Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skri/velse N:o 107. 19 Utdrag af Protokollet öfver Civil-ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rädet å Stockholms Slott den 23 Mars 1860.
Hans Excellens, Herr Justilie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Stats-ministern för Utrikes Ärendena, Friherre Manderström.
IV allensteen, Gripenstedt, s.Urnqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna, och Malmsten.
Deparlements-chefen, Stats-rådet Almqvist, till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Majlis förut fattade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående begärd förlängning i den för uppmuddring af Ystads hamn bestämda arbetstid.
Enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande behagade Kongl. Majit detta förslag i nåder gilla, samt befallde att, i öfverensstämmelse dermed, nådig Skrifvelse, sådan den finnes detta protokoll bilagd, skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocoHo Rudolf Ädelgren. 20 Kongl. Maj:ls Käti.
Ank. till Bxp.-Utsk. den 4 April 1860, kl. 12 midd.
Mnj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående beviljande af anslag till Magister M. Wiberg såsom honorarium för en af honom uppfunnen räkne-maskin; Gifven Stockholms Slott den 30 Mars 1860.
I underdånig skrifvelse den 14 innevarande månad har Vetenskaps-akademien hos Kongl. Maj:t anmält, att sedan för Akademien blifvit förevisad en afMagister M. Wiberg uppfunnen räkne-maskin, som, af olika konstruktion med den Scheutziska, förrättar samma arbete med lika fullständighet som denna, men intager betydligt mindre rum och kan försäljas till vida lägre pris, hvarigenom den kan blifva allmännare tillgänglig, Akademien bland sina sakkunnige ledamöter utsett en Kommitté att i ämnet afgifva betänkande.
Vid den noggranna undersökning, den af Magister Wiberg uppfunna räknq-maskin sålunda blifvit underkastad, har blifvit bekräftadt, att densamma icke blott med lika fullständighet, som den Scheutziska, upptyller det hufvudsakliga ändamålet att med ofelbarhet utföra interpolations-räkningar, utan ock i ofvan omlörmälda hänseenden bildar ett ej ovigtig! framsteg.
Magister Wiberg har dessutom meddelat en, efter Kommitterades öfvertygelse, verkställbar plan att ännu i väsendtlig mån förenkla sin uppfinning, hvarigenom en ganska betydlig prisnedsättning ytterligare skulle åstadkommas, hvilket är af synnerlig vigt med hänsyn till det stora gagn, helst för vetenskapliga ändamål, som ett instrument af detta slag är ämnadt att åstadkomma och ofelbart äfven skall med - Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 108. 21 föra i desto högre grad, ju mera tillgängligt det med afseende på priset blifverför sådana anstalter eller personer, som äro i tillfälle att deraf göra bruk.
Då Magister Wibergs räkne-maskin, enligt hans egen uppgift, kostat omkring 1,500 R:dr Rimt, deri dock ej inberäknad kostnaden för de förberedande försök, äfvensom för konstruktionen af den modell-maskin, som för sjelfva utförandet varit af nöden, och då Wibérg, redan förut i knappa omständigheter, genom de mångahanda kostnader utförandet al hans uppfinning ådragit honom, numera saknar alla tillgångar att utan bidrag förverkliga sin plan att förfärdiga en räkne-maskin af ännu mer förenklad konstruktion, samt då, oberoende af allt detta, Wiberg visat sig besitta en mekanisk talent, som förtjenar att på allt sätt upprätthållas och uppmuntras, har Akademien uttryckt sin underdåniga förhoppning att Kongl. Majit måtte täckas bereda Magister Wiberg ett honorarium af 3,000 Ridr R:mt, hvarigenom han komme i tillfälle att fullända sin uppfinning.
På grund af hvad sålunda blifvit anlördt och Kommilterades betänkande i öfrigt innehåller har Kongl.
Majit funnit Magister Wiberg synnerligen förtjent af ett offentligt understöd, hvilket lämpligen torde böra bestämmas så högt, att det icke blott utgör en ersättning för redan hafda eller för utvecklingen af hans sinnrika uppfinning ytterligare nödiga kostnader, utan jemväl sätter honom i tillfälle att åtminstone under någon tid ostörd egna sig åt detta lör vetenskapen vigtiga arbete; och vill Kongl. Majit derföre härmed föreslå Rikets Ständer, att åt Magister Wiberg bevilja ett anslag af Fem tusen Riksdaler Riksmynt såsom honorarium för den af honom uppfunna räkne-maskin.
De till detta ärende hörande handlingar skola hållas Rikets Ständers vederbörande Utskott tillhanda, och Kongl.
Maj:tx Nåd.
Proposition S:o 108.
Utdrag af Protokollet ofver Ecklesiastik-Ärenden, hållet inför Hans Majit Honungen uti Stats-Hädet å Stockholms Slott den 30 Mars i860.
Närvar a n d e: Hans Excellens, Herr Justitie—Sfa (sini nistern, Friherre De Geer, Hans Excellens.
Herr Stats-rninistern för Utrikes Ärendena, Frih.
Manderström, Slats-räden: l'Vallensteen, Gripen v/ edl, Aini t/vist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, 1 Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Efter föregången justering af protokollet öfver Ecklesiastik-Ärenden den 23 innevarande månad yttrade i underdånighet Departements-chefen, Stats-rådet Herr Grefve Hamilton: “I underdånig skrifvelse den 14 innevarande månad har Vetenskaps-akademien hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet anmält, att, sedan för Akademien blifvit förevisad en af Magister M. Wiberg uppfunnen räkne-maskin, som, af olika konstruktion med den Scheutziska, förrättar samma arbete med lika fullständighet som denna, men intager betydligt mindre rum och kan försäljas till vida lägre pris, hvarigenom den kan blifva allmännare tillgänglig, Akademien bland sina sakkunnige ledamöter utsett en Kommitté, hvilken i ämnet afgifvit Betänkande; med instämmande hvari Akademien i underdånighet hoppas, att Eders Maj:t i nåder må täckas bereda Magister Wiberg det af Kommitterade föreslagna honorarium af 3,000 R:dr R:mt, hvarigenom han komme i tillfälle att fullända sin uppfinning.
Kommitterades, af Akademien i underdånighet bifogade, Betänkande upplyser hufvudsakligen, att Magister Wibergs maskin har fullkomligt samma ändamål, som Kongl. Maj:!st A'åd.
Proposition N:o 108. 23 den Scheulziska, och alltså är ett instrument, genom hvilket interpolations-räkningar efter argumenter, som fortskrida i en arithmetisk progression, utföras och de uträknade resultaterna tryckas; alt det blifvit konstruerad!, utan att uppfinnaren om den Scheulziska maskinen haft mera än en högst ofullständig kännedom, hvarföre ock i de båda instrumenternas mekaniska detaljer knappt någon likhet är alt upptäcka; att Magister Wibergs maskin i sitt närvarande skick är i stånd att räkna med 15-siffriga tal och med 4 differenser, samt att trycka 8-sifIriga tabulartal jemte tillhörande argumenter, dock så, att tabular-talens siffror kunna, med inskränkning af argumenlernas siffer—antal, ökas eller tvärtom; men alt i detta, likasom i det Scheulziska instrumentets princip, intet hinder ligger för utvidgning till ett större antal räknande och tryckande siffror, äfvensom till ett större antal differenser.
Särskild uppmärksamhet har af Komnritterade blifvit egnad åt undersökning af instrumentets förmåga att förrätta det föresätta räkne-arbetet med absolut precision, och hafva de kommit till den öfvertygelse, att i maskinens egentliga konstruktion ingen källa till felräkning eller feltryckning kan förefinnas, så framt instrumentet befinner sig i oskadadt tillstånd; och hafva vid anställda försök dess tryckta räkne-resultat befunnits vara fullkomligt rikliga.
Till följd af de ogynnsamma förhållanden, med hvilka Magister Wiberg vid instrumentets förfärdigande haft att kämpa, äro visserligen åtskilliga delar i det förevisade exemplaret i rent tekniskt hänseende mindre väl utförda, men hvilken omständighet vid bedömandet af instrumentets principer, som här utgöra hufvudsaken, ej kommer i betraktande.
Om sålunda de båda till jemförelse sammanställda instrumenterna, nemligen Magister Wibergs och det Scheulziska, måste anses med lika fullständighet uppfylla det hufvudsakliga ändamålet, att med ofelbarhet utföra interpolations-räkningar, hafva Kommitterade dock funnit det förra bilda ett ej ovigtig! framsteg, nemligen deri, att Magister Wiberg genom åtskilliga mekaniska kombinationer lyckats åstadkomma, att hans maskin icke blott inlager ett ansenligt mindre rum. utan ock, hvad som är af större vigt, kan förfärdigas till ett betydligt lägre pris än den Scheulziska* I detta afseende hafva Kommitterade anfört, hurusom Engelsmannen Babbage, hos hvilken man står i förbindelse för den första idéen att mekaniskt verkställa räkningar med differenser, och som äfven gjorde det. första utkastet till en räkne-maskin af detta slag, men som, uppehållen af praktiska svårig heter, icke lyckades att bringa sin plan till verkställighet, uppbar för detta ändamål af Engelska statsmedel en summa, som förmenas vida öfverstiga en half million R:dr Runt, hvilket belopp han med verificerade räkningar styrkt sig verkligen hafva utgifvit.
Scheutz erhöll för sin lyckade räkne-maskin en ersättning al 10.000 R:dr R;mt.
Magister Wibergs maskin ändtligen har, efter hans egen uppgift, kostat omkring 1,500 R:dr s. m., deri dock ej inberäknad kostnaden för de förberedande försök, äfvensom för konstruktionen af den modell-maskin, som för sjelfva utförandet varit af nöden.
Magister Wiberg har likväl gjort Kommitterade bekante med en efter allt utseende verkställbar plan alt ännu i väsendtlig mån förenkla sin uppfiui - 24 Kongl. Majda Nåd.
Proposition N:o 108. ning, hvarigenom en ganska betydlig prisnedsättning ytterligare skulle åstadkommas.
På sådant sätt har detta lika nyttiga som ingeniösa instrument blifvit icke endast för första gången af en Svensk man bragt till stånd, utan äfven af en annan Svensk man bragt lill sin sannolikt möjligast enkla sammansättning, och har det från fosterländsk synpunkt förekommit de
Kominilterade högst glädjande att i denna angelägenhet se det Svenska namnet på ett så hedrande sätt representeradt.
Med stöd häraf, och då Magister Wiberg, redan förut i knappa omständigheter, genom de mångahanda kostnader, som utförandet af hans uppfinning ådragit honom, numera saknar alla tillgångar att utan bidrag förverkliga sin plan att förfärdiga en räkne-maskin af ännu mera förenklad konstruktion, samt då, äfven, oberoende af allt detta, Kommitterade funnit Magister Wiberg hafva visat sig besitta en mekanisk talent, sorn förtjenar att på allt sätt upprätthållas och uppmuntras, hafva de föreslagit, att Vetenskaps-akademien måtte ingå till Kongl Majit med den anhållan, jag redan för Eders Majit i underdånighet anmält.
Hvad Vetenskaps-akademien och dess Kommitterade sålunda anfört, synes mig fullständigt ådagalägga, att Magister Wiberg gjort sig synnerligen förtjent af ett offentligt understöd, hvars belopp likväl lämpligen torde böra bestämmas så högt, att det icke blott utgör en ersättning för redan hafda eller, för utvecklingen af hans sinnrika uppfinning, ytterligare nödiga kostnader, utan jemväl sätter honom i tillfälle att, åtminstone under någon tid, ostördt egna sig åt detta för vetenskapen vigtiga arbete; och hemställer jag derföre underdånigst, att Eders Maj:t täcktes till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition om beviljande åt Magister Wiberg af ett anslag å 5,000 R:dr
R:mt såsom honorarium för den af honom uppfunna räknemaskin.
Derefter uppläste föredragande Herr Departements-chefen förslag til! omförmälda Proposition, sådant det finnes detta protokoll, bilagan N:o 1, vidfogadt, och hemställde Herr Föredraganden i underdånighet, det täcktes Kongl Majit tillåta att nådig Proposition, i enlighet dermed, må till Rikets Ständer expedieras; hvilken underdåniga hemställan af Stats-Rådets öfriga ledamöter biträddes.
Hvad Siats-Rådet sålunda underdånigst yttrat och tillstyrkt, behagade Kongl.
Majit i nåder gilla och bifalla.
Ex protocollo A. J. Oldo.
Ljunggeen, 1860.
Majit* Nådiga Proportion M 109. 1 JW 109.
Alik. till Exp.-Utsk. den 24 April 1860, kl. 12 midd.
Majit» Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ändring i RegeringsFormens och Riksdags-Ordningens föreskrifter om Riksstyrelsens förande i vissa fall; Gifven Stockholms Slolt den i7 April 1860. i underdånig skrifvelse den 22 Juli 1857 anmäldes af Rikets Ständer vid sednaste riksdag, att af dem blifvit, såsom hvilande till grundlagsenlig behandling vid nu pågående riksdag, antaget ett vid skrifvelsen fogadt grundlags-ändringsförslag, rörande Riks-styrelsens förande i vissa fall, hvilket förslag, i likhet med Kongl. Maj;ts nådiga Proposition till Rikets Ständer den 11 Augusti 1854, innefattade, bland annat, bestämmelse derom att, dä Konungen vore af sjukdom eller resa utrikes förhindrad att sjelf vårda regering.s-ärendena, den till thronföljden närmast berättigade Prins, om han uppnått 18 år, skulle, i stället för Stats-Rädet, föra Riksstyrelsen.
Ständer sålunda erkänt vigten och angelägenheten af en ändring i Grundlagarnas stadganden om Regeringens förvaltning vid förenämnde tillfällen, men det till innevarande riksdag hvilande lörslaget härom fallit för betänkligheter, som synas afsett mindre frågan om Riks-styrelsens uppdragande åt Thronföljaren, än andra deraf oberoende, men i förslaget intagna bestämmelser, har Kongl. Maj:t funnit
Sig af omtankan om de förenade rikenas väl uppmanad att ånyo framställa Proposition i ämnet, dervid likväl, för att i möjligaste mån undanrödja förut yppade betänkligheter, några andra ändringar i Grundlagarne, än som af stadgandet om regeringsmagtens uppdragande ät den till thronföljden närmast berättigade Prins föranledas, ej blifvit ifrågasatta.
Majit beslutat, att till Norges nu församlade Störtning låta framlägga Proposition om införande i Norges Grundlag af ett lika beskaffad! stadgande och, under förutsättning af Storthingets bifall till det förslag i ämnet, som för detsamma varder framställdt, vill Kongl. Majit härmed föreslå Rikets Ständer, det nedanBih. till B.
1 Sami 1 Afd. 2 Band. 17 Haft. i Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition N3 109. nämnde §§ i Regerings-Formen och Riksdags-Ordningen måtte erhålla följande förändrade lydelse, nemligen: Regerings-Formen. § 39.
Vill Konungen utom Sverige och Norge resa, meddele han Stats-Rådet in p!eno denna sin föresats och inhemte dess tankar deröfver, pä sätt 9 § omtalar* Besluter Konungen derefter sådan resa och den verkställer, befatte sig ej med rikets styrelse, eller utöfve den Konungsliga magten, så länge han utom sina riken vistas, utan fores Riksstyrelsen under hans frånvaro af den till thronföljden närmast berättigade Prins, om Ilan uppnått den ålder, som i 41 § sägs.
Han styre såsom Regent med all Konungslig makt och myndighet, eldigt denna Kegerings-Form; dock må han ej Adeligt ständ och värdighet förläna, eller tiil G re Iligt och Friherrligt ständ upphöja eller riddare-värdighet utdela; ätVensorn alla lediga förtroende-sysslor endast tills vidare kunna förvaltas af dem, som Regenten dertill förordnar.
Finnes ej till thronföljden berättigad Prins, eller liar den dertill närmast berättigade ej uppnått den uti 41 § för myndighet stadgade ålder, eller år han af sjukdom eller af vistande utom Sverige och Norge hindrad att Riksstyrelsen öfvertaga, före StatsRådet styrelsen med samma magt som Regent.
Huru förhållas skall, derest Konungen längre tid än tolf månader ur riket blifver. derom varder i 91 § stadgadt, § 40.
Blifver Konungen sä sjuk, att han icke regerings-ärendena vårdar, förhålles med Riksstyrelsen, såsom i föregående § bestämmes. § 41.
Konung vare myndig vid fyllda aderton är.
Lag samma vare för den till thronföljden närmast berättigade Prins. Dör Konung innan Thronföljaren denna alder uppnått, föres styrelsen af Stats-Rådet, enligt 39 §, i Konungens namn, intilldess Riksens Ständer sammankomma, och den Förmyndare-styrelse Riksens Ständer förordna, Regeringen tiilträdt, ställande sig Stats-Rådet denna Regerings-Form till ovilkorlig efterlefnad. § 42.
Skulle den olycka tima, att hela Konungahuset, inom hvilket arfsrätten till riket räknas, pä manliga sidan utginge, dä förvalte äfven Stats-Rådet regeringen, på sätt i 39 § sägs, intilldess Riksens Ständer hinna sammankomma, ett nytt Konungahus utkora och den valde Konungen regeringen tiilträdt.
Uti alla de fall, då enligt denna och föregående 3 §S Riks-styrelsen af StatsRådet föres, skola dess samtlige Ledamöter vara närvarande och rösta. § 43.
Går Konungen i fält, eller till aflägsnare inrikes orter, eller till Konungariket Norge reser, förordne tre Ledamöter af Stats-Rädet, under den Ordförande, som han, antingen ibland Prinsar af sitt hus eller ibland Stats-Rädets Ledamöter, sär - Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition M 101). 3 skiijdt nämner, att föra Regeringen i de mål, Konungen föreskrifver
Med de mål Koijiungen dä sjelf algor, förhålles på det sätt. som 8 g stadgar.
Hvad nu om Konung sagdt är, gälle ock i afseende på Regenten, då Riks-styrelsen af honom utö/vas. § 51.
I de fall, då Konungen eiler Regenten eller Stats-rådet sammankallar Riksens Ständer1, fastställes tiden tili riksdagens begynnelse efter Tretionde och inom Femtionde dagen från den, då kallelsen blifvit uti hufvudstadens kyrkor kungjord. § 91. 1 den händelse 39 § omtalar, att
Konungen efter företagen resa utöfver tolf månader ur riket blifver, sammankalle Regenten eller Stats-Rådet, då det Riksstyrelsen förvaltar, genom öppet påbud Riksens Ständer till allmän riksdag och läte kallelsen inom femton dagar efter berörde tids förlopp uti hufvudstadens kyrkor samt skyndsamligen i de öfrige delar af riket kungöra.
Sedan Konungen derom underrättad blifvit, men han ändock icke till riket återkommit, tage Riksens Ständer den författning om rikets styrelse, hvilken de nyttigast finna. § 95.
Om emot förmodan Regenten eller Stats-Rådet underläte att i de fall, föregående 91, 93 och 94 omförmäla, Riksens Ständer genast sammankalla, dä åligge aet ovilkorligen Riddarhus-direktionen, Domkapitlen i riket, Magistraten i hufvudstaden samt Landshöfdingarne i länen, att. genom offentliga kungörelser, underrättelse härom meddela, pä det val af Riksdagsmän, der sådana val ega rum, genast må kunna anställas, och Riksens Ständer sammankomma, att deras och rikets rätt iakttaga och skydda.
Sådan riksdag öppnes å Femtionde dagen efter den, dä Regenten eller Stats-Rådet sist bort kallelse dertill i hufvudstadens kyrkor låta kungöra. Riksdags-Ordningen. § 4.
I händelse Konungen, efter företagen resa, utöfver tolf månader ur riket blifver, sammankalle Regenten eller Stats-Radet, då det Riks-styrelsen förvaltar, genom öppet påbud, Riksens Ständer till allmän riksdag, och late kallelsen, inom femton dagar efter berörde tids förlopp, uti hufvudstadens kyrkor, samt skyndsamligen i de öfriga delar af riket, kungöra. § 9.
I de fall, då Konungen eller Regenten eller Stats-Rådet sammankallar Riksens Ständer fastställes tiden till riksdagens begynnelse efter tretionde och inom femtionde dagen frän den, då kallelsen blifvit i hufvudstadens kyrkor kungjord. § 10.
Om, emot förmodan, i de fall föregående 4, 6 och 7 §§ utsätta, Riksens Ständer ej genast sammankallas, åligge det ovilkorligen Riddarhus-direktionen, Dom - 4 Kongl. Maj:té Nådigd Proposition ^4 109. kapitlen i riket, Magistraten i hufvudstaden samt Landshöfdingarne i länen,{ att, genom offentliga kungöranden frän predikstolarne, underrättelse härom låta ineddela, på det Riksens Ständer må sammankomma, att deras samt rikets rätt iakttaga och skydda.
Sådan riksdag öppnes å femtionde dagen efter den, dä Regenten 'elltr Stats-Rådet s st bordt kallelse dertill i hufvudstadens kyrkor låta kungöra. § 23. l:o Samma dag då riksdagens öppnande kungöres, utnämne Konungen Landtmarskalk för — bevistat.
Då i händelse af underläten kallelse af Regenten eller Stats-Rådet, de i 10 § nämnde vederbörande till riksdag kalla, ege Ridderskapet och Adein att nämna Landtmarskalk, och Borgare- och Bonde-Stånden hvart för sig sina Talmän.
2:o — — — — — — — — — — — ~ — — — — — 3:o — — — — — — — — — •— — — — — — — § 26.
Konungen, eller, i de fall 4, 5, 6 och 7 §§ omförmäla, Regenten eller Stats Rådet låte genom en Härold — — — g 41.
Stats-Rädets och Högsta Domstolens samtlige Ledamöter, äfvensom Justitie* \
Kansleren och Justitie-ombudsmannen kunna ej säte och stämma i sitt Stånds plena förnekas, enär de, enligt hvad hvarje Stånds särskilda ordningar stadga, dertill be rättigade äro; dock för Stats-Rädets Ledamöter de särskilda fall undantagne, dä Stats-Rådet, enligt Regerings-Fonnen, uppdraget är, att Riksstyrelsen föra.
I Utskott eller val — — — Kongl. Maj:t forblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
GARL. Louie dé Géer.
Kongl. Maj:U Nådiga Propositiöh JV3 100, 5 Utdrag af Protokollet öfver Juslitie-Deparlements-Ärenden, hållet inför Hans Maj:l Konungen uti Stals-Iiådet å Stockholms Slott Tisdagen den 17 April 1860, i närvaro af: Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens Herr Stats-ministern för Utrikes Ärendena, Friherre Manderström, Stats-räden: Wallensteen, Gripenstedt, Ahnqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Björnstjerna och Malmsten.
Sedan Hans Maj:t Konungen i sammansatt Svenskt och Norskt Stats-Råd den 3 innevarande manad, efter samtlige Stats-rådens tillstyrkan, hesiutat, att till sä väl Rikets Ständer, som Norges Storthing, aflåta nådig Proposition om de grundlags-ändringar, som påkallades för införande i Sveriges och Norges särskilda Grundlagar af en bestämmelse derom att, dä Konungen vore sjuk eller vistades utrikes, den till thronloijden närmast berättigade Prins om han uppnått 18 år. skulle i Stats-Rådets ställe föra Riks-styrelsen; samt Hans Maj:t tillika i nädéf förklarat
Sig vilja oin dessa Propositioners lydelse och utfärdande i hvartdeta rikets särskilda StatsRåd förordna; så anmälde nu och uppläste Hans Éxcelles Herr Justitie-Statstninistern förslag till nådig Proposition i ämnet; Och täcktes Hans Maj:t, efter Stats-Rådets tillstyrkan, i nåder gilla berörda förslag och anbefalla att. i enlighet dermed, nådig Proposition, sådan den finnes detta Protokoll bilagd, skulle till Rikets nu församlade Ständer aflåtas.
In fidem Sv. P. Ekstrand. 6 Kongl. Majlis Nådiga Proposition Ni 110. JW flflO. Åuk. till Exp.-Utek. den lii April 1860, kl. il midd.
Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående pension å Allmänna Indragnings-staten för t, f. Förste Bataljons-läkaren vid Elfsborgs regemente, Medicine Doktorn F. U. Kjellenberg, då han från sin inneha/vande Bataljonsläkare-befattning afgår; Gifven Stockholms Slott deri 17 April 1860.
Till Kongl. Maj:t har General-befälhafvaren i tredje militärdistriktet öfverleninat en till Kongl. Majit ställd och af Chefen för Elfsborgs regemente med underdånigt förord beledsagad skrift, deruti tillförordnade Bataljons-läkaren vid nämnda regemente, Medicine Doktorn Fredrik Ulrik Kjellenberg, sorn, enligt samma skrift bifogade prestbetyg och tjenste-förteckning, är född den 24 Januari 1795 och efter tidtals erhållna förordnanden till bestridande af Bataljonsläkare-tjenstgöring vid Helsinge, Dals- och Elfsborgs regementen, den l nästlidne Mars räknade 33[§ tjensteår såsom Militärläkare, saint för öfrigt i 17$ år varit anställd uti Civilläkare-bcfattningar, under hvilken sednare tid han dock i 14$ är tillika innehaft Militärläkaretjenst, sä att hans tjenstetid såsom Läkare innallcs utgjorde 36jfj år, i underdånighet anhållit, att, då hans försvagade helsa icke längre tillåter honom bibehålla sin nu innehafvande Förste Bataljonsläkare-tjenst, honom mätte i nåder beredas rättighet att under hans återstående lifstid fä fortfarande åtnjuta den berörde tjenst nu åtföljande lön, 1200 R:dr Runt, såsom pension å Allmänna Indragnings-staten, helsthan vore i fullkomlig saknad af andra medel till sin framtida bergning; och har ofvanbemälde Regements-chef, uti särskildt afgifvet betyg, vitsordat det nit samt den osparda möda och skicklighet, hvarmed Doktor Kjellenberg under sin långa tjenstetid vid Elfsborgs regemente städse uppfyllt sina åligganden.