Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I afseende å sådana förslag, som åsyfta dels enahanda ändring, dels ock ändringar i olika delar af samma grundlags-§, dessa sednare af den beskaffenhet, alt de, så i hänseende till sak som ordalag, kunna stå tillsammans, hafva Rikets sednast församlade Ständer, med bifall till dåvarande Konstitutions-Utskotts Memorial N:o 73, beslutat, att antagandet af ett utaf dessa förslag icke utgör hinder för bifall jemväl till öfiiga förslg, som röra samma lagrum. 2:0.
Om det tillägg tili 12 § Regeringsformen, att Konungen icke må, utan Rikets Ständers samtycke, blifva regerande Furste af utländsk Stat. Regeriugs-Formen. § 12. l:o.
Konungen äger att i Afhand 2:o.
Ej må Konungen utan Riksens Ständers samtycke blifva regerande Furste af utländsk Stat.
Memorial N:ris 7 och 73.
Ridd. och Adelns Prot. den 31 Mars och 26 Okt. 1860. Preste-Ståndets Prot. för samma dagar. Borgare-Ståndets Prot. den 28 Mars och 24 Okt. 1860.
Bonde-Ståndets Prot. den 28 Mars och 26 Okt. 1860.
Se anm. vid föregående förslag. 3:0.
Konungen äger att i Alhandlingar — Om den ändring i 28 § Regeringsformen, att till vissa beställningar må kunna utnämnas bekännare af annan troslära, än den rena Evangeliska.
Konslitulions-Ulskoltels Memorial M 2. Regerings-Formen. § 28. l:o Konun"iu äger alt i Stats-Rådet utnämna och befordra in födde Svenske män till alla de Embeten och Tjänster inom Riket, högre och lägre, hvilka äro af den egenskap, alt Konungen fullmakter derå utfärdar, dock böra vederbörande förut med förslag hafva inkommit, der sädana hittills ägt rum.
Konungen vare likviii obetaget, att, efter vederbörandes hörande, eller uppä deras framställning, till lärarebefattningar vid Universiteterna, de theologiska lärare-tjensterna likväl undantagna, såsom ock till lärare- och andra beställningar vid andra inrättningar för veten skap, slöjd eller skön konst, äfvensom till läkare-befattningar, kalla och befordra äfven utländske män af utmärkt förtjenst, de der den rena Evangeliska läran bekänna.
Konungen fäste, vid al a befordringar, afseende endast å de sökandes förtjenst och skicklighet, men icke på deras börd.
Embetsman inom Riket och till Domare må sådane män endast nämnas, som äro af den rena Evangeliska läran.
Departementschef skall föredraga och expediera alla ärenden, rörande befordringar, förordnanden. tjenstledighet och afsked, till och ilian Embeten och Tjenster, vid de Veik och Stater, som under Departementet höra. 2:o Konungen äger att genom na — — — — af Stats-Rådet utnämnas. l:o Konungen äger att i Stats-Rådet utnämna och befordra infödde Svenske män till alla de Embeten och Tjenster inom Riket, högre och lägre, hvilka äro af den egenskap, alt Konungen fullmakter derå utfärdar, dock böra vedei börande förut med förslag hafva inkommit, der sådana hittills egt rum.
Konungen vare likväl obetaget, att, elter vederbörandes hörande, eller uppå deras framställning, till lärarebefattningar vid Universiteterna, de llmologiska lärare-tjensterna likväl undantagna, såsom ock till lärare- och andra beställningar vid andra inrättningar lör vetenskap, slöjd eller skön konst, äfvensom tili läkare-belättningar, kalla och befordra äfven utländske män af utmärkt förtjenst, de der den rena Evangeliska läran bekänna.
Konungen fäste, vid alla befordringar, afseende endast ä de sökandes förtjenst och skicklighet, men icke på deras börd.
Till civila Tjenster inom Riket och till Domare-Embeten må sådane män endast nämnas, sorn äro af den rena Evangeliska läran; härifrån dock undantagna lärare-beställning ar och öfriga tjenster vid inrättningar för slöjd, och skön konst, äfvensom läkare befattningar, till hvilka jemväl andre, än bekännare af den rena Evangeliska (äran, kunna utnämnas.
Hvarje Departements-Chef skall föredraga och expediera alla ärenden, rörande befordringar, förordnanden, tjenst - f) Konstitutions-VIskot tels Memorial M 2. ledighet och afsked, lill och ifrån Embeten och Tjenster vid de Verk och Stater, som under Departementet höra. 2:o Konungen äger att genom naturalisation — — — — — — — — — — — af Stats-Rådet utnämnas.
N:ris 15, 27, 41 och 56- Ridd. och Adelns Proh den 28 April, 6 och 50 Juni samt 8 Aug. 1860.
Preste-Slåndets Prot. den 28 April, 9 och 30 Juni samt 8 Aug 1860.
Borgare-Ståndets Prot. den 18 Maj, 9 och 50 Juni samt 8 Aug. 1860. Bonde-Ståndets Prot. den 28 April, 6 och 30 Juni samt 8 Aug. 1860. 4:0.
Om den ändring i 51 § Regeringsformen, att äfven andre af städernas invånare, an Borgerskapet, må äga att deltaga i val till Borgmästare. Rcgcriugs-Formcu. § 31- Städernas Borgerskap ätnjute fram- Städernas Borgerskap och öfrige till gent den rättighet de hitintills innehaft, att deltagande i Riksdagsmannaval inom Bortill Borgmästare-Tjenster föreslå trenne be- gare-Ståndet berättigade innevånare äge, hörige Män, då Konungen en af dem ut- att till Borgmästare-ljenster föreslå trenne nämne.
På lika sätt förhålles med Råd- behörige Män, då Konungen en af dem mäns- och Magistrats-Sekreterare-sysslorna utnämne.
På lika sätt förhålles med Rådi Stockholm. mäns- och Magistrats-Sekreterare-sysslorna i Stockholm.
Konstitulions-Ulsholtels Memorial JY2 2. r Hänvisning: Konst.-Ulsk.
Ridd. och Adelns Prot. den 25 Maj 1860. Preste-Ståndets Prot. den 29 Maj 1860. Borgare-Ståndets Prot. den 2 Juni 1860. Bonde-Ståndets Prot. den 30 Maj 1860. 5:0.
Om ändring i nedannämnde grundlags-§§, rörande Riks-stvrelsens förande i vissa fall. Regerings-Formen. § Vill Konungen utom Sverige och Norge resa, meddele Han Stats-RåJet in Pleno denna sin föresats och inhemte dess tankar deröfver, på sätt 9 § omtalar.
Konungen derefter sådan resa och den verkställer, befalte Sig ej med Rikets styrelse eller utöfve den Konungsliga makten, så länge Häri utom Sina Riken vistas, utan före Stats-Rådet, under sadan Konungens frånvaro, regeringen i Hans namn, med all den rätt, som denna Regerings-Form Konungen tillägger; dock må ej Stats-Rådet någonsin adeligt stånd och värdighet förläna, eller till grefligt och friherrligt stånd upphöja, eller riddarevärdighet utdela; äfvensom alla lediga sysslor endast tills vidare kunna förvaltas af dem, som StatsRädet dertill förordnar.
Huru förhållas skall, derest Konungen längre tid än Tolf månader ur Riket blifver, derom varder i 91 § stadgadt. 39.
Vill Konungen utom Sverige och Norge resa, meddele Han Stats-Rådet in Pleno denna sin föresats och inhemte dess tankar deröfver, på sätt 9 § omtalar.
Konungen derefter sådan resa och den verkställer, befatte Sig ej med Rikets styrelse, eller utöfve den Konungsliga makten, så länge Han utom Sina Riken vistas, utan fores Riksstyrelsen under Konungens frånvaro, i Hans namn, af den lill thronföljden närmast berättigade Prins, om
Ilan uppnätt den ålder, sorn i 41 § sägs.
Ilan styre såsom Regent med all Konungslig makt och myndighet, enligt denna Regerings-Form; dock må Ilan ej adeligt stånd och värdighet förläna, elb-r till grefligt och friherrligt stånd upphöja, eller riddarevärdighet utdela; äfvensom alla lediga förtroendesysslor endast tills vidare kunna förvaltas af dem, som Regenten dertill förordnar.
Finnes ej till thronföljden berättigad Prins, eller har den dertill närmast berättigade ej uppnått den i 41 § för myndighet stadgade ålder, eller är ?!
Konstitulions-Ulskotlets Memorial M 2, han af sjukdom eller af vistande utom Sverige och Norge hindrad att lli/isstyr elsen öfvertaga, före Stats-Rådet styrelsen med samma makt sorn Regent.
Huru förhällas skall, derest Konungen längre lid än Tolf raänader ur Riket blifver, derom varder i 91 § stadgadt. § 40.
Konungen sä sjuk, att Han icke Regerings-Ärendena värdar, förvalte Stats-Rädet styrelsen, pä det sätt, som i föregående § bestämmes. § Konung vare myndig vid fyllda Aderton år.
Dör Konung innan Thronföljaren denna ålder uppnått, föres styrelsen af Stats—Rådet med Konungslig makt och myndighet i Konungens namn, intill dess Riksens Ständer sammankomma, och den Förmyndare-Styrelse, Riksens Ständer förordna, Regeringen ti11 träd t, ställande sig Stals-Rådet denna Regerings-Form till ovilkorlig efterlefnad. § Skulle den olycka tima, att hela Konungahuset, inom hvilket arfsrätten till
Riket räknas, på manliga sidan utginge, då förvalte äfven Stats-Rådet Re !"y r*l ’ geringen med Konungslig makt och myndighet, intill dess Riksens Ständer hinna sammankomma, ett nytt Konungahus utkora och den valde Konungen Regeringen tillträdt.
Uti alla de fall, hvarom föregående fyra §§ Blifver Konungen sä sjuk, att Han icke Regerings-Ärendena vårdar, förhålles med Riksstyrelsen såsom i föregående § bestämmes. 41.
Lag samma vare för den till thronföljden närmast berättigade Prins. Dör Konung innan Thronföljaren denna ålder uppnått, föres styrelsen af StatsRådet, enligt 39 §, i Konungens namn, intilldess Riksens Ständer sammankomma, och den Förmyndare-Styrelse, Riksens Ständer förordna, Regeringen tillträdt, ställande sig Stats-Rådet denna RegeringsForm till ovilkorlig efterlefnad. 42.
Skulle den olycka lima, alt hela Konungahuset, inom hvilket arfsrätten till Riket räknas, på manliga sidan utginge, då förvalte äfven Stats-Rädet Re C D geringen med den makt, 39 § stadgar, intill dess Riksens Ständer hinna sammankomma och ett nytt Konungahus utkora, samt den valde Konungen Regeringen tillträdt.
Uti alla de fall, dä enligt denna och Konstitutions-Utskotlets Memorial JW 2. 9 §§ handla, skola Stats-Rådets samtlige och föregående tre §§ Riksstyrelsen föres Ledamöter vara närvarande och rösta. af Stats-Rådet, skola dess samtlige Ledamöter vara närvarande och rösta. § 43.
Går Konungen i fält, eller tili af- Gär Konungen i fält, eller till af lägsnare inrikes orter eller till konunga- lägsnare inrikes orter eller till konungariket Norge reser, förordne Tre Leda- riket Norge reser, förordne Tre Ledamömöter af Stats-Rådet, under den Ordfö- ter af Stats-Rådet, under den Ordföranrande, som Han, antingen ibland Prinsar de, som Han, antingen ibland Prinsar af af Sitt Hus eller ibland Stats-Rådets Le- Sitt Hus eller ibland Stats-Rådets Ledadamöter, särskilt nämner, att föra Re- möter, särskilt nämner, att föra Regeringeringen i de mål, Konungen föreskrifver. gen i de mål, Konungen föreskrifver.
Med Med de mål, Konungen då Sjelf afgör, de mål, Konungen då Sjelf afgör, förhålles förhålles på det sätt, som 8 § stadgar. på det sätt, som 8 § stadgar.
Ilvad nu om Konung sagdt är, galle ock i afseende på Regent, dä Riksstyrelsen af Honom utöfvas. ' -iS -ifldno a imfr * i )b * ®«i moll nu m mea lohm
I de fall, då Konungen eller Stats- I de fall, då Konungen eller Re Rådet sammankalla Riksens Ständer, fast- gemen eller Stats-Rådet sammankallar ställes tiden till Riksdagens begynnelse Riksens Ständer, fastställes tiden till Riksefter tretionde och inom femtionde dagen dagens begynnelse efter tretionde och från den, då kallelsen blifvit uti Hufvud- inom femtionde dagen från den, då kalstadens kyrkor kungjord. lelsen blifvit uti Hufvudstadens kyrkor kungjord. § 91 I den händelse 39 § omtalar, att I den händelse 39 g omtalar, att Konungen efter företagen resa utöfver Tolf Konungen efter företagen resa utöfver månader ur Riket blifver, sammankalle Tolf månader ur Riket blifver, sammanStats-Rådet, genom öppet Påbud, Riksens kalle Regenten eller Stats-Rådet, då det Ständer till allmän Riksdag, och late Kal- Riksstyrelsen förvaltar, genom öppet lelsen inom Femton dagar efter berörde Påbud, Riksens Ständer till allmän Rikstids förlopp uti Hufvudstadens Kyrkor samt dag, och läte Kallelsen inom Femton daskyndsamligen i de öfriga delar af Riket gar efter berörde tids förlopp uti Hufvudkungöra.
Sedan Konungen derom un- stadens Kyrkor samt skyndsamligen i de derrättad blifvit, men
Han ändock icke öfriga delar af Riket kungöra.
Sedan lith. lill It.
Prot. 1862 & 1863. 3 Sami. i Haft. 2 10 Konstilulions-Ulshottets Memorial JW 2. till Riket återkommit, tage Riksens Stan- Konungen derom underrättad blifvit, men der den författning om Rikets styrelse, Han ändock icke till Riket återkommit, hvilken de nyttigast finna. tage Riksens Ständer den författning om Rikets styrelse, hvilken de nyttigast finna. § 98- Om, emot förmodan, Stats-Rådet underläte att i de fall, föregående 91, 93 och 94 §§ omförmäla, Riksens Ständer genast sammankalla, då åligge det ovilkorligen Riddarhus-Direktionen, DomKapitlen i Riket, Magistraten i Hufvudstaden samt Landshöfdingarne i Länen, att, genom offentliga Kungörelser, underrättelse härom meddela, på det val af Riksdagsmän, der sådana val äga rum, genast må kunna anställas, och Riksens Ständer sammankomma, att deras och Rikets rätt iakttaga och skydda.
Sådan Riksdag öppnes å Femtionde dagen efter den, då Stats-Rådet sist bordt kallelse dertill i Hufvudstadens Kyrkor låta kungöra.
Om, emot förmodan, Regenten eller Stats-Rådet underläte att i de lall, föregående 91, 93 och 94 §§ omförmäla, Riksens Ständer genast sammankalla, då åligge det ovilkorligen Riddarhus-Direklionen, Dom-Kapitlen i Riket, Magistraten i Ilufvudstaden samt Landshöfdingarne i Länen, att, genom offentliga Kungörelser, underrättelse härom meddela, på det val af Riksdagsmän, der sådana val aga rum, genast må kunna anställas, och Riksens Ständer sammankomma, att deras och Rikets rätt iakttaga och skydda.
Sådan Riksdag öppnes å Femtionde dagen efter den, då Regenten eller Stats-Rådet sist bordt kallelse dertill i Hufvudstadens Kyrkor låta kungöra.
Riks dags-Ordningen. § 4- I händelse Konungen, efter företa- I händelse Konungen, efter företa gen resa, utöfver Tolf månader ur Riket gen resa, utöfver Tolf månader ur Riket blifver, sammarikalle Stats-Rådet, genom blifver, sammankalle Regenten eller Statsöppet Påbud, Riksens Ständer till allmän Rådet, då det Riksstyrelsen förvaltar, Riksdag, och läte kallelsen, inom Femton genom öppet Påbud, Riksens Ständer till dagar efter berörde tids förlopp, uti Huf- allmän Riksdag, och läte kallelsen, inom vudstadens Kyrkor, samt skyndsamligen Femton dagar efter berörde tids förlopp, i de öfriga delar af Riket, kungöra. uti Hufvudstadens Kyrkor, samt skynd samligen i de öfriga delar af Riket, kungöra.
Konslitutions-Ulshottels Memorial JM 2. 11 § I de fall, då Konungen eller Stats— Rådet sammankallar Riksens Ständer, fastställes tiden till Riksdagens begynnelse efter Tretionde och inom Femtionde dagen från den, då kallelsen blifvit i Hufvudstadens Kyrkor kungjord.
§ Om, emot förmodan, i de fall föregående 4, 6 och 7 <§§ utsätta, Riksens Ständer ej genast sammankallas, åligge det ovilkorligen Riddarhus-Direktionen, Dom-Kapitlen i Kiket, Magistraten i Hufvudstaden, samt Landshöfdingarne i Länen, att, genom offentliga kungöranden ifrån Predikstolarne, underrättelse härom låta meddela, på det Riksens Ständer må sammankomma, att deras samt Rikets rätt iakttaga och skydda.
Sådan Riksdag öppnes å Femtionde dagen efter den, då Stats-Rådet sist bordt kallelse dertill i Hufvudstadens Kyrkor låta kungöra. § 4:o. Samma dag, då Riksdagens öppnande kungöres, utnämne Konungen Landtmarskalk för — — — bivistat.
Då, i händelse af underlåten kallelse af Stats-Rådet, de i 10 § nämnde veder börande till Riksdag kalia, äge Ridderskapet och Adeln att nämna Landtmarskalk, och Borgare- och Bonde-Stånden, hvart för sig, sina Talmän. 3.0. ______ 9.
I de fall, då Konungen eller Regenten eller Stats-Rådet sammankallar Riksens Ständer, fastställes tiden till Riksdagens begynnelse efter Tretionde och inom Femtionde dagen från den, då kallelsen blifvit i Hufvudstadens Kyrkor kungjord. 10.
Om, emot förmodan, i de fall föregående 4, 6 och 7 <§<§ utsätta, Riksens Ständer ej genast sammankallas, åligge det ovilkorligen Riddarhus-Direktionen, Dom-Kapitlen i Riket, Magistraten i Hufvudstaden, samt Landshöfdingarne i Länen, att, genom offentliga kungöranden ifrån Predikstolarne, underrättelse härom låta meddela, på det Riksens Ständer må sammankomma, att deras samt Rikets rätt iakttaga och skydda.
Sådan Riksdag öppnes å Femtionde dagen efter den, då Regenten eller Stats-Rådet sist bordt kallelse dertill i hufvudstadens kyrkor låta kungöra. 23. l:o. Samma dag, då Riksdagens öppnande kungöres, utnämne Konungen Landtmarskalk för — — — bivistat.
Då, i händelse af underlåten kallelse af Regenten eller Stats-Rådet, de i 10 g nämnde vederbörande till Riksdag kalla, äge Ridderskapet och Adeln att nämna Landtmarskalk, och Borgare- och BondeStånden, hvart för sig, sina Talmän. 3:o. ______ 12 Konstituiions-Ulskottels Memorial Jts 2. § 26.
Konungen, eller, i de fall 4. 5, 6 Konungen, eller, i de fall 4, S, 6 och 7 §§ omröra, Stats-Rådet, låle ge- och 7 §§ omförmäla, Ilegenten eller Stats - nom en Härold — — — Rådet late genom en Härold — — — >1 Zir M .mLSuH T»!
Sol S Stats-Rådets och Högsta Domstolens samtlige Ledamöter, äfvensom JustitieKansleren och Justitie Ombudsmannen kunna ej säte och stämma i sitt Stånds plena förnekas, enär de, enligt hvad hvarje Stånds särskilda ordningar stadga, dertill berättigade äro; dock för Stats-Rådets Ledamöter de särskilda fall undantagna, då dem, enligt Regerings-Formen, uppdraget är, att med Konungslig makt och rätt styra.
Utom i dessa särskilda fall vare ock Stats-Rådets samtlige Ledamöter berättigade alt deltaga i sådan gemensam öfverläggning emellan Riks-Stånden, hvarom i 46 <§ förmäles.
I Utskott eller val lill Utskotts-Ledamöter — — — —• öfvervara.
Igfid imianoa m .nan iiet oagen j Stats-Rådets och Högsta Domstolens samtlige Ledamöter, äfvensom Justitie - Kansleren och Justitieombudsmannen kunna ej säte och stämma i sitt Stånds plena förnekas, enär de, enligt hvad hvarje
Stånds särskilda ordningar stadga, dertill berättigade äro; dock för Stats-Rådets Ledamöter de särskilda fall undantagna, då Stats-Rudet, enligt Regerings-Formen, uppdraget är, att Riksstyrelsen föra.
Utom i dessa särskilda fall vare ock Stats-Rådets samtlige Ledamöter berättigade att deltaga i sådan gemensam öfverläggning emellan Riks-Stånden, hvarom i 46 g förmäles.
I Utskott eller val till Utskotts-Ledamöter — — — — öfvervara.
N:ris 24 och 73.
Ridd. och Adelns Prot. den 9 Juni och 26 Okt. 1860.
Preste-Ståndets Prot. den 30
Maj och 26 Okt. 1860.
Borgare-Ståndets Prot. den 6 Juni och »bo;24{)iQkfcj $8«Q. i ab .lobåH-elaté Bonde-Ståndets Prot. den 2 Juni och 26 Okt. 1860.
Änd“ing i SI och 9S §§ Regeringsformen samt 9 och 10 §§ Riksdagsordningen är jemväl uti nästföljande förslag ifrågasatt.
Se härom anm. vid det första här ofvan anförda förslag.
— Konstitulions-U(skotteIs Memorial M 2. 13 isbnoir, (dori biv 6nabå8 .ebs - Om ändring i nedan anförda grundla; Regering § Riksens Ständer skola i kraft af denna Grundlag hvart Tredje år sammankomma.
Uti hvarje Riksdags- Beslut skola Riksens Ständer bestämma dagen, då de lill följe häraf åter sammanträda, samt uttrycklig Riksdagskallelse, med nödiga föreskrifter i afseende ■på Riksdagsmanna-valen, deruti intaga.
Konungen vare dock obetaget, att Riksens Ständer till Urtima Riksdag derförinnan kalla. § Riksdagarne skola hållas i Rikets Hufvudstad, utom i de fall, då fiendens framträngande eller pest eller andra lika vigtiga hinder göra det omöjligt, eller för Riksens Ständers frihet och säkerhet vådligt.
Konungen utsätte då, i samråd med Riksens Ständers Fullmäktige uti Banken och Riksgälds-Kontoret, en annan ort, der Riksens Ständer böra samlas, och kalle dem dit till den tid de sjelfve förut bestämt. § I de fall, då Konungen eller StatsRådet sammankalla Riksens Ständer, fastställes tiden till Riksdagens begynnelse efter tretionde och inom femtionde dagen från den, då kallelsen blifvit uti Hufvudstadens kyrkor kungjord. § Riksens Ständer välje genast, sedan Riksdag blifvit öppnad, de Utskott, hvilka is-§§, angående Riksdags hållande hvarje år. s-Formen. 49.
!:o Riksens
Ständer skola i kraft af denna Grundlag sammankomma till Lagtima riksdag hvarje år den 15 Januari eller, om helgedag då inträffar, påföljande dag.
Konungen dock obetaget, att Riksens Ständer till Urtima Riksdag derförinnan kalla. 2:o Vid Urtima Riksdag må icke andra frågor och förslag förekomma, än de Konungen till Riksens Ständer framställer. 50.
Riksdagarne skola hållas i och kalle dem dit till den tid, som i nästföregående § bestämmes.
SI I de fall efter tjugonde och inom tretionde dagen från den, då kallelsen blifvit i Hufvudstadens kyrkor kungjord. 53.
Ständer välje genast, sedan Riksdag blifvit öppnad, de Utskott, hvilka 14 Konslitutions-Utskottets Memorial M 2. skola ärendena bereda.
Sådana vid hvarje Riksdag nödiga Utskott äro: deruti föreslå.
§ Vid hvarjo Riksdag läte Konungen uppvisa Stata-Verkets tillstånd i alla dess delar, till inkomster och utgifter, fordringar och skulder, för det Stats-Utskott, som Riksens Ständer utvälja.
Skulle genom Traktater med främmande Makter några medel Riket tillflyta, skall för dem på lika sätt redovisas. § Denna Regerings-Form samt Rikets öfriga Grundlagar kunna icke ändras eller upphäfvas, utan genom Konungens oell alla Riks-Ståndens sammanstämmande beslut.
Ej må frågor derom uti Ståndens Plena väckas, utan anmälas de hos Riksens Ständers vid hvarje riksdag valda Konstitutions-Utskott.
Detta Utskott, hvars pligt det vara skall att Grundlagarne granska, äger rätt att hos Riksens Ständer föreslå de ändringar deruti, som det anser högst nödiga eller nyttiga och möjliga att verkställa.
Göras i deras Plena icke några anmärkningar emot Konstitutions-Utskottets yttrande, hvile detsamma såsom ett Riksens Ständers utlåtande, hvaröfver först vid nästa Riksdag, och då endast med Ja eller Nej, skall skola ärendena bereda.
Sådana vid hvarje Lagtima riksdag nödiga Utskott äro: — deruti föreslå. 58.
Vid hvarje Lagtima riksdag låte Konungen — — — — — — — — för dem på lika sätt redovisas. 81.
Denna Regerings-Form samt Rikets öfriga Grundlagar kunna icke ändras — — utlåtande, hvaröfver först vid den nästpdföljande Riksdag, som sammanträder se - Konstitutions-Ulskotlels Memorial M 2. 15 kunna beslutas, och galle dä föreskriften i 7S § Riksdags-Ordningen.
Besluta äter samtliga Riks-Stånden, att förslaget skall förkastas, vare det genast förfallet.
Aro Riks-Stånden i sådant hänseende sins emellan af skiljaktiga meningar, eller göras i Riks-Ståndens Plena emot Utskottets yttrande anmärkningar, som åsyfta förändring i förslaget, blifve de, hvilka hvarje Riks-Stånd särskilt för klarar utgöra dess gemensamma tankar, till Konstitutions-Utskottet hänvisade.
Utskottet åligge då, att samtlige Riks-Ståndens tankar till ett helt utlåtande i möjligaste måtto sammanjemka, och, om oförenliga skiljaktigheter finnas, dem derjemte till samtliga Riks-Ståndens be handlande anmäla.
Förena sig derefter samtliga Riks-Stånden om ett enahanda utlåtande, hvile detsamma till slutligt antagande eller förkastande vid nästa Riksdag, på sätt ofvan föreskrifvet är, derest icke samma utlåtande innehåller, att förslaget bör förkastas, i hvilken händelse det genast förfalle.
Stånds tankar skiljaktiga från de öfrigas, och samma Stånd sig icke efter de öfriga fogar; varde Konstitutions-Utskottet, genom val af Riks-Ståndens Plena, till slutlig jemkning förstärkt till ett antal af tjugu personer af hvarje Stånd, hvilka, genom samfäld omröstning, skiljaktigheterna förena, och det dymedelst full ständigt beredda utlåtandet hvile sedan till Riksens Ständers afgörande, som ofvan sagdt är, derest icke utlåtandet innehåller förkastande af förslaget, som då genast förfalle.
Blifva å nästa Riksdag alla Riks-Stånden om ändringen ense, öfverlemne de förslaget derom till Ko - rfan nya val, på sätt i Riksdags-Ordningen stadgas, i samtliga valdistrikten försiggått, och då endast med Ja eller Nej skall kunna beslutas, — — — — — — — hvile detsamma till slutligt antagande eller förkastande på sätt ofvan föreskrifvet är, — — — — — — — — som då genast förfalle.
Blifva å den Riksdag, då frågan till slutligt afgörande företages, alla Riks-Stånden om 16 Konsti tuli ons-Utskoltets Memorial M 2. nungen, genom deras Talmän, med begäran, att Konungen ville Sitt bifall dertill gifva.
Konungen inhemte hela StatsRådets tankar deröfver, tage sedan Sitt beslut och meddele Riksens Ständer ä Rikssalen Sitt samtycke, eller ock de orsaker, för hvilka
Vill Konungen hos Riksens Ständer föreslå någon ändring i Grundlagarne, höre Ilan Stats-Rådet och öfverlemne sedan Sin Proposition, jemte Stats-Rådets tankar deröfver, till Riksens Ständer, som genast, utan att om denna Proposition förut öfverlägga, uppdrage Konstitutionsutskottet, att sitt utlåtande derom afgifva till Riksens Ständer, hvilka då kunna derom öfverlägga.