Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Som det är af vigt, alt vid en anstalt af den beskaffenhet och stora omfattning, som Serafimer-Ordens-lasareltel, finnes en på det ändamålsenligaste sätt ordnad tvättinrättning, samt att lasarettet må ega fullkomlig säkerhet att fä utaf samma inrättning draga en de derå nedlagda kostnader motsvarande fördel och således med full eganderält innehafva den plats, hvarå inrättningen är uppförd; — så och då upplyst blifvit, att lasarettet inom eget område saknar lämplig plats för en dylik inrättning, under det att nuvarande hyres-afgiften nödsakar lasarettet att i motsvarande mån inskränka antalet af de personer, som eljest kunde der för erhållande af sjukvård emoltagas; hvarförutan och med afseende särskildt på det tillfredsställande sätt, hvarå sjukvården vid lasarettet bestrides, det ej heller synes vara Staten värdigt att af denna dess egen inrättning affordra det i och för sig obetydliga hvres-beloppet, som deremot lämpligen kan genom stats-anslag Carolinska Institutet ersättas; fördenskull hafva Rikets Ständer ej mindre, för sin del, beslutat, att den, jemlikt K. Mils Nådiga Bref den 20 Januari 1837, från E. K.
Mits och Kronans egendom N:ris 1 och 2 i qvarteret Glasbruket å Kungsholmen på vissa år åt Serafimer-Ordens-lasarettet mot årligt arrende upplåtna plats må ulan afgift åt samma lasarett för alltid ölverlåtas, än äfven, i sammanhang härmed, åt Carolinska Medico-Chirurgiska Institutet anslagit en summa, motsvarande den ärrende-afgift, som nu af lasarettet till Institutet erlägges, eller Två Hundra Riksdaler, alt utaf Riksgälds-kontoret af dess om händer hafvande medel utbetalas, till dess Rikets Ständer framdeles kunna besluta om denna summas uppförande på Institutets stat; anhållande Rikets Ständer i underdånighet, att stadfästelse å sålunda inedgifvet upplåtande åt lasarettet af berörda plats måtte af E. K.
M:t i Nåder meddelas.
Rikets Ständer framhärda etc. ilats finge af lasarettet inlösas eller ät detsamma pä femtio är emot hyra ölverlåtas, Elais hnge at lasarettet inlösas eiler at detsamma pa iemno ar emot nvra oiveriatas, ade öfver denna ansökning infordrade underdåniga Utlåtanden afgifvits af sä väl Pro - Stockholm den 9 September 1854. Expedilions-Ulskottets Förslag lill underd.
255 N:o 122.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 6 Sept. 1834.
Preste-Ståndet den G — — Borgare-Ståndet den 6 — — Bonde-Ståndet den 9 — — Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, angående jordafsöndring från Eskilstuna Kungs-/,adugård till utvidgande af Eskilstuna, Klosters och Fors’s församlingars begrafningsplats.
(Stats-Utsk:s Ulhde N:o 247.) S. A. K.
Då den för Eskilstuna stadsförsamling samt Klosters och ForsV landtförsamiingar gemensamma begrafningsplats, som genom E. K. M:ls Nådiga Bref af den 22 Maj 1829 blifvit at dem upplåten från Eskilstuna Kungs-ladugård i Klosters socken och Oster-Rekarne härad al Södermanlands län, visat sig vara, i följd af folkmängdens stora tillväxt i staden och vid Carl Gustafs stads Krono-gevärsfaktori, för ändamålet otillräcklig, hafva bemälda församlingar hos E. K.
M:t i underdånighet anhållit, att ytterligare ett tunnland tjuguelt kappland af Kungs-ladugårdens jord mätte fä till Kyrkogardens utvidgande anslås, när Kungsladugården vid midfastan år 1862 blefve lill nytt arrende ledig, hvarförinnan församlingen hoppades att, genom särskild öfverenskommelse med nuvarande arrendatorn, få disponera omförmälda jord, som blifvit af landtmätare uppmätt och på karta alfattad; och sedan arrendatorn af Kungs-ladugården, Kronofogden och Häradsskrifvare!! i orten, Konsistorium i Strengnäs och Landshöfdingeembete! i länet, i ämnet hörda, till den underdåniga ansökningen tillstyrkt Nådigt bifall, helst förenämnda begrafningsplats endast begränsades af bebyggda stadstomter i Eskilstuna och den mark, som tillhörde Kungs-ladugården, har E. K.
M:ls och Rikets Kammar-kollegium, uti infordradt Utlåtande, underdånigst hemställt, att frågan om ofvanberörda jord-upplåtelse för begrafningsplatsen utvidgande, hvaraf behofvet blifvit vitsordadt, mätte till Rikets Ständer hänskjutas.
Med anledning af hvad sålunda förekommit, har E. K. M:t behagat, uti aflåien Proposition, i Nåder föreslå, att Rikets Ständer matte för deras del medgifva den sökta upplåtelsen af ytterligare ett tunnland ljuguett kappland Eskilstuna Kungs-ladugård tillhörig jord, till utvidgande af begrafningsplatsen lör Eskilstuna stadsförsamling samt Klosters och Fors’s landtförsamlingar, emot skyldighet för dessa församlingar, att derför erlägga årlig afgäld till Kronan, enligt grunderna i Kongl. Förordningen af den 19 December 1827. 256 Expeditions-Vtskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 423.
Som vederbörande vitsordat en utvidgning af ofvanomförmälda begrafningsplats vara af behofvet påkallad och det tillika är upplyst, att för detta ändamål annan mark icke finnes att tillgå än den, som tillhör Eskilstuna Kungs-ladugard, hafva Rikets Ständer, vid öfvervägande af detta ärende, funnit skäligt, att till E. K.
M:ts högstberörda Nådiga Proposition lemna bifall.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 6 Sept. 18S4.
Preste-Ståndet den 6 — — Borgare-Ståndet den 6 — — Bonde-Ståndet den 9 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående jordafsöndring från Carlbergs Rungsgård till utvidgande af Stockholms stads nya Kyrkogård samt till plats för ett dödgräfvare-boslälte derstädes.
(Stats-Utskoltets Utlåtande, N:o 248.) S. A. K. Genom Nådig Proposition har E. K.
M:t täckts gifva Rikets Ständer tillkänna, att, sedan Kommitterade för vården af Stockholms stads utom stadens norra tull belägna så kallade nya Kyrkogård hos E. K.
M:t underdånigst anhållit, dels om anslag af mark till utvidgande af nämnda Kyrkogård å södra sidan för behöfliga nya begrafningsplatsen och dels om upplåtelse af en tomt derinvid för ett dödgräfvare-boställe, samt genom uppmätning och beskrifning af den för berörda ändamål erforderliga mark blifvit utrönt, att till utvidgning af Kyrkogården erfordrades ett område af tre tunnland sju tiondedels kappland, deruti inberäknad en del af den förbilöpande vägen, till hvars omläggande ytterligare skulle åtgå sjutton och två femtedels kappland, och att för dödgräfvare-bostället jemte väntnings- och vändnings-plats för likvagnar och andra åkdon vid begrafningar, tjugufem kappland voro nödige, af hvilka områden, tillsammans utgörande fyra tunnland ellofva och ett tiondedels kappland, af Carlbergs Kungsgård likväl ett och sju tiondedels kappland redan förut, enligt E. K. M:ts Nådiga bref af den 19 Decem - Expedilions-Ulskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o -123. 257 December 1844, blifvit till Solna församlings Klockare-boställe afsöndrade; så hade, uti häröfver afgifna underdåniga utlåtanden, Guvernörs-embetet vid Krigs-akademien å Carlberg förklarat sig anse ifrågaställda jordafsöndring icke för Carlbergs Kungsgård medföra någon olägenhet, så vida Kungsgården på annat ställe erhölle ersättning för den grusgrop, som derigenom ginge förlorad och hvarifrån allt väglagnings-ämne för Kungsgården nu hemtades; Solna församling, genom
Kyrkoherden derstädes/ erkänt nödvändigheten af den ifrågasatta minskningen af Klockare-bostället, på det Kyrkogården måtte få en regelbunden form, samt hemställt, att ersättning för den odlingskoslnad, som blifvit använd på den del af jorden, hvars afträdande vore föreslagen, måtte medgifvas; E. K. M:ts Befallningshafvande i Stockholms län ansett hinder ej möta för bifall till hvad Kommitterade i underdånighet begärt, samt slutligen E. I£.
M:ts och Rikets Kammarkollegium hemställt, att, då afsöndring åfjord från Carlbergs Kungsgård, till den vidd, vederbörande landtmätares karta och beskrifning upptogo, syntes vara för de afsedda ändamålen af behofvet påkallad, E. K. M:t måtte, enär Kungsgården tillhörde de lägenheter, hvilka, jemlikt 77 §.
Regerings-formen, skola förvaltas efter de grunder, Rikets Ständer derom föreskrefvo, lill Rikets Ständer i ämnet aflåta Nådig Proposition; med afseende hvarå, jemte hvad bemälda Kollegium och öfrige vederbörande uti detta ärende härutöfver underdänigst anfört och upplyst, E. K.
M:t tillika behagat i Nåder föreslå, det Rikets Ständer måtte för ofvanomförmälda ändamål den begärda jordafsöndringen från Carlbergs Kungsgård medgifva, under förbehåll, ej mindre att afgäld för den jord, som sålunda komme att afsöndras, skulle bestämmas efter de grunder, Kongl. Förordningen den 19 December 1827 föreskrefve och genom Kommitterades för Stockholms nya Kyrkogård försorg vederbörande årligen tillhandahållas, hvarmedelst sä väl Kungsgårdsförvaltningen vid Carlberg, som Solna församling och dess Klockare, blefvo godtgjorda lör de förluster, som genom jordafsöndringen dem tillskyndades; än ock att, i enlighet med hvad Guvernörs-embetet i underdånighet hemställt och Kongl.
Brefvet den 20 December 1836, vid då förekommen enahanda jordafsöndring, innehölle, all befintlig skog pä den del af platsen, som Kungsgården nu disponerade, skulle komma Krigs-akademien på Carlberg till godo samt på Kommitterades bekostnad fällas och uppläggas på närbelägna ställen, efter anvisning af Akademiens ombud, som skulle ega tillse, att vid det nya områdets inhägnande närstående träd icke skadades eller utan tillstånd fälldes; äfvensom att, sedan slutlig utstakning egt rum, ett exemplar af den upprättade kartan och beskrifuingen borde Guvernörs-embetet vid Krigs-akademien af Kommitterade tillställas. Rikets Ständer, som tagit detta ärende i öfvervägande, hafva, på de uti den Nådiga Propositionen innefattade skäl, bifallit hvad E. K. M:t, på sätt ofvan förmäfes, behagat i Nåder föreslå.
Slockholm den 9 September 1854.
Ilih. till fl. St.
Prot. i S33 & tSSi. 10 Sami. 1 Afd. 33 \ 258 Expeditions-Ulskottets
Skrifvelse, N:o 12 i.
Preste-Ståridet den 6 — — Borgare-Ståndet den G — — Bonde-Ståndet den 9 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående en i Köpingen Trelleborgs ordinarie Båtsmanshåll uppkommen öfverskjutande mindre rote-andel.
Besv. och Ekon.-Ulsk:ns Uthde, N:o 5.) S. A. K. Genom Nådig Skrifvelse har E. K. M:t behagat gifva Rikets Ständer tillkänna, att, sedan, i afseende på verkställigheten inom Malmöhus län af den år 1839 anbefallda extra rotering till Båtsmanshåll utaf den, städerna i Riket tillhörande, privilegierade jord, K.
M:l under den 5 September 1842 i Nåder förordnal alt en å den privilegierade stadsjorden inom länet upprättad ny roterings-längd, deruti Trelleborgs så beskaffade jord upptagits till ff:dels rote, skulle lända till efterrättelse, likväl, hvad Trelleborg anginge, endast tills vidare och intilldess i laga ordning blefve afgjordt, om icke der funnes nyera privilegierad jord, än som redan förut vore till extra rotering upptagen, om utredande hvaraf E. K.
M:ts och Rikets Kammar-kollegium egde föranstalta; sä hade, med anledning deraf, Förvaltningen af Sjö-ärendena och nyssbemälda Kollegium hos E. K. M:t i underdånighet anmält, alt af Köpingen Trelleborgs jord 47 särskilda lägenheter hvarken blifvit extra eller ordinarie roterade; att vidare genom den anbefallda utredningen blifvit ådagalagdt och genom utslag, som vunnit laga kraft, afgjordt, alt, utom förut tili extra rotering för |-f:dels rote upptagna fem lägenheter, af de öfriga ifrågakomna 47 lägenheterne i Trelleborg endast en, N:o 103, såsom tillhöranda Kyrkan derstädes, vöre af privilegierad egenskap och således borde extra roteras, men de återstående 46 af natur, att höra med ordinarie rotering beläggas; samt att extra rotering å berörda fem lägenheter sedermera blifvit i ett sammanhang af Roteringskommissionen verkställd och derefter ny gemensam längd för all extra roterad stadsjord i Malmöhus län upprättad; hvarjemte Kollegierne upplyst, att, efter afdrag af den förut roterade jorden äfvensom af den sedermera extra roterade lägenheten N:o 103, den återstående hvarken ordinarie eller extra roterade jordens taxeringé-värde utgjorde 43,066
R:dr och bevillning 86 R:dr 6 sk. 11 rst., hvarför ordinarie rotering borde utgöras, hvadan och då, enligt Kongl.
Brefvet den 21 September 1839, en hel rote motsvarade en bevillning af 429 R:dr 39 sk. 9 rst., berörda 86 R.dr 6 sk. 11 rst. belöpte sig till /?9/y^T:dels eller i lämpligare bråk pudels rote, så att, då Trelleborg i öfrigt blifvit indeldt till lg:dels rote, dess hela ordinarie båtsmanshåll skulle blifva l|-|:dels rote, af hvilken förenämnda obetydliga tillökning i den ordinarie voteringen Expeditions-Utskotlets Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o 125. 259 rubbning synts Kollegierne icke böra föranledas uti den fastställda regleringen af samtlige städernas båtsmanshåll, vid hvilket förhållande Kollegierne underdånigst tillstyrkt, att för ifrågavarande uti Trelleborg tillkomna 4,-dels rote, derför de uppgifna 46 lägenheterne skulle ansvara, särskild vakans-afgift måtte få utgöras, intilldess en ny reglering al ordinarie bålsmanshållet för samtliga städerna i Riket kunde komma i fråga att verkställas; oc b har E. K. M:t, som under den 1 Oktober 1851, jemte fastställande af omförmälda sednast upprättade längd å den städerna inom Malmöhus län tillhöriga privilegierade jord åsätta extra båtsmaris-rolering, pröfvat lämpligt, beträffande den i Trelleborgs ordinarie båtsmanshåll tillkomna 4:dels rote, i Nåder förordna, alt, utan rubbning i regleringen af det för Rikets städer fastställda båtsmanshåll, vakanseafgift för nämnda rote-andel tills vidare skulle utgöras, nu täcktes Nådigst meddela Rikets Ständer omförmälda förhållande, för den åtgärd, som från Rikets Ständers sida kunde föranledas.
Rikets Ständer hafva tagit denna fråga i behörigt öfvervägande; hvarvid, enär mot högstberörda åtgärd, i afseende å Köpingen Trelleborgs ordinarie båtsmanshåll, icke förekommit något att anmärka, Rikets Ständer ock funnit skäligt att samma åtgärd för. sin del godkänna.
Preste-Slåndet den 6 — — Borgare-Ståndet den G — — Bonde-Ståndet den 9 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående förändrad löneberäkning för Presidenterne i vissa Rikets Kollegier.
(Stats-Utsk:s Ulkden m. m.
N:ris 87, 187 och 245 samt Först. Slats-Utsk:s Mern.
N:o 254.) S. A. K.
Då Rikets Ständer ansett med rättvisa och billighet öfverensstämma, att Presidenterne i Kammar-kollegium, Stals-kontoret, Kommerse-kollegium och Kammar-rätten, hvilka för närvarande åtnjuta i årlig lön 3,500 R:dr och i taffelpenningar 1,000 R:dr hvardera, erhålla sådan tillökning i den ordinarie lönen, alt densamma motsvarar den löne-inkomst af 4,000 R:dr, hvilken numera uppbärés af Presidenterna i E. K.
M:ts och Rikets Hof-rälter samt, vid innevarande Riksdag, jemväl blifvit tillagd Justitie-råden, hafva Rikets Ständer beslutat, att lönerne må för förstbemälde fyra Presidenter förhö - 260 Expeditions-Utskotlets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o i26. jas till Fyra Tusen Riksdaler hvardera, emot det att
Talfelpenningarne minskas med ett löne-tillökningen motsvarande belopp.
Hvilket Rikets Ständer få härigenom hos E. K. M:t i underdånighet anmäla t framhärdande etc.
Preste-Slåndet den 6 — — Borgare-Ståndet den 6 — — Bonde-Ståndet den 9 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Första Hufvud-Tilel. i (Stats-Utslcs Uthde N:o 66.) S. A. K.
I afseende å Riks-Statens Första Hufvud-Titel, omfattande Kongl. Ilof- och Slotts-Staterne, har någon förändring hvarken i E. K. M:ts Nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof eller inom Riks-Stånden blifvit ifrågasatt, hvadan de under denna Hufvud-Titel vid sisllidne
Riksdag uppförda anslag blifvit fastställde att, intill dess nästa Stats-reglering vidtager, utgå som följer: Kongl. Hof- och Slotts-Staterne. l:o Kongl.
Maj:ts Hofhållning B:ko R:dr 420,000 H. K. H.
Kronprinsens Hofhållning » )> 100,000 H. K. H. Kronprinsessans Handpenningar » D 18,000
' För Deras Kongl. Högheter Arf-Furstarne » » 20,000 Hennes Maj:t Enke-Drottningens Hofhållning » D 80,000 Möblers underhållande å Kongl. Slotten » n 8,000 .
Hof-Stallets utfodring » Ö 30,000 Polis-, lys- och renhållning vid Kongl.
Slottet och Arf- Prinsens Palats » » 11,230 Rosersbergs Slott » » 2,000 Ved och kol för de Kongl. Hofven » )) 25,210 — Transport S:a B:ko R:dr 714,440 Justitie-Departementet, Deparlements-Cliefen: Justitie-Stats-Ministérn Departementets Expedition, 1852 års anslag 10,850: 32.
— Tillkommer: från Skrifmaterialie-anslaget 100: — — Högsta Domstolen: 12 Justitie-råd, å 5,000 R:dr Vaktmästare, enligt förra Staten Tillkommer: från Skrifmaterialie-anslaget 'Justitie-Revisions-Expeditionen: 2 äldste Revisions-Sekreterare å 2,800 R:dr 5,600 4 dernäst d:o å 2,600 R:dr 10,400 2 yngste d:o å 2,400 R:dr 4,800 60,000: 558: 2. 8. 7,568: 32. — 100: 20,800: 20,000: — — 1,000:
Svea Hof-Rätl med derunder lydande Justitie-Stat: Pennirigar: 1852 års anslag 88,457: 39. 7. Tillkommer: nytt anslag 3,323: 40. — D:o från Skrifmaterialie-anslaget:
Ljuspenningar 646: 32. — Gratifikationer 900: D:o — 1,546: 32. af 1852 års gemensamma anslag för Hof Rätterne (12,000 R:dr) 5,000: S:r 98,328: 15. 7. Afgår: fran 1852 års anslag:
Tingsgästnings-penninge-ersätlning 50: 22. 1. .... 68: 8. 9.
Ofverflytlning till 9:de Hufvudtiteln .
Indelda Räntor: 1852 års anslag Afgår och uteslutes ur Riks-Staten . 236: 22. 3. 19: 8. — 118: 30. 10. 1,602: 134: 3. 9.
S:r 217: 14. 3. 98,209: 32. 9. 1,467: 44. 3.
Götha Hof-Rätt med derunder lydande Justitie-Stat: Penningar: 1852 års anslag . 87,470: 35.
Tillkommer: nytt anslag 3,180: 24.
D:o från Skrifmaterialie-anslaget: Ljuspenningar . 580: — — Gratifikationer . 900: — — | ^§q.
D:o af 1852 års gemensamma anslag för Hof Rätterne (12,000 R:dr) 5,000: — 1.
Indelda Räntor: samma belopp som i 1852 års Riks-Stat 97,131: 11. 1. 2,329: 24.
— Skåne och Blekinge Hof-Rätt med derunder lydande Justitie-Stat: Penningar: 1852 års Riks-Stats anslag 38,377: 47.
Tillkommer: nytt anslag . - 2,833: 24.
D:o från Skrifmaterialie-anslaget: Ljuspenningar . 280: — — Gratifikationer 400:
D:o 680: af 1852 ars anslag gemensamt för Hof-Rätter ne (12,000 R:dr) 2,000: S:r 43,891: 23. 2.
Afgår: öfverflytta ing till 7:de Hufvudtiteln, Städers friheter (Helsingborg) 100:
Indelda Räntor: samma belopp, som i 1852 års Riks-Stat Samtlige Hof-Rätterne:
Reservalions-anslag 43,791: 23. 2. 138: 24. — Krigs-IIof-Rätten, 1852 års anslag Tillkommer: från Skrifmaterialie-anslaget 6,270: 16.
— 100:
För slags-ar? slag Mediko-legala besigtningar:
Förslags-ansia"
Skrifmaterialier och Expenser, Ved och Ljus: Förslags-ansla
Från 1852 års anslag
Ljuspenningar för Justitie-Revisions-Expedition (8 Revisions-Sekreterare å 40 R:dr) . . . 320: för Hof-Rätterne 1,506: 32.
— Gratifikationer 3 500: och tillägges för jeinnande af Hufvudtitelns slutsumma ” Rese- och Traktaments-penningar:
Ersättning åt vittnen och parter:
Förslags-ansla 21,268: 35. 6. 5,326: 32. — 15,942: 3. 6. 1: 42. 7. Extra utgifter Penningar.
Kronovärdi. 8,000 10,950 60,558 7,668 41,800 98,209 97,131 43,791 7,000 6,370 770,000 6,000 15,943 5.000 5.000 3.000 32 2 32 32 11 23 16 46 217 369 138 14 24 Markegång på förslag. 1,467 2,329 138 44 24 24 Summa B:ko R:dr 1,186,424 3 9 724 4611 3,935 44 3 1,190,360 Summa Banko. 8,000 10,950 60,558 7,668 41,800 99,677 99,460 43,929 7,000 6,370 “0,000 6,000 32- 2 32- 29 35 47 16 15,943 5.000 5.000 3.000 46 Rikets Ständer framhärda etc.
Hör till It.
Skrifvelse, 18SS & i8Si, N.-0 137. t Expeditions-Utskottets Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o 127. 261 2: o Kongl.
Transport Reparationer å Stockholms Slott med flere för Kongl.
Hofven upplåtne byggnader B.ko R:dr Brandväsendet och yttre lyshållningen å Kongl. Slottet . . » » Drottningholms och Svartsjö Slott » » Gripsholms Slott » » Ulriksdals Slott » » Haga Lust-Slott och park » » Strömsholms Slolt » » S:a R:ko R:dr 714,440 32,000 5,800 16,400 1,700 5,500 3.000 2.000 66.400 Summa B:ko ILdr 780,840 Hvilket Rikets Ständer få i underdånighet anmäla; framhärdande etc.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 20 Sept. 1834.
Presle-Ståndet den 20 — — Borgare-Ståndet den 22 — — Bonde-Ståndet den 23 — — Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, angående regleringen af utgifterne under Riks-Statens Andra Hufvud-Titel.
(Stats-Ulslcs Uthden N:ris 67 och 181, Mern.
N:o 244 samt Först.
StatSrUtsk:s Mern.
N:ris 253 och 271.) S. A. K. I afseende å Riks-Statens Andra Hufvud-Titel, innefattande anslagen för JustitieDepartementet, få Rikets Ständer följande beslut i underdånighet anmäla. l:o.
Med anledning af gjord framställning hos Rikets Ständer om förhöjning i den för Justitie-Råden bestämda aflöning, hafva, i betraktande deraf, att de med dessa embeten förenade trägna göromål samt isynnerhet deras vigtiga och magtpåliggande beskaffenhet påkalla bestämmande af löneförmåner, som motsvara de höga anspråk, samhället på bemälde embetsmän eger, och tillika försäkra dem om ett ekonomiskt oberoende, samt då angeläget är, att Justitie-Råden, vid upphunnen pensions-ålder, kunna påräkna så hög pension, att de icke för sin bergning nödsakas tjena längre, än som I 1 262 Expeditions-Vlskotlels Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o 727. för embetels rätta utöfning måhända vore nyttigt, Rikets Ständer, som tillika anse, att de i Juslitie-rådens aflöning ingående taffelpenningar böra, enär desse embetsmän ej hafva representations-skyldighet, i stället benämnas tjenslgörings-penningar, beslutat, att Justilie-ruds årliga aflöning ina utgöra 4,000 Kalr i lein och 1,000 R:dr såsom tjenstgörings-penningaiv dock med vilkor, att, der spanmål finnes under nuvarande löner inbegripen, all beräkning deraf upphör. 2:o. E. K.
M;t har, lili Dess Nådiga Proposition om Stats-verkets tillstånd och behof, föreslagit, alt lönerne för Revisions-sekreterarne, ej allenast de 8, som nu äro på Juslitie-revisions-expeditioneos stat uppförde, ulan äfven för den såsom Byrå-chef vid Justilie-departementets expedition tjenstgörande, måtte bestämmas sålunda, att de hvardera erhölle, de 2 äldste 2,800 R:dr, de 4 dernäst i ålder 2,000 R:dr och de 3 yngste 2,400 R:dr, samt alt den såsom Byrå-chef tjenstgörande Revisions-sekreleraren, hvilken beräknade tur lill högre lön, i likhet med de öfrige Revisions-sekreterarne, elter utnämningsdagen, finge uppföras å staten för Justitie-revisions-expeditionen, dit han, i sin egenskap af Revisionss-sekreterare, kunde anses böra; hvaremot anslaget för Justitie-departementets expedition, i följd af ölverflvltningen, skulle minskas med det för bemälde Byrå-chef bestämda aflöningsbelopp af i,600 R:dr; Och dä de för Revisionssekreterarne för närvarande bestämda löner icke numera anses slä i lämpligt .förhållande till embetels vigt och trägna göromål, hvadan Rikets Ständer funnit förhöjning i desamma vara af billighet påkallad och jemväl nödvändig, då, såsom i den Nådiga Propositionen omförmäles, svårighet visat sig, isynnerhet sedan lönerne för Hof-rätternes ledamöter vid sednaste riksdag ökades, att fä lediga Revisions-sekrelerare-embeten återbesatta, hafva, vid sådant förhållande och då det synes ändamålsenligt, alt lönerne så bestämmas, att innehafvarne ega hopp, att efter en längre tids tjenstgöring kunna påräkna förbättring i sina löneförmåner.
Rikets Ständer bifallit, alt lönerne för omförmälde 8 Revisions-sekreteraré må ökas till de af E. K.
M:t föreslagna belopp, eller för de 2 äldste lill 2,800 R:dr, för de 4 följande lill 2,600 R:dr och för de 2 yngste till 2,400 R:dr för hvardera, dock med vilkor för åtnjutande af dessa löner, att i desamma iilbegripes hvad i ljuspenningar hittills utgått; att, der spanmål finnes under nuvarande lönen inbegripen, all beräkning deraf upphör, samt alt med nämnda embeten annan allmän tjenstebefattning icke får förenas.
Beträffande åter den äskade löneförhöjningen för den såsom Byrå-chet vid Justitie-deparlementels expedition tjenstgörande Revisions-sekreleraren samt dennes öfverflyttning till Justitie-revisions-expeditionens stat, hafva Rikets Ständer, då bemälde Byråchef, med afseende å mängden och beskaffenheten af göromål, ej kan ställas i jemnbredd med olYannämnde Revisions-sekrelerare, i följd deraf funnit den begärda löneförhöjningen icke böra beviljas, eller den ifrågasatta öfverflvttningen ega rum. 3:o.
Det odisponerade belopp, 37 R:dr, som af den vid 1840 och 1841 årens riksdag till lönerne å Justilie-revisions-.expedilionens stat lagda förhöjning af 1 R:dr tunnan för derunder då inbegripen spanmål ännu å Riks-staten qvarstår, har derifrån blifvit uteslutet. 4:o.