Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majsts den lg:de Junii och 29 Aug. i8lo tagne bestut anwand såsom interims ersättning för de serffildte kostnader wid Kongl.
Hoshailningcn s»m warit en följd af Riksdagens flyttning till Orebro och hwilket ämne KonglMajst till Stats-Utskottets widare åtgärd öfwerlatit. k) Förskott till den Committé som besörjt werkställigheten af Rik, sens Ständers Bestut om Hus - Transport -5,969- 29, r. hall-. 5Z6
Den 13 Junik.
Transport 2;,969: 29, r. hållningens Reglering ivid Strömsholms ocb Konas öhrs Kungsgårdar och Stuterier lamt börjat med uppförande af de Byggnader, hwilka genom Kongsöhrs
Sruteries flyttning och sammanflaende med Strömsholms blifwit oundwikcliga — r 0,553: 44, 4. e) ?lterstoden utaf de Högsalig Hans Kongl.
Höghet KronPrinsen Carl August af Riksens Stander bcwiljaoe Resepenniugar för de första ; Manaderne af i8>o — 2,500: — — 6) Sistledit ars Ranta och Capital- afbetalning pä dm da, till kostnaden för Rikets Förswar i Banquen Ivftade mindre Credirlv. -Summan — 9,500: — — 48,523: 25, s. Hwarförutan Kongl. Maj:t i Nader anmärkt, att den Summa af 30,000 R:dr Banco ärligen, som til! ranta och afbetalning a mindre CreditivSumman fran innewarandc ars början och framgent utgå bör, i serskild Calcul matte upptagas, såsom ej bland Smls-Werkets utgifter paräknad; Äfwensom ock. da ingen af deste utgifter kunnat hanföras til! någon af Hufwud - Titlarne och desto mindre bordt belasta extra Utgifts-Summan i Åttonde Hufwud, Timin, som den samma för egenteligen dithörande utgifter ar gansta knapp och tarf wande - Den izJunii. 637 wande tillökning, Kongl. Maj:t till Riksens Ständers Stais-Ulstolt öfwerlcmnat at ifragawarande poster, med bibehållet Liquidationssatt pa innewarande ars
Stat uppföra.
Da deste utgisttr 48,523 Riksd. 25 st. 5 rst. härflutit fran af Riksens Ständer widtagne eller ovdkande anstallter och redan äro af Stats-Werkets OfwerstoNö--Inkomster för nästledit är godtgjordc, sa akt blott fraga är om deras a sst .-isning i Staten, samt någon erindran emot det af Kongl. Maj:t i Nader förordnade anwändande af behållningen a Provisionen i Hoswets Magazin icke eller äger rum, enär sadant fordrats kill scrffildte kostnader wid Mongl.
Hofya Ilningen under sista Riksdagen har i Orebro, får ScatS-Utstortct till Riksens Högloft.
Stander hemställa, att nämnde Summa mätte såsom Kongl. Mast ästat a innewarande ars Stat warda uppförd:
Likasom at de Zo.ovo R:dr, som lill ränta och afbetalning pa deniBanquen lyftade mindre Creditivchumman erfordras, och hwarföre Ansiag a Stat saknas, men för hwilrcn, sa wäl som öfrige Ränte- och Capital-afbetalninoar till Banguen, Tullmedlen, enligt Riksens Ständers Förordnande äro Hypolheque, maga fran innewarandc ars och framgent Stats-Wcrket serskildt ersättas af allmänna Bewillningen.
Som Utstottet fatt emottaga Kongl. Majus särskildta Nådiga Proposition angående Hushållningen wid Strömsholms och Kungsöhrs'.Kungsgårdar samt Stuterie-Inrättningen wid Strömsholm med -dek mera som med samma ämne äger gemenskap; sa får Utstottet teröfwer serskildt Utlåtande til! Riksens Högloft.
Men 6ZS Den rz Junti.
Men hwad beträffar kostnaden, som kan er, fordras tiodea Reglering Riksens Stander begärt nied Hushållningen wid Drottningholms och Grips, holms Kongl. Lust-Slott, och hwilken Reglering genom serstiidte Committerade warder utarbetad och förestagen; torde Stats-Utssstlet wid Finance-pla, nens uppgörande sa färesta den tillgäng as Stats, Wreket» medel, som härtill mä wara att begacmaS.
Hwilker alic sock till Riksens Högloft.
Stän, ders onipräfwandc wördsammeligen öswerlemnas.
Orebro den i-> Juni» 18-2.
Ridd. och Pä Högw. Prest,Ständ.
Adelns Led. wägnar, Ledam. wägnar, 6sr1 körner. 6ust Pä Wallof!.
Borgare, Pä Hederw.
Bonde, Ständ.
Led. wägnar, Ständ. Led. wägnar, st. Wedelin s^n6. ^näersson. 6. tunelius.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den r; Julli » - - - Preste-Ständet den iZ - - - - - Borgare-Ständet d. rz , - - , , Bonde-Ständet den rz - Riksens Häglof!.
Ständers Srats-Utskotts utlätande, angående -e, till Institutet för Blinde och Döfstumma, anstage medels uppförande ä Stat. ^os Högloft.
Ridderssapet och Adeln, har En af Rikets Herrar m. m. Högwälborne Herr Grefwe M.A Den 13 Junti. 6zs M. F.
Brahe, framstält angelägenheten deraf, att de wid 1809 och r8ro ärens Riksdag af Rik, sens Högloft. Ständer bewiljade Tre Tusende Trehundrade Trettio Tre Riksdaler 16 st. ärligen till understöd af Institutet för Blinde och Döfstumme Barns uppfostran och danande till nvttiga medlemmar i samhället, mätte warda ä Stat uppförde; hwilken fräga Höolost.
Ridder stapel och Adrin, samt öfrige Refpective Riks-Ständen till Stars-lltstottel öfwerlemnat.
I anledning häraf har lltstottet inhämtat, att Len af Riksens Ständer lill ifrägawaronde utgift anwiste tillgäng af någon förhöjning i Tuilafgiften ä wiste öfwerftödswaror som till Riket införas, ingar till Statswerket, sä att för summans uppförande ä Stat icke tarfwas nägot nytt anslag; Och Lä ordningen fordrar, hwad ock för medlens utbetalning a bestämda tider, eller qwartaliter, ar nödwandigt, Let Summan finnes pä Stat upptagen, får lltstottet wördsammeligen hemställa,, att ofwannämnde z,zzz R:dr 16 st., mä under Åttonde Hufwud Tituln uppföras och ärligen mgä, sa lange nu warande upplyste^ och werksamma Styrelse af Institutet fortfar.
Orebro den 12 Junii 1812.
Ridd. och ldelns Ledam. wägnar, Lg.rl körner.
PäWälofl.BorgareCtändets Ledam- wäg., st. Wedelin.
Preste-Ståndets Ledam. wägnar, 6u8tLt Pä Hederwarda Bonde Ståndets Ledam. wägnar, A. ^ncl ers son. e. ^UL elius. 640 Den rz Auni!.
Uppläst hos .Ridd. och Adeln d. lz Jun,,'. - - - - PresteSkändct den i; - - - - - » - Boegare-Ständet d. iZ - - - - - - - Bonde-SkAndet dcn iz - -- Riksens Ständers S-at§-Utskotts
Ldetän kande, angående uppfärairde pn Stat af en Gumma af 16,666
Ä:dr Z2 st. ärligen för Hans Longi.
Höghet Hertigen af Södermanland, prins Oscar. H ^>)s Högloft.
Ridderjkapet och Adeln har Herr Landshöfdingen och Commendeuren Friherre af Hakanson gjort en sa lydande Motion, angående en ärlig Summa pa Star af 16,666 R:dr >6 ss. för Hans Konol- Höghet Ars-Fursten, Prins Oscar, Hertig af Södermanland, nemligen: "'Högloft.
Ridderjkapet och^ Adeln täcktes förunna mig någre ögonblick, för att fa dm äran andraga ett ärende, som (jag hoppas det) icke förr blifwer namnt, an det genast af Ridderjkapet och Adeln säkerligen omfattas med alla de känstor, som tillhöra wördnaden, den sanna troheten, samt Ridderffavets och Adelns egne lika upplysta som adla tänkesätt'".
''Af tzwad i Riksens Ständers Stats, Uljkott förekommit har jag haft tillfälle inhämta att, under de 66,666
R:dr Z2ss. som blifvit Hans Kongl. Höghet Kron Prinsen pa Stat anftagne, innebegripes äfrven 6,666 R:dr Z2 ss., säsoin bestämde' för hans Kongl. Höghet Hertigen af Södermanland Arf Fursten Oscar."
"Om det den tid da denna Stat upprättades, hwad för Hans Kongl. Höghet Hertigen af Södermanland således blikwit utsatt kunde »anseende till Hans Kongl. Hödhets yngre alder, hafwa blist Den i; Zunii. 641 lifwit ansett tillräckcligt för Hans Kongl. Höghets chof, lärer hwar och en latt finna alt en sa ringa Summa nu mera icke är derefter aspa fad, eller tvid Hans Kongl. Höghets stigande ar, swarande emot PersonenS Höga stand, (eller jag wägar saga det) Rikets wärdighet.
Man efterftnne endast mt om Hans Kongl. Höghet Kron Prinsen behaanse Hans Kongl- Höghet Hertigens wistande wid lingon af Rikets Academier, böra inga uti Planen af Hans Kongl- Höghets återstående uppfostran, eiler att Hans Kongl. Höghet kommer em företaga resor i Landet, till inhämtande af lika nödioa om nyttiga kunskaper om Rikets tillstånd k atjkilli>a delar skall man genast finna att den anftagne Lumman icke ar afmätt hwar ken efter sak eller ^danial."
''Dessutom kan den betraktelse icke uteslutas, att >a esker Regerings-lagarne, fem ar kunna framflyta, örr än Riksens Stander ater sammankomma, och m Hans Kongl.^ Höghet Hertigens af Södermanland Stats-Summa blefwe i belägenhet nasen annan anstalt widtaga, uppnar ^emedlertid vans Kungl- Höghet den alder, da efter förra ti» >ers bruk, en Swea Rikes Arf-Furstes Stat, relän bör wara reglerad."
"I anseende till dessa fkäl, samt de flere som »arwid sig förete, bar jag icke funnit betänkeligt äi Högloft.
Ridderjkavet och Adeln ödmjukast hemfalla, om icke den Summa af 56,666
R:dr zr l-, swarande emot en tunna guld, som efter förra ^rs^räknesätt, warit dit minsta en Swea Rikes kst-Fmste ärligen åtnjutit,, ma för Hans Kongl, läghet Hertigen af Södermanland bliswa bestämd, Ms-Staren upptagas och utgå frän irnit 4 t. arö 64^ Den iz Junik. ars början, samt att Riksens Ständers Stats-U stott erhåller förestrift, sadont behörigen iakttaga dock att hwad Hans Kongl. Höghet
Hertigen sale des blifwer tillagt, för större eller mindre del ick afräknas den Hans Kongl. Höghet Kron Prinse redan anslagne Stars-Summa 66,666 R.dr Z2 fl. "Det ar »viflerligen öfwerflödigt, att för bi, fall af denna hemställan, söka understöd, hwarke> af Hans Kongl. Höghet Kron, Prinsens stora egen jkaper och lysande färtjcnster, af Dest kärlek fö Defl nya Fädernesland, och eldade åtrå alt befor dra Rikeis »välgång och sällhet, eller af de glad förhoppningar till en framdeles lycka, hwartill Han Kongl. Höghet Hertigen af Södermanland, dag ligen Zilwer sa killfresställande anledningar, Nei Mine Herrar, latom ost endast rådfråga den m äldriga Swensta Troheten, emot en älstad Öfwer het, »var wördnad och »var tillgifwenhet för Har Kongl Höghet Kron-Prinsen, som orwifwelaktiz tued en öm
Faders känga stall emottaga hrvarj »vedermäle af Nationens tänkesätt emot en af hono>i sa högt älstad Son, hans enda ättling."
"Derest som jag hoppas Höglvfl.
Ridderst» pet och Adeln lemnar des; bifall, denna wördsai» ma hemställan, anhaller jag att de öfrige Reste ttve Sranden deraf matte erhålla del, öfwertyge att de med glädje instämma uti ett lika bestm".
Och som de Restective Riks Standen beh<> gat Remittera denna Motion till Sraks-UtstotM med aninvdan, alt denna Summa för Hans Konc>!
Höghet i Stat förestå: sä far, till fullgörande hot af/Stais-Uistottet d.fl yttrande häröfwer nu al Sifwer. » ^ Den rz Junk». 64Z Om ifrån sekler tillbaka, en oföränderlig wö-.dnåd, karlek och tillgifwenhet för dest Konungahus och Tronföljare alltid utgjort ett af de förnämsta hufwuddragen i Swensta Nationens caracrör, hafwa kanste fa af framfarna tider dertill giswit rikare anledning, än närwarande dagar, da Swerigeframtida sällhet och sjelfständighet, blifwit fästad wid sa glada förhoppningar, som utwecklingcn af Hans Kongl- Höghet Arf-Prinsens lofwande egcnstapcr-, synas bereda ett troget och tillgifwet folk.
Stats-Utstottet, som uti wördnad och kärlek för Hanö Kongl. Hödhets dyra Person, läflar med hwarje Swenst Undersåte, har derföre med den gladaste tillfredsställelse omfattat detta tillfälle, alt till Riksens Högloft.
Ständer kunna förestå, det enligt den gjorda Motionen, en ärlig summa af 16,666 R:dr zr fl. Banco, ma ifrån rZli arbörjan ansins och uppföras pa Stat, för Hanö Kongl. Höghet Hertigens af Södermanland, 2lrfPrins Oscar- till bestridande af de för Hans Kongl. Höghets uppfostran och Hofhållning oumgangelige utgifter; en summa som alltid tillförene manligen a Seat minst warit bestådd för Kongl. Swensta
Arf, Prinsar, och i närwarande tid »visserligen är den minsta, som kunnat förestas. ^ , I den öfwertygelse, att Riksens Högloft.
Stander, delande härutinnan lika tänkesätt med Stats-Utstottet, lärer med glada känstor emottaga denna anledning, till adagaläggande af deras underdåniga »vördnad och tillgifwenhet för Hans Kongl. Höghet, får Stats-Utstottet uti den Finance-planen uppföra denna Summa för HanS Kongl. Höghet, dock utan att sadant ma afräknas, * * pa 644 Den iz Junii. pä hwad för Hans Kongl.
Höghet Kron-Prinsens egen Hof - Stats.
Summa warder bestämt.
Ständer hemställes detta mötdsammeligen.
Pa Högloss Ridd. och Ad- Pa Högw.
Prest-StänLedam. magnar, dets Ledam. magnar, Larl örner.
Oustakk^urrs/.
Pa Wal. BorgareStan, Pä Hederw-BondeStän' detS Ledam. magnar, dets Ledam.wagnar, I.
Wegelin. ^Lnäersson.
Inne Iius» Uppläst hos Riddcrssavet och Ndeln den r; Junst ----- Prest-Ständet - iz - - ----- Borgarc-Ständet - i; - - ----- Bondc.Ständet - iz - - Riksens Högloft.
Ständers Stats-Utstötts
Utlätande i fräga om de under sista kriget fängne
Lv ficerarcs och Under.Officerares till Statswerket indragne halfwa Löners utbetalande. 9öalofl.
Ridderikapet och Adeln, har under den 2g sistledne Mail till Stats-Utssotcet remitterat Her Capitainen och Riddaren Jvh. af Bjerköns oer> Den 13 Junit- 645 derstädes uppläste Memorial, hwarigenom Herr Capitainen, under anförande af det lidande, de under sista kriget i fångenskap rakade ogifte Officerare och Under-Officerare ssola fatt widkännas, derigenom, att hälften af deras Löner under Fängenssaps» tiden blifmit till Statswerket indragne, begärt, att medel mätte ansins till Löncrncs fulla godtgörande, hälst Kongl- Mafits Nådiga försäkran om de innehallne Lönernes utbetalning, när Statens tillgängar det kunde tilläta, troligen alldrig ssall kunna uppfyllas, i anseende till Statswcrkets utblottade tillstånd, utan det ankomme pä Riksens Ständers ädelmod att bewillja medel till detta behof.
I anledning häraf, har Stats-Utskottet inhämtat, att i frägawarande halfwa Löners indragning till Statswerket ssfett, till följd af Kongl.
Brefwet den -i Maij 174Z, som mid alla seddermera förde krig, blifmit killämpadt.
Och ehuru Utskottet anser de Officerare och Under - Officerare, hwilkas halfwa Löner salunda blifmit innehällne under tider, dä Statswerkets mänga utgifter fordrat desse besparingar, kunna aga rätt till ersättning, fastän de under Fängenssapen äknjutit tractamente der de hällitS fängne; Llkmäl och i anseende till de stora och angelägna behof, hwilka nu af Riksens Ständer genom nya sammanskott mäste fyllaS, kan Utskottet icke tillstyrka nägot särskildt anslag till i fräga warande ersättning, utan hemställer wördsammeligen, om icke de uti sista kriget fängne Officerare och Under-Officerare, lika som de, hwilka under förra Fälttag räkat i sädan belägenhet, mage afbida den tid, dä Statswerkets 646 Den rz Junir tillgångar medgifwa utbetalning deraf, wrebro den Junii i8>2.
Pa Hoal.
Pi-est-SkanAdclnö Ledan,, wagn., dets Ledam magnar.
Larl d-luruer. (rustak Uurra^.
Pa Wäl-Borgare-Stan^ Pa Hederw.
Bondedets Ledam. magnar, Ståndets Ledam. magnar» öVeZelin. ^nöersson. 0. tunelius.
Uppläst hos Ridd. och Adeln den i; Junit - - - r Prest-Ständer den iZ - - - ----- Borgare-Ständer d. «Z - - - - - - - Bonde-Ständer den i; - - - Riksens Ständers Stats-Utskotts Betänkande, i anledning af Herr Amiralen Friherre Rudolf Lederströms förslag om rättighet för Rongt.
Ma tt, att i händelse Lanheto fwlfstäirdighet skulle hotas af främmande Magt, öppna Inrikes 2,än mot Stats-Obligationer med ränta eller annuitettr, til! belopp af 4 a ^ millioner R:dr; eller om denne f,imma icke skulle kunna till fullo crhallasupptaga resten såsom Lngsgärd, hmit - Den r,z Junit. 647 ken äfwen ksmme att med Stats-Gbli, gationer liqwideras.
a Memorial, ingifwit kill Högloft.
Ridderssapet och Adeln den iz i denne manad, anfier Herr Amiralen Friherre Rudolf Cederström följande: "Sedan Riksens Stander genom atagandct af Confcription misat angränsande Nationer, bade Svensta Folkets oinstränkta förtroende till sin Of, werhet, och dest fasta föresats att förswara sin lord, sin ära och sin sjelfständighet; aterstar likmäl ännu en omtanka, af lika wigt som Armeens tillräckli, ga antal, den, att förse Kongl.
Majit med medel till denna Armees utrustning, underhall och befolkande, da den kunde möjeligen bchöfwas till Lan, dets försmak.
Detta förswar mäste i tid beredas em man wiil undwika att blifwa anfallen; — Och ställe en främmande Magt wilja förestrifwa ost Lagar, sa blir det troligen för sent att tänka pa tillrustningarne, sedan desi magtsprak blifmit ost kun, gjordt."
"Den i Regerings- Formen 6z §. nämnda utwag, alt genom ett Creditiv pa Banquen lemna medel till förswar, har den olägenheten, att först mindre fördelaktigt werka pa Banquens Credit, och sedan twinga till tätare Riksdagar, hwilka betunga Landet och enstildte med betvdlige kostnader, och ofta nog sätta hela samhällsordningen i wada."
"Jag förestår att Riksens Högloft.
Ständer uppdraga at Kongl. Maj-.t, att, i händelse Landtts sjelfständighet, antingen genom werkeligt anfall, eller genom förolämpande maktspråk af någon främmande Magt stalie hocas, öppna Inrikes Län, emot Stals, Obliao.tioner med Ranta eller Annuiteter till 648 Den i; Junti till belopp af 4 n ; Millioner Riksdaler och vin det icke skulle till fullo erhallas, upptaga restrn svin Krigsgärd, utgående enligt den bliswande Bewillningens grunder, hwisten Knasgärd äfwen bör med Stats- Obligationer ligwideras.
En hwar, svin will lefwa och dö Swenss, nia kasta sin blick pä de Stater,- four nu hafwa öfwermagceu i Enropa, ihägkommande de grundsatser, efter hwilka wanner och fiender ak dem behandlas, och sedan afgifwa fin röst till detta ärende".
Jag anhäller att detta mitt wördsamma anförande matce t-ll Stats-Ilijkottet bliswa remitteradt, och att mig ma tillätas detsamma med de öfrige Respective Standen cominunicera."
I anledning häraf samt da Höglofl.
Ridderikavet och Adeln genom R-unist behagat öswerlemna denne Herr friherre Cederströms framställning till-Scats-Utssotcet, har Smts-Utjkottet tagit detta wigtiga ärende under ett deremot swarande noga betraatande, lamt ssyndar desto mer att underställa Rikets Höglofl.
Stander, dest yttrande deröswer, som ämnet pakallar en lika hastig som granlaga handläggning.
Utstottet instämmer med Friherre Cederström uti den wälgrundade tanka, att alt förswar mäste i tid beredas, om man will undwika att blifwa anfallen, och art det är för sent, påtänka tillrustningar sedan en främmande mindre wälwiljande Magt, skulle hafwa rostat dest fiendtliga affigter, antingen i werkeliga anfallande förerag, eller kungjorde förfördelande anspråk
I detta hänseende har ingen omtanka brustit, hwarken hos Konungen eller Rikets Ständer. Hwad Konungen astar till Krigsmagtens bade förstärkande - Den rz Juni i. 649 de och bringande i tjenstbar! ständ, har Utskottet tillstyrkt, öfwertygadt, att Rikets Höglofl.
Stander icke tweka att detsamma bifalla; Men Friherre* Ceder ström äsyftar an kraftigare medel, tilt befordrande af det framsatte stora ändamål.
Deste medel skulle efter Herr Friherre Cederströms tanka bestå deruti, att Rikets Stander uppdraga ät Kongl. Majit att öppna Inrikes Län emer StatsOoligationer med Ränta eller annuileter till ett belopp af 4 a 5 Millioner Riksdaler, och om detta icke ssulle lill fullo erhällas, upptaga Resten som Krigsgärd, utgäende enligt den blifwande Bcwillninaens grunder, hwilken Krigsgärd äfwen borde med Stars
Obligationer ligvideras
Det foller således i ordning att tillse, i hwad mohn deste utwägar arv anwändbare, och, vin de äga denna egenskap, huru widt de kunna uppfylla det dermed äsyftade andamäl.
Att Krig, det mä wara till anfall eller förswar, icke kan föras uran penningar, ar en sanning ^ lika sä obestridlig som den, att Swerige icke äger någon redan samlad fond eller penningestyrka, swarande emot de behof som wida ursträckce Krigsrustningar bereda och af dem uppkomma.
Det hörer derföre till sakens natur, att wid händelser af denna egenjkap, erfordcrlige medel »rätte anskaffas.
Denwäg som dertill rakast leder, är > Läns upptagande; Men det gör icke tillfyllest, att man will eller önskar erhälla ett sädant biträdeMan mäste äfwen eftersinna, om man karr begagna denna utwag.
I detta afscend förekommer i första ämnet, den werkeliga omständighet, att hwilken Längifware som hälst, alltid assar att icke allenast finna säkerhet - 6 > o
Den iz
I u n i i. kerhet för sina penninaar, utan äfwcn att blifwa öfwerlogad om wstjheten för Räntans erläggande eller Capitalets ätersäende-
Med annat wilker kan man icke wanka det förtroende, som kallas Credit, och ingen Stat, äfwen den mögligaste, har arnu ansett framgången af ett försök i denne wäq moje/ lig, utan att iakttaga, eller lagga en sadan grund.
Likwäl saknas wid Friherre
C ed er ströms förstas al! anledning att sädant ingått uti Friherre Ceder/ ströms beräkning, och deraf bedömmes utan swä/ righet, att detuppgifne medel, hwarkcn är annänd/ bart, eller lämpadt efter det ärendets egenskap hwa/ till det skulle gagnas.
Bekymmerfull! skulle det blifwa för en Styrel/ se, att pä sä owifia grunder bygga företag, hwilka om de skola lyckas, mäste understödjas af medel, som, med säkerheten att icke kunna brista, förena tillgäng/ ligheten
Len stund behoswen dem pakalla- Af den/ na.
Natur är icke hwad Friherre Cederström förestagit.
Skulle nu i Swerige finnas penninge/ män, hwilka sammantagne wörö i belägenhet med/ dela en försträckning af 4 a 5 millioner Riksdaler.
— En belägenhet som näppeligen kan förmodas un/ der en störd handel och en afbruten communication med de fleste andre magter, lärer man dock icke kunna wänta, mindre begära att defie Längifwack stola lemna det biträde de förmå åstadkomma, utan rvifihet om betalning af Ränta eller Capital.
Denna wisthtt kan icke bestå i annat än anwi/ ste fonder, ställde under sadan säkerhet, som tryggar för dest rubbande.
Denna säkerhet har Friherre Cederström icke uppgifwit.
Han synes sjelf deremot haswa lwekat om möjligheten as dest utfinnande, da hem Den i; Junis.
6;r mer än sannolika händelsen, att penningar gervin län icke kunna crhällas, anwist den utwäg att Urtaga, som orden lyda, Resten, som krigsgärd.-» -Fen äswen denna utwäg föranlätes Utskottet anse Mmkelig att godkänna, såsom innebärande följder
Os ten mäst wadeliga art.
Ehuru Allmänna arendernes gang under närvarande Riksmöte, icke ännu satt Riksens Högloft, btändcr i belägenhet att kunna fastställa belopper os den Allmänna Bewillningen, som till Rikets Warjehanda behof mäste utgöras, tror dock Statsmstottec sig kunna förutse, att den mäste uppgå till ^ida högre summa an förut, och högre än den näOon tid i Swerige warit utsatt: och om de SkattstvlldigaS förmåga än skulle anses wara tillräcklig.
Ost jemte afdöldandet af alla andra utstyllder, hwilka icke utgöra obetydlige summor, afbörda sig denne Allmänna Bewillning, kan man dock taga för afOiordt, att all tillökning, skulle sä föröka dessa lyngrer, att för de fleste orter inom Riket, de öfwerste/ bäde tillgångar och krafterLikwäl tror Friherre Cederström, att en krigsgärd till flere Millioner, wore möjlig alt til! erläggande päräknas-
Det är fant, att Riket äger est wida större Rörelse-Capital, an under nägon ^reaäende tidepunck, och det är, med sästadt afkcende pä detta förhällande, som hoppet kan grun. das. att högre Utstylder för Statens behof, an näOdnsin tillförene kunna utgå; Men allt detta mäste
Mva en gräns, hwilken rubbad eller öswerskriden >cke bereder mindre följder än Landets utarmande vch en deraf uppkommande Riks-kroppens wanmagt, icke blott aflägsnar utan tillintetgör ali tanka ou» löjligheten alt wid ctt fiendtligt anfall kunna nrp - 6(2 Den IZ Juni». rätthälla Rikets sjelfständighet, hwilken uti ett utblvttadt tillstånd, »näste hastigt falla ett offer för en * ärelysten fiendes företag.
Skall detta, som utan all twekan instämmer med hwarje Swensk mans böjelse chrekoimnas; sä mäste Riiets krafter icke utspännas till den grad alt de brista och förswinna, utan gagnas ined den försigtighet, och de», wäl öfwerlaggde utsigt för framtiden, som försäkrar vin bade waraktighet och sann nytta.
Desse,egenskaper kan Utskottet efter dess öfwctt tygelse icke 'tillegna uppbörd af en förcstagen Krigsgärd.
Den skulle twertorn morwerka allt, hivad t annan wäg, för andamalet kunde patankas, och denna gärds liqwiderande »ned Stats-Obligationer, raga »nättet af allmänna olyckan, genom tillffapande af ett Rörelse'Capital, four utan samband mtd det Riket redan, äger, skulle snart försätta det senare » lika förstörande belägenhet, four andra magtck af lika orsaker, fastan genom olika behandlingssim mäste »vidkännas, och hwilka gifwit anledning tm sa wäldsamma steg emot allman säkerhet, svin »m" icke torde önska, att inom wärl Land finna oun^ ivikelige.
Stats-Utskottet, som icke kan misskänna Jaherre Cederströ m s wälmening »»ti dess gjorda fram-' ställning, har pä de skal, sou, nu anförde bli'fw>6 således icke kunnat för sin del godkänna densamM^ utan nödgas tillstyrka Riksens Högloft.
Stander,^ den i alio assia och ogilla.