Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I det utlåtande, som Seraphimer OrdensGillet derefter och under den 2 October nyssnämnde år, till underdånig åtlydnad af förrberörde Nådiga remisser, afgifvit, har OrdensGillet i underdånighet anfort, att då Curhuset i Gefle, i anseende till dess belägenhet nära södra gränsen af Länet, vore så aflägset för invånarne i norra delen deraf, att de icke, utan allt för stor kostnad och besvär, kunna ditsända derus patienter och inkomsten af Curhusmedlen, efter hvad Räkenskaperne utvisa, synes vara så tillräcklig, att åtminstone en ytterligare Cur-anstalt dermed bör kunna underhållas, Ordens-Gillet alltså i underdånighet hemställt, om icke, på sätt alla vederbörande tillstyrkt, en C urliusinrättning i Hudiksvalls
Stad för den del af Länets invånare, som deraf kunna sig begagna, måtte få anläggas, och hvilken inrättning lämpligast kunde ställas under
Läns - Lazaretts-Directionens inseende och styrelse; men ehuru den omständighet, att blott ett mindre antal patienter från Södra Helsingland de föregående åren inkommit å Gefle Curhus, desto mindre kan antagas såsom bevis derpå, att en serskild Curhusinrättning i Södra Helsingland icke skulle behöfvas, sorn berörde förhållande tilläfventyrs kan vara en följd af Stats- samt Allm. Besv.o,Oec.-Utsk. Utl.N-.o 31. 13 Curhusets aflägsenhet, har dock Ordens-Gillet, enär den del af Södra Helsingland, som ligger längst borrt ifrån Gefle, hädanefter, då Curhuset i Hudiksvall hinner inrättas, får närmare väg till denna Curanstalt, deraf patienterne från berörde ort följaktligen kunna sig begagna, för närvarande och intill dess det visade sig, huruvida det föresLgna nya Curhuset i Hudiksvall blifver för orten tillräckligt eller ej, ansett sig icke böra tillstyrka anläggandet af någon ytterligare Curanstalt i Länet.
Efter Nådig pröfning af allt detta, har Kongl. Majit, uti skrifvelse af den 14 November 1827, till Seraphimer Ordens-Gillet, i Nåder förklarat, att Kongl. Maj:t i öfverensstämmelse med hvad Ordens-Gillet sålunda anfort och hemställt, pröfvat skäligt i Nåder tillåta, att en serskild
Cur - anstalt må i Hudiksvalls
Stad för invånarne i norra delen af Länet anläggas, hvilken inrättning lomme att ställas ■under Läns-Lazaretts-Directionens tillsyn och styrelse; men, hvad beträffade den äfvenledes ifragaställde Curhusinrättningen i Söderhamn , icke för godt funnit att, för det närvarande och intill dess sig visat huruvida det nya Curhuset i Hudiksvall blifver för orten tillräckligt, dertill lemna Nådigt bifall.
Hvad nu Herr Borgmästaren Westmans ifrågavarande hemställan beträffar; så och då 14 Stats- samt Allm. Besv.o.Oec..Utsk, Utl.H:o 31» Utskotten, uppå tle aF Motionairen anförde skal, ansett sig biira medgifva de fördelar, som skul. le beredas Söderhamns Stads och Sodra Helsinglands invånare, om de för deras patienter hade att anlita en egen och inom orten be. lagén Curhusinrällning; hafva Utskotten vördsami siolat tillstyrka Rikets Höglojl.
Ständer, all hos Kongl.
Maj t göra underdånig framställning derom, att ett Curhus mä i Söderhamn fä inrättas, med vilkor att ortens invånare till dess uppbyggande och underhållande tillräcklige medel sammanskjuta, utöfver den tillgång, Som lemnäs af Södra Helsinglands nu erläggande Curhusafgift, och hvilken afgift Utskotten anse härtill böra fä användas.
Några Uedamöters serskilda tanka varder härjemte öfverlemnad.
Stockholm den 18 Maji 1829.
Reservation af ‘Herr Friherre Cederström, Jacob: fdljden af Utskottens beslut blifver, att det redan varande Curhusel i Gefle, hvarifrån en betydlig del Stöts* s'tAllm> af den inkomst, hvarpå detsamma är grundadt, derigenom ryckes, icke kan svara mot ändamålet med dess stiftelse.
Troligtvis blir det nu jemväl i Soderhamn föreslagna dårhuset Forsed t med så knappa- tillgångar, att icke eller det' kan svara emot ändamålet.
Jag har derföre ansett mig böra reservera mig mot beslutet, såsom medförande skadliga följder för Provincen, och långt ifrån att bereda en förbättrad helsovård, försämrar den redan befintliga.
Häruti förenade sig Herrar Grefvarne Hosse och Hamilton.
Ankom till Exp.-Utsk. d, 22 Majt 1829.
Utlåtande, med anledning af gjord framställning om Allmogens i Wadsbo Härad befrielse från Hjelpedagsverkens utgörande till Mariseholms och Cathrinebergs Kungsgårdar.
Från det Hedervärda Bonde-Ståndet har till Stats- samt Allmänna Besvärs-och Oeconomie» 16 Stats- samt Allm. Besa. o.Oec..
N'6 3 2; Utskotlens gemensamma handläggning blifvit öfverlemnad en Motion af Riksdagsfullmägtigen Lars Andersson från Skaraborgs Län, deruti yrkas, att, som deså kallade tjenste- eller hjelpedagsverken, Allmogen inom Wadsbo Härad af berörde Län, från äldre tider tillbaka utgjort till Mariasholms och Cathrinebergs Kungsgårdar, emot åtnjutande af en ringa betalning, icke äro vid Hemmanens skattläggning bland dess åliggande grundräntor upptagne, och således måste anses vara genom frivillig öfverenskommelse tillkomne, Allmogen nu måtte från en slik dagsverks - skyldighets utgörande antingen alldeles blifva befriad, på sätt vid 1823 års Riksdag blifvit beviljadt de likaledes dagsverks-skyldige till Dahlby och Flyinge Kungsgårdar i Skåne, eller ock, om detta onus än vidare måste fortfara, erhålla en efter ortens markegång förhöjd ersättning derföre.
För pröfningen af detta ärende hafva Utskotten inbegärt nödige upplysningar från Konungens Hof-Canceller, som, efter det Kongl.
Kammar-Collegium hördt blifvit, uti Skrifvelse den 16 sistförflutne April meddelat: att ifråga, varande dagsverksskyldighet , hvilken hufvudsakligen grundar sig på Konung Carl XI:tes den 18 Februari i 1685 utfärdade Nådiga Resolution, af innehåll: '”att som Kungsgårdar och de Officerare anslagne större Boställen, i anseende till åker- och ängs-bergningen, omöjligen .utan hjelp af dagsverken kunde bestå, brukas och Stais'samt Allm Besa. o.Oee.-XJtsk. Utl.N.0% 2. 17 och hållas vid magt; så hade Kongl, Majit i Nåder tillåtit, att alla de Bönder, som förr varit vane att utgöra sina dagsverken till Marieholms med flera andra Kungsgårdar, skulle också derefter tillhållas att vid åker- och ängsbergningen hjelpa till, då som förr, med arbete och körslor i andetiden”, har, utom flere af Kammar-Collegium, till dess fullgörande, Konungens Befallningshafvande i Skaraborgs
Län meddeldte föreskrifter, än vidare blifvit bekräftad genom Kongl. Brefven den 30 Maji och den 23 Junii 1749, med åliggande likväl för Indelningshafvaren att till Allmogen betala 3 sk. för Öke- och 14 sk, för dränge-dagsverket, som icke finge användas till annat, än ängsoch sädes-bergningen, hvarvid behofvet borde utrönas och stadgas efter den genom Kongl, Brefvet den 4 April 1728 lagda grund för dagsverkens utgörande vid alla Kungsgårdar, och i följd hvaraf äfven, vid sedermera anställd undersökning, behofvet af dagsverken för Marieholms och Cathrinebergs Kungsgårdar blifr vit utredt och bestämdt.
Då, äfven efter emottagandet af dessa underrättelser, upplysning ännu saknas ej mindre om antalet af ifrågavarande dagsverken och deras nuvarande mer eller mindre oumbärlig Bihltill RikSfSt. ProtitSzS och 1829, *:de Sami, 2 Afd. *S Stats samt Allm. Besv.o.Oec.-Uisk.Utl. N:o 32. het för Kungsglrdarnes häfd, än jemväl om dea Summa, hvilken, i händelse af Allmogens befrielse från vidare utgörande af merberörde dagsverksskyldighet, bör, i likhet med hvad år 1823 fth Dahlby och Flyinge Kungsgårdar egde iuin, såsom vederlag härföre uppå RiksStaten uppföras, samt detta ärende således hvar. ken redan erhållit eller, under nu påstående Riksdag, möjligen kan gifva9 ali den fullstän* diga utredning, som för detsammas slutliga pröfning erfordras, hafva Utskotten, med åberopan. de af Kongl. Majus Nådiga Bref till KammarCollegium den 3 December 1812, sorn innehåller att hvad beträffar ’’s3däne hjelpe-dagsverken, sorn blifvit anslagne Kungsgårdar och Kronolägenheter samt vissa Militaira och Civila Boställen, så emedan förhållandet med dessa dagsverken skall vara mycket olika, hvarföre Kongl. Majtt ock icke funnit lämpligt att något allmänt stadgande härom i Nåder utfärda; ty ville Kongl. Maju, uppå vederbörandes ansökningar och hemställanden om befrielse från dessa dagsverken, i hvarje mål serskildt, efter sig därvid företeende skäl och omständigheter, Sig r
Nåder utlåta;’’ samt då den väg, uppå hvilken dylika frågor upptagas och behandlas böra, sålunda blifvit vederbörande tillkännagifVen, vördsamt skolat tillstyrka Rikets Höglofl.
Stäm; der att, i anledning af Lars Anderssons Motion, icke vidtaga någon åtgärd, helst Allmogen inom Wallsbo Härad af Skaraborgs
Län i alla fall eger att, i den ordning Högstberörde
Stats $amtAllm.Besv,o,Oec..Utsi,Utl.N'o3Z. 19 Kongl. Bref innehåller, hos Kongl. Maj;t i undernighet frambära och bestyrka grunderna för deras anhållan om befrielse från dagsverks-skyldighet till Marieholms och Cathrinebergs Kungsgårdar; blifvandes, i sådant fall, af Kongl. Majtts
Nådiga pröfning beroende, antingen en sådan ansökning, efter sig företeende skäl och omständigheter, må kunna omedelbarligen i Nåder afgöras, eller, efter förutgången noga
Och fullständig utredning af alla hithörande förhållanden, till Riket* Ständers vidare behandling i Nåder öfverlemna*, vid nästblifvande Riksmöte.
Stockholm den j8 Maji 1829.
STOCKHOLM, tryckt i Marquardska Boktryckeriet, *829.
Stats samt Allm. Besv.o. Otc.
1 Ankom till Exp, Utskottet den 27 Maji 1829» N:o 33.
Utlåtande i fråga om sättet för undsättningsskuldernes liqviderande i Skaraborgs Län.
Genom Nådig Proposition den l3 Februarii detta år, har Kongl. Maja, ”då det redan vore ”ådagalagdt, att Statens fordran för den till ‘'Skaraborgs
Län, efter 1826 års missväxt, kemnade Undsättning i spannmål, svårligen ”kart, äfven med den största varsamhet, lill ”fullo indrifvas , utan att derigenom motverka undsättningens hufvudsakliga ändamål , ”sorn icke allenast är att afhjelpa ögonblickets behof, utan äfven, så vidt ske kan, ”förekomma de nödlidandes undergång , och ”det af Kongl. Majjts Befallningshafvande i ”Länet uppgifna förslag till förbättrad organisation af Sockenmagasinen i Länet på en ”gång innefattar en möjlighet, att få Statens förfäran i det närmaste godtgjord och lofvar att ”i framtiden bespara alla dylika, från di”recta undsättningsanstalter å Statens sida ^nästan alltid oskiljaktiga förluster,*’ till Rikets Ständer öfverlemnat Kongl. Maj:ts Befallftingshafvandes berörde underdåniga hemställ Bihl till Riks-St.
Prot, 1828 och *829» i Sami. 1 Adeln,, t. 6. te H.t. 3 Stats-samt Allm.
Besv. o. Otc.Utsk. Uti.
N:o35. lan , till det afseende som af omständigheter* na föranledes.
(Se Bihanget till RiksStån— dens Frotocoll, i Samlingen , a Bandet N:o 5 O Inom Välloflige BorgareStåndet har af Herr Santesson, före emottagande! af Högstberörde Nådiga Proposition , och under vitsordande deraf, *’alt allmogen inom Skaraborgs ”Län ej kan åstadkomma det godtgörande af ”dess ofvannämnda återstående skuld, inom ”den för undsättningen förelagda och i •'nödens stund af allmogen åtagna betalningstid”, föreslaget blifvit:
Att den skuld , för hvilken Skaraborgs
Läns invånare för erhållen undsättningssäd
Sr 1827 häfta, må af Rikets Högloflige
Ständer beviljas dem att få återbetala, in natura , med fullgod afradsgilld säd , tunna för tunna ; att denna ålerbetalningsskyldighet väl ålägges dem fullgöra inom den en gång åtagna tid af ännu återstående sine år, hälften hvardera året, dock att, om under dem missväxt inträffar , det till Kongl. Maj.t må öfverlemnas att, uppå skeende underdånig anhållan, lemna ytterligare anstånd ined hvad då borde betalas, till ett efterföljande år; Alt den på sådant sätt återbetalande und^ättnings-säd användes till grundläggande Stats-samtÄllm.Besv.o.
Oec. Utsk.Uil.
N:o 35, 3 af Districts eller Sockne-magazin i Skaraborgs Län, med ålerbetalningsskyldighet för dem, inom en tid af 10 år, med en tiondedel hvarje år, i penningar efter det årets markegång, då denna liqvid sålunda ofelbart bör ske; samt att öfriga regleringen af den* na District, eller Socknemagazins-inrättning, måtte i underdånighet blifva öfverlemnad till KongL Majit, att, efter inhemtande af Länsstyrelsens utlåtande , derom bestämma å det ändamålet mest främjande sätt och un^ der vilkor, att Staten ej inblandas i förvaltningen deraf eller kostnaden derföre; men att, ’ om något af Kronans nu egande magazin der i orten kan för Kronans eget be*t bof umbäras , detsamma må för den nya inrättningen få användas, intilldess den enskilda Districts-: eller Socknemagazineringsanstalten kan hinna bringas i ordning.
I öfrigt hafva , med föranledande af Kongl. Maj;ts ofvan Högstberörde Nådiga Pro-, position , och vid tillfälle af densammas öfverlemnande till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oecononriie-Utskottens gemensama ma Utlåtanden, yttranden blifvit afgifne: Inom Högloft.
Ridderskapet och Adeln r Af Herr Friherre Sture, Gustaf, som, med åberopande af en den 8 December 1628» 4 Stais• samt Allm.Besv.o. Oec. Utsi.Utl.N',0 3o. af Konungens Befallningshafvande i Skaraborgs
Län utfärdad kungörelse om försäljning genom executiv auction af icke mindre än 14 hemmansdelar och lägenheter inom Provincen, velat bestyrka ortens nödställda belägenhet, samt fästa uppmärksamhet pl nödvändigheten att, vid grundernas bestämmande för återbetalningen af den resterande undsättnings-spanmålen, göra dem så lindriga som möjligt.
Af Herr Tham, Wollrath, som anser ändamålet med den Kongl. Propositionen godt, och Önskar det må vinna fullbordan, men derjemte hemställer , att, så vida magazin skola inrättas och Rikets Ständer bifalla, att undsättnings-spannmålen dertill må användas, Districts-magazin då må inrättas för 3 ä 5 Församlingar i Skogsbygden och 4 å 5 p| slättbygden, enär mycken byggnads-kostnad derigenom bespares.
Efter vidrörande af åtski 1 lige reglementariska föreskrifter i fråga om förvaltningen af dessa magazin , förklarar Herr Tham slutligen det vara billigt att, så vida Staten af dem, som inrätta magazin , icke skulle återbegära betalning till annat pris, än blifvande årliga markegångs-priset, och del mot en credit på 10 år, det borde blifva de församlingars invånare , som icke vilja begagna deltagandet i magazinen, förunnadt att äfven betala efter Markegangspris, men vid 1829 års utgång.
Besv. o. Oet.
N:o 55. 5 Af Herr Hjerta, Gustaf, som, under yttrad förmodan, att
Embetsmäns förseelser och egenmägiiga förfaranden möjligen vållat Skaraborgs Läns skuldsatta belägenhet, yrkar, att laglig undersökning derom bör begäras, s mt hemställer, att sidane personer af Allmogen, som, utan eget förvållande, kommit i detta skuldsatta predicament, mätte få återbetala hvad de erhållit, in natura, tunna för tunna; men alt de Embetsman, som varit vållande till den uppkomna bristen (eller skillnaden emellan undsättnings-spannmålens inköpspris och densammas värde vid återbetalningen) kännas skyldige att fylla det återstående.
Iafseende å den väckta frågan om District-eller Socknemagazins inrättande , förklarar Herr Hjerta, det vara besynnerligt om, genom en sådan anstalt, den ene Medborgaren skulle komma att skatta till den andra, eller det blifva ett åliggande för Sveriges mindre sädesrika provincer att sammanskjuta medel till inrättande af magazin inom Skaraborgs Län, sora är ett af de bördigaste i landet.
Af Herr Friherre Cederström, Jacob, som, efter förutgången bevisning af nyttan af Socken-magazin, anser deras benämning ganska likgiltig, allenast grunderne för förvaltningen blifva så bestämda, att ändamålet med dem kan vinnas, nemligen att den del af förlaget, som erfordras till utsäde, icke ingår i 6 Stats-»arnt Allm. .Besv.o. Oec.
TJtsk.Utl. N:o 3 3I beräkningen med det, sorn från magasinet får utlänasi börandes, efter Herr Friherrens tanka, den del af spannmilen, som till utsäde är ämnad, om hösten utbytas mot ny, det ir densamma icke behöft anlitas, men den andra delen, ämnad till brödföda, utlånas.
Af Herr Grefve Posse, Arvill, som lika med Herr Thum, anser flera Socknar böra få förena sig om hvarje magazin, samt att det må vara samtlige undsättnings-tagare inom Skaraborgs
Län tillåtet, att godtgöra återstående beloppet af den erhållna spannmålen, antingen med penningar, efter 182g och i85o årens Markegångs-pris, hälften hvarje år, eller ock in natura, tunna för tunna, inom detta års slut, dock med förbindelse i senare fallet att inrätta District-magazin, på det i den Kongl. Propositionen föreslagna sätt.
Herr Grefven har i öfrigt, efter en omständlig utveckling af de verkliga ursakerne till den inom Skaraborgs
Län rådande förlägen-^ het, samt genom en framlagd redovisning för de af Läns-styrelsen till nödens afhjelpande vidtagna och, enligt Herr Grefvens tanka, med bokstafliga ordalydelsen i de af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer gifna föreskrifter öfverensstämmande åtgärder, ingått i vederläggning af de af Herr Hjerta mot Embetsntännen framställda anmärkningar, men före.' nät sig med Herr Hjerta om den af honom Stats• samt Allm. Besv.o. Oec. Utsi. ZJtl.H 033.' f mot vederbörande påstådda ansvars- och be^ talningsskyldighet för den vid creditivets återgäldande uppstående förlust, likväl så framt Herr Hjerta förmår bevisa, att Embetsmännen äro vållande till denna brist, d. v. s., till missväxten, likasom dertill att spannmålen alltid är dyrare under missväxtår, än då god skörd erhålles.
Af Hans Excellenee m. m.
Herr Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus, som, med vitsordande af Skaraborgs Läns, efter 1826 års missväxt, inträffade och ännu fortfarande förlägenhet, upplyser att ortens, framför Ki.; kets öfrige Provincer, högst betydliga tillgång uppå öppen åkerjord, hvarigenom sadesproductionen blifvit slättbygdens inom Skaraborgs
Län enda hufvudnäring, just innebär och förklarar orsaken hvarföre Ortens invånare, vid inträffande missväxt å säd, måste vidkännas en allmän och större förlägenhet än bergs- och skogstracternes inbyggare, hvilka, af andra näringsgrenar understödde, alltid få , om äfven till något underpris, sälja sina varor.
Herr Grefven,' sorn i öfrigt erinrar om Hyttan att genom uppmuntran till enskiften och utflyttningar, åt Skaraborgs
Län söka bereda ett lika förbättradt landthushållningsech jordhruks-sätt, som nu inom Skåne skall 8 Stats, samt Allm. Besv.o. Oec. Utsk. J7r/.N:o 33. anträffäs , anhåller slutligen att förevarande ämne, som, enligt Hr Grefvens förmodan, i århundraden inverkar, ej blott på Vestergöthland, utan på hela Sverige , måtte med varsamhet och en noga öfverläggning behandlas.
Inom Högvördige Preste-Ståndelt Af Herr Professoren Hasselroth, som, efter en meddelad öfversigt af de ömande förhållanden, derigenom Skaraborgs
Län från dess förr åtnjutna välstånd, nedsjunkit i hellof och en skuldsättning, som endast till Statsverket och BancoDisconten skall utgöra omkring 800,000 R:dr B.xo, omnämner att Kållands Härad och Prosteri, jemväl sistlidet år 1828, hemsökts af en så svår missväxt på ortens betydligaste äring, vårsäden, att detta Härads olycklige invånare befinna sig i nästan samma svåra belägenhet som 1826, och hemställer, att, då så hopade olyckor och deraf vållad förlägenhet, blott genom allmänna åtgärder, kunna mildras och aihjelpas, Rikets Högloflige Ständer täcktes bifalla ”att und— ”sättnings-spannmålen finge, på den bestämma tiden, antingen betalas in natura, med den ”förhöjning i skeppan, som skäligen kunde ”bestämmas, eller contant efter de löpande *!åtens markegång,” Och tilläcger Hr Professoren slutligen, att , i händelse denna , af Stats- samt Allm.Besv. o.
Oec.Utsk.UtLN:o55 9 den högsta nödvändighet påkallade lindring , ej skulle bifallas, men den hittills bestämda contanta återbetalningen utan all förskoning yrkas, oundvikligt blifver att anstånd dermed beviljas på 5 år, eller intill nästa Riksdag.
Inom det Hedervärda Bonde-Ståndet:
Af Riksdags-Fullmägtigen Anders Hakansson från Elfsborgs Län, som, under framställning af detta Läns fattigdom och nödställda belägenhet, anhållit, att en lika förmon , som genom den Kongl.
Propositionen blifvit för Skaraborgs Läns invånare föreslagen , jemväl måtte varda det förstnämnde Länets för undsättnings-spannmål gä 1 dskyIdi— ge innebyggare beviljad j uti hvilken begäran Hans Jonsson, Andreas Hansson och Eric Pålsson från samma Län , samt Eric Svensson från Bohus Län sig förenat; Af Anders Danielsson från Elfsborgs Län, sorn , under instämmande i hvad af Anders Håkansson begärdt blifvit, förklarar sig med ledsnad hafva funnit, att den i samma nödställda belägenhet med Skaraborgs Län varande Allmogen i Elfsborgs Län icke blifvit i den Kongl. Propositionen omnämnd, och föreställer sig orsaken härtill böra sökas i den omständighet, att Landshöfdinge-Embetet i sistnämnde
Län ännu icke hos Kongl, lo Stats- samt Allm. Besv. o. Oec. Utsi.
Vtl. N:o 33, Maj:t anmält förhållande^ på sätt Kongl. Maj;ts Befallningshafvande i Skaraborgs Län gjort; samt hoppas slutligen att Utskotten, ■vid pröfningen af detta ämne , lika ömt behjerta allmogens i båda Länens beklagansvärda tillstånd.
Af Peller Andersson från Hallands Län och Anders Olsson från Stora Kopparbergs
Län , hvilka anhållit, att allmogen inom berörde tvenne
Län måtte beviljas lika anstånd med undsättnings-spannmålens liqviderande, som för Skaraborgs Län är i fråga ; samt Af förre Talmannen- Lars Olsson, som, med vitsordande derom, att den nöd och det elände, som under 18*6 års missväxt herrskade i Elfsborgs Län , synnerligast sträckt sig till Dalsland , anser allmogen inom nämnde
Län mest i behof af skonsamhet vid undsättningsskuldernes indrifvande , och betraktar som glömska vid expeditionen , i händelse Landshöfdinge-Embetet i berörde
Län ännu icke till Kongl. Maj:t inkommit med underdånigt yttrande i ämnet.
Utskotten hafva tagit detta ärende i behörigt öfvervägande; och då, enligt hvad ej mindre af Konungens Befallningshafvande än af flere Motionairer upplyst och medgifvet Stats- samtÅllm.Besv.o. Oec,Utsk.
N:o33.11 är, Skaraborgs Läns invånare
J som följd ej mindre af 1826 års inträffade missväxt och de svåra lidanden Provincen derigenom tillskyndats, än de näst föregående tvänne årena svaga skördar, befinna sig i en bekymmersam förlägenhet för fullgörandet af den ännu återstående betalningen för den undsättnings-spannmål, Länets invånare genom Kongl. Maj:ts Nådiga föranstaltande erhållit',' samt, derest stränga utvägar till denna skulds återfordrande, uppå de vid utborgningen bestämda terminer , och till upphandlingspri•en lämpade dryga betalningsvilkor, skulle å Statens sida vidtagas, många familier måste råka i hjelplöst elände, och hemman förfalla i ödesmål , finna Utskotten sig, vid så bevekande förhållanden , förbundne att någon lindring i Ortens beklagansvärda betryck hos Rikets Högloflige Ständer vördsamt tillstyrka.
Utskotten hafva likväl icke, såsom vilkor för beviljandet af en sådan eftergift i de gäldskyldiges redan bestämda förbindelser, ansett sig böra understödja det af Konungens Befallningshafvande uppgifna och i den Kgl.
Propositionen omförmälda förslag om inrättande af District- eller Sockne-Magazin , enär, emot en dylik anstalt, som helst bör åt den enskilda och fria omtankan öfverlemnas, förekommer, att den sammas tillvägabringande sannolikt blefve förenad med mångs svå5 J 2 Stats- samt Allm. Besv.o. Oec.
Utsk .Uti.
N:o 33. righeter och kostnader , hvaribland uppbyggandet af inagazinshus icke vore den minsta; och då i öfrigt osäkert är, huru v ida all a socknar skulle vilja ingå på de närmare förbehåll, som i detta afseende blefvo nödige att föreskrifva, helst de, som äro skuldsatte för undsättningsspannmålen, och hvilka således skulle draga fördelen af rättigheten att återbetala denna skuld in natura, på ganska få ställen skola utgöra pluraliteten af blifvande delegare i roagazinet , samt, i den händelse undsättningsskulden finge liqvideras in natura, roen District-magazin icke, i följd deraf, inrättades, Kongl. -Majit och Kronan skulle blifva belastad med ett betydligt spannmålslager, hafva Utskotten vördsamt skolat afstyrka Rikets Höglnflige Ständers bifall ej mindre till den för Skaraborgs
Läns invånare föreslagna rättighet att den erhållna undsättnings-spannmålen in natura återbetala, än till det dermed förenade vilkor att District- eller Soc/4- ne-magazin inrätta. X fråga åter om berörde undsättningsskulders utställande till betalning i contant uppå io år, med en tiondedel årligen, hafva Utskotten sig föreställt, att en så vidt utsträckt betalningstid ingalunda kan blifva, Stats-samt Allm. Besv.o. Oec Utsk. Uti.N:o 33- l3 hvarken för Staten eller den enskilde fördelaktig, enär, i förra afseendet , och enligt den erfarenhet f. d.