Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Transport tillverkningen sedermera förbättrats, den i beskattningen beviljade nedsältningen borde upphöra, sedan orsaken, sorn vällat densamma, försvunnit; dock att, då en hastigare återgång till den före nedsättningen utgående afgift skulle kunna kännbarare än som vederborde drabba tackjernstillverkarne, ifrågavarande afgift från och med 1849 intill dess den vid påföljande riksdag blifvande statsreglering komme till verkställighet, skulle förböjas med endast 50 procent utöfver dåvarande nedsatta belopp; hafva Rikets Ständer, ehuru, vid sådant förhållande och med afseende derå, att konjunkturerne fortfarande varit för tackjernstillverkningen gynnsamma, fråga nu skulle kunna uppstå om tionde-afgiftens återgång till sitt fordna belopp, likväl ansett tiden dertill ännu icke vara inne, då i betraktande lages den mindre gynnsamma ställning, hvaruti bergshandteringen i sin helhet sig för närvarande befinner, samt en afgift lagd på tackjernet egentligen drabbar den redan förut hårdt beskattade stångjernstillverkningen, hvilken länge befunnit sig i en föga vinstgifvande belägenhet; hvadan Rikets Ständer beslutat, att nu ifrågavarande afgift må fortfarande intill nästa statsreglering utgå med samma belopp, hvartill den vid sistlidne riksdag bestämdes, och har alltså tionde-tackjernet, i enlighet med hvad E. K. M:t föreslagit, upptagits Lill 12,000 skeppund, hvilka efter ett värde af 5 R:dr 32 sk. skeppundet, utföras med hvarjemte Rikets Ständer fa hos E. K. M:t i underdånighet anhålla, det E. K. M:t, efter utredning af förhållandena i afseende å bergshandteringens ställning, samt efter nådig pröfning, huruvida tionde-tackjerns-afgiften skulle kunna till sitt förra belopp förhöjas, täcktes till Rikets nästsammanträdande Ständer aflåta nådig proposition i ämnet.
Beträlfande åter hammarskatts-, stång- och ämnesjernet, hvilket vid sednasle statsreglering beräknades till 3,552,220: — — 08,000: — — Transport 3,620,220: 732 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, Transport 3 6,000 skeppund efter ett värde af 14 R:dr skeppundet, med 84,000 R:dr, så och då detsamma utgjort under åren 1844—1848 i medeltal 6,015 skeppund, har beräkningen af denna inkomst, på sätt E. R.
M:t i nåder föreslagit, bibehållits vid 6,000 skeppund å 14 R:dr, eller . 9:o.
Alun-lionden, som vid sista statsregleringen beräknades lill 500 R:dr, har under åren 1844—1848 uppgått i medeltal till 569 R:dr, hvadan denna inkomst upptagits, i enlighet med den nådiga propositionen, till ett oförändradt belopp af . 10:o. Svafvelbruks-lionden, innefattande jemväl viktriol och rödfärg, upptagen vid sisla statsregleringen till 600, har under åren 1844-—1848 utgjort i medeltal 695 R:dr, och upptagits oförändrad till lito.
Manta Is pen n ing arn e, som vid sista statsregleringen beräknades till 336,000 R:dr, hafva utgjort under åren 1844—1848 i medeltal 342,821 Rtdr; och har E. K.
M:t uti den nådiga propositionen beräknat denna inkomst lill 345,000 Rtdr; men då densamma under förenämnde tid varit i jemnt stigande och redan år 1848 uppgått lill 351,470 Rtdr, hafva Rikets Ständer ansett den kunna upptagas till . 12:o.
Gerningsören af handtverkare på landet.
Sedan Rikets Ständer bifallit hvad E. K.
M:t i afseende å denna inkomst-titels upphörande, i nåder före - N.-o 224.
,620,220: 84,000: 500: 600 350,000 Transport 4,055,320 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N;o 224.
Transport 4,055,320: slagit, har denna titel blifvit frän beräkningen af statsverkets inkomster utesluten. 13:o.
Bötesmedlen, beräknade vid sista statsregleringen till 35,000 R:dr, hafva utgjort i medeltal för arén 1844—1848 36,960 R:dr och hafva, pä sätt E. K.
M:t föreslagit, upptagits till oförändradt belopp 35,000: 14:o. Kavalleri-regementernas
Hästvakms-spannmål beräknades vid sednaste statsregleringen till 22,250 tunnor, med ett värde efter 6
R:dr tunnan, af 133,500 R:dr, och som uti denna inkomst, utgående på grund af emellan kronan och rusthållarne upprättade kontrakter, någon rubbning icke är att emotse under den tid, nu förestående statsreglering kommer att omfatta, har densamma blifvit uppförd till oförändradt belopp .... 133,500: 15:o. Ständiga Rotevakans-afgifter, som för 385 nummer af Skånska Infanteri-regemenlerne utgöras med 2,310 tunnor spannmål, hafva efter ett värde af 6 R:dr tunnan utförts med ........ 13,860: 16:o. Tillfälliga Rotevahans- och Mötes-afgifter, vid sista statsregleringen beräknade till 5,000 R:dr, hafva utgjort under åren 1844—1848 i medeltal 4,474 R:dr, och har denna inkomst, i enlighet med den nådiga propositionen, upptagits till 4,500:
Transport 4,242,180: 734 Expeditions-Utshottet.s Förslag lill und.
Transport 4,242,180 17:o.
Rotefrihets-afgift af oroterad, men ordinarie rotering underkastad jord.
Denna afgift, uppförd vid sista statsregleringen lill 27,000 R:dr, har uppgått under åren 1844—1848 i medeltal till 29,860 R:dr, hvadan, på sätt E. K. M:t föreslagit, denna inkomst beräknas till 28,000: — — hvartill kommer rotevakans-afgiften af Halländska utsockne frälsehemmanen, hvilken afgift Rikets Ständer ansett ' lämpligast böra uppföras under förevarande inkomst-titel, samt beräknas likasom vid förra slatsregleringen till . . 10,000: — — och utföres således under ofvanstående titel 18:o.
Fourage-ajgift för indelta kavalleriet 19:o. Tross- och Passevolans-afgift
. hafva i riksstaten blifvit upptagne såsom nya inkomsttitlar, i anledning af Rikets Ständers i ofvanberörde underdåniga skrifvelse den 13 innev. månad anmälda beslut. 20:o. Bålsmansvakans-af giften, beräknad vid sista riksdag till 30,000 R:dr, har utgjort under åren 1844—1848 i medeltal 33,889 R:dr, hvadan beräkningen af denna inkomst, pä sätt E. K.
M:t jemväl föreslagit, ökats till , 38,000: 32,300: 17,680: 32,000:
Transport 4,362,100:
Expedit io ns- Utskottets Förslag lill und.
Skrifvelse, N:0 224.
Transport 4,362,160: 21 :o. Krut- och Salpeter-försäljning smedel.
Vid sednaste statsreglering beräknade till 95,000 H:dr, hafva utgjort under åren 1844—1848 i medeltal 110,651 R:dr.
Då denna inkomst under de sednaste åren visat sig vara i stigande, hafva Rikets Ständer ansett densamma, i enlighet med hvad E. K. M:t föreslagit, kunna uppföras till 105,000: 22: o.
Kontroll-stäm,pelmedlen, beräknade vid sista statsreglering till 10,000 R:dr, hafva ingått under åren 1844—1848 med i medeltal 10,983 R:dr, hvadan denna inkomst, i öfverensstämmelse med E. K.
M:ts nådiga proposition, funnits kunna höjas . . . 10,500: 23:o. Bak- och Loismedlen, hvilka vid sista statsregleringen beräknades till 75,000 R:dr, hafva väl utgjort under 1844—1848 i medeltal 90,000 R:dr, men då denna inkomst är beroende af sjöfartens större eller mindre liflighet, och således till sitt belopp obestämd, har densamma funnits icke böra upptagas högre än till det af E. K. M:t föreslagna belopp .... 85,000: 24:o.
Fyr in" smedlen, utgående med 10,000 R:dr Hamb.
Banko, hvilka vid sistlidne riksdag upptogos till 26,600 R:dr Svenskt Banko och för år 1848 utgjort 27,240 R:dr, hafva enligt hvad E. K. M:t föreslagit, bibehållits vid förra beräkningen med 26,600:
Transport 4,589,260: 736 Expeditions-Ulskottets Förslag till und.
Transport 4,589,260: 25:o. Ersättning af Konvoj-kommissariatet för aflöning af Svenska och Norrska beskickningen i Turkiet.
Beräknades vid sista statsregleringen till 14,800 R:dr.
Ehuru denna inkomst år 1848 utgjort 15,008 R:dr, har densamma likväl nu icke ansetts böra uppföras till högre belopp än 26:o. Observation smedel.
Upptagna vid sista riksdagen till 10,000
R:dr, hafva utgjort under åren 1844—1848 i medeltal 16,780 R:dr, hvadan Rikets Ständer ansett denna inkomst, oaktadt dess obestämda beskaffenhet, kunna, på sätt E. K. M:t föreslagit, upptagas, efter förhöjd beräkning, till 27:o, Extra medel och uppbörder.
Dessa medel, vid sistlidne riksdag beräknade till 18,000 R:dr, hafva i enlighet med den Kongl, propositionen fortfarande uppförts med . . 28:o.
Interessemedel.
Hafva under åren 1844—1848 uppgått till 3,359 R:dr ärligen, utom för år 1846, då de utgjort, 3,383 R:dr, hvadan desamma till oförändradt belopp bibehållits med .
Summa Banko R:dr Extra Ordinarie Inkomster. l:o.
Ständer meddelad uppgift å bruttouppbörden af tullmedlen, jemte afkortningar derå, hafva dessa (för 14,800: 14,000: 18,000 3,300 4,639,360 Expedilions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 224. (för år 1850, i anseende till ännu icke verkställdt hufvudbokslut, endast approximativt beräknade) utgjort: år 1849 Stats-verkets medel 5,270,910 Afkortningar 197,517 återstå 5,073,393 år 1850 Stats-verkets medel 4,913,000 Afkortningar 150,000 24 10 14 återstå 4,763,000 utgörande i medeltal för år 4,918,196: 31 Då Rikets Ständer, på sätt i underdånig skrifvelse den 16 sistlidne April är vordet anmäldt, beslutat, att den tullinkomst, som för utländsk spannmål inflyter, fortfarande skall ställas lill E. K.
M:ts disposition för behöfvandes undsättning i missväxtår, sa länge tullbestämmelserna blifva oförändrade; samt denna tullinkomst under åren 1849 och 1850 i medeltal utgjort 78,662 R:dr 26 sk. 6 r:st. miste detta belopp såsom inbegripet uti ofvannämnde medium af tullinkomsten derifrån afdragas med 78,662: 26. 6. hvartill kommer den med hänseende tili Rikels Ständers beslut om förändrade tullafgifter, kalkylerade minskning i tullinkomsten 9,560: 27. 10. hvilka belopp tillsammans 88,223: 6 böra fråndragas ofvan upptagne medium af tullinkomsten, då återstoden utgör 4,829,973: 25
Då likväl bela tullinkomsten för nästlidne år med icke mindre än omkring 300,000 R:dr understigit 1849 års enahanda inkomst, hvilken omständighet nogsamt utvisar betänkligheten af ifrågavarande, utaf handelns fluktuationer väsendtligen beroende, inkomst-titels beräkning till så högt belopp, som i medeltal under de 2:ne sista åren influtit, hafva med afseende härå Rikels Ständer icke funnit sig böra antaga tullinkomsten till högre bruttobelopp årligen än . . 4,530,000: — Transport 4,530,000: — Bih. till R.
St:s Prot. 1850 & 1851, 10 Sami. 1 Afd. 9 738 Expedit!ons-Utskottels Förslag till tind.
Transport 2:o.
Salu-accis för städerna.
Denna statsinkomst, vid sista statsregleringcn beräknad till 3,000 R:dr, har i E. K.
AI:ts nådiga proposition angående Stats-verkets tillstånd och behof blifvit, i anseende dertill att städerna Calmar, Lindesberg, Upsala, Wisby och Carlshamn från salu-accis befriats, samt dylik befrielse jemväl för andra släder kunde innan nästa statsreglering vidtager, komma att ega rum, blifvit föreslagen att nedsättas till 2,000 R:dr; och hafva Rikets Ständer, som val in hemta!, att efter tiden för bögstberörde nådiga propositions aflåtande äfven staden Gefle blifvit från salu-accis befriad, samt att en sådan befrielse redan under den 28 September 1836 blifvit staden Köping medgifven, fastän delta icke vid derefter skedda statsregleringar iakttagits, men dock ansett saluaccisens upphörande för dessa båda städer icke böra verka till ytterligare nedsättning i den summa, hvartill E. K.
M:t föreslagit att ifrågavarande statsinkomst borde beräknas, funnit skäligt besluta, dels alt de öfrige städer, uti hvilka rättighet att utan afgift införa och försälja kött, bröd och dricka icke ännu är landtmannen medgifven, fortfarande böra erlägga salu-accisersättningsafgift, intilldess sådan införsels- och försäljnings-frihet uti någon af dessa städer varder beviljad, då, året derefter, samma stad befrias från erläggandet af berörda afgift, dels ock alt såsom städernas salu-accisafgift, till fördelning och utgående enligt upprättad Tariff, som kommer att såsom bilaga åtfölja Bevillnings-förordningen, upplages vid stats-regleringen en summa af 3:o.
Postmedlen.
I enlighet med hvad i fråga om regleringen af riksstatens 7:de bufvudtitel är i underdånighet anmäldt, bar 4,530,000: 2,000:
Transport: 4,532,000: Expeditions-Utskottels Förslag till und.
Skrifvelse, N;o 224. 739 Transport
Stats-verkets inkomst af postmedlen blifvit upptagen till 115,000: och Postverkets omkostnader till . 485,000: — — hvadan postmedlens sammanräknade belopp här utföres med 4:o. Kar la-Sigillala-aJgift.
Denna afgift har, enligt Rikets Ständer meddelad uppgift, för är 1849 uppgått till 625,337 R:dr 24 sk. 8 r:st., hvadan Rikets
Ständer äfven med beräkning af den nedsättning i detta belopp, som åtminstone under närmast följande år måste uppkomma, i följd af Rikets Ständers beslut om förändrade bestämmelser, angående kartering af fullmagter vid Militärstaterna, ansett sig kunna antaga, att totalinkomsten af Karta-Sigillata-afgiften för de fall, då densamma hittills utgått, och i afseende hvarå någon annan väsendtlig förändring, än ofvan antydda, icke blifvit af Rikets Ständer beslutat, skall komma att uppgå till 600,000: hvartill hör, till följd af Rikets Ständers, i underdånig skrifvelse den 13 innevarande månad anmälda beslut, att åtskilliga af Wadstena Krigsmanshus-kassa och Amiralitets-Krigsmanskassan tillförene uppburna serskilda afgifter hädanefter skola i KartaSigillata utgå, läggas beloppet af samma afgifter i jemt tal beräknade till . . . 84,800: och utföres alltså Karta Sigillata-afgiften med .... 5: o. llusbe hof"s-bränner medlen.
Rikshufvudboken hafva under år 1849 dessa medel uppgått till 657,468 R:dr 37 sk. 8 r:st.; och som Rikets Ständer bibehållit nu gällande grunder för beskatt Transport - 4,532,000: — — 000,000: — -- 684,800: — — 5,816,800: — — 740 Expeditions-Utskotlets.
Transport 5,810,800: — — ningen å brännvinsbränningen, utom för vissa klassers pannor, som drifvas med anga, samt hvad dessa angar, någon kalkyl öfver resultaten af den derå förhöjda beskattning icke kunnat, i saknad af uppgift å antalet af hittills begagnad så beskaffad redskap, uppgöras, hafva Rikets Ständer funnit sig böra beräkna brännvinsbrännings-medlen till . . . . . . 050,000: — — Summa Banko R:dr 0,406,800: — — Restantier, beräknade vid sista statsregleringen till 155,000 R:dr, hafva utgjort under åren 1844—1848 i medeltal 251,445 R:dr; men, i anseende till obestämdheten af denna inkomst, deruti för några af ofvannämnda år ingått arrendemedel, som i följd af inträffad missväxt, icke å utsatt tid influtit, har denna inkomst-titel, i enlighet med hvad E. K.
M:t i nåder föreslagit, icke beräknats högre än lill ..... 180,000: — — Summa Summarum Banko R:dr 11,286,160: — — Dä frän summan af den vid innevarande riksdag fastställda riksstats utgifts-ti tiar uppgående till Banko R:dr . 12,470,040: — — afdrages ofvanberörde totalsumma ........ 11,286,160: — — blifver skillnaden Banko R:dr ......... 1,183,880: — — hvilket belopp kommer alt af allmänna bevillningen utgå och skall Stats-kontoret af Riksgälds-kontoret tillhandahållas.
Börande dock ofvanstående inkomstberäkning ej utgöra hinder för verkställandet af de beslut, Rikets Ständer i fråga om de indelta räntornas förenkling fattat.
Stockholm den 2 Sept. 1851.
Expeditions-Utskoilets Förslag lill vnd.
Skrifvelse, N:o 225. 741 N:o 225.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 30 Aug. 1851.
Preste-Ståndet den 31 — —- Borgare-Ståndet den 1 Sept. — Bonde-Ständet den 1 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående befrielse för rusthåliarne inom Kungsöhrs fögderi frän dagsverkslösen, i afseende pä deras stamhemman.
(Stats-Utsk:ls Utkden N:ris 273 och 338.) S. A. K.
Efter det, i likhet nied hvad under de 2:ne sistfdrflutna Riksmötena egt rum, jemväl vid innevarande Riksdag framställning blifvit gjord derom, att de inom det fordna Ulfsunds, numera Kungsöhrs län eller fögderi belägna 144 rusthåll, af hvilka 125 äro indelade på Lif-regementcls Grenadier-korps och 19 på dess Hussar-korps, malte befrias från dem sedan äldre tider, utom rustningsbesväret, betungande pålaga af 30 dagsverken årligen å hvarje ruslningsstam, anslagna till afbergning af stallängarne vid Kungsöhr och genom lösen efter markegångspris, inbringande Statsverket en årlig inkomst af omkring 2,000 R:dr Banko, hafva Rikets Ständer tagit kännedom af hvad uti denna jemväl af E. K.
M:t till nådig behandling tillförene upptagna fråga hittills förekommit, deraf Rikets Ständer ock funnit utredt, att ifrågavarande dagsverken endast tillfälligtvis blifvit undantagna från de till rustningens bestridande anslagna jordeboks- och hemmantals-räntorne, af anledning att rusthållen voro belägna i grannskapet af Ulfsunds eller sedermera Kungsöhrs kungsgård, Por hvilken dagsverkena voro oumbärliga, samt att, då klagomål häröfver redan år 1(580 anfördes, Kongl.
Majit under den 10
December samma år i nåder ullofvat att, enär befrielse från dagsverkenas utgörande af nyssberörde anledning icke kunde medgifvas, ruslhållarne skulle med något annat ”soulagement” för denna tunga varda ihågkomna, hvilket nådiga löfte likväl endast 742 Expeditions- Ulsko t tets Förslag till lind.
Skrifvelse, N:o 225. partielt, i afseende på Kungs-Barkarö socken, år 1085 uppfylldes; varande augmentsräntorne för ifrågaställa rusthällen lill beloppet lägre än de öfrige kompaniernas inom länet.
Under sådana rörhållanden, på grund af hvilka E. K.
M:ts och Rikets Krigs- och Kammar-Kollegier uti underdånigt utlåtande af den 22 December 1849, efter fullständig utredning af frågan och efter pröfning jemväl af de skäl, hvilka vid förra riksdagen föranledde Rikets Ständers afslag å E. K. Maj:ts nådiga Proposition i ämnet, enhälligt ansett rättvisa och billighet påkalla den åsyftade eftergiften af ifrågavarande dagsverksskyldighet, hafva Rikets Ständer funnit, det må, i öfverensstämmelse med E. K.
M:ts vid sistlidne riksdag afgifna nådiga förslag, rusthållarne från den dem åliggande dagsverksskyldighet för stamhemmanen varda befriade; dock att, i likhet med hvad som år 1810 vid allmogens befrielse från de så kallade hjelpedagsverkens utgörande stadgades, härvid fastes det vilkor, att, derest en förändrad hushållning i afseende på de vid Kungsöbr belägna kronoängarnc framdeles skulle pröfvas nödig och fordra dagsverkens användande, rusthållarne då höra utgöra desamma, emot sådan betalning efter länets markegång, som för kronodagsverken ålnjutes. Rikets Ständer hafva alltså pröfvat skäligt medgifva, att rusthållarne i det så kallade Kungsöhrs län må, ifrån och med det år, då den statsreglering, som vid innevarande riksdag blifvit fastställd, tager sin början, eller år 1852, befrias från erläggande af hittills utgående lösen för de räntedagsverken, hvilka af deras stamhemman utgöres, under iakttagande dervid, att af den hemmanen i Kungs-Barkarö socken i ersättning för räntedagsverkena förunnade Kronotionde-spannmål, så stor del, sorn af ruslhalls-slamhemmanen nu uppbäres, i stället till Statsverket åter indrages, samt med skyldighet för rusthållarne att, derest ifrågavarande dagsverkens användande framdeles skulle blifva för Kongl. Maj:ts och Kronans räkning behöflig!, desamma då utgöra, emot sådan betalning efter länets markegång, som för kronodagsverken åtnjutes. Hvilket allt Rikets Ständer få härigenom hos E. K. M:t i underdånighet anmäla.
Expeditions-UIskottets Forslat] till und.
Skrifvelse, N:o 226. 743 N:o 226.
Uppläst och godkändt hos Ridderskapet och Adeln den 30 Aug. 1851.
Preste-Ståndet den 31 — — Borgare-Ständet den 1 Sept. — Bonde-Ståndet den 1 — — Rikets Sländers underdåniga skrifvelse, med öfverlemnande af ny Bevilln ings-Sladga.
(Bevilln:s-Utsk:s Bet:n m. m.
N:is 4, 15, 18, 24, 30, samt Först.
Stats-litsle.
Efter granskning af Statsverkets behof hafva, till dessas fyllande Rikets Ständer ätagit sig en ärlig beskattning, att i egenskap af allmän bevillning, för 1852 och följande år, intill slutet af det, då förnyad Bevillningsstadga varder af Rikets Ständer antagen, utgå med En Million Nio Hundra Tusen R:dr Banko; Och fä Rikets Ständer nu i underdånighet öfverlemna Författning om ifrågavarande allmänna bevillnings utgående under omPörmälda tid.
Vid denna författnings upprättande hafva Rikets Ständer bibehållit nu gällande Bevillningsstadga utan andra förändringar, än dels sådana som ansetts erfordeliga
Por att gifva ökad tydlighet och bestämdhet åt stadgandena samt lätta och förenkla deras tillämpning; dels för öfrigt, alt den i 2 §:n 3 mom. förekommande bestämmelse, att, om Ernbets- och Tjenstemäns för hela året påräknade inkomst icke till hela beloppet utfaller, bevillningcn derför skall proportionsvis beräknas efter enahanda grund, sorn för hela beloppet skolat iakttagas, blifvit, såsom innebärande en, särdeles under vissa förhållanden, nog obillig beskattningsgruud, utbytt mot det stadgande, som i stället är i nu gällande författning infördt: att de i 14 §. för Thealcr-Direklörer vid andra än Konungens spektakler och för Handtverkare, hvilka, utan mästerskaps eller burskaps förvärfvande, erhållit tillstånd alt, såsom försörjningsmedel, åstadkomma handtverkeriarbeten, hittills stadgade bestämda af - 744 Expcditions-Utskottels Förslag till und.
Skrifvelse, N:0 226. gifter blifvit fastställde endast såsom minimi-afgifter; att de i samma §. äfvensom i 27 §. hittills föreskrifna afgiften af Arbetsfolk funnits böra upphöra, såsom följd hvaraf stadgande om arbetsfolks befrielse från bevillning efter 2:dra Art. blifvit i 145 §. infördt; alt föreskriften i 14 §. rörande afgiften af i handelsärenden kringresande Utländningar blifvit så förändrad, att desse böra vid ankomsten för tiden till oell med tre månader, de vilja i Riket sig uppehålla, erlägga 75
R:dr samt för hvarje månad derutöfver ytterligare 25 R:dr, äfven sorn det hittills varande stadgandet om utländnings rättighet till restitution af dylik afgift blifvit uteslutet, i anledning hvaraf Rikets Ständer få i underdånighet anhålla, att E. K. M:ts Befallningshafvande och andre myndigheter, som ega att i deras namn pass för resande utfärda, måtte åläggas icke allenast att, vid fullgörande af dem redan meddelad allmän föreskrift, att tillställa utländsk handlande tryckt underrättelse om hvad honom bär i landet åligger iakttaga, i denna underrättelse jemväl låta inflyta hvad Bevillnings-stadgan innehåller om utländningars beskattning, utan äfven att vid Landsboken bilägga uppgift å den bevillning af ifrågavarande beskaffenhet, som vid passets utfärdande visats hafva blifvit erlagd; att, i följd af Rikets Ständers beslut, det de s. k.
Gerningsören icke vidare skola såsom särskild uppbördslitel bland Statsverkets inkomster upptagas, utan hädanefter vederbörande handtverkare påföras samt uppbäras i sammanhang med allmänna bevillningen, stadgande härom blifvit i 27 §. af den nya författningen intaget; att, bland de i 34 §. omförmälde allmänna kassor, hvilka äro från bevillningsafdrag å räntan af sina utlånta medel befriade, äfven Folkskole-kassor blifvit upptagne; alt det i 73 §. hittills såsom grund vid brukens värdering bestämda minimum af -f utaf tillverkningen blifvit nedsatt lill Tl5; att i samma §. intagits föreskrift om afdrag för reslsmide, der sådant eger rum; att i afseende å antalet och sammansättningen af Taxerings-kommitéernes ledamöter i städerne sådana förändringar funnits böra vidtagas, som 88, 89 och 92 §§. i den nya Bevillnings-stadgan utvisa; att i 103 §. införts stadgande om krono-ombuds förordnande för hvarje Taxerings-kommité; att i §.
119 blifvit stadgad en förändring i afseende å antalet och sammansättningen af ledamöterne i Pröfnings-kommittén för Stockholms stad; att förändrade bestämmelser rörande anslaget till kostnaders bestridande vid laxeringarne m. m. i allmänhet samt serskildt för Wester-Norrlands
Län blifvit i 121 §. införde; att, bland dem, som jemlikt 144 §. åtnjuta befrielse från bevillning elter l:sta och 2:dra Art., äfven blifvit upptagne Poliskonstaplar i Slockholm samt Polisoch Natt-bevakning i de öfriga städerne; att i 145 §. tillagts stadgande om befrielse från bevillning efter 2:dra Art. för förmyndare-arfvoden, den s. k.
Gärden och Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 227. 745 och Taxen, arfvode» för revisioner af Slals-, Banko- och Riksgäl dsverken, arfvoden utgående enligt 121 §. af Bevillnings-stadgan, samt inqvartenngspenningar åt indelta arméens befäl tilt ersättning för bristande karaktershus å deras boställen, älvensom alt posthemman, som skjutsa iner än G mil i veckan eller 312 mil om året för belt mantal, äro befriade från den i 23 §. föreskrifna serskilda bevillning; samt att i 151 §. ordet Rammar-Kollegium blifvit utbytt mot KammarRutten, såsom numera varande den vederbörliga auktoriteten för det fall nämnde §. afser.