Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rikstns Stander hafwa genom detta besiut sullgjordt, hwad Eder Kongl. Mast i affeendc pä det större Creditivet afkat- Beträffande det mindre hafwa Riksens Stander funnit, att Banken dermed, i anseende till redan gjorde och bewiljade biträden ät Slaten, nu hwarken kunde eller borde belastas.
Wid detta förhållande, och da efter fullbordad Stats-Reglering, den nödige befundne BewillningsSumman wida öfwerstiger hwad den någonsin tiksörene utgjordt, samt innebär hwad Landet inöjeligen sones kunna draga, hafwa Riksens Stander ej funnit annan utwag, än att genom RiksgaldSContviret dertill söka tillgång: men afwen akt derwid sadane swärigheter sig förete, att delta Creditiv ej till högre belopp kan fastställas, an till hälften af hwad Eder Kongl. Majit i Nader äskat, eller 522,002 Ridlr^ Riksens Stander hafwa i följe häraf aenotit deras Stats-lltffott föranstaltat, att berörde Summa, 520,220 Riksdaler, kommer att i de fall och Under de willkok Regeringsformen förestriswcr, i Riksgälds, Contoiket wara Eder Kongl. Maj.-t tillhanda.
Uppläst hos Mös, och Adelli d. ro Uua. - - - - Prest-Ständct d. rS - ^ - - - - Porgare-Ständct d, rö - s ----- Boiide-Stänöet d. rs , s Gtsrmägtigste 2lllern<!di9ste LsuUng! ^a Riksens Ständer bland de fräM »örandetiP 5 5 1äW - -484 Den 10 Augustt. lampningen af 1810 äcö Bewillnings-Författning,' sem genom Eders Kongl. Martts dkädiga Skrifvelse af den r8 sistledne April blifwit dem meddelade, fästat stn uppmärksamhet a den wid Taxeringarne gjorde stridiga tillämpning af BewillningsFörfatkningens 2 Art. 2 Mom. angående den deri stadgade Noufrivets-afgisleas erläggande, haswa de wal funnit anledningen till denna afaifcs urtagande af Säterier, Ra- och Rörs-Henrman wara hämtad derifrån, att Säterier äga Hemmantal, vch art te fran terörde onus ej blifwit uttryckeligen undantaane; men alldenstund Säterier alltid haft deras egen benämning, afffiljd frän Frälse, och Krono, Hemman, och något uttrvckeligt Åliggande rörande dem icke ar utfatt, samt andre Hemman och Lägenheter jemte Boställen finnas, hwilka någon Roteringsskvldighet wid Indelnings, Wcrkets upprättande ej blifwit underkastade, och a hwilka sednare, det omförmaldte stadgandet alitsa endast Haft afseende; Fördenskull och emedan Roteftihels-afgifkens erläggande af Säterier ingalunda är utfäst eller kan hänföras under de Concesfioner, hwartill Säteriägare ar 1809 sig begifwit, hwadan ock i de fleste Örter af Riket någon fraga om denna asgifts erläggande af Säteri icke uppstått eller blifwit alagd; Tv anse Riksens Ständer tydeligen deraf följa, att en sadan icke eller bordt aga rum. och alt densamma der den blifwit gullden, derföre bör dej; ägare återställas- Hwilket beslut Riksens Stander fä C> ? der Kongl. Maj:t i underdånighet tillkännagifwa.
Upp - Den io Augusti. 2485 Uppläst hos Ridd. och Adeln d. ro Aug. - - Prest-Ständer den 12 - - - - Borgare-Ständet d. ro - - - - Bonde-Ständer d- ro s - Gtsrmägtkgste Allernödigste Lsnungf edan hos Riksens Stander Motion blifwit wäckt, angående behofwet af jemkning af den, enliat Riksens Ständers beflut ar »829 werkställde Extra Noteringen, hafwa Riksens Ständer, i afseende derpå, dels att den till rättelses winnande wid detza förrättningar utsatte fatalie-tid blifwit pä olika Orter efter ffiliaktiga grunder beräknad, dels att pä ätikilliga ställen den nva Noteringen blftwit högre satt, än i jemt förhällande med lika goda Hemman ä samina Ort af gamla Noteringen, welett inför Eder Kongl^Majtt i underdånighet nedlägga den önskan, att, pä sätt som Eder Kongl- Majtt finner lämpeligast, den werkställde Extra Noteringen ina warda a nyo öfwersedd, och, der den skulle finnas pä nämnde sätt ojemn i förhållande till gamla Noteringen, k
Näder derefter blifwa jemkad, ehwad underdäniga Beswär deremot blifwit anförde eller icke.
Uppläst hos Ridderss. och Adeln d. ra Aug. - - - - Prcst-Ständet den ro - - - - - - Borgare,Ständet d. ic> - - ----- Bonde-Ständet den ro - s StsrmLgtigste ASernädigste Lonung! ^ill underdånigt sivar uppå Eder Kongl. MajttS Nädiga Proposition af den »5 Medne Zunit, rörane - »486 Den IO Augusti. rande Handlanden G, Stab ecks underdänkga an^ sökning, att i liquid för lefwereradt Branwin till Almänna Magazins-Direction fä, i anseende till timade oförutsedd motgängar och kostnader wid denna lefwerants, beräkna ett högre pris af r R:dlr 7 fi. 9 r:st- per kanna, än det af Z2 fi,, hwaroin han med Directionen contraherat, kunna Riksens Stander endast lämna dem underdäniga förklaring, att i etf
Mål af denna beskaffenhet ingen annan åtgärd af dem kan widtagas, an att till Eders Kongl. Mqj:t j underdånighet öfwerlämna, att efter stg företeende omständigheter och såsom Eders Kongl- Mast j Väder godt finner, Stabecks förberörde ansöke ping med stut afhjelpa.
Riksens Stander framhärda rr.
Uppläst hos Ridd, och Adeln d, 10 Aug. - - - - Prest-Ständer d. io - s o - - - Borqure-Ständ. d. io « - , « - - Bonde-Ständer d, io - q Stsrmägtigfte Mernfldigste Ronunyl ^ders Kongl. Mant har genom Nädiae Skrifwelsep till Riksens Ständers Stats-kltssott särestagik, det matte under de hotande omständigheter hwarf Riket t afseende l'ä ett möjligt Utbrott af krig sig nu befinner, cff Riksens Ständer bewiljas en Läne-operativn, utsträckt till ett Capital - belopp af hägst Tre pch En haff Millioner Riksdaler, sedan lill ranta och afbetalning dera, Riksens Ständer, aenom deras hestm rörane Niksgälds.Contoirets Utländsta ffuld, dertill anst vast en nödig Fond af Trehundrade Tusende A.kodatcr.
EderS Kongl.
Majst har derjemte
Den io Augusti. 2487 ansett af högsta wigt, att jemte det Riksgälds-Ccntoiret erhålla fullständig föreskrift om Länens upptagande, samma Contoir äswen mätte fattas i ullständ att wid päkommande större behof an upplären fvlla, genom förskotten till ersättning af infiytande Län, hälla Eders Kongl- Majst tillhanda hwatz erfordras kan, icke öswerstigande den utsatte Summan af Tre ech En half Millioner Riksd- Eanco.
Till denne Eders Kongl. Majus
Nädiga ^Pposiston haswa Rikssens Höglofl.
Stander gistvik deras ptfall; Och fä nu härigenom till Eders Kongl. Majst i underdånighet öswerlemna de wilker och förestristerhwarmed de densamma börjat och sitt beslut beledsagat ; nemligen; i:o. Riksgälds - Contoiret autoriseraS att pä Riksens Ständers garantie, för Sex procent i ärlig ränta upptaga
Län af tillhopa En och En half Million Riksdaler Banco, hwilka Län pä satt 4-de puncten härunder föreffriswer, till Ränta och Capital komma att betalas af den Fond, stor Zoo,oo^> R:dr sem Riksens Ständer wid denne Riksdag k sädant afseende sig ätagit och till Riksgälds-Conlvirets disposition för detta behof anslagit. s:o.
Detza Län, scm icke sä emottagas till ringare Summa an 1,000 Rstr hwardcra, böra tecknas och till Riksgälds-Contoirets disposition aflcmnas inom Fyra mänader ifrän datum af den kungörelse som derom kommer alt utfärdas, enär Eders Kongl.
Majst i Näter sifwer Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret tillkänna, att, Riket befinner sig i den belägenhet, i afseende hwarpä-detta understöd i Näder bliswit åstadt och af Riksens Ständer brwiljadt- Och kommer Riksgälds, Contoiret derefter - 248tz Den ro Augusti. ter att icke emottaga
Län för högre an Fem pro, cents panta eller pa längre an wänlig tid. z:o. Länen aga hwarje Längifware att med, hela antingen i Banco eller Riksgälds-Sedlar, detze sednare ester Realisauons-grunden, samt erhålla derefter Fullmägtiges i Riksgälds - Contoircts Obliga, tion alltid ställd pä jemna 1002 R:dr Banco, enär Längifwaren aflemnar behörig Insättnings - Attest ifrån Banken, ene Medlen bestått i Banco.Sedlar, Lä LL böra wara insatte pa Contoirets Werel, Banco Räkning, samt fran Riksgälds - Contoirets Lispostkions , Contoir om Riksgälds - Sedlar dertill Mrit nyttjade. 4:0.
Dcfle Län aterbetalas genonr 5 procent ärligen, beräknade pa totala beloppet af Län-Sum, M^>n, sadan den klockan
Ser vin astonen pa stute, liga anteckningkdagen beflnnes och icke sar öfwerstipa i,soo ooo^ R:dr.
Räntan utfaller wid hwarje ärs förlopp fran Längisningsdagen, Som återbetalningen kommer att ike genom Lottning, böra Obligaticnerne wid utfärdandet nummereras, öswensom Amortiflements - Summan i R:dr Lotten fördelas kill inlösning efter Lott, ning, af motswarande Summa i Obligationer.
För de sörsta twa arén efter slmeliaa anteckningen werkställas första afbctalningcn af Tio pro, cent ärligen, alltid beräknade as primitiva Capitalet och Mja med tilläggning för hwarie ar af den pa ^ de inlöste Obligationerna besparde Räntan, sa widt Let
Län i jemna »c>o<r R:dr fördelas:
Och kommer öfwerjkotlet glt tilläggas nästa Lottnlngs-Fvnd s. s- w. c:v.
Återbetalnings-willkoren böra jemwäl i OHWkiMIM inflyta och hör RiksHäi^^ontoiret am Den -v Augusti. ?48Z anställa Lottning ett halft ar förr än betalningsterminen infaller, samt genast uti Post- och Inrikes Tidnlngarne till Jnnehafwarenas underrättelse kungöra Numrome af de Obligationer, som till inlösen blifwit utlottade, emedan all ränta pa defle LänSummor med den da utsatte och kungjorde Jnlös, ningsdagen kommer att upphöra. 6.0.
Som det är af högsta wigt at dä Eders Kongl- Maj:t nödgas tillgripa wapen för att trygga Rikets gränsor och försäkra dest Inbyggare emot wald och förtryck.
Majit icke mätte sakna utwägar att sylla de behof, hwartill Eders Kongl. Maj:t i sadant afseende, pä den bewiljade Amortisfements-Fonden af Riksens Ständer äskat Millioner N:dr, och nu omförmalte Län hwarken swara emot berörde Summa, ever sä snart kunna bl-fwa att påräkna, som behofwen fordra; sä kommer Riksgälds-Contoiret, att inberäknadt sä wäl hwad af Lefla Län inflyter, som af den till zov,ooo R.dr bestäende ärliga Amortiflements, Fonden öfwerblifwer förssvttswis i Riksgälds - Sedlar efter Realisationsgrunder, aflemna hwad Eders Kongl. Maj:t i NäLer requirerar, som ej kommer att öswerstiga den utsatta Summan af Tre och en half Millioner Riksdaler.
Och skola detza Riksgälds-Sedlar, såsom lika med de förr utelöpande, pä Riksens Ständers garantie utfärdade, elter Realisations, grunder emottagas och gälla i Kronans Uppbörder och allmänna rörelsen, samt en hwar som det ästundar, hafwa rättighet att för dem efter berörde grund r Riksgälds-Contotret crhälla Banco sluteligen, och 7:0.
Bör Riksgälds Contoiret öfwer den Utgift och Inkomst som i fälld häraf för Contoiret uppkommer söra sadan redowisning, att rätta förhär - 2490
Den ic> Augusti, hällandet serskildt ock lött mö kunna utrönas, sa ival i anseende till Länet ock dest återbetalning, som beloppet al de i oek för denna operation i rörelsen satte Riksgälds, Vedlår och hwar de blifwit Amorterade.
Skulle ater Eders Kongl. Mant, i dest »vishet finna möjlighet sig förete, att utan härsmagt atwärja fienteliga försök emot Riket: eller händelsernas lopp killata fördröjande dermed, komma de 500,220 R:dr hwarpa de nu omförmältte förstärkningars godtgörande fig grundar, ock uti den sörestagne Bervillningen aro inbegripne, att af Riksgälds, Contoiret till NiketS framtida förswar i Riksens Ständers Bank hallas vförryckte.
Rikseds Slanner framhärda;c, Stormägtigste Alkernadigste Ronuny!
Ä)^ed anledning af hos Riksens Stander gwrde framställningar öfwer angelägenheten af sadane Författningars widtagande, hwarigenoin inhämsk tillgång pa det för Kronan ock Riket erfoxderlige quantum Caltbitter alltid med säkerhet ma kunna påräknas och den förlust för framtiden undwikas, hwilken Kronan wid inköp af denna wahra »vidkännas, enär ten fran Hemmanen utgående Saltbiktergärd l penningar warit erlagd, haswa Riksens Ständer tagit detta ämne under nogaste öfwerwagande; Och da de ej mindre till afböjande af förlust för Kronan att Handelswagen genom Utrikes införskriswande af Saltbilter än till säkerhet för jemn Inrikes tillgång deraf, ansett nödigt att tillwerkning och lef wcre - Den ro A ugust».
2491 werering af denna wa^a in natura hwarie Hem»nan owillkorligen ålägga, sa»nc att Häraderne i Riket döra i samina förbindelse deltaga, hanva de äfwen warit betänkte, huruledes Caltbitter'cillwerkningen såsom en bade allmänt och enskildt lönande näring skulle kunna uppmuntras, och en fullkomligare wettenskaplig kännedom af samma yrke allmännare kringspridas.
I grund häraf, och da Eders Kongl. Maj:t, redan under den z
December sörledit ar funnit nödigt anbefalla, att fran ock med ar 1816 Caltbitter af Swensk tillwerkning bör in natura lefwereras as hwarje Hemman till det belopp Kongl. Breswen den 26 Oclvber r8ol och 28 Febr. ?8o; föreskrifwa, hwarefter ali införsel af kitländss Saltbitrer bnfwer förbuden, fä Riksens Ständer till Eters Kongl. Maj:t i underdånighet öswerlamna följande Förslag, huru med Caltbitter-tillwerkpingen i Riket bör förhallas. »:o.
Fran och »ned ar r8i6 eller dcsiförinpan, om sig sa gjöra later, skal! hwarje Hemmansägare eller Innehafware wara owillkorligen förbunden , att in natura lefwerera Saltbitter för deh innehaswonde Hc»nmgntal, beräknadt efter ett halft Lispund pa hwarje helt Mantal och i proportion för de mindre. 2:0.
Att sedan en
Nådig påminnelse härom blifwir allmänneligen kungjord, Kongl. Mains Befallningshafwande ina åligga alt pa sätt för hwarje Län finnes lämpeligast, Sockne, Härads eller Länswis bereda öfwerenskommelser om Caltbitter - tillwerkningen pa de Orter eller bräcker, der denna wahra hittills icke blifwkt tillwerkad, pa det sadane anstalter genast och sist inom zme mannder efter Kungörelsen ma dlifwa widkagne. sr?.. 2492 Den io Augusts. z:o.
I sa wäl allmänt svin enskildt afseende blifwer förmonligast att tillwerkningar göres i stort och med biträde af ordenteligen anlogde och wardaLe Saltbitter - Plant-Lador, tii! besparing af
Md och arbetskostnad, hwarsöre den bör beförjas för Häradets elier Socknens räkning, antingen genom Entreprenad af enstiltc, hwilka dertill halma erforderlig drift och förmögenhet, elier genom Bolag alt efter öfwercnskommelse Jordägare emellan. 4:0.
Att Eders Kongl. Maf:t i Nader täcktes anbefalla Dek Befallningshaswande, art ofördrvjeligen, och inom den i mdra Punclen stadgade tid nied alla Stader j Riket öswerenskvmma om sattet till en eller flere Saltbitters-Plant,Ladors inrättande wid hwarje Stad, allt efter som localer och öfrige omständigheter medgifwa, med samfällt tillwerkvingsssyidighct; Dock att den Sallbitter som fran och med är i8'6 af Staderne tillwerkas innan deraf Städerne för afvttras
In, eller Utrikes, stall förut hällas Kongl. Mast och Kronan tillhanda, pä sätt har nedanföre i rudePuncten stadgas, e> betaget för nära belägen Socken, att sig med Staden förena om gemensamma Saltbitter, Sjuderi-inrättnmgars anläggande och drifwande. 5:0.
Som vkunnoghet hos Rikets Jnnewänare 06) brist pä sticklige Saltbitter - Sjudare borde ä de fläste stallen hindra tillwerkningarnes uppbringande till den höjd, som genom omtanka och localfördelarnes anwändande kan ästadkommas, skulle det sannolikt äga ^välgörande följder för handteringens förkofran, om i hwarje Län, särdeles inom de Städer der Lans-storesten har sitt säte EderS Kongs. Maj:t skulle i Näder täckas pä Kronans förskjutande kostnad läka inrätta underwisriinss - anstalter § hwar^ Den ro Augusti. »49Z hwaraf kunskap i denna handtering kunde winnås och skickclige Sjudare echä-as. 6:0.
Såsom crsättn.ng till Kronan för det förskott, som enligt räkning anwändes ä sadane underwisningS-anstalttr samt hwad som äkgär för tillsynen, kontrollen och uppbörden af Saltbitter-tillwerkningen e> mindre än till Premiers utdelande nägon gäng wid Znräktningarnes början, kunde af den betalning l Istdlr 24 Banco per Lispundet som för Hemmansägarns a Landet bestämt sä mvcket ärligen inneh lles, som enligt uppgift och redowisning inför Läns-storesten motsvarar dess kostnader; hwar/emte äfwen torde leda till sörmonlia werkan, em efter ffeende anmälan genom Landshöfdinge Embecet, Kronan lörstouswis under enahanda ersäitningswilikor anstaffar crfoederlige SjudninMäril, att dem, sem sädane reauirera, utaf den construclion och storlek, som enligt pröfning och sakkännedom befunnits tjenligast. 7:0.
De Personer eller Corporationer, som ej äskat och erhållit af Kronan nägot förskott, kokpanna eller andra omkostnader, äkniuta likwäl oestkortat betalning a r Istdlr 24 fl. per Lispundet för deras ärliga Saltbitter'leswerants. 8:s.
Pä det Kongl.
Mast och Kronan mä äga fullkomlig tillgäng pä Saltbitter, i fall större behof deraf inträffar än som swarar emot det belopp af Hemmanen i Riket owillkorligen bör lefwereras, skall det icke allenast wara
Sta bernes utan äfwen Landers Jnnewänares skyldighet, att hälla Kongl. Mast och Kronan tillhanda ali den Saltbitter som ulöfwcr Hemmantals-gärden af dem tillwerkas, efter det pris som i ärliga Markegängö-Tckxorne bör utsättas; Dock sa att Kongl- Ma^r hwarje är före 2494 Den ro Augusti.
Thame 'dag täcks i Räder lata genom Dest BefallningShafwande kungöra, huruwida någon större Saltbitter - upphandling för Kronan erfordras, i hwilket fall Saltbittcr-tillwerkare icke tillätasattUteller Inrikes afyttra nägon Saltbikter, under Kronans uvphandlinastid eller intill den -6
Februarii följande äret, och innan Kong!.
Mant latit kungöra, att Kronans behof deraf blilwit fyldt, hwarcfter det likwal mä wara hwar och en obetagit art In. eller Utrikes glottra den Saltbiiter, luttrad eller oluttrad, han utöfwer sin skyldighet kan hafwa tillwerkadt.
Den Saltbitter, soin efter Hemmantal och Jordagor owillkorligen bör lefwekeraS, anse Riksens Stander böra pä en gäng, minst Härads- eller Socknewis aftämnas; Dcrwiö dock obetagit för den, som för sina Egendomar i egne anläggningar tillwerkar Saltbitter, att ä dertill utsatt lefwereringsVag, utan twäng af de större lefwekaNtsekne, sjelf a Utsatt ställe dest Saltbittergärd afbörda; hwilket allt Riksens Stander fär till Eders Kongs Majus Nådiga pröfning underställa Uppläst hos Ridö. och Adeln beri 16 ÄliA - - - - Prest-Glän^et den 10 - - - - - - Borqarc-Sländet d. ro- - - - - - Bonde-Ständet d. io » - Riksens HZgkoflkge Ständers, till utredande af uppskjutna rwistiga frägor emellan Hederwärda Bonde-Grandet scb öfrige Riks, Ständen färordnade, Gärskildra Utskstts Betänkande, i anledning af Herr Rädmannen G.
Ljellanders Memorial/ angående Högloflige Ridder - Den lo Augusti. 2495 skapers och Adelns samt Hogwördige pr est.
Gränders deltagande uti uppbyggnad och reparation as kyrkoherde-- kapellan-;- Llockare- Rektors, och Skolhus/ Byggnader i Gräderne ^ i ett af Wäs-ostige Boraare-Ständet under dea so sistledne Juni! til!
Särssiidta Utssottet remitteradt Memorial, har Herr Rådmannen G- Kjel, lander anmält den önstad, att Höglvfiige Rtdterssapek och Adeln lamt Högwördige Prest-Gtändet mätte för sina Hus och Tomter i Städetnc deltaga tiri kostnader till nybyggnad och reparation af Kyrkoherde- Kapellans- Klockare- Rektors- och Skolhus-Bvngnader, säsom grund hwarför Herr Rädmannen anfört, att alla Jnnewänare i en Stad begagna Kyrkan, alla Tomtägare votera till Kyrkoherde- Kapcllans- och Klockare-Beställningar, samt äga rätticihet att för stna Barn begagna Skolan och dest Lararp; Och, dä trenne Ständ, nemligen Höglosiige Ridderssapek och Adeln, Walloch Borgare-Glandel och Hederwärda Bonde, Ständet ansett Särskildta Utssottet böra detta Memorial till handläggning upptaga, fär Utskottet deröfwer nu afgifwa sitt wördsamMa Utlåtande.
Särssilda Utskottet har föreställt sig den möjlighet, att bland Husegande i en Stad kunde till äswenlyrs finnas blott en tredjedel eller hälften eller twä tredjedelar af Borgerikapet och Sländspersoner, dä deremot de öfrige utgjordes af Ridderssapek och Adeln samt Ecclesiastik, Staken; och. dä nu likwäl, i denna händelse likasom eljest, Borgerssapet och Husägande Ständsperloner ensamme hittills fält widkännas kostnaden tili ofwanberöxde stags byM 2496 Den is Augusti. byggnader och reparationer, inser Utskottet, att sa, dant icke ar med billighet öfwerensflammande, enär alia Husägare fa draga förmoyn af de inrättningar, till hwlikas stod defrer kostnader erfordras.
Med anledning af den tillstyrkan, Ledamökerne af Högloflige Ridderstapet och Adeln samt af Högwördige Prest-Ståndet gifwit, har Särskilda Utstottet alitsa welett till Riksens Högloflige ^Ständer framställa billigheten af hwad Herr Rådmannen Kiellander yrkat, och får wördsamligen förestå, att i de Stader, der ifrogawarande stags Byggnader skola finnas, äfwen Högloflige Ridderskapets och Adelns samt Högwördige Prest - Ståndets Medlemmar för de Hus och Gardrr, be sielfwe äga, ma deltaga med andra Huöägande i detza allmänna byggnaders uppförande och i den reparation dera, som eljest skulle tillhöra Borgerstapet ost) öfrige Husägande allena.
Härwid har icke eller kunnat undfalla Särskilda Utskottet de olika stadaanden, som finnas vik 26 Cap. 2 H.
Byggninga-Balken, angående Prestaardar a Landet, och i paföljande 3 §. angående Prestgardar i Städerne.
Pa förra stället heter det, att prest ware stylvig hälla Ve af Församlingen honom anrwarvave hus wiv magc mev egen kostnad, men pa det sednare ater:
NDärve vem prest, arc ve ej förverfwas och af wärvslöshec förfalla; Och, som Ucstottet trott en jemnlikhet böra äga rum emellan skyldigbeterne, i detta afseende, för Presterskapet i Städerne och pa Landet, bemställer Utskottet wördlamligen, vmickeSlädernes Presterskap bör widkännas enahanda ffyldighet att underhalla sina Boställen, som för Presterstapet a L andel är utstakad.
Herr Den is Augusts. 2497 Herr Biskoppen m. m.
Doctor Faxes särssildta kanka warder, pa hans begäran, härjemte btsogad.
Orebro den 9 Augusti lZrr.
Pa Särskilda Utskottets wägnar Jacob Oe la Oaräie.
Vilk. ?axs« -Lnst. viens en. buster» villsson. t!l»K ^rvestson.'
Lppläst hos Ridd. och Adeln den to Angi >0' s - Prest-Ltändct den lc> » - - - Borgare-Ststndet d. 10 - - - - Bonde-Ständet den is - - Riksens högloflige GtänöerS tillförsrvnave Gstrstilva Urstorcs Betänkande, angående de emellan A^everwäcda BondeSrändec och ve öfrige Respect ve RiksGränden uppstjurne rwistiga fräzor. ^§edan Hederwärda Bonde »Ståndet, i anledning af Riksdags,Fullmagtigen Anders Danielssons fran Elfsborgs
Län gjorde hemställan, till de öfrige Respective Riks, Stånden öfwerlamnat, om icke ett Särskildt Utskott kunde bestämmas, för att utreda de wid förra Riksdagar yppade, men uppskjutna twiftiga frågor, emellan Bonde, Ståndet a ena> och de öfrige Stånden a andra sidan, för att dem emellan pa bästa sätt jemnka, och deröfver sedermera med dest Utlåtande inkomma; samt sa wäl H'gloflige Ridderssapet och Adeln, som det Högwördiga Preste- och Wälloflige Borgare-Ståndet sig dermed förenadt, och Ledamöter as hwarje Stand till delta Utskott Utsett; Sa har Särstildta Utskottet, Schang.
N:o is?. wid 2498 Den 10 Augusti. tvid desi sammanträde den ro Junit nästlidne, ansett nödigt, att de twistiga frågor matte af Hederwärda Bonde, Ståndet warda uppgifne, sem emot de öfrige Riks-Standen uppstått och nu widare komma att fullföljas, hwarförinnan kltskottet någon utredning deraf sig icke kunde företaga; Och har bemalle Stand derefter den iz-de i samma manad uppgifwit de 10 särskildte Punkter, som, efter hallen öfwerläggning, med Ståndets beslut wörö öfwerensstammande.
Ibland besia Punkter Innehaller usta punk. ten, "art Bonde, Ståndet wal funnit dest wid 1829 ärs Riksdag yrkade hufwudsakeliga påstående om lika beskattning a all Jord inom Swea Rike, fordra mycken möda och betydlig kostnad, och således, etter all sannolikhet, kunde pa tiden ankomma; unn denna staga were likwäk, efter Bonde-StändetS tanka, af det betydliga inflytande pa Rikets framtida wal, att den icke kunde alldeles lämnas utur sigte.
Bonde-Ståndet wille derföre icke pasta, att denna skattläggning genast matte ga i fullbordan, men ansag deremot nödigt, att del beslut derom nu matte för framtiden tagas, och sadane hufwudgnm. der bestämmas, att »verkställighet deraf en gang ma kunna inträffa, utan allt för stora olägenheter fördawarande Innehafware."
Denna Punkt innefattar s:ne bade grannlaga och wigciaa ändamål.
— Det ena, att all Jord »noin Swea
Nike ma undergå en lika beskattning, och det andra , att sadane hufwudgrunder matte dertill bestämmas, att »verkställighet deraf en gang mä kunna winnås.
Derwid förekommer, såsom af erfarenheten styrkt, akt Hemman, ehuru af lika natur och mantal, Den io Augusti. 2499 tal, icke desmindre finnas af den olika och skiljaktiga beskaffenhet, i anseende till agor, område och förmohner, att det ena icke kan jemnföras med det andra, fastän de bärdor och skyldigheter, som böra utgå efter Hemmantalet, alltid efter Hemmanens natur aro lika och någon minskning icke underkasta, de.