Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti Protocolls-Utdrag har Högvördige Preste-Ståndet till iakttagande af hvad den Nådiga Skrifvelsen, innehfiller, och Vällofi. Borgare-Ståndet, samt Hedervärda Bonde-Ståndet för den åtgärd hvartill den kan föranleda, till Stats-Utskottet remitterat Kongl. Majus Nådiga svar af den Aide i denna månad till Rikets Ständer på deras underdåniga skrifvelser af den 18 September, 10 och 17 November nasti, om granskningen af Allmänna Cassör, Instructionen för Rikets Ständers Revisioner af Stats-Verket, Tullmedlens öfverlåtande till Riksgälds-Contoiret och de enligt 63 f. Regeringsformen afsatte Summor.
Högstberörde Nådiga Skrifvelse innehåller till följe af anförde skäl, slutli - 558 Stats-Utskottets Betänkanden. gen Kongl. Majus Nådiga förklaranden, att Kong], Maj:t vinder närvarande förhållanden icke medgifver Riksens Ständer eller deras Revisorer någon gransknirigsrätt öfver andra Cassör och Räkenskaper än hittills brukligt varit, med tillägg af de i Kongl.
Majus Nådiga Skrifvelse af den 28 Febrtiarii (såsom motsvarighet för de af Riksens Ständer äskade, men uteblifne förtydligade föreskrifter för deras Revisorer) uppräknade Tullverkets Mili— tiae-Boställs, krigsmanshus och Seraphimer-Gillets från allmänna bidrag härrörande fonder och räkenskaper.
Att Kongl. Maj:t med stöd af 68 Riksdags-Ordnmgens ordagranna lydelse, ej erkänner oinfånget för denna granskning, lagligen kunna utsträckas vid hvarje Revision utöfver 2:ne års afslutade Räkenskaper.
Att Kongl. Maj:t icke kan gilla och derföre ej till vederbörandes efterrättelse utfärda den af Riksens Ständer i underdånig Skrifvelse af den 10 November föreslagne nya Instruction för deras Revisorer af Stats-Verket, men anser Instructionen af den 10 Junii 1812, till sin kraft och verkan gällande.
Att med ändring af hvad 5 $. i denna Instruction innehåller: att Revisionernas Stats-Utskottets Betänkanden, 55g Berättelse om Stats-Verket skall uti Riddarhus-Cancelliets
Archi v förseglad förvaras till nästa Riksdag, för att då till Riksens Ständer aflemnas, Kongl, Majit i så måtto ville bifalla Riksens Sränders förslag i afseende på denna Berättelses tryckning och allmängörande, att detta genom Kongl. Majit
Nådiga försorg kommer att ega rum i förening med de Åmbets-Verks svar och förklaringar emot hvilka Revisorernes anmärkningar blifvit rigtade.
Att Kongl. Majit icke medgifver
Tullmedlens afleverering till RiksgäldsContoiret såsom en i dess administrerande myndighet ingripande och för öfrigt till en onödig omgång ledande åtgärd; i följd hvaraf Riksgälds-Contoirets uppköp af Vexlar för Siats-Contoirets behof skulle förfalla.
Och sluteligen, att Kongl, Majit i afseende på Creditiverues begagnande och redogörelsen derföre, skall noga iakttaga hvad 63 och 64 §. §.
Regerings-formen, samt 3o och 68 §. §.
Riksdags-ordningen, i detta afseende föreskrifva, utan medgifvande af sådane vilkor och fö reskrifter som deremot kunna vara stridande.
56o Stat s-Vt skottets Betänkanden.
Någon annan åtgärd synes för Stats-' Utskottet häraf icke uppkomma, än att tillstyrka Riksens Högloft.
Ständer, att uti Riksdags - Beslutet låta till behörig efterrättelse noggrant intaga Kongl. May.ts ofvananförde Nådiga förklarande, hvarjemte Utskottet uti den slutliga Skrifvelse, som till Herrar Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret kommer från Utskottet att aflitas, skall underrätta Herrar Fullmägtige om de förändringar uti det för Herrar Fullmägtige till efterrättelse redan utfärdade Reglemente som häraf blifver en följd.
Stockholm den 10 December 1S23.
Utdrag af Protocollet, hållet hos R.
S- Stats-Utskott den 13 December 1823. S. D.
Tili närmare utvecklande af den reservation, Herr Commerce-Rådet Santesson, enligt Protocollet den 11 innevarande
Månad, anmält mot Utskottets yttrande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse den 4 December nästföregångne, rörande Éindring i Instructipnen för Riksens Ständers Revisorer, uppläste Herr Corn - Siats-Utskottets Betänkahdeiu 561 Commerce-Rådet ett så lydande anförande: ”Enär 68 $. Riksdags
Ordningen uttryckligen innehåller att ”Riksens Ständers Revisorer skola, enligt af Riksens Stander utjdrdad Instruction öfverse och granska Stats-Yerkets, Bankens och RiksgäldsContoireis tillstånd, styrelse och förvaltning;”
Så har jag icke kunnat instämma uti Högloft.
Stals-Utskottets fattade beslut, äit tillstyrka Rikets Ständer, det all åtgärd med den Kongl, skrifvelsen skulle stadna vid att uti Riksdags-Beslutet låta den till behörig efterrättelse ordagrannt intagas, utan för min del yrkat det härom äfven, såsom ett tillägg till Riksens Ständers utfärdade Xnstructioner för deras Revisorer borde meddelas dem, ’’att de, af denna Kongl, Majus skrifvelse följande förändringar komma att tjena Revisorerne tilt efterrättelse.”
Jag hämtar för denna mening, i afseende på Revisionen af Stats-Verket en ökad anledning af Högloft.
Utskottets beslut ätt uti skrifvelse meddela Herrar Fulljnägtige i Riksgälds-Contoiret underrättelse örn de förändringar uti Reglementet för dem, sorn af den Kongl, skrifvelsen blifva en följd ; samt anser det af lika och högsta vigt att Rikets Ständer 56 562 Stqts-Utskoftets
Ti c t änkan den. uti deras Iustruction för blifvande Revi-^ sorer , till undanrödjande af all tvetydighet iakttaga den fullkomligaste bestämdhet, hälst i en så grannlaga omständighet som denna.’’
Och skulle detta anförande åtfölja den afgående Expeditionen härom till Riksens Högloft.
Ex Protocollo. L. C. af Sillén. N:0 659.
Ankom den i5 I>ee.
x823r Förstärkta Stats-Utskottets Memorial, dels angående skiljagtigheter i afseende på stadganden uti den föreslagne nya Bevillnings Förordningen, dels rörande Fullmakters och Lysnings-Sedlars förseende med Stam pia dt Papper samt Tidningars Stämpling.
T följd af erhållne Remisser från Samtlige Riks*Stånden har Förstärkta Stats-Ut - Stats-Utskottets Betunkcaiäen. 563 skottet, likmätigt Grund-Lagarnes föreskrift, till afgörande företagit de frågor, dels i afseende på en förnyad BevillningsFörordning, dels rörande den föreslagna ChartseSigiliatse Förordningen,hvaruti RiksStånden stadnatiolika beslut, samt verkställt votering öfver följande föreslagne och af Riks-htånden gillade Propositioner. /.sta Voteringen Den som bifaller, att för Bryggare, Handtverkare och andre Borgersman, hvilkas rörelse och Näringsfång egenteligen äro riktade på inhemska Producter, deras tillverkning och afsättning, bestämmes den minsta afgiften, i Stockholm och Götheborg till 10 Rrdr i Städerne af irsta Classen to 2:dra D:o S 3:dje
Dro 7 4-rde Dro 6 5;te Dro 4 voterar
Nej, kommer den af Bevillnings-Utskottet uteslutna Classification, i förra författningen, af Bryggarej Handtverkare och andre Borgersman, hvilkas rörelse och Närings - 564 Stats-Utskottels Betänkanden. fäng egentligen äro riktade på inhemska producter, deras tillverkning oell afsättning inom hvarje Class af Städerne att åter upptagas.
Dessa Propositioner hafva blifvit besvarade med 57 Ja och 62
Nej, och som Nej altså vunnit är följaktligen bifallet Högvördige Preste-Ståndets tanka om återupptagande af den uteslutne, hittills gällande, Classificationen. 2: dr a Voteringen.
Den som bifaller att Fullmakter tilF Ämbeten och Tjenster må, i enlighet med hvad 5 $. i Bevillnings-Utskottets förslag innehåller, förses med Stämpladt Papper till 6 Procent (hvaraf 2 procent utgöra den för särskildt utgående Chanse Sigillatse Recognitionen) af alla de Löne-inkomster företrädaren till föregående årets 13 evillnings Taxering uppgifvit, eller hvarefter han nämnde år Bevillning efter 11 Art. i den föreslagne Bevillnings-Förordningen erlagt, voterar Ja; den det ej vill voterar Nej; Stats-Vtskottets Bctänkandcn. 565
Vinner nej sä kommer denna afeift att nedsättas O från 6 till 5 Procent af ofvanomförinälde Löne-inkomster.
Voteringen häröfver har ulfallit med 72 Ja och 48 Nej, i följd hvaraf
Ja vunnit samt första alternativet häraf innefattande 3:ne Riks-Stånds beslut, alltså är bifallet. 5:uje Voteringen
Den som bifaller att Lysnings Sed--' lar skola skrifvas på eller beläggas med Charta Sigillata, beräknad till en Femtedel af den Bevillning, som Mannen, enligt företedd och i styrkt afskrift jemte Chartan till Pastor eller den hans ställe företräder, lemnad Debet-Sedel, föregående året erlagt efter 11 Art. af BevillningsFörordningen med iakttagande deraf, dels att, om vid uträkningen häraf, beloppet slutar med runstycken, skall Cliartan fyllas till nästa skillingtal, och om detta, då det tillägges Riksdaler, understiger tre skill ingar må det alltid med sådan minsta Charta fyllas; dels att i intet tillfälle må Lysnings-Sedel skrifvas på eller beläggas med mindre Charta än Tolf skillingar, dels ock, att i afseende] på efterlefuaden 566 Stats-Utskottets Betänkanden. af detta stadgande gäller hvad i 11 §• samt 18 §.
2 Mom. föreskrifvet är, voterar Ja, den det ej vill Nej; Vinner Nej; Böra de nu gällande föreskrifter om Lysnings-Sedlars Charterande oförändrade bibehållas och i sammanhang dermed Utskottets förslag i i S §. rörande Controllen förfalla, samt dermed såsom hittills förfaras.
Efter voterings-Sedlarnes öppnande hafva befunnits 74.
Ja och 45 Nej; Och som Ja alltså vunnit, är i följd deraf första Alternativet eller Bevillnings Utskottets af 5:ne Riks-Stånd gillade Förslag bifallet. 4:de Voteringen
Den som bifaller Stats- och Bevillnings-Utskottens af 3:ne Riks-Stånd gillade förslag , att hvarje utkommande Tidnings Nummer, tryckt på halft
Ark eller derunder, skall förses med en Röd Charta; Sigillatse Stämpel till Ett runstyckes belopp, hvarje helt Ark med en dylik till 2 Runstycken; deröfver till och med Ett och ett halft Ark till Tre Runstycken och så vidare, hvilket äfven Stats-LJtskottets Iietänkanden.
56j bör gälla för Tidningar åtföljande Bihang, äfven om det skulle utgöra mindre än ett halft
Ark, likväl med undantag af sådane Buletiner, som efter Regeringens befallning tryckas på särskilde
Blad och innefatta officiella underrättelser samt åtfölja Post- och Inrikes Tidningar, voterar Ja, den det ej vill Nej; Vinner Nej, så kommer, i enlighet med Bonde-Ståndets Beslut, Stämpel-afgiften att erläggas, icke för hvarje half-Ark, utan endast för hvart Exemplar af utkommande Tidnings Nummer.
Voteringen häröfver har utfallit med 68 Ja och 5i Nej; Och då alltså Ja vunnit kommer att förblifva vid Bevillningsutskottets af 3:ne Riks-Stånd antagrle förslag till stämpling af Tidnings-Blad efter dess innehållande Arktal.
Hvilket allt Förstärkta Stats-Utskottet får vördsamt anmäla.
Stockholm den ii December 1823. 568 StaLs-Utskotlels Betänkandet}. ■N:0 660, Aukons den i5 Dec. 1823.
Förstärkta Stats-Utskottets
Me-: morial angående en bestämd afgift till Veneriska smittans hämmande (jenom ankomne Protocolls-Utdrag, hafva Hespective Riks-Stånden tiil afgörande utaf Förstärkta Stats-Utskottet öfverlemnat, den i anledning af Kongl.
Maj:ts därom aflåtne Nådiga Proposition af Statsoch Bevillnings-Utskotten uti afgifne
Utlåtanden gjorde framställningar rörande en af hvarje Mantalsskrifven Person årligen intill nästa Riksdag utgående Afgift till veneriska smittans hämmande, häröfver Riks-Stånden stadhat uti olika beslut; Oell har Försfärkta Stats-Utskottet vid sammanträde denna dag verkställt votering öfver följande af Stats- och Bevillnings - Utskotten ntgifne Proposition:
Förstärkta Stats-Utskottets Memorial, N.o 272. 5 kungsladugårdar samt andra kronolägenheter, hvaraf arrenden till statsverket ingå, af den 17 Juli 1847, hvaruti stadgas, bland annat, att ett minimum, hvarunder, och ett maximum, hvaröfver arrendet ej får gå, skall bestämmas, äfvensom att lägenhetens förre innehafvare, så vidt han densamma val brukat, eger att, emot erläggande af den fastställde maximi-summan och öfriga vilkor, enligt författningarne, arrenderätten bibehålla.
Voteringen har utfallit med 41 Ja och 78 Nej: och sorn följaktligen
Nej vunnit, hatva Rikets Ständer beslutat i enlighet med kontrapropositionens innehåll.
Hvilket Förstärkta Stats-ulskottel skolat anmäla.
Pr. 1847 och 1848.
4 Sami, 1 Afd. 2 Band. 40 B4fL i STOCKHOLM.w. f. dalman, 1848. Stals-UtikotteLs Utlåtande , .V.o 27J 1 N:o 273.
Ank. lill Exp. Ulsk. den 21 Juli, kl. 10 f. m.
Utlåtande , i anledning af väckt motion om anstånd med återbetalningen af det Jör hamnbyggnaden vid Cimbritshamn under 1840 och 1841 års riksdag beviljade tån.
(R:gs Afd.) Sedan Rikets nu församlade Ständer, genom godkännandet af 2:dra punkten i Stats-utskottets utlåtande N:o 194, vägrat det for istfiudsättandet af öfverbyggnaden å hamnar marne vid Cimbritshamn äskade statsanslag, har herr L.
Billströmj uti en inom Borgare-ståndet, under åberopande af stadens borgerskaps anmodan, väckt motion, hemställt, att anstånd till 1852 åts slut med ärliga iubetalningarne å det lån af 25,000 r:dr, sorn för hamnbyggnaden vid nämnde stad under riksdagen år 1840 och 1841 beviljades, måtte af Rikets Ständer medgifvas, helst omförmälde hamnbyggnad, efter det en del deraf, under höstetiden år 1845, blifvit förstörd, icke kunnat fullbordas, och staden, vid sådant förhållande, ännu vore i saknad af den genom inflytande hamnafgifter påräknade tillgång for besagde inbetalningars verkställande.
Med anledning af denna, till Slats-utskottet remitterade motion, har Utskottet ansett sig böra upplysningsvis meddelat att Rikets åren 1840 och 1841 församlade Ständer, såsom bidrag till ofvannämnda hamnbyggnad, beviljade staden Cimbritshamn ett anslag utan åtei betalningsskyldighet å 15,000 i:dr och ett lån af 25,000 r:dr, emot vilkor, att stadens och ortens invånare tillsköto hvad derutöfver skulle, enligt kostnadsförslag^, för arbetets utförande erfordras.
Detta statsbidrags hela belopp blef under år 1843 med 40,000 r:dr från Riksgälds-kontoret ulbetaldt, hvarförinnan Cimbritshamns borgerskap samt hus- och tomtegare, dock genom ingånget samt af styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader antaget kontrakt, förbundo sig dels att, i mån af arbetets fortgång och i lika föi hållande med statsbidraget, utgifva och använda stadens
Samt kringliggande landsoits kontanta tillsko t, utgörande 10,000 r:dr, och dels att, så vidt på staden kunde ankomma, utan något ytterligare bidrag af statsverket, fullborda ifrågavarande arbetsforetag i öfverensstämmelse med den derför af Kongl. Maj:t i nåder fastställda plan.
Dessutom åtogo sig stadens magistrat och äldste, genom den för lånebeloppet afgifna skuldförbindelse, att ansvara för detta låns återbetalning på det af Ri* Bih. till R.
Prot 1847 och 1848» 4 8aml. 1 d/d. 2 Band. 41 Haft l Stats-Utskoltets Utlåtande, IV:o 2y3. kels Ständer föreskrifna sätt, att, efter fem års förlopp, sedan detsamma blifvit utbetaldt, Ärligen skulle till Riksgälds-kontoret erlägga 5 procent å primitiva lånekapitalet, hvaraf 3 procents ränta borde beräknas samt återstoden utgöra kapitalafbetalning.
Uppå härom under sistförflutna riksdag väckt motion, och sedan dåvarande Slats-utskolt, i 10:de punkten af dess utlåtande !N:o 156, yttrat, att Utskottet ansåge omtanken för det allmännas bästa oundgängligen fordra, att åtgärder vidtogos, derigenom förlusten af de å meraliämnde hamnbyggnad redan nedlagde kostnader kunde undvikas, samt byggnadsarbetet bringas till ett fullständigt slut, hvarefter hamninkomsterna förmodades blifva så betydliga, att de upptagna lånesummorna kunde medelst dem amorteras, heslöto Rikets Ständer, med afseende derjemte å den genom 1843 års slormskada vederbörande tillskyndade opåräknade förlust, att anvisa ett ytterligare statsanslag af 10,000 r:dr och ett låneunderstöd af 5,000 r:dr för ifrågavarande hamnbyggnads fullbordande, hvilka anslags- och lånesummor, till följd af Kongl, brefvet den 18 September 1845, under Oktober månad samma år, blefvo af Riksgälds-kontoret på en gång utbetalda.
Enligt den af Cimbritshamns stad för sislberörde lån afgifna och af Kongl. Majit i nåder godkända skuldförbindelse, skall, efter förloppet af fem år från 1845 års slut, staden, under en tid af 14i år, årligen till Riksgälds-kontoret inbetala 8 procent å hela lånesumman, hvilken derigenom kommer att anses så till kapital som ränta, efter 2 procent årligen, fullt betald.
I anseende till förut omförmälde, genom stormar under samma månad, då 1845 års statsbidrag utbelaldes, förorsakade skada å hamnarbetena, beviljade Kongl.
Majit, enligt Dess nådiga bref den 22 Maj 1846, för denna skadas botande ett ytterligare anslag, motsvarande den för grundens förstärkning å norra och södra hamnarmarne beräknade kostnad, eller 11,666 ridr 32 sk., hvilket belopp skulle utan återbetalningsskyldighet utgå af de vid sednast förflutna riksdag till Kongl.
Majits nådiga disposition för mindre hamnbyggnader och strömrensningar anvisade medel; varande utaf den sålunda beviljade anslagssumma ett belopp af 8,0(X) ridr, på säLt Kongl. Majit i nåder förordnat, i Juli månad sistberörde år från Riksgälds-kontoret utanordnadt, efter företeendet af det emellan hamnbyggnads-direktionen, å stadens invånares vägnar, samt styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader afslutade kantrakt, genom hvilket kontrakt direktionen förbundet sig att, utan påräknande af ytterligare statsbidrag, inom 1847 års slut hafva arbetet fullbordadt.
Enligt högslberörde Kongl, bref egde väl vederbörande att redan i medlet af Januari 1847 från Riksgälds-kontoret u'bekomma det återstående beloppet af samma anslag, men denna återstod har dock ännu icke blifvit lyftad, förmodligen af den utaf Slals-Utskolett Utlåtande, PTtO 173. 5 motionären uppgifna anledning, att förstärknings-arbetet å yLtre hamnarmarne ansetts böra fortsättas pä en gång och i förening med öfverbyggnadeu å den skadade hamnarmen, hvarföre hela arbetsföretaget blifvit tills vidare instäldt.
Då de oförutsedda motgångar, hvilka fördröjt samt försvårat utförandet och fullbordandet af haran-arbetena vid Cimbritshamn, förorsakat särdeles kännbara förluster för detta samhälle och beröfvat detsamma alla förväntade fordelar af både det allmännas och nämnde stads enskilda uppoffringar för hamnbyggnadens tilivägabringande, anser
Utskottet den obestridliga svårigheten för stadens i allmänhet obemedlade invånare att, i saknad af den genom hamnafgifterna härtill påräknade tillgång, kunna behörigen fullgöra den nu förestående betalningsskyldigheten för ifrågavarande lån, desto mera förtjent »f Rikets Ständers behjertande, som de inträffade naturhändelsernas inverkan på merberörde arbeten icke kunnat af låntagarne förekommas.
I betraktande af dessa omständigheter och då Rikets Ständer, i anseende till statsverkets nuvarande ställning, lunnit sig icke kunna bevilja den anslagssumma, Kongl. Maj:t vid denna riksdag för ofvanomförmälda stormskadas afhjelpande föreslagit, får Utskottet så till vida understödja nu förevarande motion, alt Utskottet tilllstyrker Rikets Ständer, alt medgifva anstånd till 1850 års slut med ränte- och k*pitalafbe talningarne å det för hamnbyggnaden vid Cimbritshamn, under 1840 och 1841 års riksdag, beviljade lån.
Reservationer: af Professoren H. G. Lindgren: ”Genom ofvanstående beslut, tillkommet genom en enda rösts majoritet vid slutet af ett plenum, sedan en betydlig mängd af Utskottets ledamöter från sessionen bortgått, anser jag Utskottet hafva frånträdt den af samtlige Riksstånden gillade princip, som, vid behandlingen af frågor med denna likartade, under loppet af denna riksdag varit i allmänhet af Utskottet följd, att nemligen, älven med äfventyr att inlöpa beskyllningen för stränghet och hårdhet, söka upprätthålla helgden af ingångna förbindelsers punktliga uppfyllande i låne-transaktioner mellan staten och enskilde, och kan jag, för min del, icke medgifva, att de skäl, som föranledt den nu tillstyrkta eftergiften för Cimbritshamns stads innevånare, äro företrädesvis ömmande eller behjertansvärda, i synnerhet om de sammanställas med dem, som sanningsenligt åberopats af de många motionärer inom Riks-stånden, hvilka, för utverkande, vare sig af eftergifter, eller förlängda 4 Stats-Utskottet > Utlåtande, N:0 27^. betalnings-lerminer, till förmån för utblottade och utarmade undsätlningstagare från missväxtåren, vädjat till nuvarande Ständers barmhertighet, roen hvilka likväl icke för något enda fall förmått framkalla Stats-utskottets tillstyrkande.
Enär jag till fullo gillar den rigorism, som af närvarande Statsutskott blifvit i thy lall iakttagen, nödgas jag, for räddandet af skyldig konseqvens, reservera mig mot detta beslut, som vittnar om ett, i min tanka,, klajidervärdt afsteg från en förut strängt vidhållen riktig princip och hoppas, att detta betänkande blifver af Rikets Ständer underkändt.” Uti Henna reservation instämde herr Lind af Hageby, Carl Augustt, herr af Georgii, Carl Evert, samt j iksdagslullmägtigen Petter Persson trän Jönköpings län.
Dessutom anmäldes reservationer af herr Brakel, Maurits Gustaf, samt riksdagsfullmägtige Anders Andersson från Skaraborgs lan, Nils Strindlund Lars Rasmusson och Tobias Lind.
Ank till Exp. Utsk. den 21 Juli, kl. 10 f. nu.
Utlåtande, angående löneförhöjning för bokhållarne samt kamma roch hus drängarne vid Riksgälds-kontoret.
(R:gs Afd.) Sedan Rikets nu församlade Siänder, i öfverensstämmelse roed Bankoutskottets tillstyrkan i dess under Nt-ris 17 och 55 afgifna utlåtanden, bifallit, att, från och roed innevarande års början, ''lönen för bankens tjenste män inom 3:dje eller så kallade bokbållare-tjenstegraden må förhöjas från ”700 till 800 r:dr banko årligen, utan inskränkning i antalet af de, på indragnings- och supplementar staterne, till nämnde tjenstegrad anvisade art”voden i och för trägnare göromål”; så, och med anledning af den vid Riksgälds-kontoret anställde kassa-bokhållares om enahanda löneförhöjning gjorda ansökning, hafva dervarande fullmågtige hos Stats-utskottet hemställt, att lönerna for ej mindre nyssberoälde bokhållare, än den andra för närvarande lediga bokhållare-tjensten vid samma verk, utan inskränkning i de för träg nare göromål auslagne arlvoden, jemväl måtte varda förhöjda tiil 800 r:dr.
Samt med detta belopp få utgå från och med början af innevarande år, det - Stals-btskotlets Utlåtande, N.o 274- 5 vid full nj äg t i ge yttrat: att bokhållare-ljenslerna vid Riksgälds kontoret, i anseende till härmed förenade göromåls under, sednare lider betydligt ökade mängd, voro mera trägna och besvärliga, än mctsvarande tjenster i statens veik, för hvilka lönerna, utom tillökningen för derunder beräknad spanmål, uppginge till 800 r:dr; att, vid uppgörandet af den för Riksgälds-kontoret nu gällande aflönings-slat, den grundsats blifvit af Rikets Ständer fastställd, att Jönerne för motsvarande tjenster vid Banken och Riksgälds-kontoret borde utgöra samma belopp; att den uti denna stat för bokhåliarne bestämda aflöning icke svarade mot de göromål, hvilka numera ålåge samme tjenstemän; samt att, derest innehafvarne af bokhållare-tjensterne vid Riksgälds-kontoret, oaktadt desse befattningars ansvarsfulla och mödosamma beskaffenhet, försågos med mindre aflöning, än deras vederlikar i Banken och andra allmänna verk, skicklige sökande till berörde tjenster, vid dessas blifvande ledighet, möjligen skulle komma alt saknas.
Likaledes hafva fullmägtige, under åberopande af ofvanberörde, vid bestämmandet af löneviikoren för
Riksgälds-koniorets vaktbetjening jemväl antagna grundsats, anmält och tillstyrkt en af derstädes anställde kammar- och hus-drängar gjord anhållan om samma löneförbättring, som blifvit tiller känd kammardiängarne vid Banken medelst Rikets Ständers bifall till Bauko-ntskottets i utlåtandet N:o 18 gjorda hemställan, hvarigenom, såsom årligt arfvode från och med innevarande års början, anslagits åt hvar och en af Bankens äldre kammardrängar 20 r:dr och till hvar och en af de yngre 30 r:dr banko.
I anledning af sålunda väckte frågor om tillökandet af den aflöning, bokhållarne samt kammar- och hus-drängarne vid Riksgälds-kontoret för närvarande åtnjuta, anser sig Stats-utskoltet böra upplysa, att den af Rikets Ständer fastställda ordinarie aflöningsslaten för embrts- och tjenstemännen samt vaktbetjeniugen vid detta verk upplager: för en kassa-bokhållare 700 r:dr lön och 100 r:dr arfvode, för en bokhållare i boksluts-kontoret 700 1 ;fr lön,samt för hvardera af 3:ne kammardrängar 300 r:drs och för hvardera af 2:ne husdrängar 220 r:drs lön.
Enligt Stals-utskoltets vid 184-0 och 1841 års riksdag, under N:o 449, afgifna utlåtande, angående den då verkställde och hittills gällande lönereglering för Riksgälds-kontoret, hafva ”Rikets
Ständer från längre tid tillbaka god”känt och tillämpat den grundsats, att