Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då likväl en säker tillgång på skickliga Lotsar är ett hufvudsakligt vilkor för en liflig sjöfart, på hvilken ort som helst, men Statens tillgångar icke medge deras aflönande efter tidens fordran, så anser jag det vara den minsta gärd af välvilja, som Rikets Ständer kunna visa dessa vanlottade Statens tjenare, äfvensom det är det lindrigaste sättet att vinna förbättring i Lotsverket, om ändamålet dermed vinnes, alt befria gemenskapen af Lots-staten ifrån Bevillnings erläggande, hvartill såsom 3'tterligare skäl kan anföras, att, då Lotsar stå under Militair-befäl och äro sämre lottade, än Soldater och Båtsmän, hvilka äro befriade från Bevillnings erläggande, så synes; äfven billigheten fordra, att Lotsarne icke strängare behandlas i beskattningsväg.
Utskottet icke dela denna min tanka, anhåller jag att detta milt anförande må, såsom Reservation, få åtfölja Betänkandet.
Utskottet d. 6 Aug. i8ag.
Betänkande, angående Johan Eric Janssons, från Carlstads Län, Mo - Bevillning*-Utskottets Betänkande.
N.o /f.2. i3 tion om befrielse från Bevillningsafgiften för Grufve -arbetare.
Tili BevilInings - Ulskottets handläggning ar remitterad en af Riksdagsfullmägtigen Johan Eric Jansson, inom Hcderv.
BondeStåndet, väckt Motion, att de personer, som till Grufve-arbele i Bergslagei ne begagnas och äro af Grufve-egarne lagstadde såsom tjenstehjon, men icke åtnjuta föda uti Husbondens bus, måtte befrias från hittills dem för näring ålagd afgift, i R:dr; och bar Motionairen, såsom skäl härföre anfört, att Grufve-Drängarnes inkomster skola vara ringa, och alt Bergsmännen sjelfve betala afgift för näringen.
Utskottet anser förhållandet med dylika Grufve-Drängar vara jemförligt med det, som förefinnes i afseende på åtskilliga arbetare på Landet, hvilka ej innehafva något jordbruk eller ständig årstjenst och lön, men ändock vunnit tillstånd att arbeta för dagspenning; och då GrufveDrängar hittills endast varit ålagde en lika stor afgift, som den för ofvannämnde arbetare på Landet bestämda, samt en dylik afgift både i förhållande till öfrige Skattskyldiges onera är billig och, i Ulskottets tanka, bör fortfara, till förekommande af de missbruk, som, derest den icke funnes, i4 Bevillnings-Utskottets Memorial, N.-o /f.3. Lunde inträffa derigenom, att många, egentligen till följd af en sådan lindring, torde finna sig hågade att välja sig obeständiga sysselsättningar, deraf det allmänna sällan får påräkna någon förmon; så finner Utskottet icke skäl att tillstyrka bifall till Motionen.
Utskottet d. 6 Au». 1829.
Memorial, i anledning af skil jagtiga beslut inom Respective Riks-Stånden, angående Stämplade pappersafgiften.
Utskottet har, genom ankomna Utdrag af de hos Respective Riks-Stånden hållna Protocoll, fått del af de i fråga om stämplade pappers-afgiften fattade beslut; och som Utskottets, under N:o i5, i detta ämne afgifna Betänkande, jemte bifogadt Författnings-förslag med de förändringar, hvilka upptagas uti Utskottets senare Utlåtande ]X:o 29, blifvit i de flesta delar bifallet, så Bevillning.1!-Utskottets Memoriali N.-o 43- iS får Utskottet nu endast dels anmäla de skiljaktiga besluten och dels föreslå voterings-propositioner för den händelse, att frågorne blifva till Höglofl.
Förstärkta StatsUtskottets afgörande öfverlemnade. 4 § 1 Mom, har blifvit utan undantag godkändt af de3:ne öfrige Riks-Stånden; men Vällofl.
Borgare-Ståndet i nedanuämnde hänseenden fattat följande skiljaktiga beslut: a) alt den af Utskottet tillstyrkta förhöjning i stämpladt papper ä Borgarebref för Grosshandlare och öfriga Handlande i Stockholm och Götheborg ogillades, och alt föreskriften i ChartEe-Sigillatae-Förordning. en den 8 Januarii 1824, i denna del, borde fortfarande tjena till efterrättelse.
En härmed Öfverensstämmande anmärkning, vid återremiss af Betänkandet N:o i5, blef gjord inom Vällofl.
BorgareStåndet, men Utskottet tillstyrkte icke dess mindre, på anförda skäl, bibehållande af förra förslaget, hvilket jemväl i de 3:ne öfriga Riks-Stånden gillades.
I händelse Vällofl.
Borgare-Ståndet vid sådant förevetande skulle vilja biträda denna pluralitetens tanka, kommer Borgare-Ståndets mening att förfalla, men i annat fall erfordras beslut af Förstärkta Stals-Utskottet, och i6 Bevillnings-Utskottets Memorial.
N.o för detta ändamål får Utskottet framställa en så lydande proposition : 1:0
Den som vill, att Borgare-bref i Städerne Slockholm och Götheborg skola charteras för Grosshandlare med 20 R:dr i stället för 18 R:dr, och för öfrige Handlande med i5 R:dr i stället för 12 R:dr, röstar Ja; den det ej vill: röstar
Nej , Vinner
Nej, så kommer föreskriften i Charlas-SigilJatae-Förordningen den 8 Januarii 1824, i denna del, att fortfarande tjena till efterrättelse. bj
Att certificater eller bätpass för postföring borde vara från stämpladt papper frie.
Utskottet hemställer, om icke Vä Hofi.
Borgare-Ståndet skulle vilja i denna mindre vigtiga omständighet förena sig med de 3:ne öfrige Riks-Stånden, som godkänt Utskottets förslag, att alla certificater för utrikes gående båtar skulle förses med \ sk. Charta, men då, om Ståndet vidhåller sitt beslut, äfven denna fråga lärer komma att blifva föremål för behörig omröstning, föreslår Utskottet följande proposition: Bcvillnings-Utskottels Memorial.
N:o 43. if 2:0
Den, som gillar förslaget, att alla certificater för till utrikes ort gående Öppna Båtar skola charteras med \ sk,* röstar
Ja; den det ej vill, röstar Nej ; Vinner Nej, skola Båtpass för postföring vara från Stämpladt papper frie. c) Att Rubriken:
Våg-attester, borde, 1 likhet med hvad i nu gällande ChartreSigillatae .
Förordning innehålles, förändras till följande lydelse: ”Våg-attester till läns erhållande” till skillnad från andra slag af Våg-attester, hvarå Charta-Sigillata icke vore lämplig.
1 Utskottet tillstyrker, att detina förändring, som egentligen är, ett förtydligande i redactionen, hvilket synes Utskottet lämpligt, måtte af de Bine öfrige Riks-Stånden bifallas, helst densamma icke torde vara föremål för afgörande genom omröstning. 4 §, 2 Morn.
Borgare-Ståndet har ansett, att den i Förslaget förekommande Rubriken: *Arf'skiften, desom vid Embetsverk företes, borde undfå följande lydelse : 71A rf skiften, enär de vid Embetsverk företes f och Utskottet hemställer, att Väl Bih. t. R.
Prot. 1828 och. 1829, 5 Sami. 1 Afd, 2 8:e H:t. i8 Bevillnings-Utskottets Memorial.
N.-o 43. lofl. Borgare-Ståndets mening måtte biträdas i denna mindre vigtiga omständighet.
I fråga om chartering af Testamenten har Hederv.
Bonde-Ståndet bifallit Utskottets förslag; men de öfrige
Stånden fattat följande beslut, nemligen: Högloft.
Ridder skåpet och Adeln: ”att alla Testamenten, som icke i contant eller värde uppgå till och med Tre Hundrade R:dr Banco, borde fritagas från chartering;” Högvördige Preste-Ståndet: ”att så väl Testamenten till fromma Stiftelser, som ock de Testamentariska dispositioner, som i contant eller värde icke uppgå till och med Tre Hundrade R:dr Banco, skola fri- ( tagas från chartering,” och Vällofl.
Borgare-Ståndet: ”att orden i Författnings-förslaget, ”utan ock de Testamentariska dispositioner, som icke i contant eller <vcirde uppgå till och med 5o R:dr BancOj uteslutas, och att i stallet derföre insattes: ”utan ock de
Testamentariska dispositioner till tjenstehjon3 för långvarig och trogen tjenstj sorn icke uppgå i värde till Tre Hundrade Riksdaler.
Då någon Utskottet meddelad anmärkning icke föregått Högv.
Preste-Ståndets beslut, att Testamenten till fromma Stif - Sevillnings-Utskottets Memorial.
N.-o 4?J - leiser skola från chartering fritagas, oelx det sålunda åligger Utskottet att deröfver nu meddela yttrande, får Utskottet tillkännagifva sin öfvertygelse, att* ehuru ett sådant stadgande icke varit i äldre Författningar intaget, det likväl synes vara en gifven följd, att, då Testamenten till fromma Stiftelser äro fria från Allmän Bevillning, en dylik rättighet äfven hör tillämpas i afseende på stämplade pappers-afgiften; och i anledning häraf får Utskottet underställa Höglofl.
Ridderskapets och Adelns, Vällofl.
Borgare-Ståndets samt Hedervärda Bonde-Ståndets pröfning, om icke förenämnde Högv.
Preste.Ståndets heslut må biträdas, och ett stadgande derom i Författningen intagas.
Skulle åter 3:ne
Stånd vidhålla sitt förra heslut, lärer denna fråga komma att af Förstärkta Stats - Utskottet afgöras, i hvilket afseende en sådan proposition vördsamt föreslås, nemligen: 3:o Den, som vill, att undantag i fråga om chartering af Testamenten till fromma Stiftelser icke skall ega rum, röstar Ja: den det ej vill, röstar Nej ; Vinner Nej, skola Testamenten till fromma Stiftelser fritagas från chartering. ao Bevillnings-Utskotlets Memorial.
N- o 4.3.
Dernäst rörer skiljaktigheten det Testaments-belopp i värde eller penningar, sorn skulle vara fritaget från stämplade pappers-afgiften, och i detta fall förekommer Vällofl.
Borgare-Ståndets beslut Utskottet tvetydigt.
Efter dess ordalydelse skulle, då den af Utskottet föreslagna gräns af 5o R:dr blifvit alldeles utesluten, af nämnde beslut följa, att endast Testamenten för långvarig och trogen tjenst, sorn ej uppgå till och med 3oa R:dr, skulle vara från chartering fritagne, men deremot för alla andra Testamenten, och äfven för dem, sorn understiga 5o R:dr, i penningar eller värde, erlägges ifrågavarande afgift.
Då likväl ett sådant stadgande icke synes förenligt med Ståndets beslut, att för Testamenten under 3oo R:dr ej skall erläggas allmän bevillning, samt stämplade pappers-afgiftens beräkning, borgens ställande och andra åtgärder i och för denna afgift, äfven af dispositioner under 5oR:drs värde, skulle medföra flere svårigheter och omvägar, än den ringa inkomsten synes förtjena, så och under förutsättning, att sådant icke varit Vällofl. Borgare-Ståndets mening, hemställer Utskottet, om Vällofl.
Borgare-Ståndet ville antaga Högloft.
Ridderskapets och Adelns samt Högvördige Preste-Ståndets ofvannämnde beslut, nemligen, Bevillnings-Utskottets Memorial.
N:o 43. ai alt alla Testamenten under 3oo
R:drs värde må fritagas från stämplade pappers-afgifteu; hvarigenom något serskildt stadgande om Testamenten för trogen och långvarig tjenst alldeles undvikes, då detta blefve i det allmänna inbegripet.
Om denna hemställan bifalles, så och då 3:ne
Stånd derigenom gillat en emot Bevillnings-Utskottets förslag gjord anmärkning, skulle delta, eller stadgandet, att endast Testamenten under 5o R:dr vore från chartering frie, i stöd af 71 § Regeringsformen, vara förkastadtj och frågan således utan votering afgjord, I den händelse deremot, att Yällofl.
Borgare-Ståndet icke gillar förenämnde förklaring och sammanjemkning, utan vidhåller sitt ofvanintagna beslut, kunna dessa frågor icke afgöras, utan att hänskjutas till Höglofl.
Förstärkta Stats-Utskottet, och då Borgare-Ståndet varit skiljaktigt både från Utskottets förslag och den egentliga syftningen af den utaf a:ne Ständ bifallna anmärkningen, torde för ämnets definitiva afgörande 2:ne voteringar erfordras, i och för hvilka Utskottet härmed till pröfning framställer nedannämnde propositioner: 4:o
Den, som vill, att Testamenten och dispositioner, som icke uppgå till ett vär - 32 Bevillnings-Utskottets Memorial.
N:o 43. de af antingen 3oo R:dr eller 5o R:dr, skola från stämplade pappers-afgiften fritagas, och att frågan, hvilken af nyssnämnde Summor, sorn hör utgöra gränsen, skall genom ny votering afgöras, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, så komma i 4 § 2 mom. af Författningen om stämpladt papper, under rubriken Testamente, orden: vutan ock de Testamentariska dispositioner t som icke i contant eller 'värde uppgå till och med 5o R:dr B :co, att uteslutas och i stället derföre att insättas! utan ock de Testamentariska dispositioner till Tjenstehjon för långvarig och trogen tjenst j sorn icke uppgå i värde till och med 3oo R:dr.
Derest pluraliteten röstat för Ja-propositionen, bör, till följd af förbehållet deruti, under omröstning komma en sådan ny proposition: 5:o Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets Förslag, att de Testamentariska dispositioner, sorn icke i contant eller värde uppgå till 5o R:dr, skola fritagas från char tering, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, så komma de Testamenten, hvilka i contant eller värde icke uppgå till 3>oo R:dr, att fritagas från chartering. Bevillnings-Utshottels Memorial.
N.o /;3. »3 §. 5.
Med afslag å Utskottets tillstyrkan, att Charla^-Sigillatas-beloppet å full— magter ra. m. å Embete eller tjenst, äfvensom afsked med bibehållande af Lönen, eller någon del deraf, måtte nedsättas från 6 till 5 procent, af de löneförmoner, hvilka dervid böra beräknas, bar Hedervärda Bonde-Ståndet beslutat: vatt vid det i Kongl. Kungörelsen om stämplade pappers-afgiften af den 8 Januarii 182/f stadgade belopp af 6 procent borde förblifva.
Som likväl 3:ne
Stånd i denna del bifallit Utskottets mening, får Utskottet till Hedervärda Bonde-Ståndet öfverlemna, om icke Ståndet behagade instämma uti ett sådant beslut.
I vidrigt fall lärer deremot erfordras en proposition af följande lydelse: 6:0
Den, som gillar Bevillnings-Utskottets
Förslag om chartering af Fullmagter och öppna Bref å Embete eller tjenst till 5 procent af lön-inkomster, äfvensom af afsked med bibehållande af lön, eller någon del deraf, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner
Nej, bör förblifva vid det i Kongl.
Kungörelsen om stämplade pappers-afgiften af d. 8 Januarii 1824 stadgade belopp af 6 procent. i.\ Bevillnings-Ulskoltets Memorial, N.o 43, Ytterligare har Yiillofi.
Borgare - Ståndet ogillat det stadgande, att, enär någon, som förut varit eller är i Kronans tjenst, tillägges högre namn, heder och värdighet af Embele eller tjenst, det derom utfärdade öppna Bref eller Fullrnagt skulle charteras till dubbelt belopp, emot hvad föreskrifvet är för Fullmagterå lika beställning i verklig tjenst, eller, der delta ej kan ega runi, å sådana embeten eller tjenster, som medföra lika värdighet, samt i stället ansett, ”att vid (fvannänmde Fullmakt ers eller öppna B refs char ter in g bör förfaras jemlikt nu gällande Char tce-X^or ordning?
För det fall, att Väilofl. Borgare-Ståndet icke, på sätt Utskottet nu föreslår, skulle pröfva lämpligt alt, förena sig uti de 3:ne öfrige Ståndens mening, får, i och för voteringen, Utskottet framställa denna proposition 5 rj:o Ben, sorn godkänner Bevillningsutskottets Förslag, att Öppet Bref eller Fullrnagt, hvarigenom den, som förut varit eller är i Kronans tjenst, erhåller högre namn, heder och värdighet af Embete eller tjenst, skall charteras till dubbelt belopp, emot föreskriften för Fullmagter å lika beställning i verklig tjenst, eller, der detta ej kan ega rum, å sådana Embeten och tjenster, som medföra lika värdighet, jöstar Ja; den det ej vill, röstar JVejf Bevillnings-Utskottcts Memorial.
N.-o43. 25 Vinner Nej, bör vid ofvannämnde Fullmagters och öppna Brefs chartering förfaras jemlikt nu gällande Chartas-Sigillatae-Förordning.
I afseende på beräkningsgrunden för Fullmagters chartering j har Högvördige Preste-Slåndet beslutat, ^att Charlae-beloppet för
Fullmagter hädanefter skall beräknas efter medium af de 5 sista årens Rensten åtföljande, och till taxering uppgifna löne-förmoner, för hvilka bevillning efter a art. blifvit erlagd.”
Som likväl 3.'ne
Stånd, utan afseende på den anmärkning, som inom Högvördige Preste-Slåndet föregått nyssnämnde beslut, bibehållit enahanda stadgande härom, som i 1824 års Förordning är intaget, nemligen att löneförmoner skola beräknas efter det belopp, hvartill de, efter företrädares uppgift och taxering, till bevillning enligt 2 art. för föregående året uppgå, så öfverlemnar Utskottet till Högvördige Ståndet, om icke dess enskilda mening i denna del må frånträdas.
Derest delta icke sker, får Utskottet, då ifrågavarande bestämmande inverkar på stämplade pappers-afgiflen, härmed föreslå sakens afgörande genom omröstning, enligt proposition af detta innehåll : *6 Bevillnings-Utskottets Memorial.
N.-o 4-3. 8:0 Den, som vill, att Chartas-beloppet å Fullmagter, Öppna Bref, Constitntorial m. m., skall beräknas efter beloppet af de löne-förinoner, som företrädare föregående året uppgifvit, och för hvilka han bevillning enligt 3 art. erlagt, röstar Ja; den det ej vill, röstar
Nej; Vinner Nej, skall ifrågavarande
Chartse-belopp beräknas efter medium af de fern sista årens, tjensten åtföljande och till taxering uppgifna löne-förmoner, för hvilka bevillning efter 2 art. blifvit erlagd.
I afseende på afskeds beläggande med stäinpladt papper, bar Vällofl.
BorgareStåndet beslutat, ”att de böra charteras såsom Protocolls-Utdrag eller Utslag från det Embetsverksom dem utfärdar’.
Under förutsättning, att Bespective
Ståndet harvid afselt endast sådana afsked, som, efter Utskottets förslag, böra beläggas med igdel af det belopp stämpladt papper, hvarmed den afskedstagandes Fullmagt eller Constitutorial är försedt, och att hvad, för åtskilliga vid afskedstagande inträffande fall, för öfrigt finnes föreskrifvet, således af Borgare-Ståndet blifvit godkänd t, får, i händelse förstnämnde beslut icke frånträdes, sedan 3:ne Riks-Stånd antagit ofvan - Bevillriings-Ulskotlets Memorial.
N.-o /f3. 17 nämnde tillstyrkande i frågan, härmed i och för omröstningen i Höglofl.
Förstärkta Stats-Utskottet vördsamt proponeras: 9:0
Den, som bifaller Utskottets för-» slag, att afsked förses med stämpladt papper till ^gdel af det belopp, hvarmed dea afskedstagandes Fullmagt eller Constitulorial å samma tjenst är charteradt, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner
Nej, böra afsked charteras såsom ProtocollsXJtdrag eller Utslag från det Embetsverk, som dem utfärdar, § 8, Härvid har Vällofl. Borgare-Ståndet beslutat det tillägg, watt Judar skola vid äktenskaps ingående betala Charta-Sigillata i likhet med dem, som af Christna trosförvandter å lysnings-sedlar utgifvas.1'
Förblifver Vällofl. Borgare-Ståndet vid denna sin mening, oansedt 3:ne Stånd godkänt Utskottets afstyrkande utlåtande, då detta Förslag var till Utskottets yttrande remitteradt, kan skiljaktigheten endast afgöras genom Förstärkta Stats-Utskottet, i hvilket afseende en sådan proposition torde godkännas, nemligen: 10:0 Den, som gillar Utskottets Förslag om lysnings-sedlars chartering, och att nå - 30 Bevillnings-Utskoltets Memorial.
N.-o 4^- gon serskild afgift af Judar vid äktenskaps ingående icke hör utgöras, röstar Ja; den den det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, skola Judar vid äktenskaps ingående betala Charta -Sigillata i likhet med den, som af christna Trosförvandter å lysningssedlar ntgifves. i3 §, 7 Mom, Följande redaetion af detta mom. har blifvit af Vällofl.
BorgareStåndet antagen, nemligen "underslef, förfalskning och annan grof förbrjtelse i afseende pä Tidningars j brochurers och periodiska Skrifters stämpling_, åtalas och straffas enligt ofvanstående 4 Moment.”
Och som denna förändring endast innebär ett förtydligande, torde den af de 3:ne öfrige Riks-Stånden bifallas, 16 §.
I fråga om borgens ställande af Domare för Chartae-Sigillatae-uppbörd m.m., hafva följande beslut blifvit fattade, nemi. af Höglofl.
Ridder skåpet och Adeln: att det i Utskottets senare Utlåtande föreslagna tillägg borde erhålla följande lydelse: ”Ordinarie
Domare skola, ehvad de för de dem lemnade Chartor ställa borgen eller icke, afgifva redogörelse för uppbörden Bevillnings-Utskotlets Memorial.
N.o /$.?>
. ocj tillika med de inflntne medlen, tvänne gänger om året, eller inom den i5 Januarii och i5 Julii, vid hvilka tillfällen Vår Befallningshafvande afven åligger att låta hålla inventering;5* af Iiögvördige Preste-Ståndet: alt de förut utplånade Orden: ”Ordinarie
Domare härifrån undantagne”, komma att qvarstå; men i slutet af §:n (pag.
5o) stadgandet om inventering bibehållas med följande tillägg: ”Ordinarie
Domare, som ej för de dem lemnade Chartor ställa borgen, afgifva redogörelser för uppbörden, tillika med de inflntne medlen, tvänne gånger om året, eller inom d, i5 Januarii och d. i5 Julii; dock vare Domare öppet lemnadt, alt borgen stalla och i sådan händelse endast vid slutet af hvarje år redogörelse afgifva,” samt af Vällnjl. Borgare-Ståndet: att, hvad heträifade
Domares befattning med stämpladt pappers försäljning och redovisning derföre, borde förblifva vid de i CharlaeSigillatae — Förordningen d. 8 Januarii 1824 innefattade föreskrifter oförändrade; Hvaremot Hederi). Bonde-Ståndet, i fråga om Fullmagter, bifallit Utskottets förslag i Utlåtandet N:o 29, hvaruti lillstyrkes, alt, då Domare ej ställt borgen, redogörelse borde ske 4 gänger om året, och inventering, när Konungens Befallningshafvande så pröfvade lämpligt. 3o Beviltnings-Utskottels Memorial.
N-o 43.
Men, enär 3:ne Stånd i denna Regie* mentariska fråga icke gillat Utskottets framställning, torde den böra anses såsom af* slagen, samt Utskottets åliggande vara, att sammanjemka de olika meningarne, och Utskottet får i sådant hänseende anföra: alt, före redogörelsens afgifvande, Inventering bör ske äfven hos Domare, synes vara obestridligt, emedan ändamålet med en sådan redogörelse annars kunde förfelas.
Sådant var troligen äfven meningen i 1824 års Förordning, ehuru det, såsom omnämndt vid redogörelsen i allmänhet och således förutsatt, icke uttryckligen förekommer i fråga om Domare, som icke ställa borgen för Chartas-uppbörd; och synes det Utskottet, att ett bestämdt stadgande härom är lämpligt.
Dernäst är det, i Utskottets tanka, alldeles gifvet, att Domare, om de finna för godt, ega ställa borgen för det belopp stämpladt papper, som af dem på credit erhålles; men deremot synes det mindre rättsenligt, att Domare i sådan händelse skulle vara underkastade större controll och besvär än andra, efter Höglofl. Ridderskapets och Adelns beslut om redogörelse och inventering arne gånger om året, äfven då de ställt borgen, enär öfrige försäljningsman endast en gång, eller vid årets slut, skola redovisa; hvarföre Utskottet anser, att för Domare, som ställa borgen, i Bevillnings-Vtskottets Memorial.
JV.o /f3. 3i allo böra gälla samma stadganden, som för andre Chartte-försäljningsmän.
Efter dessa grunder, och sedan samtlige Riks - Stånden beslutat, att Ordinarie
Domare äro fritagne från borgens ställande, om de så önska, och att de i första Författnings-Förslaget (jxag. 49) utplånade orden: ”Ordinarie
Domare härifrån undantagne”, således böra qvarstå, får Utskottet till Rikets Höglofl.
Ständers pröfning och antagande vördsamt framställa, alt i Författningen § 16 (pag.
5o efter nu gällande Författning) måtte intagas ett så lydande stadgande: ”Ordinarie
Domarej som för de dem lemnctde Chcirtor icke ställa borgen, skola afgifva redogörelse för uppbörden tillika med de influtne medlen z:ne gänger om äret, eller inom den i5 Januarii och i5 Julii, och åligger Vår Befallningshafvande att, vid hvarje half års slut, på förut stadgadt sätt, i och för denna redogörelse, låta hålla Inventering; men för Domare, som ställa borgen, gälla samma här ofvan intagne stadganden, som för andra för sä Ijn in g smän.” Stockholm den x Aug. 1829.
STOCKHOLM, P. A* Norstedt &
Söner, 1829. BeviUnings-Utskottcts Utlåtande N.-o 44- 1 N:o 44.
Ankom till Exp.-Utsk. den to Sept. 1829.
Utlåtande, i anledning af gjorda amu hr kn ingär vid Betänkandet, angående Stora Sjötulls- Bevillningen♦ Genom ankomna utdrag af de hos Respe» elive Riks-Stånden den iqide, 22:dra och 2Ö:te sistlidne Junii förda Protoeoll, har Bevillnings-Utskottet erhållit del af de emot Betänkandet N:o 27 förekomna anmärkningar, som föranled t dess återremiss.
De sinsemellan mer och mindre stridiga meningar, hvilka härvid sökt göra sig gällande, hafva Förorsakat så mångfalldiga och vidlyftiga yttranden, att ett noggrannt upptagande och besvarande deraf skulle medföra en tröttande vidlyftighet, samt liksom afleda och minska uppmärksamheten vid de Verkligen vigtiga frågornas utredning.
Utskottet har derföre bemödat sig att sammanföra anmärkningarne till vissa afdelningar, lämpade, så vidt ske kunnat, efter förra Betänkandets Bih till II.
Prot. 1828 och 182g, 5 S., 1 dfd. 2 B. gäle Häftet.
1 a Bevilliii/igs-Utskoltels Utlåtande N.o 44- uppställning, och upptagande hufvudsakliga innehållet af det anförda.
Härvid har Utskottet, serdeles då mångå yttrat sig i samma syftning, oftast undvikit att upprepa de talande personernas namn; och då Utskottet för öfrigt trott sig böra förutsätta, att de delar af Utskottets Betänkande, med tillhörande Taxa, emot hvilka några anmärkningar icke förekommit, må kunna antagas såsom af Rikets Höglofl.