Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Motionairen, hvars åsigter i detta ämne Constilutions-Utskottetnästan enhälligt gjort till sina, har för de samma väsendtligen hem tat skälen från angelägenheten deraf, att, genom Regerings-ärendenas ändamålsenliga fördelning och deras likväl bevarade inbördes sammanhang, full kraft oeh enhet i Riks-Styrelsen må beredas, äfven som från svårigheten, om ej omöjligheten att rättvist tillämpa den i Grundlagarne stadgade ansvarighet för rådslagen, innan Konungens Rådgifvare, till ett nödigt antal, ställas i spetsen för hvar sin gren af Styrelsen, så att de, närmast Konungen, må kunna i helt, både öfverskåda egna förvaltningsföremål, och taga kännedom af hvarandras, medskyldighet, å ena sidan, att, när sorn helst, göra Konungen redo för administrationens gång och resultater, samt, å den andra, med tillräcklig myndighet att, inom del dem anförtrodda Departement, främja verkställigheten af Konungens beslut och vaka öfver allmänna Författningars efterlefnad, Uppfördt på dessa hafvudgrunder och utveckladt genom deras tillämpning, ofverensstämmer förevarande förslag med j823 års Constitutions-Utskotts deruti, att Departemental-formen skulle i Konungens StatsRåd införas, Stats-Secreterare-platserna, jemte benämningen, försvinna, och de ständiga Stats-Råds Ledamöternas personal i samma nion okas; vidare Krigs-Ärendena fördelas på tvänne Departement, eller Landt- och Sjöförsvarets, Justitiae-Ärendena föredragas af en Stats-Rådets Ledamot, och ändlligen Rikets allmänna Ärendens Beredning upphöra.
Deremot skiljer sig förslaget från det förra eller oantagna, i följande omständigheter, hvilka torde, hvar för sig, böra närmare angifvas och i korthet motiveras.
Det förra upptog ej StatsMinistrarne såsom Departements-Chefer, och anvisade Juslilia?-Ärendenas föredragning åt Justiliae-Cancclleren, i egenskap af Stats-Råd.
Bägge Siats-Ministrarne äro nu upptagne såsom Chefer för hvart sitt Departement och Justilia?
StalsMinistern serskildt såsom föredragande, i Stats-Rådet, af Juslitiae-Ärenden eller dem, som angå rättegångsväsendet och fångvården.
Man har trott, att Justitia?
Stats-Minislern, af Lagstiftaren icke utan betydelse insatt i Stats-Rådet, såsom en föreningslänk emellan förvaltande och dömande Magierna, vöre genom sitt £mbe - Comtitutioa^-Uiskoltets Memorial N:o 34. 3 te mest qvalifieerad till föredragning, inför Konungen, af mål, Öfver hvilkas handhafvande han eger högsta vården, och bland hvilka jemväl räknats fångvårds-äi enden, emedan dessa höra under Judiciaira Policen, och denna åter under Rättegångsväsende!.
Jiistiliae-Cancelferen k orarne således att vidblifva sin egentliga bestämmelse att, såsom Konungens IlögSte Ombudsman, föra allmän åklagare-talan.
Jemlikt äldre förslaget, kallades fem, bland de sex föredragande StatsRådena, Ministrar, hvaridock mera låg enlitelän en verklig befattning.
Emedlertid och oaktadt den i 4 §•
Regerings-Formen uttryckta Monarkiska princip, att Konungen allena eger styra Riket, härigenom icke rubbades, synes det dock sorn hade deri nyttjade benämningen hindrat Grundlagsäodlingens gillande af Representanterne för en Nation, hvilken i allmänhet älskar magien hos Konungen, men ej ens skuggan deraf hos Ministeren.
I närvarande förslag deremot, hafva alla de Rådgifvare, som borde ersätta hittils varande Stats-DepartementsChefer eller Stats-Secreterarne, erhållit Stats-Råds namn, hvilket ock fortfarande tillagts de Öfriga Stats-Rådets Ledamöter, med undantag af dem, Grundlagen redan gifvit andra, i8a3 års Utskott hade förslagsvis, utom bägge Stals-Ministrarne, uppfort sex föredragande och sex icke föredragande Stats-Råder, eller inalles fjorton Ledamöter.
Detta antal fiunes nu inskränkt till tolf, elter åtta Departeinents-Cbefer och fyra icke föredragande Stats-Råder, hvilka senare följaktligen minskats med två.
Enligt i8js3 års förslag, borde Kammar- samt Handels- och FinanceExpedi tioner nas föredragnings-ämnen fördelas emellan en Inrikes Minister, för ärenden angående näringarne, allmänna hushållningen och ordningen, samt en Finanee-Minister, för Cameral- och Drätsel-Ärenden.
Elium denna indelning icke saknar stöd från målens mer och mindre skiljaktiga eller likartade beskaffenhet, och ej heller skulle leda lill rubbning i Constitutionela grundformer, har dock, vid betraktande af Cameral-Ärendenas nära gemenskap med inre hushållningen, och af det troligen länge nödvändiga sambandet emellan närings- och finance-systemen, nuvarande fördelning blifvit i det nya förslaget desto hellre bibehållen, som gränslinie? onekligen äro svårare att utstaka ön att vårda.
På framställda skäl hade meranänmde Conslitntions-Utskott afstyrkt förenandet, i samma personer, af föredragande för Landt- och Sjöförsvarens ärenden samt Konungens Rådgifvare i Årméens och Flottans CoTumandornål.
Men sorn, i dessa styrelsegreear, förvaltning och verkställighet, 4 oonsiitulions-Utskottets Memorial N\o 34« medel och utföring vanligen äro, faslän utan behof af sammanblandning, inbördes så förbundna, att, om enhet och kraft skola väntas.
Rådgifvarekallen i både Regerings- och Comrnaudo-Ärendena måste utöfvasaf samma 'Embetsman, hvilket ock Grundlagen icke förbjuder, utan snarare tyst medgifver genom stadgandet i 34 §.
Regerings-Formen, att Stats-Råd ej må bekläda annat Civilt Embete, har någon betänklighet nu ej mött gillandet af det nya förslag, att Cheferne för Ärméens och Flottans Departement tillika skulle vara Konungens Rådgifvare i Gomandomälen för Arméen och Flottan, Uti förra förslaget var HofCancel feren uppförd bland icke föredragande Stals-Råder, med de serskilda befattningar, som i Grundlagarne vidare bestämdes.
Nu åter är denne
Embetsman förslagsvis upptagen såsom föredragande Stats-Råd och Departementschef, för handläggning af Grundlags-Ärenden och öfriga i Grundlagarne elier serskilda Instruclioner honom anvisade uppdrag.
Hvarken i Grundlagarne, eller i 1823 års Conslitntions-Utskotts förslag, finnes något omförnuildt, rörande befordrifigsmålens föredragning inför Konungen genom vederbörande
Departementschef!
Mot da förblandningar och collisioner, som häraf understundom uppstått, har man sökt inlägga ett correctiv i den principenliga. föreskrift, alt hvarje Departementschef bör föredraga alla ärenden, hvilka angå befordringar, förordnanden, ledighet och afsked till och från embeten och tjänster vid de Verb och Stater, sorn under Departementet höra,.
Enahanda förhållande inträffar äfven med hänsigt till förraen för expeditionen, af verks!ällighets-ordres,. grundade på Konungens beslut,, hvarom Grundlagen blott stadgar, att alla från Konungen utgående expeditioner oeh befallningar, utom i Cora mando inål, skola af Föredraganden conlrasigneras.
Då likväl detta bud måste förstås såsom åsyftande sjelfva de af Konungen i Stats-Eådet fattade besluten, icke sådane speciela föreskrifter och erinringar örn verkställigheten deraf, hvilkas omedelbara expedierande synes tillkomma Departements-Chefen, har en härmed instämmande Grundlägsförklaidng blifvit, genom ett tillägg, föreslagen, Definitionerna på åjinisteiiela och Commandomål hafva ansetts böra förekomma i samma Regerings-Förmens der dessa måls serskilda behandling först omnämnes, eller i is och i5 §§„, dit de således blifvit ned* flyttade, med en nödig hänvisning, införd « 7 §■ Bestämmelsen i 34 §° Regerings-Formen om Siats-Ministers», Slatsi Cunstitutions-Vtskoltets Memorial N;o 3\, 5 Räds- och Jusliti8e--Råds-Embetenas uppförande å Rikets Stat, bär nu mera funnits öfverflödig, sedan det nya Statsskicket vunnit tjugufem års häfd; äfvensom utsättandet' i Grundlag af någon viss rang för Justi lise-Råden trötts mindre lämpligt och behöfligt.
Deremot och enär Siats-Rådets Ledamöter, såsom Konungens Rådgifvare, stå honom närmast, med Departements-Cheferne tillika lemnadt inseende öfver förvaltande JEmbels-Verken, har dem bort tillerkännas innehafvandet af Rikets högsta värdighet, eller af den närmaste dei intillL
Efter denna redovisning, återstår det för Constitutions-Utskottet atty med förslagets tillstyrkande, vördsamligen uppgifva, för Grundlagsenlig; behandling, alla da redactionsändringar, som haral föranledas, nemligen: Regerings-Formen, §. 5.
Stols-Rådet skall bestå af tolf Ledamöter, hvilka ege rätt att alla der' förekommande ärenden öfvervara.
Ej må Fader och Son, eller två B rödt;!’ på en gång vara Ledamöter af Stats-Rådet»- §o 6, Af Siats-Rådén Ledamöter skola ätta vara Ghefer3 hvar för sitt Departement,, nemligen; Justitice Stats-Mini stern, sorn tillika vare främste Ledamot af Konungens Högsta Domtol, för JustHiae-Departementet,■ eller alli hvad sorn angar rätte gäng s-väsendet och fångvården; Ståts-Ministérn för trikes Ärendena, för Utrikes Departementet, hvarunder höra alla Rikets förhållanden till främmande magter; En Chef och föredragande Stats-Råd för C amer al-Departementet 3 eller alla ärenden, som angå C amer al Verket, Landthushållning, Bergshandtering och Inre Ordningen; En för Finance Departementet, eller dem, sorn anga.
Drätsels.
Verket, Handeln och S, öjderna; En för Kyrko- och Undervisnings Departementet, eller demisom angå Kyrko- och U] pfislrirtgs-väsendet, Vetenskaperna, fria konsterna, samt helsö- och fattigvården; 6 ConsUcuiions Utskottets Memorial N:o 34.
En för Armé ens Departement, eller alla ärenden, som ängd Landtf arrvar et, och hvilken tillika vare Konungens Rådgifvare i Commandomäl för Arméen; En för Flottans Departement, eller dem, som ängd sjöförsvaret, och hvilken tillika vare Konungens Rådgifvare i Commandomäl för Flottan, samt En under benämning af Hof-Canceller, för det Departement, hvartill höra alla Grundlagsårenden och de öfriga mål, som i Grundlagarne eller serskilda Instruct aner bestämmas.
Bland de fyra Stats-Raden utan, Departement, böra minst tvä hafva förvaltat Civil beställning» §• 7 • Ålla Regerings-Årenden, med undantag af sådane, som i 11 jstch i5 omförmälas, skola inför Konungen i S tat y-Rädet föredragas och der af göras. §„ 8c må Konungen fatta något beslut i mål hvaröfver SiatsRådet höras bör, derest icke minst tre af Siats-Råden, utom vederbörande föredragandet tillstädes äro» Stats-Rådets samtlige —.
-— — af dy, Etk beskaffenhet, Sc 9' Uti alla mål, sorn hos Konungen i Stats-Rådet förekomma, skall Protocoll föras.
Rådets tillstädes-varande Ledamöter böra, under ansvarighet för rådslagen, till den påföljd hvarom i 106 och 1 °7 vidare stadgas, ovilkorligen tili Protocollet sina meningar ytt ra och förklara:
Skulle någonsin den oförmodade händelse inträffa, att Konungens beslut vore uppenbarligen stridande mot Rikets Grundlag eller allmän Lag, å figge det då Stats-Rådets Ledamöter, att kraftiga föreställningar deremot göra.
Den som ej serskild ra&ning till Protocollet anfort, vare för be - Contätuliona-Vtskottets Memorial Vi o 3$. j slutet ansvarig, såsom hade han styrkt Konungen att det beslut latta. §* 10» Innan'ärendena hos Konungen i Siats-Rådet föredragas, skola de, genom nödiga upp7ysningars inhevytande frän vederbörande Embetsverk, af den Föredragande beredas, §. M. Minislerieln mai, hvarmed för Aås alla de, som angå Rikets förhål ände till främmande magier, må Konungen låta — hos Mats-Rådet finnas,, §. l3.
Vill Konungen «— ■—, då till ett utomordentligt Siats-Råd, Stats Rådets samtliga Ledamöter, framställe — —■ — nyttigast finnér. §• >5.
Commandovnål, hvarmed förstås sddane, som Konungen, i egenskap af Högste Befälhafvare öfver Krigsmagten ti/l Lands och Sjös, omedelbarligen besörjer, må Konungen afgöra —•
Honom godt synes. §. 24.
Uti Justitioe-Departementets Expedition skola 3usl\\\dz-Ärendena beredas till föredragning och afgörande i Högsta Domstolen. §. 260 Då Justitiae-Ärenden i Stats-Rådet föredragas, skola, jemte Justitiae Stats-Ministern och två Siats-Råd, två af Högsta Domstolens Ledamöter samt Justiliae-Cancelleren dem öfvervara, med den skyldighet att till Protocollet sig yttra, som 9 §. föreskrifter, Jg Comtitutions-Utskottets Memorial N.o 3 4« §. 28, Konungen eger att icke på deras börd.
Tili C.vile Em betsman inom Riket och lill Domare må >—• — —* Evangeliska Läran.
Hvarje Departetnents-Chef skall föred f aga och expediera alla ärenden, rörande befordringar, förordnanden., tjenstledighet och af skedi till och ifrån 'Embeten och Tjänster ^ vid de .Verk och Stater,3 som lander Departementet höra, $• 34- Stats-lMinistrarne innehafve
Rikets högsta värdighet . och Statslidden den närmaste derintill.
Ledamot af Stats-Rådet eller af
Ju i tit i oe -Råd et må icke tillika annat civilt Embete bekläda,. 'f. 35. Siats-Ministern för Utrikes Ärendena, Stats-Råden, Presidenter och Chefer för CoIlegiér, ellerf i dessas ställe, inrättade Verki JustitiseCancel eren, Chefen för Tullstyrelsen, Expeditions-Chefer i StcdsDepartementen} Öfver Ståthållaren, Under Ståthållaren och Politiee-Mästaren i Hufvudstaden3 Land shöfdingar — dertill skäl • ega. 1 3S.
Ålla från Konungen — «—■ *— för att blifva fällande, vara försedde med Konungens underskrift och contradgnation af vederbörande föredragande} sorn vare ansvarig — — — inkomster bibehållen.
Ålla ' föreskrifter och erinringar om verkställighet af fattade beslut md af Departements-Chef en omedelbarligen kunna till vederbörande expedieras, §j. 4*. sS.
Morn, Uti alla de fall _ — skola Stats-Rådets samtlige Ledamöter >vara närvarande och rösta. §. 43. Constiiutions-Utskottels Memorial N:o 3,\. 3 i' 43.
Går Konungen i fält, eller *— — — förordne Han Justitioe Stafs« Ministern och tre andra <Ledamöter af Stats-Rddet, som
;der icke. ega föredragande befattning} alt lora — ' sorn 8 stadgar. §• 99° Rikets Ständers Justitise-Ombndsman — — — Högste Domstolens Justitiae-Departements ExpeditionsHol-Rälternes, — . då lian det askar. i o6.
Finner Utskottet — *— — att n”isron Stats-Rddets Ledamot, ellep någon för tillfället förordnad
Föredragandeg eller den Embetsman —.
. lastställd varder. §•
I07* Morn. i.
Skulle Constitulions-Utskoltet — — — eller att,någon Föredragande icke med .oväld —— » anmärkning blifvit gjord.
Riksdag s-Ordningeni §• 29° ] 2 Morn. 2 och 3 punk terne. — *— Finner Utskottet af t någon Stats-Rddets Ledamot, eller någon för tillfället förordnad Föredragande, eller den Embetsman anmärkning bl ify i t gjord. 5. 4 K Stats-Rddets och Högsta Domstolens samtlige Ledamöter', af ■ till M* Si9 3 Sami g louie Haj tet l0 Constilutions- Vt skottets Memorial N: o 34- vemom Justiliae-Cancelleren och Justitieombudsmannen kunna ej säte och slämma •—
T ryckfrihets-Förordningen, §. 3. 4 Mora. ■ 4:o I grund af livad —-—.
Juslitiae-Departcrnentets Expedition} Öfver» och Under-Rätter m.- m.- Stockholm den 2 September iöo4* Reservat i 0 ner:
Åf Biskopen, Doctor af Wingård v ”Justi tiae-Ministern?
.anser jag böra vara förman för' hela Juslitise-lönjélningen, eller 1:0 ega beredningen och föredragningen af alla frågor, rörande Grundlag, allmän Eng och Lagförklaringar; 2:0 föredraga alla Justi tiee-Ärenden äfvensom befordringsmål i denna väg; och 3:o hafva inseendet öfver Lagskipningen, Policen, Åklagaremagten och Fångvården.
Hans deltagande i Högsta
Domstolen bör upphöra, emedan det är irrationell, att ett Konungens Stats-Råd är på samma gång, såsom Domare, oafsätlligt, ulan genom ransakning och dom, eller genom Opinions-JNämndens förvållande.
Det är ock öfver en mans höfva att fullgöra dessa amphibiska förrättningar.
Genom mitt förslag skulle Ju sl i t ias-Ga 11 ce 11 ere 11 blifva öfverflödig.
Till första Stats-Råd och primus inter pares anser jag Ministern för Utrikes Ärendena böra antagas, med benämning af Slats-Canceller.
En bör finnas, som, så vidt med våra former kan sararnanstå, motsvarar Conseljens President eller PremierMinistern i andra Länder —— — — — — — Jag föreställer mig, alt Grundlagens Stiftare egentligen derföre bibehöllo Hof-Cancellers-Embetet, emedan det förefanns.
Imätlningar gålvos'det, hvilka genom intet band, utom godtyckets, äro förenade.
Erabetet kunna upphöra och förrättniogarne öfverlemnas åt dem, de rätteligen tillhöra.
Af Trvckfrihels-Årenden bör således den juridiska delen tillkomma Juslilias-Minislarn, eller Justitia>Cancelieren, om denne bibehålléss samt vården om pressen ingå bland Ecclesiaslik-Föredra - Comiilutions-Vlskotlels Memorial N:o 34" st gandens omsorger.
Skulle Konungen anse
Sig i ministeriela mål behöfva inhemta råd af någon mera än Stats-Ministern för Utrikes Ärendena, förtfinnas alltid bland de icke föredragande Stats-Råden de, sorn. genom* missioner eller arbete i Cabineltet egli dertill-vunnen skicklighet.
Föredragningen af O rund lagsfrågor vare samma mans tillhörighet, sorn föredrager ämnen rörande Allmän Lag.
Uppsättande och meddelande af Kongliga Propositionerna och Skrifvelserna till Rikets Ständer böra val ock tillhöra Drparlements-Cheferna, som bered t och föredragit deras innehåll.” Af Prosten Hallström: ”Jag kan icke lemna oanmärkt, alt den sam manblandning af nog; olika, men tillika, hvar för sig, högst vigtiga lönetioner, sorn vår Statsförfattning redan påfört Justitiae Slals-Ministers-embetet blifvit, i nu afsiulade utkast till förändrad construetion af Siats-Rådet, icke höfven, ulan i sin nion än mera förökad.
Utskottet yttrar väl den åsigt, alt Juslitiae-Stals-IMinistern icke ulan betydelse blifvit af Lagstiftaren insatt i Siats-Rådet, såsom en föreningslänk emellan (le förvaltande och dömande magierna; men förklarar ej närmare de motiv, i grund af hvilka detta samband ansetts böra så väl fortfara, som ytterligare förstärkas.
Jag återfinner snarare deruti ett äldre, och nu betydligen tilltagande organisationslyte, enär uppenbart å Justitiae, Stats-Ministern blifvit hopad, å ena sidan, en flerdubbel börda, den svårligen någons skuldror torde kunna rätt uppbära, och å andra en större andel af magt och inflytelse, än som vill sammanslå med en vis Statsfbrmation, dervid man icke i* theorien allenast plägat åtskilja, utan ock i praxis gemenligen sökt att icke förblanda den Lagskipande och Administrativa magien.
I sådan renhet har dock förslaget icke uppfattat Justilise-Ministers-embetet; och följden deraf röjer sig i de flera från åtskilliga håll uppkommande, nnomala och irrationela förhållanden.
Ibland Konungens Rådgifvare skall en enda finnas, ur Conseilen inamovibel, så väl för Konungens enskilda vilja, sorn Nationens samfällda önskan.
Orri än båda Stats-magferna sammanstämma i sitt omdöme, Ilan är dock icke föranlåten lemna sin Rådsherre-stol, förr än hans egen vilja, eller en synnerlig, så af granlagenhetens hofsamma betänklighet, som af formens derutöfver inlagda förhinder tillbakahållen, opinions-yttiing bjuder honom frångå sin plats i Högsta Domstolen.
— Chefskapet för en gren af administrationen, eller inseendet öfver hela Justilia»-väsendet, således öfver Lagstiftningens behof cch Lagskipniugens gång samt, utom föredragning af ja Constitutions-Vtskottets Memorial N:o 3% alla .Departementets befordringsmål, Fäng vardén och ,den' Judiciaira pollcen — .hvartill
Utan tvifvel hörer beifrandet af
Domare-embets fel — framståiles såsom en salt, förenlig med Domarens kåll, lika sorn kräfde ej h vardera befattningen serskildt, så val i afseende på göromålens mängd, som olika beskaffenhet, sin man, eller kunde någondera af dem anses såsom bisak.
— Ändteligen, utan uppdragen gi änseskillnnd emellan förbemälde 'Chefs-befattning oell JustitiaÄ-Cancefierens, hvilken, såsom det heter, kommer alt vidblifva sin egentliga bestämmelse, ätt föra allmänna åklagafe-talan — ehuru Hans i Grundbsgen utstakade verkningskrets vill vara vida rymligare, •—- skall det tillhöra' främste Ledamoten af Konungens Högsta Domstol, att i egenskap af Jnslitiae-Mmister med conlrolerande myndighet tillse, huru lag och rätt skipas i landet, härvid dock ingen ansvarig för hvad lian gör eller later.
Så beskrifver sig den Cirkel, hvarigenom, i sirid med all ccmslitutionel fordran, en fullkomlig ansvarslöshet .c . . * ®
Hir distiuctiya carac.teren på ett M i n ister-e m be te i Sverige, sorn dock skalf vårda, lag och rätt, samt för framtiden utrustas med långt större magt ocii betydenhet, .fin som hittills varit åt detsamma upplåten.
Det så kallade Justitiac-Deparlementet skiftar likaledes, tili följe af JustiticeMinisterns dubbla befallning, emellan administrativa och judictela bestämmelser, utgörande å ena sidan Minister-em betets Expedition, å andra en Beredning af Jnslitiae-målen, innan de i Högsta Domstolen föredragas.
3ag anser, att Jusliliar-Oinc d lere", hvilken Regerings-Form ens 27 §. ålägger, att d Konung eris vägnar hafva tillsyn öfver rättvisans handhafpande?
och sorn allisa i väsendlligaste måtto redan de jure är Justiline-Minister, äfven de facto bör blifva det, med lilläsrsr af öfriga dit hörande attribulioner, sädane de af Herr Biskopen af ['Vingård blifvit välgrundadt uppgifue: alt den under besagde Minister lydande Expedition icke bör handlägga, de vid Högsta Domstolen anhängiga rättegångsmål, eller till. den samma ställas i något tjensleförhållande; att främste
Led aino* ten i Konungens Högsta
Domstol alldrig må tillika bekläda ett Stats
Regerings-Formen gifna åliggande, införlifvas med Högsta D »nistolen och af denna bero till vidden och utBfnbrgeh af sina tjenstebefatf»ingar.
I enlighet med det förslag till 'förändrad organisation af åtskilliga Rikets Constitutions- Vttkoiteu Memoria.!- N‘,o 54 Bikels Styrelse-Verk, hvilket af utsedde Comilerade blifvit år 1822 framlagdi, imser jag äfvenledes Hof-Cancéllers-embetet kunna tjenligen indragas.
De högst olikartade befattningar, som på det samma blifvit sammanförda, förmå icke bilda något belt, som antager gestalten af en organisation, utan snarare förete de sig i skepnaden af en nog tillfällig sammnngyttring.
Denna må fördenskull, under försöket att i renare former ombilda Styrelsen, upplösas, och de flera heterogena element, som ingått i bemälde Embetsformalion, sakenligt fördelas, uppå sätt Herr Biskopen af Wingård i en klar uppfattning föreslagit.
Man erinrar häremot, att, om i Tryck» frihets-ärenden de så kallade ordningsmålen öfverlemnas till Justitiae-Ministerns afgörande, skall den utväg, som hittils varit öppen, att draga dem, genom underdåniga besvär, under Kongl. Maj:ts egen Nådiga pröfning, blifva afsk uren och således den för hvarje Svensk man vigtigaste instanlie gå förlorad.
Att dock berörde svårighet later sig undanrödja, ville jag gerna förmoda, litande billigtvis härvid mera på andras än egen förmåga: i öfrigt faller af sig sjelf i dagen, att från dessa underordnade mål tillräckliga skäl icke kunna hemtas att bibehålla ett i öfrigt öfverflödigt embete.
Den besparing, som genom dess indragande kunde i Statsutgifterna göras, må tagas i ringa beräkning, ehuru ej alldeles i ett fattigt land förbises.
Men af större vigt är onekligen, att icke till men för den enhet och öfverensstämmelse, som inom hvarje Conseil bör råda, dess personal blifver öfver höfvan talrik.
Och i detta hänseende vore jag nära färdig att yrka en ytterligare reduetion.
I spåren af den magl-utvidgning, sorn både afses och onekligen skall blifva påföljden af den föreslagna förändringen i Styrelsens organisation, hade, efter min tanka, bort närmast träda en, icke ökad, men hastigare control på det bruk, som deraf kunde i framtiden göras.
Denna controi, förberedd genom Tryckfriheten, utöfvas dock egentligen inom hvarje Constitutionelt samhälle af Nationens samlade Ombud, inför hvilka Regel ingens högsta Organer äro ansvarsskyldige; och jag hade derföre trott, att med nu afgående uppränning lill ny consti uction af Stals-Eådet hade med rätta bort följa och förbindas det samtidiga Lagförslag, ait Rikets Ständer skulle hvart tredje år till Lagtima Riksdag sammankomma — en förändring, som jemväl ur andra grunder är önskansvärd och påkallad, enär det ofelbart skulle tjena, att allt mer vända sinnet till uppmärksamhet på de £th, till R. S. Proc. j834 3 Sami. 3. iQ.de l4 'ConsUlutions-VtskoUets Memorial Nio 34. allmänna ärendena, bidraga att, förkorta våra Riksmötens öfvei klagade längd, derigenom synnerligen främja Riksdagsmaifaavale», och således i flera afseenclen verka på det fördelaktigaste derhän, att Riksdagarne motsvarade sin sanna bestämmelse.
STOCKHOLM., hos L«uv. Westerberg, 1834.
Cott!titutmis-\Jishottets Mern, T\: i 35, t N:o 35.
Anlu till Exp-Utsk. den 17 Sept, Memorial, nied Betänkande om National-representationen.