Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter verkställd inventering af de i Kongl, lläute-kammaren förvarade säkerhetshandlingar för de i förestående § omnämnda utlånta medel, få Revisorerne anmäla, att samtliga dessa säkerhetshandlingar befunnos i god ordning. § 13.
Under granskningen af stats-verkets förvaltning och dithörande frågor har uppmärksamheten fästats vid det förslag, som vid 2:ne föregående statsrevisioner blifvit framstäldt, eller att de genom Kongl, förordningen den 9 September 1857 meddelade föreskrifter angående skyldighet för vederbörande embetsmyndigheter, att vid penningeförsändningar begagna anvisningar af Likets Ständers Bank och dess Lånekontor, måtte erhålla sådan utsträckning, att det blefve allmänna verk och inrättningar samt myndigheter, hvilka ega fribrefsrätt, tillåtet att, der sådant utan särskild kostnad eller olägenhet kan ske, vid penningeförsändningar begagna s. k. postremissvexlar, utgifna af enskilda banker eller filialbanker samt ställda att vid uppvisandet å den ort, dit vexeln skall afgå, betalas till den person eller myndighet, till hvilken vexeln är alsedd att öfversändas, dock under vilkor, att i fråga om penningeförsändningar melian Adana orter, som afses uti ofvanberörde Kongl, förordning, Rikets Ständers Banks och dess Lånekontors anvisningar böra begagnas.
Af det embetsverk, Kongl. Stats-kontoret, som 3 — 18 — häröfver bort höras, är berörde framställning afstyrkt hufvudsakligen af skäl, dels att stats-verket icke borde blottställas för förvecklingar, hvilket lätt kunde hända i fall någon bank, som utställt, dylik vexel, blefve insolvent, hvarigenom, utom möjligen inträffande förlust, olägenheter kunde uppkomma deraf, att medel, påräknade för statsutgifters bestridande, icke, i afbidan på bankens utredning, å bestämd tid inflöte, dels emedan Kongl. Stats-kontoret ansett det i Kongl, kungörelsen den 14 Januari 1824, och de af Kongl. Maj:t sedermera utfärdade öppna bref på oktroy för enskilda banker intagna stadgande, att staten ej under någon förevändning borde inblandas i dessa bankers företag, böra, såsom välgruudadt, bibehållas.
Erkännande Kongl.
Stats-kontorets förtjenstfulla omtanka och noggrannhet vid de allmänna medlens förvaltande, kunna Revisorerne likväl icke hysa de. betänkligheter, sorn mot förslaget blifvit framställda, eller dela den farhåga Kongl. Stats-kontoret yttrat beträffande bankerna och de förluster, som antydts kunna uppstå genom deras möjligen inträffande oförmåga att fullgöra ingångna förbindelser.
Revisorerne anse således de skäl Kongl. Stats-kontoret anfört emot berörde hemställan icke böra tillerkännas den vigt, att desamme omintetgöra ett förslag, som, enligt Eevisorernes åsigt, förtjenar vinna framgång, synnerligast som ifrågavarande förslag numera icke afser användandet af vexlar utställda på enskilda personer, utan endast sådana, sorn af i behörig ordning oktrojerade banker skola infrias.
Fördelarne af så beskaffade postremissvexlars begagnande vid öfversändande af statsmedel äro af föregående Revisorer tillräckligt angifue, och skälen dertill torde icke behöfva upprepas.
Endast en omständighet, hvilken Kongl. Stats-kontoret uti sitt sednast afgifna utlåtande icke synes hafva tagit i närmare öfvervägande, hafva Revisorerne funnit sig böra framhålla, nemligen den, att, genom införande af postremissvexlar af ofvan omförmälta beskaffenhet, större belopp, sorn nu genom poströfverier icke sällan gå förlorade, skola Postverket, d. v. s. det allmänna, besparas; och fä Revisorerne i sådant afseende upplysa, att, enligt Revisorerne meddelad uppgift, ersättningar för medel, som vid poströfverier bortkommit, under de sednast förflutna 5 åren uppgått till 269,340 R:dr 76 öre, hvaraf likväl sedermera till piostkassan blifvit återlevererade 183,912 R:dr 89 öre Emit.
I sammanhang med berättelsen om Kongl. Stats-kontoret få Revisorerne jemväl redogöra för förhållandet med karta-sigjllata-uppbördpn, allmänna magasinSrärendena samt krono-inspektionen i Avesta, hvilka inrättningar äro. ställde unfler inseende af bemälde embetsverk, Karta-sigillata-kassörens redovisning för stämplade-pappers-uppbörden, hvilken redogörelse för revisionsåret undergått granskning i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning och ej heller föranledt till någon erinran från Eevisorernes sida, utvisar följande förhållande: — 19 — Debet.
Behållning från är 1859:
Skrifkartor Enkla biläggningskartor ...
Dubbla dito Stämplade vexelblanketter Ostämplade dito '
Dubbla dito Stämplade vexelblanketter Credit.
Leverering till försälj) äng smän:
Enkla biläggningskartor ....
Dubbla dito Stämplade vexelblanketter Ostiimplade dito Behållning till år 1861:
Dubbla dito Stämplade vexelblanketter Ostämplade dito 128,725: — 4,303,309: 95. 4,907,194: 85. 22,731: 70. 102: 39. 219,250: 2,874,100: — 3,265,650: 29,592 50.
Summa 122,125: 369,176: 55. 1,067,867: 70. 13,945: -— 10: 50. 225,850: 6,808,233: 40. 7,104,977: 15. 38.379: 20. ' 91: 89. 9,362,063: 89. 6,388,592: 50 15.750,656: 39. 1,573,124: 75. 14,177,531: 64.
De genom försäljning af stämpladt papper hafva, enligt rikshufvudboken, utgjort och då i riksstaten beräknas visar sig ett öfverskott af Summa 15,750,656: 39. under rovisionsåret influtna medel 1,536,415 1,300,000 236,445 72. 72.
Deremot hafva karta-sigillata-omkostnaderna för samma år uppgått til! hvilka, jern förda med riksstatens förslagsanslag, utvisa en brist af ... 318,208: 11. 105,000: — 213,208; 11. — 20 Om nu från hela uppbörden 1,536,445: 72. afdragas omkostnaderna 318,208: 11. uppkommer stats-verkets egentliga behållning 1,218,237: 61.
Sedan vid 1858 års statsrevision, i sammanhang med då meddelade uppgifter rörande förhållandet emellan uppbörden och omkostnaderna för Karta-sigillata-verket, redogörelse tillika leinnats för den provision, som under revisionsåret tillkommit Landskamereraren och Landträntmästaren för deras bestyr med det stämplade papperets emottagande, förvarande och de inflytande försäljningsmedlens redovisning, derför dessa tjenstemän äro berättigade uppbära hvardera 2 procent af hvad inom året i Kronans kassa i stämpladt-pappers-afgift influtit, samt Revisorerne, af anförde skäl, hemställt, att skälig nedsättning af ifrågavarande provision måtte ega rum, uti hviken hemställan såväl 1859 som 1860 årens Revisorer sedermera instämde, beslöto förlidet års Fevisorer, som likaledes funnit, att sagde provision till bemälde tjenstemän under revisionsåret i flera län utgått med vida högre belopp, än som i staten härför beräknats, att, jemte det de biträdde den åsigt, föregående Revisorer uti denna fråga yttrat, göra framställning derom att, när ny statsreglering kommer att uppgöras, Rikets Ständer måtte tillse, att, vid beräkning af Landskamererares och Landträntmästares afiöningsförmåner, den dem tillerkända provision å karta-sigillata-medlen blefve upptagen till ett belopp, närmare motsvarande hyad denna inkomst i verkligheten utgör, på det att statens kontanta tillskott för dessa tjenstemans aflöning i förhållande derefter måtte kunna minskas.
Jemte erinran derom, att, på sätt af ofvan intagna räkenskap inhemtas, summan för försåldt stämpladt papper under revisionsåret uppgått till 1,536,445
R:dr 72 öre och karta-sigillata-omkostnaderna till 318,208 R:dr 11 öre, eller, med tillägg af den Landskamererare!! och Landträntmästaren i Westmanlands län för året tillkommande provision, 1,366 R:dr, 28 öre, hvilket belopp först år 1861 från Ränteriet utbetalts, tillsammans 319,574 R:dr 39 öre, deraf 121,327 R:dr 41 öre, eller nära 8 procent, utgjort vederbörande tillkommande provision å karta-sigillata-medlen, saint med hänvisande till hosföljande, i enlighet med räkenskaperna upprättade sammandrag
(Bilaga Litt.
G), som ådagalägger huru stor inkomst häraf i stat påräknats tillkomma Landskamererare och Landträntmästare, få nu församlade Revisorer för sin del tillstyrka, att, vid bestämmandet af aflöningen för sistbemälde tjenstemän, den dem tillerkända provision å kartasigillata-medlen må upptagas till ett belopp, närmast motsvarande det, hvartill denna deras inkpmst blifvit i stat beräknad.
B) Allmänna magasins-ärendena, hvilka omfatta: l;e Redovisningen för stats-verkets spanmnl in natura.
Denna spanmål redovisas i kronomagasinernas räkenskaper, hvilka för revisionsåret blifvit granskade i Kongl.
Kammar-rätten med anmärkning.
Förhållandet med inkomster och utgifter för statens spanmålsrörelse under nämnde år inhemtas af Kongl. Stats-kontorets till Kongl. Majit i berörda ämne afgifna underdåniga berättelse.
Litt G. till 1862 års revisionsberättelse, angående stats-verket, sid. 20.
Tabell, utvisande försäljningsprovision, jemte öfriga kostnader, vid Karta-sigillata-verket under år 1860.
Provision.
Till Landskontor och Landt- räntmästare.
Till försal.
- Öfriga ut gifter.
I stat beräknad Utgifven. 1 11111g 0111 etil 11 c ii. Kongl.
Stats-kontoret — - 12,159 I 84 193,267 95 205,427 79 Upsala län 701 14 1,221 20 2,30? 28 20 35 3,543 83 Stockholms dito 1,356 636 44 ■ 3 4 55Q 05 5,252 1,916 65 81 11 4 50 20 9,823 3,326 40 •Södermanlands dito 1,405 78 79 Östergöthlands dito 2,115 37 1 3,705 56 4,514 41 117 4 8,337 1 Gottlands dito 381 — 492 19 551 40 11 20 1,054 79 Kalmar dito 1,466 907 49 58 2,220 938 2,967 1,376 2,522 1 90 180 38 5,277 2,995 7,023 .39 Blekinge dito 34 2? 60 16 Jönköpings dito 1,537 59 2,660 74 46 1,840 58 78 Kronobergs dito 721 14 1,400 18 1,967 11 22 4 3,389 33 Christianstads dito 1,451 27 2,389 — 3,452 50 938 35 6,779 85 Malmöhus dito 2,397 70 4,094 28 5,607 11 181 13 9,88252 Hallands dito 842 43 993 52 1,431 10 12 75 2,437 37 Götheborgs dito 2,389 60 6,216 — 5,010 52 91 12 1 11,317 64 Elfsborgs dito 1.673 62 2,271 36 3,162 88 94 83 5,529 7 Skaraborgs dito | 1,373 24 2,378 68 3,370 55 51 38 5,800 61 Nerikes dito 919 — 1,901 6 2,ÖH2 57 23 48 4,567 11 Wermlands dito 1,554 58 2,328 78 2,328 17 28 25 4,685 20 Westmanlands dito 924 18 *) 1,366 28 1,797 76 1,026 8 4,190 12 845 r 962 ‘53 1,085 29 5 45 2,052 97 Gefleborgs dito 809' 15 1,153 86 2,054 93 32 43 3,241 22 W'ester-norrlands dito 895 42 1,689 76 2,219 93 — 3,909 69 273, 12 427 24 999 7 1,426 31 431: 15 678 59 1,003 1 153 96 1,835 56 Norrbottens dito j 299 47 829 76 848 19 41 93 1,719 88 Summa j 26,901 7öj 48.283 64 7*8,043 77 198,246 98 319,574, 39 *) Utbetalde först under år 1861.
Redovisningen öfver stats-verkets spanmål in natura.
Tillgångar 110,764: 23.
Arrendemedel och diverse inkomster 5.185: 61.
Ränte-kaminaren och länen 252.393: 59- Balans till år 1861:
Skulder 1,906: 37.
Summa 370,249: 80.
Ored i t Balans från år 1859:
Skulder 5,012: 84.
Afkortning 3,601: 29 Anordnin" 188,627: 59. 192,228: 88.
Ränte-kaiumaren, Fångvårds-styrelsen, sjöärendena samt länen Förvaltningen af 68,486: 74.
Kontant behållning Inventariers värden Behållning af spanmål, mjöl och bröd Förskott Fordringar 5,426: 47. 87,924: 80. 4,887: 76. 104,521: 34.
Summa 370.249: 80.
Sedan niistlidne års Revisorer, som vid granskningen af krononmgasinens räkenskaper för år 1859 funnit, att vid leveranser till slotts- och proviantmagasinet i Stockholm af sådan spanmål, sorn å auktion upphandlats, någon besigtningsman icke varit af Slottsproviantmästaren tillkallad, utan denne ensam besigtigat och godkänt den levererade spanmålcn, hemställt, huruvida ej, när levereringar till slotts-och proviantmagasinet af uppköpt spanmål egde ruin, dervid för framtiden kunde förfaras på enahanda sätt, — 22 — sorn vid en del af landsortsmagasinen, der en magistratsperson och en borgare vid dylika leveranser varit tillkallade, så liar Kongl. Stats-kontoret, uti häröfver afgifvet underdånigt utlåtande, med anmälan, dels att någon författning ej funnes, som bestämde huru det borde tillgå, när levereringar af spanmål till Kronans under Stats-kontoret ställda magasin ifrågakomme, och dels att någon skada eller förlust icke uppstått genom de dittills vid slottsmagasiuet å Skeppsholmen brukliga förfaringssätt, väl till Kongl. Mnj:ts nådiga pröfning öfverlemnat, huruvida denna Revisorernes hemställan borde till någon åtgärd föranleda, men tillika i sammanhang dermed, enär något anslag till besigtningsman ej vore uppfördt å 7:de hufvudtiteln, föreslagit att, för den händelse besigtningar å spanmål ansåges böra för framtiden af en eller tvenne sakkunnige män verkställas, Kongl. Maj:t måtte i nåder anvisa tillgång för kostnadens bestridande.
Vid genomgåendet af de olika kronomagasinens räkenskaper för år 1860 hafva nu församlade Revisorer inhemtat, att enahanda förhållande, sorn af nästlidne års Revisorer anmärktes, beträffande span måls-upphand lingen vid härvarande sJottsproviantmagasin, äfven eger rum vid de flesta kronomagasirier, der spanmål för statens räkning uppköpes, hvadan Revisorerne, med instämmande i den åsigt, som vid förra statsrevisionen härutinnan uttalats, funnit sig ega anledning hemställa, att då större leveranser af uppköpt spanmål för Kronans magasiner sker, tvenne sakkunnige män må tillkallas för att besigtiga den levererade spanmålen; anseende Revisorerne för sin del, att kostnaden för dylika besigtningar lämpligast kan utgå af 7:de hufvudtitelns anslag till rese- och traktamentspenningar. 2:o ludsättuings-fondeii.
Kammar-rätten utan anmärkning, har ej heller föranledt till någon erinran hos Revisorerne.
Balans från år 185!):
Tillgångar Balans till år 1861:
Skuld ..pöfcj; Credit.
Balans från år 1859 Skuld Utgifter: Omkostnader Afskrifning i ( .. 59: 45.
? 434: 53. 20,175: 78. 20,610: 31.
Transport• 20,669: 76. 2,017,921: 69. • ^ 67: 44.
Summa 2,047,989: 13.
Transport: 20,669: 76.
Kontant behållning 1,326,853: 78.
Fordringar 693,436: 35.
Proprie-balauser och anmärkta medel 7,029: 24. 2,027,319: 37. Summa 2,047,989: 13.
Jemlikt Kongl. Maj:ts särskilda nådiga bref, hafva under revisionsåret undsättningsmedel till följande belopp blifvit utanordnade, nemligen:
Utan återbetalnings-' skyldighet.
Uäntefria län Summa.
Kalmar län 3,000: — 10,000: — 13,000: — Christianstads dito 1,230: — . 1,230: — Elfsborgs dito 7,500: — 107,000: — 114,500: — Götheborgs dito 61,000: - 67,400: — Jönköpings dito 500: — 4,000: — 4,500; — Malmö dito 10.000: — 10,000: — Skaraborgs dito 500: 2.500: — 3,000: — Westerbottens dito 4.250: — — 4,250: — Summa 23,380: — 194,500: — 217,880:
— Deremot hafva nedanstående belopp utaf de till undsättningär mot återbetalningsskyldighet beviljade medel blifvit under revisionsåret af vederbörande återbetalda:
Kalmar län 998: 75.
Elfsborgs d:o 32,257: 39.
Gefleborgs d o 898: 88.
Gottlands d:o 33: 20.
Hallands d;o 399: 50.
Jemtlands d:o 599: 25.
Jönköpings d:o 3,750: — Kopparbergs d:o 1,247: 58.
Norrbottens d:o 8,000: — Westerbottens d:o 14,780: 65. Wester-norrlandsd:o 1,824: 25.
Orebro d:o 11,000: —- Summa 75,789: 45.
Räkenskapen, som blifvit utvisar följande förhållande: C) atvesta S£r mm-Inspektion^ i Kongl.
Kammar-rätten granskad ulan anmärkning, — 24 — r- Debet. oppar.
Riksmynt..
Centn. skalp. ort.
Balans från år 1859: » 235. 58.
— Behållning vid Avesta 16,490. 60.
Uppbörd: 324. 45.
— Kopparränta, enligt riks-statens förslagspris, 22,711: 50.
Leverering: 30. 42.
— Från Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Kopparbergs län..., 1,834: 25.
S:a 590. 46.
— Summa 41,036: 35.
Leverering: 356. — — till Stockholms metallvåg 24,920: — Balans till år 1861: 234. 45.
— Behållning vid Avesta 16,116: 35.
S:a 590. 45.
Någon erinran vid denna redogörelse har hos Revisorerne ej förekommit.
Mynt-verket
Tillgångar 732,718: 26.
Transport: 7 32,7 i B: 26. — 25 — Transport: 732,718: 26.
Uppbörd,: Silfvertionde 15,418: 95.
Myntskatt å guld och silfver 1,671: 5.
Stockprof å guld och silfver 49: 98.
Tillgodogjordt affall vid smältning 102: 81.
Diverse inkomster 2,803: 7. 20,045: 86.
Från Kongl. Stats-kontoret: statsanslag till Myntets drift 12,000: — » Stockholms metallvåg: 35 centner koppar 2,308: 25. 14,308: 25.
Skuld till Rikets Ständers Bank:
För guld och silfver till utmyntning 264,337: 67. » räntefritt lån 45,000: — 309,337: 67.
Summa 1,076,410: 4.
Skuld 000,yoZ: 04.
Omkostnader för utmyntning af guld och silfver 13,295: 64.
Nybyggnader och reparationer 1,362: 97.
Förlust vid utmyntning af guld och silfver samt mynt- metall i 8,659: 3.
Utgifter för .i.yntets egendom 30: — Afskrifning 35,575: 15. 58,922: 79.
Silfvertionde 15,418: 95.
Betalning för 35 centner koppar .... 2,308: 25. 17,727: 20.
Kontant behållning 45,931: 39.
Behållning i metaller 294,181: 42.
Dito i inventarier, kol, ved m. m 5,664: 70. 345,777: 51.
Summa 1,076,410: 4. 4 Af Öfver-direktörens för Mynt- och Kontroll-verken till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelse angående Mynt-verkets förvaltning år 1860 inheratas, bland annat, att under nämnde år blifvit tillverkade och utlemnade 57,580 stycken enkla dukater, 124,633 stycken en-riksdalersstycken samt 429,000 stycken kopparmynt, i prägelvärde uppgående till 9,175 R:dr, eller tillsammans 611,213 myntstycken, hvarförutan vid årets slut Mynt-verket egde i behåll kopparmynt, vägande 819 skålpund, till prägiadt värde af 1,206 R:dr 61) öre; att till ofvannämnda utmyntning under revisionsåret blifvit använde 416 skålpund 22 ort fint guld och 1,875 skålpund 94 ort 81 korn rent silfver; att de utmyntade kopparmynten vägt 5,149 skålpund 90 ort, samt att till lojering af guld och silfver, för utmyntningen åtgått 434 skålpund 40 ort koppar.
Under året hafva medaljer och jettoner blifvit präglade: af guld, till ett värde af 830 Dukater. » silfver » » 16,326 R:dr 42 öre. » ' koppar » » 44 » 7 » Hela beloppet af från Mynt-verket utlemnade myntade samt till medaljer och jettoner präglade metaller uppgick i värde till: Guld, 58,410 dukater, ä 8 R:dr 20 öre, 478,962: — Silfver 140,959: 42.
Koppar 9,219: 7. Summa Lunt R:dr 629,140: 49.
För utmyntningen, inköp af materialier och maskiner, underhåll och reparationer å Mynt-verkets hus m. m. hafva penningeutgifterna under revisionsåret, 6nligt Ofverdirektörens uppgift, utgjort 60 051 R:dr 70 öre.
Beträffande de arbeten och reparationer, sorn under året verkställts vid Myntverket, innehåller ofvanomförmälde berättelse, bland annat, följande uppgifter:
Den ångmaskin om 40 nominella hästkrafter, som genom Fabriksbolaget J. & C. G. Bolinder &
C:ui under år 1859 anskaffades, blef i slutet af Januari månad år 1860 färdig och kunde då sättas i gång.
Sedan vid den år 1859 verkställda allmänna reparation af Mynthuset murarne invändigt blifvit afrappade, hafva desamma under år 1860 uti alla verkstäder och korridorer blifvit afputsade, och samma åtgärd har under revisionsåret vidtagits med verkstadsbyggnaden utvändigt, sedan reparationen invändigt å denna lägenhet under föregående året fullt afslutats.
På det att präglingen af medaljer skulle kunna verkställas med större snygghet samt ett från präglingsrummet afstängdt mindre rum måtte vintertiden kunna lättare hållas varmt för arbetarne, blef under samma år, efter dertill erhållet nådigt tillstånd, medaljpräglingssalen afdelad uti tvenne rum.
Vid denna förändring uppsattes uti prägelrummet en jernkamin, hvaremot, i afseende å det andra afstängda arbetsrummet, sådan anordning vidtogs, att detsamma numera kan uppvärmas af de små ugnar, som för medaljplattornas bearbetning redan förut derstädes blifvit uppsatta.
Dessutom och sedan erfarenheten ådagalagt, att i Mynthuset för verkets smältdeglar år 1854 inredda förva - — 27 — ringsrum icke vore tillräckligt torrt för berörda, för all fuktighet ömtåliga kärl, har under revisionsåret å Mynthusets vind blifvit ordnad en liten degelkammare, som befunnits ändamålsenlig.
För öfrigt hafva, enligt hvad i berättelsen vidare omförmäles, åtskilliga förändringar och reparationer måst företagas å en del af de till Mynt-verket hörande maskiner, sorn under den ansträngda myntningen åren 1856—1858 blifvit hardt anlitad*; och hafva dessa arbeten till en stor del utförts af Mynt-verkets egna arbetare.
Räkenskaperna, som innefatta redovisning dels för kontrollstämpel-afgiften i hufvudstaden och landsorterna, dels för det särskilda förslagsanslaget till omkostnader för nämnde verk, äro utan anmärkning granskade i Kongl. Kammar-rätten.
Inkomster och utgifter redovisas sålunda: a) Kontrollstämpel-afgifteu.
Tillgångar 9,918: 44.
För utländska arbetens kontrollering 22,380: 45. 216: 83. 644: 28. 23,241: 56.
Balans till år 1861: öfverlevereringar 28: 17. Summa 33,188: 17. Credit.
Omkostnader för verket 4,725: 56.
Transport: 4,728: 13. — 28 — Transport: 4,728: 13.
Till Kongl. Stats-kontoret och länen 17,919: 59.
I landat utestående kronouppbörd 10,540: 45.
Summa 33,188: 17. b) Anslaget till omkostnader för Kontroll-verket.
Balans från år 1859: Tillgång ... 173: '7.
Diverse inkomster 83: 82.
Från Kongl. Stats-kontoret 2,662: 50.
Summa 2,919: 39.
Resekostnader
Postporto
Ved och kol
Diverse utgifter 1,131: 59. 276: 64. 395: 90. 1,042: 68. 2,846: 81.
Kontant behållning 72: 58.
Vid genomseende af räkenskapen öfver inflytande kontrollstämpelmedel har befunnits, att berördo medel, hvad Stockholms stad angår, månadsvis till verket ingått, hvaremot för landsorten den ordning iakttages, att medlen på en gång för hela året först under påföljande år af vederbörande uppbördsman aflemnas.
Då hinder icke synes böra möta derför att uppbörden i landsorterna redovisas på enahanda sätt, som nu eger rum för Stockholms stad, få Revisorerne hemställa, hvad landsorterna beträffar, att sådan förändring uti redovisningssättet må vidtagas, att derigenom likhet och öfverensstämmelse uti räkenskapen för det hela vinnes, helst, enligt hvad Revisorerne inhemtat, vederbörande uppbördsman icke för inflytande kontrollmedel ställa säkerhet, och denna uppbörd för flera af landsortsstäderna uppgått till icke obetydliga belopp.
Räkenskapen för de till riks-statens 3:dje hufvudtitel hörande anslag, hvilken innehåller redogörelse för såväl det Svenska sora Norska bidraget till samma hufvudtitel, är granskad i Kongl.
Kammar-rätten ulan anmärkning.
Tillgångar 6,160: 19.
Statsanslag 479,200: — hvarifrån afgår, enligt Kongl.
Maj:ts nådiga beslut den 16 December 1859, till Post-och Inrikes tidningar 1,500: — 477,700: Norska bidraget 7T._ 197’,678: 67.
Konsulsfondens bidrag till aflöning af Departementets Expedition, enligt staten af den 27 April 1858, 6,500: — 681,878: 67.
Summa 688,038: 86.
Credit: Utgift: II.
Statsministern för utrikes ärendena 24,000: — Utrikes-departementets Expedition 41,616: 67. Ministerstaten och pensioner 479,975: 14.
Skrifmaterialier m. m 4,465: 31.
Möblers anskaffande iri. m 5,616: 88.'
Telegrafporto 19,787: 96.
Postporto 7,329: 65.
Tidningsprenumeration 1,985: 79. Equiperingspenningar 20.050: —- Vexelkostnader 311: 30.
Diverse utgifter 15: — Rese- och kurirkostnader 12,621: 93.
Expektanslöner 14,145: 79.
Extra utgifter , 13,320: 7. Hemliga utgifter 19,077: 37. 664,318:86.
Kontant behållning 23,720: — Summa 688,038: 86. — 30 — Uti 2 § af nästlidne års revisionsberättelse rörande Kongl.
Utrikes-departementet omförmäles, hurusom vid granskningen af anslagen under riksstafens 3:dje hufvudtitel befunnits, dels att verifikationer saknats för ett sammanlagdt belopp af 49,215 li:dr 17 öre, som blifvit af Departementet uti särskilda poster anordnade till expektanslöner, rese- och kurir-kostnader samt extra utgifter, dels ock att sådant härledde sig från ett stadgande uti § 4 af Kongl. Maj:ts nådiga Instruktion för Chefen för Kameralafdelningen inom nämnde
Departement af den 27 April 1858, enligt hvilket berörde utgifter, likasom de s. k. liemliga utgifterna, som för året 1859 uppgått till 16,051 R:dr 38 öre, bort i detalj endast inför Kongl. Majit redovisas, i sammanhang hvarmed jemväl förordnats, att, i stället för verifikationer, protokollsutdrag skulle räkenskapen biläggas, utvisande att sådan underdånig redovisning egt rum; hvilket förhållande, enär Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 20 Januari 1858, angående regleringen af utgifterna under nämnde hufvudtitel, ej föranledde till det antagande, att det under samma hufvudtitel förekommande anslag till skrifmaterialier m. m., deraf ofvanomförmälda utgiftsposter blifvit bestridda, finge redovisas i annan ordning än den, som för allmänna medel vore stadgad, Revisorerne ansett sig böra för Rikets Ständer anmäla.
Af ett inför H. M. Konungen den 4 Maj 18fll hållet protokoll, deraf en bestyrkt afskrift finnes 1860 års redogörelse bifogad, inhemtas, att under revisionsåret utgifvits: för rese- och kurirkostnader 12,621: 93.