliga underslef, enär det svårligen kan förbjudas någon att i sitt hus ega träd-käril af hvad form, storlek eller beskaffenhet, som helst, och bränning med så beskaffade pannor följaktligen icke kan controlleras, 3o Bevillnings- sami Allm.
Bese,- och Elon.-Utslottens Utlåtande} N'.u 5. uppvärmning, eller såsom reclificalor lill klarning, utan måste afrinningen» för att blifva bränvin, omklaras i samma eller dylik panna.
Andra Klassen.
Består af en eniel redskap med mäskvärmare.
Tredje Klassen.
Består af en enkel redskap med reclificalor.
Fjerde Klassen.
Består af eniel redskap med mäskvärmare och rectificator gemensamt *_).
Bränvins-tillverkning, med redskap af hvilkendera classen som helst, må drifvas antingen genom eldens omedelbara verkan på pannan, eller genom vattenånga från serskild panna, som antingen omgifver den förra, eller är ställd på större eller mindre afstånd från densamma.
Lösa balsar må icke till någon redskap begagnas. §. u.
Hvarje tillverkare af bränvins-brännings-redskap vare, innan han den ifrån sig lemnar, skyldig att, vid bot af 33 R:dr 16 sk.
Banco, ej mindre förse panna och hatt, äfvensom löst bröst, mäskvärmare och rectificator, när de tillhöra redskapen, med stämpel af sitt namn och hemvist, samt *) Den i 13 §• af Utskottens förslag förekommande femte classen är här utesluten, emedan den så kallade dubbla pistorlska apparaten, sorn endast deri skiljer sig från 4:de classens redskap, att tvänne pannor begagnas, blott medförer den fördel, att bränsle besparas, men ingalunda någon större tillverkning, än som med dessa pannor, serskildt begagnade, skulle kunna åstadkommas; och hvad angar redskap af ännu okänd uppfinning, torde så mycket mindre något skäl förefinnas till dess hänförande under någon viss dass, som det måste vara ovisst, om och i hvad nion densamma kan bidraga lill hastigare eller mindre kostsam tillverkning, eller om den blott afser lättnad vid redskapens rengöring, m. m. dylikt, som ej bör beskattas.
Skulle en uppfinning, ledande till något af de förstnämnde ändamålen, verkligen ske, lärer den dock icke före nästkommande Riksdag binna att blifva allmännare känd och använd, och tua det då bero at kominåude.
Ständer att pålägga densamma en rättvis beskattning, hvilket pa förband icke är möjligt.
BevillningS- sami Allm. Besa.- och Elon.-Utslotfcns Utlåtande, N.-o 5. 3r årtalet då den förfärdigades, än ock besörja, det de varda uppmätte och stämplade af dertill förordnad Justerare,, för hvilken tillveikaren
Lör noggrant uppgifva redskapens beskaffenhet lill alla dess delar.
Missleder han Justeraren med origtiga uppgifter, vare lill samma böter förfallen.
Öfver mätning och stämpling ulfärde Justeraren betyg, på sätt i5 §. föreskrifver.
Då bränvins-redskap förändras eller islåndsättes, skall den ånyo af Justeraren mätas och, om rymden undergått förändring, å nyo stämplas, den förra stämpeln utplånas, samt nytt mätnings- och slämplings-betyg uttagas.
Den, som ändringen verkställt, vare skyldig alt, på sätt och vid ansvar, som irsta morn. al denna §. stadgar, om uppmätningen och slämplingen föranstalta §• 12.
Till uppmätning och stämpling af nya, eller förändrade, eller tillförene icke uppmätte och stämplade bränvinsredskap, förordnar Kongl. Maj :ls Befallningshafvande ett erforderligt antal Justerare i Länen och städerna, med vissa dem tilldelade district, lämpade efter deras hemvist.
Justerare vare lika ansvarig för bran vins-redskaps, som för målkärils justering. iK;') Bränvinspanna skall vid mätningen vara försedd med löst bröst, dä sådant finnes, hatt eller stängselskifva och rör, samt ej mindre med de tillbehör, hvilka, enligt § åro stämpling underkastade, än med det eller de till redskapen hörande rör och afkyla ings-redskap.
Pannans hela cubikmnehåll mätes med vatten till öfversta kant eller läckande brädd.
Om hatten är försedd med en eller flera luckor, eller någon annan öppning, än ängröret, skall den vid mätningen påsättas, och redskapen uppmätas till *)Motsvarasi Utskottens förslag af §.
14, hvars sista morn blott innefattar en tillämpning på tnckjernspannor af den allmänna föreskriften i lista mom. af denna §, och derföre, såsom öfverflödigt, här blifvit uteslutet. **) Motsvarar § 15 i Utskottens förslag.
Då Konungens Befallningshafvande kunna till Justerare förordna äfven andre personer, än Landtmätare, har detta ord, äfvensom det likaledes öfverflödiga 2-'dra momentet, här blifvit utelemnadt. ***)§§• 13, 14, 15, 16 och 17 motsvara §§. 16, 17, 18, 19 och 20 i Utskottens förslag, hvarifrån; de endast till ordställningen skilja sig. 32 Betalnings- samt Allm. Best.- och Ekon.-Utslcottens Ullätande, N:o 5. öfversta luckans eller öppningens nedre kant, till så stor höjd, som nitisk deri kan inrymmas.
Hatten skall äfven uppmätas till hela sitt cubik-innehåll, och, om han innehåller mer än -|:delar al pannans rymd, öfverskotlet ingå i pannerymds-beräkningen.
Den del af hatten, som är ämnad att nedskjutas i pannans elier bröstets öppning, ingår ej i mätningen till större del, än hvarmed den öfverstiger i ~ tums höjd.
Mäskvärmare uppmätes till heba sin rymd, med afdrag för derigenom gående rör.
Vid uppmätning af panna, försedd med aftappningsrör, skall intet afdrag för det sednares innehåll ega rum.
Lösa rör och afkylnings-redskap undersökas af Justeraren, som å stämpiings-beviset antecknar deras dimensioner och beskaffenhet. §. i4.
På hvarje panna, utom af tackjern, och på hvarje lill den ena eller andra hörande hatt, stängsel-skifva, löst pannbröst, mäskvärmare eller rectificator, som utgör serskild redskap, skall Justerare med stämpel utmärka hegynnelse-bokstäfverna af sitt namn och årtalet då uppmätningen skett, samt derjemte å pannan redskapens uträknade rymd.
Stämpeln å pannan sättes på halsen eller hennes öfversta del, och på den ölriga redskapen, der han, utan alt skada den, blifver bäst synlig. §. i5.
Enskild man, som kallar Justerare från dess hemvist, för att mäta eller stämpla bränvins-redskap, skall godtgöra honom resekostnad och ari vode, såsom för andra embetsförrältningar.
Kallas Justerare lill uppmätning eller stämpling af flera redskap på en gång och på samma ställe, i en by eller socken, tillkommer honom resekostnad och arfvode endast såsom lör en resa, jemte den serskilda betalning, han bör erhålla, då mätning och stämpling sker i hans hemvist, eller 6 rst. för hvarje kanna, som den mätna och stämplade redskapen innehåller.
Af panne-egaren må Justeraren undfå nödigt handtlangare-biträde, men med behörigen justerade och krönta målkäril hör han sig sjelf förse.
Så väl öfver mätning, som stämpling, skall Justeraren, utan serskild betalning, meddela, enligt bifogadt formulaire, ett skriftligt betyg, inneö & fattande Beuillnings- samt Allm.
Besa - och Ehon.-Utskotteris Utlåtande, IV:o 5.
33 fattande noggrann beskrifning på redskapens beståndsdelar och deras dimensioner, samt uppgift på den class, hvartill den hörer, och huruvida den iir inrättad för tillverkning med ånga.