Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kanalens vattendjup antogs då till 6 fot, dess bredd i bolten till 42 fot, slussarna lill 24 fots bredd i portöppningen och 120 fots längd j slusskammaren och hela kostnaden 14 Stais-Utskottets Utlåtande, N:o 163. beräknades till 912,804 R:dr B:ko, hvilken summa ock af Stor-amirals-embetets 3:dje afdelning logs i beräkning uti dess till Kongl.
Majit samma är ingifna underdåniga memorial, hvarefter Kongl. Majit vid 1840 års riksdag öfverlemnadc frågan till Stats-utskottets pröfning, som, enär upplysning saknades, om enskildas bidrag till detta arbete vöre i orten alt påräkna och ingen direkt framställning af intressenter i företaget blifvit gjord om stats-anslags erhållande, hemställde, ”att all fråga härom för närvarande måtte förfalla”, hvilken hemställan af Rikets Ständer bifölls.
Vid en sammankomst med Nyköpings Läns Hushållnings-sällskap år 1849 väcktes ånyo fråga om sammanbindning, medelst serskildta kanaler, af förenämnda segelbara insjöar, och man uppdrog då åt Majoren Sundmark och Distrikt-chefen, Majoren Olivecrona alt, med hufvudsaklig ledning af det förslag, som Öfverste-löjtnanten Edström uppgjort, utarbeta en ny plan för enahanda ändamål; och bade, sedan noggranna lokal-undersökningar egt rum, fullständigt förslag till en segelleds anbringande från Mälaren vid Mariefred, genom Wisnarn, Marvikarne, Klemmingen, Frösjön och Norrtunasjön till Storsjön, blifvit af bemälda
Distrikts-chef uppgjordt: uppgående kostnadsförslaget för denna kanal-led, jordersättningar inberäknade, till 285,000 R:dr B:ko.
Under åberopande af sistberörda förslag, hvilket äfven finnes omnämndt uti styrelsens öfver allmänna väg- och vattenbyggnader till Kongl. Majit afgifna underdåniga berättelse, ehuru kostnadssumman blott inom linien blifvit utförd, i alvaktan på upplysningar, huruvida bidrag af intressenterna i företaget vore att påräkna, samt med förmälan, att dylika bidrag sedermera blifvit af inom orten boende personer antecknade till ett belopp af 26,666
Ridr 32 sk, som efter all sannolikhet komme att betydligt ökas, har motionären, enär en förbättrad kommunikation inom Södermanland icke allenast skulle bereda en lättare afsättning, synnerligast på hufvudstaden, åt den mängd inom provinsen befintliga, men just i följd af de svåra transporterna oafsältliga, produkter, såsom jern, jernmalm, spannmål, ved och andra trädvaror, tegel, kalk, tjära, m. m., utan äfven framkalla en högre industri, nya produkter och ett genom handel ökadt lif i ortens ekonomiska verksamhet, föreslagit, att Rikets Ständer måtte till en segelleds anbringande från Mälaren vid Mariefred till Storsjön i Södermanland, med de kanal-dimensioner, Strömsholms kanal eger, bevilja ett stats-anslag i ett för allt af 185,000 Ridr B:ko,' under vilkor att de blifvande aklieegarne i detta kanal-bolag åtaga sig att kontant erlägga fyllnaden i kostnadsförslaget eller 100,000 Ridr B:ko samt att, efter en af Kongl. Majit nådigst stadfästad plan, ansvara för arbetets utförande och segelledens framtida underhåll.
Stats-Utskoltels Ullålancle, N:o 163. 15 I sammanhang härmed har Utskottet till pröfning förehaft ett af Friherre von limmer, Robert, vid motionens remitterande, afgifvet förslag, alt, i den händelse
Utskottet ansåge sig förhindradt tillstyrka det af motionären äskade anslaget, Utskottet måtte föreslå Rikets Ständer att, på de af Herr von Wahrendorff föreslagna, här ofvan omförmälda vilkor, för ifrågavarande kanalanläggning bevilja ett stats-anslag af 15,000 R:dr i 12 år eller tillsammans 180,000 R:dr banko.
Utskottet anser ifrågavarande företag kunna blifva af vidsträktare nytta för Nyköpings län, som hittills hvarken för dylikt arbete eller för odlingsföretag åtnjutit något understöd af statsmedel.
Men då Utskottet förmenar, att orten hör i större mån, än motionären uppgifvit, bidraga til! företagets utförande, inskränker sig Utskottet att föreslå Rikets Ständer, att till öppnande af en kanalledning af 5 (fem) fots djup ifrån Mälaren til!
Storsjön uti Daga härad, bevilja ett anslag af 100,000 R:dr banko att, under loppet af 10 år, med en tiondedel årligen från Riksgälds-kontoret utgå; mot vilkor, att det bolag, som hildas för arbetets företagande, skull hafva tecknat sig för hela den summa, som till arbetets fullgörande erfordras, innan någon del af statsbidraget får uttagas, samt alt det förbinder sig att fullborda detsamma i öfverensstämmelse med af Kongl. Maj:t fastställd plan och inom af Kongl. Maj:t bestämd tid, vid äfventyr att eljest återbetala den lyftade summan.
22:o 1 anledning af Riksdagsfullmäktigen Johan Westermarks från Vester bottens län väckta motion om eli anslag af 9,654 R:dr banko, för farleds upprensning i Skellefteå eif från Ursviks hamn till Skellefteå stads plan, samt för anläggning af en lastbrygga, får Utskottet, som tagit kännedom af häröfver upprättade, motionen bifogade plan och kostnadsförslag, anföra, att som planen icke varit pröfvad af väg- och vattenbyggnadsstyrelsen och Utskottet således ej är i tillfälle bedöma, huruvida den ifrågaställa upprensningen på föreslaget sätt låter sig verkställa, Utskottet finner sig icke kunna å motionen tillstyrka bifall. 23:o Vidare har Kongl.
Maj:t för anläggning' af nya och förbättrade eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar föreslagit att, Rikets Ständer måtte anvisa 166,666
R:dr 32 sk. årligen i 3 år eller tillsammans 500,000 R:dr, dock att häraf högst 30,000 R:dr finge för understödjande af mindre ström- och årensnings-arbeten samt smärre hamn- och brobyggnader användas. 16 Stats-Utskottets Utlåtande, N.-o 163. linar de af styrelsen för väg- och vattenbyggnader lili dess oftanämnde underdåniga generalförslag i l:a och 2:a klassernc uppförda vägarheten erfordra i bidrag af allmänna medel en summa af 562,675 R:dr, samt dylika arbeten, utom den arbetsförtjenst, de lemna den fattigare befolkningen, i väsendtlig mån bidraga till rörelsens och transporternes underlättande och spridande af välmåga i landet, får Utskottet tillstyrka Rikets Ständers bifall till hvad Kongl. Maj:t i berörde hänseende föreslagit.
Anseende Utskottet sig härmed hafva besvarat en af riksdagsfullmäktige!!
Magnus Knutsson från Östergöthlands län inom hedervärda Rondeståndet väckt och lill Utskottet remitterad motion, deruti Riksdagsfullmäktigen N. Magnusson från Calmare län instämt, innefattande yrkande, att förevarande af Kongl. Maj:t äskade anslag måtte oafkortadt varda beviljadt. 24:o Härefter har Utskottet ansett sig höra till pröfning företaga följande inom hedervärda Bonde-ståndet väckte motioner, nemligen: a) af Arvid Arvidsson från Elfsborgs län, att till omläggning och förbättring af vägarne inom Wedbo härad af nämnde län Rikets Ständer måtte bevilja ett anslag af 6,666 R:dr 32 sk B:ko; och har motionären uppgifvit, att denna summa hufvudsakligen vöre afsedd dels för fullbordande af en redan påbörjad omläggning af vägen emellan Amål och Fredrikshall öfver det s. k.
Töftedahlsfjellet, dels för omläggning och förbättring af vägen från Tingvalla mossar förbi Tingvalla till gästgifvaregården Hindaleby, äfvensom en del af landsvägen emellan Ed och Nössemark; b) af Riksdagsfullmäktigen Lars Olsson från Stora Kopparbergs län, som anhållit om understöd af allmänna medel för tilltänkt omläggning af allmänna vägen emellan Lerdahl och Utanmyra uti Rättviks socken i nämnde län; c) af Riksdagsfullmäktigen Pehr Edén från Vester-norrlands län, som, jemte framställning af de många olägenheter, som uppkommo deraf, att någon farbar väg icke funnes emellan Ofvansjö egogräns och Hafverö kyrka i Medelpad, utgörande en sträcka af 2j mil, hemställt, alt statsbidrag mätte-anvisas för uppbrytande af - en väg emellan dessa ställen, hvarför kostnaden, enligt motionen bifogadt förslag, beräknats till 38,805 R:dr 8 sk. 4 rst; d) af Riksdagsfullmäktigen Lars Gustaf Sandberg från Vesterbottens län, om anslag af 5,000 R:dr banko för åtskilliga vägars anläggande och upphjelpande inom Degerforss församling af nämnde län. e) Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 163. 17 t?) af Riksdagsfullmäktigen Carl Olsson frän Nyköpings län, sorn fästat Rikets Ständers uppmärksamhet ä angelägenheten deraf att någon åtgärd snarligen hlefve vidtagen för åstadkommande af en lättare öfverfart vid Qvicksuiul mellan Södermanland och Westmanland, hvarom fråga vid 2:ne föregående Riksdagar varit väckt, och, under åberopande af de 3:ne serskilda förslag lill förbättring härutinnan, som blifvit utaf aflidne Ofverst-löjtnanteu Edström år 1842 uppgjorda föreslagit, dels att Rikets Ständer matte härtill anvisa nödige medel, dels ock hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om föreskrifter rörande verkställigheten af ifrågaställda arbetet.
Hvad sålunda af enskilde motionärer, i fråga om understöd af allmänna medel för vägarbeten inom serskilda delar af riket blifvit föreslaget, har Utskottet tagit i öfvervägande och föreställer sig, att om Kongl. Maj:t, uppå derom skeende underdånig anmälan skulle finna förenämda vägförbättringar vara af den allmänna nytta att bidrag af statsmedel dertill bör användas, tillgäng till behöfligt understöd mätte kunna beredas å det anslag af 500,000 R:dr för vägars omläggning och förbättrande, som Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer att bevilja.
Utskottet får derföre hemställa, att några serskilda anslag i anledning af dessa motioner icke måtte af Rikets Ständer anvisas. 25:o. Från Ronde-ståndet har till Stats-Utskottet blifVit remitterad en af Riksdagsfullmäktigen P. Byström från Jemtlands län väckt motion, deruti blifvit föreslaget, att ett anslag af 10,000 R:dr matte af Rikets Ständer beviljas för upprensning af Ljusne-elfven inom
Herjeådalen och för att göra sagde eif segelbar genom nämnde provins; men då Utskottet föreställer sig, att, om Kongl.
Majit, uppå derom skeende anmälan finner ifrågavarande arbete, för hvars behöriga utförande hvarken plan eller kostnadsförslag, så vidt Utskottet har sig bekant, ännu äro uppgjorda, vara af den allmänna nytta att bidrag af statsmedel dertill böra användas, tillgång till behöflig! understöd torde kunna beredas a det anslag för understödjande af mindre ström- och årensningsarbeten, som Utskottet uti 2.3:dje punkten tillstyrkt Rikets Ständer att bevilja, får Utskottet hemställa, att denna motion icke må till någon serskild Rikets Ständers åtgärd föranleda.
St.-s Prot. 1850 & 1851, 4 Sami. 1 Ajd. 2 Band. 12 Haft. 3 18 Stats-Utskotlets Utlåtande, N:o 163. 26:o.
Af den anledning att Hanekinds och Gullbergs häradsboer, hvilka är» skyldige att bygga och underhålla den öfver Svartån, mellan Linköpings stad och Bergs gästgifvaregård i Östergöthland befintliga bro, Nybro kallad, sorn, ehuru densamma sedan år 1831 blifvit 3:ne gånger till större eller mindre delar ombyggd, nu likväl befunnes i så förfallet skick att den icke vidare med större tyngder kunde befaras, beslutat att, enär både tillgång på trädvirke af så stora dimensioner som erfordrades för brons nu oundvikliga ombyggnad i orten saknades och erfarenheten visat att en trädbro på detta ställe icke förmådde emotstå de, vissa tider af året, från motsatta håll, påträngande is- och vattenmassorna, på ett afstånd af omkring 1,000 alnar från det ställe, der bron nu funnes anlagd, uppföra en jernbro, hvarför kostnaden, enligt uppgjord beräkning, ansetts uppgå till 26,066 R:dr 32 sk., deraf 13,333 R:dr 16 sk. belöpte för sjelfva jernbron; bar Riksdagsfullmäktigen Ad.
JVilh.
SoarUing från Östergöthlands län, med hvilken And.
Pehrson från samma län sig förenat i väckt motion, anhållit: alt då kostnaden flir denna bro, hvarå ritning blifvit bifogad, vore så betydlig att häradsboarne svårligen densamma, utan statens mellankomst, kunde bestrida, Rikets
Ständer måtte bevilja dem ett lån af statsmedel till det belopp, som Motala verkstad betingat sig för sjelfva jernbron, eller 13,333 R:dr 16 sk.; att denna summa måtte lemnäs räntefri under den 3:ne år brobyggnaden anses pågå och att häraderna derefter må förunnas att å summan årligen erlägga 5 proc., deraf 3 proc. såsom ränta och 2 proc. såsom kapitalavbetalning5 allt likväl emot häradernas gemensamma ansvarighet.
Ehuru, enligt gällande författningar skyldighet att broar bygga och underhålla i allmänhet åligger alla som å landet hemman ega eller bruka, likväl och då Utskottet anser nu ifrågaställda byggnadsföretag såsom det första af detta slag å landsbyggden vara af den beskaffenhet att det förljenar både efterföljd af andra brobyggnadsskyldige menigheter och uppmuntran från statens sida, har Utskottet, i betraktande jemväl deraf att icke direkt statsanslag utan endast län för företagets befrämjande blifvit begärdt, funnit sig i så måtto böra understödja motionärens framställning, att Utskottet hemställer, att ett lån af 13,333 R:dr 16 sk. må för ifrågavarande ändamål beviljas mot förbindelse för häradsboarne, dels alt från den dag lånet lyftes intill dess detsamma blifvit återguldet, erlägga räntan derå, dels ock att ansvara för arbetets fullbordan, samt under iakttagande för öfrigt af de vilkor och föreskrifter, som, i afseende på låns erhållande vid denna Riksdag kunna blifva af Rikets Ständer meddelade.
Stats-Utskottels Utlåtande, N:o 163. 19 27:o.
Riksdagsfullmäktigen Johannes Johansson från Jönköpings län, har uli väckt och till Utskottet remitterad motion föreslagit: ”att en generel undersökning beträffande den omläggning af de större stråkvägarne inom riket, hvilken af behofvet kan anses vara påkallad, måtte på allmän bekostnad företagas; att efter verkställd undersökning och beräkning af kostnaden för de projekterade väganläggningarne, en tablå deröfver måtte framläggas förkommande Ständer; att ett statsanslag måtte för detta ändamål beviljas och länen emellan fördelas, samt att de orter som häraf skördade fördclarne måtte förpligtas att bestrida hälften af kostnadsbeloppet.” Ehuruväl
Utskottet är af den tanka att vägforbättringar i allmänhet förnämligast höra ega rum på de större och mest hefarne vägarne samt i de rigtningar der man hör förvänta den största trafiken för framtiden, ans^r dock Utskottet att verkställigheten af de redan ifrågasatte och till sin nytta godkända vägförbättringsförslag icke höra fördröjas intill dess de af motionären föreslagna med både tidsutdrägt och kostnad förenade åtgärder hinna föregå; hvarjemte Utskottet håller för att det ej på förhand bör bestämmas huru stor andel uti kostnaderna den ort bör vidkännas uti hvilken vägförhättringen sker, enär förhållandena äro så olika de olika orterne emellan och således omständigheterne på ett ställe kunna påfordra långt större bidrag af allmänna medel än som på ett annat är nödigt.
Af dessa skill, och då Kongl. Maj: t utaf anslaget för undersöknings-kostnader för allmänna arbeten eger, efter sig företeende omständigheter, anvisa medel för dylika föremål, finner Utskottet sig böra afstyrka bifall å ifrågavarande motion. 28:o.
För befrämjande, medelst län eller anslag ulan ålcrbetalningsskyldighet af utdikningar och aflappningar utaf sanka trakter och sjöar, till beredande af -odlingsjoretag, har Kongl. Maj:t jemväl ansett sig böra föreslå Rikets Ständer att anvisa 33,333 R:dr 16 sk. årligen i tre år eller tillsammans 100,000 R:dr.
Utskottet, som anser att det nu ifrågaställda anslaget hlifver af synnerligt gagn om statsbidraget användes till underlättande af större odlingsföretag, der många och mindre bemedlade jordegares deltagande erfordras för verkställigheten, finner fördenskull dylika arbeten hora med allmänna medel understödjas; men då odlingsföretagcn böra vara af deri beskaffenhet att de genom ökad afkastning småningom återbetala de derå nedlagde kostnader håller Utskottet före att det af staten lemnade bidrag bör i allmänhet kunna återgäldas och följaktligen blott en 20 Slats-Utskottets Utlåtande, N:o 163. mindre summa under vissa omständigheter erfordras såsom anslag utan återbetalnings-skyldighet.
Af sådan orsak tillstyrker Utskottet.
Rikets Ständer att i så måtto bifalla Kongl. Maj:ts högstberörde framställning att högst 20,000 R:dr varda anvisade såsom anslag, och det öfriga eller 80,000 R:dr såsom lån, på de vilkor som i sednare fallet varda af Rikets Ständer bestämda.
Utskottet anser sig härmed jemväl hafva besvarat Prosten Almqvists inom Preste-ståndet väckta och till Utskottet remitterade motion, att en del af 6:te hufvudtitelns extra anslag måtte användas till utdikningar och aftappningar af kärr och mossar. 29:o.
Efter pröfning af denna anslagsfråga har Utskottet ansett sig böra till behandling företaga följande motioner, hvilka blifvit hos Bonde-ståndet väckta till Utskottet remitterade nemligen: a) af Riksdagsfullmäktige!!
Anders Medin från Kronobergs län, som, jemte förmälan hurusom åtskilliga hemmansegare och boställsinnehafvare i Rinkaby, Täfvelsås, Nöbbled och Tegnaby, inom Kinnevalls och Konga härader af nämnde län belägne byar sedan flera år tillbaka nedlagt icke obetydliga kostnader i ändamål att afleda vattnet från Rinkaby och Barna sjöar, utan att någon serdeles förmån dem derföre ännu tillskyndats, föreslagit, att, då den ytterligare kostnad, som för ändamålets vinnande erfordrades, vid anställd undersökning, beräknats uppgå till 6,874 R:dr 46 sk., men hemmansåboerne, såsom i allmänhet mindre bemedlade, saknade förmåga att dessa utgifter bestrida, Rikets Ständer måtte för fullbordande af ofvanomförmälda sjöaftappning, anvisa en summa af minst 5,000 R:dr B:ko, dels såsom anslag, dels såsom lån att utgå på de vilkor, som för likartade understöd kunde blifva föreskrifne j b) af Riksdagsfullmäktige!!
Nils Andersson från Christianstads län, sorn, enär Ijö sjö, belägen inom Gualöfs, Ifö, Ifötofta, Kiaby, Ljungby, Näsums och
Vånga socknar af nämnde län, genom öfversvämning ofta tillskyndade betydlig skada åt de kring dess stränder belägna hemman och då genom sjöns utdikning icke allenast denna olägenhet skulle kunna afhjelpas utan äfven många hundrade tunnland god och odlingsbar mark vinnas, hvarför kostnaden, enligt hvad vid motionen fogade handlingar utvisa, beräknats till 40,000 R:dr B:ko, anhållit, att, om statens till - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 163. gångar icke skulle medgifva anvisandet af hela denna summa, 10,000 R:.dr malte beviljas såsom anslag och 30,000 R:dr såsom lån; c) af Riksdagsfullmäktige)! ,/.
Holm från Stockholms län, sorn, enär samllige hemmansegare, hvilkas egor gränsa intill Angarns sjön, belägen i Wallentuna härad och nämnde län, redan bekostat afvägning för nämnde sjös sänkning och deröfver låtit upprätta karla och kostnadsförslag, hvaraf visat sig att omkring 300 tunneland mark kunde blifva odlingsbar, föreslagit, alt Rikets Ständer måtte bevilja j: delar af det för berörde sjö-a Rappning erforderliga belopp, 9,461 R:dr 23 sk. 4 rst.
B:ko. d) af Riksdagsfullmäktige!!
Pehr Pehrsson från Wermlands län, som till afböjande af den skada sjön Sommelen, belägen i Kila socken, Näs härad och nämnde län, genom öfversvämning årligen förorsakade och då strand-egarne icke sjelfva förmådde bestrida de utgifter, som för sjöns sänkning erfordrades, begärt, att Rikets Ständer matte för berörde ändamål anvisa 9,000 R:dr B:ko, dels såsom Ian, dels såsom anslag utan åtcrbetalnings-skyldighet; och har motionären bifogat häröfver af Majoren D. IV.
Lilljehöök och Löjtnanten 0. E.
Kullberg upprättade kartor jemte kostnadsförslag, hvaraf inhemtas, att genom den föreslagna sjösänkningen, för hvilken kostnaden beräknats till 9,113 R:dr 10 sk. 10 rst.; 163 tunneland komme att befrias från öfversvämning och blifva torra samt tjenliga till odling.
,Utskottct föreställer sig att, om Kongl. Maj:t uppå derom skeende underdånig anmälan, skulle i nåder pröfva ifrågavarande arbetsföretag vara af den synnerliga vigt att bidrag af statsmedel dertill bör användas, tillgång till betäckande af utgifterne härvid kunna beredas af det anslag, stort 100,000 R:dr B:ko, som Utskottet i föregående punkt tillstyrkt Rikets Ständer att för dylika föremål bevilja.
På grund häraf anser Utskottet Rikets Ständer icke höra vidtaga någon serskild åtgärd i anledning af de utaf ofvanomförmälde motionärer i detta hänseende nu gjorda framställningar. 30:o.
Uti en hos hedervärda Bonde-ståndet väckt och till Stats-utskottet remitterad motion har Riksdags-fullmäktigen Anders Melin från Kronobergs län anhållit, att Rikets Ständer måtte till sänkning och aftappning af sjön Möckeln anvisa ett belopp af 14,000 R:dr
B:ko såsom anslag utan återbetalnings-skyldighet och ett lika stort belopp såsom lån på de vilkor som Rikets
Ständer kunde för dylika låns utbetalande och åtnjutande fastställa, mot skyldighet för den i företa - 2-2 Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 163. get intresserade menigheten att af egna medel bekosta de 13,000 R:dr, som enligt kostnadsförslag ytterligare erfordrades.
Till stöd för denna begäran bar motionären hufvudsakligen anfört, att genom sänkning af berörde sjö skulle de densamma omkringliggande stora vattendränkta kärr och mador, utgörande i areal ungefär 2,400 tunnland, förvandlas lill odlingsbar mark; att de kostnader som härtill erfordras öfverstiga strandegarnes förmåga, hvilka dessutom för ifrågavarande företags befrämjande redan vidkänts stora utgifter och sluteligen att Kronobergs län allt sedan 1840, till vattenaftappningar och vägförbättringar icke bekommit mer än 29,238 R:dr 12 sk. 8 rst., ehuru under denna tidrymd anslagen till dessa föremål uppgått för hela riket till öfver tre millioner R:dr; anseende motionären uti nu antydda förhållande en ökad anledning förefinnas för bifall till hans ifrågavarande begäran.
Af de berörde motion bifogade handlingar, har Utskottet bland annat inhemta!, att af vederbörande myndigheter noggranna undersökningar blifvit förrättade, plan och profilkartor jemte utförliga beskrifningar upprättade, upptagande belägenheten och vidden af den jord, som genom sjösänkningen kan vinna förbättring och den landvinning utmed stränderne som kan erhållas, hvarjemte fullständigt förslag öfver kostnaden för de till ändamålets vinnande erforderliga arbeten blifvit uppgjort.
Enligt dessa handlingar skulle den mark, som genom Möckelns sänkning paräknas, dels att vinnas, dels att till odlingsbarhet beredas, uppgå till 2,432 tunnland 28 kappland, samt kostnaderne derför bestiga sig till något öfver 40,000 R:dr, deri inbegripen 13,666
R:dr 32 sk. såsom lösen för 2:ne vattenverk.
Då ifrågavarande företag är af en stor och omfattande vigt samt dess utförande förenadt med så stora kostnader att desammas bestridande kunna antagas öfverstiga strandegarnes, till största delen bestående af mindre hemmansegare, förmåga, finner Utskottet berörde företag vara serdeles förtjent att med allmänna medel understödjas.
1 afseende åter på sättet för understödets meddelande har Utskottet dock icke kunnat i allo biträda motionärens derom gjorda framställning, utan anser, i likhet med hvad uti likartade frågor förut iakttagits, att af det föreslagna statsbidraget icke mer än * del bör beviljas såsom anslag utan återbetalnings-skyldighet och återstående §delar såsom lån.
I följd häraf tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer må, till sänkning och aftappning af sjön Möckeln i Kronobergs län, anvisa 28,000 R:dr att från Riksgälds-konteret utgå, * del utan återbetalnings-skyldighet och Slats-Uts/cotlets Utlåtande, A: o 163. 23 1 delar såsom
Ian 5 mot de vilkor och iakttaganden som i öfrigt för dylika statsbidrag blifva af Rikets Ständer föreskrifne. 31:0.
Ltskottct bar jemväl till pröfning förebaft en af Riksdagsfullmäktigen Olaus Eriksson från Götheborgs och Bobus län inom Bonde-ståndet väckt motion, uti hvilken Arfv.
Arfridsson och A. Eriksson från Elfsborgs län samt A.
Kiliander och P.
Pehrsson från Wermlands län instämt och hvilken motion dessutom blifvit understödd af flera bland hedervärda ståndets ledamöter, hvaruti blifvit föreslagit, att det af Rikets Ständer vid 1844 och 1845 arens riksmöte för utdikningen och a ['tappningen af sanka trakter och sjöar samt till beredande af odlingsföretag beviljade anslag 150,000
R:dr måtte, såsom för ändamålet icke tillräckligt, förhöjas till 300,000 R:dr B:ko; men då Utskottet anser stals-verkets till stor. del redan i anspråk tagna tillgångar icke medgifva någon ytterligare förhöjning utöfver det här ofvan af Utskottet för dylika föremål redan tillstyrkte belopp ("100,000 R:dr) hemställer
Utskottet att förenämnda motion må få förfalla. 32:o.