Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det andra ändamålet, att, genom minskning i Ämbetsmännens antal, göra besparing i Statsutgifterne, hafva Comrnitterade ej eller förbigått , ehuruväl de ansett detsamma endast böra 650 Et länk midt om Rikets Styrel se-Perk. sökas, så vidt det med det förra kan stå tillsammans.
Vid jemförelse emellan 1680 års
Stat och den närvaiande visar sig en stor skillnad uti antalet af Tjenstemän.
Likväl har Rikets område sedermera betydligt blifvit minskadt , likasom tillgångarne för Siatens inkomster.
Den tiden voto jemväl lönerne, jemförelsevis mot varupriserne, så betydlige, att Staten kunde fordra, att dess Tjenstemän ensamt egnade sin tid åt Statens tjenst, deruti de hade sin rikliga bärgning; men genom det vacklande värdet af Rikets Creditmynt, som sedermera under åtskilliga tidpuncter inträffa!
, och äfven genom andra förhållanden, hafva Tjeristemännens vilkor blifvit så försämrade, att de varit föranlåtne skaffa sig bärgning och utkomst, dels genom biförtjenster och dels derigenom, att de sökt sig löner i flere Verk, så alt de icke mera kunnat lemna sin verksamhet odelad åt erj enda befattning ; och på detta satt, äfvensom genom arendernes ökade inängd, härledande sig egenteligen från de utnämnde, lid efter annan utfärdade talrika oeconomiska Författningar, synes behofvet af Tjensiernännens successiva tillökning hafva uppkom mit.
Det sålunda tillkomne stora antalet af Rikets Tjenstemän har val då och då erhållit löneförhöjningar; men otillräckliga hafva likväl dessa varit, då man betraktar hvarje särskild tjenst för sig ; och att nu bibehålla hela denria mängd al Tjenstemän , med sådane lönetiIlök— ningar, att en hvar, utan att njuta lön på flere Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. 651 ställen, kunde ega sin fullkomliga utkomst, skulle ingalunda med Rikets tillgångar instämma.
Committerade hafva således funnit nödvändigheten deraf, att Tjenstemännens antal betydligt inskränkes.
Härpå grundar sig äfven det af Committerade upprättade Förslag, fastän de, i synnerhet för de lägre graderne icke med visshet kunnat bestämma personalen, som måste blifva beroende på beskaffenheten af de Lagar, sorn komma att , innefatta reglementariska föreskrifter för åtskillige förvaltande Verks befattningar.
Detta är dock en mindre vigtig Reglering, som hvarken pa planens utförande i det hela, eller på Administrations-kostnaderne kan ega något betydligt inflytande, hvarföre den samma gång, som Iustructionen för de qvarblifvande
Ämbetsverken utfärdas, kan verkställas.
De administrativa Verkens göromål kunna likväl snart ganska betydligt förminskas: först genom Rättsfrågornes öfverlemnande till de allmänna Domstolarne; och sedan derigenom, att åtskillige administrativa Arender icke mer erhålla Collegial behandling, utan få, genom besvär emot Konungens Refallningshafvandes beslut, directe hos Konungen fullföljas.
1 förstnämnde afseende, eller gen.om RaWsfrågornes öfverlemnande till Domstolarne, ökas väl goromålen för dessa sednare.
Denna tillökning kan dock endast flir Hof-Rätterne blifva af någon betydenhet; men genom Arendernes jemna fördelning emellan dem alla, synes behof af ökadt antal Ledamöter i dessa Rikets Ofver-, Domstolar antingen alldeles icke böra uppkom - 65?
Kia, eller ock blifva högst inskränkt, särdeles tlå, genom inrättning af den nya Hof-Rätten i Christianstad, göromalen i Götha Hof-Rätt betydligt måste förminskas.
I sednare hänseendet, eller genom åtskilliga ärenders hänvisning på den genaste administrativa vägen ifrån Konungens Befallningshafvande till Konungen, blifva väl göromalen i Siats-Expeditionerne, särdeles i 3:dje och 4:de
Departementerne något ökade, men kunna genom förenkling af Författningarne, rörande allmänna ordningen och hushållningen, innan kort åter än mera förminskas; hvarföre Committerade för desse Expeditioner föreslagit snarare ett minskadt, än ökadt antal Tjenstemän.
På förut anförda grunder kunna CancellieStyrelsen, Commerce- och Bergs-Coliegierne, när som hälst indragas, den förstnämnde utan någon motsvarande tillökning i andra Ämbetsverks personal, och de sednare med en betydlig minskning i Tjensternännens antal.
Presidents-Ämbeterna uti Krigs- och Kammar-Collegierne, samt Stats-Contoiret skulle ock, efter Committerades plan, komma att indragas, samt de för dessa Verk blifvande Chefer endast motsvara nuvarande Vice Presidenterne.
I Svea och Götha Hof-Rätter, der både Presidenter och Vice Presidenter finnas, synes och ettdera af dessa Ämbeten, utan skada, kunna indragas.
Dessutom minskas antalet af både Ledamöter och Betjening i Krigs-, Kammar- och Sundliets-Collegierne, jemte det att Magazins- och Tull-Directionerna, såsom särskildte Verk , upphöra och, med en ganska betydligt inskränkt Betänkande om Rikets Styrelse-Verki 653 personal af deras Betjening, särdeles för Magazins- D irectionen, som upplöses, flyttas under Stats-Contoiret.
Till upplysning om Statens förvaltningskostnad, hafva Committerade låtit upprätta Tabeller öfver beloppet af de löner, som alla civila, militaira och ecclesiastika Ämbetsmän åtnjuta, äfvensom öfver underhållskostnaden för den till dessa Stater hörande mindre Betjening, samt för Arméens personal.
Dessa Tabeller, hvilka i nämnde afseende visa förhållandet så nära, som det för närvarande lärer kunna bestämmas, blifva härhos i underdånighet bifogade; och tro Committerade, att, genom granskning deraf, säkrast och lättast skall kunna utredas, genom hvilka indragningar den största besparing för Staten kan vinnas, samt hvilka löner erfordra tillökning eller tåla minskning.
Deraf visar sig ock, efter Committerades tanka, att en allmän reglering af Löner för Statens Ämbets- och Tjenstemän, skulle å ena sidan leda till besparingar, och a den andra till en jemnare fördelning af Lönerne, så att de afpassades efter det gagn innehafvarne deraf göra Staten.
Om utgifterne sedermera för hvarje Depar-j tement särskildt blefvo bestämde och anordnade, skulle derigenom icke allenast större ordning , än förut, i detta hänseede vinnas, utan jemväl Riksens Ständer blifva i tillfälle, att närmare granska och bestämma hvarje Departements förvallningskostnad, samt att anslå nödiga summor, till vinnande af sådane ändamål, som för Staten vnra af stor vigt. 654 Betänkande om Rikets Styrelse-Verk.
På detta sätt, och med iakttagande af den.' na ordning bör den betydliga minskning i personalen af Rikets Ämbets- och Tjensteman, sorn Cornmitterade föreslagit, leda till besparing i Stats-utgifterne \ men storleken af denna besparing, beroende på den aflöning, som bestämmes för de efter den nya Organisationsplanen qvarblifvande Ämbets- och Tjenstemän, kan för närvarande icke till beloppet bedömas: och vilja Cornmitterade, rörande grunderne för aflöningen, yttra sig, då de nu sluteligen gå, att utreda, huru dtn af dem föreslagne nya ordning för Administrationen må, utan rubbning i Styrelsens jemna gång, kunna tili verkställighet befordras, och. hvad dervid i öfrigt kan vara att iakttaga.
Härvid anmärkes först, hurusom, oberäk— nadt den hufvudsak liga omständighet, att de administrerande verken, genom deras nuvarande sammansättning, ifrån sjelfva grunden motverkat en ändamålsenlig Statsförvaltning, åtskillige anomalier i methoden för ärendernes handläggning och i afseende på Tjensrernäns antagande tid efter annan fått inrita sig, hvilka vid en ny organisation sorgfälligt böra undanrödjas.
Deribland må räknas den vid de administrativa verken i sednare tider nästan allmänt antagne plägsed, att cornmunicera och remittera de flesta målen, samt alt från andra Auctoriteter eller underordnade Ämbetsmän, derutinnan inhemta utlåtanden.
Den i Lag stadgade grundsats, att icke dorna någon ohörd, och den visserligen rigtiga regel, att Icke afgöra något mål, som icke är fullständigt utredt, utsträckes i adniinistratif väg ofta tili den både i allmänt och Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. 655 enskildt afseende skadliga åtgärden, att remittera mål och ärender, utan att förut granska, om de, i det skick de finnas, och utan att någon behöfver höras eller någon för målets pröfning nödig omständighet utredas , kunna afgöras, hvarigenom målen onödigtvis uppehållas, deras vidlöftighet ökas, och Ämbetsmän samt enskildte , utan ändamål besväras.
Särskildte
Verks likartade befattningar har ifrån början tillskapat behofvet af utlåtanden och remisser Auctoriteterne enrellan.
Den collegiala formen har fordrat dem till och med emellan Ämbetsmän uti samma Verk, och vanligen hafva de i den sak, som varit i fråga, innehållit föga annat, än vidlöftiga berättelser, hvilkas författande och afskrifvande sysselsatt ett större antal Tjenstemän.
Härjemte hafva äfven de mot behofven ic-, ke svarande lönefördelar, som Tjensternännen i allmänhet åtnjutit, på Statens tjenst haft menlig inflytelse; ty de Ämbets- och Tjenstemän, hvilka icke utom den äfven för en tarflig utkomst otillräckeliga Lönen, ega enskild förmögenhet, hvilket Staten i allmänhet icke kan påräkna, måste, såsom ofvan är anmärkt, antingen söka flere tjenster och publika befattningar, eller ock, genom besörjande af enskilde angelägenheter, förskaffa sig sin bärgning.
I intetdera fallet kunna de göra någon viss tjenstebefattning till sin hufvudsak och dervid anvanda den jemna håg, nit och drift, som fordras för att den uppfylla.
Att flere tjenstbefattningar förenas hos en och samma person, bör således anses som en 656 Betänkande om Rikets Styrelse-Verki verklig oordning, hvilken blott derföre blifvit tald, att en mängd Tjenstemän (särdeles i StatsExpeditionerne) finnas, hvilka dels äro alldeles lönlöse, dels hafva så otillräckelig
Lön , att de omöjligen detaf ega den mest tarfliga utkomst, hvarföre den arbetsflit, Staten af sine Tjenstemän borde påräkna, icke med stränghet kunnat dem affordras.
Till dessa olägenheter kan vidare, efter Committerades tanka, föras, dels att befordringslagare varit så obestämda, att den skicklige och förtjente mannen icke alltid kunnat vara försäkrad, att erhålla den befordran , hvarföre han arbetat, och dels att många ynglingar strömmat till Collegierne, au der söka sin utkomst, utan att ega nog underbyggnad och skicklighet för det yrke de sålunda valt.
T förra hänseendet lara de till oeconomiska Författningarnes samling och redaction förordnade Committerade komma att afgifva Förslag till en förbättrad Lag; och, rörande sättet till pröfning af kunskaper och skicklighet hos dem, som söka inträde 1 Rikets tjenst och befordran till civila Ämbeten och Tjenster, torde det icke egentligen anses tillhöra Committerade, att sig yttra, emedan detta ämne eger så nära samband med organisationen af de allmänna Undervisningsverken , att en närmare undersökning af dessa erfordras till utredande deraf.
Dock anse Committerade det vara nödvändigt, att både en högre grad af allmänna kunskaper och en mera vidsträckt kännedom af Fäderneslandets Lagstiftning, än hittills är stadgad, affordras alia utan undan-; Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. 657 undantag, som till Statens civila Ämbeten hädanefter vilja befordras.
Om, efter dessa åsigter, den directa besparingen för Statsverket, genom de indragningar Committerade föreslagit, icke blir så stor , sorn. man måhända väntat, blir del åtminstone en gifven vinst, att
Statens förvaltning besörjes af ett minskadt antal Ämbets- och Tjenstemän, hvilka, genom säker utsigt till bergning, uppmuntras att förvärfva kunskaper, oumbärliga för vinnande af befordran, och att med skicklighet och nit sina tjenstepligter uppfylla.
Under åberopande af hvad sålunda blifvit anfördt, föreslå Committerade i underdånighet, att vid verkställigheten af de administrerande Verkens nya organisation ma iakttagas: i:o
Att sedan Eder Kongl. Majit granskat detta Committerades underdåniga Förslag och L
Nåder fastställt grunderne, som vid den nya Regleringen skola iakttagas, samt hvilka Ämbetsverk komma att fortfara, eller till sin organisation förändras, Förslag till Instvuctioner för dessa Verk då blifva, i öfverensstämmelse med samma grunder, skyndsammetigen upprättade, dervid tillika personalen af den Betjening, som hvarje Verk, efter görcmålens vidd och beskaffenhet, bör erhålla, bestämmes. 2:0
Att, så snart dessa Instructioner af Eders Kongl. Maj:t blifvit fastställde, den nya Organisationsplanen genast sättes i verkställighet; och att, i sammanhang dermed, den inre ordningen för arbetets gång inom hvarje Verk må uppgöras och föresiås af Chefen for DepafteBihang till Riki-St.
Prat, luta Sant. 18*3.
658 Betänkande om Rikets Styrelse-Verk. mentet , med biträde af de honom underlydande Chefer och Ämbetsmän, och med iakttagande af sådane allmänna föreskrifter, som för alla lika organiserade Ämbetsverk kunna fastställas. 3:0 Att Ledamöter och Betjening till de nya administrerande Verken tagas ifrån nuvarande Collegier och Ämbetsverk, på det Staten ej med nya Löner eller stora pensioner må blifva betungad; hvarefter öfverflödiga Ämbeten och Tjenster ställas på indragnings-Stat, med rättighet för deras innehafvare, att, såsom pension eller på expectance, åtnjuta de dem efter Stat tillkommande Löner, hvilka, så snart de genom Innehafvarnes afgång eller befordran blifva ledige, till Stats-Cassan indragas. 4:0 Alt de Ämbets- och Tjenstemän, hvilka, för göromålens bestridande ovilkorligen erfordras, må, enär vidsträcktare pligter, samt större ansvarighet, än hittills af dem fordras, erhålla en efter den nytta de göra Staten och den skickflighet, som för hvarje post erfordras, afpassad Lön , hvilken äfven för den minsta Tjenstegrad bör vara för en måttlig bärgning tillräcklig; dock, på det Staten, i och för den nya Regleringen, ej må blifva med några utgifter betungad, synes det förhållande, derest ej Eders Kongl. Maja med Riksens Ständer finna lärnpeligt annorlunda förordna, böra iakttagas, att de förökade Löneförmåner, som för åtski 1 lige Ämbets- och Tjenstemän blifva nödige, icke utgå annorlunda, än i den mån de indragna Lönerne blifva, genom Innehafvarnes afgång eller befordran ledige, och således kunna till detta behof användas.
Det torde väl äfven hafva tillhört Commifterade, att afgifva Förslag till Reglering af Löner och Pensioner för de Ämbets- och Tjenstemän, hvilka vid den nya Organisationen skola bibehållas eller tillsättas; men de hafva ansett detta lämpeligast. kunna ske, sedan Eders Kongl. Majit i Nåder behagat fastställa den indelning af Ämbetsverk och Ärender, som skall införas, samt den personal, som dervid skall antagas.
Det underdåniga utlåtande, som Committerade nu aflemnat, har af förr anförde orsaker icke kunnat blifva mera fullständigt; hvarföre
Committerade till slut i underdånighet vilja anmärka, att, om vid fördelningen af Arenderne emellan Verken, någon detaille-befattning skulle vara utelemnad, sådant likväl icke kan föranleda tilt rubbning af hufvudfördelningen , eller af planens utförande i hela sin vidd, emedan alla sådane befattningar efter ämnets beskaffenhet, utan svårighet kunna hänföras till den afdelning, dit de rätteligen höra.
I öfrigt emotse Committerade många inkast och anmärkningar vid deras Förslag, emedan ämnet är af den vidsträckta omfattning, att delade tankar deri svårligen kunna undvikas.
Men hurudant Resultatet ock må blifva, ega dock Committerade den förhoppning , att Eders Kongl. Majit, vid granskning af Förslaget, i Nåder skall finna, att Committerade, utan andra betänkligheter, än dem Constitutionen och de mest vigtig* , samt af ålder stadgade inrättningar i Samhället påkallat, sökt G6o Betänkande om Rikets Styrelse-Verk'. föreslå en sådan Organisation af Rikets Styrelse* verk, att administrationen må blifva hvad den bör vara: enkel, kraftfull och i alla sina särskilda delar sammanhängande.
Särskildta yttranden af de Committéens Ledamöter, som varit ifrån pluraliteten skiljaktige, öfverlemnas i underdånighet.
Committerade framhärda med djupaste undersåtliga vördnad, nit och trohet Stormäkligste, Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts Underdånigste och tropliktigsto tjenare och undersåtare J.
Mcmnerstam. E. J.
Bergenschöld. A. v. Hartmansdorff. P. A.
Granberg.
Stockholm den 29 Junii 1822.
N:o 25!
Protocoll öfver Justities-Är ender, hållet pä Stockholms Slott, den 5 Martil 1823, in för Hans Maj:t Konungen i StatsRådet.
Hans Excellence, Justitias Stats-Ministern m. iri.
Herr Grefve Gyllenborg. Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Arenderne, m.m.
Herr Grefve von Engeström - Proposition örn en förändr. i Missg.
Balken. 661 Deras Excellencer, Stats-Råden: Herr Grefve Rosenblad.
Herr Grefve Fleming.
Hans Excellence, Hof-Cancelleren m. m,' Herr Grefve G. af Wetterstedt.
Deras Excellencer, Stats-Råden: Herr Grefve Cederström.
Herr Grefve Skjöldebrand.
Herr Grefve Mörner. Stats-Rådet, m. m.
Grefve Löwenhjelm. Justitiae-Råden Noréus.
Grefve Strömfelt.
Tillförordnade Justitia - Cancelleren Bergenschöld.
Sedan Kongl. Majit behagat i Nåder gifva tillkänna sin afsigt, att låta till Riksens Ständer afgå Nådig skrifvelse, angående Dess önskan, att Riksens Ständer hos Kongl. Majit måtte , med upphäfvande af det i 5 Cap. 1 §.
Mi ssgerningsRalken utsatte dödsstraff, föreslå en annan redaction af samma §. samt på Kongl. Majus Nådiga befallning Högste
Domstolens yttrande häröfver blifvit afgifvet; så förekom nu detta ärende och upplästes Kongl.
Majits ofvanberörde Nådiga skrifvelse, hvilken Stats-Råden med dess enhälliga tillstyrkande beledsagade.
In fidem Protocolli Rob. Langenberg. 66a Proposition om en förändr. i Missg, Balken.
Protocoll öfver Justitia-Ärender ,■ hållet uti Kongl.
Maj:ts Högste Domstol den 5 Marti i 1823.
Hans E xcellence Justitia Stats-Ministern Herr Grefve Gyllenborg. Justitiie-Råden Poppius.
Friherre Kurck. Noréus. Petersson.
Mannerstam.
AnmäJtes, att Konungen i Nåder befallt Högste Domstolen afgifva yttrande, i anledning af en författad
Nådig skrifvelse, som Konungen ämnade låta till Riksens Ständer afgå, angående Dess önskan, att Riksens Ständer hos Kongl. Majit matte, med upphäfvande af det i 5 Cap. 1 §.
Missgernings-Balken utstakade dödsstraff, föreslå en annan redaction af samma §.
Då Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse uttryckte Kongl.
Maj ts afsigt, att kunna föra ett åldrigt
Lagbuds stränga föreskrifter till den anda af mildhet, som instämde med Kongl. Majus Egne höga tänkesätt, hvarvid Högste
Domstolen visserligen ej kunde hafva något att erinra; men Kongl. Majit likväl ville i Nåder öfverlemna åt Riksens Ständer, att i ett ämne, som närmast angick Dess Egen Höga Person, i underdånighet föreslå sjelfva den förmildrade bestraffning, Proposition om en förändr. i Missg.
Balken. 663 tom Riksens Ständer kunde för deras del anse Samhällets ändamål tillåta; så ansåg Högste Domstolen, enär förslag om den bestraffning , sorn borde sättas i stället, ej blifvit gjordt, det icke tillkomma Högste
Domstolen att vidare utlåtande nu aflemna.
In fidem Protcolli A. H. Hellman.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående en förändring i 5 Cap. 1 §. Missgernings-Balken, Gifven Stockholms Slott den 5 Martil 1823.
Oagtadt den tillförordnade Lag-Commitéens ar. beten blifvit med all verksamhet och nit utförde, har likväl förslaget till den nya Lagboken, som, i anseende till den vigt, mer än något annat fordrar en mogen öfverläggning, grundad , så väl på Theoriens upplysningar , som på de beräkningar erfarenheten bjuder, icke kunnat underställas Riksens Ständers granskning vid innevarande Riksmöte.
Då sjelfva Criminal-Lagen ännu icke hunnit författas, har Kongl. Majit trott sig böra i förväg kalla Riksens Ständers uppmärksamhet på nödvändigheten, att, vid bestämmandet af sådane brotts bestraffning, som i 5 Cap. 1. §.
Dallken, i nu gällande Lag, finnes upptagne, följa mildare åsigter, än de förra Lagstiftarne.
Ledd af Sitt hjertås ingifvelse och af ett rättvist förtroende till folkets tillgifvenhet och 664 Proposition om en förändr. i Missg.
Balken. kärlek, vill Kongl. Maj:t för alt sätta ofvanåberopade
Lagrum i öfverensstämmelse med grundsatserne för en mildare Lagstiftning, härmedelst uppmana Rikets Ständer, att till Kongl. Majit inkomma med underdånigt förslag till en förändring af 1. $. 5.
Cap. i Missgernings-Balken , hvarigenom, jemte vissa bestraffningsgraders upprättande, det nu stadgade dödsstraffet i detta fall må aldeles upphäfvas.
Maj:t hade , i kraft af 87. §.
Regeringsformen kunnat till Rikets Ständer låta öfverlemna en formelig Proposition, rörande detta ämne; men då frågan angår helgden af Dess Konungä-värdighet och Majestät har Konungen häldre velat yttra den önskan, att Rikets
Ständer sjelfve måtte afgifva det i sådant afseende nödiga förslag.
Maj:t är öfvertygad, att Rikets Ständer i denna Dess nu tillkännagifna önskan skola finna en ny borgen beredd för de fasta band* som förena Kongl. Maj:t med ett ädelt och troget Folk. kJ
De vid behandlingen af detta ämne i Hög^ sta Domstolen och Stats-Rådet förda Protocoll bifogas; och Kongl, Majrt förblifver Rikets Ständer med all Kongl.
CARL JOHAN. M. M. Rosbeck.
Proposition angående Götha Canal. 66 5 N:o 26.
Utdrag af Protocollet öfver Handels- och Finance-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rådet pä Stockholms Slott, den 27 Febr. 1823.
Hans Excellens Justitise Stats-Ministern Herr Grefve Gyllenborg. Hans Excellens Stats-Ministern för Utrikes Arenderna Herr Grefve von Engeström.
Deras Excellenser Stats-Råden: Herr Grefve Rosenblad.
H ans Excellens Hof-Cancelleren Herr Grefve af Wetterstedt.
Deras Excellenser, Stats-Råden: Herr Grefve Cederström.
Herr Grefve Sköldebrand.
Herr Grefve Mörner.
Stats-Rådet Grefve Löwenhjelm, och tillförordnade Stats-Secreteraren, Förste Expeditions-Secreteraren Skogman.
Sedan vid föredragning af Götha Canal-Directionens underdåniga anhållan, att Kongl, Maj:t måtte i nåder täckas till Rikets Ständer göra framställning, om ytterligare anslag till Canal-byggnadens fullbordande efter uppgifven plan och om någon ersättning för Actie-Egarnes förluster, Kongl. Maj:t under den 20 dennes i 666 Proposition angående Götha Canal.
Nåder befallt, alt Nådig proposition till Rikets Ständer skulle, i anledning af förberörde underdåniga anhållan, uppsätras och särskildt i underdånighet justeras; så uppläste tillförordnade StatsSecreieraren nu i underdånighet ett af honom författadt förslag, till Kongl. Majus
Nådiga proposition i detta ämne; hvilket underdåniga Förslag Kongl. Maj:t, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, behagade i Nåder gilla, sadant det är Protocollet bilagdt; och Kongl. Maj:t befall, te, att Nådig Proposition lill Rikets Ständer skulle i öfverensstämmelse dermed på vanligt sätt expedieras.
Ex Prolocollo Bernh. Beskow.
Mafts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ytterligare anslag far fullbordandet af Götha Canal; Gifven Stockholms Slott den 27 Februarii 1823.
H os Kongl. Majtt har Götha Canal-Directionen, på Bolagets vägnar, i underdånighet anmält behofvet af ytterligare bidrag till Canal-byggnadens fullbordan: i hvilket afseende Directionen, till grund för kostnadsberäkningen, anstält en ny fullständig undersökning af det återstående arbetet.
Enligt denna undersökning uppgår hela kostnaden för Götha Canal till 7,911,547 Riksdaler och då den redan färdiga delen kostat 5,623,348
R:dr utgör den summa som för återstoden erfordras 2,388,199 R:dr, hvaraf omkring Proposition angående Götha Canal. 667 238,199 Rtdr kunna påräknas af nuvarande behållningar i förråds persedlar och in ventarier, så att för Canal-arbetet, ifrån och med detta år till dess fullbordan, efter nu uppgifven plan, ett anslag af tillsammans 2,050,000
R:dr är nödvändigt.
Uti de år 1815 uppgjorda Calculer öfver arbetskostnaden, voro af berörde summa 1823 och 1824 års ännu icke begagnade byggnads biträden ,. med 300,000 R:dr för hvartdera året eller tillsammans Goo.ooo R:dr, inbegripna.
De öfrige 1,450,000 R:dr utgöra en t i 1 lok t kostnad utöfver 1815 års förslag, härrörande, på sätt ofvannämnde utredning närmare utvisar, af den rubbning hela planen undergått, genom förminskning i de årliga tillgångarne för arbetets bedrifvande, på hvilkas fortfarande hela förslaget var grundadt; af den större fullkomlighet och varaktighet, canal-byggnaden vunnit genom begagnande af de förbättringar, som egen och andras erfarenhet gifvit vid handen; af oförutsedda svårigheter vid arbetets uiforande och deribland de förändringar i Canalens sträckning, sorn locala omständ igheler gjort oundvikliga, Samt förhöjda pris på åtskilliga materialier, och ändteligen af missräkningar i sjelfva förslaget, desse dock ej uppgående till fullt 6 procent af hela kostnads-summan.
Då enligt hvad