Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ett särskildt kostnadsförslag för den händelse att äfven läroverkshuset skulle uppföras af trä har föreståndaren bifogat sitt sednast afgifna utlåtande, enligt hvilket byggnadskostnaden skulle uppgå till endast 133,000 R:dr.
Professoren Bagge har för sin del framställa 20 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 68. fyra särskilda förslag till nya byggnader för Bergsskolan, af hvilka förslag två afse ett större och två ett mindre utrymme; och så väl de två förra som de sednare skilja sig från hvarandra deruti, att hufvudbyggnaden, enligt det ena, skulle uppföras af tegel och enligt det andra af trä, dervid kostnaden beräknats, i förra fallet, efter den större planen till 244,000
R;dr och efter den mindre till 208,660 R:dr samt, i sednare fallet, efter större planen till 172,980 R:dr och efter den mindre till 148,70 R:dr.
Lika med föreståndaren anser Kollegium det icke vara skäl att läroverksbyggnaden uppföres af trä, äfvensom att utrymme bör beräknas för ungefärligen tjugu elever, och under antagande att dessa förslag äro, hvart och ett för sig, med erforderlig sakkännedom uppgjorda, tror Kollegium, att kostnaden för uppförande af ett nytt tidsenligt läroverkshus i Fahlun för bergselevers undervisning med öfriga dervid nödiga byggnader ej kan upptagas till mindre än 200,000 R:dr, utom en summa af omkring 6,000 R:dr för byggnadsplats.
Ofverintendents-embetet, som sedermera sig utlåtit öfver ofvan omförmälda år 1862 afgifna ritningar och kostnadsförslag till nybyggnad för Bergsskolan i Fahlun, har föreslagit vissa förändringar i afseende å sjelfva läroverksbyggnaden, hvarigenom en ytterligare tillökning i beräknade kostnaden ansetts uppkomma af 3,050 R:dr.
Kostnaderna för behöfliga byggnader för läroverket syntes äfven hufvudsakligen böra blifva desamma, om läroverket erhåller sin plats i Fahlun eller i någon annan landsortsstad.
I afseende å bergsläroverkets blifvande organisation, som till en del och särdeles hvad beträffar lärarepersonal samt årliga kostnaderna för aflöning m. m., kommer att bero derpå, huruvida nämnda läroverk får sin plats i en landsort eller förflyttas till hufvudstaden, såsom en afdelning af Teknologiska Institutet, förekommer hufvudsakligen: att
Bergsskolans föreståndare antagit att den egentliga lärokursen vid skolan eller bergs afdelningen, som borde vara ettårig, skulle börja i medlet af Januari och sluta i medlet af December månad samma år, men att, till underlättande af öfvergången till Bergsskolan för elever från så väl Teknologiska Institutets allmänna afdelning som de tekniska elementarskolorna, en förberedande undervisning i mineralogi och vissa andra uppgifna ämnen skulle åt dem, som deraf vore i behof och i Juni månad afslutat sina studier vid Teknologiska Institutet eller tekniska elementarskolorna, för att påföljande året inträda i Bergsskolan, meddelas af Bergsskolans lärare under September och Oktober månader; och borde de praktiska öfningarne, elevernes resor m. m. ega rum under sommarmånaderna Maj-—Augusti; att Professoren Bagge åter föreslagit, att lärokursen skulle fortgå under två år, hvartdera under två terminer, af hvilka vårterminen skulle börja deni Februari och sluta, första året den 15, men andra året den 30 Juni, samt höstterminen börja den 1 September och sluta första året den 15 December, men andra året Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 68. 21 den 15 Oktober, och de praktiska öfningarne ega rum under sista månaderne af andra årets vårtermin, lärokursen vara dubbel och nya elever antagas hvarje år: samt att Kollegium mot begge dessa förslag anmärkt, hurusom elever, hvilka genomgått de två lägre afdelningarne af Teknologiska Institutet, skulle, efter lärokursens slut derstädes i början af Juni månad, under hela återstående delen af året och till medlet af Januari eller början af Februari månad afbida den tid, då de kunde få inträda i Bergsskolan, en olägenhet, som, i och för sig väsendtlig, blefve än mer i ögonen fallande, i händelse Bergsskolan förenades med Teknologiska Institutet; att betvifias kunde att den af Föreståndaren ifrågasatta preliminärundervisningen, för hvilken biträde skulle erfordras af en Amanuens, som i annat fall vore obehöflig, och hvilken undervisning ingalunda syntes kunna ersätta andra årets lärokurs vid Teknologiska Institutet, läte verkställa sig, utan att den undervisning, som borde utgöra hufvudsaken, dervid komme att lida; att, åtminstone tills vidare, ett års lärokurs vid bergsläroverket kunde antagas vara tillräcklig, så vida eleverne vid inträdet deri egde sådana kunskaper, som dels vid rikets universitet i bergsexamen och dels vid Teknologiska Institutets två lägre afdelningar kunde inhemtas; och att lärokursen lämpligast syntes böra, i likhet med hvad nu eger rum vid Teknologiska Institutet, börja tidigt i September månad och fortsättas, utan annat afbrott, än med två veckors ledighet vid jultiden, till början eller medlet af Maj månad påföljande år, hvarefter elevernes resor och praktiska öfningar vid bruk och bergverk kunde vidtaga och fortgå till början af September månad, då afgångsexamen borde anställas.
De årliga utgifter, som för bergsläroverket, efter dess reorganisation, skulle erfordras, äro, för den händelse detsamma kommer att utgöra en afdelning af Teknologiska Institutet, af Kommers-kollegium, i likhet med hvad i Kongl. Maj:ts nådiga Proposition vid sistlidna riksdag uppgafs, upptagna till 19,500 R:dr, då lärarepersonalen kunde inskränkas till: en professor i metallurgi och metallurgisk kemi, en adjunkt i samma ämnen, två eller möjligen tre lärare, mellan hvilka skulle fördelas undervisningen i mineralogi, geognosi, geologi, grufbrytnings- och grufbyggnadskonst, markscheideri och praktisk mekanik; hvaremot, om läroverket kommer att hafva sin plats i en landsort, i hvilket fall blefve behöfliga: en professor i metallurgi och metallurgisk kemi, en adjunkt i samma ämnen, en professor i praktisk mekanik, en professor i mineralogi, geognosi, geologi och grufbrytning (jemte en amanuens vid bibliotheket), årsutgifterna till aflöning åt desse och arfvoden för andre uppgifne tjenstemän och betjente, samt till bibliothek, samlingar, laboratorier m. m., beräknas till 26,100
R:dr; hvarjemte och då Brukssocieteten förklarat sig, endast så vida Bergsskolan blifver förenad med Teknologiska Institutet, vilja bekosta praktiska undervisningen, kostnaden härför, sorn i det fall, hvarom nu är fråga, komme att af Staten bestridas, upptages till 10,000 R:dr, då sammanräknade årliga kostnaderna i detta fall skulle uppgå till 36,100 R:dr. 22 Kongl. Maj:ts Nåd.
Innan Kongl. Majit öfvergå,r till framställningen af Sitt förslag i förevarande ämne, vill Kongl. Maj:t fästa Kikets Ständers uppmärksamhet å den jemförelsevis vanlottade ställning i afseende å statsbidrag till undervisningsverk, hvari den för landet vigtiga bergshandteringen sig befinner.
Sålunda äro till »undervisningsanstalter för bergsbruket» å Riksstaten uppförde allenast 7,500 R:dr, hvarjemte Kongl. Maj:t af tillgängliga medel tills vidare anslagit 1,600 R:dr till förhöjning i föreståndarens och andre lärarens vid Bergsskolan lönevilkor; hvaremot landets öfriga näringar i detta hänseende blifvit mera gynnsamt behandlade.
De årliga statsanslagen, oberäknade deri vid innevarande riksdag äskade förhöjningar, ut göra nemligen: för Landtbruks-institutet vid Ultuna 12,000 R:dr, för Landtbruksinstitutet vid Alnarp 18,000 R:dr, för 25 lägre Landtbruksskolor i länen tillsammans 96,000 Rdr, för Teknologiska Institutet 55,500 R:dr, för Chalmersska slöjdskolan i Göteborg 13,500 R:dr, för de Tekniska elementarskolorna samt Söndagsoch Aftonskolorna i Eskilstuna och Stockholm tillsammans 68,000 R:dr saint för de nio Navigationsskolorna i Riket tillhopa 43,100
R:dr; hvarförutan under de sednare riksdagarne blifvit till byggnader för sådana undervisningsverk anvisade be tydliga belopp, såsom vid Ultuna landtbruks-institut 196,040 R:dr, Alnarps d:o 182,500 » (hvartill komma vid innevarande riksdag begärda ytterligare 100,000 R:dr), för Teknologiska Institutet 480,000 R:dr och för Svenska Slöjdföreningens i Stockholm varande söndags- och aftonskola 300,000 R:dr.
Kongl. Maj:t anser det derföre lika litet med ett rättvist afseende å bergsbrukets billiga anspråk, som med Statens värdighet förenligt, att frågan om bergsundervisningens ordnande än vidare undanskjutes.
Enär nu Bruks-societeten, hvars medlemmar i främsta rummet äro de, sorn hafva gagn eller olägenhet af ett mer eller mindre ändamålsenligt ordnande af ifrågavarande undervisningsanstalt och hvars uttalade åsigter i ämnet vid sådant förhållande måste tillerkännas betydande vigt, icke allenast förordat Bergsskolans förflyttning till hufvudstaden och förening med Teknologiska Institutet, utan jemväl förklarat att Societetens årliga bidrag till skolan, hvilket betydligt öfverstiger beloppet af de från Statsverket till densamma för närvarande anvisade anslag, kommer att fortfarande utgå endast under vilkor af en dylik förflyttning; då skolans föreståndare, likasom Styrelsen för Teknologiska Institutet och Kommers-kollegium enahanda åtgärd tillstyrkt; och då, efter den utredning, som nu ytterligare egt rum, så väl kostnaderna för uppförande af erforderliga byggnader för bergsläroverket, som de årliga utgifterna för detsamma blifva betydligt högre, derest läroverket bibehålles i Fahlun, än om det kommer att utgöra en afdelning af Teknologiska Institutet; finner Kongl. Majit, på dessa och öfriga i Kongl. Maj:ts vid sednaste riksdag aflåtna nådiga Proposition i ämnet anförda skäl, Sig böra nu till Rikets Ständer I Kongl. Maj:ts Nåd.
23 göra förnyad framställning om anvisande af nödiga medel för Fahlu Bergsskolas förflyttning till Stockholm och förening med Teknologiska Institutet.
Innan frågan, huruvida bergsläroverket skall utgöra en afdelning af Teknologiska Institutet eller bibehållas i Fahlun, blifvit slutligen afgjord, kan af lätt insedda skäl något beslut om dess organisation icke heller fattas, helst, derest läroanstaltens förening med Teknologiska Institutet skall komma till stånd, åtskilliga närmare bestämmelser i detta hänseende, både hvad lärokurserna och andra förhållanden beträffar, blifva erforderliga.
Tillräckligt rådrum för ordnandet häraf förefinnes dock under den tid, som åtgår till uppförandet af den i sådant fall erforderliga tillbyggnaden vid Institutet.
Det torde emellertid vara nödigt att redan vid innevarande riksdag den tillökning i anslag för undervisningens upprätthållande, som påkallas, varder på förhand bestämd; och, så vida det åsyftade målet, — undervisnings-anstaltens fullständiga ordnande, — skall vinnas, synes den af Kommers-kollegium beräknade tillökning i årsanslaget vara till fullo erforderlig.
Majit vill derföre föreslå Rikets Ständer, att, oansedt den afsedda förhöjningen icke kommer att utgå förr än läroanstalten blifvit efter den utvidgade planen ordnad, densamma dock nu tillförsäkras om den tillökning, som då blifver nödig i anslaget till »undervisningsanstalter för bergsbruket», hvilket nu utgör 7,500 R:dr, men då skulle komma att uppgå till 19,500 R:dr.
Hvad åter angår det för Bergsskolans förflyttning nödiga byggnadsanslag, föreslår Kongl.
Majit härmed Rikets Ständer, att, för tillökande af Teknologiska Institutets byggnader med en för bergsläroverket erforderlig nybyggnad på Institutets tomt, i öfverensstämmelse med det af Intendenten Scholander uppgjorda förslag, äfvensom till inredning af laboratorier och deras förseende med behöfliga inventarier, bevilja ett anslag af Etthundra Sex tusen Riksdaler, deraf, på sätt Kongl. Majit i Sin nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof redan äskat, under år 1867 erfordras 60,000 Ridr.
De detta ärende tillhörande handlingar och ritningar skola tillhandahållas vederbörande Utskott; Och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. CARL G. Lagerstråle. 24 Kongl. Majlis Nåd.
Utdrag af Protokollet öfoer Civil-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 2 Januari 1866.
Närvar a n <1 e: Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld och Carlson.
Departements-chefen, Statsrådet Lagerstråle uppläste till justering följande, i enlighet ined Kongl. Maj:ts, uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, förut fattade beslut, uppsatta förslag dels till nådiga Propositioner till Rikets Ständer, nemligen: a) med ytterligare framställning i fråga om Bergsskolans i Fahlun flyttning till Stockholm och förening med Teknologiska Institutet; dels ock till nådiga Skrifvelser till Rikets Ständer: — — ■— — — — Kongl. Majit täcktes, enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag samt förordna att, i öfverensstämmelse dermed, nådiga Propositioner och Skrifvelser af den lydelse bilagorna Litt.
A. — — — — — — — — — — — till detta protokoll utvisa, skulle till Rikets Ständer afgå., Ex protocollo Otto W. Seippel.
Stockholm, trtckt hos Sam.
Proposition N:o 69.
1 N:o 69.
Ank. till Exp.-Utsk. den 24 Jan. 1866, kl. 5 e. m.
Maj:ls nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående beviljande af anslag till ny reglering af torg, gator och tomter i Carlstad efter den staden i Juli månad sistlidna år öfvergångna brand; Gifven Stockholms Slott den 2 Januari 1866.
För upprättande af plan tili ny reglering af torg, gator och tomter i staden Carlstad efter branden den 2 Juli 1865 utsågs af stadsfullmäktige derstädes en komité, som jemväl borde yttra sig rörande de med denna angelägenhet sammanhang egande frågor, och sedan bemälde komiterade utarbetat förslag till nv stadsplan, jemväl upptagande behölliga utvidgningar dels öster om den s. k. pråmkanalen, hvarest liera tomtegare innehafva kålgårdar, men äfven åtskilliga byggnader före branden funnits uppförda, dels vester ut åt den staden tillhöriga lägenheten Claraborg, dels ock norr om Clarelfvens vestra gren, har Kongl. Maj:ls Befallningshafvande i Wermlands län under den 18 sistlidne December, jemte eget utlåtande i ämnet, till Kongl. Maj:t insändt berörda, af stadsfullmägtige godkända och antagna, förslag med dertill hörande, af Kommissions-landtmätaren A. F. von Wachenfeldt upprättade tvänne ritningar, den ena utvisande stadens gamla indelning och den andra den nu föreslagna; hvarjemte Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i underdånighet öfverlemnat stadsfullmägtiges af Magistratens i Carlstad underdåniga yttrande åtföljda, till Kongl. Maj:t ställda skrifvelse i delta ämne.
Af dessa handlingar och ritningar inherntas bland annat följande:
Enligt den föreslagna planen skulle stadsdelarne blifva tre, nemligen: Bib. till 11.
Prot. 1865 & 1866. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 8 Haft. 1 2 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 69 a) den gamla stadsplanen, med utvidgning åt öster till pråmkanalen och i vester till [närheten af lägenheten Claraborg, innefattande, förutom två torg, 27 qvarter med 172 tomter; b) östra stadsdelen, på andra sidan om pråmkanalen, med ett torg, 6 qvarter och 24 tomter; samt c) norra stadsdelen, på andra sidan om vestra bron, bildad af dels staden redan tillhörig mark, dels ock det område, 54 qvadratrefvar, 47 qvadratstänger och 25 qvadratfot, som borde exproprieras från säteriet Lilla Wåxnäs, tillhörigt framlidne General-löjtnanten Malmborgs sterbhusdelegare; innefattande denna stadsdel, jemte en öppen plats till plantering och theater, ett större torg till kreatursförsäljning och 5 qvarter med 20 tomter.
Beträffande gatorna, hvilka hittills icke innehaft större bredd än 36 fot, men till en del varit smalare, hafva dessa blifvit betydligt utvidgade, så alt t. ex. Kungsgatan, sorn löper från kyrkan till vestra bron, skulle blifva 100 fot bred med körbanor samt plantering af två rader träd i midten, — Tingvalla-, Dikes-, Hammarviks-, och Skutbyggaregatorna 75 fot breda med midtelplantering och två körbanor, o. s. v. med iakttagande att ingen gata understege den i Kongl. Cirkulärbrefvet den 1 Oktober 1828 bestämda bredd af 40 fot.
Vidare afser planen, att stora torget, som nu innefattade 63,000 qvadratfot, med största utsträckning i rigtning från norr till söder, skulle för framtiden erhålla sitt läge i öster och vester med en tillökning i utrymme af 10,000 qvadratfot, hvarigenom torget komme att upptaga hela det qvarter, uti hvilket landsböfdingeresidenset, apotheket och gästgifvaregården voro belägna, hvaremot för residenset i utbyte
Iemnades en de nuvarande tre tomterne motsvarande areal uti det på vestra sidan om stora torget belägna qvarteret emellan Kungs- och Tingvallagatorna invid det s. k.
Gryttorget, å kartan benämndt Elftorget, hvarigenom residenset erhölle ett särdeles vackert läge med öppen plats utmed elfven.
Kostnaden för den nya tomtregleringen skulle, enligt deröfver uppgjordt och i underdånighet bifogadt förslag, utgöra: för inlösen af tomtplatser i gamla staden, till torg, öppna platser och gator R:dr 110,693: 19. för inlösen af qvarstående hus och källare „ 9,900: — för expropriation af mark inom broarne, utom den gamla stadsplanen, till gator och tomtplatser „ 48,058: 44. för expropriation af mark och byggnader i östra förstaden till öppen plats och gator „ 14,898: 20. för expropriation af mark och byggnader från hemmanet Wåxnäs till öppna platser, gator och tomtplatser „ 20,807: 48. för planerings-arbeten „ 37,644: 61. för stensättning och grusning „ 101,276: 65.
R:dr 343,278: 57.
Proposition N:o 69. 3 för inlösen af magasiner pä salttorget Transport R:dr 343,278: 57.
„ 9,000: — eller tillsammans R:dr 352,278: 57. hvaraf dock staden påräknade att genom försäljning af tomtplatser framdeles äterfå så att återstoden, hvarför ersättning ej kunde beredas, utgjorde R:dr 101,651: — 250,627: 57.
Uti ofvanberörda skrifvelse hafva stadsfullmägtige i underdånighet anhållit: att den nya tomtplanen måtte varda af Kongl. Maj:t i nåder fastställd, med tillåtelse för stadsfullmägtige att, om, vid tillämpningen af den nya stadsplanen, behof skulle uppstå deraf att inom ett område af högst 25 fot förändra qvarters eller tomts gränslinier, stadsfullmägtige måtte ega att rörande en sådan förändring besluta samt att beslutet, utan särskild underdånig framställning i ämnet, finge lända till efterrättelse, derest detsamma, uppå skeende underställning, vunne Kongl. Majrts Befallningshafvandes i länet bifall; att Kongl. Maj:t mätte lemna nådigt tillstånd till expropriation, dels från säteriet Wåxnäs af den mark med derå uppförda hus, som erfordrades till torg, gator och qvarter i den föreslagna nya stadsdelen norr om Clarelfven; — dels från Wåxnäs hryggeri-bolag af den mark, 37 qvadratstänger i areal, som blefve behöflig för landsvägens förflyttning i något mera sydlig rigtning'; — dels från enskilde i kostnadsförslaget upptagne jordegare, af den mark utaf stadens donationsjord med derå befintliga byggnader, som, enligt planritningen, erfordrades för gator och torg i den öster om pråmkanalen utlagda nya stadsdel; och dels från de i kostnadsförslaget uppräknade jordegare, af sådan stadens donationsjord med derå uppförda byggnader, som, belägen i öster, söder och vester om den gamla tomtplanen inom broarne, icke hittills varit indelad i byggnadstomter, men nu, enligt hvad planritningen utvisade, skulle erfordras till gator och qvarter för stadens utvidgning i de angifna rigtningarne; att staden måtte i nåder tillåtas att till torg använda den fordna residenstomten, emot det att annan lika stor tomt på det å planritningen angifna ställe lemnades i utbyte; samt att staden, som till torg, gator och enskilda tomter afstode de byggnadstomter, å hvilka rådhus, gästgifvaregård, rektorsboställe samt tullhus och auktionskammare förut varit uppförda, måtte tillåtas att af de gamla tomterna inlösa hvad som enligt planritningen erfordrades ej mindre till utvidgning af gamla eller anläggning af nya gator, torg och öppna platser, än äfven till utvidgning af tomtplats för elementarläroverket och till tomt för rektorsboställe, till tomtplatser för länsresidens, rådhus, med öfriga för staden nödiga embetslokaler och gästgifveri med stadshotel, samt hvad till den antagna tomtregleringens utförande i öfrigt kunde erfordras.
I fråga om sättet och vilkoren för lösen af de gamla tomter eller tomtdelar, som erfordrades till torg, gator och allmänna byggnader, äfvensom mellan enskilde tomtegare, hvilka till följd af regleringen komma att erhålla del i samma tomt, hafva vederbörande sedermera öfverenskomma derom, att alla lösningsfrågor skulle afgöras, utan vidare appell, af en nämnd, bestående af sju ojäfviga personer, dertill stadsfullmiigtige utse tre och stadens tomtegare vid sammanträde inför magistraten tre, samt magistraten den sjunde, äfvensom att ersättningen borde utgå med det belopp, sorn motsvarade tomtens verkliga värde, för bestämmande hvaraf taxeringsvärdet för afstådd tomt eller tomtdel med 50 proeents förhöjning i allmänhet skulle läggas till grund, men med rätt för nämnden att med afseende å tomternas läge före branden, byggnadsgrund, m. m., öka eller nedsätta förhöjningen.
Då de med ifrågavarande tomtreglerings utförande förenade kostnader voro vida större, än att de kunde af stadens innevånare bäras, helst ett stort antal af desse lidit betydliga förluster genom branden, i följd hvaraf ensamt de ordinarie utgifterna till stadens förvaltning redan i och för sig sjelfva blifva betungande, samt enär härtill kommo de för nödiga allmänna byggnaders uppförande erforderliga utgifter, hafva stadsfullmägtige i underdånighet anhållit, det Kongl. Maj:t måtte täckas att, genom nådig Proposition till Rikets Ständer, bereda staden för tomtregleringens utförande ett anslag utan återbetalningsskyldighet af 250,500 R:dr, motsvarande de kostnader för tomtregleringen, hvarför någon godtgörelse icke kunde af staden påräknas, och dels såsom lån 101,500 R:dr, hvartill sådana kostnader uppgingo, som staden kunde påräkna att genom nya tomters försäljning framdeles få ersatta.
Magistraten, som för sin del ansett den uppgjorda planen till tomt- och gatureglering särdeles ändamålsenlig, har, jemte underdånig hemställan att samma plan måtte vinna nådig fastställelse samt att staden måtte tillåtas expropriera den för dess utvidgning erforderliga mark, i underdånighet anfört, att genom ofvannämnda brand en stor del af stadens innevånare lidit högst betydliga förluster och att härigenom uppstått ökad svårighet för dem att bära de för stadens förvaltning nödvändiga utgifter, hvadan och då de med nya tomt- och gaturegleringen förenade kostnader vid sådant förhållande biefvo för staden särdeles betungande, magistraten ansåge sig ega skäl i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit täcktes bereda stadens hårdt pröfvade innevånare någon lindring i deras betryck genom nådig framställning till Rikets Ständer om beviljande åt staden af ett anslag och ett lån för nya tomt- och gaturegleringens utförande till de belopp, stadsfullmägtige, på sätt förberördt är, föreslagit.
Enär den sålunda föreslagna stadsplanen uppgjorts med hufvudsakligt syfte att, så vidt genom anordning vid stadens indelning kunde ske, för framtiden betrygga staden mot sådana förödande brandolyckor, som åren 1752 och 1865 hemsökt densamma, äfvensom att genom rymliga gator och öppna platser befrämja Kongl, Maj:ts Nåd,.
Proposition N;o 69. 5 sundhet inom staden, samt, hvad anninge den afsedda utvidgningen på andra sidan om vestra elfgrenen, berörda utvidgning vore af oundgängligt behof påkallad, hvilket äfven ådagalades deraf, att flera hus redan blifvit, med begifvande af Wåxnäs jordegare, uppförda å den mark, hvars expropriation är ifrågasatt, hvarjemte ett lör krealursförsäljning väl beläget torg derstädes vunnes, har Kongl. Maj:ts Befall ningshafvande funnit sig böra tillstyrka, att berörda plan för reglerande af torg, gator och tomter inom så väl den nuvarande staden, som de båda nya stadsdelarne, måtte med någon jemkningsrätt för stadsfullmägtige i afseende på qvarters eller tomts gränslinier, i nåder fastställas; äfvensom att, hvad beträffar förvärfvande af eganderätten till de för stadens utvidgande samt landsvägens rätning och utläggning erforderliga områden, staden måtte förklaras berättigad att få med til lämpning af gällande expropriationslag inlösa samma områden tillika med derå befintliga byggnader.