Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Derjemte, och david anställd jemförelse emellan det nu varande contanta anslaget å g:de IIufvud-Titeln, 120,000 R:dr, och de å samma Titel anvisade utgifter, Rikets Ständer funnit behofvet af tillökning i dett» anslag vara oundgängligt, helst denna Titels alla utgifter afse understödjandet och befrämjandet af företag, sorn i induslrielt och ceconoiniskt hänseende äro allmänt nyttige, hafva Rikets Ständer ansett denna Titel böra erhålla en ytterligare tillökning af 28,000 R:dr; förmodande Ri - «56 Expeditions- Utskottet sFor sia" till und.
Skrifvelse N.o l6f. kels Strinder tillgång härigenom äfven vara beredd till lämpligt anslag för den så kallade Chalmerska Tecluiologiska Skolan i -Götheborg, derest E. K.
M. skulle finna ett sådant understöd för denna Inrättning vara af nöden, och med dess på enskilde förordnanden grundade organisation förenlig, eller densammas utvidgande vara af behofvet påkalladt.
De å g:de IIufvud-Titeln anvisade penninge-anslag utgöra således:
För Åkerbruket, Handeln och Näringarne i allmänhet . . R:dr i48,ooo.
Låndtbruks-Inslitulet å Degeberg ..... ... . — 5,ooo. Summa R:dr x53,ooo.
Indelta Räntor, Kronovärde 2,345 R:dr a 5 R:dr . -i 1,725: —- Indelt span mål, \i tunnor å dito . 2o5: - 11 g3© Tillsammans B:co R:dr 164,93o Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den a3 October 1834- N;o i‘6x.
XJppIäst och godkändt hos Radd. och Adeln den a3 Oct. i834- Preste-Ståndet den 23 — — Borgare-Ståndet den 25 — —■ Bonde-Ståndet den 27 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse , i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om afskrifning af en i SalpeterFondens räkenskaper balancerad summa, utgifven såsom lån till Carl Gustafs Stads Gevärs-Factori. (Stats-Utsk.
IS;ris 12 och 244- Förstärkta Stats-Utsk.
N:o 292.) S. A. K. Genom nflåten Nådig Proposition till Rikets Ständer af denaosistb Januarii, har E. K. M., af förekommen anledning, föreslagit, att en x Salpeter - Expcaitions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelser N.-o 162.
Salpeler-Fondens räkenskaper, såsom förskott, balaneerad summa af 55,5oo R:dr, utgörande sammanräknade beloppet af tid efter annan ifrån år i8i3 till och med år 1820 lemnade räntefria lån af Salpeter-Fonden till Carl Gustafs Stads Gevärs-Factori, i ändamål alt detta nya Factori derigenom skulle kunna bringas till fullbordan, måtte få i räkenskaperne afskrifva?
såsom använd till en för Rikets Försvarsverk vigtig Inrättning; men då Rikets Ständer biltills icke kommit i tillfälle att pröfva, huru med nämnde Factoris förvaltning hädanefter bör förhållas, samt i allt fall de vid Factoriet gjorda anläggningar, äfvensom dertill serskildt inköpt egendom synes böra lemna någon tillgång för den erhållna lånesummans återbetalning i en framtid, hafva Rikets Ständer ansett sig ickt kunna ifrågavarande afskrifning' bevilja.
Hvilket Rikets Ständer få hos E. K. M. härmed i underd. anmäla, Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 27 Oclober i834» N:o 162.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den a3 Oct. l834* Preste-Ståndet den a3 —
(StatsUtsL N:ris 117 och 226, Förstärkta Stats-Utsk.
N:o 292,) S. A. K. Sedan Rikets Ständer vid 1823 års Riksdag af Riksgälds-Contoret* medel beviljat Upsala Academie ett lån af 5o,ooo R:dr, emot 3 procents Uih. till E.
Prot. 1834- to Sami. t Afd, 33 *58 Expcditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse N:o 162. ränta och 2 procents capital-afbetalning årligen, till användande för del under byggnad varande nya Bibliothekshuset; har E. K. M., i anledning af Consistorii Academici, af Universitetets Höge Canceller understödda underd. ansökning, deruti blifvit framställd omöjligheten för Åcademien alt utan serskildt understöd kunna fullborda samma byggnads återståenende inredning, helst sedan under fortgången af byggnaden omkring 200,000 R:dr af Academiens egna medel blifvit dertill använde, hvarigenom Academiens tillgångar helt och hållet medtagits, genom Nådig Pro» position af den 18 sisth Januarii föreslagit Rikets Ständer, att af fortfarande omvårdnad för Upsala Aeademie bevilja afskrifning af det återstående beloppet af nämnde skuld, utgörande vid i833 års slut 43,000 R:dr Rikets Ständer hafva hvad E. K.
M:s högstberörde Nådiga Proposition innehåller i öfvervägande tagit; men då Statens knappa tillgångar icke medgifva en så betydlig uppoffring, som innefattas i en afskrifning af Upsala Academies återstående skuld till Riksgälds-Contoret, utgörande för närvarande i Capital 42,000 R:dr Banco, hafva Rikets Ständer ansett sig icke kunna den föreslagne afskrifningen bifalla, hvaremot Rikets Ständer, med afseeiade på Academiens närvarande behof af biträde för vinnande af det åsyftade ändamålet, Bibliotheks-byggnadens fullbordande, funnit godt bevilja Åcademien fem års förlängdt anstånd med de föreskrifria årliga capital-afbetalningarne, eller från och med den 1 Januarii 1834 tili och med den 3r December i838, dock med skyldighet att under tiden erlägga ränta å hela det återstående lånebeloppet.
Hvilket, till svar å Eder Kongl. Majrts högstberörde Nådiga Proposition, Rikets Ständer få härmed i underdånighet anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 27 October 1834- Expeditions-UtskottetsF orsing till und.
Skrifvelse N.-o 163.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 23 Oct.
x834- Preste-Ståndet de<n a3 — — Borgare-Ståndet den 7.5 ■— — Bonde-Ståndet den 27 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående att} af de från Länen inkommande Statistiska Tabeller till de så kallade Fem-Års- Ber atte Iser ne t endast ett sammandrag måtte till trycket befordras.
Då erfarenheten visat, att kostnaden för tryckningen af de vid E. K.
M:s Befallningshafvandes Femårs-Berättelser fogade, Statistiska Tabeller, icke allenast uppgår till elt betydligt belopp, utan äfven i väsendtlig mon öfverstiger den för sjelfva Berättelserne; och dessa Tabeller i öfrigt dels endast äro ett sammandrag af hvad Berättelserne i vissa delar innehålla, dels icke alltid ega eller kunna ega den noggrannhet, att de kunna begagnas såsom en fullt tillförlitlig källa i Statistiskt hänseende, hafva Rikets Ständer ansett ifrågavarande Tabellers tryckning med den fullständighet, hittills egt rum, icke vara behöflig; hvadan Rikets Ständer skolat hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att, af de så kallade Femårs-Berältelserne, sjelfva Berättelserne hädanefter, såsom hittills, väl må tryckas, men att deremot af de dertill hörande Special Tabeller endast ett sammandrag må af den Autoritet, E. K.
M. dertill i Nåder behagar förordna, upprättas och till trycket befordras, utvisande förhållandet Länsvis, serskildt för städerna och serskildt för Landel.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den <27 October 1834- Expeditions-Utskoltets Forslag till und.
N.-o 1&4- N:o 164.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den a3 Oet. 183/4- Preste-SlAndet den 23 — — Borgare-Ståndet den 25 — —■ Bonde-Ståndet den 27 — — Rikets Ständers Underdåniga Skrif velse, angående porto-afgiften för inrikes brefvexlingen.
(Bevilinings-Utsk.
N;ris 21 & 3o.) S. A. K.
Vid granskning af Post-Taxorne för inrikes brefvexlingen, som af Rikets Ständer vid sista Riksdag uppgjordes, och hvarvid vägens längd eller afståndet emellan orterne togos till grund för porto-afgiftens beräknande, hafva Rikets
Ständer ansett porto-afgiften nog hastigt stiga ifrän 20 mil; hvadan Rikets Ständer funnit, att Post-Taxorne för inrikes bref vexlingen böra på det sätt jemkas, att för bref på en väglängd af till och med 3 mil betalas 2 sk. lodet ifrån 3i till och med 5 —• — 3 — — - 55 — — .— 10 — ■— 4 — —• — 10I —. — — 20 — —. 5 — — — 20? — _ — 35 •— — 6 — — - 35* — .— — 5o — — 7 — — — 5oJ — — — 70 — — 8 — — — 7°* •— — — 9° — T* 9 — — — 9°? — — — 110 — 10 — — — 1 10J — — — i3p — —, 11 — —> derutöfver — — _ Vi*, —. 12 .— — Hvarförutan Rikets Ständer, med afseende å de flere olägenheter, sorn, genom postens ojemna och osäkra ankomst samt afgång till och ifrån Gottland, uppkomma för dervarande correspondenter, hvilka ofta, utan ali nytta för dem sjelfva, erlägga porto-afgift för bref, och då afgiften för väglängden, t. ex. från Stockholm, icke utgör mera än 8 sk. lodet, samt i något fall inrikes orter emellan icke öfverstiger 12 sk., funnit billigt, att nedsätta afgiften för sjötransporten af posten till och ifrån Gottland till 2 sk\ i stället för 4 sk. lodet, som för närvarande derföre beräknas.
Och få Rikets Ständer, jemte anmälan af deras sålunda fattade beslut, i enderdånighet anhålla, det E. K. M. i Nåder täcktes lemna öf - Expcditions-Ulskoltets Förslag till und.
Skrifvelse N.o 16S.
261 ver-Post-Directionen del af samma beslut, med Nådig föreskrift, att, i enlighet med förenämnde grund, upprätta och vederbörligen allmängöra PostTaxor för Rikets alla Post-Contor.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 27 October 1834- N:o i65.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 23 Oct. jSSa, Presle-Slåndet den 23 — — Borgare-Ståndet den 25 — — Bonde-Ståndet den 27 —- — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelsei anledning af Kongl. Majits
Nådiga proposition angående controlerne för belåning af Tackjern på Stockholms Våg.
(Eanco-Utsk.
N:o 490 S. A. K.
Under den 8 sisth Februarii har E. K. M. behagat till Rikets Ständer aflåta Nådig Proposition, angående controlerne för belåning af Tackjern på Stockholms Väg, hvaraf Rikets Ständer hufvudsakligen inhemta!: att, sedan Rikets Ständer, uti det vid sista Riksdag för Banco-Verkets Styrelse och Förvaltning utfärdade Reglemente föreskrifvit, att Tackjern, liggande på Stockholms Tackjerns-Våg, finge af Banken belånas med vilkor, bland annat, att våg-attesten skulle vara underskrifven afInspectoren vid Vågen, tillika roed tvänne af Drätsel-Commissionen, på dess ansvar, utsedde Statens Ernbets- och Tjenstemän, hvilka alla tre derigenom, en för alla och alla för en, iklädde sig ansvarigheten att den i attesten uppgifna tackjernspost oförryckt qvarhölles för Bankens räkning, samt Rikets Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhållit, dels om vissa förordnanden, till större control och säkerhet, specielt i hänseende till Taekjernsbelåningen i Stockholm, och dels om Nådig Kungörelses utfärdande, angående några iakttaganden, hvad i allmänhet belåning af effecter å Stockholms och Götheborgs Vågar beträffade; så hade E. K.
M. uti Nådig Kungörelse den i3 Mars i83o förordnat: att attest å sådant Tackjern, lig - 2S2 Expeditions-Ulskoltets Förslag till und.
Skrifvelse IV:o 165. gande å Stockholms Väg, som belåntes i Banken, skulle vara underskrifven af Inspectoren i Vågen tillika med tvänne af de Magistratspersoner, som äro Ledamöter uti r\rätsel-Commissionen, under dessa Tjenstemäns gemensamma ansvarighet, en för aila och alla för en, att den i attesten uppgifna taekjerns-post skulle oförryckt för Bankens räkning qvarhållas; äfvensom E. K. M., genom serskild Nådig Skrifvelse under samma dag till Öfver-Slåthållaren, meddelat de föreskrifter, dels att icke någon skeppningsattest öfver något slags inlastadt lånbart Tackjern måtte från Stockholms Våg kunna utfärdas, som icke vore försedd med underskrift af ofvannämnde Irenne personer, dels ock att förpassning å sådant Tackjern icke finge af vederbör;nde Embetsman vid Tull-Verket meddelas, med mindre skeppningsattesten befunnes vara på nyssnämnde sätt verificerad; — att Drätsel-Commissiouen derefter, i anledning af yppad stridighet emellan Rikets Ständers Fullmägtige i Banken och Drätsel-Commissionen om dess skyldighet alt collectivt ansvara för det Tackjern, hvarå Våg-attester utfärdas, hos E. K. M. i underd. anhållit, att i anseende till de betänkligheter som dervid hos Commissionen uppstått och hvilka syntes kunna föranleda till bestämdare föreskrifter, ändring i grunderne för omförmälde ansvarighet måtte i Nåder ineddelas och hvartill äfven ett förslag af Commissionen aflemnades; — att Banco-Fullmägtige, deröfver hörd», ansett Drätsel-Commissionens förslag, rörande tackjernsbelåningen i Stockholm, vara af beskaffenhet, att detsamma ej allenast innefattade en för Bankens betryggande otillräcklig borgen, utan ock i sin grund afvek så väl ifrån de i E. K.
M;s högstberörde Nådiga Kungörelse gifna föreskrifter, som ock från hvad Rikets Ständer i detta afseende bestämdt stadgat; hvadan Fullmägtige funnit lån på Tackjern icke kunna på de af Drätsel-Commissionen föreslagne vilkor af Banken utgifvas; — samt att E. K. M., som, vid underd. föredragning häraf den 4 Maji 1833, funnit detta ärende då ej föranleda till någon dess åtgärd, i Nåder velat genom den nu aflåtne Nådiga Propositionen lemna Rikets
Ständer kännedom om de för verkställigheten af tackjernsbelåningen i Stockholm sålunda uppkomna oförväntade binder, på det Rikets
Ständer måtte blifva i tillfälle att vidtaga sådana åtgärder och beslut, hvarigenom dessa hinder för framtiden kunde undanröjas.
Hvad sålunda i detta ämne förekommit hafva Rikets Ständer i öfvervägande tagit; och som i afseende på frågan, huruvida Stockholms
Stad rätteligen kan sig undandraga att ansvara för det Tackjern, som å stadens Tack jerns-Våg upplägges, Rikets Ständer funnit, att staden, enligt Kongl. Brefvet till Bergs-Collegium den 29 Mars 1748, jemfördt nied dea Ejcpcditions-UlskotlelsFörslag till und.
Skrifvelse N;o 165. a65 af Stockholms stads Magistrat under den 6 Februarii 1749 utfärdade kungörelse, blifvit ålagd och sig åtagit alt hålla Våg för det Tackjern, som genom staden går, emot rättighet att, för hvarje skeppet Tackjern, som derstädes vågföres, åtnjuta något visst i vägarpenningar, samt allmänna Lagen, i 12 Gap. Handels-Balken , uttryckligen förpligtar den, som inlagsfä eller förlrodt gods örn händer häfver, att det vårda sorn sitt eget, och fullt återgälda hvad deraf genom hans vangömo eller vållande missfares eller förkommer; anse Rikets Ständer Stockholms stad vara ovilkorligen förbunden att ansvara för det Tackjern, som å stadens Våg upplägges.
Till följd häraf och enär den staden sålunda, enligt Rikets Ständers öfvertygelse, tillhörande skjddighet icke kan i någon nion förminskas derigenom, att egaren till vågfördt Tackjern det till annan man, såsom pant, öfverlåter, saint Tackjerns-egaren, i och med detsamma, genom ofvanåberopade Nådiga Bref af år 1748, honom blifvit förbjudet vid det stränga ansvaret af Taekjernets eonfiscasion eller bot af dess värde, att låta föra Stockholms
Våg förbi något Tackjern, som genom staden går, jemväl, enligt allmän rättsgrund, måste kunna fordra, att för det Tackjern, som han sålunda nödsakas låta emot afgift vågföra, erhålla sådan säkerhet, hvaimed han i alla händelser kan finna sig fullt belåten; så, och vid jemförelse af hvad» i afseende på belåning af jern och exportable eflecter, uti Kongl. Förordningen af den 18 Februarii 1788, samt de deröfver under den i2lamrarii 1757 och den i5 Februarii 1779 utfärdade Förklaringar, stadgadt blifvit, rörande
Magistraternes i allmänhet ansvarighet för det jern, som i Banken belånas, hafva Rikets Ständer skolat hos E. K. M. i underd. anhålla, alt Stockholms stad, i likhet med hvad för andra städer, hvarest Tackjern kan varda till belåning vågfördt, redan gäller, måtte förklaras skyldig lemna sådan säkerhet för det Tackjern, som å Stockholms Våg upplägges, att egaren dertill blifver i tillfälle detsamma i Rikets Ständers Bank beläna.
Ankommande det på Stockholms stads Styrelse, alt. för nämnde ändamål föranstalta, det Banken till sin säkerhet erhåller ej mindre VågInspectorens, än äfven 2;ne af berörde styrelse och på dess ansvar utsedda Embets- och Tjenstemäns intyg, att det belånte jernet, för Bankens räkning, oförryckt varder på Vågen qvarhållet.
Hvilket Rikets Ständer, såsom svar på Eder Kongl. Maj;ts högstberörde Rådiga Proposition, få härmed i underd. anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 27 Oclober 1834. *64 Expeditions-Ulskottels Förslag till tind.
Skrifvelse N.-o 166, N:o 166.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 23 Oct. r834* Prtste-Slandet den 23 — — Borgare-Ståndet den a5 — — Bonde-Ståndet den 27 — — Rikets Ständers imderdäniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition till Rikets Ständerj angående utmyntningsgrunderne för Kopparskiljemynt och Ducater.
N:ris 7 & i4- Stats-Ulsk.
N:ris 107 & 180.) S. A. K.
Uti Nådig Proposition af den 8 nasti.
Februarii har E. K. M. gifvit Rikets Ständer tillkänna, alt E. K.
M. funnit giltiga skäl förekomma för kopparmynlstillverkningens förflyttande från Avesta till Mynt-Verket i Stockholm, samt alt E. K. M. från Öfver-Styrelsen för Mynt-Verket infordrat underd. förslag i afseende på en sådan förminskning i kopparmyntets vigt, att det till intrinseca värdet kunde hringas i någorlunda jemförligt förhållande med andra länders motsvarande skiljemynt, och att alla i och för dess tillverkning uppkommande kostnader varda betäckte, hvarjemte E. K. M. i Nåder förordnat, att emedlertid, och intilldess Rikets Ständer i ämnet beslutit, kopparrnyntningen vid Mynt-Verket i Stockholm skulle inskränkas inom den, enligt E. K. M:s Nådiga Bref af den 20 Januarii och i4 Maji i832, anvisade qvantitet af Stats-Verkels räntekoppar; och liar E. K.
M.» i öfverensstämmelse med hvad bemälde Öfver-Styrelse uti dess, rörande detta ämne, afgifna underd. yttrande anfört och föreslagit, i Nåder förklarat
Sig anse en förändring i nu gällande utmynlningsgrunil för kopparn vara oundgängligen nödvändig, enär, om kopparens värde npptoges till förlidne års försäljningspris vid tionde-auetionerne, eller till omkring i4f) R-dr Banco skeppundet, samt dertill lades arbetslönerne efter hittills gällande Taxa för Avesta, kostnaderne uppgingo för ett Skeppund:
Idelskillingar lill R:dr 16g: 24.
Halfskillingar till — 174: 3a.
Fjerdedelsskillingar till ... — 180: — Sjettedelsskillingar till ... — 1 r>4: — ehuru de alla till Banken atlemnas och der utgifvas efter 166: 32. per Skeppund, Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse N.o 166. i65 Skeppund, och hvarigenom således en förlust af a| till 27^ R:dr Banco på hvarje Skeppund för Staten uppkomme, utom den på tillverkningen Bestådda afbränning, utgörande 7^ proc. af kopparvärdet.
Vid sådant förhållande, och då dessa i alla hänseenden ändamålslösa uppoffringar kunde fullkomligen undvikas, samt ett kopparmynt, utan Statens belastande, ändock erhållas, till utseendet motsvarande det nya Silfver myn tet, och jemförbart med i andra länder brukliga skiljemynt, har E. K. M. i Nåder föreslagit Rikets Ständer, att utmyntningsgrunden för kopparn måtte, efter nuvarande kopparvärdet, och med afseende å det vanliga förhållandet vid utmyntningen samt lättheten att handtera myntet, sålunda jemkas, att hädanefter af ett Skeppund koppar komma att präglas
Två Hundrade Riksdaler Banco i sjeltedels eller fjerdedels skillingar, samt Två Hundrade Femtio Riksdaler i hela och halfva skillingar; och har E. K.
M. derjemte ansett lämpligt och för allmänheten beqvämt, att här, såsom i Norrige, präglades penningar af koppar på två skillingar Banco, helst behofvet af småsedlar derigenom betydligt, minskades, hvilket sistnämnde kopparmynt kunde utmyntas till Tre Hundrade Riksdaler af ett Skeppund koppar; varande å kopparutmyntniagen, enligt de af E. K.
M. sålunda i Nåder föreslagna grunder, till och med någon vinst att förvänta, ehuru sjelfva tillverkningskostnaden naturligtvis måste ökas i raon, som myntfoten blefve lättare, eller allt som stycketalet på Skeppundet ökades.
I afseende på den således vid kopparens utmyntning möjligen uppkommande besparing liar E. K.
M. dessutom till Rikets Ständers ompröfvande öfverlemnat, huruvida icke densamma, sedan betalning för den använda kopparen, efter gångbart pris, till Stals-Conloret utgått, kunde få disponeras af Mynt-Verket, som, enligt E. K. M:s den 9 Mars förlidet år vidtagna Nådiga beslut, borde öfvertaga kopparmyntningen, men hvars på Stat uppförda, år 1776 till sitt nuvarande belopp bestämda anslag för silfvermyntningens bedrifvande icke försloge att betäcka kostnaderne dervid.
I sammanhang med ofvanberörde ämne, och enär utmyntningsgrunden för Svenska Silfvermyntet nu mera vore försatt i ett enkelt, lättfattligt, och vid beräkningen beqvämt förhållande till Sveriges hufvudvigt, men dessa fördelar icke igenfunnos i 1664 års ännu gällande stadgandea för Ducaters utmyntning, hvadan Öfverstyrelsen för Mynt-Verket också härutinnan föreslagit en jemkning, hvilken likväl på långt när icke skulle uppgå till så mycket, som den redan verkställda ändringen af |:dels procent uti 1664 års myntfot för silfver, men dock lika fullkomligt uppfylla sitt Bill. lill R.
Fröt. 1834> 10 Sami. 1 Afd. 34 266 Expeditions-Utskotlets Förslag till lind.
Skrifvelse N.o 166. ändamål, har E. K.
M. jemväl till Rikets Ständer öfverlemnat, huruvida icke för framtiden kunde bestämmas, att en Svensk Ducat skall innehålla åttatio tiotusendedels skålpund fint guld, hvarigenom ett skålpund v. v. sådant guld komme att utmyntas till jemnt 125 Ducater, i stället för att hittills deraf blifvit präglade 125 xVöVö Ducater, i hvilket fall alltså ett tusen tvåhundrade femtio nya
Ducater kommo att motsvara ett tusen tvåhundrade femtioen och en half gamla
Ducater, och således hvardera af de nya blifva litet under |:dels procent bättre än dessa senare; och har E. K.
M. ansett halten på Ducaterne böra bibehållas i det närmaste lika med den, som de hittills haft, så att 8o delar fint guld loyerades med 2 delar koppar, då en Ducat komme att väga åttatiotvå tiotusendedels (yö8ö2öö) skålpund v. v.; äfvensom E. K. M. i Nåder föreslagit, dels att remedium i halten skulle bestämmas till tre ett tusendedels (i535o) skålpund v. v. fint guld öfver den lagliga hallen på hvarje skålpundjDucater, samt remedium i vigten till tre ett tusendedelar öfver eller under den, som egentligen följer af utmyntningsgrunden och den bestämda finlieten; dels ock att, sedan afgift numera erlades för silfvers utmyntning, guld så mycket mindre i framtiden borde kostnadsfritt för egaren präglas till Ducater, som dessa i Sverige icke utgjorde något lagligt betalningsmedel, utan snarare vore alt betrakta såsom en handelsvara, hvarföre myntskatten för guld utan olägenhet syntes kunna bestämmas till T33:dels procent af det som myntas, utom skedarelön, i fall det till utmyntning aflemnade guldet vore af lägre balt än
Ducalen, helst högre afgift lill myntet i flere andra länder erlades, och den inkomst, som härigenom erliölles, i allt fall icke komme alt helt och hållet betacka myntningskostnaden.
Hvad högstber<_-de Nådiga Proposition sålunda innehåller hafva Rikets Ständer i öfvervägande tagit, och vidkommande först Kopparutmyntningen, så hafva Rikets Ständer, i enlighet med hvad E. K. M. i Nåder föreslagit, ansett, att af ett Skeppund koppar Victualievigt böra utpräglas 20o,25o och 3oo R:dr Banco, olika för serskilda myntsorter; och anse Rikets Ständer sig, i öfverensstämmelse med deras under denna dag serskildt aflålna underdåniga skrifvelse med förslag till ett nytt system för Rikets Silfvermynt, böra härvid i underdånighet anhålla, alt
Kopparmyntsorterne hädanefter måtte blifva tre (31, två (2), en och en half (ij), en (1) en half (i) och en fjerdedels (|) skillingar Courant, hvilka Rikets Ständer för deras del ansett böra sålunda utmyntas, att af ett skeppund v. v. Koppar präglas i en fjerdedels och en half skillingar tvi Expeclitions-Ulskotlels Forslag till untl.
Skrifvelse N.-o 166. hundrade Riksdaler Banco, i en och enlialfskillingar tvåhundrade femtio Riksdaler Banco, samt i två och tre skillingar trehundrade Riksdaler Banco.
Likaledes få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, att, till undanrödjande af Koppar-myntets möjliga förfalskande till likhet med något af Silfvermynten, de nya af Kopparmyntsorterna må blifva å framsidan försedde allenast med E. K. M:ts Höga Namnchiffer; äfvensom Rikets Ständer anse sig böra till E. K. M. i underdånighet öfverlemna, huruvida icke, enligt den önskan, som å allmogens i Dalarne vägnar blifvit vid innevarande Riksdag framförd, arne pilar, utgörande
Dalarnes gamla vapen, skulle kunna lämpligen anbringas å andra sidan af det nya Koppar-skiljemyntet.
För öfrigt hafva Rikets Ständer, med fästadt afseende å den af E K.
M. anmälda otillräcklighet af anslaget för Silfver-myntningens bedrifvande, bifallit, att de å Koppar-myntningen möjligen uppkommande besparingar må, på sätt E. K. M. i Nåder föreslagit, till Mynt-Verkets behof disponeras.
Beträffande sedermera präglingen af Ducater, så hafva Rikets Ständer, med bifall till hvad E. K. M. i afseende härpå föreslagit, jemväl för deras del beslutit: 1:0 att en Svensk Ducat skall innehålla åttatio tiotusendels (■—) 1» .