Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Statens skuld hos Banken mindskades i samma proportion som hittills, och Banken blefve i stället större fordringsägare hos privata. 1 den mån Bikets Näringar tilltogo, skulle dessa lån efterhand återbetalas, och genom öfverskottet af den årliga productionen, Bancosedlarne småningom återvinna sitt värde.
Alla andra operationer till detta ändamåls vinnande gynna endast penningemannen men förstöra Fandet.
Spridt till jordbruk och nyttiga företag, skulle Rörelse.capitalet bära inom sig sjelf fröet till sin framtida fullkomliga realisation, och efterverlden skulle icke få att förebrå oss, att vi omkuilbuggit trädet för att vigare åtkomma frugten.
Yord - Den *o Juni 1083 Vördsamt Anförande! ■Å-lagd utaf det Stånd, hvaraf jag är Ledamot, att påskynda den redan länge efterväntade så kallade Finance-Planens framläggande för Riksens Högloft.
Ständer, är jag skyldig att ej åstadkomma mindsta uppehåll med det Förslag, som i sådant ändamål nu är i fråga; men då detta är uppgjordt på det genom Utskottets Pluralitet fattade preliminära Beslut, att Riksens Ständers Bank skulle frånskiljas och Riksens Ständers Riksgälds - Coutoir \ uppdragas Administrationen af Rikets penningeväsende, finner jag mig böra förklara det jag ej deltagit i detta beslut, såsom i närvarande tid högst vådeligt, och kan följaktligen icke deltaga i den på sadan grund byggda plan.
Om än det må vara detta Utskotts skyldighet att uppgöra Finance-Plan, är det ändå för mycket att af hvarje Ledamot begära dristighet än mera skicklighet att framkomma med Förslag dertill, men att en hvar bör äga någon tanka om saken, är en billig fordran* och en skyldighet, att denna tanke, huru beskaffad som heldst, framställes, enär den skiljer sig från den rådande meningen.
Det är alltså utur detta skäl jag utbeder mig endast med några ord få yltia: att åtmindstone icke jag saknar den fullkomligaste öfvertygelse derom, att den allmänneligen öfverklagade penninge-förlägenheten vejkeligen är för händen, och att orsakerna, som dertill bidragit, egenteligen äro följder af utomordentliga lian» 1084 Den 20 Juni. händelser,' som stå I sammanhang med de hvälfningar alla Europas Stater i mer eller mindre män fåft vidkännas, och hvaraf oredor i allmän och enskild hushållning uppkommit, samt att sätrei till afhjelpande utaf denna vädeliga förlägenhet hor sökas i enfcla, rediga och till sina verkningar beräkneliga utvägar; tillgifvas mig må det, att jag ej härtill kan hänföra ett System hvilket, för att hjelpa närvarande svåra ställning, som, om den än kan vara mera en afstannad circulation och deraf uppkommen brist på rörelse-capital, än brist på mynt-representativer, ehuru man visserligen oändeligen mycket misstager sig i calculen på hvad deraf inom Riket finnes, vill taga medlen till hjelpen just der den bör gifvas.
Hvem innehafver nu de penningar man vill framlocka derigenom, att Staten skall bli Läntagare emot 3, 5 och 6 procent?
äro de kistlagde dessa millioner?
Säkert icke.
— Tror man att Capitalisten skall företrädesvis heldre vilja bli Fordringsägare hos Staten än enskilta personer, samt hos dessa således uttager sina penningar till insättning hos Staten; så har man säkert deri rätt; men frägan är ju här att hjelpa dessa enskilta personer, sorn med 'hänsigt till antalet kunna benämnas allmänheten, och då frågar jag huru beskaffad blir denna hjelp, och svarar jo enkelt, att påskynda den undergång, hvarifrån man lofvar räddning.
— Deremot och om oordningen i pennixrgeväsendet tillkommit genom utomordentliga händelser; så bör man ju med skäl vänta, att enär orsakerna dels upphört dels stå genom kinka - Den 20 Juni. *o8^. ia åtgärder att mindska, bör ordningen kunna småningom återvinnas, endast derigenom, att de afstannade Vetknings-krafterna, medelst underlättande medel sättas i gång.
Banco-Utskottet har redan gifvit Biksens Ständer anledning om tillökta utvägar för Fastighets-Uån, och troligen kunna dessa än ytterligare utvidgas, samt intill dess verkställigheten deraf kan göras verksam, temporaira biträden utfinnas, öfverensstämmande med allmänna ställningens närvarande kraf.
På detta sätt erch med lemnade utvägar för Magazins-inrättningen att möta jordbrukarens saknande afsättningstillfällen, samt under etablerad princip, att mindskning i Sedelstocken, sådan den förlidet års slut var, icke kan äga rum, tror jag att man med att hafva gjort mindst, u{rättat mest för det allmänna bästa., Detta i framställningen okonstlade men till uppsåtet redliga yttrande, önskar jag ina få åtfölja Höglofl. Utskottets Betänkande.
C. M, Nordlindh.
An - Den 2 o Junti Anförande till Stats-Utskottets Protocoll den 17 Juni J8i5‘ »Sedan Höglofl.
Pluralitet en gang ani tagit den hufvudgrunden för det nu i fråga varande betänkande, angående Penninge-Väsendets förändrande, att Discont-Rörelsen skall på Riksgälds-Contoiret öfverfiyttas; ar det nu mindre min afsigt, att uppehålla detta Betänkandes vidare befordrande till Riks-Stånden i sitt närvarande skick, ehuru äfven emot dettas mindre "vanliga form kumle vara något att dnmärka, än att för både samtid och framtid reservera mig, såsom af alldeles skiljaktig tanka med Pluraliteten, både uti den nämnda Discont öfverflyttnings-frågan, och uti de -föreslagna Principer för etablerande af ett nytt Lane-, Operations- och Credii-System.
Discont-öfverflyttningen beträffar, anser jag dess borttagande från Banken vara stridande emot Riksens Ständers vid 1812 års Riksdag tagna Beslut och åt Banken gifna löfte, hvars helgds rubbande jag anser lika origtigt i ena, som andra hänseendet.
Vidare finner jag denna flyttning alldeles onödig, enär likaväl hädanefter som hittills en Discont-Rörelse kan af Bankens egna förvaltning, utan någon blandning med Riksgälds - Verket, bestridas, — och sluleligen, högst otjenligt att vidtaga denna förändring i en tid, då man i stället 'Deri 3 0 Juni - liar skäl göra sig bästa hopp, att Riksgälds - Contoiret snart möjeligen skall kunna, örn icke helt, indragas, åtmindstone till dess verkningskrets ansenligen inskränkas.
Med denna åsigt af saken, och för öfrigt utaf den mening, att uppgörande af Förslag till användande af Bankens årliga Intrader egenteligen tillhört Banco Utskottets, ej Siats - Utskottets befattning, hade jag önskat, det Höglofl.
StatsUtskottet hade inskränkt dess yttrande derom till endast förklarande, att Stats Utskottet anser, för utgörande af det nu föreslående Bevillnings-belopp utaf allmänheten, alldeles nödvändigt, att Banken åter till Näringarnas biträde uti tjenlig väg utsläpper, hvad den igenom sina sainteliga inkomster indrager, på det att såmedelst nu varande Sedelstock bibehålles till dess totala belopp oförändradt, med hvilken princip jag mig visserligen förenar.
Det vore derföre troligen tids nog att, till BancoUtskottets inhämtade yttrande, uppskjuta ined allt eget omdöme af de utaf Höglofl. Stats-Utskottets Beredning nu föreslagna grunder för etablerande af det så kallade Dane- och Credit - System; jag anser mig dock skyldig, att nu på förhand yppa de betänkligheter, jag hyser, och de följder, jag föreser af detta Project, sorn, ehuru lofvande de vackraste fördelar, efter mitt om-' döme bereder de största vådor och olyckor för mängden enskilta, således för det allmänna.
Man no88 Den 20 Juni. Man Iean taga för afgjordt, att igenom det upplånings .sysfem, som uti sednare åren följts för 3
Det framlockande af sådana Fonder, för att biträda Näringarna med Fän, sorn uti Betänkandet lofvas, borde i stallet heta, hvad det endast är, och hvarken mera eller mindre, än en flyttning af dessa 3 procents medel från de nämnda särskildta DiscontVerken till Statens Fåne-Verk.
Beträffande åter. de för högre Renta upptagande
Lån, så kunna dessa icke erhållas, utan att lagas från de händer, der sådana nu stå, det ■vill säga, Näringsidkare.
Båda dessa Methoder kunna, på sätt de proponerats, omöjligen annat än blifva skadliga i stället för nyttiga.
Nya användandet af de Fonder, som erhållas genom framlockande af stående Fån, hvilka åter tagas ifrån deras nu varande Innehafvare, må blifva stadgadt än så godt och tilläm paclt med än så god urskilning, hos Förvaltningen, så äro både enskilte och det allmänna mera (jente med, att dessa Capital intet rubbas af någon sådan riy mesur, sorn den föreslagna.
Att efter hand, som den ena eller andra nu 'varande
Disconten framdeles upplöses, bereda öfverflyttnirig af 3 procents upplåningen till annat Verk, ar både nyttigt och en nödvändig följd af den Princip att söka bibehålla densamma Sedelmassa - Den .so Juni' logg massa i circulation; — men att vidtaga en sadan öfveiflyttning: sa hastigt och olimiteradt , sorn Hoglofl.
Utskottets Berednings - Betänkande föreslår, är ingen ting mindre än att försätta alla nu varande Discont-Verk nu genast, och således långt före deras till ändagående Octroj iid, uti absolut nödvändighet, att, till rnöjeligf görande af sådant afstående utaf deras 3 procents
Lån, hvarken vidare lemna nya Lån till Närings-Idkare, elier ens tillåta omsättning af de gamla.
Man beta rike blott, örn, vid öpnande nästa Ny-.år af en »limiterad .3 procents Afskrifnings Räkning för Statens DiscontVerk, det kan Väntas att enahanda Fonder på e» nahanda condition blifva qvarstående hos de andra Discont-Verken■, öch kan då icke undgå in«é ett oundvikejigt störtande af både deta och stor» Ma delen af deras Låntagare* För öfrigt finner jäg, för min.del, de uti Betänkandet innefattade löften otti biträden till Ffäringarna i egenskap af Fastighets-Lån, Odlings I.ån, Discont-Lån o. s. v., vara ganska obestämda, t. ex., att för de förstnämnde skulle deri .ärligen från Statsverket till Banken lemnande
Amoiiissements - afbetalning - användas blott till .■stöm .eller mindre del, och strax derefter: att Fonden till dessa Fastighets - Lån kunde yttei ligare. förstärkas af en del utaf nu varande Riks-Discont tens Summa.
Det uttryck å «*ett annat Malle, att pä särskild pröfning (hvilkens?) skulle ankomma, huruvida i .Lands-Orterna hagra särsk.ldia Utlånings. fult B.
Km 137, 138- logo Den ?o Juni. nings Contoir under Discontverket i Stochholm fram* deles böra etabliras eller intet, gifver ilen mest tydliga anledning frukta en sadan prutnings möjeliga utfallande till motsatsen, och med detsamma de lofvade sköna fördelars förändrande till svåraste olägenheter för en stor del nf Biket; och ändteligen utgör den åberopade stora förmon, utt Riksgälds Contoiret vid pakommande, behof för egen rakning på någon tid skulle, kunna begagna de igenom 3 proc. upplåningen erhållne medel, i 4 min tanka, i stället den ofelbara nachdel for Nä. ringarna, att dessa medel för sådant ändamål an. tingen skola hallas i beredskap och således icke, likt hvad med dem hittills igenom de andra Dis. conterna skett och sker, utlånas till Näringarna, eller ock, när ett sådant Biksgälds-Contoirets behof påkommer, genast åter dragas från dem, hvilkas biträdande deraf alltså alltid blir på deri mest möjliga osakr a fot.
Att korteligen yttra mig om hela denna nya Plan öfver hufvud, så inser jag alldeles intet, hvad Riksgälds Contoirets och Statens ställning i allmänhet mera nu, än hittills, har behof af några nya och konstigt invecklade FinanceOperationer, då vi, i stället, hafva största anledning hoppas få se det förras behof till sin hufvuilsakligaste del försvinna, Otti för BiksgäldsSedlarnas Realisation ej det förut ägande Creditiv är tillräckeligt, utan behöfver, enligt detta Förslag, ytterligare ökas med En million, så skulle väl till Biksgälds-Contoirets totala befriande afven - Den 20 Jani, äogi ven från alla behof för detta ändamål, samt Landets befriande från anie slags mynt, utan någon nytta eller nödvändighet, lika sa gerna Banken först rom sist kunna öfvertaga sig och verkställa hela Riksgälds-Sedel Realisationen, som den ändock i alla fall, igenom det föreslagna afstående af Riks-Discontén och ökade ytterligare biträden till Riksgälds-Contoiret indirécte gör; meri hvartill en sådan omgång> i min tanka, är alldeles öfverflödig och onödigt kostsam för Staten.
Och. kan det aldrig bestridas, att Banken lika så väl, Och för lika lindriga vilkor som Riksgälds-Verket, directe kan lemna fastighets , Odlings- och Discont-Lån åt Landets Käringar, sorn detta med. fastighets- och Discont-Lån hittills skeft, och, med Lån å Metaller, äfven af Utskottets Betänkande är medgifvét, att framdeles kunna ske.
Jag finnér lika liten och mindre anledning deraf befara ooidnihg och sammanblandning af dessa affairerna med Bankens enskilta, såsom Depositions- eller Vexel Bank betraktad, som al sammanblandningen Utaf nödiga anstalterna för Landets Näringar béhöfliga Lånebiträdé med Riksgälds Contoirets egna affairers besörjande och Utredande.
Och, jemte det att Uti Utskottets Re" tänkande ännu saknas allt utredande af både beskaffenheten utaf, och orsakerna till, den närvarande penninge-bristen finnerj.ig ock, för mindel, de uti Betänkandet och der åberopade ena Ledamotens Förslag, innefattade medel för dess afhjelpande, ingalunda vara med några verkelig^ skäl bevisade, att dertill kunna åtverka; men tvert"
JDen 20 Juni. tverfomj pa af inig både lili milt förra afgifne yttrande derom, och nu lill en del repeterade grunder, tror jag desamma medel leda rakt till rriotsätsen af hvad sorn sages dermed vara åsyftadt, nemligen; Beredandet af ordning och Stadga Uti Bitets ' Benninge .'väsende , mari någon häftig
Skakning eller alstrande nyä oredor, meri till ökun. de biträde dt Näringarna uti en rätt ordning.
. i i Jag anhåller, alf detta anförande får, såsom jnin enskilta tanke, åtfölja Högfofl.
Be* tänkande till Riksens Högloft.
Ii. II.
Santesson.
Uppläst hös samtliga Riks-Stlndcn d. 20 Juni, Riksens Höglofl.
Ständers Stats - Utskotts Betänkande, angående den summa, som för Stats- och Riksgälds-V1erkens behof erfordras , att genom Allmän Bevillning utgöras.
Jemte det Stats-Utskoitet denna dag afgifvit särskildt Betänkande, angående den del af Stats re - Den 20 Junti »095 regleringen^ som omfattar myntväsendets tillstånd i åtskilliga omständigheter, får, i följd deraf, Utskottet nu uppgifva, elen Summa, sorn Stats och.
Riksgälds-Verk ens behof erfordra, att i Allmän Bevillning må utgöras.
Med denna uppgift har vanligen uppskutits' till alla Special-regleringar inom Utskottet föregått, då hvad som, efter en sådan granskning af detaljerna, blifvit fastställdt, ovilkorligen skolat anskalfas; men som icke blott Stats-utgifteruas belopp bör öfvervägas och tagas i beräkning, -utan ock mojelighe.ten att det åstadkomma, har Utskottet ansett grunderna för det hela först böra utstakas, och det speciella derefter lämpas, samt att, med erfarenheten af de oftare inträffade Riksmöten och Resultaterna, som af nu gällande beskattnings-grunder kunna hämtas ■till ledning för en sådan preliminair utstakning, uppgiften af hehofvet kan och bör verkställas' innan den definitiva Stats regleriingen nom äfven tiden må blifva mera till rackel ig för upprättande af förslaget ri.ll Bevillningéns fördelning, än den vanligen, varit för detta roagtpaliggande arbete.
Under den för hand varande Stats - Regleria-’ gen, har Utskottet, såsom dess Betänkande-af den o dennes, innehåller, val lunnit Stats-Verkets Ordinarie Inkomster hafva, de sednare åren, lemnat Öfverskott, som medgifva en högre beräkning, än hittills,, af Inkomst- Titlarna 1 Riks - .Staten; inen Den so Juni. men sorn deremot något nytt anslag icke kommer att upptagas för de tillokte utgifter, hvarom Kongl1.
Maja i dess Nådiga Proposition af den t sistlidne Mars, rörande Stats-Verkets tillstånd och behof, gjort Nådig framställning j afseende på Lönernas förbättrande för Militaire Staterna, och en fullständig reglering af Försvars väsendet, 'samt de af Kongl* Majtt i Nåder anvisf Besparingarna å Första Hufyud Titelq och Indragnings Staten påräknas för de af Riksens Höglofl, Ständer, nw, å en del Hufvud Titlar, beviljade nya anslag; så har Utskottet ansett en lika Summa, sorn förut, enligt Riksens Ständers sista Siats-Reglering vid Urtima Riksdagen i Örebro år 1812, böra af Allmänna Revillmngen ut^å till fyllande af Stats - Verkets behof, nemi, -
Ständer foroslagne vid StatsRegleringen ytterligare förekommande behof, särdeles den äfven af Kongl. Maj:t i dess ofvanhögstbexörde Nådiga Proposition , nödig ansedde förbättring af Penjnge . fA,pm,, 'Ml' — — "
T .T* Transport §04,900. 7. 2. lön - Dea 20 Juni.
Transport 801,900. 7. a. löntagande Embets och Tjenstemän nens Eöireviikor, tillsammans 345,099. 40. 10. Stats-Verkets Behof Summa i, i Riksgalds-Contoirets ständiga Utgifter beräknas sålunda: 1:0 Aflöning och Expenser för Contoirets underhåll, samt Riksens Högloft, Ständers Justitia; Ombudsmans Bureau och Tryckfrihets-Comiten uppföres lika summa sorn tillförne - 40,000. 2:0 Capital Afbetalning och Renta å 6 Procents Tallet, samt Intressen å Contoirets öfriga Inrikes JLån med 5 Procents Interesse, på förslag - - - - 123,500. 3:0
Till betalning af •Skulderna i Hamburg oell Eeipzig, samt elen qvarstående Tredjedelen af Rikets öfriga Utländska Skulder, i den, förmotlade händelse, att denna Tredjedel af Kongl, Maja till 50,000.
Transport 163,500. 1,150,000. be - Ilen so Juni.
Transport 163,500; betalande skulle erkännas; och Elmeliden till fond för Cre. ditserilarnas inlösen, tillhopa endast ....
500,00 a. under förutsättning, att det af Utskottet forslagne Utlåningsoell Credit-Sysrem varder af I! ksens Hoglofl.
Ständer hufvudsakligen, gilladt.
Suna 663,500. bvara afdrages Riksgäld Gontoirets inkomster sålunda; Iucent-Medel - 45,000.
Siatterättighefs - Medel - . . 3.000.
Re rrte-Medel - 15,000.
- Me-, del - - 5°o. . 6 3.5 0.0.
Salunda återstår ett behof af Riksens H öglail.
Ständers Bank har, likmätigt sista Stats, regleringen af Revillningen årligen erhållit 1,050, boo R:d, inea hvarutaf de 300,0.00 R:d, Transport 1 1,1 50,000; G 0.0,000., ,7.50,000.. hvilka Den ao Junti *°97 0 Transport 1,750,000. hvilka utgjort Pond för Realisationen af Riksgäldsedlarna, komma att upphöra med detta 3rs Uppbörd nästa år, fran hvilken tiel Banken, i den förut stadgade ordning, bör erhålla såöra Renta och Capital - afbetalning a Statsskulden, eller Bankens försträckning till K r i gs • s k lil de r n a s godtgörande - 720,000. äfvensom å den år 1811 lyf^ade mindre Creditiv-summan 30,000. —i..
7 50,000* Summa Summarum 2,500,000.
Stats-Utskottet får härvid upplysa, att, enlig* dess ofvan åberopade Betänkande af den 9 deni nes rörande Stats-Verkets Inkomster, äro de uti 6d § af Regerings-Formen uppräknade, och i egen-; skap af Bevillning Statsverket tillflytande Tull, Post och Chartaj-Sigillalse Medel, samt afgift för fri Husbehofs-Bränning, beräknade till det be-, lopp, hvartill de förut finnas upptagne, nemligen 1,987,349 R:d 14 sk. 5 rst., hvarutöfver desamma, efter nu gällande grunder för dessa af-, gifter, icke kunna calculeras; Och om någon ändring i Författningarna härom nu skulle vidta-' gas hvarigenom denna Stats-Verkets Extra Ordinarie Inkomst okas eller mindskas,bör sådant af Beviilnings-Utskottet, vid beräkningen ogh för deU - Den 20 Juni. delningen af totala beloppet aL Bevillningarne, Iakttagas, men hvilket icke agerdt ågot inflytande på det nu uppgifna Stats- och Riksgälds-Verkets samfaidta behof.
Och beträffande de utgifter, hvilka blott för en gång förekomma, såsom Riksdags-kostnaderna jemte några dels af Riksens Högloft, ötander redan beviljade, dels ännu på pröfning beroende mindre summor, så skall Utskottet, när Statsregleringen i Speciella delarna blifvit fullbordad, uppgifva tillgång härtill, utan rubbning af ifrågavarande Bevilltiings Summa af Två och en half Million Riksdaler( / 1 Statr.-Utskottet hemställer detta allt vördsamt till Riksens Höglofl.
Ständers närmare bepröfvande; hvarjemte en liedamots särskildta tanke, genom Utdrag af Protocollet, bifogas, Stockholm den 17 Juni 1815.
Ridd, och Adelns Ledamöters vägnar Carl De Géer, På Väiiofliga BorgareStåndets Ledamöters vägnar Carl Fred, Landberg, På Högvörd.
PrestStändets Ledamöters vägnar Gustaf Murray.
På Hedervärda Bond© Ståndets. Ledamöters Vägnar Jon Jonsson. C, Tunelius, Den 20 Juni.
Utdrag af Protocollet, hdllet uti Riksens Högloft.
Ständers Stats-Utskott vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 17 Juni 18iSt S. -P.
Dii nu ater föredrog* Höglnfl. Stats-Ut-' skottets Eipance-Afdelning* , projectérade Betänkande till Riksens fibglofl, Stander, med uppgift af deri Summa, sorn Sta s och Riksgälds Verkens behof erfordra, att i allman Bevillning utgöras, yttrade sig Riksdags-Fullmägtigen Anders Joachimsson fran Östergöthland, det hart, i anseende till Randel*. utblottade tillstånd, ansåge den uppgifna Bevillnings-3umpian af Två och En Half million större, än att den af Rikets Inbyggare i allmänhet kan utgöras; hvarföre han för sin del önskade, att Eevillningen, med påräknande utaf det öfverskott derå, som de sednare åren uppkommit jemte andra besparingar, matte nedsattas; och kunde Anders Joachimsson icke medgifva, ,a(t den bestätndes, till högre belopp, än Två millioner; uti hvilket Yttrande Riksdags-EuUmägtigen, Anders Rersson från Vestmanland, sig förenade; och skulle dessa särskilta tankar, efter begäran, bifogas Utskottets Betänkande till Riksens Höglofl. Ständer. lipp,.
Seri 20 Juni, JJppläst hos HÖglofl/Ridd. och Ad. d. 20 Junti —r -- Högvörd.
Prest-Ståndet d. 22 — — Vallofl. Borgare-Ståndet d. 20 — Hederv. Bonde-Ståndet d. 20 Vördsamt Memorial!
T ill tåg- samt Allmänna Besvärs.' och Oecoiiomie-TTfskotten hafva blifvit remitterade, från Hoglaft Ridderskapet och Adeln, ett af Hr Friherre Jacob f e lerström ingifvet Memorial, hvaruti med antagande af den grundsats, att frihet i lofJiga Näringsfång befrämjar ett Samhälles samt Shvar och en af dess Inbyggares välstånd och utvecklar samt föröker dess produetiva krafter, men ptt deremot det Samhälls-Ccotract, sorn utesluter jargon af dess Medlemmar från rättigheten att utöfva det Samhället gagnande yrke, hvartill han, hanner elier tror sig äga fallenhet och förmåga, sk rille vara felaktigt och följaktligen hindra den täflan, som ensam kan åstadkomma ymnighet af varor och bestämma deras rätta värde, Herr Friherren yrkar, att, med ändring af hvad uti 83tdje och /jrde Capitlen af i laudels-Balkeu föreskrifves garrn med upphäfvande af de band, som genom Skrå-Ordningen och flera Författningar äro lagrie, det må blifva hvar och en fritt, att på Landet eller i Stad idka hvilket lofligt Handtverk eller Näringsfång han behagar, enär denna endast hos Styrelsen i Orten sig anmäler, sämt i förhållande till sin rörelse och förtjenst skattar till till Stalén i och dessutom den sorn bör i fetadj deltager med de öfriga intievånarne derstädes i Ulskylder till Staden och dess Embetsmäns underhäll; frän Hedervärda Bonde-Ståndet, ej mindre ett Utdrag af Ståndets Protocoll för den ^:da riäsflrdne April, af innehåll, att Ståndet med Herr Friherre Cederström delade öfvertygelsen om angelägenheten att undanrödja de band, sorn för •närvarande fjettra den allmänna Närings fliten, och hvarjehanda gagneliga företag, och att Ståndet således instämde, uti den af Höglofl.
Ridderskapel och Adeln fastställda Rersiss till Utskotten af det Utaf Herr Frihérren framställde omförmäla ämne, som ock ett af Riksdags-Fullmägtigen från Elfsborgs Eän Anders Danielsson sedan den Memorial, genom hvilket han ibland annat väcker -enahanda Motion, som af Herr Friherre Cederström uti ofvanberördé afseende blifvit gjord: och ändteligen ifrån Vällofl. Borgare-Ståndet, så väl de särskilta Memorialen, hvilka blifvit af Herr Commerce-Rådet Nordlindh, Herr Borgmästaren Hambrteus, och Åldermannen Gerle in ' j gifne, uti hvilka, på andragna skäl, dels besfrides, att en så vidt utsträckt frihet i handel och Handtverkerier, sorn, på sätt förebemäldt är, blifvit yrkad, skulle leda till allmän nytta, utan deremot påstås, att derigenom dessa Näringars förfall skulle beredas och en stadgad nödig Samhälls-ordning störas, dels anrnärkes att den sökta förändringen vöre stridande emot de Städerna i nåder förundra rättigheter och .Privilegier, men i öfrigt med - aies; Den 20 Junil medgifves, alt de tiu gällande Författningar, hvilka utstaka den ordning, sorn imellan de Medborgare Glassér, hvilka idka Handel och Hnndtverkerier, bor vid Näringarnas Utöfning iakttagas, kunna i flera delar fordra räftele och förbättring, sorn ock eli Utdrag af Borga te-Stan dets Protocoll flir den 11 fotenämde April, innefattande de med nyss ornformalte lika yttranden. som blifvit af Herr As essoren Darin saint Herrarne Stads Majorvrna Westin och Limnelius i ämnet afgifna.