Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Omständigheter desto mindre är stridande emot ändamålet med de för Stats-förvahningen till grund liggande föreskrifter, "'som biisternes fyllande, på sätt nu skett, ledt till en Underdåniga Skrifvelser. besparing pä det hela, och förekommit Statens belastande med förskott, sorn kråft nya anslag, finna Riksens Ständer, ur dessa skäl samt hvad: Stats-Kontoret för öfrigt upplyst, förevarande fråga af den beskaffenhet, att vidare' afseende å den anmärkte dispositionen icke eger rum , och få endast hos Eder Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att den af Stats Kontoret för den sednare tiden vidtagne ordning med Bokföringen, att Böckerna lika som Bankens, löpa för dagen och tillslutas på dag, må följas såsom ledande dertill, att hädanefter anotdningatne å Utgifts-titlarnes Anslags-summor icke i något fall dö samma öfverskrida. 2.
Med anledning af Revisorernes andragande, att mångå af Eder Kongl. Maj:ts Nådiga Bref, hvarigenom utbetalningar i allmänhet blifvit i Nåder anbefalltej icke innehållit föreskrift för Stats-Kontoret af hvilken Hufvud-Tictel Medel-utgifteme borde anordnas, få Riksens Ständer, till ytterligare ordning och säkerhet i förvaltningen a£ Stats-Verkets tillgångar och redovisningen för desamma, hos Eder Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att hädanefter Eder Kongl. Maj:ts Nådiga Bref till Dess och Rikets Stats-Kontor om utbetalningar af medel måga innefatta föreskrift under hvilken Titel eller Stat de skola utgå. 3.
Revisorernes anmälan om de utaf Tredje Hufvud Titelns medel, enligt Eder Kongl. Maj:ts Nådiga Bref dea 30 Juni i och 31 Augusti 1815, utbetaldte 1000 R:dr till numera framlidne General-Amiralen m. m.
Grefve 4* 6 Underd<iniga Sorifvelseri af Puke för dess Boflyttnings-kostnad fran Stockholm till Carlskrona, samt 1500 R:dr till StatsRådet rn. m. Herr Friherre Cederström såsom då i Nåder befordrad att i egenskap af Tjenstgörande General Adjutant hos Eder Kongl. Maj.t vara Föredragande i Kommando-mål, hafva Riksens Ständer velat hos Eder Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Stats-Verket hädanefter i förevarande hänseende icke må belastas med annan utgift, än som i Nåder profvas på För-, fattningarne grundad. 4.
Vidare förmäla Revisorerne , att Eder Kongl. Maj:t genom Nådiga Bref till Stats-Kontoret, uppå ej mindre Tredje Hufvud titelns besparingar, än ock Åttonde Hufvudtitelns summa, hvarunder anslaget till Extra utgifter finnes uppförda beviljat Extra Pensioner eller Gratifikationer till åtskillige personer, nemligen dels Embets- och Tjenst-män dels ock sådanes Enkor, af hvilka sednare en del tillika njutit Pension till det belopp, sorn efter Författningarne deni tillkommit utaf Allmänna Pensions-Staterr under Sjunde Hufvud-titeln.
Då bestämda anslag under visse HufvudTitlar finnas för de serskilde utgifter , som tillhöra Stats-Verket, och deribland under Sjunde Hufvud-Titeln den Summa, hvilken till Pensioner i allmänhet bestås, anse Riksens Ständer Revisorerne icke hafva saknat anledning till denna deras framställning, och få hos Eder Kongl.
Maj;t i underdånighet anhålla, att någre Pensioner eller Gratifikationer ej måga under någon annan Hufvud-titel än den Sjunde samt utaf 0 ' den till Åttonde Hufvud-titeln hörande Extra Underdåniga Skrifvelser. 4*7 Utgiftssumma beviljas, oell hvarvid EderKongl.'
Majit i Nå der, hvad den sednare beträffar, lärer täckas taga under noggrann pröfning de skäl och omständigheter, sorn kunna sig förete att utaf Statens knappa tillgångar sådane Gratifikationer anslå 5.
Som Revisorerne funnit af den under Åttonde Hufvud-titeln lill estra utgifter uppförde summa iner än hälften år 1815 utbetald till sådana behof, för hvilka ej i vanlig väg redovises, och då, i anseende till en storne del deraf, icke är kändt om och hvarest redovisning derför göres, utbedja sig Riksens Ständer i underdånighet, att Eder Kongl. Majit i^sina Nådiga Bref om dylika utgifter må täckas låta utsätta då redovisning bör ske infor Eder Kongl. Majit på det att, örn sådant ej bestämmes, redogörelse i vanlig väg mätte kunna fordras. 6- Den under Nionde Ilufvud-titeln anslagne summa af 100,000
Ridr årligen till Jordbrukets, Handelns och Näringarnes understöd, hafva Revisorerne förmält vara af Eder Kongl.'
Majit i Nåder sålunda disponerad, att derutaf bland andre utgifter ett sammanräknadt belopp under den förflutne tiden omkring 118,500 Ridr utgått såsom T^ån ej blott till de i Eänen inrättade Hushålls-sällskaper utan och till störr.e delen åt enskilde Personer och Bolag, antingen räntefritt eller emot 3 å 4 procents ränta, hvilken så väl sorn skeende
Kapital-afbetalningar åter upptages att öka tillgången å Titeln eller dess årliga Anslags-sutnma.
Ständer anse icke allenast en öfverflyttning från den Åttonde till denna Nionds 428 Underdåniga Skrifvelser.
Titel lämplig utaf åtskilliga Anslag af ilen beskaffenhet att de tillhora sistnämnde Titels föremal, hvarom alltså Riksens Ständer komma att utlåta sig i sin underdåniga Skrifvelse angående Stats-regleringen i allmänhet, utan ock en närmare föreskrift om dispositionen af Nionde HufVUd-Titelns Fond blifva nödig.
I detta sednare hänseende hafva Riksens
Ständer ansett föremålet för dessa medel icke vara, att desamma egentligen måga användas och förräntas till enskilda Jhan, eller ät Fast ii;hets-egare , för hvilka
Fån äro beredda i Riksens Ständers Bank , utan fast hellre att de böra användas till understöd för utförande af sådana allmänna företag , sorn kräfva uppmuntran och bidrag , antingen såsom gåfvor elle r räntefria Lån, allt efter hvad Eder Kongl. Majit i Nåder pröfvar omständigheterne föranleda; Hvarvid till nödig upplysning och säkerhet för inedlens användande till behöriga ändamål bör iakttagas: a) Att, hvad angår Jordbrukets befotdran och förbättring , de i Länen inrättade Hushållningssällskap, på skeende anmälan om behof af medel i och för deras åtgärder att sprida kunskaper och upplysning
I Landtbruket samt för öfrigt lemna biträde och understöd i de serskilda fall sådant påfordras, måga tilldelas, i mån af Länens storlek och behof samt tillgången, hvad härtill kan disponeras, emot skyldighet att till Eder Kongl.Majit i underdånighet afgifva årliga Berättelserom Medlens användande ; samt att, i alla frågor om understöd åt enskilde eller till något serskildt företag i denne väg, Landshöfdingens i Länet och Hushållningssällskapets utlåtanden böra infordras, till utrönande af behofvet och nyttan af den an - Underdåniga Skrif reiser. 429 laggning, hvartill bidrag sökes:
Hörande de, efter noggrann pröfning häraf, beviljade medel, genom Landshöfdingens och Hnshållnings-Sällskapets försorg, utdelas pä de af Eder Kongl. Majit i Nåder fastställda vilkor , öfver hvilkas fullgörande bemälda Sällskap vakar och sedermera afgifva yttrande. b) Att , beträdande Handelns underlättande, bade Landshöfding, n i Orten samt Magistraten och Stadens Äldste, der sökanden ar boende, böra 1 de fall, då sådant understöd kan komma i fråga, utlåta sig och vitsorda detsammas behof oell nytta i allmänt hänseende: och c) Att i afseende på Näringame, hvarmed förnämligast förstås Fabriks-rörelser och Handtverkerier, böra icke allenast Stadens Magistrat samt Borgerskapets Äldste först höras och afgifva yttrande om den i frågast hilde Näringsgrenens beskaffenhet och de skäl, hvarpå den sökande stö« der sin anhållan, utan ock Landshöfdingen i Orten deröfver utlåta sig och bestyrka riktigheten, Samt Handlingarne sedermera meddelas Eder Kongl.
Maj:ts och Rikets Kommerse-Collegium i afseende på en ytterligare granskning »f Näringens nytta och behof af understöd och upplysnings meddelande huruvida och hvilket Lånebiträde redan kan vara af Manufaktur-Diskont-Fonden åt den sökande Närings idkaren lemnadt, hvilket synes verka på pröfningen om det sökta bidraget från Niönde Titelns Fond.
För öfrigt hafva Riksens Ständer trott, atr, då betydlige anvisningar å Nionde Hufvud-Titelns tillgång i och för Kanal-Inrättn ngarne äro af Riksens Ständer gjorde, samt åtskillige tills vi - 4 3® Underdåniga Skrifvelseri dare såsom årliga bestämda Aaslag nu ifrån Åttonde Hufvud-Titeln äfven hit öfverförda, blifver .Behållningen af Nionde Titelns Anslagssumma ej större, än att elen för ofvannämnde än-1 danial lärer åtgå ; men , om något öfverskott för ett löpande år uppkommer, finna Riksens Ständer detsamma böra, enligt grunderna för Stats» Verks-förvaltningen, betraktas såsom besparing, samt dermed , efter den för hvarje Räkenskaps afslutande fastställde tid, förfaras lika som med Besparingarne på öfrige Hufvud-Titlar:
Och, hvad åter angår de nu utlånta Medlen , böra dessa, jemte den derå fastställde räntan , såsom Eder Kongl. Maj:t i Nåder förordnar, ingå att öka Ti-1 telns tillgång för det året, men sedermera ånyo disponeras och förvaltas såsom här ofvan är an* földt; heldst emot Riksens Ständers afsigt vid 3809 och 1810 arens Stats-reglering' någre stående fonder af Stats-Verkets medel icke måga samlas.
Riksens Ständer framhärda SCg.
N:r 189.
Uppläst oell godkänd hos Ridd. och Ad. d. i5 Juni 1818. — Prest-Stin det d. x 5 — — -— BorgareStåndet d. iG — — — Bonde-Ståndet d, x6 —- _ Riksens Ständers underduniga Skrifvelse angående Styrelsen öfver Hospitalen och Lazaretteti i Riket samt förvaltningen af de dertill anslagna medel.
Genom flera vid innevarande
Rikkdag gjorda motioner , har ändring blifvit yrkad i den nu Underdåniga Sinif velter. 431 hos Kongl.
Serafimer-Ordens-Gillet förenade Styrelse och Förvaltning af de i Riket inrättade Hospital och Lazarett; hvilka motioner gifvit Bikser. s Ständer anledning att taga detta ämne i närmare öfvervägande.
Enligt 1686 ars ltyrko-Lag voro Hospitalen i Riket den tiden egentligen ställde under Landshöfdingarnes och Biskoparnes vård och inseende, hvilka dervid hade sig till biträde så väl Kyrkoherdarne i Församlingarne sorn Borgmästarne i Staderne, der Hospitalen vörö belägne; Och Redogörelsen för dessa Verks inkomster åtföljde Landt-Räkenskaperne till KonglKammar Collegium , jemlikt 1688 ars Läns-Bok. hållare Instruktion.
Men vid 1756 års Riksdag blef en serskild Deputation af Riksens Ständer utsedd, som äfven emellan Riksdagarne hade sammanträden och öfverinseende olver alla Barnhus och Hospital i Riket ; och denne Deputations Berättelse örn Hospitalens tillstånd gaf sedan anledning till Eder Kongl. Majus Nådiga Förordning den 11 Maj 1763 , angående så väl nödlidandes försörjande som förvaltningen af Hospitalens inkomster och förläningar, hvilken likväl vid 1766 års Riksdag till en del ändrades genom Eder Kongl. Majus förnyade Nådiga Författning om Barnhusen och Hospitalen i Riket af den 11 December samma år, då ock en ständig ÖfverDirektion för dem förordnades, med lika rätt och, myndighet, som Collegierne äga.
Ar 1773 upplöstes denna Kongl.
Öfver-Direktiun och utsagos i stället tvenne Herrar Serafimer-Riddare till öfverstyrelsen vid Hospitalen och Barnhusen, för hvilka äfven Eder Kongl. Majus den 19 Mars 433 Underdåniga Skrif veiter. utfärdade Instruktion ; Men denne
Öfverstyrelse fortfor härmed icke längre än till år 1787, då det nuvarande Serafrmer-Ordens-Gillet instiktadéS och under den 28 April 1791 erhöll Eder Kongl.
Majus Nådiga Instruktion, som ännu är gällande.
Denna framställning visar, att redan på den tiden, då nu gällande, Kyrkolag utgafs, man va* rit allmänt öfvertygad om företrädet af den Styrelse öfver alla ^sådana Inrättningar, hvilken, med kännedom af Lokal-förhållanden och ett all* tid 1 ifl i gare deltagande för afhjélpandet af den för ögat varande järnmern , vore i närmaste tillstånd att dertill ofördröjligen bereda nödiga oell ändamålsenliga*utvägar.
Om uti tidernas följd omständigheterne påkallat och klokheten ålagt en allmän Öfverstyrelse för att erhålla enhöt i be* handlingen och uppsigt på verkställigheten , har man ändock alltid varit betänkt på uppdraget af den närmaste vården åt Embets-Verk på stället, hvilket äfven inhemtas af 1791 års Instruktion, som i 3 §:n ålägger Eder Kongl. Maj.ts Befallningshafvande och B'skopame uti hvarje Län och Stijt, att med Vederhörandes samråd deröfver hafva tillsyn.
Men det synes som ändamålet förfelats genom det man förmycket inskränkt de sednares åtgärder, dymedelst bundit deras händer att uträtta hvad ögonblicket fordrar, och i stället uppdragit dessa åtgärder åt en Öfverstyrelse, hvilken, äfven med bästa vilja och sorgfälligaste bemödande, icke möjligen skulle kunna sträcka en så beskaffad uppmärksamhet uti mindre delar till alia serskilde Inrättningar af detta slag inom ett Underdåniga Skrifvelser'.
433 ett så vidsträckt Rike.
Öfverinseende, kontroll och utfärdande af allmänt gällande
Instruktioner är något helt annat än deras verkställighet och dertill nödiga medels disposition , hvarförutan ännu aldrig någon Inrättning kunnat behörigen vårdas eller vunnit allmänt deltagande och förtroende.
Dl Riksens Ständer för dessa grunder funnit en förnyad styrka i Eder Kongl. Majits Nådiga Instruktion den 17 December föriidet ar för Direktionerne öfver Läns-Lazaretten i Riket och öfver Kur-anstalterne till Veneriska smittans hämnpande, hvarigenom dessa Inrättningar blifvit ställde under Eder Kongl. Majlis Befallningshafvandes och Läns-Direktionernés Styrelse, och af hvilken Nådiga Författning Riksens Ständer hoppas de lyckligaste verkningar, få Riksens Ständer jemväl hös Eder Kongl.
Majit förklara sin. önskan och underdåniga anhållan, att, i öfverensstämmelse med nämnde Författnings föreskrifter, styrelsen af alla Rikets Hospital samt användandet af de dem tillslagne Fonder måtte hädanefter uppdragas åt samma Eäns-Direkiioner och under enahanda vilkor samt öfrige bestämmelser, hvilka för Lazarettens Styrelse äro i Nåder stadgade.
Till Eder Kongl. Majit öfverlemna Riksens Ständer i underdånighet att vidtaga de föreskrifter i reglementariskt afseende och mindre delar, hvilka vid en så beskaffad förändring finnas nödiga.
Serafimer-Ordens-Gillet hädanefter som hittills, i likhet med hvad om Lazaretten är förordnadt, bibehåller öfverinseendet, rättigheten att efter förslag till.' sätta Embetsman, utfärda Instruktioner och göra Bihang tili Riki~St.
Prat. 1817—1818, lo'Je Sami. N-.r 55, ;ö. 434 ZTnderdäniga Skrifvelser - ändringar uti de i laga ordning öfverklagade Ut.’ slag från Direktionerne, synas icke de nu önskade förändrade föreskrifter blifva af något särdeles omfång.
Dock anse Riksens Ständer till denna ändring hufvudsakligen höra, öm annars det der. med åsyftade ändamål skall vinnas, att, på sätt 9 §. i ofvannämnde Instruktion omLazaretts-inkom» sterne bjuder, alla ett Hospitals tillbörigheter och inkomster af hvad slag som hälst vårdas, indrifvas och redovisas af Läns-styrelseme, utan att Gillet med desamma har någon annan direkt befattning, än att från
Direktionerne emottaga de så kallade öfverskotts-medel för den Allmänna Fonden till Gillets egen disposition och utdelning.
I händelse Eder Kongl. Maj:t skulle i Nåder bifalla hvad Riksens Ständer sålunda föreslagit om närmaste Hospital-vårdens uppdragande åt Län - Direktioner , synas desse
Direktioner lämpligast kunna uppgöra förslag på behofven inom Länet, samt efter vederbörlig pröfning de verkliga Öfvarskotts-medlen af Gillet bestämmas och disponeras.
Härvid må likväl iakttagas den naturliga rättvisa, att den ort, hvarifrån medlen inflyta, tillerkännes någon förmåns-rätt till fyllande af egna bevisliga behof innan dessa öfverskotts-medel böra infordras och sålunda rätteligen blifva svarande emot sin benämning.
Tillika framställer sig en annan billig fordran, att vid dessa Ofverskotts-medels bestämmande och utdelning inga afdrag ske för enskilda tillskotts-Donationer och Stiftelser, hvilka nu eller framdeles kunna inrättas till någon Orts enskilde fördel.
Om ej åt denna fordran lemnades af; Underdåniga Skrifvelse 435 seende, skulle ej allenast Stiftarens välgörande afsigt tillintetgöras, utan äfven all bag dödas till sådana bidrag, då de nödställde inom den krets, till hvars understöd de inrättades, förlorade i allmänt hänseehde lika mycket sorn de kunde vinna genom den enskilde uppoffringen.
Så val till erhållande af en klarare åsigt härutinnan som äfven t i Ib undfinrödjande, efter möjligheten, af olägenheterna uti enskilda Stiftelsers dragande från sina jjestärrida ändamål, skulle i Riksens Ständers tanka mycket bidraga om i alla sådana Verks R. - kenskaper en noga skilnad gjordes emellan Allmänna Fonder och Enskilda understöd, så vidt säkra underrättelser derom kunna vinnas, hvarhän JLän-Styrelserne icke lära underlåta att i sakens då blifvande nya skick använda allt sitt bemödande.
Härigenom skulle åtminstone för en framtid dessa Fonders sammanblandande förekommas, och Verkställande Makten lättare öfverse hvad
Rag och billighet i hvarje serskildt fall bjuda.
Slutligen gå Riksens Ständer att i underdånighet utlåta sig angående granskningen öfver de till Hospitals- och ^Lazaretts-Inrättningarne anslagna medels förvaltning med afseende på denna förvaltnings så väl nuvarande som möjligen blifvande förändrade skick.
Riksens Ständers förlidet år 1817 utsedde Revisorer öfver Stats- Banko- och RiksgäldsVerken hafva under den so November samma år hos Riksens Ständer anmält, att, ehuru, i följd af deras underdåniga Skrifvelse den a Juli. 1815, P.evisorerne alegat jemväl revidera Räkenskaperne öfver de Hospitals- och Razarctts-Fonder, som äro ställde under Kongl. Serafitner-Or - 4 36 ITnderdäniga Skrifvelserl dens-Gil!ets Styrelse, och Revisorerne genoni Eder Kong!.
Nådiga kallelse fått verkslälligheten deraf sig föreskrifter) , Eder Kongl. Maj:t likväl sedermera, uppå detta Gilles gjorde framställning, genom Nådig Skrifvelse den lo September förlidet ar förklarat någon granskning af nämnde Räkenskaper dem icke tillhöra, hvil. ket Nådiga fötklarande grundat sig på Kongl. Serafimer-Ordens-Gillets uppgift, att Hospitalsoch Barnhus-Fonden, hvarutaf äfven Lazarettet! de sednare liderne, i brist af *ändra tillgångar, varit underhållare, icke består af några från Riksén Ständer dertill lemnade bidrag, utan förnämligast af de förläningar, som framfarne Konungar till Hospitalen och Barnhusen gjort, samt af enskilde personers stiftelter och donationer.
Af de upplysningar, Riksens
Ständer vunnit om beskaffenheten af ifrågavarande Fonders tillgångar, inhämta Riksens Ständer, att.
Hospitals- Inrättningarne val ifrån början tillkommit genom Förläningar af framfarne Konungar samt enskildes donationer, men att likväl Fonderne hufvudsakligen bestå uti Hernmans-räntor och Krono-tionde samt Afrads-spanmål, jemte ett förräntadt kapital af 159,813 R:dr 18 sk. 3 t., som genom besparing af några Hospitals-öfverskotts* medel uppkommit, samt dessutom några mindrt» Kapital:
Utgörande berörde tillgångar eller leonder följande inkomster: ) In Natura. Krono-Tionde Spanmål .
. 6272 T:r 2 kpr, Hemm^ns-Räntor och Arrenden 2053 n 10 ,, Tillsamman 8j25.T:ria kpr, Underdåniga Skrifvelser. 437 Pennin ge-Inkomster'. Hernmans-Räntor och Arrenden 9,717: 15. 11» Interesse på utlånta mindre Kapital 2,757: 4. 5.
Diverse Extra Inkomster . . 5,872: 17- 10. och Kanta på det förut nämnda Kapitalet . . 9,588: 35. 8- Tillsamman 27,935: 25. 10. hvarförutan finnas å Rikets Stat bestädde i66T:r 2ii:del Kpr. Spanmäl , 125 R:dr i Spanmålsvärde ä 36 skillingar Tunnan samt 2,133 R:dr 3-2 sk. i penningar till Hospitalens underhåll, som från Stats-Verket alltså utgå.
Enär desse Hemmans-Räntor, Krono Tiondeoch Afrads-Spanmål samt derutaf samlade Kapital icke annorlunda kunna anses än såsom af Staten bestådda , ehuruväl desamma blifvit till detta serskilda ändamål af framfarne Regenter upplåtlie , hafva Riksens Ständer, i följd af den enligt 68 §;n Riksdags-Ordningen dem förbehållne rätt att granska Stats-Verkets tillstånd, Styrelse och [Förvaltning, trott sig äfven ega sjelfve och genom sine Revisorer öfverse och revidera den del af Stats-Inkomsterne, som sålunda finnes till Hospitals-Inrättningarnes underhållande anordnad, samt ansett den Revision, som Redogörelsen häröfver i Kongl.
Kammar-Rätten undergår till siffran, icke utgöra skäl till dess uteslutande från Riksens Ständers eller deras Revisorers granskning, dea Stats-Verkets Räkenskaper och förvaltning till dess Ordinarie Inkomster och Utgifter ära underkastade, ehuru de för öfrigt jemväl revidera» uti Kammar-Räften.
Ständer hafva tillika härvid funnit 438 Underdåniga Skrif feiser. att, då, enligt den vid 18og-och 18io årens Riksdag antagne grund för Stats-Verkets förvaltning, alla dess Inkomster böra ingå och blifva synliga uti Puks-Staten samt derifrån utgå, men någre serskilda fonder icke samlas och afskilde disponeras , instämmer ock med denne grund, att ofvanberörde för Hospitalen anstagne Inkomster sålunda böra upptagas och ingå uti Stats-Verkets .Räkenskaper samt der till Inkomst och Utgift redo. visas.
Och, emedan sådant är destomera nödigt, som i annat fall tillgångarne, såsom hittills för Hospitals- och Uazaretts-Inräftningarne , icke beräknas i sammanhang , utan igenfinnas till obetydlig del uppå Riks-Staten samt disponeras till en vida större utom Stat eller Riksens Ständers kännedom , men mäste , i händelse af brister eller ökade behof, från Staten fyllas , få Riksens Ständer hos Eder Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla: att ifrågavarande Stats-Verkets
Inkomster maga ifrån och med nästa års början bland det-] samtnas öfrige tillgångar uti Riks-Siaten och Räkenskaperne uppföras och beräknas, samt derifrån till det bestämda ändamålet disponeras: äfvensom att, i följd häraf, Eder Kongl. h:laj:t må i Nåder täckas meddela bekräftelse å det Beslut, att Rakenskaperne och Förvaltningen öfver så väl dessa som öfrige till ,Hospitals-Inrättningarne hörande medel öfverses och granskas af Riksens Ständer eller deras Revisorer vid samma tillfälle, sorn Stats-Verket på det hela undergår Revision Riksens Ständer framhärda 8Cc.
Underdåniga Skrifvelser. 439 N:r 190.
Uppl. och godfc. hos Samtl. Riks-Slåndon d. 11 Juni 181$.
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående de till Saltpetter-tillverkningens upphj el pande anslagna Medel.
Uli sin den 20 sistlidne November afgifne .Berättelse hafva Riksens Siänders till Stats- Bankooch Riksgälds-Verkets öfverseende år 1817 valde Revisorer upplyst, ats utaf den Fond , sorn. under benämning af Sahpetter-medel är samlad genom Stats-Anslag och Saltpetter-jLnsnings-MeJ del, en Summa utöfver 300,000 R:dr vore till beräknande såsom Statens tillgång, mea deribland 155,000 R:dr insatte på Afskrifnings-Räkning i Götha-Kanal-Diskont, en del åter utlånad , dels emot Intekning och dels utan förskrifven ränta och återbetalnings-skyldighet, en del lemnäd såsom biträde till den under Kongl.
Kominerse- Collegium stående Manufaktur-Fond samt en del uti Kongl.
Ränte-Kammaren innestående, hvilken förvaltning
Revtsorerne ansett icke öfverensstämmande med Författningarne.
I anledning häraf, och enär Riksens Stän-' der genom de till Saltpetter-Arendernas förvaltning af Eder Kongl. Maj:t i Nåder förordnad© Kommitterades i detta ämne afgifne och af Eder Kongl. Maj:t uti Nådig Remiss till Riksens Ständers Stats-Utskott öfverlemnade underdåniga Utlåtande, inhemta, att den verkställda utlåning af en del, samt insättning uti Götha-Kanal-Diskont af de öfriga medlen, grundat sig på Eder Kongl. Majas Nådiga Förordnanden, få Riksens; Ständer hes Eder Kongl. Maj:t i underdånighet 440 Underdåniga Skrifvelserl anmäla den finskan, att hädanefter någon annari disposition af dessa Statens medel icke vidtages, än som instämmer med deras egentliga föremål, och att således desamma måga hållas uti Statens Kassa tillhanda för de behof, hvartill de äro ämnade.
Riksens Ständer framhärda &£c. \ N:r 191.
Uppläst neli godkänd hos Samtl. Riks-St, d. I?
Juni 1818.
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse i anledning af deras Revisorers Anmärkningar vid Redovisningen för TullVerkets Medel.
Hos Riksens Ständer har kommit i öfverväJ gande hvad deras till Stats- Banko- och RiksgäldsVerkens granskning förordnade Revisorer uti sin Berättelse den 20 November förlidet år angående Stats-Verkets Räkenskaper och Förvaltning anfört och hemställt otn Redovisningen för TullVerkets Medel; Äfvensom Riksens Ständer fått del af Kongl.
General Tull-Direktionens häröfver afgifna och ifrån Eder Kongl. Majit den 22 sisth Januari till Riksens Ständers Stats - Utskott remitterade underdåniga Utlåtande.