Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Tillgångar vid sådane tillfälliga framtida förhållanden kunna då finnas i de ökade Inkomster, som genom Schol-gossarnes ökade antal Scho'-Cassan tillfalla. d) Till minskning af behofvet för Linköpings Stift, har Commitéen dessutom föreslagit indragning af Skenninge Schola, hvilken genom sin belägenhet nära Linköping och Vadstena synes kunna umbäras.
Vid Norrköpings Schola finnas redan arne Apologister.
Den ena njuter af ålder en knapp Lön af Staden; den andra, sorn förestår en lägre Apologist-Class, den så kallade 5:te eller Llementar-Classen, njuter Lön af en testamenterad Fond, hvilken dock, nu utgående i Contant, borde efter detta förslag förvandlas till Spannemål, lika som den förstnämnde, och bägge så höjas, att uti en på denna ort nödig Närings-Sehola, undervisning af båda dessa Apologister kunde lemnäs.
De öfrige Scholornes förläggande inom Linköpings Stift är beräknadt efter orternas läge och folklikhet; hvarvid bör anmärkas, att tillökningen af ett Collegat i Vimmerby Schola är ett ortens verkliga behof, och att denna Scholas förändring och utvidgande redan är lättadt, genom Stadens beredvillighet, som sjelfmant uppbyggt ett godt och rymligt Scholhus, med pne Lärosalar och ^Boningsrum för en Collega. 998 Stats-Utskottets Btlänkanden.
Vestervik har redan några år haft en högre färings-Schola, som gjort nytta.
För Rectorerne vid Norrköpings och Söderköpings Scholor äro något, ehuru obetydligt, högre Löne-vilkor föreslagne, dels i afseende på större dyrhet i Norrköping, dels för att undvika rubbning i nuvarande tillgångar, dels ock i synnerhet, för det större antal disciplar sorn vid dessa Scholor vistas, och hvilket vanligen är lika med antalet vid nuvarande största Trivial-Scholor i andra Stift.
Den 3’.dje Collegan vid Söderköping, nemligen Collega Forssemanianus, njuter Lön af enskildt Mans Testamente.
Commitéen har för honom föreslagit 12 Tunnors tillökning på Stat, för att lemna honom samma vilkor, som andra Colleger vanligen njuta.
Rector Scholse i Vadstena har PrasbendePastorat.
Nyttigt vore för Skolverken, om sådane skiljdes från Skol-sysslor.
Så länge de dock bibehållas, bör billigt afdrag å Löne-analaget göras i afseende på denna förmån.
I Skara Stift finnes hittils blott en fullständig Trivial Schola vid Gymnasium.
Afståndet från Stiftets gränsor till Skara Stad, är så betydligt, och trakfeme kring Mariestad, Vennersborg, Borås, Alingsås och Lidköping så befolkade, att man ansett nödigt att der förlägga undervisnings-verk af högre ändamål än blotta Paedagogier.
Rector vid den lilla Scholan i Mariestad har Prsebende-Pastofat.
Härvid gäller samma anmärkning sorn vid Rectoratet i Vadstena.
Stats-Vtskotjétå hetiinkanden. 993 Siretigtiös Stift, har fen SlagS Närings-Schola i Askersund, genom enskild nyligen gjord stiftelse» Commitéen har förbigått densamma, i förmodan , att den Uppfyller sitt ändamål och örtens behof.
Pectorerne i Stfehgniis och i Orebro hafva Präbende - Hemman.
Löne - anslaget för der framdeles blifvande Pectorer» torde af denna anledning kunna tåla någon förminskning» hälst dyrheten på lifsmedel i dessa Städer iqke lärer Vara större än i andra.
Commitéen har dock Icke bestämt kunnat föreslå denna besparing} hälst den icke äger någon uppgift om hvad desse Prebende-Hemman kunna tänta sine Innehafvare.
Contectör i Örebro har PrasbendePaStorat, hvarvid galler samma anmärkning sorn blifvit gjord, i afseende på ReCtorerne i Vadstena och Mariestad.
Att Väilerus Stift behofver åtminstone» Jemte högre Lärdoms-Skolor i Vesterås och Fahlun» en högre Närings-Skola i Arboga, lärer Vara östridigt.
Att den del af detta Stift» söm hörer till Örebro Län, äfven skulle behöfva en Lärdoms- eilet Närings - Skola i någondera af Städerna Nora eller Linde, kan icke heller nekas»
Men dessa otter hafva redan en lång tids vana att sanda sina barn till Örebro eller till Arboga» och törde derföre denna Utväg ännu tills vidare kunna anses hjelplig.
Vexio Stift Ilar blott 2'ne Trivial-Skolor
Och synes ej behöfva flere än dessa, inrättade till högre Lärdoms-Skolor.
Commitéen har dock ansett sig böra för Jönköping föreslå äfven fen bihang till Riks-St.
Fröt, 1^17-1^1$, t:ie Sami, N:r ti). ni.
Stats' Utskottets Betänkanden. högre Närings - Skola, förenad med TärdomsSkolan, samt i följe deraf högre
Tön för Skolans Rector, som derigenom fått trägnare besvär och större ansvar.
För Lunds Stift, behöfves onekligen ett Gymnasium.
Det skulle sannolikt med nytta förläggas i Christianstad, såsom en slags medelpunkt för Skåne och Blekinge.
Commltéen har dock icke vågat att i det inskränktare förslaget beräkna tillgångar till detsamma.
Framtiden och bemedlade Innevånares välvilja, ledd ä£ nitiske och upplyste Styresmän, torde snart nog bereda och en dag anskaffa dem med mindre dryg känning för Stats-Verket.
För det närvarande har Commiréen mast inskränka sig till föreslående af endast Scholor.
Tyänne högre Tärdoms-Skolor, en i Skåne och en i Blekinge, dem Commitéen ansett böra förläggas i Malmö och Carlshamn.
Tvänne högre Närings-Skolor i Helsingborg och i Carlskrona, denna folkrika Stad, där en talrik och icke öfverflödigt lönt Militaire Corps har sin station; samt 3Ine lägre Tärdoms-Skolor i Christianstad, Landscrona och Ystad lära väl behöfvas inom detta vidsträckta och folkrika Stift.
Dom-Capitlet i Tund torde få i underdånighet upplysa om någon förändring i den föreslagne localen, för hvar och en af dessa .Skolor, biifver nyttig eller nödig.
För samtelige Skole - Tärare inom Tunds Stift har Commitéen föreslagit 50 procent högre Tunnetal af Spannemåls-lönerne, emot hvad i allmänhet å andra orter ansetts nödigt, och det nr det vigtiga skäl, att Skolörne inom Tunds Stift icke åtnjuta Krono-Tionde, utan så kai - Stats-ZJtskottets Betunkunderu 995 Iadt HelgonskyIds.’korn, som af Löntagaren icke får till utförsel disponeras, utan måste inom hvarje Socken, nästan vid hvarje gård, af honom emottagas och afhämtas.
Malmö, Carlskrona och Carlshamn äro dessutom för lefnaden. dyra orter; och i allmänhet är artikeln Ved inom detta Stift, för hvarje Stadsbo ganska kostsam.
Lunds Skol-Lärare lära hafva PvtebendeHemman, äfven som någre andre Skol-Lärare inom Lunds Stift.
Derom saknar Commitéen bestämda uppgifter och kan således icke beräkna den häraf möjligen uppkommande besparing.
Den ofvanföre gjorda anmärkning, i afseende på liönings-Spannemålens beskaffenhet inom Lunds Stift, har äfven förorsakat ett lika förhöjdt anslag för Skolan i Halmstad, hvarest förhållandet är detsamma.
Att Commitéen för Lector Scholte i Götheborg föreslagit 120 Tunnors Lön, i afseende på ställets bekgnta dyrhet, lärer finnas billigt; äfvensom att den ej gjort några afdrag för Skol-Lärarne derstädes, i anledning af de penninge - inkomster, de af Stadens välvilja erhålla, och hvilka synas verkligen behöfvas, Commitéen hade önskat, att föreslå ännu betydligare utvidgning af Skolan i Strömstad.
Belägenheten vid Norrska gränsen rättvisär denna önskan.
Calmar Stift, synes ej behöfva flere Skolor än den i Calmar.
Tillökningen af Skolor för Carlstads Stift skall finnas billig, när man betraektar detta Stifts vidsträckthet och folkmängd.
Tillräckligheten af de tillgångar, som för närvarande finnas för Hernösands Stifts Läro - Stats-Utskottcts Betänkande».'
. verk, har gjort möjligt, att för detta Stift en* samt föreslå 3:ne högre Lärdoms* Skolor, jenne en högre oeh en lägre Närings-Skola.
Delta antal synes ock erforderligt, i afseehde på Stiftets stora vidsträckthet, och man kan icke neka, att dess Läroverk i långliga tidef gjort utmärkt nytta.
Att för Visby Stift en fullständig
Sko- ' la upprättas, är'utan tvifvel af högsta vigt.
Det kan af ingen anses billigt, att hela ön Gottland skall för uppfostran sakna allt bidrag af det Allmänna, 8;o Hvad Ilikets Gymnasier beträffar, är det, i afseende på ett vida större antal
Disciplar, an vid de öfrige, föreslagit 7 Lector er vid Linköpings och Strengnäs Gymnasier.
Då ungdomen
Vid de öfrige hittils utgjort ifrån 30 till 60, hafva de i Linköping flere gånger öfverstigit 130, och i Strengnäs utgjort ifrån 110 till 140.
Femtio å Sextio Gymnasister kunna beqvämt fördelas på jtne Auditorier, men ett iner än dubbelt antal fordrar åtminstone 3:ne Auditorier, om disciplarnes öfverläsning och deras uppmärksamhet vid lectionerne skola kunna behörigen controlleras.
Detta syns fordra, att Lectoremes antal vid så freqventerade Gymnasier skulle förökas från 6 till 9.
Man har dock föreslagit tillökning af blott en Lector vid hvardera, ehuru de å dessa ställen varande och blifvande Lectorer få trägnare Läsnings-skyldighet* än deras Embetsbroder vid de öfrige.
En sådan tillökning af 1 Lector, samt Gymnasii-4- ungdomens fördelning på 3:ne Auditorier, bör i Commitégns underdåniga tanka stadgas för hvar - Stats- Utskottets Betänkandcrt. je Gymnasium, der under en följd af år ungdomens antal befunnits vara öfver 80. g:o Uti förslaget till Imne-fdrdelningen vid Gymnasierna, har man sorgfälligt sökt undvika ali rubbning af Löne-tillgångar, genom deras förflyttning från ett Gymnasium till ett annat.
Detta bibehåller visserligen den nu existerande olikheten dem emellan, i afseende på anslague Donér; men, om densamma, äfven vid första påseendet, skulle synas obillig, är den tillika tämligen obetydlig.
Skillnaden är troligen redan i sjelfva verket jemnad genom olikheten uti andra Decfors - sysslorna åtföljande Emolutnenter; hvilket af följande anteckningar torde upplysas.
Commitéen har i allmänhet föreslagit 120 Tunnor, som vanlig Lector^Iön, hvarifrån nedanskrifne afvikelser likväl äro gjorde.
Vid Gefle Gymnasium är beräknadt 150 Tlr för hvardera af 3:ne Lecturer, emedan der finnes blott ett Praebende-Pastorat för äldste Lectorn, men för de öfrige hvarken Pastorat, Prasbende-Hemmah eller Embetsgård.
Vid Linköpings Gymnasium äro endast föreslagne de irr Tunnor, hvardera Lectorn nu åtnjuter, jj Påg och Korn, emedan der finnas 3 me Prebende-Pastorat, samt bättre och sämre Prtehende-Hemman för de öfriga 4.
Lectorerna, dock utan Embetsgård i Staden för någondera.
Det kan anmärkas, att Cornrnitéen föreslagit 20 Tunnor Spannernål, som Lön för en Bibliotekarie, endast vid detta Gymnasium.
Skälen dertill äro desse; 1:0 Existerar denna Syssla redan, genom af Kongl. Maj;t Nådigst stadfästad privat
Dona - 998 Stats- Utskottets Betänkamlcn. tion; .2:0 njuter Bibliotekarien af Fonden, blott den otillräckliga Lönen af 78 R dr Bxo, hvilket tvingar honom, att genom serskildt sysselsättning söka nödig utkomst; 3:0 är han skyldig att deltaga i Gymnasii-ungdomens undervisning, hvilket lättat och lättar denna fördelning på 3 Auditorier; 4:0 har Linköpings Gymnasium ett större Bibliotek, än något af de öfrige Gymnasier i Riket, med dyrbara Manuscripter, Mynt - Cabinett, Naturalii-samlingar m. m., som förtjena och fordra sorgfällig vård och tillsyn.
Vid Skara Gymnasium äro bibehåll ne 131 Tunnor åt hvardera Lectorn.
Der finnes ej så många Prebende-Hemman, eller andra förmåner, som vid de flesta öfrige Gymnasierne.
Vinsten af rubbning synes ej eller löna mödan.
Vid Strengnäs äro för 7 Leetorer endast 728 Tunnor Spannemål, samt 333 R:dr 16 sk. ioreslagne; der finnas nue Pastorat, flere Prebende - Hemman, samt fria Boningsrum eller Embetsgårdar för flere Leetorer, hvilka förmåner synas göra det ringare Löne - anslaget för dem någorlunda tillräckligt.
Vid Västerås uppgår anslaget nära till den allmänna Regeln.
Uti Vexiö är det gamla Löne-anslaget bibehållit.
Andra Löne-Em olumen ter saknas der ej, och torde 100 Tunnor Krono-Tionde på en ort, der Spannemålen merendels bibehåller högt pris, men andre lefnadsmedel deremot vanligen fås för godt köp, kunna anses lemna lika utkomst, som 120 Tunnor på andra ställen.
Stats- Utskottets Betänkanden. 999 Vid Götheborgs Gymnasium lära 150 Tunnor åt hvarje Lector anses för det minsta, som med billighet kan föreslås.
Der linnas blott 2:ne Prebende-Pastorat, inga Prebende - Hemman, inga Ernbetsgårdar.
Krono-Tionden är alla Lärarne tilldelad i Småland, och kan således icke med full förmån af Indelningshafvaren disponeras.
Vid Calmar Gymnasium behöfves fulla Lönen 120 Tunnor så mycket hällre, som der finnes hvarken något slags Prsebende eller Era. betsgård.
Detta förklarar hvarför Commitéen sett sig nödsakad föreslå något högre Löne-anslag tillsammantaget för Calmar Gymnasium, än för Västerås och Vexiö.
Vid Carlstads Gymnasium har man föreslagit 30 Tunnors tillökning åt 3 dje, och 4.:de Lectorerne, i afseende på bristande PrtebendeHemman och Ernbetsgårdar.
Vid Hernösands Gymnasium hafva Lectorerne nu hvardera 183 Tunnor.
Detta synes högt, men förklaras, dels genom bristande Prasbende-Hemman och Ernbetsgårdar, dels^ genom ofvan omtalade beskaffenheten af der existerande Krono - Tionde.
Likväl, då Commitéen tillstyrkt bibehållandet af samma
Lön för 4 Lectorer, har den trott sig kunna föreslå nedsättning till 150 Tunnor för hvardera af de Lectorerne, som, utom lönen, innehafva Prmbende-Pastorat.
Den härigenom och genom indragning af ett Lectorat öfverskjutande Lönetillgången af 199 Tunnor Spannemål på Gymnasii-Stat, skulle helt visst med nytta kunna inom Stiftet användas till Emeritorum Löner iooo Ståts-Utskottets Betänk o tulén. vid Stiftets Läroverk, till Gymnasii- och Skolhus-Byggnader, samt till inköp af böcker m. m, för behöfvande Barn och Ynglingar, Ehuru Commitéen ansett ett Gymnasium pä 'Gottland billigast inrättadt med lika antal Lärare och Löne-belopp sorn för andra Stift äro föres'agne, tror Commitéen sig dock, för ändamålets vinnande, böra tillstyrka tills vidare, enligt af Visby Consistorium inlemnadt förslag, 4 Lectorer med Prasbende-Pastorat och de obe-i tydilga Loner af tillsamman goo Tunnor; dock med serskild Lön för Gymnasii-Adjuncte'n och för Consistorii-Notarien, hvilken sistnämnde syssla, hvarken med en Lection, eller med Ad* jqncturen kan utan största svårighet förenas, 10:0 Repartitionen af Löne-anslagen för Lectorerna vid Gymnasierna, har af Commitéen blifvit föreslagen endast för Gefle, Carl* Stad och Hernösand, Den lärer i allmänhet böra af Consistorierna sjelfva bestämmas för hädanefter blifvande Lectorer; Dock torde såsom lag böra föreskrifvas, att man ej, sorn hittills skedf i Strengnäs, Calmar och i synnerhet Carlstad, tilldelar de äldste Lectorerne, jemte Prsebende-Pastorat, disproportionerad! högre Löner, än dera de yngre åtnjuta; ty deraf kan lätt hända, att de yngre Lectorerne få alltför länge tjena för ganska knappa Löner, om de äldste uppnå en hög ålder, Detta hindrar dock ej, att en eller tvärjne de yngste Lectorerne billigt kunna tjena för något mindre l.öner, ärt deras äldre Embetsbroder, då de hafva hoppet, att, på i Lag grundad rättighet, framdeles i sin tour komma till förmånligare Löne-vilkor, AU - Ståts-Utskottets Betcinkanden, fooj deles obilligt lärer det ej heller kunna anses, om förmanen af Praebende- Hamman eller Embetsgård i Staden, skulle för de äldre leda till någon minskning i Löne •
Spapnemålen vid de Gymnasier, der hela Löne-anslaget' icke forslår till en jemn fördelning emellan alla Lectorerne.
På denna grundsats är Cornmitéens förslag till repartition i Gefle, Carlstad och Hernösand uppgjordt, äfvensom det af Visby Consistorium för der blifvande Gymnasium. t uo Comtnitéen har ansett för sin pligt, att i denna reglering äfven föreslå Löner för de Consistorii- Notarier, hvilka sakna Lön på Stat.
De hafva alla mer och mindre betydliga sportler, men uppbära dessa hufvudsakligen af Stiftets Presterskap, för sin tjenstgöring vid Horn' Capitlen.
Men de hafva tillika manga göromål, Expeditioner och Brefvexling för Läro» verkön, och böra anses såsom Secreterare för Ephorus och Consistorium i allt hvad till uppsigten och hogsta Styrelsen öfver Läroverken hörer.
De hittills lönlöse Consistorii-Notarier aro de i Vesterås, Lund,, Götheborg, Hernösand och Visby.
Man har for hvardera af dem föreslagit 30 Tunnor Spannemål, hvilket
Utgör ett ungefärligt medium af hvad för de öfrige redan är på'Stat ans’aget.
Drtta anslag är alldeles icke öfverflödigt för Tjenstemän, hvilkas göromål i sednare tider blifvit så mångdubblade, att de, åtminstone vid de större Stiften, utätt serskildt biträde icke kunna medhinnas.
Äfven detta sednare Löne.- regierings-förslag företer en icke obetydlig brist, som ökas af Läroverkens öfrige behof, dem Commitéen 100 J Ståts- Utskottets Betänk anden. anser för en lika angelägen pligt, att inför Eders Kongl. Majit i underdånighet yppa.
Ibland de hinder, hvilka ofta bekymra nitiske Ephorer och Skol-Lärare, är svårigheten att anskaffa tjenlige Läroböcker och bringa dem i den fattigare Skol - ungdomens ägo.
Genom den Förlags-fond till Skoiböckers tryckning, som Eders Kongl. Maj't redan Nådigst låtit ställa under Commitéens disposition, skall sjelfva utgifvandet af Böckerne visserligen betydligt lättas, men åtskillige vid .Rikets Gymnasier och Skolor studerande Karn och Ynglingar, äro till den grad fattiga, att de ej kunna förskaffa sig de nödigaste Läroböcker, äfven till det lägsta pris.
Undervisningen försvåras häraf till oberäknelig skada.
Samma förhållande är med nödige Chartor, Räknetaflor och Skrifmaterialier.
Om detta ej blifver afhulpet, skola andra förbättringar blifva fruktlöse.
Anser man, att Udel af Gymnasii- och Skol-ungdomen är så fattig, att den behöfver detta understöd, och dertill skulle anslås 400 Tunnor Spänne* mål årligen, eller deras värde i Penningar, så uppkommer deraf ett biträde af omkring 3 ]R:dr 16 sk.
Banco åt hvarje medellös Yngling för detta behof, som då torde kunna anses vara någorlunda afhulpet.
Skulle detta Förslag af Eders Kongl. Maj:t i Nåder gillas, lärer Eder Kongl. Maj:t äfven Nådigst täckas låta fördela anslaget till hvarje Stift, i man af discenternes antal, samt lill hvarje serskildt Skola inom Stiftet efter samma beräkningsgrund, dock med iakttagande af de böckers högre värde, hvilka •vid Gymnasierna måste nyttjas.
Stats-ZJtskottets Betänkanden.
1003 Ehuru Commitéen tagit till grundsats, att ■vid Skolverken ej föreslå högre Löner, än att det matte blifva Lärarnes interesse, att, sedan de förvärfvat befordrings-meriter, söka sig derifrån till andra Ecclesiastique Sysslor, innan de så åidrats i den mödosamma Skoltjensten. att de ej kunna uppfylla dess åligganden, hvartill god hälsa och mycken liflighet erfordras; kunna dock inånga omständigheter dertill föranleda, att ibland Skol-Staten Personer skola finnas, hvilka, då de ej mera uppfylla en Lärares pligt, genom.
Pensioner borde kunna förmås att afgå fran sina Sysslor, så att desse med full
Lön mätte blifva öfverlemnnde åt nya, arbetsföre Lärare.
Oin en myckenhet Skol-sysslor genom Vicarier måste bestridas, skall undervisningen deraf lida.
Medel böra derföre sökas till undvikande af denna nödfalls - utväg.
Efter 30 års tjenstetid vore ej underligt, om en Skol-Lärare funnes utmattad, enär undervisningen otvifvelaktigt fordrar mera och jemnare ansträngning, än de flesta andra befattningar.
Len som i 30 år innehaft ordinarie
Skol-syssla är alltid nära 60 år gamma!.
Har han derjemte mött så vidriga öden, att han ej hunnit få någon mindre mödosam eller mer riktande Syssla, synes han efter denna tjenstetid vara så mycket mera berättigad till hvila, jemte det hans befattning då troligen fordrar att åt en lifligäre ålder anförtros.
På sådan grund måste man önska, att hvarje Skol-Lärare efter 30 års ordinarie tjenstetid, målte få anses berättigad till afsked med Pension.
Men, på det sjelfva Sysslan derigenom icke må blifva lönlös, fordra?, att serskild j oo4 Stats- Utskottets Betänkctnden - Fond till dylika Pensioner finnes, så att L<)- nerne alltid må åtfölja sjelfva Sysslorna.
Såsom princip, för dylika Pensioners bestämmande, synes kunna stadgas, att de delas i ane grader: den första för dem, som tjent vid Skqlverket såsom ordinarier i 30 år och uppnått 55 års ålder, till fldelar af Lönen, den andra för dem, sorn likaledes tjent i 40 år och uppnått 65 års ålder, till beloppet af hela Lönen , X bägge fallen göres ej afseende på andra Sysslan åtföljande fördelar, emedan den vunna ledigheten ifrån tjenstebefattning anses böra ersätta dem, genom besparing af i och för Sysslan nödige omkostnader.
Ti'Igångar till verkligt Pensioner eller så kallade Emeritorum löner till nu föreslagne belopp, borde så:edes, såsom af tillfälligt, men ofta nödvändigt behof, inom intet Stift saknas.
I Linköpings Stift finnes härtill någon utväg genom den så kallade Tertial-Cassan, örn densamma blir befriad frän årliga utgifter till SkolLärares bestämda ordinarie Löner, Samma tillgångar skulle troligen för andra Stift på lika sätt beredas, genom likstämmighet i Författningarne och i besparandet af dessa medel.
Till Tertial-Cassan i Linkoping inflyta alla de tillfälliga medei, hvilka genom Kongl. Författningar äro till understöd för den svagt lönte SkolBetjeningen Nådigst anslagne.
Dessa medel hafva enda t efter bestämda grunder och till bestämdt belopp blifvit årligen utdelte, öch af det somliga år uppkommande öfverskottet, har en Fond för samma behof blifvit formerad, hvilken, förvaltad '■inder vederbörlig Controfi, samt Stats-Utskottets Betiinkanden.
10oJ emot säkerhet och Ränta utlånt, nu lemnar en ärlig inkomst, som alltid, med visshet kan påräknas.
Afven i Hernösands Stift finnes redan en icke obetydlig Fond, uppkommen genom Föne-besparingtTr, sorn för samma ändamål, E-r meritorum Fonér eller Pensioner, torde kunna användas.
Het är omöjligt att bestämdt uppgöra beloppet, som härtill för alla Stiften erfordras.
Sannolikt skulle ett årligt anslag af 600 Tunnor Spannemål, fördeladt emellan Stiften i mån af Gymnasii- och Skol - Färacnes antal, kunna bereda Fonder, som, tillökte med vanlige Tertial- och Caduc-medel, under Ordentlig hushållning borde blifva för ändamålet, åtminstone i framtiden, till racki ige.
Byggnaden af nödiga Gymnasii-hus, samt af Skolhus i alla de Städer, som enligt nu gällande Fagar icke äro skyldige att sjelfve inom Staden Skolhus bygga, utgör äfven ett Färo-- veikens ofta bekymrande kraf.
Oberäknelig är nyttan af sunda, rymliga och enkelt prydda Färohus och Salar.
De lifva hågen hos Ungdomen, Väcka den till smak för ordning och snygghet, förvara hälsan och! muntra både Läraren .och Discipelu, För ätskillige af Rikets Stift har Eders Kongl. Maj:t redan låtit i Nåder till detta ändamål anslå ett års inkomst a£ de Ecclesi stique Sysslor, vid hvilkas ledigblifVande ingen arfvinge funnits till Nådår berättigad.
Majit torde pröfva rättvist, att för alla Rikets Stift detsamma i Nåder stadga.
Härigenom och af en årlig Byggnads- och Reparations - Fond , hvartill 400 Tunnor Spannemål årligen torde behöfva®, att emellan Sti£« aoo6 Stats-Urskottets Bctiinkanden. ten, i man af hehofvet, reparteras, skulle Rikets sanitelige
Läroverk snart blifva med anständige och tillräcklige Lärohus vederbörligen försedde.
För att till någon del fylla Skol-Verkens nu upprepade brister och behof, får Commitéen i underdånighet uppgifva följande utvägar, hvilka kunna icke obetydligt förminska de för ändamålet nödige nya Srats-anslagen. 1:0 Visingsö nu indragne Gymnasium lemnar, om Commitéen icke allt för mycket misstagit sig om meningen af de till den samme insände uppgifter, en behållning att disponera af 284 Tunnor 13 kappar Spannetnål. 2:0 För Rector vid Uppsala Cathedral-Skola finnas uppgifne 200 Tunnor Krono-Tionde.
Cummittén har anledning tro, enligt hvad redan är anmärkt, att denne Lön vid sednast skedd Tionde sättning stigit till betydligt högre belopp. 3;o Någrei Skol-Sysslor i Riket finnas, dels förenade med Prasbende Pastorat, dels äga på Lön anslagne Prtebende-hemman.
I begge LönFörslagen har Commitén ansett Skolverkets nytta fordra, att Prtebendé Pastoraten från SkolSysslorna skiljas, emedan Innehafvare)! ej kail hinna sköta begge Sysslorna, och de sammanräknade äro sällan så förmonlige att han kan löna en lullt skicklig och pålitlig Vicarius vid Pastoratet.
Skulle dessa Prtebgnde-Pastorat likväl ytterligare bibehållas, bör en besparing i Löne-anslagen deraf uppkomma, hvilken Commitén dock icke trott sig böra påräkna.
Men, der Skol-Lärare njuta Inkpmster af Prtebende-Hem - Sui!s-Utskottets Betiinkanden'. ioo7 mari) må desse bibehållas; Och hvad de med säkerhet kunna till Innehafvaren ränta bör då med allt skäl afdragas ifrån anslaget af FöningsSpannemål.
Förteckning å de Skol-Sysslor, sorn njuta desse slags Prtebenden bifogas i underdånighet.
Commitén har fått anledning tro, att ännu flera Pi aebende-Hemman finnas vid Skolorne, än de som blifvit för Commitén ordentligen uppgifne. 4:0