Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
(R. B. 1827 p. 5i—223.) och 4'° ske Medborgare, för i Pommern försällde dem tillhöriga Kåror. (R. B. 1827 p. 53.) Så har Utskottet, som uti förstnämnde ämne instämmer uti livad
Revisorerne derom sig yttrat, fått emottaga så väl K. M:ts Nådiga proposition rörande fördelningen af ersättnings-sum man , sorni de 3:ne sednare frågorne, handlingar och räkenskaper, hvilka erfordra serskild handläggning och granskning; och kommer derföre i hvart och ett af desse ämnen serskildt utlåtande till R.
Såsom dels redan verkstäldt, dels nöjaktigt upplyst och förklaradt, dels ock endast berättelsevis af Revisorerne anmäldt, har
Utskottet funnit några särskilda åtgärder ej föranledas af hvad Eerättelserne uti följande till K.
StatsContorets förvaltning hörande ämnen innehålla. 1:0 Angrde af Revisorerne föreslagen Gratification lill Tjenstemännen i RiksBokslutsContoret. (R. B. 182a p. 8.)_ Betänkan den. 26? 2:0 Ang:de belöning för AnticipationsUlredningens fullbordan.
(R. B. 1825 p. 10 ) 3:o Ang:de reglering af de i räkenskaperne förekommande Ordinarie Afkorrtningar. (R. B. 1825 p. 7—75.
1827 P- a4—206.) 4:o Ang:de AfräkningsContorets indragning.
(1825 p. 9. 1827 p. 47—201.) 5:o Angrde Krutförsäljnings-medels sena lefverering.
(R. B. 1825 p. ii—77. 1827 p. a5.) 6:0 Ang:de beviljad GratificationsSumma till StatsExpeditionernes Tjenstemän. (R. B. 1827 p. 28—2i3.) 7:0 Ang:de ett tidigare afslutande af åtskillige Verks Hufvudböcker. (R. B. 1827 p. 48 ) 8:0
Angrde en viss tid för försäljningen af Krouans PersedelTionde. (R. B. 1827 p. 5o.) 9:0 Ang:de ÖfverDirecteuren Rönbecks arfvode.
(R. B. 1827 p. 5t—222.) io:o Angrde beviljadt anslag till ett Statistiskt Archiv. (R. B. 1827 p. 5i.) liro Angrde Danska Fyringsmedlens användande. (R. B. 1827 p. 52.) §• »4- Genom hvad Utskottet i 1 Puncten 1 $. af detta Utlåtande sig yttrat, anser Utskottet sig hafva, i af - 264 Stats -Utskottets seende på det förflutna, i principen utlåtit sig äfven öfver den af Revisorerne år 1827 väckta fråga om inventering i K.
De öfrige Förvaltande Verken. (R. B. 1825 p. 16—87- 1837 p. 77, 81, 86,94,93, 102—267.) Beträffande de af Revisorerne. så väl år 1825 som 1827 gjorda anmärkningar vid en del af desse Verks räkenskaper, methoden för deras afslutande, tiden för deras aflemnande, äfvensom deruti förekomne balancer, och desses afskrifvande tu. m., måste Utskottet, Betänkande n. a65 sora ännu ieke hunnit taga den närmare kännedom af samma redogörelser, som erfordras för ett bestämdt yttrande öfver hvad i berörde ämnen anmäldt blifvit, nied afgifvandet deraf uppskjuta, intill dess granskningen af 1826 års förvaltning och räkenskaper för sig gått, derefter Utskottet icke skall underlåta att R.
St:rs pröfning underställa hvad i ett eller annat afseende kan finnas nödigt att iakttaga eller förordna.
KrigsCollegium. §. 1. (R. B. 1827 p. 72, 73, 74, 76, 77, 79—259, 260, 261.)
Enahanda anledning, som den här ofvan anmälta, eller ännu icke verkställd granskning af räkenskaperne, hindrar Utskottet, att för närvarande meddela utlåtande öfver de af Revisorerne år 1827 omförmäldta förhållanden med försäljningen inom landet af Kronan tillhörigt Krut, in- och utlefvereringarne deraf i Kronans förråder, äfvensom nedsättning i priset derpå; och kommer Utskottet, som för de till Amerika och Medelhafvet verkställda Krutexporter infordrat redogörelser, att, efter granskning af desamma, till R.
St:r deröfver afgifva serskildt utlåtande. §• 2* Obetaldt Trädgårdsarrende vid Mariaeberg.
Då, enligt ArtilleiäDepartementets räkenskaper, 1820 års Trädgårds-arrende för Mariaebergs egendom, 275 R:dr, ännu år 1827 funnits vara obetaldt, hafva 266 Stats- Utskottets berörde års Revisorer anmärkt, att derigenom Departementets Gassa finge vidkännas en, om än obetydlig, likväl ökad ränte-afgift, emedan revenuen af Mariaebergs egendom bö'r användas till afbetalning på egendomens skuld till MilitiaeBoställsCassan; fö'r hvilkeu skuld ArtilleriDepartementet årligen erlägger 6 procents ränta, I afseende härpå, har blifvit upplyst, att, sedan tillgång till gäldandet af beloppet funnits brista hos * Arrendatorn, Trädgårdsmästaren Lindholm, samt 2:ne af hans 3 löftesmän, Tingsskrifvaren Kjellman och Bokhållaren Öberg, samt den 3:dje, Trädgårdsmästaren Blomberg, nekat sitt namn, såsom af annan person under löftesskriften tecknadt; så har K. M:ts JustitiaeCancellersEmbete blifvit, genom K. Bref d. 22 Nov. 1825, anbefaldt, alt ombesörja, det talan i laglig väg blefve utförd emot den sistnämnde, till utrönande, huruvida, oaktadt hans berörde förnekande, någon löf— tesmanna-ansvarighet för ifrågavarande arrendeskyldighet kunde honom tillförbindas.
Och är sedermera den 17 Julii sistlidit år till JustitioeCancellersEmbetet inl-apporteradt, att Blomberg ifrån Staden afvikit och icke sedermera, oaktadt gjorda efterspaningar, kunnat ertappas; hvarföre sannolikt ansetts, att han på något ställe i landsorterne allidit.
Behörig noggranbet vid antagandet af löftesmännen för ifrågavarande arrende synes väl således icke hafva blifvit iakttagen; dock som, efter hvad anfördt är, någon vidare utväg till utbekommande af berörde arrende icke återstår, hemställer Utskottet, Betän Landen. 267 att, såsom K.
KrigsCollegium föreslagit, summan må i räkenskaperne afskrifvas.
Revisorerme hafva år 1827 inhämtat, att influtne medel, 1967 R:dr 29 sk. 2 r:st. för försåldt
Krut blifvit directe anordnade, att användas till inköp af ett parti Tschacots, och hafva deraf funnit samma anledning, som framställt sig för 1820 och 1822 årens Revisorer samt 182.3 Ars Statsutskott, att anmärka ett sådant förhållande, såsom i Revisorernes tanka icke förenligt med R.
St:r* beräkning af den, såsom oförryckt Statsintrad ansedde, inkomst af Krut- och Saltpeter—försa Ijningen i allmänhet; och då, efter sednaste stadgande, alla å InkomstTitlarne möjligen uppkommande öfverskott böra till RiksgäldsContoret öfverlemnas, samt sålunda komma att ikläda sig natur af Riksgäldsmede! , hafva Revisorerne trott det vara så mycket angelägnare, att dylike af R.
St:r påräknade inkomst-källor icke uti förväg eller emot vanlig ordning ti II i las.
Betan Is anden. 26g 4:e Puncten.
Förvaltningen af SjöArenderne.
St:r vid sista Riksdag i underd. hegärde förändring i afseende på publika Uppphandlingsoch Entreprenade-auctioner, att sedan mundtliga anbud blifvit gjorda och innehållet af de skriftliga blifvit tillstädesvarande speculanter kungjordt, derefter, i händelse något af de sistnämnda funnes understiga det lägsta mundtliga, utropet borde fortsättas, och, sa vida ytterligare underbud inträffade, det minsta af dem blifva gällande och med klubbslag bekräftas,, men, i annat fall, rättigheten till lefveransens fullgörande tillslås den, som förut mundtligen eller skriftligen uppgifvit det lindrigaste priset.
Besigtnings-förordningeu samt AuctionsReglementet af den 20 December i825; — dock sorn Utskottet tillika funnit denna fråga kunna serskildt behandlas utan sammanhang, med besvarandet af R.
St.-rs Revisorers Berättelser, så har Utskottet ansett lämpligast att låta detta blifva ämne för ett serskildt Betänkande. 5:te Puncten.
Charta; Sigill alce Verket. §. I.
Angrde Tullkamrarnes befrielse från förandet af ChartaeSigllatseJoumaler.
I afseende på ChartGeSigillatoelnrättningens förvaltning hafva Revisorerne vid båda förrättningarne anmält, alt en del Sjötullskammare underlåtit, att genom Journalers insändande styrka beloppet af influten stämplad Pappers-afgift.
Bref den 17 Januarii 1827 förordnat, att alla documenter sorn till Tuilkamrarne inlemnas och med stämpladt papper böra beläggas, skola, innan aflemnandet eller uppvisandet, dermed förses och att Tullkamrarnes befattning med serskildta Journalers förande således korame att upphöra; anser Utskottet
BIHANG TILL saima®! di omtala ronäs PROTOKOLL VID Iiaftiinn llikiihi^en i §tockliolm Åren 1850 oell 185!, F.JEItllE 8l?l!i\C;K5. 12 A fdel m i lishen: Stats-Utskottets Memorial, Utlåtanden och Betänkanden. vQi&m Marn» ' '
Stals-Utskotlets Memorial, M:is 1 och 2. 1 M 1.
Ank. lill Exp.-utsk. d. 30 Nov. 1830, kl. 1 e. m. Stats-Utskottet, som denna dag fått emottaga Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof, har, enär, jemlikt 27 § i Riksdagsordningen, riksdagens början räknas från den dag, högstberörde nådiga Proposition aflemnas, skolat sådant i nämnde afseende anmäla; blifvande härjemte ett exemplar af densamma hvarje Riksstånd tillstäildt samt Expeditions-Utskottet anmodadt att skyndsamt gå i författning om tryckningen af nämnde Proposition med tillhörande bilagor.
Stockholm den 30 November 1830.
På Riddersk. och Adelns På Preste-ståndets Ledamöters vägnar Ledamöters vägnar C. 0. Palmstjerna.
På Borgare-ståndets På Bonde-ståndets Ledamöters vägnar Ledamöters vägnar J. F. Gråå.
N. Strindlund. C. N.
Rathsman.
Ank. till Exp.-utsk. d. 2 llec., kl. 1 e m.
Stats-Utskottet, som, i likhet med hvad vid föregående riksdagar egt rum, fördelat sig på 3 afdelningar och i öfverensstämmelse med 24 § i Riksdagsordningen antagit en Sekreterare och 3 Kanslister, anser sig, i anseende till mängden och beskaffenheten af de till Utskottets handläggning hörande mål, såsom innefattande både Statsverkets och Riksgälds-kontorets ärenden, böra hos Rikets Ständer hemställa, »om icke det må tillåtas Utskottet att, för göromålens skyndsamma »och behöriga behandling, ytterligare antaga en Sekreterare för »Riksgäldsverkets ärenden, en Kamererare samt två Notarier» Stockholm den 2 December 1830.
Sl. Trot. 18S0 & 18S1.
4 Sami. 1 Afd. 1 Baft. 1 2 Stats-Ulskoltels Memorial, M 3.
JVs 3.
Ank. till Esp.-utsk. d .9 Dec. 1850, kl. 2 e. m.
Memorial, med den till Rikets nu församlade Stander af Full mäktige i Riksgäldskontoret afgifna Berättelse.
(R:gs Afdeln.)
Stats-Utskottet, sorn emottagit och sedermera genomgått den af Fullmäktige i Riksgäldskontoret, enligt 177 § i det för detta verk gällande Reglemente, afgifna Berättelse angående kontorets ställning och förvaltning sedan början af 1847 och 1848 års riksdag, får härmedelst, på sätt vid förutgångne riksdagar iakttagits, denna Berättelse till Rikets Höglotl.
Stockholm den 9 December 1850. Slats-Ulskollcls Memorial, M 3.
3 Berättelse till Rikets innevarande år 1850 församlade Ständer, angående
Riksgäldskontorets ställning och förvaltning sedan början af 1847 och 1848 års riksdag.
Uti Fullmäktiges i Riksgäldskontoret till Rikets sednast församlade Ständer afgifna Berättelse uppgafs detta verks ställning, enligt de för åren 18 44, 1845 och 1846 afslutade räkenskaperne, och redogjordes för verkets förvaltning under tiden ifrån den 10 Juli 1844 till och med den 26 November 1847.
Den Berättelse, Fullmäktige nu, till fullgörande af föreskriften i 177 § utaf gällande Reglemente för Riksgäldskontoret, härmed få afgifva, kommer derföre att omfatta åren 1847, 1848 och 1849, för hvilka kontorets hufvudböcker äro afslutade, samt att upptaga förhållandet med förvaltningen ifrån den 26 November 1847 till och med den 15 i denna månad.
Då likväl Rikets Ständers år 1849 församlade Revisorer, hvilka genomgått och granskat såväl räkenskaperna som Fullmäktiges förvaltningsåtgärder under större delen af denna lid, derom till Rikets Ständer afgifvit fullständig Berättelse, torde det tillåtas Fullmäktige att, till undvikande af allt för stor vidlyftighet, nu, på sätt tillförene egt rum, få i de flesta fall, så vidt de ligga inom tiden för Revisorernes besagde Berättelse, hänvisa till hvad den och dertill hörande Bilagor innehålla, till upplysning om ej mindre Riksgäldskontorets skulder och tillgångar samt inkomster och utgifter, än de åtgärder af större vigt och inflytelse, som vid kontorets förvaltning under samma tidrymd blifvit vidtagne, hvaremot Fullmäktige skola utförligare framlägga hvad, som i Riksgäldskontorets förvaltning, efter sista revisionen, sig tilldragit, med iakttagande dervid af den ordning, hvartill J§§:s nummerföljd i nu gällande Reglemente föranleder.
Riksgäldskontorets skulder, (§§ 2—20 i 1848 års Reglemente).
Räkenskaperna utvisa, att kontorets skulder, med undantag af de inom linien bokförda, å nedannämnda tider utgjorts af följande belopp, nämligen: 4 Slats-Utskoltets Memorial, 3.
Löpande med ränta.
Upplupna räntor.
Räntefria.
För utelöpan- de kopparpo- tetter.
Summa skuld. [ten 5 1 t).c. 1846 4,109.781 33 8 26,170 46 1 9 816,212 31 2 74,241 47 6 5,026,407 17 1 )) » 1847 3,993,031 14 7 27,328 91 2 737,477 32 7 74,001 47 6 4,832,056 37 10 » » 1848 1,880,690 7 8 39,106 7 11 1,800,073 4 3 73.815 13 6 6,793,684 33 6 J) i 849 4,382,628 43 7 28,672 4g| 6 2,931,452 41 9 73,628 31 6 7,416,383 13 4 Vid jemförelse emellan dessa skuldbelopp, ådagalägges, att:
Skulden ökats under år 1848 med R:dr 1,961,647: 45. 8. och under år 1849 med .... 622,698: 27. 10. eller under dessa 2:ne år med tillsammans R:dr 2,584,346: 25. 6. hvaremot skulden minskats under år 1847 med .... 194,370: 27. 3. hvadan alltså på det liela en tillökning i Riksgäldskontorets skulder skeit under åren 1847—1849 med Banko R:dr 2,389,975: 46.
3. deraf tillökningen utgjort: i räntebärande skulder ......
R:dr 272,847: 7. 11. och i räntefria skulder .... 2,117,128: 38. 4.
S:r Rictr 2,389,975: 46. 3.
Orsaken till denna betydliga tillökning under de 2:ne sistförllutna åren, men synnerligast ar 1848 uti den räntefria skulden ligger, på sätt i sednaste RevisionsBerättelse (pag. 36) utförligt omförmäles, hufvudsakligen deruti, att, till följd af det utaf Rikets
Ständer vid sistförfluten riksdag löreskrifna nya bokföringssätt. hvilket med år 1848 började tillämpas, samma års kapitalräkning påförts icke allenast allt hvad, som vid 1847 års slut fanns i Riksgäldskontoret innestående af de å detta verk såsom anslag utan återbetaluingsskyldighet redan anvisade summor, utan ock de till visst belopp bestämda nya eller fortsatta anslag, sorn under sista riksdag anvisades att under år 1848 utgå; och igenfinnes anledningen, hvarföre den räntebärande skulden blifvit förökad, hufvudsakligast uti den af Rikets Ständer år 1848 beslutade och samma år till större delen verkställda upplåning för krigsrustningskostnadernas bestridande; för hvilken upplåning längre fram kommer att redovisas.
Angående de under innevarande år 1850 uti Riksgäldskontorets ställning timade förändringar, kan någon på afslutade räkenskaper grundad upplysning icke meddelas; men Fullmäktige anse sig dock böra anmäla, att, enligt Kommissariatets Berättelse för årets första hälft, Kontorets skulder efter 1849 års utgång ytterligare ökats, så att de den 30 Juni 1850 uppgingo till R:dr 8,026,983: 38. — hvaraf räntebärande R:dr 3,843,792: 42. 10. samt räntefria 4,183,190: 43. 2.
Ilidr 8,026,983: 38. -- Stats-Utskollels Memorial, M 3.
Ve inom linien bokförda skulderna, som vid 1846 års slut utgjorde 4,278,787 R:dr 3 sk. 3 rst., uppgingo vid 1849 års utgång till 4,486,133 R:dr 37 sk. 3 rst. och hafva således under cle år, denna Berättelse omfattar, ökats med 207,366 R:dr 32 sk., nämligen 10,000 R:dr från Kongl.
Statskontoret levererade äldre depositionsmedel och 197,366 R:dr 32 sk. af Riksgäldskontoret deponerade, men derefter, jemlikt hvad af 1847 års Revisionsberättelse (pag. 30—32) närmare iuhemtas, återlyftade medel för fullgörande af dom i Baumanska kronofordringstvisten.
Under sistlidet år hafva Fullmäktige fått emottaga de, genom Kongl. Maj:ts nådiga löranstaltande, återbekomua, uti ofvanäberopade Revisionsberättelse, sidan 30, uppräknade hufvudförbindelser och garantier samt partial-obligationer rörande de, för Svenska Statsverkets räkning, i Holland upptagna så kallade ärfteliga lån.
Då alla för dessa under 1780- och 1790:talen upptagne elier omsatta lån utfärdade hufvudförbindelser, äfvensom alla af Kongl. Statskontoret eller
Riksgäldskontoret för desamma utgifna serskilda obligationer, befunnos bland de sålunda återställda lånehandlingarna, hafva Fullmäktige egt den tillfredsställelsen att kunna i Riksgäldskontorets sednast afslutade hufvudbok afskrifva de i detta verks räkenskaper, under mer än ett halft århundrade, såsom utelöpande balanserade obligationerna för omförmälde lån, hvilka obligationers sammanlagda kapitalbelopp uppgick till en summa af ej mindre än 6,000,000 Riksdaler Holländsk Courant.
På sätt Fullmäktige uti Berättelsen till Rikets åren 1847 och 1848 församlade
Ständer anmälde, hade tillämpning af stadgandet i reglementets 2 §, angående preskriptionstid för åtskilliga \
Riksgäldskontorets räkenskaper balanserade äldre skuldposter, tillsammans 4,918 R:dr 33 sk. 3 rst., då icke kunnat ifrågakomma, och fortfar ännu samma förhållande, såsom af 1849 års Revisionsberättelse (pag. 31) närmare upplyses.
Någon dessa skulder rörande obligation eller annan dylik handling har ej eller, under den sedan sista riksdag förflutna tid, blifvit till
Riksgäldskontoret ingifven eller derstädes företedd.
Utaf Riksgäldskontorets under den 30 September 1841 utgifna 968 stycken obligationer för Statsverkets du återstående skuld, i anledning af Rikets Ständers Banks försträckningar till 1808 och 1809 års krigskostnader, hafva under de frenne sistförllutna åren, ytterligare 66 stycken obligationer, N:ris 133—198, å ett samrnanräknadt kapitalbelopp af 264,000
R:dr blifvit infriade; och utgöra de ännu icke inlösta obligationerna 770 stycken, motsvarande ett skuldkapital af 3,080,000 R:dr. 6 Stals-Utskottets Memorial, M 5.
Den under nämnde 3:ne år, jemlikt Reglementets S:te <§, af Riksgäldskontoret till Ranken utbetalda 4 procents ränta å ofvanberörde skuld har utgjort 390,720 R:dr.
Af den å serskild räkning i Rikets Ständers Rank innestående behållning för invexlande af de från Riksgäldskontoret utgilna kopparskiljemyntspoletter hafva dylika poletter nedannämnde år blifvit invexlade, nämligen:
Under år 1847 för Banko R:dr 240: — motsvarande riksgälds 360.
» 1848 » 186: 32 » » 280.
» 1849 » 186: 32 » « 280.
Summa Banko R:dr 613: 16 motsvarande riksgälds 920. och då under den föregångne tiden, eller åren 1836—1846, dylik invexling skett till belopp af " 3,393: 3. — uppgick följaktligen, vid 1849 års slut, bela invexlirigen af denna myntsort till R:gs R:dr 4,313: 5. — hvadan af de utgifna poletterua 114,936: 2.
3. vid sistnämnde tid återstodo R:gs R:dr 110,442: 47.
3. motsvarande i bankomynt R:dr 73,628: 31. 6.
Invexiingen under innevarande är till och med den 13 i denne månad har uppgått till Banko R:dr 160 eller R:gs R:dr 240.
Fonden för Hjelmare kanals och slussverks underhållande har genom upp lupna räntor ökat sig:
Under år 1847 med 1,033: 13. 7. » » 1848 » 1,108: 4. 3. » » 1849 » 1,163: 23. 10. eller med tillsammans R:dr 3,326: 43. 10. så att denna fond, som vid 1846 års slut utgjorde . . . 21,106: 24.
4. nu uppgår till R:dr 24,433: 20. 2.
I afseende å det Reglemente för utlåningen af fondens räntemedel, hvilket, efter dertill af Kanal-Direktionen afgilvet förslag, bör af Kongl. Majit fastställas och utfärdas, få Fullmäktige anmäla, att, sedan Kongl. Majit, på sätt i 1849 års Revisionsberättelse (sid. 34—33) uppgifves, under den 16
Maj 1848 förklarat Slals-Ulskoltels Memoria!. JW 5. 7 sig icke kunna gilla ett af direktionen då uppgjordt förslag till sådant Reglemente, har direktionen till Kongl. Maj:t inkommit med nytt förslag i ämnet, hvilket, till följd af derå erhållen nådig remiss, är på utlåtande från Riksgälds-kontoret beroende.
Enär, genom stadgandet i Reglementets 12 §, Riksgälds-kontoret fått sig ålagdt att till och med år 1856 för Strömsholms kanals och slussverks ombyggnad årligen utbetala 50,000 r:dr samt att, så länge sådant för beredande af tillgång till dessa utbetalningar erfordrades, göra fruktbar den till ombyggnaden anvisade fond, ursprungligen å 600,000 r:dr, hafva åtskilliga Riksgälds-kontoret tillhörige räntebärande obligationer blifvit för detta ändamål afsatta; hvarefter vid anslagets utbetalning så tillgått, att dertill hvarje gång i första rummet användts hvad, som af de innestående räntemedlen jemnt motsvarade vissa obligationers kapitalbelopp samt derefter ett så stort antal obligationer, som till fyllande af bristen i den anordnade utbetalnings-summan erfordrades.
Genom ett sådant begagnande af de upplupna räntorna, hade utaf hela det för ofvannämnda kanals och slussverks ombyggnad beviljade Statsanslag r:dr 750,000. under åren 1842 och 1848 kunnat utbetalas tillsammans .
» 550,000. utan att den derför afsatta fondens kapitalbelopp behöft anlitas med mera än 222,000 r:dr.
Denna fonds vid 1848 års slut. återstående kapital utgjorde således 578,000 r:dr, hvarförutan den härå upplupna, dittills obegagnade, räntan uppgick till 17,555 r:dr.
Följaktligen öfversteg, vid sagde tidpunkt, det statsanslag, som ännu för Riksgälds-kontoret återstod att utbetala, eller r:dr 400,000. det då innestående kapital- och räntebeloppet » 595,555. med endast r:dr 4,665. hvilken brist, genom ytterligare upplöpande räntor, redan i April månad 1849 var betäckt.
Sedan det med stadgandet om ifrågavarande fonds förräntande afsedda ändamål, eller beredandet af full tillgång för hela anslagets utbetalning, sålunda uppnåtts, har, i öfverensstämmelse med l:a punkten af Reglementets 12 §, all vidare förräntning af denna fond upphört samt återstoden af densammas kapital- och räntebelopp, i likhet med öfriga härstädes innestående anslagssummor, uti Riksgälds-kontorets räkenskaper upptagits bland detta verks räntefria skulder.
— Efter den i början af innevarande år verkställda utbetalning af 1850 års anslagssumma för ofvannämnde kanalbyggnad, utgör hela det återstående statsanslaget 500,000 ndr. 8 Stats-Ulskottets Memorial, M 5.
Den, enligt Rikets Ständers beslut vid 1828—1830 firs riksdag samt Kongl. Förordningen den 28 Oktober sistnämnde är, till Riksgälds-kontoret levererade och härstädes innestäende lösen för ä kronoskatte-jorden växande ekar, hvars belopp vid början af är 1847 utgjorde: i kapital r:dr 181,563: 35. 8. och upplupna räntor . u 4,389:34. ® ^5 933.
22 5 har sedermera ökats dels genom ytterligare influten dylik lösen: under år 1847 . . r:dr 1,250: 8.11. 1848 . . » 1,408:11. 1. 1849 . . » 1,438:35.11. dels genom den ränta, hvilken Riksgäldskontoret, jemlikt Reglementets 13 §, skall godt göra ekeplanterings-kassan, uppgäende: för år 1847 till r:dr 7,262: 26. 5. 1848 » » 7,512: 26. 9. 1849 » » 7,368: 42. 7. 4,097: 7.11, 21,943,47. 9. “ ao,U41. /.
8 QH 994-3Q j deremot har minskning skett genom följande, till utgifter för ekeplanteringarne reqvirerade och utbetalde summor, nemligen: under år 1847 . . 3,333: 16 » » 1848 1,000: — » » 1849 . . 1,000: — 5,333: 16. så att behållningen af de till Riksgälds-kontoret influtne eke skogsmedel utgjorde vid 1849 års slut ..... r:dr 206,661: 14. 1, deraf kapital r:dr 185,660: 43.
7. och upplupna räntor » 21,000: 18, 6. 206 661-14 1 Denna behållning har under innevarande års lopp ytterligare ökat sig med den derunder upplupna ränta samt influten eke skogs-^ - Sluts Ulskollels Memorial, JYs 5. 9 skogslösen, hvilken sednare, intill den 16 i denna månad, uppgår till ett belopp af r:dr 1,453:30. 10.
Af den vid Kongl. f. d.
Nummer-Lotteri-inrättningens upphörande till Riksgälds—kon toret aflemnade s k.
Brudgåfvofpnå äro, enligt Reglementets 15 brudgåfvovinster med följande belopp utbetalde, nemligen: under år 1847 . r:dr 433: 16. » » 1848 ......... » 333: 16. » » 1849 » 500: — Summa r:dr 1,266: 52.
Nämnde fond, som vid dess ailemnade till Riksgälds-koutorel år 1842 utgjorde 27,802 r:dr 18 sk. 7 rst. och vid 1846 års slut, genom de, under föregångna åren, utgifne brudgåfvovinster, minskats till . . . r:dr 22,835: 34.
7. hade således, till följd af förberörde, under åren 1847—1849 å fonden skedda utbetalningar » 1,266: 32.— vid 1849 urs utgång blifvit ytterligare förminskad till . r:dr 21,569: 2.
7. hvaraf under innevarande år utgifvits » 200: — —r
Någon utbetalning utaf de, enligt Reglementets 16 ifrån Kongl. Statskontoret till
Riksgälds-kontoret öfverlemnade depositions—medel 70,000 r:dr har, under åren 1846—1849, icke ifrågakommit.
Af de uti 17 § omförmälde 5,154 r:dr 10 sk. 4 rst., hvilka varit inne? slutna uti öfverblifne bref och blifvit från Postverket till Riksgälds-kontoret öfverlemnade, äro endast 2 r:dr 32 sk. till Postverket åter utgifne, sedan veder? börande sin eganderätt till dessa medel behörigen styrkt.
• O OJ