Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dernäst har såsom angelägnast förekommit, att af de förut gällande mått och vigter till bibehållande uttaga dem, som, allmänt kända och brukliga, bäst passade uti ett enkelt system; och då detta kunnat så väl utfalla, att Foten (i aln) för längdmåttet, Qvadratfoten för ytmåttet och Kubikfoten (10 kannor) för rymdmåttet samt Skålpundet (eller den så kallade marken viktualievigt) för vigten blifvit såsom enheter antagna, utvisar detta förhållande nogsamt, att förändringar icke blifvit vidtagna, så vidt det förut brukliga med fordel kunnat användas, samt att rättelserna hafva haft till föremål att undanrödja onödiga vidlyftigheter, men ingalunda att införa nyheter.
Denna punkt är i tankegången lika med deni 1826 års förslag, ehuru några nödiga ändringar äro gjorda, af lätt insedda skäl.
Sekundpendellängden och vigten af en kubikfot vatten kunna icke sägas ligga till grund för det föreslagna systemet, o. s. v.
Maj:tt !S'åd. Proposition,'
A:o 6$. i afseende å fördelningen har en allmän grund blifvit tillämpad, nemligen efter tiotal, så väl för längd-, yt- och rymdmåttet, som för vigten, då deremot hvardera hittills haft sinsemellan alldeles skiljaktiga delningssätt.
Det är allmänt erkändt, att mått- och vigt- samt myntindelningen bör ske efter samma grund som den, hvarpå det begagnade siffersystemet är bygdt.
Då nu vår och hela den öfriga civiliserade verldens räkning sker efter tiotals-systemet, är ock tiotals- (decimal-) räkningens företräde i afseende å mått, vigt och mynt, så väl i dagligt bruk, som vid bokföring, af ali erfarenhet erkändt, och ligger uppenbart vid den först anställande jemförelse mellan det hittills gällande fördelningssättet, med de vidlyftiga reduktioner från mindre till större och tvertom, som detsamma erfordrar, — och uppställningen i tiotal, dervid,’ genom en enkel afskärning af hela siffertalen, beloppet i helt tal genast utfmnes med dess underafdelningar, och det utan allt reduktions-besvär.
Detta system utesluter för öfrigt ingalunda den fördelning i hälfter, fjerdedelar, m. m., hvarvid man i dagliga rörelsen vant sig, allenast dessa i bokföring utmärkas såsom delar af hundra med 50, 25 o. S. v.
Emellertid har det blifvit en nödvändig följd , af ett sådant förändradt delningssätt att införa några nya benämningar på de antagna enheternas så väl multipler (högre afdelningar), som sub-multipler (underafdelningar), för att ej, med bibehållandet af hittills nyttjade, Bih. lill R.
Trot. 1853 <5i 1854.
1 Sa
Vi håfve ansett oss här böra fästa uppmärksamheten på hufvudskälet för decimalsystemets begagnande i afseende å mått, vigt och mynt, nemligen det att vårt talsystem är sådant.
Ordet »några» hafva vi tillagt för att utmärka, att de nya namnen ej äro många. !. 1 Afd. 17 Haft. 7 30 Kongl. Mäjiti Nåd.
•då de ej mera utmärka samma störheter eller samma fördelningar som förut, genom det vid benämningen af vana fästade begrepp om innehållet förvilla och sammanblanda det gamla med det nya.
Den olägenheten att till bruk införa nya benämningar, hvilken hastigt öfvergår, men väsendtligt bör bidraga att bringa de förut brukliga i förgätenhet, då nyttan och företrädet af det nya systemet uppfattas, måste alltså heldre fördragas, än den, som skulle uppkomma vid de gamla benämningarnes bibehållande med do å dem satta nya värden och med ett annat fördelningssätt dem emellan, än hittills.
Någon förändring är alltså ej heller i denna del skedd, utan att vara af nödvändigheten påkallad, och hvad som vid dess första betraktande kan förekomma betänkligt i anseende till de nya benämningar, som blifvit Ordet •’flera» bör utg införda, skall deremot icke allenast falla bort vid ett närmare öfvervägande, utan ock lemna rum för erkännandet, att de utgöra ett oundgängligt vilkor för den nya regleringens användbarhet, då den i ett sammanhang, och med afseende å dess tillämpning i öfvergången från det ena systemet till det andra, med uppmärksamhet skärskådas.
Efter denna allmänna framställning om grunderna och anledningarne till de ifrågakomna förändringarne, vilje Wi nu specielt upptaga deras förhållande och sammanhang med de hittills gällande, hvarvid först förekommer Om Längdmåttet.
Endast med undantag af ett mått om 10 stänger eller 100 fot, hvilket Wi Konyl. Maj:U Nåd.
Preposition, N:n C!. benämnt Rcfåjiv ingen ändring gjord uti de, genom hittills gällande författningar och synnerligen i landtmäteriet, sedan långliga tider begagnado måtten och deras fördelning efter tiotals-räkningen, men det så kallade verkmåttet är deremot aflyst.
Afven för dem, som endast begagna det sednare, är dock lätt att öfvergå till tiotals- eller decimalindelningen, då man vet, att foten är oförändrad, samt att en famn är 6 fot, en aln är 2 fot, ett qvarter är i fot eller 5 (decimal) tum, en verktum är 1 decimaltum, och att ^ verktum är temligen lika med 1 (decimal) linie.
Alnmått kommer ock att hädanefter såsom 2 fots mått justeras.
Någon förblandning mellan det gamla och det nya måttet bör icke. kunna uppstå, då man vet att hädanefter foten alltid delas i 10 tum och en sådan tum i 10 linier, då således tillägget af ordet decimal framför tum, åtminstone sedan dan verkmåttet blifvit alldeles förbjudet till begagnande, icke behöfves.
Oförändrad blir ock milen om 360 refvar, 3,600 stänger eller 36,000 fot.
Yimåttet.
1 allt landtmäteri och vid många andra förrättningar har man likaledes sedan långliga tider begagnat qvadraterne på längdmåtten, och äro dessa yt- eller qvadratmått, med tillägg af qvadraten på refven eller qvadratrefven, nu i Nåder föreskrifna till allmänt begagnande.
För dem, som vant sig endast vid verkmåttet, är lätt att erinra, det 1 qvadratfamn innehåller 6 gånger 6 (eller 36) qvadratfot; en qvadrataln är 2 Kont/l.
Maj-.ls i\'åd.
Proposition, J\’:o SS. gänger 9 (eller 4) qvadratfot; 1 qvadratqvarter är 5 gånger 5 (eller 25) qvadrat (decimal) turn, och 1 qvadratverktum är $ gänger 1 (eller fj) qvadrat (decimal) tum, och så vidare.
För öfrigt är att erinra allenat, att 1 tunnland innehåller 56,000 qvadratfot, utgörande 560 qvadratstänger eller 5-ft, qvadratrefvar, samt att ett kappland innehåller 1750 qvadratfot, utgörande 17t9„ qvadratstänger eller VAV qvadratref.
Rymdmåttet.
Kubikfoten, det vill säga kuben på längd-enheten, är rymdmåttets enhet och utgör jemt 10 kannor samt är, likasom kannan, till sitt innehåll oförändrad.
Kubikstången, eller kuben på en stång, innehåller 10 gånger 10 gånger 10 (eller 1,000) kubikfot, hvaremot kubik(decimal) tummen är A gång TV gång TV (eller Aira) kubikfot eller TJa kanna.
Kubiklinien, eller kuben på 1 linie, är likaledes TAw kubiktum.
Någon egentlig skillnad emellan måtten för torra och våta varor är visserligen onödig, men sannolikt skall man finna beqvämare att uttrycka mängden af en större qvantitet torra varor, till exempel spamnål, uti kubikfot än i kannor, och myckenheten af våta varor, af gammal vana, i kannor, beloppet deraf må vara huru stort som helst, och detta, oaktadt man i båda fallen uppmäter beloppet, så långt ske kan, med större mått än kubikfoten och kannan.
För att i afseende å det nya rymdmåttet undvika förvillelse och sammanblandning af de flera rymd-storheter, som Kongl. &laj:ls NåJ.
5a nian benämner lunna, har denna såsom målkärl blifvit alldeles utesluten, då deremot kannan står qvar såsom en föreningslänk emellan det gamla och nya rymdmålet.
Då man således vet, att en (fast) tunna spanmål innehåller 63 kannor, så uppmäter man en sådan tunna med ett 5 kubikfots-, ett kubikfots- och ett tre-kannsmått; 10 tunnor spanmål uppmätas med tolf 5 kubikfotsmått och ett tre-kubikfotsmått, o. s. v. Likaså är kannans gamla fördelning, som i bok och räkning utgjorts egentligen blott af 32 delar, eller jumfrur, i allmänna rörelsen stop kanna), halfstop (1 kanna), qvarter (1 kanna) och halfqvarter (TV kanna).
Kannan delas efter nya systemet deremot i 100 kubik- (decimal) tum, till följd hvaraf 1 stop är lika med 50 kubiktum; \ stop ,, ,, ,, 25 „ ; 1 qvarter „ „ „ 12-& eller 12^; y q\ arter ,, ,, ,, eller 6}-; 1 jungfru „ „ „ 3^ eller 3^; Bland de stora fördelar, som det nya systemet erbjuder i afseende å rymdmåttet, äro följande ganska väsendtliga: att kubiska mått-enheten, kubikfoten, kontrolleras ytterst lätt genom uppmätning af målkärlets sida, som är jemt 1 fot, då deremot sidan till måltunnan är 17-,Vö3 (decimal) turn, och till kappmålet S^VöV tum, hvilka mått äro svåra att å tumstocken med noggranhet bestämma; att ingen skillnad behöfver göras mellan torr- och våtvaru-mål, samt att de mindre beloppen af spanmål, hvartill de skattskyldige debiteras, kunna lättare beräknas och närmare uppmätas med dö nya, än med de gamla måtten.
MajAi Kå<l.
Proposition, \:o 6t.
För öfrigt bör, i fråga om rymdmåttet, noga erinras den skillnad. som är mellan målk ari och förvaringseller transportkarl.
Under den allmänna benämningen tunna har man hittills ofta förblandat dessa begge olika slag, och deraf har uppstått begreppet om flera målkärl än do verkligen befintliga.
Det hörer visserligen till lättnad i den allmänna rörelsen, att en vara, som icke utan svårighet kan uppmätas för hvar gång den i handeln omsättes, genom förvaringskärlets oföränderliga innehåll och den derå påsatta stämpel, som är ett bevis om innehållet, antages med samma tillförlitlighet som derest mätning vid mottagning skett; men ett sådant förvarings- eller transportkarl kan icke derföre anses såsom målkärl eller statsmått.
Frukttunnor till exempel hafva olika innehåll i olika orter, men deras innehåll har likväl alltid utgjort vissa kappar eller kannor, och således en viss del af statsmålet; köparen har fått se sig före, huru stor denna del varit, för att icke låta förvilla sig af den allmänna benämningen tunna; men möjligheten af en härigenom uppkommen förvillelse har emellertid utgjort en af anledningarne, att denna benämning nu ansetts böra från statsmålet alldeles utgå och ensamt tillhöra förvarings- och transportkärleö, hvilka Wi ock tillåtit till justering och stämpling, dock utan att desamma må med kronomärke förses.
Om Vigten.
Det är i synnerhet hvad vigten beträffar, som rättelse påfordrats, och der Detta stycke är i hufvudsaken i enlighet med 1826 års förslag;, men åtskilliga ändringar äro nödiga ansedda.
Så till> exempel är tjärtunnan ej omtalad såsom varande genom författningbestämd till sin storlek, lika öfver hela riket.
De varor, sorn egentligen bestämmas genom vägning, torde ej böra här omtalas, då justeraren ej har något dermed att skaffa, hvarföre ock Kongl.
Akademien uti underdåniga Betänkandet af 1834 föreslagit borttagandet af ordet » vägning.». Kongl. 3iaj:ts Nåd.
Proposition, JY.o 6t. den Äfven blifvit af Oss vidtagen i en större omfattning.
Genom bibehållandet af skålpundet (eller marken viktualievigt), som är den i handel och rörelse allmänt brukliga, till fortfarande enhet för vigtbestämmelsen, kan det nya systemet icke blifva främmande för någon, som känner det hittills gällande.
För att icke komma i förvillelse med de förra värdena, skeppund, lispund, lod och qvintin, och för att tillika på en gång undanrödja för tanken de olika värdena, motsvarande samma benämning, var nu nödigt att helt och hållet bortskaffa dessa vigter.
Och då decimalsystemet äfven borde tillämpas i afseende å vigten, så var det särdeles lämpligt att få intaga den temligcn allmänt bekanta och för vissa behof i långliga tider begagnade cenlnctvi om 100 skålpund.
Beträffande skålpundets underafdelningar håfve Wi delat detsamma i 100 ort, hvartdera om 100 korn.
Jemförelsen mellan gamla viktualievigten och nya vigten är sålunda ytterst enkel: 1 skeppund utgör 4 centner, 5 lispund „ 1 ,, , l lispund „ 20 skålpund, i, lispund „ 10 h , ^ skålpund eller 16 lod, 50 ort, i skålpund eller 8 lod, 25 ort, o. s. v. För tillämpningen af det nya vigt-
Detta stycke är i hutvudsaken det systemet kunna de nu brukliga viktualie- '»anima som i 1826 års förslag, vigtlödjor användas ända ned till 8 lod. och först för de derunder gående mäste nya anskaffas, sorn alltså äro 1 de lättaste och minst kostsamma.
I följd af denna allmänna och allena
På ofvan anförda skäl bör man ej gällande reglering af statsvigtcn, bort- gerna begagna.ordet ■*markpntld”.
Den - Kongl. 31 ajUs Nåd.
Proposition, N.~o 62. falla alla de särskilda tackjerns-, bergs-, råkoppar-, uppstads- och stapelstadsvigterna; och reduceras t. ex. 1 skeppund tackjernsvigt till 4 centner 16 skålpund, och så vidare, sorn här ofvan anfördt är.
Dessa äro de hufvudsakliga grunder, hvarpå det nya systemet för mått och vigt är byggdt.
Till allmänhetens fullständigare efterrättelse vilje Wi låta upprätta och på lämpligt sätt sprida jemförelse-tabeller mellan de hittills gällande och de nya måtten och vigterna.
I afseende å tillämpningen och verkställigheten af Wår under denna dag utfärdade Nådiga Allmänna Stadga om Rikets mått och vigt håfve Wi funnit godt i Nåder förordna: 1:o Måttstockar, Målkärl och Vigtlödjor, af de slag och fördelningar, som Wår Nådiga Stadga utsätter, få hädanefter när som helst förfärdigas, justeras och krönas. 2:o Från den 1 Januari 1857 eger hvar och en frihet att i all handel och rörelse sig deraf begagna. 3:o
Under loppet af 8 derpåföljande år, eller till 1864 års slut, men icke längre, skall det stå hvar och en enskild fritt att i sin handel och rörelse använda, efter eget godtfinnande, det hittills gällande eller nu stadgade nya systemet för mått och vigt.
Intill 1862 års slut må kubiska mälkärl af 1, i, i na redaktion håfve Wi ansett Oss böra föreslå i stället för den i 1826 års förslag.
Meningen med uttrycket: »på lämpligt sätt sprida» är att dylika tabeller linge införas i några års almanachor samt möjligen äfven beskrifningar i brochure-form utdelas genom sockennämnderne.
Vi håfve valt detta årtal och icke 1856 derföre att, om ock innevarande
Riksdag skulle snart hinna blifva afslutad, och Kongl. Maj:ts Nådiga Stadga skulle kort derefter utfärdas, det vore för tidigt att tillåta försäljning efter det nya systemet, innan köparen kan antagas hafva genom bruk inlärt detsamma.
Enär vi ansett vådligt att inom en så kort tid, som 1826 års förslag innehåller, förbjuda begagnandet af alla gamla mått och vigter, hafva vi utsträckt denna till 8 år.
För att i tid minska begagnandet af do äldre måtten och tillika bättre för - I Kongl. Maj:ls Nåd.
Proposition, N:o GS. 57 och \ måltunna efter det gamla målet bereda Sfvergången till det nya måttet, krönas: dock skall äfven kanntalet vara , håfve vi tagit oss friheten föreslå mot inbrändt, nemligen å måltunnan 56 kan- stående redaktion, nor, å halftunnan 28 kannor, å qvarttunnan 14 bannor samt å atton ded elstunnan 7 kannor, och må ej mindre målkärl af gamla sorten krönas.
Andra målkärl, äfvensom vigter, må deremot icke efter 1858 års slut krönas, så framt de ej äro inrättade efter nya stadgan, utan allenast de förut befintliga omjusteras, der sådant erfordras.
Detta stadgande gäller äfven måttstockar, sorn endast äro försedde med den gamla indelningen, hvaremot måttstockar, som äro inrättade efter både gamla och nya indelningen, få krönas till 1862 års slut; men efter denna tid må ingen måttstock, som är försedd med den gamla indelningen, krönas, om ock den nya skulle derpå vara anbragt. 4:o Till Wäre och Kronans förråder och magasiner skola Måttstockar, Målkärl och vigtlödjor, inrättade efter den nya Stadgan, vara anskaffade före 1857 års utgång.
Skattesäden för uppbördsåret 1858 skall inmätas med de nya målkärlen; dock om någon skattskyldig åstundar, att sädens uppmätning kontrolleras med de förut brukliga, må sådant under de fem dcrpåföljande åren icke förvägras, likväl så att alla smärre poster, hvartill mindre målkärl än tunna erfordras, skola mätas med 5, 3, 2 och 1 kannsmått, samt dettas underafdelningar, dervid alltid det större måttet, sa långt ske kan, skall begagnas framför det mindre, men kappmålet skall frän den 1 Januari 1858 vara alldeles afskaffadt i Wår och Kronans uppbörd. •
Piil. till n. St. Pro t. i S 33 Sj issi. 1 Sami. i AfJ. 17 lldft. a Kungl. Alu j -1s Nåd.
Pt opotiliun, Ifrån den tid, då intägt i Ware och Kronans magasincr sker efter nya målet, skall ock ali utleverering på lika sätt verkställas, dock under samma rättighet för en och hvar att under de derpå följande fem åren anställa den kontroll med gamla måttet, då de sådant åstunda, som här för skattesädens inleverering till magasinen blifvit i Nåder med- j gifven. 5:o I Wäre och Kronans räkenskaper för skatte- och uppbördsåret 1858 skola så väl gamla mått och vigter, som de nya efter rätt uträkning särskildt utsättas.
Dermed fortfares uti 5 påföljande år, derest ej Wi skulle under tiden finna, att de gamla kunde alldeles uteslutas: men efter dessa 5 års förlopp upptagas allenast de nya.
Alla debetsedlar för skatteåret 1858 inrättas ock i enlighet dermed, upptagande både gamla och nya förhållandet, hvarmed äfvenledes fortfares under de 5 följande åren; men debetsedlarne för 1863 års skatter skola innehålla endast nya.
Dock iakttages vid gamla målets införande under dessa 5 år att, i stället för tunnor och kappar, nyttjas tunnor samt kannor och hundradelar deraf. 0:o De årliga markegångs-taxorna skola från och med 1858 till och med 1862 upptaga värden både efter gamla och nya mättet och vigten, men från och med 1863 års ingång allenast efter den nya. 7:o I Wår och Kronans uppbörd och räkenskap öfver varor och effekter skall från och med skatteåret 1858 decimalräkningen införas, så att inga andra Kongl. Maj :ts Nåd.
39 bråk af de nu stadgade benämningar, än på fulla tiondedelar, hundradelar, tusendelar och så vidare dervid nyttjas. 8:0 Alla taxor och förordningar om debitering eller uppbörd i varor och effekter skola från och med år 1858 upptaga både det gamla och det nya måttet och vigten, hvarmed skall fortfaras i fem års tid; men från och med den l
Januari 1803 införas allenast de nya benämningarne. 9:o
På samma sätt skola ock i alla afhandlingar, der enskilde sammanträffa med Statens myndigheter, — såsom vid angifning till tullklarering, mäklareslut, auktioner genom publik försorg eller i följd af domfäst exsekution, i räkningar öfver leveranser till Kongl.
Majit och Kronan och så vidare, — från och med 1858 till och med år 1862 både det gamla och det nu stadgade upptagas, men från den 1 Januari 18G3 allenast det nya. 10:o Från och med 1865 års ingång skall allt köp och salu, äfven enskilde emellan, äfvensom all öfrig leverans m. m., ovilkorligen bestämmas och i utföringen mätas och vägas, samt räkning utgifvas efter den af Oss nu i Nåder påbjudna nya Allmänna Stadga.
Likaså skola, för att ega vitsord, alla handelsböcker och annan räkenskap från samma tid föras och afslutas med de nya benämningarne i mått och vigt. ll:o Sålunda skola ock uti kontrakter, hvilka från och med 1865, enskilde'emellan, 0111 varu-levcr ringar eller andra bestämmanden, dervid fråga om Sedan den nu ifrågavarande myntregleringen blifvit afgjord torde blifva nödigt att antalet decimaler af de minsta mått, vigt oell myntslagen för Kronans räkenskaper genom lag bestämmes. 60 Kungl. Maj:ls Nåd. varor eller effekter förekommer, desse anföras, antingen både uti gamla och nya måttet och vigten eller ock allenast i det nya.
Men i öfrigt staude hvar och en enskild fritt att inom sitt område, oell i sin enskilda rörelse, så vidt köp, annan afhandling eller liqvid med annor man icke förekommer, efter egen- beqvämlighet nyttja hvilket mått eller vigt- och föra sin räkenskap som honom godt synes. 12:o
Uti allmänna skolor skall undervisning lemnäs om denna nya reglering af mått och vigt och ungdomen inöfvas i dess bruk och tillämpning; och skall ingen”anses hafva genomgått en sådan skola, folkskolan inberäknad, som ej derför kan göra nöjaktig reda. 13:o Wi anbefalle för öfrigt härmedelst i Nåder samtlige Ware och Rikets Kollegier, General-Tull-Styrelsen. Wäre Befallningshafvande, General-Landtmäterl-Kontoret samt öfrige vederbörande, på hvilka verkställigheten af hvad som rörer Wår Nådiga Allmänna Stadga 0111 Rikets mått och vigt i en eller annan måtto ankomma kan, att sådant utan allt uppehåll fullgöra, samt att till Oss i underdånighet anmäla och föreslå hvad dervid på Wår ytterligare åtgärd, samt på anvisande af medel till uppköp och tillhandahållande af nya mått och vigter till allmänna förråder, magasin, uppbördsställen m. m. ankomma må; äfvensom ock hvar i sin väg häfver att i underdånighet föreslå hvad till underlättande af denna Wår Nådiga Stadgas allmänna bruk och tillämpning i den enskilda rörelsen må kunna tillgöra»-.
PrnnnsiUnn.
N:o SS.
Tillägget om fordringarne vid afgång från skolan, äfven folkskolan, anse vi vara ett vigtigt medel att sprida kännedom om det nya systemet.
Vi hafva uteslutit Allmänna Magasinsutredningen.
Maj. 11 Nåd.
Proposition, N:o (12. 61 14:o Slutligen håfve Wi i Nåder fastställt och härvid bilagt den taxa, hvarefter justerare af nya mått och vigter hafva att betalning i ett för allt, såsom arfvode och kostnadsersättning erhålla.
Det alle, som vederbör &c. &c. De Nådiga Remiss-handlingarne få vi härmed äran återställa.
Fab. Wrede. N. 11.
Selander. L. J. Wallmark. 62 Kongl. Moj.U Naii.
Proposition, VY.-o 52.
Utdrag af Protokollet öfver Civil-Ärenden, hållet inför II.
Majit Honungen i Stats-Råde t pä Stockholms Slott den 17 Mars 1854.
Hans Excellens, Herr Justitiae-Stats-Ministern, Grefve Sparre, Hans Excellens, Herr Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, Friherre Stjerneld Stats-Råden: Herr Friherre Palmstjerna, Fähraeus, IVållensteen, Grefve Mörner, Ulner, Reuterdahl, och Grefve Gyldenstolpe. Stats-Rådet Gripenstedt anmäldes vara af sjukdom hindrad att tillstädeskomma.
Sedan — — — — — — — — .— — — — — — —, föredrog Departcments-chefen, Stats-Rädet Fähraeus, i underdånighet: 1 :o. Frågan om an tagande af decimalsystem för Mätt och Vigt.
Uti und. skrifvelse den 28 Augusti 1851, angående decimal-systemetsj tilllämpning på indelningen af Rikets mynt, äfvensom på mått, mål och vigt, hade Rikets Ständer anfört att — — — — — — — — — — — —; hvadan Rikets Ständer, med uttryckande af sin öfvertygelse om nyttan, att i afseende på ej mindre Rikets mynt, än mått, mål och vigt, införa ett enklare system, grundadt på decimal-indelningens konseqventa och vetenskapliga tillämpning, i und. anliöllo, det Kongl. Maj:t måtte låta utarbeta och förelägga Rikets Ständer ett fullständigt förslag i berörde afseende.
Departements-chefen yttrade i underdånighet: »Då de flera olika slag af mått, mål och vigt, hvilka här i Riket till bruk förekomma, — — — — — — — — — Derest denna åsigt biträdes af Eders Kongl. Majit och Rikets Ständer, anser jag, Kongl. Maj:ts Nä/l.
Proposition, N.-o 6’5. sorn lika med bemälde Akademi, funnit den generiska benämningen »mått» vara för både längder, ytor och rymder tillämplig, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med hvad Akademien föreslagit, följande grunder för en allmän stadga örn mätt och vigt i Riket kunna antagas: l:o. .» Uti detta
Departements-chefens yttrande instämde Stats-Rådet Liner. Stats-Rådet, Herr Friherre Palmstjerna anförde i underdånighet: »Med Föredraganden, Stats-Rådet Fuhr atus, instämmer jag fullkomligt, undantagandes i hvad beträffar rymdemåtten, hvarvid många betänkligheter synas mig möta.
Uti frågor, som angå förändring af gamla och allmänt öfver hela landet sedan längre tid tillbaka gällande lagar, bruk eller vanor, måste alltid behöfligheten eller gagnet af den ifrågasatta förändringen på det nogaste öfvervägas och de olägenheter, sorn af dess antagande skulle blifva en följd, läggas uti den motsvarande vigtskålen till jemförelse.
Dä jag, i öfverensstämmelse härmed, betraktar frågan 0111 förändring af nuvarande rymdemåtten, inser jag nogsamt behöfligheten af vissi förändringar uti nu gällande Författningar derom; men kan ej derutaf hemta skäl för en så fullkomlig rubbning af det bestående, som nu blifvit ifrågasatt.
Don, enligt Författningarne, nu lagligen befintliga olikheten emellan rymdemåtten bör otvifvelaktigt rättas och bestämmas efter, tidernas förändrade skick samt stadgandena i sådant hänseende förenklas.
Härvid förekommer först den skillnad, som naturligen företer sig emellan uppmålningen af torra vgror och våta varor, hvartill i de flesta länder, likasom här i dagligt tal och bruk samt i räkenskaper, användas olika rymdemåtts-enheter.