Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t begärt nådig föreskrift, huru ersättning för den jord, hvaraf Landshöfdingen sålunda gått i mistning, borde honom tilldelas, i anledning hvaraf nuvarande Landshöfdingen i nämnde län, Friherre J. C. Åkerhjelm, blifvit hörd och i underdånighet anhållit, att i berörda afseende 6 procent med bevillnings-afdrag minskad ränta å nyssnämnda kapital-belopp måtte honom med 156
R:dr 6 sk. årligen tilldelas, så vida icke lämpligare ansåges att berörde räntemedel förvandlades till spanmål och lösen derför till honom årligen erlades efter länets medel-markegångspris.
Enär ofvanberörde lägenhet, Alnängarne, är till aflöning åt Landshöfdingen i örebro län anslagen, och ersättning för den honom frångångna andel af samma lägenhet alltså bör honom tillgodokomma, vill Kongl. Majit, i öfverensstämmelse med hvad Dess och Rikets Kammar-kollegium och Stats-kontor, uti infordradt utlåtande hemställt, härmed föreslå Rikets Ständer, att nämnde ersättning måtte å Riksstatens Sjette hufvud-titel uppföras att till Landshöfdingen i Örebro län årligen utgå med ett mot fem procent af den för jorden erlagda afträdessumma svarande 22 Kongl.
M 100. jemnadt belopp af Ett Hundra Trettiosex Riksdaler Banko eller Två Hundra Fyra Riksdaler Riksmynt; i hvilken händelse kapital-beloppet borde till Rikets Ständers Riksgälds-kontor öfverlennäs, för att blifva för Rikets Ständer disponibelt.
Maj:t förblifver Rikets Ständer med ali Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen Datum ut supra. OSCA 11.
Utdrag af Protokollet öfver Civil-ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-rådet &
Stockholms Slolt den 25 Maj 1857.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern Gunther, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Friherre Lagerheim, Sta ts-R åden: Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou, Almqvist och Friherre af Ugglas.
Efter föregången justering af protokollet öfver Civil-ärenden för den 12 innevarande månad, föredrog Departements-chefen, Stats-rådet Almqvist, i underdånighet: - Kongl.
Proposition M 100. 23 69:o
Landshöfdinge-embetets i Örebro län underdåniga memorial af den 20 innevarande månad, deruti LandshÖfdinge-embetet anmält, att, för anläggningen af jernväg från Örebro stad till lastage-platsen Skebäck, i laga ordning jord blifvit tagen från de Landshöfdingen i länet på lön anslagne Alnängarne, och ersättnings-beloppet derför i Landtränteriet levereradt med 2,739 R.dr 24 sk. 9 r:st Banko, samt anhållit, om nådig föreskrift, huru ersättning för den jord, hvaraf Landshöfdingen sålunda gått i mistning, borde honom beredas.
Sedan Kongl Maj:t genom nådig remiss den 26 berörde månad infordrat Kammar-kollegii och Stats-kontorets underdåniga utlåtande i ämnet, hafva bemälda Kollegier under den 17 sistlidne April sådant utlåtande till Kongl. Majit afgifvit, deruti, jemte anmälan att Landshöfdingen i örebro län, Friherre C.
Åkerhjelm, lemnats tillfälle att uti ifrågavarande afseende framställa sina anspråk, hvilka innefattade, att 6 procent med bevillningsafdrag minskad ränta å ofvannämnda kapitalbelopp måtte honom med 456 R.dr 6 sk Banko årligen tilldelas, så vida icke Kongl. Maj.t i nåder ansåge lämpligare, att dessa ränte-medel förvandlades till spanmål och lösen derför till honom årligen erlades efter länets medel-markegångspris, — Kollegierne i underdånighet anfört, att, enär ifrågavarande lägenhet varit till aflöning ät Landshöfdingen i Örebro län anslagen, Kollegierne ansåge ersättning derför böra åt honom å stat samt 6:te hufvud-titeln uppföras, dock endast till fem procent af den derför erlagda afträdes-summan, med 436 R.dr 46 sk. 4 0 rist Banko; hemställande Kollegierne, att, på det någon förlust härigenom icke skulle Stats-verket tillskyndas, kapital-beloppet måtte till Riksgälds-kontoret öfverlemnas, för att såmedelst blifva för Rikets Ständer disponibelt.
1 öfverensstämmelse med hvad Kammar-kollegium och Stats-kontorel i underdånighet hemställt, och enär ofvanberörda lägenhet, Alnängarne, blifvit till aflöning åt Landshöfdingen i Örebro län anslagen samt ersättning för den honom frångångna andel af samma lägenhet alltså borde honom tillkomma, tillstyrkte Stats-rådet i underdånighet, det Kongl.
Majrt täcktes uti nådig proposition föreslå Rikets Ständer, att nämnda ersättning måtte å Riks-statens sjette hufvud-titel uppföras, att till Landshöfdingen i Örebro län årligen utgå med ett mot
Fem procent af den för jorden erlagda afträdes-summa svarande jemnadt belopp af Etthundra Tretiosex R:dr Banko, 24 Kongl. Majus Nåd.
Proposition JY° 100. eller Tvåhundra Fyra R:dr Riksmynt, i hvilken händelse kapital-beloppet borde till Rikets Ständers Riksgälds-kontor öfverlemnas, för att blifva för Rikets Ständer disponibelt.
Med bifall till hvad Stats-rådet härutinnan i underdånighet tillstyrkt, befallde Kongl. Majit, att, i öfverensstämmelse härmed, nådig proposition, sådan den finnes protokollet bilagd, skulle till Rikets Ständer expedieras.
Ex Protocollo Otto H'.
Prop. JYi 101. 1 M 101.
Ank. till Exp.-Utsk. cl. 19 Juni 1887, kl. 12 m.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Stander, angående beviljande, för Mynt- Verkets behof, af ett rdntefritt lån från Rikets Ständers Bank å 50,000 R.dr Riksmynt; Gifven Stockholms Slott den 23 Maj 1857.
I sammanhang med afgifven embets-berättelse angående de under sednare hälften af sisllidne år vid Mynt- och Kontroll-Verken utförda arbeten in. m., har Öfver-Direktören vid nämnde verk hos Kongl.
Majit gjort underdånig framställning angående vidtagandet af nedannämnde åtgärder, hvilka funnits dels oundgängligen nödige, dels ock i allmänhet af behofvet påkallade, för att bringa Mvnt-Verket i ett fullkomligare och mot lidens fordringar bättre svarande skick, nemligen: l:o
Ombyggnad af silfver smältning s-verlistaden samt koppar smältning s-ugnen och tillnärmning s-ugnen för silfver i vals-verkstaden.
I afseende härå har Ofver-Direktören anfört, alt då det hittills begagnade sättet att i drag-ugn medelst trädkol verkställa silfver smältningen i grafit—deglar om 1,000 ä 1,200 skålpunds rymd medförde liera betydande olägenheter, enär dels dermed vore förenad en alltför stor åtgång af bränsle, dels deglarne ofta efter några få ifyllningar blefve otäta och ohrukbara, dervid jemväl förlust af silfver kunde uppkomma, och dels sinältarne härvid hade att uthärda ett högst svårt arbete såväl under skötseln af smältningen, som isynnerhet vid silfrets ulgjutning, i anseende till den starka hettan från den öppna ugnen, hvadan ock deras arbete måste högt betalas och arbetskläderna, som Mynt-Verket bestode, ganska snart blefve förstörda och förbrända, — det derföre nu mera vid flera större Myntverk brukades att smälta silfret i smidda jerndeglar, rymmande 1,500 å 2,000 skålpund, medelst ved uti en flamm-ugn, som äfven under utgjutningen hölles tillsluten för lågan och endast lemnade degelns inre tillgängligt för arbetarne, hvarigenom desse hade att vidkännas en jemförelsevis ringa olägenhet af hettan; och då Mynt-Verket redan från längre tid tillbaka egde i förråd flera jerndeglar, men för dessas begagnande erfordrades en annan smältverkstad eller ugns-inrättning, än den nuvarande, har Ofver-Direktören, enär dessutom i alla händelser den nu befintliga skorstenen till Bih. lill R.
Prot. 1836 & 1837. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 13 Haft. 1 2 Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. M 101. slöra silfversmältniugs-ugnen måste, i anseende till dess eldfarliga och i öfrigt otjenliga beskaffenhet, under detta år ombyggas, i underdånighet anhållit att få äfven ombygga hela smältverkstaden enligt en i sådant afseende utarbetad plan, hvarigenom förenämnde förbättrade smältnings-rnethod hädanefter kunde komma alt hufvudsakligen begagnas.
Beträffande åter koppar-smältugnen och tillvarmnings-ugnen för silfvertenarnes utvalsning, har Öfvér-Direktören förklarat dessa ugnar vara så utbrända, att desamma måste holt och hållet oin-muras.
Koslnaden för nu omförmälde ombyggnader har Öfver-Direktören ansett icke kunna beräknas till mindre än .
B:leo R:dr 2,000. 2:o Reparation af gamla verkstadshuset.
Vid Mynt-Verket finnes ett större tvåvånings-stenhus, som i bottenvåningen är inredt till smedja, reparations-verkstad rn. fl. verkstäder, men hvars öfre våning och tak icke på många år undergått någon reparation, hvarföre takstolar, bjelk— lager och mellantak, enligt Öfver-Direktörens uppgift, skola befinna sig i så bristfälligt skick, att hela byggnaden hotas af förstöring, om icke en grundlig reparation snart mellankommer.
Af sådan anledning har Öfver-Direktören ansett i hög sta grad önskligt, att denna byggnad kunde under innevarande år iståndsättas och öfre våningen inredas till tjenliga förvaringsrum för hvarjehanda vid Mynt-Verket behöfliga materialier; hvarjemte Öfver-Direktören hemställt, alt i denna byggnad måtto inredas ett boningsrum för Mynt-proberaren, i hvilket denne kunde uppehålla sig, när långvariga smältningar, på sätt under sednaste vinter- och vårmånaderne nästan hvarje vecka skall varit händelsen, fordra hans närvaro hvilken timma som helst på dygnet.
Kostnaden för dessa reparations- och inrednings-arbeten bar ansetts icke kunna uppskattas lägre än till ......
B:ko R:dr 2,000. 5:o Uppbyggande af 2:ne vedskjul.
Jemte förmälan, hurusom Mynt-Verkets vedförråd fortfarande ligger, i brist af vedskjul, uppstapladt under bar himmel, utsatt för regn och snö, hvarigenom åtgången af nämnde dyra material betydligt förökas, isynnerhet under år med stor nederbörd, då bränslet blifver nästan odugligt för frambringande af smälthetta i fiamm-ugn, har Öfver-Direktören tillkännagifvit, att å Mynt-Verkets tomt platser finnas afsedde för 2:ne vedskjul, det ena 58, det andra 50 alnar långt, samt 12 alnar breda, att uppföras med enkel tegelmur på utsida och gafvelvägg samt på framsidan af lösa sämre bräder mellan (lere murade pelare, på hvilka ett simpelt tegeltak skulle hvila; att det ena af dessa vedskjul vore ämnadt att utgöra fast stängsel för mynt-tomten mot en del af dess östra sida, der endast ett provisionelt (dank i stället blifvit år 1854 uppfördt; samt att på största delen af byggnadsplatsen ännu, till följd af brist på nödiga anläggnings-medel, fattades strandskoning eller kajmur mot den här angränsande Mälaren, hvilken kajtnur borde af sprängd grof sten uppföras till 3 alnars höjd, med jetée af stenskärf till minst 2 alnars bredd, i likhet med den öfriga strandskoningen, som mot sjön uppfördes åren 1855 Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. JU 101. 3 och 1854.
Uppförandet af omförmälde byggnader har beräknats komma att kosta omkring R:ko R:dr 4,000. 4:o Anbringande af gaslysning vid Mynt- och Kontroll-Verken.
Då lillämnadt vore, alt under innevarande år gaslysningen inom hufvudstaden skulle kommu alt utsträckas äfven till Kungsholmen och ledas långsåt både Handtverkaregatan och Glasbruksgränden, hvilk a hvar på sin sida begränsa Mynt-tomten, har Öfvcr-Direklören, enär den nuvarande belysningen i Mynt-Verkets verksläder medelst oljelampor och der sådana äro olämpliga, medelst talgljus, vore pä en gång svag, osnygg och ganska dyr, helst oljan till slör del förspilldes och tilläfventyrs likasom händelsen vore med talgljusen, i icke ringa mån försnillades, utan möjlighet att förhindra detsamma, ansett anbringandet af gaslysning i Myntverkstäderna otvifvelaktig! komma att medföra håde besparing och bättre belysning, hvarjemte i Kontroll-Verkets laboratorier gas, i stället för den nu behöfliga dyra spriten ansetts kunna med slör fördel användas, vid proberingen, till en mängd smärre upphettningar ; och har Öfver-Direkiören i sådant afseende låtit, af sakkunnig person uppgöra koslnads-förslag lill rörledning för gas från Handtverkaregatan så väl til! alla Myntverkstäderna, upptagande 70 lågor (gårdslyktorna inbegripna), som till KontrollVerkets laboratorier, upptagande 18 ljuslågor och 6 stycken kok-apparater.
Delta koslnads-förslag uppgår till en summa af B:ko R:dr 3,346. 5:o Anskaffande och uppsättning af en ny kraftigare ångmachin samt ombyggnad af utvexlingsverk och axelsträckning.
Rörande detta ämne, har Öfver-Direktören i underdånighet anfört: att den ångmachin af 25 hästars kraft, hvilken vore afsedd alt drifva såväl valsverket som en mängd andra machinerier, blifvit från England hit till riket införd redan år 1802 och fördenskull vore af ganska gammal byggnadsart samt förbrukade mer än 12 skålpund stenkol per hästkraft i timman utöfver de 4 skålpund, som bättre machiner af nutidens byggnadssätt ungefärligen erfordrade för lika kraft och tid; att likväl det svåraste felet med denna machin vore, att densamma, i anseende till sin svaghet icke förmådde drifva verket med vederbörlig hastighet, säkerhet och jemnhet, under det att oupphörligen kostsamma reparationer erfordrades, för att hålla dess förnötta lemmar i brukhart skick; att otillräckligheten af machinens kraft redan länge visat sig vid valsning såväl af silfver som koppar, men isynnerhet nyligen gifvit sig tillkänna under utvalsning af tenarne till nya kopparmyntet, hvilka endast kunna sträckas i kallt tillstånd, och hvarvid, ehuru valsarne ställas så, att tenen ganska obetydligt ulsträckes för hvarje gång den genomlöper verket, farten likväl saktas och machinen omsider helt och hållet afstadnar, om man ej allt som oftast gifver den tillfälle att i tömning återbemta sig; samt att, i följd af dessa omständigheter, arbetena vid alla verkstäderna både försenades och fördyrades, då deremot med en högtrycknings-machin af åtminstone 40 hästkrafter, och med begagnande af ångans expansion, mindre eller åtminstone icke mera bränsle än nu Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. JVs 101. skulle erfordras, under det alt alla rörelser komme att ske hastigare, jemnare och med fördubblad effekt, hvarigenom det dyra mennisko-arbelet kunde nyttigare användas och således en betydlig minskning af myntnings-kostnaderna vinnas.
Vidare har Ofver-Direktören anfört, att utvexlingsverket och axelsträckan, som från ångmachinen meddelar rörelsen till de särskilda sträckmachinerna m. fl., från början blifvit förfärdigade för en machin om 10 hästars kraft samt sedermera anbringade till den nu befintliga 25 hästkrafters machinen och vid uppsättningen på nuvarande platsen hopskarfvade af allahanda gamla stycken, hvilka illa passade tillsammans och genom grundmurarnes sättning icke mera hade det läge, som vederborde, samt följaktligen gjorde rörelsen mindro ledig, ofta komme i olag och måste repareras, så att allt arbete, stundom för flere dagar i sender, blefve afbrutet, hvarförutan de flesta af dessa delar vöre alltför svaga för ett kraftigare rörelse-macbineri och fördenskull borde ersättas med nya, starkare och bättre konstruerade; — och har Ofver-Direktören yttrat den öfvertygelsen, att en genomgripande förbättring i nu omförmälda afseenden skulle göra en nästan fördubblad å rsti II verk ning möjlig, om så erfordrades, utan alt utgifteina för det större arbetet skulle stiga särdeles högre, än hvad det lägre arbetet nu kräfde, då det bedrifves med det svaga, gammalmodiga, utslitna och i alla alseenden odugliga rörelseverket.
— Enligt de uppgifter Ofver-Direktören från vederbörliga machin-fabrikanter erhållit, har kostnaden för den ifrågaställa förändringen, uppsättning inbegripen, men med afräkning af 2,000 R:dr 4 B:ko i förmodad inkomst genom försäljning af det gamla kasserade machineriet, ansetts uppgå lill icke mindre än B:ko ll:dr 18,000. 6:o Anskaffande och uppsättning af en ny stor prägelmachin samt 2:ne kransningsmachiner och en gröfre sax.
I dessa afseenden har Ofver-Direktören anmält, att, sedan Kongl. Maj:t i Nåder tillåtit, det en ny ån g prägelmachin för 4-R:drs-stycken finge anskaffas, OfverDirektören numera träffat slutlig öfverenskommelse om förfärdigandet af en dylik machin med Fabrikanten H.
Uhlhorn i Grevenbroich nära Köln, hvilken förbundit sig att till den 1 nästkommande Juli hit afsända nämnde machin och för densamma, sex veckor efter hitkomsten, betingat sig en summa af 3,542 Thaler 10 groschen Preuss.
Courant, försändnings- och uppsättnings-kostnaderne oberäknade; antagande Ofver-Direktören, att machinen, här på stället uppsatt, komme att kosta vid pass 7,500 R:dr B:ko; — att ehuru Mynt-Verket egde en krans eller lätter— machin för större kopparmynt, med hvilken 4- och 2—skil ling—banko—plattor blifvit kransade, så att kanten gjorts tjockare än sjelfva plattan, samt denna machin, hvilken emellertid till de hufvudsakligasle delarne vore försliten, väl skulle kunna förändras, så att 5-öre-stycken dermed kundo kransas, denna förändring likväl skulle medföra föga mindre kostnad, än anskaffandet af en ny kransmachin, sådan som tillverkades af Miinzrath Rössler i Darmstadt, helst underhållet af den omändrade gamla machinen fortfarande skulle blifva kostsamt, emedan de delar, som snarast Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. Jtä 101. 5 blefve förnötta, till följd af sin beskaffenhet, vore ytterst svåra alt förfärdiga; hvarförutan sistnämnda machin icke skulle kunna bringas att åstadkomma mer än ungefär hälften så mycket arbete på en gifven tid, som de nya kransmachinerna; att för 2-öre-styckena, hvilka äfven borde kransas, den gamla machinen neppeligen kunde göras användbar och, äfven om detta skulle lyckas, en arbetsam omställning med utbyte af de flesta delarne blefve behöflig för hvarje förändring af myntslag, som skulle kransas; att det fördenskull vore af vigt för Mynt-Verket att erhålla 2:ne kransmachiner af Rösslers konstruktion, hvilka, den ena för 5-öre- och den andra för 2-öre-stycken skulle, här uppsatta, komma att kosta vid pass 500 R:dr stycket, eller tillsammans 1,000 R:dr B:ko, samt slutligen att för sönderklippning af mer eller mindre utvalsade mynt-tenar i kortare stycken, Myntverket visserligen egde en gröfre sax, som någorlunda uppfyllde nämnde ändamål, ehuru den, till följd af sin konstruktion, nog ofta behölde repareras och derföre vore kostsam att underhålla i brukbart skick, men att denna sax vore alldeles oduglig alt sönderklippa en gröfre metallplåt till mer än 2 ä 5 tums längd, så att, då, såsom ganska ofta ifrågakomma, en större metallplåt skulle sönderdelas, man antingen måste anlita någon främmande machin-verkstad eller ock med mejsel långsamt och mindre väl verkställa sönderstyckningen; och hade Ofver-Direktören derföre å Bolinderska verkstaden härstädes redan beställt en för behofvet tjenlig, stark och väl konstru erad sax, hvilken komme att kosta omkring 300 R:dr B:ko.
— Sammanlagda kostnaden för do i denna punkten förut omförmälda machiner samt nyssnämnde sax skulle således uppgå till omkring ll:ko R:dr 9,000.
Vid sammanfattning af samtlige nu uppräknade utgifter, nemligen för l:o Ombyggnad af silfversmältnings-verkstaden, koppar-smältugnen och tiII— värinnings-ugnen för silfvertenarnes utvalsning B:ko R:dr 2,000. 2:o Reparation af gamla verkstadshuset » » 2,000. 3:o Uppbyggande af 2:ne vedskjul » » 4,000. 4:o Anbringande af gaslysning » » 3,546. 5:o
Anskaffande och uppsättning af en 45 hästars ångmacbin samt ombyggnad af utvexlingsverk och axelsträckning.
» » 18,000. 6:o Anskaffande och uppsättning af en ny stor prägelinachin samt 2:ne kransmachiner och en gröfre sax ... ;> » 9,000. skulle alltså för de af Öfver-Direktören ifrågaställa åtgärder lill Myntverkets försättande i fullkomligare skick erfordras en summa af R:ko R:dr 38,346.
Men som Myntverkets tillgångar, hvilka den 1 Januari 1850 utgjort en summa af 65,086 R:dr B:ko, på de sednare åren oupphörligt minskats, så att de den 1 Januari innevarande år uppgått till endast 38,445 R:dr nämnde mynt samt någon ytterligare nedsättning af samma tillgångar icke kunde ega rum, utan verklig fara 6 Kongl. Maj:ls Nåd.
Vrop. M 101, för omöjlighet alt fullgöra de myntnings-skyldigbeter, Verket ålåge, och det under för handen varande omsländigheler icke vore möjligt att med ringaste sannolikhet beräkna Verkets penningeslällning ens lör slutet af ett löpande år, alldenstund stor förlust uppkomrne genom tillverkning af silfvermynt och vinst al kopparmyntningen; men förhållandet emellan dessa olika myntslag icke kunde bestämmas af Myntverket, utan berodde af reqvisitionerne, har Ofver-Direktören i underdånighet anhållit, att, enär, under sådana förhållanden, utförandet af ofvannämnde för Myntverket högst hehöfliga åtgärder lill siörsta delen skulle blifva beroende af en obestämd framtid, ifall kostnaderne borde bestridas af Verkets egna inkomstkällor ulan något slags förskott, men hvarje uppskof emellertid vo;e en bestämd misshushållning och medförde fortfarandet af större myntnings-omkoslnader, än vederborde, utom andra förut anförde olägenheter, Kongl.
Maj l måtte täckas hos Rikets nu församlade Ständer göra Nådig Proposition om beviljande al ett anslag af 33,533 R:dr 16 sk.
B:ko eller 30,000 Riksdaler Riksmynt, eller ock, ifall detta skulle anses mindre lämpligt, af ut t räntefritt lån å samma summa från Rikets Ständers Bank, hvilken ensam skördade vinsten af Myntverkets förluster pä siifver-myntningen, att, i mån af behof, utgå under innevarande och nästkommande år, samt alt afbelalas i den mån Myntverkets disponibla tillgångar komma att utgöra större summa, än 60,000 R:dr Riksmynt; och har Öfver-Direktören yttrat den förhoppning, att, sedan Myntverket blifvit försatt i godt skick, den uppgifna summan skulle kunna genom vin- A sten på koppar-utmyntningen återbetalas inom icke särdeles många år.
Stats-kontorel, som under den 22 i förliden månad till Kongl.
Maj:t öfverlemna! den underdåniga skrifvelse, hvari Ofver-Direktörens vid Mynt- och Kontrollverken ifrågavarande framställning finnes intagen, har, i anledning deraf, förklarat sig anse det af Ofver-Direktören föreslagna sednare alternativet eller den önskade summans beviljande såsom räntefritt lån från Rikets Ständers Bank, vara den lämpligaste utvägen för ändamålets vinnande, helst utgifvandet af nämnde summa vore för Banken af ringa eller ingen betydenhet.
Med anledning af hvad sålunda förekommit och då bebofvet af förbättrade anstalter vid Myntverket är oundgängligt, så vida detta verk skall kunna behörigen uppfylla de betydligt ökade anspråk på utmyntning af såväl silfver sorn koppar, hvilka af Rikets Ständers Bank blifvit framställda, vill Kongl, Maj:t nu i Nåder föreslå Rikets Ständer, att, för beredande af tillgång till bestridandet af ofvanomförmälda, för Myntverkets försättande i elt förbätlradt skick erforderliga utgifter, må af de under Rikets Ständers Banks förvaltning stående medel beviljas nämnde verk Kongl. Mayts Nåd.
Prop. M 101. 7 ett räntefritt lån af Femtiotusen (SO,000) Riksdaler Riksmynt, att, i mån af behof, utgå under innevarande och nästkommande år, samt med återbetalnings—skyldighet i den mån Myntverkets disponibla tillgångar komma att öfverstiga 60,000 R:dr nämnde mynt.
De till ärendet hörande handlingar komma att tillställas det Utskott, till hvars behandling frågan varder af Rikets Ständer öfverlemnad; och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl.
Datum ut supra. OSCAR. J. A. Gripenstedt.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Siats-Rådet å Stockholms Slott den 23 Maj 1857.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern Gunther, Hans Excellens, Herr Stats-ministern för Utrikes Ärendena, Friherre Lagerheim, Statsråden: Wallensteen, Gripenstedt, Grefve Mörner, Ulner, Grefve Gyldenstolpe, Anjou, Almqvist och Friherre af Ugglas.
Chefen för Finans-Departementet, Stals-Rådet Gripenstedt, uppläste i underdånighet ett, i enlighet med Kongl. Maj:ts förut fattade Nådiga beslut, uppsatt förslag till Nådig Proposition, angående beviljande, för Myntverkets behof, af ett räntefritt lån från Rikets Ständers Bank å 30,000 Riksdaler Riksmynt; och behagade Kongl. Maj:t, jemlikt Stats—Rådets underdåniga tillstyrkande, i Nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes Protokollet bilagd t, samt befallde, att Nådig Proposition, i enlighet dermed, skulle till Rikets Ständer afgå.
Ex Protocollo Carl von Schantz. 8 Kongl. Maj:ls Nåd.
Prop. JM 102. JW 102.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 19 Juni 1837, kl. 12 m. kongl.
Maj.ts Nådiga Proposition lill Rikets Stander, angående förvandling af en inom Farentuna harad i Stockholms lån utgående skattetitel under namn af Tegelved; Gifven Stockholms Slott den 23 Maj 1857.
Med anledning af vederbörande Häradsskrifvares bos Kongl.