Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Förslag af enahanda syftning hafva varit väckte vid de båda senaste Riksdagarne och blifvit af Rikets Ständer afslagne, hufvudsakligen af det skäl, att medgifvande, i allmänhet, af hvad för de sex norra Länen blifvit, med afseende å dervarande locala förhållanden tillåtet, skulle motverka det nyttiga ändamål, Skiftes-stadgan åsyftar, nemligen att förekomma ytterligare delning af jorden, der laga skifte en gång skett, samt att för delegarne bereda så förmonliga skiften, som belägenheten inedgifver.
Detta skäl har icke sedermera förlorat i giltighet, och Utskotten hemställa fördenskull, att dessa förslag måtte ogillas. 8 1 mom.
Af Bengt Gudmundsson: att åboer på ett och samma hemman eller hemmans-nummer, hvars egor blifvit vid laga skiftet utbrutna och från öfrige hemmanen skiljde, icke må emot deras vilja, då de äro derom ense, åbringas skifte.
Af Olof Lindbäck från Hallands
Län: att vid verkställdt laga skifte, hemmans-nummer emellan, det må vara delegarne sedermera inom ett och samma hemmansnummer obetaget att sins emellan laga skifta eller tills vidare dermed anstå; dock att den eger vitsord, som skifta vill.
Skiftes-stadgans föreskrift i denna del afser och länder till delegarnes uppenbara fördel, då, med en högst ringa tillökning i utgift för skiftet, alla och en hvar erhålla sina lotter serskildt utlagde.
Det slags förmynderskap, Författningen sålunda utöfvar öfver den enskilde, kan icke anses göra ett för stort intrång i bans fria dispositionsrätt öfver sin egendom; och det skulle vara ett förbiseende af både det enskildta och allmänna bästa att tillstyrka en förändring i de helsosamma stadganden, hvarigenom Skiftes-stadgan i förevarande fall påtvingar delegarne en fördel.
Utskotten ledas af dessa åsigter att motionärernes ifrågavarande förslag afstyrka.
Las,- samt Allm.
Utlätandej N.o t. 21 g Af Jan Andersson från Westerås Län: att hvarje hemmans-egare må vara ovillkorligen berättigad att få sina flera hemmansdelar i en och samma by med deras egor sammanlagde, derest icke olika natur å jorden derföre lagger hinder i vägen.
Ett mägtigare hinder än jordnaturers olikhet ligger, efter Utskottens tanka, i vägen för en sådan ovillkorlig rättighet att få serskildte delar af olika hemmansnummer sammanlagde: det är nemligen aktningen för andras rätt och det skydd, lagen måste lemna åt allas.
Så vida en sådan sammanläggning kan ske utan kränkning af andra clelegares rättvisa anspråk, är den redan medgifven och längre synes rättigheten i detta hänseende icke kunna utsträckas.
Motionärens förslag anse Utskotten således böra lemnäs utan afseende. 10 §.
Af Herr Dalmans C. G.: att skog, som vid laga skifte blifver orubbad, må utan anmälan och pröfning af Egodelnings-rätten, som i 11 §. bestämmes, det fjerde skiftet utgöra; och skall vid laga skiftets fastställelse äfven den oskiftade skogen ingå, så att någon delning derå i framtiden ej kan ega rum, på andra grunder, än förut stadgadt är.
Detta förslag, som står i sammanhang med motionärens 3’rkande vid 1 §. 3 mom. af detta Cap., hvaröfver Utskotten sig afstyrkande yttrat, synes hvarken påkalladt af något allmänt behof, eller väl instämmande med hela Skiftes-författningens hufvudsyfte att i görligaste måtto sammandraga hvars och ens egolotler.
Då den tillåtit till och med 3:ne skiften, motsvarande de serskildte slagen af egor, — åker, äng och utmark,-—harden gifvit tillräcklig latitud häri, med afseende å locala förhållanden; och Utskotten hemställa, att något vidare icke måtte medgifvas, annorlunda än nästföljande §. bestämmer, utan motionen härom förfalla. 11 §.
Af Anders Andersson från Skaraborgs Län: att Egodelnings-rätts Ordförande icke må vara förbunden att sammankalla Egodelnings-rätten för alt pröfva, huruvida egor få i flere än 3 skiften läggas, utan borde sådant pröfvas i sammanhang med skiftets fastställelse.
Frågan om antalet af skiften, hvari jorden skall lämpligast läggas, utgör en sådan väsendtlig omständighet vid skifte, att dess afgörande ovillkorligen måste föregå, innan skiftet kan fortsättas och fullbordas.
Denna fråga mäste således, till följd af sakens natur, alltid blifva en preliminär fråga, och motionärens förslag innebär i sig en motsägelse, då skiftesläggningens bestämmande tillhör Skiftesmannen och Gode
Männen endast, så vidt det beror på att bestämma, om jorden kan läggas i ett, två eller högst tre skiften. 22 Lag- samt Allm.
Utlåtande t N.-o i.
Skäl synas icke vara att göra ändring i det närvarande stadgandet; hemställande Utskotten alltså, att motionärens framställning måtte lemnäs utan afseende. 12 Af Bengt Gudmundsson: att, om charta ej linnes, det skall åligga delegarne att sådan anskaffa; äfvensom att, om nytt skifte förordnas, de delegare, som skiftet hestridt, böra kostnaderna utgöra.
En föreskrift, att det åligger delegarne anskaffa charta öfver skifteslaget, synes vara mindre behöflig.
Det torde nemligen kunna antagas, att jordegarne rätt väl förstå, det utlösandet af charta, i fall sådan icke förut innehafves, medför långt mindre kostnad, än markens förnyade uppmätande och å charta läggande; äfvensom att de således, om skiftet bifalles, icke underlåta att den förstnämnda åtgärden vidtaga.
För sjelfva undersökningen om skiftets ändamålsenlighet synes, då skifteslagets område är genom de vid Storskiftet utstakade rålinier bestämdt, chartas anskaffande vara öfverflödigt, och således, om skiftet afslås, delegarne kunna besparas kostnaden för utlösande deraf.
Att åter de delegare, som skiftet bestridt, skulle, om skifte förordnas, ensamme kostnaderne utgöra, finna Utskotten äfvenledes sig icke kunna tillstyrka.
Utskotten förmoda, det motionären endast afsett kostnaderne för deri föreskrifna undersökningen, då lian yrkat, att kostnaderne skola drabba dem, som genom skiftets bestridande undersökningen föranledt; men då i det fall, att skifte förordnas, undersökningen är en åtgärd, hvarigenom en del af förberedelserna för skiftets verkställande blifvit redan undangjord, och alla delegarne följagtiigen deraf hafva gemensam nytta, synes ock, att de, på sätt nu föreskrifvet är, böra alla i kostnaden deltaga; hvadan Utskotten ock hemställa , att motionen i denna del icke må varda bifallen. i3 Cap. 2 §.
Län: att uti sammanbyggd by alltid de medlersta åboerne må anses skyldige att utflytta.
Om det äfven kan, med afseende å eldsfara, synas ändamålsenligt, att den, som bor medlerst, bör vara pligtig att utflytta, anse
Utskotten likväl den nu stadgade grund för bestämmande af utflyttnings-skyldigheten vara mest rättvis och lämplig; till följd hvaraf Utskotten icke kunna förevarande motion tillstyrka. 7 §.
Af Bengt Gudmundsson: att, då skog finnes å afrösningsjord, der odling ej kan ske, må en längre afbrukningstid vara tillåten, lämpad efter skogens vidd och beskaffenhet, hvarom delegarne ega att åsämjas, men i brist Lag- samt Allni.
Utlåtande iV/o 7. 21 deraf meddela Skiftesmannen och Gode Männen utlåtande i frågan, enligt föreskriften i 6 Cap. 2 §.
Ehuruväl Skiftes-stadgans föreskrift, att ersättning i skog skall i skogsförnödenheter gäldas, på många orter ovillkorligen leder till ett hastigt förstörande af den förut sparade skogen, må det väl dragas i tvifvel, huruvida ändamålet att förekomma ett sådant utrotande af skogen skulle uppnås, om ersättningen i annat än skogselfecter bestämdes; ty med temlig sannolikhet kan antagas, att den, som skogen vid skiftet erhållit, skulle i sådant fall genom skogens nedhuggande söka bereda sig en hastig, ej obetydlig inkomst.
Vid sådant förhållande, och då någon ändring i sättet för ersättningens gäldande icke torde med fördel kunna göras, utan det närvarande stadgandet derom kommer att bibehållas, måsteden för afbrukningen bestämmande tiden, med afseende å hvars och ens rätt alt icke inom sitt område lida något intrång af andra, inskränkas till så kort tid, som kan med ömsesidiga fördelar och anspråk förenas; och anse Utskotten den af Författningen, såsom den längsta, utstakade tiderymden af 10 år vara i detta hänseende fullt tillräcklig; hemställande Utskotten således, att å motionärens förslag i detta ämne afseende ej mätte fästas. 14 Cap. 1 §.
Af Bengt Gudmundsson: att, sedan alla för skiftets verkställande nödiga grunder blifvit beredde, Skiftesmannen och Gode
Männen böra med delegarne ytterligare till öfverläggning sammanträda, dervid hvarje serskild fråga, som i 6 Cap. 1 §. 1, 3, 4, 5, 6 och 7 punkterne omnämnas, ånyo föredrages.
De då tvistiga ämnena skulle underställas Egodelnings-Rättens pröfning och förrättningen uppskjutas, tilldess tvisten blifvit slutligen afgjord; hvarefter skiftet å Chartan utmärkes.
Detta förslag är en följd af hvad motionären vid 6:te Cap. anmärkt och står derjemte i omedelbart sammanhang med dess jemväl framställde förslag till ändring af 18 Cap. 9 §., hvaröfver Utskotten få tillfälle att här nedan sig yttra.
Med åberopande således af sitt yttrande vid nämnde 6 Cap. och hänvisande till Utlåtandet vid 18 Cap. 9 §., få Utskotten här förklara, det Utskotten icke finna någon anledning till ett sådant förnvådt discuterande af de frågor, hvilka till skiftes-beredningen höra, aldraminst dem, hvari Skiftesmannen och Gode Männen ega beslutande-rätt; och kunna Utskotten icke inse någon fördel, men väl olägenhet af tidsförlust och ökad kostnad, genom det föreslagna uppskofvet med skiftets fullständiga afslutande och Chartaeläggande.
Icke heller stå motionärens förslag vid 6 Cap. och vid förevaran - 24 Lag- samt Allm.
Be sv. och Ekön.
Utlåtande, IV:o 1. de §. rätt väl tillsammans, då, enligt det förra, Skiftesmannen åligger att, innom en månad efter första öfverläggningen och beslutet i dessa ämnen, protocollet med utlåtande till Ordföranden i Egodelnings-Rätten insända, och det således ganska lätt kan hända, att frågorna äro af Egodelnings-Rätten till pröfning upptagne, innan förrättningen hunnit så långt, att dessa samma frågor kunde komma till den förnyade discussion emellan Skiftesmannen, Gode Männen och delegarne, som af motionären här föreslås.
Af dessa flere skäl hemställa Utskotten, att motionärens ifrågavarande förslag måtte ogillas. 2 §.
Af samma motionär: att uttrycken i början af §. borde sålunda förändras: när delning å Chartan är fullbordad, skall Skiftesmannen etc.
Denna förändring, som afser, att skifteshandlingarna icke beliöfde vara rensluifne vid skiftets utstakande på marken, synes hvarken nödig elier gagnelig; den står dessutom i strid med stadgandet i nyssföregående' §, rörande Chartas-beskrifningen; och då dessa skiftet angående handlingar äro af högsta vigt samt på deras tydlighet och redighet mången gång beror, om delegarne skiftet rätt förstå eller icke, är det ingalunda skäl att genom en eftergift åt Landtmätarens beqvämlighet gifva anledning till onödiga tvister, som ofelbart blefve en följd af mindre kunnige oell förståndige deiegares origtiga uppfattning af orediga och otydliga handlingar.
Utskotten anse sig alltså böra förslaiet härom afstyrka. 4 §.
Af Johannes Christoffersson från Kronobergs
Län: att utom de uppräknade handlingarne Skiftesmannen bör, om delegarne sådant begära, af Sen för skiftets verkställande upprättade Charta aflemna copia, derå likväl delningslinierne endast med blyertsstreck utmärkas; skolande Skiftesmannen, om lian försummar aflemna de föreskrifne handlingarne inom 3 månader från den dag, han förklarat skiftet slutadt, ansvara, på sätt serskildt är föreskrifvet.
Af Lars Rasmusson från Götheborgs och Bohus Län: att, i stället för det Skiftesmannen, enligt 17 Cap. 2 §., är skyldig, inom ett år ifrån den tid, skiftet fastställdt blifvit, renoverad Charta till delegarne aflemna, sådan Charta bör dem tillställas, på samma gång protocoll och andra handlingar öf verlein nas.
Af Bengt Gudmundsson: att slutet af §. borde sålunda förändras, att Landtmätaren vore till ansvar förfallen, endast i den händelse, att han utan laga skäl fördröjer handlingarnes utgifvande.
Det af Johannes Christoffersson framställde förslag, i hvad det rörer tiden för aflemnande af protocoll och handlingar till skiftet, kan af Utskotten för Lag- samt Allm.
LJtsk.
Utlåtande, N.-o i.
25 ten för ingen del godkännas, såsom endast ledande till onödig tidsutdrägt.
Då i öfrigt, enligt 2 §., i detta Cap., alla dessa handlingar skola vara renskrifna, innan skiftet å maiken utstakas, lärer något hinder icke kunna vara alt dem vid skiftets afslutande utgifva.
Ansvaret för försummelse härutinnan ar således med fullt fog bestämdt, och Utskotten kunna icke finna någon anledning att tillstyrka någon föi ändring, i afseende på tiden för ifrågavarande handlingars aflemnande, utan hemställa, att motionen måtte i denna del förf edla. livad åter vidkommer den gjorde anmärkningen, att charta borde tillika med handlingar och protocoll aflemnas, antingen fullt renoverad eller med delnings-linierna endast i blyerts utmärkte, så kan icke bestridas, det ju sådant skulle leda till lättnad för delegarne i bedömandet af skiftets beskaffenhet och måhända förekomma flere tvister.
Då likväl bör afses, att Landtmätaren under den tid, då han måste sysselsätta sig med arbeten ute på marken, icke kan hafva ledighet för chartas-arbete, hvilket ock derföre blifvit i Instructionen såsom vintergöromål för Landtmätaren bestämdt; anse Utskotten det vara obilligt och olämpligt att fordra, det han skall renoverad charta på samma gång med protocoll och handlingar aflemna; likasom
Utskotten finna sådant för ingen del nödigt, då delegaie kan, der han så behöfver, vinna all upplysning, i afseende på skiftet, genom tillgång till conceptchartan och Landtmätaren i ämnet meddelande förklaring.
Utskotten hemställa alltså, att motionärernes i detta hänseende gjorda serskildta framställningar icke måtte bifallas.
Bengt Gudmundssons ändrings-förslag, i fråga om ansvaret för försummelse i aflemnande af handlingar och protocoll, synes fullkomligen öfverflöddigt, då ansvar icke kan uppkomma för något, som med laga skäl göres eliel' underlåtes.
Framställningen torde således lemnäs utan afseende. 5. §.
Af Bengt Gudmundsson: att, då skifte blifvit ändradt, Skiftesman bör inom fjorton dagar efter deraf erhållen del, eller så skyndsamt ske kari ulan olägenhet för andra delegare, utsätta ny förrättning^ Anseende motionären en ovillkorligen bestämd föreskrift i detta fäll icke nyttig, emedan Landtmätaren vid utslagets delfående kan vara sysselsatt med förrättning, som utan skada för delegare icke tål uppskof, och kan vara af mera vigt, än den, hvarom föreskriften handlar.
Motionären synes hafva fattat meningen af föreskriften i denna §. så, Bih. till R.
Prot. 1840. 7 Sami. 2 Afd. 1 Haft, 4 Lag- samt Allm.
Utlåtande, N.-o 1. som skulle Landtmätaren åläggas inom 14 dagar efter erhållen del af Utslaget, börja förrättningen till skiftets ändrande.
Sådan är likväl ingalunda meningen.
Det är allenast föreskrifvet, att
Landtmätaren skall inom sagde tid utsätta förrättningsdagen, hvarvid lian naturligtvis är oförhindrad att lämpa densamma efter sina öfriga för hand varande göromål.
Anmärkningen hvilar således på ett fullkomligt misstag, och Utskotten hemställa, att elen måtte förfalla. i5 Cap. 3 §.
Län: att praescriptionstiden för besvär öfver fel i uträkningen må inskränkas från tre år till ett halft år från den dag, delegarne erhållit charta öfver skiftet med tillhörande handlingar.
Såsom uttryckande en billig medelväg emellan föreskrifterne i 81 §. af Storskiftes-Författningen den 12 Augusti 1783 och i Kongl. Brefvet den 20 Febrnari 1821, af hvilka den förra lemnade öppet, att när som helst söka rättelse i felagtig uträkning, och den senare icke alls raedgaf det, hafva Rikets Ständer vid 1828—30 årens Riksdag beslutat ifrågavarande §:s oförändrade bibehållande; och Utskotten hemställa, att någon ändring i stadgandet icke heller nu mätte göras, utan den härom väckte motion fä förfalla. ty Cap. 2 §.
Län: att, i enlighet med motionärens förslag vid 14 Cap. 4 §., det Landtmätare skall vid skiftets afslutaude, jemte protocoll och handlingar äfven aflemna charta, den ändring måtte i redactionen af förevarande §. ske, att orden "den sistnämndeutbytas emot uttrycket: dessa handlingar.
Af Utskottens yttrande, i fråga om charlas aflemnande i sammanhang med protocoll och handlingar, är det en följd, att Utskotten jemväl anse det af Johannes Christoffersson här gjorda förslag böra förfalla. 18 Cap. 1. §.
Af Henric Hansson från Elfsborgs
Län: att skifleslaget må ega att af i granskapet boende utvälja tvänne ojäfvige män att, jemte öfrige ledamöter, taga säte och stämma i Egodelnings-Rätten.
Utlåtande j N.o r. sy Af Bengt Gudmundsson: att det tillägg borde göras, att, om Ordföranden är jäfvig, han bör sådant i Hof-Rätten anmäla, och annan närboende, ojäfvig Domare förordnas; samt att Förste
Landtmätaren borde vara förste ledamoten i Egodelnings-Rätten och, vid dess förfall, Andre Landtmätaren, eller', om äfven han är förhindrad, någon annan Landtmätare, som af Kongl. Majrts Befallningshafvande, uppå anmälan, förordnas; hvaremot den mening, som tillåter Gode Männen i Häradet eller Tingslaget att till ledamöter i Egodelnings-Rätten utses, skulle ur §:n utgå.
Att i Skiftes-stadgan intaga någon föreskrift, huruledes Domare må i Hof-Rätten anmäla sin jäfvighet i visst mål, och annan Domare i hans ställe förordnas, finna Utskotten icke behöfligt, då allmänna lagens föreskrift i detta fall bör tjena till efterrättelse.
Fråga om tillökning i antalet af ledamöter i Egodelnings-Rält har redan vid 1828 års
Riksdag varit väckt och blifvit afslagen.
Då ledamöterne hvar för sig hafva rösträtt, synes antalet fullt tillräckligt, och en tillökning deri skulle endast medföra en ökad kostnad för delegarne.
Att desse skulle ega några ledamöter sjelfve utse, finna Utskotten icke lämpligt, emedan Egodelnings-Rätten skulle derigenom erhålla caracteren af en Compromiss-rätt, i stället för alt vara, hvad den bör, en domstol.
Hvad beträffar förslaget, att Förste eller Andre
Landtmätaren skulle vara förste ledamoten i EgodelningsRätten, så har det flere skäl emot sig, utom den olämpliga tillökningen i ledamöternas antal.
Förste Landtmälarens tjenste-åligganden fästa honom vid Läns-residenset och Provins-cootoiret; dessa sina egentliga skyldigheter skulle han omöjligen kunna undgå att väsendtligen försumma, om han skulle nödgas resa omkring i Länet från Egodelnings-Rätt till Egodelnings-Rätt, från Härad till Härad.
Äfven Andre Landtmätaren skulle ryckas från sina egentliga göromål till en fremmande verksamhet, för hvilken de dessutom aldrig kunde räcka till, om de skulle blifva permanente ledamöter på en gång i alla Egodelnings-Rälter i Länet.
Men ej nog härmed; hvilken kostnad skulle ej härigenom för delegarne uppkomma, till ersättande af alla dessa resor i alla rigtningar?
Utom olämpligheten af den föreslagna förändringen af EgodelningsRätten, är den äfven fullkomligen obehöflig, då Skiftesmannen, hvilken såsom redovisande för sin förrättning måste vara tillstädes, bör Egodelnings-Rätten med alla nödiga upplysningar tillhandagå, och Rätten dessutom eger att annan Landtmätare, om så behöfves, sig till biträde kalla.
Utskotten anse sig på dessa skäl föranlåtne motionerne i förevarande fall afstyrka.
Hvad beträffar den af Bengt Gudmundsson föreslagna uteslutning af den Las,- samt Allman, Besv, och Ekon, Ulsk, VHatande, iKe 1. i §. förekommande mening, som rörer tillåtelsen alt till ledamöter i Egodelnings- R ätt utse ”de inom socknarne i Häradet eller Tingslaget valde Gode Män;” så synes detta förslag endast härleda sig ifrån och afse ett iakttagande af elen åsigt, motionären här ofvan uttryckt, att God Man borde till lörrättning kallas, ulan afseende, om han tillhörde Häradet eller Tingslaget, allenast han hodde närmast förrättningsstället.
Utskotten, som meddelat ett afstyrkande yttrande i denna omständighet, ega anledning att jemväl nu vidhålla sin tillförene uttalade mening; och hemställa, att Bengt Gudmundssons ifrågavarande förslag måtte förfalla. 2 §.
Af sistnämnde motionär: att sista punkten borde utgå, sorn innrhåller alt, då rösterne äro inom Egodelnings-Rätten å ömse sidor lika, den mening galler, som Ordföranden biträder.
Förmodligen har motionären föreställt sig, att genom dess förslag att insätta Förste Landtmätaren såsom den femte ledamoten i Egodelnings-Rätten, det förhållande skulle undvikas, att Rätten icke alltid framställde en gifven pluralitet, utan i beslutet stannade med lika röster mot lika.
Då likväl exempel gifvas, atl ej blott tvänne, ulan Irenne olika meningar uppslå, kan det fall inträffa, att två röster stannade emot två och den femte ledamoten vore af egen skiljaglig åsigt.
Utskotten tillstyrkt förslaget om tillökning i ledamöternes antal, hade
Utskotten således icke dess mindre saknat anledning att föreslå den här ifrågaställde ändringen, och ega Utskotten nu så mycket mera skäl att densamma afstyrka. 5 §. 2 mom.
Af samma motionär: alt om protocoll och utslag icke kan af Ordföranden före dess afresa från sammantiädesstället till parterna ulgifvas, sådant skall ske senast 14 dagar derefter, och räknas fatalietiden från den dag paiterne utslaget erhållit, hvarom bevis af Domaren handlingen påtecknas.
Den befrielse, motionären åsyftat för Domaren, ifrån skyldigheten alt före dess afresa från sammanträdesstället protocoll och utslag till parterne utgifva, anse Utskotten hvarken af något behof påkallad eller till någon fördel ledande, då Domaren alltid kan lämpa tiden för sammanträdet efter sine andra embets-göromål, och vid de tillfällen, då sammanträdet icke å Lagtima Ting hålles, protocoll och utslag icke kunna blifva af deri vidlyftighet,' alt deras utskrifvande, sedan de blifvit på föreskrifvet sätt justerade, serdeles lång tid erfordrar.
Utskotten kunna på grund häraf, den föreslagna förändringen icke tillstyrka. 6 §.
Alt här jemväl skulle stadgas arfvode tor Förste Landtmätaren, enligt Landtmäteri-taxan.
Utlåtande , A.-O t. 29 Da Utskotten afstvrkt förslaget, att Förste Landtmätaren må vara ledamot i Eg idelnings-R.illen, ar deraf en följd, att Utskotten anse denna anmärkning böra förfalla. 8 §.
Af samma motionär: att denna §. må erhålla en sålunda förändrad lydelse: lili Egodelnings-R itls upplagande och afgörande höra alla de frågor, sorn i denna stadga' uppräknade linnas, med undantag af sådane mål, sorn ”angå pröfning af tvister om rågångar, hvarom 5 Gap. handlar.
Fråga, som "i sammanhang med klander å skifte mot
Skiftesman kan väckas om ersättning ”för delegare tillskyndadt lidande genom olagligen verkstäildt skifte, upptages ”äfven af Egodelnings-Rätlen.”
I motsats mot motionären anse Utskotten det utförliga uppräknandet af dej serskildte frågor, hvilka tillhöra Egodelnings-Rätls behandling, leda till tydlighet och sålunda förekomma missförstånd i denna del.
Att det i alla fall icke lärer kunna alldeles undvikas, ådagalägger motionären sjelf, då han, mot tydliga ordalagen i denna §., anser frågor om stängsel-delningar i gemen, eller äfven då de ske utan sammanhang med laga skifte, tillhöra EgodelningsRälten.
Så mycket mindre anledning hafva Utskotten att tillstyrka den föreslagna ändringen, hvilken de deremot hemställa, måtte varda ogillad. 9 §.
Af samma motionär: alt utom de här uppräknade frågor, hvilka böra, innan skifte forlsättes och fullbordas, vara af Egodelnings-Rätten pröfvade och afgjorde, jemväl måtte dit föras frågor om a') egograderingen, b') skiftesläggningen och rf) utllyltningsskyldigheten; och bordej fråga om yrkande alt bibehållas vid förut innehafvande egor och icke i nytt skifte ingå, eller att förmonligare skifte än det, som redan ägått, icke kan ske; om elen mark, som från skifte kan uteslutas, efter hvad i 12Cap. 1 §. sägs; om 2:ne eller lieie hemman skola såsom ett skifteslag anses; samt om delningsgrund och huruvida ega, skall såsom odalega anses Egodelnings-Rätlen underställas, innan handläggning af skiftet sker; men de öfriga frågorne, sedan skiftesutvisningen på maiken skett; i båda fallen åtföljda af Skiftesmannens och Gode Männens utlåtande eller beslut.
Af Olöf landbäck från Hallands
Län: att graderingens ovillkorliga fastställande, bör delnings-åtgärden föregå, och gradering, som icke inom 30 dagar efter laxeringslängdens upprättande klandras, sedermera vara gild och lita n klander.
Af Nils Gustaf JSilsson från Östergöthlands
Län: att graderingen inom bestämd lid bör anses orubbligt fastställd, innan skiftesläggningen företages.
Jo Las,- tamt Allm.
Utlåtande, N.o f. Anmärkningar och förslag af fullkomligen enahanda innehåll och syftning hafva blifvit vid de håda senaste