Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N.o 46. ii trädesrkll, och icke utan svårighet kunde förträngas, samt att således, genom sammanblandningen af nytt och gammalt, skulle uppstå en förvillelse och oreda , helt och hållet motverkande det ändamål , som genom den nya författningen åsyftas.
När föröfrigt en hvar eger att under viss tid controllera de nya målen med de tills vidare bibehållna gamla , så skall så väl det nya systemet öfverhufvud, sorn dess förhållande till det gamla, snart bli tillräckligen kändt och populariserade.
Utskotten anse sig således icke ega anledning att tillstyrka någon ändring i hvad Stadgan i detta hänseende redan innefattar.
En Ledamots serskilda tanka i ämnet bifogas.
Stockholm den 2 Julii 182g.' i3 Bil.t.Lag- s.Allm.Besv.o.Oec.Vlsk.UiLl$:ob6l Reservation af Herr af Börsell:
Vid upprättandet af nya Författningen om Mått, Mål och Vigt; ansåg jag mig, i egenskap af Chef för Justerings-Verket i Riket, böra i underdånighet till Regeringen framställa de betänkligheter, som hos mig uppkommit rörande den-^ na Författnings mindre tjenlighet, och a£ samma skäl anser jag mig äfven nu böra vördsamt fästa Rikets Ständers uppmärksamhet å detta ämne.
Vid 1823 års Riksdag, då Kongl. Vet,'
Academiens underdåniga Förslag , rörande förändring i Rikets Mått, Mål och Vigt, blef af Ständerna antaget , var äfven jag Ledamot a( Representationen, och förleddes af den vackra uppställningen att dertill lemna mitt bifall; men sedan jag handlagt utarbetningen af den nya Författningen om Mått, Mål och Vigt, samt länge och noga öfvertänkt detta ämne, har jag vunnit deri öfvertygelse, att denna totala omskapning af Rikets Mått, Mål och Vigt, samt på samma gång införandet af decimal-räknesättet öfverr stiger Svenska Allmogens förmåga att der-j uti inarbeta sig.
Bil-1.Lag- s.
AUm.Be$v.ö.Oec.Utsk. Utl.N.046. 13 De af Kongl. Vetenskaps-Academten föreslagne grunder innehålla att Lärigdemåttet skulle orubbadt bibehållas, blott med dea förändring, att Foten, i likhet med hvad sona för det närvarande iakttages på alla Landtmäteri-Scalor, skall fördelas i 10 tum, och hvarje tum i 10 linier:
Torrvurumålet skulle utgöras af en så kallad Foting om 10 kannors rymd, fördelad i 100 Matt:
V ålvarumåtte. t skulle utgöras af den nu brukliga kannan.
, fördelad uti 100 Tumming ■■ Vigten skulle hafva till högsta Mulliple Centiurn, fördelad uti 100 Victualievigt, hvaraf ytterligare hvarje Skålpund fördelas i 100 ort,; samt hvarje ort i 100 korn.
De öfverklagade olägenheterne, som gifvit anledning till ifrågavarande förändringar, hafva förnämligast bestått uti 1:0 de flere olika Tunnemålen, såsomSpannmåls-tunnan om 63 kannor, Salt-tunnan om 5g|, Malt-tunnan om 665, hvartill ytterligare kommer den så kallade Våtvaru-tunnan om 418 kannor, hvaruti Öl,Dricka,’ Tjära, Beck, m. m. beräknas, samt slutligen Pack-tunnan, också om 48 kannor, hvari all sorts Lakegods, såsom Kött, Fisk, Mjöl, Rotoch Trädfrugter m. m. förvaras och försäljas; 2:0 uti Spannmåls tunnans fördelning i kappar, samt den vid uppmätning medgifna rågan, hvilken städse varit ett tviste-ämne, och sora vållat} att Tunnan ifrån att vara 14 Bil.t.Lsg-sAllm.Besv.o.Oec.Ut k.Utl.N:o 46.
52 kappar eller 56 kannor i så kalladt losina!, nu är 63 kannor i fast mål, i anseende till de 4 kappars öfvermål, som lagen stadgar i stället för råga ; 5:o hafva de fyra till Bergshandteringens förmon inrätiade vigter, nemi.
Tack jerns-vigt, Bergs- och Råkoppar-vigt, Uppstads-vigt och Stapelstadsvigt städse gifvit anledning till tvister och oreda, hvarföre Svenska Mått., Mål- och Vigtsystemets förenkling sedan långliga tider tillbaka utgjort ett verkligt önskningsinål.
Redan år 1789 utarbetades af en Contmission, sammansatt af den tidens utmärkt kunnige män, ett Förslag i detta ämne, som innehöll, att endast en vigt, nemi.
Victualievigten, skulle öfver hela Riket vara gällande, samt att Tunnans Målkärl skulle utvidgas så, att de i struket mål utgjorde 63 i stället för 56 kannor.
Detta Förslag granskades ytterligare af trenne Rikets Collegier, hvarefter detsamma öfverlemnades till Kongl. Vetenskaps-Academiens behandling, innan det förekom vid 182.6 års Riksmöte till öfverläggning bland Rikets Ständer.
Då handlingarne i detta mål den 23 Januarii 1822 remitterades till Kongl.
Vetenskaps-Academien, med Nådig befallning att inkomma med underdånigt Förslag till grunder för en ny Författning om Mått, Mål och Vigt, föreskrefs äfven : att hufvudsak ligt afseende Bil.t.Lag-s.
Allm.Besv.G.Oec.Utsk.Utl.No 4G. i5 hårde fästas mindre på en fullkomlig vetenskaplig noggrannhet, än pä hvad som i tillämpningen skulle leda till storsta lätthet och redighet.
Rikets Ständer yttra sig också i deras underdåniga Skrifvelse af den 4 December 1823, om huru angeläget det är att iakttaga , att den önskade förbättringen måtte vinnas med minsta uppoffring nf möda och vanor för närvarande generation, äfvensom att nya Mått och Mål icke, utan att högsta nödvändigheten det påkallar, måtta föreslås.
Vetenskaps-Academien före* slog, att
Rymdemåttet skulle fördelas itvänne olika storlekar och olika benämningar, väl sins emellan jemförbare , men för öfrigt alldeles olika, nemi.
Foting och Mått för torra varor, samt kanna och Tumming för våta; äfyensom att, utom aflysandet a£ de fyra Bergslagsvigterne, den återstående
Victualievigten förändras så mycket till benämning och fördelning, att den, efter mitt begrepp, icke mera är lättfattlig för allmänheten, så synes det mig, som fordelarne af att vinna ett fullkomligt vetenskapligt system mera kommit i betraktande, än de svårigheter detsammas införande mäste dstadkomma.
Vetenskaps-Academien yttrar sig också i dess underdåniga Betänkande på föl— i 6 Bil.t.Éag■ s. AllmlÉesv.d.Oec,Utsl.fJtl. N:6\ 6« janda sätt, sid. 35: ”Det är ostridigt, alt hvar och en förändring i det hvarvid man redan är van är en olägenhet, dels emedan man så lätt förblandar det nya med det gamla och tillvända, och dels emedan man ofta ej nog kraftigt vill förbättringen, för att underkasta sig besväret att vänja sig dervid.
Vanligen blir derföre ali förbättring nyttig endast för den uppväxande generationen, under det att den bortgående ej hinner att dermed familiarisera sig.*’ Sidan 53.
”Aca-; demien befarar att nya namn och nya mål; ehuru af väl kända qvantiteter, möjligen kunna medföra någonting motbjudande för deras antagande, hos dem; som icke när-; mare eftertänkt delta ämne.”
Jag befarar, att massan af nationen hvarken kommer att eftertänka detta ämne ej eller att inse behofvet. och nyttan deraf; utan endast olägenheten af att nödgas lära sig ett nytt räknesätt, samt begagnandet af nya Mått, Mål och Vigter; och som ganska få allmänna Författningar lika med denna ingripa i nästan hvarje medborgares och i synnerhet de lägre Jolk-classernas hvardagliga förhållanden, synes det vara magtpåliggande, att så få nya Målkärl och nya qvantiteter föreslås, sorn möjligt är.
Detta är också Mil.t. Lag s. Allm,Besv.o.Oec, Utsk. Uti.N:0 46.
17 också enda skälet hvarföre jag trott mig böra aflemna denna vördsamma Reservation.
Det är eti af erfarenheten i alla tider bestyrkt factum, att aldrig en hel Nation , utan att stora skakningar äro för handen , kan på en gång göra något stort steg på odlingens långsamt framåt skridande bana.
Ett sådant anser jag likväl den nya tilltänkta totala reformen i Rikets Mål, Mått och Vigt vara, som fordrar icke mindre än införandet af ett nytt räknesätt för att kunna sättas i verkställighet.
Det är anmärkningsvärdt, att vid da regleringar af Mått-, Mål- och Vigt-systemen , som i senare tider egt turn i åtskilliga Europeiska Stater, så, ehuru att så väl Regeringarne, som de upplystare i Nationen insett nyttan af att kunna uppställa denna reglering i likhet med den franska, i en fullkomlig vetenskaplig form , så har likväl de olägenheter, som dessa förbättringars införande hos de lägre folk-classerne skulle hafva åstadkommit, ansetts öfverväga fördelarne deraf, och på den grund har endast ett noggrannare bestämmande af de i bruk varande Mått, Mål och Vigter blifvit föreslagna och införde.
Så har det tillgått i Bill. till Riks-St.
Igl8 och 1829, 7 Sami, a Atfi. i, iT.de 18 Bil.t.
T.ag- s>Allm.Be,sv.o.Oec.Utsk. Ucl.Nio 46.
England år 1818, och så skedde det äfven i Norrige år 18.24, utan att decimal-räknesuttets införande i någotdera af dessa bägge länder sattes i fråga.
Man torde icke eller alldeles böra förbise, att, sedan Sverige och Norrige fått en gemensam Konung och ett gemensamt politiskt syftemål, och sedan deras föreningsband genom en lilligare handel så betydligen förökats dessa senare åren, så, om Svenskar och Norrmän i deras ömsesidiga handels-transactioner hittills väl förstått hvarandra, komma de hädanefter icke att göra det, när den nya författningen i Sverige med alla sina nya namn af foting, mått, turnming, centner , ort och korn blifver utlärdad och antagen.
Om Kongl. Vetenskaps-Academien icke hade utgått från den grundsattsen att föreslå införandet af Decimal-räknesätlet, så hade förmodligen icke den projecterade reformen i Rikets Mått, Mål och Vigt blifvit så radical , sorn den nu är.
Dessutom förekommer den omständigheten, att de grunder, Kongl. Vetenskaps-Academien följt för uppställningen af de tillämnade förbätiringarne i Mått-, Mål- och Vigtväsendet, icke äro, egent-i ligen taladt, bygde på decimal- utan på cen^ tesimal-systemet.
Torrvarumålet utgöres, som bekant är, af foting, fördelad i 100 mått, utan att hvarken någon större eller mindre Bil.t,Lag-s.
Allm.Besv.o.Oec. Vtsk, Uti.N:o 46.
I 9 multiple med eget namn finnes.
På samma satt är våtvarumått, kanna, högsta, och tumming, hvaraf 100 gå på kannan, minsta multiplen.
Uti vigten är en centner fördelad i 100 #, hvarje # i 100 ort, och hvarje ort i 100 korn.
Orden tunna, kappar, stop, qvarter, jungfru, Sk:# , (M, lod och qvintin skulle på visst sätt bannlysas ur Svenska språket.
Om det således å ena sidun kan sägas, att det tillämnade Svenska Mått-, Måloch Vigtsystemet är så mycket fullkomligare än det Franska, som det är lättare och vigare att behandla stora qvantiteter enligt Centesimal- än Decinial-systemet, så är det å andra sidan onekligt, att det lör den enfalldige och i räkning mindre öfvade är vida svårare att i minnet bibehålla och rigtigt tillämpa alla de zifferlal, som förekomma mellan ett och hundra än emellan ett och tio.
Det Svenska systemet är så till vida mera genialiskt än det Franska , men jag fruktar, att det i samma mon blir svårare att bibringa den Svenska allmänheten.
Det är dock alltid tjenligt att begagnas af vetenskapsmannen vid de undersökningar, som i ett eller annat afseende kunna erfordras, och, såsom sådant, är och lörblifver det nya syste. met af ett sannt och varaktigt värde.
Det är gifvet att från den dag nya författningen rörande Mått, Mål och Vigt, får 2o Bil.t.Lag-s.dllm.Besv.o.Oec.Uisk.JDtl. N:o 46, gällande kraft, böra alla offentliga handlingar, och hvad som kan vara underkastadt den administrativa magtens mellankomst, vara inrättadt i enlighet med de föreskrifter, som det anbefallda nya systemet stadgar.
Det är också en gifven regel, att om de förordningar, som utfärdas, icke skola förlora allt anseende hos folket, så fordras det nödvändigt, att
Styrelsen håller en alfvarsam hand olver deras efterlefnad.
Jag inser alltför väl, att fullständiga Mått-, Mål-och Vigt-tabeller kunna till en betydlig del afhjelpa den förlägenhet , användandet af de anbefallda nya målkärlen och nya vigterna ovilkorligen måste i början åstadkomma, men dels fordras en viss undervisning att rätt förstå och tillämpa dessa tabeller, dels kan det lätteli— ligen inträffa, att de icke äro alltid till hands, och dels är det utan en närmare kännedom af decimal-räknesättet omöjligt för allmänheten att i frågan om decimalbråk hjelpa sig sjelf.
Det förekommer till exempel att förvandla |;del till bråk af decimaler.
Denna fråga är, jagmedgifver det, högst enkel, men huru många , som icke äro vande vid calculer eller sorn påminna sig proceduren från deras ungdoms- och skoltid, kunna genast göra det ?
Huru skall väl menige man då kunna reda sig ?
Följden måste ovilkorligen blifva, att han i många fall måste komma Bil.t.Lag-$.Allm,Besv.o.Oec,Utsk.Utl.
JV.-o 46. 21 i förlägenhet och nödgas anlita andra om biträde.
Detta skulle dock, enligt min tanka, kunna undvikas örn till exempel 1 :o de Jyra Bergslags vigter ne aflystes och endast frictualievigten hädanefter blejve gällande.
Ostridigt fordrar blott denna förbättring en icke ringa ansträngning i Bergslagsorterne, och det torde dröja länge nog innan den blir allmänt antagen, men denna ansträngning träftar blott en del af Svenska allmänheten, och det missnöje den åstadkommer blifver således endast partielt och icke utsträckt öfver hela Riket. 3:0 Angående Rymdemålet föreställer jag mig, att de flesta fordringar på förenkling deruti skulle vinnas, om på samma sätt, som för vigten är föreslaget, nemligen att endast en vigt öfver hela Riket blefve gällande, så borde en tunna om 48 kannors rymd vara den enda gällande.
Fördelen deraf vore att så fort ordet tunna förekom, förstods alltid derunder eli rymdemått om 48 kannor.
De omtvistade kapparne komme derigenom att alldeles försvinna.
Tunnans fördelning uti kannor och jung. frur medgifver uppmätning af en ganska ringa qvantitet, samt en vida bestämdare och noggrannare beräkning vid debiterandet af 22 Bil-t.Lag~s.Atlm.Besv.o,Oec.Utsk.Uil.i$'.o4c6i Kronans intrader uti spannmål , än som hittills med endast bråk af kappar varit möjligt att iakttaga.
En sådan tunna är en lätt mansbörda , och närmar sig mera till likhet med Norrska och Danska tunnan, än vår nuvarande tunna om 65 kannor.
Yid denna förändring undergår endast spannmåls- och salt-tunnan ett olika bokföringssätt; allt annat förblifver oförändradt.
Och slutligen att 48 kannor är, i afseende på delbarheten, ett af de lämpligaste nummertal som linnas rael» ian ett och hundra.
Decimal-räknesältet icke skulle behöfva inlöras till vinnande a£ den förenkling i Rikets Mått, Mål och Vigt, sorn nu af inig blifvit yrkad.
Dock som detta räknesätt otvifvelaktigt har stora lördelar framför det vanliga, vore min önskan, att detsamma användes vid den reglering i Myntväsendet, som nu lärer vara under utarbetning.
Härigenom blefve Nationen så småningom van dervid, så att framdeles, när tiden vore inne, kunde detsamma utan svårighet lämpas till Rikets Mått, Mål och Vigt.
Att införandet af förbättringar i de delar, sorn röra en hel allmänhet , fordrar en ganska lång tid innan de blifva antagne, bevisas bäst derutaf, att ett halft århundrade är redan förflutet, sedan Rikets penniugeräkning förändrades från Daler, Mark och Ore till Bil.t.Lag-s.Allm.Besv.b.Oec. Utsk.Uil.N:o 46.20
Riksdaler, skillingar och runstycken , och icke destomindre iår man ännu på ilera ställen i Landsorterne höra Allmogen så väl sig emellan, som vid t. ex. betalning ai skjuts eller dylikt, begagna den fordna Daler-räkningen.
Som den af Kongl. Vetenskaps-Academien föreslagna förändring i Rikets Mått , Mål och Vigt eger så mycken likhet med det Franska systemet, så förtjenar detta så mycket berömda systemets grunder och öden ati närmare kännas, helst man derifrån torde kunna sluta till den större eller mindre framgång, som den tillämnade förändringen inom Fäderneslandet kommer att vinna.
Kongl. Vetenskaps-Academien yttrar sjelf sidan i5: ”7 Frankrike infördes dessa förändringar (Franska systemet af Mått, Mål och Vigt) med den nya sakernas ordning, sorn omstörtade Ludvig den XVI-.s thron.
Allt skulle nu omskapas, och Nationens allmänna sinnesstämning tillät att påräkna bemödandet, att lära sig ett alldeles nytt system, hvilket, oaktadt sin f örträfflighet, under en lugnare period , skulle hafva stannat vid att vara ett interessant förslag.
Constituerande Församlingen uppdrog år 1790 åt Franska Vetenskaps- Academien att st4 BU,t.Lagt,Al1m.B*sv.o.Oec.Utsk.Utl. N:o46, utarbeta grunderna till ett nytt förslag om Mått, Mål och Vigt, för att afhjelpa olägenheterna af de många olika Målkärl och Vigter, sorn då voro gällande i Frankrike.
Grund-dragen af detta Systém äro följande :
Enheten för Längdemåtiet är Metren, som skall vara lika med en tio-milliondel af Jordklotets norra Meridian-quadrant, Metrens undermultipler äro Decimetre, Centimetre och Millimetre, samt öfvermultipler Decametre, Kilometre och Myriarnetre.
Enheten för Rymdemålet utgöres af Litrén , som är en Cub, hvars sida är lika med en Decimetre.
Dess undermultipler äro Decilitre, Centilitre och Millilitre, samt öfvermultipler Decalitre , Hectolitre och Kilolitre, Enheten för Vigten kallas Gtamme, som utgör tyngden af en Cub destilieradt vatten , hvars sida är lika med en Centimetre.
Dess undermultipler äro Decigramme, Centigramme och Milligrainme, samt öfvermultipler Decagramme, Hectogramme och Kilogramme, Man finner härutaf, att fördelningen går i jemna tiotal så väl öfver som under enheterna , och all
Decimal-räknesättet, såsom alldeles oumbärligt vid detta Systems införande, på samma gång anbefalldes till allmänt bruk, var en naturlig följd deraf.
Att detta System , som så fullkomligt uppfyllde vetenskapsmannens fordringar, icke svarade mot Folkets bildning och behof torde af Bilt.Lags. Allm.Besvx.Otc. TJisk.Utl.N:o46. u5 följande i någon tnon ådagaläggas.
Napoleona Förordning, af den 12 Februarii 1812, innehåller, atl i all handel och vandel får. hädanefter följande gamla benämningar af Mått, Mål och Vigter begagnas nemi.
; För längdemdttet:
Famn, fot och aln, hvarje fot fördelad uti 12 turn och hvarje tum ila linier.
Alnen fördelades både uti l, 4, | och Adelar, samt {, \, och T*5, så atl det linaira räknesättet härigenom å nyo sanctionerades, För rymdemålet :
Boisseau (skäppa^ med öfver- och undermultipler deraf, äfvensom Litrén fick delas uti §, £, f och Riddar, ♦
För vigten :
Livren (marken) delad uti 16 onces, hvarje once i 8 gros och hvarje gros uti 72 grains.
Dessutom fördelades dessa nya vigter uti |, | och |:delar, så att Franska Nationen eger för närvarande en stor mångfalld af Mått, Mål och Vigter, jemte både det Decimala och Linaira delnings- och räknesättet.
Ofvannämnda förordning af Napoleon är motiverad på följande skäl: *'Som Folket icke kan fatta förhållandet emellan dubbla Decalitren och Fecalitren med Hectolitren, så skall det deremot med lätthet inse förhållandet e - 526 Bil.t.Lapis.Allm.Besv.o.Oec.Utsk.Utl.kito 46, mellan Boisseau (snäppan) och ofvannämnda mått, samt följaktligen icke vara blottst edidt för att bet eda en fjerdedel för en Jenitedel och en åttondel för en tiondedel etc.'\
IÅtren skall kunna fördelas uti half, ejnart och åttondedelar.
Folket, som redan är vandt vid enheten, skall med lätthet fatta dessa fördelningar, och derigenom skyddas för de bedrägerier hvarf öre det sd ofta är ett offer, då or edli ga köpmän gifva det en femtedel för en fjerdedel, och en tiondedel för en åttondedel m. m.
Det är uti vigten, som olägenheterna af Decimal-fördelningen mest låtit känna sig, och hvaruti de flesta missbruk hafva insmygt sig, dels genom okunnighet och dels genom vinningslystnad hos de trafiquerande, som, tvungne att använda clecimalvigterne, icke destomindre fortforo att sälja efter gamla vig terne, och hvarvid de, genom felaktiga eller bedrägliga jemförelser emellan de nya vigterna och bråk af dem, formerade nya inbillade storheter, öfverensstämmande med de gamla vigterna.
Också har denna nya f ördelning af vigterna , såsom icke lämplig för handeln , alldrig varit annorlunda ciri ofullkomligt antagen, hvarföre Regeringen funnit Bihl,Lag- s.Allin.Besv.o.Oec,Utsk.UtI.N:ok(). 87 sig föranlåten att införa bruket af de vanliga vigter, hvarom här nedanf öre talas &c.
Om denna förändring sketi efter år 1815 skulle man tilläfventyrs kunnat förmoda något annat motif än nyttan och behofvet, men att den tilldrog sig under den tid Napoleon var på höjden af sitt förvånande välde bevisar tillräckligt, att icke något annat än blotta nödvändigheten åstadkom densamma , och när inan eger denna erfarenhet, hvarföre då tillstyrka samma försök i Sverige?
Min fasta öfvertygelse är, att om Rikets Ständer antaga den totala omskapning af Rikets Mått, Mål oell Vigt, hvartill Kongl. Vetenskaps-Academiens förledande vackra och genialiska uppställning gil vit anledning, så varder denna åtgärd icke beståndande längre än intill nästa Riksdag, och då blifver det alltid vida svårare att deruti tillvägabringa de billiga jemkningar , som af behofvet kunna påkallas, än att rakt återgå till det gamla.
Att på försök utfärda Lagar oell Förordningar , som , efter en kort tids förlopp, måste ändras eller återkallas, ingifver hvarken förtroende lör Lagstiftarens vishet ej eller den vördnad för verkställande magtens bud och befallningar , sorn hon så väl i våra dagar • 8 Bil t.La^'S.AUm.Besv.o.Oec.Utik.Utl.N:o 46. behöfver.
Och hvad det ärende angår, sora nu är i fråga , så kan man af den erfarenhet, andra länder bjuda oss, sluta till den utgång jag befarar det hos oss får.
Der torde icke eller böra förbises, att om det af Kongl.
Vetenskaps-Acadetnien föreslagna system blifver antaget, så bringas Rikets undersåtare, för anskaffandet af nya inålkärl och nya vigter, på en kostnad vida ölverstigsnde j00,000 R:dr.
En för korrt tid sedan utkommen och i Bokhandeln tillgänglig skrift, under titel :
Några olägenheter, sorn inträffa vid antagandet af den f öreslagna f örändringen med Rikets Matt, Mål och Vigt, af - - Tryckt i Linköping 1818, förtjenar att i detta afseende genomläsas och begrundas.
Om deremot de förbättringar, jag haft äran föreslå , nemligen: för Rymdemålet en enda sorts tunna så väl för våta som torra varor, på 48 kannor, samt: för vigten, att endast victualievigten, med bibehållande af dess nuvarande fördelning , antages, utan att
Deciinalräknesärtets tillämpning, förr än efter en föregående myntreglering, och sedan det under åtminstone några års tid blifvit i folkscholorna anbefalldt att undervisas, sattes i fråga, så tror jag, att massan af Nationen Bil.t.Lag~$.Allm.llesv.a.Oec.Utsk.Uti.N.o 46.29. skall utan allt för stor ansträngning kunna Vänja sig vid denna förändring.
Ett stort steg vore då gjordt till föreDkling uti Rikets Mått, Mål och Vigt, öfverensstämmande med behofvet, och , enligt mitt begrepp, svarande mot det kraf af fortgående upplysning och förbättring, samhällets närvarande ställning synes påkalla.
Att ega endast ett längdemått, ett rymdemål och en vigt öfver hela Riket, vore redan en så redbar vinst, att ganska få Nationer skulle kunna berömma sig af att hafva ett enklare och redigare Mått-, Mål- och Vigtsystem än den Svenska, stockholm.
Elméns och Granbergs Tryckeri, 182 N:o 47« Antoni till Exped.
Utskottet dien 3i Julii 182g.
Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens Betäntänkande N:o 13, rörande väckt fråga om ändring i Kongl. Förordningen den 19 December 1827, angående grunderne oell vilkoren för Hemmans klyfning samt afsöndring af Jord eller andra Lägenheter från Hemman.
Vid föredragning af Utskottens i detta ämne afgifna Betänkande N:o i3, har detsamma, enligt ankomne Protocolls-Utdrag, blifvit af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln bifallet, men, på grund af dervid gjorda anmärkningar, från de öfrige 3:ne Riks-Stånden till Utskotten återremitteradt.
Till vinnande af större ordning och lättnad vid afgörandet, hafva Utskotten ansett lämpligast, att af dessa anmärkningar här Mili. vill R.
St, Prat. 1828 och 1829. 7 Sami. 2 Afd. 1 i8:e H:t. 2 La"- samt Allm.
N:o 47“ först upptaga dem, som mera röra formen och tillkomsten afKoygl.
Förordningen den 19 December 1827, än sjelfva saken.