Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
1 för Hä- rad eller förStad.j Tings- 1 ^g.
Hela anta- let Lands- tingsman för Länet.
Christianstad 5,594 3 Cimhrishamn 1,573 1 Engelholm . 1,527 1 Jerrestad 9,688 2 Ingelstad 21,416 5 Albo 10,701 5 Gerds 21,812 5 Willands 21,411 5 Westra Göinge . . 28,865 6 Ostra Göinge . . . 24,252 5 Norra Asbo ....
21,69 7 5 Södra Asbo ....
12,532 5 Björe 14,252 3 5 42 47 97 N:o II.
Simi.
O O Folkmängd den 31 De- cember 1855.
Malmö . . 15,808 7 Lund . . . 7,554 5 Landskrona 4,855 2 Helsingborg 4,475 2 Ystad . . . 5.05,6 3 Skanör . . 771 1 Falsterbo . 505 1 Färs 2 1,557 5 Frosta 2 5,257 5 Bara 15,424 4 Torna 22,567 5 Wemmenhög . . . 26,655 6 Skytt 16,558 4 Oxie 14,744 5 Rönneberg .... 11,455 5 Onsjö 15,959 4 Harjager 12,671 5 Luggude 54,985 7
Lj unets 7,019 2 Herrestad 7,750 2 19 55 72 ' is 98 N:o 12.
Antal Lai ltli för Stad. ldstings- ån. för Hä- rad eller Tings- lag.
Halmstad . 3,072 1 Laholm . . 1,143 2 Falkenberg 1,014 1 Warberg . 2,360 1 Kongsbacka 555 I Åhrstad 10,046 3 Faurås 13,321 3 Himble 13,121 5 Wiske 7,246 2 Fjäre 22,573 5 Halmstad 10,908 3 Hök 16,062 4 Tonnersjö 9,373 2 6 25 31 99 N:o 1 Stad.
Götheborg .
Kongelf . . Marstrand .
Uddevalla . Strömstad . . Götheborgs och Bohus Län.
Antal Lar m för Stad. ldstings- än. för Hä- rad eller Tings- lag.
Hela anta- let Lands- tingsman för Länet. 29,164 12 904 1 945 1 5,859 2 1,478 1 Inlands Torpe. . . 5,514 2 Inlands Södre . . . 9,851 2 Askim ....... 9,525 2 Vestra Hising . . . 7,558 2 Östra Hising . . . 2,057 1 Inlands Nordre . . 11,450 5 Oroust Östra . . . 8,291 2 Oroust Vestra . . . 10,801 5 Tjörn 8,082 2 Inlands Fräkne . . 5,890 2 Quille 7,715 2 Tanum 8,405 2 Bullaren 4,740 1 Wette 8,880 2 Laline 11,142 5 Tunge 7,948 2 Slångenäs 7,018 2 Sotenäs 5,9 74 2 Sörbygden 5,675 2 Säfvedal 15,762 5 17 42 59 100 N:o 11.
Harad eller Tingslag.
Antal Lai m för Stad. idslings- in. tor Hä- rad eller Tings- lag.
Wenersborg 5,289 2 Alingsås .
. l/d 2 i Borås . . . 2,815 9 Ulricehamn 1,508 1 Amål . . . 1,54 1 1 Nordal 9,552 2 Sundal 16,962 4 Walbo 12,620 5 Flnndre 5,009 2 Wäne 15,162 3 Bjerke 5,19 4 2 Wädle 7,599 2 Ale 1 1,582 3 Kulling 16,654 * 4 Åhs 12,452 rr O Gäsened 10,615 5 Kind 29,2 76 (> Bedväg 1 1,856 5 Mark 32.748 7 Weden 7,135 2 Bollebygd 5,582 2 Tossbo 10,999 <— 0 Wedbo 24,984 5 7 59 66 101 N:o 15.
Antal Lai m för Stad. ldstings- in. för Hä- r^d eller Tings- lag.
Mariestad . 2,19 5 1 Lidköping . 2,885 2 Skara . . . 2,090 1 Sköfde . . • 1,152 1 Hjo .... 956 1 Falköping . 807 1 Wiske 5,725 2 Gudhem 10,058 5 Walle ....... 5,759 2 Kåkiild 16,815 4 Åse 6,67 5 2 Wiste 8,040 2 Kålland 15,728 5 Barne 9,905 2 Wadsbo, Kofve Tingslag 12,004 5 Wadsbo, Walla Tingslag 18,560 4 Wadsbo, Hinnebeijfis Tingslag 10,295 5 Wadsbo, Hassel rör 12,509 5 Frökind 5,142 . 1 Wartofta med 01- lebcrgs Tingslag . 2,611 1 Wartolta, Slättängs— Tingslag 12,549 5 Wartofta, Dimbo Tingslag 12,517 5 Kinne 10,559 5 Kinnefjerding . . . 7,468 2 Loske 5,625 2 Skåning 15,211 4 7 52 59 102 N:o 16. Wermlands Län.
Folkmängd den 31 De- cember 1855. lAntal Landstings- man.
Carlstad . . 4,128 2 Christine- hamn.
. . 2.002 1 Philipstad . 1,459 1 Wäse 8,950 2 Fernebo 17,100 4 Wisnum 9,489 2 Nyed 6,121 2 Olme 6,857 2 Fryksdal, öfre. . . 14,093 3 Elfdals öfre Tings- lag. ....... 8,801 Elldals nedre Tings- lag 14,500 0 Carstad 6,243 2 Kihl 15,197 4 Grum 9,575 2 Jösse 50,739 7 Fryksdal nedre . . 23,816 5 Gillberg 17,595 4 Näs 14,185 5 Nordmark 21,895 5 4 52 56 103 N:o 17.
Örebro Län.
Örebro . . 5,807 3 Linde.. . . 9 72 1 Nora . . . 986 1 Askersund. 1,155 1 Sundbo 8,965 9 Likeberg 6,107 2 Kumla 10,297 3 Hardemo 2,570 1 Edsberg 7,959 2 Grimsten 5,052 2 Glanshammar . . . 7,209 2 Örebro 11,162 3 Asker 9,460 2 Skällersta 10,116 3 Nya Kopparbergs Bergslag . . . 6,880 2 Ramsbergs och Lin- des Bergslag . 11,494 3 Fellingsbro .... 8,260 2 Grythytte och Hede- fors Bergslag . 7,109 2 Nora och Hjulsjö Bergslag . . . 11,520 3 Carlskoga Bergslag 9,783 2 6 36 42 104 N:o 4 0.
| Hela anta-j let Lands- tingsman : för Länet. för Siad. för Hä- rad eller Tings- lag- Westerås . 4,085 C) u Sala ....
5,508 2 Köping . . 1,576 1 Arboga . . 2,587 4 Tuhundra 5,080 1 Siende 4,445 4 SnelViijge 1 1,889 5 Åkerbo 15,090 4 Norrbo 0,62 7 2 Wagnsbro 5,6)2 4 Gamla Norbergs .
Pf .► pr Q 7,5 o h 2 Skinskatteberg. . . 6,556 2 I Thorstuna 5,84 5 2 Simtuna 7,256 2 öfver Tjurbo . . . 5,750 2 Wåhla 6,657 2 Ytter Tjurbo . . . 2,904 1 6 25 5 4 N:o 19.
Stora Kopparbergs Län. 105 Stad.
Folkmängd den 81 De- cember 1855.
Fahlun . . 4,618 2 Säter . . . 518 1 Hedemora . 1,086 1 Gagnef 6,680 2 Leksand, Åhl och Bjursås . . . . 17,106 4 Mora, Sofia Magda- lena och Wenjan 12,252 3 Rättvik och Ohre . 11,359 3 Orsa 4,744 1 Elfdal och Särna. . 4,905 1 Stora Tuna och Gustafs ....
12,540 3 Säther 1,841 1 Malung m. fl. socknar 10,639 3 Nås m. fl. socknar. 11,052 3 Grangärda 8,650 2 Norrbäske 6,270 2 Söderbäske ....
4,805 1 Stora Schedvi. . . 3,685 1 Thorsång 1,012 1 Wika Hosjö och Knifva 1,780 1 Stora Kopparbergs och Aspeboda. 2,605 1 Svärdsjö 6,550 2 Sundbom 1,647 1 Folkkärna 11,375 3 Hedemora 5,780 2 Husby 5,256 2 4 43 47 M 106 N:o 20.
Folkmängd den 31 De- Antal Landstings- män.
Hela anta- let Lands- Stad.
Härad eller Tingslag. cember 1855. tor Stad. för Hä- rad eller Tings- lag. tingsman för Länet.
Gefle . . . 9,587 4 Söderhamn. 2,183 1 Hudiksvall.
Hille och Wahlbo. 2,266 7,469 1 2 Hedesunda och el- ster Fernebo . 6,779 2 Ofvansjö Thorsåker och Årsunda. . 13,367 3 Ockelbo och Ham- rånga Enånger Bergsjö Delsbo 8,067 3,887 9,742 8,289 2 1 2 2 Forssa 7,043 2 Ljusdal Arbrå 9,262 3,640 5,053 2 1 Jerfsö 2 Alfta 8,294 2 Bollnäs 6,410 2 Hanebo 6,141 2 Norrala 8,889 2 6 29 35 N:o 21. Wester-Norrlands Län. 107 Stad.
Antal Lar m för Stad. ldstings- in. för Hä- rad eller ings- lag.
Hela , anta- let Lands- tingsman för Länet.
Sundsvall . 3,661 2 Hernösand . 3,103 2 Ramsele 6,252 2 Sollefteå 9,011 2 Botheå 6,569 2 Gudmundså .... 3.748 1 Säbrå 6,547 2 Nora 4,668 1 Nätra ....... 9,829 2 Själevad 6,458 2 Arnäs ...... 8,451 2 Nordingrå .... 6,343 2 Torp ...... 7,759 2 Tuna ....... 6,464 2 Selånger ..... 3,072 1 Skön ....... 3,458 1 Ljustorp ..... 4,940 1 Indahl ......
4,393 1 Njurunda ..... 2,827 1 4 27 31 108 N:o 22.
Ostersund . 1,144 1 Offerdahl 4,895 1 Rödön 5,254 1 Hammardahl.... 5,717 • 2 Refsund 5,558 1 Lith 5,857 2 Ragunda 5,528 2 Brunflo 5,924 1 Sveg 5,750 1 Hede ....!.. 5,209 1 Berg 5,591 1 Oviken 5,405 1 Hallen 1,766 1 Undersåker ....
4,670 1 Sunne 2,087 1 1 1 17 18 ) 109 N:o 23.
Westerbottens
Antal Landstings- män.
Hela anta- let Lands- för Stad. för Hä- rad eller Tings- lag. tingsman för Länet.
Umeå . . . 1,654 1 Skellefteå .
Nordmaling och Bjur- holm 6,610 2 Umeå 14,576 3 Degerfors 3,198 1 Lycksele 6,938 2 Åsele 7,160 2 Bygdeå 4,239 1 Nysätra 2,893 1 Löfånger 3,669 1 Burträsk 5,385 2 Skellefteå och Norsjö 19,742 4 1 19 20 110 N:o 24.
Antal Lan Ille förstad. dstings— in. för Hä- rad eller Tings- lag.
Piteå . . . 1,545 1 Luleå . . . 1,350 1 Haparanda . 566 1 Arvidsjaur 2,404 1 Arjeploug 1,141 1 Öfver Luleå .... 5,055 2 Neder Luleå . . . 7,777 2 Piteå 11,421 3 Råneå ....... 5,024 2 Jockensch 1,949 1 Gellivare 2,165 1 Öfver Calix .... 2,796 1 Neder Calix . . . 6,342 2 Pajala 3,009 1 Juckasjervi ....
1,659 1 Enontekis 1,024 1 Öfver Torneå . . . 4,498 1 Neder Torneå. . . 4,494 1 3 21 24 Formulär Litt. A. Skatte-öre-längd för Nordbo socken år 1859.
Enligt sednast fastställda taxeringslängdei' utgör summan af den Slatsbevillning eller 2:dra Art., seni är påförd all i mantal satt jord inom Nordbo socken, 220 R-.dr 60 öre Riksmynt, hvilken summa, delad med socknens hela förmedlade hemmantal, 21 1/2 mantal, gifver elt medelbelopp af 10 R:dr 63 öre pr mantal.
Mantalets inedelbevillning inom socknen upptages således, enligt 59 § af Kongl.
Förordningen om kommunalslyrelse å landet, lill Ellva (4 4) R:dr Riksmynt.
Hemmanens.
Till bevillning taxerad fast egendom, rörelse och näring, löne-inkomst, o. s. v. ■ i | Påförd 1 Stads-bevill- ning efter 2: dra Art.
Påförda Skalteören.
Jordeboks nummer.
Förmed- ladt man- tal. för jord. för Rö- relse och Näring. för Lön m. m.
Summa Skatte- ören.
: i mantal satt. icke i mantal satt.
Frosten Gryzelius ....
Lagmannen Corvin ....
Kronofogden Plankander Majoren Glitterslråle Bertil Nilsson Anders Svensson Carl Svensson Landthandlaren Grip Brukspatronen Jerneld . 1 1 i 1/2 R:dr öre. 4 00 50 50 d:o Lön, utan bostälisinkomst Eger Kyrktomta, Skatte tnnebar Normlösa, Häradsbo-boställe 16 146 1 1 I 1 400 100 396 1 25 4 2 14 d:o Lön, utan bostälisinkomst d:o Skrintorp, Fogdeboställe d:o Lön, ulan bostälisinkomst 220 542 1.3 i 1/2 50 4 50 1 14 264 1)2 1 2 4 2 1/2 I 1/4 200 50 100 25 — Innebar Pension d:o Lön, såsom Jernvägs-inspeclör 5 4 0 20 9 1 494 1)2 1 1 1 2 1 1 4 1 3/8 1 1 1/3 1/2 3/16 1/2 1/8 1/+ 30 100 150 54 50 19 50 15 25 205 — d:o Lomvik, d:o 65 50 Innehar handelsrörelse Eger Jernskogs masugn do Bergsjö stångjernsbruk d:o Nedanföre manufakturverk 17 50 4 5 14 4 rr 0 2 160 2 75 410 120 42 20 2 4 105 — Tuve Jönsson Börje Pehrsson Pål Mänsson Gästgifvaren Goldwasser 50 d:o lbm sågqvarn 25 1,2 1 4 1 1 4 1 1 4 4 2 1/2 3/16 4 5/16 2/3 1/16 1/8 1/4 4 200 50 19 100 52 67 7 15 25 100 <1*0 N v torn Träl so 1,152 Brukar Lola skäilo d *o Sunda do 1 19 52 d:o Löta, do Florer Rofvelslad skäilo t) - o
Uppmark frälse Brukar Toppstad skalle do Alby do 112 Arrenderar Wantinge <Täst<rifvaregård 10 13 1 5 5 91 425 d:o krogrörelse Eger Marström, skattelägenhet , <l:o Ihm, mjölqvarn 50 20 514 14 46 50 d:o Skogsb v, sågqvarn 20 ' 1 .5 92 1 1/2 Eger Ekeby skalle 50 1 rr Ö 50 2 7 14 50 94 1 1 1/8 1/4 d:o Rönnigo frälse i r> 25 d:o Ityd d o d’0 Lindtorn skattelägenhet 60 55 >0 6 4 2 Innebar Noret, afsöndrad lägenhet —.—.—. 50 Jöns Nilsson Pehr Carlsson Sven Andersson Petter Nyman Truls Bryngdsson ....
Klockaren Klangsson ....
Mälaren Bergström ....
Skomakaren Nordin .... 2 1/2 Eger Berga, frälseutjord 1 10 50 10 60 42 59 3 4 42 4 10 1 4 5/12 7/12 d:o Sjöbo, frälse .... 42 59 d:o lbm, d:o Innebar Liden, förpantad lägenhet d:o Tallstugan, il o d:o 25 56 20 40 t> 4 do Löneinkomster 1 12 d-.o Handtverksrörelse do do 4 4 0 4 Summa 2 4 4/2 Summa 2,4 56 73 4,366 649 4,244 På Nordbo Sockens Kommunalnämds vägnar Nordbo den 0 December 00 N. N. Ordförande.
Att förestående skalteörelängd blifvit i Kommunalstämma med Nordbo socken denna dag granskad och godkänd, betyg» Nordbo i Sockenstugan den 0 December 00. N. N.
Stämmans ordförande. N. N. N. N. Formulär Lill. B. Debiterings- och Uppbörds-Längd för Kommunal-utskylder i Nordbo socken år 1859.
Påföres Utskylder lor Skalleören för Personer af lön oell | annan inkomst. j af rörelse j och näring. ' i mantal satt. icke i mantal satt. qvinnor. män.
Enligt Konimunal-Slämmans beslut i!:o *l:o d:o d:o <J:o d:o den 50 Oktober den 23 Oktober d:o d:o den 19 Oktober den 24 Oktober Summa För skattskrifne personer. 1) e b e t Personers
För åsatte skalteören Ilufvud-summa.
Contant.
Parti-summa, å rörelse j och a lön m. m näring.
I icke i mantal satt.
N a ni n Bostad i mantal satt.
Prosten Cruzelius Normlösa Lagmannen Corvin Kronofogden Planbander Skrintorp Majoren Glilterstråle Glittringe Bertil Nilsson Brunnby Anders Svensson Carl Svensson Gnidlomta Landtbandlanden Grip J emilinda Biukspatronen Jerneld Tuve Jönsson Börje Pehrsson Rofvelstad Pål Månsson Gästgifvaren Goldwasser Wäntinge Mjölnaren Skruf Marström Carl Nilsson Rasinus Pålsson Rönninge Upptuna Jöns Nilsson Pehr Carlsson Sven Andersson Petter Nyman Truls Bryngelsson Tallstugan Klockaren Klangsson Klockargården Målaren Bergström Skomakaren Nordin Lugnvik Summa | 2,150
Pä Nordbo Sockens Kommunalnämds vägnar Nordbo den 0 December 00 N. N. Ordförande.
Förestående Debiterings- och Uppbördslängd bar blifvit i Kommunalstämma med Nordbo socken granskad och godkänd, betygas Nordbo i Sockenstugan den 0 December 00. N. N.
Stämmans ordförande. N. N. \
! Fol. 00. N, N. N. Nordbo Socken. ■ - För Personer Riksmynt För Skatte- å öre ören.
Qvin- R:mt.
R:dr. öre. 1 nor.
Bebet, 1859 års Kommunal-utskylder . . . 00 0 00 00 för i mantal satt jord .... 0 0 00 icke i mantal salt jord .... 00 0 0 00 Rörelse och näring 00 0 0 00 Lön och annan inkomst .... 00 0 0 00 Personlig afgift 0 00 0 00 d:o d:o 0 00 00 Enligt Kyrko-Stämmans beslut påföres: för i mantal salt jord 00 0 00 icke i mantal satt jord .... 0 0 0 00 Rörelse och näring 00 0 0 Lön m. m 0 0 00 Personer 00 00 00 00 d:o 0 00 0 00 Summa R:dr R:mt 1 00 00 Stockholm, tryckt hos N. Marcus 1859. lil Reservation af Landshöfdingen S. (i. von Troil.
I)et hade varit lyckligt om i en fråga, så vigtig för fäderneslandets utveckling, som den, hvilken innefattar grunderna för dess kommunala lagstiftning, ledamöterna af den komité, som fått sig ett dylikt arbete anförtrodt, hade kunnat så sammanjemka sina meningar, att förslaget blifvit af dem alla biträdt; att de alla varit färdiga, att för detsamma stå eller falla.
Förslaget hade derigenom vunnit en styrka, som det naturligtvis saknar, då flera särskilda meningar söka att i reservationsform göra sig gällande.
Då emellertid denna lyckliga enighet icke egt rum och då fullt utarbetade, i väsendtlig mån från komiténs förslag afvikande, lagtexter blifva till pröfning framlagda, torde det anses för en hvar komitéledamots pligt, att angifva åtminstone de hufvudsakligare delar af betänkandet, i hvilka han ej kunnat med majoriteten instämma.
Jag utber mig derföre att vid hvarje af de olika förslagen få göra några anmärkningar, börjande likväl med tvenne frågor, som afse samtliga förslagen, eller åtminstone flertalet ibland dem.
Det är en i de flesta konstitutionella länder antagen grundsats, att, vid val, rösträtt bör personligen utöfvas.
Motsatsen föranleder ej sällan till listlöpning och till resor ur gård i gård, för att samla underskrifter å på förhand uppgjorda valsedlar.
Derjemte uppehälles på sådant sätt valet.
Fullmagternas och valsedlarnas granskning fordrar tid.
Deras godkännande eller förkastande föranleder till tvister och besvärs anförande.
Alla dessa olägenheter förekommas om den väljande måste sin rösträtt personligen utöfva.
De enda val, vid hvilka frånvarande jord- eller fastighets-egare torde anse det vara af synnerlig vigt att genom fullmagt eller valsedel få sin rösträtt utöfva, äro prestval, men då § 2 mom.
11 af förslaget till förordning om Kyrkostämma föreskrifver, att prestval skola förrättas på sätt och enligt de grunder särskild förordning stadgar, inses deraf, att den allmänna föreskriften icke blir å dem tillämplig.
15 * 112
Med anledning af dessa skäl anser jag, att den i förslagen till förordning om kommunalstyrelsen på landet § 12, i stad § 13 och om kyrkostämma § 8 gifna föreskrift: »Vid val gälle ock skriftlig valsedel, så bestyrkt, som om fullmagt nu sagdt är» bör förändras till:
Vid val gälle icke fullmagt eller valsedel, utan bör den väljande, derest lian vill sin rösträtt utöfva, personligen sig vid valförrättningen inställa.
Förslagen till förordningar om kommunalstyrelse på landet § 58 mom. 3, i stad § 70 mom. 3 och om Landsting § 47 mom. 2 innehålla, att bland de afgifter, som vid bestämmande af kommunal-utskvlder ej må i beräkning tagas, äfven skulle anses sådana, »som påbragts utan hänsigt till motsvarig inkomst.»
Detta uttryck är obestämdt, oklart och kommer att föranleda olika tolkning, hvadan jag föreslår att det må utgå.
Förslag lill Förordning om Kommunalstyrelse på landet. § 11.
Utgående från den åsigt att innehafvare af jord, ej jordens egare, bör berättigas att för jorden rösta, emot förbindelse att de, samma jord påhvilande, kommunal-utskylder erlägga, har komitén i denna § tillagt landtbo, arrendator och hälftenbrukare rösträtt i kommunens angelägenheter.
Jag biträder denna åsigt i hvad den rörer landtbo och arrendator, men reserverar mig emot dess utsträckning till hälftenbrukare.
Desse sednare böra, i min tanka, icke sättas i fullkomlig jemnlikhet med arrendatorer.
Hälftenbruk uppgöres vanligen på kort tid; ofta brukas jorden med egarens redskap och kreatur; ej sällan är egaren å stället qvarboende.
Med ett ord, mångfaldiga förhållanden kunna åberopas, sorn ådagalägga, att hälftenbrukaren i allmänhet är mindre införlifvad med den jord han sköter, än landtbo eller arrendator, och af denna anledning föreslår jag att ordet »hälftenbrukare» må ur paragrafen utgå. §§ 31, 44.
Troligtvis skall man icke utan förvåning erfara det stora antal ordförander, hvarmed komitén vetat lyckliggöra landtkommunerna.
En socken på landet kan få glädja sig åt att inom sitt område ega en ordförande och en vice-ordförande i kommunalstämman, en ordförande och en vice-ordförande ibland kommunalfullmägtige, en ordförande och en vice-ordförande i kommunalnämnden och slutligen en ordförande i kyrkostämma.
Troligen skola de goda sockneboerne mångenstädes få rätt svårt, att inom sig upptäcka så mångå förmågor, lämpliga till ordförandeplatsers beklädande.
Väl innehåller förslaget tillåtelse (ör en person att innehafva flera af dessa befattningar — men ett, är tillåtelse, ett annat, öreskrift.
Jag anser det allmännas fördel fordra, att dessa ordförandebefattningar, så vidt de afse den borgerliga kommunen, af en och samma person utöfvas.
Kraft och 113 enhet blir deraf en följd.
Magtmissbruk bör så mycket mindre kunna befaras, som ordföranden eger blott en röst, och omval till befattningen hvart fjerde år skall ega rum.
Jag föreslår derföre antingen, att ordförande i kommunalstämma skall utöfva enahanda befattning ibland kommunalfullmägtige och i kommunalnämnd samt att en hvar af dessa församlingar må inom sig utse vice-ordförande, eller åtminstone, att ordförandeskapet i stämman och ibland fullmägtige må förenas och Socknenämnden berättigas att sjelf inom sig välja ordförande. § 64.
Obestämda stadganden i en förordning böra, så vidt möjligt är, undvikas.
Af denna anledning föreslås att föreskriften om utgifts- och inkomst-förslagens öfverlemnande till kommunalstämmans ordförande »så tidigt, att de till granskning må kunna framläggas å »den stamma, som under loppet af Oktober månad hvarje år hållas bör», må utbytas emot orden: före den 1;ste Oktober hvarje år. 63.
Af enahanda anledning föreslås, att de i sednare momentet af § 63 införda ord: »till nämnden i god tid ingifvas», må utbytas emot: till nämnden före den 1:sle September ingifvas. § 71.
Till denna paragraf föreslås följande tillägg:
För sålunda indrifna och lefvererade medel ege
Kronofogde att beräkna 3 procents uppbördsprovision.
Den tillökning i förut öfverhopande göromål, som, genom indrifning af resterande kommunal-utskylder, skulle påläggas Kronofogdarne, kommer att för dem medföra långt mera besvär, än som, genom den af mig föreslagna ringa ersättning, kan anses godtgjordt.
Endast sådana kommunalmedlemmar, som verkligen sakna tillgång, lära nemligen undandraga sig att till kommunens uppbördsman sina utskylder erlägga.
Den executiva indrifningen kommer att afse de egentligen fattiga.
Restsumman för hvarje socken, ehuru fördelad på många händer, blir obetydlig; besväret med och obehaget af indrifningen så mycket större.
Att neka eller, som är detsamma, icke uttryckligen tillägga Kronofogde rättighet till uppbördsprovision för dylika resters indrilvande, synes mig så mycket mera obilligt, som denne tjensteman, enligt gällande förordningar, är tillagd en dylik förmån vid uppbörden af brandstodsmedel, folkskole-afgifter, riddarhus-kapitations-afgifter, att icke nämna den andel i uppbördsprovisionen å allmänna bevillningen, som, enligt bevillningslörordningens 118:de §, honom tillkommer. § 72.
Af skäl, som här ofvan vid anmärkningarna emot §§ 63, 64 äro angifna, föreslås att sednare momentet af § 72 må erhålla följande lydelse:
Särskilda af stämman tillsatta styrelser skola före den 15:de Januari hvarje ur till kommunalnämnden aflemna redovisning för de medel desamma under nästföregående år omhänderliaft.
Nämnden upptager denna redovisning i kommunens allmänna räkenskaper, hvilka årligen böra, före den l:ste Febrnari, af nämnden tillställas kommunalstämmans ordförande. 114 §§ 17, 73.
Februari månad, som i dessa §§ finnes bestämd för kommunalräkenskapernas framläggande inför kommunalstämman, synes mig alldeles olämplig.
Att inom denna tid hafva räkenskaperna afslutade och behörigen granskade samt förklaringar infordrade öfver revisorernes anmärkningar, med ett ord, att hafva allt så förberedt, att räkenskaperna kunna, för besluts fattande, under Februari månad föreläggas kommunalstämman, förefaller svårt, mångenstädes omöjligt.
Då derjemte ingen olägenhet synes kunna härflyta af ett kortare uppskof, föreslår jag att den i begge dessa §§ föreskrifna tid för granskningsstämman må förändras ifrån »Februari» till Mars månad.
Förslag till Förordning om Kommunalstyrelse i stad.
Instämmande med komiténs pluralitet i det väsendtligaste af de grundsatser, på hvilka detta förslag hvilar, skiljer jag mig dock ifrån densamma i afseende på Magistratens ställning till och inflytande på stadens kommunal-förvaltning.
Den blott verkställande och förvaltande befattning, som, enligt förslagets 6:te§, blifvit Magistraten anvisad, är i min tanke hvarken förenlig med kommunens sanna fördel eller med Magistratens, af kommunallagstiftningen oberoende, egenskap att äfven vara en offentlig myndighet, hvilken inom
Stads-kommunen har närmaste ansvaret för upprätthållande af det allmännas intresse.
Magistrats-institutionen är föråldrad.
Den tarfvar en fullständig omdaning, som likväl är förenad med stora svårigheter, hvilka komitén hvarken kunnat, eller enligt sin instruktion varit förpligtad att lösa.
Så länge denna institution qvarstår, måste den likväl upprätthållas, i den mån sådant är förenligt med ordnandet af ett sannt kommunalväsende.
Det är denna uppgift, jag icke anser komitén hafva lyckats att lösa.
Magistratens nu egande pröfningsoch beslutanderätt har af komitén blifvit nära nog tillintetgjord.
En inskränkning i densamma var oundviklig, så framt man ville till lif framkalla den ännu på de flesta ställen slumrande kommunai-andan.
Men man hade bort vakta sig att i detta hänseende gå för långt, emedan man derigenom skadar sjelfva samhället.
Då kommunen genom sina fullmägtige lättat ett beslut, som rörer dess hushållning och förvaltning, kan och bör det i allmänhet icke tillkomma Magistraten att derå vägra verkställighet, helst beslutet i vigtigare fall bör, enligt komiténs förslag, underställas högre myndighets pröfning.
Men frågor gifvas dock af den egenskap att Magistraten bör ega rätt att dem pröfva och deröfver i första hand besluta.
Det åligger nemligen Magistraten tillse att ordning och säkerhet upprätthållas, att brandväsendet hålles vid magt, att stadsskjutsen utgöres efter gifna föreskrifter, att stadens och det allmännas intresse iakttagas vid offentliga platsers ordnande, vid allmänna byggnaders uppförande, vid gators anläggning, med mera sådant.
Huru låter sig detta förena med 6:te §:s ordalydelse, der beslutanderätten, utan undantag, är öfverlemnad åt allmänna rådstugan, stadsfullmägtige eller i vissa fall stadsnämnden, och der endast verkställighet och förvaltning blifvit uppdragen åt Magistraten?
115 Väl innehåller § 67 att i fråga om Magistratens handhafvande af hvad till executions-verket, säkerhets-, ordnings-, sundhets- och sedlighets-polisen hörer, skall gälla hvad derom i lag och förordningar stadgadt är; men, utom det att i dessa ämnen många fall torde förekomma af beskaffenhet att ingenting derom finnes i lag och förordningar föreskrifvet, torde det kunna frågas huru Magistraten skall kunna uppfylla dessa sina åligganden utan att i kommunalförordningen inflyter en föreskrift derom, att hvad kommunen i dylikt hänseende beslutar, icke må gå i verkställighet förr, än det vunnit Magistratens godkännande.
Afven ur en annan synpunkt anser jag vådligt att tillintetgöra Magistratens pröfningsrätt.
De flesta städers drätsel uppehälles, till icke ringa del, med af staten donerade medel, vare sig fastigheter eller sådana som staden fått tillstånd att lägga på rörelsen.
Dessa donationer afse ofta uppfyllandet af vissa bestämda ändamål.
Magistraten har vanligen sig ålagd skyldigheten att öfvervaka sådana medels oförryckta användande efter gifna föreskrifter.
Jag anser det icke välbetänkt att föreslå Magistratens skiljande från detta öfverinseende och tror derföre att komitén i sitt förslag bordt stadga, att alla beslut i afseende på afkastningen af en stads gemensamma egendom eller af sådana dess inkomster, som äro grundade på Kongl, resolution, eller på donationsbref, böra, för att blifva gällande, underställas Magistratens pröfning.