Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till handelns underlättande kommer så kalladt kreditupplag eller anstånd med tullafgifternas betalning för alla i larifen i sådant afseende utmärkta varor, till der bestämda minimiqvantiteter, act tills vidare äga rum uti städerne Stockholm, Göteborg, Norrköping, Gelle, Karlskrona, Malmö,, Kalmar, Wisby, Westervik, Uddevalla, Kristianstad, Karlshamn, Ystad, Halmstad och Helsingborg, under iakttagande af följande vilkor: att varorna uppläggas under tullkammarens jemte ägarens lås och vård,- att ägare af dessa varor få, emot utgörande af hela tullen, om de inom landet försäljas, men endast mot transitotull, då de bevisligen åter utföras,, från kreditupplaget uttaga större eller mindre partier, dock icke under hälften af det minsta, som får uppläggas; att kreditupplaget icke får sträckas utöfver ett år ifrån den dag, godset till uppläggande angifvits; hörande detsamma inom nämnde tid antingen åter utföras eller till fullo förtullas efter den tullberäkning, som var gällande då upplaget skedde, vid påföljd, att godset i annat fall för ägarens räkning å auktion försäljes, då belöpande införselstull och omkostnader å auktionssumman först afdragas och återstoden tillställes godsägaren; att, då varor, sorn efter värde förtullas, å kreditupplag emottaga,s, värdet å dem förut bestämmes och tullen derefter, vid deras uttagande, erlägges, utan afseende på de under tiden förefallna ändringar i priset å dylika varor; att gods må kunna föras från en stads kreditupplag till en annans, dock med kredittidens beräkning ifrån den dag, godset forst till uppläggning angafs; att varor må kunna afgiftsfritt öfverflyttas till kreditupplag från nederlag, med beräkning af kredittiden från angifningen till kreditupplaget; att varor må, efter anmälan hos Generaltullstyrelsen, öfverflyttas från kreditupplag på nederlag, emot erläggande af så väl transitoafgift, sorn inkommande rekognition; samt att genom kreditupplaget någon förändring icke sker i den nederlagsfrihet, som vi redan i nåder förunnat vissa städer eller framdeles i nåder förunne andre. § 13- För nya fabriksanläggningar må erforderliga machinerier tullfritt införas i de fall, då sådana alldeles icke eller ej till full godhet vid inhemska ma-1 chinfabriker tilly erkas, elier ock från dem icke kunna inom lämplig tid-ef - 53 hållas; hörande ansökning härom i hvart särskilt fall göras hos Wårt och Rikets Kommerskollegium,
Redskap., machinerier och verktyg, sorn i öfrigt för inhemska näringar erfordras, äfvensom till deras förfärdigande behofliga råämnen, må, efter vederbörande slöjdikdares för tillfället hos Kommerskollegium gjorda ansökningar, med bemälta kollegii tillåtelse, införas emot tull, beräknad till fem procent af värdet.
Tillverkas sådane artiklar icke inom riket, eller om de derstädes till mindre godhet åstadkommas, eller icke utan hinder och tidsutdrägt kunna erhållas, må desamma efter särskilt anmälan hos Wårt och Rikets Kommerskollegium, såsom för redskap är stadgadt, införas mot en tullafgift, uppgående till feni procent af värdet; hvarförutan ägare af fartyg om minst 40 lästers drägtighet, som vid svenskt skeppsvarf nybyggas, äro berättigade att, sedan fartyget kommit i fullfärdigt skick och sådant inför vår Generaltullstyrelse styrkt blifvit, få, uppå tillika der skeende anmälan, tillgodonjuta femtio procents restitution å belöpande tullumgälder för de skeppsförnödenheter, dem ägaren genom behöriga intyg visar hafva varit till fartygets tackling och utredning använda och för sådant ändamål från utrikes ort införda.
]När varor af ifrågavarande egenskap införas till riket för att användas till fartyg, hvilka för utländsk räkning å svenska skeppsvarf byggas, .eller så som nya til! utlänning försäljas, böra vid godsets ankomst derför erläggas stadgade införseisafgifter; men vid det nybygda fartygets utklarering blifva samina afgifler, med afdrag af ett nederlagsrekognitionsafgiften motsvarande belopp, godsägaren restituerade, under förbindelse för denne att ställa sig till efterrättelse de särskilta kontroller i afseende på effei,ternes användande för det uppgifna ändamålet och återutförseln deraf, sorn af Wår Generaltullstyrelse föreskrifvas.
Varuprof, i ringare qvantitet af hvart slag, äfvensom modeller, må med Kommerskollegii tillåtelse tullfritt införas af inhemsk slöjdidkare, som åstadkommer likartade tillverkningar. § 14.
Allt hvitt socker, ankommande från någon hamn i Europa, hvilket icke är angifvet .såsom toppsocker, krossad t lump- eller havana- terres-, elier annat 54 under samma tullbestämning hänförligt slag, skall underkastas besigtning af sakkunnige och ojäfvige personer i tullkammare- eller packhusinspektionsföreståndares närvaro.
Yppas dervid olika meningar om varans rätta beskaffenhet, hänskjutes frågan till Generaltullstyrelsen, då prof å sockret jemväl bör insändas. § 15.
Vid utförsel sjöledes från stapelstad af följande utål utländskt råämne inrikes tillverkade varor, beviljas restitutionsvis af tullmedlen: för 1 skålpund topp-, kandi- och kaksocker 4 sk, * 1 skålpund kardus-, eller karfvad tobak, äfvensom pressad och rullad tobak 4 „ „ 1 skålpund snus 5 „ „ 1 st. segelduk af hampa till minst 50 alnars längd . . 8 „ 1 st. segelduk af lin till samma längd . 32 „ „ 1 st. packväf af hampa till minst 50 alnars längd . . 6 „ „ 1 st. packväf af lin till samma längd 24 ,.
„ 1 skålpund bomullsväfnad af garn i finhet af N:o 32 eller deröfver efter engelsk beräkning 4 „ hvarvid iakttages: 1:0 att, hvad socker- och tobaksfabrikater samt bomullsväfnader angår, minst 100 skålpund af samma vara, och af hamp- och linneväfnader minst sa inånga stycken, att de tillsammans utgöra 500 alnars längd, skola till export angifvas och på en gång afsändas; och innefatta följaktligen föreskrifterna härofvan, angående längden å hvart stycke, endast den grund, hvarefter beräkningen af premien bör ske; 2:0 att vid angifningsinlagan alltid skall bifogas tillverkarens under edelig förpligtelse afgifna och med två vittnen bestyrkta försäkran, att varan är svensk tillverkning och af utländskt råämne, äfvensom om bomullväfnad, att den är tillverkad af utrikes spunnet garn i finhet af N:o 32 eller deröfver efter engelsk beräkning; kommande detta bevis att biläggas tullkammarejournalen å den tullplats, hvarifrån varan utföres; 3:0 att varan, då den är stämpling underkastad, bör vara behörigen hallstämplad; och 4:o att utförseln verificeras, antingen genom intyg af svensk konsul elkr vice konsul å lossningsorten, eller, om sådan tjensteman der ej är anställd, annan vederbörande embetsmyndighet, att varan derstädes blifvit lossad, eller ook, genom attest af vederbörande tullbevakningstjeusteiuan, om godsets be - 55 ▼alming till öppen sjö i den mening, som 30 § af gällande nederlagsförordraing föreskrifver. § 16.
Skeppare, inhemsk eller främmande, som, för trängande orsaker eller till inhemtande af order för sin vidare resa, inlöper i svensk hamn, der sjötullskammare finnes, må derstädes, utan skeppsumgälders erläggande, intaga förfriskningar och anställa nödiga reparationer, samt jemväl, under iakttagande af hvad seglationsordningen föreskrifver1, och efter behörig märkrullas afgifvande, lossa större eller mindre del af sin last och intaga fyllnad deri, utan att erlägga tull eller annan afgift för mera, än sorn lossas eller lastas; men för fartyget belöpande skeppsumgälder skola, med iakttagande af hvad ofvanstående 4 § föreskrifver, betalas då lossning eller lastning äger rum.
Dock må, under fart från en till annan utländsk ort, svenskt eller dermed lika berättigad! främmande fartyg, utan sådane umgälders erläggande, kunna lossa så stor del af innéhafvande laddning, sorn icke öfverstiger fjerdedeleh af fartygets lastdrägtighet, för utrönande hvaraf fartygets skeppshandlingar må tjena lill grund.
Fartyg, inhemskt eller främmande, som i svensk hamn intagit en del af sin laddning, må i annan svensk hamn, der, enligt segla tionsordningen, lastning får äga rum, intaga fyllnad deri.
På hvart och ett ställe erlägges ttill för hvad lastadt blifvit
Då lossning eller lastning på flera ställen ägt rum, erlägges dock, i öfverensstämmelse med nyss åberopade 4 §, skeppsumgälder endast å första lossnings- eller lastningsstället, derom bevis på passet meddelas. § 17.
Skeppare vare skyldig att, på sätt seglationsordningen stadgar, å märkrullan noga anteckna sitt förråd af lifsmedel, till mängd och beskaffenhet, vid den påföljd för uraktlåtenhet deraf, som högstberörda förordning bestämmer; och må det förråd, som för besättningens behof till begagnande om skeppsbord finnes nödigt, befrias från tull och andra afgifter i utlastnhigsorten.
Till provision må, under sådana vilkor, jemväl kunna hänföras följande qvantiteter vin, brännvin, kaffe och risgryn, nemligen: för fartygj kommande från Östersjön, eller, till någon hamn i Halland samt Göteborgs och Bohus län , från Nordsjöorter samt Holland, England och Franska JVestersjöhamnarne: 3 kannor vin, 2 kannor brahn - 56 vin, 2 skålpund kaffe och 3 skålpund risgryn, räknadt på hvarje person af besättningens och passagerares antal; samt för fartyg^ kommande från orter utom Östersjön med undantag af nyssnämnde fart till Halland och Bohus län: 5 kannor vin, 4 kannor brännvin, 4 skålpund kaffe och 6 skålpund risgryn, på enahanda sätt heräknadt.
Härvid hör för öfrigt iakttagas, att vin och brännvin icke moth vartannat utbytes, så att den, som har mindre af den ena, ej får för sådan brist njuta ersättning i den andra varan, äfvensom att hvad af desse och öfrige nämnde proviantartiklar öfverstiger en skeppares ofvanföre bestämda förråd 1 utlastningsorten skall ovillkorligen förtullas.
Hvad af det öfriga medgifna provisionsförrådet icke under vistandet i svensk hamn ombord användes, må, derest det ej till qvarhlifvande fortullas, nied fartyget åter utföras. § 18.
Svenska fartyg få äfven till skeppsbeliof tullfritt intaga öfriga förnödenheter, som till skeppets behof i mån af dess storlek kunna anses oundgängliga, hvartill äfven må i’äknas 1 famn ved, 1 tunna tjära, ’ tunna heck, 2 st. år- och 4 st. spakämnen för hvarje 20 läster af fartygets drägtighet och derunder.
Främmande fartyg må deremot ej heller till skeppsbeliof intaga sådana förnödenheter, utan erläggande af derför belöpande tullafgifter. § 19- På det skeppare och besättningar å svenska kravelfartyg, större eller mindre, må komma till säkert åtnjutande af den loring, som, uti Vårt år 1748 utfärdade reglemente, dem till uppmuntran blifvit tillagd, skola skeppare och besättning vid den tullkammare, der lossning sker, af den tull, som för fartygets medbragta last inflyter, mot behörigt qvitto erhålla dess, loring, utgörande, vid fart jr ån Östersjön, för en skeppare 1 riksdaler 16 sk., för en styrman 28 sk., och för de öfrige af besättningen, såväl som gossar, hvar - 57 livard era 21 sk.; från de vid Nordsjön, kanalen och Atlantiska hafvet belägna Europeiska orter, för en skeppare sju riksdaler 9 sk. lör en styrman tre riksdaler 28 sk., och för det öfriga skeppsfolket hvarje person två riksdaler 42 sk.; samt från Medelhafvet och Levanten, skepparen nio riksdaler, styrmanen fyra riksdaler 24 sk., och för hvardera al den öfriga besättningen tre riksdaler 28 sk., allt svenskt banko; men då tullbeloppet för medförda varor icke uppgår till minst 50 riksdaler banko, bestås skeppare och besättning ej någon loring, från hvilken förman äfven inhemska på klink bygdå samt utländska fartyg äro uteslutna.
Skeppare, sorn komma från medelhafvet, men tillika intagit last uti Westersjöha umar, njute medellänsk forin g, när tullen för de från Medelhafvet i svenskt fartyg medbragta varor stiger till en fjerdedel af tullbcloppet för de varor, som annorstädes blifvit inlastade.
Vid ett annat förhållande bestås endast den mindre föringen. § 20.
För gods, som under transporten genom tillfällighet tagit skada, må ej någon minskning i tullen tillåtas, såvida godsägaren sjelf vill detsamma disponera.
Anser godsägaren en sålunda förskämd vara icke kunna draga den i införselstariffen utsatta tull, må han äska laga besigtning å godset, hvilken då skall af magistratsperson, med biträde af två sakkunnige och ojäfvige män verkställas, i närvaro af vederbörande tullkammarföreståndare, som äger, att under tjenstemannaansvarighet, för bevakande af kronans rätt, besigtningsåtgärden kontrollera.
Befmnes godset hafva under transporten undergått förskämning, skola besigtningsinännen ej allenast härom utfärda intyg, ulan jemväl, efter granskning af behöriga lasthandlingar, attestera värdet af enahanda vara i oskadädt skick.
Derest fog tili anmärkning emot förrättningen icke förekommer, antecknar tullkammarföreståndaren sitt godkännande å besigtningsinstrumentet, som ej edsvurne besigtningsman äro pligtige att, der så äskas, med ed fästa.
Tullkammaren låter sedermera, efter föregången kungörelse, på öppen auktion i behörig ordning försälja hvad förskämdt är, hvarvid, under iakttagande att godset såsom å nederlag befintligt eller oförtulladt försäljes, införseltullen för det, sorn enligt tariffen förtullas efter värde, beräknas efter faststäld tullprosent å auktionspriset, samt för annat gods emot tarifbestämmelsen minskas i samma mån som auktionspriset understiger det vid besigtningen för oskadad enahanda vara bestämda värde; kommande behållna auktionssumman att, sedan belöpande tull blifvit erlagd, godsägaren Bih. lill R.
Prot. 1847 oc^ 1848, 1 Sami. 1 A/d. 10 Haft. 8 58 tillställas.
Försummar godsägare fullgörandet af bevisningen om varans förskämning utöfver fjorton dagar efter den preskriptionstid, hvarinom angifningsinlagan, jemlikt 30 § af gällande seglationsordning, bör vara till tullkammaren aflemnad, ansvare för tullafgifternas fulla erläggande, derest lian icke genom skriftlig anmälan bos tullkammaren, inom samma tid, afstår sin rätt tili den skadade varan, som då genom offentligt utrop för kronans räkning genom tullkammarens försorg försäljes.
Beträffande förtullningen af varor, hergade från strandade, utrikes ifrån komna, fartyg, skall iakttagas: l:o att, derest fartyget alldeles förolyckats eller så skadats, att varorna icke kunna, för befordrande till destinationsorten, åter intagas, eller om dessa till större eller mindre del finnas så sjöskadade, att de till vidare försändning icke utan äfventyr kunna användas, godsägare eller dess ombud må ii ga att godset i den stapelstad, dit det beqvämligast må kunna föras, eller, om dess beskaffenhet icke medgifver sådan transport, å landet i strandningsorten, efter föregången kungörelse, genom offentlig auktion i vederbörlig ordning låta försälja; 2:0 att för' detta ändamål laga besigtning å godset, så fort ske kan, bör anställas, då strandningen skett inom stads område, af magistratsperson, och i annat fall af kronofogden i orten eller annan behörig kronobetjent, med biträde af två sakkunnige och ojäfvige män, och i närvaro af vederbörande tullkammarföreståndare, sorn äger att, under tjenstemannaansvarighet, för bevakande af Kronans rätt, besigtningsåtgärden kontrollera, och, om fog till anmärkning icke förekommer, å besigtnjngs-instrumentet, som ej edsvur • ne förrättningsmän äro pligtige att, der så äskas, med ed fästa, anteckna sitt godkännande; 3:o att minst en månads tid må bestämmas för auktionens hållande, efter derom af Vår Befallningshafvande i länet utfärdad kungörelse; dock, om någon vara befinnes så skadad, att, utan äfventvr af dess förderfvande, något längre uppskof med försäljningen icke kan äga rum, må denna, så snart kungörelse derom i strandningsortens och närmaste stads kyrkor blifvit uppläst, verkställas; börande i besigtningsinstrumentet, vid slik händelse, meddelas intyg så väl om behofvet af en skyndsammare försäljning, som om verkställbarheten af godsets försändande i försäljningsändamål till stad; 4:o att alla de varor, som genom väta ieke äro underkastade förskämning , eller som eljest vid besigtningen finnas oskadade, skola såsom fullgoda varor enligt tulltaxan förtullas; hvaremot med tullberäkningen för de öfriga må förhållas, såsom i l;sta mom. af denna § stadgas; 1 59 5:o att, änskönt godset såsom oförtulladt försäljes och det är inroparen öppet lemnadt att detsamma antingen till inrikes förbrukning disponera eller inom stadgad preskriptionstid reexportera, det skall ankomma på säljaren,
att, medelst en gemensam inlaga, som inom’ fjorton dagar efter auktionsförrättningen bör, med bifogande af auktionsprotokollet, ingifvas och särskilt upptaga hvad till återutförsel ämnadt är, å tullkammaren angifva bela det varuparti, som försåldt blifvit, och att belöpande afgifter för detsamma inom den i seglationsordningen föreskrifna tid inbetala, vid påföljd, som i sagda författning jemväl stadgas. §21.
Den särskilta afgift, som utgår under benämning afgift till handelsoch sjöfartsfonden, uppbäres, jemte införselstullen, på sätt Wår nådiga kungörelse af den 19 Juni 1835 derom stadgar, eller WI finne skäl att framdeles i nåder förordna. § 22.
För nedannämnda varor, när de till riket införas, skall tolagen beräknas på sätt som följer, nemligen: för hampa tili en fjerdedel, för ankare och kettingar till hälften, för bleck och spik af koppar till fartygs förhydning tili en tredjedel, samt för segelduk till tre fjerdedelar af i allmänhet stadgadt belopp.
För jern och koppar samt deraf tillverkade effekter må vid export tolag ej beräknas till högre belopp än utförselstullen. § 23.
I afseende på Sveriges och Norriges inbördes handelsförhållanden länder till efterrättelse Wår den 24 Maj 1825 utfärdade nådiga förordning med de förändringar och tillägg, som sedermera blifvit i nåder beslutade och kungjorda. § 24.
De svenska sjöfarten på aflägsnare orter beviljade förmåner af lindring i tull samt handels- och sjöfartsafgifter, nemligen: 60 af i5 procent för produkter oell tillverkningar af länder, belägna på fasta landet af Amerika, norr örn 25 graden nordlig latitud, eller af någon främmande koloni i Westindien, vid direkt införsel derifrån med svenska skepp, samt för svenska produkter och tillverkningar vid direkt utförsel till främmande kolonier i Westindien; af 25 procent för svenska produkter och tillverkningar, utförda i svenska skepp direkte till ön S:t Barthelemy, till orter å östra kusten al Amerikas fasta land, söder om 25 graden nordlig latitud, eller till Godahoppsudden, och för dessa länders produkter och tillverkningar, derifrån direkte införda till Sverige i svenska skepp; af 33 t procent för svenska produkter och tillverkningar, som i svenska skepp utföras direkte till orter på andra sidan Godahoppsudden, äfvensom till hamnar å andra sidan Kaphorn, samt för dessa orters produkter och tillverkningar, som direkte derifrån i svenska skepp införas; komma tills vidare att fortfara, men må, vid varu införsel; äga rum endast för sådana fartyg, som, under loppet af tre års tid näst löre införseln, bevisligen från svensk till transatlantisk hamn utfört last af svenska produkter, motsvarande minst fartygets halfva drägtighet. § 25.
De särskilta traktater och afliandlingar, som med främmande makter blifvit angående handelsförhållanden afslutade, tjena till behörig efterlefnad vid afgifters beräknande för fartyg och varor, under den tid samma traktater och afliandlingar äro gällande.
E. 6t Lii. E. Brännvin af sädj potates eller andra jordfrugter j utom holländsk genevera Brännvin af frugtj utom fransk konjak och i vissa fall sprit.
Nya kläderj utom fruntimmers-, af logifna tyger.
Måladt eller tryckt, oäkta porslin* Sockersirop.
Topp- j kandi- och kaksocker♦ Wäfnader: helsiden-: alla släta sidentyger, såsom taft, satin, levantin, eller af hvilken amian benämning som helst, enfärgade, skiftande, rutiga eller randiga, hvaruti någon inväfd blomma eller figur icke befinnes. shawlar, shawletter och andra dukar, utom af gaze eller annan gles väfnad, eller af bourre de soie, samt genom tryckning eller pressning fasonerade. halfsiden-: shawlar, shawletter och andra dukar under 10 riksdaler värde stycket. bomulls-: genom väfnadssättet släta, i 1845 års taxa ej specificerade, både hvita och färgade, äfvensom tryckta eller pressade, då de i finhet ej hålla öfver 80 trådar på tummen i ränningen. släta shawlar, shawletter och andra dukar, af färgadt garn, större och mindre, samt tryckta, under 7 qvarters fyrkant, fransarna oberäknade. 0'Ue ; boj, flanell af kamullsränning och kardullsinslag, färgad eller af större bredd än 61 qvarter, kläde, dråp, halfkläde, vadmal, ratin, och korderoj, samt kasimir af andra färger än hvitt, gult och rtV t, eller af större bredd än 6 qvarter. shawlar, shawletter och andra dukar, under 6 r:dr 32 sk. värde stycket. halfylle-: flanell (af ull med blandning till minst hälften af bomull, lin eller hampa.)
Prof. 1S4.J och tSyS, 1 Sami, i ■'l/d, io Haji. 9 62 lVäfnader: halfylle-: shawlar, shawletter och andra dukar (af ull och Bomull) under 6 r:dr 32 sk. värde stycket. linne-: lärft, hvaraf en qvadrataln väger till och med 3 lod.
Litt. F. TABELL, utvisande värdet ä de åren 1843, 1844 och 1845 införda qvanliteler af nedannämnda varor, för hvilha tullfrihet föreslagits, äfvensom t medeltal den för dem belöpande införselstull.
Agat, oarbetad Alabaster, oarbetad Aloe, kan ej utrönas, enär artikeln förut varit hänvist till lika tullbehandling med gummi Ambra Angelika ärli, ek- andra slag , last och bastrep ten: elfen-, oarbetadt hvalfisk-, oarbetadt, klofvet eller spjelkadt Bernsten, rå och oarbetad
Bilder, andra slag än konstnärsarbeten . . Blöd, ox- och andra kreaturs Bokstaf sstämplar samt boktryck eller stilar: förslitne och obrukbare eller stilskrot Bolus, hvit eller röd, samt terra sigillata Brunsten Bäfvergäll Caoutschouc Drefmat, eller gammalt och i stycken af högst 2 famnars längd sönderhugget tågvirk
Dun, alla slag Emalj, i massa Värdet af införda varor åren 1845. 1844. 1845.
Medeltalet af dc åren 1843, 1844 och 184S införda varornas värde.
Medeltalet af den för varorna under åren 1843,1844 och 1843 belöpande införselstull. — — — — 10 — — — — — 5 4 _ 2 — 40 — — — — — — — — 15 4 — - 8 — — — — — 35 — — 140 — — 15 — — 65 16 — 1 28 251 42 - 136 7 — 127 47 — 165 16 — 55 5 2 35 — 68 59 — 58 30 50 18 8 19 — 4 30 — 1 — — 4 12 — 5 50 — 16 6 868 11 — 584 51 — 1,203 51 — 885 24 4 44 15 2 2,556 12 — 2,156 52 — 4,428 46 — 2,967 14 222 26 5 122 24 — 71 2 — 46 57 — 80 5 — 4 . 3 48 56 — 58 8 — 102 16 — 69 56 — 6 46 10 28 10 67 16 — 575 — — 222 40 8 10 59 7 558 4 507 14 — 181 12 275 56 17 10 8 5 36 — 8 56 — 9 18 — 7 14 — 3 8 600 - — 456 52 — 565 16 — 540 — 27 _ 951 24 — 552 24 — 549 6 — 677 34 — 28 11 5 — — — — — — — — — — — — — — — — — 10 — — — — — 5 16 — — 52 107 24 — 48 56 — 16 12 — 57 24 — 2 41 — Transport J — | — | — | — Pil. X 2 till It.
Prot. 1817 och 1818. 1 Sami. 1 Afd. 10 Haft. -| 6,0701 i\ 8| 408j 4J 4 2 Transport 6,070 4 8 408 4 Fiskskinn, oberedda .... — — — — — — — — — — — — — — Fjäder, ospritad 55 — — 241 — — 44 24 — 112 40 — 25 24 Fjäll, hvalfisk-, eller ossa sepia; . . . • . 165 50 — 158 18 — 91 6 — 157 24 — 11 22 Foglar, lefvande eller slagtade 765 6 — 550 50 — 551 42 — 541 42 — 108 18 Frö, rof- och rapsat- . 102 4 — 5,525 — — 196 42 — 1,207 47 4 12 5 andra ej specificerade slag 526 7 — 592 9 — 690 40 — 556 lii 8 55 50 Färgmossa, alla slag . . . 55 15 — 16 12 — — — —• 25 41 — 1 9 Gips — — 168 56 — 159 18 — 254 18 — 25 21 Glasgalla 20 6 — 25 44 — 61 12 — 55 4 8 5 16 Hampa, ohäcklad, (se anmärkningen här dan) ne- - - - _ — Horn, oarbetadt 1,895 56 — 2,697 40 — 1,094 16 — 1,895 14 8 70 50 Hvalraf eller spermaceti . . 5 598 12 — 2,545 24 — 1,154 12 — 2,566 —■ — 197 8 Hår, borst — — 1,050 — — 1,592 24 — 2,507 24 — 125 18 har- eller kanin- . . . 1,247 24 — 1,197 24 — 878 6 — 1,107 54 — 55 18 mennisko- 241 52 — 258 16 — 495 40 — 551 45 4 49 58 andra ej specificerade slag . . . • 25 — — 25 — — 5 — — 18 16 — 2 56 Jord, polér- 150 15 — 855 20 — 122 18 — 562 1 8 15 4 Kalksten 297 44 — — — — 85 56 — 127 10 8 6 17 Kopparstick, estamper och lito beten grafrska ar- 7,950 20 4,775 56 7,901 15 6,869 7 — 544 21 Marienglas 50 56 — 14 — — 80 50 — 48 22 —■ 8 5 Mos, enbärs- och fläder-, samt mullbärssaft ■ 60 6 — 15 — — 87 24 — 54 10 — 6 57 Murklor .