Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då nu ånyo föredrogs Professor Gei jers den 27 dennes på bordet lagde motion om Landshöfdinge-accordens amortissement och inlösning, beslöt Ståndet samma motion till Slats-Utskoltet remittera, jemte den i anledning häraf af flere bland Ståndets L :da möler nu afgifne yttranden. S. D. Kongl.
Maj:ts denna dag meddelade Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående den under namn af Westerbottens Regementes Hästjägaresqvadrons fond bildade serskilda cassa; gifven Stockholms Slolt den 7 December 1840, blef, efter uppläsningen deraf, till bandlingarne lagd. S. D. Sedan Ståndet denna dag bifallit Expeditions-Utskotlets förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse N:o 208, angående Svenska undersåters skyldighet när de vilja bosätta sig eller resa utrikes, blef, vid föredragning al nämnde Utskotts Memorial N:o 29, detsamma till handlingarna lagdt. S, D. Föredrogos ånyo Lag-Utskottets följande Utlåtande och Betänkande : N:o 171, öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 122, i anledning af väckt fråga örn upphäfvande eller ändring af Kongl. Förordningen den 9 Maj 1835, angående hvad iagttagas bör vid handel om lösören, som köparen låter i säljarens vård qvarblifva.
Ståndet biföll Betänkandet N:o 122, vidhållet i Utlåtandet N:o 171, hvilket lades till handlingarne. , < ö N:o 172, 1 anledning af väckt motion, dels om upphäfvande af Kongl. Förbudet mot dueller och slagsmål af den 22 Aug. 1682 och alla dermed sammanhang, egande Författningar, dels ock om ändring af 24 Cap. 11 §. Missgernings-Balken.
Föredrogos ånyo Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi - Utskottens följande Betänkandeu: Fröt■ Vtdr. d. 3o Jan. i84r‘ G i N:o 26, i anledning af väckt fråga om förändring i tiden för väg lagningar.
N:o 27, angående väckta frågor om föiändringar i stängsel-författnin garna.
Af slogs. S. D. Foredrogos ånyo Constitution -Utskottets följande Memorial till Rikets Ständer: N:o 75, med förslag till ändrad ordalydelse af Tryckfrihets-Förordningens 5 §. 1 ooli 5 mom.
Tryckfrihels-För ordningen.
N:o 79, med förslag till ändring af 5 §. 6 mom.
Tryckfrihets-För ordningen.
Oell blefvo dessa 3:ne Memorial af Ståndet återremitterade, med förklarande, såsom Ståndets gemensamma tanka, att de i dem föreslagna Grundlagsförändringar icke hörde till de högst nödiga och nyttiga.
Då nn ånyo föredrogs Constitutiöns-Utskottets följande Memorial till Rikets Ständer: N:> 76, med förslag till ändring i Riksdags-Ordningens 76 §.; och N:o 77, med förslag till ändring af 5 §. 6 mom.
Tryckfrihels-För ordni ngen.
Blefvo de deri föreslagna Grundlags-forändringar antagna såsom hvilande till Grundlags-enlig behandling vid nästa Riksdag. S. D. e. m.
Föredrogos ånyo Constitutions Ulkotlets följande Memorial till Rikets Ständer : N:i 80, i anledning af återremiss å Conslitutions-Utskottets Memorial» N:o 56.
Ståndet, som frånträdde den gjorda anmärkningen om bibehållandet af slutpunkten i 39 §.
Regerings-Formen , antog till Grundlags-enlig behandling vid nästa Riksdag den i Memorialet N:o 80 föreslagna förändringen af 39 och 91 § §. Regerings-Formen.
N:o 81, i anledn:ng af återremiss å Constilutions-Utskottets Memorial, N:o 57.
Ståndet antog den gjorda framställningen att med Ridderskapet och Adeln instämma, så väl deri alt i 4 mom. af 8 §.
Regerings-friman ordek 'för ’ förändras till förer, som ock i den af sistberörde
Stånd uppgifna redaction af 6 mom. i samma §.
Deremot vidblef Ståndet sin mot 2:dra Prot. Vldr. d. 3o Jun. l8fy. punkten af 43 §.
Regerings-Formen gjorda anmärkning, och godkände den, för sådant fall, föreslagna voterings-propositionen.
N:o 82, i anledning af erhållen återremiss af Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 59.
Ståndet, sorn vidblef sin mening rörande tillägget till Regerings-Formens 6 §. godkände icke det af Utskottet uppgifna jemknitigsförslag, i afseende på de i slutet deraf förekommande ord: ’’i fall älven desse af giltiga och till Stats-Rådets Protocoll förda skäl äro hindrade”, dem Ståndet anser böra utgå, utan anmodade Utskottet att med voterings-propositioner i ämnet inkomma.
N:o 83, i anledning af återremiss å Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 60.
N:o 84, i anledning af återremiss på Constitutions-Utskottets Memorial .N:o 62.
Voterings-propositionen godkändes. S. "D.
Vid nu förnyad föredragning af Banco-Ut skottets Utlåtande N:o 136, öfver väckt fråga om inköp af ett hus för begagnande af Låne-Contoiret i Götheborg, blef samma Utlåtande af Ståndet bifallet. S. D.
Då nu ånyo föredrogs Stats- Banco- och Lag-Utskottens Memorial N:o 129, till svar å de inom 3:ne Riks-Slånd framställda anmärkningar vid Stats- Banco- och Lag-Utskottens under N:o 50 aflåtne Betänkande, angående upphörandet af Bankens och Riksgälds-Contoirets forum privilegiatum, blef Memorialet N:o 129 bifallet och Betänkandet N:o 50 till handlingarna lagdt.
S. D. Föredrogos ånyo Lag-Utskottets följande Utlåtande och Betänkande.
N:o 173, i anledning af återiemisser utaf åtskilliga från Lag-Utskottet afgifna Belänkanden.
Lacles till handljngarne.
N:o 174, i anledning af väckta motioner, angående dels förklaring af 88 §. i Concurs-lagen den 12 Mars 1830, dels ock upphäfvande af hvad genom serskilde reglementen och beslut stadgadt är, till inskränkning i rättigheten för köpare af fast egendom, deri vissa inrättningar hafva inteckning, att erhålla tredje uppbudet.
Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Vällofl. Borgare-Ståndets, i Protocolls-utdrag af den 13 dennes meddelade inbjudning att biträda dess, i anledning af Lag - Fröt. XJtdr. d. 3o Jan, i841‘ 63 Utskottets Utlåtande N:o 166, om Förliknings-Comiteers inrättande fattade beslut, hvilket beslut äfven Hederv. Bonde-Ståndet, enligt Protocolls-utdrag af den 16 dennes, biträd t, med frånträdande af hvad Ståndet den 15 December sisth beslutat, och hvari det äfven inbjudit Med-Stånden att instämma.
Preste-Ståndet, som icke kunde Vallöf].
Borgare-Ståndets beslut i dess helhet biträda, vidblef sitt beslut, det må Rikets Ständer i aflåtande underdånig skrifvelse anhålla, det täcktes Kongl. Majit i nådig Proposition till Rikets Ständer meddela en ledning för de reglementariska stadganden, sorn böra iagttagas vid inrättandet af Förliknings-Comitéer, men ansåg sig ock dermed hafva instämt i senare delen af det beslut, hvari Vällofl.
BorgareStåndet stannat.
Från V äl 1 o fl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets nedannämnde Utlåtande och.
N:o 413, i anledning af Herr von Hartmans dorff.s motion om anslag till utskrifning af registratur, hvilka ifrån Stats-Expeditionerna bordt till RiksArchivet aflenmas.
N:o 414, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse, angående rotehållarne vid Uplands Regemente beviljade befrielse ifrån utgörandet af s. k. klädpenningar, enligt kneckte-contraclet.
Lades till handlingarne. N:o 415, i anledning, af Riks-Ståndens beslut, rörande tryckningen af de i Representations-frågan, vid denna Riksdag, afgifna yttranden och Memorial.
Bifölls. och N:o 417, angående handläggning af frågor, rörande disposition af den till allmänt nyttiga ändamål anvisade andel af Bancovinsten.
Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet hade enligt hvad i Memorialet är omförmäldt, ansett handläggning af förrberörda frågor tillhöra StatsUtskottet, äfvensom Bonde-Ståndet, genom meddeladt Protocolls-utdrag för den 23 dennes, hvilket nu upplästes, förklarat, att Ståndet, i anledning af Memorialet, N:o 417, fann något annat Utlåtande icke erfordras, änattStatsUtskottet skulle genom utdrag af Ståndets protocoll underrättas derom, att Ståndet ansåg det vara tydligt och klart, att frågan om användandet af sagde andel af Banco-vinsten borde af Stats-Utskottet handläggas, på grund af Bonde-Ståndets den 20 dennes fattade beslut. 64 Prot. TJtdr. d. 3o Jan. 184U Borgare-Ståndet fann det vara ostridigt, att handläggningen af frågor, rörande disposition af den till allmänt nyttiga ändamål anvisade andel af Banco-vinsten, tillhörer Siats-Utskottet.
S. D. Föredrogos ånyo följande Stats- och Banco-Utskottens Utlåtanden och Memorial: JN:o 130, i anledning af motioner, angående arfvodet för Rikets Ständers Fullmäglige i Banken och Riksgälds-Contoiret.
N:o 131, med voterings-proposilion, i anledning af Riks-Slåndens skiljaktiga beslut öfver Utskottens Utlåtande N:o 68, angående pension för aflidne Banco-Fullmägtigen Anders Danielssons enka och barn.
N:o 132, i anledning af Herr Rosenblads motion om afskrifning af Bankens inom linien förda fordringar hos Riks-gälds-verket.
Bifölls. och No 133, i anledning af Herr StuartSj C.j motion om utbyte af Riksgälds-Contoirets till Bmken utgifna obligationer.
Utlåtandet jemte de dervid fogade formulaire till obligationer och Räntecouponer, godkändes. S. D. Föreclrogos ånyo Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 32, angående stämpling af spelkort samt afgiften derför, och nämnda Utskotts Utlåtande N:o 37, i anledning af gjorda anmärkningar vid Betänkandet N:o 32.
Härvid stannade Ståndet i följande beslut: l:o Första punkten i Betänkandet, N:o 32, hvilken är vidhållen i Utlåtandet N:o 37, andra punkten i Betänkandet N:o 32, fjerde punkten i Betänkandet N:o 32, hvilken är vidhållen i Utlåtandet N:o 37, och Sjette punkten i Betänkandet N:o 32, godkändes. 2:o Med ogillande af Tredje och Femte punkterna i B.tänkandet N:o 32 beslöt Ståndet, a) att Riksgälds-Contoiret må ega att om kort-convolutens försäljning i Hufvudstaden och, genom Kongl. Majps Befallningshafvan le i de orter, der kortfabriker äro eller blifva inrättade, förordna, samt att frågan om provision för convolutens försäljning må förfalla, och b) alt Rikets Ständer må till Kongl. Maj:ts bepröfvande öfverlemna att, bestämma den tid för den blifvande författningens inträdande i verksamhet, och hvarinom redan stämplade kort böra omstämplas, som Kongl.
Mij:t kan finna vara erfordeilig. 3:o Utskottets yttrande i Utlåtandet N:o 37, öfver gjord anmärkning, att be - Prot.
Utdr. d. 3o Jan. 184*•
65 bestämdt stadgande bordt meddelas derom, att de föreslagna stämplings-åtgärderna endast skulle tillämpas å nya eller obrukade kortlekar, lades till liand lingarne. och 4:o Ståndet biföll, hvad Utskottet i Utlåtandet N:o 37, tillstyrkt, att det parti kort, som af tillverkaren anmäles till utförsel, bör i närvaro af Riksgälds-Contoirets elier Landshöfdingens ombud och vederbörande Tullkammare-föreståndare på fabriken inläggas uti omslag och med desse embets-- mäns sigill förseglas, samt derefter kunna till utrikes ort, efter behörig anteckning i Tullkammaren, alföras. S. D. Föredrogs Lag-Utskottets Utlåtande, N:o 175, i anledning af gjorda anmärkningar emot Utskottets Betänkande N:o 142, öfver väckta frågor om antagande af förslagen till allmän Civil- och Criminal-Jag, eller vissa delar deraf; och dels andra dermed gemenskap egande, af Kongl. Maj:ts till Rikets Ständer, angående nämnde förslag, den 24 Mars 1840 aflåtna Nådiga Skrifvelse föranledda motioner.
Ståndet, som bifallit Betänkandet N:o 142, vidblef det fattade beslutet, med följande förändringar: a) att, i afseende på organisationen af den föreslagna Lag-beredningen, i stället för bestämmelsen i Betänkandet N:o 142, ”samt tre andra lagfarne män,” etc., må införas dessa ord; ”samt fem andra lagfarne män,” etc.; b) att Utlåtandet N:o 175, angående tiden för fulländandet af Lag-beredningens arbeten, gillas, och c) att Rikets Stånder må till Kongl. Maj;t i underdånighet frambära den önskan, att Tableau-Comitéen numera måtte upplösas.
S. D. Till Stats-Utskottet remitterades en, med anledning af 56 §.
Riksdags-Ordningen, af Herr Schartau väckt motion, hvaruti hemställts, om icke åt Stats-Utskottet må uppdragas att uppgöra och till Rikets Ständer inkomma med förslag, angående sättet att göra alla de medel fruktbara, som, till följd af-ett eller annat förhållande, kunna komma att, under tiden till nästa Riksdag, i Riksgälds-Contoiret reserveras, vare sig till vissa bestämda ändamål, elier, i allmänhet, med afseende på framtida behof. S. D. Upplästes meddeladt utdrag af Protocollet, hållet bos Högvörd.
Preste-Ståndet den 20 dennes, och innefattande, att nämnde Stånd, vid föredragning af Bevillnings-Utskottets Utlåtande, N:o 36, i anledning af erhållen återremiss å Betänkandet N:o 9, angående åtskilliga motioner om stämmoböters upphörande eller förminskning, dels godkänt så väl den af Utskottet uppgjorda gradationen för stämmoböters utgående, som ock att Rikets Ständer, i underdånig skrifvelse, hos Kongb Maj:t anhålla, det Kongl. Maj:t Bih. till R.
St, Prot, 18 41, 9 Sami 2 Band. 9 66 Trot Utdr. d. 3o Jan■ täckes utfärda en Författning, sora upptager, till hvad belopp stämmoböter utgå, dels gillat, att Rikets Ständer bos Kongl.
Majit i underdånighet anhålla, att, uti den om stämmoböter utfärdande Författning, måtte bestämmas, det två tredjedelar af samma böter tillfalla socknens fattiga, och en tredjedel Krono- Uppbördsmannerij hvilket ord
Ståndet ansett böra sättas i stället för Kronofogden; och voro, i afseende härå, Med-Stånden inbjudne att beslutet biträda.
Enär Ståndet i detta ämne fattat beslut, på sätt meddeladt utdrag af dess Protocoll för den 20 dennes utvisar, lades Högvörd.
Preste-Ståndets omförmälda inbjudning till handlingarne.
S. D. Höglofl. Ridderskapet oeh Adeln bade, uti meddeladt utdrag af dess den 20 dennes hällne Protocoll, lemnat underrättelse om de beslut, som nämnde Riks-Stånd fattat, vid behandling af BevillningS-Utskottets Memorial N:o 34, i anledning af Riks-Ståndens olika beslut, angående grunderna för den blifvande allmänna bevillningen, samt föreskrifterna för tillämpningen deraf.
Ibland dessa beslut förekom, att Ridderskapet och Adeln funnit sig böra fästa Med-Ståndens uppmärksamhet på nödvändigheten att begära Kongl. Maj:ts
Nådiga godkännande af de reglementariska föreskrifterne i BeviilningsFörordningen.
Med läggande af omförmählta Protocolls-Utdrag till handlingarne, förklarade Rorgare-Ståndet, att Ridderskapets och Adelns förrberörde framställning nu ej föranleder till någon åtgärd, å Borgare-Ståndets sida. S. D. Till handlingarne lades Expeditions-Utskottels Memorial, N:o 29, i sammanhang med Utskottets förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Svenske undersåtares skyldigheter, när de vilja bosätta sig eller resa utrikes, o. s. v.
S. D. Efter slutad öfverläggning, i anledning af Constitutions-Utskottets Memorial N:o 68, med fortsatt förslag, i afseende å National-Representationens ombildning och de i sammanhang dermed nödige Grundlagsändringar, förenade sig Bonde-Ståndet uti nedanstående beslut!
Ståndet godkände dels den af Constitutions-Utskottet redan uti Memorialet N:o 38 motiverade, och uti det förslag till förändringar i nu gällande Grundlagar, som förevarande Memorial innefattade, tillämpade grundsats, att Svenska folkets till Riksdag församlade Repre§pntanter må bilda en enda kam - Prct.
Utdr. d. 3o Jan. 1841' 67 mare, hvilken för vissa frågor delar sig i tvänne Nämnder, som serskildt öfverlägga och besluta, men, vid inbördes stridighet i åsigter, sammanträda, för att skiljagtigheterna till gemensamt beslut bringa ; dels Utskottets förslag i hvad det angår så väl sammanfattningen i Regeringsformen af grunderna för National-Representationens arbetsordning, som urskiljandet från nuvarande Regeringsform och Riksdagsordning af allt det reglementariska i berörde afseende, för att blifva föremål för en serskild ordnings-stadga, som likväl icke komme att tillhöra antalet af Rikets Grundlagar, och genom hvilken förändring, 0111 den antages, nuvarande Riksdags-Ordning skulle upphöra att vara gällande; dels de af Utskottet redovisle åsigter, angående den förändrade plan för ämnenas indelning, som i förslaget till Regeringsform blifvit iagttagen.
Deremot fann Ståndet, efter granskning af ifrågavarande Grundlagsförslag i deras serskilde delar, skäligt att förslagen till Utskottet återremittera, med följande dervid gjorde, af Ståndet, såsom gemensam tanka, godkände, anmärkningar: §. 49.
Att den, för Lagtima Riksdags återkomst, i denna §. bestämda tid af hvart annat år borde, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers vid denna Riksdag serskildt fattade beslut, förändras till hvart Tredje. §. 52.
Alt antalet af de Förmyndare, som, under omyndig Konungs minderårighet, skulle komma att i Hans namn Regeringen föra, borde bestämmas till tre eller fem och sålunda blott en Förmyndare icke i något fall kunna väljas. <5. 61.
Att Riksdagsman ej må, i det fall, denna §. omtalar, kunna från Riksförsamlingen uteslutas, utan att två tredjedelar af de röstande i beslutet sammanstämma. §. 65.
Att de i nu gällande Regeringsform stadgade Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskott böra, såsom fasta Utskott, i Grundlagen bibehållas.
Att det föreslagna antalet af Expeditions-Utskottets Ledamöter, eller Tre, må ökas till Fem. §. 70.
Att, vid jemförelse af denna §. med den 101, den inbördes stridighet emellan stadgandena i samma ämne förekom me, att, efter den förra, äro Riksförsamlingens båda Nämnder berättigade att föreslå ändring och tillägg jemväl uti en af Konungen väckt fråga om Grundlags stiftande, ändrande eller upphäfvande, af hvilka Nämndernes förslag, ettdera, sedan Riksförsamlingen det godkänt, utgör ett beslut, som kommer att hvila till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag; men, enligt den senare eller 101 §. kan Konungens förslag i Grundlagsväg, hvarken i Utskott, Nämnd el - 68 Trot.
TJtdr. d. 3o Jan. 1841. ler hela Riksförsamlingen ändras, utan måste i sin helhet antingen afslås eller antagas att hvila till slutligt afgörande vid nästa Riksdag.
Att, i fråga om Riksförsamlingens rätt att ändra ett af Konungen framställdt förslag till stiftande, ändring eller upphäfvande af allmän Civil-, Criminal- samt Kyrkolag, enahanda stridighet, som här ofvan blifvit anmärkt, jemväl förekomine emellan 70 och 105 §. §.
Bonde-Ståndet ansåg föreskrifter ne, angående behandl ngen i Utskott, Nämnd och Riksförsamling af Konungens Förslag till stiftande, ändring eller upphäfvande, dels af Grundlag, dels af annan Lag, sorn utgör föremål för båda Stats-magternas gemensamma pröfning, böra från den 70 §. afskiljas och förekomma uti en serskild §., hvars öfverensstämmelse med de lill ämnet likartade, eller 101 och 105 §. §, borde, noggrannare än som skett, iagltagas. §. 71.
Att denna §. sålunda bör föiändras, att Riksdagsmän må ega väcka motion antingen muntligen eller i skrift framställd. §. 73.
Att alla val och öfrige omröstningar under Riksdag skola ske med slutna sedlar. §. 105.
Att, enär de vigtigaste civila rättsförhållanden emellan medlemmar af alla samhällsklasser, så ock svårare Brottmål kunna komma i fråga att efter Sjölag pröfvas och afgöras, Bonde-Ståndet ansåg denna Lag jemväl böra i Regerings-Formen upptagas bland dem, som af båda Slats-magterne skola stiftas, ändras eller upphäfvas.
Att i det fall, hvarom denna §. jemväl handlar, då Konungen icke, innan Riksförsamlingen åtskiljes, kan fatta och meddela Sitt beslut, angående ett af Riksförssamlingen antaget lagförslag, den förändrade föreskrift bör införas, att Konungen, der Han sedermera ogillar förslaget, bör meddela nästa Riksförsamling de skäl, som ogillandet föranledt. §. 136.
Att redactionen af denna §. bör., i afseende å tiden för Riksdags fortfarande, ställas i öfverensstämmelse med det af Rikets Ständer, serskildt rörande detta ämne, till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag godkände förslag.
Hvad i allmänhet angår redactionen af de Grundlagsförslag, Utskottet framställt, så, jemte det Ståndet företrädesvis utmärkte föreskrifterne uti 110, lil och 112 §. §., angående sättet att verkställa val, såsom till den grad invecklade och otydlige, att desamme, utan bifogad omständlig förklaring, svårligen skulle kunna af Riksförsamlingen i allmänhet uppfattas och sålunda Prof.
Utdr. d. 3o Jan. i84>- 69 icke eller rätt tillämpas, ansåg Ståndet det vara af högsta vigt, att redactionen, såsom ett hufvud vilkor för en god Grundlag, med yttersta sorgfällighet af Utskottet vårdas, på det densamma, i denna förnämsta del af Rikets lagstiftning, må bringas i möjligaste öfverensstämmelse med de kända mönster af egentlighet i valet af ord för de begrepp, Lagstiftaren vill uttala, likställighet i uttryck och lagbud, som stå med hvarandra i oskiljagtigt sammanhang, noggranut efter enahanda regel iagttagne skiljetecken, korta perioder och ett rent, enkelt, tydligt och bjudande språk, hvilka dels vår allmänna
Lag i sitt ursprungliga skick, dels de nya förslagen till denna Lag framställa.
Endast genom en sådan redaction blifver det, efter Bonde-Ståndets meli ng, möjligt, att hvarje stadgande, icke blott i och för sig sjelft, utan äfven i sit sammanhang med andra likartade, kommer att innefatta ett klart, bestämdt och sålunda från hvarje misstydning fredadt uttryck af Lagstiftarens verkliga mening.
I öfverensstämmelse med dessa åsigter, gillade Ståndet det förslag till ny redaction af 4-9, 52, 53, 55, 60, 61, 64 och 105 §. §., som, i anledning af under öfverläggningen i berörde afseende gjorde, af Ståndet godkände, anmärkningar, blifvit utarbetadt, för att remissen åtfölja.
Men icke blott öfrige delar af Utskott ts förslag, utan äfven Rikets Grundlagar i sin helhet, ansåg Bonde-Ståndet vara i behof af en förbättrad redaction, så vida de skola motsvara den här ofvan antydda fordran af en sorgfälligt vårdad lagstiftning och sålunda äfven i formelt afseende trygga säkerheten och framgången af det Statsskick, hvars ombildning nu är i fråga.
Slutligen och då, i anseende dertill, att respective Med-Stånden, i sammanhang med pröfningen at det förslag Lill Val-lag, som Constitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 38, till Grundlagsenlig behandling Riks-Stånden underställt, äfven utlåtit sig i frågan om represenlations-rättens utöfning på en eller tvänne caractersskilda kamrar, hvaremot Bonde-Ståndet icke ansett sig kunna, med iagttagande af Grundlagens föreskrift, i denna senare pröfning ingå förr, än Utskottet med utarbetadt förslag jemväl i denna del till Riks-Stånden inkommit, hvilket först skett genom förevarande Memorial, representations-frågan , dels genom detta olika behandlingssätt, dels genom Med-Ståndens, jemförelsevis med delta Stånd, skiljagtiga åsigter i hufvudsaken, kommit för närvarande i det skick, att Utskottet, efter hvad dess senare Memorial äfven antyder , icke ansett sig vara i tillfälle att till ett fullbordadt helt utarbeta ifrågavarande Grundlagsförslag förr, än de olika grunderne för representationens constituerande blifvit Riks-Stånden emellan, om möjligt, bringade till inbördes enhet och öfverensstämmelse, funne Bonde-Ståndet, vid sådant förhållande, ändamålets gagn med en fullständigare granskning af 7° Prot.
Uldr. d. 3o Jan, 18/ft, förevarande detaljförslag icke, för närvarande, motsvara den tid och möda, som derå skulle uppoffras.
På dessa skäl, och ehuru Bonde-Ståndet icke ansett sig grundlagsenlig! kunna undgå att ofvannämnde lagförslag i deras närvarande skick till pröfning upptaga, ville likväl
Ståndet hafva sin rätt uttryckligen förbehållen att, sedan Utskottets förslag till representationens ordbildning framdeles blifvit i sin helhet Riks-Ståndens slutliga behandling vid detta Riksmöte underställde, då, utan hinder af nu fattade beslut, meddela det Utlåtande, hvartill sakens beskaffenhet kan föranleda.
Bil, Ny Redaction af följande $. ,$*. §• 49.
Riksförsamlingen sammanträde till Lagtima Riksdag hvart tredje år, den första helgfria dag i November månad.
I Riksdagsbeslutet vid Lagtima Riksdag skall intagas uttrycklig kallelse till den näst infallande.
Till Urtima Riksdag ege Konungen, eller, der Han minderårdg är, den Förmyndare-styrelse, som i 52 §. sägs, att, när så nödigt finnes, Riksförsamlingen kalla.
Ej må Urtima Riksdag fortfara, sedan tid för sammanträde tili Lagtima inne är, §. 52.
Dör Konung och är Thronföljaren omyndig; utfärde då Stats-Rådet kallelse till Urtima Riksdag så tidigt, att kallelsen, inom fern Lon dagar efter Konungens död, i hufvudstadens Kyrkor, så ock skyndsarnmeiigen i öfrige delar af Riket, varder kungjord.
Riksförsamlingen ege, utan hinder af något den aflidne Konungens Testamente angående Riks-styrelsen, alt, på sätt i 14 §. stadgar, förordna Tre eller Fem förmyndare att, under Konungens minderårighet, Regeringen i Hans namn efter denna Grundlag föra. §. 53.