Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ofver dessa besvär har Statskontoret inkommit med underdånigt utlåtande och dervid anfört, att då klaganden, som, för bestyrkande af sina anspråk, vid de underdåniga besvären icke fogat andra handlingar än dem, som vid frågans afgörande hos Statskontoret varit företedda, ej heller sedermera ådagalagdt de förhållanden, hvilka det, jemlikt ofvanberörda nådiga Bref och Statskontorets derpå grundade kungörelse, ålåge klaganden att, för utbekommande af ifrågavarande medel, behörigen visa, Statskontoret, som vid anställda förnyade undersökningar icke kunnat ur tillgängliga handlingar vinna någon upplysning i berörda hänseende, funne sig böra hemställa, att de underdåniga besvären måtte lemnäs utan nådigt afseende; men som klaganden vid långt framskriden ålder syntes befinna sig i torftiga omständigheter, och den henne åliggande bevisningsskyldighet varit desto svårare att fullgöra, som upplyst vore, att 1810 års handlingar i Chefs-embetets vid f. d.
Mörnerska Husar-regementet arkiv saknas, har Statskontoret öfverlemnat till Kongl.
Majits nådiga pröfning, om icke någon gratifikation kunde Enkan Lindman tilläggas, hvilken i sådant fall, enligt Statskontorets åsigt, borde utgå af 4:de eller 7:de hufvudtitelns anslag till extra utgifter, enär det för ofvanberörda ändamål anvisade särskilda förslagsanslag, hvarå besparingarna i 1860 års Rikshufvudbok måste tillgodoföras Riksgäldskontoret, icke vidare vore för ändamålet tillgängligt.
Majit har handlingarna i dessa Irenne mål i nåder låtit sig föredragas; Och hvad försl angår enkan Lindmans underdåniga besvär, har Kongl Majit ansett skäl icke vara af klaganden anförda, som kunde föranleda till ändring af Statskontorets i ämnet meddelade beslut; men, i betraktande af de i alla dessa nu förevarande ersättningsfrågor förekommande förhållanden, vili Kongl. Majit till Rikets Ständers pröfning och beslut öfverlemna, huruvida någon godtgörelse af allmänna medel må skäligen kunna förenämnda trenne enkor tillerkännas; — Och anser Kongl.
Majit, för den händelse Rikets Ständer sådant bevilja, ersättningen kunna bestämmas:
Skrifvelse M 15. 13 för Kapitens-enkan Johanna Wilhelmina Standertskjöld, född Mellin, enligt Statskontorets utlåtande, till 105 R:dr; för Majors-enkan Jeannette Standertskjöld, född von Törne, till hälften af den lön, sorn enligt 1808 års stat tillkom personer med Kapitens-grad vid Arméens Flottas Sveaborgs eskader, hvarest mannen varit såsom Kapiten anställd, utgörande denna hälft för ett år, hvarunder med säkerhet torde kunna antagas att hans fångenskap fortfarit, 1 12 Ridr 50 öre; och för Ryltinästare-enkan Louise Lindman, född Röper, till hälften af tre års Löjtnantslön vid dåvarande Mörnerska Husar regementet, enligt 1808 års stat utgörande, utom fouragepenningar, hvilka Kongl. Majit anser härvid icke böra komma i beräkning, 128 R:dr Specie eller nu motsvarande 192 Ridr Riksmynt, deraf hälften för tre år belöper till 288 R:dr.
De till dessa mål hörande handlingar skola till vederbörande Utskott blifva öfverlemnade, och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl.
Dalum ut supra. CARL. A F. Z.
Reuterskiöld - 14 Kongl. Maj:ts Nåd.
Utdrag af Protokollet öfver Landlförsvars-ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-rådet på Stockholms Slott den 24- Oktober 1862- Närvarande: Hans Excellens Herr Justitie Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld.
Chefen för Landtförsvars-departementet, Statsrådet Reuterskiöld, uppläste till justering följande, på grund af förut fattade beslut, uppsatta förslag: dels till Kongl, Maj:ts nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer i fråga om ersättning af Statsveiket till 3:ne officers-enkor för innehållen aflöning för deras numera aflidne män under krigsfångenskap; Kongl. Maj:t täcktes, uppå Stals-Rådets underdåniga tillstyrkan, i nåder gilla samtliga ofvanberörda förslag, sådana de finnas detta Protokoll bilagda, samt förordna alt, i öfverensstämmelse dermed nådig Skrifvelse — — — — — skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Skrifvelse Al 16.
Maj-.ls Nådiga Skrifvelse lill Rikets Ständer om förordnande af en Stals-Rådsledamot, i afseende på handläggningen af vissa i Rilcsdags-Ordningens 36 och 42 §§ omförmälde riksdagsärenden; Gifven Stockholms Slolt den 24 Oktober 1862.
Majit vill härmed gifva Rikets Ständer tillkänna, att Kongl. Majit i nåder förordnat Statsrådet, Kommendören af Kongl.
Majlis Nordstjerne-orden, Henrik Wilhelm Bredberg, att, under innevarande riksdag, utöfva den befattning med riksdagsärender!, som enligt 36 och 42 §§ Riksdags-Ordningen, en ledamot af Stats-Rådet tillkommer.
Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Datum ut supra. CARL. G. Lagerstråle. 16 Kongl. Majus Nåd.
Skri/velse M 16.
Utdrag af Protokollet öfver Civil-ärenden, hållet inför Hans Majit Konun gen i Stats-liådel å Stockholms Slott den 24 Oktober 1862.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup, och Reuterskiöld.
Departements-Chefen, Statsrådet Lagerstråle, uppläste härefter till justering följande, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förut fattade beslut uppsatta, förslag till nådiga Skrifvelser till Rikets Ständer, nemligen a) om förordnande af en Stats-Rådsledamot, i afseende på handläggningen af vissa i Riksdags-Ordningens 36 och 42 §§ omförmälda riksdagsärenden.
I enlighet med Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, behagade Kongl. Majrt dessa förslag i nåder gilla samt befallde alt, i öfverensstämmelse dermed, nådiga Skrifvelser, sådana de finnas detta protokoll bilagde, skulle till Rikets Ständer a flå tas.
Skrifvelse M 17. 17 N:o 17.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 10 Nov. 1862, kl. 10 f. ni.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående hegardt anstånd med föreskrifne kapital- ock ränle-inbelalningar å de till Norbergs jernvägsanläggmng af allmänna medel anvisade lån; Gifven Stockholms Slolt den 24- Oktober 1862.
Vid 1853 —1854 års riksdag beviljade Rikets Ständer för fortsättning och fullbordande af den utaf Norbergs jernvägsbolag, med låneunderstöd till belopp af 150,000 R:dr R:mt från Handels- och Sjöfarts-fonden, påbörjade anläggningen af jernväg från Kärrgrufvan inom Norbergs bergslag till sjön Åmänningen i Westmanlands län, ett lån jemväl ä 150,000 R:dr, att från Riksgäldskontoret utbetalas, emot, bland andra, följande vilkor, nemligen: att ett nytt bolag för nämnde jernvägs utförande borde vara bildadt före den 1 April 1855 samt förvärfva sig eganderätten till den redan anlagda delen af jernvägen, jemte de arbeten, som å den öfriga delen deraf blifvit utförde eller påbörjade; att det nya bolaget äfven borde åtaga sig betalningsskyldigheten för det från Handels- och Sjöfarts-fonden utgångna lån, i afseende hvarå Riksgälds-kontoret skulle ombesörja verkställigheten af de årliga ränte- och kapital-inbetalningarne, emot öfverlåtelse å Riksgälds-kontoret af Handels- och Sjöfartsfondens fordran, samt att de vid jernvägsanläggningen återstående arbeten skulle, genom det nya bolagets försorg och under Styrelsens för Allmänna väg- och vattenbyggnader inseende, inom den 1 Juli 1856 utföras och fulländas i öfverenstämmelse, med den plan till dessa arbetens verkställande, som af Kongl. Majit blefve i nåder fastställd.
I afseende på begge dessa Bih. till R.
Prot. 1862 & 1863. 1 Sami. 1 Afd. 11 lläft. 3 18 Kongl.
M 17. låns återgäldande, som skulle ske till Riksgälds-kontoret, stadgades, att det äldre lånet borde från och med 1859 års början och intilldess detsamma blefve till fullo liqvideradt, återbetalas medelst erläggande af fem procent årligen utaf detta låns ursprungliga belopp, dervid fyra procent årlig ränta komme att godtgöras för det före hvarje liqvid återstående kapitalbeloppet och det öfriga afgå på kapitalet; samt att å det nya lånet, hvilket utan ränta och kapilalafbetalning finge innehafvas under den för arbetets utförande afsedda tid, skulle elter nämnde tids förlopp inom slutet af hvarje år erläggas tre procent, hvaraf skulle beräknas två procent årlig ränta för hvad af lånet dessförinnan icke godtgjorts, och återstoden utgöra kapitala!beta! ni ng
R:dr, antogs komma att uppgå till 402,736 R:dr, har Direktionen för nyssnämda bolag, uti en til!
Majit den 18 Mars innevarande år ingifven skrift, i underdånighet förmält, hurusom redan under jernvägsarbetets fortgång och ännu mer sedan det nalkades sin fullbordan och efter dess fulländning, bolaget fått erfara, att det beräknade kostnadsbeloppet på långt när icke var tillräckligt att sätta jernvägen och dess rörelsemaleriel i sådant skick, som motsvarade dess bestämmelse.
Bolaget hade derföre måst lid efter annan genom beslutade tillskott fylla bristen, i hvilket afseende
Direktionen bifogat utdrag af bolagets reviderade räkenskaper, utvisande att den kostnad, som bolaget dels med de af Staten beviljade lånen, för hvilka bolaget stöde i betalningsskyldighet, dels ock genom kontanta tillskott bestridt, skall uppgått till 552,821 R:dr.
Utom den uppoffring bolaget sålunda utöfver gjorda beräkningar måst vidkännas, hade bolaget, i afseende å påräknade inkomster, efter det jernvägen år 1856 blifvit för trafiken öppnad, drabbats af förluster derigenom att, i anseende till åtskilliga, af bolaget icke beroende omständigheter, någon betydligare transportrörelse å Strömsholms kanal för malm icke förr än efter år 1860 varit att påräkna.
I följd häraf och sedan med 1859 års ingång jernvägsboiagets skyldighet att betala ränta och verkställa amortering å begge de erhållna lånen vidtagit, hade trafikinkomslerne under nämnde år och år 1860, ehuru öfverstigande dem för de föregående åren, likväl icke, efter afdrag för utgifterne vid trafikens bedrifvande, uppgått till ett belopp, motsvarande hvad bolaget i ränta och amortering å statslånen utbetalt.
Då det emellertid sedermera visat sig att trafiken på jernvägen och i bredd dermed jemväl inkomsterne, år från år tilltagit, skulle bolaget hafva egt godt hopp att för framtiden, utan vidare uppoffringar än förlusten af räntan på det af delegarno tillskjutne kapital, kunna till allmän båtnad underhålla jernvägen i fullständigt skick, derest icke vid jernvägens anläggning blifvit begånget ett fel, bestående deii att de af det äldre bolaget inköpte, endast Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse M 17.
19 för begagnande af hästbana afsedda, lättare rails af endast 8 ®:s vigt per löpande fot blifvit, äfven sedan beslut fattats att banan skulle byggas för lokomotiv, begagnade på en sträcka af 44,260 fot utaf den 58,260 fot långa banan.
Det dröjde derföre icke länge efter det jernvägen blifvit för trafiken öppnad, innan nämnde rails visade sig vara alltför svaga att bära lokomotivens tyngd, lill följd hvaraf sleepers, beräknade att under de svagare rails läggas på 2 fots afstånd, måste, för vinnande af bärighet emot den större tyngden, i stället nedläggas på en och en half fots afstånd från hvarandra.
Den förökade underhållskostnad af banan, som förorsakades genom denna förändring, och som, i anseende till sleepers’ benägenhet att snart taga röta och blifva oanvändbara, oftare komma ifråga att bestridas, vore i och för sig en tärande kräfta på jernvägsintraderne, men då dertill äfven komme att desse svagare rails genom nötning och den förändring, som deras inre textur af skakningen undergått, snart nog blefve helt och hållet obrukbare och måste mot andra af gröfre beskaffenhet utbytas, motsåge bolaget med bekymmer den icke aflägsna framtid, då uppoffringar förestode, hvilka bolaget omöjligt skulle kunna bära och hvilka följaktligen skulle hafva bolagets ekonomiska undergång till följd.
Under sådana förhållanden har Direktionen, jemte uppgift att kostnaden för nedläggning af 15 ®:s rails å en sträcka af 4-4,260 fot af banan, enligt upprättad beräkning, kunde antagas komma att uppgå till en summa af 103,928 R:dr, hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit om aflåtande till Rikets Ständer af nådig Proposition, att anstånd med erläggandet af stadgad ränta och amortering å de för berörde jernväg anvisade två lån å tillsammans 300,000 R:dr måtte under loppet af fyra år, räknadt från och med det år, då Rikets Ständer komme att fatta beslut i ämnet, varda bolaget medgifvit, ej allenast under vilkor att efter nämnde tids förlopp betalningsskyldigheten af omför*mälda ränta och amortering åter skulle vidtaga och fortfara intilldess lånen blifvit gtildna, utan ock med förbindelse för bolaget att nedlägga nya rails af 15 U:s vigt per löpande fot å hela den del af jernvägen, der sådana förut icke finnas anbragta, samt att i öfrigt iaktaga hvad Rikets Ständer kunde finna lämpligt föreskrifva.
Efter inhemtande af Styrelsens för allmänna väg- och vattenbyggnader underdåniga yttrande i ämnet, har Kongl. Maj:t tagit denna underdåniga ansökning i behörigt öfvervägande; och vill Kongl. Maj;t, med afseende å de till stöd för ansökningen anförda omständigheter och i öfverensstämmelse med bemälde Styrelses tillstyrkande, härmed hos Rikets Ständer föreslå, att, på sätt begärdt blifvit, Rikets Ständer måtte medgifva den ändring i vilkoren för återbetalning af de till ifrågavarande jernvägsanläggning anvisade två särskilda lån å tillsammans 300,000 R dr R:mt, att med vidare erläggande af ränta och amortering å lånen finge anstå under loppet af lyra år, räknadt från och med det år, då Rikets Ständer fatta beslut i ämnet, så att först efter denna tids förlopp kapital- och ränteinbetalningarne skulle i stadgad ordning åter vidtaga och fortfara intilldess lånen blifvit guldna, med för - 20 Kongl. Maj:ts Nåd.
M 17. pligtelse dock för Norbergs nya jernvägsaktiebolag att, så snart ske kan och sednast inom nyssnämnde tid, hafva låtit utlägga nya rails af 15 &:s vigt per löpande fot å hela den del af jernvägen, der sådane förut icke finnas anbragte Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Utdrag a[ Protokollet öfver Civil-Arenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slolt den 24 Oktober 1862.
Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld, Departements-chefen, Statsrådet Lagerstråle uppläste härefter lill justering följande, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj.ts förut fattade beslut uppsatta förslag till nådiga Skrivelser till Rikets Ständer, nemligen: b) angående begärdt anstånd med föreskrifna kapital- och ränte-inbetalningar å de till Norbergs jernvägsanläggning af allmänna medel anvisade lån.
Skrifvelse M 18. 21 I enlighet med Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, behagade Kongl. Majit dessa förslag i nåder gilla samt befallde att, i öfverensstämmelse dermed, nådiga Skrifvelse^ sådana de finna» detta Protokoll bilagde, skulle till Rikets Ständer afiwlas.
#:o 18,.
Ank. till Exp.-Utsk. den 10 Nov. 1862 kl. 10 f. m. Kongl.
Majlis nådiga Skrifvelse lill Rikets Ständer, i anledning af Cimbritshamns stads ansökning om eftergift af återstoden å ett staden beviljadl amorteringslån; Gifven Stockholms Slolt den 24 Oktober 1862.
Till understöd för utförande af hamnbyggnad vid Cimbritshamn hafva Rikets Ständer beviljat nämnde stad två särskilda lån, nemligen: 1 :o vid 1840-1841 års riksdag, till belopp af 25,000 R:dr Banko^ eller 37,500 R:drj Riksmynt, hvilket lån, sedan fem år förflutit från dess utbekommande, b®rde liqvideras medelst årlig afbetalning af 5 procent af det ursprungliga kapitalet och med beräkning af 3 procent årlig ränta för kapital-återstoden, samt 2;o vid 1844-1845 års riksdag, till belopp af 5,000 R:dr Banko eller 7,500 R:dr Riksmynt, att under 14i års tid, räknad från slutet af år 1850, återbetalas genom erläggande af 8 procent årligen af hela lånesumman, som, jemte derå efter 2 procent upplupen ränta, komme att anses härigenom vara lill fullo betal i.
Sedermera har anstånd till 1856 års utgång med inbetalmngarne å begge lånen blifvit vid 1853-1854 års riksdag af Rikets Ständer be viljad t.
Uti en genom Kongl. Majrts Befallningshafvande i Christianstads län under den 7 sistlidne Augusti till Kongl.
Majit öfverlemnad skrift hafva Magistraten och Borgerskapets Äldste i Cimbritshamn i underdånighet anhållit, det Kongl Majit täcktes föreslå Rikets Ständer att bevilja staden afskrifning för det belopp af omkring 35,000 Riksdaler Riksmynt, som uppgifvits för närvarande återslå på det förstnämnda vid 1810-1841 års riksdag beviljade lånet.
Till stöd för denna under - 22 Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse JM 18. dåniga anhållan hafva Magistraten och Borgerskapets Äldste hufvudsakligen anfört, att staden till hamnbyggnadens verkställande bidragit med nära 40,000 R:dr och dessutom, utan understöd af statsmedel, sedermera utfört en till en kostnad af 33,000 R:dr beräknad lastbrygga; att till botande af de å hamnbyggnaden vid åtskilliga tillfällen genom häftiga stormar förorsakade betydliga skador, fyrfaldiga kostsamma arbeten dels redan blifvit vidtagna, dels ännu återstode att verkställa; att, ehuru Kongl. Majit under den 24 Augusti 4 861 beviljat staden Cimbritshamn, till förstärkning af den genom storm skadade norra hamnarmen, ett anslag utan åter beta 1 ningsskyidighet af 20,500 R:dr, staden likväl måste till ifrågavarande genom oförutsedda olyckor påkallade reparations- och förstärkningsarbeten tillskjuta omkring 20,000 Riksdaler, i följd hvaraf staden blifvit nödsakad att jemväl hos enskilda personer upptaga lån; att hamninkomsterna, som, efter afdrag af hvad som erfordrades till hamnens underhåll och nödvändiga fördjupning, endast kunde beräknas till omkring 3,000 Riksdaler årligen, icke vore tillräckliga till verkställande af de föreskrifna kapital- och ränteafbetalningarne å stadens skulder; samt att det föga bemedlade samhället saknade andra tillgångar härtill.
Till ifrågavarande underdåniga framsiällning har såväl Kongl. Majrts
Befallningshafvande i Christianstads län; som äfven, uti afgifvet underdånigt utlåtande, Styrelsen för Allmänna väg- och vattenbyggnader tillstyrkt nådigt bifall.
Då genom de å Cimbritshamns stads hamnbyggnad under de två sednaste och innevarande år inträffade skador, staden för desammas afhjelpande fått vidkännas opåräknade kostnader, men detta förhållande, om än behjertansvördt, likväl icke synes påkalla eftergift af ett sfi betydligt belopp, som blifvit ifrågasBtt, vill Kongl. Majit endast härmed i nåder föreslå Rikets Ständer att, — till beredande af någon lindring i den förlust, som sålunda drabbat detta »bemedlade samhälle, och lill lättnad vid fullgörandet af ännu återstående kostsamma muddrings- och andra arbeten vid hamnen, hvars inkomster under den tid sådane arbeten till större omfattning komma att fortgå, icke synas blifva tillräckliga för de beviljade begge lånens samtidiga förräntande och amortering, — Rikets Ständer må bevilja afskrifning af hvad ännu kan återstå oguldet å det staden vid 1844-1845 års riksdag till hamnbyggnaden beviljade lån å 7,500 Riksdaler, samt derjemte medgifva, att med erläggandet af de föreskrifna ränte- och kapilalafbetalningarne å det vid 1840-1841 års riksdag beviljade lån å 37,500 Riksdaler må anstå under loppet af åren 1864, 1865 och 1866.
Datum ut supra. CAEL. G. Lagerstråle.
Skrifvelse M 18. 23 Utdrag af Protokollet öfver Civil-Ärenden, hållet inför Flans Majit Konungen % Stats-Rådet å Stockholms Slott den SI Oktober 186S.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld.
Departements-chefen, Statsrådet Lagerstråle, uppläste härefter till justering följande, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förut fattade beslut uppsatta förslag till nådiga Skrifvelser till Rikets Ständer, nemligen: och c) i anledning af Cimbritshamns Stads ansökning om eftergift af återstoden å ett staden beviljadt amorteringslån.
I enlighet med Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, behagade Kongl. Maj:t dessa förslag i nåder gilla samt befallde att, i öfverensstämmelse dermed, nådiga Skrifvelser, sådana de finnas detta Protokoll bilagde, skulle till Rikets Ständer aflåtas Ex protocollo Otto W.
U STOCKHOLM, [ryckt hos E. Westrell, 1862. ■ Kongl. Majlis Nåd.
Proposition 19. 1 JW 19.
Ank. till Eip.-Utsk. den 10 Nov. 1862, kl. 10 f. m.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ytterligare anslag för del nya jordeboksverkels fortgång; Gifven Stockholms Slolt den 24 Oktober 1862.
Uti underdånig skrifvelse af den 23
Maj innevarande år har Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium till Kongl. Majit ingifvit berättelse angående fortgången, under tiden från den 1 Maj 1859 till samma dag detta år, af göromåleni det hos Kollegium, jemlikt Kongl. Maj:ts nådiga Bref af den 22 Januari 1858, inrättade Jordeboks-kontor för granskning såväl af de i orterne upprättade förvandlings-uträkningar öfver den enligt Kongl. Kungörelsen den 11 Maj 1855 skedda omsättning och förenkling af de i ordinarie räntan ingående persedlar, som ock af de nya jordeböcker, hvilka böra författas; Och har Kaminar-kollegium härvid, bland annat, underdånigst förmält: att vid den under nyssnämnda tid verkställda granskning af inlcomne ränte - förvandlings-uträkningar frän fögderierna inom åtskilliga län anmärkningar uppkommit till ett antal af 1,933. hvartill komme diverse mål rörande förvandlings-uträkningarne för en del andra län 25, 1,958. att af dessa anmärkningar och diverse mai, jemte den 1 Maj 1859 ännu oafgjorde 638, eller tillsammans 2,596, hade, efter det en del varit med vederbörande kommunicerade och upplysningar deröfver från Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länen infordrats, blifvit slutligen pröfvade 2,454 hvadan till pröfning återstode 142 Bih. till R.
Prot. 1862 & 1863. 1 Sami. 1 Afd. 12 Håft. l 2 Kongl. Majlis Nåd.
Proposition JV? 19. att, i sammanhang härmed och till följd af föreskriften i Kongl. Brefvet den 23 April 1858 angående Kollegii underdåniga arbetsberättelse för år 1857, blifvit utaf de vid samma tid hos Kollegium, enligt Kongl. Maj:ts nådiga befallning den 24 Maj 1833, hvilande 506 anmärkningsmål emot 1825 års jordeböcker för Upsala och Norrbottens län pröfvade, för Upsala län 37 och för Norrbottens län 9, eller tillhopa 46; att vidare, till följd af Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 10 Juni 1859, nya förvandlings-uträkningar, i stället för de till Kollegium inkomne, blifvit, med iakttagande af alla under granskningen förordnade rättelser och ändringar, utskrifne och Kongl. Maj.ts Befallningshafvande tillsände för fögderierne inom en del län; att. i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga remiss till Kammar-kollegium den 9 September 1857 uppå Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 22 förutgångne Augusti, i fråga om frihet från utgörande af räntor, kronotionde och andra afgifter för komministrars och kapellpredikanters boställen, jemväl blifvit utaf Jordebokskontoret granskade ränteomsättnings-uträkningar för alla dylika boställslägenheter, uppgående till ett antal af 911; hvarjemte länsvis uppgjorda sammandrag blifvit öfver dem författade; samt att slutligen af Kollegium dessutom blifvit under ifrågavarande tid handlagda 70 andra mål rörande Jordeboksärenden, deribland 6 Kongl. Maj:ts nådiga Remisser.
Härjemte har Kollegium underdänigst tillkännagifvit, att, utom de oriktigheter i afseende på ränteomsättningen, som i de inkomne förvandlings-uträkningarne befunnits, hade, vid den granskning, som i sammanhang med den af uträkningarne, måst ske med jordeböckerne i fråga om egendomarnes namn, nummer, natur, äldre räntor och kronotionde, uti dessa sednare, eller jordeböckerne, upptäckts mångfaldiga felaktigheter, härledda ej allenast från miss-skrifningar, utan äfven från åsidosatt iakttagande af gifna föreskrifter, samt oriktiga anteckningar, deribland flera af beskaffenhet att kunna inverka på egendoms-innehafvarens dispositions- eller eganderätt.