Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj,ts beslut den 28 December 1861, blifvit öfverlemnadt till den för Landtfösvaret tillföi’ordnade komité, för att tagas i betraktande vid behandling af frågan om pensioneringen af Arméens befäl och tjenstemän; sedan Kongl. Maj:t redan förut åt denna komité uppdragit att i anledning af Rikets Ständers ofvanberörda framställning i ämnet afgifva yttrande.
Under dessa förhållanden och då ett förslag till pensionsreglering, grundadt på tillförlitliga beräkningar, måste stå i nära samband med en förut utarbetad plan för Arméens organisation och en bestämd lönreglering för befälet, anser jag något förslag till en sådan reglering af pensionsväsendet för Arméen, som Rikets Ständer åsyftat, icke kunna för närvarande till Kongl, Maj:ts pröfning framläggas; utan hemställer i underdånighet, att, — under afvaktan af ärendets behandling hos Landtförsvars-Komitéen, samt att Arméens Krigs-befäl derefter sättes i tillfälle att yttra sig öfver den af Rikets Ständer väckta fråga om Arméens Pensions- kassas öfvertagande af Staten, mot förbindelse för Staten, att ensam besörja pensioneringen, — Eders Kongl. Maj:t täcktes nu endast föreslå Rikets Ständer: dels att medgifva en fortsatt tillämpning, under åren 1864, 1865 och 1866, af den genom Kongl. Brefven den 9 Februari 1858 och den 6 November 1860 tillsvidare fastställda och intill 1863 års slut gällande pensionsstat för Arméen, äfvensom af den genom sistnämnda Kongl.
Brefvet särskildt för Gotlands LandtBeväring bestämda pensionsstat, dels ock att bevilja det årliga bidrag, som för berörda tidrymd erfordras till upprätthållande af Arméens Pensions-kassas egen pensionering.
I afseende å beloppet af det årliga kreditiv, som erfordras för fortfarande tillämpning af de nya pensionsstaterna, har Direktionen öfver Arméens Pensionskassa ansett en årlig anslagssumma af 1 50,000 R:dr behöflig, att utgå fx-ån och med år 1863; och i betraktande af det ännu efter hand stigande beloppet af de från statsmedel utgående fyllnadspensionerna, hvilket utgjorde: vid 1858 års slut R:dr 26,020.
» 1859 ärs slut » 54,485.
» 1860 års slut » 75,145.
» 1861 års slut » 87,030. samt vid tredje qvartalets slut år 1862 . » 1 11,905. synes förutnämnda belopp 150,000 R:dr för den närmaste kommande tiden icke vara för högt beräknadt, hvadan jag i underdånighet hemställer: att till Rikets Ständer måtte göras framställning om anvisande, för åren Bil.
N:o 3 till Kongl; Majds Nåd.
Prop. N\o 1, om Statsverket 1S62. 71 1864, 1865 och 1866, af ett årligt kreditiv å 150,000 R:dr, att användas till betäckande af den skilnad, sorn för Arméens Pensions-kassa under dessa år kan uppstå genom den nya pensioneringens tillämpning, samt att utbetalas sålunda, att hälften deraf utgifves den 1 April och den andra hälften den 1 Oktober hvarje år, med förbindelse för Direktionen att, vid reqvirerande af första halfårets belopp, med afslutade räkenskaper redovisa föregående årets utgift; hvarjemte det på Direktionen skulle få ankomma att, derest för något af ifrågavarande år kreditivet funnes vara för det dermed afsedda ändamål otillräckligt, före påföljande Riksmöte till Kongl. Majit afgifva den underdåniga framställning, som kunde af omständigheterna påkallas samt möjligen föranleda till anmälan hos Rikets Ständer.
Hvad särskildt angår det af
Direktionen ifrågasatta kreditiv å 150,000
Rdr jemväl för år 1863, så förekommer dervid, att Rikets senast församlade
Ständer redan för delta år uti förevarande afseende anvisat ett kreditiv å 100,000 Rdr; i följd hvaraf endast ett fyllnadskrcditiv å högst 50,000 Rdr kan lill betäckande af årets möjliga brist blifva erforderligt.
Jag hemställer alltså i underdånighet, att Eders Kongl. Maj;t alven täcktes hos Rikets Ständer göra framställning om detta belopps anvisande.
För öfrigt, och då, enligt hvad Direktionen tillkännagifva, brist jemväl möjligen uppstår i det för år 1862 anvisade kreditiv, om hvilken brist Direktionen förmält sig skola efter årets utgång göra vidare anmälan, torde Eders Kongl. Majit i Nåder tillåta, att, sedan den verkliga bristen sålunda blifvit känd, vidare framställning för densammas ersättande, om så erfordras, måtte få ega mm.
Reträflande slutligen det årliga bidrag, som erfordras för upprätthållande af Arméens Pensionskassas egen pensionering, har Direktionen i underdånighet hemställt, att nuvarande anslag fortfarande måtte få utgå till oförändradt belopp, på sätt hittills skett; Och då detta bidrag är af verkligt behof påkalladt, tillstyrker jag, att Eders Kongl.
Majit behagade föreslå Rikets Ständer att, till berörda ändamål, för hvartdera af åren 1864, 1865 och 1866 å Riksgäldskontoret anvisa ett kreditiv till enahanda belopp, som för åren 1861, 1862 och 1863, eller 85,500 Rdr, med skyldighet lör Pensionskassan alt till Riksgäldskontoret afstå det kassan för hvartdera af förstnämnda tre år tillkommande förhöjda vederlag lör de till Statsverket indragna rusthållsafgifterna; äfvensom ock att medgifva, att, på sätt nu eger rum, berörda årsanslag må qvartalsvis under hvarje år utbetalas, dock med förbindelse för kassans
Direktion att, så snart det årets räkenskaper, för hvilket anslaget är alsedt, hunnit afslutas, hos Fullmäktige i Riksgäldskontoret behörigen ådagalägga, om hela anslaget eller huru stor del deraf varit för ändamålet behöfligt, samt att, i händelse det lyflade beloppet icke åtgått, öfverskottct återlemna. 72 Bil.
N:o 3 lill Kongl. Majus Nåd.
Angående kasern- med flera byggnader för Svea Artilleri-regemente. 5:o Officerares anställning i utländsk krigstjenst.
Vid de två sistTörflutna Riksdagarne hafva Rikets
Ständer anvisat ett anslag af 9,000 Rdr årligen för åren 1858—1863, att enligt Kongl. Maj:ts disposition användas till understöd åt officerare af arméens särskilda hufvudvapen, som kunde vara hugade att inträda i aktiv krigstjenst hos någon i vänskapligt förhållande med Sverige stående Makt, hvars armée till större eller mindre del be finner sig på krigsfot, med Kongl.
Majit förbehållen rätt att hvad af anslaget inom ett år kan komma att besparas få under ett följande år för ändamålet disponera; och, ehuru till Kongl. Majit inkommit flera ansökningar om understöd från detta anslag, än att sådant understöd kunnat åt alla sökande beviljas, torde likväl anslaget böra bibehållas vid sitt förra belopp, hvadan jag med afseende tillika å det gagn för Arméens tjenstbarhet i fält, som genom ifrågavarande anslag åsyftats, i underdånighet hemställer, att Eders Kongl. Majit täcktes föreslå Rikets nu sammanträdande Ständer att under samma villkor, som blifvit fästade vid de förra anslagen, för åren 1864, 1865 och 1866 bevilja ett extra anslag af 9,000 Rdr årligen, eller tillhopa för alla tre åren 27,000 Rdr, att till dylika understöd, som förut nämndt är, användas. 6:o Kasern- med flera byggnader för Svea Artilleriregemente. Rikets Ständers år 1861 församlade Revisorer hafva uti sin afgifna Berät telse angående granskning af Statsverkets m. fl. allmänna fonders tillstånd, styrelse och förvaltning år 1859, under rubriken »Kongl.
Krigs-Kollegium» § 7 anfört, hurusom redan vid 1840 och 1841 års Riksdag Rikets Ständer, vid pröf ning af uppgjordt förslag till ny Inqvarteringsordning för Stockholms
Stad jemte andra i sammanhang dermed förekomna frågor, fästat sin uppmärksamhet å behofvet af särskild kasernbyggnad för Svéa Artilleriregemente och hos Kongl.
Majit anhållit, att, för bedömande af berörda förslag, uppgift måtte meddelas å kostnaderna för anskaffande af dylik kasern; men att, då dessa kostnader beräknades uppgå till ett belopp af 345,000 Rdr Banko eller 517,500 Rdr Rmt, Rikets Ständer (vid 1844 och 1845 års Riksdag) ansett medel för bekostande af nämnda kasernbyggnad icke då kunna beredas.
— Vidare hade, uti ett till Kongl. Majit år 1856 ingifvet underdånigt memorial, Chefen för Svea Artilleriregemente, jemte förmälan det regementet fortfarande vore underkastadt alla de olägenheter, som af brist på egen kasern med tillhörande nödiga stall- och ridhus-byggnader vore en följd, och hvilka olågenheter under de närmast förflutna åren ökats genom betydligt stegrade hushyror och brist på passande lokaler, så att vederbörande passevolantörer sannolikt snart Liefve föranlåtne att frånsäga sig åtagandet att ombesörja manskapets kasernerande, hemställt, att Kongl, Majit täcktes till Rikets Ständer aflåta pro - Bil.
N:o 1, om Statsverket 1SG2.
73 proposition om nödigt anslag till uppförande af cn kasern-, stall- och ridhus byggnad för regementet i enlighet med uppgjord ritning och en af Regements Chelen bifogad uträkning öfver kostnaden, uppgående till 350,000 Rdr Banko eller 825,000 Rdr Rmt; men vid underdånig föredragning häraf den 14 Oktober samma är yttrade d,Svarande Chefen för Landlförsvars-Departementel, pä sätt det Rikets Ständer meddelade utdrag ur Stats-Rädsprotokollet utvisar, alt, ehuru han visserligen lika med Regements-Chefen insäge de många olägenheter för tjenslgöringen, som äro förenade med regementets spridda inqvartering i flera på större afstånd från hvarandra belägna byggnader, äfvensom de svårigheter, hvilka i anseende till de allt mer stegrade hushyrorna i hufvudstaden kunna snart nog möta för anskaffande, mot hyra, af tjenliga lokaler åt regementet, samt alt således förr eller senare torde blifva nödvändigt, alt regementet förses med egen kasern, Departements-Chefen likväl, i betraktande ä ena sidan al den uppgifna byggnadskostnadens höga belopp, samt å den andra af de bety dliga anslag för andra föremål, sorn vid då förestående Riksdag mäste begäras, funne sig förhindrad tillstyrka Nådigt bifall till Regements Chefens framställning; Och då Kongl. Maj;t godkände denna Departements-Chefens mening, blef någon proposition i ämnet icke heller då lill Rikets Ständer afgilven.
Frågan om anskaffande af kasernbyggnad åt Svea Artilleriregemente har derefter livilut; men oaktadt de högst betydliga kostnader, som med ett dylikt företag öro förknippade, hafva Rikets Ständers förbemälde Revisorer dock ansett beholvet af en sådan byggnad varu så stort, att de bordt derå fasta Rikets Ständers uppmärksamhet.
Majit, med afseende härå och då ifrågavarande behof syntes böra så snart sorn möjligt afhjelpas, anbefallt Krigs-Kollegium att, efter vederbörandes hörande, till Kongl. Majit inkomma med lörslag i ämnet; har Krigs-Kollegium, jemte eget utlåtande, öfverlemuat Ritningar och kostnadsförslag för Kasern, Ridhus, med flera byggnader åt Svea Artilleriregemente, äfvensom yttranden i ämnet sä väl af Chefen för nämnda regemente som af Chefen för Ingenieur-corpsen.
Chefen för Svea Artilleriregemente har härvid anfört, att inqvarteringcn af regementets i Stockholm förlagda trupp för närvarande ombesörjes af BatteriCheferna enligt gällande passevolans-kontrakt, mot från stadens Inqvarterings-kommission utgående ersättning, dels af dertill afsedda stadens medel och dels af statsanslag; men till fullgörande af delta åtagande hade Batteri-Cheferna livar för sig varit nödsakade alt antingen genom köp eller förhyrande anskaffa lokal med erforderligt utrymme.
Detta hade tillförene icke varit med synnerliga svårigheter förenadt; hvaremot, i den mån de afliigsnare stadsdelarne och således äfven Ladugårdslandet, der Artilleriets förråd och stall äro belägna, blifvit bättre bebyggda, högst betydliga svårigheter vid passande lokalers anskaffande hade uppstått, synnerBih.
Prot. 1S62 & 1S63. 1 Sami. 1 Afd. 4 Uäft. 10 74 Bil. 1\:o 3 till Kongl. Maj.ts Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket ISG2. ligen som prisen på mindre hus och lågenheter blifvit utomordentligt stegrade; och vore det nit förutse, alt i framtiden Batteri-Cheferna icke kunna fortfara med truppens inqvortcrande, i hvilket fall della bestyr skulle öfverlagas af stadens myndigheter.
Genom en sådan anordning skulle dock olägenheterna af truppens spridning inom en stor stad, sannolikt blifva ändå större än hvad fallet hittills varit; och om till de ekonomiska olägenheterna af truppens spridda förläggning lägges det i militäriskt afseende olämpliga alt i en stor stad icke hafva truppen samlad under tillsyn af vederbörligt befäl, syntes vara af behofvet högeligen påkallad en kasernbyggnad tillräckligt stor för att kunna inrymma Batteriernas hela truppstyrka, jemte större delen af Underbefälet, samt erforderligt kasern-befäl. — Regements-Chefen, som tagit kännedom af det förslag till kasernbyggnad m. m. för Svea Artilleri-regemente, som af numera aflidne Öfversten vid Ingenieur-corpsen, C. Hjelm år 1856 blifvit uppgjordt, anser detsamma i allmänhet uppfylla alla dc fordringar. som pä ett dylikt etablissement skäligen kunna göras.
Visserligen kunde lörslaget gifva anledning till den anmärkningen, alt utrymme icke är beredt lör hela det antal hästar, som af regementet begagnas under exercis-tiden och ändå mindre för det antal, som för en krigsrustning skulle erfordras; men då för en del hästar under exercistiden kunna begagnas provisionel^ stall å Ladugårdsgärdet och, sedan nytt ridhus blifvit uppfördt i sammanhang med kasernen, det nuvarande ridhuset kan om sommaren begagnas såsom stallskjul, samt i afseende på utrymme i och för Batteriernas ställande pä krigsfot särskilda åtgärder för stallrums beredande för tillfället torde böra vidtagas, till förekommande af alltför stora underhållskostnader under vanliga fredslörhållanden; har RegementsChefen, enär utrymmet i alla andra afseende!) syntes fullkomligt motsvara behofvet, funnit intet att i sådant afseende erinra.
Vidhommnnde läget, anser Regements-Chefen detta svårligen kunna väljas bättre, än som föreslaget blifvit, eller straxt invid Artilleri-gården, der Batteriernas fältmnteriel förvaras; hvarjemte det redan befintliga Artilleri-stallet, äfvensom det för regementets behof redan till en del upplåtna Kronobageri-huset skulle i etablissementet ingå.
I afseende å Kronobagerihuset, der regementets mat-inrättning samt skol- och gymnastiklokaler för närvarande upptaga den åt norr belägna delen, hvilken del af huset vore föreslagen att rifvas för alt lemna rum åt det nya ridhuset, har Regements-Chefen erinrat, all denna del af huset icke kunde undergå någon förändring, förrän den nya lokalen för kök, skola och gymnastik blifvit fullbordad, samt alt alltså emellertid med ridhusets uppförande måste anslå.
— Hvad angick kostnaden för den föreslagna kasernens uppförande, jemte förändring af nuvarande krono-bageri-huset för regementets behof, har Regements-Chefen förmodat, att densamma icke kan bestridas utan extra statsanslag, alt utgå under tre ur, men att deremot stallets tillbyggnad med hvad dertill hörer, äfvensom ridhusets uppförande m. m. skulle kunna bekostas af Krigs-Kollegii Artilleri—Afdel— Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverks! 1862.
75 nings ordinarie anslag; under hvilken förutsättning extra anslag för ändamålet erfordrades till följande belopp, enligt det af Öfversten Hjelm uppgjorda kostnadsförslag, nemligen:
Kasernen R:dr 450,000:
Kronobageriets förändring » '120,000:
Inlösen af tomter, förslagsvis » 75,000:
Inredning af kronobageri i annan lokal » 15,000:
Oförutsedda utgifter » 12,000: (373^00: men af Krigs-kollegii Artilleri-afdelningsandel af anslaget till arméens materiela behof skulle bekostas:
Ridhuset R:dr 54,000:
Stallets tillbyggnad » 81,000:
Jernstaket emellan stallet och ridhuset ......
» 4,500:
Kaserngårdens fyllning » 7,500: ^47,000:
Summa R:dr 825,000:
För öfrigt, och som de tomter vid Nybrohamnen, qvarteret Bodarne, hvilka icke tillhöra kronan, måste inlösas för den ifrågavarande kasernbyggnaden, men kronan endast behöfde en mindre del deraf, och den öfriga komme att läggas till den nya strandgatan, hvaremot ett stycke af gatan utmed Artilleri-planen komme att ligga inom kaserngården, hade
Regements-chefen ansett vederbörande statsmyndighets utlåtande böra inhemtas, om och i hvad mån staden är villig att afstå eller i inlösandet af berörda, nu illa bebyggda tomter deltaga: — föreslående slutligen Regements-chefen det så kallade Brandelska sockerbruket vid Sevedbåtsgatan och Tyskbagarebergen till lokal för kronobageri.
Det af Öfversten C.
Hjelm år 1856 upprättade förslag till kasernbyggnad m. m. för Svea Artilleri-regemente har nu undergått granskning i Ingeniuer corpsens Militärkontor, der af förekommen anledning uppgjorts, dels förslag till förändringar i förra planritningen till kasernen jemte förändrad inredning af kronobageriet, dels förnyadt kostnadsförslag, i enlighet hvarmed utgifterna för den ifrågavarande anläggningen beräknas, som följer:
Kasernbyggnaden på södra sidan af den s. k.
Artilleriplanen, inberäknadt en till 20,000
R:dr förslagsvis upptagen kostnad för värmapparat R:dr 520,000
Kronobageribyggriadens påbyggnad och inredning » 130,000 Stallets tillbyggnad på norra sidan, m. m » 81,000 Ridhus på planens norra sida » 54,000 Jernstaket, m. m » 4,500 Kaserngårdens fyllning och stensättning » 7.500 Inköp af tomter, förslagsvis » 75,000 Transport 872,000; 76 Bil.
Transport 872,000:
Inredning af kronobageri i annan lokal, förslagsvis ....
» 15,000:
Oförutsedda utgifter » 12,000:
Summa R:dr 899,000: hvaruti likväl någon besparing skulle kunna tillvägabringas, dels derigenom att stora kasernens yttermurar göras mindre tjocka, dels ock om manskapsrummen göras så stora, att hvarje batteri får två i stället för sex; blifvande besparingen i förra fallet 18,430 R:dr och i det sednare 8,975 R:dr, eller tillhopa 27,405 R:dr.
Chefen för Ingenieur-corpsen, som anser den föreslagna byggnadsplatsen eller Artilleriplaiien vara den mest lämpliga för att tillsammans med Artilleri-gården och de redan der befintliga byggnader bilda ett enda sammanhängande etablissement, har för öfrigt meddelat, att de hos Militärkontoret uppgjorda förändringar i förra planen hufvudsakligen afse att vinna mera utrymme och beqvämlighet, utan att derigenom kostnaden ökades.
Den kostnads-tillökning, som icke destomindre nu uppstått med 74,000
R:dr, härledde sig egentligen från ökade murmassor i grunden och vissa delar af de öfre murarne; hvilket funnits oundgängligen nödvändigt, men dock icke vore en följd af de i öfrigt införda förändringarna.
Deremot hade prisen efter förra förslaget befunnits tillräckligt höga äfven efter de stegringar, som sedermera deruti egt rum.
— I afseende å den upptagna summan 20,000 R:dr till en värmeapparats anbringande, vore denna summa lika med den uti förra förslaget för detta ändamål beräknade samt kunde möjligen blifva tillräcklig, hvilket dock berodde på det system, som här komme att tillämpas; och hvad slutligen angick den föreslagna inskränkningen af yttermurarnes tjocklek från 21 ; och 2 fot till 2 och 1'/2 fot, ansåge Chefen för Ingenieur-corpsen denna besparing kunna göras utan skada för byggnadens soliditet, och hvarigenom byggnadssumman nedgår till 880,570 R:dr, men kunde deremot icke tillstyrka borttagandet af vissa mellanmurar i manskapsrummen, såsom hvarken lämpligt eller nyttigt, enär dels derigenom skulle bortgå ett behöfligt samband emellan långväggarne, helst om dessa murar inskränkas till sin tjocklek, dels för manskapets logering under vintertiden de mindre logementerna torde vara beqvämare och uppvärmningen deraf mindre dyr, hvartill komme att Regementscheferne, så väl den förre som den nuvarande, funnit sig belåtne med denna indelning.
Krigs-Kollegium biträder de nu föreslagna förändringarne i förra projektet; och hvad beträffar kostnadssumman, som i förra förslaget uppgick til! 825,000 R:dr, men nu blifvit tillökad med 74,000 R:dr, eller inalles till 899,000 R:dr, hvarifrån dock afgår 18,430 R:dr genom minskning i yttermurarnes tjocklek, så att slutsumman för alla byggnadernes uppförande, m. m. kan nedsättas till 880,570 R:dr, föreslår Kollegium i underdånighet, det Kongl. Maj:t täcktes hos Rikets Ständer göra framställning om sistnämnda belopps anvisande, att utgå under tre Bil.
Prop N:o 1. om Statsverket 1862. 77 4 * år; förmälande Kollegium, — i afseende å Chefens för Svea Artilleri-regemente förmodan att en del af kostnaden till belopp af 147,000 R:dr skulle kunna bestridas af Kollegii Artilleri-afdelnings ordinarie anslag oell att således den summa, som genom extra anslag borde utgå, kunde inskränkas till 733,570 R:dr,— det ifrågavarande ordinarie medel, som äro för sina bestämda ändamål afsedda, icke härtill lemnade en sådan tillgång, som Regements-chefen föreslagit.
Vidkommande byggnadsplatsens utvidgning och de delar af qvarteret Bodarne, som för denna utvidgning äro behöfliga, anmäler Kollegium, det Kollegium hade anmodat Ofver-Ståthållare-Embetet att från hufvudstadens vederbörande myndigheter infordra och Kollegium delgifva yttrande, huruvida icke staden skulle vara benägen att afstå de delar af ifrågavarande utrymme, som tillhöra staden, äfvensom att deltaga i inlösandet af de tomtdelar, som tillhöra enskilda personer, hellst sistnämnda tomter delvis blifva behöfliga för den derinvid föreslagna nya strandgatan och staden deesutom eger skäl vara intresserad för att kasernbyggnaden kommer till utförande; men att stadens myndigheter vägrat att härpå ingå.
Kollegium upplyser vidare, att af dessa tomter tillhör tomten JY2 6 kronan, af hvilken tomt ungefär 616 qvadratalnar äro behöfliga såsom tillökning i Artilleri— byggnadsplan, hvaremot omkring 1,998 qvadratalnar skulle erfordras för den nya strandgatan och således från kronan af staden inlösas; samt att af de öfriga tomtdelar, som för den ifrågavarande tomt-utvidgningen vore behöfliga, 1,04-9 7 O O O O 7 5 qvadratalnar tillhöra staden och 1,535 qvadratalnar enskilda personer.
Och om således vid denna reglering ett utbyte korame att ega rum emellan kronan och staden, förmodar Kollegium, att de i förslaget upptagna 75,000 R:dr för inlösen af all den mark, som för denna anläggning kan ifrågakomma, blifva fullt tillräckliga.
Lika med Regements-chefen och General-Fälttygmästaren inseende de många olägenheter för tjenstgöringen, som äro förenade med regementets spridda inqvartering, och befarande omöjligheten att i en snar framtid, mot skälig hyra, kunna anskaffa tjenlig» lokaler för truppen och hästarne, skulle det endast vara det för byggnaderna behöfliga anslagets storlek, äfvensom förestående andra nödiga utgifter, hvilka fordra Rikets Ständers behjertande, som kunde föranleda mig till att afstyrka nådigt bifall till Regements-chefens framställning; men då Rikets Ständers år 1861 församlade Revisorer, oaktadt de högst betydliga kostnader, som med detta företag äro förknippade, dock ansett behofvet af kasern, m. m. för Svea Artilleri-regemente vara så stort, att de funnit sig böra derå fästa Rikets Ständers uppmärksamhet, betviflar jag icke heller, att Rikets Ständer skola anslå derför behöfliga medel, om den lättnad deruti beredes, som möjligen kan ske.
Jag tillstyrker alltså i underdånighet, att Eders Kongl. Maj:t täcktes föreslå Rikets Ständer att bevilja ett extra anslag af 880,570 R:dr för berörda ändamål.
Men för att fördela kostnaderna så att de icke blifva alltför kännbara, och Bil.
N:o 3 till Kongl. Maj.ts Nåd.
Prog. N:o 1, om Statsverket 1862. då de ifrågavarande byggnaderna kunna utan skada fulländas under loppet af 6 år, om reserverade medel från det ena årets anslag få användas under ett kommande år, hemställer jag i underdånighet, att för nästa statsregleringsperiod måtte begäras endast hälften af den beräknade kostnadssumman, utgörande 440.285
R:dr, att utgå under åren 1864, 1805 och 1866 med V3 årligen eller 146,761 Ridr 67 öre hvarje år.
Om Eders Kongl. Maj:t bifaller denna min underdåniga framställning, anhåller jag, det Eders Kongl. Maj:t äfven täcktes gilla den för ändamålet upprättade ritningen, med åtföljande kostnadsförslag till ledning vid arbetet. 7:o.
Kokhus, samt Vakt- och Arrest-hjggnader för Andra Lifgardet, jemte förändrad inredning af dess kaserner.