Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande sjelfva grundsatsen, kommer Utskottet att deröfver i förslaget till förnyad Instruction för B:s St:rs Revisorer afgifva yttrande. 2:0
Då K. M:t uti Dess Nådiga Förslag till [11- struction för R:s Sttrs Revisorer, hvilket kommit Utskottet tillhanda sedan Betänkandet N:o 62 afgafs, i Nåder täckts tillkännagifva
Dess afsigt vara att anbefalla vederbörande Verk och Auctoriteler, som förvalta fonder, hvaröfver allmän granskning af R;s St:r och deras Revisorer äger rum, alt till hvarje
Revisionsförrättning afgifva berättelse öfver fondens tillstånd och förvaltning, och denna Nådiga Proposition kommer att blifva föremål för ett serskilt yttrande af Utskottet tror Utskottet detta ämne här kunna förbigås. 3:o Vid Utskottets tillstyrkanden i 2:dra Punkten 1 §. ang:de redovisningen för förskolter af Statsmedel, deras bokföring m. m., har annan anmärkning icke blifvit gjord, än att Ilr Hjerta, med herritad anledning af Utskottets hemställan, att i RiksHufvudhoken må införas en serskild Conto, till balanceraiide af alla från g:de HufvudTiteln utgående förskott eller lån, yttrat, det Utskottet bordt redovisa för de lian nämnde Titel utgångne lån, enär R:s St:r, i afseende på dispositionen af de å Titeln uppförde meddj iunderdthet anhållit att desamma matte användas tihl upp - 5go Stats-U t skottets muntrande af nya uppfinningar och nya industri-grenar, men ej till förlagslån.
—Utskottets berörde hemställan grundar sig på Revisorernes anmälan om ofullständigheten af nuvarande redovisning för meranämnde Titels medel; och då Revisorerne vid sjelfva förvaltningssättet, i det medlen utgått såsom lån i stället för gåfva, icke framställt någon anmärkning samt vid den af Utskottet verkställda granskning någon erinran icke heller förekommit har Utskottet icke heller ansett sig böra derom göra någon serskild framställning. 4:0 Uti 2ta Punkten 2 §. af det återremitterade Betänkandet hade Utskottet, sorn ansett, att, med undantag af 8:de HufvudTitelns anslag till Extra Utgifter, öfriga på HufvudTitlarne anvista medel borde vara underkastade öppen redovisning, jemväl tillstyrkt förnyandet af den vid senaste Riksdag hos K.
M:t i underd.Tiet gjorde anhållan, alt vederbörande, som af Statsmedlen uppbära förskott emot redovisning, matte i Nåder anbefallas att derför afgifva Specifika och verificerade räkningar, hvaröfver det Verk, som medlen utbetalar, bör hafva tillsyn.
BondeStändet anmärkningar blifvit gjorda, af det hufvudsakliga innehåll: att inga Statsmedel böra kunna undandragas öppen Revision; att om sådant medgifves för en under-afdelning å en Titel, kan det ock vid ett annat tillfälle utsträckas till hela Titeln, samt att i öfrigt Utskottet, i stället alt föreslå en förnyad underd. anhållan, bordt till ConstitutionsU.tskottets åtgärd öfverlemna de af Revisorerne anmärkte afvikel - Betänkande»!, N:o 319.
591 ser fiån livad R.
St:r redan vid sistlidne Riksdag i della ämne hos K. M:t i underdrhet begärt.
St:rs underd. skrifvelse den 10 April 1810 är öfverlemnad till "K. M:ts serskildta Nåd. disposition” och i öfrigt till stor del, användes till bestridande af utgifter i diplomatisk väg, hvilka icke alltid, inom föreskrifven tid för bokslutet, kunna komma till redovisning eller böra allmängöras.
Och bar Utskottet trott sig så mycket heldre kunna tillstyrka detta undantag från en fullständig redovisnings-skyldighet för Extra medelsfonden, som Utskottet erfarit att äfven de summor, som till vederbörande utbetalas emot redovisning inför K. M:t, skola, innan decharge för förvaltningen erhålles, till StatsRådets
Och har Utskottet för dess åtgärd att, på grund, af Revisorernes anmälanden, endast tillstyrka en förnyad underd. anhållan, heratat skälig anledning dels af den redovis - Stats-Utskottets ningsskyldigliet som, enligt livad ofvan nämnes, vedan åligger vederbörande, till hvilka medlen utbetalas, dels oek af de controller, hvilka vinnas genom det bestämda utmärkandet af Extra UtgiftsMedlen såsom det enda Statsanslag, hvarå sä beskaffade anvisningar som nu är o i fråga fä verkställas, och genom den större noggrannhet i afseende på förskottens balancerande i Räkenskaperne till dess redovisning skett, sorn hädanefter kommer att iagttagas. ' 5:o Di R.
St:r redan vid senaste Riksdagen anhöllo hos K. M:t, att de af 3:dje HufvudTiteln till FriCadetters understöd förskjutne medel matte af UarthelemyFonden ersättas, har man ansett att Revisorernes anmärkning vid 3:dje HufvudTitelns fortsatta ålitande för berörde ändamål bordt föranleda till Rrmiss till ConstitutionsUtskottet och icke, såsom Utskottet föreslagit, till förnyande af den en gång förut framförda underd. anhållan.
Då Utskottet i det algifna Förslaget reserverat StatsVerkets rätt till ersättning äfven för den senare tiden i händelse BarthelemyFondeo framdeles skulle vinna betydligare tilivext samt för framtiden tillstyrkt successiv indragning och slutligt upphörande af ali utgift till berörde föremål, tror Utskottet sig ägt allt skäl till hvad Utskottet härom förut yttrat och hemställt.
M:t genom Nådigt Bref den 28 Mars innevarande år förklarat, att anslaget för FriCadetters underhåll med detta ån- kommer alt upphöra, dock alt de redan antagne FriCadetterue skulle få fullända de - Betan landen, N:o 31 g. 5g3 ras lurs oell att kostnaden derför bör uti StatsrequisitionsFörsIaget under serskild rubrik beräknas och upptagas. Och lan Utskottet icke nu meddela någon framställning om Bai tlielemyFondens tillstånd, på sätt Hr Hjerta, G., begärt, enär något meddelande i delta ämne hittills icke kommit Utskottet tillhanda. 6:0
Utskottet har behörigen öfvervägat hvad inom II.
PresteStåndet af Hr Biskopen m. rn.
Doctor af Winhard blifvit yttradt, i afsigt, att Utskottet måtte återtaga den underd. framställniing Utskottet tillstyrkt, i anledning af det, jemlikt K. Brefvet d. 28 December 1822, till de brandskadade i Borås lemnade understöd af 8000 R:dr B:co; men Utskottet tror sig böra förblifva vid hvad det härom tillstyrkt uti det återremitterade Betänkandets 4-de §. pag. 202—254- 7:0
I anledning af hvad som blifvit mot Utskottet anmärkt, att det icke redovist för de i 6:te §. af Betänkandets a:dra punkt, endast till rubrikerna omnämnda sju serskilda, af Revisorerne anmärkte dispositioner å .Statsmedlen och således icke fullgjort sitt åliggande att på anhilda skäl antingen understödja eller underkänna Revisorernes åtgärd, får Utskottet upplysa, att det grundat sitt yttrande ”det berörde Revisionsanmärkningar icke ansågos föranleda till någon serskild åtgärd” på hvad StatsContoiret uti dess underd. förklaringar öfver hvarje punct anfört.
Och soln Utskottet förblifver vid sin åsigt i hnfvudsaken, får det, till fullständighet i formen, nu åberopa samina förklaringar, hvilka i Betänkandet redan biifv.t 5g4 Sta ts -Utskottets antydda genom utsättandet af den pagina i Revisionsberättelserna der de igenfinnas.
Och har, då Betänkandet ingick, erforderligt antal exemplar af Revisionsberättelserna äfven inom RiksStåndeu blifvit utdeldt. 8:0 Innan Utskottet besvarar de anmärkningar, som blifvit gjorda i anledning af Utskottets yttrande rörande beviljad löneförhöjning åt Öfverste Hallencreutz, får Utskottet här upptaga ett af Hr v. Hartmansdorff fraraställdt och efter hans åsigt i förevarande fall tillämpligt förslag, att nemligen R.
Stms Fullmäktige i RiksgäldsContoiret skulle äga att , tiar Revisorerne anmälte det någon summa hade, emot R.
Stms föreskrift, blifvit använd eller åt någon anordnad utan redovisningsskyldighet, af årets Statsbristsumina innehålla ett motsvarande belopp.
Utskottet kan icke understödja detta förslag först . och främst utur det skäl, att öfverlemnande! af en sådan magt åt Fullmägtige i R:g:sContoiret skulle innebära en rubbning af de i gällande
Men Utskottet hemfar i öfrigt skäl, att afstyrka berörde förslag dels deraf, att en sådan rätt att göra innehållning å den för StalsVerkets behof bestämdt påräknade Summa, skulle, då den för större belopp ifrågakomme, föranleda antingen tili R.
Stms sammankallande eller ock till öfverskottsmedels eller andra från Regeringens disposi - Betänk an den, N:o 319.
593 tion nu undantagne fonders ålitande tili fyllande af ordinarie Statsbehof, dels ock samt luifvudsakligast af svårigheten om ycke omöjligheten för Fullinägtige att bedöma då ett sådant Correclif borde vidtaga.
I detta hänseende behöfver man blott erinra om de flera frågor som vid de senaste R.evisionsförrättningarne varit föremål för stridiga åsigter inom Revisorerne sjelfve och om hvilka omdömet inora RiksStånden äfven funnits vara olika.
Äfven den åt Öfverste Hallencreutz beviljade lönförbättring, hvilken Hr v. Hartmansdorff utmärkt såsom ett föremål för det ifrågaställde Correctivets tillämpande, innebär ett talande bevis på svårigheten att utöfva en sådan magt som dea Hr Hartmansdorff velat anförtro åt Fullinägtige i R:g:sCcntoiret.
— Inom 3:ne
Riksstånd har denna utbetalning ansetts stridande mot R.
St:rs vägran att anslå ett till StalsVerket indraget Boställe eller att bevilja något serskildt anslag å Stat till förbättring i lönen för Chefen vid 2:dra LifGrenadierRegementet, hvarom K.
Mits vid senaste Riksdagen i ämnet aflåtne Proposition handlade, icke innebär något hinder för K.
M:t att, af till dess höga disposition ställde Besparingar , bevilja en årlig löneförbättring hvars behöflighet ej mindre blifvit ådagalagd genom jemförelse med Öfverstebeställningarne vid andre Regemente!-, än äfven af 1823 års Statsutskott tillstyrkt samt af 2:ne RiksStånd bifallen, ehuru R.
St:rs 596 Stats-Utskottets mideid. skrifvelse i ämnet, utan att frågan förut blifvit, såsom veder bordt, af Förstärkta StatsUtskottet behandlad och afgjord, expedierats i öfverensstämmelse med H. R. o. Ad.s samt H. B onde Staude Is beslut, innefattar afslag å den i Nåder gjorda framställningen. g:o Vid Utskottets förklarande, alt det ej ansåg nödigt afgifva något förslag i anledning af hvad Revisorerne yttrat rörande det fortsatta anvisandet af KrigsHofRättens Mililaire Ledamöters tractamenten å 2tdra HufvudTiteln i stället för å den 3:dje hvarom R.
Till svar härå får Utskottet medgifva , att tillämpligheten af nyssnämnde §§•>» förevarande fall hos Utskottet ej kommit i fråga, utan har Utskottet betraktat saken ur den synpunkt, att då K.
St:r begärda öfverflyttning af ti actaments-utbetalningen från a:dra till 3:dje Titeln mindre lämpelig så länge KrigsflofRättens
Stat i öfrigt qvarstod å förstnämnde Titel samt Utskottet, enligt gjordt Förslag, ansett sig böra uppföra delta Verk å 3:dje HufvudTileln, hvarigenom den önskade regleringen med tractaments-utbetalningen äfven vinnes, Utskottet trott Revisorernes anmärkning ej böra blifva ämne för annan åtgärd än den om förhållandet gjorda anmälan.
I öfrigt bör Utskottet upplysa, att de till Rese- och tractaments-penningar så väl å aldra som 3:dje HufvudTitlarne uppförda summor äro blott förslagsvis bc - Betänkanden, N:o 319.
M:ts beslut att, jemlikt hvad K. Brefvet d. 2 Mars i8a5 innehåller, lill understöd för dea å Svea LifGardesCassern behöfliga totala reparation anvisa 2000 R:dr å 3:dje
Proposition i ämnet gifna bestämda förklarande att något sådant anslag icke kunde beviljas, blifva föremål lo'r ConstitutionsUtskottets åtgärd.
Denna utväg för frågans behandling har icke undgått Utskottets uppmärksamhet, men som Utskottet ansett hufvudföreroålet vara alt StatsVerket återfår hvad det förskjutit till Cassernens iståndsättande, har Utskottet tillstyrkt den underd. anhållan, att K.
Och vid detta tillstyrkande tror Utskottet sig böra förblifva. lito
Härå har Utskottet ej annat att till svar meddela, än att, i dess tanka, det åsyftade ändamålet säkrast vinnes genom den af Utskottet föreslagna utväg. 12:0 Utskottet har i det återremitterade Betänkandets 2:dra Punkt och i3 §. till rubrikerna endast omnämnt åtskilliga ämnen, dem dels Revisorerne berättelsevis anmält och hvilka dels af förklaringarne funnits nöjaktigt upplyste. lietta har anmärkts såsom en ofullständighet, då Utskottet har till åliggande att på angifna skäl antingen godkänna eller ogilla Revisorernes yttranden.
Men då här ibland förekomma frågor såsom t. ex. Revisorernes tillstyrkande om någon belöning för ett Riksbokslut, för utredningen af äldre års Anticiputioner 111. m. hvilka icke föranleda något yttrande och andre åter äro, i Utskottets tanka, nöjaktigt utredde och förklarade genom hvad i de tryckta och utdelta Revisions-berättelserna finues anfördt, hemställer Utskottet om icke den i några mindre vigtiga frågor begagnade utväg alt, medelst utsättande af den pagina der Revisionens anmälan och der vederbörandes förklaring finnas intagne ; undvika upprepandet af vidlyftiga och så lätt tillgängliga anföranden, må godkännas.
Ut - Betan kand en, N:o 319. 699 Utskottet liar nu tagit under pröfning hvad sorn blifvit anmärkt i åtskilliga speciella frågor, såsom: angående beviljade gratifications-anslag till StatsExpedition-ernes Tjenstemän samt angående en viss tid för försäljningen af Kronans Persedeltionde.
Och då genom Utskottets förslag att öppen redovisning skall, med undantag af Extra utgiftsfonden, hädanefter lemnäs för all utbetalning af Statsmedlen, Lar Utskottet trott ofvannämnda dispositioner till StatsExpeditionernes Tjenstemän icke föranleda någon åtgärd.
Hvad åter angar tiden för försäljningen af Kronans Persedeltiondc, kan Utskottet ej instämma uti Hr CominerceRådet Sanlessons af åtskillige Ledamöter inom II. R. o. A,, V.
BorgareSlåndet samt H.
BondeStåndet understödda Reservation, utan lörblifver vid sitt förra tillstyrkande på grund af vederbörande Col 4 B- 3q 600 Stats-Utskottets legiers i ämnet afgifna yttrande och hvilket igenfinnes pag. 5o i 1827 års RevisionsBerättelse. i3;o Till bemötande af den anmärkning som blifvit gjord dervid, att Utskottet uppskjutit sitt omdöme i åtskilliga delar af RevisionsBerättelserna under förbindelse att i sådane frågor afgifva särskilta yttranden, tror Utskottet sig endast böra omnämna att det i ed t både till en tröttande vidlyftighet och till mindre fullständighet i omdömet, om Utskottet i Betänkandet angående Revisionsföri ättningarne skolat särskilt för Revisionstiden afhandla sådane förvaltningar som Allmänna Maga zinsln rättningen, Garn izon sSjukhusByggnadsFonden, m. fl. och har Utskottet redan i den mån Utskottets öfriga göromål sådant medgifvit, yttrat sig i de uppskjutna ämnena. i/j:o Inom H. /?. o. A. har en Ledamot anmärkt, att Utskottet icke bordt tillstyrka afskrifningen af bristande Trädgårds-arrende för Mariebergs Egendom 275 R:dr utan snarare tillstyrka att ersättningstalan måtte vändas mot K.
Men då Arrendatorns åtagande varit försäkradt genom 3.‘ne löftesmäns förbindelse, hvilka sedermera dock dels funnits sakna tillgång och dels afvikit utan att kunnat tillrättaskaffas samt ersättningsfrågan, utan att medföra något önskat resultat, varit öfverlemnad till JustitiseCanzlersEmbelets beifran, har
Utskottet trott sig äga skälig anledning att föreslå denna redan länge balancerade fordrans afförande ur B e t ä n k a n d e n, N:o 319. 60 r Räkenskaperne; hvilket tillstyrkande Utskottet nu förnyar.
15:o l afseende på den af Utskottet i 3:dje Puncten 3 §. tillstyrkta underd. anhållan; föranledd af Revisorernes anmälan att af influtne Krutförsäljningsmedcl ett parti Tschacots blifvit upphandlade, har af Friherre Anckarswärd blifvit anmärkt, att en sådan anhållan redan vid sistlidne Riksdag skall blifvit gjord och alt Utskottet således bordt, i stället för den föreslagna åtgärden, beifra uraktlåtenheten, af en ledan eifven föreskrift.
St:r vid senaste Riksdagen blifvit i detta hänseende fatladt, och trott sig sålunda hafva rätteligen förfarit då det nu föreslagit antagandet och anmälandet af den i ofvannämnde §. uppgifna allmänna grundsatts. 16:0 Inom II. R. o. A. samt V.
BorgareStändct har yttrats det Utskottet i Betänkandet N:o 62 nog korrt behandlat Revisorernes framställningar i afseende på Chartai-SigillataeVerket samt icke uppgifvit förslagtill controller hvarigenom nu existerande missbruk kundy förekommas.
Att Utskottet icke ingått i någon fullständigare relation af Revisorernes anföranden rörande Charta;- 6q2 Stats-Utskottets Sigillat»Verkets förvaltning, liar liärrört deraf att K.
Kam raarCollegii åberopade förklaring upplyser nöjaktigt några af de gjorda anmärkningarne och att de väscndtligaste missbruk förmodats kunna förekoromas genom de af Utskottet tillstyrkta hemställande!!.
Att åter, på sätt yrkadt blifvit, ingå i någon detaljerad granskning ■af de controller, sorn böra vidtagas till förekommande af missbruk vid handlingars charterande, är ett ämne som egentligen tillhör och förmodligen tiil behandling upptages af Höglofl.
BevillningsUtskottet. 17:0 Från V.
BorgareStåndet har återremiss jemväl meddelts å den punkt i Betänkandet der Utskottet yttrat, att det ansett förhållandet med afskrifningen af Handlanden Banks skuld till Tullverket, sedan han deraf inbetalt 10 procent, icke föranleda till någon åtgärds vidtagande.
Då Utskotttet grundat detta omdöme på den fullständiga utredning af ämnet GeneralTullstyrelscn i sin underd., RevisionsBerältelsen vidfogade, förklaring lemnat, samt den i anmärkningarne hufvudsakligen uttryckta princip att
Utskottet anser äfven nu de å den såkallade BrudgåfvoFonden gjorde anvisningar till mindre belopp, icke föranleda någon åtgärd, helst hvad an - Betänkanden, N:o 3ig.
St:rs Statsutskott vid senaste Riksdag anförde och uf R.
På den anmärkning, att Utskottet brustit i tillbörlig uppmärksamhet mot RiksStånden, då det icke underrättat om innehållet af den förklaring, till följd hvaraf Revisorernes framställningar rörande ofullständighet i CurhusRäkenskaperna ansetts förfalla , får Utskottet till svar meddela att nämnde förklaring finnes tryckt samt blifvit, jemte RevisionsBerättelserna , i RiksStånden utdelad. 20:0 Genom det Utlåtande Utskottet kommer att innan korrt afgifva öfver Strömrensningsfondens förvaltning, blifver Utskottet i tillfälle att lemna en fullständig öfversigt af och ett säkrare omdöme öfver dessa medels användande på sätt i anmärkningarne blifvit äskadt. 21:0
Vid l3:de puncten, angående liqvidcn af f. d. K.
Benedicks tillagda provision för erforderliga Vexlars anskaffande varit alltför hög samt att otvifvelaktig!, om äfven Yexelköp inom
Riket icke utan menliga följder me - 6t>4 Stats-Utsk ottets deist Coursens uppjagande kunnat för hela sunaman afslutas, flera utvägar funnits att, med mindre kostnad än soin skett, verkställa liqvidationen; hvarförutan Hr Hegardt ansett något sammanförande af denna liqvid med godtgörelsen af Danska Regeringens fordringsanspråk icke hafva varit af omständigheterne pukalladt.
BorgareStåndet har afven af Ur Eckerman gjorts anmärkning dervid, att Utskottet icke serskildt behandlat frågan om en Hr GeneralMajoren m. ro. Friherre
Utskottet å nyo genomgått de till ifrågavarande ämne hörande handlingar, och dervid funnit sig icke kunna åstadkomma någon fullständigare framställning derom än sorn innefattas uti 1825 års Revisionsberättelse och Hrr ComiteYades deröfver afgifna yttranden.
Utskottet, som anser sig böra förblifva vid dess förut afgifna yttrande, får alltså, till svar å Hrr Hegardts och Eckermans framställningar, hänvisa till berörde i RiksStånden tillgängliga handlingar, hvilkas återinförande annorlunda än i sammandrag, på sätt i förra Betänkandet skedt, Utskottet ansett mindre lämpligt; samt 22:0 Hos H. R. o. A. samt hos H. BondeSlundet har anmärkning gjorts dervid , att Utskottet icke vidrört den af Revisorerne uppgifne omständighet, att Förvaltningen af Sjöärenderne blifvit ställd i ansvarighet för ett lån, upptaget för f. d. Arme'ens Flottas O fil - cerares räkning, att Statsmedlen graverats nied belal - Beta nlanden, N:o 3 ig. 6o5 ningen af räntan för samma lån saint att återgäldandet blifvit anvispdt på ett anslag å Åttonde HufvudTileln, som synts för detta ändamål otillräckligt.
S t a t s -U t s h o 11 e t s Betänkanden under Lagtima Riksdagen i Stockholm 1828— 1829.
Fjerde Samlingen FJERDE BANDET af .Bihang till Riks Ståndens Protocoll. S T O C K II O L M, Tryckte lius Johan Hörberg, 1829.
Ullf. tande öfver gjorda aiitnärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 1^4» ' anledning af någre i K.
Proposition, otn SlatsYerkets tillstånd och behof* förekomne Allmänna frågor.
(U.-A.) Uti i;a Punclen af berörde Betänkande tiar, med anledning af K; Mits Nåd. framställning örn nödvändigheten, att, såsom en Allmän grund för StatsUtgifternes bestämmande, Myntvärdet skulle genom R.
St.‘rs åtgärder vid denna Riksdag bevaras från ytterligare försämring, Utskottet yttrat den öfvertygelse, ”att, då en Myntbestämning ännu ieke blifvit afgjord, och i alla fall åtslillige Omständigheter medverkade* att verkställigheten deraf icke genast kunde följa , förutsättningen deraf för närvarande icke kunde såsom grund för StatsUtgifternes bestämmande antagas.” Enligt från -RiksStånden ankomne Protoe^lIsUtdrasr, liar hos H. B. o. A. Hr Grefve von' Schwerin. F. B., under åberopande af sin emot Utskottets Be , - .r s 11 ?a »' ''i 11" 1 i ’ _'T . tänkande afgilue reservation, ioreslagit: att Utskottets Förslag till ökade SthtsTJt gifter icke matte företagas till sluteligt afgörandej förr än den väckta frågan om värdet af det gångbara myntet blifvit af gjord , hvilken motion, deruti andre Ledamöter, Ilrr von Hartmans - , v Stats-Utskottets dorffj Angust, ock Tham, IV,, instämt, blifvit till Utskottet remitterad; hvarjemte V. BorgareStändet uppskjutit pröfningen af Utskottets ofvanberörde yttrande, intill dess Stats- och Banco-Utskotten inkommit med Utlåtande i frågan om Myntbestämning, och beslut, i anledning deraf, blifvit fattadt; men deremot Ii.
PrästeStåndet Betänkandet i det hela bifallit, och hos H. BondeStändet ansetts, att Myntbestämningen icke inverkade på Statsregleringen, då derigenom någon rubbning uti nuvarande Myntvärde icke komme att äga rum, ulan dermed blott åsyftades undanlödjandet af det hittills varande förhållandet af kastningar deruti.
Vid besvarandet af Hr Grefve von Schwerins ofvannämnde motion bör Utskottet anmäla, att, vid förehafvande! bos V.
BorgareStändet af Utskottets Förslag till reglering af BiksStatens 2idra HufvudTitel, det blifvit yrkadt:
Dels af någre Ledamöter, Hrr Santesson , Leffler och Ståhle, att såsom ett uttryckligt vilkor för någon löneförhöjnings beviljande, borde förutsättas och förbehållas , att Myntvärdet vid denna Riksdag blefve bestämdt3 på det icke eljest, i fall af Myntets förbättring, skattebidragen skulle blifva drygare, och i händelse af Myntförsämring, ny fråga vid nästa Riksdag uppstå om löneförhöjning, som, öfverstigande Samhällets förmåga att kunna utgöras, det nu ålåge Representationen, att förekomma, och tiden för löneförhöjningarnes vidtagande äfven blifva den, från hvilken realisationens verkställighet eller SilfverUtväx - Betänkande!), N:o 235. v lingen från Banken vidtoge; dels ock af andre Ledamöter, Hrr Helsingius, Winberg, Lundman, Langenberg, Westman, Meijer, Löfvenius och Montan, att en löneförhöjning i helt nu icke matte äga rum, utan blott provisoriskt, intill dess att en ny allmän lönereglering kunde verkställas, emedan det ej vore möjligt för nu varande B..
St:r att veta, huruvida en Myntbestämning skulle medföra följder , som inneburo
Myntets försämring eller förbättring, och verkningarne af Myntbestämningen ej kunde erfaras förr än närmare nästa Riksdag.
Och har inom H.
BondeStåndet en Ledamot äfven gjort, i afseende på löneförhöjningarne, sistnämnde förbehåll.
Enär, till grund för den Myntbestämning, som redan blifvit R.
St:rs pröfning underställd, man antagit, hvad icke synts vara ogilladt, att i R:dr Silfver skall beräknas efter 128 sk.
BancoSedlar, och genom samma bestämning således endast sökt vinnas en stadga i det förhållande emellan Silfver och Sedlar, som nu äger rum; anser Utskottet verkställigheten af en sådan bestämning icke förändra behofvet af de vid Statsregleringen föreslagne nya Anslag, desto mindre som just berörde Myntförhållande, i förening med andre vid hvarje serskildt fall uppgifne anledningar , påkallat deras tillstyrkande; hvadan Utskottet skolat tillkännagifva den öfvertygelse: att, de nya StatsUtgifter, Utskottet tillstyrkt, äro nödvändige. vi Stats-Utskottets 250 I anledning af Utskottets tillstyrkande i aldra Pu nelen, att den indragning till SlatsVerket af indeldta lopingsräntorne, hvilken K.
Mit i Nåder föreslagit, för verkställigheten af en Contant aflöning så vijl för LandsStatprna som den indpldta Armeens Befäl, ieke ina