Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
8 Hvad gör bägarns form, om dess innehåll skanker rus!
Bättre lian ej .denna lefnadsfilosofi uttryckas.
Ocli i sin ursprungliga naiva form tillhörde den alltsk under den romantiska bol16nieperiodens Sturm und Drang den manliga.
krets, som hyllade det frivola fribytarlifvets, det romantiska boulevardlifvets principer, om vi liar kunna tala om prin- ciper.
F r i n denna inanliga iingkarlskrets öfvergick så detta erotiska iifventyrarlif, denua lust för)) lekkarleken » till en viss sort af de nu- tida kvinnorna.
E n lid klass af dessa.
har skildrats af den nutida litteraturen. '
Xen om man företrädesvis i den moderna franska litteiiiitureu gifvit en stor hemortsriitt å t den excentriska, njntningslystna, kalit erotiska kvinnotyp, som begagnar kärleken med vett och ' ilja för.
att göra liftet .spämande och afventjrligt, har denna kvinnotyp ändock knappast framställts som annat au en afart och dess tillvaro annat an soru en åt excentriciteten hemfallen typ, och nar författa- rinnan här vill häfda dess anspråk pil att bilda den reformatoriska typen, den moderna kvinnan, som srniiiingom skall bilda skola ocl: blifva tongifvande, hvars själfsv %ld s k d l proklameras som lag fik framtidens mansklighet, d&amp; ar detta i sanning nytt.
Xtt skdalit kvinligt boh&amp;ine-ideal, satt i systein, fiirkla~adt med ej ringa grad af skarpsinne, ar det kännetecken, som gör fru Narholiiis bok till el1 af fin-de-sidcle litteraturens mera egendomliga produkter.
$om bokeii är tnlangfnllt skrifveii, viinlar a.f fina ys~kologiska analyser samt bred- vid sina paradoxer äger sidor af verklig viiltalighet och ntgiir ett slags sund reaktion mot frasidealisinen.
är den ganska farlig.
Ty äfven om man finner en mängd af dess doktriner vara ord i sinom tid och viil värda att bebjärtas, blott icke ur dem drages dessa ytterligt g&amp;eiidt.
konsekvenser, m %ste man dock stämpla dess andemening som aniora- lisk och samhällsupplösande.
Det är en fran kvinnosynpuiikt utförd st~imiiigs~eligion u-iaii här finner predikad, kvinnorna anses genoiii sin nervösa kansligliet kallade att vara de härskande och sin ratt därtill liafvn de genom sitt temperaments mottagligliet.
Det ar diirför, menar förf., det är så fåvitskt, att af kvinnan vilja göm en id&amp;niinniskt.
i j f r e r hnfriid taget &amp; r allt, soin heter princip, regel, rrllt det fasta och lugbestiiiiid;: i världen en uppfinning af mannens tröga, dumma mtw.
3; kt l~ionoiit vara vetenskapens arbetsträl, till denna uuderoi.diindc nppgift cli~gc;.
han ju, han duger - stackars karl - blott att tiicka.
3 h det gih han ju ypperligt, det vill förf.
giiriia eukiiina.
Hon ar för iipplyst att vara fördoinsfiill, och hon erkanner gi-iriia maiiiienis iifverliigsenliet därutinnan.
Hon är t. o. m. artig nog att ge mannen ett mycket vackert betyg som tankemaskin, och kvinnan f i r i det afscendet nii- derbetyg.
Men den vulgura iiaturen iir haii i alla fall, materim i världens hushkllning, medan hon gr den lifvaiide formeri, det filiing- skiftande lif selementet.
Men af dessa författarinnans syiqatie;.
fö~klaras ocksl2 de goda sidoma i hennes författarskap.
Hon IY lycklig, 32s h m skildrar: Iri kvinliga nervösa temperamentet just, i Cess vibreyade seusiiiilitct och ej minst i dess oförstådda langtau, ja, till och nied i dess skiirt k ~ i i i
S liga tillbakadragenhet.
Ocli s % inträffar det besynnerliga, att hon, som ger kvinnan rådet att uppsöka och ' våga sig in i lifvets erotiska virrvarr, att hon kan teckna det jungfruligt finkänsliga Iios Eleonora Diise, den tigande och lidande blygheten hos Marie Baschkirtxew, det frågande, sällhetsspörjande hos den evigt otillfredsstälda matema- tiska varldsberömdheten Sonja.
Kavalevsky, och att hon känner sig frånstött af allt nyktert rätthafveri i den moderna kvinnosaksrörelsen, så att han finner både fru Edgren-Leffler och fru Amalia Skrain för robusta för sin sinak.
Det ar ett nöje att kunna vitsorda författarinnans förinåga a t t tolka det specifikt kvinliga, vårliqa förnyelsedrag, Iivilket ofta nog möter Iios de högst iitriistade af var tids kvinnor.
Det ar ett nöje att kunna säga, att denna bok i vissa afseenden genoin sin porträtte- ringskonst förtjänar titeln, Das Bnch der ~ r a n e n;, när man å andra sidan.
måste så bestämdt, som vi har gjort, i en mängd andra afse- enden frånkänna den hvarje rättighet till titeln af Beii kvi.nnans bok b. Hellen Lijzdgren.
Meddelanden f r k Fredrika-Bremer- Förbundet.
I februari inånad detta hr inkom till Fredrika-Bremer-Förbiiiidets styrelse en skrifvelse från koini- tén för ~Kvindernes Udstilling fra, Fortid og NuJid~ i Köpenhamn, med uppmaning att verka för Sveriges deltagande i nämnda utställning, bestämd att aga ruin instundande soniinar 20 juni-15 sept.
Det definitiva svar, som Förbiindet till den danska utställningskomitdn nii aflitit a r till sin innebörd följande.
D å Förbundet, såsom fallet varit beträffande ordnandet af arbetet för den svenska kvinnans deltagande i världsutställningen i Chicago 1893, ej ansåg det ligga inom omradet för dess verksamhet att omliandertaga ett så maktpåliggande ' och vidlyftigt arbete som det en utställnings- komité kräfver, kunde det ej Btaga sig att ställa sig i spetsen för ett dylikt företag, annat an så tillvida, att det ville söka verka för bildan- det af en komit6 af sakkunniga personer, villiga att föra salren framåt.
Det utskott inom Förbiindets styrelse, som åtagit sig dessa förarbeten sökte ined all ifver att bringa företaget till ett lyckligt resultat.
Försök gjordes att erhålla anslag, a$t vinna inflytelserika personers bistånd, samt att få en komité bildad.
Dessa försök voro ock nära att lyckas, men modlöshet har gripit de mest sangviniska
vid tanken på, a t t allt det myckna honi konstslöjd och andra områden, soiii verkligen finnes värdigt a t t utställas, måste sammanföras och ordnas, p i 2 i 3 månader. '
Erfarenheten från arbetet för Chicago- iitstallningen har visat, hvillteii dryg tid d.ylika förberedelser krafver.
$Det ar siledes », heter $et vidare i Förbundets skrifvelse till ut- stiillniiigskomitén i Köpenlianin, ~ingaluiida af brist på ett allmännare intresse 110s de svenska kvinnorna för edert företag eller ännu mindre af brist, p$ befintliga iitstallniiigsmaterial, utan af fruktan a t t Sverige på griilid af den knappa förberedelsetiden icke skulle blifva värdigt represen- teradt, som styrelsen nödgas afslå den i bref af 26 / 2 genom eder sekre- terare uttalade begäran, a t t » Förbundet ville ställa sig i spetsen för Sveriges deltagande i Kvindernes Udstilling i Köpenhan~.n ».
En minnesgard åt Camilla Collett.
E n lagerkrans] ned band i de sveriska fargerna från Fredrika-Bïemer-Förbundet nedlades på den iiorska författarinnans kista, då iiensamina den 1 4 sistlidne mars fördes till liarvaraiide krematorium för att brannas.
Kransen bar följande inskrift:, En gard af vördnad och tacksaniliet ' för feintio års arbete med hjärtats och snillets förenade kmfter, agnadt &amp; t Nordens kvinnor,.
har Förbundet haft glädjen mottaga från en förbundsmedlem, livilken frikostiga gåfva utgjort en synnerligen val- kommen förstärkning till Förbiindets allmiiiina kassa.
Ett tradgårdsstipendium å 90 kr.
liar tilldelats fröken Sigrid Wi- berg, livilken f. n. geiionigår en kurs vid Norrvikens trädgårdsskola.
Föreningen Stockholms internationella L ärarinnehems första &amp; ismöte ägde runi lördagen den 30 inars 1895, i liemmets lokal, 26 Kungsgatan under ordföraiideskap af vice ordf. fru K. Bohman f. ' Riiffel.
Saiiimantoradet inleddes med uppliisandet af års- och revi- sionsberattelseriia.
Arsberattelsen redogör för det förberedande arbetet för hemmets bildande, och för dess verksamhet sedan det den 1 jan.
1895 öppnades.
Af densaniina fralnggr a t t hemmets gästfrihet genast tagits lifligt i anspråk, antalet af dess peiisioniirer liar nämligen upp- gått till 17, daraf 5 af utländsk nationalitet; af dessa h.afva 5 emot- tagits för hela innevarande varterinin och 1 2 liafva vistats i hemmet från 8 dagar till längre tid.
Alla liafva uttalat sin belåtenhet med den komfort, trefnad och prisbilligliet de funnit inom hemmet.
Ansök- ningar om mottagande så val för närniaste tiden som för soinmar.
och och liöstinånaderna, ' t.
o. in.
så långt fram i tiden som för nästkom- mande år liafva inkommit.
Hemmet liar afven visat sig vara af stor betydelse för de unga schweiziskor som vistas i Stockholm.
D e liafva ofta infunnit sig dar
på kortare besök, samt liafva i förest %iidariniian fiiniiit en inoderlig vän, soni.
med råd och d i d - stått dem bi.
D e liafva äfveii regelbundet livarannan söndags e. in.
samlats i lienimet, livillcet siliinda bör kiniiiia blifva en föreiiiiigsplats för dessa, ofta isolerade oc !i l h g t från sitt hemland boende unga flickor.
E t t enkelt saiiikviiiii anordiiades den 9 inars af styrelsen för lieininets pensioniirer, iiagra deras vänner in.
livarvid fil.
d: r fröken Ellen Fries 1iö11 ett ined stort intresse ål~ördt caiiserie öfver, En resa till Nordkap, lirarjiiinte sång utfördes af en iiiiisilcalskariiina.
Antalet af föreningens medlemmar # r f. n, 326.
Af revisions- berättelsen, som för öfrigt redogor för förva.1tiiingen af liemmets räken- skaper iinder okt.-dec.
1894, f raingai-, a t t inflntna medel (g l v o r, niedleinsafgifter, inkonist af tombola), iippgå till 9,583: 56.
Utgifter (li~~sli&amp;ll, liyra m. iii.)
1,093: 52.
Shom i förra niimret af Dagny niimdes?, Ilade herr A. F. Liljeliolin i andra kaminai ' eii i en motion föreslagit, a t t riksdagen skulle bevilja e t t anslag af 8,000 kr.
till understöd å t läiso- anstalter, soin utbilda lärarinnor i li~isliållsgöromål med sirslrildt afse- ende fäst vid folltsltolans flickor.
Denna inotion afstyrktes af stats- utskottet, dock ined den förklaring, a t t utskottet icke skiille tvekat a t t förorda iilotioiien, on1 icke ärendet synts krlifva en fullständigare utredning all den soni iiii förelage.
Närniare upplysningar salinacles nämligen, både on1 livilka läroanstalter.
soni borde komma i fi ' hga tili Btiijutande af det föreslagim alislaget och lininvida detta till sitt be- lopp vore iniitt afpassadt till det afsedda riiidniiialet.
Kaiiirarne afslogo likaledes inotioneii, dock tycktes siirskildt i andra .l; ainiilnreii ganska lifliga syinpatier för dess syfte råda.
och förhoppning uttalades, a t t regeringen skulle taga saken on1 liand och till nästa riksdag inkomma ined nytt förslag i ämnet.
Koiiti ' aktpi * osteii H a z h s motion om iiiidriiig i gallande lagbe- ' staniiilelser rnrar~dq oäkta barns försörjning i syfte a t t för barnafadern, göra det svgrare att undandraga sig sin försörjningsplikt liar afslagits a t lagutskottet och lramniaren, på den grund a t t riksdagen genom en skrif- ' velse af den 7 niaj 1893 redan dragit fr8gan.
under k. in: ts pröfniiig. '
Hedersdklom från Chicagoutsta / / ningen liaf va, af w The board ' of Lady Blapagers » tilldelats följande persoiier på grund af att de genoni sitt arbete p&amp; ett liögst förtjänstfullt sätt bidragit till Föreningen Hand- arbetets Viimers framgång vid iitstal !ningen i Chicago.
Dessa personer iiro: Agnes Branting, Bofia Isberg, Kerstin Clasoii för möiisterritiiiiig, Matliilda Eriksson för konstbroderi och lCarna ' Nilsson för liaiite-lisse- väfnad.
Diplomen utdelades vid Handarbetets Viiimers årsinöte deii 29 mars.
Likiiande 1iede.rsdiploin Iiafva afveii nyligen tilldelats följande
personer, livilka på siirskildt frainstående sätt medverkat vid utförande exponerades i Chicago, af de arbeten, som af Svensk Konstsio~du~tstliZZ~aing nämligen: Maria Adelborg för ritning af broderi, Aurore Rundsen för broderi, Harrie von Diiben för glödritning saint Eufemia Söderberg för traskiilptiir.
Louise Otto-Peters t.
Den 1 3 sistlidne mars afgick i Leipzig ined döden den kvinna, hvars namn för alla tider skall stå i samband med hvad som i Tysk- land iiiider de sista 25 h e n verkats och vunnits för kvinnosaken.
Denna kvinnas namn var Lonise Otto-Peters., Hon föddes i Meisseii i Sachseii å r 1819 soin yngsta dottern till den ansedda juristen Otto.
Första halften - af hennes långa lef nadsbana var lika växlingsrik och stormuppfylld som den senare för- flöt under ett, visserligen ihardigt och aldrig livilande, men dock lugnt och i inånga afseenden framgångsrikt arbete för ett och sainina mål, förbättraiidet af sitt köns ställning.
De frihetsid6er, som på 30- och 40-talen liyllades af en så stor del af det unga Tysklnnd, och för livilka så många af dess bekännare och förfaktare blefvo straffade med fängelse och förvisning, oinfattade Iion med entiisiasm.
Hon skref roinaiier, poem och tidningsartiklar, alla inspirerade af en glödande.
frihetsträngtan, och det var samst~mniighet i åsikter och sträfvanden, som iiärinade henne till skriftställaren Augiist .Peters, hvilken med, flere ars fångeiisliap fick plikta för sitt deltagande i det sachsiska inaj upproret 1848, en bekantskap som ledde till en förbindelse för lifvet.
Skilda &amp; t af fangelsets jiirngaller förlofvade de sig nied Iivarandra.
Efter 10 års förlopp, 1858, d i Peters blifvit frigifven, blefvo de akta inakar.
Bosatt i Leipzig iitgaf fru Otto-Pet-ers tillika ined sin inan dar- städes aB !titteldeutsclie Volkaeitiing~ och agnade sig allt fortfarande ined ifver %t litterar verlcsainhet.
Efter insnnens död 1864 blef arbe- tet för kvinnosaken mer och mer hennes lifsuppgift.
Aret efter sedan hon blifvit enka stiftade hon Allgemeine deiitsche Franenverein, hvars organ)) Nem Bnliiien~ hon tillsammans med Aligiiste Scliinidt redige- rade ända till sin död.
Stiftarinna och ledarinna.
af Tysklands i ideelt afseende högst stående och mest ansedda kvinnoförening, livars ordförande hon varit under de 30 &amp; r den ägt bestånd, framstående författarinna och diktare samt ~itiliärkt lika mycket för förståndets som hjärtats egen- skaper, har fru Louise Otto-Yeters under sin lifstid som nu efter sin död utan gensaga af sina landsmän * tillerkaiints den första platsen bland förkainparne för Iiyad man i högsta och bästa bemärkelse benämner deii tyska kvinnans einnncipation.
Drottninggatan 10, 3 tr- Telefon 58 16. lrsta klassens Fotografi-affär!
Sjuksköterskor med goda, betyg öfver genomgångna lärokurser och utöfvad praktisk verlisamhet, finnas iim mälda å 3red~ * 6kcc-Brm~e~ * - 54 Drottninggatan, 1 tr. Allm.
BWbzc ?zdets mr&amp;, A Fredrika-Bremer-Förbundets byrå, Stockholm, finnas anmälda lrvinliga arbetssölznnde, såsom: lelrtionsgifvare i olika amnen, svenska och ntliindslra lärarinnor för hem och skolor, kon- tors-, &amp; %rs- och slrrifbiträden, husförestAndndnrinnor, siillskap och bi- träden i hem, föreliiserskor, gymnaster, sjul~slröterslror m. fl.
4 t 4 4 + + + t b i + 4 ~esinfektions- och Mattrengöringsanstah Tel. 87 99.
Tel. 87 99.
Reng6r mattor efter föregi %ende desinfelitioii.
fi&amp;n d$ och smuts enligt ny metod; ' mm Rengör möblex, s&amp;ng och.
g&amp;ngkläder f r h mal och Reder i + + + 4 4 + aldra parasiter; tagel och renar fjäder medelst nyl~onstruerade maskiner.
4 mat tov emottagas t ~ z ~conser~vwing t 4 emot mal.
Hämtning oeh.
hemsändning inom Stoekholrn + + P ~ Z S V ~ P I och L kostnadsfritt.
Kontor: Drottninggatan 23, 2 tr. upp.
~ e l e f o n 73 73.
4 i + 4
lamnar åt kvinnor råd och upplysningar ' i juridiska och ekonomiska angelägenheter, Träffas å förbundets byrå 54 Drottninggatan, 1 tr.
Tvätta med luf * ?.
Nutidens mest sensationelia o, praktiska uppfinning!
Pneumatiska handtvattmaskinen UNDINE, Patenterad i alla lander.
Enklaste, basta ooh billigaste tvattmaskin i viirlden.
Pris pr wt? / ck blott G k,-.
~ e i i g ö r tviitteii fiirvhiiniisviirdt liitt; skoiinr tviitten shsoni ingen niinaii.
iiietod; iiiidnntrIiigos hlistsnd~bt a1.h aiidre tviittiiiaskiiier.
Sparar nrboto, sparar tid, spnrfir paiuiiiignr!
Generalagentur för Sverige: JOSEFH L E J A,.
,: I (o r &amp; ~ / I.
.Mofleu~1~~~1&amp;tQ~.
Underaaenter antagas B alla platser.
k Fredrika- Brkmer- Förbundets Byra mottagas anmälningar till inträde i Förbundets Sjukkassa- Äfven personer, som icke äro medlemmar af Förbundet,-.
kunna blifva delegare i densamma.
af de stegrade fordringar man i vAra dagar st~llcr.
p5 linne ined afseende p~ styfnad och glpns, ' har g a n mhngfaldiga ghnger slikt förbittra clen.enkla sisstiirkelsen genom att uppblhnda densamme med borax, guminl ", vax etc.; dock lyckas detiija endbst genom öfning och erfarenh.ct i tillblanclningss5t- tet.
H5rtill kommer att miingeu.
liiismoder, oaktadt ihiirdiga bemödanden, kiiuiier, sig, .~esvikeu och längtar efter ett biittre.
och siikrase satt.
- Detta s5tt finner man blott genom begngnmclet af.
Wiclr9s Diibbolstiirkelse, ett absolut tillfihlitligt ' och fdlikomlipt tillreclt st5rkelserncdel, .. livilket inne- h0ller.
alla nödiga besttidsclelar: i vailafviigdo- proportio~er, Bfveli sAd~na som framkalla en glansande yta.
Genom '.
detta medel kunna kragar; min: chetter o. cl.
sttirlcas s&amp;.v5i,lil.
' 8t ' t de blifva som nya.
, bvingnndet af ' denna starkelse &amp; r ytt6rst %kelt. '
F.ysiologiiska sko.don ' z c e&amp;ner, hersar och b m r n e: a fC&gt;r r6 i,.
g til.1verka.s - OS. '
undertecknad tili .. moderata priser.
.Pa * oik; ' bom h a h a tjmt.&amp;ligi eller .förstlds fötter,, kilona 8 hos mig f,&amp; skoclon, som pass ?.
* l,,och ' ?ro bekviiina att.g&amp; .ed.
., n.
n 4 .-b C.
' N / LSSON, Drottninggatan 100., - ....
F g Z ".
a A1l.n slags ' verktyg.
för .18derplastik säljas billigast hos PER FROM,Stoekholm.
, - .. i..
.. A a '.
_ _ 4 4.
.Miister8amw.e3tr8gata ' y1 54..
Saxrirr * ooh .. lpify-r.
sl$as,.
: .. .-.
A .., t, - a .&lt;.
, ' .. -.
- x AT.T .Ya: Undihteoknide som nnv&amp;ndt Hopr A x e l l; itströ&amp;s Collodin rnbt r.: J ' iktoi.nar och kylknölar, lia funnit Mljes hos ' Pmfym- och.~okh: cndl&amp;e i: flaskoil I 60 öre .och 1 7ca * oncc.
Franko mot 1 !7cb.
: 20 axam LITSTBOM,.
F ~ E U ~.
..: '.
Stockholm, N:r 39 (302) Prenumerationspris Fredagen den 29 september 1893. pr år: Idun m e d Modetidning och kolorerade planscher I d u n m.
9 » 7 » 5 Byrå: Redaktör och utgifvare: K l a r a v.
Prenumori n s k e r å a l l a post- a n s t a l t e r i riket.
Sigrid fön och arbete, se där öfverskriften på d e n kvinnas lif, hvars bild i d a g trä- der oss till mötes.
Dess drag ä r o n o g litet hvarstädes i vårt land kända o c h älska- de, ty o m också frö- k e n R u d e b e c k s verk- samhet är f ö r l a g d till G ö t e b o r g, så b a d o c k under tjugufyra år flickor från när o c h fjärran där u p p s ö k t den o c h där, inackor- derade i hennes h e m, under hennes moder- liga h ä g n u p p v u x i t till g o d a o c h nyttiga män- niskor.
Sigrid R u d e b e c k föd- des i N o r r k ö p i n g den 7 september 1831.
För- äldrarne v o r o kyrko- herden därstädes fil.
d:r P e r Erik R u d e - beck o c h hans maka Sigrid Gustafva Bry- dolf.
Ett par år efter Sigrids födelse flytta- ' e hennes föräldrar u l l W i s t s patronella pastorat o c h därifrån 1854 till Stora Å b y, båda i n o m L i n k ö p i n g s stift.
R e d a n v i d t i o års ålder f ö r l o r a d e Sigrid o c h hennes sex små syskon sin m o r.
För- lusten mildrades n å g o t därigenom, att en vän- Telef 61 47 helgfri Tryckeri Aktiebolag 6:te årg.
Lösnummerspris 1 5 öre (lösmr endast för kompletteringar) AllllOllSpris: 35 ö r e p r n o n p a r c i l l e r a d.
70 ö r e p r u o n p.
Rudebeck.
inna till d e n aflidna t o g vård o m d e m o c h snart blef deras n y a moder.
I en v a c k e r trakt o c h i ett h e m, d ä r förståndets o c h hjär- tats anlag fingo en sund o c h allsidig utveckling, u p p v ä x t e Sigrid o c h hennes m å n g a syskon.
D e r a s studier leddes af enskilda lärare, o c h Sigrid stannade kvar i h e m m e t, tills h o n o m - kring år 1 8 5 4 b e g a f sig till fröken Cecilia Eryxells pension p å Karlslund i Västman- l a n d f ö r att d ä r ge- n o m g å en kurs f ö r ut- bildande af lärarinnor.
S o m biträdande lärar- inna stannade h o n se- dan kvar i pensionen.
H ä r tändes i hen- nes själ d e n trosgni- sta, hvilken sedan flammat u p p till en eld, stark n o g att icke endast lysa o c h v ä r m a h e n n e själf, utan o c k de m å n g a, hvilka m e d h e n n e k o m m i t i när- mare b e r ö r i n g; här mottog h o n o c k den kallelse h o n i sin Her- res n a m n gått att ut- föra, kallelsen att som lärarinna verka f o r de små.
R e d a n tidigt g j o r d e h o n u p p den plan hon
I D U N 306 Att uppfostra att är afkyla att det uppväcka som ur sömnen, att 1893 gnida med snö det som är förfruset, brinner.
ville följa, o c h s o m h o n nog ' insåg först i e n e g e n skola k u n d e förverkligas.
E n sådan v a r o c k hennes önskningars m å l, m e n f ö r att hinna dit, måste h o n själf u t v e c k l a s o c h f å större p e d a g o g i s k erfa- renhet.
D e n n a f ö r v ä r f v a d e h o n s i g dels som lärarinna i enskilda h e m, dels o c h f ö r n ä m l i g a s t i m d e r d e tre o c h ett hälft år h o n f ö r e s t o d d e n n y b i l d a d e F a m i l j f ö r - eningens skola i G ö t e b o r g.
se o c h o m f a t t a d e t närmaste, tager h a n miste.
Intresset f ö r h e d n a m i s s i o n e n för- svagar i c k e k ä r l e k e n till h e m o c h foster- land, d e n t v ä r t o m stärker d e n, o c h s o m bevis h ä r p å b e r j a g att f å i n f ö r a er p å en försvarsfest.
F ö r r a våren k o m h ö g s t a klassen o c h b a d så v a c k e r t o m l o f att f å fira e n så- dan.
F r ö k e n R u d e b e c k, alltid v a k e n f ö r tidens rörelser, g a f sitt s a m t y c k e m e d D e n n a l ä m n a d e h o n i j u n i 1869, o c h v i l l k o r att flickorna anlitade sina e g n a S o m festen a n o r d n a d e s samti- den 5 augusti samma år ö p p n a d e s hen- krafter.
d i g t m e d U p s a l a m ö t e, l o f v a d e d o c k sko- nes egen.
B ö r j a n v a r anspråkslös.
A f t j u g u f e m a n m ä l d a elever v o r o endast t i o lans kristendomslärare att o m d e n n a hi- närvarande o c h fingo deltaga i den b ö n, storiska händelse hålla ett k o r t f ö r e d r a g, h v a r m é d d e n k ä n d e missionären, d:r P.
o c h e n sångerska g a f o c k s å löfte o m n å g r a s o l o n u m m e r, m e n eljes v a r allt Fjellstedt, i n v i g d e d e n n y a skolan.
e g e t v e r k från d e smakfulla B ö n e n h a r blifvit h ö r d, o c h G u d s väl- flickornas signelse h a r så hvilat öfver arbetet, att d e k o r a t i o n e r n a till d e fosterländska talen.
elevantalet i allmänhet u p p g å r till m e l l a n O c h n ä r d e p å p l a t f o r m e n u n d e r gra- KiO — 170, i n r y m d a i f r ö k e n R u d e b e c k s narna framträdde i nationaldräkter o c h e g e t h u s v i d Bellmansgatan.
talade, s j ö n g o o c h d e k l a m e r a d e u n g d o m - D i t b e r j a g n u att f å f ö r a m i n a lä- ligt o c h barnsligt, o c h n ä r till sist alla sarinnor, i c k e f ö r att se skolarbetet, hvil- reste sig o c h d e l t o g o i f o l k s å n g e n, fick ket n o g f ö r s i g g å r p å samma sätt s o m i m a n d e t intryck, att d å b u d e t: älska G u d, andra fullständiga kvinnliga elementar- ära k o n u n g e n, h ä r inpräglas, sker d e t p å läroverk, u t a n f ö r att deltaga i annat, ett sådant sätt, att d e t i c k e lätt utplånas.
s o m i n o m skolans v ä g g a r erbjudes, o c h Ser m a n f r ö k e n R u d e b e c k o m g i f v e n a f hvilket, p å s a m m a g å n g d e t t r y c k e r sin sin barnskara, tänker m a n på e n gam- p r ä g e l p å denna, karaktäriserar förestån- mal, v ä n l i g m o r m o r, m e n h ö r m a n h e n n e darinnan själf.
tala o m dessa barn o c h lifvet i v å r tid, R e d a n k o r t efter skolans b ö r j a n frå- tror m a n d e t är d e n y n g s t a föreståndar- flickskolor, så n y a o c h g a d e f r ö k e n R u d e b e c k sina små elever, innan f ö r våra o m d e ville bilda e n barnamissionsför- friska, f ö r att i c k e säga före sin tid, ä r o ening, hvars ändamål skulle vara att i hennes idéer.
skolorna p å Fosterlandsstiftelsens mis- P å senaste flickskolemötet i L u n d or- sionsstationer i h e d n a v ä r l d e n underhålla dades m y c k e t o m flickornas d a n a n d e f ö r en eller flere s m å flickor.
d e t husliga lifvet.
F r ö k e n R u d e b e c k satt l e e n d e o c h h ö r d e B a r n e n o m f a t t a d e förslaget m e d g l ä d j e, I sex år h a d e hennes å t t o n d e klass o c h j a g skall nu, o m I tillåten d e t, in- på.
haft sin kökskurs, o c h lika l ä n g e h a d e b j u d a er till e n missionsafton.