Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Äfven de förmögnare och driftigare bland Allmogen begagna nu Tröskmaschiner, särdeles af den i Helsingland brukliga inrättning.
Dessas antal är under de senaste åren mycket förökadt.
— För ett väl inrättadt åkerbruk bör Ängs- och Boskaps-skötseln tjena till grundvall men förhållandet här är icke sådant.
På den fruktbara slättbygden begagnas nästan all jord tillåker oell denna blott till sädesproduction, så att emellan foder-tillgången och den i bruk varande åker-vidden inträffar oftast den mehnligaste disproportion.
Hemmanens dragkreatur lifnäres med halm, drank och något säd.
Åkern får således ganska sällan, och i ganska otillräcklig mohn, någon gödsel.
Med den afkastning jorden under en sådan, blott på ärfda bristfulla vanor bygd, behandling, bitlils lemnat, är Allmogen likväl nöjd, och den höga grad af fullkomlighet, som åkerbruket, under en nationel, och i allo välbetänkt, behandling ernår, äfvensom det säkra välstånd jordbrukaren skulle genom det samma vinna, äro ännu här okända förmåner.
Ståndspersoner, med bättre upp lysning och förmåga, hämta väl vida afkomst af sin jord än Allmogen, men sådane — 9 ~ sådane exempel Lafva icke kunnat gifva all önskad efterföljd.
Verkliga förbättringar i Jordbruket ske visserligen, här och der, af tänkande Landtman.
För att göra dessa vigtiga förbättringar allmänna, har hvarken Kongl. Maj:ts Befallningshafvande eller Länets Landthushållnings-Sällskap sparat möda och omtanka.
Innan de kunna vinna framgång, måste dock Allmogens rotfasta öfvertygelse om rigtigheten af dess hittills öfvade jordbrukssätt skakas och rubbas.
Derföre låter Landthushållnings-Sällskapet ett visst antal af Allmogens, för drift, stadgadt uppförande och kärlek till yrket kände Söner Sommartiden, på sällskapets bekostnad, vistas hos utmärkte Landtman i stora Kopparbergs
Län, för att, under deltagande uti det jordbruk, som med så stor framgång idkas i trakterne af Fahlun och Hedemora, inhämta fullkomlig kunskap derom och sedan kunna densamma i hemorten använda och meddela.
Detta försök, som år i83i börjades, och årligen, tills vidare fortsältes, synes höra kunna leda till ändamålet och inom allmogen sjelf bilda en ny
Stam af mera kunnige och erfarne män, hvilkas råd och efterdömen skola göra sig bättre gällande än de, sorn utgå från personer med större arbetstillgångar och i annan ställning inom Samhället an Allmogens; men dessa och öfriga bemödanden att bringa Landtbruket afkastning i förbättrad öfverensstämmelse med jordens verkliga produclions-förmå"a kunna cj med något skäl betraktas annorledes, än såsom ett utsäde, hvaraf mognade frukter icke möjligen förr än efter en längre tids förlopp kunna upphämtas.
I de trakter af Länet, der skog
Finnes, är förhållandet emellan åker- och iings-marken bättre; men ganska ofta händer, alt fodertillgångarne borrtsäl■as& för att vinna den ögonblickliga förmonen af en kontant penning.
Ängarnes bördighet är, på slättlandet, ganska ringa, hvaremot man ock högst sällan vidkännes annat besvär för deras skötsel, än det, som hägnandet åstadkommer.
Kreaturens betande på ängsmarkerne fortsattes intilldess vinterkölden sådant hindrar, och hö-afkastningen lider derigenom än ytterligare minskning.
De förståndigare bland Allmogen hafva väl, likasom
Ståndspersonerne börjat rigta sin uppmärksamhet åt ängs-skötseln, så att •ordens upplöjning och igenläggande med Thimotei-gräs, nu, mindre sällan In förr, förekommer.
Dock är en så nyttig förändring i hushålls-sältet icke Landsh. 5-årsberättelse för Upsala Län. 2 IO — allman.'
Stallfodring ärr icke i orten bruklig..
Betesmarkerne äro i skogsbyggden tillräckliga,, men deremot på slättmarken högst inskränkta, svaga och ovårdade.
Ali mann ingar ne' begagnas dertill, och många hemmans skattläggning är, till en del, grundad å denna tillgång.
Allmogens kreatur äro små och svaga, i följe af ovigtig behandling samt alltför knapp, och alltför litet omvexlande-, föda..
Hvad Hästafveln särskildt angår, har dock denna, under de sednare åren, myeket förbättrats genom de af Kongl. Majit i Nå^ der anbefallt» anstalter dertill.
Vid den i Länet förlåggdä del af Kongl. Lif-Regementets Dragon-Corps äro- 5 Rusthålls Nummer vacante', för hvilka ägarne hålla Esqua dron s-Hi ng st a r.
På Upsala Universitets rid-stall äro ock placerade några Beskällare frän Strömsholms Kongl. Stuteri, Äfven Allmogen börjar nu, att villigt begagna dessa förmånliga tillfällen till vinnande äfen förädlad och starkare Hästrace, sorn på sådant sätt årligen tillväxt med 5 o ä 60 st.
Föl, För eget husbehof åtgår det mesta af Ladugärds-producter i Länet, och blott i obetydliga qvantiteter införas mjölk och smör till Städerne.
Större kreatur afyttras ej till betydlig mängd, sä framt icke foderbrist dertill föranleder.
Hästar inköpas ännu årligen flere, än som försäljas.
Kalfvar, Får, Svin, Gäss, Kycklingar och ägg, äro således de enda väsendtliga.afsätlmngsproducter; Och dä såsom säkert kan anses, att endast |det af Jordbrukarne hafva sådane produeter att aflåta , och att de öfriga fdelar,hvaribland Ståndspersoner förnämligast räknas, oftare sjelfve köpa än försälja sådane födoämnen, torde man, approximativt, kunna antaga, att af de i Tabellen för Landet om förmälda 15,4*4 ungboskaps-kreatur eller Kalfvar, å 6| R:dr, 60,270 st.
Får *) å 3 R:dr, 31,964 st. svin å 6 R:dr och 2-03 Getter ä 2 Rrdr 24 sk., kan ?del föryttras eller 1712 Kalfvar, 6,696 st.
Får, 3551 st.
Svin och 22 st.
Getter, för tillsammans 52,8621 R:dr Banco.
Gäss, Änkor, kycklingar och ägg m. m. torde kunna gifva en inkomst-summa lör hela Länet af omkring 12,000 Rrdr Banco, hvarigenom Ladugårds-afkastningens hela försäljnings-summa, lika fördelad, blefve för hvarje Hemman i Länet, vid pass i&
Om man åter i penningar beräknar Landtmannens *) Det uti 1828 års underdånig» Femårs-Berättelse uppgifna antal af 88,g49
Får har tillkommit genom miss-summering och är origtigt. ■eget husbehofs-gagn af Ladugårdarne och antager afkomsten af en Ko, värd 16 R:dr, till 5o procent, af ett Får till 5o procent, af ett Svin till io procent och af en Get till 25 procent, så uppkommer, enligt Tabellen för Landet, en Summa af 345,333 R:dr $2 sk.
Banco, sorn utskiftad lika på Lånets 3545 f| mantal, utgör för hvarje, enär de derå anlagde Torp och Lägenheter ock inbegripas, ett årligt värde-belopp af vid pass 97* R:dr Banco.
Vinsten af Hästar och Oxar måste föras till åkerbrukets afkastning och deruti inbegripas.
En svag och långsam förbättring i Ladugårds-skötseln röjer sig.
Den har naturlig, och följaktligen säker, grund i den lätta och fördelaktiga afsättningen på Ladugårdarnes effecter.
Ett ‘Schäfferi för finulliga
Får är i sednaste åren anlagdt å Hallqued Sätesgård i Fundbo Socken och har redan uppnått betydlig storlek.
Ett annat är under anläggning, och i allmänhet är uppmärksamheten allvarligen rigtad åt Ullproduclionens förkofran.
Boskaps-sjuka har, under dessa år, icke varit gängse.
Brännvinsbrännings-förbud liar Tägt runi under åren 1829, 1831 och i832.
Sådana förbud anser Allmänheten, ehuru utan giltig grund, verka menligt på Ladugårdarnes bestånd, då likväl detta ofelbart äfventyrar mera genom ett fortsatt och ohejdadt bruk af den osunda näring, sorn dranken lemnar.
Deremot faller livar och en klart i ögonen huru välgörande dessa förbud äro genom den derifrån uppkommande inskränkning i tillgången å den elddryck, hvars öfverflödiga njutning förtär och i förderf störtar menniskan sjelf, men hvilken dryck okunnigheten anser innehålla sädens ädlaste och näringsrikaste kraft.
Skogar, under enskildt ägo, finnas väl egentligen i Bro, Håbo, Hagunda, Ulleråkers, Bälings, Rasbo, Norunda, Örbyhus och Olands Härader samt Leufsta och Dannemora Tingslag; dock äro de vidsträcktast i Örbyhus Härad samt nyssnämnde 2:ne tingslag, der de flesta af Länets Jern-Bruk, jemte Dannemora Grufvor, äro belägna.
Dessa Skogar äro dock mycket medtagna.
Här, såsom öfverallt i Länet, bestå de till största delen af Tall och Gran.
Björk och Asp äro mera sällsynta.
Eken trifves icke val.
Antalet af dessa Träd är derföre ringa.
De flesta deribland finnas just i Ekens växt-gräns, eller på de mangfalldiga Holmar, som Dahl-elfven bildar imellan Söderforss och Öns Bruk, ofvanom det namnkunniga vattenfallet vid Elfkarleby.
De enskildta Skogarne äro, numera, mest storskiftade imellan delägarne.
I ali - mänhet är vården derom högst bristfällig och origlig, ehuru uppmuntringar till befordrande af Skogarnes återväxt tidt och ofta äro gifna.
Af Bruksoch Bergverks-ägarne besörjes skogshushållningen med klokhet och omtanka, Skogsbrist äger redan rum, och den hotar att i framliden blifva ytterst kännbar.
Mogen skog, tjenlig till byggnad och sågtimmer blifver mer och mer sällsynt.
Yår allmänna
Lag gifver icke fullkomlig helgd åt denna dyrbara egendom.
Opinionen om ett slags gemensamhet för alla i rättigheter till skogstägt, qvarstår från fordna tider, men synes böra med alfvar motarbetas, både af Lagstiftaren och af Uppfostraren.
Ehuru ganska stora slätter visa sig i denna ort och Landet är så bebygdt, att dess befolkning utgör ungefär i85o personer på hvarje qvadratmil, är likväl skogsmarken, eller åtminstone den ödeliggande marken, ännu i den grad öfvervägande, att den odlade jord vidden kan anses förhålla sig till den obrukade blott såsom i lill /f, emedan åkerjorden skäligen kan antagas till 7 och ängsmarken till 41 qvadratmil, eller tillhopa ir| qvadratmil, hvaremot den 0- uppodlade jordrymden är 34| qvadratmil, hvaraf berg och vatten icke upptaga betydlig del.
I Länet funnos tillförene 14 st.
Krono-Parker, till största delen spridda omkring Upsala Stad, utblottade på skog och innehållande vid pass 48r4 Tunnland, hvartill kommer Tierps Norra Allmänning af 2161 Tunnlands vidtl, hvilken nyligen blifvit af Kongl. Majit i Nåder förklarad äfven vara Krono-Park, Af förstnämnde Parker äro likväl numera, enligt Kongl. Majits Nådiga Bref lill Dess och Rikets Kammar-Collegium af dea 16 Martil 1824, 8 st., nemi.
Malma, Örlösan, Krisslinge, Råby, Hammarbyt Berga, Hesselby och Flogsta Parker, dels a offentliga Auclioner försålda och dels skattlagdt under vissa hemman, så att, för det närvarande, blott Parkerna Åsen, Sunnersta, Lilla Djurgården, Ramningshult, Högskogen och Tierp, äro för Kronans räkning bibehållna, utgörande tillsammans 5,ig3 Tunnlands 22 kapplands vidd.
Dessa Kronoskogar, tillika med Härads-Allmänningarne vårdas af t Öfver-Jägmästare, 1 Landt-Jägare samt 3o Krono-Jägare och Skogvaktare, hvilka äro lönade, tillsammans, med 237 tunnor Spannmål och vid pass 34o R:dr i Hemmans-räntor samt afkomsten af 27 st. små Boställen elter Torp; hvarjemte Länets Innevånare i de flesta Härader, vid ett den 12 September j83i inför Kongl. Majrts Befallningshafvande hållet sammanträde, åtagit sig en afgift af 8 sk.
Banco för hvarje å Härads Ali - 13 — männingarne utsyna dt lass virke, för att dermed, dels något förbättra de å Härads-Allmänningarna anställde Krono Skogvaktares löner, dels ock bestrida kostnader för åverkares upptäckt m. m.
På Krono-Parkerne Åsen, Sunnersta och Lilla Djurgården är af Öfver-Jägmäslaren, med'Jägeribetjeningen, indelning till trakthuggning verkställd och sådan indelning å de större Kronoparkerne Puamningshult, Tierp och Högskogen, dels äfven redan skedd, dels under arbete till fulländning innevarande år, med kostnads-anslag från Skogsplanterings-Cassan och biträde af en utexaminerad Elev från KongL Skogs-Institutet.
Genom trakthuggningen liar nämnde Cassa redan, för åren t832 och 1833, hittills vunnit en behållen inkomst af 1688 R:dr 32 sk.
Banco för Skogseffecler, som å offentliga Auetioner blifvit försållda, och hvilken inkomst hädanefter kan betydligen förökas.
I Länet finnas 17 st.
Härads-AUmänningar, hvilka alla, med undantag af en enda, nemi: Bälings Härads Allmännijng, hvilken nu är under alfattning, som med innevarande år bör fulländas, blifvit i sednare åren uppmätte och anses innehålla omkring 49,000 Tunnlands vidd.
Å dessa Skogar hafva de i i8o5 års Kongl.
Förordning påbjudna Allmännings-ransakningar skett åren i8i3, 1814> 182-2 och i83o» hvarefter de flesta Häraders Ombud, vid det till följe af Kongl. Maj:ts Nådiga Bref den 16 Martn 1824 och Kongl. Kammar-Collegii derå grundade Circulaire, hällne ofvanberörde Sammanträde, förklarat sig vilja bibehålla sina Allmänningar under allmän bevakning, men en del af Fullmäktige för Örbyhus, Trögds, Bälings och Rasbo Härader deremot önskat att få Allmänningarne delade eller öfvertagna till egen disposition.
Bro, Håbo, Lagunda, Hagunda, Ulleråkers, Norunda och Olands Ifäradsboer öfverenskommo ock» uppå Kongl. Majrts
Befallningshafvandes förslag, att på deras Allmänningar skulle traktbuggnings-methoden införas med beräkning af 160 års återväxttid, och förbundo sig alt bestrida de derföre uppkommande serskilda kostnader.
Början med indelningarne dertill skedde äfven samma Höst, och skogsutsyningar hafva derefter verkställts till det af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande föreslagna och af Kongl. Maj:t och Rikets Kammar-Collegium sedermera fastställda belopp, hvarigenom Häradsboerne, i stället för de förut hvarje år utkrönta 800 st. byggnadstimmer, 4° ^ass gärdsel och 790 lass ved, nu årligen erhålla 8760 lass virke från Bro, Håbo, Trögds, Lagunda, Hagunda, Ulleråkers, Bälings, Norunda, Tierps södra och Olands Härads Allmänningar; hvaremot Rasbo Allmänning är, efter Häradsboernas begäran, tills vidare fridlyst.
Under Recognition äro upplåtne: åt Söderforss Ankar-Bruk en del af Tierps Vestra Allmänning, och åt Elfkarle-Öns Bruk en del af Tierps Krono Allmänning, on del af Tierps Vestra Allmänning samt Elfkarleby Vestra Allmänning, till ett område af 14,865 Tunnland, odugliga mossar m. m. och skattlagda ägor dock inberäknade, emot afgift af 12 R:dr 24 sk. för den förre och i3y R:dr 24 sk. för de itrenne sednare.
Dannemora Jernmalms-Grufvor innehafva ock orne skogstrakter i Rasbokihl, Morkarla., Tegelsmora och Films Socknar, kallade södra, norra och vestra Grufvu-Allmänningarne, samt innehållande tillhopa 6482 Tunnland, men deraf blott 27845 Tunnland skogsmark; hvilka Allmänningar äro donerade till Grufvorne och hafva hittills förmått underhålla dem med nödigt storvirke för deras byggnader samt förmodas kunna det äfven framdeles, med iakttagande af den hittills följda stränga hushållning; dock måste en stor del utaf årliga behofvet af bräder och plank m. m. anskaffas genom uppköp i orten.
Sockne-Allmänningar innehafvas af Fundbo och Danmarks Församlingar.
Dessa äro sedan flera år tillbaka fördelade imellan Hemmanen; Hvarförutan Kongl. Majit, innevarande år, i Nåder behagat förklara det Vendels Allmänning bör såsom Sockne-Allmänning anses och är denna Allmännings fördelning jemväl redan begärd.
Behof att nyttja Bränntorf, torde snart nog vara för handen, och lyckligtvis är, under de sednaste åren, den upptäckt gjord, att 2:ne Mossar, den ena belägen invid Staden Enköping, och benämnd Fanna-Mosse, samt den andra befintlig på Söderby Gårds ägor i Näs Socken, ungefär 1 mil ifån Upsala, innehålla Bränntorf af fullgod beskaffenhet.
I Gamla Upsala Socken och derintill närmast belägna trakter, samt vid Dannemora Grufvor, uppföras i synnerhet uthusbyggnader, af Dera och af Gråsten.
Taktäckning af Tegel börjar i en del af Länet allmännare begagnas också af Allmogen.
Der har man likaledes för sådant ändamål gjort början med användande af det i sednaste tider uppfunna Takpapper.
Det fordna stängsel-sättet med gärdesgårdar, sammansatte af liela småträd och sönderklufna större, bibehåller sig oförändradt.
Detta hägnadssätt, sorn erfordrar och föröder en ofantlig mängd af Skog, är visserligen högst olämpligt på en skoglös ort, men stengärdes-gårdar äro alltför kostsamma och finnas derföre blott på ganska få ställen.
Lefvande fläckar, vatten-grafvar och jordvallar brukas icke.
Tilläfventyrs äro de ej heller tjenliga under ett så kallt luftstreck, och måhända skulle äfven deras underhåll fordra en större arbets-styrka än det egentliga jordbruket bär kan umbära, Bergsrörelse drifves endast i Länets norra och östliga delar.
Dannemora Jernmalms-fält är den grund , hvarpå hela denna rörelse inom Länet hvilar.
Dessa rikhaltiga, och för sällsynta egenskaper berömda och namnkunniga , Grufvor indelas uti 1:0
Norra fältet,, som innehåller 28 särskildta Grufvu-öppningar och såkallade skärpningar, med sina åtskilliga namn;' 2:0 Mellan-fältet med ir st.
Grufvu-öppningar och 3:o Södra Fältet med 3i st.
Grufvor och skärpningar.
Hela antalet af öppna och ödelaggda Grufvor och Skärpningar vid
Dannemora uppgår till 70 st., af hvilka de nu med arbetebelagda äro 16 st., ehuru de serskildta arbetsrummen i dessa Grufvor äro 23, utaf hvilka 18 st. arbetas för Malm-tägt, hvaremot de öfriga 5 endast bedrifvas för beredandet af Grufvornes framtida bestånd i afseende pä anfart, valten-uppfödring och luftvexling.
Under dc senast förflutna 5 åren är detta dyrbara malmfält bearbetadt med ali drift och omtanka, utan att några kostnader blifvit sparade för Grufvornes bibehållande i användbart skick åt efterkommande, eller att några betydligare olyckor och oförutsedda händelser lagt hinder i vägen för arbetets jemna bedrifvande.
Den år 1828 påbörjade anläggning af en stor och dyrbar Sten-dara på den sä kallade Jord-Grufvans vestra dagklyft, uppå hvilkens fullkomliga säkerhet bryt_ ningen i hela det största Grufvo-fältet berodde, fullbordades år 1831 och lyckades fullkomligt.
Dessutom har den gamla, åren 179(0—1801 uppförda» Stendammen, som börjat taga betydliga läckor, blifvit försedd med en ny, Allt-vägg och derigenom vunnit fullkomlig täthet.
Flere andra, mindre betydliga, arbeten för vattnets afhållande från Grufvorne hafva ock blifvit verkställde, hvarigenom man ändteligen upphunnit det, allt sedan år i"g6r ifrigt och beständigt, eftersträfvade mål, att få Grufvorne i alla 3:ne fälten med säkra och varaktiga Stendammar fredade från inbrott af den nära intill och högt öfver de flesta Grufvornes dagklyft, belägna Sjön.
Derigenom har man ock kommit derhän, att snart skall ingen annan åtgärd, än den så kallade konstkraften, vara behöflig för vatten-uppfordring från Grufvornes botten, hvilket resultat är af så mycket större vigt för framtiden, som Grufvornes efterhand tilltagande djup i annat fall snart nog skulle lägga oöfvervinn örliga hinder emot deras bearbetande, sedan uppfordringen af både vatten och malm, med Häst- eller Ångmaschins-kraft, blifvit så dyrbar, alt Grufvu-arbetet- ej bure sig; men hvilket resultat tillika, under de sista Z1] årens tid ensamt medtagit en sammanräknad förlagskostnad af vid pass 270,000 R:dr Riksgälds-Sedlar i Capital, enligt förda Bokslut.
Ehuru malmtillgången i Grufvorne nu visserligen är ringare, och äfven mindre lätt åtkomlig, än den i fordna tider varit, helst de mäktigaste och rikaste lagren redan blifvit, för det mesta, utbrutne, skulle dock brytningen ännu kunna drifvas högre än som sker, om icke behofvet af malm för Gruf-ägarne inskränktes af den årligen mer och mer aftagande skogs- eller kohl-lillgången för dess tillgodogörande — en omständighet, hvarigenom Grufvorna aldrasäkrast skulle blifva skyddade från förtidig uttömning, så vida ej de, under senare åren, af några de största Grufvu-ägarne verkställda inköp af Allodial-Bruk uti de på skogstillgångar öfverflödande Norra Länen, nu började verka i motsatt rigtning.
Imellertid är den synliga tillgången på återstående malm 1 dessa Grufvor, ännu så stor, att icke någon lärer tilltro sig förmåga att bestämma huru många Tio- eller Femtiotal af år, den, lika anlitad som nu, skall räcka, ehuru betydlig den malmmassa ock är, som årligen lösbrytes och uppfordras ur berget.
Således äro på de sednast förflutna 5 åren, icke mindre än 608,829 tunnor, eller 14.093^ Cubik-famnar löst berg, här upptagne, utgörande, per medium5 ungefär 2,818 Cubik-famnar för året, hvilket svarar emot 1,622 Cubik-famnar fast klyft.
Utaf denna brytning hafva erhållits tillsammans 175,826 Lass, eller 027,478 Skeppund malm, således 100,596 Skeppund malm per medium för året; Och då 1 Cubik-aln lösbruten malm, i medeltal, väger 3 Skeppund, så synes deraf, att blott 4^> 2 procent af den brutna och uppfordrade bergmassan, i volume, varit, hvad man kallar, fyndig.
Brott-uppfordringen bestrides med 33 pär Hästar uti 18 st.
Vindar, utom ett uppfordringsspel för Ångmasehins-kraft, hvilket likväl, af brist på bränsle, fått hvila största delen af året.
Arbets-slyrkan, som vid 1828 års början utgjorde 286 personer, uppgick vid 1833 års början till 321 och har således blifvit ökad med 35 personer.
Enligt Mantals-Längderne var hela Summan af de vid Verket boende och underhållne personer, år 1828, 114^, och är nu 1,200, hvilket utvisar en tillökning på de sista 5 åren af 54 personer i hela Folkmängden, samt ~ !7 — sami att arbetarnes antal utgör blott 26, 75 procent af liela personalen Genom bibehållande af det från ålder stadgade aflönings-sättet för Grufvans arbetare, att nemi. vid pass hälften af deras förtjenst utbetalas i contanta penningar och den andra hälften godtgöres med spannmål, så att detta senare uttag lämpas efter hushållens olika storlek och behof: Genom Enkors och Barns samt Orkeslöse arbetares underhållande med en till 7 å 8,000 R:dr årligen uppgående GraLials-Stat, och derigenom, att hvarje Hushåll har sitt särskildta lilla Boställe med nödiga Potaloesland och tillfälle att kunna föda en Ko samt nagla Far, bibehålles trefnad och förnöjsamhet bland folket, utan att uppsägningar eller afflyttningar behöfva begagnas för upprätthållande af ordning och arbetsflit, äfvensom allt tiggeri af Grufvans folk härigenom är förekommit, så att Jordbruket i orten på intet sätt lider af Bergsbruket, utan tvärt om, deraf drager en högst betydlig fördel, så väl i afseende på de förtjenster Bönderna i kringliggande Socknar göra sig af körslor vid Grufvan, sorn pa lättheten att lå afsättning å Landtmanna producter, hvarjemte tillgången på Drängar och Pigor af Grufvu-arbetarnes barn, hvilka alla ej kunna användas vid Verket, derigenom lättas.
Hela sammanräknade Grufvu-förslaget under dessa 5 år, har utgjort i contanta penningar 363,548 R:dr 32 sk. 3 rst., i den förbrukade spannmålens värde 168,291 R:dr 45 sk. 2 rst. samt i materialier, levererade in natura 17,245 R:dr 6 sk., elier tillhopa 549.o85
R:dr 35 sk. 3 rst. Riksgälds-Sedlar, hvilken Summa, fördelad emellan de förutnämnde, på samma tid erhållne 527,478 Skeppund malm; gifver 1 R:dr 2 sk. såsom brytnings-kostnad per Skeppund malm, hvilkens absoluta värde ingår uti Jern-tillverkningen vid Bruken.
Följagteligen kan ock Grufvu-brytningens årliga provenue ej här uppgifvas.
Spannmåls-consumtionen på året. har, per medium, uppgått till 3,576 tunnor, hälften Råg och hälften Korn, in natura lefvererade från Bi uken.
Landtbruket vid Grufvan är ej af betydenhet, mert har dock, under de senare åren, vunnit ansenlig tillväxt, dels genom inköpta nya Hemman och dels genom fortsatta ängsodlingar på mossar och kärr inom Grsfvu Allmänniugarnes områden.
O Under sist förflutna året har en ödelagd Jern-Grufva, kallad Ilammalins Grufva och belägen å Olands Härads Allmänning i Alunda Socken, Lundsli. 5-årsberättelse för Upsala Län. 3 blifvit äter upptagen af Bruks-Patronen P. C. Retlig, hvilken derutur redan hämtat Femhundrade Skeppund malm.
En annan derinvid belägen Grufvu-öppning, kallad Ramhälls Grufva, är af Dannemora Bergslags Interressenter inmutad, men ännu icke med arbete belagd.
Andra Grufvu-arbeten inom Länet hafva icke under dessa år förevarit.
Tackjernsbläsning sker vid i i Masugnar, nemligen Österby, Tobo? Wessland, Hillebola, Carlholm, Strömsberg, Ullforss, Gimo, Söderforss» Hyttö och Harnäs, hvilkas sammanräknade Tuckjerns-tillverkning utgjorde:
År 1828 — 30,710 Skeppund 12 Lispund 3 Skålpund, år 1829 — 18,91 2 Skeppd. 25Lpd.,år i83o'—24>5or Skeppd. i3Lpd. 5Skålpd.,år 1831 — 19,861 Skeppd. 15 Lpd. 5 Skålpd., och år 18^2— 16,408 Skeppd. 1 0 Lpd; Hvarvid anmärkes att det vid Harnäs tillverkade Tackjern begagnas vid Forssmarks Bruk i Stockholms Län, hvaremot Wattholma Bruk här i Länet betjenas af Tackjerns-blåsning vid Länna Masugn i Stockholms Län.
Stängjerns-S/nide verkställes vid 9 Bruk, nemi. Österby, Leufsta Carlholm, Strömsberg, Ullfors, Gimo, Wattholma, Söderforss och Elfkarleö.