Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utstortet sina tankar angående de serskilta omständigheter som i ett sammanhang med den genere, la åtgärden borde iakttagas, fa wäl i afseende pä Swensta undersåkers erhållande betalning för deras i Fransta länder ägande bestyrkta men afjlagna fordringar , som till någon ersättning för dylika ännu outredda fordringsanspråk cch sednare timade förluster, samt i öfrigt om de återstående skulderna och om den ändring i Riksens Ständers Finance-Plan, hwartill allt detta komme act föranleda.
Uti häröfwer afgifwit underdånigt utlakande har Riksens Ständers Hemliga Utstött, under hufwudsakligt instämmande med Kongl. Mast, enhälligt yttrat den öfwertygelse att Riksens Ständer hwarken böra eller kunna godtgöra Riksgälds-Contoirets Utländska Gäld i hela detz widd:
En öfwertygelse som hos Utskottet grundadts i de nödwändighetslagar, hwilka föreskrifwas dels af Sweriges nuwarande Statsförhallande, dels af vmtankan för dest framtida wäl och trygghet.
Om sättet att härwid förfara haswa trenne Ledamöter warit af skiljaktiga meningar med be öfrige, som erkänt för lämp, ligast den hufwud.mesure Kongl. Mast ansett nödig.
Hwad ater beträffar den af Kongl.
Mast förestagna betalning och indemnisation till Swensta Undersaker, har wäl Utskottet samfällt medgiswit principens rigtighet, men dest pluralitet i underdånighet projecterat en mera willkorlig liqwidation, jemte en aflägsnare termin för densamma, derwid likwal undantagande ersättningen till Kongl. Masts kärälstlige Herr Son, Hans Kongl. Höghet KronPrinsen, ej allenast för de af Honom a Swensta -416 Den 9 Julli.
Undersåkers verificerade fordringar utbetalta förstott, utan ock för hwad Han i Utländska Fonderna förlorat; hwaremot fyra bland Utstottets Ledamöter, pä anförde stal, biträdt Kongl.
Majus l denna tel af ämnet gjorda framställning.
Hwad Kongl. Maj:t för öfrigt trott böra, i sammanhang härmed, af Riksens Stander förvrdnas, har Hemliga Ucstottet i underdånighet tillstyrkt.
Maj:t, sons under ytterligare pröfning af detta wigtiga ärende i all desi widd, fran Hemliga Utskottets underdåniga Betänkande hämtat ett nytt stöd för sitt omdöme om hwad nödwändigheten, till Statens upprätthållande och Desi Undersåkers walford i sjelfwa hufwudsaken oundgängeligen för, drar, och derjemte, wid stärstädandet af öfrige härtill hörande omständigheter, noga öfwerwägat de af Hemliga Utskottet eller wisia bland desi Ledamöter framställde ffiljaktige meningar, hwarwid Kongl. Majit funnit fräsan om Swensta Fordringsägares indcmnisation, ja widt den angar, terminen, och sättet för betalningen, wara ett ämne, som, i jemförelse till Riksgälds, Contoirets Penningeställning endast af Stats-Ukstottct kan präswas, har. pa grund af allt detta nu welat i Nadec föresiä Riksens Ständers Stats-Utstolt de, i Kongl. Majus tanka, för ändamalet mäst auwändbara medel, neml-:
Att Riksens Ständer ma /genom Bestut för, klara: r o
Att al! betalning af Riksgälden, sadan den wid innewarande Riksdags början befanns för ännu Återstående Län, som blifwit upptagne i Holland, Brabant och Genua, stall sa till Capital, som dera upplupne räntor upphöra. 2:0.
Att en Tredjedel af berörde Gäld,Capital stall blifwa att anse såsom en underpant, til! Swensta Sla - Den 9 JulN. 1417 Statens indemnisation för lidna förluster, men att något anspråk till ärhallande af de förfallne räntorne samt de twa Tredjedelcune af Capitalist icke någonsin stall as R.ksens Ständer upptagas eller sräga om godtgörande deraf kunna hos Riksens Ständer wackas; att deremot Riksens Ständer öfwerlemnat till Kongl- Majus afgörande, alt, om och nar Kongl. Maju jkulle finna dek nödigt, något anspråk i afseende pa den återstående Tredjedelen af CapitalGälden arkänna, eller ock att förklara äfwen denna Tredjedel aldeles förfallen och till intet gjord, pä särt Riksens Ständer om de upplupne räntorne och Gäld-Capiralets twa Tredjedelar förordna, samt att Kongl- Majus Beslut för meranämnde resterande del stall anses af Riksens Ständer gilladt och faststäldt, såsom wore detlaf dem nu widtaget. z:o. Att widkommande Riksgälds-Contoirets Skuld till Konungens af Saxen undersaker för Leipzigsta Länet uti Riksens Ständers wastäde
Finance-plan ma inga uppfyllandet af de för denne ffulds betalning utgifna förbindelser, sä snart en af handel och rörelse beredd wexel-tillgäng sätter Riksgälds Contoiret i tillfälle, att, till den af RiksenSländer f utställande Cours beloppet remittera. 4:0.
Att beträffande den del af Riksgälds-Contoircts
Mäld i Hamburg, som, wid sista Riksdagen d',r i Orebro biifwit wilkorligen öswertagen frän Poinmersta Kammaren, dermed mä förhällas enligt Riksens Ständers dä fattade Besiut, lämnfördt med närwarande stallning, i hänseende till Pommern, samt hwad äterstoden af Riksgälden i Hamburg angar, att enär förhällandet dermed icke är afaldeles enahanda beskaffenhet, som med de här ofwan i första punc, ren upptagne ffulder, Riksens Stander til! deras Slars - 1418 Den 9 Julli.
Utstött öfwerlemna, att meddela Fullisiägtigc i Niksgälds-Conloiret en sadan Jnstruction för Liqvidationen af denna ffuld till nasta Riksdag, fem, under hänsigt till Contoirets Utländska courante Pennmgeaffairer och Rikets blifwande stallning för öfrigt kunde pröfwas för Staten förmohnligast; derwid altid till iakttagande, att remisser icke ma göras utöfwer en wiss fastställande Cours. 5:0.
Att, ak de indragne Fonderne medel ut, ses antingen uti penningar eller Ooligationer enligt as Stats-Utstottet widtagande närmare utredning, för att dermed godtgöra de Swensta Undersaker, hwilkas fordringar af Fransta Regeringen redan blifwit med formliga Stater och Rewolurioner fullkomligen verificerade, uppgående, sämligt deröfwer bilngde Förteckningar, till 2,995,957 Livrés, 2 Sous 4 deniers Tournvis, hwara Hans Kongl. Majus kärälstelige Herr Son Hans Kongl- Höghet KronPrinsen, af ömhet för Swenste Undersåkers wäl och af öfwertvgelse om fordringarnes rättmätighet, af enstildte medel förstjutit 18 proCent med 539,263 LivreS, 8 Sous 9 deniers, som böra Honom örsätters, och derwid Hans Kongl. Höghet fästat det förbehåll att, sedan detta förstock blifwit guldet-, fordringsägarena da Liqvid kunde pa ett eller annat sätt beredas, skulle ytterligare undfå 48^ proCent af fordringsbeloppet, utgörande tillsammans med förenämnde redan arhallne 18 proCent, twa Tredjedelar af hela Summan, men den derefter återstå, ende Tredjedelen öswerlemnas till Kongl Maj:ts disposition, för att anwändas till föremal af allmän nytta för Riket; warandes det ock Kongl.
Majus Nådiga afsigt, att ställa berörde Tredjedel under kandtbruks-Academiens Förwaltning, såsom Fond till de fran AcademienS bestämmelse ossiljagtiga utgifter.
Den 9 Julii. 1419 6w.
Att likaledes af indragne Summor, beräknas någon Fond, hwara ärfättning ina kunna anwisas till Swensta Undersaker, dels för fordringsanspråk af lika beskaffenhet med dem näst föregående punct upptager, men ännu icke slutligen afgjorda, dels' för sadane bewlsliga förluster, som, under en loflig handel och siöfart blifwit dem tillfogade af Magter, med hwilka Riket warit i fredligt förhållande, och tili äfwärjande hwaraf andre wanlige matt och steg, såsom Assurance och dylikt, således icke kunnat tillfyllest göra: wiljandes Kongl. Majit, i sadant fall till utredande och pröfning häraf förordna en serskild Committé; Och 7:0.
Att, enär genom nu föreflagne om Utländske Gälden till widtagande Beflrtt Riksens Ständers Financeplan komme att undergå en hufwudsaklig förändring emot hwad hittils warit stadgadt, Riksens Ständer matte begagna den såmedelst beredda utwäg, att, utan Sedelmynts ytterligare förökande eller Swensta Folkets betungande utöfwer dess krafter, sinna en Fond, för att, genom derpå grundade Inhemska Lan-bidrag, ställa Kongl. Majit till disposition den Summa, som i förhållande till Rikets somt sig utwecklande Politiska tillstånd för de med dess förswar förknippade vundgängelige kostnader ärfordras."
Likaledes följande:
Utdrag af Hrotscollet, öfwer Linance^renderne, hällit pa Orebro Slott den z Jami 1812 inför Hans Mant Konungen, Hwarwid Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen war tillstädes.
När« r42c> Den 9 Julii.
Deras Excellcncer Herr Justitie Stals-Ministern Grefwe Gyllenborg och Herr Stats-Ministern för Utrikes Arenderne Friherre von Engeström. Stats-Raden, Hans Excllence Herr Friherre Rosenblad, Herr Friherre Fleming, Herr Friherre Adlercreutz, Herr Friherre Adlerbeth, Hof-Cantzleren Friherre af Wetterstedt och tillförordnade Stats. Secreterare» Stats- Commiösarien Wirsen Tillförordnade Stats-Secreteraren anmälde i underdånighet, att Riksens Ständers Hemliga Utskott nu inkommit med underdånigt swar uppå Kongl. Majtts till Utskottet aflätne Nådiga Skrifwelse anSaende den Utländska Riksskulden, och uppläste, med Kongl. Majus Nådiga tillstånd, i hela sin widd icke allenast betta swar, utan ock de af någre UtskottetS Ledamöter yttrade, med pluralitctens olika, meningar: hwarom allt Handlingarne finnas wid Protokollet bilagde.
Wid ette punkten, sa lydande:
"Att likwäl, beträffande de af Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen a förberörde Swensta fordringar gjorda förskott, ej allenast dessa ma Hans Kongl.
Höghet, wid första möjliga tillfälle, ärsältas, utan äfwen HanS Ksngl.
Höghets redan gjorde förluster ej mindre än de, som genom Fransta Kejsarens
Decreter i af, seende pa andre Statens fordringar kunna tillkomma, ma blifwa Hanö Kongl. Höghet framdeles godt - Den 9 Julii. godtgiorde" förklarade Hans Kongl. Höghet KronPrinscn, att Hans Kongl. Höghet icke wille emottaga den i senare momentet af samma punct utaf Hemliga Utskottet förestagna ersättningar för de Hanö Kongl. Höghet redan tillskyndade enskilde förluster, emedan alaris Kongl.
Höghet anseg en sadan ersättning icke öfwerensstämnra med sina grundsatser af rättwisa och billighet.
Den förlust i sin enskilda förmögenhet, som Hans Kongl. Höghet lidit genom Holländska National-stuldens cvnsolidering, hade tillkommit, förrän staga war om Hans Kongl.
Höghets utkörande till Swea Nikes KronPrins, och drabbade Hanö Kongl. Höghet såsom ännu Fransk Undersate.
Om denna förlust stedt efter Hans Kongl. Höghets antagande af del utmärkta rum närmast Throncn, som Kongl- Majtts Nådiga walwilja och Swensta Folkets förtroende at Hans Kongl. Hög, het eibjöd, sa hade Hans Kongl. Höghet aswen icke twckae act af Swensta Stats-Catzan emottaga ersättning för densamma; men wid nu bestaffadt förhållande kunde Hans Kongl.
Höghet deremot icke annar an assia en förmohn, hwars blotta tillstyrkande Hans Kongl. Höghet stulle hofwa undanbedt
Sig: Hans Kongl. Höghet behagade dock med wälbehag ärkänna Riksens Ständers i Hemliga Utskottet Deputerade Ledamöters afsigt härmed, och war för östigt öfwertygad, att Kongl. Majit i Nåder wille för den del som
Mgre ytterligare förluster till äfwentvrs kunde träffa Hans Kongl. Höghet a
Dess i främmande
Länder än återstående enskilda förmögenhet, derest ärsättning ej annorledes wunneS, nogsamt iakttaga, att den återstående Tredjedelen af Utländska Stats-stulden icke skulle blifwa till liqvidation - 1422 Den 9 Julii.
Vallon bringad, innan HanS Kongl.
H'ghet jemte Ve Swerige Undersaker, sou, kunde anfes i samma calhegvrie, blifwit rätiwisligen indemniserade.
HanS Kongl.
Maj-t tog uri noggrant öfwerwagande hwar och en as Ve uli Hemliga Utskottets underdåniga swar förestagne puncter i aifcendeaden Utländsta Riks-stulden, och befallte i Nader tillförordnade Stats-Secreteraren, alt, i öfwerensstämmelse med sa wäl
Ve uli Kongl.
Majus Nådiga Skrifwelse härom till Hemliga Utskottet lagda grunder, som Ve serjkilve föreskrifter Hans Kongl. Maju i detta ämne dels tillförene lemnat dels nu i Näver meddelade tillförordnade Srais-Secreterare!,, författa underdånigt project till en Nådig Proposition vm Utländska skulden och de dermed gemenskap ägande omständigheter, hwilken proposition Hans Kongl. Majit ansag lemp'igast kunna ställas till Riksens Ständers Slats-Utstott, för alt i sammanhang med Finance-rcgleringen till pröfning förekomma.
Härwid anmälte tillförordnade Stats-Secreteraren i underdånighet: att han, som af hwad KonglMajit förut i Nader yttrat trott sig känna Kongl. Majus Nådiga wilja och afsigter uti förewaranve wigtiga ämne, redan hade författat ett sadant underdånigt project, som Kongl. Majit nu i Nader anbefallt, och hwari de rättelser, som i följd af Kongl. Majus i dag meddelade
Nådiga föreskrifter pröfwades nödige, kunde pa stället införas.
Samma underdåniga project blef derefter, med Nådigt tillstånd till Justering i underdånighet uppläst, och, uppck Stats-Radels närwarande Ledamöters enhälliga underdåniga tillstyrkande, af Hans Kongl. Majit
Den 9 Julik. >42z Majit i Nader gilladt, sadant som det wid Prvtvcollet är bilagt. supra.
Lx krotocollo. Larl O. Lkogmsn.
I anledning häraf, har Stats Utskottet svkt inhemta noga underrättelse vm Riksgälds-ContoiretS Utländssa Eapital-Gäld wid innewarande Riksdags början, samt funnit den samma, med deruti inbegripne 418 st- Obligationer för Lanen i Holland och Antwerpen, hwardera a Ett Tusende Gulden, hwilka af Swensta Medborgare, såsom dem nu mera tillhörige, före Riksdagens början uti RiksgäldsContoiret till inlösen blifwit anmälde, wara sa beskaffad , som följer, nemligen:
I Holland.
Fyra Millioner 2Z;,I20 Riksd.
Courant, i siere serskildte Län, hwaraf 529,500 Niksdarv Lif-räntor.
I Drabant.
Sju Millioner 541,000 Gulden Brabanstt Wexelmynt, i flere serskildte Län I Genua.
Lires, Nio Millioner 475,122: 6, z. fuork di Banco i serskildte Län, hwaraf 45,125 Lires Lifräntor I Leipzig.
Ett derstädes till Realisationens befrämjande ar 1822 upptaget Län af En Million z;o, Convention6,mynt.
I Hamburg. no. Ett derstädes genom nu mera framledne Canhli-Radet och General-Agenten Awerhoff four - ,424 Den 9 Juli. fourneradt
Län af 502,200 Riksdaler Hamburger Banco. 2:0.
Almänna Magazins-Directionens skuld till Awerhoffsta Sterbhuset, hwilken wid »829 och 18lo ärenS Riksdag i Stockholm pa Riksgälds-Contoiret blifwit öfwerflyttad, utgörande 152,400 Riksd.
Banco, utom dera beräknade Jnterefien och omkostnader. z:o. Kongl. Pommerske Kammarens Wexelskuld till ätstillige Banquirer i Hambu-g, stor 35z,262 Riksd. 4? ff Hamburger
Banco, utom dera beräknade räntor, hwilken Skuld al Rik ens Högloft.
Ständer wid Urtima Riksdagen har i Orebro ar 1810 blifwit garanterad med rvilkor, som orden lyda:
"Att, oaktadt Riksens Ständer sor denne Skuld atagit sig answarighet, den samma dock alltid kommer att anses, såsom en Pommersta Landet widhästande Skuld, hwars betalande Pommern sjelf bör ombesörja, sa framt desi nu warandc (ar 1810) omständigheter till äswenkyrs stulle komma att undergå någon förändring."
Efter nogaste öfwerwägande af de flere sa gansta wigtiga stal, Kong!.
Maitts ofwanintagne Na, diga Proposition innehaller, har Stats-Utstottet ansett sig böra med Kongl.
Masi.t instämma deruti, att Swerige hwarken bär eller kan betala Rikets Utländska Skulder annorlunda, än Kongl. Maj:t i Nader behagat proponera och här nedanföre närmare utredes; I följd hwaraf; och beträffande först Kongl. Pommerska Kammarens Wexel-stuld till atffillige Banquirer t Hamburg stor 353,262 Riksd43 fl. Hamburger Banco, för hwilken Riksens Högloft.
Ständer, enligt hwad ofwanberördt är, meddela; deras willkorliZa sarantie, sa tilistyrkeS, sDen 9 Julik. 142; att denna Skuld, enligt ordalydelsen af sielfwa garantien , sa till Capital, som dera beräknade räntor genast utplanas och fran Niksgalds-Contoirels Räkenskaper afföres.
Dernäst, och i anseende till Rikets CapitalGäld i Holland, Brabant och Genua för derstädes upptagne Län, tilistyrkeS afwenledeö, att twa Tredjedelar af denne Capital-Gald, sadan dea war wid innewarande Riksdags början, (utan art häruti inbegripas vfwanberörde af Swcnste Medborgare till inlösen anmälde 418 Obligationer uti Holländske och Brabantste Lanen,) jemte dera beräknade Jnkeretzen, nu genast aldeles försivinna; da den återstå» ende Tredjedelen tills widare wäl ma uti RiksgäldsContoirets Räkenffaper upptagas, dock öfwerlemnaS till Kongl. Majus afgörande, att, om och när KonA. Mant stulle finna det nödigt något anspråk pa berörde Tredjedel erkänna eller ock förklara den samma aldeles förfallen och till intet gjord, pa lika sätt, som, i afseende pa de tiva Tredjedelarne och räntorne, förut ar tillstyrkt.
Widare, angående skulderne till Awerhoff sta Sterbhuset i Hamburg, utgörande 650,420 Riksd.
Hamburger Banco i Capital, utom dera beräknade Jnleretzen och omkostnader; sa har Stats,Utstottek af förekomne serstildte ffäl och considerativner welat tillstyrka, att detza Capital-Skulder af 650,<00 R-dr Hamburger Banco an ytterligare såsom Rikets Gäld erkännas, men icke betalas förr än Rikets Tillgångar medgifwa och sadant, utan olägenhet för detz Penningewäsende i allmänhet kan laka sig gära; hwaremot någon ränta a ifrägawarande Skulder till Awerhoffsta Sterbhuset hwarkeu nu eller framdeles kommer alt beswära Swensta Staten.
Slu< 1426 Den 9 Julik.
Slutelkgen inkommande Riksgälds-Contokrets Skuld i Leipzig stor i Capital En Million 3^0,020 Rstsd.
Convemions-mynt, utom derä upplupne Intcr-sicn, sa emedan de för Länet i Leipzig influlnc medel, hwarifrän Skulden stq harleder, blifwit anwande till Realisationen as Credit-sedlarne; och de§- utoin icke ar samina förhållande med Leipzig, som med de förut omnämnde orter, der Län blifwit upptagna , har StatS - Utskottet, i betraktande häraf, trott sig böra tillstyrka, att Skulden i Leipzig, sä titt Capital, som upplupne och widare upplöpande Jnteresien godtgäras och betalas, i enlighet med de, wld Länets upptagande, stipulerade wilkor, sä fort och i den ordning Wexlar titt nägorlunda modererad Cours, som af Stats-Utstottet torde komma att bestammas, kunna erhallas; eller ock Liqviden har em pä annat sätt, utan Rikets kännbara förlust, kan regleras.
Sedan betydligaste delen af Rikets Utländske Gäld salunda kommer att förswinna, anser SlatsUrskottet det innebära en rättwisa, att Swenske Medborgares hos Fransta Regeringen ägande erkän, de fordringar, hwilka blifwit uppgisne till en sammanräknad Summa af Twä Millioner, 99;,937 Lwres 2 Sous 4 deniers Tournois, af Swensta Staren godtgöras till det belopp, som, efter föregången närmare utredning, Kongl.
Maut i Näder godkänner, och sädant pä sätt, som följer: i:o. Böra de Aderton proCent, som Hans Kongl. Höghet Kron,Prinsen uppä berörde fordringar i Noder behagat förskjuta, med en Summa af 99,864 Riksd. 25 tz.
Hamburger Banco, genast Hans Kongl. Höghet godtgöras, och hwilket belopp, enligt hwad t rigsta punct omförmäla, kommer att af - Den 9 Julik.
,427 afgä fran hwad de Enskilde fordringsägare ytterligare böra undfå. 2:0.
Jemlikt Kongl. Majus Nädiga Proposition, komma enskilde Swenske Medborgare att söderås hos Franska Regeringen egande fordringar af förut omnämnde bestaffcnhet, hwilka af Kongl. Masi.t i Näder warda godkände, blott till lwä Tredjedelar af desie fordringars belopp, njura indemmsation af Swensta Staten, pä det sitt, att, sedan frän twä Tredjedelarne af hela Fordrings-summan i Franskt mynt först afgätt de af Hens Kongl. Höghet Kron-Prinsen i Näder färstjukne Aderton proCent, äterstvden eller 48^ proCent reduceras till Swenstt Bancomynt efter Ätta still ingar per Livré Tournois, hwarester af det härigenom uppkommande belopp i Swenstt Banco ytterligare innehälles hwad litt Cours-difference, wid godtgörande! af Hans Kongl. Högh. Kron-Prmsens Förskott erfordras- — För hwad sedermera af förenämnde 48-si proCent öfn erblifwer, meddelas Fordringsägarena Riksgälds - Contoireks Obligationer pä
Tio är och med Fem proCentS ärlig
Ranta emot Qwittenccr pä fördra ga ms hela belopp, hwilka Qwittencer tillika komma att innefatta fullkomlig och owilkorlig öfwerlätelse pä Swensta Staten af fordringsägarnes anspräk hos Fransta Regeringen för desie af Swensta Slaten liqwiderade fordringar.
I anseende till den återstående Tredjedelen, sa kommer ben.likaledes at reduceraS titt Swenstt Banco efter Ätta skiningar per Livré Tournors samt beloppet derefter liqwidcras med RilSgalds-Contoirets Obligationer pä
Tio är och med Fem proCents ärlig Ränta, hwilka Obligationer, jemlikt Kongl. MasitS Nädiga Proposition, komma att * * ställaS 1428 Den 9 Julli.'
Lillas under Landbruks,Academlens Förwalinmg - såsom Fond till de fran Academiens bestämmelse oskiljaktiga Utgifter.
W,dkommande 6:te puncten af Kongl. Majus Nådiga Proposition, sa, emedan de deruti omförmalde fordringsanspråk och förluster till beskaffenheten och beloppet icke äro utredde och bestämde, skulle Stats-Utjkoltet anse lempligast, akt med fragan vm ersättning får ansta till Riksens Hoal fl Ständers nästa sammankomst, hwarförinnan Fordringarne och förlusterne genom Kongl. Majus
Nådiga föranstaltande kunna hinna, att granskas, utredas och bestämmas.
Sluteligen, rörande ?:de puncten, sa, och ester gjordt öfverslag pa Riksgälds-Contoirets lltgifter, sedan storsta delen af Utrikes Gälden icke mera fordrar något serskildt Anslag, will Stats-Utstottet förmoda, att, derest
Contoiret för igiz och följande arén fa sig anslagit utaf Bcwillningen hwad för Contoiret titt uppfyllande af desi öfrige förbindelser ac vundgängeligt, en ärlig Summa af zoo,ooo Riksd.
Banco skulle, wid högst trängande behof, kunna blifwa att tillgå, i den afsigt Kongl. Majus Nådiga Proposition omförmäler, såsom Ränte, och Amortisiements,Fond för ett till upptagande
Län af Tre till högst Fyra Millioner Riksdaler.
Stander skulle täckas bifalla hwad nu blifwit föreslagit, torde, i anseende till de omständigheter, hwilka, wid werkställigheten stola iakttagas och närmare böra regleras.
Stats Utstottet fa sig uppdraget, att, i enlighet med de af Riksens Högloft.
Stander fastställde grunder.
Herrar Fullmägtige i Riksgälds, Contoiret nödige föreskrifter meddela mi den Jnftruction, rörande Den 9 Julli. 1429 Rikets annu återstående Utländske Gäld, som efter wanligheten af Utskottet lärer komma att utfärdasHwilket allt Riksens Högloft.
Ständers närmare ompröswande wördsammeligcn underställcs, och hwarwid bifogas Utdrag af Utskottets Protokoll för denne dag, innehällande 2we Ledamöters serstildte yttranden i ämnet.
Orebro den y Julii 1812.
Ridd. och Adelns Pä Hvgm.
Prcsi-Ständets Lcdam. »vägnar Ledan», wägnar Larl körner. 6ust. klurraze.
Pa Wallofl. Borgare-Stan- Pä Heder»». Bonde-Stän-- L ets Lcdain. magnar dets Lcdam. magnar L. lunelius. fonss ^nster88on. 6. 1'unelius.
Utdrag af prstocollet, hållet hos Riksens Högloft.
Ständers Stats - Utskott wid Urtima Riksdagen i Orebro den 9:de Iunii 1812.
S- D. ^fter det Utstottets Ledamöter sammanträdt kl- 8 f- m. föredrogs och upplästes a nyo Afdelningens för Riksgälds, Werkets wid Plenum nästl. dag pa Bordet begärda Betänkande i anledning af Kongl.
Majus den z:dje sistl.
Junii till Stats, Utstottet aflatne Nådiga Proposition vm Riksgälds - Contoirels Utländska Gäld; — — — Herr Commerce, Rådet Krull anmärkte: alt han uti det projecterade Betänkandet saknade upplysning vm de serstildte skäl, och considerationer som förekommit fför Afdelnigenö tillstyrkande i afseende pa rqzo Den 9 Julik. pä Skuldernc kil!
A werhoffste Sterbhuset i Hani, burr, och önstade Herr Comineree- Rådet i öfrigt en rymligare tid för acc taga närmare kännedom af amner, innan Herr Commerce-Rådet kunde sig deröfwer yttra. — — Herr Commerce-Rådet och Riddaren Wegelin uvplaste fästande anförande till Protokollet: Wid det förleden gårdag meddelade förslag lill StåtsUtskottets Betänkande i anledning afsKongl. Majus Nådiga Proposition, rörande Rikets Utländska gäld, ar, i min tanke, åtskilligt att anmärka.
— Del innefattar hufwudsakeligast följande: i:o
Da den tunga bekännelse mäste göras, att Riket icke kan betala sin Utländska Gäld, anser jag nödigt, att denna Mstoltets uppgift, styrkes omständeligare.
Om Utskottet specificerar hwad till betalande af de flere ärs upplupne Räntor och förfallne Capital. afbetalningar, som nu gängse Coursec erfordra, och dermed wisar, att en sa stor Bewillnings-Summa sorn beloppet af denna betalning, sammanlagt med hwad för öfrigt genom Bewillning dör fyllas, nu omöjeligt kan utgöras, och a en annor sida förer Riksens Ständers uppmärksamhet äfwen pä den omständigheten, att, om Swensta Folket ock ägde tillgångar till defie betalningar, i Landets eget mynt, saknas uti Handelns nu warande inskränkta förhållande, den waxel,tillgäng fom dertill erfordras; sä stall hwar och en som kan och will gransta, genast finna att werkställigheten i bada defie afseenden, möteS af oöswerwinnerliga hinder.
Jag hemställer pä detze skäl, till Högloft.