Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta allt har Kongl. Majit i nådigt öfvervägande tagit och på grund af hvad Kammar-kollegium härvid upplyst och anfört funnit någon annan förändring i föreskrifterna rörande utarrenderingen och förvaltningen af Statens egendomar än den Kollegium uti sitt förevarande underdåniga utlåtande föreslagit, icke vara af behofvet påkallad, i öfverensstämmelse hvarmed Kongl. Majit alltså velat i nåder föreslå Rikets Ständer att lista punkten i Kongl. Kungörelsen den 17 Juli 1847 må erhålla följande förändrade lydelse: »Då jordlägenhet af nyssomförmälda slag skall under ar»rende upplåtas, bör ett minimum, hvarunder, och ett maximum, »hvaröfver det årliga arrendet ej får gå, utsättas med hänseende »dels till lägenhetens beskaffenhet, utrönt genom tillgängliga kar »tor och egobeskrifningar m. m., dels till beloppet af de för an»dra egendomar i orten utgående arrenden, hvilka med arren»datorns utkomst och egendomens behöriga skötsel anses forén - Kongl. MajUs Nåd.
Proposition M 63. 11 »liga; och skall förslag till sådant minimum och maximum vid »sammanträde på stället upprättas af Kronofogden i orten med »biträde af Landtmätare samt efter egendomens större eller min»dre betydenhet en eller två i landtbruk kunnige och för oväld »kände, ojäfvige män, hvilka af Wår Befallningshafvande för hvarje »särskildt tillfälle utses; egande dessa förrättningsmän, om de »skulle finna egendomen kunna genom odlingar, torpanläggnin»gar eller andra dylika företag märkligen förbättras, att på sam»ma gång jemväl föreslå hvad i sådant afseende må för ända»målsenligt anses.
»Öfver denna förrättning bör protokoll af Kronofogden »uppsättas, hvilket, af samtlige förrättningsmännen undertecknadt, »skall af Wår Befallningshafvande, med eget yttrande öfver hvad »föreslaget blifvit, insändas till Wårt och Rikets Kammar-kolle»gium, som har att så väl fastställa minimi- som maximi-arren O »denas belopp, som äfven besluta om de förbättringar, hvilka »förrättningsmännen må hafva ansett tjenliga; och vare Landt»mätare samt den eiler de Landtbrukare, som i förrättningen »deltaga, berättigade till skjutsersättning och dagtraktamente, den »förre i den klass af gällande Rese-reglemente, hvartill han hö»rer, och den eller de sednare i 7:de klassen af samma Regle»mente. »För kronofiske, qvarn, bro eller annan dylik lägenhet, lill »hvilken jord icke hörer, men hvarå denna författning tillämpas, »må Kronobetjent ensam upprätta förslag till minimi- och maximi»arrende-belopp, med hvars insändande till Kammar-kollegium »och pröfning derstädes sedan förhålles såsom ofvan är sagdt.»
De till ärendet hörande handlingar skola tillhandahållas det Rikets Ständers Utskott. lill hvars åtgärd denna fråga varder öfverlemnad; Och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl.
År och dag, som ofvan. CARL. J. A. Gripenstedt. 12 Kongl. Maj.ts Nåd.
Proposition JU 63.
Utdrag a/ Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådel å Stockholms Slott den 9 Januari 1863.
Hans Excellens, Herr Justilie-Statsministern, Friherre De Geer.
Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström samt Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld, Hepartements-chefen, Statsrådet Herr Friherre Gripenstedt uppläste till justering ett, enligt Kongl.
Maj:ts af Siats-Rådet enhälligt tillstyrkta beslut, uppsatt förslag till Kongl, Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående i vissa afseenden förändrade föreskrifter i fråga om sättet för utarrendering af Kronans egendomar.
Majit behagade, jemlikt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt. oell befallde, att, i enlighet dermed, nådig Proposition skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo Mildhog Lundgren Kongl. Maj:ls Nåd.
Proposition J/l 64. 13 N:o 64.
Ank. till Exp.-lltsk. den 14 Jan. 1863, kl. 6 e, m, Kongl. Maj.ls Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående Musikläraren vid Malmö Elementarläroverk H. J.
Tengivalls uppförande lill pension å Allmänna lndragningsstaten efter erhållet entledigande; Gifven Stockholms Slott den 9 Januari 1865.
Uti till Kongl. Maj.t ingifven skrift har läraren i musik och sång vid högre Elementarläroverket i Malmö, H. J. Tengvall underdånigst anhållit, bland annat, att då han, enligt den underdåniga ansökningen vidfogade betyg, uppnått 75 lefnadsår samt nära 34 år innehaft musiklärarebefattningen vid nämnde läroverk, Kongl.
Majit täcktes lill
Rikets nu församlade Ständer aflåta nådig Proposition om beviljande af pension för sökanden i andra lönegraden; öfver hvilken ansökning ej mindre Domkapitlet i Lund än Kongl.
Majits och Rikets Stats-kontor infordrade underdåniga utlåtanden afgifvit; varande af Stats-kontoret anfördt: att, enligt af vederbörande meddelad upplysning, Tengvall den 18 Mars 1829 af läroverkets Ephorus förordnats att tills vidare bestrida Kantorsbeställningen vid Malmö skola; att staten för denna undervisningsanstalt upptager musiklärarelönen till 46 kubikfot 2 kannor spannmål å 1: 60 R:dr 73: 92.
Kontant » 426: 08.
R:dr R:mt 500: — eller den för sådan lärarebefattning bestämda lön i lägsta lönegraden, vid hvilken Tengvall, enär Malmö f. d. Trivialskola först år 1858 blef till högre fullständigt Elementarläroverk utvidgad, ännu qvarstår; samt att Stats-kontoret ansåge sig böra i 14 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition M 64. så måtto tillstyrka nådigt bifall å den gjorda ansökningen, att Tengvall, med anledning af sin höga ålder, långvariga tjenstetid och de handlingarne bilagde betyg om skicklighet och välförhållande, måtte i nåder varda hos Rikets Ständer anmäld till erhållande af en årlig pension af 500 Riksdaler, att från Allmänna Indragningsstaten utgå från och med månaden näst efter den, hvaruti vederbörande myndighet för sökanden utfärdat entledigande från berörde förordnande.
Med afseende å hvad sålunda förekommit, vill Kongl. Majit till Rikets Ständer härmedelst göra framställning derom, att Tengvall må på Allmänna Indragningsstaten uppföras med en årlig pension, motsvarande hans vid läroverket innehafvande lön, Femhundra Riksdaler Riksmynt, att utgå från och med månaden näst efter den, under hvilken han af vederbörande myndighet undfår afsked från sin beställning.
De ärendet tillhörande handlingar skola öfverlemnas till det Rikets Ständers Utskott, som med samma ärende kommer att taga befattning; och Kongl Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
J Thyselius.
Proposition M 64. 15 Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-ärender, hållet inför Hans Maj:!
Konungen i Slals-Rådel på Stockholms Slott den 9 Januari 1863.
Ha ns Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld.
Slutligen uppläste Departements-chefen, Statsrådet Thyselius till justering ett., i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkan förut fattade beslut, uppsatt förslag till nådig framställning hos Rikets Ständer, angående Musikläraren vid Elementarläroverket i Malmö, Hans Jakob Tengvalls uppförande på Allmänna Indragningsstaten med pension; Och behagade Kongl. Maj:t, enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla detta förslag, sådant det finnes protokollet bifogadt, samt förordna, alt nådig Proposition i enlighet dermed skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Kongl, ifaj:ti Nåd.
Svar J/S 65.
Ank. till Exp.-Utek. den 7 Febr. 1863, kl. 3 e. m. Kongl.
May.ts nådiga Svar uppå Ilikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående riksdagens förlängning; Gifvet Stockholms Slott den 50 Januari 1865.
Jemte anmälan att mångfaldiga ärenden, hvaribland flera af hufvudsaklig vigt, ännu återstå att af Rikets Ständer handläggas under nu pågående riksdag, hafva Rikets Ständer, genom underdånig skrifvelse af den 24 innevarande månad, hos Kongl.
Majit äskat, att riksdagen måtte fortfara ytterligare en månad, räknadt från och med den 1 nästkommande Februari.
Majit har, i anledning häraf och på grund af stadgandet i § 109 Regeringsformen samt § 80 Riksdagsordningen, velat i nåder förklara, att riksdagen må med den sålunda äskade tiden af En månud förlängas.
Prot, 1862 & 1863. 1 Sami. 1 A/d. 2 Band. 9 Häft. 1 2 Kongl. Majit Nåd.
Svar .fys 65.
Utdrag af Protokollet öfver Civil-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådel å Stockholms Slott den 50 Januari 1865.
Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern, Friherre
Be Geer, Hans Excellens Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld, Departeinents-chefen, Statsrådet Lagerstråle anmälde derefter i underdånighet Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 24 innevarande månad, hvaruti Rikets Ständer äskat att, enär mångfaldiga ärenden, hvaribland liera af hufvudsaklig vigt ännu återstode att vid nu pågående riksdag handläggas, riksdagen måtte fortfara Ytterligare en månad, räknad från och med den 1 instundande Februari:
Och uppläste
Departements-chefen tillika ett af honom uppsatt förslag till Svar å denna Rikets Ständers skrifvelse.
Enligt Stats-Rådets enhälliga underdåniga tillstyrkande behagade Kongl. Majit i nåder gilla berörda förslag samt befalla att, i öfverensstämmelse dermed, nådigt Svar, så lydande, som bilagan till detta Protokoll utvisar, skulle på vanligt sätt till Rikets Ständer expedieras.
Majitt Nåd.
Skrifvelse JVs 66. 3 Ank. till Exp.-Utsk. d«n 7 Febr. 1S63. kl. 3 e. m. Kongl.
Marits nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående sökt statsbidrag för anläggning af jernväg mellan Christianstad och Hessleholms station å södra stambanan; Gifven Stockholms Slott den 30 Januari 1863.
Uti en den 10 nästlidne månad till Kongl. Majit, ingifven skrift har Direktionen för det aktiebolag, som bildat sig för anläggning af jernbana mellan staden Christianstad och Hessleholms station å södra stambanan, i underdånighet anfört, att sedan, med anledning af derom gjord framställning hos den är 1858 i näder förordnade jernvägsundersöknings-kommitté, Chefen för Statens jernvägsbyggnader låtit, på ortens invånares bekostnad, genom dertill beordrad ingeniör, upprätta plan och Kostnadsförslag för anledning af jernväg mellan ofvannämnde ställen, hvarvid, med antagande af enahanda spårvidd, som ä Statens stambanor, kostnaden beräknats till 1,738,000 Riksdaler, hade aktieteckning öppnats till åstadkommande af berörde jernvägsanläggning, hvilket företag likväl icke kunnat bringas till verkställighet af brist på tillräckliga medel; att, då emellertid behofvet af en jernbana i den ifrågasatta sträckningen alltmera framstått, intressenterne i företaget låtit genom Majoren i Väg- och Vattenbyggnads-korpsen. C. Adelsköld, upprätta nytt förslag i ämnet, uti hvilket vid ansökningsskriften bilagda förslag kostnaden, med inskränkning i spårvidden till 3.5 fot., beräknats till 1,080.000 Riksdaler, och banans längd antagits komma att utgöra 2 mil 26,200 fot; att aktieteckning för banans anläggande i öfverensstämmelse med nyssberörde plan så fortgått, att af de 11,800 aktier, på hvilka anläggnings-kapitalet fördelats, 7,878 aktier redan blifvit tecknade; att, i samma mån rörelsen ökades och tillvexte inom de orter, genom hvilka en jernbana anlagts, i lika om ej högre grad blefve verkningarne af en sådan anläggning menliga för de orter, hvilka, såsom förhållandet vore med Christianstad i hänseende till södra stambanan, ligga nog aflägse från banan, för att med fördel kunna deraf begagna sig, men likväl så nära intill densamma, att allmänna rörelsen inom orten i följd deraf ledesi en väsendtligen förändrad rigtning; att Christianstad redan i betydlig 4 Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse 66. mån fått erfarenhet deraf, att landtman, hvilka tillförene i staden afsatte sina produkter och der verkställde sina uppköp, numera dragit sig derifrån, samt att detta för staden och angränsande landsbygd menliga förhållande komme att blifva ännu ofördelaktigare, ju större utsträckning södra stambanan erhölle; och har
Direktionen, på grund häraf samt under åberopande jemväl af behofvet för det allmänna att ega en ^en och snabb kommunikation med Christianstad, hvarest södra Sveriges militärförrad, jemte ett Artilleri-regemente funnes förlagde, i underdånighet anhållit, det Kongl. Majit mätte hos Rikets Ständer antingen äska anslag och lån till ifrågavarande jernvägsanläggning, sålunda, att anslaget komme att utgå till ett belopp, motsvarande en tredjedel och lånet likaledes en tredjedel af verkliga anläggningskostnaden enligt det sednast uppgjorda förslaget, dock tillsammans icke Öfverstigande 786,666 Riksdaler, eller ock, för den händelse Kongl. Majit funneanslag icke böra ifrågakomma, i nåder föreslå beviljandet af ett lån till nyssnämnda belopp på möjligast billiga vilkor.
Häröfver hörd, har^ Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader i underdånighet yttrat, att då, genom antagandet af Majoren Adelskölds förslag, kostnaden för banans anläggning skulle i väsendtlig mån förminskas, saint trafiken mellan Christianstad och södra stambanan icke för närvarande syntes påkalla eller framdeles erfordra större far-hastighet, än som kunde åstadkommas på en jemlikt berörde förslag anlagd jernbana med derefter lämpad rörlig materiel, Styrelsen funne sig böra tillstyrka, att ifrågavarande, för orten nyttiga bana måtte byggas med 3,5 fots spårvidd i öfverensstämmelse med omförmälda förslag, samt att till företagets understödjande måtte af Rikets Ständer begäras anvisande af ett lån till belopp af 720,000 Riksdaler, utgörande tvåtredjedelar af den beräknade kostnadssumman.
Majit har tagit detta ärende i nådigt öfvervägande, och vill, med afseende å den föreslagna jernvägsanläggningens stora vigt för den angränsande orten, äfvensom å den fördel, som genom jernvägens anslutning till södra stambanan skulle beredas rörelsen jemväl inom andra trakter af landet, härmed till Rikets Ständers pröfning i nåder öfverlemna, huruvida tillgång till det för ändamålet ifrågaställa, statsbidraget må kunna beredas; kommande i sådant afseende handlingarne att Rikets Ständers Stats-Utskott tillställas.
Datum ut supra. CARL. G. Lagerstråle, Kongl. Maj:ts
Skrifvelte 66.
5 Utdrog af Protokollet öfver Civil-Ar enden, hållet inför Hans Maj.t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 30 Januari 1863.
Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström.
Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld.
Departements-chefen, Statsrådet Lagerstråle uppläste slutligen till justering ett, på grund af Kongl.
Maj:ts, enligt Stats-Rådets enhälliga underdåniga tillstyrkande, den 30 December nästlid et år fattade beslut, uppsatt förslag till nådig Skrifvelse till Rikets Ständer, angående sökt statsbidrag för anläggning af jernväg emellan Christianstads och Hessleholms station ä södra stambanan; Och befallde Kongl. Majit, jemte gillande af detta förslag, att, i öfverensstämmelse dermed, nådig Skrifvelse, så lydande som bilagan till detta Protokoll utvisar, skulle till Rikets Ständer expedieras.
Ex protooollo W. Th. Strokirk. 6 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition ,J\f 67. JW 63.
Ank. till Exp.-Utsk. den 7 Febr. 1863, kl. 3 e. m. Kongl.
Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, om beviljande af anslag till inköp för Statens räkning af en del Utaf den Kammarherren to. m. G. D. Lorichs i lifstiden tillhöriga samling af mynt och medaljer; Gifven Stockholms Slott den 30 Januari 1863.
Sedan en af Kongl. Maj:ts Chargé (1'affaires, hos Kongl. Spanska Hofvet, Kammarherren Lorichs under en långvarig anställning i utlandet tillvägabragt betydande samling af mynt och medaljer, blifvit af hans arfvingar Staten till inlösen erbjuden för en summa af 50,000 Riksdaler och Garde des medailles, Riks-Antiqvarien B. E. Hildebrand, som haft tillfälle genomse och värdera denna dyrbara samling, hänfört densamma under följande nio hufvudafdelningar, nemligen l:o) Spaniens äldsta mynt, 2:o) Nummi populorum, urbium et regum frän andra delar af Europa, äfvensom från Asien och Afrika, 3:o) Romerska och Byzantiska mynt, 4:o) Westgötiska Konungars i Spanien slagna mynt, 5:o) Arabernas till det mesta i Spanien slagna mynt, jemte några få moderna turkiska, persiska och maroccanska, 6:o) oordnade, till det mesta utnötta och odugliga antika mynt, 7:o Spanska och andra vesterländska nationers mynt från medeltiden och nyare tid, 8:o) Spanska och andra nationers medaljer samt 9:o) diverse mynt, jettoner, in. m., uppgående hela samlingen till ett antal af 35,187, hvaraf 525 af guld, 7,170 af silfver och 27,492 af koppar; så har Riksantiqvarien uti till Witterhets-, Historie- och AntiqvitetsAkademien ingifven skrift, i afseende på det inköp, som för Statens räkning kunde komma i fråga, framställt två alternativa förslag, det ena att inlösen skedde af alla de under N:ris 1—6 upptagna afdelningarne för 30,084 Riksdaler jemte ett urval af 7:de och 8:de afdelningarne för 6,000 Riksdaler och det andra att köpet blefve inskränkt till de för Kongl.
Myntkabinettet företrädesvis vigtiga afdelningarne, N:o 1, de äldre spanska mynten, N:o 4, de Westgötiska Konungarnes och N:o 5 Arabernas i Spanien slagna mynt, hvartill erfordrades 11,832 Riksdaler samt att dessutom ur 7:de och 8:de afdelningarne ett urval finge ske till ett värde af 6,000 Riksdaler.
Med anmälan att arfvingarne efter Kammarherren Lorichs förklarat sig benägne antaga hvilketdera som helst af de alternativa förslagen äfvensom att in - Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition ,JV» 67. 7 lösningssumman terminvis emottaga, liar ofvanebmälda Akademi i skrifvelse den 9
December nästlidet år i underdånighet anfört, att det Kongl. Myntkabinettet väl i sednare tid genom jordfynd, byten och uppköp vunnit ganska betydlig tillvext med hänseende till medeltidens och nyare tidens mynt, men att bland dessa högst få voro frän den aflägsna Hesperiska halfön, hvars mynt endast undantagsvis anträffades vid fynd i den svenska jorden och sällan stöde att hos mynthandlare erhålla; att af antika, d. v. s. forntidens grekiska och romerska mynt, hvilka utgöra hufvudsakliga innehållet af den Lorichska samlingen, Myntkabinettet icke sedan år 1786 bekommit någon tillökning, värd att omnämnas, samt att, genom inköp af den erbjudna samlingen, de afdelningar i Myntkabinettet, hvilka för närvarande äro svagast representerade, skulle vinna en sådan förökning att detta kabinett kunde äfven inom dessa ställas i jembredd med de flesta större samlingar i Europa.
Med föranledande häraf och då det vore af största vigt att det tillfälle blefve begagnadt, hvilket till rigtande af Svenska Statens numismatiska samlingar nu erbjöde sig och sent eller aldrig torde lika fördelaktigt återkomma, har Akademien hemställt i främsta rummet att det förra af de alternativa förslagen mätte antagas, men derest den derför erforderliga summan skulle anses nog betydlig, att det andra alternativet kunde gillas, hvarigenom Myntkabinettet komme att af Spaniens mynt från så väl äldsta tider som medeltiden och nyare tiden erhålla en sä betydlig tillvext, att icke något annat Myntkabinett, åtminstone ej i Norra Europa skulle i denna del kunna dermed täfla.
Maj:t, som i öfvervägande tagit hvad sålunda förekommit och handlingarne i öfrigt innehålla, vill härmed föreslå Rikets Ständer att till inköp af de delar utaf framlidne Kammarherren Lorichs mynt- och medaljsamling, hvilka, enligt hvad ofvan nämndt är, äro för det Kongl.
Myntkabinettet af största vigt att erhålla och finnas uti det sednare bland de alternativa förslagen angifnn, bevilja det derför erforderliga belopp, 17,832 Riksdaler.
De till detta mål hörande handlingar skola till Rikets Ständers Statsutskott varda öfverlemnade, och Kongl.
Gifvet som ofvan. CARL C. J. Thyselius. 8 Kongl. May.ts Nåd.
Proposition JV? 67.
Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-ärenden, hållet inför Hans Mayl Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 30 Januari 1863 Närvarande:
Hans, Excellens Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans, Excellens Herr Statsministern för Utrikes-ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld.
Slutligen uppläste Departements-chefen, Statsrådet Thyselius till justering ett af honom, i öfverensstämmelse med af Kongl. Majit uppå Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande förut fattadt beslut, uppsatt förslag till nådig Proposition till Rikets Ständer om beviljande af anslag till inköp för Statens räkning af en del utaf den af Kammarherren, m. m. G. D. Lorichs i lifstiden tillhöriga samling af mynt och medaljer.
Uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande fann Kongl.
Majit godt berörda förslag i nåder gilla samt befallde att nådig Proposition, af den lydelse bilagan till detta Protokoll visar, skulle, i öfverensstämmelse dermed, till Rikets*Ständer expedieras.
Ex protocollo C. A. Tit.
JV? 68.
Maj:ts Nådiga Proposition 08. 9 J\N 6*.
Ank. till Exp.-Utsk. rlen 7 Febr. 1863, kl. 3 e. m. Kongl.
Maj:ti nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ersättningsanslag för upphörd dagsverksskyldighet till åtskilliga Militieboställen; Gifven Stockholms Slott den 5 Februari 1865.
Sedan, genom ett af Kongl. Maj:t den II Oktober 1861 i nåder gilladt okontrakt, den årliga afgiften för upphörande af dagsverksskyldigheten till Årups rvttmästare-boställe för det J. M.
Iversen tillhöriga T'2:dels mantal eller ^:dels hofveri af N:o 4 Wännö i Billeberga socken, Rönnebergs härad och Malmöhus län, blifvit fastställd till 20 kappar fäast mål, hälften råg och hälften korn, att efter dåvarande indelningshafvaren af Årups boställe, Ryttmästaren J. G. Cösters frånträdande af bostället utgå och, jemlikt Kongl. Brefvet den 8 September 1854 till Statsverket inbetalas, emot uppförande på stat af ett mot denna afgäld svarande anslag att indelningshafvaren uti oindeld spanmål tillkomma; så har Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium, uti underdånig skrifvelse den 8 Augusti sisjtlidet år, jemte anmälan att Ryttmästaren Cöster den 14 Mars berörda år afträdt Årups boställe till Ryttmästaren E. von Gerber, anfört, att, för verkställigheten af det med Iversen upprättade kontrakt, det hinder inträffat, att till följd af Kongl.
Kungörelsen den 11 Maj 1855, angående sättet för utgörande af räntor och tionden, någon oindeld spanmål att till boställsinnehafvaren anslå icke funnes att tillgå, hvarföre Kollegium ansåge, att kontant ersättning i stället borde till honom anordnas att i Landtränteriet lyftas med ett belopp, som, efter det i markegängs-taxan under Lit.
C. utförda, af Kollegium fastställda 10 års medelpris, motsvarade i råg 20 kappar fast mål, eller i nytt mått 3 kubikfot 9 kannor 37 kubiktum.
Maj.ts och Rikets Statskontor, hvars underdåniga utlåtande häröfver Kongl.
Maj:t inhemtat, har under den 31 sistlidne
December anfört, hurusom, genom Rikets Ständers vid 1853 och 1854 ås riksdag fattade samt af Kongl. Majit, jemlikt ofvannämnda nådiga Bref af den 8 September 1854, gillade beslut, angående upphörande af den åtskilliga hemman åliggande skyldighet att utgöra dagsverken Bih. till R.
Prot. 1862 & 1863. 1 Sami. 1 Ajd. 2 Band. 9 Höft. 2 10 Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition ,JW 08. in natura till kungsgårdar och andra kronolägenheter, det blifvit stadgadt, bland annat, att, när hofveri- eller arbetsskyldigheten upphörde, den hemmanet, åliggande, emot sagda skyldighet afkortade, indelta räntan komme att utgöras till vederbör, mde indelningshafvare, men den derutöfver bestämda årliga afgälden till Statsverket ingå, hvaremot på behöriga stater skulle uppföras ett mot nyssnämnde afgäld svarande anslag, som tillkomme boställshafvaren uti oindeld spanmål, hälften råg hälften korn, om afgälden vore bestämd i spanmål, eller uti kontant, derest afgälden blifvit i penningar fastställd.