Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lördagen den 30 Maji, kl. 9 föremiddagen, sammanträdde R. H. S.
Constitutions-Utskott på Fördelningar, då Protocollen, hällne i Stats-Rådet öfver J ustitiae Ärender, uplästes på 1 :sta Fördelningen för den 14 Februarii 1811, 21, 28 s. m., 7 Mars, 21, 28 s. m., 4 April, 18, 25 s. m., 2 Maji, 9, 16 s. m. på 2:dra Fördelningen för den 4 Januarii 1812, 9, 16, 23, 30 s. m.
Den 2 Juni 1812 151 31.
Den 2 Juni 1812.
Tisdagen den 2 Junii 1812, kl. 1/210 föremiddagen, sammanträdde R. H. S. Constitutions-Utskott på Fördelningar, då Protocollen, hällne öfver Justitise Ärender i Stats Rådet, uplästes på Första Fördelningen: för den 21 Maji 1811, 22, 30 s. m., 6 Junii, 13, 17, 20, 22, 27 s m 4 Julii. på 2:dra Fördelningen: för den 13 Februarii 1812, 20. 27 s. m., 5 Mars.
Utskottet åtskildes kl. 1/21.
In fidem Aug. von Hartmansdorff. 152 Den 4 Juni 1812 32.
Den 4 Juni 1812.
Jlisterat d. 10 Junii 1812. A. G. Mörner.
Thorsdagen den 4 Juni kl. 1/210 förmiddagen sammanträdde R. H. S. Constitutions Utskott in Pleno, då, utom Herrar Kammarherren Silfverstolpe, Öfversten Schönström, Borgmästaren Nordström oell Riksdagsmannen Anders Åberg 1 från Westerbotten, Utskottets samtelige Ledamöter voro närvarande.
Sedan den Fördelning af Utskottet, som haft sig uppdragit att granska Stats Rådets Protocoll öfver Ecelesiastique Ärender, anmält, att läsningen af desse Protocoll nu vore slutad, framstälde Herr Grefven och Ordföranden den frågan, om vid nämde Protocoll anledning till någon anmärkning förefallit; och då härtill svarades Nej — beslöts, att Ecelesiastique Expeditions
Protocoll skulle till Stats-Secreteraren återlemna^.2 Herr Reg.Rådet Hallenst jerna yttrade, att inbindningen vid vid läsningen af desse Protocoll endast varit besvärlig, och Herr Assessor Arosenius anmälte, att ehuru han ej ville bestrida Kgl. Majsts höga rättighet, och Stats Secreterarens behörighet att, på Kgl. Majsts Nådiga befallning, disponera öfver de i Upsala Bibliothek förvarade manuscripter, kunde Assessorn dock ej annat än beklaga en förlust, som denna dyrbara samling lidit genom den tillåtelse Polske Adelsmannen Bjernachi erhållit, att derifrån bortföra en mängd Polska Historien angående handlingar, och anhöll Assessorn det i Protocollet blefve intagen dess önskan, att bemälte
Bjernachi måtte af vederbörande undfå erinran om fullgörande af det vilkor, som vid öfverlemnandet af nämde handskrifter blifvit fästat, att i utbyte mot dem honom skänkte, lemna andra handlingar af vigt för vårt eget Fäderneslands Historia.
1 Intet av dessa namn är i originalet understruket.
Clason har emellertid av allt att döma avsett att med kursiv stil trycka namnen på utskottets ledamöter liksom titeln Grefven och Ordföranden.
I det följande har jag tillämpat denna metod i fråga om alla personnamn med hänsyn till den lättnad, som härigenom beredes läsaren att återfinna de i arbetet omtalade personerna.
Vidare kursiveras vissa titlar, såsom Herr Landt Marskalken, Herr Talmannen, Herr Vice Talmannen.
2 Stycket fr. o. m. orden Sedan den fördelning t. o. m. orden undergått justering återfinnes i Constitutions-Utskottets Memorialer och Öfriga Expeditioner vid Riksdagarne 1810, 1812 och 1815.
Sthlm 1902, sid. 265, vilken publikation i det följande citeras C. U. M. 1810—1815.
Den 4 Juni 1812 153 Herr Grefven och Ordf. tillkännagaf, att Protocollen öfver General Auditeurs Ärender på Justitia; Fördelningen äfven nu voro slutade, utan att någon anmärkning därvid blifvit gjord.
Herr{ar) Friherre Adlerberg {och Lagman Sandberg j omnämde endast, såsom mindre enligt med formen, att Protocollet öfver General Auditeurs Ärender för den 13 Febr. 1812, hållit af Protocolls Secreteraren Bergensköld, vore försedt med Konungens höga underskrift, utan att någon af Stats-Råden detsamma undertecknat, och Herr Doctor Falk, att ett annat Protocoll öfver samma Ärender för d. 24 jan. 1811, ej i de närmast derefter följande blifvit antecknadt hafva undergått justering.
Herr Grefven och Ordföranden anmälte, det remisser från samtelige Riks Stånden af Kongl. Majsts Nådiga Proposition rörande Tryckfriheten, tillika med Constitutions Utskottets vid sistförflutne Riksdag öfver detta ämne, under d. 10 Octob. 1810, afgifne betänkande, till Constitutions LTtskottet inkommit,1 beledsagadt. af de hos Högl.
Bondeståndet dervid gjorde anmärkningar — Hvarefter och då 2 1 :o Kongl.
Maj :ts Nådiga Proposition till Riksens Ständer, af d. 26 Maji 1812, innefattande äskade förändringar af Tryckfrihetslagen i afseende på rättigheten att utgifva Dagblad och Periodiska skrifter, samt sättet att ställa en författare till ansvar, af Utskottets Ledamöter i Stånden förut vore afhörd, och för väl känd att nu behöfva i minnet återkallas — Herr Grefven och Ordf. uppläste: 2 :o Utdrag af Högl.
Ridderskapet och Adelns Protocoll för d. 1 Juni 1812, innehållande Ridderskapet och Adelns beslut, att till Constitutions Utskottet återförvisa dess betänkande rörande Tryckfrihets Förordningen, jemte de dervid förefallne anmärkningar, för att i sammanhang med Kgl. Majsts Nådiga Proposition behandlas ; Memorialer, innefattande anmärkningar vid Constitutions Utskottets betänkande öfver Förordningen om Tryckfrihet, och förslag till förbättringar af samma lag, föredragne hos Ridderskapet och Adeln af 3:0 Herr Heijkensköld Ludv. Dittlof.3 Nu uppkommo Herrar Kammarh.
Silfverstolpe, Öfverste Schönström och Borgmästaren Nordström och intogo sina rum. 1 Propositionen av den 26
Maj 1812 är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 288 ff.
Utskottets här åsyftade memorial, af den 10 Okt. 1810 åter finnes därstädes, sid. 53 ff. 2 Stycket fr. o. m. orden Herr Grefven anmälte t. o. m. punkten 3 återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 294 ff. 3 Memorialet tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 295 ff. 154 Den 4 Juni 1812 4 :o Af Herr Spaldencreutz, A. J.1 5:0 Af Herr Grefve Lövenhjelm, Gust.'2 Härvid upplyste Herr Grefven och Ordföranden, på begäran af Herr Assessor Arosenius, att de af Grefve Löwenhjelm yttrade anmärkningar ej hade afseende på Kongl. Majsts Nådiga Proposition, utan endast voro föranledde af Constitutions Utskottets betänkande. Upplästes.3 6:o Memorial författadt af Fhe Stael von Holstein, C. Ludv.,'1 och 7 :o Af Herr Grefve Schwerin, F. B., angående ifrågavarande ämne,5 samt 8 :o Utdrag af Högv.
Presteståndets Protocoll för d. 28 Maji 1812 — 9 :o Välloll.
Borgarståndets af samma dato, och 10:0 Utdrag af Hederv.
Bondeståndets Protocoll af d. 1 Juni. 1812 — Innehållande remisser af Constitutions Utskottets sistl.
Riksdag författade betänkande och K.
Maj :ts N. Proposition om förändringar i Tryckfrihets Förordningen, med de af Riksdagsmannen Anders Danielsson, i Memorial af d. 1 Juni hos Hederv.
Ståndet i afseende på det förra framställte anmärkningar.6 Herr Assessor Arosenius erinrade, att hos Högv.
Preste- och Vällofl. Borgare
Ståndet några sådana anmärkningar ännu ej förefallit. 7 Herr Grefven och Ordf.
Jag har nu haft äran meddela Utskottet samtelige Ståndens remisser, så väl af Kongl. Majsts Nådiga Proposition rörande tryckfriheten, som af Constitutions Utskottets Betänkande af d. 10 Oct. 1810, åtföljt af de hos någre Stånd dervid gjorde anmärkningar, och de återstående lära äfven snart kunnat väntas.
Hvad som emellertid redan inkommit, öfvertygar oss fullkomligt om behofvet af en ny och fullständig granskning af tryckfrihetslagen, dess jämförande med de föreslagne förändringarne, och utredande af hvilka som nu kunna beslutas eller till nästa Riksdag böra bli hvilande.
För att med mera verksamhet kunna behandla detta arbete, lärer Utskottet med mig anse nödigt, att till en bland oss utsedd Comité öfverlemna beredandet deraf, för att sedermera in pleno meddela resultaten af dess öfverläggningar.
Jag föreslår således 1 Memorialet trvokt därstädes, sid. 297 ff. 2 » » » » 300 » 3 Stycket fr. o. m. orden Härvid upplyste t. o. m. ordet Upplästes återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 312.
4 Memorialet tryckt därstädes, sid. 312 ff. 5 » » » » 316 » 8 Memorialet tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 318 ff. 7 Stycket fr. o. m. orden Herr Assessor t. o. m. orden väntade anmärkningar (nedan sid. 157) återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid. 319 ff. Den 4 Juni 1812 155 Utskottet, att 3 ledamöter af hvarje
Stånd må väljas att utgöra denna beredning.
Utskottet beslöt enhälligt en sådan fördelning, men var ej ense om det antal personer, hvaraf tryckfrihetsberedningen borde bestå.
Herr Öfverste Schönström var af den tanken, att två af hvarje Stånd skulle ännu mera leda till vinnande af tid och förekommande af vidlöftighet ■— Herrar Doctor Wijkman, Assessor Arosenius och Borgmästar Egge förenade sig med Herr Öfversten Schönström, som tilläde, att utarbetandet af vigtiga frågor i andra länder ofta med framgång uppdragas åt en enda kunnig man.
Herr Grefven och Ordf. trodde, att denna method i nuvarande fall ej vore användbar.
Herr Grefven och Ordf. Sedan Utskottets Ledamöter yttrat olika meningar i frågan om antalet och sättet att välja den blifvande beredningen; framställer jag först den proposition — bifaller Utskottet att 9 Ledamöter, utan afseende på Stånd, väljas att utgöra nämde beredning?
Herr Lagman Sandberg
Herr Öfverste Schönström med flere förenade sig med Herr Lagman Sändberg.
Herr Grefven och Ordf. Bifaller
Utskottet att 2 eller 3 personer af hvarje Stånd uppdragas beredningen och granskningen af Tryckfrihetslagen, med allt hvad dermed äger sammanhang ?
Någre förklarade sig för 2, andre för 3.
Herr Grefven och Ordf. tilläde, det hvarje Stånd innom sig borde bestämma detta antal.
Herr Doctor Agrell önskade, att Utskottet först måtte förena sig om det antal af hvarje
Stånd, som i den ifrågavarande beredningen skulle deltaga.
Herr Öfverste Schönström fortfor i sin, på förut anförde skäl, grundade tanka, det två af hvarje Stånd närmast skulle svara mot ändamålet; och tilläde, att den vid förflutne Riksdag constituerade beredning för utarbetandet af de i Tryckfrihets förordningen föreslagne förändringar, sorn i Constitutions Utskottets betänkande äro sammanfattade, lärer bestått af 2 Ledamöter af hvarje Stånd.
Herr Grefven och Ordf.
Det är väl sant att vid förra.
Riksdagen utsågs till ofta nämde Beredning 2 medlemmar af hvart
Stånd, men förhållandet är i sådant afseende olika, att flere af Utskottet voro då af andra göromål hindrade: så att då en fördelning oaf - 156
Den 4 .Inni 1812 brutet var sysselsatt med läsningen af Protocollen öfver Ecclesiastique Ärender, funnos ej flere personer för beredningen att tillgå, hvilket ej nu inträffar.
Jag föreslår Utskottet således åter, att, med afseende härå, förena sig om något vist antal för den nu beslutne beredningen.
Herr Överlntend.
Edelcrantz önskade, att, i fall1 2 ledamöter af hvarje Stånd blefvo valde, då 2 att en suppleant borde utses att, då någon af de vanlige Ledamöterne voro hindrad, intaga dess rum.
Flere yttrade sig i sådant fall mera böjde att antaga 3 personer af hvardera Ståndet för att ständigt utgöra denna beredning.
Herr Grefven och Ordf. tilläde, att, om 2 af hvarje Stånd blefvo härtill utsedda, skulle den obehagligheten lättare inträffa, att två Stånd stannade mot två, som så vidt möjligt borde förekommas.
Herr Borgmästar Egge trodde, att de stridiga meningarne i sådan händelse in pleno snart kunna decideras.
Herr Kammarh.
Silfverstolpe anförde, att han ansåge denna sak endast bero på convention, ty i Grundlagarne voro ingenting härom stadgadt.
Herr Biskop Faxe förklarade sin mening vara, det 3 af hvarje
Stånd borde till Tryckfrihets beredningen utväljas, för att, vid möjeligen inträffande förfall, åtminstone två av dem ständigt må kunna vara tillstädes, hvarigenom således all förlägenhet i sådant afseende förmodades kunna undvikas.
Proponerade nu att välja 3 Ledamöter af hvardera Ståndet.
Hvartill de fleste lemnade bifall oell Herr Assessor Arosenius förklarade, att han ej heller ville opponera sig mot denna proposition.
Herr Lagman Sandberg förmente, att beredningen ej förr skulle kunna sätta sig i verksamhet, än de från tvenne Stånd felande anmärkn[ing]ar rörande tryckfriheten till Utskottet inkommit.
Herr Grefven och Ordf. ansåg Tryckfrihets beredningens första befattning böra blifva, att punct för punct genomgå Förordningen om tryckfrihet, och derunder jämföra alla dervid gjorda anmärkningar, för att med fullständig kännedom kunna öfverlägga om de frågor beredningen, med afseende Kgl.
Majsts Nådiga Proposition och Constitutions Utskottets vid sista Riksdag sammanfattade Betänkande, kunde anse för nu väckta eller sedan förra 1 Orden i fall äro tillskrivna med klammer.
2 I stället för ordet dä har först stått ett men.
Den 4 Juni 181*2 157 Riksdagen hvilande, och de förändringar i anledning häraf kunde föreslås.
Herr Lagman Sandberg önskade, att Beredningen innan närmare handläggning vid detta arbete ville afvakta de från de tvenne Stånden väntade anmärkningar.
Herr Grefven och Ordf. uppläste 1 11 :o Ett af Öfver Intendenten Pehr Tham ingifvet Memorial,2 hvaruti han yrkar, att 1792 års Tryckfrihets förordning må återupplifvas till ordagran efterlefnad, med någre föreslagne endast formella förändringar — Hvarefter3 Herr Grefven och Ordför. tilläde, att ehuru Utskottet härigenom lättast skulle sluta sin befattning med denna fråga, torde likväl ett sådant behandlingssätt ej vara öfverensstämmande med hvad i Grundlagarne blifvit Constitutions Utskottet föreskrifvet, hvarföre Herr Grefven och Ordf. vore af den tankan, att författaren till detta Memorial borde meddelas det svar, att hans förslag ej kunnat antagas, såsom ej med nu gällande grundlagar förenligt.
Herr Borgmästar Nordström anmärkte, det Öfvlntend Thams memorial kunde, jemte de öfrige i detta ämne inkomne handlingar, till Tryckfrihets beredningens granskning öfverlemnas.
Herr Grefven och Ordf. Om Utskottet anser nödigt att ännu en gång med Öfv. Thams Memorial taga befattning, i annat fall föreslår jag, det författaren genast måtte få del af ett sådant Constitutions Utskottets yttrande: då Constitutions-Utskottet endast har sig uppdragit, att granska och föreslå förbättringar i nu gällande grundlagar, men ej äger att upplifva någon äldre författning, som möjeligen för sin tid varit nyttig, men hvars grundsatser ej med närvarande lagars äro sammanstämmande, anser Utskottet sig ej behörigt, att låta det af Öfverlntend.
Tham ingifne
Memorial komma under någon vidare pröfning.
Hvilken proposition enhälligt gillades och beslöts, att Öfvlntend.
Tham genom Protocolls Utdrag skulle meddelas detta Utskottets beslut, om han sådant önskade.
Herr Grefven och Ordf. föredrog Ett4 12 :o af Commerce Rådet B. H.
Santesson inlemnadt Memorial af d. 30 Maji 1812,8 innehållande förslag till ändringar, tillägg och förklaringar af flere Riksdags ordningens föreskrifter vid val af Städernes Riksdags Fullmäktige; i anledning hvaraf Herr Gref v. och Ordf. proponerade, att den Fördelning af Utskottet, som nu 1 Stycket fr. o. m. orden Herr Grefven etc. t. o. m. orden formella förändringar återfinnes i C. U. M. 1810—1815, sid 554.
2 Tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 554 ff. 3 Stycket fr. o. m. orden Hvarefter Herr Grefven etc. t. o. m. orden om han sådant önskade är tryckt ibidem sid. 555.
4 Stycket fr. o. m. orden Herr Grefven etc. t. o m. orden med flere instämde är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 556 ff. 6 Memorialet tryckt därstädes, sid. 474 ff. 158 Den 4 Juni 1812 skulle fortsätta läsningen af Protocollen öfver Justitia!
Ärender, derefter måtte företaga så val detta., som de af Canzli Rådet Bergstedt och Charta!
Sigillatte Ombudsmannen Liedback inlemnade, på bordet hvilande, Memorialer, för att i sin ordning deröfver besluta — hvilket bifölls.1 Herr Friherre Adlerberg anmärkte, att Liedback ej vore Riksdagsman och således obehörig, att med någre Memorialer till Riksens Ständer eller deras Utskott inkomma.
Herr Lagman Sandberg hemställte, om ej Liedback kunde erhålla samma svar, som till Öfverlntend.
Tham blifvit beslutadt.
Herr Grefven och Ordföranden ansåg det i sådant fall vara öfverflödigt, lemna Liedback del af de skäl, Utskottet trott sig böra meddela Öfvlntend.
Tham, såsom Riksdagsman, till sitt afslag å dennes motion, utan förmodade Herr Grefven och Ordf., att Utskottet, i afseende på Liedback, borde inskränka sitt Utlåtande till förklarande, att dess förslag, såsom författadt af den som ej vore Riksdagsman, ej kunde till Utskottets beprövande upptagas.
Hvaruti Herr Lagman Sandberg med flere instämde.2 Sluteligen anmodade Herr Grefven och Ordföranden Utskottet, att hvart och ett Stånd serskildt ville utnämna sina Ledamöter till den nu beslutne Tryckfrihets Beredningen, hvarefter härtill valdes, af Högt.
Ordföranden Herr Grefve Mörner, A. G. Öfverlntend. m. m.
Herr Edelcrantz, A. N. Regerings Rådet.
Herr Hall enst jerna, G.
Högvördige Preste Ståndet.
Herr Tingstadius.
Herr Faxe.
Theol. Doct. och Prosten Agrell.
Lagmannen och vice Talemannen Herr Sandberg.
Borgmästaren Herr lillberg; Borgmästaren Herr Nensén.
Hedervärda BondeStåndet.
Riksdagsmannen Bengt Andersson.
Riksdagsmannen Bengt Svensson.
Riksdagsmannen Pehr Nilsson.
Utskottet åtskiljdes kl. 1. ■ In fidem Leonh.
Palmblad. 1 Jämför ovan sid. 135 och 137! 2 Protokollsutdraget är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 556.
Den 5 Juni 1812 159 33.
Den 5 Juni 1812.
Fredagen den 5 Junii 1812 sammanträdde R. H. S. Constitutions-Utskotts utvalde Beredning i afseende på gjorde anmärkningar vid Tryckfrihets Lagen och hvad dermed ägde gemenskap, då alla Beredningens Ledamöter voro närvarande.
Uplästes ett ifrån Högvördige Preste-Ståndet remitteradt anförande af Doctor Hedrén,1 deruti han gillar och tillstyrker hvad Kongl. Maj :t i dess nådiga Proposition om nödiga förbättringar i Tryckfrihets-lagen föreslagit.2 Herr Grefven och Ordföranden hemställde3 om icke Beredningens första åtgärd borde blifva att taga kännedom af de förändringar och anmärkningar vid Tryckfrihets Lagen, hvilka redan från vissa Stånd ankommit, så att, enär Preste och Borgare-Stån dets anmärkningar äfven erhöllos, Beredningen, så mycket snarare kunde pröfva i hvad mon de ägde sammanhang med Kongl. Maj :ts nådiga Proposition rörande dessa ämnen, samt vid jemnförelsen af allt detta med Constitutions Utskottets Betänkande af den 10 October 1810, utröna hvilka frågor, som förut varit till förändring föreslagna.4
Sedan denna framställning blifvit af Beredningen bifallen, ingaf Riksdagsmannen Bengt Svensson från ÖsterGöthl. följande skrifteliga yttrande 5 Det skulle väl synas som om frågan om tryckfrihetens inskränkning vore utan alt intresse för Landets allmoge; och derifrån torde äfven möjeligtvis, den förledande slutföljd kunna hämtas, att all - 1 Stycket fr. o. ra. orden Upplästes ett t. o. m. ordet föreslagit är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 322 ff. 2 Hedréns anförande är såsom bilaga 1 fogat till beredningens protokoll; det är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 323 ff. 3 Stycket fr. o. m. orden Herr Grefven etc. t. o. ra. orden särskildta Betänkanden (nedan sid. 162) är tryckt i C. U. M. 1810—1815, sid. 327 ff. 4 Orden sorn förut varit till förändring föreslagna, äro tillskrivna i marginalen med annan handstil än i protokollet.
Ursprungligen har i texten stått som skola anses gamla eller nya.
Måhända står ändringen i samband med den diskussion, scm uppkom rörande grundlagsenligheten av utskottets slutliga förslag.
(Jfr Oscar Alin:
Sättet för tryckfrihetslagens antagande 1812, i Historisk tidskrift 1886.) 5 Bengt
Svenssons yttrande är såsom bilaga 2 fogat till beredningens protokoll. 160 Den 5 Juni 1812 mogen aldrig har något at förlora, utan häldre at vinna genom en obegränsad tryckfrihet.
Men den sunda eftertanken erkänner såsom sanning, at det Samhälle icke är lyckligt, der oroliga upträden och Politiska skakningar lätteligen kunna upkomma, der Regeringen saknar dess fullkomliga styrka i alt hvad som tillhörer allmänna säkerheten; der de visaste och bästa afsigter få en vrång förtydning af ilskan och smädelsen, och der dessa lasters bestraffning, är förenad med så mycken omgång och ovisshet, at den nästan icke lönar at påkalla.
Sådan visar sig ställningen med nu varande tryckfrihet och om det sjelfsvåld den åstadkommit ännu icke förmått, at likasom den någon gång stört Rikets lugn, äfven kasta hela Stats-Författningen öfverända — är det likväl mycket sannolikt, at Dagbladens oförsynta språk, påtageligen tillkommit af utländsk inflytelse, sent eller bittida skall tända Oenighetens och Anarchiens låga och öfver alt utbreda dess förskräckelse — At Landets innevånare deraf skola hafva deras dryga del och till äfventyrs i et ögnablick störtas i Slafverie och undergång, är lätt at inse.
Men den förmon Allmogen af en obunden tryckfrihet skulle hämta, är icke lika lätt att beräkna — Förmodeligen skulle den bestå i en viss frugtan hos Embetsmännen, at se deras personer och förhållande blottställde för det allmännas upmärksamhet; men när hålles den illake och egennyttige tillbaka, af frugtan för vanära, när har man sedt deras förhållande klandras, som yppat af andra tillfälligheter värkeligen medfört, ofta betydligt ansvar; och huru har man icke deremot funnit
Rikets mäst förtjente och vördnadsvärde män, hvilka på branten af Fäderneslandets fall, vågat alt för dess räddning, efteråt klandras och tadlas för blotta formen i uttryck likasom för brott emot Staten.
Och de mäst rättvisa och upmärksamma dommare Corps utgöra et ofta förnyat föremål för vissa tidnings skrifvares ilska?
Och huru opåliteligt måtte et sådant omdöme vara när det ställes i bredd med anklagelse i laglig väg och dommares deröfver fallande Utslag?
Huru ofta skall det icke härflyta af misslyckad uträkning, af hämd och af bitterhet — Och hvad annan verkan skall deraf inträffa, än at hvarje redlig Embetsman, så till sägandes förslappas i dess verksamhet för att icke ådraga sig en skymfande förföljelse och under et ständigt missnöje sluteligen ledsnar vid Embeten, som likväl fordra den djupaste kunskap, den största erfarenhet, och för dessa egenskaper så länge som möjeligt är böra bibehållas — Regeringen skall derigenom sakna de kraftigaste och mäst påliteliga stöd för Riksstyrelsen och denna småningom förfalla i en vanmagt, som efter Naturens gång skall åstadkomma de mäst våldsamma brytningar.
På dessa grunder och då de i Kongl. Maijsts Nådiga Proposition andragna skäl i afseende på Författares skyldighet, at genast i Den 5 Juni 1812 161 svaromål ingå, äro lika väl utförda som grundade, bifaller jag Kongl.
Maijsts Nådiga Proposition af den 26 sistledne Maji angående tryckfriheten utan inskränkning eller villkor.1 Skulle äfvensom Doctor Hedréns ofvanstående anförande tagas i öfvervägande, då Kongl.
Maj :ts nådiga Proposition till öfverläggning förekomme.2 Herr Grefven och Ordföranden sitt rum, hvarefter uplästes från Häglofl.
Iiidd. och Adeln anförande af Herr Heijkenskjöld, Ludv.
Dettlof, innehållande följande anmärkningar:
Att Utskottets förslag till redaction af 4 § 2 mom. 3 mom. är stridande mot 86 § Regerings Formen, och ledande till det tvång, som 1809 afskaffades.
Herr Spaldencreutz, A. J. att de missbruk hvaröfver Constitutions Utskottet i Ingressen klagar, äro obetydliga.
Att Tilläggningen i 1 § 2 mom. 2 punkten bör försvinna.
I 1 § 5 mom. böra orden Svenske och inom Sverige boende förändras till Svenska medborgare som bo och vistas inom Sverige; samt tillägget: eller ock författaren ej kunde till svarsmål inför Domstol inställas, aldeles försvinna.
I 3 § bör sista föreslagne ordet:
Nämnden utgå; enl. anmärkningarne vid 5 §.
Förändringen af 4 § 2 mom. öfverflödig.
Böterna för Boktryckares eller utgifvares uragtlåtenhet, minskas till 100 rdr och böra ej bero af Domarens pröfning.
Förändringen af 4 § :s 3 mom. antaglig, allenast att Dagblad och Veckoskrifter icke särskildt omnämnas.
Den i 5 § föreslagne Nämnd eller Jury afstyrkes, såsom ej upfyllande ändamålet, under närvarande Samhällsinrättning.
Tillstyrkes att namnsedeln altid finge öpnas, så snart ett instämt mål befunnes af den minsta brottsliga beskaffenhet.
Grefve Löwenhjelm, Gastaf, föreslår, jemte de ändringar, som i Kongl. Maj :ts Nådiga Proposition finnas uptagna, ännu följande: 1 :o Grunden för Tryckfrihets Lagen förblifver Constitutionens ordalydelse. 2 .-o Rättas klart uttryck i 3 § :s 1, 2, 3 moment, och straffen skärpes. 3 :o Sättes en Jury på Engelska sättet, att då en skrift icke uttryckeligen utmärker en person, med Ja eller Nej besvara 2ne 1 Memorialet är undertecknat av Bengt Svensson.
Dess innehåll är nedskrivet av annan, mer förfaren hand.