Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Prot. i84$• » Sami. t AfA 81 642 Expeditions-Utskottets Förslag till tind.
Skrifvelse, IV.-o i3j.
Preste-Ståndet den 23 — — Borgare-Ståndet den 23 — — Bonde-Ståndet den 24 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, med öfverlemnande af förslag till Lag för Enskilde Banker.
N:o 2, Mern.
N:o 3, Mern.
N:o 7, Banco-Utsk.
Mern. N:o 76.) S. A. K. Som Rikets Ständer funnit den Författning, i kraft hvaraf Enskilde Banker blifvit tillåtne, eller Kongl. Kungörelsen den 14 Januari 1824, jemförd med 15 Gap.
Handels-Balken, vara ofullständig, ej mindre uti föreskrifterne om de for allmänna säkerheten nödige garantier vid enskilde Bankers stiftande, än ock i afseende på bestämmande af föremålen, vilkoren och sättet för dylika Bankers rörelse, äfvensom all föreskrift deruti saknas om de controller öfver desse inrättningars verksamhet och utsträckning, samhället hör ega rättighet att utöfva; så hafva Rikets Ständer, i likhet med hvad jemväl vid de två sednast förflutne Riksdagarne af Rikets då församlade Ständer är vordet hos E. K. M. i underdånighet anmäldt, ansett en fullständigare lagstiftning i delta ämne, än den, som för närvarande förefinnes, vara af behofvet påkallad; hvarvid och enär det vore betänkligt, atl, under nuvarande penningeförhållanden, vidtaga en rubbning i de enskilde Bankernes hittills åtnjutne lällighet att utgifva egne tryckte eller graverade cieditsedlar, Rikets Ständer ansett enskilde Banker böra få bildas med bibehållande af nämnde rättighet, under den ansvarighet och de vilkor, sorn bestämmas uti det förslag till lag för enskilde Banker, hvilket Rikets Ständer för sin del antagit, och som till E. K. M. Nådiga stadfästelse härhos i underdånighet öfverlemnas; och få Riket Sländer derjemte i underdånighet anhålla, dels att de uti berörde lag i R:dr B:co beslå inda penningebelopp måtte utföras i den af E. K. M., med bilall till Rikets Ständers derom fattade beslut, antagne myntenhet, dels oek att antingen såsom ett tillägg till lagen för enskilde Banker, eller genom serkild kungörelse, det måtte förklaras, att hvad Kongl. Kungörelsen den 14 Januari 1824 stadgar angående enskilde Banker och Expeditions-ll tskottets Förslag till und.
Skrifvelse, lf;0 643 Disconter, hädanefter skall gälla endast i afseende på sådane Banker, sorn redaa är o inrättade, hvilka vidderas undfångne privilegier, under den derför återstående tiden, måga orubbade bibehållas, derest de ej sjelfva önska att före samma tids utgång få sina statuter förändrade till öfverensstämmelse med ofvanberörde Lag.
Lag jör enskilda Banker samt vilkoren för dessas rörelse. 1 §.
Bankrörelse, med rättighet att utfärda tryckte eller graverade creditsedlar, må utaf enskilde personer, endast i förening till Bolag, bedrifvas, efter dertill af Kongl. Maj:t meddeladt tillstånd.
Då underdånig ansökning härom göres, böra till granskning och stadfästelse bifogas ej mindre de för Bankbolaget uppgjorde grundreglor, än ock Utlånings-Reglementet; och ankommer på Kongl Majit att, efter pröfning, huruvida Bankinrättningen kan vara for landet fördelaktig eller menlig, det sökta tillståndet bevilja, på högst Tio år, eller ock förvägra.
Så vida ansökning om
Bankrörelses fortsättande blifvit af bolaget gjord Aderton (18) månader inom nämnde tids utgång, kan tillståndet dertill förnyas; dock aldrig utöfver
Tio år för hvarje gång. 2 §.
Till Bankbolags stiftande erfordras minst Femtio (50) namngifne delägare, under den ansvarighet, som i denna Lag bestämmes, med en teckningssumma af minst En million (1,000,000) Riksdaler Baneo, motsvarande Trehundra Sjutiofem Tusen Riksdaler Silfver-Specie.
Vid pröfning af bolagsreglorna bestämmer Kongl.
Majit det högsta belopp, hvarutöfver teckningssumman ej får gå. 3 §.
Enskild Bank eller dess Afdelning får endast i stad inrättas. 644 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o 4 §- Delegarne i Bolaget böra inom sig utse en ansvarig och, efter Bolagets godtfinnande, afsättlig Direction, för att, enligt utfärdad instruction och under sådan controll af offentlig myndighet, som i denna Lag stadgas, Banken förvalta samt i alla mål för Bolaget lagligen tala och svara. 5 §.
Bolagsreglornp, genom hvilka delegarne skola sig inbördes förbinda, böra dessutom innefatta uppgifter och stadganden i följande ämnen : a) om beloppet af teckningssumman eller grundfonden, deraf minst Tjugufem (25) procent skola utgöras af Rikets gällande mynt; b~) om antalet af
Directionens ledamöter, som icke få vara färre än fem; c) om tiden och sättet för revisionen, som årligen förrättas, och revisionsberättelsens kungörande i Tidningarne; d) om tiden för ordinarie Bolagsstämma, som årligen hålles, villkoren för sammankallande af extra Bolagstämma och om röslrättigheten; e\ om sättet för ändring i bolags-reglorne; f) om sättet för utlåningen och om creditiv-rörelsen; och g') om deposition på upp- och afskrifnings-räkning. 6§.
Såsom säkerhet för den del af grundfonden, hvilken ej ovillkorligen skall bestå af contanta medel, må begagnas ej allenast Rikets gällande mynt samt controlleradt guld och silfver, utan äfven sådane fastighetsinteekningar, actier eller allmänna Verks och Inrättningars räntebärande obligationer, som för sådant ändamål af Bolaget godkännas, efter pröfning, uti hvilken Konungens Befallningshafvande i Länet skall deltaga, med skyldighet att Öfver säkerheten sig utlåta; börande hvad till grundfonden hörer i Landtränteriet eller annat allmänt förvaringsrum nedläggas uti kassakista med serskilde lås, dertill Directionen samt ett af Konungens Befallningshafvande utsedt allmänt Ombud hafva hvar sin nyckel; Bolaget dock obetaget att, om reda penningar sålunda nedsatte blifvit, dem återtaga i utbyte emot annan säkerhet, sorn af Bolaget och Konungens Befallningshafvande godkänd blifvit.
Bankens egne och andre enskilde Bankers actiebref få aldrig ibland hypothek förgrundfond antagas.
Ej må insatt grundfond genom utdelning minskas, så länge Bankens rörelse fortfar. Expedilions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelsej N.-o 23y. 645 7 §•
Förr än Banken får Öppnas och träda i verksamhet, skall iagttagas och inför Konungens Befallningshafvande styrkas: o) att inför Rådstufvu-Rätten i den stad, der Bankens hufvud-contor är beläget, blifvit i hufvudskrift förevisade och uti Intecknings-Protocollet ordagrant intagne, så väl den af Kongl. Maj:t utfärdade tillstånds-resolution, som ock bolagsreglorne, samt att Rätten, på Bolagets bekostnad, låtit i allmänna tidningarne införa kungörelse om det ingångna Bolaget; att profblankelter till Bankens creditsedlar blifvit af Kongl.
Maj:t fastställda; c) att uppgift på Bolagets delegare ej allenast blifvit aflemnad till samma Rätt och uti dess Intecknings-Protocoll intagen, utan ock i allmänna tidningarne kungjord ; d') alt uppgift å de personer, som komma att underskrifva Bankens creditsedlar, blifvit tillställd Konungens Befallningshafvande i Länet och i allmänna tidningarne kungjord; e) att till Banken blifvit inbetaide minst
Tio (10) procent af grundfonden eli er » :delar af det i 5 §, Litt. a, bestämda tillskott i Rikets gällande mynt, äfvensom handlingar, hvilka Bolaget efter pröfning godkänt, aflemnade till säkerhet derför, att återstoden af samma tillskott varder inom, ett år i Banken insatt; och att hvad som, enligt nästföregående §, utgör säkerhet för den öfriga delen af grundfonden, blifvit till Banken inlemnadt och af Bolaget jemte Konungens Befallningshafvande i redan föreskrifven ordning godkändt.
Då förändring med delegarne i Bolaget inträffar, skall uppgift derom, efter hvarje Bolagsstämma aflemnas till Rådstufvu-Rätten, för att i dess Intecknings-protocoll intagas samt i allmänna tidningarne införas; äfvensom, enär någon förändring sker med de personer, som underskrifva Bankens creditsedlar, sådan genast skall hos Konungens Befallningshafvande anmälas och genom allmänna tidningarne kungöras. s $.
Utom invisningar på Rikets Ständers Bank, i enlighet med derom gällande föreskrifter, må ej af enskild Bank utfärdas andre tryckte eller graverade förbindelser, än creditsedlar, ställde till innehafvaren att vid anfordran, utan ränta, inlösas, och hvilka ej må lyda å mindre belopp, än Sex:
Riksdaler 32 sk.
Banco, motsvarande Två R:dr 24 sk. silfver.
Bank-afdelning ege ej rätt att utgifva andra egne förbindelser, än till viss man slälde invisningar å hufvud-contoret. 646 Expeditions-Vt skottets Förslag till und.
Skrivelse, N.o 2^7. 9 §.
Bank utgifva creditsedlar, och invisningar å Rikets Ständers Bank till större sammaniagdt belopp, än som motsvaras af: l:o behållningen i dess egne cassör af Rikets gångbara mynt i silfver eller sedlar; 2:o återstoden af depositionen i Rikets Ständers Bank; 3:o sådane Bolagets odisponerade tillgångar i guld och silfver samt hypothek, som i 6 § nämnas; Bankens egna lånehandlingar sålunda härvid icke inberäknade, och 4:o innehafvande säkerhetshandlingar för lemnade cassa-crediliver, i den man dessa anlitas, likväl aldrig till större belopp än Tjugufem (25) procent af teckningssumman.
Derest, genom vexling eller annan orsak, det sålunda bestämda förhållandet emellan Bankens tillgångar, samt beloppet af dess credit-sedlar och invisningar skulle komma att rubbas, åligge det Banken att inskränka sin utlånings-rörelse och inom en månad hafva återställt det rubbade förhållandet. 10 §.
Upplåning, vare sig på creditiv eller genom försträckning och deposition, må ej heller af Banken göras, till högre sammanräknadt belopp, än hälften af hvad å tecknad grundfond finnes i Banken insatt.
Alla fordringsbevis, hvilka för dylik upplåning utgifvas, äfvensom depositions-bevis, skola ställas till viss person, eller visst Verk, samt innehålla, att öfverlåtelse deraf må ske endast till viss man och efter föregången anmälan i Banken. 11 §.
Yid utlåning ege Banken, då räntan ej är utfäst högre än efter
Fem för hundrade om året, och utlåning ej ställd på längre tid än Sex månader, att afdraga räntan för hela lånetiden.
Betalar låntagaren ej å förfa Ilodagen; erlägge då under två månaders tid från nämnde dag
En fjerdedel procent i månaden såsom straffränta, eller tillhopa
Två tredjedels procents ränta för månad, samt från sistberörde tids utgång Sex procents ränta, till dess betalning sker.
Vid fordringars utsökande njute enskild
Bauk samma rätt till handräckning, som Rikets Ständers Discont-Verk nu är eller framdeles varder beviljad. 12 §.
Enskilda Bankers adier eller lottbref må icke i någon sådan Bank belånas.
Expeditions-Ulskottels Förslag till und.
Skrifvelsej N:.o 2J7.
Då i Banken belånte varor icke inlösas vid förfallotiden, kunna de genast derefter utan föregånget uppbud eller hembjudning föryttras genom offentlig auction, hvarvid förhålles i enlighet med författningarne om försäljning af utmätt lösegendom. 13 §.
Banken ege ej att drifva handel med annat än guld och silfver; men vare oförhindrad att inropa pantsatt eller utmätt egendom, som på auction utbjudes, dervid Bankens rätt och säkerhet kan vara i fråga; dock med iakttagande deraf, att sådan egendom åter varder försåld, så snart det utan förlust för Banken ske kan. 14 §.
Delegare i enskild Bank svaren, en för alla och alla för en, för uppfyllandet af Bankens alla förbindelser, på sätt och i den ordning här nedan stadgas:
Derest ej Banken med Rikets metalliska mynt eller med sådana sedlar, sorn lika med mynt i Riket gälla, vid anfordran inlöser sina creditsedlar, äfvensom derest af densamma utfärdad invisning å Rikets Ständers Bank, vid uppvisandet derstädes, i anseende till bristande behållning ej inlöses, åtnjute borgenären ränta af den enskilde Banken efter Åtta för hundrade om året, ifrån den dag, då betalning af creditsedel eller invisning vägrad blifvit, intill dess inlösningen i Banken åter vidtager.
Vare det ock, när Banken sålunda brustit i betalning, hvar och en af Bankens borgenärer obetaget att väcka fråga om Bankens försättande i concurstillstånd, derom anmälan bör ske hos Konungens Befallningshafvande, som genast undersöker Bankens ställning.
Gitter Directionen då ej visa, att den inträffade oförmågan härrört af en skyndsamt öfvergående tillfällighet och att Banken alla sina borgenärer förnöja kan, åligge det Konungens Befallningshafvande att låta inställa Bankrörelsen och öfverlemna målet till O Domstol, som beslutar att Banken i concurstillstånd försättes.
När concurs inträdt, har ock Bolaget förverkat rättigheten att vidare begagna sig af det erhållne tillståndet till bankrörelses bedrifvande. 15 §.
Oberoende af den rätt, som i nästföregående § Bankens borgenärer tillägges, ege innehafvare af creditsedel eller invisning, som ej inlöses, att genast erhålla qvarstad å en eller flere Directionens Ledamöters egendom, 648 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.-o 2J7. samt att, sedan en månad förflutit (rån den dag, credilsedels eller invisnings inlösen vägrad blifvit, lagsöka en eller flere Directionens Ledamöter, med samma rätt att använda utmätningstvång, sorn Lag och Författningar 1 allmänhet medgifva.
I alla de fall, då Ledamot af Directionen ej träffas hemma med lagsökning eller å Bankens contor, äfvensom då flere Directionens Ledamöter skola på en gång samfäldt sökas, kunna de, som med Konungens Befallningsliafvandes eller Rättens bud gå, å Bankens contor bevisligen aflemna, eller, om det linnes stängt, å dess dörr fästa skriftlig resolution eller kallelse; och gäfle då sådan åtgärd såsom laga delgifvande. 16 §.
Hafva Directionens samtlige ledamöter undergått utmätning, men full tillgång saknats i deras lösa egendom, kan bristen genom ny lagsökning utkräfvas under enahanda tvång hos den eller de lottegare, mot hvilka fordringsegaren finnér för godt sin talan rigta. 17 §.
Af Bankens delegare eller deras arfvingar eller sterbhusdelegare vare ej någon berättigad att under bolagstiden träda från Bolaget, eller sin lott å annan person öfverlåta, med mindre Eolaget dertill samtycker, och det i 2 § stadgade minsta antal af delegare derigenom icke understiges.
Äro den, i afgången Bolagsmans ställe, inträdde nye delegarens grundfonds-handlingar i ofvan föreskrifven ordning pröfvade och å bolagsstämma godkände; då är, efter dess slut och sedan sex månader förflutit efter det den timade förändringen blifvit hos Rätten anmäld och i allmänna tidningarne kungjord, den afgångne delegaren ej ansvarig för annan Bankens skuld, än den, hvarför han dessförinnan blifvit lagsökt. 18 §.
Den genom Kongl. Förordningen den 13 Juni 1800 för skuldfordring j allmänhet bestämda prescriptionstid af Tio år, ege ej rum i afseende på enskilde Bankers creditsedlar och invisningar; ej heller skall bevakning deraf, enligt concurslagen, erfordras i Bankens concurs eller i anledning af årsstämning, som vid Bolagets upphörande må utfärdas å dess borgenärer; hvaremot när Bolaget upplöses, hvilket Konungens Befallningshafvande bör utan dröjsmål till Kongl. Maj:t inberätta, Kongl.
Maj;t låter utgå Nådig kun - Exptditions-Utshollets Förslag till uncl.
Skrifvelsej IV.o 2J7. 649 göielse derom, med föreläggande för en hvar, som någon så beskaffad förbindelse af Banken innehafver, alt, vid förlust af all betalningsrätt, förbindelsen till inlösen uppvisa i Banken, inom Två år från kungörelsens dato; börande densamma två gånger under hvartdera af dessa tvenne år från predikstolarne uppläsas. 19 §.
Directionen vare skyldig så väl att, efter hvarje qvarlals slut, till Kongl. Maj:i insända en öfversigt af Bankens ställning, som ock att hålla Bankens räkenskaper och handlingar tillgängliga för den undersökning, som Kongl. Maj.t möjligen kan finna för godt låta anställa, likväl utan att enskildes förhållanden till Banken dervid få för allmänheten yppas, 20 §.
Banken i ett eller annat afseende afvikit från de föreskrifter, som uti denna Lag äro gifne eller i fastställde Bolagsreglor öfverenskomne, ankom me på Kongl. Maj:t att, uppå derom skeende anmälan, genom föreläggande af vite i penningar eller, uti svårare fall, vid förlust af det till Bankrörelsens bedrifvande erhållna tillstånd, tillhålla Bank-Styrelsen att det felaktiga rätta. 21 §.
I afseende på enskilde Banker, hvilka icke utgifva egne creditsedlar, galle hvad om Bolag i allmänhet uti Lag och Författningar nu är eller framdeles varder stadgadt.
Bank, på sätt i 1 § af denna Lag bestämdt blifvit, sökt och vunnit Kongl. Maj:ts Nådiga tillstånd till Baukrörelses bedrifvande, må de i 11 och 12 §§ bestämde förmåner sådan Bank jemväl tillgodokomma.
Prot. 184S. to Sami. 1 A/d. 82 65o Expeditions-Vtskotlets
Skrifvelse, N.-o 208.
Uppläst och godLändt hos Ridd. och Adeln den i3, Maj i845.
Preste-.Ståndet den 23 — — Borgare-Ståndet den 23 — — Bonde-Slåndet den 24 — _ Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse j angående upp häfvande af skyldighet för revisionssökande att i Idof-Hatten erlägga lösen för handlingarne i målet.
N:o 126v. S. A. K.
Då uti Kongl. Förordningen den 24 April 1754 stadgadt blifvit, bland annat, att den part, som sökt att Kongl. Maj:t må pröfva Hof-Bätls Dom eller Utslag, bör, inom viss tid efter det han Hof-Rättens tillstånd erhållit, gifva in penningar till lösen för handlingarne, men derjemte, genom Kongl.
Brefvet den 31 Januari 1777, jemfördt med Kongl. Förordningen den 12 November 1766, är vordet i Nåder förklarad!, att det ej vore nödigt, alt acten afskrifves vid revisionssökande, utan borde densamma till Kongl. Maj:t insändas, sedan parten derför efter taxa lösen erlagt, hafva Rikets Ständer, med fästad uppmärksamhet å sistberörda förhållande, eller att nämnda handlingar numera icke skola i Hof-Rätten afskrifvas, utan böra i hufvudskrift till Konungen insändas, ansett det ej heller vara billigt, att lösen för samma handlingar hos Hof-Rätten af revisionssökanden erlägges; och hafva Rikets Ständer alltså funnit skäligt, för sin del, besluta, att stadgandet i Kongl.
Förordningen den 24 April 1754, att den part, som sökt att Kongl. Majit må pröfva Hof-Rätts dom eller utslag, bör, inom fjorton dagar efter det han Hof-Rättens tillstånd erhållit, gifva in penningar till lösen för handlingarne, upphört att vara gällande.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 24 Maj 1845, Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o i3g. 651 N:o 239.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den a3 Maj |845.
Preste-Ståndet den 23 — — Borgare-Ståndet den 23 — — Bonde-Ståndet den 24 —- — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, om befrielse för revisionssökande parter från skyldigheten att till Hof-Rätt ingifva stämpladt papper till handlingarne i saken.
(Be v.- och Lag-Ulsk:s Bet.
N;o 10). S. A. K. Hos Rikets Ständer har blifvit yrkad t, alt, enär Hof-Rätt i revisionss»k numera i original insänder handlingarne till E. K.
M:t, den sökande måtte befrias från den i Kongl. Förordningen den 24 April 1754 bestämda skyldighet att i Hof-Rätt med stämpladt papper belägga samma handlingar; och som omförmälda handlingar redan, då de till Hof-Rätt ingifvas, blifvit belagda med stämpladt papper till de belopp, som för dem, efter deras serskilde egenskap, erfordras, hvadan Rikets Ständer anse någon ytterligare skyldighet i denna del ej böra ega ruin, hafva Rikets Ständer för sin del beslutat, att stadgandet i Kongl.
Förordningen den 24 April 1754 derom, att revisionssökande parter, för rätt till underdånig talans fullföljd, böra till Hof-Rätt ingifva stämpladt papper till handlingarne i saken, må upphöra att vara gällande.
Hvilket Rikets Ständer härmed Tå i underdånighet anmäla; framhärdande &c.
Stockholm den 24 Maj 1845. 652 Expeditions- Utskullets Förslag lill und.
Skrifvelse , N.o N:o 240.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den a3 Maj i845.
Preste-Ståndet den n.Z — — Borgare-Ståndet den a3 — — Bonde-Ståndet den 24 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående åtgärder för utvecklingen af frågan om National-repre sent a tionens ombildning.
(Constit.
Utsk:s Ull. N;o 49), S. A. K.
Då, för den händelse Rikets nu församlade Ständer, under behandlingen af förehafd fråga om National-representationens ombildning, icke, i stadgad ordning, förena sig om antagandet af något representations-förslag, till h vilande för grundlagsenlig behandling å nästa Riksdag, häraf synes med allt fog kunna dragas den slutsats, att, änskönt representationsreformens behöflighet allmäuligen och klart inses, frågan likväl, i afseende på sättet för dess utförande, ännu icke är till alla delar så utredd, att omdömet hos pluralitelen inom de serskilda samhällsclasserna kan i detta hänseende anses tillfredsstäldt.
Vid sådant förhållande och som emedlertid både Regering och Folk otvifvelakligt nitälska för, att den vigliga reform-frågan icke naå falla, utan bringas till ett önskligt slut, samt angeläget således är, att samma fråga ej med Riksdagens utgång afbrytes, hafva, enär det vidare är antagligt, att samlandet af de materialier, medelst statistiska uppgifter och andra upplysningar, sorn för ärendets ytterligare beredning kunna erfordras, lättare åstadkommes till följd af Regeringsmaktens förfogande, Riket
Ständer trott det icke vara olämpligt, att Rikets Ständer med förtroende frambära till Konungen en underdånig anhållan om tjenliga åtgärder för fortsättning emellan Riksdagarne af ärendets förberedande handläggning.
Och fä Rikets Ständer, i följd häraf, hos E. K. M. i underdånighet begära, att, så vida något fullständigt representations-förslag icke varder å innevarande
Riksdag antaget att för vidare grundlagsenlig behandling hvila till den nästkommande, E. K. M. behagade, på sätt E. K. M. lämpligast synes, låta til! nästinstundande Riksdag bereda en ytterligare utveckling af frågan om Nalional-Represen ta tionens om bild ning.
Rikets Ständer, framhärda &c. Stockholm den 24 Maj 1845. 653 Register.
Öfver de af Rikets Höglcfliga Ständers Expeditions-Utskoitj under 1844 och 1845 årens Urtima.
Riksdag, afgifna förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelser till Kongl. Maj:t, m. m. N:o 1.
Underdånig Skrifvelse, om Kröningens firande under innevarande Riksdag. 2. — angående Riksdagskostnadernas bestridande genom Riksgälds-Con toret.
3. ■— angående verkställd omröstning öfver Högsta Domstolens Leda möter. 4.
—. om förändradt sätt för kröningspenningars utdelande.
5. — angående bestämmandet af en prescriptionslid för fordringsanspråk i anledning af Götha Kanal-Bolags och Malmö f. d. Diskonters utredning. * 6. — i fråga om afgifterne vid utflyttning till utrikes ort.
7. — angående anskaffandet af Militär-poster, till bevakning vid Låne Contoren i Malmö och Götheborg. 8. — rörande af Kongl. Maj:t i Nåder föreslagen och af Rikets Ständer anlagen förändring af 87 § Regeringsformen.
9. — angående godkända förslag till ändringar i Rikets Grundlagar. 10. — i anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition om upphörande af dess tvenne röster i Högsta Domstolen.
11. — i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om upphäfvande af hvad nu stadgadt är rörande Lagförklaringars utfärdande af Högsta Domstolen. 12.
•—• rörande Riksdagens förlängande en månad.
13. — angående upphörandet af skyldigheten för Sockenhandtverkare att förse sig med s. k. försvarsbref. 14. — i anledning af Rikets Ständers Revisorers Berättelser angående 1841 och 1843 årens granskning af de under Commerce-Collegium ställda fonder och medel. 654 Register.
Skrifvelse angående föreslagen nedsättning i räntan för Ull-Discont-Creditivet, samt b-gagnandet af en del utaf samma Crediliv för Manufactur-Discont-Fondens förstärkning. 16.
—. angående arfvoden åt tre nya Ledamöter i Lagberedningen. 17. — angående befrielse för Lofta m. 11.
Socknar i Linköpings Slift från utgörande af Sockengångs-spanmål till Skol-lärare i Westervik.
1§. — i anledning af Kongl.
Majrts Nådiga Proposition, angående inteckning af lifstidsstädja oell undantagsaftal m. m. 19. — angående tillhandahållandet af Gesällböcker. 20. — angående förhöjd dagspenning för till handllangning vid Militie— boställs-byggnad kommenderadt manskap.
21. — angående tiden tor aflemnandet till Riksgälds-Conloret af öfver skotten å Stats-Verkets inkomster. 22. — angående Ollongäldens upphörande. 23. — angående upphörande af den s. k.
Sölf- eller Husmansskatten i Bo hus Län. 24. — angående nedsättning i den för tackjerns-tillverkningen utgående tionde-afgift.
25. — angående skyldigheten att med sqvadrons-märken förse kavalleri hästar. 26. — angående de biand Stats-Verkets ordinarie inkomster upptagna geruings-ören. 27. — angående val af Justitie-Ombudsman och dess Suppleant. 28.
Förordnande för Hof-Rätts
Rådet och Riddaren C. L.