Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utlåtande, i anledniug af Herr von Hartrnonsdorffs, A., motion Qm uppgift å de ältade anslag, sorn kunna erfordras till förhöjning i Embets- och Tjenstemännens rese kostnader, i följd af II i kels Ständers beslut, angående skjutsningsanst alter ne i Riket.
(V. A )
Ufi en inom Ridderskapet oell Adeln väckt, till Stnts-Ufskottet remitterad, motion, har Herr von Hartmansdorff A., med anledning' af Rikets Ständers bifall till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Utlåtanden N.ris 26 och 107, dels att. skjutslega» må ökas till högst 32 sk. milen för hvarje häst, vid de Gästgifvaregårdar, vare sig å landet eller i stad, der skjuts-entreprenader ingås, dels att underdånig framställning måtte hos Kongl.
Majit göras om inskränkning- i antalet af de hästar, för hvilka embets- och tjenstemän, efter nu gällande 1827 års Rese-reglemente, ega att undfå godtgörelse, anfört huruledes, i fall Kongl. Majit skulle tili dessa underdåniga framställningar lemna Nådigt bifall, icke allenast förluster skulle komma att drabba embets- och tjenstemännen, både när de för deras resor få ersättning, emedan de skulle komma att få beräkna ett mindre antal hästar, än tillförne, och om de måste utan ersättning resa i tjensteärender, emedan rese-kostnaden, i följd äf den förhöjda skjutslega», klefve större, utan äfven anslagen till rese-kostnader, der de icke iiro förslagsanslag, blifva otillräckliga, äfven om Kongl. Majit antoge förslaget om Rese-reglementets förändring, tillika med det om skjutslega!» förhöjning, och således ännu mera, i fall Konungen, såsom billigare och följagtligen sannolikare vöre, blott godkände legans förhöjning, utan att göra det på bekostnad af Rikets icke öfverflödigt lönade tjenare; hvadan motionären framställt angelägenheten deraf, att, på det Kongl. Majit måtte kunna lemna Dess Nådiga bifall till hvad sålunda blifvit föreslaget, Siats-Utskottet måtte inkomma med förslag till de ökade anslags-siunmor, som kunna erfordras, för att godtgöra den blifvande förhöjningen i embets- och tjenstemännens rese-kostnader.
Hvad sålunda blifvit anfördt, har Utskottet tagit i öfvervägande, och beträffande först motionärens framställning, i afseende på de embets- och Stats-Utskotlels Ullåtandej N'
,o 407. 3 tjenstemän, hvilka för floras embets-resor icke åtnjuta serskilt! för hvarje resa beräknad ersättning'; så enär Rikets Ständer bifallit.
Utskottets Utlåtande N:o 284, hvarigenom Utskottet hemställt, alt en af Herr von Hartmansdorff väckt motion, angående ”en allmän förhöjning i lönerne för alla sådane cmbets- oell tjenstemän, som äro skyldige att, utan ersättning, d. v. s. för deras nuvarande löner, göra embets-resor”, matte lemnäs utan afseende, anser Utskottet, i anledning af den nu väckta motionen i denna del, ingen åtgärd kunna ifrågakomma.
Vidkommande hemställan, att de embets- oell tjenstemän, som, enligt Rese-reglemi ntet, undfå ersättning för sine embets-resor, mätte erhålla godlgörelse för minskning uti häsäantalet; så oeh då det mäste antagas, att den af Allmänna Besvärs- oeh Ekonomi-Utskottet föreslagne, samt af Rikets Ständer, för deras del, godkände nedsättning uti hästantalet för vissa classer af Rese-reglementet, grundar sig på den förutsättning, att ett större antal hästar, än sorn för behofvet erfordrats, hittills varit anvisadt, samt att följagtligen resorne med det minskade antalet hästar böra kunna verkställas utan någon förlust eller ökad utgift lör embets- oeh tjenstemännen, anser Utskottet sig ej kunna tillstyrka omförmälde, af motionären ifrågasatte , serskilda ersättning.
Hvad slutligen angår frågan om tillökning i anslagen till rese- och tractaments-kostnader å de Riks-Statens Hufvud-Titlar, der desse anslag ej äro förslagsvis uppförda, så enär, på sätt motionären äfven anmärkt, den föreslagne nedsättningen uti hästantalet för en del af classerne uti Resereglementet, knappt torde komma att motsvara den tillökade utgift, hvilken blir en följd af den betydliga förhöjning uti skjutslega», som Rikets Ständer beslutat, och deremot uti de classer, der hästantalet ansetts böra oförändradt bibehållas, skulle komma att uti de rese-kostnader, som af Staten skola ersättas, medföra en oundviklig tillökning, hvars belopp på förhand icke kan beräknas, anser Utskottet, vid betragtande af de förändrade förhållanden, sorn, i afseende å de på Riks-Statens 3:dje och 4:de HufvudTitlar uppförde anslag till rese- och tractaments-kostnader, sålunda numera inträdt, och de nya skäl, hvilka på grund deraf tillkommit, såsom en följd af den beslutade förhöjningen i skjutslogan, sig ega anledning tillstyrka Rikets Ständer att numera medgifva, det berörde aasLg, hvilka i den af Rikets Ständer vid denna Riksdag 4 Slats-L tskoltets Utlåtande, N.-o 408. beslutade stat äro uppförde såsom bestämda anslag, må, för den händelse, Kongl. Maj:t bifaller Rikets Ständers underdåniga hemställan, rörande skjutslegans förhöjning och förändring-arne i Rese-reglementet, intill nästa Riksdag erhålla egenskapen af förslagsanslag.
Reservation af Herr von Troil, E., emot Utskottets yttrande, i afseende å ifrågasatt ersättning för minskadt hästantal uti vissa classer af Rese-reglementet.
Ani», tili Exp. Utsi?, d. 23 Dec., kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning a f Kongl. Maj:Is Nådiga Proposition, angående ett årligt anslag af I5,0 O G
R dr till understöd för de i Hufoudsiuden Jörlagde Garnisons Regementens mal-inrätln ina a r. O (II.
A) Uti Nådig Proposition till Stats-Utskottet af den 7 sistlidne December (intagen under N:o 1)2 i Usta Samlingen af Bihang till BiksSlåndens Protocoll), har Kongl. Majit, med afseende derå, att de sedan 15 lill 20 år tillbaka för Garnisons-regementena i hufvudstaden tillvägabragte matinrättningar, hvilka visat sig ega det mest välgörande inflytande på soldatens helsa, trefnad och sedlighet, icke kunna vidmakthållas annorlunda än medelst bidrag af Statsverket utöfver hvad manskapet i gage bestås, med 1 sk. 6 rist vid Svea och Andra Lifgardes-regementerne och vid Lifgardet till Häst med 1 sk. 4 rist Banco för hvarje portion, hvilken utgift för år 1839 uppgått: vid Svea Lifgardet till 5,610: 7. 6. » .Lifgardet till Häst 3,397: 6. — » Andra Lifgardet ...... 6,475: 24.
— Tillsammans Bico R:dr 15,482: 37. 6. Siats-Utskottets Jjllätande^ JV:o 408. 5 och för innevarande år 1840, hvars räkenskaper ännu icke kunnat afslutas, troddes komma att uppgå till en i det närmaste lika summa, jyjort framställning derom, att, då hvarken anslaget til! oförutsedda militaire-utgifter till behof af en så fortfarande egenskap, som detta kunde påräknas, eiler besparingarne å Riksstalens 3:clje Hufvudtilel med säkerhet lemnade tillgång lill berörde kostnads bestridande, Rikets Ständer måtte ifrån 1841 års början och intill nästa Riksdag ställa till Kongl.
Maj:ts disposition eii summa af 15,000 II:dr Banco årligen, under vilkor, att dessa medel icke annorlunda än efter af Kongl. Maj:t hvarje år och med ledning af gällande varupris pröfvadt behof samt mot verificerad redogörelse inför Rikets Ständers Revisorer och Kammar-Rätten anvisas till understöd för de omförmälda mat-inrättningarna; varande vid den Kongl.
Propositionen bilagde Utlåtanden i ämnet af Ofver-Corn mendan ten för Stockholms Garnison samt Seeund-cheferne vid de Irenne Gardes-regementene, äfvensom calculer, rörande kostnaden för mathållningens bestridande, af hvilka inliemtas, att ifrågavarande matinrältningar, i följd af de Isöga varuprisen, icke kunna ega bestånd, med mindre bidrag, än som i Kongl. Maj:ts Proposition blifvit uppgifvet.
I anledning af hvad Kongl. Maj:t sålunda i Nåder behagat framställa, får Utskottet anföra: att Utskottet sätter nyttan och behöfligheten af de ifrågavarande matinrättningarna utom allt tvifvel, likasom Utskottet biträder den mening, att en utgift af denna fortfarande beskaffenhet lämpligast bör vara å Stat uppförd och icke belasta anslaget för oförutsedda militaireutgifter.
Utskottet anser sig jemväl böra tillkännagifva, att, då Utskottet föreslagit den af Rikets Ständer sedermera beslutade nedsättning i anslaget för berörde utgifter, Utskottet dervid tänkt sig möjligheten af andra besparingar, men icke af sådana, hvarigenom den värfvade soldaten skulle gå i mistning af en omvårdnad, den Utskottet anser både billig och nödvändig.
Af denna anledning och då Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition synes till någon del vara föranledd af denna nedsättning, emedan ifrågavarande utgift hittills blifvit bestridd af anslaget för oförutsedda utgifter, skulle Utskottet, för dess del, ansett ändamålsenligast tillstyrka Rikets Ständer att bevilja uppförande å Stat af den summa, hvilken Kongl. Maj:t äskat i ofvanberörde ändamål; men då detta af Kongl. Maj:t anmälde behof icke är nytt eller varit okändt vid den tidpunkt, då Kongl. Maj:t till Rikets Ständer aflat Dess Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, samt uppförandet å Stat af ifrågavarande summa skulle innebära detsamma som att, under i öfrigt alldeles oförändrade omständigheter, be - G Stats~Utskottets Utlåtande, N',o 408. vilja en tillökning1 i den anslagspost, hvarå nämnde utgift varit anvisad, liar Utskottet icke funnit sin: böra tillstyrka en sådan föränd vin.»; i den re dan antagne Statsregleringen.
Deremot har Utskottet ansett, att, om tillgång- förefunnes att, ulan rubbning- uti de redan pröfvade och bev Ijade anslagssummorna, bereda utväg för ifrågavarande utgift, sådant borde Öfverensstämma ined Rikets Ständers önskan och icke innefatta något afsteg- från den hittills följde ordningvid ärendenas behandling.
Vid tillämpning häraf, har Utskottet ti31 en början ansett sig- böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet dera, att, i händelse, på sätt Utskottet i dess Utlåtande N:o 407 heinsläiit, anslaget för Rese- och Tractaments-kostnader å 3:dje Hufvnd-Tileln blir ett förslagsanslag, det till oförutsedda utgifter å samma Hufvud-Tilel anvisade anslag-, hvaraf understödet för Garnisons-regementenas mat-inrättningar, på sätt anlördt blifvit, hittills varit hestrid!', och hvilket anslag vid denna Riksdag blifvit ifrån 50,000 R:dr tili 45,<100 R:dr nedsatt, befrias ifrån en utgift i medeltal af 10,000 R:dr, som hittills årligen måst af sistnämnde anslagbestridas, till godtgörande af vppad brist i anslaget för resekosinads-ersältn in gar.
Men då dea tillgång, som sålunda skulle beredas å anslaget till oförutsedda utgifter, ytterst är beroende af Kongl. Maj:ts pröfning utaf dc vid innevarande Riksdag beslutade förändringar uli Rese-reglementet och förhöjning af skjutslega!», har Utskottet funnit sig böra tillse, huruvida icke jemväl annan tillgång för fyllande af det ifrågasatta be hofvet må himna beredas, och har dervid fästat sin uppmärksamhet å den omständigheten, att å det anslag för durchmarch-kostnader, som vid innevarande
Riksdag blifvit bestämdt att utgå med 20,000 R:dr i stället för 35,000 11:dr, hvartill samma anslag förut varit uppfördt ifrån år 1830, då detsamma senast reglerades, sa betydliga besparingar uppkommit, att dessa besparingar, hvilka, enligt Rikets Ständers beslut, borde i Statsverket innestå, för att kunna användas, i händelse af ökadt behof å denna utgifts-titel, vid 183f> års slut uppgått til! omkring 35,000 R:dr och, enligt upprättad calcul, i afseende å de årliga besparingarnas belopp, kunna för närvarande beräknas utgöra minst 50,000 R:dr, hvilken reservation kan med säkerhet antag-as vara större, än för ändamålet blifvit afsedt samt, såsom belastande Stats, verket med en tili ett så högt belopp onyttigt iunestående behållning, således lämpligen bör vara att använda för Andra Titelns behof; hemställande Utskottet derföre, alt Rikets Ständer måtte medgifva, att Kongl.
Majit må Slats-Utskoltcts Memorialj N'.o 409. / intill nästa Riksdag1 disponera så stor del af den å anslaget till du rell march-kostnader intill 1840 års slut reserverade och för ändamålet med detta anslag icke erforderliga behållning, sorn till fyllande af det för vidmagthållandet af Garnisons-regementenas matinrättningar af Kongl. Majit uppgifne belopp, 15,000
R:dr årligen, erfordras utöfver hvad af anslaget tili oförutsedda utgifter till detta föremål lian påräknas.
Anli. till Exp.
Utsk d 23 Dec., kl. 2 e. m.
Memorial med förslag till voteringsproposition, i anledning af RiksStåndens skiljagtiga beslut, i fråga om eftergift af Landskamrer aren Kammar RättsRådet Lindbergs ersättningsskyldighet , i och för nu mera aflidne Kronofogden Hoflings balance.
Sedan Stats-Ulskottet, uti sitt Utlåtande N:o 120, afstyrht bifall till så viii Landskamrerare!!, Kammar Rätts Rådet Lindbergs bos Kongl. Majit i underdånighet gjorda, och till Utskottet i Nåder remitterade ansökning om befrielse från återstående ersättningsskyldighet i och för en af numera aflidne Kronofogden Hofling åsamkad balance, som ock en i samma syftningväckt motion, har berörde Utlåtande blifvit bifallet af Ridderskapet och Adeln samt RondeStåndet, hvaremot, efter det Utskottet, i anledning af återremiss från de öfriga tvänne RiksStånden, under N:o 236 nytt Utlåtande, afgifvit och den förut yttrade åsigten vidhållit, Preste- och BorgareStånden, med alslag å Utskottets yttrande, beviljat Landskamreraren, KammarRättsRådet
Lindberg eftergift fran all ersättningsskyldighet i och för den af Kronofogden Hofling åsamkade balance.
Da frågan rörer oredovisad Krono-uppbörd, och således inverkar pi beloppet af sådana medel, som ingå bland Statsverkets uti Statsregleringen beräknade inkomster, synes berörde skiljagtighet böra genom votering i s Slals-Utskottets U l' alande , N:0 41.0.
Förstärkt Stats-Utskott afgöras och i detta afseende föreslår Utskottet följande proposition:
Den, sorn anser, att Landskamreraren , Karn mar Rätt sRå d e t
Lin åbergs ansökan att, sedan Rikets Ständer vid sista Riksdag eftergifvit hälften af den honom ålagda ersättningsskyldighet, i och för numera aflidne Kronofogden HofUnijs balance, jemväl varda befriad ifrån ersättandet af den återstående hälften, hvilken, enligt uppgift, utgör 0,920 R;dr 44 sk. 8 r:st.
Banco, samt att återbekomma det belopp, hvartill de bos Lindberg, för godtgörande af sistnämnde hälft af uppbördsbristen, utmätte tillgångar i lös och fast egendom vid utmätnings-auction blifvit försålde, icke bör bifallas, voterar Ja ; den det ej vill, Nej 5 Vinner nej, beviljas Landskamreraren, KammarRättsRådet Lindberg eftergift från ali ersättningsskyldighet, i och förden af Kronofogden Hofling åsamkade balance.
Ank. till Exp. Utsls. <1. 23 Dec , kl. 2 e. m.
Utlåtande, angående söht låneunderstöd till uppförande af en 7ii/ htjrha i Hernösand.
(R:gs AM.) Sedan Rikets Ständer, medelst bifallandet af Banco-Utskottets Betänkande K:o 13, alklagit den af Hernösands stad jemte Hernö församling, genom stadens Fullmäglige vid innevarande Riksdag Herr E. I.
Westman, framställda anhållan om ett lån a 40,000
R:dr från Rikets Ständers Bank, till biträde vid ombyggnaden af den förfallna och för vidare begagnande tillslutna kyrkan i nämnde stad, så har Herr Westman uti en, på grund af Riksdags-Ordningens 36 §, inom Vällofl. Borgare-Ståndet viickt och till Stats-Utskottet remitterad motion, ånyo underställt Rikets Ständers pröfning - Siats-Utskottets Utlåtandej N\o 4IG, ning' frågan om berörde, emol 3 procents ränta och I eller högst 2 procents årlig capltal-afbetalning, åstundade lånebitriide; hvarvid dock motionären förklarat sig för egen del böra afstyrka det sökta låneunderstödet, så vida icke Hernösands kyrka bomme i åtnjutande af den från Stiftet nu lill Upsala Domkyrka utgående domkyrko-tionde, helst församlingens invånare, hvilka, med få undantag, befunno sig i torftiga omständigheter och redan förut voro skuldsatte, icke skulle, ulan äfventyr för sitt framtida ekonomiska bestånd, kunna återbetala ifrågavarande lån, samt derförutan utgöra de bidrag genom dels ytterligare c en tan ta tillskott och dels arbetsbiträden, hvilka erfordrades för fullbordandet af en kyrkobyggnad, hvars kostnad förslagsvis vore beräknad till 83,000 R:dr och troligen bomme att uppgå till minst 100,000 Ridr.
Åf de, jemte denna motion, Utskottet tillställda handlingar, har Utskottet, bland annat, inhemtat, att för den oundvikliga ombyggnaden af ofvannämnde gamla och högst bristfälliga kyrka, väl funnes, enligt kyrkocassans räkenskaper, en behållning af 33,000 11:dr, men hvaraf dock endast omkring 22,000 R:dr skulle för närvarande kunna anses såsom en för detta ändamål med säkerhet påräknelig tillgång, äfvensom alt uti det belopp af 83,213 R:dr 24 sk., sorn kost nadsförslaget upptog, icke vore inberäknad den enligt uppgift till 8 a 10,000 R:dr uppgående kostnaden för ett nytt orgelverk.
För alt bereda en af bchofvet högt påkallad ytterligare tillgång lör ombyggandet och underhållandet af Stiftskyrkan i Hernösand, hafva visserligen Rikets nu församlade Ständer nyligen beslutat alt hos Kongl.
Maj:t förnya sin vid sista Riksdag i underdånighet framförda anhållan, att de från Hernösands Stift till Upsala Domkyrka anslagna 124 tunnor Domkyrko-spanmål måtte hädanefter tillkomma förstnämnde kyrka.
Som likväl detta i önskningsväg hos Kongl.
Majit anmälda och följaglligen ensamt på Dess Nådiga beslut beroende ärende icke lärer, före Riksdagens slut, hinna af Kongl. Majit, efter vederbörandes hörande, i Nåder pröfvas och algö ras , så liar Utskottet ansett sig hvarken böra, i afvaktan å omförmälde frågas slutliga afgörande, längre uppskjuta afgifvandet af Utskottets yttrande, angående det af Hernösands stad sökta lån, eller, vid nu anförda förhållande, kunna för närvarande, såsom tillgång för della Iåns godtgörande, beräkna den från Stiftet utgående Domkyrko-spanmål.
I anseende härtill och då motionären sjelf, i egenskap af Borgmästare i nämnde stad, uppgifvit och vitsordat stadens oförmåga alt, utan biträde af ifrågavarande Bill, lill B.
Prot. 1840, 4 Sand, 1 A/d. 2 Band, 42 Haft, 2 10 Siats-Utskottets Utlåtande, N\o 410* serskilda tillgång, återbetala det äskade låneunderstödet, hvadan, i sådant fall, det allmännas härigenom uppkommande fordran sannolikt måste förr eller senare efterskänkas, samt detta lånebiträde alltså i sjelfva verket komnie att utgöra ett statsanslag för bestridandet af utgifter, som hitintills ansetts icke tillhöra föremålen för dylika anslag, linner Utskottet sig, åtminstone för närvarande, böra afstyrka det till Hernösands kyrkas ombyggande af allmänna* medel sökta lån.
Tryckt hos A. G. Hellsten, 1840. Stats-Utslottets Utlåtande, JV:o 411. t N:o 411.
Anlt. till Exp. Utsk. den 3 Januari 18411 kl. 12 midd.
Utlåtande, i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande, N:o 355, angående åtskilliga Statsbidrags ingående till Itiksgälds-Contoiret.
Högloflige Ridderskapet och Adeln har till Siats-Utskottet ålerreniitterat Utskottets, under N:o 355, afgifna samt af Välloflige BorgareStåndet och Hedervärda Bonde-Ståndet bifallna, men af Högvördige PresleSlåndet afslagna Betänkande, hvaruti Utskottet, under afstyrkande af väckta motioner om de ordinarie Statsinkomsternes samt Chartas-Sigillataeafgiflens lefvererande till Riksgälds-Contoirel, deremot understödt de vid denna Riksdag förnyade förslagen, angående tull- och post- samt saluaccis- och bränvins-bevillnings-medlens ingående till samma Verk.
Utskottet har, enär dessa frågor således ännu icke äro af Rikets nu församlade Ständer afgjorda , tagit kännedom om de anmärkningar, som inom. förslbemälde Riks-Slånd blifvit, i anledning af Utskottets härom afgifna yttranden, framställda; men då dessa anmärkningar egentligen endast innehålla enahanda betänkligheter och invändningar, som, i afseende på ifrågavarande förslags grundlagsenlighet, verkställbarhet och fördelaktighet, redan vid förflutna Riksdagar blifvit anförda, och nu jemväl i det återremitterade Betänkandet, sid. 7—9, upplysningsvis omförmälda, så anser Utskottet, att det allenast skulle leda till en ändamålslös vidlyftighet, i fall Utskottet, vid detta tillfälle, å nyo upprepade, hvad i anmärkningarna förekommer, helst i sådan händelse Utskottet, till besvarande häraf, blefve nödsakadt åter anföra, hvad Utskottet redan i samma Betänkande, sid. 9— 10 och 13 —18 upplyst och yttrat.
Utskottet tror sig följaktligen nu i berörde hänseende endast behöfva åberopa den i Utskottets förra Betänkande intagna utförliga utredning af alla härvid förekommande omständigheter och förhållanden.
Dock finner Utskottet sig icke böra underlåta, att, såsom tillägg till dess förra yttrande, meddela några, enligt hvad anmärkningarne utvisa, för åtskillige Ledamöter, som i ämnet sig yttrat, erforderliga ytterligare förklaringar och upplysningar.
Såsom följd af den föreslagna öfverflyttningen till Riksgälds-Contoiret af befattningen med ofvannämnde bevillnings-medels slutliga emoltaJiih. till ii. St.
Prot, 1840 och 1841, 4 Sami, 1 Afd, 2 Band.
<J3 Häftet.
2 Stats-Utskottets Utlåtande, JV.'o 4tl. gande, liar man, bland annat, befarat en för allmänna ärendenas gång högst menlig conflict emellan delta Verk ocdi de Embelsmyndigheter, åt hvilka den egentliga uppbörden af de allmänna skattebidragen är anförtrodd.
Utskottet kan likväl icke finna någon anledning till en dylik farhåga, helst ej mindre allmänna bevillningen, än äfven flera andra contanta Statsbidrag, såsom krigsgårds- och licent- samt skatterätts- och kortstämplings-medlen från längre tid tillbaka ingått omedelbart till RiksgäldsContoiret, utan att, Utskottet veterligen, några olägenheter eller någon splittring och oreda i uppbördsförvaltningen här genom uppkommit.
Påståendet, att lull- och post-medlens samt bränvinsbevillningens inlefvererande till Riksgälds-Contoiret skulle medföra nödvändigheten att ställa Tull- och Post -veiken samt dervarande em bets- och tjenstemän, äfvensom uppbörds-betjeningen i orterne, under nämnde Contoir, vederlägges af nuvarande förhållandet, då dessa Veik och deras tjenstemanna-personai lika litet kunna anses lyda under Kongl. Stats Contoiret, fastän uppbörden dit ingår, sorn Kongl. Maj;ls Befallningshafvande samt uppbördsmännen i städerne och å landet under Riksgälds-Contoiret, emedan en betydlig del af deras uppbörd nu redan till nyssnämnde Verk insändes.
Anmärkningen att, genom ifrågavarande medels ingående till Riksgälds-Contoiret, brister skulle i Land t-Ranterien uppstå för bestridandet af de utbetalningar, sorn äro å dem anvisade, saknar, hvad lull- och postmedlen beträffar, ali grund, enär tullmedlen icke lefvereras i Ränterien, och den Stals-verket förbehållna summa af post-medlen endast utgör en del af det å denna inträd uppkomna öfverskott.
Vidkommande åter saluaccis-medlen, så uppgå dessa, inom de serskildta Länen, lill alltför ringa belopp, för att saknaden af tillfället att begagna dem för de Ränterien åliggande utgifter skulle kunna blifva af någon märkbar vigt.
Och om, genom bränvinsbrännings-afgiftens inlefvererande till Riksgälds-Contoiret, de summor, som äfven för närvarande mäste från Kongl. Stats-Contoiret till ett och annat Läns Ränteri öfversändas, komma att hädanefter i någon mon ökas, synes i sanning denna omständighet och det härigenom förorsakade obetydliga besvär förtjena föga afseende i jemförelse med den enhet, reda och ordning vid uppbörden och redovisningen af samma sorts medel, hvartill den föreslagna förändringen otvifvelaktigl kommer att leda.
I anledning af hvad, som blifvit erinradt rörande saknaden i Riksgälds-Contoiret af de räkenskaper, som verificera uppbördens egentliga belopp, får Utskottet för öfrigt upplysa, att de, för Riksgälds-Contoiret6 räk - Stals-UtsTcottets Utlåtande, JS-O /[ii. 3 ning, i Landt-Ränterien influtna medel redovisas inför delta Verk på alldeles enahanda sätt,, som de så kallade Statsmedlen inför Kongl. StatsContoiret, nemligen genom månads-rapporterne och summariska räkningarne; så att det förra Embetsverket, lika väl som det senare, varit och är i tillfälle att, genom dessa handlingars granskning, controllera de detsamma anslagna inkomsters behöriga redovisande.
Slutligen får Utskottet jemväl meddela den af yttrandet, angående omöjligheten för Riksgälds-Contoirets styrelse att hålla hand deröfver, att vederbörande uppfylla sin redovisuings-skyldighet, påkallade upplysning, alt, åtminstone under senare tider, de åtgärder, som denna Styrelse egt alt för berörde ändamål vidtaga, visat sig både ändamålsenliga och tillfyllestgörande.