Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Derjemte är ett serskildt creditiv af Etthundra Tusen Riksdaler å Riksgälds Contoret af Rikets Ständer anvisadt, lör att, jemlikt nu stadgade grunder, i händelse af inträffande bebo!’, kunna, förskottsvis och emot ersättning utaf först inflytande tuliafgifter för spanmål, vara att tillgå för undsättningar till behöfvande i missvextår; kommande de summor, som å detta creditiv varda requirerade, att, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga föreskrift, utbetalas. § 6- För att ytterligare befrämja inhemska fårskötseln och ullproductionen, hafva Rikets Ständer bifallit, att det, vid 1828—i83o årens Riksdag, till Ull-disconlfondens förstärkning, å Riksgäids-Contoret anvisade creditiv af 200,000 R:dr, må till ett ökadt belopp af högst Trehundra Tusen R:dr, fortfara intill nästkommande Riksdag, och af Kongl.
Cominerce-Collegiurn begagnas tiil låneunderstöd emot Fyra procents årlig ränta, ej allenast för producenter af inhemsk ull och vederbörande fabrikanter, utan äfven för handlande, som befatta sig med uppköp och försäljning af inom Riket bevisligen producerad, samt vederbörligen sorterad ull.
Deremot skall UU-Discontfonden vara Riksgäids-Contoret ansvarig, ej mindre för återbetalningen af de summor, som redan äro eller framdeles varda lyftade i afräkning å detta creditiv, än ock för godtgörandet af den ränta, som å dessa låneunderstöd uppkommer, med afdrag likväl af de med ifrågavarande lånerörelse gemenskap egande och med Reglementet för
Discontfondens förvaltning öfverensstämmande omkostnader; men, hvilket afdrag icke lår öfverstiga en fjerdedel af den fastställda räntan för de lån, hvartill creditivet blifvit begagnadt.
Förden redan i denna lånerörelse använda andel af omfönnälde creditiv bör räntan, från och med Juli månad 1840, Riksgäids-Contoret efter nu stadgad grund godtgöras. Stats-Utskottets Memorial, N\0 579. § 7- Del, lill underlättande och befrämjande af accords regleringen inom Armeen, vid 1828—i83o årens Riksdag, å Riksgälds-Contoret anvisade räntefria creditiv må fortfarande för samma ändamål begagnas till eli belopp af högst Etthundra Tusen R:Jr, deruti inberäknadt hvad, som härå för närvarande är uttaget; dock med uttryckligt villkor, att de å detta creditiv lyftade summor varda Riksgälds-Contoret ersatta, i den mon härtill afsedda tillgångar blifva för Directionen öfver Arrneens Pensionskassa, i egenskap af Accordsfondens Styrelse, disponibla.
Och skall bemälde
Direction lill Riksgälds-Contoret afgifva sin ansvars-förbindelse för de uttagna creditiv-medlens behöriga återbetalning; hvarjemte, vid creditivets ytterligare anlitande eller då Fullmäglige eljest det äska, sådana handlingar böra, genom Directionens försorg, Fullmäglige tillhandahållas, hvarigenom, ådagalägges ej allenasl de accordsliquider, hvartill creditivmedlen blifvit begagnade, eller skola användas, utan ock huruvida några, för de redan lyftade medlens godtgörande, påräknade tillgångar till accordsfonden influtit.
Bill, Ull R, St, Prot. 1840 och 1841, 4 Sami, 1 AJd, 3 Band, 44 Haft, % ^STOCKHOLM.
Tryckt hos A. G. Hellsten, 1841 • Stats-Utskotlets Memorial, N.o S8o. i N:o 580.
Arik. till Exp. Utsk. den 8 Juni 1841 hl. g f. m.
Memorial, med förslag till Reglementariska stadganden för Riksgälds-Contoiret, i anledning af Rikets Ständers beslut, rtfrande extra Stats-realeringen.
Sedan de med extra Stats-regleringen sammanhang egande frågor numera blifvit afgjorda, så är Stats-Utskottet i tillfälle att härmedelst till Rikets Ständers granskning aflemna förslag till de Reglementariska föreskrifter, som, för verkställigheten af de, vid denna Stats-reglering, utaf Rikets Ständer beviljade utbetalningar, böra Fullmägtige i Riksgälds-Contoirel meddelas; och Utskottet går nu att i korthet anmäla innehållet af de föreslagna föreskrifterne samt de beslut, hvarpå desamma sig grunda. 1 §. innehåller stadgandet, att de extra Stats-regleringen tillhörande utgifter skola från Riksgälds-Conloiret utgå. 2 §. grundar sig på Stats-, Lag-och Ekonomi-Utskottens Utlåtanden, N:ris 89 och 162, med uteslutande af Utskottens, efter omröstning i Förstärkt Statsutskott, förfallna hemställan om anslag till ett serskildt straff-fängelse. 3 §. innefattar de anslag, Rikets Ständer beviljat, i anledning af StalsUtskotlets Utlåtanden, N:ris 354 och 435 Litt. A., hvilka anslag
Utskottet ansett äfven hädanefter böra utbetalas på samma sätt, som enahanda vid föregångna Riksdagar, beviljade och å Riksgälds-Contoiret anvisade utgifter. —•
Enär Rikets Ständer genom bifallandet af Stats-Utskoltets förslag i Utlåtandet N:o 435 sid. 14, förklarat, att, der ej annorlunda vore föreskrifvet, borde de nu beviljade extra Stats-anslag utgå med en fjerdedel årligen under åren 1841—1844, har Utskottet i denna, likasom i de följande §. §., i stället för det i anslags-besluten förekommande uttrycket ”fyra år,” infört de bestämda åren 1841—1844, hvilket, utan att i någon mon inverka på tiden för anslagens begagnande, helst ”hvad som ett år reserveras, kan under ett annat år disponeras,” synes komma att leda till större enhet och reda vid de stadgade föreskrifternes tillämpning af Riksgälds-Contoirets styrelse.
Ehuru något serskildt stadgande derom icke i Rikets Ständers beslut förekommer, Bih. till R, St.
Prot 1840 och 1841. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 4$ Hafi. 1 7 Stats-Utskottets Memorial, N.-o S8o. har UtskotLet dock trott anslaget till Beklädnads-förrådels förseende med materiel för ytterligare 500 man höra hänföras till de summor, som skola i mon af behof tillhandahållas. 4 §. handlar om de, på grund af Stats-Utskottets Utlåtanden, N:ris 354 och 435 Litt. B., beviljade anslags-summor.
Uti 5 §. hafva de, i egenskap af anslag för vatten-communicationer anvisade summor blifvit införda, med undantag af dem, i afseende på hvilka serskilda förhållanden förekomma och hvilka uti nästföljande §.
§. äro upptagna.
Vid anslaget lill Landscrona hamns iståndsältande har eu föreskrift angående tiden, hvarifrån de bestämda afbetalningarne skola utgöras, blifvit tillagd. 6 §. innehåller Rikets Ständers, enligt omröstning i Förstärkt Stats-Utskott, fattade beslut angående Statens bidrag till ombjrggnad af Strömsholms canal- och slussverk.
Då de, bland allmänna föreskrifterne för dylika Statsbidrag, enligt Stats-Utskottets Utlåtande N:o 435 Litt. C. sid. 61—63, förekommande stadganden, angående contractens företeende inför Fullmägtige samt rättigheten att inställa anslagens utbetalning, synas jemväl böra ega tillämpning, i afseende på nu ifrågavarande anslagssumma, har uti denna §. en hänvisning till samma stadganden blifvit intagen.
Uti 7 §. angående anslaget till undersökningar, i afseende på canal-ledningen emellan tljelmaren och Wenern, har Utskottet ansett nödigt tillkännagifva, att detta anslag bör, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga disposition, utbetalas. 8, 9, 10 och 11 §. §. innehålla Rikets Ständers beslut, i anledning af Utskottets framställningar i 27 punkten, Litt.
A. samt i punkten Litt.
C. af sist åberopade Utlåtanden. 12, 13 och 14 §.
§. innefatta de bidrag, sorn, i egenskap af anslag, blifvit beviljade till förberedande af odlings-företag.
Uti 15 och 16 §.
§. äro de af Rikets Ständer nu medgifna bidrag upptagna, hvilka äro anvisade att utgå såsom lån, enligt de i nästföljande §. införda vilkor och föreskrifter; varande öfriga, i sammanhang med extra Statsregleringen, beviljade låne-biträden införda i den afdelning af Reglementet, som handlar om de vid denna Riksdag å Riksgälds-Contoiret anvisade lånesummor.
Uti 17 §. äro de allmänna föreskrifter, som förekomma i Utskottets Utlåtande N:o 435 Litt.
C. införda, sådane de blifvit af Rikets Ständer godkända och fastställda, endast med den förändring, att i 3 mom. tiden för lånens räntefria begagnande blifvit beräknad från deras utbetalning af Riksgälds Contoiret, i stället för det i detta mom. begagnade uttryck ”Stats-Verket”, helst Slats-ZJtsTiottets Memorial, IV.-o 58o. 3 det med Rikets Ständers öfriga stadganden synes närmast öfverenstämma, att, på sätt vid dylika förhållanden hittills alltid iagttagits, lånemedlen af Riksgälds-Contoiret vederbörande tillhandahållas.
Till berörde föreskrifter har Utskottet fogat några till ledning för Fullmägtiges åtgärder erforderliga reglementariska bestämmelser, hvilka till en del äro hemtade från Utskottets af Rikets Ständer gillade yttrande, sid. 60, 61 samt 4:de punkten af Betänkandet N:o 435 sid. 14.
Uti 18 §. kommer alt införas Rikets Ständers på omröstning i Förstärkt Stats-Utskolt beroende beslut, angående det sätt, hvarpå den, i anledning af Kongl.
Maj:ls Nådiga Proposition om en Styrelse för allmänna arbeten beviljade årliga anslagssumma af 8,000 R:dr, skall utgå. - 19 och 20 §. §. innehålla de af Rikets
Ständer bestämda anslag till undersökningar m. m., i afseende på allmänna arbeten och till en ytterligare Lärare vid Marieberg. 21, 22, 23, 24, 25, 26 och 27 §.
§. grunda sig på Rikets Ständers beslut, i anledning af Utskottets Utlåtanden, N:ris 3o4 och 435 Litt.
D. samt 28 §. på den af Rikets Ständer gillade 8:de punkten i Utlåtandet N:o 354 Litt. E., äfvensom 29 §. på 7:de punkten af Utlåtandet N:o 354 Litt.
F. med det dertill i Utlåtandet N:o 435 föreslagna tillägg.
Uti 30 §. äro de Upsala och Lunds Universitet, enligt Utskottets Memorial N:o 490 samt förstärkta Stats-Utskottets Memorial N:o 570, beviljade byggnads-anslag intagna. 31 §. innefattar anslagen till folkundervisningens befremjande, enligt Stats- och Ekonomi-Utskottens Memorial N:o 190 samt Förstärkta Stats-Utskoltets Memorial N:o 535.
Då nu ifrågavarande anslag skola utgå, till och med året efter nästkommande Riksdag, och följagtligen, derest Urtima Riksdag dessförinnan ej inträffar, till och med 1846; så, och enär de grunder, hvarefter dessa medel böra användas, ännu icke äro af Kongl. Maj:t pröfvade och fastställda, hafva, i öfverensstämmelse med Utskottets i Utlåtandena N:ris 354 och 435 uppgjorda och i detta afseende utan anmärkning lemnade beräkning, berörde anslagssummor blifvit uppförda till utgående först från och med nästkommande år.
Stadgandet i 32 §. är hemladt från Stats- och Ekonomi-Utskottens, i afseende på det här omförmälda serskildta anslag, bifallna Utlåtande Nro 10. 33 §. grundar sig på samma Utskotts likaledes godkända Utlåtande N:o 9. 34 §. innehåller de anslag, som äro beviljade, på grund af Stats-Utskottets Utlåtanden, N:ris 508 och 551.
Sials-Ulskottels Memorial, N:0 58o.
Uti 35 §. är Rikets Ständers beslut, i anledning af 5:te punkten i Utskottets Utlåtanden N:ris 354 och 435 Litt F., intaget.
Uti 36 §. är det anslag infördt, som, genom Rikets Ständers bifall lill Stals- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande N:o 12, blifvit beviljadt.
De i 37 §. intagna allmänna bestämmelser äro af Rikets Ständer redan vid pröfningen af Stats-Ulskottels Utlåtande N:o 435 gillade.
Enär i hvar och en af de nu föreslagna reglementariska stadganden, der anslagssummor, som äro afsedda att utgå med en viss andel årligen, blifvit införda, sådant är vordet bestämdt uttryckt, hvadan de anslag, i afseende på hvilka en dylik bestämmelse icke förekommer, böra i mon af behof utbetalas, har den allmänna föreskriften uti Usla punkten å 14 sidan af Utskottets Utlåtande N:o 435, angående anslagens utbetalning under 4 år, ansetts icke behöfva i Reglementet för Riksgälds-Conloiret intagas.
Det å samma sida förekommande och af Rikets Ständer likaledes godkända stadgandet, angående de för lånen föreskrifna afbetalning ir och läntors ingående till Riksgälds-Contoiret är infördt i 17 §. under Litt. D. Slutligen får Utskottet, i afseende på de reglementariska föreskrifterne angående sättet, hvarpå de för extra Stats-regleringen afsedda tillgångar böra göras fruktbärande, hänvisa till det serskilda Memorial Utskottet nu härom afgifver.
Slockholm den 7 Juni 1841.
Angående extra Stats-regleringen tillhörande utgijter. §•
I Vid pröfningen och bestämmandet af Stats- och Riksgäids-Verkens nuvarande tillgångar och behof, hafva Rikets Ständer ansett de Stats-ulgifter, som endast äro. afsedda alt utgå för en gång eller för vissa, inom bestämd tid begränsade, föremål, böra, äfven vid denna Riksdag, hänföras lill en så kallad extra Stats-reglering och, till de af Rikets Ständer fastställda belopp, från Riksgälds-Contoiret utaf härtill anvisade tillgångar serskild utbetalas. §• 2.
I egenskap af sådana extra Stats-utgifter, hafva Rikets Ständer, för alt Stals-Utskottets Memorial, -V.o 58o. 5 genom fängelsernas ombyggnad eller förändrade inredning, bereda en högst angelägen föi bätti ing i fånga nies vård och behandling, beviljat följande, lill Kongl. Majlis
Nådiga disposition sladda, anslag: l:o till Läns - häktenas ombyggnad och förseende med celler, lill det antal och den storlek, sorn för hvarje serskildt
Län pröfvas af Kongl. Maj:t erforderligt, Niohundra Tusen R:dr; 2:o till Härads-häktenas ombyggnad och förseende med erforderligt antal celler, i den ordning, Kongl. Maj:t, efter menigheternes hörande,pröfyar sådant kunna och höra, iore deL nya lag-förslagets antagande, verkställas samt, enligt en för Härads-fängtlsernas ordnande inom hela Rik«t uppgjord fullständig plan, Ellhundratnsende B:Jr; och 3:o till Fängelsebjggnader i Stockholm och Rikets öfriga städer, efter en äfvenledes förut uppgjord allmän plan och i den nion Kongl.
Majit linser sådana byggnader af behofvet påkallade, Trehundratusen R:dr , hvaraf för en föreslagen ny fängelse-byggnad i Stockholm är afsedt att användas ett belopp af högst Etthundra Sjutio Tusende R:
Dessa anslagssummor utbetalas, enligt Kongl. Maj;ls Nådiga föreskrift, under loppet af åren 1841—1844; lärande, till ledning vid medlens tillhandahållande, Kongl. Majst, på sätt Rikets Ständer i underdånighet anhållit, efter fastställandet af byggnads-planen för de serskilda fängelsernes uppförande, i Nåder meddela Fullmägtige underrättelse om beloppet af de anslags-summor, som, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers beslut, anses för hvarje år efter byggnads-planen erforderligt. §. 3.
Såsom extra Slats-anslag för Försvars - verket till lands hafva Rikets Ständer beviljat nedannämnde summor, hvilka, i den nion de behöfva för de afsedda föremålen användas, skola af Riksgälds Contoiret tillhandahållas och, efter Kongl.
Slats-Conloirets reqvisilioner, utbetalas, nemligen: l:o till complettering af redskaps-, rid-, anspanns- och stall-persedlar för 5 Batterier af Fält-Artilleriet, i rund summa, för en gång, Tjugufyratusen R:dr; 2:o till complettering af reserv-förrådet för Bevärings - manskapets beklädnad, i stället för derifrån uttagna persedlar, Tio Tusen R:dr årligen under åren 1841—4843, eller tillsammans Trelio Tusen R:dr; 3:o till samma förråds förseende med materiel för ytterligare 500 man.
Tretio Tusen Åttahundrade Fjoi ton R;dr 22 sk. 4 rst.
4:o till utgifter för gevurs-fabricationen, utom den för samma föremål, 6 Stats-TJtskottets Memorialj N.o 58o. under Sr 1840, utaf Rikets Ständer serskildt anslagna summa af 36,000 R:d, Sextiotvå Tusen Femhundra R:dr årligen, under åren 1841—1844, eller tillsammans för 4 år, Tvåhundra Femtiotusen R:dr; 5:o till befästnings - arbeten å Waxholm och i Stockholms skärgård, Femtio Tusen
R:dr årligen under samma tid och således för 4 år Tvåhundra Tusen R:dr, häruti inberäknadt det å 1841 års anslag serskildt beviljade förskott af 4,000 R:dr; 6:o till Carlsborgs Fästnings-byggnad, utom 1840 års anslag för samma föremål, Femtio Tusen
R:dr årligen under berörde tid, eller tillsammans Tvåhundra Tusen R:dr, deruti jemväl är inberäknadt det för år 1841 förskottsvis anslagna belopp af 12,000 R:dr; och 7:o till iståndsättande af Carlstens Fästning och Marstrands Hamn-försvär samt Befästnings - arbeten vid inloppet till Carlskrona, Fyratio Tusen
R:dr årligen under samma tid, och följagtligen för 4 år Etthundra Sextio Tusen R:dr. §. 4. f För
För sv ar s-verket till sjöss hafva följande extra Stats-anslag af Ri kets Ständer blifvit beviljade att, på enahanda sätt, som i näst föregående §. är föreskrifvet, tillhandahållas och uLbetalas, nemligen: l:o till Fregatters och Kanon-slupars armering med Bomb-kanoner, Fyratio Tusen R:dr, hvilken summa är afsedd att, i nion af behof, härtill disponeras; 2:o till förbättringar i Båk- och Fyrings-väsendet, Fyratio Tusen R:dr årligen, under åren 1841 —- 1844 , eller tillsammans Etthundra Sextio Tusen R:dr; 3:o till Dock-byggnaden i Carlscrona Tretiotre Tusen Trehundra Tretiotre R:dr 16 sk. årligen under samma tid, eller för alla 4 åren, Etthundra Tretio Tretusen Trehundra Tretiotre R:dr 16 sk.; och 4:o till kostnader vid inventeringen af ekvirkes-förråden i Carlscrona, i?
mon af behof, Åtta Tusen R:dr. §. 5.
För att befremja och underlätta vatten-communicationernö inom Riket samt befordra och understödja åtskilliga hamnars anläggning eller förbättrande, hafva Rikets Ständer beviljat här nedan uppgifna extra Stats-anslag: Ståts-Utskottets Memorial, N.-o S8o. l:o Till upprensning af Råneå eif R:dr 4,000. „ dito af Luleå eif 5,000. „ dito af Piteå eif 6,000. eliev tillsammans för dessa 3:ne elfvars- upprensning Femton Tusen Riksdaler; hvilka bidrag väl blifvit företrädesvis afsedda för hvartdera företagets understödjande med det här utförda belopp; dock ankommer på Kongl.
Maj:t att, derest, vid ytterligare pröfning af behofvet, en annan fördelning af berörde anslagssummor skulle linnas lemplig, disponera hvad, som för ettdera af dessa upprensnings-arbeten icke anses erforderligt, till ett annat af samma arbeten. 2:o Till upprensning af Umeå eif 2,000 R:dr årligen, under åren 1841 —.1844 eller tillsammans Åtta Tusen Riksdaler, likväl endast med det vilkor, att Umeå stad för detta arbete tillskjuter minst Ett Tusen Riksdaler årligen under samma tid. 3:o Till upprensning af Indals-elfven 4,000
R:dr årligen under nyssberörr de 4 år, eller tillsammans Sexton Tusen Riksdaler, under vilkor, att ortens invånare genom dagsverken eller annorledes till arbetet bidraga med en tredjedel af detsammas kostnad. 4:o Till fullbordande af Ljunga elfs upprensning
Tre Tusen Riksdaler för en gång samt i ett för allt, hvaremot återstoden af kostnaden härför bör af ortens invånare bestridas. 5:o
Till upprensning af Ljusne eif Sex Tusen Riksdaler. 6:o
Till upprensning af inre segelleden till Stockholm vid det så kalla de Kodjupet Fyratiofyra Tusen Riksdaler. 7:o Till upprensningar i Mälaren vid Almare Stäk och Ericssund Åtta Tusen Riksdaler, hvilket anslag dock ej får begagnas förr, än vederbörande, som af ifrågavarande företag hafva nytta, förbundit sig alt den ytterligare erforderliga kostnaden tillskjuta. 8:o Till fullbordande af Gråda Canal Femtio Tusen Riksdaler, med vilkor, att ett Bolag bildas, som förbinder sig att tillskjuta det härutöfver för arbetets utförande erforderliga belopp, och hvilket Bolag det dessutom skall åligga att, i händelse förlust eller kostnad skulle, genom canal-anläggningen, komma att tillskyndas enskilde, en sådan förlust eller kostnad nöjagtigt ersätta; varande, efter byggnadstidens förlopp samt från och med det år, då canalen är fullt färdig och farbar, actie-egarne berälligade att, sedan kostnaderne för canalens och slussverkets samt canalfartens ändamålsenliga vidmagthållande, aflöningar och arfvoden, bevillning jemte allt hvad till årlig kostnad för Canal-verket kan hänföras och således äfven afsättningen för reparations-fonden blifvit afdragna och godtgjorda, åtnjuta af Canal-inkomsten, så 8 Siats-Ulskotlels Memorial, N.o SSo. vidt (ien dertill lemiiar tillgång, såsom ränta och utdelning å aclierne, ett belopp af högst åtta procent om året å det af Bolaget tillskjutna capital; och bör det vara Kongl. Maj:t förbehållet att, efter Bolagels hörande, i Nåder fastställa taxan å afgifterne för farten å den nya canalen, hvilken taxa hvart 3:dje år skall Kongl.
Maj:ls Nådiga pröfning å nyo underställas. 9:o Till upprensning af Albrektssund vid Marstrand 8,000 R:dr årligen under åren 1841 —1843 eller tillsammans Tjugufyra Tusen Riksdaler. 10;i Till Landscrona hamns iståndsättande Tjugufem Tusen Riksdaler, af hvilket anslag nämnde stad likväl bör återbetala en tredjedel, eller Åtta Tusen Trehundra Tretiotre Riksdaler Sexton skillingar, medelst erläggandet af 500 R.dr årligen, från och med året efter det, då ifrågavarande anslag lill hela beloppet eller någon del blifvit lyftadl. liro Till anläggning af en hamn vid Åhus Femton Tusen Riksdaler, under vilkor, att Christianstads stad, emot erhållandet af denna anslagssumma och ett af Rikets Ständer staden beviljadt lån å 20,000 Rrdr, öfvertager utförandet af berörde anläggning. 12:o Till en hamnbyggnad vid Cimbritshamn Femton Tusen Riksdaler, emot vilkor, att stadens och ortens invånare tillskjuta hvad som, utöfver detta anslag och det för samma ändamål staden af Rikets Ständer beviljade lån å 25,000 Rrdr, kan, enligt kostnadsförslag, till arbetets utförande erfordras. 13:o
Till kostnader för hamnbyggnaden vid Wisby, uti hvilka kostnaner stadens invånare erbjudit sig att, jemte ett årligt tillskott af 1,500 Rrdr för hamnens framtida underhållande, med 40,000 R:dr deltaga, Sjuttionio Tusen Riksdaler. §• 6.
Rikets Ständer hafva bifallit, att utaf Riksgälds-Contoirets egande och för extra Stats-regleringen vid innevarande
Riksdag afsedda tillgångar en summa af Sexhundra Tusen Riksdaler må afsättas och, enligt, de i §. stadgade grunder, af Riksgälds-Contoiret förräntas, för att, jemte upplöpande räntor, under 15 års tid, användas till utbetalning af Femtio Tusen
Riksdaler årligen för ombyggnad af Strömsholms canal- och slussverk, med iagttagande af följande utaf Rikets Ständer bestämda vilkor och förbehåll: l:o Emot erhållande af berörde årliga anslag, tillförbinder sig Strömsholms canal- och slussverks Bolag att, inom 15 år, räknadt från och med det år, då första anslaget af allmänna medel utgår, efter en af Öfverste-Löjt nan - Stats-Vlsfsottels Memorialj N.o S8o. g nanten och Riddaren J.
Edström uppgjord byggnadsplan fullborda ombyggnaden af Strömsholms canal och slussverk, samt att under tiden så vidmakthålla gamla canal verket, att farten derå kan verkställas på det sätt, benni Ide Öfverste-Löjtnant föreslagit, äfvensom Bolaget, lör befordrande af nämnde ändamål, åtager sig foga sådan anstalt', att antingen genom intagandet af nya delegare i Bdaget eller genom bildandet af ett nytt Bolag, sammanskjtiles det för detta företag, utöfver Stats-anslaget och canalens afkastning, erforderliga capital af minst 200,000 B:dr. 2:o Under byggnadstiden må Bolaget få beräkna actie-utdelning lill högst fem procent å det sålunda insatta actie-capitalet, så vidt canal-inkomsten för hvarje år dertill lernnar tillgång, sedan af densamma först blifvit disponerad! hvad till ombyggnaden tagits i beräkning och hvad, som erfordras för upprätthållandet af farten på den gamla canalen. 3:o Efter arbetets fullbordan, böra af canal-inkomsterne afsättas 5,000
R:dr om året, till samlande af en fond för framtida större reparationer, intilldess denna fond med derå utelöpande och till capitalet lagda räntor uppgår till 200,000
R:dr; hvarefter räntan må komma att inberäknas bland canal verkets inkomster.
Utlåningen af dessa medel samt bevakningen af lane-och säkerhets handlingarne bggörjas af Bolaget på eget ansvar; hvaremot handlingarne komma att blifva under Riksgälds-Contoirets vård.
Då denna fonds capital för större reparationer antingen hel och hållen eller till någon del medtages, skall räntan åter läggas lil! capitalet och äf Canal-inkomsterne ånyo afsättas 5,000 R:dr årligen, tilldess fonden åter uppgått till samma belopp eller 200,000 R:dr, hvaremot årliga underhållskostnaden och mindre reparationer bestridas af Canal-inkomsterne för året. 4:o
Efter byggnadstidens förlopp samt från och med det år, då Canalen är fullt färdig och farbar, skola aclie-egarne, sedan kostnaderne för Canalens och Slussverkets samt Canalfartens ändamålsenliga vidmagthållande, aflöningar och arfvoden, bevillning, jemte allt hvad till årlig kostnad för Canal verket kan hänföras, samt således äfven afsättning för reparationsfonden, blifvit afdragne och godtgjorde, såsom ränta och utdelning på deras adier af Canal-inkomsten, så vidt den dertill lemnar tillgång, åtnjuta ett belopp af högst 15,000 R:dr om året; skolande deremot all öfrig inkomst tillfalla Staten såsom godlgörelse för hvad lill Canal-byggnaden blifvit förskjutet. 5:o Såsom säkerhet för ofvannämnde Stats-bidrag och uppfyllandet af dess åtagna förbindelser, skall Bolaget till Statsverket öfverlemna Strömsholms gamla Canal- och Slussverk med aila dess tillhörigheter i fast ock lös egen Bih. till R.