Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enär berörde hamn är så väl för staden som för den kringliggande orten serdeles behöflig samt grundad farhåga förefinnes, att det med stora kostnader redan verkställde hamn-arbetet varder af storm och sjögång förstördt, derest ej, den genom olyckshändelse skadade hamn-armen iståndsättes, får Utskottet tillstyrka, alt, för iståndsättande af öfverbyggnaden å ena hamn-armen vid Cimbritshamn, Rikets Ständer må bevilja ettanslag af 14,930 R:dr, att från Riksgäldskontoret utgå emot vilkor, att, innan anslaget lyftes, full säkerhet ställes derför, att hamnbyggnadsarbetet, utan vidare bidrag af stats-verket, vederbörligen fullbordas. 3:o Till förbättring af hamnen vid Landskrona . 34,736 R:dr 32 sk.
Jemte förmälan, att de af Rikets vid 1840—1841 årens riksdag församlade Ständer beviljade 25,000 R:dr till förbättrande af nämnde hamn blifvit använde till anskaffande af ett större ångmudderverk, samt att, efter vunnen närmare kännedom om lokalförhållandena, plan blifvit uppgjord för ytterligare nödvändiga muddringar m. fl. arbeten till en fullständigare förbättring af ifrågavarande hamn, har styrelsen öfver väg- och vattenbyggnader i sitt afgifna underdåniga förslag, Stats-Vtskottets Utlåtande, N:o 163. 5 samt under åberopande af dess år 1847 i underdånighet anmälda plan, till dessa hamnarbeten upptagit i lista klassen förstnämnde summa.
Då denna hamn är för närvarande både nog djup och nog säker, samt för stadens handelsrörelse äfvensom ångbåtsfarten tillräcklig, anser Utskottet någon uppolfring för dess förbättrande för närvarande ej å statens sida vara behöflig, utan hemställer, att det af Kongl. Majit till förbättring af hamnen vid Landskrona äskade anslag icke må af Rikets Ständer bifallas. 4:o Till hamnanläggning vid Engelholm samt upprensning af Rönne ä 22,533 Ridr 16 sk.
Enligt hvad af styrelsens för väg- och vattenbyggnader underdåniga generalförslag inhemtas, bar kostnaden för ifrågavarande hamnanläggning blifvit beräknad till 67,600
Ridr banko, hvaraf omkring | äro vordne genom teckning af 800 aktier å 50 Ridr anskaffade af det bolag, som bildat sig för hamnbyggnaden och i sammanhang dermed upprensningen af Rönne å.
Då detta företag är af ganska stor vigt både för staden och för kringliggande orter, samt det af Kongl.
Majit äskade anslaget icke utgör * af kostnads summan, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer må, för hamnanläggning vid Engelholm och upprensning af Rönne, å bevilja ett anslag af 22,533 Ridr 16 sk., emot vilkor, att ett bolag åtager sig hamnbyggnadens fullbordande och åns upprensning utan vidare statsbidrag och derför ställer godkänd säkerhet. 5:o
För öppnande af kanal genom Ralfvesund i Bohus läns skärgård.
14,452 Ridr 16 sk.
Enär denna kanal, hvars anläggning till beqvämlighet för inomskärs-farten i Bohuslänska skärgården blifvit i underdånighet begärd af innebyggarne i staden Marstrand och i Tjörns härad, icke är af den jemförelsevis större vigt, att anslag af stats-medel synes böra företrädesvis dertill af Rikets Ständer anvisas, tillstyrker Utskottet, att Kongl.
Maijts i detta ämne gjorda nådiga framställning icke må af Rikets Ständer bifallas. 6:o
Till kanal- och sluss-anläggningar emellan Philipstad och Sjöändans lastningsplats - . . . . 65,000 R:dr.
Af de i detta ämne Utskottet meddelade handlingar, hvaribland serskildt må omnämnas ett inom vällofl.
Borgare-ståndet af Herr Berger afgifvet memorial, har (5 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 163.
Utskottet inhemtat, att genom denna korta kanal skulle en oafbruten vattenväg blifva öppnad från Philipstad till Sjöändan, frän hvilket sistnämnda ställe en jernväg lättar varu-transporten till Wenerns strand, samt att ett bolag bildat sig, sorn vore villigt fullborda arbetet oell tillskjuta det belopp, som utöfver nu begärda statsanslag härtill erfordrades och hvilken total-kostnad är beräknad till 137,007 R:dr.
Medelst en sådan uppoffring skulle den ofvanliggande ortens bergslags ef fekter kunna med långt ringare transportkostnad än hittills forslas till afsättningsplatserna, och spanmål samt bergslagens andra förnödenheter återföras.
Hos Utskottet har väl någon tvekan uppstått, huruvida alla med detta tillernade kommunikations-företag sammanhängande frågor ännu vunnit sin riktiga lösning och deribland hufvudsakligast den, om behöflig vattentillgång kan vara att för kanallärten disponera, men då Utskottet förutsätter, att nödig öfverenskommelse med vederbörande varder träffad i afseende på alla de omständigheter, som för ändamålets vinnande ifrågakomma, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer må anslå 65,000 R:dr, att af Riksgäldskontoret utbetalas till det bolag, Kongl.
Maj:t finner ställa tillräcklig säkerhet för fullgörandet af ifrågavarande företag; med skyldighet dock för bolaget ej mindre att, så vida arbetet icke fullbordas, summan till Riksgälds-kontoret återbetala, än äfven att kanalens framtida underhåll sjelft bekosta. 7:o Till hamnbyggnad vid Calmar, i förening hvarmed en ny inkörsväg bör lill staden anläggas 39,486 Ii:dr.
I anledning af styrelsens för väg- och vattenbyggnader framställda underdåniga förslag, äskade Kongl. Maj:t vid sisllidne riksdag till hamnbyggnad vid Calmar, hvarför en kostnad af 33,127
R:dr blifvit beräknad, ett anslag af 24,820 R:dr, hvilket dock af Rikets då församlade Ständer icke bifölls.
Sedermera hafva stadens innevånare, under förmodan, att hamn skulle kunna erhållas för både bättre pris och till större omfång, om den gamla hamnen eller så kallade slottsfjerden uppmuddrades, i underdånighet anhållit, att undersökning måtte företagas och kostnadsförslag upprättas öfver en sådan uppmuddring; men sedan, efter af vederbörande verkställd undersökning för utrönande af kostnaden dertill, det visat sig, att densamma skulle uppgå till omkring 200,000 R:dr, bade detta förslag mäst öfvergifvas och återgång ske till den primitiva planen, enligt hvilken hamnen dock icke skulle blifva ändamålsenlig, med mindre än att den uppmuddrades, hvartill erfordrades ett nytt ångmudderverk för 22,000 R:dr, i följd hvaraf hela kostnaden för hamnbyggnaden kalkylerats till 55,127
R:dr, hvilket belopp blifvit i förenämnda underdåniga generalförslag tillökadt med 4,100 R:dr för anläggning af ny inkörsväg till staden.
Slats-Utskotlets Utlåtande, N:o 163.
I afseende på berörde väganläggning har Utskottet af tillgänglige handlingar inhcmtat, att redan år 1846 åtskillige egendomsegare i granskapet af Calmar uti till Konungens Befallningshafvande i länet ingifven skrift erbjudit sig att utföra den föreslagna inkörsvägen, emot vilkor att få uppbära bropenningar efter då gällande taxa, intilldess hela anläggningskostnaden med ränta derå sålunda blifvit ersatt, men hvilket erbjudande förfallit, sedan staden, deröfver hörd, förklarat sig villig att sjelf arbetet utföra.
Då någon verkställighet likväl icke följt, hafva nämnde egendomsegare under den 12 Maj och 18 September nästlidet år förnyat deras 1846 gjorda anbud med begäran, att detsamma malte till slutlig pröfning företagas.
Hvad sålunda förekommit har Utskottet tagit i öfvervägande; och enär en hamn vid Calmar redan finnes, som synes motsvara det hufvudsakliga behofvet, samt de förbättringar derå, hvilka kunna pröfvas nödiga, lära böra bekostas af staden medelst de inkomster, densamma af handel och sjöfart uppbär, saknar Utskottet skäl att tillstyrka serskildt anslag af statsmedel för ifrågavarande ändamål.
Vidkommande åter frågan om bidrag af allmänna medel till anläggning af en ny inkörsväg till Calmar, sä bär Utskottet icke kunnat lemna utan afseende, att staden icke framställt någon underdånig begäran om dylikt bidrag, utan deremot, i anledning af åtskilliga egendomsegare^ redan 1846 hos Konungens Befallningshafvande i länet gjorde och af samma embets-myndighet hos Kongl. Majit anmälde, sedermera förnyade ansökning om tillåtelse, att på egen bekostnad, mot visse, här ofvan omnämde, vilkor, öfvertaga Verkställigheten af ifrågavarande väganläggning, förklarat sig villig alt densamma sjelf utföra; och då vid sådant förhållande icke ens något behof af allmänt understöd i förevarande fall kan anses förefinnas, får Utskottet pä grund af allt detta afstyrka Rikets Ständers bifall till hvad Kongl.
Majit i berörde hänseende i nåder föreslagit. 8io Till hamnbyggnad, vid Grenna Ridr 8,000.
Sedan för uppförande af en lastbrygga med tillhörande duc d’alber, vid staden Grennas redd uti sjön Wettern ett bolag blifvit bildadt, åt hvilket staden, utom andra förmåner, medgifvit rättighet att, i enlighet med den taxa, som för staden blefve fastställd, få för in- och utgående varor uppbära de inflytande hamnafgifterna, icke allenast intilldess samtlige af bolaget i och för lastbryggans och duc d’albernes fullbordande och underhåll bestridda kostnader blifvit till kapital och ränta beläckta, utan äfven derutöfver under 10 så kallade frihetsår, hvarefter lastbryggan, behörigen underhållen, skulle utan ersättning lill staden öfverlemnas, samt 8 Stats-Uts kottets Utlåtande, N:o 163, vissa dels af staden och dels af bolaget utsedde deputerade hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, att, på det staden förr än i en aflägsen framtid må fä öfvertaga lastbryggan, Kongl. Maj:t täcktes till Rikets nu församlade Ständer aflåta nådig proposition om beviljande för staden af ett räntefritt lån på 6,666 r:dr 32 sk. att efter 10 års förlopp återbetalas; så har Kongl. Maj:t, sedan vederbörande öfver denna underdåniga anhållan blifvit hörde och densamma tillstyrkt, uti till Stats-utskottet aflåten nådig skrifvelse den 20 December förlidet år, behagat föreslå Rikets Ständer att såsom understöd för den ifrågavarande lastbryggan bevilja ett lån å 6,666 r:dr 32 sk. under de för sådana lån vanliga vilkor och med förbehåll, att planen flir arbetet underställes Kongl.
Maj:ts nådiga pröfning och gil lande, så att utförandet sedermera blefve i vanlig ordning kontrolleradt; hvarjemte Kongl.
Majit tillkännagifvit, att den i Kongl.
Maj:ts nådiga proposition om statsverkets tillstånd och behof intagna framställning om anslag till hamnbyggnad i Grenna komme att förfalla.
I betraktande deraf, att blott en föga vidsträckt ort skulle hafva gagn af ifrågavarande byggnad och att sjelfva stadens rörelse är ganska obetydlig, anser Utskottet sig böra afstyrka Rikets
Ständers bifall till det för uppförande af en lastbrygga med tillhörande duc d’alber vid Grenna föreslagna låneunderstöd. 9:o
Den för åren 1851, 1852 och 1853 belöpande summa af 1,080 r:dr årligen, hvarmed staten, enligt Kongl, brefvet den 14 April 1837, bör under 19 års tid bidraga till amortering af ett för Linköpings hamnbyggnad och Stångåns upprensning upptaget lån, har Kongl. Majit föreslagit, att för 3:ne år anvisas med tillsammans 3,240 ridr; och får Utskottet tillstyrka, att för åren 1851, 1852 och 1853 måtte i berörde ändamål anvisas 3,240 ridr; med 1,080 om året.
IOio
För muddring och rötning af Stångån till förbättrande af segelleden mellan Roxen och Linköpings hamn 16,666: 32.
Utskottet anser ifrågavarande föremål ej vara för det allmänna af sådan vigt, att jdelar af den beräknade kostnadssumman böra genom stats-anslag bestridas, och får derför hemställa, att omförmälda 16,666 ridr 32 sk. icke må af Rikets Ständer beviljas. llio Ståls-Utskottets Utlåtande, N:o 163. 9 ll:o Till hamnbyggnad vid Mariestad R:dr 34,890.
Som det ej är ådagalagdt, att denna hamnbyggnad är för orten af synnerligt behof påkallad samt dessutom stadens handel är föga betydlig, anser Utskottet sig böra afstyrka Rikets Ständer alt berörde anslag bifalla. 12:o Till hamnbyggnad vid Hjo R:dr 50,000.
Uti styrelsens för väg- och, vattenbyggnader afgifne underdåniga general-förslag är kostnaden för berörde hamn beräknad till 66,400 r:dr, till bestridande hvaraf stadens innevånare enligt deras förklarande icke kunde ens till någon del bidraga, hvaremot ett bolag af ortens större possessionater och åtskilliga borgare i staden blifvit bildadt, som under vilkor, dels alt ett statsanslag till % .-delar af summans belopp beviljades, dels ock att bolaget berättigades att uppbära alla hamnafgifter, till dess bolagets förskott med räntor blifvit återguldne, förbundit sig att tillskjuta den återstående fjerdedelen.
Ehuruväl en god hamn saknas på Wetterns vestra strand ifrån Rödesund allt intill Jönköping och en hamn vid Hjo således vore önskvärd, anser dock Utskottet, enär stadens innevånare uppgifvit sig icke vilja dertill vidkännas några utgifter och de bidrag, omnämude bolag förbundit sig att tillskjuta, äro alltför obetydliga i förhållande till kostnadssummans belopp, staten icke bör, för detta ändamål betungas med en större utgift, hvadan Utskottet hemställer, att ifrågavarande af Kongl. Majit äskade anslag icke må af Rikets Ständer beviljas. 13:o
Till kanals 'öppnande genom Tjuf holms sundel i farleden till Luleå, R:dr 8,000.
Som en större mängd effekter årligen transporteras genom denna farled, hvars förbättring är nödig för de sjöfarandes betryggande vid svårare väder, får Utskottet tillstyrka Rikets Ständer att ifrågavarande anslag 8,000 r:dr bevilja. 14:o Till rensning af Rörå elfvens forssar i Norrbottens län R:dr 2,400.
I händelse Rikets Ständer bifalla Utskottets i punkten gjorda tillstyrkande om medels ställande lill Kongl. Majits disposition för mindre strömrensningsarbetens verkställande, så eger Kongl. Majit uti detta anslag tillgång att bevilja hvad, som kan pröfvas nödigt för ifrågavarande arbete, om det befinnes uppfylla något vigtigare ändamål.
Utskottet får derföre hemställa, att något serskildt anslag för rensning af Rörå elfvens forssar icke må af Rikets Ständer bifallas.
Bih. till B. St:s Prof. 1850 & 1851. 4 Sami. 1 A få. 2 Band. 12 Haft. 2 10 Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 163.
Härefter har Utskottet ansett sig höra till pröfning företaga följande motioner, sorn afse företag, likartade med dem, för hvilka, pä sätt här ofvanföre är vordet omförmäldt, anslag eller lanell idrag blifvit af Kongl. Maj: t äskade, nemligen: 15:o Af herr Ekholm, sorn föreslagit, att det af Kongl. Maj:t till hämnens förbättring vid Westerås stad af Rikets sednast församlade Ständer äskade, men icke bifallna, anslag å 13,200 R:dr, nu mätte bifallas.
I sådant afseende har motionären anfört, alt den till grund för Kongl. Maj:ts högstberörda framställning liggande förutsättning, att den förut befintliga hamnen skulle kunna begagnas och utvidgas, hvarför kostnaden beräknats lill 19,930 R:dr, befunnits vid närmare öfvervägande icke kunna genomföras, emedan den lifliga trafiken fordrade större utrymme.
Af sådan orsak hade en ny plan blifvit uppgjord och af Kongl. Maj:t jemväl fastställd.
Enligt densamma skulle hamnen förläggas på annat ställe, hvarmed början äfven skett och hvarför kostnaden, jemlikt deröfver upprättadt förslag, upptagits till 48,805 R:dr, hvilken dock tvifvelsutan komme att betydligt ökas, i anseende dertillr alt staden, för anläggningens ändamålsenliga fullbordan inom föreskrifven tid, måst inköpa ett kostsamt ångmudderverk.
Enär Rikets Ständer vid sistlidne riksdag beviljat Westerås för sin hamnbyggnad ett låneunderstöd å 20,000 R:dr, och staden, i följd af dess lifliga rörelse, hör kunna anses vara i tillfälle att utan ytterligare statsbidrag bestrida de omkostnader, som hamnens iståndsättande vidare medföra, anser Utskottet sig icke kunna tillstyrka bifall å motionärens ifrågavarande begäran, utan hemställer, att densamma icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 16:o Af Herr Nygren, sorn, jemte förmälan, hurusom, enligt uppgjordt kostnadsförslag, för fullbordande af Ystads hamn ännu erfordrades en summa af 83,700 R:dr, och hamnkassans årliga inkomster, vanligen uppgående lill 11 å 13,000 R:dr, knappast voro tillräcklige för underhåll af redan verkställde nybyggnader, oundviklig muddring och ränteliqvid af kassans skuld 32,000 Il:dr, föreslagit, att, på grund af dessa omständigheter och då staden, utan bidrag af statsmedel icke vidare kunde fortsätta ifrågavarande hamnarbete, ett anslag af 50,000 R:dr måtte staden Ystad förunnas för att dermed ändamålsenligt iståndsätta och fullborda sin hamnbyggnad, eller, om Rikets Ständer skulle finna detta anslag för stort, den summa, hvarmed detsamma kunde minskas, blefve staden Jemnad såsom lån pä enahanda vilkor, som de, hvilka stadgades för det låneunderstöd, som för delta vigtiga ändamål vid 1840 års riksdag beviljades.
Stats-UIskottets Ullålande, N:o 163. 11 Enär den i förevarande ämne af styrelsen för väg- och vattenbyggnader uti dess underdåniga general-förslag af den 19 Oktober förlidet år gjorda underdåniga anmälan icke tillvunnit sig det nådiga afseende, att Kongl. Majit funnit
Sig föranlåten att derom göra nådig framställning till Rikets nu församlade Ständer, och således Utskottet måste antaga, att ifrågavarande hamn-arbete icke är af den allmänna vigt, att det för närvarande bör företrädesvis medtaga de för andra nödiga ändamål behöfliga disponibla tillgångar, får Utskottet afstyrka Rikets Ständers bifall å ifrågavarande motion. 17:o Af herr Gezelius, som med afseende å det högst bristfälliga skick, i hvilket Öregrunds hamn befunnes och då det vore högst angeläget, att skynd samma åtgärder vidtoges för iståndsältande af denna, serdeles gynnsamt och beqvämt belägna, hamn, hvilken genom sitt läge vid stora segelleden vore att anse såsom en lika vigtig sorn ofta anlitad nödhamn, så väl för sjöfarande i allmänhet, som ock serskildt för de trafikerande på Finland och Norrland, anhållit, att understöd af statens medel måtte till nämnde hamnbyggnads-arbete beviljas, samt af sadan anledning föreslagit, att, sedan ifrån den, enligt uppgjordt förslag, beräknade kostnaden 5,127 Ridr afdragits en tredjedel, som staden åtagit sig att bestrida, återstående 3,418 R:dr banko inåtle såsom bidrag eller anslag af allmänna medel varda, utan återbetalningsskyldighet staden beviljade.
Med afseende å den stora vigt och nytta, ifrågavarande hamnförbättring skulle medföra för sjöfarten i allmänhet, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer må för Öregrunds hamnbyggnad bevilja ett anslag af 3,418 R:dr banko med vilkor, att den för arbetets verkställande uppgjorda planen, efter granskning af styrelsen för väg- och vattenbyggnader, varder af Kongl.
Majit godkänd samt att staden ikläder sig förbindelsen ej mindre att arbetet i öfverensstämmelse dermed fullborda, än ock att vidkännas alla öfriga i och för dess fulländande erforderliga kostnader. l8:o
Af herr N. Sundström, hvilken, jemte yrkadt bifall till hvad Kongl. Majit i Dess nådiga Proposition föreslagit rörande kanals öppnande genom Tjufholmssundet, tillika hegart, att Rikets Ständer måtte bevilja Luleå stad ett ränlefritt lån af 8,000 Ridr banko, att med 1,000 Ridr Rigs årligen afbelalasj men enär Utskottet icke anser lämpligt, att utöfver det belopp, som för ifrågavarande föremål här ofvan blifvit tillstyrkt, ytterligare statsbidrag anvisas, får Utskottet hemställa, att motionen må få förfalla. 12 Stais-UUkotlets Utlåtande, N:o 163. l9:o af Riksdagsfullmäktigen Lars Olsson frän Stora Kopparbergs län, som yrkat, att då, genom den på vestra sidan af Dahlelfven, i oell tor Gråda kanal uppförda kajdam, högst betydlig skada, medelst vattnets uppdämning, synnerligast höst och vår, tiilfogades en stor del af de inom Leksands och Ahls socknar omkring Insjön, Limsjön och Siljan belägne byars ego-områden, Rikets Ständer malte anvisa medel, dels till bestridande af kostnaden för nämnde kajdams nedrifning, och dels för anställande af undersökning om de odlingslägenheter, som genom vattenytans sänkning i Dahlelfven skulle kunna erhållas. Enär Utskottet icke är i tillfälle bedöma hvarken behöfligheten af ifrågasatta nedrifning af den vid Gråda kanalbyggnad uppförda kajdam, ej heller de möjliga påföljderna af en sådan åtgärd, hvilken likväl måhända är af vigt för ofvanliggande ort utmed Dahlelfven; så inskränker sig Utskottet att tillstyrka Rikets Ständer att uti underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t hemställa, att undersökning uti förenämnde hänseende måtte blifva anbefalld och, i händelse kajdammens borttagande befinnes vara för orten nyttigt och utan äfventyr för framtiden kunna ske, Kongl. Maj:t då täcktes härtill anvisa erforderliga medel af det på sjette Hufvudtiteln befintliga anslag för befrämjandet i allmänhet af jordbruk och landtmannanäringar. 20:o Jemte förmälan, hurusom Stockholms Grosshandels-societel och Skeppsrederier, i anseende till den stora fördel, som skulle tillskyndas hufvudstadens handel och sjöfart af en farleds öppnande emellan Raggens fjärd och stora Värtan genom Baggens Stäkes upprensning, samt efter det undersökningar egt rum för detta företags utförande, hvarvid befunnits, att, i händelse farleden skulle uppgöras till 18 fots djup under saltsjöns lägsta yta, kostnaden kunde antagas uppgå till 225,000
R:dr, hvilken summa, derest farleden beräknades till endast 10 fots djup, kunde nedsättas til 203,000 R:dr, allt banko, genom sina deputerade hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit om ett anslag för ifrågavarande ändamål från Handels- oell Sjöfartsfonden, alternativt af 150,000 eller 130,000 R:dr, till förra beloppet om Kongl. Majit täcktes bestämma farledens djup lill IS fot, som deputerade underdånigst förordat, såsom varande af vida större nytta och vigt för handeln och sjöfarten, men den mindre summan, om detta djup endast anloges till 16 fot, hvaremot
Grosshandels-socieleten förbundit sig att på egen bekostnad fylla hvad Öfver det begärda anslaget kunde för ändamålets vinnande erfordras, äfvensom societeten åtagit sig att, sedan den nya farleden blifvit färdig, densamma framgent underhålla, mot rättighet att uppbära någon lindrig Stats-Utskotlets Utlåtande, N.-o 163.
13 bestämd afgift, af de Fartyg öfver 5 fots djup, som begagnade farleden, Kronans fartyg likvisst undantagna, har af Herr J. G. Schwan, med hvilken Herr Rinman sig förenat, blifvit föreslaget, alt, som Kongl. Maj:t ännu icke täckts meddela Dess nådiga beslut i anledning af ifrågavarande underdåniga framställning, Rikets Ständer måtte antingen bevilja ofvanberörda 150,000 R:dr B:ko till Baggens Stäkes upprensning på förutnämnde sätt och under de vilkor å Stockholms Grosshandels-societets sida, som blifvit uppgifna i Societetens åberopade underdåniga skrifvelse, eller ock bos Kongl.
Majit i underdånighet förorda nådigt bifall till Societetens omförmälda, bos Kongl. Majit gjorda, underdåniga framställning.
Utskottet anser frågan om öppnandet af en ny farled för större, djupgående, fartyg Lill hufvudstaden vara af den vigt, att en närmare undersökning af de förhållanden, som derutaf skulle uppkomma, måste föregå, innan Rikets
Ständer anslå medel eller på annat sätt främja ett sådant företag, hvilket dessulom skulle föranleda nya och ökade statsutgifter till befästningsarbeten äfven vid detta nya inlopp, innan befäslningarne vid det gamla, vid Waxholm, blifvit fullbordade.
Af dessa skäl får Utskottet afstyrka Rikets Ständer att bifalla, hvad motionären sä i ena som andra hänseendet föreslagit. 21:o Uti en af Herr von Wahrendorff M., väckt motion har blifvit anfördt, hurusom, sedan redan för längesedan, åtminstone i medlet af förra århundradet, tanka uppstått att genom en kanal sammanbinda Södermanlands många insjöar med hafvet eller Mälaren, serskilda förslag till en dylik kanal-anläggning blifvit uppgjorda $ först år 1825, då Ofverste-löjtnanten Hällström, som erhöll i uppdrag att uppgöra plan och kostnadsförslag för att med en segelled sammanbinda sjön Yngarn, Hallbosjön, Långhalsen och Båfven genom Nyköpings å med Östersjön, antog de serskilda kanal-liniernes dimensioner till ungefärlig likhet med Strömsholms kanal, eller 5 fots djup vid lägsta vatten, dess minsta bredd i vattenytan till 30 fot, samt slussöppningarnes vidd lill 20 fot, hvarföre kostnaden, utom jordersättningar, ansågs uppgå till 265,000 Ridrj hvilket förslag likväl icke fick någon påföljd.
Sedermera uppgjordes på bekostnad af flera possessionater i Södermanland, år 1839 af Öfverste-löjtnant Edström ett annat förslag, att från sjön Yngarn leda en kanal genom Hallbosjön, Långhalsen, Lisjön, Båfven, Låckvattnet, Hafversjön, Askcviken, Storsjön, Norrtunasjön, Frösjön, Klemmingen, Öfre och Nedre Marviken och Visnaren till Mälaren vid Mariefred.