Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St. vid denna Riksdag till Banken anslagit, såsom återstod af Rikets skuld för kostnaderne vid 1808 års krig, skall, utan beräkning af Bankens fasta egendom och inventarier, utgöra en Bankens behållning utöfver de förbindelser, för hvilka Banken ansvarar, och användas endast till förstärkande af Bankens metalliska fond, sedan Silfverutvexlingen börjat, så att möjligen Bihang till R.
Brot. iQ;de Samt. 2 Band. 2 Håft. 15 114 Bil. till Exp.
Skrif v. N:o 338. inträffande Capitalförminskning lindér året af vinsten ersåttes. 5- 5.
För hvarje halfår skall, inom en månad efter förloppet deraf, en öfversigt, sorn klart och fullständigt visar VexelBankens ställning, genom R.
St:s Fullmågtiges försorg tryckas och med allmänna TIdningarne utdelas, samt, efter hvarje års bokslut, en öfversigt, som visar Bankens hela ställning, $. 6.
Enskilde stånde det fritt att Bolag inråtta till Bankrörelses bedrifvande, under iakttagande af hvad genom Kgl. Kungörelsen af den i4 Januarii 1824 redan, angående enskilde Bankinråttningar, år stadgadt, eller framdeles af K. M. och R.
St. stadgadt varder. $• 7- Alla stadgar och reglementen, angående Bankens rörelse och förvaltning, skola upprättas i noggrann öfverensstämmelse med de i denna Lag fastställde grurfder.
Denna Lag må, såsom allmän Civil-lag, ej annorlunda ändras, ån på sått i Regeringsformens 87 §. stadgadt år; och ege, i afseende på verkställigheten, samma kraft och verkan som öfrige gällande Lagar.
Skrif v, N:o 339. 415 N:a 33g.
Uppl. och godk. hos.
Ridd. och Adeln d. 29 Jan. 1830. Preste-Ståndet d. 1 Febr. — Borgare-Ståndet d. 1 — — Bonde-Ståndet d. 1 — — Rikets Stänclers underdåniga Skrif velse, angående Förslaget till Stadga om Rikets Måttj Mål och Vigt, äf vensom till Författning om hvad vid Stadgans verkställighet må iakttagas.. S. A. K. Sedan E. K.
M. icke allenast i Nåder meddelat Rikets vid sista Riksdag församlade Ständer ett Förslag, sorn af dem antogs, till en af behofvet långe påkallad, emot tidens fordringar svarande, förändring och rättelse uti Rikets Mått, Mål och Vigt, utan ock låtit utarbeta och genom trycket år 1826 allmängöra detaileradt Förslag till så vål Stadga härom, som Författning om hvad vid Stadgans ställande i verket borde iakttagas; så har E. K. M. vidare, uti Skrifvelse af den 10 December 1828, med Nådigt förklarande, att en förändring, så ingripande uti alla Medborgare-classers vanor och inbördes förhållanden, horde med yttersta varsamhet tillvågabringas, och följaktligen ifrågavarande Författningars utfärdande uppskjutas, till dess en allmännare kännedom blifvit spridd om det uppgjorda nya systemet, som, äfven efter 116 JSxp.
Förslag iill und.
N:o 339. detsammas slutliga fasstållande, i alla fall borde, innan tillämpning deraf toge sin början, under föregående tid af minst 10 år, hafva utgjort föremål för folk-undervisningen, täckts denna magtpåliggaude fråga till fi.
St:s ytterligare granskning öfverlemna; hvarvid serskildt i Nåder äskats R.
St:s yttrande, huruvida det må finnas lämpligt och ledande till lättare införande af antagna förbättringar, att bihehålla de gamla benåmningarne och vid dem fästa rigtigare begrepp, i stället för att införa till större delen nya benämningar.
Ehuru, genom den sålunda emottagna Nådiga Skrifvelsen, R.
St:s pröfning nu kunnat utsträckas äfven derhän, att frågan i hela sin vidd blifvit åter upptagen och inom RiksStånden från dess alla sidor skärskådad, hafva dock R.
St., i afseende på det hufvudsakliga deraf, eller de olågenheter, som tillskyndas handel och allmän rörelse, medelst mångfalden af de inom Riket brukliga Mått, Mål och Vigt, samt behofvetoch fördelarna af en på vetenskapliga grunder utarbetad och till enhet reducerad Författning i detta hänseende, funnit sig böra till alla delar instämma i de åsigter, som länge, mera allmänt gjort sig gällande, samt vid senaste Riksdag blifvit godkände och då föranledt R.
St. att begära den förändring, hvartill Förslag nu fått eraottagas.
I följe häraf hafva ock R.
St. nu ansett sig böra endast ingå i pröfning af Förslagets Exp. Utsi.
N:o 339. 117 detailer, och få, såsom resultatet af en sådan åtgärd, hår i underdånighet framställa följande gjorda anmärkningar vid den föreslagna Stadgan om Rikets Mdttj Mell och Vigt. §. 2. i:sta Momentet.
Enär den hår förekommande jemförelsen af långdemåttets enhet med secundpendelns längd synes mindre. tydligt uttryckt, få R.
St., för mera redighet och till afböjande af misstydning, äfven i afseende på de olika slags secunder, som Astronomerne råkna, föreslå följande förändring:
Fotens mått skall vara sådantj att längden af den pendel, som vid hafvets yta och i lufttomt rum vid Stockholms latitud fullbordar hvarje svängning på en medeltids secundj svarar mot etc. aldra Momentet torde, i anseende dertill att cubikfot hår omnåmnes första gångén, böra erhålla följande lydelse:
Kannans rymd skall vara tiondedelen af cuben pä en sådan fot. 3:dje
Momentet fordrar endast rättelse af felaktigheten i det der förekommande decimalbråkets skrifning och afdelning. f:de Momentet, hvarvid R.
St. dels funnit, att Rikslikaren ej må benämnas för yttersta con - 118 Exp. Utsi.
N:v 339. troi, emedan den hestår uti zifferbestäinningen af enheternas relation till oföränderliga quantiteter, dels ansett några tillägg höra göras, såsom bland annat, rörande sältet alt afcopiera Rikslikaren, föreslås fördenskull att lyda sålunda :
Ett mått af sex fots längd* förfärdigcult af jern, med inläggning af guld för längdeafdelningarnes uppstickande, och en vigt af en marks tyngd, förfärdigad af den minst föränderliga metallen, platina, samt ett mälkäril eif en kannas rymd, af väl förgyldt silfver, skola, såsom Rikslikare, till control nedläggas i Vår Skattkammare, under Färt och Rikets KammarCollegii värd.
Sådane Likare, som för längdemåttet och vigten böra vara af jern eller messing, men för rynulemålet af koppar eller term, skola ock förvaras uti Väre och Rikets Bergs- och CommerceCollegier, RiksArchivet, Räntekammaren, ÖfverStåthållareEmbetet och General Land t mät eriContoiret i Stockholm, samt uti hvarje Läns Cancelli- och LandtmäteriContoir, och pä Rådstugan uti hvarje Stadför att der vara att tillgå, vid yppande frågor, till jemföring eller rättelse.
Rikarne böra vara uppstuckne vid 16 och ^.-dels graders temperatur efter Svenska termometern, och samma gradtal pä dem antecknadt.
Hvarken ifrån den uti Vår Skattkammare nedlagda Rikslikare, eller från någon af dem, som förvaras uti RiksArchivet eller LandtmäteriContoir en, böra någonsin längde - Exp. Utsk.
Skri fr. A':o 339.
119 mätt få tagas med uddiga Stångcirklar, utan skola dertill begagnas Microscopiska Stångcirklar.
Rikslikare för Medicinal-vigten skola förvaras
Uti Färt SundhetsCollegium. %. 5.
Då, på grund af de allmänt erkända fördelarne af Decimal-råkningeri, densamma i Stadgan blifvit antagen, synes det, som denna vigtiga förändring
I dagliga räknesättet uttryckligen bordt antydas och §:s början således hafva denna lydelse:
Fördelningen af Mått, Må! och Figt skall vara decimal/sk, med följande benämningar: l:sta Momentet, hvarvid serskildt erinras, att den slutliga anmärkningen, ”det linie utgör minsta fördelningen etc.”, synes böra utgå, då det lika litet kan vara behölligt att bestämma ett minimum, som ett maximum. o,: dr a och 3:dje Momenten.
Jemte det nyssberörde anmärkning om minsta fördelningen äfven bör utlemnas, så vål i fråga om Rymdemåttet som Vigten, anse R.
St. det mindre lämpligt, att kannan uteslutes från torrvarumåttet, enär densamma år rymdemåttets enhet öfver hufvud; hvadan sista meningen i 2:dra Mom. om olika rymdemåls användande för torra och våta varor bör försvinna; och få R.
St. i öfrigt, beträffande öfvergången i 5:dje Mom. från Decimal- till Centesimalfördelningen, endast 120 Exp. Utsi.
Shrifr, N;o 339- yrka, att
Decimal-fördelningen måtte åfven vid Vigten iakttagas, utan att R.
St. likväl linna nödigt uppgifva några benämningar för derigenom blifvande nya afdelningar, helst de äro öfvertygade, att en så beskaffad åtgärd säkrast öfverlemnas till dem, hvilkas åliggande det blifver, att, på grund af godkända anmärkningar, lägga ytterligare hand vid Förslagets fullkomnande. §• 5. usta Momentet.
Då det år känd), alt trädet, når det blifvit kokadt i olja, mindre förändras eller slår sig af fuktighet, föreslå R.
St., att, efter orden, ”fast och hårdt”, tillägges: helst i olja kokadt. 3:dje Momentets sista mening, som börjar: ”i öfrigt kan ock alnens” ete., anse R.
St. bestämdare uttryckas genom följande ordalag:
Ä en tredje sida bör ett qvarter och ett verktum till rättelse och beqvämlighet för det afgående slägtet vara uppstruket. §§. 6, 7 och 8.
Med hänseende till de hår upptagne bestämningar af de rymder och tyngder, som de nya Målkårlen och Vigterna böra innehålla, hafva R.
St. i allmänhet trott, att man, vid öfvergången från gamla till nya systemet, bör afse så vål öfvergångsperiodens behof, sorn det nyas verkliga väsende, och att, hvad som ej erfordras för Exp. Etsk.
N'o 339* 121 för att låtta den förra, och icke eller slutar sig till den senare, bör noga förkastas.
Om serien skall vara sådan, att den sjelf leder till
Decimalräkning, bör den antingen grunda sig endast på ziffrorna i, a och 5, eller ock upptaga alla tal, utan förkärlek för något.
Det förra år för Målkårlen möjligt, hvadan, med uteslutande derifrån af alla, så vål multipler af 3, 4 och 6, som åfven tredje- och fjerdedelar, så snart dessa ej under öfvergångs-perioden behöfvas, R.
St. nu föreslå för st:dra Mom. af 6:te , följande redaction:
Målkärl skola förfärdigas, justeras och krönas till följande rymder: 5-, 2- och 1-foting, eller 5o-, sto- och 10- kannor; 5-, st- och 1-kanna, eller 5o-, sto-och 1 o-mått; 5-, 2- och i-mått, eller 5o-, sto- och 10-tummingar, samt dessutom, till dess annorlunda förordnas: 6-, 3- och i och en half-foting, eller 6o-, 3o- och 15-kannor; 3- och 1 och en half - kanna; eller 3o- och 15-mått, samt y- och ett halft-mått, eller q5-tamming, i afseende på hvilken sålunda föreslagna ändring, R.
St. ytterligare få andraga följande: såsom skål för uteslutandet af målkårlen om 4-foting, om 2ö-mått eller |:dels-foting, samt om 3-mått, gäller, att de två förra skulle inblanda ett dyadiskt och det senare ett duodecimalt system; hvaremot, för antagandet af de 6 målkårl, som tills vidare böra tillåtas, må erinras, att dessa blifvit valde med afseende på uppmätningen af Spannmål, dess fasta eller rå\Bihang till R.
Fröt. 10:de Sami. 2 Band. 2 Haft. 16 122 Exp. Utsi.
Skrif v. N:o 339. gade tunna, rågade halftunna och rågade halfspann.
Dessa tre mått anse R.
St. ånnu, på längre tid, för mängden af de praestationer, som erläggas i Spannmål, icke kunna eller böra borttagas, hvadan man alltså till en början bör inskråuka sig till uteslutande af de gamla Salt-, Malt- och Packtunnorna, kappmålet och målningssättet med mechanisk råga.
Mångfalden af tunnmålet har, i mansåldrar, varit öfverklagad, kappmålet ersåttes genom kannor, och olägenheterna af det mechaniska rågandet, jemte principlösheten af delta måtningssått, hafva så långe varit erkända, att åtankan af lös tunna redan försvunnit ur bokföringen, Förordningarne och språket, och åtanken af struken kappe, eller 7’gtdel af en fast tunna, intagit dess ställe.
Mistningen af omnämnde så vål måttsorter som måtningssått kan således icke föranleda till klagan; men deremot tro R.
St., att missnöje skulle uppstå, om, vid det strukna måtningssåttet, antalet ökades af de krönta kärl, som hädanefter komma att fordras till uppmätning af de ånnu i lång tid oundvikligt förekommande Storlikarne.
St:s förslag behöfvas icke härtill mer ån 2 kärl, hädanefter som tillförene; tunnan uppmätes med en 6-foting eller 60-känning eller en 3-kanning; halftunnan med en 3 foting eller 3o-kanning och 1 och en half-kanning; halfspannet med 1 och en half-foting eller i5- kanning och en 75 -tumming.
Sjelfva måtningssättet lämpar sig således alldeles lika beqvämt, som förr, till alla dessa tre gamla hufvudmått; äfven fördelen att vid mätningen af större par - Exp. XJtsk.
Skri fa.
N:o 339- 123 tier, medelst uteslutande af hvar g:de tunna ur beräkningen, kunna undvika det lilla eller fyll— nadsinålet, kan hädanefter bibehållas, genom uteslutande af hvar 2Usta 6-foting; och sjelfva kappens uppmätning, ehuru med flit försvårad, år dock med dessa inålkårl möjlig, och fordrar likaledes blott tvånne deraf, nemligen kannan och 75-tninmingen.
St. i öfrigt fästat uppmärksamhet dervid, att måtningssåttet af 1 tunna om 63 kannor, genom 60 och 3, i stället för 36 och 7, har det för sig, att det mäste medföra vinst för le veran ten.
Det har nemligen hittills tagits för afgjordt, att, vid uppmätning af ett större målkårl och ett mindre till fyllnad, det senare bör lemnäs rågadt, hvilket bruk hädanefter troligen kommer att fortfara, då minskningen af fyllnads-målet skall tillskynda råntegifvaren fördel.
Slutligen vilja R.
St. jemväl bemöta den invändning, som till åfventyrs kunde göras, att 75-tummingen år för liten att vara Spannmålsmått.
Den utgör £:delar af nu varande halfkappe; men just en sådan fyllnadsmålets litenhet skall småningom eliminera sjelfva uppmätningen af halfspann ; och med dess försvinnande skola sedermera snart halftunna och tunna icke mera brukas; under hvilken förmodan ock R.
St, anse gagneligt, att, i den med Stadgan utgående Förordning, må tillkånnagifvas, det de tills vidare tillåtna målkårl icke förr skola aflysas och indragas, ån de verkligen upphört att vara behöfliga, samt de nya namnen och den nya mätningen ingått i folkets idéer, så att den gamla tunnan, med tillhörande 4 kappar, redan allmänt benämnes och 124 Exp. Utsi.
N:o 339* måtes med en 6-foting, nied tillhörande 5- kanning.
I öfverensstämmelse med det ofvan anförda, bör ock, efter R.
St:s tanka, y.de §:s s.dra Moment erhålla följande redaction:
Målkärl skola förfärdigas, justeras och krönas till följande rymder: af cylindrisk form: i kanna samt so-, io-, 5-, 2- och 1-tumming, samt, tills vidare, af 25- och 12 och en half -tamming; af conisk form: alla de föregående, utom de 2 sistnämnde, och dessutom alla hela kanntal till och med 10 kannor; i afseende å hvilka ändringsförslag R.
St. få anföra, att ao-tummingen hör till decimalsystemets serie, men icke 3-tummlngen ; hafvande förslaget till serskilta målkårl, för alla hela kanntal, till och med io, sin grund deruti, att bland de i Stadgan upptagna kärl saknas ett ganska nödvändigt, hvars plats den nu varande halfankaren intager.
En ifylld ro-kanning är gemenligen för tung att lyfta, och utan spillande uthållas i ett större fastage, som skall uppmätas; 5-känningens bruk mångdubblar åter antalet af dessa ihållningar, och förlänger uppmåtningstiden; hvadan alltså 7- och 8-kanningen för sådant ändamål torde blifva mest nyttjade. 8:de §:s s:dra Moment innefattar den centesimala Vigtfördelningen, hvarvid R.
St. dessutom anmärka antagandet af 25 mark, som icke år någon gammal vigt, med uteslutande af 20- marksvigten, som är vårt gamla pund, och likaså antagandet af 5-mark, med uteslutande af 4- uiark, då bägge åro lika främmande för syste - Exp.
Skrif v. N:o 339. 125 inet. R.
St. åberopa hår deras ofvanföre i underdånighet yttrade önskan, att decimal-fördelningen, med tjenliga benämningar, må jemväl, i afseende på Vigten, komma att cga rum. §• 9- 5:te Momentet.
För pröfningen af Vågbalancernas rigtighet, tro R.
St. sig böra föreslå, såsom ett tillägg, att införa efter orden: ”ände-axlarnas åggar”, detta alternativ: eller ock att en vara befinnes väga lika mycket, i hvilkendera Vågskålen hon lägges. yxle Momentet.
Enär i detta Moment år fråga om krönandet af förvaringskärl, och således blott om rymdemål, tro R.
St., att de der förekommande orden: ”eller våga”, af misstag influtit, och böra från redactionen utgå. §. t2. 5:te Momentet.
Då en vetenskaplig noggrannhet ej alltid år möjlig, ej eller i daglig handel och vandel behöflig, blir det nödigt, att, vid hvarje slags mått, tillåta ett remedium, hvarmed måttet kan vara felaktigt och likväl lagligt.
Detta alldagliga remedium bör på medelenheten vara så litel, att felet med vanliga instrumenter och utan förstoringsglas ej kan märkas; men för Likaremåtten bör det vara så litet, som det genom konstens tillhjelp år möjligt att åstadkomma.
Under tillämpning häraf, anse R.
St. att, till förekommande af justerares möjligen för stränga bedömande, vid ordet ”origtigt”, bör tilläggas: utöfver det tillåtna remedium eller spelrum. 126 Exp.
N;o 339, Beträffande Förordningen om hvad vid nya Stadgans verkställighet iakttagas bör har förekommit:
Pagina st: att, bland de uppräknade fördelarna af nya systemet för rymdemål, de tvånne sist angifne, troligen af misstag, influtit; hvadan alltså R.
St. anse meningen böra sluta med orden: ”känner sin skattesedel i det gamla."
Pagina 22: att enahanda misstag, som ofvanföre vid g:de §:s 7:de Moment finnes anmärkt, äfven här insmygit sig, nemligen i uttrycken:
"mått eller vigt” j och sedan ”mätning eller vägning”; samt Pagina 24: att, i afseende på rättighetens åtnjutande, att i 5 år anställa controll med gamla målet, bör, i stället för orden: ”allmoge och menige man”, införas: hvar och en.
Efter att sålunda hafva i underdånighet framställt de anmärkningar, tillägg och förändringar, R.
St. funnit nödiga vid detailerna af ofvanberörde till deras granskning
Nådigst öfverlemnade förslag, få R.
St. nu jemväl underdånigst anmäla, att de flere öfverläggningar, i följd af olika åsigter, i fråga om lämpligaste tiden för det nya Mått-, Mål-och Vigtsystemets införande, medfört det beslut, att R.
St., med antagande af den i E. K. M:ls Nådiga Proposition omnämnda tidrymd af 10 år, såsom den bestämda gråns, inom hvilken nödige förberedelser kunna vara fullbordade och tillräcklig kännedom om systemets inrättning bibringad den uppväxande generationen, * hos E. K. M. i 127 Exp.
Lltsk.
N:o 339. underdånighet tillstyrka nya Stadgans utfärdande till allmän efterlefnad år i35g.
Slutligen och hvad angår frågan att antingen bibehålla de gamla benåmningarne, med dervid fästade rigtigare begrepp, eller ock införa till större delen nya benämningar, hafva R.
St. icke tvekat, att äfven i detta hänseende instämma i de grundsattser, som redan vid Stadgans författande blifvit följda.
De deri antagna enheter äro oförändrade, såsom de af ålder varit, och det bör icke för någon medföra serdeles svårighet att låra de få nya namnen för enheternas öfver- och underafdelningar.
Men skulle deremot de hittills nyttjade benåmningarne bibehållas med nya åsätta vården, så vore att befara, det de gamla begreppen likväl försvarade sin åldriga företrädesrätt, och icke utan svårighet kunde utträngas, samt att således, genom sammanblandningen af nytt och gammalt, skulle uppstå en förvillelse och oreda, helt och hållet motverkande det ändamål, som, medelst den nya Författningen, åsyftas.
Når för öfrigt en hvar eger att under viss tid controllera de. nya målen med de tills vidare bibehållna gamla, så skall så vål det nya systemet öfver hufvud, sorn dess förhållande till det gamla, snart blifva tillräckligen kändt oell populariseradt.
Rikets Ständer framhärda etc. 128 Exp. Utsi.
N;o 340- N:o 34o.
Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 1 Fehr. 1830.
Återremitterad af Preste-Slandet d. 3 — Uppl. o. godk. hos Borgare-Ståndet d. * 5 — — Bonde-Ståndet d. *5 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse , angående tiden för nästa Revision af StatsBanco- och RiksgäldsVerkens räkenskaper och förvaltning. S. A. K. Sorn R. St., enligt 68 §.
Riksdagsordningen, böra utsitta tiden för den Revision af Stats-, Banco- och Riksgälds Verkens räkenskaper och förvaltning, hvilken, näst efter Riksdag, skall ega rum, och till hvilken förrättning de Revisorer, R.
St. härtill utvälja, böra af E. K. M. kallas; alltså och då, hvad Statsverket beträffar, 1826 års räkenskaper äro de sista, som nu undergått granskning, och afslutade räkenskaper för åren 1827 och 1828 blifva nästkommande år att tillgå, hafva R.
St. bestämt tiden för deras Revisorers nästa sammanträde, till granskning af ofvannåmnde Verks tillstånd, styrelse och förvaltning, till den 15 September innevarande år; hvilket R.
St. härigenom få hos E, K. M. i underdånighet anmäla.
Rikets Ständer framhärda etc. *) Se Ståndets ProtocoIlsUtdrsg för samma dag. STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Bok tryckeriet, ,83o.
'Exp. Utsi.
Siri/v. N:o 341. t N:o 34l.
Uppl. o, godk. hos Ridd. och Adeln d. i Febr. i83o.
Presle-Siåndet d, 3 — — Borgare -Ståndet d. 5 — — Bonde-Ståndet d. 5 — — Rikets Ständers underdåniga Skrif velse,, i anledning af K. M:ts Nådiga Remiss å f d. vice Krono-Fogden Dahlgrens underd. ansökning om eftergift af ådörnde balance-inedel. S. A. K. Sedan, genom E. K.
M:s och Rikets Svea HofRätts laga kraftvunna Utslag, den a3 October 1823, vice Kröno-Fogdeu
Dahlgren, såsom ende testamentstagare efter aflidne Krono-Fogden, Kongl. Räntmåstaren NiinXan} blifvit skyldig förklarad till Kronans Gassa inbetali 5,gog Rdr 9 sk. I rst., sorn, vid hållen rest-raUsakning i ÖsterSvsslets Fögderi af Vermlands Län, funnits af af Nilman oredovist för uppburne UndsättningsSpanntnålsmedel, samt E, K. M., uppå Dahlgrens Underdåniga ansökning om afskrifning af dessa medel, och efter Vederbörandes hörande, 1 Nåder funnit godt tillåta, att anstånd med balancens indrifvande linge, emot fortfarande af ilen å Dahlgrens egendom lagda seqvester; intill nu inträffade Riksdag ega rum: så nar E. I\. M., under den 19 November 1828, i frågan om den sökta eftergiften, Dahlgrens ofvanberrirde underdåniga ansökning med tillhörande handlingar till R.
S. öfverlemnat.
Bihang t. R. S:s Vrot. tottia Sami. a Band 3 Räft. t l a Unep.
Färsing till lind.
Skrifve Nx> 3^f» Genom livad af berörde handlingar utredt blifvit, hafva R. S., som dervid inhemlat, att halance-summan, efter derå skedd afbetalning, för närvarande endast utgör 3,279 Rdr 11 sk. 91st., hvartill kommer ränta 696
Rdr 12 sk. 1 rst., eller tillsammans 3,975 Pidr 23 sk. 10 rst., val funnit ej mindre frågan ornZWi/grmfskyldighet att ansvara Staten för ifrågavarande uppbördsmedel, än ock den emot I. d Lmds-Secreteraren Kleman jemte Landshöfdingen i Vermlands Län, i följd deraf, väckta talan om ansvar och ersättning, vara i laga ordning pröfvade och bedömde, äfvensom Statens rätt, genom qvarstad å Dahlgrens egendom, behörigen förvarad för hvad af samma medel ännu oguldet finnes; dock som, i förevarande mål, det serskilda förhållande sig företer, alt
Dahlgren, sorn jemte Numan till Statens godtgörande en gång redan utbetalt de ifrågakomne baJance-medlen, endast af dervid lemnadt förtroende till en sin Förman, och genom dennes oredliga förfarande ådragit sig den nu ådörnda ersättningen; så, och med afseende så väl härå och å den ställning, hvari Dahlgren, såsom underordnad Tjensteman, till f. d. Lands-Seoreteraren Kleman sig befunnit, som ock derpå, att, efter hvad E. K. M:s Befallningshafvande upplyst, Dahlgren, i det ögonblick Kronans kraf till fullo utginge, med många barn skulle bringas i en utblottad belägenhet, hafva R.
S. velat bevilja Krono-Fogden
Dahlgren eftergift från betalningsskyldighet af hvad utaf Krono-Fogden, Kongl. Räntmästare*!
Ntimans ifrågavarande balance ännu icke blifvit Kronan godtgjordt, ut - Exp. Vt sk.
Förslag till aud.
Skrtfv.
N:o 34 r, 34*. 3 görande i capital och uppgäld tillsammans 3,279 Rdr 11 sk. 9 rst., äfvensom af den ränta, sorn på capitalbeioppet kan vara upplupen; i följd hvaraf Kronans fordringsanspråk må i räkenska perne afskrifvas.
Detta få R.
S. till underdånigt svar å E. K. M:s Nådiga remiss meddela, och framhärda etc.
' N:o 342- tdppl. o. godk. hos Ridd. och Adelu d. 1 Fehr. i83o.
Preste-Ståndet d. 3 — — Borgare-Ståndet d. 5 — — Bonde-Ståndet «J. 5 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Städemes Lnjvarterings-besvär. S. A. K. Sedan E. K. M., med hemtad anledning af R.
St:s, vid 1809 och 1810 samt rS23 årens Riksdagar, hos E. K.
M. gjorda underdåniga framställningar, angående Städernes Inqvai teringsbesvär, anbefallt Dess och Rikets Krigs-Collegium och Stats-Contoir att anställa undersökning om förhållandet med berörde Inqvarterings-besvär till sina grunder, och huru detsamma blifvit utgjordt, har, sedan bemälde Embets-Verk, under den 10 Julii 1828, med gemensamt underdånigt Utlåtande i detta ämne inkommit, E. K. M., den 2.f Febr. »isll. år, med tillkännagifvamle af hvad derigenom utredt blifvit, till R.
Sl. öfverlemnat, att för Inqvai terings - 4 Exp, Visit, Förslag till un/l.