Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den 2 Oktober 1810 73 hvarje riksdag afgifvande berättelse till Riksens Ständer anmärka, hvilka af de vid en näst föregående Riksdag afgjorde mål ännu ej äro expedierade ; samt att Utskottet skulle till Riksens Ständer hemställa, huruvida Utskottet rätteligen förfarit, då det upptagit detta mål; och i annat fall kunde till Lag-Utskottet remitteras.
Derefter upplästes l:ste Beredningens afgifne anmärkningar vid Tryckfrihets Lagen, som lades på bordet ’.
Utskottet åtskilljdes kl. 7. 1
Det utlåtande beredningen afgifvit ledde efter ytterligare granskning dels i utskottet dels af nya kommitterade — hvarom nedan sid. 77 och 80 — till utskottets eget förslag i frågan; hvilket afgafs den 10 oktober och är tryckt i Constitutions Utskottets Memorialer 1810—1815, sid 60 ff.
Detta aftryck öfverensstämmer med den slutliga lydelsen af en konceptartad och flerstädes med rättelser försedd handling, som i utskottets protokollsband är inbunden bland andra handlingar hörande till protokollet för d. 2 Oktober.
I hvad mån de olika rättelserna i densammas ursprungliga lydelse äro tillkomna inom beredningen själf eller först hos utskottet eller dess nya kommitterade, låter sig emellertid icke afgöras utan en mycket ingående undersökning, som måste öfverlämnäs åt specialundersökningar på området.
Om ens en sådan undersökning kan göra det möjligt att rekonstruera beredningens förslag, sådant det den 2 Oktober föredrogs i utskottet, synes ovisst.
Vid sådant förhållande har något försök därtill icke ansetts här böra ifrågakomma.
Däremot föreligger, inbundet efter utskottets samtliga protokoll och handlingar, ett aktstycke med titelblad: »Handlingar rörande Tryckfrihets Lagen, uppläste uti Högt.
Utskottets l:sta Beredning*, hvilket innehåller anmärkningar och ändringsförslag till Tryckfrihetsförordningen.
Aktstycket är anonymt, men då handstilen utan tvifvel är Hans Järtas, har det synnerligt intresse såsom bevis på, huru denne, som vid början af 1809 års riksdag såsom bekant varit sekreterare i konstitutionsutskottet, uppfattat vissa delar af den sedermera tillkomna Tryckfrihetsförordningen.
Aktstycket aftryckes här nedan sid. 96, såsom bilaga 4.
En jämförelse mellan detsamma och utskottets eget förslag till ändringar i Tryckfrihetsförordningen visar, att Järtas anmärkningar utöfvat afsevärdt inflytande på det sistnämnda. 74 Den 3 Oktober 1810 27.
Den 3 Oktober 1810.
Justerat d. 15 October 1810. A. G. Mörner.
Onsdagen den 3:dje October kl.
V2 5 e. m. sammanträdde Constitutions Utskottet in pleno, då alla Ledamöterna utom Riksdagsmannen Hyckert voro närvarande.
Herr Baron och Landtmarskalken samt Vice-Talmannen i det Högvördiga Prästeståndet Hr Biskoppen D:r von Rosenstein öfvervoro sammankomsten.
Ett af Secreteraren författad[t] förslag till Utskottet[s] memorial till Riksens Plögloflige Ständer i anledning af H:r D:r Almquists motion upplästes till justering och godkändes1.
Derefter upplästes ett project till en förbättrad redaction af Regerings Formens 87:de författad i anledning af H:r Assessoren Sjödins memorial, som godkändes2.
Derefter företogs till granskning det af den 2:dra Beredningen afgifne betänkande rör[an]de gjorde anmärkningar vid åtskillige stadganden i Grundlagarne 3, då Utskottet stannade i fölljande beslut: l:o) Beredningens
Utlåtande rör[an]de den önskade förändringen af 81 och 83 Rege[rings-]Formen, hvilken förändring Beredningen afstyrkt, bifölls. 2:o) Beredningens afstyrkande af den önskade förändringen af 61 § Riksd[ags-]Ordn[ingenj gillades.
3;o) Utskottet biföll Beredningens afstyrkande af någon förändring i 64 § Riksdags-Ordningen och 103 § Reg[erings-]Formén, äfvensom Utskottet godkände, hvad Beredningen åberopat så väl angfåen]de förändringen af 65 § Riksd[ags-]Ordn[ingen], som an - 1 Tryckt i Constitutions Utskottets Memorialer 1810—1815, sid. 40.
2 Tryckt därstädes sid. 99.
Efter detta stycke har i protokollet stått, men sedermera öfverkorsats följande: »Härvid yttrade Herr Professoren D:r Wijkman, att han, sedan han nogare öfverväga! nyttan af lagfrågors hvilande till en nästpåföljande
Riks dag och dervid äfven funnit dessa frågor ej, genom en sådan förändring Assessoren Sjödin äskat, kunna komina att förblandas med Grundlagsfrågor, då till deras afgörande endast 3:ne Stånds samtycke erfordras och Konungens höga sanction är oumgängelig, nu vore benägen att återtaga sin i går mot Utskottets beslut gjorda reservation.
Herr Biskoppen D:r Nordin förklarade sig äfven villig att låta sin reservation förfalla.» 3 Jfr ofvan sid. 72 not 1.
Den 3 Oktober 1810 7 5 gående 41, 66 och 67 §§ i samma Grundlag om Banco- och Riksgälds-Fullmägtiges utöfvande af riksdagsmannarätt. 4:o) Afslog Utskottet Beredningens project, att orden »såsom till upptagande af frågor om grunderna för allmänna Inrättningar af alla slag, ehvad de röra Uppfostrings- och Undervisningsverken, Allmänna Fattigvården, Landthushållning en, Bergverken m. »t.» skulle öfverflyttas ifrån den 34 till d. 36 § R[iksdags-]0[rdningen]; och trodde
Utskottet det nuvarande stadgandet böra förblifva orubbadt. 5:o) Utskottet biföll den af Beredningen vid 78 § gjorda hemställan, att endast samtycket af 2/3-delar af ett Stånds ledamöter skulle erfordras för att ställa en dess ledamot under lagligt tilltal.
Häremot reserverade sig Herr Brukspatronen Malmberg.
Utskottet beslöt härefter, att anmärkarens yttrande vid 78 § R[iks]d[ags-]Ordn[ingen] rör[an]de en Riksdagsman, som särskildt trycker ett yttrande innom sitt Stånd, utan detsammas bifall, hvilket af Beredningen blifvit tillstyrkt, skulle i Utskottets memorial inflyta.
Den frågan, huruvida det yrkade författare-ansvaret för individuella förolämpanden af personer utom Ståndet borde äga rum, äfven utan att sådane yttranden blifvit särskildt genom trycket allmängjorde, hvilken Beredningen hänskjutit till Utskottets pröfning, blef, uppå Herr Brukspatron Malmbergs begäran, tills vidare lagd på bordet.
Utskottet instämde med Beredningen, att hädanefter inga förändringar i Grundlagar kunna beslutas, innan 5 år framlupit från den tid, då sådane förändringar blifvit föreslagne, och gillade äfven Beredningens afstyrkande af önskad inskränkning i motions-rätten vid Urtima Riksdagar samt af förändring i 56 § Reg[erings-]Formen och 49 § Riksdags-Ordningen.
Herr Grefven och Ordföranden, som anmält de af Beredningen sist pröfvade 2:ne anmärkningar, anhöll att få begagna sin rättighet som författare att om Utskottets beslut erhålla utdrag af protocollet.
De missbruk, som Höglofl.
Utskottet anser kunna uppkomma af det förslag till förändring i 56 § Reg[erings-]Formen, som Herr Grefven uppgifvit, förmodade Herr Professoren väl kunde vara möjelige, men trodde åter, att de missbruk, hvilka kunna inträffa, om denna § oförändradt bibehålies, i märkelig måhn bidraga till Regeringssättets försvagande och Riksdags-göromålens förlängande, omständigheter som Professoren ansåg ganska vådelige.
Utskottet åtskilljdes kl. '/a till 8. 76 Den 5 Oktober 1810 28.
Den 5 Oktober 1810.
Fredagen den öde October kl.
V2 till 5 eftermiddagen sammanträdde Constitutions Utskottet in pleno.
Företogs ett ifrån det Hedervärda Bondeståndet ankommet protoeollsutdrag ang:de Riksdagsmannen Eric Anderssons från Svartsjö län hos Ståndet uppläste memorial med yrkadt upphäfvande af 33 § af 1810 års, Riksdags Beslut rör:de förstärkningsmanskapet.
Efter anställd pröfning af denna fråga och dess behandlingssätt i det Hedervärda Bondeståndet, stadnade Utskottet i det beslut, att uti vördsamt memorial skulle svaras, det Utskottet funnit Talemannen till sin vägran af remiss fullkomligen befogad, enär lagligheten af de åtgärder Riksens Ständer vid en föregående Riksdag vidtagit, ej vid en sednare kan komma under pröfning.
Derefter företogs det af Herr Doctor Eric Forssén till Utskottet ingifne och sedan den I8:de sistlidne September på bordet hvilande memorial ang:de sättet att välja electorer i det Högvördiga Preste-Ståndet L Herr Assessor Gahn uppläste härvid sin till Protocollet den [4] sistlidne September, då Herr Doctor Forssåns förra memorial af Utskottet pröfvades, gjorda reservation.
Då i anledning däraf skilljaktiga tankar om sjelfva frågan af Utskottets Herrar Ledamöter yppades, begärtes votering, hvarvid Herr Grefven och Ordföranden framställde fölljande voteringsproposition : »Anser Utskottet, att i anledning af Doctor Forssåns memorial någon fråga kan innom Utskottet uppkomma om reglerandet af det enskilda valsättet af electorer innom Preste-Ståndet, eller bifaller icke
Utskottet att i detta afseende målet förklaras såsom hörande till den tillgörande Stånds-Ordning, hvilken Utskottet ej tillkommer att pröfva; Den, det vill, skrifver Ja; Den, det ej vill, skrifver Nej; 1 Jfr ofvan sid. 53.
Den 5 Oktober 1810 77 Vinner Nej, uppkommer en ny öfverläggning om de reglor, som för hvarje Stånds särskildta Stånds-Ordning skola fastställas.»
Sedan denna voteringsproposition blifvit godkänd, verkställdes votering, hvaruti Herr Prosten
Doctor Falk förklarade sig icke kunna deltaga, hvilken sålunda utföll: af Högloft.
Ridderskapet och Adelns Ledamöter — 4 Ja, » Högvördiga Preste-Ståndets — 5 Ja, » Vällofl. Borgare-Ståndets — 2 Ja och 4 Nej, » Hedervärda Bonde-Ståndets — 2 Ja och 2 Nej; och som voteringen sålunda utslagit, att 2:ne Stånd bifallit, ett afslagit och ett stadnat inactift, så blef propositionen bifallen, och skulle svar i enlighet dermed till Herr Prosten Doctor Forssén genom protoeollsutdrag expedieras.
Vidare företogs den 2:dra Beredningens betänkande i anledning af så väl Herrar Riksdagsmäns från Stockholms Stad till Utskottet ingifna memorial ang:de förklaring af 14:de § Riksdags-Ordningen, som i anledningen af Riksdagsmannen Pehr Oxelbergs memorial ronde rätta förståndet af 110:de § Reg[eringsj-Formen och Herr Prosten Johan Wijkmans 2:ne memorialer, det ena innefattande en önskan om något stadgadt ansvar för felagtigheter begångne af Ståndens Talmän, samt det andra om skyldighet för Riksens Ständers Just[itise-]Ombudsman att öfverse Riksdags-Beslutet L Till hvad Beredningen vid dessa mål tillstyrkt, lemnade Utskottet sitt bifall, och kommer utdrag af protocollet att till memorialens författare att i enlighet med Beredningens betänkande expedieras.
Då derefter den af Herr Brukspatronen Malmberg, den 3:dje dennes, på bordet lagda fråga om tillägg i 78 § R[iksdags-]0[rdningen] ang:de ansvar för personliga förolämpanden i Ståndens plena af personer utom Stånden till öfverläggning nu åter upptogs, förklarade Herr Brukspatronen, att han vore för sin del benägen att låta sina betänkligheter mot Beredningens tillstyrkande förfalla, emedan Herr Brukspatronen fann dem ej hafva vunnit Utskottets bifall, i föllje hvaraf Beredningens yttrande bifölls och kommer att införas ibland
Utskottets afgifvande project till anmärkningar vid Grundlagarne.
Härefter företogs den lista Beredningens förslag till förändringar vid Tryck Erihets-Lagen 2.
Herr Grefven och Ordföranden hemställde, om icke Utskottets Ledamöter skulle, till lättnad af granskningen af detta förslag, vilja öfverenskomma om de hufvudgrunder, hvaruppå detta förslag egente 1 Beredningens förslag rörande dessa memorial ingår i dess allmänna betänkande och utgör sid. 145 ff. i det aftryck därav, hvilket såsom ofvan nämnts, återfinnes i Constitutions Utskottets Memorialer 1810—1815 sid. 139 ff. 2 Se ofvan s. 73 not 1. 78 Den 5 Oktober 1810 ligen är uppfördt, och proponerade i föllje häraf, att Utskottet täcktes bifalla: l:o) Att Dagblad och Veckoskrifter skulle anses såsom ämne för en police-uppsigt och derföre kunna komma i fråga till underkastande åt en förutgående censure; 2:o)
Att straffet för förbrytelser i tryckta skrifter mot Utländska Magter skulle skärpas; och 3:o) Att en Jury eller
Nämnd bestående af edssvurne personer borde inrättas, till afgörande af skriftens brottslighet.
Hvilka principer af Utskottets samtlige Ledamöter antogos.
Utskottet upptog sedan till granskning de förändringar, Beredningen föreslagit i Tryckfrihets-Lagens 1, 2, 3 och 4:de §§, till hvilka förändringar Utskottet lemnade sitt bifall och beslöt att till en Beredning, bestående af en Ledamot af hvarje Stånd, öfverlemna den slutliga granskningen af denna Grundlags 5:te § och redactionen af detaillerne i Beredningens dervid gjorda förslag.
Till Ledamöter i denna Beredning utsagos: af Högl.
Riddersk. och Adeln:
Hr Häradshöfdingen Törneblad, af Högvördiga Pr aste-Ståndet:
Hr Öfver Hof Pred.
D:r Lilljenwalldh, af Vällofl. Borgare-Ståndet-.
Herr Borgmäst.
Vilberg, samt af det Hedervärda Bonde-Ståndet:
Riksdagsmannen Anders Jansson Hyckert.
Utskottet åtskilljdes kl. 8.
Den 8 Oktober 1810 79 29.
Den 8 Oktober 1810.
Justerat, d. 18 Oktober 1810. A. G. Mörner.
Måndagen den 8:de October kl. 1 i2 till 5 eftermiddagen samlades Constitutions Utskottet in pleno, då till justering upplästes de uti Utskottet förde protocoller för den 7:de, 15:de, 18:de och 22:dra September samt 2:dra October; hvarefter ett af Herr Häradshöfdingen Mannerstam ingifvit memorial om inrättande af 2:ne nya StatsMinistrar samt en Departemental Styrelse företogs1.
Utskottet beslöt, att till Herr Mannerstam skulle lemnäs det svar, att då ej i Grundlagarne namnes om Collegiernes antal, befattning eller varagtighet, synes Lagstiftarens mening hafva varit att lemna organisation af Riksstyrelsens ledning till den Regerandes pröfning att på bästa sätt inrätta; äfvensom Utskottet funnit stadgandet uti 5:te § af Regerings-Formen hvarken finnas vara hinderligt för Konungens rättighet att, om honom så godt synes, inrätta en sådan Departemental Styrelse, som Herr Mannerstam föreslagit, eller åt en viss af Stats-Rådets ledamöter uppdraga inseendet öfver någon viss gren af förvaltningen; af hvilka anledningar Constitutions-Utskottet icke trodde någon ytterligare föreskrift eller lagförändring vara af nöden.
Utskottet åtskilljdes kl. 7. 1 Memorialet är tryckt i Constitutions Utskottets Memorialer 1810—1815, sid. 214 fi. 80 Den 10 Oktober 1810 30.
Den 10 Oktober 1810.
Onsdagen den 10:de October kl. ]/s till 5 eftermiddagen sammanträdde Constitutions Utskottet in pleno, hvarvid alla i staden varande.
Ledamöter voro tillstädes.
Det af den öde innevarande nedsatte Beredning nu genomsedde förslag till ny redaction af 5 § i Tryckfrihets-Lagen upplästes och gillades; hvarefter Utskottet afhörde och gillade det af Secreteraren upsatte förslag till
Utskottets memorial rörde de projecterade ändringarne i Tryckfrihets-Lagen1.
Utskottet beslöt äfven, att den 65:te § Riksdags-Ordningen, ang:de Justitise-Ombudsmannens åligganden samt Justitise-Ombudsmannens Instruction, skulle förändras i öfverensstämmelse med den förändring, som nu af Utskottet föreslås i 5:te § af TryckfrihetsLagen.
Herr Professoren Doctor Faxe yttrade härefter: »I anledning af Högloft.
Utskottet beslut att föreslå förändring uti definitionen på Tryckfrihet, torde mig tillåtas att föra Högloft.
Utskottets upmärksamhet på några af de anmärkningar, som Högvörd.
Ståndet yrkade någon slags inseende vid theologiska skrifter, innan de till allmänheten utgifvas, somlige
Ledamöter med vilkor af den vanlige theologiska censurens bibehållande, somlige med förbehåll af någon annan lämpelig granskning, begge gemensamt med förklarande, att den i Regerings-Formens 86 § influtne definition på Tryckfrihet icke kunde betaga Riksens Högloft.
Ständer rättighet att vid sjelfva Tryckfrihets-Lagens bestämmande vidtaga nödige gränser till vårdande af allmänt lugn i förening med sann upplysnings utspridande.
" Deremot ansåg då Högloft.
Utskottet, att det i oftanämde beskrifning af Tryckfrihet intagne uttryck, att den vore en rättighet att, utan något af den offentliga Magten i förväg lagdt hinder, trycka och utgifva Skrifter, vara af den beskaffenhet, att det innefattade ett bestämdt förbud emot all både censur och granskning af alla slags afhandlingar, men medgaf, att frågan, om läroböcker och religions 1 Utskottets memorial är tryckt i Constitutions Utskottets Memorialer 1810—1815, sid. 53 ä.
Den 10 Oktober 1810 81 tal skulle före utgifvandet granskas, kunde vid nästa Riksdag komma under närmare pröfning.
Ståndet förblef dock vid sin tanka och förklarade sin anmärkning såsom vid förra Riksdagen väckt för att vid nästa Lagtima Riksdag pröfvas och afgöras.
Nu har Högh Utskottet ansett nödigt att, till förekommande af de obehagliga följder, som kunna upstå af ovarsamma och främmande magter förnärmande uttryck i Dagblad och Veckoskrifter, föreslå förändring af definitionen på Tryckfrihet.
Då således denna grund ändras i nyssnämnde afseende, har jag i egenskap af Ledamot i det Stånd, som så ofta och så högtidligen yrkat en föregående granskning af theologiska skrifter, trott min skyldighet vara att till Högloft.
Utskottets ompröfvande öfverlämna, om icke, så väl i likhet med nu antagne förslag om Dagblad, som i öfverensstämmelse med yttrande om läroböcker och religions-tal, kunde föreslås: att »alla smärre theologiska afhandlingar, till exempel under 6 ark, böra före deras utgifvande öfverlämnäs någon bestämd tid från boktrycker ier ne till Dom-Capitlet, om det finns i staden, och der Dom-Capitel icke är, till Hof- Canzler ens ombud ».
Jag nämner smärre theologiska skrifter af den anledning, att Högvörd.
Prest-Ståndet anmärkt, att desse, som lättare kringspridas och för mindre kostnad anskaffas än de större arbeten, skulle hos den mindre uplyste allmänheten bereda tvifvelaktige, oroande och skaddige följder både för samvetslugn och sedernes renhet.
Om de innefatta verkeliga villomeningar, om de bestrida sanningen af sjelfva den bibliska christendomens hufvudsakliga trosstycken eller ock af de moraliska grunder för sann dygd, som Jesu lära yrkar dem, våra för allmänheten påbudne läroböcker i sammandrag innehåller, och hvilka af vår allmänhet läras och måste läras, månne det vore nödigt, nyttigt och vårt tidehvarf hedrande att tillstyrka deras utgifvande eller bereda obehindradt tillfälle för deras utspridande?
Jag öfverlämnar till hvarje ömsint, erfaren och redlig medborgares omdöme, om det står väl tillsammans med vårdandet af det samhällslugn, som man af så många anledningar har ordsak önska och befordra.
Utskottet har af fyra månaders erfarenhet funnit vådliga följder för allmänna säkerheten af Tiyckfrihetens missbruk vid Dagblads och Veckoskrifters obehindrade utgifvande, och det är naturligt, att verkningarne häraf snart förmärkas.
Det är väl icke alla, som lika lätt komma i erfarenhet häraf, men för lärare yppas de snarast — och torde i sådant fall dessas önskningar mötas af benägit biträde och deras vitsord vinna det afseende, som sakens vigt fordrar. 6 82 Den 10 Oktober 1810
Må man härvid icke tro, att jag å Ståndets eller egne vägnar talar emot en nyttig uplysning.
Men icke lärer det böra kallas uplysning, som kan förvilla och missleda begreppen hos den minst odlade del af Nationen; — desse, som icke kunna bedömma det sanna eller osanna i framställningen, men också lättare vilseföres, altid till sin egen skada och ofta till samhällets fördärf, i samma mån, som villfarelsen sprides och kan vara av farlig inflytelse på sedligheten.
Och det är just detta, som kunde förvilla och missleda, hvilket jag önskade icke skulle genom desse smärre skrifter utströs bland vårt christeliga, vår dyra Religion tillgifna folk.
Då vi i detta afseende hafva lugn och frid, hvarföre skola vi sjelf ve öppna fältet för stormarne och striderna?
Det är väl sant, att det förslag, jag gifvit mig friheten utgifva, kan illuderas — men hvad är väl fritt från illusion?
Skulle man i farhåga för den icke vidtaga, hvad vidtagas kan och hvarigenom likväl mycket godt kan beredas, skulle våra mesta bemödanden förfalla.
Dess omedelbara verkningar äro icke vår tids, men vår tids skyldighet är, åtminstone i min tanka, att nyttja de medel, sorn
Han lagt i vår frihet att efter bästa vett och uppsåt välja och använda.
Slutligen bör jag ock nämna, att jag trott mig så mycket mer föranledd till desse anmärkningar, som man redan i följd af Tryckfriheten har i svensk öfversättning en theologisk afhandling, som är stäld emot hufvudsanningarna af vår christeliga lära.
Anser inan för närvarande allmänheten dermed tjent, är det den upplysning i religieusa ämnen, som för vårt uppväxande slägte och för de mindre odlade folkclasser är nyttig, eller är saken af så liten vigt, att det kan vara likgiltigt att derå vara uppmärksam, blir det säkert framtiden, som både känner verkan häraf och skall fälla deröfver opartiskt utslag.
Ytterst anhåller jag, att detta mitt yttrande må åtfölja det betänkande, som till Riksens Högloft.
Ständer ifrån Utskottet kommer att i detta ämne afgå».
Herr Professoren Doctor Wijkman upplyste, att Herr Biskoppen Doctor Rosensteins yrkande vid förra Riksdagen om censure af smärre theologiska skrifter endast hade afseende på cathecheser, predikningar och sådane theologiska skrifter, som oftare komma i den mindre upplyste allmänhetens händer, men att Biskoppen hade ej dermed åsyftat någon censure af theologiska skrifter, då de äro Den 10 Oktober 1810 83 egentligen vettenskapligen behandlade; hvilken censure Herr Doctorn äfven för sin del ej kunde medgifva.
Herr Öfver Hof-Predikanten Doctor Lilljenwalldh yttrade: »Jag misskänner alldeles icke det aktningsvärda nit för religionen, som förmått Herr Profjessoren] Dfoctor] Faxe till sitt nu afgifna yttrande, och hoppas att ej heller af honom blifva misskänd, då jag måste förklara mig af en helt stridig tanka.
Det är endast tidens befallande omständigheter, som nu påbjuda en inskränkning af Tryckfriheten i afseende på de ämnen, som röra Sveriges relationer till fremmande magter, men, om jag ej misstager mig, fordra just samma omständigheter, att i religieusa ämnen ingen sådan inskränkning må äga rum.
Det är ett ändamål med Tryckfriheten, att en fri undersökning i vettenskaperna må leda till dessas tilltagande förkofran; den theologiska vetenskapen bör lika litet som några af de öfriga beröfvas en sådan förmån, och det skulle ge anledning till de obehagligaste misstydningar, om vi för den begärde något undantag, hvarpå den visserligen icke heller skulle vinna.
Dermot kunde jag dessutom anföra, att genom tvång, hvarmed theologiska censuren hittills sökt qväfva hvarje fri undersökning i andliga ämnen, har en ljumhet för religionen uppkommit, farligare utan tvifvel än de bittraste anfall.
Hvad Hr Proffessoren] Doc[tor] Faxe nämner om en nyligen utkommen skrift, som skall vara ställd emot hufvudsanningarna af vår christeliga lära, så vill jag blott nämna, utan att derföre ovillkorligt försvara dess innehåll, att den anses vara författad af en bland våra yppersta protestantiska theologer, som derigenom icke bland sina landsmän förlorat sin välförtjenta reputation».
Doctor Faxes förnyade begäran bifölls, att dess yttrande skulle medfölja Utskottets betänkande rörande Tryckfrihets-Lagen.
Derefter företogs ett af Riksdagsmannen Wessing ingifvet memorial ang:de förklaring af 17:de § Riksdags ordningen L Utskottet beslöt, att Riksdagsmannen Wessing skulle lemnäs det svar, att Utskottet ej kan lemna annan upplysning, än att denna §:s tillämpning i särskildta fall är en åtgärd, som tillkommer vederbörande Domstolar, och att då §:s stadgande är bestämdt, kan Constitutions Utskottet icke ingå i pröfning hvarken af den retroactiva verkan man försökt densamma tillägga, eller af enskilta personers valrättighet 2.
1 Tryckt i Constitations Utskottets Memorialer 1810—1815, sid. ‘228.
Detta svar, se nämnda arbete, sid. 227. 84 Den 10 Oktober 1810 Vidare företogs ett af Riksdagsmannen B. [o: J] Olsson Longberg från Gestrikland ingifvet memorial med anhållan om Utskottets förklaring öfver 77:de § Reg.-formen samt 33:dje § af RiksdagsBeslutet samt att Utskottet genom originalhandlingarnes upteende måtte förvissa Bondeståndet om rätta förhållandet med Riksens Ständers beslut vid sista Riksdagen rörande Kungs- och Kungs-Ladugård arnes förväntning L Lades på bordet.
Utskottet åtskilljdes kl. 7 eftermiddagen. 1 Memorialet tryckt Constitutions Utskottets Memorialer 1810—1815, sid. 221 fi.
Den 12 Oktober 1810 85 31.
Den 12 Oktober 1810.
Fredagen den 12:te October kl. 8 förmiddagen sammanträdde Constitutions Utskottet in pleno, hvarvid till justering upplästes ett project till memorial ang:de de af Utskottet gillade förändringar i Regerings-Formen och Riksdags-Ordningen tillika med sjelfva anmärkningsprojectet, hvilka handlingar af Utskottet godkändes 1.