Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ej - må Konungen fatta något beslut i de mål, hvaröfver StatsRådet höras bör, derest icke minst Tre af dess icke Föredra ga n d e L e d a m öter, jemte ve derb ö i'ande
För ed r ag a n d e, tillstädes äro, Stats-Ministrarne och samtlige icke F ö r e d r a g a n d e S t a t s - R å d, der. de icke laga förfall äga, -— — — med flera af dylik beskaffenhet, 9 §•
Uti alia mål, som Uti alla mål, som hos Konungen i Stats- hos Konungen i StatsRådet förekomma,skall Rådet föi ekomma.skall Consilia tions Utskottets Betänkande jN: 3. i3 Protocoil föras.
De tillstädes varandeS ta IsMinistrar, Stats - Råd, Tiof-CaneelleYen och Stats-Secreterare, eller de, sorn dessa sistnämndes tjenster förrätte, vare ovilkorligen förbundne — — såsom i io(! §. derom vidare stadgas.
Protocoil föras.
J)e tillstädes varande StatsRådets
Ledam oter vare ovilkorligen förbundne —- — — såsom i 106 §. derom vidare stadgas.
Till föredragning hos Konungen uti Stats-Rådet skola Ärenderna, sedan nödiga upplysningar dexöfver ifrån vederbörande Collegier och Embetsman blifvit infordrade och inkommit i beredas af den föredragande Slats-Secreteraren, eller den hans tjenst fönättai', samt Åtta skicklige och oväldige Män, Fyra af Frelse och Fv - Innan 'A re liderna hos Konungen uti Stats-Råd et föredragas, skola de, g e n 0 m 11 ö d i g a u p p1 y sr.ingars in h emt a 11 d e i fr ån vederbörande lim hetsverk, a f d e n F ö r e - d i' a g a 11 d e b erod a s. j4 Constitutions Utsliottels Betänkande N:o 3. ra af Ofrelse Stånd.
Dem förordne Konungen att utgöra Rikets Allmänna Ärenders Beredning; bibehållande dervid de, som. i tjenst äro, sina innehafvande Embeten och Beställningar.
Till det Protocoll, som uti denna Allmänna Beredning föres, afgifve uti alla der förekommande mål, den Föredragande och de öfrige Ledamöterne sina yttranden, hvilka sedermera hos Konungen uti Stats-Rådet komma alt anmälas. i3 Will Konungen böria krig eller sluta fred, kalle då till ett utomordentligt Stats Råd, Stats-Ministrarne StatsRåden, Hof-Cancelleren och samtli - §• Will Konungen börja krig eller sluta fred , kalle då till ett utomordentligt Stats-Råd, samtliga Siats-Rådets Ledamöter, framställe för dem —> Conslitulians Utskotten Betänkande N:o 3. iS ge Stats-Seereterare, — — som han för framställe för dem — Riket nyttigast finner, — — som han för Riket nyttigast finner. 26 Då Justilias-Ärender i Siats-Rådet föredragas, skola JustiliseStats-Ministern, minst T vänne Stats-Råd, T vänne af Högsta Domstolens Ledamöter samt Justiliae-Cancelleren dem öfvervara i all mänhet är föreskrifven. §•
Då Justitiae-Ärender inför Konungen i Stats-Rådet föredragas, skola, jemte Justitiae-Stats-Ministern och minst
Två icke föredragande StatsRåd, samt föredraganden, Två af Högsta Domstolens Ledamöter dem öfvervara, i allmänhet är föreskrifven. §•’ Till Justi ti ae-Can- J u sti t i as- C ance 1- celler må Konungen ler en, hvartill Konämna en lagfaren, 11 ungen må nämna en skicklig och oveldig lagfaren och i Doman, som i Domare- mare värf nyttjad väll varit nyttjad.
Ho- Man, åligger, utom i6 Constitutions Utskottets Betänkande N:o J. 110m, såsom Körningens Högste Ombudsman, åligge förnämligast ali föra, eller — — och Embetsman begångna blifva. 28 Konungen äger att i Stats-Rådet — — — men icke på deras börd.
Till Stats-Ministrar, Stats-Råd, JustitijeRåd, Stats-Secreterare, samt alla andra Civile Embetsman innom Riket och Domare, må sådane män endast nämnas, sorn äro af den rena Evangeliska Läran.
De uti denna Regerings-Form bestäm O O hans befattning i Stats- Rådet, förnämligast att, såsom Konungens Högste Ombudsman, föra, eller — — — och Embetsman begångna blifva.
Konungen äger alf. i Stats-Rådet — — — — — — — men icke på deras börd.
Till Civile Emlie t sm än inom Riket och till Domare må sådane män endast nämnas, som äro af den rena Evangeliska Läran. s* Stats-ministrärUes, , Stats-Rådens och J u< Bil. t.
Constiti/tions Utsk.
N:o 3. 17 da nya Embeten, stitiae-Rådens EmbeStats-Ministrarnes, ten skola uppföras i Stats-Rådens och Ju- Rikets Stat, och må stitiffi-Rådens, skola icke af någon tillika uppföras i Rikets Stat, med annat Civilt och må icke af nå- Embete beklädas.
De gon tillika med andra två Stats-Ministrarne Civila Embeten be- innehafve Rikets högklädas.
De tvenne sta värdighet; StatsStats-Ministrarne inne- Raden äge lika anhafve Rikets högsta seende med de högvärdigheter.
Stats-Rå- sta, och Just i ti aeden äge lika anseen- Råden med de linde med Generaler, till när mast va rånoch Justitiae-Råden de Mil i laira Emmed General-Lieute- hetsman, nanter. 35 §. Stats-Ministern för Stats-Ministern för Utrikes Ärenderna, Utrikes Ärenderna, Stats-Råden, Presiden- Ståts-Råden, Presidenterna i Coilcgierna, Öf- ter och Chefer för ver-Ståthällaren, Un- Col legiér eller i der-Ståthållaren och dessas ställe inrätPolitie-Mästaren iHuf- tade Verk, Chefen yudstaden, Hof-Can- för Tull-Styrelsen, celleren, Justitiac-Can- Expeditions-C lie-' Bi/i. till R. S. Prol, 1828, 1829. 3:dja Sami., 3 2.
Haft. j8 Bil. t. Constitulion» Utsi.
Betänk .
N:o ji ealleren, Stats-Secretéi are, Landshöfdingar och Ståthållare i Landet, Fält-Marskalkar — -om de finna sig dertill skäl äga. fer i S tats-för v attil i n g s-D e p a r t e m euten, Öfver-Ståtliållaren, Under-Stathullareu oell Politie-Mästaren i Hufvudstaden, Lundshöfdingar och Ståthållare i Landet, Fält-Marskalkar — om de filina sig dertill skäl äga. 42 §. 3 morn.
Uti alla de fall —
Uti alla de fall skola samt- — —- — — skola lige Stats-Rådets
Le- samtlige Stats-Rådamöter och Stats-Se- dets Ledamöter vacreterarne vara när- ra närvarande och rö
Går Konungen i Går Konungen i Fält, eller — —■ — Fält, eller — —• — förordne Han Fyra af föroxdne Han Justi - Bil, t.
Constitueions XJtsk.
AT:o 3. 19 Siats-Rådets Latlamö- tias-Stats Ministern ter» och ibland dem och Tre andra LeJustitiae-Stats Mini- damöter af Statsstern, att föra —■ — Rådet, som der ic— som 8 §. stadgar, k e ti ga
För ed r ägande befattning, att fora — — — scm 8 §. stadgar. £9 §•
Riksens Ständers Ju- Riksens Ständers Justitias-Ombudsman ma, sti tisc-Om budsman mä, liär han det nödigt när han det nödigt anser, kunna öfver- anser, kunna öfvervara Högsta Domsto- vara Högsta Domlens, Rikets Allmän- stolens, Nedre Juna Är enders Bered- stitias-Revisionens —■ liings, Nedre Justitia»- — — då han det Revisionens — -— —- äskar, då han det äskar. 102 §.
Denna Domstol, som Denna Domstol, som Riks-Rätt kallas, Riks-Rätt kallas — ■ deruti före or- — •— deiuti löre ordet, Presidenterne uti det, Fyra de äld - ao Bil- t, Constitutions TJtsk, Betänk.
N:o j. alia Rikets Collegier, Fyra de äldste StalsRåd, Högste Befälhafvaren •—■ — Escarlern af Armeens Flotta, Tvenne de äldste Råd i Svea Hof-Rätt, och det äldsta Råd i hvarje af Rikets Collegier.
Dä antingen — — — om Tolf deruti sitta.
Är Presidenten i Hof-Rätten af laga förfall elier jäf hindrad, företräde dess ställe den äldste i tjenst varande Presidenten.
Denna Dom, <tol äge — — - — iterins i t tande i Rikets t j, list. i Finner Utskottet af dessa Protocoll, att ste Stats-Råd, Pres iden terne u ti alia Rikets Collegier, Högste Befäihafvaren — — — Escadern af Kongl. Majrts Flotta, Fyra de äldste Råd i Sv ea Hof-Rätt, Två de ä 1 d s t e
Rådi K a m mar-Collegiu m o c, h Kam m a r - Rätten, samt det äldsta Råd i hvarje af Rikets öfriga Collegier.
Då antingen — — — —• om Tolf deruti sitta.
Delina
Domstol äge — — — åter insättande i Rikets tjenst. §•
Finner Utskottet af dessa Protocoll, att Bil. t. Conslituiion» Vcsk.
JN:o 3. någon Stats-Minister, någon Stats-Rådets Stats-Råd, Hof-Can- L edamot, eller nåcelleren, Stats-Secre- gon för tillfället terare, eller annan Le- förordnad Föredamot af Stats-Rådet, dragande, eller den eller den Embetsman, Embetsman, som i som i commandomål Commandomål — — fastställd vai-- — fastställd varder, der. 107 §. r mom.
Skulle Constitutions- Skulle ConstitutionsUtskotlet — — — Utskottet, — — — — Rikets sannskyl- —Rikets sannskyldiga diga nytta, eller att nytta, eller att någon någon Stats-Secretera- Föredragande icke re, icke med oveld — med oveld — anmärkning anmärk blifvit gjord. ning blifvit gjord.
Riksdags-Ordningen. 29 §• 2 morn.
2:dra och 3:dj« punktern», — — Finner TJt- — — Finner Ut - Bil. t. Constitutions TJtsJt.
Becänh. N:o 3. slottet af dessa Protocoll, att någon StatsMinister, Stats-Råd, Hof-Cancelleren, StatsSecreteraren, eller annan Ledamot af StatsRådet eller den Embetsman, som i Commando-mål — — — Rikets sannskyldiga nytta, eller att någon Stats-Secreterare icke med oveld — — — .— anmärkning blifvit gjord. 4i Tjenstgörande StatsMinistrar, Stats-Råd, J ustitiae-Råd, Hof-Canceller, Justitiae-Canceller, Justitiae - Ombudsman samt Stats-Secrelerare kunna ej säte och stämma —- — dertill berättigade_äro; — — —1 skottet af dessa Protocoll, att någon Stats-Rådets Lemot eller någon för tillfället förordnad Föredragande, eller den Embetsman, som i commando-mål — — Rikets sannskyldiga nytta, eller att någon Före d r a gande icke med oveld — — — — — — —■ anmärkning blifvit gjord. §■ Stats-Rådets och Högsta Domstolens samtlige Ledamöter, äfvensom J u s t i t i ae -Ombudsman nen, kunna ej säte och stämma — — — dertill berättigade äro; —- — —.
Constitutions tJksk.
Tito 3. aj Tr yckfi ihets-Förordningen. 2 §. 4 mom. 4:o
I grund af hvad 4:o
I grund af hvad dre Justilire-Revisio- Nedre Justitiae-Revinen, Allmänna Be- sion en, Öfver- och redningen, Öfver- och Under-Rätter —. - ■ Under-Rätter — — Se B'hanget, 3 Samt, sid. 28a, 827, 35o, 35 r. Ridd. och Adelns Prof. d. 16 No». p. 654; d. 2a. ■No v. f. m. 2 afd. p, 4'3; d. 1 Dec, p. 9; d. 3 Dec. f. 111. p, io3 oell e. m. p. 3^4; d. 8 Dec. f. m. p. 417, 429: d. i5 Dec. e. rn. p- 3o6; d. 16 Dec. 2 afd, p. 6; d. 57, Dec. p. 32; d. 19 Dec. p. 170; d. 20 Dec. f. ra. p. 176, 177; e. m. p. 199, 2o5.
Preste-Ståndels Dra 8 B. p. 712 — 735.
Borpaie-Sländets
Dra 7 B. p. 66-69, 2q3. a38— a5i, 385, 461-,462,49* —493, 55i, Bonde-Ståndets Dra - 6 B. ai5, 516, 538. a4 Bil. £■ Cgnstittition* tJtsk.
N:o 3. a:o Till befordrande af Riksdags-Ärendernes skyndsammare gång. Regerings-Formen. 56 §.
«. moni. - anta- — — antaga eller alldeles ock alldeles förkasta.
Dock må i de mål, der Riksens
Ständer endast äga magt att besluta underdåniga föreställningar och önskningar, Utskotts först framstälda förslag gene st af Stånden k u n n a m e d andri ngar, antagas.
Riksdägs-Ordni ogen. a4 §.
1 vaom. 2 punkten.
Hvarje Secreterare Secreteraren ti 11- tillhör alt allt det hör att öfver dis - ga eller ock förkasta.
Bil. till Conttitutions Utsh Betänk.
N:o 3. 25 sorn förefaller oell be- curserna, på sätt slutes,ordentligen och hvarje Stånd inom noggratmt uppteckna sig finnér tjenlioch för Ståndet juste- gast» u t för li gen el* ra» saint då antingen ler ock suni mahela Ståndet eller nå- riskt, me» öfver gon Ledamot in ple- besluten noggrant lio det fordrar, Pro- och fullständigt, tocollet uppläsa; äf- samma nfattaStåuveiisom •—> —» — dets Prolocoll, för att sedermera, så tidigt det ske kan, i n P1 e n o justeras) äfvensom —- —■ 3i §. lista morn» Bevillnings-Utskot- Bevillnings-Utskottet skall bestå af Fy- tet skall bestå af T re t* ratioåtlaLedamöter*— tio Sex Ledamöter 34 §• t morn.
Allmänna Besvärs- Allmänna Besvärs Bikt till B. S. Prat. 1828, 182g, 3:dje Sami4 a:dra Haft.
Bil. till Constitutions Utsi:.
Bétänft.
N:o 3. och Economie-Utskot- ochEconomie-Utskottet, sammansatt af Fy- tet, sammansatt af ratioåtla medlemmar, Trettio Sex mecl 49 §• i inom, 2 ,— — bör anfö randet till Protocollet dicteras, och afskrift deraf till bordet aflemnas. punkten. — —* —1 bör anförandet till Protocollet dicteras och afskrift deraf senast i nästa Plenum till bordet aflemnas.
(Tillägg af ett 4ale mom» vid slutet af samma $.)
När utlåtande från Rikstånd till Utskott återremitteras, böra alla ån m ä r k n i n g a r - na, senast inom fjorton dagar derefter, meddelas Ulskottet genom justeradt Protocolls-Uldrag, a lili n g e n i hela deras utförlighet, el - Bil. till Constitutions TJtsh, Betänk.
N:o 3. 27 5 a
Utaf alla memorial, sorn äro af den egenskap, att de till något Piiksens Ständers Utskott böra remitteras, skola Fyra Exemplar lill Ståndet ingifvas , hvaraf ett aflemnas till Utskottet, och de öfriga, vid lillkännagifvande af beslutet om Remiss, lilis tälles MedStånden. ler ock afSecretera v en punktvis och i k o r t ii el sa raina n fa l ta d e, dock i secilia r e h ä n d e 1 - sen med oppe 11 rätt för S lån ds-Le daln öt, att sin särskilta meni 11,g i n cxtenso skrift]!- g e n b i foga, på s si 11 i 57 §. stadgadt är. §•
Utaf alla Memorial och Å nföra nd en, som äro af egenskap sitt böra lill något Riksens Ständers Utskott remitteras, skola, lill Siandet ingifvas Två Exem plar, h v ara f d elen a s t a d 11 a r vi d Protokollet ocli det andra till Utskottet a f g å r. B eg ä r e s c o m 111 unio at i o n med d e ö fr i g a Stånden, a flem nes a8 Bil, till Conslitutions VuJt.
Betänh.
N:o 3, dessutom Tre Ex» emplar, för att deni tillställas, 57 §.
? morn. a punlten. Will Leda- Will Leda, mot, som ej i Stån- mot, sorn ej i Slån* dets fattade Ler,lut in- dels fattade beslut instämt >— —— ■—■—. stämt — — till Protocollet, hvil- till Protocollet, hvilket må Ståndets
Le- ket må M ed-Stå nslut åtfölja, — — den tillställas, e n ä r h a 11 de för coramunicationen och Protocollet nödiga Exemplar e n cl e r a f t i 11 S ecr eter ar en aflemna r.
Se Bihanget 3 Sami. sid, 227 . ^54 . 2Sl , 343.
Ridd och Adelns Prof, d. 11 Sept. e, m„ p. 49’,' d. a5 Sept. e. m . p. 333; d. 17 Oct. r. m, 2 afd. p. 102; d. 2 3 Oct. f. och e, ra. p. 182 och 2Sj; d. 16 Nov. p. 654; ä. 4 Dac. e, na. d, 347 och 36o; d. i5 jpiL till Censtitiuiont UtsL Betänk N:o 3 a® Dec. «, m. p. 806; d. 16 Bee. 1 afd. p. 4; d. 17 Bec. p. 3o, Preste-Ståndets D:o 6 B, p. aqq—3oo. 7 B. p. a3i. 8 B. 71a, Borgare-Ståndets D;o 5 B. n. 361, 434—435, 621- —625. 6 B. p. 280 — 281 3oo; 7 B. p, 461—462, dgS, Bonde-Ståndets D:o 5 B. p. 201, 63a; 6 B. p, 314, 492, 3:o Rörande de Tre Ofrelse Riks-Ståndens Representation, Riksdags-Ordningen. i3 §. 3 mom.
Universiteten i Up- Universiteten i Upsala och Lund äge att sala och Lund äge att hvartdera tvänne Pro- utse hvartdera Tvänfessorer från de verld- ne Ordina rie Prosliga Faculteterna. fessorer, *4 §•
(Tillägg af ett 6 morn. vid (.) 6:0
Ö f r e 1 s e M a - äo Bil. till Constitutions ZJtsk.
N:o 3. nufact ur ister och Fabriksidkare på landet vare berättigade att f ö rena sig med närmaste stad, för att der, i mån a £ erläggande sladsa f g i f t e r , deltag’a i Riksdags ma lili a v a 1 e n, och jemväl sjeifve ku 11 na till Fullmäktige för Staden väljas, sedan en så beskaffad forell ing, minst tre år före den till Riksdagens öppnande u t s a 11 a d a g, oafbrutet ägt ruin.
Tillägg af ett 7 mom: vid samma §•) 7:0 Utom Fahlu Bergslag, äge ock de öfrige Bergsbruk e 11, hvar u 11 d e r innebegripas alia af Styrelsen öfver Bergverken privilegierade In - Bil. till Canstimtions Utsk, Beiänh. N.o 3. 3i rättningar, till förädling af Minera 1-11 i kels product e r, att inom sig till Borgare-Ståndet utseFemFullraägtige, som ej till annat Riksstånd höra och ej någon beställ11 i n g i R i k e t s t j e n st innehafva, och hvarvid, med förbehåll af den i 18 §. aila Christna T ro s fö r vandter tillerkända valrätt, i öfrigt ingen må välja, om. han ej valbar är.
Med valen förhålles sålunda, att Styrelsen öfver Bergverken bör, när R i k s d a g i n tr äffar, uppgöra grunderna för d enna R e pv e s e lita tion srätt, öfter värdet af förra årets tillverk - 3a hit. till Constitutiom Utsk.
N:o %. liing, beräknadt för Jern tillverk ningen, efter det för Ha m m a r s k a 11 s-j e rnet ärligen bestämda pris, och för annan tillverkning, efter det medelpris, hvartill K o 11 g 1.
M a j: t och Kronan försäljer den deraf in natura utgående tionde eller skatt, sa|mt, i fall någon af dessa förädlingar icke skulle kunna hänföras tillnågotderavärd e t, e f t e r d e t i H u fvudstaden allmänt gångbara pris.
Sedan Summan af alla tillverk n i n g a r n e s sammanräknade värden härigenom blifvit utrönt, samt huru stort värde, i följd deraf, svarar möt Bil. till Constituiions Utslc.
N:o 3. 33 en Fullmägtig, fördeles Bergsbruken i Fera Wa 1- District, afpassade efter orternas lägen, och så att i det närmaste ett p å tillverknings - värdet grundadt, mot en Fullmägt i g s v a r a n d e, röstetal må i n o m h varj eWa 1-Di s t ri c t finnas.
Wa 1 en sko1 a ske inför den Magistrat inom W a 1-D istrictet, som Styrelsen öfver Bergverken, g e n o m
K o n u n gens B e f a 11 n i n g s h afvande i Länet, derom anmodar, och å den dag, som för hvarje Wal-Dis t r i c t af samma Styrelse härtill utsattes, och genom dess försorg inom Districtet Bilt. till R. S. Pr. 1828, 1829. 3:dje Sami. 5 i:dra Haft.
Bil. till Constitntions Titsia Betänk.
N:o 3, alimänligen kungöres; Börande Styrelsen tidigt före valet låta ti list ä 1 1 a den i a o m hvarje D i s t r i e t valförrättan de Magistraten b e h örigi längd öfver alla inomDistrictet V a 1 b e r ä 11 i g a d e, samthvarsochens röstetal, utfördti Riksdaler, efter tillverkningsvärdet:
O c h må ingen å denna längd u ptagas, som icke minst tre år före den dag, då Riksens Ständer, enligt Riksdags-kallelsen, skola sammanträda, varit Br u k s-ä g a r e i R i k et, eilerder idkat annan sådan näring, som hörer till förädlingen af Mineral-Rikets prod iicter.
De väljande, Bil, till Constitutions Utsh Betänk.
N:o 3. 35 sorn »enora forell ä ra n d a
K u n g ö r e 1- se till valförräfninge n kallas, afgifve sina röster, e f t e r R i k s d a 1 e r-t alen af deras tillverknings summor, antingenpe fsou ligen, eller medelst b e f u 11 ra ägt i g a d e O m b o d , men a 11 t i d m e d s 1 11 t n a sedia r, s å b e s k a f fa d e, s 0 111 i yi §. stadgas:-Och löste hvarje väljande blott på En i D i s t ri c t e ts YV a 1- Längd uppförd person, hvadan ock denna Längd b ö r f ö r e Walet, till de väljandes efterrättelse, uppläsas, i5 5. A
Ilin ogen i hvart Allmogen i hvart lia laid raije Härad raije 36 Bil. till Constitutions Utsk, Betänk.
N:o 3, „ ,— af Bonde Ståiidet, den inom Häradet boende och besuten, Krono-, Kronoskatte- eller FrälseSkatte-Hemmans egare hvilken — — — —» — — — af BondeStandet en, inom Häradet boende och besuten, Krono-, Kronoskatte-, Frelse- eller Freise-Skatte-Hemmans ägare, hvilken ll §• 2 morn. sista punkten.
.— — — Dessa me- — — •—•
Dessa medel skola för Borga- del skola för Borgare-StåndetafMagislra- re-Ståndet afMagislraterna , och för Bon- terna, och hvad särde-Ståndet — — —• skilt beträffar Bergsbrukens Fullmäktige, af de Tjenstemän, som Ber gsutsky 1- derna u pia g a, samt för- Bonde-Ståndet •—< *9 §•'
Sista punkten* afgående post afgående post Bil. till Conscicutions UtsJu Betänk.
N.'o 3. 3? öfversända.
Klagomål öfversända, öfver de öfver Riksdagsmanna- val tili Riksdagsval för Preste-Ståndet män för Borgareingifves till Consisto- Ståndet, som inför rieme, och följes der- vissa Magistrater vid i öfrigt — — •—. af Bruksägare anställas, må besvär j e m v ä 1 a n för a s h os Konungens Befaln i ags h a f v a n d e i det Litti,-der valet 1) 1 i f v i t förr ii t ta d l.
Klagomål öfver val till Riksdagsmän af PresteStåndet i n g i f v e s, för Stiften hos C o n s i s t o lier ne, samt för Universiteten o c h V e t e nskap s - Åcademien b os Konungen; och följes dervid i öfrigt Förra Punkten.
Fullmakterna böra Fullmakterna böra 38 Bil. till Constitutions Utsk.
N:o 3. föregånget ordentligt val, N. N. (för Preste-Ståndet ifrån N.N. Stift) (för Borgareståndet ifrån N. N. Stad) (för Bonde - Ståndet —■ — — — föregånget ordentligt val, N. N. (för Preste-Ståndet ifrån N. N.
Stift, Universitet eller Academie) (för Borgare-Ståndet ifrån N. N. Stad, eller fr å n B e r g s b r nk e n i n o ni N. N . W a l-D i s t r i c t), (för Bonde-Ståndet — —«
Sednare punkten, — * Fullmak- Fullmak terne underskrifves : terna underskrifves ; för Preste-Ståndet, af Preste-Ståndets, för Biskop och Consistorium ; för BorgareStåndet, af Stadens Magistrat och Äldste, och, hvad Fahlu Bergslag särskilt beträffar, af Grufve-Rät - Stiften och Universiteten af v e - derhörandeConsistöijer, och för Wetenskaps - Academi e n, a f dess Präse s; BorgareStå idets , för S lä delli a, af Magistraten och Äldste; fö r B e r gsb ruke», a f v a 1 fö rrättande M a g i s t r a - til. till konstitution t 'IJtsJt.
Betan'/,.
39 ten inom hvarje D i s t r i c t, och för Fahlu Bergslag, af Grufve-Kätten och — Se Bihang, 3 Sami. sid. 182, aoo, 802, 209, S4i, 344- Ridd. och Adelns Prof. d. 10 Julii e. m. p. 477; d. 12 Julii f. ra. p. 638; d, i4 Juli! f- m. p. 681; d, 29 Julii e. m. p. 1,236; d. 5 Aag. e. m. p. 159 och 802; den 27 Aug. e. ni. 2 Afd. p. 253; d. 5 Sept. f. m, pag. 8jo och 3o8; d 3 Oct. p. 96; d. 4 Oct. e. m. p, 110; d. 7 Oct. f. ra. p. 130.
Preste-Ståndets D:o 4.'
B. p. 3o8; 5 B, p. 8; 6 B- p. .35; 7 B. p- 31.
Ståndets D:o 3 B. p. 1860—1861, 1923, 2178—2182; 4 B, p. ‘70'.
Bonde Ståndets D;o 4 B- P- *95, 4i9. 766; 5 B. p. 433. 4o Bil. till Cohst.
Betänkande N:o 3. 4:o Till smärre redactions-jemkningar, föranledda af det inom Utskotten införda omröstnings-sätt.
Regeriligs-F ormen. 56 §. 2 morn. sista punkten. — — —— Blifva åter något Stånds tan li vilke genom samfäld, icke efter Stånd anstäld , omröstning, skiljaktigheterna före - Blifva litel' något Stånds lan li vi Ike genom s a m - f ä 1 d o in ros tu in g, skiljakligheterna före (An rn.
I händelse Constitutions-Uukottets, i memorial endor N:o 46 , afgifna förslag lill nyssrjämde moments ändring och omflyttning skulle godkännas , kom» me det nu förevarande projectet att förfalla. % §' 5 punkten. —.Detta särskild — Detta särskil - Bil t- OonstitHtiorts XJtsk. Betänk. 2$:o 3, 4* ta Utskotts Ledamö- ta Utskotts Ledamöter röste sedermera ter röste sedermera samfäldt och icke efter s a m fä 1 d t, med slutna Stånd, med slutna sed- sedlar, —. —*— — 97 §* 3. punkten. i— .—, — Desse E- — •— •— Desse Electorer skola, sam- lectorer skola samfäldt, och icke efter fäldt, först medelst Stånd, först medelst slutna sedlar, — — slutna sedlar, —- — —- —- io3 §.
3. punkten.
—- — J den ord- — — J den ordning 69 och 97 §§. fö- liing 69 och 97 §§. föreskrifva, röste samt- reskiifva, röste samtlige Ledamölerne, Man lige Ledamöter ne, man för Man, och icke for man med slutna Ståndsvis, med slutna sedlar, *—• sedlar — 1 o3 §• 4- punkten. — — Desse Corn- —• —- — Desse Oom Bi/t. till R. S. Prat. 1828, 1829. 3:d}e Sami. 6 4?
Bil. i.
Constitsitiom
N:o 3. mitterade skola väljas mitterade skola väljas af Riksens Ständer, ge- af Riksens Ständer, noin Sex af hvarje genom Sex af hvarje Stånd utsedde Elec- Stund utsedda samtorer, som röste sam- fäldt röstande, Efäldt och icke Stånds- 1 e c t o r e r. — — — vis. — - Riksdags-Orduingea, 62 §. 1. punltsn.
Skola Riksens Stan- Skola Riksens Ständer tillsätta der tillsätta — — hvilke röste per hvilke röste per Capita och icke Capita, om de af Ståndsvis, om de af Plena till antalet bePlena till antalet be- stämde Förmyndare, Stämde Förmyndare, — — — — 63 §, 2 moro. 2 punkten, — —- Desse Elec- —- — Desse Electorer skola samfäldt torer skola s a m f ä 1 d i, och icke efter Stånd, först medelst slutna ®/7. t. Consiicutions Utsk. Bolänk, N:o 3 4® 64 §•
, '"'ä\W- ■ 1 3 punkten, — — — I den — — —'
IT den ordning, — — — — — —ordning, — röste samtlige Leda- ■— — -— röste samtmöterne, man för man, lige Ledamöterne, man och icke Ståndsvis, för man, med slutna med slutna sedlar,— sedlar, — 65 §. ' . - 1 » i punkten.
Besse Corn- — •— Desse Com mitté rade, — mit terade, — — — röste samfäldt och ic- röste samfäldt. — ke Ståndsvis. — —■ 73 §.
Sednare punkten.
, — — Skulle — Skulle detta försök detta försök till jemk- till jemkning — — ning — —- —■ — ■ ■ — h vilke sa m— hviike samfäldt, och laid t röste, — 1—1 — icke efter Stånd, rö- -— Se Bihanget, 3 Sami. sid. 44 Bil» Conftitutiont TJtsh
Bet ärik.
N:o 3 Ridd. och Adelns Piot. d. 3 Ocl.e. in, p. 96; d. 4 Ocl. e. 111. p. 110; d. 7 Ocl. f. in. p. i3o. Preste-Stundets D:o 7 B. p. 3i. Borgare-Slåndets D:o 6 B, p. 48 5i, 62. Bonde-Ståndels D:o 5 B. p. 433. B.
Partiella och af hvarandra oberoende Forslas 1:0 Regerings-Formen. 37 §•
Konungen äger att upphöja lill Adeligt
Stånd och värde Män, som genom trohet, tapperhet och dygd, lärdom och nitiske tjensler gjort sig af Konungen och Riket synnerligen förtjente.
Stånd benåda män, som genom stora och utmål kia för tjenst er Konungen äger att i Adeligt Stånd upphöja