Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Emot Utskottets i 4;de puncten gjorde förslag, att på Allmänna Indragnings-Staten måtte uppföras de lill upptagande på Andra Hufvud-Titteln uppgifne i,35o R:d., hvilka hittills utgått af denna Hufvud-Tittels Besparingar, såsom Arfvoden till Hof-CancellersÄmbetets Ombud på Tryckerierna i Riket, är bos Ridderskapet ocb Adeln erinrat, att sådane arfvoden icke syntes lämpliga, då tryckfrihetens vårdande i en Landsort borde innebära ett Medborgerligt förtroende, som förestå Ide Betänkanden. restälde högsta grad af bildning och tillika oberoende, särdeles af ettså inskränkt arfvode soin 5o Il:d. Härvid får Utskottet anföra, att det mindre belopp, hvarmed dessa Arfvoden utgå, icke heller kunnat af Utskottet anses såsom någon egentlig belöning för den möda , som kan åtfölja det erhållna förtroendet, att i en Landsort, der ett Boktryckeri finnes, vårda tryckfriheten, utan heldre, såsom jemnväl hos Ridderskapet och Adeln blifvit yttradt, att utgöra ersättning för de kostnader detta förtroende kan åstadkomma; hvadan skäl torde finnas, att i denna del gilla Utskottets Förslag, som blifvit bifallet af Preste- och BorgareStånden, men hvilar hos Bonde-Ståndet. 3:o.
Angående uppförande på MedicinalStaten af 1112 R:d. årligen, till Underhållskostnad för 12 Barnmorske - Lärlingar , och hvartill Preste- samt Borgare-Stånden lemnat bifall, har blifvit anmärkt hos Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet, alt då Medicinal - Staten redan upptager en betydlig summa, syntes den kunna så fördelas, att derinom blefve tillgång för dessa ma R:d., hvaremot inom Ridderskapet och Adeln är erinrad t, att ingen tillgång härtill finnes å berörde Stat, som undergått minskning; och anser Utskottet sig endast böra anföra, att d Sami. 3 B. 34 53o Stats-Utskottets enligt dess Utlåtande om Andra Hufvud-Titteln, Medicinal-Statcn blifvit så reglerad, sorn funnits med behofven och Statens tillgångar öfverensstämma, och att genom denna reglering, tillgång äfven funnits inom MedicinalStatens förra Anslags-Summa, att anvisa för det angelägna bfehofvet af underliålls-kostnad för giesse Barnmorske-Lärlingar.
4:o, Då Stats-Utskottet tillstyrkt, att anslaget på 8:de Hufvud-Tittéln till döda kroppars besigtning, m. m., må till Medieinal-Staten öfverflyttas , såsom, enligt sitt föremål dit egentligen hörande, och förökas från förut bestådde 3oo R:d. till 3,000 R:d., samt föreslagit några indragningar å särsldklte anslag på denna Stat ,* har detta föranledt till anmärkning hos Ridderskapet och Adeln, att förstnämnde utgift, såsom obestämd, syntes heldre tillhöra 8:de IIufvud-Titleln och hos Bonde-Ståndet, att tillökning i detta anslag vore för hög; hvarjemte inom Ridderskapet och Adeln är erinradt, att enär det förut bestådde anslaget till Provincial-Mcdici medhjelpare-arfvoden är till indragning helt och hållet föreslaget, äfvensom en minskning af 3,322 l\:d. i3 sk. 4 r:st. uti de 10,000 R:d. som på Medicinal-Staten äro stälde till Kongl.
Majrts Nådiga disposition, saknades tillgång dels till det arfvode af i5o R:d. årligen, sorn Kongl. Maj:t, enligt Nådigt Bref af den 1 g October 1814> tillagt Provineial-Ghirurgen i Stockholms Län, dels till arfvoden för Provincial-Medici Hetänkanden.
531 Medhjelpare i Kopparbergs, Kronobergs och Blekinge Län, samt Phllipstads
Distriet af ‘Wermlands Län, dels ock till de 100 R:d. sorn Kongl. Maj:t, den ia Junii 181G, i Nåder Beviljat Kongl.
Sandhets-Collegii Kamererare i årlig gratification för Räkenskapernas förande.
Utskottet den erinran tillfyllestgörande, att, såsom Utskottet jemnväl an ty dt, anslaget för döda kroppars besigtning lämpligast synes kunna hänföras till Medicinal-Staten, utan hinder deraf, att det utgör en Förslags-beräkning , hvilket äfven inträffar med flere , andra anslag å Andra Hufvud-Titteln och att den förcslagné tillökningen grundar sig på behofvet i denna del de sist förjlutne åren; och hvad beträffar ofvan uppgifne arfvoden, så har Utskottet, med kännedom af deras tillvarelse, men tillika erindrande sig, att nya Löner för Provincial-Läkare i Kronobergs och Blekinge Län blifvit vid denna Riksdag anslagen , ansett de öfrige arfvoden så vidt de finnas, böra fortfarande utgå, kunna bestridas af Medicinal - Statens tillgångar, och i synnerhet af anslaget till farsoters och smittosamma Sjukdomars hämmande, derå besparing altså förmodas uppkomma , och dessa till sin Natur tillfällige utgifter icke påkalla särskildt anslag.
För öfrigt får Utskottet anmäla, att dess Förslag x dessa delar är lemnat utan anmärkning af Preste-Ståndet och bifallet af Borgare-Ståndet. 53a Stat$-Utskottets 5:o.
Den uti 16 puncten af Utskottets Betänkande tillstyrkte Löne-tillökning, afPreste-Ståndet bifallen, för en del af Kongl. Götha Hof-Rätts Betjening, sora vid i8i5 års Löne-reglering blifvit förbigången , har ansets föranleda till anmärkning inom Ridderskapet och Adeln, att ingen partiel Löne-förhöjning syntes böra ega rum, utan den förestående nya Organisationen af Styrelse-Verken afvagtas, men deremot är hos Borgare- och Bonde-Stånden erinradt, att berörde tillökning borde vederbörande tillgodo beräknas från 1816 års början eller den tid då Tjenstemännen i Kongl.
Svea Hof-Rätt af enahanda förmån kommo i åtnjutande.
De i denna fråga af Utskottet förut anförda skäl, synas i Utskottets tanka, vederlägga dessa anmärkningar, men det torde böra såsom verkande emot den retroactiva beräkningen anföras, att vid den af Riksens Ständer vid 1815 års Riksdag beviljade Löne-tillökning för Penninge-Löntagande Civile Ämbets- och Tjenste-män 1811 års AflöningsStater dervid togos till grund, och de tillökningar, som från 1811 tillkommit, upphörde, samt
Lönerne återfördes till deras primitiva förhållanden, hvadan en del af Kongl. Götha Hof-Rätts Betjening, sorn till 1812 års utgång haft mindre Löner än deras vederlikar, vid 1815 års Löne-reglering återgingo
Lill detta äldre förhållande, och således icke kunna sägas hafva någon af Riksens Ständer bestämd Betänkanden.
533 rättighet till lika Löner med vederlikar, ehu ru billigheten synes fordra, att när sådant nu blifvit satt i fråga, det för den kommande tiden beviljas. 6:0.
Utskottets hemställan uti 17 puncten, om Löne-tillökning för Secreteraren och Cancellisten vid Öfver-Intendents-Ämbetet, har föranledt till den anmärkning inom Ridderskapet och Adeln, att under det den stora Regleringen med Ämbets-Verken ännu är oafgjord, några särskilda Löne-förbättringar icke borde ega rum; men häremot får Utskottet åberopa de skäl förra Betänkandet innehåller, att, nemligen: dessa Tjenster under de sednare åren undergått en väsendtlig förändring, och erhållit betydlig tillökning i deras göromål, hvilket särskildta förhållande, som icke lärer undergå någon förändring genom den förestående Regleringen med Styrelse-Verken, synes påkalla den föreslagna Löne-tillökningen, som redan blifvit bifallen af Preste- och Borgare-Stånden, men icke är afgjord hos Bonde-Ståndet, ehuru anmärkning deremot ej blifvit gjord. 7:0.
Vid den uti 18 puncten af Utskottet föreslagne tillökning från 42>^4° R*d- till 5o,ooo R:d. uti anslaget till Ved, Ljus och Skrif-Materialier för Civile Ämbets-Verken, bifallen af Preste- och Borgare-Stånden, är hos Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet erinradt, att en större hushållning med 534 Stats - Utskottets detta anslags användande, borde iagttagas, så att det kunde blifva tillräckligt, utan den föreslagna tillökningen., äfvensom en Ledar mot inom Ridderskapet och Adeln yrkat, dels att de publike
Verken icke matte antaga så mångå Extra Ordinarjer, som hittills skett, dels att Extra Ordinarier icke borde erhålla Ljuspenningar.
I afseende på den föreslagna hushållningen med ifrågavarande Stats-anslag, instämmer sådant fullkomligt med Utskottets önskan; men enär Räkenskaperne som blifvit granskade af Riksens Ständers Revisorer , och jemn* väl af Stats-Utskottet, icke föranledt lill någon anmärkning i denna del, har Utskottet ansett den tillstyrkta tillökningen desto nödigare , som det blifvande anslaget det oagtadt understiger, hvad under de sednare åren för Skrif-Materialier, Ved och Ljus till dc publike Verken åtgått, och hvars större behof till hufvudsaklig del härrör från stegrade priser på Ved; och hvad beträffar frågan om inskränkning i rättigheten för publike Verken, att antaga Extra Ordinarier, samt alt betaga dessa förmånen af Ljuspenningars åtnjutande; så lärer detta böra blifva föremål för Reglering i sammanhangt med'
Styrelse-Verkens nya Organisation , men för närvarande icke föranleda till åtgärd af Riksens Höglofl. Ständer. 8:0.
Hvad Utskotlet föreslagit uti fp puneten, att nemligen, den summa af cjo,ooo Betänkanden. 535 J\:d. Hamburger Banco, som är för MinisterStaten anslagen, måtte förökas till 100,000 R:d. samma myntsort, har blifvit bifallet af Preste-Ståndet, hvaremot erinringar dervid blifvit gjorde bos Ridderskapet och Adeln, Borgare- och Bonde-Stånden.
Desse erinringar äro af olika syftning, emedan en del ansett den föreslagne tillökningen icke böra ega rum, och en Ledamot hos Ridderskapet och Adeln yrkat Stats-Summans nedsättning till 60,000 Rtd., hvaremot andre funnit den tillstyrkte tillökningen för ändamålet otillräcklig, och ansett en Specifik-Stat öfver MinisterUtgifterne böra upprättas, och Riksens Ständer meddelas.
Härvid får Utskottet upplysa, att då den under Åttonde Hufvud-Titteln för Extra Utgifter anslagne Summa af 100,000 R:d.
Svenskt Banco, hittills blifvit för diplomatiska föremål årligen graverad vid Utgifter till omkring 4o,ooo R:d.
Banco, men alla de utbetalningar, som hädanefter kunna uti Utländskt Mynt anvisas på Extra Utgifts-Summan, skola gravera detta anslag, med det belopp, hvartill de uppgå i Svenskt Banco, efter 120 sk.
Cours, enligt hvad Utskottet tillförene föreslagit, och Riksens Ständer jemnväl gillat, är den tillökning af 10,000 R:d, Hamburger Banco, som Utskottet tillstyrkt å anslaget för Minister-Staten , vida mindre än den nedsättning, sorn genom berörde Beslut vunnits på Extra Utgifts-Medlcn, ehuru det 536 Stats-Utskottets icke visar sig så vid sjelfva Stats-Summornas åskådning.
Oell då å ena sidan Utskottetpå sätt Dess förra Betänkande innehåller, ännu tror den nu föreslagna Summan, vara den högsta, Utskottet anser sig höra föreslå Riksens Ständer, såsom Anslag för Minister-Staten, och således ej kan tillstyrka bifall till deras önskan, sorn yrkat Minister-Stats-Anslagets ytterligare förhöjning; finner, på den Andra, Utskottet sig icke heller kunna föreslå nedsättning derå, enär hvarje anslag ungefärligen bör vara lämpadt efter de behof, hvartill det är gifvet.
För öfrigt får Utskottet erinra, i anledning af hvad äskat blifvit, om upprättande af Specifik Stat öfver Minister-Utgifterne , att Utskottet väl emottagit ett generellt Förslag öfver de Minister-Aflöningar på Utrikes Ort, som skola erfordras, men enär det af Kongl.
Majrt Nådiga pröfning allena beror, att efter omstäiuligheterne och politiske förhållanden förordna om Beskickningarne vid Utrikes Idof, hvarföre, ock i anseende till den föränderlighet, som härmed är oskiljaktig, Stats-Anslaget blifvit stäldt till Kongl. Majrts egen Höga disposition, har någon speciel
Stat häröfver hvarken bordt eller kunnat upprättas, och Riksens Ständer meddelas. g:o.
I frågan om förändring af 4 Assessors-Löner inom Kongl.
Götha Hof-Rätt, till lika många Hof-Rätts-Råds-Löner, det Stats Ut - Betäiikanden. 537 Utskottet; uti r?o puncten af dess Betänkande afstyrkt, hafva hos Ridderskapetoch Adelil saint Borgare - Ståndet anmärkningar blifvit gjorde, hvaruti äryrkadt, att denna tillökning i Lönernes belopp måtte beviljas, såsom billig, för att sätta Ledamöterne inom denna Hof-Rätt, i lika förhållande med hvad inom Kongl. Svea Hof-Rätt eger ruin.
Häremot får Utskottet åberopa de skäl, som uti dess förra Betänkande äro anförde, och endast dertill lägga, att frågan icke, såsom anmärkningarne innehålla, blifvit framstälde genom Kongl. Majrts Nådiga Proposition, utan vederbörandes underdåniga ansökning, endast genom Nådig Remiss öfverlernnad till Stats-TJtskottets åtgärd; och att den olikhet som nu öfverkiagas uti Lönerne inom Kongl. Svea och Götha Hof-Rätter inträffar på flere andra ställen, och synas ej böra afhjelpa» annorlunda än på en gång, genom en allmän ny Reglering.
För öfrigt bör Utskottet anmäla , att dess yttrande i denna del är bifallet af Preste-Ståndet, och lemnadt utan anmärkning bos Bonde-Ståndet. 10:0.
Hvad slutligen angår den, uti Utskottets Utlåtande, föreslagne Löne-Reglering , för de vid Läns - Fängelserne tjenstgörande Fång-Predikanterne , så är inom Preste-Ståndet erinrat, att, det för Fästnings- och LänsArrestanternes själavård i Malmö, föreslagne Arfvode af 100 R:d., ej motsvarande de 36 538 Stats-Utskoltcts Tunnor Spannmål, sorn dertill förut varit bestådt; att de Fång-Predikanter sorn hafva endast 4 a 6 Tunnor Spannmål i årlig
Lön, äfven borde njuta Lön-förbättring; att FångPredikanten i Westerås syntes vara i behof af, och berättigad, till, en sådan förbättring, och att någon Lön för en Fång-Predikant i Östersund äfvensom i Christianstad icke blifvit föreslagen; och är enahanda erinran gjord inom Borgare-Ståndet, angående Lön för FångPredikanten i Christianstad.
Beträffande anmärkningen, att det till t* - > ioo R:d. föreslagne Ärfvodet åt Fång-Predi1? an terne i Malmö, icke motsvarande 3G Tunnor Spannmål sorn blifvit dem fråntagile, så förekommer dervid, att berörde Spannmål varit en förläning, som enligt Kongl. Brefvet den i3 Februarii 1822, bordt indragas, samt att den Cdika utgjort en Lönings-förmån, hvarvid Kongl. Maj:t ej funnit skäl att dem bibehålla, enär Malmö
Stad bör löna sine "Comministrar; och då nämnde Arfvode af 100 R:d. finnes vara det högsta, som på något ställe för Fångarnes själavård bestås, och lika med hvad vid Smedjegårds-liäktet här i Hufvudstaden erhålles, synes skäl till förhöjning deri icke vara för handen.
För Fång-Predikanten i Westerås bestås 6 Tunnor Krono-Tionde-Spannmål, som å 6 R:d.
Tunnan gör 36 R:d. årligen; och då denna aflöning, motsvarande hvad på flere andra Betjänkahden. 53 q ställen bestås, är lämpad efler det mindre besvär, ett inskränkt antal Fångar medför, kan någon tillökning deri ej tillstyrkas; äfvensom, enär Utskottet kändt var, att Landshöfdingen i Jemtlands Län, för den Committé, som varit af Kongl. Maj:t i Nåder förordnad, att reglera Fångvården i allmänhet, uppgifvit att Lön för cn Fång-Predikant uti ^ . v) > ■ O Österlund icke erfordrades, emedan Fångarnas antal derstädes, sällan öfverstiger 4 k 5 personer, någon sådan
Lön icke hedes bordt föreslås; men hvad angår anmärkningen, att
Lön icke blifvit uppförd för en Fång-Predikant i Christianstad, så härrörde sådant derifrån, att någon Lön för en sådan person på detta ställe hittills ej varit bestådd; och då nu mera blifvit upplyst, att en Fång-Predikant i Christianstad finnes och erfordras, anser Utskottet sig böra tillstyrka ett Löne-anslag dertill af 5o R:d. årligen.
Detta allt varder vördsamligen hemstäldt till Riksens Högloft.
Stockholm den 8 Aug. iSaö.
Aiilvom d. 4 Aug. iS^3.
N:o 591.
Memorial, i anledning af gjord anmärkning vid Utskottets Utlåtande 54o Stats-Utskottets öfver Riks-Statens Fjerde HufvudTittel.
Vid Stats-Utskottets den 27 sistl.
Junii afgifne Utlåtande, angående Stats»Verkets tillstånd och behof i hvad som rörer Riks-Statens 4;de Hufvud-Tittel, är inom Ilögv.
Preste-Ståndet anmärkt, i afseende på i:sta puncten, rörande de 70 Tunnor Korn, som enligt Kongl, Brefvet den 9 Aug. 1756, äro Gymnasii-Rectorn i Götheborg på Lön anslagne, att detta är ett Spannmåls-anslag till Gymnasii-Staten, hvilket utgår ifrån Krono-Magazinet, och hvartill anordningen väl af Gymnasii-Rectorn för året emottages och q v it teras; men då han icke har större andel ände andre Lectorerne , än mindre det hela,-utan endast fördelar det gemensamma, syntes icke med skäl denna post kunna hänföras såsom hans
Lön; hvilket ansetts höra rättas, tillförebyggande af, om icke - missförstånd, dock en obehörig rubbning, Stats-Utskottet får i anledning häraf andraga, att den af Utskottet nyttjade benämning på ifrågavarande anslag, är hämtad från Räkenskaperne, som utvisa, att berörde Spannmåls-belopp blifvit från Krouo-Magazinet utlemnad till Rectorn vid Gymnasium i Götheborg; men vid det nu upplyste förhållande lära Riksens Högfall.
Ständer tillåta, alt det föreslagne Utgifts-beloppet må få ställas till Gymnasii-Staten i Götheborg; och får Utskot - Betänkanden. tet för öfrigt anmäla, att Utskottets Betänkande och Förslag, rörande denna HufvudTittel, är bifallet af Höglofl.
Ridderskapct och Adeln den 5, Vällofl.
Borgare-Ståndet den 7 och Hederv.
Bonde-Ståndet den jo nästlidne Julii, saint således enligt 69 §, af RegeringsFormen afgjordt.
Stockholm den 8 Aug. 1823, Ankom ilon 14 Aug. 1823.
Memorial, angående hvad som rörer Riks-Statens Femte Hufvud-Tittel.
Ridderskapct och Adeln hafva anmärkningar blifvit gjorda, örn Stats-Utskottets den 27 sisth Junii afgifne Utlåtande, angående anslagen på Riks-Statens Femte Hufvud-Tittel, med hvilka anmärkningar velat ådagaläggas, att hvad föreslaget blifvit, såsom årligt anslag till Musikaliska Akademien, icke borde beviljas; att den till uppförande på Ordinarie Stat, af Utskottet tillstyrkte summ 1 för ett Riks Museum, antingen icke borde på Stat upptagas , utan af Extra Utgifts- ’ medlen utgå, eller ock beviljas till så stort belopp, som ansetts erforderligt, samt att Löne-tiIlökning för Secreteraren vid Vitterhets- Historie- och Antikvitets - Akademien 54 3 Stats-Utskottets icke syntes Lorn ega rum; och är, i anledning häraf, fråga om denna Hufvud - Tiltels anslag till Utskottet återremitterad.
Stats-Utskottet får härvid anmäla, att af de arne Alternativ Utskottet framställ, om Stnts-nnslag till Musikaliska Akademien, hvaraf det första innehöll tillstyrkan till en årlig ans lags-s omma af i,5oo R:dr, och det sednure af 1,700 Rrd., i hegge fallen med indragning df de hittills från Nummer-Lotteri-medlen, erhållne 200 ll:d., hafva Uögv.
PrestéStåndet och Vällcfl.
Borgare-Ståndet den 7 nästlidne Juiii bifallit det sednare Alternativet, elier att årliga anslaget skulle blifva 1,700 R:d.; men deremot Hederv.
Bondé-Ståndet den 10 i samma månad heslutit, att, enligt irsta Alternativet faststälde ansiags-sumnian till i,5oo R.d.; och som 3:ne Stånd sålunda bifallit ett ärligt Stats-anslag för Musikaliska Akademien, ehuru de varit skiljaktiga i afseende på beloppet; anser Utskottet sig, vid ett sådant förhållande, endast höra hemställa, om icke Höglofi.
Ridderskapel och Adeln skulle finna godt, biträda det beslut, hvaruti arne Riks-Stånd slädnät, hvarigenom frågan Liefve slutligen afgjord.
Hvad åter angår anmärhningarne, angående anslag för ett Riks-Museum, samt Löne-tillökning för Secreterare!* vid VitterhetsHistorie- Och Antiqvitets-Akademien; så kunna dessa icke föranleda tili någon åtgärd, enär Betiinkanden.
545 rle 3:ne andra Riks-Stånden under ofvanberörde dagar bifallit hvad Utskottet om dessa Stats-anslag tillstyrkt, utan aro de följagtligen, likmätigt 6g §. i Regerings-Formen, afgjorde.
Slockholm den 8 Aug. i8a3.
Antom den Augusti 1833.
N:o 5(j5.
Utlåtande, i anledning af gjorde anmäld: mngar vid Betänkandet, rörande Stats-Regleringen under Åttonde HuFvud-Titteln.
Vid Stats-Utskottcts den 26 nästlidne Junii afgifue Betänkande, rörande Regleringen af Stats - anslagen under Riks - Statens Åttonde IIufvud-Tittel för Allmänna och Extra Utgifter, hafva anmärkningar blifvit gjorde: 1:0.
Deremot att Utskottet till oförminskadt belopp af 100,000 R:a., bibehållit det lill Kongl.
Maj:ts Nådiga disposition förut uppförde anslag för Extra Utgifter, i afseende hvarå en Ledamot hos Högloft.
Ridderska])et och Adeln, samt någre Fullmäglige inom Hederv.
Bonde-Ståndet trott, att, då Kongl. Majit i Dess Nådiga Proposition, beträffande det under Andra Hufvud-Tilteln förekomman - 544 Stats-Utskottets de Minister-Stats-Anslagets Reglerande , föreslagit, att emot den derå äskade förhöjning, summan för Extra Utgifter kunde nedsättas till 5o,ooo R:d. , hade Utskottet bordt iakttaga en sådan förminskning häraf, hvarförutan desse Stånds Ledamöter yrkat, att sorn Extra Utgifts-medlen till betydlig del redovisas endast inför Kongl. Majit, borde vid bestämmandet af anslags-summan härtill lästas det vilkor, att alla derutaf skeende Utgifter skola i vanlig ordning upptagas lill redovisning för användandet, och detsamma i Kongl. Kammar-Rätten granskas.
Och hafva åter andra Ledamöter af Ridderskapet och Adeln anmärkt, huruledes, i afseende på den otillräcklige tillökning, som blifvit föreslagen för Minister - Staten, Extra Utgifts-medlen bordt anslås till i5o,ooo R:d., såsom ock framställt förhållandet med redovisningen för desse medel.
'Utskottet får i anledning häraf, beträffande Extra Utgifts-summans belopp, upplysa, att som Kongl. Majit i Nåder bade äskat en tillökning af 5o,ooo Rid.
Ständers MiiimM och ösnftll ltjftkHililillks wid Riksdagen i Stockholm 1809-1810.
Enligt 1873 ärs
Riksdags beslut af trycket utgifna.
Stockholm, Isaac Marcus' Boktryckeri-Aktiebolag, 1874.
Ständers lloilftil!!tioi»8-Nts>iott8 Mmoriater och öfriga Lspeöitioaer tvid Riksdagen i Stockholm 1809-1810.
Riksdags beslut af trycket utgifna. WW Stockholm, Isaac Marcus' Boktryckeri-Aktiebolag, 1874.
Protocoll wid Utflottets första sammanträde den 12 Maji 1809 1- Expeditioner till Riks-Ständen.
Rörande Regerings-Formen:
Mem No 1, med förslag till Regerings-Form... 5 / Bilagor: Förflag till Regerings-Form 18.
ProtocollS-utdrag af den 15 Maji ^ 1809, med ett Memorial af Herr Friherre B. von Platen angäende en Allmän National-Armering - - - 61 ProtocollS-utdrag af den 26 Maji 1809, med Herr RiddarhuS-Secreteraren Silverstolpes förslag om inrättandet af en Riksens Ständers Lag- och Hushällnings-Beredning samt med anföranden rörande detta förslag af bemälde Herr RiddarhuS-Secreterare och Herr Lagmannen Blom .... 67 ProtocollS-utdrag af den 27 Maji 1809, angäende nyhberörde Lag- och HusHällnings-Beredning samt med ett yttrande i Representations-fragan af Herr Cancellie-Rädet Adlerbeth. 82 ProtocollS-utdrag af den 29 Maji 1809, upptagande UtskottSledamöters särskilda meningar rörande wista stadganden i den projecterade R-geringSFormen 86 Mew.
N:o Mem.
N:o 16, med förslag till ett tillägg i 29 H Regerings-Formen V ' ' ^0.
Memorial af Herr ProfeSsoren Wijkman C:son -X 327- Protocolls-utdrag af den 23 October 1809, angäende Herr Biskopen Nordins frän Utskottets beslut skiljaktiga mening 330.
N:o 25, angäende de wid Regerings-Formen, söre dest antagande, gjorda anmärkningar 390.
N:o 29, med förslag till ändringar eller tillägg i 37, 56, 69, 70, 97 och 103 tztz Regerings-Formen 442.
N:o 32, med förslag till ändring i 49 och 61 §§ Regerings-Formen 449.
N:o 34, med förslag till förändrad lydelse af 9? tz Regerings-Formen 468.
N:o 35, i anledning af ånyo wäckt fraga om inrättande as en Riksens Ständers Lag- och Hushällnings-Beredning . . 470.
Bilaga:
Protocolls-utdrag af den 21 Martn 1810, innehällande nägra UtskottSledamöterS yttranden i fragan. - - 472.
Dnnehällssörteckning.
Sid 5, i anledning as gjordt yrkande, att Ksnuvgens med Hemliga Utskottet colNtMiiceradc Propositioner matte till Stånden ätföljas af Utskottsleda möternes särskilda yttranden 172. si, rörande ändring af 28 § RegeringsFormen 174. 8, i anledning af wäckt fräga om Extra Stats-Räds constituerande 178.
Prolocollsutdrag af den 23 Augusti 1809, angäende samma arendes behandling inom Utskottet 182. 9, med hemställan om twänne tillägg i 28 8 Regerings-Formen . 205.
JnnehLllssörteckning.
V Sid.
N:o 38, med förslag till ändring i 53 Z Reqerinqs-Formen (samt 23 § RiksdagsOrdniagen) 650.
Memorial af Herr Biskopen von Rosenstein 651.
L) Rörande Riksdags-Ordningen:
N:o 2, i anledning af wäckt förslag om förändring af Ridderskapets och Adelns Representation i Utskotten 88.
ProtocollS-utdrag as den 4 Julii 1809, upptagande Herr Friherre Mannerheimö och Herr Biskopen Nordins anförde motiver för deras frän Utskottets beslut skiljaktiga mening . 90.
N:o 3, med förslag till Riksdags-Ordning . . 92.
Förslag till Riksdags-Ordning.... 101.
Protocolls-utdrag af den 5 Julii 1809, angäende behandlingen inom Utskottet af frägan om Justitw -Radens riksdagsmannarätt 142.
Protocolls-utdrag af den 25 Julii 1809, innehållande ätskilliga inom Utskottet afgifne yttranden angäende frägan om införande as samfält votering i Riksens Ständers Utstött 149.
Protocolls-utdrag af den 1 Augusti 1809, med ytterligare anföranden i sistberörda fräga 158.