Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr 440,068 98 jemlikt sednast afslutade (1861 års) | 662,614: 52. 70,468: 50-733,083; 2. ti teln 8 slut 47: 30;733,035: 72. på förslag: hufvudbok 3,588:92. räntornas Riks-Staten ► 50-_£8; 3,639: 90. bok upptakub. -f. 5 k:r 1 kta kub.-f. 6 k:r kub.-foten, utföres med bok upptakub. -f. 6 k:r 269: 20. kub.-f. 8 k:r kub.-foten, utföres med 59: 60.
Summa titeln blifver således 63,580 R:<lr 733,035 72 1,179,104 70 Indelta Räntor enligt markegång på förslag.
R:dr ö. 3,639 90 3,639 90 Spanmål.
Mått. kub.-f. Värde å 2 R;dr kubikfoten.
R:dr ö. kub.-f. 24,713 134 6 269 20 134 6 269 20 Oindelt.
Summa Riksmynt. i ktr R:dr | ö. 3 49,42860 29 8 R:dr 495,495 59 60 737,004 42 24,743 1 49,486 201,232,500 — 6 Riksmynt.
Extra Sfatsreglerings-anslag.
B:dr öre
Till pensioner åt visse, till framlidna Hennes Majit Enkedrottningen
Desi- derias hofstat hörande personer af lägre tjenstegrad; för tiden från och med den 1 Maj 1861 till 1863 års slut, å 12,171 R:dr om året I 32,456 i 7 Tab. Litt. B.
Allmänna Indragnings-staten Xy anvisning.
Till åtskilliga till framlidna Hennes Majit Enke-drottningen Desiderias hofstat hörande personer af lägre tjenstegrad, årliga pensioner, tillsammans (utom ett extra stats-anslag, se Tab. Litt.. A.)
Lands-sekreteraren i Orebro län Gustaf Fredril:
Hökerberg, efter erhållet afsked, årlig ^pension „ Häradsskrifvaren i Akers, Frötuna och Wermdö skeppslags fögderi af Stockholms län, Gustaf Laurentius Sjöberg, efter erhållet afsked, årlig pension •••■ Landträntmästaren i Christianstads län Magnus Billing, efter erhållet afsked, årlig pension „ Justitierådet J. II.
Backmans enka, Maria Backman, född Torbjörnsson, årlig pension af „ Kanslisten i Svea Hofrätt Johan Fredrik
Cr celius, årlig pension från och med månaden näst efter den, i hvilken han erhåller afsked från kanslist-tjensten ,, Fiskalen i Götha Hofrätt, vice Häradshöfdingen August Bergström, årlig pension från och med månaden näst efter den, i hvilken afsked från fiskals-tjensten varder honom beviljadt „ Chefen för Kameral-departementet i Fångvårds-styrelsen Carl Mau ritz Kruskopf, årlig pension från och med månaden näst efter den, uti hvilken afsked från hans befattningar i Statens tjenst honom meddelas ,, Chefen för Kronoarbets-bataljonen på Carlsborg, Majoren Johan Henrik Ennes, när han uppnått 65 år och derjemte styrker, att hans helsa är försvagad, årlig pension från och med månaden näst efter den, då han undfår afsked från Bataljonschefs-befattningen vid krono arbets-korpsen „ Direktören vid Länscellfängelset i Christianstad Adolf Trotsig, år lig pension från och med månaden näst efter den, då. han erhåller afsked från berörde Direktörs-befattning Transport Riksmynt.
R:dr öre 12,171 — 3,200 — 1,500 — 3,000 — 600 — 472 50 1,500 — 3,600 — 1,500 — 1,500 — 29,043| 50 8 Transport Till Direktören vid Landskrona straff-fängelse, Underlöjtnanten Carl Feter Westergren, årlig pension från och med månaden näst efter den, då han undfår afsked från Direktörs-befattningen „
Sergeanten vid Wendes Artilleri-regemente Nils Otto Jonasson, år lig pension från och med månaden näst efter den, i hvilken afsked från Sergeants-beställningen honom beviljas hvarjemte, i händelse Jonasson icke genast från samma tid skulle få uppbära den från regementets enskilda kassa honom tillkommande pension, ett deremot svarande belopp, eller 120 R:dr R:mt för år, må, intilldess sådant eger rum, likaledes från och med månaden näst efter afskedstagande!, till honom från indragningsstaten utbetalas.
Ofverfältläkaren, Doktor Fredrih Bågenholm, efter erhållet entledigande från sina beställningar, årlig pension „ Andre Bataljons-läkaren vid Calmar regemente, Doktor Ehrenfrid Jeremias Kampf, från och med månaden näst efter den, i hvilken han erhåller afsked från regementet, årlig pension „ Löjtnanten vid Westgötha regemente Carl Julius von Holten, från och med månaden näst efter den, i hvilken han erhåller afsked ur krigstjensten, årlig pension „ Under-löjtnanten vid Jemtlands hästjägarekorps Carl August Gustafsson Stjernefeldt, från och med månaden näst efter den, i hvilken han undfår afsked ur krigstjensten, årlig pension „
Regements-kommissarien vid Södra Skånska infanteri-regementet
Jo han Krooh, från och med månaden näst efter den, i hvilken han entledigas från Regements-kommissarie-befattningen, årlig pension... „ konstituex-ade andre Bataljons-läkaren vid Svea Artilleri-regemente Fredrik Adolf Zettergren, från och med månaden näst efter den, i hvilken han entledigas från Bataljonsläkare-förordnandet, årlig pension „ Kommissions-landtmätaren Ber Adolf Toll, från och med månaden näst efter den, i hvilken han ei-håller afsked, årlig pension „ Kronofogden i Norra och Södra Wedbo häraders fögderi af Jön köpings län Nils Fredrih Ekwall, vid afskedstagande!, derest han då styrker sig fortfarande vara af sjukdom hindrad från utöfningen af sin tjenst, årlig pension „ f. d. föreståndaren för Svenska Slöjdföreningens skola, Kapitenen Baltzar Cronstrand, en årlig pension af „ f. d. Landshöfdingen m. m. L. A. Brytz' enka, Fredrika Elisabeth Bosenberg, årlig pension af „
Navigationsskole-inspektören C. A.
Betterssons enka.
Hilda Amanda Catharina Lundberg, årlig pension att utgå från och med Juli månad år 1863 Transport j 29,043 50 1,400 — 200 — 100 — 1,100 — 800 — 525 — 400 — I 400 — 800 — 600 — 2,000 — 1,800 — 600 — 1,000 — 40,768| 50 9 Till 500 500 500 500 Transport Kammarskrifvaren i Stats-kontoret August Ygberg, efter afskedstagande^ sin nu innehafvande lön såsom pension Biskopen i Hernösands stift, Doktor Israel Bergman, från och med; eeklesiastikåret, näst efter det, då afsked från Biskops-embetet valder honom beviljadt, en årlig pension af Adjunkten vid Tjpsala universitet Henrik Falk, vid afskedstagande^; en årlig pension af ... ; Anatomie professorn vid Carolinska Medico-chirurgiska Institutet, Friherre Gustaf Wilhelm von Duben, årligen en löneskilnad af j följande f. d. Rektorer, hvilka, i anledning af elementar-läroverkens förändring eller utvidgande, nu uppbära lön endast såsom kolleger, eller adjunkter, årligen från och med nästa statsreglerings-period, nemligen:
Kollega vid Fahlu läroverk J. F. Kindström
Kjellborg Adjunkten vid Skara dito N. L.
Ahlberg
Dito vid Strengnäs dito E. J.
Dito vid Calmar dito O. E. L.
Dahm tillsammans Rektorn vid Hudiksvalls läroverk F. Wennberg, intilldess han, som den 1 sistlidne Juli återgått till kollega-tjenst, till annan befattning kan vinna befordran, årligen från och med år 1864 ett belopp af Adjunkten vid Wexiö clemen tur-läroverk Sven Sandberg, från och med månaden näst efter den, i hvilken han erhåller afsked, en årlig pension af Adjunkten och Gymnastikläraren vid Jönköpings elementar-läroverk Johan Magnus Rosengren, likaledes från afskedstagandet, en årlig pension af Provincial-läkaren i Herjeådalens distrikt Johan Ellmin, från och med månaden näst efter den, då afsked honom beviljas, en årlig pension af extra Provincial-läkaren i Ulricehamns distrikt Wilhelm Mauritz Heinrici, då han erhåller afsked från nämnda befattning, en årlig pension af Expeditions-sekreteraren S. E.
Hallencreutz, understöd Sekreteraren m. in..
Magister Anders Strinnholms enka, Anna Sofia Strinnholm, född Zimmerman, en årlig pension, att utgå och beräknas från och med Februari månad år 1862 Till f. d.
Löjtnanten vid Helsinge regemente Pehr Palmgren, en årlig pension af „ Majoren i Arméen August Hahr, en årlig pension af „
Kapitenen, Friherre Eugene von Vegesach, årlig pension af I Hör till Stah-Utskottets Utlåtande, år 1862 & 1863, N:o 153.
Transport 40,768 900 5,000 2,500 300 50 2.500 500 750 2.500 1.500 — 1,000 200 1,200 300 1,000 500 61,418 2 50 10 Tili Transport f. d. Regements-läkaren, Doktor C. A.
Opphoff, pensions-förhöjning årligen f. d.
Länsnotarien Olof Henrik Förberg, förhöjning i pensionen med f. d.
Kamereraren Johan August Furstenhoff, en årlig pension af ...
Artisten, Kammaijunkaren Wilhelm von Wright, årlig pension Justitie-ombudsmannen, Kammarrådet S. L.
Theofelis enka, Sofia Wilhelmina Theorell, född von Schwerin, en årlig pension af Biskopen C.
Heurlins enka, Elisabeth Heurlin, född Liljewalch, årlig pension Expeditions-sekreteraren D.
Hadorphs enka, Lovisa Carolina Fredrika Hadorph, född Svedberg, en årlig pension af Landskamereraren L. J. Gardeils enka, Anna Gardell, årlig pen sion .
Professoren vid Kongl. Krigs-akademien å Carlberg L. J.
Oronstrands enka, Fredrika Eleonora Cronstrand, född Landqvist, årlig pension af Majoren C. A. Fahlstedts enka, Sofia Euphrosyne Fahlstedt, född Schméer, årlig pension af Postmästaren i Hjo, Majoren P.
Lagerbergs enka, Charlotta Lagerberg, född Lilliehöök, en årlig pension af Majoren O. G. Carlqvisis enka, Anna Margaretha Carlqvist, född Klow, årlig pension Regements-läkaren vid Helsinge regemente N. L. Halimströms enka, Emilia Christina Dahmström, född Kusel, årlig pension af Bataljons- och Stads-läkaren Johan Peter Högselii enka, Anna Gustafva Högselius, född Dahlgren, en årlig pension af Häradshöfdingen K. W. Sandels, enka, Carolina Sandels, född Lieb holtz, en årlig pension af Fängelse-direktören, förre Ryttmästaren J. F. Ömans enka, Gustafva Christina Sofia Öman, född Wallberg, årlig pension af Prosten J. M. Winges enka, Andrietta Sofia Winge, född Rothman, årlig pension Provincial-läkaren, Doktor N.
Dalmans enka, Maria Sofia Dalman, född Schröder, årlig pension Provincial-läkaren, Doktor J. F. Bergströms enka, Jeana Maria Bergström, född Pihlgren, årlig pension Tull-inspektoren H. J.
Thams enka, Margaretha Catharina Tham, född Lundgren, årlig pension v. Konsuln i Egypten Alexander Petter sins enka, N. N., en årlig pension af förre Qvartermästaren vid Skånska Husar-regementet G.
Kocks enka, Maria Kock, född Burman, årlig pension aflidne Sekreteraren i Kongl.
Nath horsts 3:ne döttrar, Ida Mathilda, Emma Amalia och Bertha Diona, hvardera en årlig pension af 150 R:dr, eller tillsammans Summa 61,418 600 300 800 500 1,000 500 300 300 300 3001 400 300 300 300 300 200 600 200 300 200 400 200 450 50 70,468 50 Stats-Utskottets Memorial N:o 154. 1 154 Ank. till Exp.-Utsk. den 24 Sept. 18 63, kl. 3 e. m.
Memorial, i anledning af Rifcs-Ståndens slaljalctiga beslut, rörande Utlåtandet N:o 15 0, i fråga om anskaffande af medel till jernvåg sbyggnader. (R. A.) Utskottets uti 3:dje punkten at ofvanberörda utlåtande gjorda hemställan om upplåning af högst Tretiotvå millioner Riksdaler, för att användas till utbetalning af de under innevarande riksdag för jernvägsbyggnader anvisade anslag och lån samt om skyldighet för Riksgälds-kontoret att af egna tillgångar tillskjuta hvad som utöfver lånemedlen jemte i öfrigt anvisade tillgångar kunde för berörda ändamål erfordras, har blifvit bifallen af Borgare- och Bonde-Stånden, hvaremot de ölriga båda Riks-Stånden, med förändring af den utaf Utskottet begagnade ordställning, bestämt lånesumman till 35,000,000 R:dr samt, i sammanhang dermed, jemväl föreskrifvit, att den tillgång, sorn kan beredas genom de inbetalda lånemedlens förräntning, intilldess desamma behöfva för dermed afsedda ändamål tillhandahållas, bör tillfalla Riksgälds-kontoret.
Då sålunda två Riks-Stånd gillat hvad Utskottet föreslagit, får Utskottet inbjuda de båda öfriga, nemligen Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, att jemväl bifalla Utskottets i denna del framställda förslag.
Skulle åter denna inbjudning icke af uågotdera Ståndet antagas, mäste frågan algö ras genom omröstning i förstärkt Stats-Utskott, för hvilken omröstning
Utskottet föreslår följande voteringsproposition: “Den som gillar Stats-Utskottets, at Borgare- och Bonde-Stånden bifallna hemställan, att Rikets Ständer mätte åt Pulhnägtige i Riksgälds-kontoret uppdraga att genom upplåning anskaffa en summa af högst Tretiotvå millioner (32,000,000) Riksdaler Riksmynt, för att, användas till utbetalning dels at de under innevarande riksdag beviljade anslag, å tillhopa 27,890,000 R:dr, för fortsättning af Statens jernvägsbyggnader under åren 1863, 1861, 1865 och 1866, dels af de utaf Rikets nu församlade
Ständer för utförande af enskilda jernvägsanläggningar anvisade lån å tillsammans 9,614,000 R:dr; samt att, derest denna lånesumma, Bih. till 11. ■'st.
Prut. 186‘J cf 1863. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 11 Uäft. 2 Stats-Utskottets Memorial N:o 154. med tillägg af de i Riksgälds-kontoret innestående öfverskott å jernvägslånemedlen, jemte det af Rikets Ständer jemväl anvisade belopp af trafikinkomsten utaf Statens jernvägar, icke blifver tillräcklig att bestrida de utbetalningar, för hvilka medlen sålunda äro afsedda, bristen af Riksgälds-kontorets egna tillgångar bör tillskjutas; röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Yinner Nej, häfver Rikets Ständer beslutat åt Pullmägtige i Riksgäldskontoret uppdraga att, för utbetalning af ej mindre de till fortsättningen af Statens jernvägsbyggnader under innevarande riksdag beviljade anslag, än de af Rikets nu församlade Ständer anvisade lån för euskilda jern vägsanläggningars utförande, anskaffa genom upplåning en summa af högst Tretiofem millioner (35,000,000) Riksdaler Riksmynt; och skall, om denna lånesumma, med tillägg af behållningen utaf de för Statens jernvägshygguader förut upplånade medel och af Rikets Ständer anvisade belopp af trafikinkomsten utaf statsbanorna, icke blifver tillräcklig för sagde anslags och låns utbetalande, hvad som brister tillkjutas af andra till Riksgälds-kontoret influtna medel; kommande derföre den tillgång, som kan beredas genom de inbetalda lånemedlens förräntning, intilldess samma medel behöfva för dermed afsedda ändamål tillhandahållas, att, i likhet med annan sådan ränteinkomst, tillfalla Riksgälds-kontoret.”
I fråga om det belopp, som till ränteliqvider och kapitalskuldens amortering må anvisas, har Borgare-Ståndet gillat Utskottets uti ofvanberörda utlåtande å sidan 11, under litt.
D. föreslagna stadgande, hvilket har följande lydelse: “Till ränteliqvider och kapitalskuldens amortering hafva Rikets Ständer härmedelst på Riksgälds-kontoret anvisat ett årligt anslag, motsvarande hvad som för lånesummans förräntning och amortering hvarje år erfordras utöfver den tillgång, hvilken kan uppkomma genom de upplånade medlens förräntande, intilldess de för det afsedda ändamålet behöfva från Riksgälds-kontoret utbetalas; hörande härtill erforderliga anslag af Kontorets medel årligen afsättas, tilldess hela skulden blifvit i stadgad ordning betald.” Preste- och Bonde-Stånden hafva deremot beslutat, att momentet borde lyda sålunda: “Till ränteliqvider och kapitalskuldens amortering anvisas härmedelst å Riksgälds-kontoret ett särskildt ärligt anslag å det belopp, som, enligt de öfverenskomna lånevilkoren, hvarje år erfordras för sagde liqviders och amorterings behöriga verkställighet; börande detta anslag, intilldess hela låneskulden blifvit i stadgad ordning betald, årligen utaf Riksgälds-kontorets medel afsättas; dock kommer under det afslutade lånets indragning nämnde anslag endast att från Riksgälds-kontoret utgå med ett mot de då influtna lånemedlen svarande ränteoch amorteringbelopp;“ och är Ridderskapet och Adelns beslut i denna del öfverensstämmande med Preste- och Bonde-Ståndens, endast med den förändring, att ifrågavarande anslag Stats-Utskottets Utlåtande N:o 155. 3 borde anvisas “till ränteliqvider och kapitalskuldens amortering med minst en procent årligen af det i obligationerna förskrifna kapital.
“ I)å sålunda endast Ridderskapet och Adeln beslutat, att anslaget skulle bestammas till det belopp, att detsamma blefve tillräckligt för kapitalskuldens amortering med minst en procent årligen af det i obligationerna förskrifna kapital, men de öfriga Riks-Stånden, oaktadt Borgare-Ståndets beslut till formen afviker från Preste- och Bonde-Ståndens, äro ense derom, att oftaberörda anslag icke bör utgå med större belopp, än som, enligt blifvande låneaftal, kan erfordras för de årliga ränte- och amorterings-liqviderna, anser sig Utskottet, för de olika rneningarnes sammanjemkande, böra föreslå, att momentet D) må erhålla följande lydelse: D) Till ränteliqvider och kapitalskuldens amortering anvisas härmedelst å Riksgälds-kontoret ett särskildt årligt anslag å det belopp, som, enligt de med vederbörande öfverenskomna lånevilkor, hvarje år erfordras för sagde liqviders och amorterings behöriga verkställighet; börande detta anslag, tilldess hela skulden blifvit i stadgad ordning betald, årligen utaf Riksgälds-kontorets medel afsättas, hvarvid dock iakttages, att anslaget, under den tid lånemedlen indragas, icke må öfverstiga hvad som motsvarar ränte- och amorteringsbeloppet för de då influtna lånemedlen.
Sedan Rikets Ständer, i anledning af Utskottets sålunda framställda förslag, fattat beslut, skall Utskottet, i händelse sådant af behofvet påkallas, inkomma med vidare yttrande i ämnet.
Hho 155.
Ank. till Exp.-Utsk. den 24 Sept. 1 863, kl. 3 e. m.
Utlåtande, i anledning af vädd motion, angående förändring i vilkoren för ett till förbättring och utvidgning af Helsingborgs hamn beviljadt lån. (R. A.)
I afseende på återbetalningen af ett utaf Rikets Ständer vid 1859 och 1860 års riksdag till utvidgning och förbättring af staden Helsingborgs hamn beviljadt 4 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 155. låneunderstöd af 230.000 R:dr R:mt, hvilket lån från Riksgälds-kontoret utbetalts den 29 sistlidne December och kommit Hamndirektionen tillhanda den 9 Januari innevarande år, har Herr F.
Rooth, uti en inom Borgare-Ståndet väckt motion (N:o 318), föreslagit, det Rikets Ständer ville medgifva, att amortering och ränta å nämnde lån må beräknas först från 1864 års början; och har motionären, såsom skäl härför, anfört: att vilkoret) i afseende å amortering och räntebetalning för ifrågavarande lån ej blifvit af Hamndirektionen rigtigt uppfattade; att staden Helsingborg hade, i händelse lånet rcqvirerats endast några få dagar sednare, än som skett, under hela det nu löpande året varit befriad från räntebetalning, alldenstund den missförstådda punkten innehåller, "att räntan betalas efter slutet “af det år, hvarunder lånemedlen från Riksgälds-kontoret utbekommits“, hvaremot Hamndirektionen förmenat, att räntan skulle betalas vid slutet af det år, hvarunder sagde lån utbekommits; samt att medlen först i år kommit Hamndirektionen tillhanda.
Enligt 138 och 140 §§ af det för Riksgälds-kontoret vid sist.förflutne riksdag utfärdade reglemente skulle för ifrågavarande lån årligen efter slutet af det år, hvarunder lånemedlen utbekommits, erläggas sex procent af hela den Ivftade lånesumman, hvarigenom ränta godtgöres efter fyra för hundra utaf obetalda kapitalbeloppet och det öfriga utgör afbetalning å detsamma.
I öfverensstämmelse härmed har ock Helsingborgs Hamndirektion uti sin den S December sistlidet år till Riksgälds-kontoret utfärdade skuldförbindelse åtagit sig "att efter slu"tet af det år, hvarunder lånemedlen från Riksgälds-kontoret utbekommits, och “under den tid, som, med beräkning af ränta efter fyra för hundra årligen utaf "det obetalda kapitalbeloppet, åtgår för det erhållna lånets fulla återbetalning, “före hvarje års slut erlägga till Riksgälds-kontoret eller ordres sex procent å hela “lånesumman med 13,800 Riksdaler Riksmynt.“
Dä sålunda icke allenast de af Rikets sednast församlade Ständer rörande ifrågavarande lån meddelade föreskrifter, utan ork den i öfverensstämmelse dermed utfärdade skuldförbindelse innehåller att inbetalningarne till Riksgälds-kontoret skola taga sin början först efter slutet af det år, hvarunder lånemedlen utbekommits, är motionärens uppgift derom, att staden Helsingborg, i händelse lånet rcqvirerats endast några få dagar sednare, än som skett, under hela det. nu löpande året varit befriad från räntebetalning, visserligen i så måtto rigtig, som staden, hvilken nu bör vid 1863 års slut verkställa första inbetalningen å lånet, i sådant fall icke behöft till Riksgälds-kontoret göra någon inbetalning förr än under år 1864.
Men då skuldförbindelsen derjemte innehåller, att ränta skall beräknas efter fyra för hundra årligen utaf det obetalda kapitalbeloppet, är deraf klart att lånesumman i alla handels ar från lyftning sdagen löper med den förskrifna räntan ända tilldess inbetalning skor.
Motionärens anhållan, att Rikets Ständer måtte medgifva, det amortering och ränta å ifrågavarande lån skall beräknas först från 1864 års början saknar sålunda allt stöd af de vid lånets beviljande meddelade och i skuldförbindelsen intagna föreskrifter; och Utskottet anser sig vid sådant förhållande böra hemställa, att ifrågavarande motion lemnäs utan afseende.
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 156.
5 Ank. till Exp.-Utsk. den 2 4 Sept. 1863, kl. 3 e. m.
Utlåtande, i anledning af viiclä motion om förändring i villcoren för det vid dst förflutna riksdag beviljade lån för anläggning af jernväg från Boras till Herrljunga. (R. A.) Sedan Rikets Ständer vid sistförflutna riksdag för anläggning af en jernväg emellan Borås och vestra stambanan vid Herrljunga beviljat ett lån, motsvarande tvåtredjedelar af den verkliga anläggningskostnaden, men hvilket låns belopp dock ej finge öfverstiga 1,700;000
R:dr, under vilkor, bland annat, att å lån esu mm an borde erläggas fyra procent årlig ränta tinder den för arbetets utförande afsedda tid, hvarefter å hela det utbekomna lånebeloppet skulle inom slutet af hvarje år inbetalas fern procent, hvaraf först borde beräknas fyra procent årlig ränta och återstoden utgöra kapitalafbetalning, så har Grefve Sparre, E., uti en hos Ridderskapet och Adeln väckt och till Utskottet remitterad motion (N:o 272), under erinran ätt denna jernväg blifvit fullbordad inom en tid af mindre än två år sedan anläggningen börjades, samt att af det beviljade låneunderstödet hittills icke blifvit 1 viftade mera än 1,210.000
R:dr, hvadan för Statsverket uppkommit en besparing af 490,000 R:dr, eller, — då penningarne kosta Staten öfver 5 procent, men bolaget endast erlägger 4 procent såsom ränta,— omkring 5,000 R:dr årligen, föreslagit, att Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med de vid denna riksdag fattade beslut om statsbidrag till enskilda jernvägsanläggniugär, måtte i de för låneunderstödet till jernvägen mellan Borås och Herrljunga bestämda vilkor besluta den förändring, att lånet finge innehafva» räntefritt under tre år från den dag hvarje särskild del deraf blifvit lvftad; hvarefter å lånebeloppet, i den mån lyftning egt rum, skulle inom hvarje kalenderårs slut betalas fern procent efter år räknadt, hvaraf för hvad af lånet dessförinnan icke godtgjorts borde beräknas 4 procent årlig ränta och återstoden utgöra kapitalafbetalning.
Såsom skäl för bifall härtill har motionären hufvudsakligen anfört, att, till följd af de för ortens industri ogynnsamma förhållanden, som föranledts af det Amerikanska kriget, förhoppningarne om trafikinkomst af banan under den när - 6 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 156. mäste tiden efter dess öppnande högst betydligt försvagats.
Oafsedt det kända förhållande, att någon tid alltid åtgår innan trafiken vänjes till en ny kommunikationsled, förekomme således här, att den förnämsta källan för trafiken för ögonblicket utsinat, hvilket förhållande åtminstone ännu ett år torde fortfara, hvarefter ytterligare ett eller två år komme att förflyta innan ortens industri kunde återvinna sin fordna liflighet.
Yid de flera låneunderstöd, som innevarande riksdag beviljats för jernvägsanläggningar, hade tre frihetsår blifvit bestämda, under hvilka ränta och kapitalafbetalning ej fordrats.
Jemväl för Köping—Uttersbergbanan, för hvilken bolagsmännen vid ansökningen om lån icke ens begärt frihetsår, hade två sådana beviljats.
För de låneunderstöd, som tillförene till jernvägsanläggningar anvisats emot vida lägre ränta, eller hälften af hvad Borås-bolaget erlägger, hade aldrig fordrats ränta under arbetstiden eller något år derefter.
Det vore kändt och erkändt. att af intet genom enskild försorg åstadkommet sådant arbete en så stor direkt vinst tillskynda des Staten, som genom Borås-bauan.
Den inkomst, som vestra stambanan erhölle genom Borås-banan, vore nemligen minst dubbelt så stor som den, hvilken af Borås-bolaget uppbäresj ty varorna, som till största delen komma från Göteborg, dit också passageraretrafiken går, föras 8 mil på stambanan, men endast 4 mil på bibanan.
Beträffande det gods, som föres uppåt landet, vore inkomsten för stambanan i proportion ännu större.