Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad först beträffar den hjelp, som Banquen vid allmänna vådor lemnat Staten och som Rikets Ständer uppmanas att icke afhända sig; så torde med skäl kunna anmärkas, att vid dessa finance-operationer en öfverdrifven men min. dre rigtig hushållnings-beräkning gått i bredd med det befallande behofvet af biträde.
Man har velat bespara räntor, som hade tryckt folket med nya bördor, och derföre utgifvit myntsedlar i stället för stats-skulds-förbindelser.
Häruti lig. ger väsendteliga orsaken till påföljande oredor , men derjemte ett väsendtligt bevis, att annat hjelpe-medel fanns, om man velat begagna det: ty omöjligen kan det inkastet godkännas , att sådane Stats-obligationer ej kunnat vid ifrågavarande tillfällen användas.
En femtioriksdalers
Banco-sedel , utan ränta och för hvilken icke erhålles silfver i Banquen, måtte ejva - 388 Betänkande om Rikets Pennihge-Veril ra bättre än en femtio-riksdalers räntebärande obligation, utställd under samma Ständers garanti.
Riksgälds-Contoirets obligationer visa bäst att sådana papper ej sakna credit, Hjelpen för tillfället hade ungefärligen varit densamma , om räntebärande papper blifvit utgifna i stället för Banco-sedlar; men förmånerne i framtiden, om myntet förblifvit orubbadt, hade tiofaldigt ersatt hvad som utgått i ränta och amortissement till skuldens successiva indragning, hvaremot en på förhand bestämd successiv indragning af mynt är det skadligaste som kan företagas , näst efter att först göra dess värde osäkert.
Englands exempel, som så ofta åberopas, visar till ytterlig» het, hvilka summor kunna skapas till artificiel tillgång, blott myntvärdet upprätthålles, då Österrikes, Danmarks och äfven vårt ådagalägger, huru snart den källan uttorkar, hvarifrån man vill underhålla ett pappersmynt utan redbar fond.
Ett så försvagande medel bör derföre ej prisas så högt, helst samma och större biträden kunna vinnas med mindre våda: och Banquens försträekningar så väl till staten, som till enskilde, på bekostnad af myntets stadga, uthålla ingalunda en sträng pröfning.
Särskildt må nämnas, att alla andra Regeringar i Europa , som haft Stats.Banque-inrättningar, förändrat dem till enskilda associationer , så att egentligen Svenska Banquen ensam står qvar i den förra formen.
Om mettallisk tillgång, inom landet, för ett actie-capital af 3 millioner kunna inga positifva beräkningar uppgöras för eller emot.
Vid subscriptionen till disconterne såg man , att silfver fanns.
Summan var väl då icke så stor men 'Betänkande om Rikets Penninge-Verk. 3^9 nuvarande förhållanden äro i många fall helt olika.
De förvånande
Stats-låne-operationerne kunna framställas såsom bevis, huru lätt millioner i hardt mynt erbjudas och skapas genom den sammansatta creditens förmåga.
För det dubbla ändamålet, att vinna stadga och säkerhet i myntväsendet för framtiden och derjemte en god afkomst för hvad som insattes, skulle mån^ ge med tillfredsställelse frambära sina upplagda tillgångar af ädla metaller, och man kunde då ofta nog finna uträkning, att, i utbyte för våra exporter af jern och koppar, taga guld och silfver i stället för colonial-varor och vin.
Flera lättande medel kunde för Öfrigt vid verkställigheten begagnas, såsom att låta insättningarne ske i flera terminer, att i stället för silfver äfven emottaga vexlar på Hamburg och London, sorn successive realiseras, eller koppar och jern, som äro lätt förvandlade till ädlare metaller o. s. v.'
Så olika är emellertid öfvertygelsen om tillgången på ädla metaller inom landet , att äfven de finnas som anse en inskränkt termin af högst 2 månader böra för actie-teckningen bestämmas, för att ej dervid få mycket utländske penningar. en äfven om sådane skulle i betydligare mån tillflyta, så finner Committéen deruti ej ligga nå^ got ondt, utan tvärtom bevisa det förtroende man utrikes hyste till våra inrättningars bestånd.
För den utgående räntan hade vi nyttan af det insatta capitalet, och med den organisation Banquens förvaltning komine att erhålla, är något slags beroende dervid, af främmande interessen, visserligen ej tänkbart.
Att en betydlig del af Banquens silfver-förråd kan, i följd af spannmåls - 390 Betänkande om Rikets Pennings-Verk. införskrifningar under missväxt eiler annan fortfarande import, utöfver hvad genom våra exporter betäckes, komma att ur Riket utgå, är utan tvifvel möjligt; rnen det utgår då ej för intet och samma behof hade i alla fall genom annan valuta måst fyllas.
Om liela det tecknade acde-capitalet utfördes på ett båll, för att betäcka förbindelser och således stärka crediten, skall samma credit på annat håll införa dubbelt, om det behöfs och kan af industrien upptagas, så snart säkerhet i beräkningen finnes.
Capitalerna söka sig dit, der de med hästa fördel kunna användas: i ett penninge-fattigt land är räntan högre än i ett rikt , och penningar skola alltså ditflyta, emedan der är mest på dem att vinna, när nemligen man undanröjt det vacklande system, sorn sönderryckr grunden för beräkningarne och förtroendet. farhågan att vi skulle kunna blifva utan rörelse-capital är af ingen vigt: det är i sakens natur alldeles omöjligt, och tanken att vilja bestämma det till en viss quantiret, eller afmäta näringarnes behof deraf, är origtig.
Då rigtiga grunder för Banquens förvaltning bestämmas uti sjelfva bolags-eontractet, afslutadt och bekräftadt i den mest lagliga och bindande form, så bör man ega fullkomlig säkerhet för dess bestånd.
Det kan visserligen af högsta magten brytas, men icke lättare än hvarje annan dei af den stadgade sainhälls-mrdningeni Regerings-formens 72 §. bjuder väl, att Banquen förblifver hädanefter, såsom hittills, under Rikets Ständers egen garanti och vård ; men den innehållet ock, alt den må förvaltas efter de ord - Betdnkande om Rikets Penninge-Vcrk. 391 ningar, stadgar och reglementen, hvilka redan gjorde äro eller vidare af Rikets Ständer kunna göras.
Om det anses nyttigt, att genom bidrag af enskilde actie-egare på en gång förskaffa Banquen en tillökning i dess redbara fond, som eljest först efter längre tids förlopp kunde vinnas, och genom en sådan anstalt consolidera Banquens credit; så beror beslutet derom utan tvifvel af Rikets
Ständer allenamen något hinder emot sjelfva beslutet torde ej kunna hemtas af Regerings-formens föreskrift, som blott åsyftar att betrygga Rikets Ständers dispositions-iät£ öfver Banquen, Efter denna undersökning om inkasten emot den plan Committéen i underdånighet uppgifvit, har Committéen ansett sig böra, genom en uppgjord förslags-beräkning, söka närmare utreda och ådagalägga, huru planen i tillämpningen skulle verka på Banquens ställning i dess gamla och nya förhållanden, samt på möjligheten, att, i förening med minskning af skatterne, bereda utvägar så väl för Statsverkets löpande utgifter och dess till äfventyrs inträffande, behof af utomordentliga bidrag, som för fortsatt utförande och fullbordan af åtskilliga allmänt nyttiga företag, äfvensom för credit-rorelsens oafbrutnn gång.
Följande exempelvis författade utredningar lemna härom upplysningar.
Utredning N.o 1.
Vexel-Banque-Skuldén upptages till 26 millioner.
Riksgälds-Sedelstocken upptages till 4 Summa 30 millioner. 392 Betänkande om Rikets Penninge-Verki Banquen.
Banquens tillgångar:, här förslagsvis, dock på det hela icke fqr högt beräknade, men hvilka naturligtvis komma att specifikt utredas, derest fråga om enskild association antages. Metalliska.- i silfver och koppar efter uos^ svarande emot , , , 12,600,0.9,0.,.
Utlåningar ■■ på Guld o.ch Silf•ver å 3 procent, jern och andra, metaller dito, Fahlu Bergslags-sedlar dito, JLåne-banko-capitaler ä 4§j, 4 och 3, Silfver-sedlar ä 4, fastig.--! heter å 4 och 5, Odlingar å a* Banco-riisco.nten ä 6, Manufactur-, disconten ä 3, lern-Contoiret ä 3, Södertelje Cari a Is skuld, sorn blir betald, Tackjerris-.Bergslagens skuld, innesluten i Stats-Verkets, meri , som blir ordentligen liquiderad, c?n skuld vid 5 procents-lånens öfvertagning, sorn i liquid med Siats verket blir betald , , , 15,5.00,005*.
Creditiverför
Maga zins- f>lrectianen och Riksgälds - Contoirets , samt hvad af Disconterne* fordringar ingår , ... , . 6,000,000, Förskotter: till upphandling af myntbara metaller, interesse fordringar vid afslutnings året, smärre fordrings-poster , , i.oop.oop. Summa Banquens säkra tillgång 35,100,000,, Betänkande om Rikets Penninge-Verk. 393 Banquens skulder: Läne-Banquens obligationer, deposition för silfver och för medel till gilfverköp; små räkningar , 2,250,000. återstående säker tillgång 32,850,000^ utom Banquens vinst för 1822 och 1823.
Banquen har dessutom följande fordringar?
vid 1821 års slut vid 1823 års slut, Stats-Verkets skuld.
, 5,900,000. 5,100,000, Götha Canal 2,100,000, 2,700,000, Strömrensningarne , , 300,000.
500,000, Södertelje Canal . , 100,000.
100,000, Ujelmaren . 150,000. 200,000. 8,550,000, 8,6oq,ooo, Tillkommer
Discont fordringar 1,450,000, 3,450,000.'
,T~ndTlioner. 10,050,00^ Riksgälds-Contoir et.
Riksgälden vid 1821 års slut, upptages, enligt 1821 års tryckta utdrag i rund summa till . , . 6,160,000. derå afdrages den här ofvan upptagne Riksgälds - Sedel-Stock , som Skulle öfvertagas af Banquen . 4,000,000^ -V„t,) „ 160.000. ^94 Betänkande 0Tn Rikets P, enninge- Verk.
Transport 2,160,00c Tillägges för hvad af for dringarne må anses mindre be talnings-gildt * ... 340,000.
Summa 2,500,000.
Om Riksgälds-Contoirets creditiv-skuld till Banquen afskrefs (upptagen till 2,700,000^ så hade Riksgälds-Contoiret alldeles ingen skuld ; och likväl finnes full tillgång till nya Eanquens funderande på 30 millioner,, enär den säkra fon. den ofvan är beräknad till 32,850,000 utom Eanquens öfverskott för 1822 och 1823.
Regleringen i denna del kan alltså ställas efter pröfning och godtfinnande; det synes likväl lämpeligare att consolidera Banco-sedlarnes säkerhet •ytterligare genom denna revers-fond: tillika med afseende på möjligt behof af ett Stats-creditiv vid det tillfälle 63 §. i grundlagen utsätter..
N:o 2. §• i Enligt utredningen N:o 1, öfver Banquens tillgångar, uppställde uti säkra fastän mer och mindre snart disponible, samt uti sådane som icke skulle intagas i någon beräkning till den nya Banque-associationen, och vid en jemföring deraf till den utelöpande samfälda summan af Banco- och Riksgälds-sedlar, synes vara tillräck ligen bevist, att ingen osäkerhet eller våda skul le kunna finnas för enskilde actie-egare att, gt mensamt med Rikets Ständer , inträda i garan tien för ovägerlig inlösen af hvarje nu utelö ge - Betänkande om Rikets Penninge-Verk.
395 pande mynt-representativ, äfvensom af dem hvil” ka hädanefter utgifvas; efter den föreslagna utvexlings-grunden af 48 skill, silfver för 12a skillingar sedlar. a.
Actie-egarne skulle garanteras en minimi inkomst, exempelvis af 5 procent.
Ofverskjutande årlig revinue komme att bero af förvaltningens utslag, till grunderne limiterad enligt octroy och instruction, och att fördelas pro rata. dess maximum kunde likaledes limiteras om sådant ansåges nödigt; på det ej fördelen af actieteckningen skulle kunna öfvergå till ocker på nationen , eller i sjelfva förvaltningen reta till utsträckning af disconterings-operationer, för att skaffa stor utdelning på actierne.
Denna limit kunde antagas till 7 eller g procent, alltsom anledning vore att, genom consoliderad säkerhet uti inrättningen , vinna förtroende och actieteckning. §• 3* Till nya Banquen skulle höra följande:
Alla Vexel-Banquens functioner: af länebanquens utlåningar på guld och silfver: på jern och metaller; på Fahlu Bergslags-sedlar; i discontväg: på publika papper, reverser, vexlar och erulossementer samt på magazinerade och brandförsäkrade varor: vidare Manufactur-discontens och Jern-Contoirets creditiver samt alla assigneringar och afräkniligar. §• 4- Till förra Banquens särskilda utredning skul.' le höra: lån på Läne-banco-capitaler; på silfver 396 Betänkande om Rikets Penninge-Verk'. sedlar; på fastigheter och på odlingar; alla liqtiider med Statsverket , Riksgälden , Magazinsverket, gamla Discont-utredningarne m. m. dock att; i den mån fonderne ingingo , de öfverflyttas till den gemensamma administrationen i den nya banquen ; att derigenom , uti stadgad ordning ▼erka, till rörelsens lif och utveckling» §• 5- De inkomster, som af den förenade Banco— inrättningens fonder och rörelse blefve att upp— hemta, kunna väl för närvarande svårligen uppställas i beräkning ; men utan tvifvel böra då blifva betydliga.
För att likväl snarare antaga mindre än mer; uppföras både gamla och nya inrättningens sam,* fälda rörelse-fond och tillgångar allenast till ao millioner, räntebara till 4 procent , då inkomster komma att utgöra brutto , . 800,000.*
Om derifrån afräknas Banco - verkets underhåll, högt tagit till , , 2oo,oooi samt actie - egarnes minimi ränta å 5 procent » 375,000. 575,000; så återstår disponibelt öfverskott minst 225,000» oberäknadt hvad som genom en mera liflig och utvidgad fäne-rörelse, på korta terminer, till handelns och näringarnes större lättnad och biträd eä kunde derutöfver vinnas» §. 6.
Ständer skulle genom sitt tillskott hafva fern åttondedelar, de enskildte tre åttonde* Betänkande om Rikets Penninge-Verk.
397 delar uti den reela fonden; med detta samfäldta capital, åtta millioner silfver, garanteras efter mynt-bestämnihgen Tjugu millioner sedlar, pari.
Tio af den utelöpande sedelstocken garanteras åter genom gamla Banquens säkra fordringar allena, jemte det desse fordringar äfvenledes fullkomligen garantera de enskilde actie-egarnes tillskott.
Men då likväl Riksens Ständers Banque, genom desse sine säkra och fasta tillgångar, besitter, först f i den reela fonden och sedan af hela rörelse-massans garanti för sig allena; skulle ock förhållandet mellan Ständernas och de enskildas andel derefter uti grundcontractet mätas, i fråga om all utdelning jtro rata utöfver minimum af 5 procent, som först af massa indivisa skulle utgå: nemligen att Ständerne alltså vid sådan Utdelning hade | och de enskilda |; ty de enskildas tillskott, 30 millioner, svara mot 7~ i sedlar eller £ af sedelstocken, antagen till 3 millioner.
Ständerne åter 5 millioner hardt mynt svarande mot ii| i sedlar; och deras fordrings-garantier allena: 10 tillsammans 225 som gör fyllnaden i desse 30.
Öfver denna inkomst för Statens andel af Banquen, skulle Riksens Ständer allena ega att disponera, 7* Octroyen och reglementet skulle begränsa ilen öfvervigt, som trefjerdedelar måst ha emot en fjerdedel.
Fullmäktige skulle naturligtvis vara flere än de enskildes; men denna pluralitet kunde dock ej öfverträda reglemente och Instruction utan ansvar, då, mera än nu; 398 Betänkande om Rikets Penninge-Verk. samtelige Fullmäktige hade att förvalta Banquen efter Instructionens lydelse, icke deremot; och Instructionen kunde åter icke blifva stridande emot contractet; ty då vore contractet brutet.
Tillika borde styrande makten hafva ett ombud uti den nya Inrättningen, egentligen för att reservera emot afvikelser från contracts-vilkoren, å hvilkendera sidan sådant skulle förekomma!
På detta sätt äro andra rikens nya Banque-infättningar formerade, med den olikhet likväl att der icke finnas 2:ne classer Actie-egare, såsom bär, Staten och de enskilde, utan ensamt -de sednare, livilke bland sig utvälja Directeurer. §. 8.
Denna Banque skulle ensamt hafva Privilegium såsom Biks-Bank och provincial Läne-Banquer icke få inrättas: men associationer kunde, lika såväl sorn enskilda hittills, assignera på RiksBanquen, så vidt de der placerat sina fonder.
Riks-Banquen skulle deremot kunna inrätta liqvidations-afdelningar uti södra och vestra delarne af Riket eller annorotädes, om sådant för handelns och näringarnes lättnad ansåges erforderligt.
. §• 9- Riks-Banquen skulle icke få emot ränta upptaga enskildes medel, för att dermed utvidga sine Låne-operationer, såsom exempelvis de förra Disconterna å 3 procent.
Rättigheten att i utomordentligt fall, derest sedlarnes inlösen skulle det fordra, upptaga metalliskt lån, mot garäntie uti gamla Banquens fordringar, måste lik» Betänkande om Rikets Penninge-Verk.
399 väl var reserverad; på det att intet hinder i något fall skulle kunna möta det egentliga hufvud-ändamålets framgång, nemligen myntbestämningen.
Till dessa hufvudsakliga momenter anses utvecklingen af frågan, om enskildas intagande uti Banquen vid detta tillfälle böra inskränkas.
Sk ulle förslaget derom vinna afseende, blifver det en nödvändig följd deraf, att detaillerne erhålla den fullständigaste utarbetning.
Sammanhanget emellan förenämnde reglering af Banco- och Riksgälds-Verken genom en myntbestämning och de öfrige delarne af Rikets finance-väsende, kunna i allmän öfversigt anses utfalla på följande sätt. 1:0.
Då alla Riksgälds-sedlarne blefve öfvertagne i den nya Banque-inrättningen, ankomme pa Ständernas pröfning derefter , om äfven Riksgälds-Contoirets skuld på löpande räkning till Banquen skulle afskrifvas eller ej.
Troligen är ej heller Riksgälds-Contoirets skuld, vid 1823 års slut, fullt 6 millioner, Riksgälds-sedel-stocken inbegripen.
När deraf afräknas 4 millioner för den senare, återstår på sin höjd 2 millioner; men, efter anledning af calculen N:o 1 antages Riksgälds-Contoirets räntebärande skuld till 2§ million å 5 procent . . . . 125,000.
Konungens årliga interesse-medel utgöra ......
200,000 4oo Betänkande om Rikets Penninge-Verk.
Contöirets egna utgifter , då sedel* utgifningen upphör förslagsvis . 39,000!
Statsbristen oförändrad . . » 1,666,000.
Summan af Riksgälds-Contoirets utgifter blefve då .
. * 5,030,000!
Inkomsterne äro deremot antagne att nu utgöra:
Beviliningen 2,580,000.
Licenten, Skatte-rätts* medlen gö.öodi ■ — s,63o,ooöi När derifrån af räknas förestående i 5,030,000. återstår Bevillnings-öfverskott . 600,öoö. 2. Andelen j
Som tillfaller Staten uti Banquens öfverskott, sedan de enskilde actie-egarne efJ hållit sin utdelning pro rata, utgör minst 200,000 R:d, men utan tvifvel betydligt deröfver: 3J Eörenätnnde Samfälldd tillgång af minst 800,000, skulle lemna fond för skatternes ned* Sättning Samt till Canal-arbetens fortsättning och andre allmänna Utgifter. 4.’ Exempelvis antages, att en half million ned* sattes i Skatteme; då återstår en behållning af minst 300,000 R:dr. 51 Betänkande om Rikets Penningc-Ferk, 401; Denna tillgång förslår troligen ej för Götha’ Och Hjelmare Canal, samt för de öfrige oundgängeliga biträden, sorn torde ifrågakomma.
An—i slaget till Strömrehsningärne skulle möjligen kun* na indragas, emedan da, medar 18 2 3, räntebetalningen till Södertelje Canal Actie-egare på g:de Titteln upphör och äfvenledes Vägcommittéens arbeten torde nå så nära deras fullbordan , att mindre anslag än hittills derefter blefve tillräck* ligå, så skulle med desse tillgångar på gide HufVud-Titteln blifva utväg att, om än långsammare,' dock efter hand utföra de af större vigt ansed* de Stramrensningarne.
Deremot synés den rätta utvägen bli, oni vid närmare utredning finnes, att förenämnde tillgångar icke förslå till en driftig fullbordan a£ de redan så långt framskridna arbeten, att upp* taga inrikes lin på terminer till fyllnadsbeliofVet, enligt hvarje års arbetsplan; då af den årli-j ga tillgången först skulle afsättas fond för ränta och amortissement.
Skulle fråga dervid tillika blifva, örn något mindre räntetillskott för de till senare årens Canal-arbets-företag , genom actie— teckning, tillskjutne penningar af enskilde medborgare, dertill uppmanade af Riksens Ständer} åtminstone i hvad Götha Canal angår, och hvarförutan en betydlig summa representativt capital faller tili intet värde; så kunde en sådan ränte* betalning äfven på samma tillgång fönderas.
Garantien i denne del skulle i alla fall anses blott såsom ett villkorligt fyllnadsbidrag, då Si hang till Riki-St, Prot• lista Samt.
Ig2J. 30 4°ä Betänkande om Rikets Penninge-Verk. företagens omedelbara afkastning icke lemnade hvad dertill erfordrades.
Detaillerne häraf ega sammanhang med än* nu ej kända förhållanden om summor och tider, som till de återstående arbetens fullbordande er» fordras. 6.
Siats-Verket regleras inom nu gällande tillgångar och anslag.
Detta beror af Kongl. Majtts närmare nådiga pröfning, men är här framstäldt såsom en supposi tion.
Skulle utomordentliga åtgärder blifva nödige för FörsVars-Verkets hastigare completterande på en gång, torde deremot, sedan en sådan complettering för sig gått, de löpande omkostnaderne sedermera kunna i någon mån förminskas; i hvilket förhållande , derest icke annan utväg funnes, sådana behof skulle uppfyllas genom lån efter betalningens utställande på terminer, för hvad som anskaffas, emot successivt återgäldande antingen inom Tittelns egna tillgångar, eller med andra dertill anslagna medel.
Mindre creditivet ställes på Riksgälds-Contoiret och fond dertill bildas af Stats-Verkets dit ingående öfverskott, med rättighet för RiksgäldsJ
Contoiret att, om så skulle erfordras, dertill uppJ taga Ian, hvars ränta och amortissement utgöras af dessa öfverskotsmedel, då de icke blifva omedelbarligen svarande emot hvad som till disposition å mindre creditivet kunde ifrågakomma.
Betänkande om Rikets Penninge-Verk. 403 8.
Större Creditivet utställes för denna gången på Banquen.
Fullkomlig tillgång dertill finnes uti nuvarande Banquens öfverskotts-tillgång; (SeCalctrlen N:o 1.)
Då Riksdagskallelse alltid går i bredd med dispositionen af detta creditiv, och detsamma alltså blott för en gång kan ifrågakomma, vid detta tillfälle fönderadt på en eifectivt befintlig tillgång; lärer det vara öfverflödigt att anmärka att, om enskilde Actie-egare blifva delaktige i Banquen , inga så beskaffade Creditiver sedermera kunna på Banquen ställas, utan med begifvande af de enskilde och med vilkor att ränta anvises för hvarje sådan disposition som , efter öfverenskommelse', kan komma att göras.
Committéen slutar sitt arbete i denna del af dess åliggande med en kort framställning, om den föreslagna nya Banque-inrättningens functioner.
Hufvud-ändamålet med densämma är att försäkra Banquens förmåga, att uppfylla sina för. bindelser, sådane de nu bestämmas , men den lemnar tillika nya utvägar lill kraftiga biträden åt handel och näringar.
Naturen af en sådan Banque-inrättning är, att dé stora syftena för dess verksamhet böra vara bestämdt limiterade, men att förvaltningen i möjligaste måtto är fri uti åtgärderne, som leda dertill, emedan desse måste bero af allmänna händelser och conjuncturer.
Dertill hörer väsendtligen pröfning vid disconteringar ej mindie af det total-belopp , som Banquen , utan att träda sina större ändamål för nära , kan utlemna , än äfven den summa , som med säkerhet kan åt en person försträckas.
Ingen val or - 404 Betänkande cm Rikets Penninge-Verlt. ganisérad Banque utlånar, såsom den Svenska, pä fastigheter eller odlings företag, aldrig på långa terminer; men deremot inskränker den ej heller sina lån biträden inom ett maximum , otillräckligt för större industri-företag.
Med ständigt ögonmärke på Banquens bufvud-föremål, att först svara för sedlarnes bestämda värde emot metallen, och sedan att på förmånligaste sätt biträda näringarne , bör det af dess styrelse bero att afgöra , om ock huru den vill i låne-väg använda sina tillgångar, utan att sådant må i förhand vara bundet af reglementariska föreskrifter, men med redovisnings-skyldighet inför principalerna genom anförande till protocoil af de skäl och omständigheter , som i hvarje fall till åtgärdeme föranleda.
Af Banquens styrelse bör äfven bero, att för olika biträden och säkerheter stadga olika ränta, likväl inom sex för hundrade, så länge denna lagliga måttstock för penninge-räntan anses böra bibehållas.
Genom tillökningen i Banquens capital, och den jemnare circulation, som bör blifva en följd af mymtbestämningen , kunde discont-rörelsen sannolikt erhålla större utvidgning och bättre rigtning, så att assignalioner, utställde på högst tre månader emellan särskilde orter i Riket och försedde med accepter och endossementer, under vexel-rätt, skulle belänas, äfvensom hypothicerade lager af vissa varor, efter Baneo-styrelsens bepröfvande.
Finance-Committéen , sorn i det föregående sökt uppgifva medel till beredande af stadga i myntvärdet, hvari, enligt Committéens öfvertygelse, gcunden ligger till välmågans fxamgepa Betänkande om Rikets Fenninge-Ver k. 405' förkofran hos alla medborgare-klasser, har äfven bort sysselsätta sig roed ett annat ämne af bekvmS mersam vigt, huru den närvarande förlägenhet hos enskilde, som nog allmänt öfverklagas, skall mildras, om också den icke kan fullkomligen afhjelpas.