Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kammar-kollegii försorg utarrenderas i öfverensstämmelse med de för Militiae—boställen gällande författningar, samt att, från den tid sådan indragning af bostället med dess ränta komme att ega rum, boställshafvaren finge derför af statsmedel uppbära kontant godtgörelse med dels Femtio Riksdaler, motsvarande boställsräntan 20
R:dr jemte boställets till 30
R:dr beräknade afkastning och dels den åt länsmän, som sakila boställe anslagna hushyres-ersättning, i nu gällande stat upptagen till 150 R:dr årligen.
Efter tagen kännedom af de i den Kongl, propositionen åberopade handlingar, har Stats-Utskottet, i afseende på det framställda förslaget icke funnit annat att erinra, än alt, då Rikets Ständer ännu icke bestämt den hyresersättning, som för nästkommande statsreglerings-period bör tillkomma de Länsmän, hvilka sakna boställe, torde äfven den ifrågaställda ersättningen till Länsmannen i Sunnerbo härads sydöstra distrikt för närvarande icke böra till något bestämdt belopp upplagas, och får Utskottet således hemställa att högstberörda nådiga framställning må af Rikets Ständer bifallas, endast med det förbehåll, att beloppet af ornförmälde hyresersättning kommer att vid framdeles skeende reglering af utgifterna under riks-statens 6:te hufvudtitel, af Rikets Ständer bestämmas.
December 1859. Siats-Utskottets Utlåtande 1V;o 25.
7 Avo Ank. till Exp.-Utsk. den 22 Dec. 1859, kl. 7 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående upphörande af den s. k. Kalkugns-afgiften på Gottland.
Af högstberörda, den 27 nästlidne Oktober till Rikets Ständer aflätna nådiga proposition (införd under N:o 25 i l:sta samlingen af bihanget till Riksståndens protokoll) inhemtas, att Kongl. Majit vid 1828 års Riksdag uti Dess då atlåtna nådiga proposition angående Stats-verkets tillstånd och behof framställt samt Rikets Ständer derefter gillat det förslag, att den s. k. kalkugns-afgiften på Gottland, hvilken vid 1823 års riksdag varit beräknad till 150 Ridr banko, men icke under något af de derpå följde åren uppgått till detta belopp, skulle från inkomstberäkningen uteslutas och den, genom samma afgifts upphörande, de skattskyldige förunnade skalteminskning i stället afses vid deras taxerande till bevillning.
Därom hade likväl icke någon särskild skrifvelse från Rikets Ständer till Kongl. Majit blifvit aflåten, och Rikets Ständers beslut om kalkugns-afgiftens upphörande omförmäldes ej heller uti deras den 18 Mars 1830 aflåtna underdåniga skrifvelse angående Stats-verkets inkomster; af hvilken anledning och då ingen föreskrift kunde gälla till efterrättelse förr än densamma blifvit allmänneligen kungjord, berörde afgift, fastän ur Riks-staten redan vid nämnde riksdag utesluten, fortfarande debiterats och årligen bland “extra medel och uppbörder11 ingått, utan alt Rikets Ständer, deras Revisorer, Kongl.
Kammar-Rätten eller Riksdags-fullmägtige från Gottland under den från år 1830 förllutna längre tid å detta förhållande fästat uppmärksamhet eller deröfver fört klagan; men år 1857 hade åtskilliga kalkbruks-egare inom Gottlands norra härad genom Rådmannen i Wisby P. H.
Lindström till Kongl. Majit inkommit med en underdånig ansökning att kalkugns-afgiften måtte för framtiden upphöra och det från och med år 1830 erlagda belopp deraf till vederbörande återställas; äfvensom Kongl.
Majits Befallningshafvande i Länet den 9 Februari innevarande år till Kongl. Majit i underdånighet insändt och förordat en lika beskaffad underdånig ansökning. CL A.) 8 Stats- Utskottets Utlåtande N:o 25.
Med anledning af de vid 1828 års riksdag inträffade förhållanden, som här ofvan omförmälas, och enär härtill komme att, på sätt Kongl. Maj:t och Rikets Stats-kontor i underdånigt utlåtande upplyst, Stats-verkets inkomst al ifrågavarande afgift, jemlikt 1855 års Landsbok, utgjort endast 210 R:dr 38 sk. 9 rist banko, motsvarande 316 R:dr 21 öre Riksmynt, samt således icke vore af någon betydenhet, utan lämpligen kunde vid Kalkbrukens taxerande till bevillning ersättas, har Kongl. Maj:t i nåder föreslagit Rikets Ständer att ånyo fatta ett beslut, öfverensstämmande med det vid 1828 års riksmöte vidtagna, på det Kongl. Majit, efter derom erhållen kännedom, måtte detsamma vederbörande till efterrättelse meddela; men då kalkugns-egarne under den förflutna tiden varit, genom fortsatt erläggande af nämnde afgift befriade från den med det vid sistnämnde riksdag fattade beslut afsedda förhöjning i bevillningen, funne Kongl.
Majit den gjorda framställningen om återbekommande af de under tiden debiterade och erlagda kalkugns-afgifterna icke böra bifallas.
Stats-Utskottet har, efter erhållen remiss å högstberörde nådiga proposition, tagit denha fråga i öfvervägande och dervid tillika af Kongl.
Stats-kontorets i ämnet afgifna underdåniga utlåtande inhemtat, att sedan Kongl. Majit på sätt här ofvan omförmäles, uti Dess den 13 November 1828 till Rikets då församlade Ständer aflåtna nådiga proposition om Stats-verkets tillstånd och behof af ofvan anförde orsaker föreslagit nämnde afgifts uteslutande från inkomst-beräkningen; så hade Stats-Utskottet vid nämnde riksdag uti sitt i anledning deraf afgifna Retänkande N:o 54 tillstyrkt bifall dertill, hvilken hemställan Rikets Ständer derefter gillat.
Någon särskild skrifvelse härom synes dock ej, enligt hvad riksdagshandlingarne utvisa, hafva blifvit expedierad och torde någon sådan ej heller varit nödig, derest Rikets Ständers underdåniga skrifvelse
Nio 477, angående Stats-verkets inkomster för år 1830 och följande år, särskildt upptagit beslutet om berörde algifts upphörande, hvilket dock icke skett, ulan befinnes nämnde skrifvelse endast summariskt omförmäla beloppet, hvartill Stats-verkets inkomster, med undantag af allmänna bevillningen, beräknats, hvaremot den då uppgjorda Riks-staten utvisar, att oftanämnda afgift blifvit derifrån utesluten.
Med afseende å hvad sålunda i ärendet förekommit får Utskottet tillstyrka, att Rikets Ständer måtte besluta, det nämnde s. k. kalkugnsafgift från och med nästkommande Statsreglerings-period finge upphöra, med iakttagande att den de skattskyldige derigenom förunnade skatteminskning i stället afses vid deras taxerande till bevillning; och torde, i händelse af Rikets Ständers bifall härtill, underdånig skrifvelse till Kongl. Majit i ämnet aflålas.
Sfa/s-U/skottets Utlåtande N:o 26. 9 N:o 26.
Ank. till Exp.-Ulsk. den 22 Dec. 1859, kl. 7 e. in. Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående anslag lill fullbordande af det invid hufmidstaden uppförda hospitalet för sinnessjukas vård. (U. A.) Af högstberörde, till Rikets Ständer den 14 nästlidne Oktober aflåtna .nådiga proposition (införd under N:o 32 i lista samlingen af bihanget till Riksståndens protokoll} inhemtas hufvudsakligen, hurusom, efter det Öfver-IntendentsEmbetet, jemlikt nådig befallning, gått i författning om uppförande, enligt fastställda ritningar, på egorna till lägenheterna Hedvigsberg och Conradsberg å Kungsholmen invid hufvudstaden, af den hospitals-byggnad för sinnessjukas vård, hvartill Rikets Ständer vid de sistförflutna tvänne riksdagarna beviljat särskilda anslag till ett sammanlagdt belopp af 652,500 R:dr R:mt, bemälda Embete, uti underdånig skrifvelse den 26 September innevarande år, anmält, att af berörde anslagsmedel 54,000 R:dr blifvit använda till inköp af förenämnda lägenheter samt att återstoden, 598,500
R:dr jemte de af samma lägenheter inflytande hyres- och arrendeinkomster, beräknade till 8,418 R:dr 71 öre, eller tillsammans en summa af 606,918 R:dr 71 öre varit afsedd för uppförande och inredning af sjelfva hospitals-byggnaden äfvensom till underhållande af de å lägenheterna redan förut befäntBih, till R. SI.
Prot. 1859 # 1860. 4 Sami. 1 Afd. 10 Höft. 2 10 Slals-Utskotlets UllStande N:o 26. liga byggnader.
Under fortgången af byggnadsarbetet hade dock visat sig, att den summa, 606,000 R:dr Runt, som, enligt det sednaste, år 1856 uppgjorda, kostnadsförslaget ansetts vara för uppförande af ifrågavarande byggnad med flyglar och stängsel, m. m., tillräcklig, icke dertill försloge, utan med ett belopp af 39,055
R:dr 84 öre understege den verkliga kostnaden; till hvilket förhållande anledningen skulle vara hufvudsakligen att finna dels i den af oförutsedda orsaker uppkomna tillökning i omkostnaden för grundliiggnings-arbetena och dels i den större utgift, anbringandet af en värme- och ventilations-apparat komme, efter numera vunnen erfarenhet, att medföra; — hvarförutan Öfver-Intendents-Embetet vidare tillkännagifvit, att uti ofvanomförmälda kostnadsförslag icke funnits upptagna åtskilliga ytterligare arbeten, som dels General-direktören m. m.
Ekströmer, uti det för hospitalet uppgjorda program, äfvensom i en sednare aflåten skrifvelse, uppgifvit vara för hospitals-inrättningen oundgängligen nödiga, dels ock Ofver-Intendents-Embetet funnit före inrättningens öppnande böra verkställas; varande kostnaden för dessa uti den Kongl, propositionen närmare beskrifna arbeten af Öfverfntendents-Embetet beräknad till sammanlagdt 142,019 R:dr 70 öre; och skulle följaktligen hela utgiftssumman för fullbordande af merberörde hospitalsbyggnad, med hvad dertill hörde, komma att med tillsammans 181,075
R:dr 54 öre öfverstiga det belopp, som ofvannämnda sist upprättade kostnadsförslag innehölle.
På grund af dessa förhållanden och enär angeläget vore, att hospitalsinrättningen så snart som möjligt och sednast under sommaren 1861 måtte träda i verksamhet, men dertill fordrades, att omförmälda arbeten, hvartill förut beviljade anslag icke lemnade tillgång, blefve hufvudsakligen under loppet af nästkommande år verkställde, hade Öfver-Intendents-Embetet i underdånighet hemställt, det nådig proposition om anvisande af medel för sådant ändamål måtte varda till Rikets Ständer atlåten; och har Kongl. Majit, i anledning häraf, föreslagit Rikets Ständer att, - för ofvanuppgifna ytterligare erforderliga omkostnader vid ifrågavarande hospitals— anläggning, af allmänna medel anvisa ett belopp af 181,000 R:dr Runt att under nästkommande år och i mån af behof utgå.
Denna nådiga proposition år af Kiks-stånden remitterad till Stats-Utskottet, som jemväl tagit kännedom om förutnämnde kostnadsförslag jemte öfriga till ärendet hörande handlingar; Och ehuru
Utskottet ej kunnat undgå att fästa uppmärksamhet dervid, att de för detta byggnadsföretag förut beräknade kostnader blifvit i så betydlig mån öfverskridna, på sätt här ofvan finnes omförmäldt; — dock som det icke kan förnekas, att ofvanberörda särskilda arbeten, för hvilka det nu äskade ytterligare anslagsbeloppet hufvudsakligen är afsedt, såsom dels uppförandet af nya, dels iståndsättandet af äldre byggnader till bostäder åt tjenstemän och betjening, anskaffande af tvätt-inrättning, värme- och ventilations-apparater, lägenhetens inhägnande och planering m. m., äro af den beskaffenhet, att deras verkställande måste anses oundgängligen nödigt, för att den nya hospitals-inrättningen skall Stats-lJtskottets Memorial N:o 27. 11 komma uti ett fullt ändamålsenligt skick, får Utskottet, jemte meddelande af den upplysning, alt af de till detta byggnadsföretag förut anslagna medel endast 56,250 R:dr för närvarande återstå outtagne, tillstyrka att den begärda summan, 181,000 R:dr Riksmynt, måtte af Rikets Stäpder beviljas och anvisas att af Riksgälds-kontorets tillgångar under nästkommande år, i mån af behof, enligt Kongl. Maj:ts nådiga disposition, utbetalas. Slockholm den 20 December 1859. i\:o 27.
Ank. till Exp.-Utsk. den 23 Dee. 1859, kl. 1 e. m. Memorial.
Från Bonde-ståndet har Stats-Utskottet erhållit remiss å en af Riksdagsfullmägtigen J. O. Almqvist från Norrbottens län väckt motion, angående förändrad reglering af Elektriska Telegraf-verkets styrelse, nedsättning i telegraf-portot m. m.; — men då Utskottet anser denna fråga icke tillhöra dess handläggning, får, med stöd af 44 § 3 mom.
Riksdags-ordningen, Utskottet samma motion återlemna för den åtgärd, Rikets Ständer finna med åberopade § öfverensstämmande.
Stockholm den 22 December 1859. 12 Stats-Utskolteta Memorial N:o 28.
Ank. till Bxp.-Utsk. den 23 Dec. 1859, kl. 1 e. m. % Memorial.
Genom remiss från Bonde-ståndet har Stats-Utskottet fått emottaga en af Riksdags-fullmägtigen Johannes Andersson från Skaraborgs län inom bemälda Riksstånd väckt motion om ändring i gällande stadganden rörande skjutsningsbesväret; men som Utskottet anser detta ärende icke tillhöra dess handläggning, får, med stöd af 44 § 3 mom.
STOCKHOLM, tryckt hos g. e. ljunggeen, 1859, Sta t sMt skottets Utlåtande N:o 29.
\ N:o Ank. till F.xp.-Utsk. den 4 Jan. 1860, kl, 12 midd.
Utlåtande, t anledning af väckt fråga om anslag af allmänna medel för reparation af S:t Marie kyrka i Sigtuna. (U. A.)
Uti en hos Preste-Ståndet väckt motion, som blifvit tili Stats-Utskottet remitterad, har Komministern Åsbrink hufvudsakligen anfört, hurusom kyrkan i staden Sigtuna, S:t Marie eller Dominikanerkloster-kyrkan kallad, vid en af domaren i orten den 17 September 1858 hållen besigtning befuunits vara i så bristfälligt skick, att fara vore för handen, det kyrkan inom kort tid komme att förfalla till ruin, derest icke bristfälligheterna blefvo snart afhulpna; och skulle, enligt ett af enskild person upprättadt kostnadsförslag, för kyrkans iståndsättande erfordras en summa af 37,000 R:dr R:mt.
För bestridandet af dessa kostnader funnes emellertid icke några medel att tillgå i kyrkokassan, hvars tillgångar blifvit för åtskilliga förut verkställda reparationer tagna så i anspråk, att den för närvarande häftade i skuld, till belopp af 500 R:dr; och hvad beträffade församlingarne, nemligen dels stadsförsamlingen och dels de två landtförsamlingarne S:t Pehrs och S:t Olofs, till hvilkas gemensamma begagnande kyrkan varit alltsedan år 1529 upplåten, hade dessas medlemmar ingalunda varit likgiltiga för kyrkans vidmagthållande, utan för sådant ändamål alltifrån år 1837 gjort årliga sammanskott, hvilka åtgått till nödiga reparationer å kyrkan; men i allmänhet befunne sig församlingsboarne i så knappa omständigheter, att det icke vore dem möjligt att sjelfve underhålla ifrågavarande, för deras behof mer än erforderligt stora och kostsamma kyrkobyggnad.
Då likväl detta tempel, grundlagdt år 1237, vore i afseende å forntida byggnadskonst ett monument, som framför månget annat minnesmärke förtjenade omvårdnad och hvars bibehållande vore af vigt för hela fäderneslandet, har motionären, på grund af nu omförmälda förhållanden, föreslagit, att Rikets Ständer måtte, till reparation af merberörda kyrka, bevilja ett anslag af 37,000 R:dr R:mt.
Hvad sålunda förekommit har Utskottet tagit i öfvervägande; men enär de af motionären åberopade förhållanden icke varit föremål för den utredning och pröfning af vederbörande myndighet, hvarförutan Utskottet icke tilltror sig att bedöma, om eller liih. till It.
Prot. 1859 & 1800. 4 Sami. 1 Afd. 11 Haft. o Stats-Utskottets Utlåtande
N:o 30. i hvad mån det kan vara erforderligt eller ändamålsenligt att, för åstadkommande af ifrågavarande reparations-åtgärd, allmänna medel anlitas, har Utskottet, med afseende å frågans så beskaffade outredda skick, funnit sig böra afstyrka Rikets Ständers bifall till den af Komministern Åsbrink gjorda ofvan omförmälda framställning.
Stockholm den 2 Januari J860.
&:© 30.
Ank. lill F.xp.-Utsk. den 4 Jun. 18G0, kl. 12 miild.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om beviljande af stats-anslag för att dermed inbetala kapital-återstoden af ett, för uppförande af Calmar stifts läroverks-byggnad, i Rikets Ständers Bank upptaget lån. (U. A.)
Uti en hos Preste-Ståndet väckt och till Stats-Utskottet remitterad motion har Doktor Sandberg, med hvilken Prosten Melén sig förenat, — anfört bland annat, hurusom, sedan Calmar stifts läroverks-byggnad genom vådeld, som den 14 Augusti 1800 härjade staden Calmar, nedbrunnit, samt vid fråga om uppförande af en ny sådan byggnad, hvilket då ansågs åligga stads-kommunen och stiftets presterskap, det befunnits att derför erforderliga medel saknades, Konsistorium måst för berörde ändamål i Rikets Ständers Bank upptaga ett såkalladt amorterings-lån till belopp af 23,000 R:dr B:ko.
Detta lån beviljadt på vanliga vilkor, mot en af Konsistorii samtliga ledamöter, en för alla och alla för en, utfärdad förbindelse, utföll den 31 Mars 1835 och användes för det dermed afsedda ändamål, så att det nya gymnasii- och skolhuset i Calmar blef af samma, jemte andra medel omkring år 1838 färdigbygdt; — men lånet vore emellertid ännu icke till fullo återbetaldt, utan återstode deraf, sedan halfårsbetalning blifvit den 6 April nästlidne år verkställd, ett belopp af 3,837 R;dr 74 öre Riksmynt.
I anledning häraf och med erinran derjemte, hurusom Calmar stift, för uppförande af omförmälda läroverks-byggnad icke åtnjutit något bidrag af allmänna medel, då deremot andra jemförelsevis rikare samhällen för enahanda ändamål fått icke obetydliga stats-anslag sig tilldelade, har motionären föreslagit, att Rikets Ständer måtte bevilja ett stats-anslag till belopp i rund summa af 3,800 R:dr R:mt, att användas för inbetalande af kapital-återstoden utaf förutnämnda lån. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 31.
3 I anledning af denna motion äro inom Preste-Ståndet åtskilliga yttranden afgitna, hvilka jemväl kommit till Utskottets kännedom, och har sålunda, bland annat, blifvit anmärkt att motionären, i stället att begära anslag af statsmedel, snarare bort göra framställning om afskrifning utaf den oguldna delen af ifrågavarande Bankolån, hvarigenom ändamålet kunnat vinnas på ett sätt, som mera ölverensstämde med den ordning, hvari frågor af denna beskaffenhet vanligen behandlas.
Instämmande i denna åsigt angående sakens formela sida, får Utskottet i öfrigt erinra att, om ock, på sätt motionären anfört, Rikets Ständer ofta beviljat anslag af statsmedel till likartade ändamål med det nu uppgifna, sådant likväl i allmänhet skett, för att derigenom möjliggöra eller underlätta utförandet af för det allmänna eller vissa kommuner angelägna företag, hvilka ansetts derförutan ej kunna komma till stånd; hvaremot, när dylika företag redan blifvit af enskilda eller af kommuner utan statsbidrag bragte till verkställighet, det icke ansetts lämpligt att anvisa allmänna medel för ett sådant redan utfört arbete eller till ersättning för de förluster, som dervid kurmat tillskyndas en eller annan af deltagame i samma företag, helst medgifvandet af en dylik förmån i ett fall otvifvelaktigt skulle framkalla mångfaldiga så beskaffade anspråk på ersättning af statsmedel; — och då Stats-Utskottet städse sökt hos Rikets Ständer göra gällande nu antydda grundsats, kan Utskottet icke i strid deremot förorda ifrågavarande motion, utan hemställer, att densamma icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stockholm den 52 Januari 1860.
W:o 31, Arik. till Exp.-Utsk. den 4 Jan. 1860, kl. 12 mield.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om inredning i Upsala Slott af en våning för den Kongl, familjens räkning.
(U. A.) Genom en hos Ridderskapet och Adeln väckt motion har Friherre J. G. Paykull lästat Rikets Ständers uppmärksamhet å det förhållande, att i staden Upsala, som är sätet lör Rikets första läro-anstalt och i följd deraf icke sällan hugnats med besök af den Kongl, familjen, icke funnes inredd någon särskild bostad för emottagande af de höga gästerna, hvilka derföre vid sina besök i staden vore nödsakade att för sig och sin uppvaktning i berörda hänseende anlita enskilda personer eller begagna sig Siats-Utskottets Utlåtande N:o 32. af annan tillfällig lägenhet; förmenande motionären, att denna omständighet icke kunde annat än bidraga till att göra omförmälda besök så fåtaliga eller korta som möjligt, då deremot kunde antagas att, om en den Kongl, familjen värdig bostad i Upsala funnes att tillgå, den höga familjen skulle till så väl egen som Universitetets hugnad och nytta oftare förnya sina besök derstädes.
Med erinran härjemte, bland annat, hurusom inom staden vore beläget ett prydligt och till det yttre väl bibehållet större slott, som, ehuru i dess nuvarande skick endast till en mindre, för särskildt ändamål upptagen, del beboeligt, dock skulle kunna med en jemförelsevis obetydlig kostnad vidare iståndsätta?, åtminstone till så stor del, att derstädes kunde inredas en våning för den Kongl, familjen att begagnas vid dess besök i Upsala, har motionären hemställt, att Stats-Utskottet måtte låta uppgöra förslag öfver kostnaden för inredande i nämnde slott af en för omförmälde ändamål tjenlig våning med dertill hörande nödiga inventarier, jemte uppförande på lämplig plats af en mindre stallbyggnad, samt att Utskottet derefter skulle till Rikets Ständer afgifva utlåtande i ämnet.
Denna motion, deri Herr Carl Printzensköld instämt, är af Ridderskapet och Adeln remitterad till Stats-Utskottet, som jemväl tagit kännedom om de yttranden inom nämnde Riks-Stånd, hvartill samma motion gifvit anledning; och utan att vilja förneka det önskvärda af den utaf motionären föreslagna åtgärd, har Utskottet, i betraktande af de mångfaldiga mera angelägna statsbehof, för hvilka tillgångarne under nästinstundande statsreglerings-period komma att tagas i anspråk, och då det icke torde kunna förväntas, att Rikets nu församlade Ständer skulle af allmänna medel bevilja anslag för ifrågavarande ändamål, samt, vid sådant förhållande, det synes mindre lämpligt att någon undersökning anställes för utrönande af den dertill erforderliga kostnadssumma, funnit sig böra hemställa, att förevarande motion icke må till någon vidare åtgärd föranleda.
Stockholm den 2 Januari 1860. mo 33.
Ank. till Exp.-Utsk. den 4 Jan. 1860, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af Anders Erikssons från Elfsborgs län motion om förlängdt anstånd med återbetalning af ett åt jordbrukare1 inom nämnde län beviljadt undsättning slån. ^ ^ Uti en inom Bonde-Ståndet väckt motion, deri flera ledamöter af samma Stånd instämt, har Riksdags-fullmägtigen Anders Eriksson anfört, att sedan Kongl. Stats-Utskottets Utlåtande N:o 32.
5 Majit, uppå derom i underdånighet gjorde ansökningar, år 1858 åt jordbrukare inom Elfsborgs län, hvilkas gröda under nämnde års sommar iidit skada genom hagel, anvisat en summa af tillsammans 70,000 Ridr att såsom räntefria lån till de undsättningsbehöfvande utlemnas, med skyldighet att gemensamt ansvara för medlens återbetalning med ena hälften den 1 November 1859 och återstående hälften sagde dag 1860; så hafva, på förnyade underdåniga ansökningar, nämnde betalningsterminer väl blifvit af Kongl. Majit framflyttade, för hälften af lånet till Krono-uppbördsstämman för år 1859, och återstoden till uppbörden af 1860 års kronoräntor, men då omförmälde på slättlandet af Dalsland boende jordbrukare, i följd af derstädes sistlidne år inträffad missvext och genom felslagna skördar under flera föregående år, vöre alldeles urståndsätta att å de stadgade betalningsterminerna fullgöra inbetalningarne å lånet, helst då det erhållna låneunderstödet icke til! mer än ungefär hälften motsvarat den lidna skadan, har motionären anhållit »att Rikets Ständer ville hos Kongl. Majit i underdånighet tillstyrka att återbetalningstiden måtte ytterligare framflyttas ett år, eller för första hälften af lånet till uppbörden af 1860 års, och för återstoden till uppbörden af 1861 års kronoräntor, samt att någon större eller mindre del af understödet mätte förunnas utan återbetalningsskyldighet.»
Till bestyrkande af de uppgifter motionären meddelat har blifvit motionen bifogad afskrift af ett Kongl. Majits
Bref den 18 sistlidne Augusti, derigenom Kongl. Maj:t, på ansökning af socknemännen i åtskilliga församlingar å Dalsland, beviljat anstånd med återbetalning af ett åt dem i följd af Kongl. Brefvet den 10 December J858 tilldeladt undsättningslån; och inhemtas af förstberörde nådiga Bref att Konungens Befallningshafvande i Elfsborgs län vitsordat den svåra belägenhet, hvari nyssnämnde församlingars jordbrukare sig då befunnit.