Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:ts Befallningshafvande i ämnet anfört, är visserligen ådagalagdt alt lör såväl Länsstyrelsens som Landtmäteri-kontorets arkiver en ny loka! kan, under vissa förhållanden, blifva oundgängligen nödig; men något angeläget behof af ny byggnad för residens och Länsstyrelsens embetslokaler synes icke vara för handen, och då tillräckligt utrymme lör arkiverna, när sådant erfordras, torde kunna beredas utan en så betydlig statsutgift, som här blifvit ifrågasatt, hafva Rikets Ständer ansett sig ej kunna lill E. K.
Maj:ts förevarande nådiga framställning lenina bifall. 16:o.
Till inköp af Grosshandlande!)
Lindstrands egendom i Carlskrona och dess apterande till /andlstats-evibetshus har E. K. Maj:t äskat ett anslag af 40,000 R:dr.
Frågan om utvidgande af ifrågavarande landtslats-embetsbus har, pä sätt i Statsrådsprotokollet finnes omförtnäldl, blifvit väckt i följd afgjord anmälan om olämpligheten af den för Provins-landtmäteri-konloret upplåtna lokal : men då det icke torde vara angeläget, att berörda kontor, för hvilket något synnerligen stort utrymme ej bör vara erforderligt, förläggas i samina byggnad som Länsstyrelsens embetslokaler, hafva Rikets Ständer ansett behofvet af den föreslagna utvidgningen icke vara så utredl, att Rikets Ständer 14 Expeditions- Ltskotlels Förslag lill anderd.
Skrifvelse, J\.-o 59. funnit skäligt anvisa do derför erforderliga medel; hvadan det äskade anslagsbeloppel icke blifvit af llikets Ständer bevil jarit. 17:o.
Likades har E. K. Maj:! begärt ali till inköp af den intill Landshil/dingeresidensets i (Visby norra gafvel gränsande egendom och derå varande hufvudbyggnads inredande för landlstals-embelsverkens behof måtte anvisas 30.000 R:dr.
Vid öfvervägande af hvad härvid förekommit, hafva Rikets
Ständer likväl funnit äfven delta anslagsbehol icke vara af den angelägna vigt, att det ej bör slå tillbaka för andra oundgängliga utgifter, för hvilka anslag vid denna riksdag påkallats; och Rikets
Ständer hafva derföre ansett sig ej heller kunna lill denna E. K.
Maj:ts nådiga framställning lemna bifall. 18:o.
Till arfvoden åt Jordeboks-kontorets tjensteman bar E. K. Maj:l för år 1867 äskat enahanda anslag som hittills, eller 24,700 R:dr; och hafva Rikets Ständer, med bifall härtill, ä Riksgälds-kontoret anvisat oniförmälda anslagsbelopp. l9:o. Slutligen har E. K.
Maj:t begärt, att (ill bestridande af utgifter för kolonien S:t Barthelemy mätte anvisas för är 1867 en summa af 18,000 R:dr; hvilket belopp Rikets Ständer jemväl beviljat, att från Riksgälds-kontoret utgå.
Stockholm den 30 Maj 1866. 16 Expedit iöns-Utskottets Förslag till underd.
Tabell öfver Riks - Finaiis-departeuicutet.
Departementets expedition Kammar-kollegium:
Nuvarande anslaget 109,600: — Tillkommer:
Löneförhöjning lör de 3:ne äldre Notaricrne å 600 Kalr . 1,800: — D:o för de 2:ne yngre d:o ä 300 R:dr . 600: — D:o för de 2:ne äldre Kammarförvandterne å 600 R:dr . 1,200:
— D:o för de 2:ne yngre d:o å 300 R:dr . 600: — Hyresersättning för förste Vaktmästaren 150: — Förhöjning i anslaget till gratifikationer ät extra ordinarie Tjenstemän och Vaktbetjente 3,500: — 7,850: — Statskontoret med Krono-magasinerna samt Våg-staterna i Falun och Avesta:
— Afgå: odisponerade 700: — 107,555: — Oiudclt spanmål såsom i 1861 års Riks-stat 226: 80.
Stämpelpappers-omkostnader:
Förslagsanslag Mynt- och Kontrollverken Omkostnader för Kontrollverket, Förslagsanslag
Kammar-rätten öfver-Intendents-embetet:
Nuvarande beloppet 29,200: — Tillkommer :
Löneförhöjning för Sekreteraren 600: — Transport Expedilions-Utskotlets Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o 59. 17 Statens Sjunde Hufvud-titel.
S p a n m å 1 Summa.
R:dr. ö. R:dr. ö. Kub.-f. k. R:dr. Ö.
Kub.-f. k. R:dr. Ö. R:dr. ö. 17,000 17,000 38,200 38,200 117,450 — ■ — 117,450 — 107,555 113 01 226 SO 107,781 80 164,000 — 164,000 — 30.700 — — — — 30,700 — 3,450 — — — — 3,450 — 126,426 04 ~ 126,426 94 29,800 1 __ 1 —i 29,800 634,581 [94 ' — | — 113 04 226|80| 634,80874 Bih. till B.
Prot. 1865 §• 1866. 10 Sami. 1 Afd. 5 Haft. 3 18 Expedit i o n s- lils koltets Förslag till underd.
Skrifvelse, A": o 59.
Postverket (kontanta anslaget på förslag att af postmedlen direkte utgå) Penningar:
Nuvarande beloppet 1,500,000: — Tilik omm er: i öfverensstämmelse med beräkningen af Statsverkets inkomster 500,000: — 2,000,000:
Indelta räntor såsom i 1864 års Riks-stat 364: 50.
Indelt spanmål d:o d:o 75: 60.
Till Postdeligensernas fortskaffande på sådant sätt att de skjutsskyldige ej dermed betungas; Reservationsanslag Tullverket (Förslagsanslag att af tullmedlen direkte utgå) Ersättning till städerna för mistad tolag, Förslagsanslag
Jägeri-staten:
Nuvarande beloppet 381: 68.
Aft/d:
Till skogsplanteringskassan öfverflyttade indragna kontanta löner 207: 93. 773; 75, Indelta räntor:.
Nuvarande beloppet 2,330: 69.
Till Stats-verket indragna indelningar 1,119: — 1,211: 69.
Nuvarande beloppet 18,300: — Tillkommer:
Från Jägeri-staten öfverflyttade indragna kontanta löner 207: 93.
Ersättning för åtskilliga uti 1864 års Riksstat å anslaget till Jägeristaten uppförda indelningar, hvilka i följd af jägeri-tjenstemäns och betjentes afgång blifvit till Statsverket indragna 4,431: 66.
SgTT4,639: 59. eller i jemuadt tal 4,640: — 22,940:
Indelta räntor såsom i 1864 års Riks-stat 900: — Transport Expeditions-Utskottets Förslag till anderd.
Skrifvelse, N:o 59. 19 Indelta Räntor S p a n m å 1 { Indelt på förslag.
Oindelt. rennmgar. enligt markegång på förslag.
Mått, Yärde å 2 R:dr kubikfoten.
Mått, Värde förslagsvis å 2 R:dr kubikfoten.
R:dr. 634,581 Ö. 94 R:dr. 5.
R:dr. ö. Kub.-f. 113 k. 04 R:dr. 226 B. 80 R:dr. 634,808 8. 74 2,600,000 364 50 37 8 75 60 2,000,440 10 70,000 1,800,000 1,040,000 — — 70,000 1,800,000 1,040,000 — 173 75 1,211 69 — — 1,385 44 22,940 900 23,840 5,567,695169 2,47619 37| 8 75|60 113|04 226 80 5,570,474 28 •20 Expeditions-Utskottets Färsing tili anderd.
Transport Skogsinstitutet, lägre skogsskolor saint öfrige till skogs-staten hörande tjenste mäns aflöning, Reservationsanslag
Till belöningar för rofdjurs dödande, Förslagsanslag
Lyshållning med flera utgifter för Kronans publika hus i Stockholm, Förslagsanslag
Byggnader och reparationer i Stockholm, Reservationsanslag . . .
B3rggnader och reparationer i landsorterna, Reservationsanslag
Nuvarande beloppet 60,825: — Tillkommer; Förhöjning 9,175: — Städers friheter, Förslagsanslag - ©O Transportkostnader för Statsverkets bergseffekter, Förslagsanslag
Observations- och Uppbörds-procenter m. m., Förslagsanslag Mantalsskrifnings-provision, Förslagsanslag Tionde-profvare Restitutioner, Förslagsanslag
Krono-kalkugn, Förslagsanslag
Rese- och traktameuts-penningar, Förslagsanslag Skrifmaterialier och expenser, ved m. in., Förslagsanslag:
Nuvarande beloppet 18,659: 58.
Afgå: för jemnande af Hufvudtitelns slutsumma 38: 07.
Extra utgifter, Reservationsanslag , Kongl.
Theatern Summa Exp editions- U
Is kol tets förslag lill underd.
Skrifvelse, J\:o 59. 21 Penningar.
Indelta Räntor enligt markegång | på förslag.
Sp a n m å 1 | Summa.
Yärde förslagsvis å 2 R:dr kubikfoten.
E:dr. 8.
Kalr. ö. Kub.-f. } k. K:dr. „ 0. Kub.-f. k. R:dr. ö. K:dr. ö. 5,567,(395 69 2,476 19 37 8 75 60 113 04 226 80 5,570,474 28 75,000 75,000 50,000 — 50,000 — 15,500 _ 15,500 48,000 — 48,000 70,000 70,000 23,700 22,004 81 359 5 719 170 1 340 20 46,764 01 3,000 — — — — 3,000 — 15,000 — — — — — 15,000 — 19,500 — 19,500 — 570 1 1,140 20 — — — 1,140 20 15,000 — — — — 15,000 — 1,500 — — — — 1,500 — 1,500 — — —-— — 1,500 — 18,621 51 18,621 51 46,500 | — — — — 46,500 — 75,000;— — j — — — 75,000 — 6,045,517|20 | 24,481|— | 967 4] 1,934 80| 283| 5 5671— 6,072,500|— I 22 liwfi v, di ti o ns- Lils ko Hels Förslag lill underd.
Skrifvelse. IS: o 5 9.
Litt. SS.
Tabell öfver extra Statsregleringcn under Riks-statcns Sjunde Ilufvudtitel.
Till arfvoden åt tjenstemänucn kontor i Kammar-feollegii Jordcboks- 24,700 18,000 Till bestridande af utgifter för kolonien S:t Barthelemy....
— Summa 42,700 — Ea;peditions-U Iskottats Förslag lill underd.
Skrifvelse N:o 60. 23 JH.o 60.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 2 Juni 186G.
Preste-Ståndet den 2 — — Borgare-Ståndet den 2 — — Bonde-Ståndet den 5 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af väckt fråga om tackjernstiondes upphörande inom bergslag. (Slats-Utskoltets Utlåtande Nio 22 Litt. A., samt Meni.
N:is 70 och 82.) S. A. K.
Sedan hos Rikets nu församlade Ständer blifvit, på anförda skäl, hemsläldt, alt tiondejernsafgilten från hyllor och masugnar, belägna inom bergslag, måtte från och med 1807 års början upphöra, hafva Rikets Ständer tagit i öfvervägande hvad härvid blifvit anförd äfvensom hvad i öfrigt uti denna fråga på sednare tiden förekommit; Och dä, elter det skyldigheten till blåsning i bytta, som förut ålegat bergsmansjorden, upphört och (lere delegare i hjllelagen numera derifrån utgått, de qvarvarande delegarne fått vidkännas större kostnader för hyttornas uppvärmning m. m., samt sålunda den förmån, hvilken blifvit beredd åt de förra, vunnits på de sednares bekostnad, men ett sådant förhållande icke kan vara rättvist, utan synes kräfva snar rättelse, likasom liera andra förhållanden onekligen ådagalägga behofvet af en skyndsam förändring i den nu gällande beskattningen för tackjärnstillverkningen inom bergslag, hafva Rikets Ständer, med anledning af den gjorda framställningen, funnit sig böra hos E. K.
Majit behagade, efter detta ärendes behöriga utredning, så vidt möjligt är till nästa Riksdag, aflåta nådig Proposition, om och med hvilka vilkor befrielse från tackjernstiondes utgörande må kunna blifva de privilegierade bergslagen tillerkänd; hvarjemte Rikets Ständer funnit skäligt förklara, att sådana på sednare tider inom bergslagen nyanlagda masugnar, hvilka icke åtnjuta några särskilda privilegier eller haft något hyttelag sig tillslaget, skola i beskattning anses likställiga med masugnar utom bergslag.
Rikets Ständer framhärda etc. Slockholm den 5 Juni 1866. 24 Empeditions- Utskottets Förslag lill anderd.
Skrifvelse, N:d 61.
!Vo til.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 2 Juni 1 8 66.
Preste-Ståndet den 2 — — Borgare-Ståndet den 2 — — Bonde-Ståndet den 5 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående upphörande af tionde för tillverkning af metaller, m. m. (Stals-Utskottels Utlåtande N:o 22.
Litt. B.) S. A. K. Hos Rikets
Ständer hafva särskilda framställningar blifvit gjorda angående upphörande af all tionde å tillverkningar af metaller och tillgodogörande af mineralrikets alster, der dessa tillverkningar icke äro i besittning af särskilda förmåner eller privilegier.
Till stöd för dessa framställningar har hufvudsakligen blifvit anfördt: ali, sedan stångjernstillverkningen inom hela riket samt tackjernstillverkningen utom de privilegierade bergslagen numera blifvit från tionde eller produktionsskatt befriade, konseqvensen nödvändigt fordrade, att andra metalltillverkningar, som ej vore i besittning af särskilda förmåner, komnie i åtnjutande af en dylik befrielse; att, då, enligt Kongl. Förordningen den 20 September 1859 alla verk och inrättningar, som afse förädling eller tillgodogörande af mineralrikets alster, förklarats vara att anse såsom fabriker, enahanda beskattningsgrund för samtliga dessa verk och inrättningar borde tillämpas; att emellertid de så kallade ädlare verken betungades hårdare än andra verk och inrättningar, i det de, utom erläggande af bevillning i mån af inkomst, tillika måste, oberoende af huruvida någon inkomst erhölles, utgöra grundskatt eller tionde; samt att, hvad koppartillverkningen beträffade, bibehållandet af produktionsskatten för denna handtering icke väl öfverensstämde med nu gällande tulltaxa, enligt hvilken all utförseltull, således äfven å Malm, upphört; hvaraf följden kunde i allmänhet blifva, hvad redan undantagsvis inträffat, att, lill undgående al den dryga produktionsskatten, den råa malmen utskeppades, eller, såsom ifrågasatt blifvit, skärstenen, eller den första produkten af smältningen, lill utlandet utfördes och der förädlades, samt vårt land ginge i mistning af icke ringa arbetsförtjenst.
Rikets Ständer hafva, vid pröfning af dessa framställningar, ansett olämpligheten och obilligheten af produktionsskatter i allmänhet icke vara ringaste tvifvel underkastad.
Bibehållandet af en sådan beskattning, der den förut eger rum, bör, enligt Rikets Ständers - Expeditions- Utxkottets Förslog till underd.
Skrifvelse, N:o 61. 25 ders tanke, icke heller ifrågakomma, derest ej särskilda förhållanden äro för handen, hvilka i afseende å beskattningen påkalla undantag från den i gällande Bevillningsförordning uttalade jemlikhetsgrundsats.
Sådana saknas dock icke i förevarande hänseende; ty flera af de så kallade ädlare verken — hvarmed här lörslås ej blott sådana, der ädla metaller frambringas, utan äfven de verk, hvarmedelst tillgodogöras andra mineralrikets produkter, med undantag af jernet — äro gynnade med privilegier och särskilda förmåner af icke ringa värde.
Produktionsskatten var nemligen i vissa fall ursprungligen att anse såsom arrende eller en årlig ersättning till Kronan för de från densamma erhållna förmåner, och om än lämpligheten att bestämma en sådan ersättning till viss andel af den tillverkade produkten, antingen den frambringas med eller utan vinst, kan ifrågasättas, lärer dock sjelfva beskattningsåtgärdens rättmätighet i detta (all ej kunna förnekas, så iänge grunden för densamma qvarstår.
Hvad de öfriga verken, som icke äro gynnade med sådana förmåner, deremot angår, så synas billighet och rättvisa påkalla, att de, i likhet med jernhandteringen samt andra fabrikationer, varda befriade från annan afgift till Staten, än den allmänna bevillningen, och kan den uppoffring uti inkomster, Statsverket, genom eftergift af tionde från dessa verk, finge vidkännas, icke blifva särdeles stor, helst den till någon del kö turne alt ersättas genom ökad bevillning.
Som emellertid en fullständig utredning, om och hvilka privilegier samt särskilda förmåner, hvaraf de olika verken kunna vara i besittning, erfordras, innan frågan om deras befriande från tiondeskatt afgöres, hafva Rikets Ständer funnit sig böra hos E. K. Majit härmed i underdånighet anhålla, det E. K.
Majit behagade låta inhemta de för frågans utredning nödiga upplysningar samt derefter, om möjligt är, till näst härefter sammanträdande Riksdag aflåta nådig Proposition angående upphörande af nu utgående kopparränta och tionde å tillverkningar af metaller samt tillgodogörande af mineralrikets alster, der dessa tillverkningar icke äro i besittning af privilegier eller särskilda förmåner.
Slockholm den 5 Juni 1866.
Prat. 1865 1866. 10 Sami. 1 Afd. 5 Haft. 4 26 Expeditions-Utskottets Förslag till anderd.
HI:0 Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 2 Juni 186 6.
Preste-Ståndet den 2 — — Borgare-Ståndet den 2 — — Bonde-Ståndet den 5 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående eftergift af Kronans rätt till dan a-arf efter åtskilliga personer.
(Stats-Utskottets Utlåtande N:o 31 och Memorial N:is 71 och 82.) S. A. K.
Med anledning af dels en den 17 November sistlidna år utaf E. K. Maj:t aflåten nådig Proposition, dels ock hos Rikets Ständer i öfrigt gjorda framställningar, hafva Rikets Ständer vid denna, likasom vid flera föregående riksdagar, beviljat eftergift för vissa ändamål af Statsverkets rätt till arf, som fallit efter åtskilliga personer, hvilka hvarken efterlemnal kända lagliga arfvingar eller i lifstiden meddelat några testamenlariska föreskrifter rörande användandet af deras qvarlåtenskap. l:o Uti omförmälda nådiga Proposition har E. K.
Maj:t i sådant afseende föreslagit, alt Kronan måtte, till förmån för enkan Maria Charlotta Säf, afstå sin rätt till ett efter hennes man, Rotebålsmannen af Södra Roslags Andra Kompani Carl Johan Saf, Kronan tillfallet dana-arf, utgörande ett belopp af 63 R:dr 35 öre; hvilken nådiga framställning blifvit af Rikets Ständer bifallen. 2:o Med förmälan, att Klockaren och Folkskoleläraren Johan Henrik Löfström den 13 Mars 1860 aflidit, men att icke några arfvingar efter honom sig anmält, oaktadt derom i allmänna lidningarne vederbörligen gjord uppmaning, har hos Rikets Ständer blifvit föreslaget, alt, då Löfströms efterlemnade behållning, som, enligt en företedd räkning, uppginge till 2,210 R:dr 33 öre, egentligen uppkommit genom de löneförmåner, som han i sin dubbla befattning af lärare vid Dala pastorats gemensamma folkskola och klockare inom Dala moderförsamling åtnjutit, Kronans rätt till dana-arf efter honom måtte eftergifvas samt behållningen med derå upplupna räntan anslås till förbättring af skolväsendet inom Dala pastorat, beslående af Dala, Borgunda och Högstena socknar, samt fördelas socknarne emellan i mån af hvarderas antingen förmedlade eller oförmedlade hemmantal; Och hafva Rikets Ständer, med anledning häraf, för sin del medgifvit, att den rätt.
Kronan kan ega lill ifrågavarande qvarlåtenskap, må å Dala pastoral öfverlåtas; dock med vilkor, att af medlen bildas en slående fond, hvaraf den årliga räntan an vändes till underlättande af skolgång för fattiga barn inom nämnda pastorat.
Expeditions-ilis kottets Förslag till under d. Skrifvelse, N:o 62. 27 3:o Enär enkan Britta Chrislina Sandgren, hvilken aflidit i Strömstad den 15 November 1850, efterlemnat tillgångar till belopp af 859 R:dr 18 öre, som blifvit i Göteborgs och Bohus läns ränteri deponerade, samt icke någon inom tio år från det kungörelse om arfvet efter nämnda enka blifvit i Post- och Inrikes Tidningar införd, styrkt sin arfsrätt till denna qvarlåtenskap, har hos Rikets Ständer framställning blifvit gjord, att den Kronan sålunda tillkommande rätt till dessa arfsmedel måtte alstås till förmån för lägre elementarläroverket i Strömstad, för att användas till påbyggnad eller utvidgning af dess läroverkshus.
Med bifall härtill hafva Rikets Ständer, för sin del, medgifvit, att Kronans rätt till dana-arf efter bemälda enka får å staden Strömstad öfverlåtas, med vilkor att medlen, på sätt föreslaget blifvit, skola användas till påbyggnad och utvidgning af dervarande lägre elementarläroverkshus. 4:o Sedan enkan Catharina Marschall, född Hemmendorff, som för någon tid tillbaka atlidit i Södertelje utan kända arfvingar, kort före sitt frånfälle, enligt ett under edelig förpligtelse utaf två personer, hvilka likväl ej varit samtidigt tillstädes, skriftligen afgifvet intyg, förordnat, att all hennes qvarlåtenskap skulle tillfalla nämnda stads flickskola, men denna skolas Styrelse, i betraktande af nyss omförmälda bristande formalitet, ansett sig icke kunna med någon utsigt till framgång lagligen bevaka detta testamente, hvadan sterbhusets behållning, 447 R:dr 62 öre, blifvit genom Magistratens i Södertelje försorg den 12 sisllidne Oktober lill K. Maj:ts och Kronans disposition under dana-arfstitel uti Stockholms läns ränteri inlevererad, har, med förmälan härom, hos Rikets Ständer blifvit hemstäldt, alt ifrågavarande dana-arfsmedel måtte anslås till disposition af Styrelsen för flickskolan i nämnda stad; Och hafva Rikets Ständer funnit godt för sin del medgifva, att den Tätt Kronan må ega till ifrågavarande qvarlåtenskap, får å staden Södertelje ölverlåtas, likväl med vilkor att af medlen bildas en stående fond, deraf räntan årligen må användas till förmån för den i nämnda stad inrättade flickskola. 5:o
Med lillkännagifvande, att ogifta Abigael hvilhelmina Björklund den 31 Mars 1859 i Upsala aflidit och efterlemnat en förmögenhet, som, enligt bouppteckning, uppginge till 3,340 R:dr 94 öre, utan att några lagliga arfvingar lill denna qvarlåtenskap vore kända, har hos Rikets Ständer förslag blifvit väckt, att den Kongl. Maj:t och Kronan härigenom tillfallna rätt till dana-arf måtte efter skänkas till förmån för Borgerskapets Gubb- och Enkehus, fonden för Pauvres Honteux och ett ej längesedan stiftadt Barnhem i nämnda stad.
Med anledning häraf hafva Rikets Ständer, för sin del, medgifvit, alt ifrågavarande dana-arfsmedel, efter afdrag af de kostnader och arfvoden Kronan för deras utbekommande fått vidkännas, må öfverlemnas till Upsala stad, dock med vilkor, att af medlen bildas en stående fond, deraf den årliga räntan får användas till förmån för det i staden inrättade s. k. Barnhem. 6:o Slutligen har hos Rikets Ständer blifvit hemstäldt, att, sedan Pigan Sigrid Nilsdotter den 29 Oktober 1852 uti Hakarps församling af Tveta härad och Jönköpings län aflidit och efterlemnat såsom enda arfvinge sin på okänd ort vistande broder Johan Nilsson, hvilken dock icke inom tio år från det kungörelse om det honom sålunda tillfallna arf varit uti Post- och Lnrikes-Tidningar införd, till dess utfående sig anmält, utan inom orten allmänt ansågs vara död, — det i följd häraf Kronan tillkommande dana-arfvet, utgörande 127 R:dr 87 öre, måtte till Hakarps församlings fattigvård anslås: 28 Expeditions-Utskottets Förslog lill willérd.
Och hafva Rikets Ständer, för sin del, medgifvit, att den rätt Kronan kan ega till ofvanberörda qvarlåtenskap inå å Hakarps församling öfverlåtas; dock att af medlen bildas en stående fond, deraf den årliga räntan får användas till förmån för nämnda församlings fattigvård.
N:0 Uppläst och godkändt hos Ridd.^och Adeln den 2 Juni 1866 Preste-Ståndet den 2 — — Borgare-Ståndet den 2 — — Bonde-Ståndet den 5 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl, Majds nådiga Proposition, angående ytterligare förlängning i den för uppmuddring af Ystads hamn bestämda arbetstid.
(Stats-Utskoltets Utlåtande N:o 87.) S. A. K.
Sedan vid 1853—1854 års riksdag Rikets Ständer för uppmuddring af hamnen vid Ystad anvisat en summa af 60,000 R:dr Banko, att utgå med 20,000 R:dr såsom anslag ulan återbetalningsskyldighet och 40,000 R:dr såsom lån, under vilkor, bland annat, att staden förbunde sig ansvara för arbetets fullbordande inom lem år; samt derefter mellan Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader, å Kronans vägnar, samt Hamn-direktionen i Ystad blifvit afslutadt kontrakt, hvarigenom vederbörande förbundo sig att under loppet af September månad 1855 påbörja och till den 1 September 1860 fullborda detta muddringsarbete, hvilket dock, till följd af oförutsedda hinder och svårigheter, icke medhanns inom den sålunda bestämda terminen, hvadan Hamndirektionen lill E. K. Maj:l ingick med underdånig ansökning om fem års förlängning i den för arbetets fullbordande föreskrifna tid; så, och efter det Rikets Ständer, till hvars pröfning denna ansökning blifvit öfverjemnad, medgifvit den begärda förlängningen och bestämt tiden för arbetets fullbordande till den l September 1865, men samma Expeditions-Utskotlets Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o 64.
29 arbete icke heller vid denna tid hunnit afslutas, har med anledning af ytterligare utaf Hamn-direktionen gjord ansökning, hvilken blifvit af E. K. Maj:ts Befallningshafvande i länet förordad, E. K.
Majit, efter inhemtande af Styrelsens för allmänna väg- och vattenbyggnader utlåtande i ämnet, uti nådig Proposition den 27 Oktober sistlidna år, i enlighet med bemälda Styrelses tillstyrkande, föreslagit Rikets Ständer att medgifva den ändring i vilkoren för lillgodonjutandet af det för ifrågavarande muddringsarbete anvisade statsbidrag, att ytterligare anstånd intill den 1 September 1870 måtte för samma arbetes fullbordande beviljas; Och hafva Rikets Ständer funnit godt härtill lemna bifall, med föreskrift tillika, att det afslutade arbetskontraktets bestämmelser i öfrigt böra fortfarande tillämpas, äfvensom att den förbindelse, enligt hvilken staden Ystad, på sätt Rikets Ständer vid förra anståndets beviljande derom stadgat, åtagit sig att ansvara för arbetets afslutande intill den 1 September 1865, bör utbytas mot en dylik förbindelse för arbetets fullbordande intill den nu bestämda tiden, eller den 1 September 1870.
N>o 64.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 2 Juni 1866.
Preste-Ståndet den 2 — — Borgare-Ståndet den 2 — — Bonde-Ståndet den 5 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ändring i planen för sänkning af Solgen med flera sjöar i Jönköpings län, med bibehållande af dertill beviljadt understöd.
(Stats-Utskottels Utlåtande N:o 88.) S. A. K.
Vid sistlidna riksdag beviljade Rikets Ständer ett låneunderstöd af 48,000 Ridr för sänkning af sjöarne Solgen, Ass-sjön, Hafravikssjön samt Ingarps- och Kopparpssjöarne med flera vattendrag inom södra Wedbo härad af Jönköpings län, under vilkor, bland annat, ali arbetet skulle i sin helhet utföras i öfverensstämmelse med den 30 Expeditions-Utskottets Förslag lill underd.