Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdagsordningen, förekommer, att de framställningar, Motionären åsyftat i de tvänne senare momenten, äfvensom den anmärkning, hvilken innehålles i utvecklingen af skälen till motionen, synes Utskottet vara af den art och den större vigt, alt de icke i den form af en underdånig önskan, som för ärenden, beroende på detta Utskotts handläggning, är föreskrifven, kunna lill Kongl. Maj:t af Rikets Ständer framföras, då RegeringsFormens aj) §. utstakar den väg, som bör följas, så väl vid anmärkningar mot Regeringsåtgärder, som vid tillvägabringande af derutaf föranledda närmare bestämmelser i något grundlags-sladgande, sådana, som Motionären synes åsyfta, hvad 28 §.
RegeringsFormen beträffar.
Hvad slulligen angår den serskilda Motion, sora innehålles i Herr Bagges, i sammanhang med detta ämne, afgifna yttrande, anser Utskottet, att äfven den deruti yttrade underdåniga önskan, att Kongl. Majrl ej måtte hädanefter utdela någon titel utöfver den tjenst på Stat, som af hvar och en innehafves, likaledes åsyftar en inskränkning af den rätt, Kongl. Maj:t hittills utöfvat; och således icke kunna hänföras inom den gräns för ärenden, hörande till detta Utskotts behandling, som 3f §.
På sålunda anförda skäl, får Utskottet, i stöd af 44 §•
Riksdagsordningen, vördsamt återlemna målet, såsom icke hörande till detta Utskotts behandling, och underställa Högloflige RiksStåndens pröfning, af hvilket Utskott det rätteligen bör hand Jänsås. O OO Stockholm den 17 Februari 1840.
Herr Ribbing anförde: Om Herr Ekholms Motion innefattat ämnen, som varit af beskaffenhet att böra gå lill ConstitutionsUtskottet, som å ena sidan påståtts, så skulle de antingen väckts under vissa bestämda ordaformer, eller ock direkte hos ConstitutionsUtskottet.
Intetdera har skett, och då Vällofliga BorgareStåndet utan anmärkning remitterat Motionen, hade Ekonomiutskottet bordt deraf upptaga, hvad Utskottet tillhörde, såsom frågan om bestämmande af vissa examina för Embetsmän etc., på sätt jag under discussionen yttrat och nu reservationsvis åberopar.
Allm, Besv.- och Ekon.-Utskottets Memorial, l\':o 2. 7 Herr Biskopen m. m.
Jgardk reserverade sig emot Beslutet, enär uti Motionen ämnen förekomma och förslag framställas, t. ex. om förändring i de fordringar, som göras för Embetsmäns befordran, hvilka i Herr Biskopens tanka otvifvelaktigt höra lill Utskottets handläggning.
Häruti instämde Herr Friherre von Kraemer; Herr Professoren m. m.
Doctor Retzius samt Herr ConlractsProsten Gumcelius.
Af Herr Prosten Bergc/vist.
Uti hvarje sträfvande lill något annat, något bättre, om det ock är ett förment bättre, ligger nödvändigt ett klander, ett ogillande af hvad som varit, det relatift sämre.
Uttrycket af detta ogillande lånar färg af den individuella känslan och åsigten, som uttalar sig i mer eller mindre stränga ordalag.
Och då ingen Grundlags-§, är föreslagen till förändring eller tolkning, ingen bestämd anmärkningsanledning mot någon af StalsRådets ledamöter förklarad, synes Motionen, i min tanke, icke kunna hänvisas till Högloft. Constitutions-Utskottet, såsom utgörande föremål för dess behandling.
Den innehåller, såsom mig synes, icke mera än en sak, det som skall afhjelpas och sättet, huru det i Motionärens tanke lämpligast skulle ske, ehuru blott såsom en underdånig önskan, och synes således, enligt 34 §. 2 mom.
Riksdagsordningen, af Ekonomi- och BesvärsUtskottet böra upptagas. Af Herr Levin.
Mot Utskottets Beslut, att icke upptaga Herrar Ekholms och Bagges motioner, får jag afgifva min reservation.
Jag hade önskat, att det förslå Utlåtande, som från Utskottet emanerade under detta Riksmöte, icke varit af den äfventyrliga beskaffenhet, att respectiva Riks-Stånden deraf kunde hemta anledning förmoda, att Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet, hvars enda föremål är alt behandla önskningsfrågor, ofta de mest oskyldiga, skulle beträda den vanskliga banan, att mera fästa sig vid Motionärens åberopade motiv för sitt förslag, än vid sjelfva frågan, samt vid en slik pröfning, finna tillständigt visa från sig ett redan remitleradt mål, hufvudsakligen derföre, att man deruti trott sig finna ett klander af de Konungen, uti 28 §.
RegeringsFormen, tillagda prerogativer.
Lika heliga, som dessa alltid skola vara för mig, lika dyrbara blifva för mig folkets rättigheter, hvars talan jag förbundit mig föra; och det är, till följd af dessa grundsatser, jag anser Utskottets majoritet icke i Grundlagen egt anledning meddela ifrågavarande utlåtande, som väl å ena sidan synes innefatta en hufvudsaklig pröfning, då Utskottet förklarat sig icke i form af en underdånig önskan kunna deröfver till Rikets Ständer afgifva något förslag, men å den andra be - g Allni, Besv,- och Ek on.-Ut siw! tels Memorial/T: o 2. stämmer, att Utskottet anser sig obehörigt att tili behandling frågorna upptaga.
Då jag icke vill utlåta mig öfver det betänkliga, som kunde uppstå, om Utskottet, på sätt nu skett, löre pröfningen af hvarje Motion, först uttalade sin åsigt om syftningen deraf, hvilken jag anser af föga betydenhet, om förslaget är för landet nyttigt, torde jag endast nu få andraga: alt jag icke kan finna Herr Ekholms Motion vara af den art och större vigt, än att den ju icke i önskningsväg af Utskottet och Rikets Ständer kan behandlas, till hvilken öfvertygelse jag just hemtar stöd af de Grund lagsstadganden, Utskottet antagit för en motsatt åsigt. 34 §■ Riksdags-Ordningen föreskrifver, att detta Utskott tillkommer bereda alla frågor, som röra "Uppfostrings- och Undervisnings- yerben.” Afskiljer man i Herr Ekholms Motion motiverne från sjelfva förslaget i första punkten, faller det sig helt tydligt för begreppet, att lian i denna punkt endast åsyftar, att Rikets Ständer skulle i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t ville i Nåder förordna, att Statens Högre Embetsman borde ega den vetenskapliga bildning, som vid Allmänna Läroverken skall förvärfvas af de lägre; och att denna fråga har gemenskap med Undervisnings-och Uppfostrings-Verken, lider väl icke tvifvel, äfvensom att
Utskottet säkerligen icke funnit ringaste betänklighet mot upptagande af Motionen, om premisserne deruti icke varit för majoriteten så ömtåliga, att den fäst sig dervid ni rå, än vid rätta hufvudsaken.
Andra punkten 1 Motionen kan åter hänföras till Utskottets skyldighet bereda frågor, hvilka angå ”Förändringar, förklaringar ”eller upphäfvanele af grundernc för Allmänna Inrättningar af alla slag.’’
Till dessa hora naturligtvis förslag om annan organisation vid Embets-Verken, hvarom Kongl. Maj:t ostridigt tillkommer att allena besluta, oaktadt förslag i samma ämnen kunna i Plena väckas, jemlikt 8q §. Regerings-Formen.
Omförmälde andra punkt kan jag ej inse hafva annan afsigt, än bereda en underdånig anhållan af Ständerne, att Kongl. Majit ville i Nåder på det sätt förändra vissa Embets-Verks organisation, att samma Verk egde utnämna några tjenster, hvilka nu hugnas med Kongl. Fullmakter; och att delta underdåniga Förslag, bedömdt utan några Motionärens motiv, lika litet som det föregående, innefattar någon “anmärkning mot Regeringens åtgärder ' eller "försök inskränka den Kongl. Maj:t i Grundlagen tillagde rättighet utnämna tjenster" synes mig otvifvelaktig!, enär de Embeten och tjenster, hvilka med Kongl. Fullmakter skola förses, icke äro i Grundlagen uppräknade, hvarföre äfven Konungen Allm, Bcsv. och Ekon.
Utskottets Metnoiiul N.o. 2.
9 Konungen äger en obegränsad rätt hugna hvilken tjenst, Han behagar, med Nådig Fullmakt, likasom, efter godtfinnande, deruti förordna hvarje förändring, utan att 28 §.
Regerings-Formen derföre behöfver undergå någon rubbning.
Tredje punkten i Herr Ekholms Motion jemte Herr Bagges förslag, hvilket senare hufvudsakligen innehåller, att Embeten måtte tilläggas lön och värdighet, efter deras anseende i samhället, äro jemväl frågor, hvilka böra af detta Utskott beredas, såsom innefattande önskningsmål, för hvilka Grundlagen icke utstakat någon gräns.
Tages slutligen i öfvervägande, dels att Utskottet vid föregående Riks-* dagar icke dragit i betänkande upptaga likartade frågor, t. ex. Motioner, sorn åsyftade underdånig anhållan, att Kongl. Maj:t skulle inskränka
Sin rättighet utnämna Postmästare utom Postverkets tjenstemän, och dels alt Motionerne blifvit från Borgare-Ståndet remitterade, som sålunda begagnat den, i 2 mom. af l>4 §•
Riksdags-Ordningen, bestämda remiss-rättighet, hemtar jag deraf ytterligare stöd för denna min reservation samt öfvertygelsen, alt Utskottet tillhör upptaga och bereda ifrågavarande Motioner, hvilken förbindelse icke förringas af den tydning, Utskottet behagat gifva 5i §.
Riksdagsordningen, enär Borgare-Ståndet utan anmärkning medgifvit Remiss, hvilkens behörighet
Utskottet ej eger pröfva, samt berörde §. ingalunda innehåller, alt, om mål af olika beskaffenhet finnas i en Motion sammanblandade, Utskottet deraf är förbindradt bereda, åtminstone den fråga, som, enligt Grundlagen, ostridigt tillhör Utskottet att upptaga.
S I O (i K II O LM, Elméns och (jiu;s*KJu;s TurcKmr, i8/{o.
Besv. och Ekon.-Ut skot tets Utlåtande N.-o 3. 1 N:o 3.
Ankom till Exp.-Utsk. den ao Febr., kl. 4 ra.
Utlåtande, i anledning af väckt motion, att Rote rings skyldigheten må upphöra, i anseende till öfverskridunde eller åsidosatt iakttagande af derom af slutade Contract.
Genom Remiss frän Hedervärda Bonde-Ståndet, liar Allmänna Btsvärsoch Ekonomi-Utskottet, den 17 i denna månad, emotlagit en motion af Fredric von Zweigbergk från Skai aborgs Län, hvari anföres, alt, genom Contract emellan Statsmakten och berörde Län, upprältadt den 20 October 1684 °ch fastsläldt den 16 Mars i685, om underhållande af 1,200 man, Öfverste Hård/is, numera Skaraborgs Regemente samt ?oo man Öfverste Macliers, nu Westgölha Dahls Regemente, hvari förtydligande skett den 7 April iG85, med fastställelse al Konungen den G Januari 1686, är det stadgadt, ali, på sätt 4 och 5 §§. innehålla, Kronan, på alla rommenderingar, således äfven på möten, skall bestå karlen underhåll och alltid ensam bekosta uniformen, eller, som den då kallades, Levei ie-kläder, samt att
Rotehållarne alltid skulle vara befriade från utskrifning, emot det hvarje Rote för sin Soldat bekostade: 1:0 lega, till högst 100 D:lr kopparmynt; 2:0 lön, 20 D:Ir kopparmynt; 3:o hvardagskläder af vadmal, Jacka och Byxor, eller 5 D:lr kopparmynt, 1/2 tunni, åker, uppodlad å utmarken, en kåltäppa, äng till 2 lass hö, stuga, lada, loga och fähus; med serskilt bestämmelse genom Kongl. Resolutionen på Allmogens Besvär 1G86, §. 9, och 1723, §. 6, att
Soldaten för de erhållne hvardagskläderna skulle arbeta åt Roten, emot en billig erkänsla; samt. genom Kongl. Resolutionen 1720, §§. 12 & 17, att legans stegring utöfver 40 m;kr S:mt vore belagd med plikt, och att den, som fördristade sig Ljuda eller emottaga det ringaste utöfver hvad det upprättade Conlractet innehöll, skulle underkastas svårt strafF, hvaröfver Landshöfdingen borde hålla händ, enligt 8 §. al 1734 års Landshöfdinge-Instruction; men då Rotehållarne å sin sida obrottsligen hållit detta contract, utom det alt de, tvingade af makten, betalt mera, än hvad deri bestämmes, skall det deremot fortvarande Vara brutet Bihang till R- St.
Prot. 1840. 8 Sami. 3:dje Häftet.
Besv. och F.kon.-Utskoltcts Utlåtande AT;ö 3. å Styrelsens sida, då Roteliållarne, utöfver hvad contractet innehåller, blifvit ålagde: 1:0 alt anskaffa Rotekista och ansvara för knektens mundering, Kongl.
Förordningen den i5 November i^53, §. 7; 2:0 att bestå medicamentspenningar till möten och mönstringar, Resolutionen å Krigs-Befälets Besvär 1731, §. 9, och Kongl. Brefvet den ^December 1774; 3:o att skjutsa Trossen, Resolution å Krigs-Befälets Besvär 1734, §. 63, Kongl.
Brefvet den 23 Mars 1786; e$:o att bestå Fältskärs-arfvode, när karl antages, Resolution å Krigs-Befälets Besvär 173§. 63; 5:o alt bygga och underhålla Trossboden, Kongl.
Brefvet den 23 Februari 1770; 6:0 att erlägga Passevolance, Kongl.
Kungörelsen den 1 December 1812 och den —• — i83o; 7:0 alt underkasta sig utskrifning, Riksdags-Beslutet af den 1 December 1812; 8:0 att beslå hälften [ af munderingen, Kongl.
Förordningen den 9 Juni i83o.
Efter Motionärens förmenande, skulle, sedan Knekte-Contractet å maktens sida sålunda är rubbadt, Roteliållarne icke ega qvar några rättigheter, utan i stället mångdubblade skyldigheter, samt 80 §.
RegeringsFormen vara åsidosatt, 16 §. af samma Grundlag ej efterföljd, och Konung Carl XI:s försäkran om Contractets helgd gäckad; på grund hvaraf Motionären föreslagit, att Roteliållarne inom Skaraborgs Län, och inom alla andra Län, som befinna sig i samma förhållande till Staten, måtte förklaras hädanefter frie från Contractets uppfyllande och Rolerings-skyldigheten sålunda upphöra; och hafva häruti instämt Johan Andersson från Skaraborgs Län, Hans Jansson från Elfsborgs Län, Petter Jonsson från Jönköpings, Anders Larsson från Upsala, Johan Christoffersson och Sven Heurlin från Kronobergs
Län, Petter Pehrsson från Jönköpings, Johannes Andersson från Calmar Län, Johan Jacob Rutberg från Norrbottens, Eric Pehrsson och Hans Pehrsson från Gefleborgs Län, vice Talmannen Pehr Ericsson, Jacob Kihlblom från Södermanlands Län, Nils Pehrsson från Örebro Län, Jan Andersson från Upsala Län och Pehr Hansson från Wermlands Län, hvar för den ort, från hvilken de äro Riksdags-Fullmägtige.
Enligt lydelsen af 80 §.
Regerings-Foi men, skall krigsmakten lill häst och fot så väl som Båtsmanshållet af Rotering och Indelning förblifva vid de med Landet och Städerne upprättade Contracter och Indelningsverk, hvilka till deras hufvudgrunder skola orubbade vara, intilldess Konung oell Rikets Ständer finna nödigt någon ändring deri samfält att göra; hvaraf följer, att den ändring eller rubbning, som Motionären yrkat, är beroende af Konungens och Rikets Ständers gemensamma Beslut; då deremot, enligt 89 §. af samma Grundlag, jemförd med 34 §.
Riksdags-Ordniugen,; Allm.
Besv. och Ekon.-U iskoUels Utlåtande IV.o 3. 3 Rikets Ständer, uti de mål, sorn lili Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets upptagande höra, icke ega annat eller mera besluta, än föreställningar oell önskningar att hos Konungen anmälas, och hvarå Konungen goldet afseende, Han för Riket nyttigt finnér.
Till följd häraf anser
Utskottet sig icke tillkomma att upptaga förevarande mål, utan får, enligt 44 §•
Riksdags-Ordningen, detsamma vördsamt återlemna och hemställa hos Rikets Höglojl.
Ständerj till hvilket Utskott målet rätteligen hörer.
Slockholm den 18 Februari i84o* Reservation af Herr Lectorn Berggvist: Emot Höglofl.
Utskottets Beslut att återsända till Stånden denna motion, får jag mig i ödmjukhet reservera.
Enligt min öfvertygelse, hade det tillkommit delta Utskott att ifrågavarande motion upptaga, till hvilken öfvertygelse jag ledes, dels indirecte, genom följande argumentation: Då 8o §.
Regerings-Formen antager, alt der berörde Contracter kunna rubbas och ändras genom öfverenskommelse emellan Konung och Ständer, Vårdare öfver dessa Contracters helgd, måste den sig besvärande Contrahenten hafva en utväg att få sina besvär pröfvade; och då denna motion ej tillhör något af de öfriga Riksens Ständers Utskott, af skäl, som synas af de Grundlags-paragrafer, som bestämma beskaffenheten af de mål, som till hvartdera af Utskotten höra, och hvilka skäl vore för vidlyftigt att anföra, tillkommer det väl egentligen Besvärs-Utskottet att sådane Besvär upptaga och sig öfver dem utlåta; dels directe och enligt analogien, nemligen enligt 34 §.
Riksdags-Ordningen, tillhörer det detta Utskott, att ”upptaga alla hos Riksens
Ständer uppkomna frågor om grunderna för allmänna Inrättningar af alla slag”; och då Indelningsverket onekligen är en allmän Inrättning, skall en derom väckt fråga lill Besvärs-Utskottet remitteras, samt i händelse Konungen, såsom den ena af Contrahenterne, i egenskap af högste Chefen för Landets försvar, pröfvat nödigt att i detta mål med Riksens Ständer öfverenskomma, hade den Kongl. Propositionen troligen blifvit lill Ekonomie- och Besvärs-Utskottet af Stånden öfverlemnad.
Besv. och Ekon.-Ut skot tels Utlåtande N.o 4~ N:o 4.
Ankom till Exp.-TJtsk. den 10 Febr., kl. 4 c- w* Utlåtande, i anledning af väckt motion, dels om minskning af Rotenngs-besväret inom E/J sborgs
Län, dels om Jörändrad indelning af de inom Länet jörl agde 2:ne Regementerj samt Passevolance-afgiftens och Rek/ädnads-Cassornes upphörande.
Riksdags-Fullmäktigen frän Elfsborgs Län Ephraim Larsson har, genom motion hos Hedervärda Bönde-Ståndet, den Utskottet, eller Ståndets Remiss, emottagit den ij dennes, föreslagit:: i:o Att, som hvarje Soldat-Rote inom berörde
Län beslår endast af i 1/4, i eiler 3f/\ mantal, då deremot i angränsande orter Rölarne vanligen bestå af i 1/2, 1 3/4> till och med 2:ne mantal, oaktadt de förre hemmanen skola vara utmärkt svaga,, hvarom det låga priset vid serskildt uppgifna försäljningar skall vittna, en förändrad indelning af Röteringen, med minskning af Rotarnes antal,, mätte företagas och lämpas- efteF hemmanens beskaffenhet, sådan den, vid skeende noggran undersökning, förefinnes?
2:0 att, som de inom Länet indeldte Elfsborgs och Westgölha Regementen äro till läget sammanblandade, desse Regementens stånd mätte regleras efter bestämd» gränser, så att denna sammanblandning undvikes„ till föidel för både Rotehållare, Befäl och Soldater;: 3:o att Passe1, ofaneen för Regem en terne- mätte upphöra samt Rotarnes rättigheter och skyldigheter efter Knekle-Contraeten återställas, eib r Passevolance-afgiflcn åtminstone till hälften minskas, då svårigheten att bereda penninge-tillgång för Påsse volance-afgrftens al bördande- skall öfverväga fördelen att undgå natura-prsestationen ?
4:0 att penn inge-insamlingen till Beli lädnads-Cassorne måtte upphör» eller inskränkas lill hälften,, då denna insamling borttager den för Allmogens rörelse nödiga penninge-tillgången, och petmingarne ligga ofruktbara eller genom räntor utsuga landet.
Utom det, att Utskottet anser Motionären icke hafva iakttagit före— skiiften i 5i §.
Riksdags-Ordningen, då de här framställde serskilda förslagen hafva afseende på sådane olika ämnen, som, enligt berörde stadgande, icke bordt i en skrift sammandragas, finner Utskottet förslagen, och deribland serdeles den i irsta punkten yrkade minskningen af Rote - Allm.
Besv. och Ekon.-Ulskotlcls Ullätande N.o 5. 5 ringsbesväret, angå Statsbidrag af hemmanen och en sAdan hufvudsaklig förändring och rubbning af Indelningsverket, som, enligt 80 §.
RegeringsFormen, beror af Konungens och Rikets Ständers gemensamma Beslut, och hvarom det icke tillkommer detta Utskott att yttra sig, då, enligt 89 §. af samma Grundlag, jemförd med 34 §•
Riksd gs-Oidningen, Rikets Ständer om de lill Utskottets handläggning hörande ämnen icke ega besluta annat eller mera, än föreställningar och önskningar, alt hos Konungen anmälas, och hvarå Konungen gör det afseende, Hanför Riket nyttigt finner; hvadan Utskottet, enligt 44 §•
Riksdags-Ordningen, får vördsammast återlemna målet och hemställa hos Rikets Ständer, till hvilket Utskott det rätteligen hörer.
Ankom till Exp.-Utsk. den 20 Febr,, kf, 4 *• m Utlåtande, t anledning af väckt motion om upphörande af den Rotering, hvarmed i senare tider iippodtade hemman inom Helsingland och Gestrikland blifvit belagde.
Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet har den 17 dennes emottagit en till dess handläggning, af Hedervärda Bonde-Ståndet remitterad, af Erik Pehrsson från Gefleborgs Län väckt motion, att som, genom Contract år 1682 emellan Kongl. Maj:t ocb Kronan samt Allmogen i Helsingland och Gestrikland, den senare åtagit sig uppsättning och underhåll af en Infanteri-styrka af 1,200 man, emot befrielse från vidare Roteringsskyldighet eller utskrifning, utan afseende å landels framtida förkofran genom uppodling, och delta oaktadt de efter denna tid uppodlade hemman blifvit serskildt roterade, denna ökade rotering måtte upphöra och de tillkomne hemmanen anslås till deltagande i det genom Conlractet bestämda rotei ingsbesvarel; men som detta förslag angår ett Statsbidrag och en Re - 6 Allm.
Bes v. och Ekon.-UlsiwlUls Utlåtande N.o 6. fering af Indelningsverk och rotering, hvarom det, enligt 80 §.
RegeringsFoimen, tillkommer Konungen och Rikets Ständer alt samfält besluta; hvaremot i ae mål, som det tillkommer detta Utskott alt handlägga, Rikels Ständer, enligt 89 §. Regerings-Formen, jemförd med 34 §.
Riksdagsordningen, icke ega alt besluta annat eiler mera, än föreställningar och önskningar, att hos Konungen anmälas, och hvarå Konungen gör det afseende, Han för Riket nyttigt fmner, anser Utskottet sig icke kunna upptaga detta mål, utan får vördsamt detsamma återlemna, enligt 44 §■ Riksdags-Ordningen , och hemställa hos Rikets Ständer, till hvilket Utskott det rätteligen hörer.
Ankom till Exp.-Utsk. den 20 Febr,, kl. 4 e. m.
Utlåtande, i anledning af väckte motioner att alla hemman, utan afseende å deras olika natur, må deltaga i Tingshusoch Prestgårds-byggnad.
Från Hedervärda Bonde-Ståndet har Utskottet, den i^de dennes, eraottagit till dess handläggning remitterade motioner af P.
Pettersson från Westra Härad af Jönköpings Län, samt Anders Andersson från Kinda och Ydre Härader af Östergötlands Län, att, som behofvet af Tingshus- och Prestegårds-byggnader är gemensamt för alla, som bo inom Häradet eller Socknen, alla Hemman må, efter hemmantalet, deltaga i kostnader för dessa byggnader, så att Säterier samt Rå- och Rörs-hemman icke vidare derifrån befrias.
Som 26 Capitlet 2 och \ §§. Byggninga-Balken innehålla stadgande om den ifrågavarande byggnads-skyldigheten, och det omförmäldte förslå - Allm.
Bcsv. och Ekon.-Utskotte.ls Utlåtande JU.-o 6. get således angår förändring af Allmän Civil-Lag, anser Utskottet sig, enligt 33 och 34 §§.
Riksdags-Ordningen, icke tillkomma att dermed taga befattning, utan får, enligt 44 §•
Riksdags-Ordningen, Vördsamt återlemna målen och underställa Rikets Höglojl.
Ständers pröfningj till hvilket Utskott målen rätteligen höra.
&r<o (timon*», TRYCKT HOS J. A. WALLDlSf» 18 40.
Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Utlåtandea N.o f. N:o 7.
Ankom till Exp.-Utsk. den 27 Febr. kl. 1 e. m2 Utlåtande, i anledning af väckt motion, att halfva indeldta Arméen må hållas vacant under fredstid, emot en årlig afgift, som vissa år användes till fond för en, i förening med folkskolor, inrättad arbets-anstalt för fattige och obemedlade barn inom hvarje församling. Riksdags-Fullmägtigen Johan Olof Widegren från Östergöthlands
Län har inom Hedervärda Bonde-Ståndet framställt ett förslag, som till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet blifvit remitteradt och Utskottet den 20 dennes emottagit, att, som den ständige krigsmagten skall vara större, än som för fredstid kan anses nödigt eller lämpligt, i förhållande till Rikets folkmängd och tillgångar, hälften af den indeldta Armeen må, under fredstid, hållas vacant, med iagttagande: l:o att allt Befäl, så högre som lägre, ända till Corporaler, bibehållas och njuta sina indelningar och löner oafkortade, samt, tillika med den bibehållna stammen af Armeen, öfvas hvarje år och flitigt i vapen; 2:o att, vid hvarje med Regementerne skeende mönstring, afskedas minst 25 man af hvarje Compagni, lill dess halfva Armeen är vacant; 3:o de Rust- och Rotehåll, som blifvit vacanta, erlägga årligen i vacanceaUift 60 R:dr Banco, som af en dertill af Rust- och Rotehållare utsedd
Direction uppbäras och lika emellan alla numer inom Compagniet fördelas, intill dess 4:o Rcgementernes halfva Numerär blifvit indragen, då två Rust- eller Rotehåll förena sig om en karl, men betala likafullt tillsammans en vacanceafgift af 25 R:dr B:co årligen, i åtta löpande år, som användes lill en fond för en, i förening med folkskolor inrättad, arbets-anstalt, till underhåll för fattige och obemedlade barn inom hvarje socken; 5:o att torp-byggnaden bibehålies och underhålles på hvarje vacant numer efter vanligheten, äfvensom gevär, utrednings- och bevärings-persedlar skola för varas.
t Emedan den förcslagne inskränkningen af Armeens tjenstbarhet skulle upphäfva det med indelningsverket åsyftade ändamålet, och derigenom måste anses innebära en rubbning af denna inrättning, samt derförutan den inkomst, Motionären ansett på detta sätt kunna beredas, är föreslagen att användas för elt annat Statsbehof, som med indelningsverket icke har något sammanhang, Dih. till R.
Proc. 1840. 8 Sand. 4'dc Häftet.
Allm. Besv.- och Ekon - Utskottets Utlåtande, N:o 8> och ärendet, i dess så beskaffade skick, påkallar, enligt 30 §.