Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit tillika under den 23 Juli 1842 fastställt en längd å båtsmans-rotering som blifvit åsatt städernas inom länet privilegierade jord; Kongl. Majit efter det en förnyad längd derå sedermera blifvit aflemnad, hvaruti dock iitskillige extra rotering underkastade lägenheters beläggande dermed uraktlåtits, samt, till följe deraf, ytterligare en ny roteringslängd å den privilegierade stadsjorden inom länet blifvit upprättad, deruti Trelleborgs så beskaffade jord upptagits till 33/77 rote, under den 5 nästpåföljde September i Nåder förordnat, att sistnämnde längd skulle lända till efterrättelse, likväl, hvad Trelleborg anginge, endast tills vidare och intill dess i laga ordning blefve afgjordt, om icke der funnes mera privilegierad jord, än som redan förut blifvit till extra rotering upptagen, om utredande hvaraf Kammar-kollegium egde föranstalta; att, med anledning deraf, Förvaltningen af Sjöärenderna och Kammarkollegium hos Kongl.
Majit anmält, att af köpingen Trelleborgs jord, 47 särskilda lägenheter, uppgifne till ett taxeringsvärde af 43,582 Ridr och till bevillning af 87 Ridr 8 sk. 32/s rst., hvarken blifvit extra eller ordinarie roterade, och att genom den anbefallda utredningen blifvit ådagalagdt och genom utslag, som vunnit laga kraft, afgjordt, att, utom förut till extra rotering för 33/77idels rote upptagne fem lägenheter, af de öfrige ifrågakomne 47 lägenheterne i Trelleborg endast en, M 103, såsom tillhörande kyrkan derstädes, vore af privilegierad egenskap och således borde extra roteras, men de återstående 46 af natur, att böra med ordinarie rotering beläggas, samt att extra rotering å berörde fem lägenheter sedermera blifvit i ett sammanhang af Roterings-kommissionen verkställd och derefter ny gemensam längd för ali extra roterad stadsjord i Malmöhus län under Bill. till R.
Prol. 1833 & 1854.
4 Samt. 2 Afd. 2 Haft. 2 6 Stais- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Utlåtande.
Al S. den 24 Januari 1851 upprättad, hvilken utvisade, att berörde lem lägenheter blifvit åsatte 156/n9:dels mantal eller la6/338:dels rote, hvaraf :i:i/37.-delar ingått i en hel rote och återstående.
Vusatdelar upptagits ibland rotedelar, som icke kunnat sammansättas, vid hvilken roterings förrättning, deröfver besvär icke blifvit anförde, Kollegierna icke haft något att erinra, utan till nådig fastställelse öfverlemnat sistnämnde roterings-längd, enligt hvilken sex hela extra Båtsmans-rotar bildats och -189”/! 4864i.dels ic*ro sa mma nsä 11 lige rote—andelar ofverbhfvit, hvarjemte Kollegierna upplyst, att, efter afdrag af den förut roterade jorden äfvensom af den sedermera extra roterade lägenheten JV2 103, den återstående hvarken ordinarie eller extra roterade jordens taxeringsvärde utgjorde 43,066
R:dr och bevillning 86
R:dr 6 sk. 11 rst., hvarför ordinarie rotering borde utgöras, hvadan och då enligt Kongl.
Brefvet den 21 September 1859 en hel rote motsvarade en bevillning af 429 R:dr 59 sk. 9 rst., berörde 86 R:dr 6 sk. 11 rst. belöpte sig till 493l9/-2475si:dels eller i lämpligare bråk V3:dels rote, så att, då Trelleborg i öfrigt blifvit indeldt till l%:dels rote, dess hela ordinarie Båtsmanshåll skulle blifva l3V4o:dels rote, af hvilken förenämnde obetydliga tillökning i den ordinarie roteringen rubbning synts Kollegierna icke böra föranledas uti den fastställda regleringen af samtlige städernas Båtsmanshåll, vid hvilket förhållande Kollegierna i underdånighet tillstyrkt, att för ifrågavarande, uti Trelleborg tillkomna, ’/,:dels rote, derför de uppgifna 46 lägenheterna skulle ansvara, särskild vakans-afgift måtte få utgöras intill dess en ny reglering af ordinarie
Båtsmanshållet för samtliga städerna i Riket kunde komma i fråga att verkställas; och har Kongl. Majit, sorn under den 1 Oktober 1851 fastställt omförmälde sednast upprättade längd å den, städerna inom Malmöhus län tillhöriga, privilegierade jord åsalta, extra Båtsmansrotering, och som beträffande den i Trelleborgs ordinarie Båtsmanshåll tillkomna Vedels rote, prölvat lämpligt förordna att utan rubbning i regleringen af det för Rikets Städer fastställda Båtsmanshåll, vakans-afgift för nämnde ro,te-andel tills vidare skulle utgöras, meddelat Rikets Ständer omförmälde förhållande, för den åtgärd, som från Rikets Ständers sida kunde föranledas.
Sedan Stats-Utskottet för denna frågas behandling sammanträdt med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, hafva Utskotten tagit densamma i öfvervägande; och som Utskotten mot ofvanberörde åtgärd, i afseende å köpingen Trelleborgs ordinarie Båtsmanshåll, icke funnit något att anmärka, få Utskotten, jemte anmälan härom, vördsamt hemställa, att Rikets Ständer måtte samma roterings-åtgärd för sin del godkänna.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOIL BECKMAN, 1884.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 6. 1 Wo G.
Anie. till Exp.-Utsk. den. 14 Aug. 1854, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af yäckte frågor, att staten mätte öfvertaga postskjuts-besväret, och att tegan för samma skjuts mätte ökas.
Till Stats-Utskollet hafva 2:ne motioner i förenämnde ämne blifvit remitterade, deli ena från llöglofl.
Ridderskapet och Adeln af Herr Friherre von Schwerin, ddam Otto, sorn, med anförande af åtskilliga olägenheter, som voro förenade med utgörandet af post-skjutsen, föreslagit, att samma skjuts måtte öfvertagas af staten eller att åtminstone legan för densamma höjdes till lika med hvad som erlägges för annan skjuts; samt den andra från Vällofl. Borgare-Ståndet af Herr Tjernberg, som, jemte en framställning af post-skjutsens uppkomst och hurti detta för jordbruket tryckande onus vuxit till den börda, detsamma nu utgör, samt om de förhållanden, som i sednare tider, mera än förr, talade för en förändring i sättet för utgörandet af denna skjuts, föreslagit, att den postföring, som hittills ålegat vissa hemman, hädanefter måtte af gästgifverierna eller skjutsentreprenörerne bestridas, emot vanlig gästgifveri-skjutslega eller genom beting, om någon besparing derigenom kunde vinnas, men att deremot nuvarande posthemman borde deltaga i utgörandet af alla de onera och skyldigheter, som andre skatte-hemman åligga.
1 Sedan Stats-Ulskottet sammanträdi med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet för alt handlägga omförmälda motioner, hafva Utskotten funnit, att det sistnämnda Utskottet uti sitt Betänkande N.'o 91 vid. innevarande riksdag, behandlat enahanda förslag, som uti förenämnde moBih. till R.
Sl. Prat. 1853—'54. 4 Sami. 3 Afd. 3 Iläft. 1 2 Stats- samt Allmänna Besvärs- ocA Ekonomi-Utskottens Utlåtande, iV:o ?. tioner blifvit framställde; och som till följd af Riks-ståndens, i anledning af samma Betänkande fattade beslut, berörde förslag förfallit, anse Utskotten , att ifrågavarande motioner icke böra till någon vidare åtgärd föranleda.
W:o 7. Ank. till Exp.-Utsk. den 14 Augusti 1854, kl. J,e. m.
Utlåtande j i anledning af väckt fråga, att Båtsmans-roteringen måtte öfvertagas af Staten och båtsmans-stjrkan nedsättas till hälften.
Uti en af Riksdagsfullmäktigen Gustaf Nilsson från Kalmar Län inom Hederv.
Bonde-Siåndet vackt, lill Slats-Ulskottét remitterad motion, bär blifvit anlördl, alt en del af håtsmans-styikan användes både till arbete vid Skeppsyarfven och till tjenstgöring å kronofartyg; att, om man jemförde de löidelar, som Slaten deraf et bolle, med den kostnad, som uppkomme af båtsmannens transporter m. m., så vore det påtagligt alt en förlust uppkomme, samt att dessutom båtsmansbållets utgörande vore för jordbrukaren i flera hänseenden förenadt med olägenheter, särdeles i anseende till de ofta påkommande rekryteringarne; och bar motionären derföre föreslagit, alt båtsmans-4!oteringen mätte belt och hållet öfvertagas af Staten, samt båtsmans-styrkan, såsom till största delen öfverflödig, nedsättas till hälften af hvad densamma nu utgör, helst genom en sådan förändring, ej allenast kronan blefve i tillfälle, att erhålla till sjötjenst dugligt folk, Stats- samt AUmdnna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 8. 3 än äfven rotehållarne bereddes tillfälle att i kontanta penningar få lenina Staten en motsvarande årlig ersättning.
Sedan Stats-Utskottet sammanträdt med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, hafva Utskotten gemensamt tagit motionen i öfvervägande; men då bitall till motionärens förslag skulle föranleda en rubbning uti indelningsverket oöh minskning i det antal båtsmän, sorn för flottans behof erfordras; alltså och då vid inträffande krig det för flottans tjenstbarhet ovilkorligen är af nöden att ega tillgång till sjöfolk, sorn icke är alldeles o vandt vid sjö-ljensten och de arbeten, som dertill höra, få Utskotten tillstyrka, att motionen måtte förfalla.
Ank. till Exp.-UtBk. den 14 Aug. 1854, kl. 2 e. m. ' ■ Utlåtandei anledning af väckta frågoratt
Kronan måtte helt och hållet öfvertaga båtsmans-beklädnaden tn. m. Från Hederv.
Bonde-Ståndet hafva till Stats-Utskottet blifvit remitterade följande motioner i förenämnda ämne, nemligen: af Riksdagsfullmäktige!! E. J.
Rudberg från .Öland, som anfört,f'att, sedan genom Kongl.
Förordningen den 22 December 18d8 de allmänna grunder blifvit stadgade, hvarefter större delen af Båtsmännens beklädnad kunde få utgöras af de rust- och rotehållare, som voro villige att, mot 4 Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 8. kontant betalning efter markegångspris, åt Kronan öfverlemna beklädnadsskyldigbeten, så hade i bans hemort en allmän belåtenhet med denna anstalt visat sig; i anseende hvartill och enär skyldigheten att in natura utgöra de så kallade småpersedlarne> vore olika betungande i så måtto, som en del Båtsmän nästan hvarje år kommenderades på års- och sömrnartjenst; men andre deremot linge stadna hemma 2 ä 3 år efter hvarandra, motionären föreslagit: att
Kronan måtte helt och hållet öfvertaga bestyret med Båtsmännens beklädnad och öfriga aflöning, mot det att rust- och rotehållarne lemnade Kronan kontant ersättning derför med 50 R:dr B:ko årligen för hvarje rote, hvilket utgjorde det ungefärliga belopp, hvartill underhållet af en Båtsman i motionärens hemort uppginge, men att, om ej detta förslag vunne bifall, Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att det i högstberörde nådiga Förordning gifna stadgande utsträcktes äfven till de så kallade småpersedlarne, så att kronan, efter de i samma Förordning bestämda grunder, anskaffade dessa persedlar för alla de rotar, som med Kronan slutat kontrakt om den öfriga beklädnadens utgörande emot kontant godtgörelse; 2:o af Riksdagsfullmäktige!!
Lind, från Götheborgs- och Bohus Län, som hufvudsakligen på de af förenämnda motionär anförde skäl framställt det förslag, att flikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t anhålla, att Kronan måtte öfvertaga anskaffandet af de så kallade småpersedlarne för Båtsmän vid alla de kompanier, som med Kronan slutat kontrakt om den öfriga beklädnaden, så att rotehållarne komme i tillfälle att med penningar efter markegångspris godtgöra för hela munderingen på en gång, hvarigenom kunde undvikas olägenheten att på tvänne olika sätt fullgöra ifrågavarande onus; samt 3:o af Riksdagsfullmäktige!!
Måns Pehrsson från Kalmare
Län, sorn föreslagit, att sedan rotehållarne emot ersättning kunde få åt Kronan öfverlåta Båtsmännens utredning med de hufvudsakligaste persedlarne, så att för rotehållarne endast återstode att förse Båtsmännen med kappsäck, strumpor, skor och skjortor, det måtte alltså för vinnandet'af nödig enhet i hela båtsmans-beklädnaden, Kronan, mot kontant ersättning af rolarne åtaga sig att förse Båtsmannen äfven med omförmälda persedlar.
Sedan Stats-Utskottet sammanträd!; med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, hafva Utskotten tagit förenämnde motioner i öfvervägande, och få nu, vid afgifvandet af sitt Utlåtande Öfver de i samma motioner väckta förslag upplysa, att sedan Kongl.
Majit uti högstberörde nå - Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o S. 5 diga Förordning fastställt de grunder, efter hvilka beklädnaden skulle utgå till de, indelnings- och roterings-båtsrnän, hvilkas rust- och rotehållare förklarade sig önska att deras Båtsmän af Kronan bekläddes, så hade, vid sistförflutne riksdag, Rikets Ständer, enär det för berörde ändamål förut beviljade årliga anslag, 28,000 R:dr, befunnits otillräckligt, anvisat ett ytterligare anslag dertill af 14,000 R:dr, att med tillägg af den förut beviljade summan å Riks-staten uppföras såsom förslags-anslag med högst 42,000 R:dr; äfvensom att vid samma riksdag fråga jemväl blifvit väckt derom, att anskaffandet af kappsäck, skjortor, strumpor och skor äfven skulle af kronan emot ersättning öfvertagas, men att Utskotten uti sitt då afgifna Betänkande, N:o 26, som blef af samtlige Riks-stånden bifallet, afstyrkt nämnde åtgärd på den grund, att densamma skulle föranleda ökade kostnader för både Kronan samt Rust- och Rotehåliarne och att derjemte för liten erfarenhet vunnits om den åberopade Författningens tillämpning, för ’ att föranleda tillstyrkande till någon förändring uti densamma.
Af enahanda skäl få Utskotten äfven nu tillstyrka, alt de i förenämnda motioner framställda förslag måtte förfalla.
Stockholm den 10 Augusti 1854. £(6 Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 0. H:o 9.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 14 Aug. J854, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga, att i Rikets Norra län måtte anställas nödig Jägeribetjening.
Uti en lios Höglofl.
Ridderskapet och Adeln väckt, till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet remitterad motion, har herr von Knorring, Oscar, fästat uppmärksamheten vid den misshushållning och ovårdsamhet, som egde rum med skogarne i Norrland, och sorn hotade'att derstädes snart förorsaka brist på byggnadstimmer och bränsle; denna misshushållning och ovårdsamhet med skogarne hade till och med föranledt Konungens Befallningshafvande i ett af nämnde län att uti en utfärdad kungörelse varna allmänheten för de vådor, som hotade genom skogaj-nes ödeläggande, och uppmana till en förståndigare hushållning med desamma.
Orsaken till berörde förhållande borde, efter motionärens tanka sökas i den hos allmogen rådande föreställning, att skogarne icke kunde taga slut, och att åverkan af andras skog ej vore stöld; men så länge sådana tänkesätt vore rådande skulle man, äfven om en eller annan författning angående skogshushållning utkomme, dock icke kunna^ hämma det onda.
Ett kraftigare och mera genomgripande medel fordrades.
1 sådant hänseende borde innevånarne bibringas öfvertygelse derom, att en förnuftig skogshushållning vore nyttig både för dera och det allmänna, samt derjemte tillförlitliga kontroller åvägabringas, för att hindra vederbörande sågverksegare att låta afverka mera skog än hvartill de vore berättigade; och då en sådan kontroll ej kunde af en fåtalig kronobetjening utöfvas, särde - Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ehonomi-Utsltottens Utlåtande, N:o 9. 7 i les i anseende till skogstrakternas vidsträckhet, utan enda sättet för åstadkommande deraf vore anställandet af nödig skogsbetjening, hvars bela verksamhet toges i anspråk att vårda skogen, kontrollera huru författningarne i afseende å desamma efterlefdes och beifra missbruk och underslef, som kunde begås, har motionären, för att bereda en ordnad skogshushållning i de norra länen, åtminstone hvad anginge krono-allmänningar, kronohemman och publika boställen, föreslagit, alt Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit täcktes föranstalta, alt rikets norra län måtte, i likhet med de södra, blifva försedde med nödig Jägeribetjening, lill, hvars aflönande, i händelse densamma funnos nödig, motionären förmodat Kongl. Majit skola af Rikets Ständer äska det statsanslag, som kunde lör ändamålet erfordras.
Sedan Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet ansett nödigt att behandla ofvannämnde motion gemensamt med Stats-utskottet, hafva Utskotten tagit densamma t öfvervägande; och få vid afgifvandet af sitt -yttrande i frågan meddela, att Kongl. Majlis och Rikets Kammar-1 ollegium uti ett den 27 December 1850 till Kongl. Maj:l afgifvet betänkande, i underdånighet hemställt, att till handhafvande af en mera noggrann tillsyn öfver krono-skogaine inom Vester-JNqirlands, Vesterbottens, Norrbottens och Jemtlands län än som genom kronobetjeningen kunde åstadkommas, särskilde uppsyningsman måtte anställas med rätt att beifra å kono-skogar skeende åverkan, dock så, att kronobetjeningen ej alldeles skiljdes från åliggandet att söka förekoriima så beskaffädt brott, och att nämnde uppsyningsman indrages i den mån afvittring, af kronans marker kunde hinna försiggå ; att, i anledning häraf Kongl.
Maj:t under den 8 Maj 1852 förständigat Dess Befallningshafvande i nämnde län, med undantag af Jemtland, der afvillringsverket blifvit afslntaclt, och der, vid sådant förhållande, Kongl.
Majit ansett tillsättande af särskilda uppsyningsman ej ifrågakomma, bland annat, alt livar för sitt län inkomma med fullständigt förslag, ej mindre å antalet af de uppsyningsman, som kunde blifva i länet nödiga under a f v i L tiangelis fortgång, än äfven till erforderliga reglementariska föreskrifter; att sedan dessa förslag inkommit och Kongl.
Maj:t infordrat Kammar-kollegii yttrande i frågan, samma Kollegium i underdånigt utlåtande tillstyrkt, att uti Vester-Norrlands, Vesterbottens och Norrbottens län måtte anställas, i h vartdera af de tvänne förra länen 2, och i det sistnämnde tre öfverjägare, med löner af 500 Rdr; samt, till deras biträde, i hvarje län, 6 uppsyningsman med löner af 100 R:dr, och alt derjemte ett belopp af 1800
R:dr om året ansloges till gratifikationer åt dessa uppsyningsman i den mån de deraf gjorde sig förtjente; varande dock oinförmälde fråga ännu beroende på Kongl. Maj:ts 'Nådiga pröfning. 8 Stats• samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 10.
I anseende lill hvad Utskotten sålunda upplyst' och då Kongl. Majrt redan fästat sin Nådiga uppmärksamhet vid de olägenheter, hvilkas afhjelpande i motionen åsyftas, få Utskotten vördsamt tillstyrka att motionen för närvarande ej må föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd.
Stockholm den 10 Augusti 1854. %:o lO. Ank. till Exp.-Utsk. den 14 Aug. 1854, kl. 2 e. m.
Utlåtande i anledning af väckt fråga att den från Kongl.
Seraf mer-Ordens-Q i/let årligen till hvarje län i Riket utgående uppfostringshjelp för fattiga barn måtte för såvidt densamma utgöres af Statsmedeldisponeras till Seraf mer-Ordens-Gil/ets andre behof.
Uti en hos Högfl.
Ridderskapet och Adeln väckt, till Stats-Ulskottet remitterad motion, har Herr af Sillén, Gust., Otto, Probus, anfört, att till uppfostrings-hjelp för fattige barn utginge årligen från Kongl.
Serafimer-Ordens-Gillet till hvarje Län i Riket ett visst belopp, hvilket tillsändes Konungens Befallningshafvafvande för utdelande dels till fader- och moderlösa harns fosterföräldrar dels till fattiga föräldrar, som hade egna harn att uppfostra ; att från början dessa medel, som utgjorde omkring 12,000 R:dr Banko årligen och som uppkommit dels genom anslag af kronotionde, dels genom enskilde donationer, varit anslagne till underhåll af ett barnhus i Malmö; Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o iO. 9 Malmö; men att, till följe af Kongl. Maj:ts beslut dea 9 Juli 1789, detta barnhus hvarest endast ett mindre antal barn kunde njuta vård, blifvit upplöst, i ändamål att med dess tillgångar finna utväg för uppfostrande af flera barn, genom deras utackorderande lill vård bos fosterföräldrar, i hvilket hänseende instruktionen för Serafimer-Ordens-Gillet den 28 April 1791 stadgade, det Konungens Befallningshafvande skulle bos Ordens-Gillet anmäla fader- och moderlösa barn, hvilkas anhörige icke förmådde dem underhålla, samt gifva förslag å dem, sorn ville barnens vård och föda sig åtaga, då för ett barn intill 6 år gammalt hestodes 32 sk., derutöfver tili 10 år 24 sk. och derutöfver till 14 år 16 ?k. för hvarje månad, efter hvilken grund utdelningen nu ock egde rum.
Det vore dock klart, att ingen ville mottaga andras barn till vård och uppfostran för en så ringa betalning, och följden deraf hade blifvit, att berörde uppfostringshjelp till det mesta måste utdelas till fattige föräldrar såsom bidrag till deras barns underhåll.
Det goda ändamål, som från början varit alsedt med dessa medel vore således förfeladt och ingen blefve derigenom hjelpt, utan medlen kunde i det närmaste anses ändamålslöst bortkastade, och om äfven en eller annan församling vunne någon lättnad i sin falligvårdstunga, då uppfostringsbjelpen tillgodokomme någon inom församlingen, sorn eljest belt och hållet, eller i större mån behöfde af fattigvården understödjas, så vore denna lättnad icke annat än obetydlig.
I anseende härtill och enär, enligt gällande fattigvårds-lagstiftning, all fattig-försörjning både för äldre personer och barn ålåge kommunerna, med undantag endast för det fall, då någon fattig icke kunde, efter bestämda grunder, hänföras till viss församling, samt då ofvanberörde medel efter motionärens tanka kunde med större nytta till annat ändamål användas, har motionären föreslagit, att med utdelning af ifrågavarande uppfostrings-hjelp måtte upphöra och omförmälde tillgångar, såvidt de äro komna från Staten, disponeras till Kongl.
Serafimer-Ordens-Gillets andre behof, för hvilka Stats-anslag till vida större belopp vore erforderligt; i händelse af bifall till hvilket förslag det borde ankomma på Kongl. Maj:t att förordna om användandet af de enskilda Donationerna.
Efter det Stats-Ulskottet sammanträdt med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottet, hafva Utskotten gemensamt tagit motionen i öfvervägande.
För att blifva i tillfälle fälla ett omdöme i frågan, hafva Utskotten sökt upplysning om såväl uppkomsten af ifrågavarande medel, som ock grunden för deras utdelande, samt dervid inhemtat, att, sedan år 1573, medan Skåne var en Dansk provins, Konung Fredrik den II i Danmark anslagit lith. till K.
St. Prtt. 1858—64.
4 Sorni, i Afd. 3 Baft. 2 10 Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande, N:o 10. kronotionde i Skåne till underhall af ett i Helsingör inrättadt hospital, så hade, elter det Skåne åter kommit under Svenska kronan, Konung Carl XI den 20 December 1666 tillagt Stockholms Allmänna Barnhus denna tionde, som utgjorde 1900 tunnor spanmål.
Sedermera anbefallde Kongl.
Majit år 1680 en ny tionde-sättning i provinsen och förklarade, genom särskildt bref den 27 November 1682, att hvad som genom förhöjning i Hondén kunde komma alt öfverskjuta de 1900 tunnorna skulle tillkomma det barnhus, som i Malmö skulle inrättas, så väl som ock de 2000 daler silfvermynt, hvilka Kongl. Majit dertill beviljat af siri hofkassa, äfvensom den summa, hvilken Johan Gyllenstjersia sjelf och andra flere med honom dertill förärat; att vidare Kongl. Majit under den 8 Juni 1683 ytterligare stadfästat denna förläning, som då gaf en inkomst af 400 tunnor 22 kappar råg, 1064 tunnor 83 kappar korn, 422 tunnor löf kappar hafra jemte 6 lispund 18 skålp. smör, hvaraf likväl 25 tunnor råg och 2 tunnor korn skulle utgå till Landskrona stads kyrka, och att, sedan erforderliga byggnader blifvit uppförda, barn intagits å det sålunda inrättade barnhuset; men att, då det sedermera befunnits, att .kostnaden för barnhusets förvaltning ökats, så att det antal barn, som derstädes kunde underhållas, betydligen minskats, Kongl. Serafimer-ordens-gillet hos Kongl. Majit framställt den underdåniga anhållan, att' hushållningen vid barnhuset måtte få, förändras och inrättas på samma sätt som vid Stora Barnhuset i Stockholm, så att barn finge utlemnas till personer å landet, hvilka såsom fosterföräldrar åloge sig barnens vård, emot enviss årlig uppfoslrings-hjelp; och att Kongl. Majit under den 9 Juni 1789 bifallit berörda framställning, hvaraf följden blef, att barnens antal inom inrättningen minskades, då deremot de utackorderade barnens antal ökades; att Riksdagsfullmäktige från Skånska städerna vid 1788 års riksdag väl hos Kongl. Majit gjort framställning derom, att nämnde barnhus måtte bibehållas sådant som det sedan dess insticktande varit, men ätt Kongl. Majit under den, 20 Juli 1789 afslagit berörda framställning, af den grund, att Kongl. Majit gifvit sitt tillstånd till den förändring i afseende å Malmö Barnhus sorn egt rum, och att deraf bland annat den nytta följt, att ett antal af 40 barn mera än förut kunde underhållas.