Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det erfordras dock för att än vidare fullkomna ordnandet af Statens inkomster och utgifter, att söka skilja alla enskildta interessen ifrån den inflytelse, som dessa för det närvarande icke sällan utöfvat, och såmedelst återföra ruarkegångsprisen till deras rätta ändamål, eller ett rigtigt beräknadt värde i penningar af jordskatterne, med tillagd rättighet för de skattskyldigc af en bestämd lösningsrätt; att de lill Militaire- och CivilStaternc i Landet upplåtne Indelningar io S t a t s - U t s k o 11 e t s till Staten indragas, samt att Löneanslagen till ErnbetsmannaStaterne utgå i Contant ifrån Statens Cassa, och det är efter Utskottets tanka, med införande på samma gång af dessa bägge hufvudsakeliga förändringar, som en reduction af räntepersedlarne blifver af mera vidsträckt nyttiga följder:
St:r vördsamt anmäla, alt Utskottet, som funnit det af K.
Utlåtande, jemte det dervid bifogade exempelvis uppgjorde förslag till ifrågavarande förändring och reduction af hemmansränlorne, innefatta så vigtiga upplysningar B e t ä n k a n d e n, N:s 323, 3?4.
11 och vara med den omsorg uppgjordt, alt en allmännare kännedom deraf till fö i'i i l ligast torde bereda öfvertygelsen om vigten af de gjorda framställningarne och derigenom grundlägga deras framgång, att
Mrt derom behagar meddela sina Befrhde Nådig föreskrift, utdelas i Landsoi terne.
(U.-A.) Af från RiksStånden ankomne ProtocollsUtdrag har Utskottet inhemtat, att, vid förehafvandet af den summariska uppgift på föreslagnc tillökningar i StatsUtgifterne emot hvad 1823 års Statsreglering upptager, som Utskottet, i sammanhang med svaren på de vid UtgiftsBetänkanderne gjorda anmärkningar, till Ä. Strr öfverlemnat, de respective RiksStånden, i frågan 0111 det FörslagsAnslag som bör bestämmas till godtgörande af ofvanberörde utgift, yttrat sig olika, i det II. R. o. A. beslutit: att, i den händelse RiksMarkegångspriset för den under lönerne inberäknade Spannemål skulle något år öfverstiga 6 R:dr Brco, deri här igenom uppkommande brist för den del af berörde Spannemål, som öfverskjuter Kronans behållna 12 Stats- Utskottets Spannemål, skulle af R:g:sContoiret Statsverket ersättas; H.
PresteStämlet saint Y.
BorgareStlndet deremot bifallit: att förslagsvis ett anslag pä
Stat för detta ändamål uppföres för 40,681 T:r 27^ k:pr Sp:l, efter lika beräkning som förut, lill 4o,68t R:dr 41 sk. 5 r. i penningar; men H. BondeStändet funnit Utskottets ofvanberörde summariska uppgift icke fordra annan åtgärd, på Ståndets sida, än att läggas till handlingarne.
Och då härigenom icke blifvit definitivt afgjordt, huru i förevarande afseende förhållas må, har Utskottet ansett sig böra , med tillkännagifvande af de beslut R. o. A.j samt Preste- och B or gar cSLån deri i frågan fattat, till II.
BondeStändet hemställa, det berslöf i sjelfva saken varder taget och Utskottet meddeladt.
N:o 525. R. H. Sl:rs Förstärkta StatsUtskotts Memorial angrde anställd omröstning i någre till StatsRegleringen hörande frågor.
Till följd af de Beslut, respective RiksStånden fattat, i anledning af StatsUtskottets Memorial \:o 3i5, rörande skiljaktiga Beslut inom RiksStånden i frågor, ang:de regleringen af RiksStatens io:de HufvudTitel samt Allmänna IndragningsStaten m. m., har Förstärkta StatsUtskottet, i den ordning 6g §.
Regerings.- Formen föreskrifver till sluteligt afgörande förehaft samma frågor och deruti anställt omröstning efter följande af RiksStånden godkände Propositioner : B etänk anden, N:o 325. i3 Forsla Voteringen.
Den sorn bifaller, alt Hans Excellence Hr Grefve Rosenblad må på Allmänna IndragningsStaten upptagas till fortsatt åtnjutande af det arfvode iöoo R:dr, Hans Excellence, såsom f. d. GenerulTulIDiicctioncns Ordförande, uppburit, voterar Ja.
De öppnade VoleringsSedlarne hafva innehållit 88 Ja oell 3t Nej; hvadan och sorn Ja vunnit, det I ,4 Stats-Utskottets är bifallet, att Hans Excel lence, Hr Grefve Rosenblad må å Allmänna IndragningsStaten upptagas till fortsatt åtnjutande af det arfvode, 1600 R:dr B:co, Hans Excellence , såsom f. d.
M:t lämpligast linner, och i den molin Eetänkanden, N:o 325. i5 ”dertill anviste tillgångar blifva disponible, låta verkställa en sådan löne-reglering, som, uti närmaste öfverensstämmelse med Indelningsverket, bringar löne”vilkoren till möjligaste likhet inom samma grad vid ”hvarje Regemente eller Corps , voterar Ja.
M:t i underd:het ”anhålla, det K.
M:t lämpligast finner ”och i den mohn dertill anvista tillgångar blifva disponible, låta verkställa en sådan Lönereglering, som, ”uti närmaste öfverensstämmelse med IndclningsVer - i6 Stats-Utskottets ”ket, bringar lönevilkoren till möjligaste likhet inom ”samma grad vid hvarje Regemente eller Corps.” Hvilket allt Förstärkta StatsUtskoltet härmed skolat hos R.
Utlåtande, angående yrkad befrielse för Kihls, Axbergs och Hofsta FriSocknar från utgörande af åtskillige Praestationer till Dylta Svafvelbruk. (U.-A.) Cjfenom ProtocollsUtdrag af den 17 December näsll. albar II.
BondeStåndet till Utskottet remitterat ett Memoria 1 af Riksdagsfullmäktigen Olof Olofsson från Örebro Län, deruti, under framställning af de tryckande tjenstbarheter och hembudsskyldigbetcr af skogsproducter, sorn Kihls, Axbergs oell Hofsta såkallade FriSockneHemmansägare inom nämnde Län, emot Roteringsfribets åtnjutande, blifvit ålagde att utgöra till Dylta Svafvelbruk och af hvilka genom uppgifne åtskillige missbruk och öfverträdelse!’ å BruksFörvaltningens sida af Författningarne rörande Svafvelbrukets och FriSocknarnes ömsesidiga rättigheter och skyldigheter än mera försvårade och till ständiga stridigheter föranledde praestationers vidare utgörande
Ilemmansägarnes utarmande och undergång oundvikligen skola beredas, Motionären hemställt, det FriSockneHemmanen måtte få, i likhet med andre Skatte Hcmman - Betänkan den, N:o 326. 17 Hemman i Riket antingen undergå Rotering eller erlägga så kallad RotefrihetsAfgift och deremot befrias från alla tjenstbarheter och all hembudsskyldighet tili Dylta Svafvelbruk; men i händelse oförmodade hinder för denna frågas afgörande vid detta Riksmöte skulle inträffa, att då, intill dess frågan blefve sluteligen afgjord, FriSocknelJemmanen förunnades en sådan minskning i tjenstbarheternc till Svafvelbruket, att desamma ej i värde öfverstego roteringskostuaden, och i synnerhet antingen fullkomlig befrielse från all hembudsskyldighet af Kol och Ved till Svafvelbruket eller ock ett sådant bestämmande af hembudsskyldigheten, att Svafvel bruk sinn ehafvaren förpligtades , att antingen betala de hembudne skogsprodueterne efter samma pris, som annor man för dem vill gifva eller meddela FriSedel.
Och har sedermera uti Memorial af den 5 nasti.
St:r, att föreskrifva på hvad sätt denna Kronans Egendom skall förvaltas, upphörandet af Svafvelbrukets nuvarande betjening af FriSocknarne ock äga rum, hvarvid Motionären tillika förklarat, att om en fullkomlig befrielse för FriSocknarne från så väl alla tjenstbarheter som hembudsskyldighelen af Skogsproducter till Svafvelbru5 B. 2 j8 StatsUtskottets ket, emot rotering eller rotefrilietsafgifts erläggande icke för det närvarande kunde verkställas, oell ej heller en sådan, i afvaktan på förenämnde förändring, af FriSocknarne önskad lindring i deras tryckande belägenhet, kunde erhållas, hans önskan vore, att R.
Att den gamla för Staten och FriSocknarne mer än behiifligt kostsamma Svafveltillverkningsmetlioden vid Dylta måtte afskaffas och tillverkningssättet af denna vara, i likhet med hvad vid de enskilte Svafvelbruken redan för längesedan skedt, lämpas efter de i Svafvelprocessen gjorde förbättringar, som, på vetenskap och konst grundade, af många års erfarenhet skola blifvit mer än tillräckligt godkände. 2:0
Att sedan genom en undersökning af dertill behörigen qvalificerade personer blifvit utrönt hvad som erfordrades för Dylta Svafvelbruks innehafvare, för att på denna mindre kostsamma tillverkningsmethod, utan förlust och med någon skälig vinst tillverka Kronans Svafvelbehof, det måtte, med hänsigt till den bättre Svafvel-processens mindre behof af FriSocknarnes praestationer blifva bestämdt, så väl hulu många dagsverken efter denna reglering borde af FriSocknarne utgöras, som ock huru många stafrum ved derefter å de svafveltillverkningen anslagne Kronoskogarne af Frisocknellemmansägarne borde huggas och vid Svafvelbruket lefvereras. 3:o Att då den FriSocknarne åliggande andel i kostnaden för Kronosvaflets tillverkning sålunda blifvit fixerad, denna andel så fördelades, att ett
Fri - Betänkanden, N:o 3?.6. jq SöckncHemman ej, såsom förhållandet nu ar, belädes med större Prasstationer än som kunde motsvara elt dylikt Hemmans rotering. 4:o
Att då genom den mindre kostsamma ti 11veik— ningsmethoden, icke alla FriSocknellemmanen behöfde betjena Dylta Svafveltillverkning, de Hemman som från denna betjening befriades, i stället skulle underkastas rotering eller rotefrihetsafgifts erläggande; och 5:o
Att den FriSocknarne hittills åliggande hemlmdsskyldigheten af Kol och Ved till Dylta Svafvelbruks innehafvare koramc att upphöra, såsom för svafveltillverkningen öfverflödig, och FriSocknarne mer än allt annat betungande; såsom stöd hvarför blifvit anfördt, att behörigen upplyst blifvit, att äfven roed den vid Dylta nu brukliga skogsödaude svafvelprocessen, de för svafveltillverkningen derstädes anslagne Kronoskogarne lemna mer än öfverflödig tillgång för svafveltillverkningen; att vid de Svafvelverk, der den bättre och mindre skogsödande svafvelprocessen en längre tid varit begagnad, beräknas ej mer än en famn ved på tillverkningen af ett Skeppund Svafvel victualievigt eller i| Skeppund Stapelstadsvigt, och denna famn, som håller icke mer än 3 alnar i höjd och längd, och hvart vedträd sällan mer än 5 qvarter* längd, således är mindre än af ett Stafrum, som för Dylta Svafvelbruk måste hålla 3i aln i cubik, hvaraf följer, att den vedtillgång, som Kronoskogarne Kolahult och den så kallade Östra Allmänningen med deras framtida bestånd årligen lemna eller y34 Stafrum, vid ett Svafvelverk, der den mindre skogs - ,o Stats -Utskottets ödande processen användes, skulle vara tillräcklig för tillverkning af en 14 ä i5 gänger större qvantitet svafvel än den K. M:t och Kronan nu påräknar att från Dylta erhålla; och att, när FriSocknarnes herabudsskyldighet, under den skogödande till verkningsinethoden, såsom för svafveltillverkningen öfverflödig, tjenat blott till bedrifvande af Svafvelbrukslnnehafvarens enskilt tillhörande tillverkningar, så skall denna hemlmdsskyldighet, under en mindre skogödande tillverkning, såsom då ännu mera öfverflödig i mångfaldigt högre grad befrämja dylika missbruk å Svafvelbrukslnnehafvarens sida.
M:t tinder den i4 Juni 1814 anbefallt att hållas vid Dylta Svafvelbruk, i anledning af R.
St:rs vid 1809 och 1810 årens Riksdag gjorde underd. hemställan om lindring eller befrielse för ifrågavarande FriSocknar, från de dem till berörde Svafvelbruk åliggande tjenstbarheter; så har K. ]\
Resolution i afseende på FriSockneHemmansägarnes hembudsskyldighet af Ved och Kol lill Bruket, under Betänk anden, Nro 323. 21 den 22 Maji innevarande ur förklarat sig vilja deröfver framdeles i Nåder utlåta.
Du B..
Skrifvelse af den 29 Mars jSio ibland annat äfven anhållit att få pröfva och fastställa de förslag till FriSocknarnes roterande eller beläggande med Rotefrihetsafgifl, som R.
Sl:r förmodade en då begärd UndersökningsComrnite' skulle afgifva; och R.
Sins mening, att FriSocknarne borde roteras, i beröide und.
Skrifvelse blifvit framställd; så, enär något sådant RoteringsFörslag icke ännu blifvit R.
St:r meddeladt, och med fästad! afseende å hvad lör öfrigt vid denna Riksdag i denna fråga förekommit, får Utskottet hos R.
Sl:r föreslå r att R.
JH. St:r genom underd.
Skrifvelse hos K. M:t anhålla, det K.
Mrt täcktes förordna en undersökning på stället af dertill skicklige, kunnige och erfarne personer, hvilka ägde, att, efter nödige upplysningars inhemtande, till K.
Mrt inkomma med Förslag så väl till skälig ersättning åt Dylta Svafvelbruk» innehafvare för hvad de genom upphörandet af FriSocknarnes genom K. Mrts Nådiga Resolution d. i5 Sept. 1815 bestämde tjenstbarheter och hembudsskyldighet af dess skogsproducter, kunde komma att förlora, som ock till FriSocknarnes roterande eller RotefrihelsAfgifts erläggande, hvilket underd.
Förslag jemte K. Mrts Nådiga Proposition i ämnet R.
Strr utbedja sig mätte vid nästa Riksdag till R.
Grundlagsenliga behandling öfverlemnas.
Den 7 Nov. 1829. 22 Stats-Uts.kottets N:o 527.
Med tillkännngifvande ali K.
M:t eli Nådig Skrifve! se den 21 Juli 1820 anbefallt K.
SlatsContoiret, alt för berörde ändamål, af under liander hafvande vexcltillgäng, såsom förskott emot ersättning den K.
M:t framdeles ville bestämma, till StatsSecreleraren för Handels- och Financeärenderne aflemna Yexlar på 60,000 R:dr Hamb.
Banco, hafva It.
Bref af den 5 Ju]ii 1827 hvaraf inhemtats: att ofvanberörde ersättningsanspråk härledt sig från seqvestrerade och försålde varor i f- d.
Svenska Pomern åren 1810 och 1811: att ersättningen för den förskjutne Summan, beräknad till i52,5oo R:dr Svenskt Banco anvisats på den del af mindre Creditivet, som blifvit anslagen för andra högst vigtiga och angelägna föremål, än utomordentliga anstalter för Rikets försvar, samt att K. M:t tillika i Nåder befallt, att Räkenskaper bestyrkande ofvannämnde medels användande skulle vid nästa Riksdag lill R, Stirs Stats-Utskott öfverlennäs.
Detta har nu skett, hvadan Utskottet, rörande ferdi iugsanspråkets uppkomst samt detsammas slut - Betänkanden, N:o 327.
Sedan Sverige, genom Fredstractaten i Paris 1809 nödsakats ingå på det så kallade ContincntalSysternet yrkades väl å Franska Regeringens sida den utsträckning häri, att alla Golonialvaror, ankommande med hvilken Nations fartyg som helst, skulle anses förbrutne, men, då en så vidsträckt tydning af de i Fredstractaten upptagne stadganden stod i strid med Sveriges sannskyldiga intresse, blefvo, under loppet af år 1810, Amerikanska Fartyg lastade med Golonialvaror i Svenska hamnar öppet och i Pomern, med Svenska Regeringens tysta begifvande, emottagne och laddningarne förtullade.
Lif— liga framställningar gjordes om upphäfvandet af denna seqvester och varornas återlemnande, så väl af ägarne och deras i Stralsund varande ombud som af Amerikanska beskickningen vid Svenska hofvet, hvarå till svar lemnades, att man nödgats gifva vika för ett Yttre våld i en afskild del af Riket, som genom sitt läge var blottställdt för ett mera direct inflytande af de Franska fordringarne, men hopp gafs derjemte alt, i händelse dispositionen öfver de seqvestrerade
Stat »Utskottets varorna Liefve till Pomerska regeringen öfverlemnad, ägarne skulle återfå livad deni blifvit fråntaget.
I Augusti månad år 1811 tillkännagafs af Franska Ministern liäi städes, att ifrågasatte varor blifvit öfverlernnade till Svenska Regeringens disposition under vissa vilkor och rinder bifogande af den önskan, alt försäljningssumman blefve använd till Pomerns försättande i nödigt försvarsstånd mot England.
Genast efter inhändigandet af delta medgifvande vidtogs nödige åtgärder i afseende på varuförsäljningen, hvilken äfven för sig gick innan de förändrade föreskrifterna rörande denna affär ankommo till Franska Ministern från dess Hof, syftande derpå att försäljningsbeloppet skulle nedsättas i Franska Consulns värjo, för att delas imellan bägge Regeringarne.
Försäljningssumman i5i,5oo R:dr Pörn.
C:t disponerades på det sätt, att en tredjedel anslogs, på grund af Franska regeringens yttrade önskan , till Pomerns försvarsanstalter, en tredjedel till uppköp af Spanmål, som af MagazinsDirectionen öfvertogs och godtgjordes och återstoden hitremitterades samt har jemte hvad MagazinsDirecliunen inbetalte blifvit använde dels alt godtgöra de, under Pomerns sedermera inträffade occupation af Franska Trupper, derifrån öfverkomna Embets- och Tjenstemäns löner och pensioner dels att under Campagnen , åren 1813 och 18r4, *>11 någon del bestrida då förefallne diplomatiska utgifter och negociations-ombostnader.
Emellertid fortsattes dels genom Amerikanska härvarande Beskickningen dels ock genom serskildt hit - Betänkande n, K:o 327.
25 sände Ombud för varuägarne de genast efter seqvester-åtgärder började, och, sedan Svenska Regeringen fatt dispositionen af det seqvesti erade, med ifver fullföljda reclamationerne om varornas återlemnande eller motsvarande ersättnings meddelande, utan att Svenska Regeringen, under den länga diplomatiska skriftvexling hvartill frågan gifvit anledning, hvarken bestämdt förnekat eller erkänt rättmätigheten utaf de framställde fordringsanspråken.
Vid ärendets föredragning inför K. M:t d. r Junii 1825 afgafs af StatsMinistern för Utrikes ärenderna, Hr Grefve af Wetterstedt en underd.
Promemoria rörande detta ämne, hvilken , i afseende på frågan om ersättning bolde meddelas eller ej, hufvudsakligen innehöll: att, då handlingarne utvisade både varornas belopp och försäljningspris, äfvensom att de på god tro och med Regeringens begifvande blifvit i Pommern införde och förtullade samt att penningarne vid försäljningen tillfallit Svenska Regeringen, reclamationen vore både billig och rättmätig och att den derföre borde af Svenska Kronan godtgöras: att, äfven i politiskt afseende, frågans vänliga biläggande vore af stor vigt, helst, vid medlet af år 1826, HandelsTractaten emellan Sverige och Amerika tilländalöpte och ett bestämdt afslag 26 Stats-Utskottets af Reclamationerne skulle, om ej gifva anledning till ett fiendtligt förhållande Länderna emellan, likväl nödvändigt verka på Sveriges framtida afhandlingar och förbindelser med NordAmerikanska FriStaterne, då deremot ett godtgörande af reclamations-anspråket, innan underhandlingen om tractatens förnyande börjades, skulle möjligen hafva ett förmånligt inflytande på de vilkor, som dervid kunde för Svenska handeln och sjöfarten på Norra Amerika bestämmas: att, ehuru Amerikanske Medborgarne uppgifvit sin primitiva förlust till no å iao,ooo R:dr Hamb.
B:co samt med fraktförlust och den å penningar förlorade ränta till omkring 200,000 R:dr s. m., de, efter all anledning, skulle åtnöjas med vida mindre belopp: att genom framställningen af ett sådant anbud dessutom, såframt det icke gjordes så lågt att det synbarligen bar stämpeln af någon afsigt att få detsamma förkastadt, Svenska Regeringens ställning emot den Amerikanska blefvejhelt skiljaktig, äfven om det med billighet gjorda anbudet icke antogs, emot hvad den skulle blifva, om ett bestämdt yttrande i frågan fortfarande vägrades, samt slutligen att för tillvägabringandet af en sådan ersättning, hvilken ansågs kunna i ett för allt tiilbjudas med 5o,ooo R:dr H. B:CO, 2:ne utvägar erbjödo sig; nämligen antingen att förklara Amerikanska Ombudet att ärendet skulle vid nästa Riksdag hos R.
St:rs sammankomst godtgöras, och sedan Ombudet, Hr J.
Skrifvelse d. 21 Julii 1825 anbefallt StatsContoiret utgifva sistnämnde belopp samt derefter under d. 5 Julii 1827 anvisat ersättningen till StatsVerket, beräknad efter d. 19 Julii i8a5 gällande kurs, å det mindre Creditivet med i52,5oo Jl:dr B:co.
Amerikanske medborgarnas vägnar afsluta denna liqvidation och att han vid medlens emottagande, afgifvit vederbörligt, Svenska Kronan från allt vidare kraf i berörde hänseende tryggande qvittance, äfvensom att NordAmerikanske medborgares hos flere andra Europeiska Stater väckte ersättningsfrågor blifvit af deras Regering understödde och att en del deraf redan godtgjorts samt andre äro under afslutande.
Beträffande den å Mindre Creditivet verkställda disposition, sorn i Utskottets tanka utgör enda före - 28 Stats-Utskottets målet för dess yttrande i denna liqvid Tvaga; så enär, med Rikets fördel flinnits mest öfverensstämmande att densamma ulan vidare uppskof eller afvaktan af R.
St:r till afskrifning beviljas, Utskottet får derjemte yttra sig öfver dispositionen af de genom den år 1811 i Stralsund verkställda försäljningen influtne medel.
Utom den tredjedel af försäljningssumman, som anslogs till Pommerns försvarsanstalter och för hvilken annan redovisning icke finnes, eller, i Utskottets tanka, kunnat komma i fråga, än 2:ne skrifvelser af Pomerska Regeringen och HufvudCommissionen rörande anslagets emottagande för det uppgifne ändamålet, inflöt genom afyttrandet af de Amerikanska varorna dels en contant summa 5o,5oo Pom.
Coui rt sora förvandlad i Svenskt B:co uppgick till 84,069 tl:dr 32 sk. 6 r. samt ett belopp af 85,goS R:dr 26 sk. 2 r:st. som f. d. MagazinsDirectionen inbetalt efter verkställd försäljning af den för en tredjedel uppköpta och hitskickade spannmål, eller tillsammans 169,978 R:dr 10 sk. 8 r:st.
Utskottet har äfven emottagit en af numera Stats - Ministern för Utrikes Ärenderna Hr Grefve af Wetterstedt inför K.
M:t afgifven och godkänd redogörel - Betnnkanden, N:o 327. 29 se på 172,190 R:dr 22 sk. hvilken specifikt upptager hvarje utgift, och enligt hvilken berörde summa, på sätt redan blifvit omnämndt, åtgått i aflöningar och pensioner åt Pomerska Embets- och Tjenstemän som till Sverige öfverkommit då Pommern occuperades af Franska Trupperna , samt till tractamenten åt de personer som å Svenska Regeringens vägnar dels deltagit i fredsunderbandlingarne å serskilte orter, dels åtföljt de allierade Monarkerna under Fältlåget, och till Kurirkostnader m. m.
Men då i betraktande tages svårigheten och någon gång omöjligheten att under krigsförhållanden anskaffa vederbörlig verification för hvarje utgift samt då med nu antaget redovisnings- och bokföringssätt, medel icke vidare kunna för Statens räkning inflyta och användas utan att tillika å behöriga ställen ingå och synas både såsom inkomst och utgtft, och ovedersägligt är att, utan den genom varuförsäljningen i Stralsund beredda tillgång, de utoraordenslige kostnaderne i diplomatisk väg under åren 1813 onh 1814 måst genom anskaffning i annan väg fyllas, lära R.
Den 7 November 1829. 3o Stat sU t skottets N:o 528- Memorial, angående skiljaktiga Beslut i frågan om de serskilde tillgångar som erfordras, då RiksMarkegångspriset på den under lönerne inberäknade Spannemål öfversliger 6 R;dr B:co Tunnan. ^edan II.
BoildeStandetj genom ProtocollsUtdrag den g innevarande månad, meddelat Utskottet dess samma dag fattade beslut, att förena sig med H. R. o. A. om det förordnande, att, i händelse RiksMarkegångspriset för den under iönerue inberäknade'
Den som bifaller, att, i enlighet med hvad Statsutskottet tillstyrkt, ett FörslagsAnslag, till godtgörande af den Utgift, sorn RiksMarkegångens möjeliga B c t ä n k n n cl e n, N:s 328, 32g. 31 uppstigande öfver 6 B:dr B:co p:r Tunna kan förorsaka för den del af Spannemal under lönerne, hvartill saknas tillgång, må på Stat uppföras och beräknas till 4o,68i B:dr 4i sk. 5 r:st. i penningar, voterar Ja.
Nej; skall, i den händelse RiksMarkegångspriset för den under lönerne inberäknade Spannernål något år öfverstiger 6 R:dr B:co, den härigenom uppkommande brist för den del af berörde Spannemal som öfverskjuter Kronans behållna Spannemal, afRiksgäldsContoiret StatsVerket ersättas.
Den to November 182g» N:o 329.
Ytterligare Utlåtande, angående LandshöfdingePresidence-Huset i Hernösand. (U.-A.) Till Utskottets förnyade handläggning hafva II.
Stad till ifrågavarande R.esidenceHus, ehuru Staten endast erlagt den aftalte hyran; att de genom den befintelige öfverenskommelsen emellan K. M:l och Kronan samt Staden om Residenceflusets uppbyggande och begagnande, uppkomne ömsesidiga rättigheter och skyldigheter borde icke blott å Stadens utan äfven å Statens sida hållas i helgd; att Kronans tillägnande af Egendomen icke vore förenligt med de rättsbegrepp och den rättskänsla som hos Nationens församlade Representanter förutsättas; att hyran borde utgå med 200 R:dr i Silfver eller ock, i stället för de föreslagne 4°° Rtdr Banco, hvilka icke motsvarade de af K. M:t och Kronan utfästade 200 R:dr Specie på 1780-talet, med 533 R:dr 16 sk.
Banco hädanefter erläggas, om Staten ville tillgodonjuta de densamma uti Contractet förbehållne rättigheter, och hvilken sistnämnde hyra icke kunde anses för hög, då den blott utgjorde if procent af Husets verkeliga värde; att Staden för det uppburne