Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
125 eller 107 afvaktandes Utskottet härom samtliga Riks-Ståndens beslut, för att, i händelse af yppade och fortfarande skiljaktigheter, kunna dem till afgörande behandling efter 56 §•
Regerings-Formen framställa.
Stockholm den 1 Juni i8i8> N:r 4g. Constitutions-Utskottets Memorial till Ridder skap et och Adeln, i anledning af dess åt erremiss å Utskottets förslag vid 7 §.
R.egeringsFormen.
Sedan, genom Högloft.
Ridderskapets och Adelns Protocolls-Utdrag af den 27 nästlidne Maj, Constitutions-Utskottets under den 10 förutgående April afgifna förslag vid 7 g.
Regeringsformen , till närmare bestämmande af hvad med Commandomål bör förstås, blifvit till Utskottet återförvisadt, under förklarande att de redan meddelta anmärkningarne vid förslaget, jemte ett sedermera inlemnadt yttrande, utgjorde Ridderskapets och Adelns gemensamma tankar, har Utskottet å nyo tagit detta ämne under öfvervägande, och dervid ej funnit skäl till någon förändring eller jemkning i den af Kongl. Maj:t proponerade och af Utskottet tillstyrkta Redacticn, emedan ia4 Coust. TJ t sfs.
Betänkanden. §:n, då den läses i ett ostympadt sammanhang, syries äga nödig fullständighet och klarhet, och icke i någon enda del möjligen föranleda tvifvelsmål om ordaförståndet eller misstydningar af ordalydelsen.
Utskottet vågar förmoda, att Ridderskapet och Adeln, i betraktande häraf, täckes foga sig efter de öfriga Piespective Stånden, hvilka utan anmärkning godkänt den föreslagna R.edactionen.
Skulle emedlertid Ridderskapet och Adeln icke pröfva skäligt att med dem instämma, utbeder sig Utskottet derom benägit svar, för att kunna de sålunda oförenliga skiljagtigheterna, till behandling enligt 56 §.
Regeringsformen , hos samtliga Riks-Stånden anmäla.
Stockholm den i Juni 1818- N:r 50. Constibubions-Utskottets Memorial bill Ridderskapet och Adeln, i anledning al hänvisade anmärkningar vid Ubskotbebs -förslag till ändring af t Mom. i 107 ,f.
.Då det åligger Gonstitutions-Utskottet att yttra sig öfver de, såsom Höglo!!.
Riddertkapets och Adelns gemensamma f tankar till Ut - Const.
Betänkanden. iz5 skottet hänvisade anmärkningar vid dess under den 26 nästlidne Mars afgifna förslag att, genom ett tillägg i 1 Mom. af 107 §. Regerings-Formen samt i 29 §. Riksdags-Ordningen, Föredragande af Commando-mål måtte, i och för Embetets utöfning, ställas under enahanda ansvarighet med Stats-Secreterare, får Utskottet, i afseende på de hufvudsakligaste bland ofvanberörda anmärkningar, vördsamligen anföra att Konungens Rådgifvare i CommandoÄrenden, hvilken efter Regerings-Formens 106 §. är satt i samma cathegorie som Stats-Rådets Ledamöter och Föredragande, deremot ej kunnat i 107 §. uttryckligen räknas till de förra, med ansvar för underlåtandet af Rikets sannskyldiga nytta i de rådslag om allmänna mått och steg, hvari han icke egentligen deltager, och således rättligen bort i denna sednare §. komma under benämning af Föredragande, helst han, lika med Stats-Secreteraren, föredrager målen och expedierar besluten.
Ridderskapet och Adeln torde häraf benäget finna, att
Utskottet ej skäligen kan förändra dess ifrågavarande af de öfriga RiksStånden godkända förslag, och att således, i händelse Ridderskapet och Adeln ej skulle täckas med dem instämma, någon annan utväg till slutlig jemkning icke återstår, än den som 56 §.
Regerings-Formen anvisar.
Stockholm den 1 Juni 1818- 126 Coust.
Bebänkanden.
N:r 5r.
Constitutions-Utskottets Memorial till Ridderskapet och Adelil, i anledning af dess anmärkningar vid Utskottets förslag till ändring af 2 Mom. i 107 ff. Reger ings-Formen.
Ridderskapet och Adeln har under den 23 nästlidne Maj behagat, med anmärkningar, sorn förklarats utgöra dess gemensamma tanka, återförvisa Constitutions-Utskottets den x i berörde månad afgifna förslag till ändringar i sednare Momentet af 107 §.
Regerings-Formen, och i dermed lika lydande punct af 29 Riksdags-Ordningen.
Då emedlertid, efter Utskottets öfvertygelse, den föreslagna Redactionen är fullkomligen enlig med Gonstitutionens afsigt, och blott innebär ett förtydligande af den verkliga andemeningen, och då det af Ridderskapet och Adeln framställda alternatif destomiudre synes antagligt, som en åt Riks-Stånden förbehållen vidsträcktare pröfning af anmärkningsfrågor skulle förutsätta närmare och utförlig kännedom af Stats-Rådets Protocoll och Handlingar, hvaraf åter, jemlikt 10S g. Regerings - Formen, Constitutions-Utskottet ensamt är reqvirent och således dépositaire, har Utskottet ej funnit anledning, hvarken att jemka dess förslag, eller att såsom alternatif framlägga ett motsatt: ankommandes det följaktligen på Ridderskapets och Adelns eget val, att an - Cans t.
127 tingen med de öfriga Riks-Stånden instämma eller ock framkalla den i 56 §.
RegeringsFornien stadgade slutliga behandling af oförenliga skiljagtigheter.
Stockholm den 1 Juni 18*8.
N:r 52* Constitutions-Ut skottets Memorial till Ridderskap et och Adeln, i anledning af dess återremiss å Utskottets förslag vid 14 Riksdagsordningen.
Efter behörigt öfvervägande af de, såsom Högloft.
Ridderskapets och Adelns gemensamma tankar, til Constitutions - Utskottet hänvisade anmärkningar vid dess under den 16 sistlidne April afgifna förslag till ändring i 14 g. Riksdags-Ordningen, förnämligast med afseende på sättet till Riksdagsmanna val för Städerna, har Utskottet, då rättelser i detta valsätt sällan eller aldrig kunde äga rum, om de blott i följd af de fleste val-berättigades önskan finge af Konungen meddelas, då vidare det ej bör förmodas at en hel Medborgare-Class skulle vilja genom ett project till ny val-ordning, inskränka Nationens rättigheter, och då ändtligen Konungen, för att bifalla projectet, måste efter vederbörandes hörande finna detsamma billigt och instämman - 128 Cons t, Utsli.
Betänkanden. de med de för valsätten i allmänhet stadgade grunder, icke ansett sig befogad t till någon jemkning i den föreslagna Redactionen, hvilken de öfriga Riks-Stånden, och således äfven det Stånd, på hvars rätt förevarande fråga närmast och egentligen inflyter, utan anmärkning godkänt.
Det beror numera af Ridderskapets och Adelns ompröivande att antingen härutinnan lämpa sig elter de Respective Med-Stånden, eller ock välja den i 56 Regerings-Formen föreskrifna slutliga 1 -dig för skiljagtigheternas afgörande.
Stockholm den i Juni ig18* N:r 53. Constitutions-Utskottets Memorial till Ridderskapet och Adeln, i anledning af dess förb lifv ande nid beslutet att antaga sednare alternativet af Utskottets förslag till ändring i 4 §•
Uti Protocolls-Utdrag af den 27 nasti.
Maj liar Höglofl.
Ridderskapet och Adeln gifvit Constitutions-Utskottet tillkänna, att Ritiderskapet och Adeln, under föi blifvande vid dess under den 27 April fattade beslut om antagandet af Utskottets sednare alternatif till ändring - Coust.
Betänkanden. efring i 4 Regerings-Formen, afslagit Utskottets den 15 i förra månaden aflåtna Memorial, hvarigenom det förklarande meddelats, att begge alternativen borde, enligt 56 §. Regerings-Formen, hvila till nästa Riksdag, för att då, hvart efter annat, till bifall eller förkastande framställas.
Till besvarande häraf får Utskottet, med åberopande af dess ofvanberörda Memorial, ytterligare vordsamligen erinra, att, jemlikt Regerings-Formens 56 och 81 §§•> Riksens Ständer icke kunna å den Riksdag, då Constitutions-Utskottet en ändring i Grundlagarna föreslår, utan först"å den nästföljande, derom besluta, att ett alternatift förslag, hvai's båda delar förutsätta ändring i Grundlagens bokstafliga lydelse, icke förlorar egenskapen af förslag, derigenom att den af Utskottets pluralitet tillstyrkta ändringen måst framläggas modifierad eller söndrad till tvenne särskilta meningar, samt ändtligen att föreskrifterna om Constitutions-Utskottets jemknings-befattning, och om skiljaktigheternas förenande af detta Utskott förstärkt, icke synas tillämpliga i andra fall, än der anmärkningar inom RiksStånden blifvit gjorda, och der, för ett lagligt och fullständigt beredande af förslaget, de, efter fruktlösa försök till sammanjemkning, qvarstående olikheter fordra att afhjelpas.
Sedan numera äfven Borgare-Ståndet, med instämmande i Prest- och Bonde-Ståndens beslut, under den 3 o
Maj antagit begge alternativen, såsom hvilandein till nästa Riksdag, Bihang till Riks-St.
Fröt. 1847, 1818- i:dje Sami.
N:r 17.18, *30 Coust.
BetänJranden. hyser Utskottet den förmodan, att Ridderska f>et och Adeln skall deraf hemta en ny anedning till enahanda begifvande.
Stockholm den 3 Juni 1818* N:r 54.
Constituti ons-Utsko ttets Memorial till Riksens Ständer, i anledning af Ridde’skåpets och Adelns samt Borgai e-Ståndets återremisser å Utskottets förslag i Representationsfrågan. _T\ll Constitutions-Utskottet har dess under den 12 nästledne
Maj aflåtna förslag till förbättringar i National-Representationen blifvit återförvisad t, från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 27 i samma månad, med anledning af gjordt yrkande att, i stället för minskning, genom val, uti antalet af bemälta Stånds Representerande Ledamöter, enahanda ändamål måtte sökas genom uphäfvande af tillståndet att medelst fullmagt öfverlåta Representations-rätten på annor man, samt från Vallöf!.
Borgare-Ståndet den 29 derpå följande, med åtskilliga anmärkningar, syltande till ett närmare bestämmande af Metall-förädlares och Manufacturisters Representations rättighet, af sättet att välja Riksdagsmän för Bergsbruken och af Forum för besvärs anförande öfver Const.
Betänkanden. 13c dessa val; och får Utskottet häröfver nu meddela följande vördsamma yttrande.
Hvad först angår det af Ridderskapet och Adeln substituerade Correctif, har Utskottet nogsamt funnit, att indragningen af Representations-rättens utöfvande genom fullmakt skulle innebära en väsendtlig förbättring i Ridderskapets och Adelns Representations-sätt; men, då sålunda Utskottet tror sig böra densamma tillstyrka, lemnar det tillika åt Ridderskap,ets och Adelns närmare eftersinnande och upplysta pröfning, oin icke den redan föreslagna methoden af val till ett mindre antal Representanter än Atter må i sammanhang härmed gillas och införas: Hvarvid Utskottet blott får tillägga att, enär Riksdags-Ordningen icke innehåller någon uttrycklig föreskrift om det sätt, på hvilket Ridderskapet och Adeln representerar sig, inga andra förändringar derutinnan, än de af sjelfva hufvudgrunderna, synas fordra Riks-Ståndens enhälliga beslut, och att följaktligen det är Ridderskapet och Adeln obetaget att enskilt förordna om alla härtill hörande, i Riddarhus-Ordningen ingående Reglementariska detaljer.
Beträffande dernäst Borgare Ståndets oFvanberörde anmärkningar, har ConstitutionsUtskottet icke tvekat att desamma i det hela godkänna, och får således, i närmaste enlighet med Ståndets gemensamma tankar, till Riksens Ständers bifall, efter den i Grundlagen stadgade behandling, framställa en så lydande förbättrad och fullständigare redaction i32 Coust.
Betänkanden. af det föreslagna tillägget i 14 §•
Riksdagsordningen : 6:0 -»Bergsbruken, hvarunder innebegripas alla Inrättningar till da forsta förädlingarna af Mineral-Rikets producter, äge ock, jemte de af Bergs-Collegiiim privilegierade Jern- och Koppar - Manufacturer, att inom sig till Borgare-Ståndet utse fullmägtige, sorn ej till annat Riks-Stånd höra, och hvarvid ingen må välja, om han ej valbar är.
Kalen skola ske inför Bergs-Col/egium å den dag, som allmänligen kungöres, samt r ös terne, personligen eller geuom Ombud, men alltid med förseglade eller slutna, sedlar afgifne, sålunda beräknas att privilegierad gående tillverkning af Etthundrade Skeppund Stångjern, eller ett deremot svarande värde i production af annan Bergsbruksrörelse lemnar ägaren en valröst, och att sedermera Tvåhundrade Trettio röster utgöra en fullmägtig; Rörandes härvid i öfrigt iakttagas, att rösterna af gifvas på så många personer, sorn, efter förenämnde grunder, af Bergscollegium i Kungörelsen blifvit utsattte, samt att, der Bruk eller annan BergsbruksInrättning äges af Bolag, hvarje förut icke representerad Bolagsman röstar efter sin andel, hvilken före Riksdagskallelsen skall inför Collegium vara uppgifven och styrkt. rj:o Andre Ofrälse Manuf acturister och Fabriks-Idkare på Landet vare berättigade att förena sig med närmaste Stad, för att der, i män aj erläggande Stadsafgifter, Const.
Betänkanden. i35 deltaga i Riksdags manna-valen, och jemväl sjelfve kanna till fullmägtige för Staden väljas.«
Derjemte, och då en föreskrift om Forum för klagomål öfver Riksdagsmanna-valen rätteligen hörer till Riksdags-Ordningens 19 , tillstyrker Utskottet vördsamligen att i samma <jj., efter orden: »först afgående post öfversända ,<c följande mening måtte inflyta: »Öfver de val till Riksdagsmän för BorgareStåndet!, som, enligt 14 ,§■, inför Bergscollegium förrättas, må Besvär hos Konungen anföras inom den för dylika Besvär i allmänhet stadgade tid.a Stockholm den 10 Juni i8*8- N:r 55- Constitutions-XJtskottets Memorial till Riksens Ständer, angående åtskilliga med Representations-förslaget gemenskap ägande Grundlags-andr ing ar.
Uti aflåtit betänkande under den 12 nästledne
Maj, med förslag till förbättringar i National-Representationen, har ConstitutionsUtskottet redan anmält, att godkännandet af de å nyo redigerade §§. i Riksdags-Ordningen komme att medföra några fastän mindre betydliga förändringar i åtskilliga andra samma Grundlags rum.
Dessa förändringar, jemte i 34 Coust.
Betärikanden. de ytterligare, som blifvit föranledda genom den, i följd at Vallöf!.
Borgare-Ståndets återremiss, omarbetade och för Riksens Ständer under den 10 innevarande framlagda Redactionen af Riksdags-Ordningens 14 , får Ut skottet nu vördsamligen uppgifva, såsom förslag att i sammanhang med Representationsfrågan behandlas och afgöras.
Den mening i i i Riksdags-Ordningen, aom följer efter orden: »med all skyndsamhet verkställas,« skulle erhålla sådan lydelse:
Tillhörandes det Dom-Capit/cn att för Prestershapet, Academierna att för deras Deputerade , Iluf'lidstadrus Magistrat, att för dervarande Borgerskapets Bergs-Collegium att för Bruksegare och Bergs-ManufacturisLer, samt Land sköfding arna, hvar i sitt Län, att för Städernas Borgerskap och Menige Allmogen om sådana Valförrättningar , å
Em betes vägnar, föranstalta rn. rn.
Sista puneten i 17 g. borde, med införande deri af ett nödigt tillägg, redigeras sålunda:
Dessa medel skola för Borgare-Ståndet af Magistraterna och, hvad särskilt beträffar Brukens och Bergs-Manufacturernas Futlmägtige , af Bergs-Fogdarne , samt för B onde-Ståndet af Krono- Fogdarne, utan särskilt arfode, uppbäras och redovisas.
Jemte den redan af Utskottet observerade förändring i ig §:n, skulle sista puneten af denna §. bringas till följande ordalydelse:
Kl a gomål öfver Riksdagsmanna-val af PrestStåndet för Stiften ingifvas till Consistorierna, samt för Universiteten och Vetten - Coust.
Betänkanden. skaps-Academien, till'
Konungen , och följes derhid i öfrigt lika ordning och enahanda grunder, sorn här of'vanföre finnas utstakade.
I förra puncten af 22 §. komme näst efter orden: »föregånget ordentligt val, N.
N.cc lydelsen att förändras som följer: (för PrestStåndet, ifrån N. N. Stift eller Academi), för Borgare-Ståndet ifrån N. N. Stad eller af Bruksägare och Bergs-Manufactur ister) , Cför Bonde-Ståndet m. m.J
Slutligen skulle i sednare puncten af samma §. nedanstående Redaction iakttagas:
Bullmagterne under skrif’as:
Pr est-Ståndets, för Stif ten och Universiteten , af vederbörande Consistoriel-, och för Vettenskaps - A cedern i en af dess Preses; Borgare-Ståndets, för Städerna, af Magistraten och Äldste, för Bruken och Bergs-Manufactur erna, af Bergscollegium, och för Falu Bergslag af Grufve-Rätten och Bergslagets Deputerade; samt Boncle-Ståndets af Valförrättaren; Bärandes tillika m. m.
Stockholm den 17 Juni i8»8- N:r 56.
Constitutions-U tskottets Memorial till Prest-Ståndet, i anledning af dess anmärkning vid Utskottets förnya - 136 Coust.
Betänkanden. de alternativa förslag till ändring i 58 §. Riksdags-Ordning en.
Sedan, under den 6 innevarande, Constitutions-Utskottets förnyade alternativa förslag till ändrad redaction af 38 Biksdags-Ordningen blifvit från Högvördig.*!
Prest -*Sråndet återförvisad t, med den anmärkning, ari i förslaget numera saknades den iörut projecterade föreskrift att äfven i Constitutions-Ul-.kottet, när omröstning per capita derstädes sker, två. tredjedelar af hvarje Stånds Ledamöter skola densamma öfvervara, får, till besvarande häraf, Utskottet vördsamligen erinra, att, då ifrågavarande omröstningssätt bör, såsom ett särskilt undantag, äga rum uti alla inom Constitutions-Utskottet förekommande mål, synes dervid icke någon annan princip kunna följas än den som redan i allmänhet är förutsatt genom det gillade första Alternativet, hvarest villkoret af hvarje Stånds Ledamöters närvaro, till ett antal af minst två tredjedelar, finnes bestämdt endast för Banco-Utskottet, och för detta endast i mål, der det med Riksens Ständers rätt besluter, eller så kallade hemliga ärenden, hvilka åter äro af en helt annan egenskap än de, som, enligt Piiksdags-Ordningens 29, 36 och 53 , till höra Constitutions-Utskottets befattning.
Utskottet, som i öfrigt tror införandet af votering per capita blifva det säkraste correctif mot Ledamöters förfallolösa frånvaro, öfverlemna!' vördsamligen de andragna om - Cons t.
Betänkanden. 137 ständigheterna till Prest-Ståndets benägna pröfning, och afvaktar emedlertid underrättelsen huruvida Prest-Ståndet antingen täckes foga sig efter dess Trenne Med-Stånd, hvilka numera antagit Utskottets sednaste förslag, eller ock yrkar den i 56 §.
Regerings-Formen anvisade slutliga jemkning af oförenliga skiljagtigheter.
Stockholm den 17 Juni i8i8« N:r 57.
Con sti tu ti o n s- l/tsk o t tets Memorial till !{■ hsens Ständer, i anledning af Ridderskapets och Adelns återremiss pä Utskottets förslag vid 102. §.
Efter erhållen del af de anmärkningar, som föranledt Höglofl.
Ridderskapets och Adelns återremiss på Constitudons-Utskottets under den 28 nästled ne
Maj afgifna förslag till ändrad redaction af 102 §.
Regeringsformen, åsyftande en mer bestämd Organisation af Riks-Rätten, samt förekommandet af en möjligen inträffande brist i dess Ledamöters domföra antal, har Utskottet å nyo tagit detta amne under behörigt öfvervägande.
Och, hvad först angår de framställda erinringarna deremot, att Fem särskilta Rikets Collegier äro i förslaget uppnämnda, och såmedelst skulle i 38 Coust.
Utsir.
Betänkanden. af Riksens Ständer, i stridighet med deras yttrade önskan om förändring i Civile Administrationen, uttryckligen sanctioneras, äfvensom att Förvaltningen af Sjö ärendena och Rikets Stats-Gontor, ehuru förestående vissa delar af Statsförvaltningen, blifvit från RiksRättenss ammansättning uteslutna, så, enar hos Utskottet i betraktande kommit, att Regeringsformens bokstaf ensam bör organisera RiksRätten , oberoende af tillfälligheter och olika tydningar, att Collegiernäs indragning eller Reform alltid måste medföra en verklig ändring i Grundlagen, genom hvilken de, utan att vara der uppräknade, likväl öfver hufvud bibehållas och vunnit sanction, och att således den rättelse, 102 §:n i förevarande omständighet skulle fordra , lämpligen kan i sammanhang med öfriga iakttagas, har Utskottet på dessa skäl, och då ändtligen lagkunskaper och domare-erfarenhet synas utgöra nödvändiga egenskaper hos LedamÖterne af en Rätt, likars domslut ingen äger makt att bryta, egenskaper, som visserligen kunna finnas, men dock ej med full tillförlitlighet förväntas inom blott Administrerande publika Verk, ansett sig icke böra i ofvanberörda del af förslaget tillåta sig en jemkning, hvarigenom de af Irenne Stånd redan godkända grunderna skulle väsentligen rubbas; hvilket förhållande Utskottet härmedelst får hos samtliga RiksStånden, enligt 56 §.
Regeringsformen, anmäla.
Vidkommande åter den anmärkning, att i Utskottets förslag icke någon person blifvit uppgifven, som det tillhörde att Riks-Rätten Coust.
Bétätikanden.
139 ersätta Högsta Befälhafvare!! öfver de i Hufvudstaden Tjenstgörande Trapper, när denne af laga jäf eller förfall hindrades, så, ehuruväl, genom det redan projecterade stadgandet, ali möjlig brist i Riks-Rättens dom förhet lärer vara förebyggd, har dock Utskottet, för fullständighetens skull, trott sig böra vördsamligen föreslå, att lörrbemälte Embetsmans plats i Riks-Rätten må fyllas af Krigs-HofPiättens äldste Militär-Ledamot; hvarjemte Utskottet af en särskilt gjord motion hämtat anledning att tillstyrka införandet i §:n at den föreskrift, att Högste närvarande Befälhafvaren för den vid Hufvudstaden förlagda Eskadern af Arméns Flotta skaU, om han för laga hinder ur Riks-Rätten utgår, der representeras af sin närmaste man inom Eskadern.
I enlighet härmed får Utskottet uppgifva följande nya tillägg att i den förut till Riksens Ständers bifall öfverlemnade Redactionen af Regeringsformens 102 j§., efter orden: »hvarifrån det b stämda antalet ei utgått,« inflyta:
Och böra, i ofvannämnda händelse, Högste BcfäIhaf våren öfver Hufvudstadens Garnison ersättas af Krigs-Hnf-Rättens äldste Mili tär-Le d åmot, samt Högste Bejälhafvaren för Arméns Flottas Eskader vid Hufvudstaden, af den som närmast honom äger befälet.
Ar Presidenten m. m.
Stockholm den 19 Juni 1818- i4o Coust.
Bebärikanden.
N:r 58- Con stibubions-Utsko ttet.s "Memorial till Riksens Ständer, angående gjorda erinringar vid Ubskobbebs förslag i anledning af Kongl. Maj.ts Proposition om ett Additamenb till RiksActen.
Ridderskapet och Adeln, äfvensom från Högvördiga Prest-Ståndet, har Constitutions-Utskottets under den i dennes afgifna utlåtande öfver Kongl. Mapts nådiga Proposition oin ett Additanient till Riks-Acten emellan Sverige och Norrige blifvit återförvisadt med de i båda Stånden framställda sammanstämmande anmärkningar, att det i i och 2 §§. af Lagförslaget intagna förbud att trycka något, som kunde innehålla smädelser eller förgripelse!' mot endera Nationen, icke finnes utsträckt äfven till försäljningen och kringspridandet af dylika skrifter, hvilka möjligen voro tryckta å Utrikes ort.
Med anledning häraf får Utskottet vördsamligen tillstyrka, att det saknade och nödigt ansedda stadgandet må införas i begge ofvannämnda §§., hvarest sålunda orden »trycka någotic komme att förändras till: »trycka, föryttra eller utsprida någon skrifta m. m., äfvensom, i conformité dermed, 3 §. skulle börjas på följande sätt: »De som häremot sig förbryta« m. m.
Ut sk. Betiinkanden. 14.x Derjemte, och sedan Kongl. Maj:t, enligt Dess å Riks-Salen den 15 innevarande upplästa nådiga Tal, icke pröfvat skäligt att gilla och bekräfta den utaf Riksens Ständer godkända nya redaction af 1 §. 7 mom.
Tryckfrihets-Förordningen, i likhet hvarmed Additamentets 4 blifvit uppställd, har Utskottet funnit angeläget att samma 4 §•> härefter lämpad, må bringas till nedanstående ordalydelse: »Om i Dagblad, eller Periodiska, Skrifter införas
Art iclar af ojvanberörda innehåll, stånde Utgifvare derför till dubbelt ansvar, och åge vederbörande Antori!eter i h/vartdera Riket att Bladet eller Journalen genast indraga och med seqvester belägga.
, intill dess dömd t blifvit; ankommandes det på Konungens nådiga Förordnande , huruvida Redactören må kunna något Dagblad eller Journal framdeles utgifva.
Stockholm den 19 Juni 18»8- På Högloft.
På Högvördig» Presteoch Adelns Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar: vägnar: G. F.
Åkerhjelm. laudvig Mörner.
På Väiiofl BorgareStåndets
BondeStåndets Ledamöters vägnar:
Ledamöteis vägnar:
Johan FUestin. A. J:son Hyckert.
J. D. Waleriutt Förteckning på 3:dje Samlingens Innehåll. Constitutions-Utskottets Memorial och Utlåtanden angående: N:r t. iksens Ständers Revisorers Berättelse om Allmänna Magasins.Inrätt ningens förvaltning 3.
N:r 2 Representations-förändringslrågans närvaranvarande skick . . . . . * 5.
N:r 3 En Irån Ridderskapet och Adeln remitterad anmärkning mot Konungens Rådgifvare i Cotn - N:r 4. 2:ne Redactionsfel i beredda Förslag till ändring uti Riksdags Ordningen ... 17. N:r 5 Aterremiss å Berättelsen om Representations frågans närvarande skick . . . . xy.
N:r (i. /iskar! uppgift å nu godkända Förslag till Grundlags-ändringar ..... 19.
N:r 7. Tillägg i g:de §:n Regerings Formen . 25.
För 8.
Tillägg i 1117 § Regerings-Formen . 25.
Tillägg i 57 §.
Riksdags Ordningen . 26.
För 10.
General-Adjutanten för Flottorna Herr Friherre Cederströms ställande under tilltal inför Riks-Rätt ....... 27. N:r n.
Anmärkningar mot General-Adjutanten för Flottorna och Föredraganden af Krigsärendena 28.