Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
307 si" väl reda för livad man vill Lafva undersökt: sällan uträttas dermed något af värde; men ett beslut är dock lagdt till de många Riksdags-besluten och ett frö utsådt till nya Riksdags-förhandlingar.
Att II.
Utskottet handlat i samma anda, som B.
St:r, är icke att undra på.
Men här är dock förhållandet särskildt och eget deruti, att allting redan är undersökt och befunnet samt att alla, som med saken hafva att skaffa, finna sig nöjda — Kronan likaså.
Det är upplyst af handlingarne och erkändt, att Nyeds Bergslag städse uppfyllt vilkoren för sina Privilegier.
— Kolningsskyldigheten till Bruken är aldrig försummad.
Allmogen är nöjd, Bruksägarne begära icke eller bättre, än att förhållandet förblifver, som det är stadgadt genom K.
Resolutionen af år 1726.
Hvad vill man då hafva undersökt?
Förmodeligen för Iivari ersättning Bruksägarne kunna förmås, att afstå en för Bruksrörelsen nödig befunnen rättighet och befria Allmogen från en skyldighet, öfver hvars tvång deri aldrig klagat.
— Kronan skall då gifva denna ersättning.
Men hvad vinner då Kronan på förändringen? 29 Soldater i fredstid.
Men den mister Rotefrihets-afgiften med omkring 35o R:dr årligen.
För en utgift förden årliga beklädnaden af, som jag förmodar i5o R:dr mindst — äfventyrar minskning i Hammarskatten om Bruksrörelsen afstadnar — och detta allt skall Kronan betala med ett eller annat tusend R:dr.
— Så visar sig saken för mina ögon.
Det låter väl, att följa en principe, så långt vägen bär; men allmän och enskildt nytta vinnes ofta bättre genom bibehål - I 3o8 Stats-Utskottets lande af de locala undantag, som förfäderne icke alldeles så orimligt hafva infört.
Uti denna Reservation hafva RiksdagsFulIraägtige från Wermland Nils Nilsson och Anders Nilsson instämt.
Af Hr von Hartmansdorff, August:
Jag anser öf verflödigt att begära den af Utskottet föreslagna undersökning ”om beskaffenheten och omfånget af de ersättningsanspråk, som vederbörande Bruksägare möjligen skulle kunna göra, enär Nyeds Bergslags innebyggare, vid förlusten af Bergslags-privilegierna, skulle ”befrias från den inskränkning i deras kolförsäljning, ”hvilken de nu äro underkastade;” emedan alla till detta ämne hörande förhållanden redan synas vara tillräckligen utredda af de handlingar, sorn K. M:t låtit meddela StatsUtskottet.
Den åberopade K.
Resolutionen af den 26 Julii 1726, innehåller: ”att det må blifva alldeles förbudet ”att föra och föryttra
Kol ifrån och utom bemälde ”Nyeds Socken, eller att några bruksägare, som haf"ver Jernverk derutom, må understå sig dem att emottaga, och till sig draga vid 100 D:r S:mts vite, irsta ”gången, och 200 D:r S:mt 2:dra gången, för den ”som sådane Kol sig olofligen tillhandlar, samt 4° ”M:kr S:mt för säljaren, till hvilket sednare eller 200 ”D:r S:mt de böra vara förfallne, så ofta de sedan med ”slik föibuden Kolhandel kunna beträdas.” Huruvida denna Resolution ännu gäller, synes tvifvelaktigt, emedan en yngre K. Resolution af d. 10 December 1771, stadfäster K. resolutionen af d. 22 Dec. 1697, som är af följande ordalydelse:
Betänkand eu, N;o 370.
309 3 5- ”Göra de en underdånig berättelse huruledes Kgl. "Rådet och Presidenten Hr Lilljecrona, den tid, han ”der ä orten var Landshöfding, till Bergverkens så ”mycket bättre drifvande, gjort den förordning, alt "till hvart och ett bruk i Socknen blefvo vissa bonader indelta, sorn emot rigtig betalning, skulle göra ”till det bruket sitt arbete, som de voro underlagde; ''men såsom en del Bruksförvaltare denne förordning, '’i så måtto missbruka, att de nödga desse dem till— "delte bönder, antingen för en hop odugligt gods, el”ler på en alldeles osäker credit, betjena: alltså är de”ras underdåniga anhållande, att dem må stå fritt, att ”föryttra och dit föra sin kol och afvel derest de '“sj elfve vilja , och om förnöjningen kunna säkre vara - så ”finnér K.
M:t denna allmogens begäran helt skälig och ”billig, och vill att Landshöfdingen dem härvid hand”häfver, så att allmogen intet tvång af BruksPatro"nerne vederfares, utan fritt stå bemälde sine varor an"norstädes att föryttra, hvarest de en rigtig betalning ”och förnöjelse undfå kunna.”
— Då efter ordet annorstädes icke ursprungligen står inom Nyeds Bergslag.- så synes intet skäl vara att numera göra detta tillägg.
Hade meningen varit sådan år 1697, så hade man år 1726 icke behöft stadga att Kolförsäljningen utom
Nyeds socken skulle blifva förbjuden , utan blott bordt ålägga böter för öfverträdelse!! af ett redan befntligt förbud.
Enär nu en yngre Resolution af 1771 upplifva!’ 1697 års privilegier, så synes 1726 års förbud med detsamma vara upphäfvet. 3io Stats -Utskotets
Men nm raan också antager, att 1726 års
Resolution ännu gäller och inskränker rättigheten för bemmansägarne i Nyeds socken, alt sälja sina kol endast till Bruken inom densamma: men till hvilketdera af dem, sota de behaga: så rubbas ej denna stadga genom Bergslagsprivilegiernas upphörande.
Bruken hafva, så väl utom, som inora Bergslag, deras vissa Kollag, hvari andra Bruk icke få göra intrång.
Först när det kan visas, att Kollagens skogar lemna större Koltillgång än de gamla Bruken behöfva, kan fråga uppkomma om grundandet af nya verk på samma skogar ; och dylika mål afgöras efter Bergsförfattningarre antingen skogarne ligga inom eller utom Bergslag.
— Som nu frågan är, icke om upphäfvandet afBergsförfattningarne i allmänhet, utan endast örn upphörandet af Bergslagsfriheten i en viss ort, der intet Bergsbruk idkas, och der det första skälet för samma frihets erhållande, nemi. ortens ofrugtbarhet längesedan upphört: så får jag med åberopande af min reservation vid StatsUtskottets Betänkande N:o 278 .och af den indragning af Bergslagsprivilegierna, hvilken redan ägt rum i hänseende till Gunnarskogs Bergslag i Wermeland, och den som nu blifvit af R.
St:r tillstyrkt i anseende till Grimilbo och Heds socknar i Westerås Län vördsamt hemställa: att den frihet från ordinarie rotering, hvilken Nyeds socken, framför öfriga orter, och utan att en sådan lindring vidare behöfva, åtnjuter, må genom Bergslagsprivilegiernas indragning upphöra, med rättighet för nämnde socken att befrias från de afgifter, och be - Betänkanden, N:s 370, 371. 3ii svär, hvilka den hittills i egenskap af Bergslag möjligen kunnat vidkännas.
Dessa afgifter och besvär synas, enl. handlingarnes föranledande, blott bestå uti Rotefrihetsafgifi till Kronan, och såkallad Griifve-Genannt till Nordmarks grufvor.
Men att dit äfven borde räknas den högre Tiondesättning som Nyeds socken skall hafva framför angränsande orter, är enl.
KammarCollegii underdåniga utlåtande af den 18 Dec. 1807, ett ogrundadt föregifvande, emedan Tiondesältningen rättade sig efter Tiondens belopp åren 1715, 1716 och 1717, eller efter den större frugtbarhet socknen jemförelsevis med gina omgifningar, ägde, redan för mera än 100 år tillbaka.
N:o 571. R, II.
St:rs Förstärkta Stats-Utskotts Memorial, angående Stora SjöTulls-Bevillningen.
Enligt ProtocollsUtdrag af den 4> l7 och sisth December, hafva samtelige resp. RiksStånden till Förstärkta Stats-Utskottet öfverlemnat afgörandet af de Frågor, rörande Stora SjöTulls-Bevillningen, hvaruti RiksStånden stannat i olika beslut.
Och har till följd häraf Förstärkta Utskottet, j den ordning
Grundlagen föreskrifver anställt omröstning öfver nedannämnde i detta afseende af Bevillnings-Utskottet uppgifne, utaf ItiksStånden godkände Propositioner: 1:0
Den som, jemlikt Bevillnings-Utskottels förslag, vill, att för en Tunna Beck, med ett TulJvärde 3xa Stats-Utskottets af 9 R:dr, skall i utförsel-Tull bestämmas 12 skr, röstar Ja, Den det ej vill, röstar Nej.
Nej; kommer för E11 Tunna Beck, med ett Tullvärde af 8 R:dr, att såsom utförselTull utsättas 8 skr.
Voteringen härom utföll med 65 Ja och 54 iVej.
Ja vunnit, är för en Tunna Beck, med ett Tullvärde af 9 R:dr, i utförselTull bestämt 12 skr, 2:0
Den som bifaller Bevillnings-Utskottets förslag, att, för utförandet af 1 Lisp. oarbetade
Ben skalf bestämmas en Tull af 2 sk. 6 r:st., röstar Ja.
Nej; kommer genom omröstning att afgöras, antingen Tpllen skall utsättas i enlighet med II. H. o. Ad.s eller V. BorgareStände t s beslut.
Efter VoteringsSedlarnes öppnande, befunnos 84 Ja och 35 Nej.
Och som Ja vunnit, är en Tull af 2 sk. 6 r:st. bestämd för utförandet af i Lisp:d oarbetade Ben. 3:dje VoteringsPropositionen förföll härigenom. 4:o
Den som bifaller BevillningsUtskottets förslag, att, för införsel af En Kanna Utländskt Bränvin af
Säd eller Potatoes utaf till och med 12 graders styrka och med ett Tullvärde af 3a skr, skall bestämmas till 16 skrs Tull samt för en Kanna dylikt Bränvin Betänkande!), N:o 870.
" 313 af öfver 12 graders styrka elier Sprit, med i R:drs Tullvärde, en Tull af 24 sk:r, röstar Ja.
Nej; skall genom Votering afgöras antingen Tullen för dylikt Brännvin skall utsättas i enlighet med H. R. o. Ad.s eller V. BorgarcStåndets eller II.
BondeStåndets Beslut.
Dessa Propositioner hafva blifvit besvarade nied 68 Ja och 5r Nej.
Hvadan och då Ja vunnit, det är bifallet, att Tullen för införsel af en Kanna utländskt Bränvin af Säd eller Potatoes, utaf till och med 12 graders styrka och med ett Tullvärde af 32 sk:r, blifver 16 sk:r samt för en Kanna dylikt
Bränvin af öfver 12 graders styrka eller sprit med 1 R:drs Tullvärde, 24 sk.'r.
Votering öfver 5:te och 6:te Propositionerne kom härigenom icke att äga rum. 7:0
Den som bifaller Bevillnings-Utskottets förslag, att, vid införandet af utländskt Bränvin af Ris, Socker eller Frugt, eller Arrack, Rum, Cognac och Genever utaf till och med 12 graders styrka, skall, för en Kanna med 2 R:drs värde, bestämmas 32 sk:rs Tull, samt att för En Kanna dylikt Bränvin af utöfver 12 graders styrka, med 3 B.:drs Tullvärde, skall utsättas 1 R:drs Tull, röstar Ja.
Den det ej vill, röstar Nej. 314 Stats-Uts kottets Vinner Nej; skall genom särskild votering afgöras, antingen ifrågavarande Tull skall utgå efter V. BorgarcStändets eller H. BondeStändets Beslut.
Med 74 Ja och 4^
Nej besvarades dessa propositioner; cch då Ja vunnit, är det beslutadt, att, vid införandet af utländskt Bränvin af Ris, Socker, eller Frugt, eller Arrack, Rumm, Cognac och Genever, utaf till och med 12 graders styrka, skall, för en Kanna med 2 R:drs värde bestämmas 32 sk:rs Tull, samt att för En Kanna dylikt Bränvin af utöfver 12 graders styrka, med 3 R:drs Tullvärde, skall utsättas 1 R:drs Tull. 8:de Voteringspropositionen förföll härigenom. 9:0
Den som bifaller Bevillnings-Utskottets förslag, att för på Svenska tryckta, från utrikes ort införda Böcker, skall bestämmas en införselTull af 25 R-.dr för 100 R:drs värde, samt vill, att genom särskild votering skall afgöras, huruvida Svenska, utrikes tryckta Biblar, som inkomma, till Svenska BibelSällskapet gifna, skola få Tullfritt införas, röstar •la.
Den det ej vill, röstar -Nej.
Nej; skola utrikes på Svenska, tryckta Böcker fritagas från all införselTull.
Resultatet af denna Votering befanns vara 76
Ja 43 Nej; hvadan och då Ja vann, bifallit är, att, för på Svenska tryckta, från Utrikes ort införda Böcker, en införselTull af 25 R:dr för 100
Rtdrs välde skall Betä nianden.
N:o 371. 315 bestämmas; i förening med hvilket beslut tillika anställdes serskild omröstning, efter följande proposition : 10:0.
Den sorn vill, att Svenska, utrikes tryckta Biblar, som inkomma, till Svenska Bibel-Sällskapet gifna, skola Tullfritt införas, röstar Ja.
Nej; kommer den af BevillningsUtskottet föreslagna Tull till 23 R:dr af 100 R:drs värde att bestämmas äfven för införandet af nyssnämnda Svenska Biblar.
De öppnade Voteringssedlarne innehöllo 76 Ja och 43 Ve/; och då Ja vunnit, är det bifallet att Svenska utrikes sryckta Biblar som inkomma, till Svenska Bibel-Sällskapet gifna, må Tullfritt införas. 11:0.
Den som bifaller BevillningsUtskottets förslag, att, för införandet af nedannämnde Fiskvaror, Tullen skall bestämmas på följande sätt, nemligen för saltad eller inlagd Gabeljou, Långor och Torsk, En Tunna: 2 R:dr 24 sk., för En Tunna Lax: 6 R:dr, för ali annan Sill, än den som inkommer med en åttondedels eller en sextondedels tunnor, per hel Tunna: 32 sk., för torra eller rökta Gråsidor eller Seij, 1 LU10 sk., för Långor och Torsk, med derunder inbegripna Rotchär samt Klippstock, Platt- eller Bredfisk, pr Lu: 16 sk., samt för alla andra slag dylik Fisk, pr LÄ: 20 sk., röstar Ja. 3i6 S t a t s-U t s k o 11 e t?'
Vinnner
Nej, kommer följande införselTnll att utsättas, nemligen: för En tunna Cabeljou, Långor och Torsk: 2 R:dr 12 sk., En Tnnna Lax: 5 R:dr, En Tunna all annan Sill, än den som inkommit i åttondedels eller sextondedels Tunnor: 16 sk., 1
L® torra och rökta Gråsidor eller Seij: 8 sk., 1 L® Långor och Torsk: 12 sk., samt 1
L® af alla andra slags dylik Fisk: 16 sk.
Omröstningen härom har utfallit med 62 Ja och 57 Nej\ hvadan och när Ja vunnit, Tullen för infö randet af nedannämnde Fiskvaror är bestämd på följande sätt, nemligen: för saltad eller inlagd Cabeljou, Långor och Torsk En Tunna: 2 R:dr 24 sk., för En Tunna Lax: 6
R:dr, för all annan Sill, än den sominkommer med en åttondedels eller en sextondedels tunnor, per hel Tunna: 32 sk., för torra eller rökta Gråsidor eller Seij, 1 L® : 10 sk., för Långor och Torsk, med derunder inbegripna Rotchär samt Klipp- StockPlatt- eller Bred-fisk, per L®: 16 sk., samt för alta andra slag dylik Fisk, per L®: 20 sk.
Som vid anställdt upprop till omröstning öfver den i2:te Propositionen Vällofl. Borgare-Ståndets
Ledamöter i votering derom icke deltogo, har Förstärkta StatsUtskottet ansett samma votering ej eller kunna gifva något resultat, innefattande ett R.
St:rs beslut i ämnet. i3:o.
Den sorn vill, att efter BevillningsUtskottets Betänkanden, N:o 371. 3^ förslag, för införandet af alla slags livitt Bomullsgarn, utöfver N:o a5, efter Engelsk beräkningJ
Tullen skall bestämmas till 6 sk. per Skålpund, löstalja.
Nej; kommer införsel-Tullen för alla slags Bomullsgarn öfver N:o 25, efter Engelsk beräkningJ att utsättas till 5 sk. pr Skalp. Efter Voteringens slut, befunnos 81 Ja oell Zj Nej-, hvarjemte en dubbel sedel casserades.
Och då Ja vunnit, är, för införandet af alla slags hvitt Bomullsgarn utöfver N:o 25, efter Engelsk beräkning, Tullen bestämd till 6 sk. per Skålp. 14:0.
Den som bifaller BevillningsUtskottcts förslag, att införsel-Tullen för ofärgadt, otvinnadt och odubbleradt Camelgarn skall bestämmas till 3 sk, per Skålp., löstalja.
Nej; blifver införsel-tullen å nyssnämnda Garn utsatt till 4 sk. per Skålp.
Med 3a Ja och 87 .Nej besvarades dessa propositioner; i följd hvaraf och när Nej vunnit, införseltullen för ofärgadt, otvinnadt och odubbleradt Camelgarn är bestämd till 4 sk. per Skålp. id:o Den som, jemlikt Bevillningsutskottets för - 3iS Stats -Utskottets slag, vill, att införselTnllen a i skålp. ofärgadl Linnegarn skall bestämmas till 6 sk., röstar Ja.
Nej; kommer Tullen å nämnde vara att utsättas till 8 sk. per skålp.
Denna Votering har utfallit med 3i Ja och 88 Nej.
Och sorn Nej vunnit, är InförselTnllen å ifrågavarande varå utsatt till 8 sk. per skålpund. i6:o
Den sorn, enligt BevillningsUtskottets förslag, vill, att inkommande Tullen å r skålpund Gummi skall bestämmas till 4 s^m löstalja.
Nej; kommer Tullen å denna vara alt utsättas till 2 sk. per skålp.
Dessa propositioner hafva blifvit besvarade med 8r Ja och 38 Nej; och då Ja vunnit, är inkommande Tullen å i skålp.
Gummi bestämd till 4 sk* 17:0
Den som bifaller BevillningsUtskottets förslag, att, för införseln af ali slags Hampa bestämmes en MedelTull af 5 R:dr per Sk& löstalja.
Den det ej vill röstar
Nej; kommer införselTnllen att bestämmas, för ren Hampa, till3R:dr, samt för passIJampa, till 5 R:dr per Sk&- Betänkandet), N:o 371. 3iq
De öppnade Voteringssedlarne innehöllo 81 Ja oell 38 Nej.
Och när Ja således vunnit, är för införseln af ali slags Hampa bestämd en MedelTull af 5 R:dr per Sk®. i8:de Voterings-Propositionen :
Härvid inträffade samina förhållande som vid den I2:te Propositionen är antecknadt; hvadan ej eller af denna Propositionen Lief något resultat. 19:0
Den sorn vill, att, enligt Bevillningsutskottets förslag, In- och Utförsel-Tullen å Tack- samt BallastJern skall bestämmas till 4 R-'dr per Sk®, röstar Ja.
Nej; kommer genom Votering attafgöras, om Tullen å Tackjern skall utsättas antingen efter H. R. o. A. eller Vällofl.
RorgareStåndets elier Hederv.
BondeStändets Beslut.
Voteringen har utslagit med 71 Ja och 48 Nej,- hvadan och när Ja vunnit, In- och Utförsel-Tullen å Tack- samt Ballast-Jern är bestämd till 4 R:dr per Sk®- 20 och 21 Voteringspropositionerne förföllo således. 22 och 23 Voteringspropositionerne hafva förfallit derigenom att Vällofl.
BorgareStåndet frånträdt de beslut som dem föranledt. 24^0 Den som bifaller BevillningsUtskottets hemställan, att Tullen å gamla casserade Canoner och Bomber samt Jernskrot skall bestämmas för införseln 320 Stats-Utskottets till 4 R;dr samt för utförsel till 2 R:dr 24 sk. per Sk®, röstar Ja.
Nej; kommer In- och UtförselTullen å nyssnämnde varunrtiklar att utsättas till 8 R:dr per Sk®.
Voteringen härom har utfallit med 47 3a och 70 Nej; hvarjemte 2 sedlar befunnits dubbla och derföre icke antagits.
Då Nej således vunnit, är In- och Utförsel-Tullen å gamla casserade Canoner och Bomber samt Jern skrot utsatt till 8 R:dr per SI®. 2Ö:o Den som bifaller BevillningsUtskottets förslag, att In- eller Utförsel-Tullen å Osmunds Jern skall bestämmas till 5 R:dr per Sk®, röstar Ja.
Nej; kommer In- och Utförsel-Tullen å närande Jern att utsättas till 8 R:dr per Sk®.
Voteringen utföll med 53 Ja och 66 Nej.
Nej har alltså vunnit, till följd hvaraf in- och UtförselTullen å Osmunds Jern är utsatt till 8 R:dr per Sk®. 26:0
Den sora bifaller BevillningsUtskottets förslag, att InförselTullen å Ankare, Ankarflyn och Draggar, Armbultar, Rodderjern och Smedjestäd, större eller mindre, skall bestämmas till 12 R:dr 24 sk. per Sk®, röstar Ja.
Betänkanden, N:o 37r. 3a 1 Ja.
Den det ej vill, röstar IN ej.
Nej; kommer InförselTulIen å nämnde Artiklar att utsättas till 5 R:dr per SkS.
Denna Votering utföll med 7g Ja oell 4° Och som Ja vunnit, är InförselTulIen å Ankare, Ankarflyn och Draggar, Armbultar, Rodderjern och SmedjeStäd, större eller mindre, bestämd till 12 R:dr 24 sk. per Skäf. 27‘de Voterings-proposition har, i följd af RiksStåndens bifall till BevilluingsUtskottets jemnkningsförslag, förfallit. 28:0
Den sorn vill, ätt, enligt BevillningsUtskottets förslag, för Kopparstick, Estamper och Lithögraphiska Arbeten, oinbundna, skall bestämmas en Tull, vid införsel, till 5 R:dr, samt vid utförsel till i R:dr Utaf 100 R:dr värde, röstar Ja.
Nej; komma ofvannämnda Artiklar att befrias från både in- och utförsel-Tu11.
Dessa propositioner besvarades med 74 Ja och 4^> Nejs hvadan och då Ja vunnit, för Kopparstick, Estamper och Lithögraphiska Arbeten, oinbundna, är bestämd en Tull, vid införsel till.
Rtdr samt vid utförsel till i R:dr utaf 100 Rtdrs värde.
5 B. at 3csa Stats-Ut s k o 11ets 29:0
Den sorn bifaller BevillningsUtskottets förslag att InförselTulle» å Talgljus skall bestämmas till 1 R:dr 3a sk. per L®> röstar Ja.
Nej; kommer Införsel-Tullen å denna vara att utsättas till samma h&lopp, som i *826 års Taxa eller 2 R:dr 24 sk. per LS Omröstningen härom har utfallit med 3i Ja och 88 Nej.
Och då Nej vunnit, är IhförselTullen å Talgljus bestämd till samma belopp som 1826 års Taxa utsätter, eller 2 R:dr 24 sk. per L®. 3o:e
Den som bifaller BevillningsUtskottets förslag, att Målningar, Ilandteekningar och Ritningar, infattade eller oinfattade, af Svenska konstnärer, skola tullfritt in- och utföras, me» att för Målningar o;c., af andra än Svenska konstnärer, skal! bestämmas en införselTull af 5 Rjdr samt utförselTull af 1 R:dr å ioo R:drs värde, röstar Ja.
Den det ej vill, röstar Nej. AK Vi nner Nej; komma Målningar, Ilandteekningar och Ritningar, ehvad de Öro af Svenska eller andra konstnärer, att befrias från både in- och utförselTull.
Voteringen utföll med 73 Ja och 43 Nej; hvarjemte 3 dubbla sedlar casserats och när Ja således vunnit, är det bifallet, att Målningar, Handteckningar Betiinkanden, N:o 371. och Ritningar, infattade eller oinfattade, af Svenska konstnärer, skola få tullfritt in- och utföras, men att för Målningar &c. af andra än Svenska konstnärer bör erläggas en införselTull af 5 R:dr samt utförselTulI af 1 Rcdr å 100 R:drs värde. 3i:o2.Den, som enligt BevillningsUtskottets mening, vill, att, för införandet af alla slag Born-eller OliveOlja skall bestämmas en MedelTull af 16 sk. per kanna, röstar Ja.
Nej; skall Tullen å nämnde Artikel utsättas till 8 sk. per kanna, då den inkommer på Fastager; men till 3o sk. per kanna, då den på Flaskor införes.
Voteringen har utfallit med 78
Ja oelf 41 -Ve/.
Och som Ja vunnit, är för införandet af alla slag Bom- eller OliveOlja, bestämd en MedelTull af 16 sk. per kanna. 32:0 Den, som gillar BevillningsUtskottets förslag, att införselTullen för ett Ris Kort- eller CartiePapper skall bestämmas till 3a sk., röstar Ja.
Vinner Ve/V skall Tullen för införseln af ett Ris dylikt Papper utsättas till 24 sk.
Voteringen härom utföll med 86 Ja ^,ch 3,3 Vey. 3a4 Stats- U t skottets Och då Ja vunnit, är InförselTulIen för ett Ris Korteller CartiePapper bestämd till 32 sk. 33:o
Den som biträder Bevillningsutskottets förslag, att InförselTulIen å en Tunna KokSalt skall fee-» stämmas till 36 sk., röstar Ja Den det ej vill., röstar Nej- ■ .
Nej; kommer InförselTulIen å En Tunna JJokSalt alt utsättas till 32 sk.
De öppnade Voteringssedlarne hafva utvisat 69 Ja, och 5o Nej.
Och då Ja vunnit, är InförselTulIen å en Tunna KokSallt bestämd till 36 sk. 34to Den sorn vill, att, jemlikt Bevillningsutskottets förslag, för införandet af ÖfverskärareSaxar, skall bestämmas en Tull af 10 R;dr- å too R;drs värde, vös talja, ■ •
Nej; kommer denna Tull å nämnde Artikel att utsättas till 5 R:dr Med 5j Ja och 62 Nej afgjordes denna fråga.
Och som Nej vunnit; är InförselTulIen å ÖfverskärareSaxar utsatt till 5 R:dr. 35 Voteringsproposition5 Härvid inträffade samma förhållande som vid 12 och 18 voterings-propositionerne finnes antecknadt.
Betänkande.!;, N:o 371. 325 36;o Den sorn, jemnlikt BevillningsUtskottets förslag, vill, att införselTullen å Smör skall bestämmas till 1 R.’dr 16 sk per LU , röstar Ja.
Nej; kommer denna Tull för nämnde vara att utsättas till det i 1826 ars Taxa stadgade belopp eller 1 R:dr 24 sk.
Ffter slutad Votering, hafva befunnits 41 Ja oell 78 Nej; hvadan och när Nej vunnit, införselTullen å Smör kommer att förblifva vid det i 1826 års Taxa stadgade belopp af t R:dr 24 sk. 37, 38 och '3t) Voterings-propositionerne:
Härvid inträffade samma förhållande som i afseende på 12, 18 oell 35 Voterings-propositionerne blifvit anmäldt. 4o:o Den som bifaller BevillningsUtskottets förslag alt Införsel Rullen för 1 U ToppConfect och CandiSoeker skall bestämmas till 6 sk., röstar Ja.
Nej; kommer InförselTullen å dylikt Socker att utsättas sill 5 sk. per U.
Voteringssedlarne hafva, efter slutad omröstning, innehållit io4 Ja och i5 Nej.
Och enär således Ja, vunnit, är InförselTullen för 1 U ToppConfect och CandiSocker bestämd till 6 sk. 3^6 StatsUtskottets 4i Voterings-propositionen förfallen, sedan H. PrestcStändet frånträdt det beslut, sorn densamma föranledt. 42:0
Den sorn vill, att jemnlikt BevillningsUtskottets förslag utförselTullen å 1 Tunna Tjära, med ett Tullvärde af 5 R:dr 16 sk. skall bestämmas till losk., röstar Ja.
Den det ej vili, röstar Nej.
Nej; kommer UtförselTullen för 1 Tunna Tjära med ett Tullvärde af 4 Rtdr 16 sk. att utsättas till 6 sk. 8 r:st.
Omröstningen utföll med 58 Ja och 6i iVey.
Och som Nej vunnit, är UtförselTullen a 1 lunna Tjära med ett Tullvärde af 4 Rtdr 16 sk. utsatt till 6 sk. 8 r:st. 43 VoteriDgs-proposition:
Härvid tillkännagafs enahanda förhållande som ofvan är anmäldt vid I2,‘i8, 35, 37, 38 och 3g Vote lingsPropositionerne. 44 Voterings-Proposition har förfallit, i följd af V. BorgareStdndets frånträdande af Ståndets beslut om Tull å KalkUll. 45:o
Den som hifaller Bevillningsutskottets förslag att InförselTullen för Kläde och Dråp, efter ett medelvärde af 6 R:dr per Aln, skall bestämmas till 2 R:dr, röstar Ja.
Betan k anden N:o 371. 327 Den det ej vill, röstar Nej.
Vinner Nejs skola Kläden fördelas i 3:ne Classer, nemi.
Grofva till ett värde af 3 R:dr alnen, Medolfina till ett värde af 6 R:dr alnen, och Fina till ett värde af 9 R:dr alnen samt InförselTullen derå bestämmas till TrettioTre och en Tredjedels procent af berörde Tullvärde.
Vid Voteringens slut befunnos 99 Ja och 20 Nej.