Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad beträffar den tid, hvarifrån samtliga nu ifrågavarande aflönings-törskott och dagtraktamenten böra beräknas, tillstyrker Utskottet: att, på sätt föreslaget blifvit, dessa förskott och traktamenten ma beräknas att utgå från och med den dag vederbörande i tjenstgöring inträdt.
Q P Vid afgifvande af förslaget rörande oftanämnda aflönings slutliga bestämmande enligt 24 § Riksdags-ordningen, skall Utskottet meddela sitt yttrande angående ej mindre tiden för densammas upphörande, än äfven öfriga med denna aflöning och dess utbetalning gemenskap egande frågor.
STOCKHOLM, tryckt hos A. Holmberg ä Comp., 1865.
Stats- Utskottets Utlåtande N:o 7. 1 \ 0 t.
Ank. till Exp.-Utsk. den 24 Nov. 1865, kl. 1 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om den s. k.
extra statsregleringens bestämmande för tvenne år, m. m. (U. A.)
Uti den vid innevarande riksmöte till Stats-Utskottet aflåtna nådiga Proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof, har Kongl.
Majit, före framställningen af de utgifter, som under de särskilda Hufvudtitlarne funnits nödiga, — dervid under hvarje Hufvudtitel, såsom i sednare tiden varit brukligt, upptagits först de anslag, hvilka åro af en stadigvarande natur och derefter sådana till Hufvudtiteln hånförliga utgifter, som åro af en mera tillfällig och öfvergående beskaffenhet, — i fråga om sistnämnde utgifter erinrat, att det till grundlagsenligt afgörande vid nu innevarande riksdag hvilande, af Kongl.
Majit vid nåstlidne riksdag afgifna förslag till ny Riksdags-ordning och dermed sammanhängande ändringar i Regeringsformen bland annat innehölle, att den tid af trenne år, som för närvarande år i grundlag bestämd att förflyta emellan Rikets Ständers lagtima sammanträden, skulle utbytas mot en mellantid af endast ett år och lagtima riksdag begynna den 15 Januari, så att, i händelse detta förslag blefve af Rikets Ständer bifallet, nytt riksmöte följaktligen komme att ega rum den 15 Januari 1867; och som Kongl. Majit, vid sådant förhållande, ansett rigtigast, att Rikets nu församlade Ständers öfverlåggningar och beslut rörande anslagsfrågor, som tillhörde den s. k. extra stats-regleringen, icke sträcktes utöfver 1867 in på en tid, som antagligen komme att omfatta nya ordinarie statsregleringsperioder, hade Kongl. Majit icke heller velat af Rikets Ständer nu åska anslag till andra tillfälliga behof ån sådana, som före utgången af år 1867 borde fyllas.
Uti det den nådiga Propositionen bilagda Statsråds-protokoll öfver Finansärenden den 13 nåstlidne Oktober år, i afseende å denna fråga, vidare anfördt hurusom, äfven för den händelse att det i nåder framlagda, hvilande grundlagsförslaget, vid dess slutliga behandling, ej skulle vinna Rikets Ständers samtycke, en sådan Bih. till R.
Prat. 1865 Sf 1866. 4 Samt. 1 Afd. 3 Haft. 1 2 Siats-Utskottets Utlåtande N:o 7. anordning, som den ofvan omförmålda, icke kunde medföra någon egentlig svårighet, enär det, i sådant fall, alltid ankommer på Kongl.
Maj:t att göra vidare framställning till Rikets nu församlade Ständer angående behof af extra anslag för tiden efter 1867 eller att vid lämplig tid sammankalla urtima riksdag, som eger att dessa ärenden handlägga.
I motsats häremot har uti en hos Preste-Ståndet väckt, till Stats-Utskottets behandling öfverlemnad motion (N:o 19) Doktor C. H.
Rundgren, med förmälan, att det, enligt motionärens åsigt, varit enklast och med grundlagens anda öfverensstämmande, att i vanlig ordning upprätta äfven den s. k. extra statsregleringen för trenne år, men tillika fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, att Kongl. Maj:t, så framt representationsförslaget antoges, äskade Rikets Ständers bifall till samma reglering endast för 1867, af detta och i öfrigt anförda skål föreslagit: l:o att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t underdånigst anhålla, att, enär Kongl. Maj:t uti sin nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof af den 27 sistlidne Oktober ansett rigtigast, att Rikets nu församlade Ständers öfverlåggningar och beslut rörande anslagsfrågor, som tillhörde den s. k. extra statsregleringen, icke borde sträckas utöfver 1867, men Rikets
Ständer å sin sida under nuvarande förhållanden hyste betänkligheter vid en sådan reglering, Kongl. Maj:t täcktes göra sådana tillägg till den nådiga Propositionen, att Rikets Ständer blefvo i tillfälle uppgöra den s. k. extra statsregleringen för en statsregleringsperiod af trenne år, räknad från och med år 1867; eller 2:o att, för den händelse vare sig en sådan underdånig framställning från Rikets Ständers sida icke komme att göras eller Kongl. Maj:t icke täcktes bifalla densamma, Rikets Ständer måtte anmoda sitt Stats-Utskott att, med ledning af den Kongl. Propositionen, i vanlig ordning förelägga Rikets Ständer förslag jemväl till s. k. extra statsreglering för åren 1867, 1868 och 1869; eller 3:o att, om de i mom.
1 och 2 framställda alternativa förslagen icke vunne Rikets Ständers bifall, Rikets Ständer måtte besluta, att alla anslag, som vid innevarande riksdag blifva beviljade, vare sig för den ordinarie eller s. k. extra ordinarie statsregleringen, icke beviljades för längre tid än till slutet af år 1867.
I händelse af Rikets Ständers bifall till det nu till afgörande hvilande nådiga förslaget till ny Rikdags-ordning kommer, på sått Kongl. Maj:t jemväl erinrat, nytt riksmöte att ega rum den 15 Januari 1867 och i sådant fall tillkommer det
Svenska folkets vid den tiden sammanträdande ombud att för 1868 pröfva Stats verkets tillstånd och behof.
Skulle åter berörda grundlagsförslag icke af Rikets Ct 1 •
Ständer antagas och således lagtima riksdag icke förr ån 1868 års höst vara att emotse, utvisar ofvan åberopade yttrande i Statsråds-protokollet, att Kongl. Maj:t år betänkt på vidtagande af den särskilda åtgärd, som i och för ordnande af extra statsregleringen efter 1867 då kan finnas nödig.
Den af motionären i l:sta mom. föreslagna underdåniga framställning anser Utskottet således icke vara af omständigheterna påkallad.
Beträffande åter den i motionens 2:dra mom. angifna åtgärd att Stats-Utskottet skulle, med ledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, förelägga Rikets Ständer förslag till s, k. extra statsreglering jemväl för åren 1868 och 1869, finner Utskottet en sådan åtgärd, äfven om den vore verkställbar, af ofvan angifna skål icke heller böra ifrågakomma.
I afseende åter på motionärens i 3:dje mom. väckta förslag, att alla anslag, som vid innevarande riksdag beviljas, icke anvisas för längre tid ån till slutet af år 1867, har Utskottet ansett sig böra erinra derom att Rikets Ständer åro vid Stats-Utskottets Utlåtande N:o 8. 3 pröfningen af hvarje sårskild anslagsfråga oförhindrade att taga i öfvervägande, huruvida det belopp, som kan blifva för hvarje särskildt fall beviljadt, bör å ordinarie stat uppföras eller såsom extra anslag utgå; men att om vid sådan pröfning ett anslagsbelopp funnits böra å Riks-staten upptagas, detsamma kommer att utgå intill dess ny statsreglering vidtager, vare sig nu att detta inträffar efter ett eller flere år.
I enlighet med hvad Utskottet sålunda anfört hemställer Utskottet, att Doktor Rundgrens ifrågavarande motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stockholm den 24 November 1865. l¥:o H. Ankom till Exp.-Utsk. den 24 Nov. 186 5, kl. 1 e. m.
Utlåtande, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Första Hufvudtitel. (U. A.) I afseende å denna Hufvudtitel, hvilken innefattar anslagen till Kongl. Hof- och Slotts-staterna, vid förra riksdagen fastställda till en summa af 1,230,000 R:dr, deraf 1,106,900 R:dr för den förra och 123,100 R:dr för den sednare af nämnda stater, innehåller den nådiga Propositionen om Statsverkets tillstånd och behof följande framställningar: l:o) Jemte tillkånnagifvande, att anslaget till Kongl.
Maj:ts Hofhållning, hvilket, under det priset å nästan alla förnödenheter på sednare årtionden högst betydligt stegrats, icke sedan år 1823 undergått någon förändring, numera visat sig vara otillräckligt för de dermed afsedda utgifter, äfvensom att Kongl. Majit af enahanda anledning aflåtit Proposition till Norska Storthinget om höjande af den från Norge utgående hofhållningssumman, har Kongl. Majit funnit sig föranlåten begära, att ofvanberörda anslag måtte från sitt nuvarande belopp, 630,000 Ridr, ökas med 170,000 R:dr till 800,000 Ridr.
Enligt hvad af det den nådiga Propositionen bilagda Stats-Råds-protokoll öfver Finans-Årenden den 13 sistlidne Oktober gifver vid handen, hade, till ådagaläggande af detta behof Riksmarskalks-embetet åberopat en från Chefen för Kongl. Majits
Hof-förvaltning meddelad summarisk tablå öfver inkomster och utgifter för 4 Stats-Utskottets Utlåtande N-.o 8.
Maj:ts Hofhållning under de sednast förflutna fem åren, hvilken tablå, upptagande såsom inkomster anslagen dels från Rikets Stånders Riksgålds-kontor 300,000 R:dr, dels å Riks-statens Första Hufvudtitel till Kongl.
Majits Hofhållnning 630,000 R:dr och till Kongl. Hofstallets utfodring 45,000 R:dr, tillsammans 975,000 R:dr, men deremot utgifter till ett sammanlagdt belopp af 1,145,000 R:dr, följaktligen utvisade ett ytterligare behof af årligen 170,000 R:dr; och får, vid sådant förhållande, Utskottet hemställa, att den åskade förhöjningen må beviljas oeh således anslaget till Kongl.
Maj:ts Hofhållning från och med nasta statsregleringsperiod utgå med 800,000 Ridr Runt årligen.
2:o) Sedan Kongl. Majit redan vid 1859—1860 årens riksdag hos Rikets Ständer gjort framställning, att anslaget till H. K. Höghet Hertigen af Dalarne skulle, i händelse af H. K.
Höghets förmälning, ökas med 17,000 Ridr, men Rikets Ständer af anförd orsak, det icke kändt vore, att H. K.
Höghets förmälning vore nära förestående, ansett något beslut derom då icke vara af behofvet påkalladt, så har, efter det H. K.
Höghets förmälning under nästlidet år egt rum och då den ökade lefnadskostnad, som deraf för H. K.
Höghet blifvit en följd, icke motsvarades af det åt H. K.
Höghet för närvarande anvisade anslag, Kongl. Majit nu, med förnyande af ofvanbemålda framställning hos Rikets Ständer, föreslagit, att den på Sverige belöpande andel af anslaget till H. K.
Höghet Hertigen af Dalarne må förhöjas med 17,000 Ridr och sålunda bestämmas till 53,000 Ridr.
Med hänseende till hvad sålunda förekommit, hemställer Utskottet, att anslaget till II. K. Höghet Hertigen af
Dalarne må från nuvarande beloppet, 36,000 Ridr, till 53,000 R:dr förhöjas. 3io) I anledning af Kongl. Majits vid sednaste riksdagen aflåtna nådiga Proposition, att det för underhåll af möbler å de Kongl.
Slotten i Riks-staten uppförda anslag af 12,000 Ridr måtte förökas med 44,400 Ridr, beslutade Rikets Ständer, att, med bibehållande å definitiv stat af omförmålda anslag å 12,000 Ridr, en årlig förhöjning i samma anslag finge under åren 1864, 1865 och 1866 utgå med 44,400 Ridr under rubrik i för underhåll och vård af möhler och andra Staten tillhöriga inventarier i de Kongl. Slotten.
Då emellertid berörda anslag fortfarande vore till hela det i Riks-staten nu upptagna belopp för sitt ändamål oundgängligen behöfligt, har Kongl.
Majit äskat att detsamma måtte till oföråndradt belopp i den nya Riks-staten upptagas.
Det förut alltsedan år 1824 för ifrågavarande ändamål å Riks-staten uppförda anslag, 12,000 Ridr, har, enligt hvad Stats-Utskottet delgifna handlingar innehålla, åtgått till nödtorftigt underhåll af de tarfligaste möbler och sängkläder, så att till inköp af de Staten tillhöriga möbler, som under denna tid tillkommit, anvåndts endast särskildt lemnade anslag vid förmälningar inom den Kongl. Familjen.
Värdet af de Staten tillhöriga möbler, som å Stockholms Slott och de Kongl. Lustslotten förvaras, uppgafs år 1862 till 879,862 Ridr.
Underhållet af denna egendom kan icke undgå att medföra betydliga kostnader och då anslaget till den Kongl. Hofhållningen icke heller nu blifvit beråknadt så, att underhållskostnaden deraf kan utgå, synes behofvet lämpligast afhjelpas genom förhöjning i förutnämnda, å Titeln redan befintliga anslag, helst, enligt hvad Utskottet inhemtat, alla för statsmedel inköpta möbler upptagas i en särskild, i Kongl. Kammar-kollegium förvarad liggare, hvarigenom undvikes sammanblandning af de
Staten tillhöriga möbler med dem, som utgöra den Kongl. Familjens enskilda egendom; och hemställer alltså Utskottet, Stats-Utskottets Utlåtande N:o 8. 5 att från och med nästa statsregleringsperiod anslaget för underhåll och vård af möhler och andra, Staten tillhöriga inventarier i de Kongl. Slotten i Rike-staten definitivt upptagas till 56,400 Riksdaler. 4:o)
I öfriga under denna Hufvudtitel förekommande utgifts-summor har Utskottet icke funnit skäl att föreslå någon förändring, hvadan desamma blifvit till enahanda belopp som vid förra riksdagen uppförda, på sått bilagda tabell, litt. A, närmare utvisar; kommande, i händelse Rikets Ständer bifalla hvad Utskottet hemställt, Hufvudtitelns anslagsbelopp att utgöra 1,417,000 R:dr. 5:o) Då H. K. Höghet Hertigens af Dalarne förmälning inträffat redan år 1864, men nästa statsregleringsperiod icke komme att börja förr ån med år 1867, har Kongl. Maj:t vidare föreslagit, att den i mom.
2. hår ofvan omförmålda anslags förhöjning måtte beräknas och utgå från början af det år, då förmålningen egde rum; och hemställer, i öfverensstämmelse härmed, Utskottet, att en emot berörda anslagsförhöjning för åren 1864, 1865 och 1866 svarande sammanlagd summa af 51,000 Riksdaler må af Rikets Ständer å Riksgåkls-kontoret anvisas.
6:o) Till inköpande af én Brådhandlaren A. G.
Enblom nu tillhörig egendom å Kungsholmen och verkställande derå för de Kongl, fatburarnes räkning af före slagna byggnads- och inredningsarbeten har Kongl.
Maj:t äskat för en gång en summa af 100,000 Riksdaler att utgå under år 1866 Beträffande denna fråga inhemtas af St ts-Råds-protokollet, att de uti en flygel af Herr Statsministerns för Utrikes Årendena bostållsegendom å Blasieholmen befintliga lågenheter, hvilka för närvarande begagnades såsom fatbur för H. K. M. EnkeDrottningens samt D. K. Högheter Hertigarnes af Östergötland och Dalarne Hofhållningar, numera vore i ett särdeles förfallet skick; att, når fråga skulle blifvit väckt om uppgörande af plan och kostnadsförslag till bebyggande af nämnda boställes tonjt, för att bereda lokal för ett eller flera af de embetsverk, som nu saknade sådan, den tid ansåges icke vara aflägsen, då fatburn, som på sednare tider ej erhållit behöflig reparation, icke kunde eller finge bibehållas å berörda tomt, hvilken dessutom, efter fullbordan af den beslutade och redan påbörjade utfyIlningen af Nybroviken, icke vidare komme att såsom nu hafva sitt läge vid vatten, utan vid en af hufvudstadens ansenligare öppna platser; i följd hvaraf inrättningens bibehållande i berörda egendom icke kunde anses ändamålsenligt, vare sig att afseende fästes å inrättningens behof eller å de anspråk på egendomens utseende och användningssätt, som af en sådan belägenhet framkallades.
Dertill komme att, i anseende till den våsendtliga inskränkning i utrymmet för Kongl. Maj:ts egen fatbur å Riddarholmen, sorn af sammanbindnings-jernbanans framdragande öfver den dertill nu begagnade tomt föranleddes, det antagligen blefve olämpligt att bibehålla denna fatbur å sin nuvarande lokal.
Oaktadt de sålunda meddelade upplysningar visserligen antyda att de Kongl. Hofhållningarnes fatburar icke åro i det skick, som kunde vara önskligt, har det likväl synts Utskottet, som skulle frågan om anslag för uppförande och inredande af de för ändamålet afsedda nya byggnader kunna utan synnerlig olägenhet någon tid anstå; och då Utskottet ansett Statsverkets tillstånd påkalla strång sparsamhet vid pröfningen af de mångahanda anslagsfrågor, som föreligga Utskottet till behandling, har Utskottet icke kunnat den nådiga framställningen om anvisande af ifrågavarande byggnadsanslag understödja; men då den till inköpande föreslagna egendomen, hvilken, i areal innehållande 35,018 qvadratfot, Enblom erbjudit sig att till den 1 April 6 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 8. 1866 hålla Kronan tillhanda för en köpeskilling lika med den, hvartill egendomen nyligen blifvit till honom sjelf försåld, eller 45,000 Riksdaler, vitsordas vara för samtliga de Kongl, fatburarne fullt rymlig och för åndamålet särdeles välbelägen, samt tillfället att för ett, såsom det synes, icke obilligt pris förvärfva samma egendom möjligen icke med de nu erbjudna vilkoren återkommer, har Utskottet funnit med klok hushållning öfverensstämmande att denna egendom, hvilken otvifvelaktigt inom en icke aflägsen framtid blifver för ifrågakomna åndamålet behöflig, redan nu för Statens räkning inköpes; och hemställer alltså Utskottet, att Rikets Ständer till inköp för Statens räkning af Brådhandlaren Enbloms ifrågavarande egendom å Riksgålds-koptoret anvisa en summa af 45,000 Riksdaler att under år 1866 utgå. 7:o) Slutligen har Kongl. Maj:t begärt att till uppförande af ett nytt vagnshus vid Haga Lustslott må beviljas ett anslag för en gång af 10,645 Riksdaler.
Då behofvet af ifrågavarande byggnad, hvilken år afsedd att inrymma omkring 50 Kongl. Maj:t eller Kronan tillhöriga vagnar, år i det den nådiga Propositionen bilagda Stats-Råds-protokoll fullständigt utredt, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer må till uppförande af ett vagnshus vid Haga Lustslott å Riksgålds-kontoret anvisa ett belopp af 10,645 Riksdaler att under år 1867 i mån af behof utgå; varande, på grund af hvad Utskottet hår ofvan hemställt, å nårlagda tabell, litt. B., uppfördt ett belopp af 106,645 Riksdaler Riksmynt såsom anslag för en gång för tillfälliga behof under denna Hufvudtitel.
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 8. 7 lift t A. Tabell öfver Riks-statcns Första llufvud-titel. 1864 års Eiks-stat anslår R:mt R:dr 630,000 120,000 126,000 36,000 18,000 56,400 45.000 22,500 3,000 50.000 Sgrj 1,106,900 63,000 11,250 24,600 5.000 8,250 8.000 3,000 Sgi 123,100 Kougl. Hot- och Slotts-staterne.
Hofstats-anslagen.
Maj:ts Hofhållning:
Nuvarande beloppet 630,000:
Förhöjning 170,000:
Hennes Maj:t Enke-Drottningen Josephinas Hofhållning Hans Kongl. Höghet Hertigen af Östergötland
Deruti inbegripna handpenningar för Hans Kongl. Höghets Gemål.
Hans Kongl. Höghet Hertigen af Dalarne:
Nuvarande beloppet 36,000:
Förhöjning 17,000:
Ved och kol för de Kongl. Sgr Kongl. Slotten.
Reparationer å Stockholms Slott med flera för de Kongl.
Hofven upplåtna byggnader
Brandvåsendet och yttre lyshållningen vid Kongl. Slottet och Arfprinsens palats Drottningholms och Svartsjö Slott Gripsholms Slott Ulriksdals Slott Haga Lustslott och park Strömsholms Slott Sgr Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Eugenie
För underhåll och vård af möbler och andra, Staten tillhöriga, inventarier i de Kongl. Slotten Kongl. Hofstallets utfodring Polis-, lys- och renhållning vid Kongl. Slottet och Arfprinsens palats Rosersbergs slott Hofven Förslag till blifvande Eiks-stat.
R:mt R:dr 800,000 120,000 126,000 53.000 18.000 56,400 45.000 22,500 3,000 50.000 1,293,900 63,000 11,250 ! 24,600 j 5.000 8,250 8.000 3,000 123,100 S:a 1,230,000 | Summa Anm.
Förhöjningen å Hufvudtiteln blifver således 187,000 R:dr. 1,417,000 8 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 8.
Litt. B. Tabell öfver Extra Stats-rcgleriitgs-auslag under Riks-stateiis Första tlufvud-titel.
Stats- : Utskottet : föreslår !
K:mt R:dr j Anslag för En gång.
Till Hans Kongl. Höghet Hertigen af Dalarne:
Ett emot den Hans Kongl. Höghet på ordinarie stat beviljade anslagsförhöjning, 17,000 R:dr årligen, svarande belopp för åren 1864, 1865 och 1866 .... 51,000 Till inköpande af en Brådhandlanden A G.
Enblom tillhörig egendom å Kungsholmen 45,000 Till uppförande af ett vagnshus vid Haga lustslott 10,645 Summa 106,645 STOCKHOLM, TRYCKT HOS ISAAC MARCUS, !8C5. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 9. i o; M:o 9.
Ank. till Exp.-Utsk. den 30 Nov. 1865, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj.ts nådiga Proposition, angående åtgärder till behöfvandes undsättning i miss« vextår.
Under åberopande af innehållet utaf såväl Kongl.
Maj:ts vid de sednaste riksdagarne i detta ämne afiåtna nådiga Propositioner och Rikets Ständers derpå grundade beslut, som ock Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-kontors den 26 sistlidne Juli afgifna underdåniga berättelse rörande, bland annat, jemväl undsättningsfonden, har uti nämnda nådiga Proposition af den 7 innevarande månad (införd under N:o 29 i 1:a Samlingen, Usta Afdelningen, af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll) Kongl. Majit föreslagit, att Rikets Ständer i denna fråga måtte besluta i öfverensstämmelse med de stadganden, som rörande fondens användande blefvo vid sistförflutna riksdag meddelade.
Utskottet, som haft tillgång till nämnda berättelse, får dels ur densamma och dels utur uppgifter, som i öfrigt hållits Utskottet tillhanda, här lemna följande upplysningar rörande undsättningsfonden.
Vid slutet af år 1863 utgjorde nämnda fonds hos Riksgälds-kontoret innestå ende behållning R:dr 1,273,731: 66. samt i Kongl.
Räntekammaren och Landtränterierna „ 56,047: 74.
Fordringar utestående i de särskilda länen , 154,108: 16.
Propriebalanser och anmärkta medel (deraf propriebalanser 872:10.) » 243,154: 60.
Summa R:dr 1,727,042: 16. 2 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 9.
Från början af år 1864 till Juni månads utgång innevarande år hafva af undsättningsmedlen beviljats understöd till följande belopp, nemligen: morn » 55 » Stockholms län under Jönköpings „ „ Kronobergs „ „ Hallands Elfsborgs Norrbottens Kopparbergs Wester-Norrlands » Jemtlands » Westerbottens „ Gefleborgs län under 55 55 55 län år 1864 . dito dito dito dito dito under åren „ dito „ dito „ dito år 1865 1864 och dito dito dito 1865 Summa R:dr
Med återbe- talnings- skyldighet.
Utan åter- betalnings- skyldighet. 3.000. 10,000. 4.000. 14.500. 21.500. 17,400. 1.000. 12,000. 60,000. 7,500. 300. 2,100. 400. 1,850. 20,000. 6.500. 5.500. 19,650. 31,500. 1,000. | 150,900. 88,800. 239,700.
Af Fondens hos Riksgälds-kontoret inneståeude medel hafva blifvit lyftade: under år 1864 R:dr 165,000. samt under första hälften af år 1865 „ 30,000.
195,000. hvaremot till nämnda Kontor levererats: år 1864 - R:dr 80,000. och under förra hälften af innevarande år „ 30,000. 110,000.
Statsverkets fordringar för meddelade undsättningslån åt nödställde innebyggare inom nedannämnda län utgjorde vid sistlidne Juni månads utgång: inom Elfsborgs län R:dr 16,639: 66: 55 55 55 55 J) 51 Ji Göteborgs och Bohus län „ Hallands län.
Gefleborgs ,, Jemtlands „ .
Jönköpings „ Kopparbergs „ Kronobergs „ „ Norrbottens „ „ Malmöhus „ „
Stockholms „ „ Wermlands „ ,, Westerbottens „ „ Wester-Norrlands län „ 6,040: 58. 16,333: 34. 7,500: — 10,000: — 15,667: 65. 22,696: 95. 2,666: 67. 133,385: 29. 9,133: 34. 2,000: — 333: 36. 62,263: 80. 1,000: — Summa R:dr 305,660: 64» varande i ett vid Stats-kontorets berättelse fogadt räkenskapsutdrag erinradt, att en del af de undsättningsfordringar, som till det betydliga beloppet af tillsammans 195,649
R:dr 9 öre vore utestående inom Westerbottens och Norrbottens län, utgjordes af äldre lån, för hvilka godtgörelse ej kunde med säkerhet påräknas. Stats-UtsJcottets Utlåtande N:o 9.
Af de 150,000 R:dr, sorn under statsregleringsperioden 1864—1866 få utgå utan återbetalningsskyldighet, hafva blifvit använda: under år 1864 R:dr 74,650. och under år 1865 intill den dag då Stats-kontoret afgaf sin berättelse „ 14,150. eller tillsammans
R:dr 88,800.
Enligt meranämnda berättelse utgjordes, vid densammas afgifvande, undsättningsfondens tillgångar af: medel innestående hos Riksgälds-kontoret R:dr 1,188,731: 66. dito hos Kongl. Stats-kontoret ,, 16,749: 25. eller tillhopa R:dr 1,205,480: 91. utom hvad i afbetalning på utgifna undsättningslån komme att till fonden inflyta.
Då de stadganden, hvilka för närvarande äro gällande i fråga om sättet och vilkoren för meddelandet af undsättningar vid missvexter och felslagna skördar, synas vara ändamålsenliga, har Utskottet, i öfverensstämmelse med hvad Kongl. Majit i dess ofvanberörda nådiga Proposition behagat föreslå, ansett sig böra hemställa: l:o att till Kongl. Maj:ts fortfarande disposition för behöfvandes undsättning vid inträffande missvext eller felslagen skörd må öfverlemnas såväl den hos Rikets Ständers Riksgälds-kontor och på Kongl. Räntekammarens räkning i Rikets Ständers Bank innestående behållning af undsättningsmedel, som hvad genom återbetalningar å meddelade undsättningslån kan inflyta; 2:o att af de sålunda till'