Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj.ts Prop. 1817, Bäfi. 1. 2 10 ring kommit i åtnjutande af löner å nämnde Kollegiers stater och desamma ännu innehafva.
Jag bör likväl härvid anmärka, att bestämmandet af den inskränktare personal, som här föreslagits, till en del jemväl grundar sig på den förutsättning, att, derest de ifrågaställde embetsverkens föreslagna nya organisation går i verkställighet, genom förnyade instruktioner eller arbetsordningar, det i afseende å registratur och protocollsföringen samt expedilLonssättet varder så ordnadt, att skrifningsarbetet må erhålla all den enkelhet och korthet, som vilkoren af ordning och bestämdhet medgifva.
Det återstår nu blott att öfverväga, huru den föreslagna ombildningen af meranämnde embetsverk lämpligast må kunna bringas i verkställighet.
Att å indragnings-stat uppföra hela den nuvarande personalen och, jemte fastställande af de nya staterne, derå åter uppföra dem af besagde personal, som finnas till enahanda eller motsvarande befattningar användbarast, är visserligen ett sätt, som snarast verkar till uppnående af det med ombildningen åsyftade ändamål.
Oundvikligen nödvändigt synes väl ock vara att så till vä— gagå, hvad sjelfva styrelsepersonalen eller styrelsernes chefer och föredragande ledamöter angår.
I vidrigt fall skulle det kunna kero af en ledamots godtfinnande att, genom qvarstående i sin nuvarandefjensteegenskap äfven efter uppnådd pensions-ålder, förhindra verkställigheten af förvaltningens ändamålsenliga organisation till en långt aflägsen framtid.
Men enär, från förändrandet af embetsverkens kollegiala form, det icke är något oundgängligt vilkor, att de underordnade tjensterna skola på en gång regleras i öfverensstämmelse med de föieslagne nya Staterne, så och på det Indragnings-staten icke må varda betungad i större mon, än som för nämnde organisationsförändring är nödvändigt, anser jag, att tjensternes reglering i öfrigt bör ske successivt i mon af blifvande afgång.
Dervid synes böra iakttagas, att, då någon ledighet yppas inom en tjejrstegrad med llere löner, hvaraf en eller flere å nya staten indragits, den lediga lönen först användes till fyllande af de öfriga lönerna inom samma grad, och hvad deröfver är, liksom de lönetillgångar, hvilka genom ledigblifvandet af de eljest indragne tjensterne varda disponible, användas till nya statemes successiva kompletterande, på sätt Kongl. Maj:t för hvarje tillfälle pröfvar lämpligast.
Då, i följd af löneanslagens delning i fast lön och taffelpenningar eller tjenstgöringspenningar, det för några tjenstegrader skulle inträffa, att den å gamla staten anslagna lön, med derunder beräknad spanmålsföi höjning, något éfverstege den delen af löneinkomsten, sorn nya staten upptager såsom fast !öa, och detta förhållande komme att i samma mån verka till minskning i 11 blifvande pensionsbelopp å indragnings-staten, torde det, för att undanrödja det häraf möjligen uppkommande hinder mot nuvarande tjenstemäns användande i de ombildade embetsverken, böra stadgas, alt embets- och tjenstemän , som ingå å de nya staterne med fasta löner, understigande de af dem i dessa embelsverks stater förut innehafda, icke dessmiudre skola vara bibehållna vid rättigheten till enahanda pensionsbelopp, som åtföljt de frånträdda lönerna, i händelse de framdeles från samma tjenster med pension å indragnings-staten författningsenligt varda förafskedade.
Skulle Eders Kongl. Majit täckas i nåder gilla, hvad jag sålunda i underdånighet yttrat och föreslagit, hemställer jag underdånigst, alt Eders Kongl. Maj:t uti Dess till Rikets näst sammanträdande
Ständer aflåtande proposition örn stats-verkets tillstånd och behof, täckes tillkännagifva
Dess nådiga beslut, angående omförmälda förändrade organisation af Bergs- och Kommers-kollegierna, med angifvande af sättet och grunderna derför, samt äska Rikets Ständers bemyndigande, dels att å indragnings-stat uppföra lönerna för dem af kollegiernas slyrelsepersonal, som icke kunna uti de i kollegiernas ställe inrättade nya styrelser varda bibehållna, äfvensom lönerna vid de till indragning föreslagna sekreterare- och advokatfiskalstjensterna i Bergs-kollegium samt skillnaden emellan den å Kommers-kollegii stat nu uppförda advokattiskalslön och den föreslagna ombudsmannalönen å manufaktur-diskontens stat, med rättighet för dem, hvilkas löner sålunda i sin helhet eller till endel å indragnings-stat förflyttas, att i vanlig ordning derifrån uppbära dessa lö■ebelopp, intill dess de afgå eller till motsvarande eller högre löner befordras, och med iakttagande att, i händelse sådan förflyttning från indragnings-staUtn till ordinarie tjenst med ringare lön eger rum, endast löneskillnaden bör den befordrade från indragnings-staten tillgodokomma, dels att disponera de för öfriga tjenster vid nämnde embetsverk å riks statens hittills fastställda löueanslag, intilldess personalregleringen, enligt de nya staterna, i inåa af afgång, dermed fullständigt kan blifva tillvägabragt.
Departements-chefen sålunda i underdånighet föreslagit, fann Kongl Majit godt att, i enlighet med Statsrådets öfrige ledamöters underdåniga tillstyrkande, till alla delar gilla och bifalla.
Ex protocollo C. J.
Oscar Alströmer. 12 Utdrag af Protokollet öfver Civil-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-rädet å Stockholms Slott den 9 November 1847.
Hans Excellens, Justitie-Statsministern, Herr Grefve Posse. Hans Excellens, Statsministern för Utrikes Ärendena, Hr Friherre Ihre« Stats-råden: Friherre Stael von Holstein, Munthe, Friherre Peyron, Silfverstolpe, ? j 'Waern, Friherre Gyllengranat, Faxe och Fåhreeus.
Deparlements-chefen, Stats- rådet Fåhraeus, föredrog i underdånighet de ärenden, hvilka, utom den, enligt, Stats-råds-protokoll den 23:dje sistlidne September, redan af Kongl.
Majit pröfvade frågan om förändrad organisation af Bergs* och Kommers-kollegierna, voro, i anledning af nedan upptagna underdåniga ansökningar och förslag eller eljest förekommande omständigheter, att taga i öfvervägande i afseende på det förslag till reglering af utgifterna under riks-statens sjette hufvud-titel, hvilket borde rikets Ständer vid nästa Riksdag uti Kongl. Majlis nådiga Proposition om stats-verkets tillstånd och behof foreläggas; nemi. hvad angår anslagen för Landtmäteri-Staten. c) Öfver-direktörens vid landtmäteriet underdåniga skrifvelse af den 3 sistl.
Augusti, deruti anföres, hurusom landtmäteri-sekreterarens lön, sorn genom den med 1841 års ingång vidtagne statsreglering blifvit bestämd till 13 1,000 rdr bko, icke längre kunde anses motsvara kans tjenstgöring och deraf uppkommande utgifter, sedan bemälde tjensteman, hvilken under ansvarighet deltog i landtmäteriets styrelse och vore ensam expedilionshafvande vid verket, förutom den honom åliggande granskningen af alla inkommande handlingar, angående statsunderstöd för utflyttningar i följd af laga skiften, numera fått en ytterligare tillökning i sina, jemväl i öfrigt tilltagande, göromål, genom de åtgärder, till hvilka det i nåder anbefallda socken-chartse-verket ständigt föranledde, dertill äfven komme, att hans inkomst af lösen för expeditioner vore mindre betydlig och till en stor del åtginge till oundgängligt skrifvarebiträde; med anledning hvaraf, och då intet annat publikt verk, med den vidt utsträckta befattning och den mängd af göromål, som tillhöra General-landtmäteri-kontoret, saknade behöflig kanslibetjening, men inrättandet af en ny tjenst på stat med ringa lön syntes betänkligt, Öfvei-direktören underdånigst anhöll, det Kongl. Majrt måtte i nåder bereda ett årligt statsanslag af 400 rdr banko, antingen såsom förhöjning i landtmäteri-sekreterarens lön, eller att, såsom ersättning för nödigt tjenstebiträde, af honom disponeras.
Uti häröfver införd rad t utlåtande af den 22 sistl.
September, hade Statskontoret i underdånighet yttrat, att, derest Kongl. Majrt skulle i nåder finna godt att å Öfver-direktörens vid landtmateriet ofvanberörde underdåniga framställning lemna det afseende, att tillökning i landtmäteri-sekreterarens lönevilkor funnes böra hos Rikets Ständer föreslås, Stats-koutoret ansåg lämpligast, att det erforderligt befintliga beloppet äskades såsom arfvode åt bemälde sekreterare till kostnadernes bestridande för nödigt skrifvarebiträde.
Med afseende å hvad sålunda blifvit anfördt, tillstyrkte Stats-rådet i underdånighet, alt Kongl.
Majrt må hos Rikets Ständer göra framställning derom, att landtrnäteri-staten måtte, till ersättning för det skrifvarebiträde, som landtmäteri-sekreteraren har af nöden, ökas med 200 rdr banko. öfver- £ t ätli ältare-Em b etet. a) öfver-ståthållare-embetets underdåniga skrifvelse den 21 Juli 1840, hvaruti, sedan i anledning af Rikets Ständers vid 1823 års
Riksdag i sammanhang med frågan om en förbättrad reglering af rikets styrelseverk, hos Kongl. Majrt i underdånighet gjorde framställning om indragning åf Underståthållaretjensten i Stockholm, Kongl.
Majrt under den 24 September 1828 i nåder anbefallt
Öfver-ståthållare-embetet att inkomma med underdånigt utlåtande, huruvida antingen Under-ståthållaretjensten eller Fogat-sysslan må kun - 14 na indragas, och hvad förbättrad reglering, så till tjensfebefaflning, som til! aflöning, på grund deraf, eller eljest i afseende på den vid Öfver-ståthållareejiibetet varande tjenstepersonal, lämpligen kunde ega rum, bemäldle embete, jemte anförande af de orsaker, som dittills hindrat fullgörandet af högstberörda nådiga befallning, afgifvit fullständigt förslag till reglering af tjenstebefatlningarne och lönerne serskildt för hvarje af dess 3:ne af delningar, nemligen: 1) Öfver-Ståthållare-Embetets Kansli.
I afseende å ifrågaställd indragning af antingen Under-stäthållare-tjensten eller Fogat-sysslan, hade Öfver-ståtbållare-embetet i underdånighet anfört: att Under-ståthållaren och Fogaten sig emellan dela handläggningen af samtlige
Öfver-ståthållare-embetets kansli tillhörande skuldfordringsmål och andra exekutiva ärenden, hvilka vöre af en sådan mängd, att fem dagar i hvarje vecka upptoges af sessioner för deras behandling; att Under-ståthålla*en förer ordet i Stockholms stads Pröfnings-kommitté och för öfrigt företräder Öfver-ståthållarens ställe, när denne är frånvarande eller hindrad att sina embetsåligganden sjelf fullgöra; samt att tillsynen öfver fångvården och straffexekutionerna i hufvudstaden särskildt tillhör Fogaten, hvilket åliggande numera blifvit så besvärligt, att Fogaten måste deråt egna större delen af sin tid; hvadan och då det icke vore möjligt för en enda person att medhinna alla dessa Under-ståthållarens och Fogatens trägna och vigliga göromål, och det ej eiler läte sig göra att på andre tjenstemän inom verket öfverflytta någoa del deraf, Öfver-ståthållare-ämbetet ansåg bibehållandet af så väl UnderStåthållare-tjensten som Fogat-sysslan vara nödvändigt — -— — Med hänsigt dertill, att fogatens göromål i och för tillsynen öfver fångvården och verkställighet af ådömde bestraffningar årligen ökats, och nu mera, till följd af den utaf Kongl. Maj:t under 25 Oktober 1839påbudne förändring af fånglistorne, samt förnämligast derigenom, att, efter stadens kämners-rätters den 30
Mars 1840 t verkställde förening till en enda kämners-rält och, på grund af den för samma domstol utfärdade arbetsordning, besörjandetom verkställigheten af kämners-rättens utslag i brottmål, hvarom kämners-rätteina förut hvar för sig dragit försorg, på fogaten öfverflyttats, blifvit fördubblade, samt så öfverhopande, att det för fogaten ej vore möjligt att medhinna dessa göromål, så vida icke en kanslist anställdes till hans biträde, hade Öfver-ståthållare-einbetet, enär samtlige tjensteinännen vid bemälde embetes kansli derstädes egde så trägna befattningar, att något biträde af dem i berörde afseende ej 15 kunde för fogalen påräknas, samt ytterligare kanslist-bilräde jemväFvid sekreterare-expeditionen. i anseende till ökade göromål, funnes vara af nöden, i underdånighet anhållit, att
Ofver-ståthållare-embetets kanslis tienstepersonal måtte tillökas med en kanslist, hvilken skulle tjenslgöra hos fogaten och tillika, när sådant påfordrades, vid sekreterare-expeditionen. b~) nuvarande Öfver-ståthållarens, Friherre Sprengtjinrtens skrifvelse af den 13 sisllidne April, innehållande dels att, om än framdeles, i följd af det ander byggnad varande cell-fängelsets i Stockholm tillkomst, samtöfver-ståtbållare-embetels kanslis och polis-kammarens förläggande i samma hus i fängelsets granskap, jemte en ny brottmåls-lags antagande, fogatensgöromål kunde så förminskas, att de jemte Under-ståthållarens åligganden kunde medhinnas af en person, sådant likväl för närvarande icke vore verkställbar^ hvarföre Öfver-ståthållaren anhölle, att båda tjenslerna tills vidare måtte bibehållas, dels att i öfrigt, i afseende å regleringen af tjenster och löner inom Öfver-ståthållare embetets kansli- och krono-uppbörds-afdeluingar , Öfver-ståthållaien icke funnit anledning förekomma till annan förändring i det dertill at hans företrädare afgifna förslag, än att då 12 exekulions-betjenter vore allt för otillräckliga för de oupphörligen tilltagande göromålens bestridande, samt exekutions-betjenternas sportler den sednare tiden betydligt minskats, i följd hvaraf biträde af extra ordinarie exekulions-betjenter ej eller kan såsom förut påräknas, lönerne för exekutionsbetjenterne mätte blifva sexton och bestämmas till IGf» Rdr 32 sk. c') Bemälde Öfver-ståthållares skrifvelse af samma dag, deruti, med redogörande för hvad, sorn blifvit tillgjort för beredandet rf ökade anslag af Stockholms stad , såsom bidrag till utgiflerne för poliskammaren utöfver nuvarande statsanslaget 15,000 Rdr, hvilket bidrag, deraf dock en stor del endast beviljats till 1848 års utgång, nu uppginge till 21,275 Rdr, utom aflöningen till 3:ne fiskaler, anslag lill expenser vid stads-fiskals-kontoret och hyra lör de rum, sorn äro poliskammaren upplåtne, tillsammans 3,147
Rdr, jemte en pä indragnings-stat uppförd lön af 06
Rdr 32 sk. till en kanslist vid nämnde kontor, Öfver-ståthållaren, som ausåg en revision af polisens organisation 16 vara af behofvet påkallad, först i afseende på sättet, huru densamma borde genomföras, i underdånighet anfört, att, i betraktande af ätnnets vigt, dess sammanhang med borgerliga lagstiftningen och hufvudstadens flera municipal-inrättningar, det förhållande, att polis-väsendet till stor del upprätthålles af stadens medel, och nödvändigheten att rådfråga andra länders lagstiftning och inrättningar i detta afseende, en revision af polisväsendet i Stockholm påkallar noggranna förberedelser, hvartill både tid samt mångsidig sakkunskap och erfarenhet erfordras; i följd hvaraf öfver-ståthållaren i underdånighet hemställt, att ett sådant uppdrag må öfverlemnas , under Öfver-ståthållarens ordförande, till en särskild kommitté, hvars närmare form och sammansättning öfver-ståthållaren förbehölle sig alt föreslå.
I anseende till en sådan revision, och då åtskilliga andra frågor, som hafva inflytande på polis-verkets organisation, ännu befinnas i oafgjord! skick, samt då poliskammarens förläggande till en ändamålsenligare lokai, i förening ined Öfver-stålhållare-embetets båda afdelningars sammanflyttning, hvilket ej kän ske förr än efter förloppet af 2 eller 3 år, står med en sådan organisation i det närmaste sammanhang, har Öfver-ståthållaren ansett sig nu böra stadna vid sådana förslag, som omfatta rättelser, hvilka äro högst önskansvärda, samt utan afvaktan af en fullständig reglering och, äfven under förutsättning af en sådan, kunna blifva beståndande och sålunda kunna anses såsom första steget dertill; varande i sådant hänseende följande aflöniugs-stat för poliskammaren Kongl. Maj:ts nådiga pröfning underställd.
Polismästaren, lön 3,000:
Den för Polismästaren erforderliga lönetillökning utföres, under förutsälfÄ ning, att denne embetsman bör hafva sin bostad i närheten af poliskammaren, såsom hyresersättning med . 500: 3,500:
Polismästarens vikarie-arfvode 800:
Ofvannämnde hyresersättning och arfvode tillsammans 1,300 Rdr, hvilken summa för det närvarande utbetalas såsom arfvoden till särskildt tillförordnadePolismästaren med 1,000 Rdr, samt till den person, som under Transport 4,300:
Träns - 17 den tid, förste notarien förrättar denne Polismästares registratorstjenst vid verket, bestrider förste notarietjensten, med 300
Rdr, kornme icke, förr än vid särskildt tillförordnade Polismästarens afgång, att utgå, pa sätt detta förslag innehåller.
Sekreteraren, lön 1,000 Registratorn 1,000 3:ne Notarier, ä 600 Rdr 1,80C 1 Protokolls-kanslist 40C t förste kanslist vid registrators-expeditionen . 600 2:ae kanslister vid d:o d:o, ;\ 400
Rdr 800 1 förste kanslist vid sekreterare-expeditionen . . 500 Transport 4,300: — 1 andre „ vid dto d:o 1 magasinsförvaltare ......... 10 gevaldiger, hvardera lön ..... 500: hyresersättning . 50:
Enär afsedt är, att polisbejeningen för framtiden bör vara försedd med uniform, för att begagnas vid alla de tillfällen, då Qfver-gtåthållare-embetet finner sådant nödigt, upptagas såsom beklädnadsmedel 50: 400: 500: 11,300 — — 600: 20 konstaplar, en benämning , som ÖfverStåthåliare-embetet anser lämpligare än den af uppsyningsman, hvardera lön 300 hyresersättning . 50 6,000: beklädnadsmedel 50 50 d:o, hvaribland en vaktmästare och en 400 8.000 Transport 14,000:
N/o 3 till Kongl. Maj.-ts Prop. 48t7, Iläft 1. 11,300: 18 Transport 14,000: — — 11,300: — — kontorsgevaldiger vid poliskammaren, samt nödigt antal ordonnanser, hvardera lön 250: hyresersättning * 50: beklädnadsmedel 50: 350: 17,500:
Diverse Utgifter, hvilkas föreslagna belopp grunda sig på nästföregående årens räkenskaper:
Omkostnader för vaktkontoren 1,200: Skrifmaterialier . , . . . 1,000:
Skjuts- och transport-kostnader 550:
Hyror 250:
Tidningsprenumerations-afgift 150:
Belöningar för upptäckter af stölder och andra brott, för uppsigt å misstänkte personer, samt till oförutsedda utgifter 2,450:
Åtskilliga andra utgifter och omkostnader, såsom för handtverksarbeten, ved, olja och ljus, möblers underhåll m. m 1.600: Sutnmma H:dr Ji:ko 50,000: och har härvid Öfver-Ståthållaren hemställt, att, derest den lägre polisbetjeuingen erhöll den föreslagna löneförhöjningen, uppgående till 13,900 Rdr, den andel, denna betjening hittills i egenskap af åklagare erhållit i vites- och ensaks-böter, som ådömts i poliskammaren, och hvilken andel för de fem sednast förflutna åren i medeltal utgjort 6096 Rdr 44 sk., för framtiden må , utom i de fall. då böterna ådömas på grund af allmänna lagen eller dithörande författningar, icke vijj^ro tillfalla samma betjening, utan i stället ingå till allmänna barnhus-inrättningen i Stockholm, som, till följe af Kongl. Brefvet den 7 Juli 1791, jemförd! med Kongl. Brefvet den 21 November 1829, tillgodonjuter alla vid poliskammaren fallande böter, hvilka icke tillhöra angifvaren eller målsegaren; dock att af ofvannämnde bötes-andel afsättes en summa af 1,500 Rdr ärligen, så framt andelen dertill uppgått, för att bilda en fond för pensionering af polisbetjenter, som under mångårig tjenstgöring sig väl förhållit, eiler i tjensten erhållit kroppsskador, som göra dem otjenstbara, äfvensom, i 31,500: 7.200: 19 den mån, tiligångarne medgifva, för understödjandet af förtjente polisbetjenters efterlemnade enkor och barn.
Då Öfver-ståthåliaren antagit, att stats-verket för polis-inrättningen i Stockholm, hvilken i dess början varit betraktad som en stats-iiistitution, ett förhållande, som jemväl vunne stöd deraf, att lafidt-regeringens polis i det väsen dtligaste bekostas af staten, borde vidkännas halfva kostnaden, eller 25,000 rdr samt staden andra hälften geller utöfver nuvarande 21,275, ett tillskott af 3,725 rdr) har Öfver-ståthåliaren i underdånighet hemställt, ait Kongl. Maj:t må a flata nådig proposition till Rikets
Ständer om beviljande af den erforderliga tillökningen 10,000 rdr af allmänna medel, hvarjemte Öfver-ståthåliaren, beträffande redovisningen för polisens anslag, tillagt, att, ehuru detta anslag, enligt Kongl, brefvet den 25 Nov. 1812, blifvit ställdt till Kongl. Maj:ts disposition, utan annan redovisning, än inför Kongl. Maj:t enskildt, det likväl syntes lämpligt och billigt, ali hela anslaget underkastas offentlig redovisning inför Kammarrätten; dock att från en sådan redogörelse undantages den summa af 2,450 rdr, som å förslaget till stat finnes uppförd till belöningar för upptäckter af stölder och andra brott, samt för uppsigt å misstänkte personer och till oförutsedda utgifter, för hvilken summas användande och redovisning enahanda föreskrifter, som hittills, borde blifva gällande, samt att de besparingar, som på hela polisanslaget uppstå, må, efter underdånig anmälan hos Kongl. Maj:t, få disponeras af Öfver-ståthållare-embetet till polisväsendets fullkomnande, under förbehåll, att, om någon del deraf för något år anordnades till förstärkning af det anslag, som icke är underkastadt offentlig redovisning, någon redogörelse för en sådan andel af besparingen icke annorlunda eger rum, än i enlighet med hvad i afseende å detta anslag är i underdånighet framställdt.
Statsrådet, som, på de af Öfver-ståthållare-embetet anförda skäl, ansåg frågan om indragning af Under-ståthållare-embetet eller Fogat-sysslan nu böra förfalla, kunde val icke undgå erkänna billigheten af en stor del utaf de ifrågaställde tiliökningarne i staten för Öfver-ståthållare-embetet och dess kansli; isen, enär den medelullgång, som för dylika anslagsförhöjningar måste anlitas, nu icke, utan åsidosättande af mera angelägna behof', syntes medgifva anvisandet af den större summa, som till den föreslagna löneregleringen erfordrades, likasom ej eller för åtskilliga andra verk, der löneregleringar vore af enahanda skäl påkallade, trodde Statsrådet sig böra i underdånighet tillstyrka, att ytterligare löneanslag för Öfver-ståthållare-embetet och dess kansli för närvarande icke må hos Rikets Ständer äskas, utom i så måtto: 20
Ilo Att för ordinarie staten uppföras: a) för ytterligare 4 exekutions-betjen ter, löner, likasom för de förut å staten upptagne, å 108: 16 433: 16. — för 1 kanslist till biträde åt Fogaten, lön, motsvarande hittills, enligt årlig anvisning å sjette hufvud-titelns besparingar, åtnjutet arfvode 300: — — ej för 2:ne under-vaktmästare, hvilka å stat nu endast åtnjuta 89 rdr:s lön hvardera, tillökning af 50 rdr, såsom hittills, efter årlig anvisning å besparingarne från och med 1342 . . . . . . . 100: — — <f) för 4 vaktknektar vid gäldstugan, hvilka å ordinarie stat innehafva blott 54 Rdr 8 sk. hvardera , tillökning, lika med hvad dem, genom Kongl. Brefvet den J7 Augusti 1833, blifvit å besparingarne tillagdt å 53: 24. . , . . . 214: — *— med förhöjning till de nuvarande för 4 tunnor, derunder inbegripen, span inål, i den mån statsprisetöfverstiger 7 Rdr.
Summa iidr 1,047: 16. — hvaremot förenämde anslag af besparingarna, å tillsammans 614 Iidr, skulle upphöra; 2:o att af de 4 tjenstemän, för hvilka, enligt Öfver-ståthållare-ernbetets anmälan, minskn ng i inkomster inträffat, derigenom alt det förräntande af depositionsmedel, som uti Kongl, brefvet den 10 Juli 1816 medgifvits, för att med räntan förbättra samma tjenstemäns lönevilkor, sedermera, enligt Kongl, brefvet den 4 April 1840, upphört, de 2:ne, sorn från nämnde tid ännu i tjensterne qvarstå, må personelt å allmänna indragnings-staten uppföras till ersät ning för den tid, de sysslorna fortfarande innehafva, nernl.: <?) kamereraren med det af Öfver-ståthållare-embetet i sådant afseende tillstyrkta belopp och . . . . 200: — — b') förste notarien, med ett belopp, svarande mot skillnaden mellan hans nuvarande lön (218: 6. 5.) och den af Öfverståthållare-embetet föreslagna (400:) eller 181: 41. 7. Tillsammans 381: 41. 7.
Beträffande frågan om ökadt anslag för poliskammaren, ansåg Statsrådet den af öfver-ståthållare-embetet i dess sednare skrifvelse föreslagna reglering, så väl i afseende å personal, som lönebelopp, utgöra ett oundgängligt vilkor för en af behofvet högt påkallad förbättring af polisväsendet i Stockholm 21 hvadan, och på de af Öfver-ståthållare-embetet anförda skäl för statsverkets deltagande i de utgifter, som af denna reglering blefvo en följd, Statsrådet, under förutsättning, att stadens årliga anslag för polisen komme att ökas tiil 25,000 Rdr, i underdånighet hemställde, att framställning till Rikets