Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De skäl, som kunna tala för eller emot det Nådiga .förslaget, kunna visserligen väga olika, allt efter de olika åsigter, från hvilka man utgår i den vigtiga tull-lagstiftningen; och jag skulle öfverskatta min ringa förmåga, om jag ville tillmäta mig att fälla ett utslag i frågor, så aflägsna från min erfarenhet och min verksamhet.
— Men, då genom det afstyrkande, som Utskottet afgifvit, ifall detta af Riks-Stånden bifalles, Regeringen blir försatt i den svåra ställning, att antingen, i följd af de högljudda anspråken från frihandelns sida, anse sig böra upphäfva alla import- och exportförbud utan något säkert skydd för näringarne och husslöjden, eller ock, af farhåga för dessas hotande undergång, bibehålla dessa förbud emot nämnde anspråk, och följderna i båda fallen, derest de skulle blifva mindre lyckliga, säkerligen skola skrifvas på Regeringens räkning, anser jag, att Höglofl.
Utskottet hade bort tydligt erkänna det omsorgsfulla bemödande, Regeringen genom den Nådiga Propositionen ådagalagt att medla emellan de stridiga åsigterna, om ock icke
Utskottet skulle ansett sig befogadt att uppgifva förslag till något annat sätt för vinnande af det åsyftade ändamålet.» Herr Stjerngranat har instämt i sednare delen af delta yttrande.
Iiih. till R.
Prol. 1855 & 1851. 5 Sami. 2 Baft. STOCKHOLM, TRYCKT 1IOS JOI1 BECKMAN, 1854. v Konstitutions-Utskottett Memorial, N:o i.
1 W:o 4. 1 ■ ' Ank. till Exp.-Utsk. d. 20 Febr. 1854, kl. 9 f. m.
Memorial till Rikets Ständer, med uppgift ä hellande förslag till ändringar i Grundlagarne.
t Sedan det med Konstitutions-Utskotlets Memorial N:o 2 till Rikets Ständers pröfning särskildt öfverlemnade, från sistförflutna Riksdag hvilande förslag till åtskilliga ändringar i Grundlagarne, sorn afsäg förnämligast national-representationens ombildning, genom tre Riks-Stånds beslut förfallit, får Utskottet nu, till den åtgärd Grundlagarne föreskrifva, vördsamt insända öfriga, i 60 §. af sednaste Riksdagsbeslut antecknade, till pröfning vid innevarande Riksdag hvilande grundlagsändringsförslag, bland hvilka de liesta varit beroende på utgången af frågan om det förstnämnde förslaget.
Stockholm den 17 Februarii 1854.
Prot. 1853 & 1854. 3 Sami. 3 Haft, 1 2 Förslag lill ändring, i Grundlagarne. till ändringar i Grundlagarne, af Rikets Ständer vid Riksdagen I80O—I88I antagna att hvila till grundlagsenlig behandling vid nu ingångna Riksdag. 1.
Förslag till ändring i 28 §.
Regerings-Formen, angående rättighet för Konungen att till vissa embeten och tjenster kalla och nämna äfven utländske män, sorn den Evangelisk-Lutherska lärån bekänna.
Regerings-Formen. §. 28.
(Na gällande lydelse, hvaruti äro med finare kursiv (Föreslagna ändringar eller tillägg, utmärkta med stil utmärkta de delar, hvilka blifvit föreslagna kursiv stil.) att ändras eller utgå.)
Konungen eger alt i Stats-Rådet utnämna och befordra infödde Svenske Män lill alla de Embeten och Tjenster inom Riket, högre och lägre, hvilka äro af den egenskap, att Konungen fullmakter derå utfärdar, dock böra vederbörande förut med förslag hafva inkommit, der sådana Konungen eger att i Stats-Rådet utnämna och befordra infödde Svenske Män lill alla de Embeten och Tjenster inom Riket, högre och lägre, hvilka äro af den egenskap, att Konungen fullmakter derå utfärdar, dock böra vederbörande förut med förslag hafva inkommit, der sådana Förslag till ändring, i Grundlagarne. 3 hittills egt rum; Vare likväl Konungen obetaget, att uti Militära Embeten nyttja Utländske
Embetsmän inom Riket och till
Domare må sådane
Hvarje Departements Chef skall föredraga och expediera alla ärenden, rörande befordringar, förordnanden, tjenstledighet och afsked, till och ifrån Embeten och Tjenster, vid de Verk och Stater, som under Departementet höra. hittills egt rum.
Konungen vare likväl obetaget, att, efter vederborandes hörande, eller uppå deras framställning, lill lärarebefattningar vid universitelerna, de Etnologiska Uiraretjensterna likväl undantagna, såsom ock lill lärare- och andra beställningar vid andra inrättningar för vetenskap, slöjd eller skön konst, äfvensom lill läkarebefallningar, kalla och befordra äfven Utländske
Män af utmärkt f örtjenst, de der den rena Evangeliska läran bekänna.
Likaledes må Konungen kunna uti Militära Embeten nyttja Utländske
Män af sällsynt skicklighet, men icke till kommendanter i Fästningarne.
Konungen Riste, vid alla befordringar, afseende endast å de sökandes förtjenst och skicklighet, men icke på deras börd.
Till Civile Embetsmän inom Riket och lill
Hvarje Departements Chef skall föredraga och expediera alla ärenden, rörande befordringar, förordnanden, tjenstledighet och afsked, till och ifrån Embeten och .Tjenster, vid de Verk och Stater, som under Departementet höra.
Hänvisning-:
Bihang till Rik:s St:s Prot. III.
Konstitutions-Utskottets Mern.
Riddersk. och Ad:s Prot. den 12 Julii 1851.
Preste-St:s Prot. den 15 Julii 1851.
Borgare-St:s Prot. den 15 Julii 1851. Bonde-St:s Prot. den 15 Julii 1851.
4 Förslag till ändring, i Grundlagarne. 2.
Förslag till tillägg vid 28 §.
Regerings-Formen, angående naturalisation af Utländske Män. Regerlngg-Fonneii. §• 28. l:o.
Konungen eger att under Departementet höra. 2:o.
Konungen ege att genom naturalisation till Svensk Medborgare upptaga utländsk man i den ordning och under de vilkor, sorn uti serskild derom af Konung oell Ständer gemensamt stiftad
Sålunda naluraliserad utlänning njute samma rättigheter och förmoner, som injödd Svensk Man.
Bihanget, lil. Sami., Konst.-Utsk:s Mern.
Nais 9, 20, 26 och 32.
Prot. d. 12 Julil, 2 och 13 Aug. 18öi.
Prot. d. 15 Julii, 2 och 13 Aug. 1851.
Prot. d. 15 Julii, 6 och 13 Aug. 1851. Bonde-St.
Konungen eger att under
Departementet höra.
Förslag till ändring, i Grundlagarne. 5 3.
Förslag till ändring i 56 §. Regerings-Farmen oc/i 49 §.
Riksdags-Ordningen, angående remiss af motioner.
Resreriiiffs-Formeii.
Allmänna frågor, som uti Riksens Ständers Plena väckas, må ej till ett omedelbart afgörande der upplagas, utan skola öfverlemnas till behörigt Utskott, som ege, att dem utreda och deröfver sig yttra, på sätt i Riksdags-Ordningen föreskrifves.
Frågor om förändringar af stadgan - den i Grundlagarne som ofvan sagdt är. 56.
Allmänna frågor, som uti Riksens Ständers Plena väckas, må ej till omedelbart afgörande der upptagas, utan skola, derest de ej, såsom i Riksdags-Ordningen siiges, genast förfalla, öfverlemnas tili behörigt Utskott, som eger att öfver dem sig yttra.
Med Utskottsbetänkande förhålles, på sätt i Riksdagsordningen föreskrifves.
Frågor om förändringar af stadganden i Grundlagarne — — — — •— som ofvan sagdt är. llikstla&s-Ordiilfifiäeii. §. 49. l:o.
Hvar och en allmän fråga, som första gången i något Stånd förekommer, skall, såvida ej
Ståndet enhälligt genast densamma till vederbörligt Utskott förvisar, ligga på bordet till nästa plenum, då remiss hör ske; dock stånde hvarje Ledamot öppet att öfver samma mål sjg yttra, l:o.
Stånd förekommer, skall — — — beslut ovägerligen fattas.
Förena sig tvä tredjedelar af Ståndets närvarande Ledamöter uti beslut, ali något inom detsamma af Riksdagsman vackt förslag 6 Förslag till ändring, i Grundlagarne. hvilket hans yttrande äfven skall till Utskottet remitteras.
Om en genom muntligt anförande gjord framställning lägges på bordet, bär anförandet till protokollet dikteras och afskrift deraf sednast i nästa Plenum till bordet aflemnas.
Uppstår fråga, om eller hvart remitteras bör, kan depna fråga blott för den Plenidagen läggas på bordet; men i nästa Plenum skall beslut ovägerligen fattas.
Då saken från Utskott — expeditioneii af beslutet ej uppehållas. skall utan remiss nedläggas; då bur del dervid förblifva. 2:o.
Då saken från Utskott — •— — expeditionen af beslutet ej uppehållas.
H anvisning: Bihanget, III.
Sami., Konst.-Utsk.
N.ris 16, 25, 29 och 32.
Prot. d. 29 Julii, 9 och 16 Aug. 1851. Preste-St.
Prot. d. 26 Julii, 9 och 16 Aug. 1851.
Prof. d. 30 Julii, 9 och 16 Aug. 1851. Bonde-St.
Prot. d. 29 Julii, 9 och 16 Aug. 1851. 4.
Förslag till tillägg i 59 §.
' RiksdagsOrdningen, angående Propositionen om Stals-Verkets tillstånd och behof. Regerings-Formen. §. 59.
Efter Rikets och Stats-Verkets till- Efter Rikets och Stats-Verkets tillstånd och behof läte Konungen till Ut- stånd och behof låte Konungen till Ut - Förslag till ändring, i Grundlagarne. 7 skottets öfverläggning framställa hvad Slaten kan tarfva utöfver de ordinarie inkomster, och hvilka behof genom Bevillningar höra fyllas. skottets öfverläggning framställa hvad Staten kan tarfva utöfver de ordinarie inkomsterna.
Dessa behof böra genom bevillningar fyllas, och bör Konungens framställning härom åtföljas af förslag rörande sältet, huruledes sådant lämpligast ske kunde. Stiksdags-Orcliitngen. l:o.
Propositionen angående StalsVerkets tillstånd och behof, hvaraf Stånden hvartdera ett exemplar tillställes, öfverlemne Konungen antingen vid det tillfälle, då Riksdag, enligt föregående §. öppnas, eller å Rikssalen annan dag, der Honom så godt synes, eller ock .omedelbart till Riksens Ständers Stats-Utskott, inom fjorton dagar vid Lagtima Riksdag, och inom en månad vid Urtima, efter dess öppnande.
Och som Riksens Ständer, jemlikt Regerings-Formens 55:te §., ej ega, att i Konungens öfvervaro något besluta, må ingen rådplägning härom å Rikssalen hållas. 2:o. mom. 1. l:o.
Propositionen angående SlatsVerkets tillstånd och behof, hvaraf Stånden hvartdera ett exemplar tillställes, och sorn åtföljas bör af förslag, rörande sättet att genom bevillningar fylla hvad slaten kan tarfva utöfver de ordinarie inkomsterna, öfverlemne Konungen antingen vid det tillfälle härom å Rikssalen hållas. 2:o. Hänvisning: Bihanget, III. Sami., Konst.
N:o 17. Ridd. och Ad.
Prot. d. 29 Juli! 1851.
Företag 'itil ändring, i Grtindlätjärhe. Preste-St.
Pro t. d. 26 Julii 1851. Borgare-St.
Prot. d. 30 Julii '1851. Bonde-St.
Prot. d. 29 Julii 1851.
Förslag till ändring i 69 §.
Regerings-Formen, angående behandlingen af SlalsUtskotlets Betiinkanden uli de i nämnde §. omförmälda frågor. Regerings-Formcii.
Uppsla antingen hos Riksens Sländers Plena gemensamt, eller uti något af RiksStånden, betänkligheter att antaga hvad Stats-Utskottet lillstprkt, uti del, som rörer antingen Statens reglerande, eller Bevillningens derefter lämpade hela belopp, eller hvad till Riksgälds-Contorets utgifter och inkomster hörer, eller grunderna för Riksgälds-Contorets styrelse och förvaltning, då böra de skäl atiföras, på hvilka sådana betänkligheter sig stödja, samt meddelas Stats-Utskottet, sorn derefter tage Ärendet under ytterligare öfvervägande.
Anser Stats-Utskottet sig icke kunna afvika ifrån dess redan afgifna yttrande, eller instämma uti Riksens Ständers eller ett serskildt Stånds tankar, utnämne då Utskottet Deputerade, som uti det eller de Stånd, der betänkligheter uppkommit, företräda och närmare upplysa förhållandet.
Stånd ändock vid den mening, det förut fattat, afgörés saken efter tre Stånds be - 69.
Då Stals-Utskol/els förslag rörande antingen Statens reglerande, eller Bevillningens'derefter lämpade hela belopp, eller hvad till Riksgälds-Contorets utgifter och inkomster hörer, eller grunderna för Riksgälds-Contorets styrelse och . förvaltning, till pröfning hos Riks-Slånden förehafves; skall saken afgöras efter tre Stånds beslut.
Stånd uti sammanstämmande beslut; då skall Stats-Utskottet förökas med så många Ledamöter — — — — — — ouppbruten genast förstöras.
Förslag till ändring, i Grundlagarne. 9 slut.
Detta serskilda Utskotts Ledamöter röste sedermera samfäldt, med slutna sedlar, till ovillkorligt antagande eller förkastande af hvad Stats-Utskottet tillstyrkt, blott i de frågor, hvarom Riks-Stånden varit af skiljaktiga tankar; kommande de fleste sålunda röstandes mening att gälla såsom Riksens Ständers beslut.
Befinnes, vid de öfrigas uppsummerande, rösterna lika delade, må denna sedel öppnas och gifva utslaget.
Är pluraliteten redan vunnen, bör den aflagda sedeln ouppbruten genast förstöras.
Hänvisning:
Bihanget, lil Sami., Konst.-Utsk. Mern.
Prot. d. 26 Julii 1851. Borgare-St.
Prot. d. 30 Julii 1851. Bonde-St.
M. itll R.
Prot. 1833 & 1834. 3 Sami. 3 Häft. 2 10 Förslag till ändring, i Grvndlagarne.
Förslag till ändring i 53 och 70 §§. Regerings-Formen samt 31 §.
Riksdagsordningen, angående åtskilliga Revillnings-Utskottets åligganden. Refferiiiffs-Formeii. §•
Ett Bevillningsutskott, alt föreslå Bevillning ens fördelning $ Ett Banco-Utskott, att — och förändringar deruti föreslå.
Riksens Ständers valda Bevillningsutskott åligge, att opåmint vid hvarje Riksdag uppgifva de allmänna grunderna för den blifvande Bevil/ningens fördelning, hvarefter, och sedan summans belopp blifvit fastställdt, Utskottet uppdrages, att, med tillämpning af dessa grunder, författa förslag till Bevillnijigens utgörande.
Skolande allt, i den mon det medhinnes, Riksens Ständers Plena underställas. 53.
Ett Bevillningsutskott, att behandla bevillningsfrägor; Ett Banco-Utskott, att och förändringar deruti föreslå. 70v Riksens Ständers valda Bevillningsutskott åligge, att bereda alla från Stånden remitterade frågor, som angå förändring uti föreskrifterna om bevillnings utgörande, att förslagsvis, enligt de serskilda bevillningarne, beräkna de blifvande inkomsterna, och att, sedan Slats-Ferkets behof blifvit utredda och bestämda, opåmint föreslå sättet för bevillningens ökande, om det erfordras, eller för dess minskande, om sådant kan ega rum, och, i sammanhang dermed, till Riksens Ständer afgifva förslag till Bevillnings-stadgar.
Utskottet må derjemte uti bevillningsfrågor föreslå hvad del anser billigt och nyttigt.
Förslag till ändring, i Grundlagarne. 11 Riksdags-Orduingen. l:o.
Bevillnings-Utskottet skall bestå af Fyratioåtta Ledamöter, valde från serskilda och, så vidt möjligt är, från alla Rikets Provinser.
Detta Utskott åligge att opåmint vid hvarje Riksdag uppgifva de allmänna grunderna för den blifvande Bevillningens fördelning, hvarefter, och sedan Bevillning ssummans belopp blifvit fastställdl, det tillkommer Utskottet, att, med tillämpning af dessa grunder, författa förslag till Bevillningens utgörande; skolande allt, i den vion det rnedhinnes, Riksens Ständers Plena underställas. 2:o.
Yppar sig den i RegeringsFormens 71 §. omförmälda skiljaktighet eller skulle något Stånd söka undandraga sig det af Utskottet föreslagna deltagande uti Bevillning sbeloppet, då skall, enär skälen till den åstundade ändringen och sätten till vinnande deraf blifvit uppgifna och de öfriga Stånden meddelade, B ev illnings-Utskottet deröfver höras, hvarefter förfares såsom i berörde 71 §. stadgadt är; åliggande det Revillnings-Utskoltet, då dess Förslag i en eller flera delar sålunda blifvit förkastadt, att föreslå en annan fördelning, eller andra grunder och sätt, för utgörandet blott af den andel i Bevilinings - 31. l:o.
Detta Utskott åligge, alt bereda alla från Stånden remitterade frågor, som angå förändring uti föreskrifterna om bevillnings utgörande, all förslagsvis, enligt de serskilda bevillningarne, beräkna de blifvande inkomsterna, och alt, sedan Stals-Verkets behof blifvit utredda och bestämda, opåmint, föreslå sättet för bevillningens ökande, om det erfordras, eller dess minskande, om sådant kan ega rum, och, i sammanhang dermed, lill Riksens Ständer afgif va förslag lill Bevillningssladgar.
Utskottet må derjemte uti bevillningsfrågor föreslå hvad det anser billigt och nyttigt. 2:o.
Yppar sig den uti RegeringsFormens 71 §. omförmälda skiljaktighet, förfares såsom uti berörde §. stadgadt är; åliggande det Bevillnings-Utskottet, då dess förslag i en eller flera delar blifvit förkastadt, att föreslå en annan fördelning, eller andra grunder och sätt, för utgörandet blott af den andel i Bevilluingssumman, hvaruppå den ogillade delen i Utskottets förra förslag har afseende, och förhålles, i händelse äfven en sådan ny fördelning ej antages, på det sätt ofvan föreskrifvet är. 12 Förslag till ändring, i Grundlagame. summan, hvaruppå den ogillade delen i Utskottets förra Förslag har afseende, och förhålles, i händelse äfven en sådan ny fördelning ej antages, på det sätt ofvan föreskrifvet är.
Prot. d. 29 Julii 1851. 7. Förslag till lindring i 74 §.
Regerings-Formen, angående åtskilliga till Förstärkt Siats-Utskott hänvisade frågor. Regerings-Formen. §. 71.
Yppar sig skiljaktighet emellan flere af Riks-Stånden om dessa grunder, sälten af deras tillämpning och Bevillningens fördelning till utgörande, eller skulle, hvad icke väntas bör, något Riks-Ständ allena söka undandraga sig det deltagande uti den fastställda Bevillning s-summan, som Bevillmngs-Utskottet Föreslagit, då skall hvarje Riks-Stånd, som ändring uti Bevillnings - Kunna samtlige Riks-Stånden sig icke förena om grunderna för någon Bevillning, sältet för deras tillämpning, eller Bevillningens fördelning till utgörande; då skall saken öfverlemnas till afgörande, på det sätt 73 §.
Riksdags-Ordningen föreskrifver, åt Bevillnings-Utskotlct, förökadt till ett sådant antal Ledamöter, som der bestämmes.
Bifalla Förslag till ändring, i Grundlagarne. 13 Utskottets förslag åstundar, meddela de öfriga sina skäl dertill, samt uppgifva det sätt, på hvilket en sådan ändring må vinnas, utan att ändamålet förfelas.
Ständer skola till afgörande företaga den eller de fråtjor, om hvilka skiljaktighet dem emellan uppstått.
Stånd hvad emot Bevillnings-Utskottets förslag i en eller annan del anmärkt blifvit, varde förslaget i dessa delar förkastadt.
Af slå tre Stånd hvad ett serskildt
Stånd härutinnan yrkat, meri delta ändock vid sin mening förblifver, eller stanna två stånd emot två, då skall saken öfverlemnas till afgörande, på det sätt 69 §. föreskrifver, åt Stats-Ulskottet, lorökadt till ett sådant antal af Ledamöter, som der bestämmes.
Bifalla detta Utskotts fleste Ledamöter Bevillnings-Utskottets förslag i en eller flere af de delar, hvaruti Riksens Ständer icke förut detsamma enhälligt antagit, blifve detta förslag härutinnan med all kraft af Riksens Ständers beslut gällande; förkasta de detsamma i någon sådan del, då, äfvensom när det af trenne Riks-Stand blifvit förkastadt, skall det åligga Bevillnings-Utskottet, att föreslå en annan fördelning eller andra grunder och sätt för utgörandet, blott af den andel i Bevillningssumman, hvaruppå den förkastade de - detta Utskotts fleste Ledamöter förra förslag har afseende. len i Utskottets ende. förra förslag har afse - ll anvisning: Bihanget, lil. Sami., Konst.-Utsk.
N:ris 14 och 23.
Prot. d. 29 Julii och 9 Aug. 1851. 14 Förslag till ändring, i Grundlagarne.
Prot. d. 26 Julii och 9 Aug. 1851.
Prot. d. 30 Julii och 9 Aug. 1851. Bonde-St.
Prot. d. 29 Julii och 9 Aug. 1851. §.
Förslag till ändring i 68 §.
Biksdags-Ordningen, angående tiden för revisio nerne af Stats-Verkets, Bankens och Biksgälds-Conlorets tillstånd, styrelse och förvaltning.
Riks«lag’$-Or<liiiiig'en. §•
Derjemte skola Riksens Ständer, i den ordning Stånden, hvar för sig, lämpligast finna, vid hvarje Riksdag förordna om Revisorer, att emellan Riksdagarne, enligt af Riksens Ständer utfärdad Inslruction, öfverse och granska Stats-Verkets, Bankens och Riksgälds-Contorets tillstånd, styrelse och förvaltning; likväl, hvad Stats-Verket angår, utan rättighet att meddela föreskrifter, eller förändringar besluta.
Desse Revisorer, som skola vara Sex af hvarje Riks-Stånd, höra emellan Riksdagarne' sammanträda sä ofta, att hvarje Revision må kunna omfatta tvenne års afslutade räkenskaper, och tage derföre alltid Revisions-förrättningen sin början den 15 September; skolande så väl Riksens Ständer, som afgående Revisorer, i likstämmighet härmed, utsätta tiden till nästpåföljande Revision, till hvilken Revisorgrne böra af Konungen kallas.
Och må ingen Revi - 68.
Derjemte skola Riksens Ständer, i den ordning Stånden, hvart för sig, lämpligast finna, vid hvarje Riksdag förordna om Revisorer, att, enligt af Riksens Ständer utfärdad Instruktion, öfverse och granska Stats-Verkets, Bankens och RiksgäldsContorets tillstånd, styrelse och förvaltning; /likväl, hvad Stats-Verket angår, utan rättighet att meddela föreskrifter eller förändringar besluta.
Desse Revisorer skola vara Sex af hvarje Riks-Stånd, och höra, på Konungens kallelse, hvarje år sammanträda.
Revisionsförättningen skall alltid taga sin början den 15 September och omfatta de för år afslutade räkenskaper, hvilka af föregående Revisorer icke granskade blifvit.
Med Revisorernes röstberäkning förhålles enligt de uti 66 §. utstakade grunder.
Förslag till ändring, i Grundlagarne.
15 sion öfverskrida en tid af tre månader.
Med Revisorernes röslberäkning förhålles enligt de uti 66 §. utstakade grunder.
Sami., Konst.-Utsk. Mern.
N:o 8. Ridd. och Ad.
Prot. d. 24 Maji 1851.
Prot. d. 26 Maji 1851. Borgare-St.
Prot. d. 21 Maji 1851. 9.
Förslag lill ändring i 14- §.
Riksdags-Ordningen, angående representations rättigheten för Slockholm. Riksdags-Ordiifngen. §. 14. /:o.
Hufvudstaden Stockholm välje Tio (Detta moment skulle utgå.)
Riksdagsmän, hvaraf Tre Magistratspersoner, Två Grosshandlare, En Fabrikör, En Minuthandlare och Tre af Embeten och Handtverkerier.
Valen förrättas af Femtio Elektorer, utsedde ibland Borgerskapet, ejler lika klassifikation, som Stadens Femtio Äldste.
Desse Elektorer välje hvarför sig Riksdagsmän inom sin klass, men alla samfäldt Fullmäktige af Magistraten.
För 16 Förslag till ändring, i Grundlagarne. att blifva Elektor af Borgerskapet eller Riksdagsman för Stockholm, fordras, att hafva varit Irenne år Borgare derstädes, att en Grosshandlare betalar minst Tjugu Riksdaler, En Fabrikör eller Minuthandlare Tio Riksdaler och en Handtverkare Fem Riksdaler till Staden i årliga ulskylder. 2:o.
De öfriga Rikets Städer ege jemväl att sända Fullmäktige af Stadens Borgare eller Magistratspersoner.
Götheborg sände Tre egna Fullmäktige; Städerna af Första klassen hvardera Två; de af Andra klassen, med rätt att ställa Två, hvardera minst En; och Städerna af Tredje klassen, hvardera En Fullmäktig.
Städerna af de öfriga klasserna ega att sända hvardera En Fullmäktig; dock med rättighet att förena sig, Två, högst Tre, om en person, hvilken likväl måste vara till Riksdagsman vald för en af dessa städer, der han sjelf Magistratsperson eller Borgare är.
Riksdags-Fullmäktig för Stad af Tredje klassen må jemväl kunna tillika antaga Fullmakt för en annan stad af lägre klass. 3:o Valen skola ske Riks dags-Fullmäktig icke kallas. 4:o Ingen må för Städerna Borgare-edens afläggande. 5:o Fjerdepartsegare — inom Länet bosatt. 6:0 Utom Fahlu
Bergslag väljandes efterrättelse uppläsas. l:o.
Rikets Städer ega att sända Riksdags-Fullmäktige af Stadens Borgare eller Magistratspersoner.
Hufvudsladen Slockholm sände Tio och Götheborg
Tre egna Fullmäktige; Städerna af Första — annan stad af lägre klass. 2:o Valen skola ske '■ Riksdags-Fullmäktig icke kallas. 3:o Ingen må för Städerna Borgare-edens afläggande. 4:o Fjerdepartsegare inom Länet bosatt. 5:o Utom Fahlu
Bergslag väljandes efterrättelse uppläsas.
Hänvisning: fiihanget, III.
Sami., Konst.-Utsk:s Mern.
N:ris 19, 27, 31 och 32.
Förslag till ändring, i Grundlagarne. 17 Ridd. och Ad. Prot.rd. 2, 14 och 20 Aug. 1851.
Prot. d. 2, 14 och 19 Aug. 1851.
Prot. d. 5, 14 och 20 Aug. 1851. Bonde-St.
Prot. d. 2, 14 och 20 Aug. 1851. 10.
Förslag till ändring i H §. 3. mom.
Riksdags-Ordningen, angående grunderna för röstberäkningen vid Riksdagsmannaval i Städerna. Riksdags-Ordniiigen. §. 14. Morn. 3.
Valen skola ske inför Magistraten efter det å hvarje ort hittils öfliga valsätt, deruti likväl ändring kan ega rum, enär antingen någon Stads samtlige valberättigade Innevånare, eller ock en eller flere klasser bland dem, hos Konungen anhålla om fastställande af ny valordning för Staden, och Konungen, efter vederbörandes hörande, finner skäl att dertill samtycka.
Annorlunda, än genom ordentlig Omröstning med slutna sedlar af Borgerskapet eller af dess utsedde Elektorer, må RiksdagsFullmäktig icke kallas.
Valen skola ske inför vederbörande Magistrat, efter det å hvarje ort hittils öfliga valsätt, deruti likväl ändring kan ega rum, då antingen någon Stads valberättigade Innevånare, eller ock en eller flera klasser bland dem, om sådan ändring öfverenskomma och Konungen, efter vederbörandes hörande, finner skäl densamma fastställa; börande, i fråga om sådan ändring, de valberätligacles rester, der valen hittils omedelbart förrättats.
, beräknas efter hvad hvar och en af de väljande till Staden skattar.