Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Handels-Balken och 2 Punkten, 3 Momentet af Högstberörde Kongk Förordning, uti Låntagarens å Vågen qvarvarande , i Våg-Attesterna upptagna behållning af hvarje belånad serskild sort, utan afseende å de ombyten i stämplar och dimensioner, som med den e-, na eller andra Panten under tiden kunnat ega rum; Banco-Utskottets Memorial N.o 7g. c) Föreskrift att, på clet dels erforderlig uppmärksamhet och noggrannhet vid Våg-attesters utfärdande icke må åsidosättas , och dels vid fråga om uppgifter i afseende å inventeringar eller försäljningar afPanterne, ingen slags förblandning må kunna ske emellan de hos Banken belånade och ej belånade Elfecter, som tillhöra en och samma person, hvarje Pantegare skall vara förbunden att, i dess till Vågbetjeningen afgifvande reqvisition för Våg-attests erhållande, utsätta äfven stämplar, dimensioner samt stång- och stycke-tal; börande utaf nämnde reqvisition, sedan den af Vågbetjeningen blifvit till rigtigheten pröfvad och godkänd, ett exemplar, såsom Bilaga åtfölja Våg-attesten, och med lika nummer förses, samt, oaktadt skeende Relax af den i attesten uppförda Pant, qvarblifva hos Banken eller Lån-Contoiret, så länge och intilldess alla till Reqvisitions-utgifvaren , under loppet af ett och samma belånings-år, utgångna Lån blifvit till fullo infriade, då sådana Reqvisitioner samtliga på en gång till honom återställas; Banco-Ulskotlets Memorial IV-o 79 i3 d) Stadgande, att de från Stockholms och Götheborgs Yågar utgifvande Attester lill Banco-låns erhållande må, i stöd af hvad förenämndt är, så inrättas, som hosföljande Formulaire utvisar (se Bilagan N:o 4), med iakttagande derjemte: 1:0 att, då jernplåtar, äfvensom större och smärre spiksorter äro i fråga till belåning, skall i Vågattesten finnas uttryckligen uppgifvet, om de förvaras under tak uti Våghuset eller dithörande Bodar, eller ock under bar himmel, emedan olika belåningsvärden i ena och andra fallet bestämmas; kunnande följaktligen utaf dessa slags Effecteri ilga andra än de, som från början varit och äro på enahanda förvarings-ställen vårdade, utbytas mot de till belåning först angifna; 2:0 att förtennt Jernbleck (hvilket hittills ensamt å Stockholms
Våg fått belånas, men härefter blifver lånbart äfven i Götheborg) ej å någotdera stället är Banco-^UIskottets Memorial N.-o 7g. till Pant antagligt, så framt det icke, allt från invigningen, legat och ligger under tak i Vågen, hvilket Våg-attesten alltså bör innehålla; och 3:o att, enär Stål-bunkar, Spik-kistor, Plåtar och mera dylikt emballeradt gods till belåning anmäles, skall i Våg-attesten serskildt styrkas, att Panten undergått af vederbörande Jernvräkare en med Kongl.
Förordningen af den 17 Maji 1814 samt den deröfver utfärdade Nådiga Förklaring af den 3 November 1818 öfverensstämmande besigtning; e) Ett stadgande af innehåll, att, enär dels under den tid af ett år och xo månader, som ett meddeladt Lån på Våg-effecter, enligt nu gällande Författning, möjligen kan komma att utestå, förändringar med den ansvariga Vågbetjeningens personal kunna inträffa, som ega inflytande på Långifvares säkerhet, dels ock nödigt ar, att möjliga misstag och förblandningar, genom de under skeppnings-tiden skeen - Sanco-Utskottcts Memorial N o Jg. l5 de utbyten af Panterne, måtte i tid upptäckas och rättas, vederbörande Gäldenärer ega att årligen föranstalta, det alla hos Banken eller Lån-Contoiret qvarliggande Vågattester, som äro utfärdade till och med den i5 November (då all skeppning från Vågen gemenligen upphört), blifva under samma löpande år, inom ultimo Decembris, omsatta och förnyade, sålunda, att ett ytterligare bevis af Vågbeijeningen tillställes Banken eller LånContoiret, enligt hosföljande Formulaire (se Bilagan N:o 5); kommande äfven i förnyelse-bevisen att iakttagas hvad som här ofvan, för Panter af serskild beskaffenhet , blifvit anmärkt i fråga om de egentliga.
Våg-attesterna.
Slutligen, och då den i Kongl. Majrts Nådiga Förklaring af den 12 Januarii 1707 bestämda ersättning af en fjerdedels (|) procent till Magistraterne i Rikets Städer komme, såsom en följd af det föregående, att i Götheborg upphöra, lärer Vågbetjeningen derstädes billigt vis böra tilläggas en vedergällning, i förhållande till det besvär och den ökade ansvarighet, som för densamma genom förändringen uppstår.
Hvad åter angår Vågbetje - 16 Banco-Utskottets Memorial N:o ~]Q. ningen i Stockholm, så är till Banco-Utskottet uppgifvet, att en viss provision för Våg-attesternas utfärdande skall hafva blifvit, år 1812, på Kongl. Bergs-Collegii Förslag, af Kongl. Maj:t i Nåder fastställd.
Utskottet, rom nu ansett sig böra tillstyrka, äfven vid Vågen härstädes, en och annan" förändring, till mera vighet och lättnad för handeln, men derjemte till ökning i Vågbetjeningens möda och ansvar, hemställer af dessa anledningar vördsamt, om icke Rikets Ständer må hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att åt Vågbetjeningen, så i Stockholm som Götheborg, lämpliga arvoden, i och för utfärdandet af Våg-attester och Förnyelse-bevis, måtte, i sammanhang härmed, efter det vederbörande blifvit öfver ämnet hörde, utaf Kongl. Maj:t i Nåder bestämmas.
Rikets Ständers vidare bepröfvande underställes allt detta vördsamligen.
Bil N:o i.
Formulaire ä Våg-scdcl till erhållande f/f Frisedel för varans tillagning från Fågjen.
Herr N. Ns Nartin. («). fcd ö EL ö g rt P CJ »-ra *^5 •
• Cfi i * CJt t-1 # co Stäm- pel.
BH 84 Stänger Jern 1822 Sept. 5 4o 99 99 GO 99 Julii 26 89 99 99 99 99 “— AG 24 99 99 99 99 29 95 99 99 99 99 3o 8 99 99 99 Au g. 2 CT 5.9 9 9 99 1820 Sept. 18 23 99 99 1822 Oct. 2 10 99 99 99 Sept. 10 20 99 99 99 99 3 37 99 99 99 Oct. 12 NHT 26 99 99 1821 Sept. 27 26 99 99 99 99 — 54T Stänger Jern 99 99 — af posten 146 stg‘r 18 Sk# v (c) v V v V V af Post gg stg:r 8 Sk# 10 L# 10 # y' ... 't/ af post 22 stg:r 2 Sk# i5 L# {/ af post 80 stg:r 20 Sk# 12 L# {/ • ■ af post 52 stgrr 5 Sk# 2 L# 10 # v af dito V 10 6 15 3 i5 1 5 3 1 5 10 2 2 l9 11 10 1 4 3 3 11 11 [O 10 N. N. Krono-Bokhållaren.
Med Capt. N. N. till Lubeck. N. N. Vågmästaren.
Sk#| 83| 4 N. N. •
Bokhållaren eller den, som antecknar och uppbär Jernbärarnes arbetspg.T.
Exp. den | 183 (u) Dens namn, för hvars räkning inrtUningrn~~*d?iHT~mdT-pV hvarf C^V A effecterne dervid blifvit bokförde. (NB.
Våg-Journalerne tjena till grund för bokföringen). (&)
Dcå Jernet eller andre vågbara elfecter inkommit på vågen och der blifvit afvägde och bokförde. (c) Då någon del af en bokförd post utgår, hvilket då i Kronans och Stadens Vågböcker antecknas inom columnen och utföres deri först då, när resten uttages eller qvarblifver som inventarium.
Vågböckerne föras alltså med enkel column till Debet och dubbla columner i Credit, den ena för hvad som utgår från vågen under årets lopp, och den andra för det qvarstående, hvilkas innehåll motsvara summa Debet vid Bokens årliga afslutning.
Behållningen öfverföres i följande årets Vågböcker, noggrannt specificerad till stämpel, sort och dimension, med iakttagande af tiden för dess första bokföring och de anteckningar, som för belåningen äro af nöden. (d')
Tecken för afföringen af belånte poster, hvilka till summa vigt antecknas å Vågsedeln. (e) Tecken för afföringen af obelånte poster.
(Genom så beskaffade Vågsedlar göres af Uttagaren eller dess Ombud alltid angifning, Serskildt å hvarje slag, såsom Stångjern, Bandjern m. m., till frisedels erhållande, så ofta några elfecter skola uttasras från Vågen). B i I.
N:o 2 Formulaire till Frisedel för uttagning.
Herr N. N. skeppar lill Lubeck med Skepparen N. N Femhundrade Fyratio En Stinger Jern Väga Åttatiotre Skepp.
Fyra Lisp. Marker.
Stockholms Stora Jernvägs Contoir dea 6 Mars 182 N. N.
Inspectorens namn. N. N. Bokhållarens namn.
Hörer till Banco-Utsk:s Memorial, N:o 79.
A vv i ■' r . ..
% 1 Bil.
Formulaire för hittills brukliga V'äg-Attester.
Herr N. N. häfver uppå dennå Stadens Våg låtit afväga följande poster Stångjern, Knippjern, Rundt Bultjern samt Brännstål, till Låns erhållande derå i Rikets Höglofl.
Ständers Bank. i823 Junii Jul i i Aug. Sept.
Ju ni i 1827 Oct.
Nav.- 1828 Julii Stycke- tal. Sk#.
Ltt. #. 9 2 21 B FR 99 99 „' 4;kant 99 99 99 99 63 66 42 16 *7 10 1.9 4 9 10 10 22 99 99 99 / 99 82 63 42 20 i5 10 9 i3 9 10 10 10 9 9 rf „ 4:kant 78 63 48 32 19 20 i5 10 7 16 i5 12 10 23 99 2 ,, 4;kant 34 28 11 13 4 10 22 99 1 3 ” 8 352 20 4 10 i83 10 10 — I I76 2l3 i4 10 23 C.S.S. 1 tm z * Knippjern „ 35 25 18 21 i4 10 3 •9 4 10 35 20 14 10 i i3 67 11 22 22 c.s.s. 9 3 1m 8 x tm Rundt "Bultjern 99 99 4o 36 20 *9 20 11 4 *9 18 r 0 b 99 8 99 99 ~ J7 27 20 15 15 1 f 0 23 2 2 99 99 99 19 91 99 55 99 9 28 4 16 '9 ro 99 3 tm 4- 99 99 3 43 7 23 3 2 10 253 11 139 8 3 2 I w 3 tm 3 Brännstål „ 5 - — Skolandes dessa Ett Tusende Ett Hundrade Sjuttiosex Slänger, Två Hundrade Tretton Sk#
Fjorton L#
Tio marker Stångjern, Ett Hundrade Tretton Knippor Sextiosju Skeppund Ellofva Lispund Knippjern, Två Hundrade Femtiotre Knippor, Ett Hundrade Trettionio Sk#
Tre L#
Rundt Bultjern, samt Ellofva Lådor, Åtta Sk#
Fern L#
Brännstål orubbade hållas Banken tillhanda, så länge de dess pant förblifva, och följaktligen ej Våg- eller Frisedlar till utlevereririg från Vågen derå gifvas, förrän denna Attest varder återställd, eller Banken utgifvit serskild tillåtelse, att någon del deraf från dess pant-rättighet får relaxeras, som försäkras. Stockholms Stora Jernvägs Contoir den 2 Februarii 1829. P. Älander, G- Zander, E.
Lindblad, Inspector, å Kronans vägnar.
Bokhållare, å Kronans vägnar. t. f.
Öfvervägare.
' Ofvanstående å denna Förteckning uppförde och af N. N. till
Låns erhållande i R:s St:s Bank under förenämnde årtal och dagar uppvägde Brännstål, som är uti Bod liggande, hafva undertecknade Jernvräkare, enligt Kongl. Maj:ls Nådiga Förordning af den 17 Maji 1814, besigtigat och befunnit det försvarligen godt, samt vederbörligen sorteradt, som in Febr. 1829. J. Norgren.
H. Timberg.
Transporteras på Rikets Höglofl.
Ständers Bank. N. N. tvgas.
Stockholms Jern- och Metall-Våg den w O 1820, d. iq Junii.
Relax: Sk# 213: i4£ Stångjern 8: 5 — Brännstål.
Hörer till Baaco-Utsl:s Memorial, N:o 79.
Bil. till Bcmco-Utskottets Memorial N.o 'jQ. if Bil.
N:o 4- Förmulairé till föreslagna nyd Vtåa-altester.
O Sorn N. N. anmält sig vara sinnad attj åf sina på Vågen härstädes förvarade Effecter, hos Rikets Höglöfl.
Ständers LåneBank (härvarande Lårie-Contöir) beläna ooo Sk#, oo L#, oo # Bruks-Stångjern.
(Bergsmans-jern, Barid-jern ö. s. v.), så förbinda vi härmed oss* en för alla och alla för eri, att ansvara, det förenämnde qvantum Bruks-Stångjerri (Bergsmaris-jerri, Bandjern o. s. v.) skall, till Bankens säkerhet, å Vågen qvarhållas och, utan Låne-Bankens (Directionens af Låne-ContöireG) skriftlig^ tillåtelse, hvarken större eller mindre del deraf till Pailt-egaren eller hagon aririäri; éhö det vara må, utlemnas, förr ari denna Attest, med Låne-Bankens (Directionens äf Låne-Coritoiret) åteckriadé bevis> att det härå upptagna
Låri blifvit till fullo hetaldt, återställes; hvilket försäkras.
— Stockholms (Götheborgs) Våg-Gontoir deri 18 Biri. till Riks. St.
Prof 1828, 1829. 6:te Sami, 2 B; ii 6: te Häftet; i8 Bil- till Banco-lJtskottels Memorial N.o 7 g. Bil.
FormXdaire litt Förnyelsc-Bcvis.
Alt N. N. för sin räkning och till Bankens säkerhet ännu liar qvarstående här &
Vågen de ifrån Bankens pant-rättighet hitintills icke relaxerade 000 Sk#, 00 L#, 00 # af (det qvantum af 000 Sk#, 00 L#, 00 #■ Stång-jern) (Bergsmans-jern, Band-jern o. s. v.), hvari Våg-attest lill belåning i Rikets Högloft.
Ständers Låne-Bank ((härvarande Låne-Contoirj) den under N:o härifrån utfärdades, samt att först berörde ((berörde) qvantum af 000 Sk#, 00 L#, 00 # Bruks-Stångjern (Bergsmansjern, Band-jern 0. s. v.) skall såsom Bankens pant iiu vidare å Vågen qvarhållas, och, utan Låne-Bankens ((Directionens af Låne-Conloiret) skriftliga tillåtelse, hvarken större eiler mindre del deraf till Pant-egaren eller någon annan, eho det vara må, utlemnns, förr än jemte detta Förnyelse-bevis med Lånc-Bankens (Directionens af Låne-Contoirét) åtecknade betyg, att det derå upptagna
Lån blifvit lill fullo belaldl, återställes, derföre an - Banco- och Lag-VIskottens Vflätande N.'0
So. 19 svara undertecknade, en för alla och alla för en.
Stockholms ([Götheborgs") Våg-Conloir den 18 JNT:o 80.
Antom lill Exped.-Utsk. elen 17 Sept. 1829.
Rikets Ständers Råneo- och Lag-Utskotts
Utlåtandes i anledning af anmärkningar vid Banco-Utskottets Memorial N:o 3y angående en bestämd förklaring att Lagens föreskrifter, , om fordringars bevakande i Concurs och efter ärsstämningj icke må lämpas till sådana Bankens Lån , för hvilka.
Gäldenärerne ej aflémna skuldförbindelse j utan deremot sjelfve erhålla Bevis eller sä kallad Pant~ sedel.
JJanco-Utskottets till Rikets Ständer afgifva samt af Ilöglofl.
Ridderskapet och A - ao Banco- och Lag-U(skottens Utlåtande N/o 80, deln bifallna Memorial, N:o 3^ , hvarigenom blifvit föreslaget: ”Att en Lagförklaring må, i Grundlagsenlig ordning, blif”ya utverkad af innehåll : att Lagens föreskrifter, om fordringars bevakande i Gonius och efter års-stämning, ické må läro”pas till sådana från Banken mot Pant ut”gifna, af serskild beskaffenhet varande, ”Lån , för hvilka Gäldenär icke aflemnar ”någon förbindelse, utan deremot sjelf af ”Banken erhåller ett Bevis eber så kallad ”Pantsedel”, har af Högvördiga Preste-Ståndet och Väliofl.
Borgare-Ståndet blifvit återremitteradt för gemensam behandling af Banpo- och LagrUtskotten, och af Hederväryärda Bonde-Ståndet har förslaget till Lagförklaringen blifvit remitteradt till LagUtskottets handläggning; i följd hvaraf detta ämne blifvit af Banco- och Lag-TJtskotfen gemensamt taget under pröfning.
Då erfarenheten visat, att Banken, ehirru bevakning i Concurs och efter årsStämning för så beskaffad fordran mot Pant, som nu blifvit omnämnd, af ingen Lag är ålagd, ieke destomindre i och för dylika fordringar erhåller kallelse, oell dess För-, vältning således stannar i villrådighet, om ej bevakning^, till undvikande af all an - Banco-och Lag-Utskottens Betänkande N.-oSt. 21 Utskotten lios Rikets Ständer vördsamt tillstyrka , att en Lagförklaring , sädan den i Banco-Utskottets förrberörde Memorial, N:o 37, blifvit föreslagen, må i Grundlagsenlig ordning blifva utverkad.
Antom till Exp.-Utsk. d. 17 Sept. 1829.
Betänkande, i anledning af Herr Hjertås, Gustaf, väckta Motion, innefattande Förslag till ny
Lag för privata Banker.
Ridderslapet och Adeln liar till Banco- och Lag-Utskotten blifvit remiteradt ett så lydande Memorial: ”Då jag nu aflemnat Förslag till ny myntfot, och sakkunnige
Mäns yttrande derom gifver mig det hopp, att Rikets Ständer skola dertill 22 Banco- och Lag-Utskottens Betänkande lY:o 8/. lemna uppmärksamhet, vågar jag att afven öfverlemna Förslag till ny
Lag för pri vala Banker.
Detta Förslag grundar sig derpå: alt de börjande Capital-vinsters skyndsamma förkofran är en outöslig källa till nationalrikedom; att denna förkofran icke kan blifva allmän, om ieke Bank-rörelse öfver allt i Landet drifves, utan i sådant fall allenast inskränker sig lill de få orter, som kunna draga fördel af den enda befintliga Bankinrättningen; samt att lånrörelsen lider vid centraliserade Crodit-stiftelser, men deremot lättas samt ordnas genom i orterna fördelade.
Hela byggnaden hvilar på erkännandet af Creditens natur, nemligen: att Credit-papper kunna utgöra större belopp, än de mynt-fonder, hvarå de anvisa; samt att det är rörelserna af dessa Credit-papper emellan de orter, hvilka hafva närings-förhålianden sins emellan, som gifva ökad kraft till industrien.
Men detta Förslag afser tillika möjligheten att kunna tillvägabringa sådana inrättningar i ett Land, der ali Credit länge varit skakad i sina grundvalar, genom undanryckandet af dess vigtigaste stöd, — ett lagligt mynt.
Derföre är dertill begagnad den Stats-Bank, sorn finnes.
Dess kraft, om den dertill ändamålsenligt användes, kan och bör tjena till godtgörande af de olyckor, dess olagliga förvaltning beredt näringarne, till upphäfvande af de svårigheter, dess ofullständiga inrätt - Banco- och Lag-Utskottens Betänkande N:o 81. aj ning medfört för Landsorterne, och till avlägsnande af de farhågor, som dess missförstådda rättigheter ännu utsprida i det allmänna Credit-lifvel.
De förhållanden, hvari detta ännu så kallade Statens Penninge-verk, enligt mitt Förslag, ställes till Privat-Bankerne, och dessa åter till Banco-Styrelsen, äro sådane, att inbördes hjelp emot hillig ersättning beredes Baukerne, och att säkra Controller trygga allmänheten.
Öm-delta Lagförslag af Rikets Ständer antages och af Kongl. Maj:t sanctioneras, vågar jag tro, att snart nog enskilde BankBolag skola bilda sig, och att, sedan myntordningen heredt möjligheten af credit på längre terminer, Privat-Bankerne skola, genom upplåning af enskilde Capital, bereda sig en ökad kraft för utlåningen afsina Credit-papper eller Banco-noter, samt sålunda tjeniigare Credit-bruk, än de nuvarande, åt Fosterlandels Näringar bereda ökad förlags-kraft.
” Utskotten hafva så mycket mindre något att anmärka mot inrättandet af enskilda så kallade Banker eller Disconter, sorn det redan, genom Kongl. Kungörelsen den 14 Januarii 1824, under vissa vilkor, är medgifvet; men Utskotten anse sig deremot ingalunda kunna tillstyrka, att, me» 24 Banco- och Lag-Utskottens Betänkande JV.-o 81. deist serskilda anslag eller understöd af RikeLs Ständers Bank, i synnerhet i dess närvarande ställning, man skulle söka att, på sätt Motionairen åsyftat, framkalla och upprätthålla dylika inrättningar.
Utskotten hysa den öfvertygelse, att dessa Låne-anstalter då först kunna blifva för Landet nyttiga; och utan tvifvel af den enskilda omtankan sjelfmant skola åstadkommas, när, i förening med en inom åtskilliga Landsorter mera concentrerad, lifligaré näringsflit och afsättning afdeSs tillverkningar, samt, efter återvunnen stadga i Rikets Myntväsende, de; genom besparing af jordens och arbetskrafters årliga production, förökade lånbara Capital, med lika eller större fördel, kunna göras frugtbärande i denna som i någon annan gren af den allmänna rörelsen, eller uti något annat pröduclivt företag.
Det biträde, Vare sig genom Lån eller Åssignerirtgsrättj som enskilde Bank- eller DiscontBolag då må ega alt af Riks-Banken påräkna; synes, i Utskottens tanka, böra bero af den Credit de* likasom andra Lånsökande; kunna sig förvärfva, och för öfrigt af enahanda . vilkor, som Banken, för sin säkerhet och i enlighet med naturen af sina egna functioner och åligganden, af Låntagare och Assignanter i allmänhet äskar och mäste äska; Al Banco- och Lag-Utskottens Betänkande N.-o 8/.
Af dessa skäl, och med hugkomst af de menliga följder och missbruk, som enskilde Disconters närmare samband med Rikets Ständers Bank för icke många år sedan medfört, anse Utskotten sig böra till Rikets Ständer vördsamt hemställa, om icke deri väckta frågan, om en serskild Lagstiftning för så kallade Privat-Banker och deras förhållanden till Riks-Banken utöfver den redan befintliga, för närvarande må förfalla.
Bih. till Riks. St, Prot. 1828 1829. 6:tc Sami. 2 B. 3 6: te Häftet, STOCKHOLM, tryckt i Ecksteinska Boktryckeriet, iSag, Banco-Utskottets Utlåtande N:o 82. 1 N:o 82.
Ankom till Exped.Utsk. d. 5:tc Oct. 1829, Utlåtande, med anledning af de inom Riks-Stånden gjorda anmärkningar vid Banco-Utskottets Betänkanden JV:ris 48, 49* 5o, 5i_, 52 och 53j hvaruti grunder för Bankens Lån-rörelse, efter dess serskilda utgreningar, för tiderymden intill nästa Riksdag, blifvit af Banco-Utskottet föreslagna.
Samtlige Riks-Stånden hafva, enligt Protocolls-Uldrag under den 2i:sta, 24:de och 27 förlidne Julii, beslutat, på grund af gjorda anmärkningar, att, till förnyad handläggning af Banco-Utskottet, återförvisa de ämnen, som uti ofvannämnda sex Betänkanden blifvit upptagna och utredda.
Enligt den åsigt Banco-Utskottet pag. 8, antydt, var egentliga ändamålet med Betänkandet N:o 48» att till ett helt samman* Bih. till Riks. St, Prot. 1828 1829. 6:te Sami. a B. 1 7ide Häftet. -i Banco-Utskottets Utlåtande N.o 82. fatta hvad de öfriga Fem {Betänkandena för hvarje Lånrörelse serskildt innehöllo.
Så blef likväl ej detta Betänkande hos RiksStånden ansedt och behandladt, ulan upptogs för sig sjelft och främst i ordningen lill pröfning, innan de öfrige voro genomgångna och discuterade.
Häruti ensamt igeniinnes anledningen lill en del af de vid detta första Betänkande gjorda anmärkningar, såsom: att Utskottet ej uppgifvit hvilka våg-effecter, som för närvarande få i Banken belånas; — oaktad t berörde effeeler Blifvit omständligen uppräknade å pag. 31 i Betänkandet N:o /\g; — att Utskottet förslagsvis utfört circulations - fonderne för hvarje Låne-rörelse i runda summor, utan lemnad upplysning, huruledes samma Fonder tillförene i serskilda låne-vägar utgått; — då likväl dessa summor hvar för sig finnas noggrannt redovisade i Delail-Betänkandena , samt här endast utförde i runda tal, för att på ett ställe och med en Blick kunna öfverskådas, o. s. v. Utskottets uppgift, pag. 7, att omkring g millioner af Bankens utlåningar bestode endast uti sedlar, utställda på Bankens Credit, utan all motsvarande valuta, har funnits vara i behof af närmare förklaring, som Ulskoltet alltså här får meddela:
Vid 1828 års slut utestodo:
Fordringar mot rörlig pant och på korrt tid - . 1,548,284: 28: 8.
Fordringar mot orörlig pant och på längre Terminer 5,435,427: 47: —■ Fordringar i Discont-väg, till det mesta på namnsäkerhet p,344»55c>: 28: 10.
Tillhopa 16,328,272: 8: 6.
I och för tillvägabringandet af denna summa, som utgör Bankens rörliga och räntegifvande till enskilda utlånade Cnpital-Stock, har Banken egt att tillgå: a) Upplånade medel mot Obligationer på viss tid eller uppsägning . 969,525: 47:
I0* V)
Deponerade medel i "Vexel-Banken, sora Transport 969,525: 47:
I0- 16,328,272: 8: 6* Transport 969,525: 47: 10. 16,328,272: S: 6. dock skola vid anfordran Egarne tillhandahållas 2,876,033: 7: 11. c) Sin egen verkliga förmögenhet; det vill säga , hela öfver skottet i tillgång och fordran, efter afdrag af skuld.
Detta öfverskott, då ibland tillgångarne äfven upptages den såkallade grund-fonden 4>400>000
R:dr, men sådana fordringar, för hvilka ingen ersättning är att Transport 3,845,559'. 7: 9. 16,328,272: 8: 6* Banco-Utskottets Utlåtande N.o S2.
Transport 3,845,559: 7: 9. 16,328,272: 8: 6. vänta , afdragas, samt Guld- oeh Siifver-vär den, så i Debet som Credit, evalveras efter 128 sk., uppgår ej till högre summa , enligt 1828 års bokslut , än vid pass 3,8oo,ooo: — — 7,645,559: 7: 9.
Hvad härutöfver till de ofvannämnda utlåningarne finnes an vändt, eller 8,682,713: — 9. är att anse såsom tillkommet endast och allenast i följd af det stadgande, att Bankens Sedlar såsom mynt i Riket erkännas, enär delta fordrings-belopp ej grundar sig på någon hos Banken befintlig tillgång, hvarken egerij deponerad eller upplånad. 6 Banco-Utskotlets Utlåtande N.-o 82.
Någre Ledamöter af Riks-Stånden hafva erinrat, att.
Utskottets förslag angående Lånrörelsen vore för tidigt, så länge icke frågan om Realisation och Myntbestämning blifvit afgjord.
Banco-Utskoltet har visserligen under dess hithörande öfverläggningar ofta funnit, att dessa ämnen stå med hvarannan i ett omedelbart och nära samband, likasom, å andra sidan, bos Stats- och Banco-Utskotten svårighet ej sällan uppstått, att kunna behandla vissa till Myntbestämningen börande delar, utan att på förhand hafva afgjort, huru Lån-rörelsen komme att regleras.
Då det emedlertid hvarken vid förra tillfället eller nu låtit sig göra att uppskjuta med de längre tid upptagande deliberationerna om Bankens framtida Lån-rörelse, i afvaktan på Rikets Ständers beslut öfver Mynt- och Penninge-väsendet; så får BancoUtskottet nu, likasom då, endast tillkänna-; gifva , att Utskottet fortfarande behandlat allt hvad till Lån-rörelsen hörer, under fäStadt afseende å hvad Stals- och BancoUtskotten tid efter annan i Mynlbestämnings-frågan åtgjort.
Förslagen angående hvarje Lån-rörelse serskildt , tillika med dervid förekomna hufvudsakligare anmärkningar, får Utskot - Banco-UtskoUets Utlåtande N.o 82. 7 let nu, punkt för punkt, upptaga och närmare utreda , samt slutligen yttra sig öfver några gjorda anmärkningar af vidsträcktare omfattning och allmännare syftning.
Betänkandet N:o 49» angående Bankens Utlåningar på korrt tid och mot rörlig pant. 1:0 Utlåningar på Guld- och Siljver-pant.