Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Härigenom hafva, utan någon olägenhet eller åsidosättandet af erforderlig reda och fullständighet vid lånens och derå upplupna intressens! samt verkställda kapitaloch ränteinbetalningars bokförande, de för innehafvarne af ifrågavarande lån, i 1844 års hufvudbok, befintliga 5 å 600 conti kunnat ur hufvudböckerna för de följande åren uteslutas.
—Emot verkställigheten af hvad Rikets Ständer i nyssberörde hänseende stadgat och förordnat, hafva Revisorerne icke funnit annat att erinra, än att de 2:ne särskilda, vid olika tidepunkter och emot olika återbetalnings- och räntevilkor, staden Borås tilldelade lån i liufvudboken upptagits å ett enda conto, hvarigenom både kapital- och räntebeloppen af dessa begge lån blifvit sammanblandade; hvilket icke öfverensstämmer med Reglementets föreskrift, att hufvudböckerna böra ”utvisa de förändringar, ”sorn det en och samma stad, emot enahanda hetalningsvilkor, beviljade låneunderstöd, i sin helhet, under hvarje års lopp undergått, ”äfvensom de derunder å samma lån upplupna samt influtna eller balanserade intressen.”
Vid granskning af den räkenskap, hvarom nu är fråga, samt dess jemförande med hufvudböckerna och dertill hörande verifikationer, har någon anmärkning icke förekommit.
Hvad sjelfva hufvudböckerna för öfrigt beträffar, så hafva Revi- lnkomsternas sorerne, som, i afseende på de från Landtränterierna lefvererade be- yerifac" villnings- m. fl. medel, jemfört de i hufvudböckerna förekommande rande, inkomstsummor och dertill hörande verifikationer med Landtränteriernas Månadsförslag och de till Riksgälds-Kontoret inkomna Summariska räkningar, funnit håde inkomster och utbetalningar behörigen verificerade samt de sednare med föreskrifterna i Riksgälds-Kontorets Reglemente öfverensstämmande.
Enligt kapitalräkningarne i dessa hufvudböcker, hafva utgifterna Kostnaderna till löner arf voden och pensioner samt expenser m. m. vid Riksgälds- för Riksgäids Kontoretj utom postporto, utgjort följande belopp, nemligen:
Kontorets för valtning.
Angående ett å expensmedlen anvisadt förskott.
Utgifterna för Rikets Ständers faus. — 24 — Enligt 1845 års Enligt 1846 års kapitalräkning. kapitalräkning.
Aflöning R:dr 29,006: 18. 8. 28,480: 37. 4.
Resekostnads-ersättning till utom Stockholm bosatte Fullmäktige,, 90: 34. — 268: 15. 2.
Arfvoden, gratifikationer och begrafningshjelp ....,„ 1,166: 32. — 1,216: 32. — Ljuspenningar 1,469: 15. — 1,428: 3. — Pensioner „ 3,607: 5. — 3,607: 5.
— Anslag till Riksgälds-Kontorets Enke- och Pupillkassa . . „ 600: — — 600: — — Utgifter för Riksgäldssedlarnes in vexling och annullerande . „ 163: 26. 7. 398: 39. 2.
Expenser 3,900: 32. — 2,539: 40.
2. tillsammans 40,004: 19. 3. 38,539: 27. 10.
Jemlikt protokollet för den 25 Maj innevarande år, hafva Fullmäktige förordnat, att en med 73 R:dr 16 sk. då beviljad vedergällning för en extra ordinarie tjensteman samt 4 extra kammardrängar, hvilka biträdt vid inventering af en betydlig mängd, å särskilda förvaringsställen upplagda, handlingar och räkenskaper rörande det så kallade Kreditsedelverket samt f. d.
General-Assistans-Kontoret och Kongl.
Nummerlotteriet, borde förskottsvis utbetalas af de till kontors-expenser anordnade medel samt framdeles godtgöras af det belopp, som genom samma handlingars föreslagna försäljning kunde komma att inflyta.
Då Fullmäktige, enligt Reglementets 177 §, äga att till ”belöning för extra arbeten och uppmuntran för extra ordinarier” disponera ett särskildt årligt anslag, anse Revisorerne omförmälda vedergällning hafva bordt utgå af detta anslag, men icke af expensmedlen; kommande naturligtvis den ersättning för ifrågavarande förskott, som medelst försäljningssumman kan beredas, att minska den genom handlingarnes föryttrande påräknade inkomst.
Efter hvad här ofvan åberopade kapitalräkningar jemväl utvisa, hafva utgifterna för Rikets Ständers hus uppgått tili 724 R:dr 22 sk. under år 1845 och 1,964 R:dr 32 sk. 4 rst. under år 1846.
Utaf de till ytterligare utgifter vid samma hus förskottsvis utbetalda och vid 1846 25 — 1846 års slut oreclovisade medel, 1,036 R:dr 41 sk. 3 rst, skall, enligt Revisorerne meddelad upplysning, ett belopp af 431 R:dr 6 sk. 8 rst. vara å Riksgälds-Kontorets vägnar bevakadt i aflidne Kommissarien J.
Almgrens konkurs; lärande detta fordringsbelopp, hvarför förmånsrätt blifvit Riksgälds-Kontoret tillerkänd, komma att ofördröjligen liqvideras, sedan konkursdomen numera vunnit laga kraft.
I betraktande af de betydliga’ kostnader, som det allmänna fått ökad Lbrandvidkännas för de i sednare tider verkställda reparationer och förän- forsakrins a dringar af förenämnde bus samt med afseende å storleken och beskaf- ders hus fenheten af detta bus, anse Revisorerne den summa af 39,750
R:dr, hvartill detsamma för närvarande är brandförsäkradt, vara alltför låg och ingalunda motsvara husets nu ägande verkliga värde.
Revisorerne få derföre hemställa, att, så snart den förestående ombyggnaden a den ena flygeln blifvit verkställd, erforderlig åtgärd måtte vidtagas för erhållande af lämplig förhöjning i brandförsäkrings-summans belopp.
De, jemlikt Reglementets 139 §, från trycket utgifna och med Räkenskapsallmcinna tidningarne utdelade Utdrag af Riksgälds-Kontorets nu gran- utdragen, skade! räkenskaper hafva af Revisorerne blifvit jemförda med hufvudböckerna, hvarvid endast anmärkts, att det staden Wexiö, efter 1843 års eldsvåda, tilldelade byggnadslån å 240,000
R:dr, hvilket får innehafvas räntefritt till den i Januari 1850, i 1845 års Räkenskapsutdrag upptagits bland räntebärande fordringar och sammanförts med det samma stad förut beviljade lån å ett då återstående belopp af 20,600 R:dr.
— Vidkommande de i 1845 års Revisionsberättelse, sid. 18—19, gjorda erinringar emot enahanda Räkenskapsuldrag för de föregångna åren, äfvensom deruti för framtiden yrkade rättelser och förändringar, så hafva Revisorerne funnit desamma, så vidt de blifvit exempelvis uppgifna eller uttryckligen föreslagna, vara behörigen iakttagna i Utdragen af 1845 och 1846 års räkenskaper.
Genom dessa förändringar uti ifrågavarande uppgifter, kan också en på räkenskaperna grundad, tydligare och fullständigare öfversigt af Riksgälds-Kontorets rörelse och ställning anses hafva åstadkommits; hvarförutan de särskilda räkningar, som Räkenskapsuldragen innehålla, för de begge sista åren sinsemellan vunnit en närmare öfverensstämmelse.
Vid anställd jemförelse emellan meranämnde Räkenskapsutdrag och Bilagorna tili bilagorna vid Kommissariatets till Revisorerne afgifna Berättelse, hafva Kommissaria [i tets Berättel - — 26 — Revisorerne anmärkt flera skiljaktigheter; Och hafva Revisorerne derjemte, med hänsigt till dessa bilagor, funnit sig böra erinra, hurusom desamma sakna enhet i uppställningen ej allenast med Räkenskapsutdragen, utan äfven sinsemellan; hvilket i betydlig mån försvårat deras jemförelse och granskning.
Till stöd för nu meddelade yttrande, anse sig Revisorerne exempelvis höra anföra, att i bil.
D. den, under titel: pensioner enligt Staten för Riksgälds-Kontoret, upptagna summa för år 1845 är omkastad med den pensionssumma, hvilken i samma bilaga finnes för General-Assistans-Kontoret uppförd.
Antecknings-
Revisorerne hafva äfvenledes genomgått samt med Reglementet och boken örver hufvudböckerna jemfört den i Fullmäktiges ofvan åberopade utlåtande alla å Riks- omförmälda Anteckningsbok öfver alla, enligt 1845 års Reglemente, *rct utbetalningar. och utfärdade anordningar; Och hafva Revisorerne funnit denna bok både ändamålsenlig och fullständig.
Kostnader för Sorn, efter afgifvandet af den vid 1845 års Revision granskade reia» och isis dogörelse för de, intill den 15 Augusti samma år, af Riksgälds-Kontoret års Riksdag, godtg jorda kostnader för sednaste Riksdag, åtskilliga ytterligare dertill hörande utgifter måst af detta Verk bestridas; hafva Revisorerne ansett sig, genom anförandet af de sålunda ytterligare utbetalda Riksdagskostnadernas belopp, böra komplettera det öfver utgifterna för nämnde Riksdag upprättade och sist församlade Revisorers Berättelse bilagda Sammandrag.
Af Riksgälds-Kontoret bestridda utgifter och kostnader för 1844 och 1845 års Riksdagfrän den i5 Augusti sistnämnde är till slutet af September månad 184j:
Trycknings- och häftningskostnader, för Ridderskapet och Adelns Protokoller m. m 4,236: 5. 6.
Preste-Ståndets dito . 1,377: 4. 6. „
Borgare-Ståndets dito . 997: 16. — „
Bonde-Ståndets dito . 1,217: 27. — „
Bihanget till Riks-Stån dens Protokoller och Registret deröfver m. m. 1,172: 2. 5.
Qnnn n • “ --.i»- yjUviuj / • o» Diverse utgifter och allmänna omkostnader . . 3,817: — 6.
Summa R:dr 12,817: 7. 11. — 27 Med tillägg af dessa utgifter, hafva de i ofvan omförmälda Sammandrag uppgifna Riksdagskostnader utgjort följande belopp, nemligen:
Representationskostnader R:dr 16,722: 26. 10.
Månads arfvoden och dagtraktamenten ....,, 131,903: 16. 3.
Trycknings- och hciftningskostnader „ 54,483: 4. 10.
Kinbbkostnader „ 8,476: 6. 1.
Diverse utgifter 20,770: 8. 2. tillsammans
R:dr hvaraf upptagits, såsom kostnader för Ridderskapet och Adeln R:dr 39,938: 10.
Preste-Ståndet * 99 24,433: 31. 8.
„ Borgare-Ståndet . • 99 26,451: 24. 3.
„ Bonde-Ståndet . . . • 99 33,334: 16.
Konstitutions-Utskottet • 99 5,014: 17. 4.
„ Siats-Utskottet • 99 13,219: 26. 8.
„ Beviilnings-Utskottet . • 99 6,969: 47. 9.
„ Banko-Utskottet . • 99 6,352: 3. 9.
Lag-Utskottet . . . • 99 5,046: 17. 8.
Allmänna- Besvärs- och Eko- nomi-Utskottet . • 99 8,057: 43. 2.
„ Expeditions-Utskottet . • 99 50,147: 20.
9. och såsom allmänna omkostnader „ 13,389: 43. 2. 232,355: 14. 2. 232,355: 14. 2.
Då Revisorerne nu öfvergå till de anmälanden och fram- Fullmäktiges ställningar, hvartill läsningen af de hos Fullmäktige förda pro- Protokoller. tokoller föraniedt, anse sig Revisorerne böra åt dessa protokoller lemna det vitsord, att de utmärka sig för håde ordentlighet och fullständighet.
Beträffande de, enligt Riksgälds-Kontorets räkenskaper, ännu ute- Obligationerna löpande obligationer för fordna Svenska statslånen i Holland och Bra- för Svenska bänt j om hvilka obligationers återställande Rikets Ständer, i underdå- Statens fording skrifvelse af den 27 October 1840, anhållit, hafva Revisorerne in- na s“^r|'^es hemtat: att sedan Kongl. Maj:ts Chargé d’Affaires vid Kongl. Nederländska Hofvet anmält, hurusom, för ådagaläggandet och fullföljandet af anspråket å dessa obligationers återställande eller dödande, förhål - — 28 — Preskriptionstiden för ny - landet med nämnde lån samt derför utfärdade förbindelser och verkställda liqvider måste närmare upplysas; meddelade Riksgälds-Koutorets Sekreterare, i början af sistlidet år, en på detta Verks räkenskaper och öfriga handlingar grundad utredning i' afseende på upptagningstiden, betalningsvilkoren och liqvidationssätlet samt hufvud- och partial-förbindelserna för hvart och ett i Amsterdam, Haag och Antwerpen upptaget lån, med hvars liqviderande Riksgälds-Kontoret haft befattning.
Efter denna utrednings erhållande, har, genom bemälte Chargé d’Affaires föranstaltande, af någre lagfarne embetsmål! i Haag afgifvits ett omständligt
Betänkande angående sättet och vilkoren för ifrågavarande obligationers återbekommande eller fullkomliga annuilerande.
I öfverensstämmelse med hvad häruti för nyssberörde ändamåls vinnande blifvit yrkadt, äro sedermera åtskilliga ytterligare handlingar, hufvudsakligen rörande de, under åren 1816, 1817 och 1818, med dåvarande innehafvare af partial-obligationerna och dessa obligations-innehafvares Ombud uppgjorda öfverenskommelse!’ och liqvider, anskaffade och till Svenska Beskickningen i nyssnämnde stad öfversända.
Med alla dessa sålunda erhållna upplysningar och bevis har, enligt för Revisorerne företedda handlingar, den, i afseende på förevarande ärende, å Svenska Statens sida, anlitade Advokat förklarat sig mycket tillfredsställd; och syntes han hysa den förmodan, att vederbörande möjligen skulle, utan vidare rättegång, kunna förmås att godvilligt återställa de ifrågavarande obligationerna, jemte dertill hörande dokumenter.
För öfrigt anse sig Revisorerne böra anmäla, att, på sätt de nu förevista handlingarne jemväl ådagalägga, särskildt yttrande från bemälte Advokat infordrats, huruvida de at Riksgälds-Kontoret infriade, men å liufvudförbindelserna icke afskrifna 1,108 st. partial-obligationer, som finnas deponerade i Rikets Ständers Bank, ovilkorligen måste, före hufvudförbindelsernas återlemnande, utsändas till Holland, eller om det icke vore tillfyllestgörande, att vederbörliga Notarialbevis derom, att aila dessa obligationer, efter deras inlösande, blifvit öfverkorsade och annullerade, anskaffades och hos dervarande Embetsmyndigheter eller Domstolar företeddes; kommande naturligtvis i sednare fallet de med partial-obligationernas utsändande förenade kostnader att för RiksgäldsKontoret besparas.
Uti underdånig skrifvelse af den 22 Februari 1845, anmälde Rikets sednast församlade Ständer, att de ansågo lämpligt, att en viss — 29 — preskriptionstid fastställdes för liqviderandet af åtskilliga i RiksgäldsKontorets räkenskaper upptagna äldre skuldposterj nemligen: 8 st. till innehafvarne utfärdade och under åren 1802, 1807 och 1821 förfallna obligationer med 5 procents ränta å ett sammanlagdt kapitalbelopp af . . .
R:dr 3,250: — — jemte till förfallodagarne beräk nadt intresse 510: 38. 1. • 3,760: 38. 1. 4 st. till ersättning för Svenska medborgares fordringar bos Franska Regeringen utfärdade och år 1823 förfallna 5 procents obligationer å ett kapitalbelopp af . . . .
R:dr 383: 21.
4. med derå vid förfallotiden upplupen ränta 175: 47. — 1 ’ 559: 20.
4. och så kallad depositions-skuld, som till oförändradt belopp af 897 R:dr 34 sk. 3 rst.
Riksgäldssedlar balanserats sedan år 1834, . . .
R:dr 598: 22. 10. tillsammans R:dr Banko 4,918: 33. 3.
Rikets Ständer bade derföre, i öfverensstämmelse med hvad rörande ej mindre Riksgälds-Kontorets, än Bankens gamla skulder Itillförene blifvit stadgadt, funnit skäligt bestämma slutet af år 1846, såsom den lidepunkt, hvarförinnan vederbörande obiigationsinnehafvare och öfrige fordringsägare borde, vid förlust af all rätt tili betalning, förenämnde obligationer m. fl. fordringsbevis, för liqvids erhållande, till RiksgäldsKontoret inlemna; och anböllo Rikets Ständer, att allmän Kungörelse om den i besagde afseende fastställda preskriptionstid måtte under 1845 års lopp varda i nåder utfärdad.
Med hänsigt tili det vid sednaste
Riksdag sålunda vidtagna beslut, bar uti 2 § af Riksgälds-Kontorets då uppgjorda och fastställda Reglemente blifvit stadgadt, att ”vid infriandet af några längesedan förfallna obligationer iakttages den vid samma Riksdag för deras inlö”sande bestämda och af Kongl. Maj:t kungjorda preskriptionstid tili ”1846 års slut.”
Dock som någon Kungörelse angående ifrågavarande preskriptionstid allt hittills icke utkommit, måste merberörde skuldposter fortfarande i Riksgälds-Kontorets räkenskaper upptagas; varande emedlertid, hvarken under eller efter sednaste Riksdag, någon dessa skulder rörande obligation elier annan handling till Riksgälds-Kontoret ingifven eller derstädes företedd. gra äldre uppsagda obligationer. — 30 Hjelmare ka- Tili fullgörande af Rikets Ständers, jemlikt 13 § i Riksgälds-Konnai- och sluss- torets Reglemente, under 1840 och 1841 års Riksdag meddelade stadUonsfon<i*'ara- San^en» angående bildandet och förökandet af den, för Hjelmare kanaloch slussverks underhållande, i Riksgälds-Kontoret af satta fond, har, genom Direktionen för nämnde kanal- och slussverk, utom de i sådant afseende förut aflemnade säkerhetshandlingar, en ytterligare, uti landtegendom intecknad, skuldförbindelse å 5,000 R:dr med 5 procents årlig ränta blifvit hos Riksgälds-Kontoret deponerad, enligt Fullmäktiges protokoll för den 15 sistlidne Mars.
Men efter hvad samma protokoll innehåller, hade bemälte
Direktion då ännu icke underställt Kongl.
Maj:ts .nådiga pröfning förslaget till det
Reglemente för ifrågavarande räntemedels utlåning, som, jemlikt åberopade stadganden, skulle af Kongl. Maj:t, efter dertill af
Direktionen afgifvet underdånigt förslag, i nåder fastställas och utfärdas.
Fullmäktige hafva derföre låtit erinra Direktionen att med görligaste första till Kongl. Maj:t i underdånighet inlemna förslaget till detta Reglemente samt anhålla om detsammas fastställande.
Med anledning af den Riksgälds-Kontoret, alltsedan des^ inrättanRättegången gC; ålagda skyldighet att liqvidera äldre, vederbörligen prof vade och såkallade"
S°dkända fordringar hos Svenska Kronanj har detta Verk, efter sedBaumanska naste Riksdag, varit nödsakadt fullgöra en betydligare utbetalning, om kronofordran, hvars anledning och verkställighet Fullmäktige uti sin till Revisorerne afgifna Berättelse meddelat fullständig upplysning; hvadan Revisorerne anse sig här endast behöfva anföra hvad samma Berättelse derom innehåller; ”Sedan Stockholms stads Rådhusrätt, medelst dom af den 1 December 1845, gillat och fastställt det, under den 15 nästförutgångne April, af nämnde stads Kämnersrätt meddelade domslut uti derstädes anhängig rättegång, angående en förment kronofordran, härledande sig från de af Rådsförvandten i Stralsund Niclas Bauman, vid medlet af 1600- talet, enligt af Fältherren Wrangel och Pommerska Regeringen upprältadt kontrakt, lemnade försträckningar till krigsutgifter; samt de personer, som, i uppgifven egenskap af arfvingar efter Bauman, anställt denna rättegång, genom besagde domar blifvit förklarade berättigade att af Kongl. Maj:t och Kronan utbekomma ett sammanlagdt kapitalbelopp af 33,900 R:dr Banko, jemte 5 procents årlig ränta å 20,000 R:dr från den 13 Juli 1682 till dess betalning skedde: så och — 31 efter det Rådhusrätten, hvarest vad emot dess dom blifvit, å Kronans vägnar, af Kongl. Kammar-Kollegii Advokatfiskals-Embete behörigen anmäldt, bland annat stadgat, att vid inlagan till Kongl. Svea Hofrätt för samma vads fullföljande borde fogas bevis, att förutnämnde, genom Kärn ners- och Rådhusrätternas sammanstämmande domar, Kronan till betalning ålagda kapitalbelopp, äfvensom den å en del af detta kapital fastställda ränta blifvit bos Öfver-Ståthållare-Embetets
Kansli eller i taka bänder nedsatta, vid äfventyr, att, derest sådant försummades, skulle Kronan hafva sin talan emot Rådhusrättens dom förlorat; täcktes Kongl. Maj:t, genom nådigt Bref af den 4:de i förstberörde månad, ej allenast underrätta Fullmäktige om hvad sålunda vore stadgadt, samt att Kongl. Maj:t, då angeläget vore, det omförmälda mål blefve på föreskrifvet sätt å Kronans sida fullföljdt, härom redan meddelat Justitiekanslers-Embetet förordnande, utan ock förklara, att som några medel för utgifter eller liquider af ifrågavarande beskaffenhet icke funnos ställda lill Kongl. ' Majus disposition, och enär dessutom de i Statens kassor då befintliga, för Kongl. Maj:t disponibla tillgångar voro för andra vid statsregleringen bestämda utgifter oundgängligen nödiga, hvaremot det, enligt 19 §. af det för Riksgälds-Kontoret vid sistförflutna Riksdag utfärdade Reglemente, ålåge nämnde Yerk att liquidera äldre, i laglig ordning och inom föreskrifven tid bevakade, men ännu icke godtgjorda kronofordringar; så äskade Kongl. Maj:t, attj Fullmäktige, uti den af Rådhusrätten föreskrifna ordning, läto nedsätta hvad Kronan i ofvanberörde måtto fått sig ålagdt att utgifva, med en, efter Kammar-Advokalfiskals-Embetets uträkning, belöpande summa af 197,366 R:dr 32 sk„ samt att bevis om nedsättningen lillhandahölles bemälte Advokatfiskals-Embete så tidigt, att detta Embete blefve i tillfälle fullgöra hvad Rådhusrätten för öfrigt, såsom vilkor för målets fullföljd å Kronans vägnar, stadgat; tilläggande Kongl. Maj:t slutligen, att, i händelse Underrätternas beslut blefve till Kronans förmån ändradt eller upphäfdt, skulle ej mindre hvad af depositions-summan till Kronan återginge, än den ränta, som för under tiden lyftad större eller mindre del af nämnde summa kunde blifva de enskilde parterne till gäldande ådömd, komma Riksgälds-Kontoret till godo”. ”Då, enligt det af Kongl. Maj:t åberopade reglementariska stadgande, äldre, i laglig ordning bevakade samt vederbörligen pröfvade och godkända kronofordringar, som blifvit till betalning fastställda, skola af detta Verks medel liquideras, och då Riksgälds-Kontoret, till följd af berörde stadgande, vore ovillkorligen förbundet att, så snart den dom, hvarigenom nu ifrågavarande fordrings-anspråk blifvit godkändt, — 32 vunnit laga kraft och till verkställighet befordrades, utbetala det kapital- och räntebelopp, som vederbörande fordringsägare medelst samma dom förklarats berättigade att af Kronan utbekomma; så och enär genom ofvanberörde rättegångs fullföljande å Kronans sida betydlig minskning uti eller till och med fullkomlig befrielse från den RiksgäldsKontoret eljest åliggande betalningsskyldighet möjligen kunde erhållas,
ansågo sig' Fullmäktige, i betraktande af dessa, jemte öfriga, uti Fullmäktiges protokoll för den 13 December 1845 anförda, omständigheter böra bifalla den utaf Kongl. Maj:t i nåder äskade deposition; hvars belopp således af Riksgälds-Kontorets medel utanordnadesj och till fullgörande, å Kongl. Maj:ts och Kronans vägnar, af merberörde dom insattes å Öfver-Ståthållare-Embetets Kanslis räkning i Rikets Ständers Bank ; hvarefter beviset angående denna deposition före den för vadeinlagans ingifvande utsatta dag
Kronans rättegångs-ombud tillställdes.” ”1 öfverensstämmelse med derom, uppå Fullmäktiges förnyade begäran, framstäldt yrkande, och sedan en af några bland Baumanska arfvingarne väckt fråga om lyftning af en del utaf den deponerade summan blifvit slutligen pröfvad och afgjord, förklarade Kongl. Svea Hofrätt, genom Utslag af den 20 Maj innevarande år, Riksgälds-Kontoret äga återbekomma hela denna summa, emot det alt tili ÖfverStåthållare-Embetets Kansli aflemnades en af, Fullmäktige utfärdad förbindelse att, i händelse deruti uppgifna måls-ägander, eller någondera af deni, skulle förklaras berättigade att större eller mindre belopp af ifrågavarande medel lyfta, samma belopp, då de sådant styrka, uppå anfordran, genast till Öfver-Ståthållare-Embetets Kansli återbära.
En sådan förbindelse afgafs också af Fullmäktige under den 25:te i nyssnämnde månad; hvarefter Riksgälds-Kontoret i medlet af nästlidne Juni, återbekommit det belopp af 197,366 R:dr 32 sk., som Kontoret för oftaberörde ändamål deponerat.”
Länet till staden ^ed inberäkning af de i 1845 års Revisions-berättelse, sid. 21, Wexiös äter- omförmälda skuldsedlar för de låneunderstöd, som blifvit tomtägare i uppbyggande.
Staden Wexiö tilldelade efter den i samma stad år 1843 inträffade eldsvåda, bär Riksgälds-Kontoret, intill närvarande tid, fatt emottaga skuldförbindelser och intecknings- samt brandförsäkringshandlingar för 41 st. utgifna lån å ett sammanräknadt kapitalbelopp af 145,900 R:dr utaf den den summa, 240,000 R:dr, som, i egenskap} af byggnads-lån, till nämnde stads innevånare, jemlikt Kongl. Brefvet den 18 December 1843, blifvit i nåder beviljad och till utgående af mindre kreditivet anvisad.
Dock hafva, af dessa till Riksgälds-Kontoret inkomna låneakter, liandlingarne för 2:ne lån å ett tillhopalagdt belopp af 9,500 R:dr ansetts icke kunna af Riksgälds-Kontoret godkännas; hvarföre desamma blifvit till Byggnadslåne-Kommiteen återsända: kommande frågan angående antagandet och godkännandet af skuldförbindelsen och säkerhetshandlingarne för det ena af sistberörde lån, hvars innehafvare, såsom tjensteman, har sig anförtrodd uppbörd af allmänna medel, att, enligt Fullmäktiges beslut, Rikets Ständers afgörande underställas.
Till den i ofta åberopade Revisionsberättelse, sid. 22, förekomman- Försäljningen de underrättelse, angående en för erhållet byggnadslån intecknad och af en RiksKopparslagaren C. G. Olssons konkursmassa förut tillhörig samt, vid gälds-Kontoanställd exekutiv auktion, för Riksgälds-Kontorets] räkning inropad ret tlllhons egendom i Wenersborg, få Revisorerne tillägga, att sedan Fullmäktige Venersborg uppdragit åt stadens Magistrat att, före den tid, då hyreskontraktet om samma egendom tilländagick, låta för egendomens försäljning vid den härtill mest lämpliga tidepunkt utlysa och anställa ytterligare auktion, blef en sådan auktion förrättad den 26 Januari sistlidet år; men som det då erhållna högsta köpeanbudet endast uppgick till 1,700 R:dr, så funno
Fullmäktige ej heller detta anbud kunna af Riksgälds-Kontoret antagas.