Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nummer-Lotteriet, som detta troligen gjorde större affärer, än alla öfriga spelhus-inrältningar tillsammans, och genom insattsernas nedsatta belopp nästan uteslutande vore egnadt alt förleda arbels-classen och aflocka densamma dess besparda tillgångar, hvartill komme, att troligen ingen enskild spelhus-inrätlning vågat tillegna sig en så betydlig andel af de spelandes insattser, som Nummer-Lotteriet, hvilket årligen behåller hälften eller tredjedelen; på grund hvaraf, och då fortvarandet af en sådan anstalt vore att anse såsom en verklig fläck på vår samhällsordning, motionären så mycket mera påyrkade dess upphörande, som Svenska Staten för närvarande ej saknade anständiga utvägar alt fylla sina verkliga behof; 2:o af H. Ex. m. in. Herr Grefve Löwenhielm, Gustaf, som, med fästad uppmärksamhet å det klandervärda i NurnmerLotteriels spelsätt och svårigheten för den obildade folk-classen alt bedöma den ringa chancen af vinst, som vid ett så beskaffadt spelsätt kan uppkomma, yttrat den öfvertygelse, att, då Nummer-Lotteriet, såsom bade i Statsekonomiskt och moraliskt afseende förkastligt, blifvit i alla civiliserade Länder afskaffadt, det vore för fäderneslandet förnedrande alt härstädes vidare bibehålla en dylik inrättning, serdeles om detta bibehållande endast skulle härledas från begäret att icke gå miste om den relativt obelydliga inkomst af omkring 60,000 Rdr årligen, som genom Nummer-Lolleriet Statsverket tillskyndas.
I sammanhang med sistnämnde motion hafva jemväl till Utskottet blifvit öfverlemnade de yttranden, hvilka vid frågans förehafvande hos Ridderskapet och Adeln blifvit afgifne, nemligen: l:o af Herr Rosenblad, Bernhard, som, jemte instämmande i de väckte molionerne om Nummer-Lotteriets indragning, likväl ansett sig böra dervid anmärka, att, då man ville afskaffa en anstalt, som åtminstone hade en fördel, att bereda Svenska Statsverket en inkomst, hvars belopp eljest af de skattdragande måste erläggas, och hvilken i en offentlig styrelse lemnade någon säkerhet för ärlig behandling, det vore så mycket mera skäl att afskaffa den utländska lotterier och inhemska speculanler nu lemnade oinskränkta frihet att tillspela sig Svenska allmänhetens penningar; och hade Herr Rosenblad, i följd häraf och med åberopande af sin vid sisth Riksdag i ämnet gjorde motion, dels tillstyrkt, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om förbuds stadgande, 4 Stats-Utskotlets Utlåtande, JS:o 28. vid lämpliga betydliga vitén, emot all offentlig utbjudning ocb försäljning af lotter, så väl å utländska lotterier, som å något enskildt Svenskt lotteri-företag, dels för den händelse, att lotteri-inrättningar ansågos icke böra helt och hållet försvinna, samt, då enskilda företag af denna beskaffenhet icke kunde af Staten tillräckligt controlleras, alternativt föreslagit inrättandet förStatens räkning af ett Class-Lolteri, hvars insatser vore så betydliga, att den fattigare delen af allmänheten icke kunde deruti deltaga; och 2:o af Herr Ribbing, j4rvicl, som yrkat, att den i senare tider tillkomne
Lag, rörande fastigheters förvärfvande genom lotteri-spel, måtte afsk a
Ifås och allt lotteri på jordegendom upphöra.
Efter öfvervägande af hvad sålunda förekommit uti dessa frågor, hvilka vid flere föregående Riksdagar varit föremål fljy Rikets Ständers pröfning, får Utskottet anföra: att, på sätt erfarenheten nogsamt vitsordar, Nummer-LotLeri-inrättn ingen på en mängd spelande, så väl i moraliskt, som ekonomiskt hänseende, utöfvat ett skadligt inflytande; att det otrifvelaktigt innebär en motsägelse att, under gällande förbud emot hasard-spel i allmänhet, med Statens skydd hägna en inrättning, hvars verkningar på den obildade och oerfarne äro nästan lika förderfliga, som de, hvilka af andra hasard-spel förorsakas, samt att det jemväl synes föga öfverensstämmande med Statens värdighet, att, endast i betraktande af den, från berörde lotteri härflytande vinst, bibehålla en inrättning, som, ur moralitetens synpunkt, icke kan godkännas.
På grund häraf och då den förlust, som för Statsverket skulle beredas, genom upphörande af hittills påräknadt bidrag från Nummer-Lotteriet, hvilket bidrag under åren 1832—1837 utgjort tillsammans 402,650
Rdr 30 sk. 11 rst., eller i medeltal 67,108
Rdr 21 sk. 2 rst. årligen, oberäknadt dels den bevillning, som å utfallne vinster för RiksgäIds-ConLörets räkning innehålles, och hvilken under nyssnämnde 6 år per medium uppgått till 9,335 Rdr 10 sk. 8 rst., dels det, för Nummer-Lotteriets brefväxling, Postverket tillflytande belopp, i medeltal 7,048 Rdr 13 sk. 3 rst., enligt Utskottets tanka, är af mera underordnad betydenhet, med afseende å Statsverkets nuvarande ställning, har Utskottet ansett sig ega fullt skäl, att hos Rikets Ständer tillstyrka, att nuvarande Kongl.
Nummer-Lotteriet mätte, med innevarande års utgång, upphöra; att utdelandet af nya så kallade Erudgåfvor likaledes vid samma tid må inställas, samt Brudgåfvo-fonden, efter Nummer-Lotteriets indragning, öfverflyttas på Riksgälds-Contoret, hvarifrån utbetalning, i föreskrifven ordning, skulle verk - Stats-TJCskottets Utlåtande, N:o 28. 5 ställas af de Brudgåfvor, som redan blifvit eller före detta års slut kunna blifva beviljade.
I händelse det af Utskottet nu framställde förslag skulle af Rikets Ständer bifallas, torde beslutet härom böra hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas, med begäran, att allmän Kungörelse om Kongl. NummerLotteriets indragning och sättet för de afsatte Brudgåfve-vinsternes utbekommande måtte i Nåder varda utfärdad; tillhörande i sådant fall jemväl
Utskottet att till Rikets Ständer afgifva utlåtande i de frågor, som blifva en följd af Rikets Ständers i ämnet meddelande beslut, såsom förflyttande på Allmänna Indragnings-Staten af de utaf Lotteri-medlen nu utgående löner, hvilkas sammanräknade belopp utgör 9,680 Rrdr, anslag lill Kongl.
Séraphimer-Lazarettet af ersättningen 500
R:dr, för öfverlåtelsen af dess Lotteri-privilegium samt dispositionen af Lotteri-Verkets hus och öfriga tillgångar.
Beträffande det af Herr Rosenblad alternativt vackla förslag, om inrättande för Statens räkning af så kallade Glass-Lotteri, hvaruti, till följd af insatsernes ansenliga belopp, den fattigare delen af Allmänheten icke vore i tillfälle alt inträda; så, ehuru Lotterier af dylik beskaffenhet visserligen icke torde i ekonomiskt hänseende medföra lika skadliga följder, som nuvarande Nummer-Lotteri, har likväl Utskottet, som, på sätt ofvan nämndt är, till principen ogillar lotterispel i allmänhet, funnit sig icke kunna understödja ifrågavarande förslag om ClassLotteriers införande.
Hvad slutligen angår ofvanom förmälde frågor, rörande förbud emot försäljning af lotter för utländska samt enskilda Svenska Lotteriers räkning, så erkänner Utskottet, att, för hämmandet af de missbruk, hvartill enskilda Lotterier, serdeles efter Kongl.
Nummer-Lotteri-inrättningens upphörande, kunna föranleda, utfärdandet i lagstiftningsväg af en serskild författning är af behofvet påkalladt; men då detta ärendes behandling tillkommer annat Utskott, får Stats-Utskottet, under tillstyrkande, att, såsom en följd af Kongl. Svenska Lotteriets afskaffaiule, all lottförsäljning inom Riket, för utländska Lotteri-inrättningars räkning, måtte varda förbjuden, vördsamt hemställa,, att frågan härom må Lill vederbörande Utskotts handläggning hänskjutas.
Stockholm den 16 Mars 1840. 6 Atats-Utskottets Utlåtande, 7Vr.o 28.
Af Herrton Troil: ”1 händelse Rikets Ständer bifalla Utskottets hemställan om Nummer-Lotteriets afskaffande, synes det mig så mycket nödvändigare att anhålla om Kongl. Maj:ts Nådiga bifall till denna åtgärd, som ilen i annan händelse torde komma att sakna verkställighet.” Med Herr von Troil förenade sig Herr Grefve von Platen.
Af Herr af Harmens: ”Till Stats-Utskottets Protocoil den 10 dennes tiilkännagafs, ”det Inkomst-afdelningen, innan den företog till behandling frågan om beräkning af Stats-Verkets inkomster samt, i sammanhang dermed, åtskillige motioner rörande nedsättning i grundskatterne m. in., velat inhemta, huruvida Utskottet ansåg Rikets Ständer, enligt 57 §.
Regeringsformen, ega rätt att allena besluta i frågor, angående minskning eller upphäfvande af ordinarie skatterna, eller om dertill fordrades Konungens och Ständers sammanstämmande beslut.” — Härom voro meningarne delade och votering anställdes öfver följande upplästa och godkända Proposition:
Den, som anser Konungens sanction böra begäras å Rikets
Ständers beslut att förändra grundskatterna voterar, ja, den det ej vill voterar, nej, vinner nej, anses förrberörde Konungens sanction icke vara behöflig.
Voteringen utföll med 19 nej mot 15 ja, och som jag då delade minoritetens mening, får jag nu reservera mig mot majoritetens tillämpning af ofvannämnde beslut i frågan om Nummer-Lotteriets indragning, dels af det skäl, att Nummer-Lotteriet visserligen icke är någon grundskatt, dels derföre att, om vinsten af denna inrättniag utgör en ibland Statens ordinarie inkomster, sådane, enligt 57:de, 59:de, 64:de och 80:de §§.
Regeringsformen, icke kunna förändras eller borttagas annorlunda, än på det sätt, som 75:te §.
Riksdass-Ordnineen föreskrifver.” O O «•
- Uti denna reservation instämde Hrr Prostarne Ostberg och dfzelius samt Riksdagsfullmägtigen N. Strindlund.
Af Herr Prosten Stenhammar: ”Ovillkorligt har jag ej biträd t beslutet, att Kongl.
Nummer-Lotteriet må upphöra.
— Den fåkunnighet, som hitintills i Lotteri-spel sökt en lek för hoppet och inbillningen, är icke utrotad, om denna inrättning afskafTas.
Kunna andra inrättningar af enahanda art uppstå, eller kan det icke förebyggas, att långt skadligare tillfällen öppnas för den bedragna spelsjukans förvillelser, så vore ändamålet förfeladt.
Ehuru jag visst icke misskänner de moraliska bevekelsegrunder, från hvilka beslutet utgått, anser jag dock dervid böra fästas det uttryckliga Siats-Utskottets Utlåtande, N.-o 28. 7 0 villkor, att allt Lotteri-spel, utländskt eller inländskt, af Slaten eller enskilda bedrifvet, genom lag förbjudes.
Sä länge det under någon form tillätes, är controllén mot missbruk icke möjlig.
Allt sedan det nya Statsskicket 1809 inträdde, har Kongl. Nummer-Lotteriets behållna inkomst varit räknad bland ordinarie Slats-intrader.
Grundlagens tydliga ordalydelse, såsom den blifvit uppfattad af alla föregående, äfven sistförllulne Riksdagens Slats-Ulskott, Conslilutions-Ulskott och Ständer, medgifver icke den ena Statsmakten ensam rätt alt besluta om dessa intraders upphörande.
Regeringsformens 59 och 64 §§. åtskilja uttryckligt Ordinarie Stols-inkomster och Bevillningar, hvilka senare af Bikets Ständer anslås lill det belopp, Staten kan tarfva utöfver de förra; och samma Ständer, sorn gemensamt med Konungen fastställde Grundlagarna, vidtogo ock derföre den tillförene ej brukliga åtgärden, att i Stälsregleringen framställa dessa båda classer af Slals-inlrader från hvarandra afskiljda.
Men kan bn bland Statens ordinarie inkomster upphäfvas af den ena Slats. makten ensam, så kunna de det alla.
Nu liar äfven Siats-Utskottet, genom fattadt beslut i denna syftning, decreterat, att en sådan myndighet skulle tillkomma Rikets Ständer.
Jag bestrider det, emedan 59 och 64 ^.
Regeringsformen med detsamma voro de facto väsendtligen forändrade eller i sjelfva verket upphäfda genom den ena Statsmaktens beslut.
På sådan väg får likväl icke Grundlagsförändring beredas.
Svenska folkets urgamla rätt att sig beskatta förblifver icke deslomindre oförkränkt, när den inskränkes inom de i 60 §.
Regeringsformen bestämde gränsor; ty aldrig bar Svenska Kronan saknat ordinarie inkomster, dem hon egt uppbära, utan begifvande af den lefvande generationen.
Ehuru deras benämningar omvexlat, hafva de dock i alla tider funnits bredvid de gärder, som af folket blifvit beviljade.
Jag reserverar mig alltså på det högsta emot Utskottets Betänkande, så vida deruti föreslås Rikets Ständer, att endast hos Kongl. Maj:t anmäla beslutet om Kongl Nummer-Lotteriets upphäfvande, och anser Utskottet hafva bordt väcka Rikets Ständers uppmärksamhet på nödvändigheten att anhålla om Kongl. Maj;ts sanction å detta beslut.” Herr Doctor Agrell, Herr Prosten Åstrand och Herr Helsingius instämde i Herr Prosten Stenhammars reservation. € Stats-Ulskoltets Memorial, N-.o 29.
Af Ilevr Schartau: ”Sedan jag med majoriteten inom Högloft.
Utskottet deltagit i tillstyrkandet af beslut om Nummer-Lotteriets upphörande, nödgas jag likväl, i likhet med Herr von Troil, reservera mig mot det föreslagna åsidosättandet af begäran om Kongl. Maj:ts sanction, på den grund, alt Lotteri-medlen räknas till Statens ordinarie inkomster, hvilka jag förut tillkännagifvit mig anse icke kunna af den ena Statsmakten ensidigt borttagas.” Af Herr Moberg, sorn till alla delar instämde i den af Herr Schartau afgifne reservation.
Ankom till Exp. Utsli. d. 19 Mars kl. 2 c. m* Memorial. Till Stats-Utskottet har Högloft.
Ridderskapet och Adeln remitterat en af Herr Dahlfeldt väckt motion om rättighet för Hernösands Stift att för framtiden komma i åtnjutande af de 12/f tunnor Domkyrko-spannmål, som hitintills från nämnde Stift till Upsala Domkyrka utgått, äfvensom Vällofl. Borgare-Ståndet till detta Utskott remitterat en motion af Herr E. J. Westman, rörande enahanda ämne; men som dessa motioner endast angå frågan, huruvida den från Hernösands Stift utgående
Domkyrko-spannmål skall framdeles få användas för Stifts-kyrkans räkning, eller bör fortfarande tillfalla Upsala Domkyrka, hvilken fråga icke i något hänseende inverkar på Stats-Verkets inkomster eller utgifter, hvadan densamma vid sista Riksdag af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet behandlades; så får StatsUtskottet, i öfverensstämmelse med 44 §•
Riksdags-Ordningen, ofvanberörde tvänne motioner till Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Vällofl. Borgare-Ståndet vördsamt återlemna.
Stockholm den i g Mars 1840.
Stals-UlskotUts Memorialj IV:o 3o och Utlåtande IV.-o 3l, N:o 30.
Utsk. den 26 Mars j kl. 9 f m.
Det är anledning till anmärkning emot Siats-Rådet och Föredraganderne för Kammar- samt Handels- och Finans-Ärenden, hvarom remiss hegäres tili Conslitutions-Utskottet, inför hvilket anledningarne uppgifvas skola.
Ank. till Exp. Utsk. den 26 Mars, kl. 9 f. m.
Utlåtande j angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens usta Hufvud-Titel. (U. A.) Denna Hufvud-Titel, innefattande anslagen till Kongl. Hof- och SlottsStaterne> och vid nästlidne Riksdag fastställd till 719,250 R:dr med 317 tunnor spanmål, har af Kongl. Majrt, uti Dess Nådiga Proposition om StatsVerkets tillstånd och behof, upptagits oförändrad; hvaremot, uti 2:ne till Utskottet remitterade, af Herr Foenander i Borgare-Ståndet och Fr. von Zweigbergk i Bonde-Ståndet väckta motioner, innefattande förslag till ny statsreglering i sin helhet, blifvit framställdt, att minska anslaget för H. M. Konungens Hofhållning med 100,000 R:dr.
Utskottet har tagit detta i öfvervägande; men ej funnit skäl tillstyrka någon förändring i detta anslag, hvilket alltså upptages till det vid nästlidne Riksdag bestämde belopp 420,000 R:dr.
Utskottet har trott det vara ändamålsenligt att fördela de under Titeln förekommande, i närlagde tabell uppräknade, anslag i två afdelningar, »f hvilka den ena borde innefatta sådana anslag, sorn äro ställde tili H. M. Konungens och de öfrige Kongl.
Personernes
Egen höga disposition, för hvilka summor och deras användande icke någon redovisning, utan endast qvitto, såsom förr varit vanligt, erfordras; samt den andra afdelningen sådana anB ih. till R.
Prof. 1840. 4 ‘Semi. 1 A/d. 8 haft. 2 Siats-Utskottets Utlåtande > N.-o 3t. slag, hvilka utgå i och för vidmagthållande af någon Statens egendom och för hvilkas användande afgifves redovisning, underkastad granskning af Rikets Ständer och deras Revisorer samt Kongl.
Till den första afdelningen, benämnd Kongl. Idof Staterne j skulle, efter ofvan antydda grund , hänföras: l:o Kongl. Maj:ts Hofhållning, 2:o Ii. K.
Höghet Kronprinsens dito, samt tillökning i anseende till ökade utgifter för Deras Kongl. Högheter ArlFurstarne, 3:o II. K.
Höghet Kronprinsessans handpenningar, 4:o Möblers underhållande A de Kongl. Slotten.
Detta anslag utgår väl egentligen tili underhållande af en Staten tillhörig egendom, och skulle således, i följd af hvad här förut blifvit yttrad t, ej vara alt hänföra till den l:sta afdelningen af Titelns anslags-behof; men Utskottet har dock trott sig böra i afseende härå inskränka sitt tillstyrkande dertill, att Rikets Ständer, jemte förklarande, att nämnde anslag för möblers underhållande är fritaget från revision, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t måtte låta för hvarje år upprätta och till vederbörande Embetsverk aflemna ett inventarium öfver de å Kongl. Slotten befintliga, Staten tillhöriga möbler, utvisande de förändringar, som under årets lopp kunnat inträffa. 5:o Kongl.
Då detta anslag nu blifvit hän tordt till dem, som ej äro underkastade granskning af Rikets Ständers Revisorer, anser Utskottet, att detsamma, som förut varit ett förslags-anslag, nu bör erhålla natur af ordinarie anslag; och föreslår Utskottet: att nämnde anslag, såsom sådant, må upptagas i Riks-Staten till dess förut bestämda belopp af 30,000
R:dr; dock att de hö-räntor, hvilka hittills varit till Hof-Siallet anslagna, äfven framgent komma att för detsamma disponeras, emot det att deras värde efter markegång ifrån detta anslag afräknas och endast fyllnaden con tant utbetalas. 6:0
Hed och Kol för de Kongl. Hofven 7:o Kongl.
Slottets i Stockholm Police- Lys- och Renhållning.
I afseende å detta anslag har Utskottet likväl trott sig böra tillstyrka Rikets Ständer att, genom underdånig skrifvelse, hos Kongl. Maj:t anhålla, att, lill ledning för nästkommande Ständer vid reglerandet af l:sla HufvudTitelu, vederbörande måtte anbefallas upprätta en specifik utredning öfver de kostnader, som utgå i och för brand väsendets underhållande i Kongl. Slottet samt detsaminas yttre lyshållning, på det att denna del af anslaget må skil - Stats-Utskotlets Utlåtande, iV.o 3i. 5 jas fran den öfriga delen af anslaget, hvilket Utskottet anser böra, i likhet med det i 6:te punkten upptagna, vara fri laget från revision af Rikets Ständer, hvaremot anslaget för brandväsendet och Slottets yttre lyshållning bör till 2:dra Afdelningen öfverflyttas.
Andra Afdelningen, hvilken Utskottet funnit böra benämnas:
Kongl, Slotten, .skulle innehålla :
Anslagen för:
Slott, jemte alla sådana hus oell byggnader i Hufvudstaden, sorn äro uteslutande afsa t le för den Kongl. Hofhållningens behof och för hvilka underhålls-kostnaden nu utgår från 8:de.
IIufvud-Titeln, med tillägg af ofvannämnde anslag för hrand väsendet, Dr ottili ngshohns och Svartsjö Slott, Gripsholms dito, Ulriksdals dito.
Haga Lustslott och Park, Strömsholm Slott, Rosersbergs' dito.
Utskottet har trott sig böra tillstyrka, att, för vinnande af redighet och enhet i förvaltningen samt lättnad vid räkenskapernes granskning, äfvensom för besparing i utgifter, samtlige Slotten, jemte de till deras underhåll beviljade anslag, hädanefter måtte ställas under inseende och förvaltning af en enda, redan befintlig, Embetsmyndighet; dock att, genom denna åtgärd, anledning ej måtte hem tas för äskande af någon ökad Stats-utgift; förmodande Utskottet, alt den kostnad, som med den föreslagne förändringen möjligen vore förenad, må kunna hetäckas med de besparingar, som genom nämnde mera ändamålsenliga reglering äro att förvänta.
Stockholm den 24 Mars 1840. 4 Stats-Ulskottels Utlåtandet Uno 3t T A B E L L Öfver Riks-Statens Första Hufvud-Titel.
Kongl. Hof-Staterne.
Majrts Hofhållning H. K. H. Kronprinsens d:o H. K. H. Kronprinsessans handpenningar
Möblers underhållande å de Kongl. Slotten . O Kongl.
Hofstallets utfodring
Ved och kol för de Kongl. Hofven Penningar till enahanda belopp, som vid R.
St. senaste Stats-reglering.
420.000 170.000 20,000 8,000 30,000 25,210 Säger R:dr 673,210 Kongl Slotten.
Slottets Police- Ljs- och Renhållning ....
Drottningholms och Svartsjö Slolt Gripsholms dito Ulriksdals d:o Haga Lustslott och Park Strömsholms och Kungsörs Slott Rosersbergs dito 16,100 16,000 1.470 5,500 3.000 1.470 2.000 Säger R:dr 45,540 Summa B:co R:dr 718,750 Utom Indelningar och Spanmål in natura lill samina belopp, sorn senaste Sländers Riks-Stat upptager.
Stals-UlsJiottets Ullätande, N.o 32.
1 Nio 3a.
Utsk. den 29 Mars kl. 9 f. m.
Utlåtande, angående den löne-reglering, sorn erfordras iföjd af StatsRådets förändrade organisation. (U. A.) Sed an Rikets Ständer, för deras del, antagit den Grundlags-förändring, hvarigenom Siats-Rådets nuvarande organisation skulle komma att upphöra och en annan träda i dess ställe, har Kongl. Maj:t, genom Nådig skrifvelse af den 17 dennes, som till Siats-Utskottet blifvit remitterad, förklarat, att Kongl. Majit, som, lika med Rikets Ständer, anser denna nja organisation höra leda till en enklare, skyndsammare och ändamålsenlig arebehandhng al de allmänna ärendena, ämnar åt berörde Grundlags-förändring gifva Sitt Nådiga samtycke; men att, då denna förändring, hvilken, sedan den af Kongl. Majit vore antagen, skulle, enligt 82 §.
Regeringsformen, komma att såsom Grundlag gälla, erfordrar åtskilliga samtidiga regleringar i afseende på löne-anslagen, så väl för Stats-Rådet, hvars personal härigenom komme att ökas, som fölen Ledamot i Högsta Domstolen efter Justitias-Stats-Ministern och för de blifvande Expeditions-Cheferne i sex af de nya Stats-Departementen, Kongl. Majit velat på förrberörde angelägenhet fästa Rikets Ständers uppmärksamhet; och ansåg Kongl.
Majit, att den förändrade ställning, hvaruti de personer inträda, som komma att bekläda ofvannämnde Embeten, gör det nödvändigt att så bestämma lönevflkoren, att deras verksamhet och nit icke må förlamas genom omsorgen för deras utkomst i förening med en lefnad, svarande emot hvad värdigheten af Embetena kräfver.
Vid öfvervägande af detta grannlaga ämne, har Stats-Utskottet, lika med hvad Kongl. Majit i Nåder yttrat, ansett oundgängligen nödigt, att lönevilkoren för Stats-Rådets Ledamöter lemna full tillgång till den lefnadskostnad, dessa Embelens värdighet fordrar, och sådant så mycket hellre, sorn det endast derigenom blifver för Kongl.
Majit möjligt, att till dessa vigtiga Embeten kalla personer, utan afseende å andra omständigheter, än de egenskaper, som till ett dylikt dyrbart förtroende böra göra dem förtjente.
Då afiönings-förmonernes bestämmande derefter hos Utskottet förekommit, har först uppstått den derpå inverkande fråga, huruvida DeparteMih. till R.
Prot. 1S40. 4 Sami. 1 Afd. q Häftet. 1 i Stats-Utskottets Utlåtande, N.-o 32. ments-Cheferne, på enahanda sätt, sorn för närvarande för Utrikes Stats-Ministern eger rum, borde med boställen förses, och härvid hafva a:ne olika förslag yppats, det ena att, med afseende å den lättnad uti DepartementsChefernes communicationer med underlydande Embetsmän och behöriga tillsyn å göromålens gång inom Expeditioneme, som derigenom skulle beredas, desse Chefer måtte erhålla bostäder uti samma hus, der deras Expeditioner varda inrymde, det andra att, för beredande af närmare gemenskap emellan de olika Departementen, det vore af större vigt, att samtlige Expeditioneme sammanfördes uti en local, utan att boställsrum för Departements-Cheferne i sammanhang dermed anvisades; och har Utskottet, som för närvarande icke funnit lämpligt att i närmare pröfning häraf ingå, ansett sig böra inskränka sin åtgärd till den hemställan, att Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t, efter anbefalld undersökning af alla de omständigheter, som på bedömandet af det ena eller andra förslagets företräde samt sät tet för dess utförande, kunna inverka, ville till Rikets Ständer vid nästkommande Riksdag öfverlemna denna utredning, jemte Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition i ämnet, hvarefter Rikets Ständer blifva i tillfälle att taga frågan i närmare öfvervägande.
Emedlertid och intill dess definitivt beslut kan blifva fattadt, huru i berörde hänseende för framtiden bör förhållas, anser Utskottet sig böra föreslå, att då boställen redan finnas att tillgå för vissa af de befattningar, hvilka skulle komma att tillhöra de nye DepartementsCheferne, de af desse Chefer, som af sådan förmon icke komma i åtnjutande, må under tiden tilldelas en årlig hyres-ersättning af 1,000 R:dr B:co hvardera.