Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För år 1843 åter qvarstå af de uti Sammandragets 3:dje kolumner upptagna belopp, efter enahanda afräkning, uti Debet: endast Riksgälds-Kontoret tillkommande 2,554 R:dr 31 sk. 4 rst, leverering 12,041 R:dr 32 sk. samt återstoden af utgående balansen; men [Credit: ingående balansens återstod, den tillkomna balansen 167,626 R:dr 3 sk. 6 rst, samt leverering 12,041 R:dr 32 sk., efter afdrag af hvilken summa i Debet och Credit, grund-fondens räkning visar följande förhållande.
Återstoden af kapital- och ränte-afbetalningar å Tackjerns-Bergslagerna, år 1810, lemnade lån (hvilket belopp, såsom tillhörande Riksgälds-Kontoret, af bokföringen bordt från början afskiljas från kapitalets tillgångar och Riksgälds-Kontoret tillgodocrediteras), till Riksgälds-Kontoret levererad . . 2,554:31. 4.
Balans till påföljande ur:
Uti ofvanstående Sammandrag upptagna 4,567,206: 34. — hvarifrån afräknas det till Stats— regleringen hörande beloppet af restantier för flera år, utgörande . 680,641: 21.
-— samt återdebileradc förskotter . . . 164,126: 39. 10. §44353. jg, 10. eller 3,722,438:21.
2. hvartill komma i åberopade Sammandraget jemväl upptagna, dels 171,551: — 4. deis 6,928:40. 3.' 3,900,918: 13. 9.
Summa 3,903,472:45.
1. — 8 — Credit.
Ofvanstående 3,735,846:41. 7. Inkomst:
Förhöjning uti det bokförda kapitalet genom intagning i Riks-Hufvudboken af Kongl.
Fångvårdsstyrelsens öfriga kapital-tillgångar, som, i anseende till den sentidiga afslutningen af nämnde Styrelses hufvudbok, ej kunde intagas år 1842, . 167,626: 3. 6.
Så vida nu uti Riks-Hufvudbokens kapitalräknings skuld-balans å statsmedlen allt, som utgör främmande kapital, är noga utmärkt och upptaget — i undersökning hvarom Revisorerne, i anseende till tidens knapphet, ej kunnat ingå, men dervid åtminstone form-felet med ofvannämnde 2,554 R:dr 31 sk. 4 r;st kunnat anmärkas , — uppgår det uti Riks-Hufvudboken intagna grundkapitalet för Stats-utgiftsrörelsen, vid 1843 års slut, till ofvanstående 3,900,918 R:dr 14 sk. 4r:st, deraf orörligtj eller till liqvider i allmänhet oanvändbart torde kunna räknas de uti sistnämnde års kapitalräkning utbalanserade: fastighetsvärden 297,136: 35.
5. och inventariers dito 186,399: 8.
3. och det öfriga, såsom mer eller mindre rörligt, kan benämnas Reser vfond , dock utan att särskilda till gångs-titlar, sådana de i RiksHufvudbokens kapital-räkning upptagas, kunna specielt anses tillhöra denna fond, enär alla i skuld-balansen upptagna fordringsägare, vare sig Verk eller personer, måste anses äga sin anpart i de samfällda tillgångarne.
Summa 3,903,472:45. 1.
Summa 483,535. 43. 8.
Ordin arie Inkom st er. år 1§4®. år 1843- Ordinarie Ränta Afrads-spanmål Tionde-spanmål Tionde-spanmåls-lösen efter be - 2,539,555: 15. 4. 2,509,325: 3. — 322,287: 44. 9. 289,565: 30. 1. 917,363: 41. 3. 832,546: 10. 9. stämda priser 4,887: 15. 8. 4,897: 19.
Transport 3,784,094: 21. — 3,636,334: 14. 10.
Arrende - Transport 3, 784,094; 21 — 3,636,334; 14. 10.
Arrende-medel 140,278: 4. 10. 135,043: 11. — Silfver-tionde, Myntare-lön och Slagskatt 10,605: — 3. 10,175: 34. 5.
Koppar-ränta och Slagskatt . 47,918: 34. 4. 41,471: 26. 1.
Tionde och Hammarskatts-jern . 186,195: 39. 1. 144,930: 14: 3.
Svafvelhruks-tionde 408: 41. 1. 999: 22. 9.
Mantals-penningar 327,548: 10. 11. 331,889: 39. 10. Gerningsören 1,713: 32. — 1,709: — — Bötes-medel 38,112: 45. 3. 36,000: 21. 4.
Kavalleri-Regementernas Häst-va- kans-spanmål 192,983: 8. 3. 156,028: 10. 11.
Ständiga Rotevakans-afgifter vid Skånska Infanteri-Rcgementer- na 17,896: 1. 6. 14,685: 16. 10.
Tillfälliga Rotevakans- och Mö- tes-afgifter 5,141: 33. 10. 5,355: 5. 1.
Rotefrihets-afgift af oroterad, men ordinarie rotering underkastad jord 27,472: 19. 7. 29,219: 40. 10. Båtsmans-vakans-afgift .... 18,357: 26. 6. 42,870: 23. 6.
Krut- och Salpeter-försälj nings- medel 102,833: 14. 1. 98,493: 25. 8.
Kontroll-stämpel-medel .... 11,170: 42. 3. 11,239: 10. 11.
Båk- och Lots-medel .... 72,777: 40. 11. 71,307: 6. 3.
Ersättningar 37,753: 14. 9. 31,590: 27. 10.
Intresse-medel 3,359: 11. 6. 3,359: 11. 6.
Obser vations-medel 16,644: 31. 2. 18,134: 2. 4.
Extra medel och upphörder . 12,964: 30. 8. 8,779: 38. 9.
Summa 5,056,230: 23. 9. 4,829,616: 20. 11.
Extraordinarie Inkomster , enligt 60 §.
Regeringsformen, inflytande såsom bevillning:
Sjötuils-medel 4,044,493: 46. 11. 3,593,818: 29. 11.
Saluaccis af Städerna .... 11,004: — — 10,988: 3. — Post-medel 601,449: 37. 1. 605,536: 44. 3.
Transport 4,656,947; 36. — 4,210,343; 29. 2. 2 — 10 — Transport: 4,656,947: 36. — 4,210,343: 29. 2.
Charta-Sigillala-medel . . . 505,055: 19. 6. 510,935: 6. 9.
Bränvins-afgift 672,354: 4. — 675,696: 3. 1.
Summa 5,834,357: 11. 6. 5,396,984: 39.
Restantier 130,488: 25. 4. 160,304: 32.
Summa 11,021,076: 12. 7. 10,386,905: 43. 11. hvartill komma:
Hufvudlitlarnes Besparings-me- del 123,568: 10. 1. 192,549: 8. __ samt Inkomster i Riks-Staten ej påräknade, Dana-arf 46: 45. 1. 77: 8.
Kobolt-tionde 127: 36. — 115: 24. — Summa 11,144,819: 7. 9. 10,579,647: 35. 11.
Ytterligare tillkomma : till H ulv militiär ne behållna
Be- sparingsmedel, tillhörande fö- regående arens uppbörder, . 943: 41. 11. 1,761: 37. 3.
Summa Summarum 11,145,763: 1. 8. 10,581,409: 25. 2.
Öfverskotter. år 184-3*. år 1843.
Ordinarie Ränta 21,260: 30. 2. 46,190; 5. 10.
Afrads-spånmål 5,321: 18. 5. 1,344: 42. 5.
Tionde-spanmål 25,935: 12. — 13,568: 34. 5.
Tionde-spanmåls-lösen efter bestämda priser 87: 15. 8. 97: 19.
— Arrende-medel 34,078: 4. 10. 28,843: 11. — Silfvertionde, Myntare-lön och Slagskatt 1,605: — 3. 1,175: 34. 5.
Koppar-ränta ....... 7,714: 34. 4. 1,267: 26. 1.
Mantalspenningar 26,932: 46. 11. 31,263: 39. 10. Gerningsören 13: 32. — 9: — — Transport: 122,949T'2TT/ 123,760: 21. — — 11 — Transport: 122,919: 2. 7. 4 Kavallcri-Regementernas Hästva kaiis-spamnål ...... 47,4-83: 8. 3.
Ständiga Uoteyakans-afgifter vid Skånska Infanteri - Regemen terna 4,036: 1. 6.
Rotelia hets-afgift af oroterad, men ordinarie votering underkastad jord.
. — — Båtsmansvakans-afgift .... — — Krut- och Salpeter-försälj ni ngs medel 12,833: 14. 1.
Kontroll-stämpel-medel .... 1,418: 45. 8.
Ersättningar 12,753: 14. 9.
Intresse-medel 359: 11. 6.
Observations-medel 9,644: 31. 2.
Extra medel och uppbörder . 964: 30. 8.
SjötuLls-medel 773,781: 14. 10.
Saluaccis af Städerna .... 4; — — Charta-Sigiilata-medel .... 85,055: 19. 6.
Restantier 11,338; 25. 4.
Dana-arf 127: 36. — Kobolt-tionde 46: 45. 1.
Summa 1,082,796: 12. 11.
Brister. éll* 18455.
Tionde- och Hammarskatts-jern . 9,854: 8. 11.
Aluu-tioude 1,000: _ — Svafvelbruks-tionde 591: 6. 11.
Bötes-medel 1,887: 2. 9.
Tillfälliga Rotevakans- och Mö tesafgifter 858: 14. 2.
Rotefrihets-afgift af oroterad, men ordinarie rotering underkastad jord 527: 28. 5.
Båtsmans-vakans-afgiffc .... 11,642: 21. 6.
Extra medel och uppbörder . . —- — Transport; 25,360: 34. 8. 123,760: 21. — 10,528: 10. 11. 825: 16. la Fl,219: 40. 1(1 12,87a 23. 6. 8,493: 25. 8. 2,239: 10. 11. 6,590: 27. 10L 359: 11. 6. 11,134: 2. 4. 255,284: 36. 10. 90,935: 6. 9. 41,154: 32. — 77: 8. — 115: 24. — 565,588: 10. 11. år 1843. 51,117: 33. 9. 1,000: —- — 25. 3. 3,999: 26. a 644: 42. 11. 3,220; 9. 3. 59,982: 42.10. 12 Transport; 26,360: 34. 8.
Saluaccis al'
Städerna — — Bränvins-afgift ....... 77,645: 44.
— Summa 104,006: 30. 8.
När Öfver skötterud: . . 1,082,796: 12. 11. jemföras med Bristerna, visar sig ett netto öfverskott .... 978,789: 30. 3.
Restantier. ål* 1N43- Ordinarie ränta 15,568: 45. 4.
Afrads-spanmåi 1,484: 10. 3.
Tionde-spanmål ' 1,854: 38.
— Arrende-medel 13,045: 16. 3.
Tionde- peli Hammarskalts-jern . 27,648: 28. 10. Alun-tionde 1,539: 18. 3.
Svafvelbruk s-tionde 651: 11. 8.
Mantalspenningar 4,478: 37. — Gerningsören . 7: — r Bötes-medel 44,420: 36. 10.
Kavalleri-Regementernas Häst-va kans-spanmål 4,690: 33. 9.
Tillfälliga Rotevakans- och Mötes . afgifter 38: 16. 3.
Rotefrihets-afgift af oroterad, men ordinarie rotering underkastad jord 21,535: 37. 5.
Båtmans-vakans-afgilt .... 119: 14. 2.
Krut- och salpeter-försäljnings medel 30,193: 9. 10.
Kontroll-stämpel-medel .... — —- Båk- och Lots-medel .... 238: 14. 7.
Ohservations-medel 71: — — Extra medel och upphörder . . 1,068: 24. 11.
Sjötulls-medel 87,961: 17. 10.
Saluaccis af Städerna 81: — — Charta-Sigillata-medel .... 1,277: 17: 10.
Transport: 257,973: 45. — 59,982: 42. 10. 1: 45. — 74,303: 44. 11. 134,288: 35. 9. 565,588: 10. 11. 431,299: 23. 2. år IMII 16,823: 25. 6. 7,714: 2. 8. 2,811: 4. 9. 20,945: 27. — 42,145: 29. 9. 631: 46. 7. 873: 26. 9. 4,310: 38. 10. 2- 32 46,528: 3. 4 10,620: 33. 1. 65: 19. 8. 21,559: 40. 1. 64: 1. 2. 29,316: 39. 3. 5: 42. 6. 255: 36. 1. 393: 45. — 1,218: 12. 10. 113,090: 47. — 87: - — 649: 35: 10. 320,115: 13. 8. — 13 — Transport: 257,973; 45. — 320,115; 13. 8.
Bränvins-afgift 10,444: 22. 3. 6,913: 45: 2.
Besparade medel å 2:a HufVudtiteln — — 189: 2. 6.
Dito ti 4:e Dito 90: 43. 1. 638: 31. 8.
Dito å 6:e Dito 215: 1. 4. 261: 45. 9.
Dito å 8:e Dito 0 181: 41. 1.
Dito ii 9:e Dito 17: 18. 5.
Summa R:dr 268,724: 15. 8. 328,318: 6. 3. år 1*42 år 1*43 Ordinarie afkortning .... 200,363: 34. 9. 200,958: 20. 6.
Extra ordinarie dito 238,286: 31. 9. 242,514: 18. 8.
Andelar i Böter 136,478: 1. 4. 141,214: 21. 11.
Utgifter eldigt Riks-Staten: å lista Huf- ' vud-Titein. 731,498:43.11. 720,802:26. 5. ä 2:dra Dito. 870,378: 6. 4. 1,186,045:40.10. å3:dje Dito. 221,931:11. 3. 230,538:43. 3. ä l:dc Dito. 4,357,527:11. 5. 4,363,538:25. 1.
å 5:te Dito. 1,482,538:34.— 1,472,968: 9.— . å 6:te Dito. 924,397: 30. — 913,909: 13. 2. å7:de Dito. 1,970,057: 15. 4. 1,853,937: 46 å 8:de Dito. 1,109,972: 38. 8. 1,042,798: 5. — å 9:de Dito. 429,338: 43. 3. 432,424: 13. 5.
S:r 12,097,610:42. 2.12,216,963:30. 2.
Af 1840 och föregående årens Besparingar . 4,543: 29 6. — — Af Öfverskotterna å Stats-Verkets inkomster, ’ enligt här nedan följande Specifikation . 16,508:39. - 217,422
Medico-legala besigtningar 2,635: 15. 8. 2,361: 5. 11.
Rese- ocii traktamentspenningar . 3,962: 46. 5. 3,431: 23. 5.
Skrifmaterialier och expenser . — . 14,865: 25. 10.
Tingsgä st ilin gs-pe n n i n gar under Hof-Rätternas anslag . . . . 3,780: 34. 2. 3,294: 39. 3.
Summa 192,130: 8. 440,378: 3. 3. å 3:dje Hufvudtiteln:
Skrifmaterialier och expenser 1024: 47. 3. 871: 40.
— A /j:de Hufvudtiteln:
Fourageriug af värfvade Kavalle- riets och Artilleriets hästar . 2,151: 16. 5. 23,536: 37. 10.
Bevärings-manskapets vapeuöfnin- gar 43,295: 40. 9. 38,166: 7. 5.
Skrifmaterialier och expenser för Krigs-Kollegium rn. 11. . . . 1,9 74: 31. — — — Summa 47,421: 40. 2. 61,702: 45. 3. å 6:te Hufvudtiteln:
Skrifmaterialier oell expenser liese- och traktamentspenningar .
Gäslgifvares friheter
Utflyttningshjelp efter laga skiften Odlingshjelp för krono-nybyggare.
S,182: 37. 10,480: 32. 1. 4,308: 42. 11. — 9,348: 4. 8. — 23: 9. 6. — 73,392: 31. 2. — 517: 7. 2.
Summa 13,663: 21. 1. 87,589: 47. 5. ä y:de Hufvudtiteln: Charta-Sigillata-omkostnader . . 6,890: 34. — 10,025: 32. 2.
Kontroll-Verkets dito . . — — 983: 24. — Transport: 6,890: 34. — 11,009: 8. 2. — 15 — Transport: 6,890: 24. — 11,009: 8. 2.
Lyshållning rn. fl. utgifter för Kro- 1,884: nans hus 1,899: 18. 5. 19. 3.
Städers friheter 294: 6. 4. 239: 10. 9.
Remisslage 650: 33. 5. 689: 30. 7. Observations- och uppbörds-pro- center 2,682: 14. 5. 3,422: 6. 7.
Mantal-skrifnings-provision . . 1,501: 2. 7. 1,844: 22. 9.
Restitutioner 4,655: 19. 9. 5,975: 25. 3.
Skrifmaterialier och expenser . 3,835: 18. 5. 2,631: 1: 10.
Summa 22,409: 3. 4. 27,695: 29. 2. ä 8:de Hufvudtiteln:
Clerecie-staten:
Biskopens på Gott- land förslagsvis beräknade lön — — 658: 35. 4.
Farsoters och smittosamma sjukdo- mars hämmande 3,131: 23. 5. 940: 20. 8.
Fria Konsternas Akademi, cours- diflerence 115: 42. 6. 93: 22. 2.
Skrifmaterialier och expenser m.m. ^Tl.- 12. 4. 1,942: 20. 2.
Summa IO,818: 30. 3. 3,635: 2. 4.
Summa Summarum 287,468: 6 1. 621,873: 23. 5.
Besparingar Riksgiihls-Kontoret till godo: å 2:dra Hufvudtiteln: år 1842. år 1843.
Skrifmaterialier och expenser . 650: 27. 6. — — A 4-'de Hufvudtiteln: Inqvarteringskostnader i Stock- holm . 2,979: 24. 6. 3,031: 17. 5 Dito i lands- orterna 22,624: 43. 1. 1,011: 42. 8.
Skrifmaterialier och expenser för Transport: 25,604: 19. 7. 4,043: 12. 1. — 16 Transport; 25,604: 19. 7. 4,043: 12 1.
Departementets Kansli-Expedi- tion . 201: 22. 8. 231: 42. 8.
Summa 25,805: 42. 3. 4,275: 6. 9. å 5:te Hufvudtiteln:
Skrifmaterialier och expenser för Departementets Kansli-Expedi- tion — — 18: 17. — å 6:te Hufvudtiteln:
Lönförhöjning för Länsmännen . 586: 47. 1. .....
Utflyttningshjelp efter laga skiften 25,781: 24.
— Odlingshjelp för krono-nybyggare 838:
Jordförluster genom kanalanlägg- ningar 2,547: 6. 10. 1,490: 15. 2.
Summa 29,753: 29. 11. 1,490: 15. 2. ä yxle Hufvudtiteln:
Transportkostnad för Stats-Ver- kets Bergs-effekter 4,085: 2. 9. 3,954: 42. 10.
Rese- och traktaments-penningar . 898: 46. 5. 496: 20. — Summa 4,984: 1. 2. 4,451: 14. 10. ä 8:de Hufvudtiteln:
Understöd för vetenskapliga ar- betens utgifvande 450: — — 450 — — å g:de Hufvudtiteln:
Allmänna Indragnings-staten . 35,954: 11. — 30,785: 31. 9.
Summa Summarum 97,598: 15. 10. 41,470: 37. 6. i liqvid med Rikets Ständers Riksgälds-Kontor öfver Öfverskotler och Besparingar hafva således Riksgälds-Kontörel tillgodoförts:
Behållna Öfverskotter å Stats-in- «tr 1843- ill* 3843. komsterna 978,789: 30. 3. 431,299: 23. 2.
T ra n sport: 978,789: 30. 3 431,299: 23. ‘T. — 17 — Transport: 978,789: 30. 3. 431,299: 23. 2.
Besparingar å stats-anslagen under Hufvudtitlarne 97,598: 15. 10. 41,470: 37. 6.
S:r 1,076,387: 46. 1. 472,770: 12. 8. hvaremot å andra sidan Riksgälds-Kontoret påförts:
Brister i förslags-anslagen . . . 287,468: 6. 1. 621,873: 23. 5. ä Öfverskotterna an vista utgifter, enligt specifikation, sid. 35. sedan från det för år 1842 afförda belopp . . 16,508: 39. — tillagts de till kreditiv för undsättning i missväxtår afsedda spanmåls - import-medel . . 151,895: 20. — eller . . . 168,404: 11. — och från de för år 1843 afförda ... . 217,422: 38.
3. samma belopp afräknats .... 151,895: 20. — eller ....
! " I ! " 7~ 65,527: 18. 3.
Öfverskott, som kommit Riks gälds-Kontoret tillgodo, . . . 620,515: 29.
— Brist, som af Riksgälds-Kontoret bör ersättas,. 214,630: 29.
— Vid jemförelse mellan de uti 1841 års
Riks-hufvudbok utbalanserade reservationer och hvad under denna rubrik uti ingående balansen till Riks-hufvudboken för år 1842 upptagits, förekommer en skiljaktighet i det för öfrigt riktiga totalbeloppets fördelning på särskilda Hufvudtitlar, hvilken omständighet föranledt Revisorerne att om förhållandet söka en närmare förklaring.
Härvid har inliemtäts, att, i anledning af den nya fördelningen utaf Hufvudtitlarne i Riks 3 - — 18 — staten, som, i sammanhang med Departemental-styrelsens införande, Rikets Ständer vid 1840 och 1841 års Riksdag heslutade, Kongl. Maj:t, uti nådigt Bref till Kongl. Stats-Kontoret af den 2 Februari 1842, föreskrifvit, att besparingarne för år 1841 borde från gamla Riksstaten öfverföras, 2:dra Hufvudtitelns till den 7:de och de öfriga till motsvarande Titlar i den nya Riks-staten, för att disponeras till föremål, som kunde hänföras till naturen af utgifter å de special-anslag, från hvilka besparingarne uppkommit.
Detta nådiga Bref öfverlemnade Kongl. Stats-Kontoret till Riksboksluts-Kontoret, för iakttagande, dock utan att vidare meddela detsamma några föreskrifter, elier förelägga Kontoret att, sedan förslag till omföringen upprättats, underställa det Öfver-styrelsens pröfning och bekräftelse.
I anledning häraf, hade t. f. Kamreraren verkställt öfverföringen af besparingarne å 1841 års Riks-stats Hufvudtitlar tili dem i 1842 års Rikshufvudbok, men icke låtit någon utredning derom i sjelfva Hufvudboken inflyta.
Ett så vigtigt statsreglerings-ärende, som detta, hade likväl, i Revisorernes tanka, förtjent att med mera uppmärksamhet följas, helst, såsom här nedan vidare utvecklas, verkliga misstag i afseende å öfverföringen inträffade.
För att emedlertid erfara, huru vid nyssnämnde öfverflyttning verkligen tillgått, hafva Revisorerne begärt och erhållit följande utredning.
”Fördelning af etc. (se bilagda Tabell Lit. C).
Vid derefter anställd forskning huruvida, på grund af förestående utredning, de för hvarje Hufvudtitel, enligt nya Staten, å ingående balansens conto upptagna belopp verkligen ingått på behöriga Hufvudtitlars conti, är utaf Revisorerne befunnet, att l:a, 2:a, 4:e, 5:e och 9:e Titlarnes conti rätteligen innehålla hvad sålunda bordt dem till godoföras, men att deremot skiljaktigheter sig förete: i afseende på 6:e Hufvudtiteln, å hvars conto den inreserverade summan blifvit upptagen högre med 125 R:dr, eller till . . . . 134,676: 7. 1. i afseende å yxle Hufvudtitelns der den upptagits med 125 R:dr lägre, eller till 435,311: 28.
3. samt beträffande 8:e Hufvudtiteln, å hvars conto inreserverats 6,956 R:dr 5 sk. 7 rst. högre, eller . 54,977: 5. 8.
Den undersökning, som i anledning häraf måst företagas, har ådagalagt, att den å 6:e Hufvudtiteln, under afdelningen: ”Extra utgifter,” upptagna behållning af 125 R:dr rätteligen fått sin plats der - 19 — städes, — enär summan var ämnad för en med Titelns föremål gemenskap ägande utbetalning — samt af enahanda skäl frångått nämnde anslags behållning, sådan den i utredningen af 7:de Hufvudtiteln ingår med 403 R:dr 15 sk. 5 rst., hvilket belopp således minskas tili 278 R:dr 15 sk. 5 rst.
Härutaf visar sig alltså, att 6:e och 7:e Titlarnes conti äro i afseende å ifrågavarande 125 R:dr riktiga, men att deremot summans fördelning uti ingående balansen icke blifvit rätt verkställd.
Hvad åter angår de 8:e Hufvudtiteln för mycket tili godoförda 6,956
R:dr 5 sk. 7 rst., så och då summan utgjordes af en hos Kongl.
Sundliets-Kollegium innestående, Titeln tillhörande, behållning vid 1842 års början, anse Revisorerne, att densamma med allt skäl blifvit Titeln godtgjord; hvaremot, vid reservationernas fördelning på ingående balansens conto, 8:e Hufvudtitelns slutsumma är vorden för lågt upptagen.
Då likväl beloppet måste i stället hafva å någon annan Hufvudtitel orätt influtit, har af Revisorerne anställts vidare forskning och dervid befunnits, att berörde 6,956
R:dr 5 sk. 7 rst. innefattas uti den summa af 20,269 R:dr 23 sk. 10 rst. (behållning af anslagen i allmänhet), som, enligt utredningen, å ingående balansens conto från f. d. 2:dra Hufvudtiteln öfverflyttats till nya 7:de Dito.
Sistnämnde summa upptages å 7:de Hufvudtitelns conto med tvenne belopp, nemligen dels 19,258 R;dr 18 sk. 6 rst. (anslagen i allmänhet), dels 1,011 R;dr 5 sk. 4 rst., hvilket sednare belopp ökat extra utgifts-anslagels tillgång, eller ofvannämnde 278 R:dr 15 sk. 5 rst., till 1,289 R:dr 20 sk. 9 rst.
Det har icke kunnat undgå att i betydlig mån ådx^aga sig Re~ visorernes uppmärksamhet att, ehuru, såsom uppgifvet är, Hufvudtitlarnes conti upptaga behållningar å anslagen från föregående åren till högre belopp, än ingående balansen påför, Riks-hufvudboken likväl, — för att nyttja ett vanligt talesätt, — går ihop.
Detta förhållande låter förklara sig af det sätt, hvarpå reservationerna i nämnde Hufvudbok behandlas.
Enklast synes vara, att dessa från ett föregående år inbalanserade behållningar från ingående balansens conto omedelbarligen tillföras sina behöriga Hufvudtitlar, men en sådan enkelhet erkänner ej Riks-hufvudboken i sin närvarande form, I stället föras reservationerna på en särskild räkning, hvilken, benämnd General-räkning öfver reservation erna" ^ än uppställd på följande sätt: — varande summorna endast exempelvis angifna, Debet Credit. a) Kapitalräkningen påför min- c) balans från föregående året: skade reservationer: l:sta Hufvudtiteln . 500: å l:sta Hufvudtiteln . . . 100: 2:dra Dito 1,600: b) balans till påföljande året 3:dje
Dito 5,000: (efter hvad Hufvudtitlar- o. s. v. 7,100: nes conti upptaga): d) kapitalräkningen påföras: l:sta Hufvudtiteln . 400: ökade reservationer, 2:dra Dito . 1,800: 2:dra Hufvudtiteln . 200: 3:dje Dito . 6,000: 3:dje Dito . 1,000: o. s. V. O. S. V. 8,200: 1,200:
Summa 8,300:
Räkningen bildas härvid: l:o af det under litt.
c. upptagna, från ingående balansen hemtade belopp; 2:o af de å Hufvudtitiarnes conti under redovisningsåret uppkomna anslags-behållningar, som tili följande år öfverföras (lit. b.) samt sedermera af differencerne emellan dessa belopp, hvilka skillnader för olika Hufvudtitlar upptagas efter förhållandet, antingen i Debet (lit. a.) eller i Credit (lit. d.).
Härutaf inses, att de under lit. b. upptagna summor kunna vara så oriktiga som helst, utan att sådant hindrar bokföraren att få ihop räkningen, enär beloppen under lit.
a. och d. af en oriktighet endast höjas eller sänkas samt sålunda villigt lämpa sig efter alia omständigheter, hvarigenom ock bokföraren saknar den kontroll en på riktiga principer grundad räkenskapsmethod alltid innebär.
Medelst ofvan omförmälda, Stats-regleringens tillgångar oriktigt tillgodoförda, summa 6,956 R:dr 5 sk. 7 rst., måste, såsom lätteligen inses, någon annan af de i kapitalräkningen, under namn af statsmedel, sammanförda särskilda fonder hafva Blifvit i samma förhållande minskad, och befinnes denna vara Stats-Yerkets så kallade Grundfond.
I sammanhang med detta ärende, få Revisorerne anföra, att uti 1842 års
Rikshufvudbok äfven påträffats några mindre fel, hvilka, enär de vållat, att, vid kalkyl öfver stats-regl er ingen på det hela, räkningens Debet och Credit differera, ansetts böra här omnämnas, i afsigt derjemte att visa den för Rikshufvudbokens förande lagda plan.
Af de så kallade Ilufvudtitlarnes besparingsmedel, bestående af besparade indelta löner o. s. v., har 4:de Titeln undfått 13 R:dr — 21 — 28 sk. 10 rsl. för litet sig lill godo räknadt, ehuru beloppet tillhörande föregående årens Kronorestantier, blifvit under stats-regleringsåret indrifvet; 2:dra Hufvudtiteln deremot af årets enahanda upphörd erhållit för mycket 10 sk., äfvensom, å 9:de Hufvud-Titelns conto, Allmänna Indragnings-statens anslag blifvit för ringa uppfördt med 13 R:dr 41 sk. 11 i'st.; hvarjemte, genom afkortnings-summans för höga beräkning vid kalkylen öfver behållningen till Riks-staten af 1841 och föregående årens restantier, 7 rst. blifvit stats-regleringen för ringa godtgjordä.
Om nu bokföraren icke kan fritagas från anmärkning om en mindre uppmärksamhet vid ifrågavarande Titlars afslutning, måste dock mesta klandret drabba en räkenskaps-method, sorn uti sig icke innebär nödig kontroll öfver bokförda summors riktighet, sedan första noteringen skett.
Uti Riksbufvudboken finnes öfver stats-regleringen i sin helhet icke någon räkning, likartad med den Revisorerne här ofvan (sid. 4—5) meddelat; men deremot äro för delar af stats-regleringen, t. ex. inkomster, utgifter, reservationer o. s. v. upprättade särskilda conti, hvilkas resultater först träffas uti kapitalräkningen, hvarest stats-regleringen, som är ett helt för sig, sammanblandas med grundfondens och extra stats-regleringens räkningar under benämningen:
Statsmedel j samt de fel, som vid bokföringen kunna vara begångna dessa fonder emellan, naturligtvis upphöra att synas.
Af ofvan anmärkta 4 poster har statsreglerings-fonden således fått sig tillgodoräknadt för mycket, dels meranämnde R:dr 6,956: 5.
7. samt dels jemväl omtalda „ — 10. — tillsammans R:dr 6,956: 15.
7. men deremot för litetj dels R:dr 13: 28. 10* dels „ 13: 41.
10* samt dels — 7* tillsammans R:dr 27: 23.
4. eller netto för mjmket „ 6,928: 40.
3. på sätt förut åberopade Tabell utvisar.
Sedan Rikets Ständer, i skrifvelse den 12 Maj 1841, angående några med stats-regleringen gemenskap ägande allmänna frågor, förklarat, att de besparingar, hvilka intill påföljde Riksdag kunde å någon eller några] Hufvudtitlar uppkomma, fingo utaf Kongl.
Maj:t fortfarande användas till sådana, af Rikets Ständer ej förut pröfvade, utgifter, hvilka kunde finnas, för Rikets styrelse, af oundvikligt behof — 22 - påkallade för samma ändamål, som med hvarje Hufvudtitels ansia» afsåges, samt att vid denna disposition borde iakttagas, det de besparingar, sorn ett år reserverades, lmnde ett följande år användas; så ock efter det Kongl. Stats-Kontoret häröfver blifvit bordt, har Kongl. Maj:t, den 2 Februari 1842, gifvit bemälte Embetsverk tillkänna, att den tillgång, som för år 1841 och framgent, intill den derefter kommande Riksdagen, kunde förefinnas å någon Hufvudtitels besparingar utöfver derå för året anvisade utgifter, borde tili ett följande år reserveras.