Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet att sist inom atta dagar afgifva sitt utlåtande, med deruti anförde skäl, till samtlige Riks-Stånden, hvilka derefter böra skyndsamt yttra sig, under hvilket Utskott de anse målet höra.tc Stockholm den 16 April i8i8- Nsr ar.
Constibutions-Utskotbebs Memorial bill Riksens Ständer, med förslag till ändring i 6i §. i Reger in gs-For men.
Di , enligt förra Mom. af 6i g. Regeringsformen, Riksens Ständers åtagna Bevillning skall utgöras intill slutet af det år, under hvars lopp den nya fastställes, har Cönstitutions-Utskottet funnit samma §:s sednare moment, som förmår att, i händelse Riksens Ständer dessförinnan af Konungen eller Stats-Rådet sammankallas , bevillningen bör upphöra med det årets utgång, hvarunder Riksdagen börjar, icke allenast vara öfverflödigt och mindre lamp - 48 Coust.
Betänkanden. ligt, utan ock stå i tydlig opposition mot forst nämnda generella stadgande.
För att, i hvad på Utskottets granskningspligt beror, afhjelpa denna motsägelse, hvilken efter ali anledning uppkommit genom underlåten jemförelse emellan §:s båda moment, vid föreslåendet af en sedermera antagen redactionsförändring i det första, får, med bifall till derom gjord motion, Utskottet härigenom, under åberopande af' föreskrifterna i 56 §.
Regeringsformen, tillstyrka att ur 61 §. af berörde Grundlag sista momentet må alldeles utgå, och samma §. således erhålla följande ordalydelse: »Alla afgifter, som Riksens Ständer under de i föregående nämnde Titlar beviljat, skola utgöras intill slutet af det år, under hvars lopp den nya bevillningen af Riksens Ständer fastställd blifver.« Stockholm den 16 April igiS - N:r 22.
Constitutions - Utskottets Memorial till Riksens Ständer, med anmälan och tillstyrkande af föreslagna ändringar i Riks da gs-Ordnin gens 14 «$*•
V^. pröfningen af en inom ConstitutionsUtskottet gjord motion och deraf föranledda särskilta förslag, syftande till ändring, i vissa delar, af 14 Riksdags-Ordningen, har Ut - Coust.
Belänhanden.
49 skottet förekommit, att samma §., sådan den nu befinnes, icke lemnar tillfälle åt Städernas Borgerskap att vinna rättelse uti ett hittills nyttjadt, men å en eller annan ort, i följd af inträffade nya förhållanden, otjenligt valsätt, äfvensom att föreskriften om
Riksdagsmanna-valens anställande i förut vedertagen ordning, icke kan, då valen ske genom Electorer, hvilka nödvändigt måste rösta per capita, möjligen förenas med det stadgande, att rösterna skola beräknas efter hvad hvar och en af de väljande till Staden skattar.
Utskottet, som funnit dessa omständigheter påkalla en jemkning och förklaring af §:s ordalydelse, har, i sammanhang dermed och till undvikande af gide punktens förnyade redaction, så ofta någon bland Städerna af första eller andra Classen, vid en framdeles skeende reglering, nedflyttades till tredje eller någon annan af de lägre Classerna, ansett namnen på första och andra Classernas Städer böra ur §. uteslutas, då jemväl hela g:de punkten, hvarigenom en till någon af sistnämnde högre Classer uppflyttad
Stad berättigas att sända tvenne Fullmägtige, komme att alldeles försvinna.
Med tillämpning af sådana grunder, får Constitutions-Utskottet härigenom tillstyrka och, för den vidare behandling 56 §.
Regeringsformen anvisar, till Riksens Ständer öfverlemna följande förändrade redaction af Riksdags-Ordningens i4 §•
1:0 »Hufvudstaden Stockholm — — — årliga utskylder.« 5o Const.
2:0 »De öfriga Rikets Städer — — — som tillika äro brukande Bergsmän.« 3:o »Valen skola ske inför Magistraten, efter det å hvarje ort hittills öfliga valsätt, deruti likväl ändring kan äga rum, enär antingen någon Stads samtlige valberättigade invånare, eller ock en eller flera Glassér bland dem hos Konungen anhålla om fastställande af en ny val-ordning för Staden, och Konungen, efter vederbörandes hörande, finner skäl att härtill samtycka.
Då valen förrättas af Borgerskapet samfält, och icke af Elactorer, beräknas rösterna efter hvad hvar och en af de väljande till Staden skattar, samt för Falu Bergslag efter Fjerdeparts Grufvedelarna.
Annorlunda än genom ordentlig omröstning, med slutna sedlar, af Borgerskapet eller af dess utsedda Electorer, må Riksdags-Fulhnägtig icke kallas.cc 4:0 »Götheborg äge rätt att sända Tre, Städerne af Första och Andra Classerne hvardera Två, samt alla öfriga Städer, äfvensom Falu Bergslag, hvardera en Fulhuägtig.
Alla Städer af de tvenne högsta Classerna vare förbundne att sända minst En Fullmägtig; men af de öfriga kunna Två, högst Tre, förena sig om en person, hvilken dock måste vara till Riksdagsman vald för en af dessa Städer, der han sjelf Magistrats-person eller Borgare är.tc 5:0 »Ingen må för Städerna — — Fullmagt från annan Stad.« Stockholm den 16 April 1818* Coust.
Betänkanden. 51 N:r a3.
Constitutions - Utskottets Memorial till Högt.
Ridilerskapet och Adeln, angående vidtagen anstalt att Handlin gar ne och Protocollerne i Anin ärkningsmalet, rörande GeneralOrderna af den 8 April 1817 , varda till trycket befordrade.
Enligt Höglofl.
Ridd erskap ets och Adelns, genom Protocolls-Utdrag af den 11 i denna månad tillkännagifna önskan, har Constitutions-Utskottet vidtagit den anstalt att Handlingarne och Protocollen i Anmärknings-målet, rörande de till Befälhafvarne för en i nåder anbefalld Kustbevaknings-Expedition den 8 April 1S17 utfärdade Ordres, varda ofördröjligen till trycket befordrade; hvilket Utskottet trott sig härigenom böra till svar vördsamligen meddela.
Stockholm den 16 April 1818- N:r 24 j 25 och 26.
Constitutions-Utskottets Memorial till Högvörd.
Preste-Ståndet, Hällo fl. Bor gare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet, milt. mut. i samma ämne, som det föregående.
Stockholm den 20 April 1818. 5a Const.
Gonstitubions - Utskottets Memorial till Riksens Ständer med förslag till åtskilliga Riksdags-Ordningens §§:s fördelning i numererade moment.
Ds , för befrämjandet af en större redighet och citationernas lättare igenfinnande, Constitutions-Utskottet ansett nödigt och lämpligt, att vissa i Riksdags-Ordningen ina, så vidt ämnenas sammanhang och öfriga, beskaffenhet ej hindra det, fördelas i särskilta nummrerade moment, får Utskottet härtill uppgifva följande förslag, som dels i transsumt visar orden, hvarmed Momenten borde börjas och slutas, dels ock utmärker de redan förut i några lå §§. afskiljda Moment, hvilka blott skulle fordra numrering.
§• lino
Med de i andra omförmälte föreskrifter — — — Ofrälse Valförrättare för Bonde-Ståndet. 2:0
Om tiden för de Riksdagar att Hof-Rätterna underrätta. §. 14. 1:0 Hufvudstaden Slockholm valje •— till Staden i årliga utskylder. 2:0
De öfrige Rikets Städer äge som tillika äro brukande Bergsmän. 3:0 Valen skola ske inför Magistraten —■ — — må Riksdags-Fullmägtig icke kallas.
Coust. Utsi:. Betänhanden. 53 4:0
Götheborg äge rätt att sända Magistrats-person eller Borgare är. 5:0 Ingen må för Städerna — — — att taga fullmagt från annan Stad.
Denna §:s afdelning i Moment är äfven iakttagen vid densammas af Utskottet under den 16 dennes projecterada nya Redaction. 1:0 Uti Riksdagsmanna-valen — — — pligtig att sjelf föra Protocollet. 2:0
Vid alla Ridagsmanna-val — — — utan särskilt arfode uppbäras och redovisas.
Denna §:s afdelningar bibehållas oförändrade, men förses med N:s 1:0, 2:0 och 3:0.
Äfven i denna §. numereras de redan befintliga Momenten med 1:0 och 2:0. l:o Propositionen, angående Statsverkets tillstånd — ingen rådplägning härom å Rikssalen hållas. 2:0 Propositioner, rörande Grundlagars • del af dess till- eller afstyrkande.
1:0 Constitutions-Utskottet, som utgöres enligt Tryckfrihetslagen ansvara. 2:0 Constitutions-Utskottet åligge att äska §•
T7‘ §■ 23. §. 24. §• 29- 54 Const.
Utsk, Betänkanden. någon Riksens Ständers pröfning underställas. 3:o Då hos Riks-Stånden olika meningar §• 3o. i:o Stats-Utskottet, som skall bestå — genom Bevillningen böra fyllas. 2:0 Detta Utskott, som skall äga tillgång 3:o 1 händelse hos Riksens Ständers Plena enligt 67 kunna förrättas. §• 3*.
De här förut afskiljda Momenten förses med N:s 1:0 och 2:0. §. 33.
Enahanda numerering iakttages vid denna §. §• 34- 1:0 Allmänna Besvärs- och Economie-Ut skottet på sätt som för Lagfrågor är stadgadt. 2:0 Vilja Riksens
Ständer hellre än — beslutande rätt bör afgöras. §• 36. 1:0
Utom förenämnda — som röra Konungens yttranden. 2:0
Stånden kunna äfven — — — enskilta besvär och angelägenheter. 5:0 Skulle Riksens Ständer finna flera Utskott sin afgörande rätt till Con stitutions-Utskottet.
Betänkanden. 55 4:o
Blifva göromålen inom något Utskott — stadna Två Stånd emot Två, för falle frågan. 1:0 Alla Riksens Ständers Utskott — till Ståndens Plena inkomma. 2:0 Intet Utskott, Constitutions- och Banco-Utskotten — till detsamma omedelbarligen öfverlemnas. 1:0 Konungens Propositioner — — — till deras Betänkandens afgifvande. 2:0 Hvarje Riks-Stånd vare obetaget — underrättelse härom meddelas. 3-.0 Vill Utskott återlemna något ■ — hvarthän frågan bör förvisas. 1:0
Hvar och en allmän fråga — skall beslut ovägerligen fattas. 2:0
Då saken från Utskott återkommit — — — med dertill hörande Acter och Handlingar. 3:0 Återförviser något
Riksstånd — — — kraft och verkan till expedition betagas. 1:0
De allmänna beslut, som ett stånd fattar — — — protest eller reservation uppehållas. 2:0 Af Protocolls- Utdragen böra alltid — — — i de andra Stånden högt uppläsas. §• 37- §•
49- 56 Coust.
Utsk. Betänkanden. §• 63. i;o Till följd af Regeringsformens — — — sina Embetspligter behörigen fullgöra. 2:0 Denne Riksens Ständers Justitie Ombudsman i den nu föreskrifna ord ningen , dertill åter väljas. 5:o Justitie-Ombudsmannen njute till godo — lika med Konungens Justitie Canceller. 4:0 Electorerne böra, vid samma tillfälle g. 70. 1:0 Till Fullmägtige för ett Stånd i föreskrifven ordning, skyndsamt föranstalta. 2:0.
Fullrnägtige och Revisorer — — — af Regeringsformen Riksdagsmän tillägga.
Hvilket förslag härigenom för den med Grundlagen instämmande behandling till Riksens Ständer vördsamligen öfverlemnas.
N:r 28.
Constitutions - Utskott eks Memorial till Riksens Ständer med projecteradb tillägg i 29 ,§.
Riksdags-
Or denitz g en.
I anledning af derom gjord motion får, till den behandling Regeringsformens 56 g. före» skrifver, Coust.
Betäiikanden. skrifver, Constitutions-Utskottet härigenom föreslå det tillägg i i Moin. al 29 §.
Riksdags Ordningen att, efter Orden: »ändringar, förbättringar och förklaringar deraf,« må införas: »Hvarvid iakttagas bör, att flera Moment, hvilka med hvarandra ej äga den nödvändiga gemenskap att de samfällt måste antagas eller förkastas, icke må tillsammanställas förrän vid den slutliga Redaction, sorn, sedan de blifvit särskilt antagna, kan finnas af nöden.
Ståndens Ledamöter vare obetaget att öfver 'Constitutions-Utskottets förslag, in Pleno yttra sina tankar, men Riksens Ständer må derom ej förrän å den nästföljande Riksdagen besluta.« Stockholm den 20 April 18>8* Constitutions-Utskottets Memorial bill Riksens Stander, nied bilistyrkande af ändring uti åtskilliga Grundlag ar nes §§., i hvad angår föreskrifter om en voterings-sedels af - Euär den uti 6g Regerings-Formen och 53 §.
Riksdags-Ordningen meddelta föreskrift att, till undvikande af paria vota vid omröstningar med Ja och Nej, en sedel skall Bihang till Bikt-St. fröt. 1817, i8tÖ. 3:djo Sami.
N;r 8. N:r 29. gg Coust.
Betänkanden. uttagas och förseglad afkiggas, jemväl finnes åberopad i de af Grundlagarna, som handla om val till Konung eller Thronföljare, till Förmyndare för omyndig Konung, till Riksens Ständers Justitie-Ombudsman samt till deras Committerade för Tryckfrihetens vård, men Constitutions-Utskottet ansett detta frånskiljande af en voterings-sedel vara i allmänhet olämpligt och utan ändamål vid de tillfällen, der flere personer komma under omröstning, och först blifva nödigt och användbart, då votering öfver en särskilt person anställes, får, med anledning af derom gjord motion, Utskottet härigenom, till deri behandling 56 §.
Regeringsformen stadgar, föreslå följande Redactions-ändringar i nedan» nämnda Grundlagarnes rum, för att i ett sammanhang pröfvas och afgöras: Regerings-Formen. §■ 97- »Denne Riksens Ständers — — — förr än valet fulländadt är.
Desse Electorer skola samfällt och icke efter Stånd, först medelst slutna sedlar, hvar för sig uppgifva deri Man, som de finna höra komma under omröstning.
Falla dervid rösterne till mer än hälf ten af de röstande Electorernes antal på en Man, vare han behörigen vald.
Aro åter rösterne så delade emellan flera, att en sådan full pluralitet
Jör någon icke äger rum, anställes, med iakttagande af hvad 69 f)\ om lika rösters förekommande Coust.
59 stadgar, ny 'Dotering med slutna sedlar, till antagande af den, som de flesta rösterna erhållit, eller, om han icke ant ages, af den, som näst honom blifvit af de fleste Electorerne kallad och så 'vidare.
Inträffar den händelsen etc.« lii ks dags- Ordningen. §. 6r.
»Då val till Konung — — — om en person sig förenat.
Omröstningen ibland Nämnden skall ske per Capita och med slutna sedlar.
Hvar och en af Nämnden upp gifve, ibland, dem af Stånden föreslagne, den han anser böra utköras.
Falla dervid rösterne, till mer än hälften af de röstandes antal, på en Man, rare han behörigen vald. yl ro åter rösterne så delade, alt en sådan full pluralitet icke äger rum, anställes, enligt det i 53 beskrifna voteringssätt, ny omröstning till antagande af deri, som flesta rösterna erhållit, och, om han ej ant ages, af den, om hvilken, näst efter honom, de fleste af Nämnders sig förenat.
Inträffar den etc.<c §. 62. v Skol a Riksens Ständer tillsätta Förmyndare för en omyndig Konung, sammanträde de sist dagen efter den, då Riksdagen å Rikssalen Öppnad blifvit, och utvälje, genom allmän omröstning i deras särskilta Plena, till en Nämnd, sexton per - 6o Const.
Betänhanden. sorter för hvarje Stånd, hvilka röste per Capita, och icke Ståndsvis, om de, af Plena till antalet bestämda Förmyndare, sorn. skola vara antingen En, Tre eller Feni.
Hvarje Ledamot af Nämnden upptéckne å en sluten vallista, de män dem han anser, förtroendet värdiga, o< h så mångå att de med en person öfverstiga det af Ständerna utsatta antal.
Af dem, som dervid kommit i åtanka, ställes, på sätt uti 53 stadgas, först deri, sorn flesta röst erne erhållit, under ny omröstning, då Nämndens pluralitet gifve utslaget.
På samma sätt etc.cc §•63. 1:0 »Till följd af Regeringsformens — — — behörigen lullgöra.« 2:0 »Denna Riksens Ständers — — — förrän valet fulländad! är.
Desse Electorer skola samfällt och icke efter Stånd, först medelst slutna sedlar, hvar Jör sig uppgifva den man, som de anse böra komma under omröstning.
Falla dervid röst erne, till mer än hälften af de röstande E/ectorernes antal, på en Man, vare han behörigen vald.
Aro åter rösterne så delade emellan flera, att en sådan full pluralitet för någon icke äger rum, anstä/lcs, med iakttagande af hvad 53 §• om lika rösters förekommande stadgar, ny votering med slutna sedlar till antagande af etc.<x §.65. »Till Tryckfrihetens vård — som Const.
61 bland dem före ordet.
Desse Committerade, af hvilka
Två , utom Justitie-Ombudsm armen, skola vara Lag färne, väljes af Riksens Ständer, genom Sex af hvarje Ständ dertill utsedde Electorer, hvilka, enligt. det i. 61, 62 och 63 ,§\§‘- föreskrifva sätt y röste samfält och icke Ståndsvis.
Afgår emellan Riksdagarna etc.« Stockholm den 24 April 1818- N:r 30 och 31.
Constitutions-Utskottets Memorial till Ridderskap et och.
Adeln, samt mut. mut., till Borgare-Ståndet, i anledning af deras lillkänn agifna önskan om tryckningen af Handlingarna och Protocollen i ett anmärkningsmål, rörande nreddclta föreskrifter om Truppers proviantering i fredstid. (jenom Protocolls-Utdrag at den 21 innevarande har Höglo!!.
Ridderskapet och Adeln (Vällofi. Borgare-Ståndet den 25) behagat gifva Constitutions - Utskottet tillkänna sin önskan, det måtte Utskottet låta till trycket befordra dess Protocoll och Handlingar i anrnärkningsmålet, rörande det af Konungens Rådgifvare i Commando-ärenden för €>2 Coust.
Flottorna Allmänna Magasins-Directionen meddelta avertissement om utspisning af mjukt bröd åt Garnisons- och Arbets-manskapet i Carlskrona, äfvensom den i sammanhang härmed Magasins-Directionen sedermera ålagda skyldighet att åtlyda Kongl. Maj:ts genom Dess General-Adjutanter för Armén och Flottorna utfärdade Ordres i afseende på Truppers proviantering under fredstid.
Då, under öfverläggningen härom, olika meningar inom Utskottet uppstått, har votering med slutna sedlar blifvit yrkad och anställd öfver följande, i enlighet med discurserna inrättade och, efter föregången justering, gillade Proposition: »Den, som anser utlemnandet till tryckning af Consiitutions - Utskottets Handlingar och Protocoll i anmärkningsmålet, rörande Truppers proviantering under fredstid, böra alldeles vägras, lägge Ja.ic »Den det ej gör, lägge Nej.
Vinner Nej, kommer Utskottet att afgöra, till hvad del, och med iakttagande af hvilka omständigheter i öfrigt, nämnda Protocoll och Handlingar må till tryckning utlemnas.«
Och som, vid omröstningen, Två Stånd Stadnat mot Två , i följd hvaraf frågan förfallit, får Utskottet] sådant härigenom vördsamligen anmäla.
Stockholm den 28 April igig.
BeLänkanden. 65 N:r 52.
Consbibubions-Ubskobbebs Memorial bill Riksens Ständer, med förslag bill ändringar i 107 §.
D å den nu befintliga redactionen af i:sta puncten i 2:dra Momentet af Regeringsformens 107 §. möjligen skulle leda till en sådan tydning, hvarigenom af samma Ständer tvenne särskilta Autoriteter tillskapades, som båda ägde rättighet att afgöra r må hända på olika sätt, de anmärknings - frågor, hvilka, enligt denna , kunna in Plenis väckas och äfven af Utskotten i allmänhet hos Riks-Stånden anmälas, får, med anledning af derom gjord motion, och i betraktande af nödvändigheten att, med enhet i Lagstiftningens grundsatser, bevara den vid deras tillämpning åsyftade säkerhet, Constitutions-Utskottet härmedelst tillstyrka Riksens Ständer antagandet af följande redactions-ändringar, i den ordning 56 §.
Regeringsformen stadgar, nemligen:
I sednare Momentet af 107 Regeringsformen : »Frågor uti detta amne kunna i Riksens Ständers Plena väckas, och af andra Riksens Ständers Utskott än Constitutions-Utskottet hos Stånden andragas.
Sedan sistnämnda Utskott deröfver blifvit hördt, afgöre Riksens Ständer dessa frågor i de fall, der Utskottet dem till Riksens Ständers i denna §. omför - 64 Const.
Betänkanden. jnäldta pröfning och behandling öfverlemnat.
Under Riksens Ständers m. m.ic I 7tde puncten af 2.9 §.
Riksdags-Ordningen, eller, om den projecterade moments fördelningen bifalles, i 4;de puncten af samma §:s 2:dra Moment. sjFrågor uti detta ämne kunna i Riksens Ständers Plena väckas, och af andra Riksens Ständers Utskott än Constitutions - Utskottet hos Stånden andragas.
Sedan sistnämnda Utskott deröfver blifvit hördt, afgöre Riksens Ständer dessa frågor i de lall, der Utskottet dem till Riksens Ständers pröfning och behandling öfverlemnat.
När Irågor uti Riksens Ständers in. m.« Stockholm den 1 Maj 1818* N:r 33.
Consbitution s-Utskottets Memorial till Riksens Ständer, i anledning af yttrad önskan om Handlingarnas tryckning i anmärkningsnialet rörande General-Or derna af den 24 Maj 1817.
Uti Protocolls-.Utdrag af den 23 nästlidne April, har Vallofl.
Borgare-Ståndet förklarat sin önskan, att Constitutions-Utskoftets Handlingar och Protocoll i Anmärkningsmålet rörande de genom Föredraganden af Gomman - Coiist;.
Betänkanden. 65 do-ärenden för Armén utfärdade GeneralOrdres 0111 villkoren för approberandet af Recruter vid sådana Regimenten, der Rotehållare ej samfällt ingått beting om Soldatbeklädnaden, måtte till trycket befordras; hvarefter, med anledning af Borgare-Ståndets inbjudande, Höglofl.
Ridderskapet och Adeln under den 27, och Hedervärda Bonde-Ståndet, under den 25 i samma månad, i denna önskan instämt, men Högvördiga Prest-Ståndet, likaledes under sistnämnde dag, till Utskottet öfverlemnat att härå göra det afseende, sorn Grundlagarnas föreskrifter och sakens beskaffenhet knnde medgifva.
Utkottet får å dessa communicationer härmedelst lemna det svar, att Utskottet icke funnit något hinder för tryckningen af dess Handlingar och Protocoll i ofvanberörda mål, så vida Kongl. Majit täckes tillåta utgifvandet af de Utskottet till upplysning meddelta, den 24 Maj, den 26 Augusti och den 50 September 1817 öfver Comma ndo-Ärenden hållna Protocoll, hvilka, enär Utskottet ansett dess Handlingar ej böra annorlunda än in exteuso tryckas, dertill utgöra nödvändiga bilagor, men som, enligt 2 §.
TryckfrihetsFörordningen, ej kunna utan vederbörandes bifall utbekommas; varandes, i sådan händelse, Utskottet beredt att låta aflemna ett utskrifvit fullständigt exemplar af hela acten till den eller dem, Riksens Ständer utse att om tryckningen besörja.
Bihang till RikiSt.Prot. 1817,1818- Sldjä Sami. N:rg. 10. 66 Coust.
Betänlianden.
N:r 34. (konstitution s-Ulskottets Memorial till Iiidderskapet och Adeln, i anledning a[ yttrad önskan om tryckning af Han dlingarne i målet rörande en mot Herr Stats-Ministern för Utrikes är ender na gjord anni ärkning.
Bidderskapets och Adelns genom Protocolls-Utdrag af den 2.7 nästlidne April, Constitutions-Utskottet tillkännagifna önskan, att så väl den af Herr Schönscrö /i, Pehr, gjorda anmärkning mot Herr Stats-Ministern för Utrikes Ärenderna, i afseende på dess till Konungens Befallningshafvande under den 21 Mars 1817 aflåtna skrifvelse, som ock Herr Stats-Ministerns Förklarings-Memorial, jemte Utskottets Yttrande och Protocoll i detta anmärkningsmål, måtte till trycket befordras, har, efter härom föregångna öfverläggningar, votering inom Utskottet blifvit yrkad och anstäld
Öfver frågan huruvida handlingarnas utlemnande i förenämnde afsigt borde antingen vägras eller ock till större eller mindre del medgifvas.
Och, som vid omröstningen Två
Stånd stannat emot Två, i följd hvaraf frågan förfallit, får Utskottet sådant härigenom till svar vördsamligen anmäla.
Stockholm den 5 Maj 1818» Const.
Betänkan den. 67 N:r 35- Constitutions-Utskottets Memorial till Biksens Ständer, med Betänkande och Förslag i frågan om en förbättrad Bepresentation.
T ill fortsättning af Constitutions-Utskottets arbeten under sednast förflutna Riksdagar, och med ytterligare föranledande af enskilta Riksdagsmäns inlemnade förslag, har detta Utskott till närmare behandling företagit den så ofta väckta, men alltid åter hvilande frå* gan om en förbättrad National Representation.
Sedan Utskottet, dels i officiel väg, dels under hand, sökt förskaffa sig alla sådana Statistiska uppgifter, dem förra Ständer ansett nödvändiga för uppgörandet af ett förslag i ämnet, har Utskottet, i den mån, dessa upplysningar blifvit tillgängliga, utkastat sin plan i hufvuddragen och småningom jemnat den bana, på hvilken det borde varsamt och stadigt framgå till sitt mål.
Med antagande af de allmänna principer, att Svenska Statsförfattningen, lika stark genom sin grund sorn vördnadsbjudande genom sin ålder, endast fordrade nya stöd lör en säkrare varaktighet, att tillfredsställandet af de Orepresenterades anspråk innebure ej allenast en rättvisa emot dem och Nationen, utan ock ett medel att i Riksens Ständer införlifva liera samhällets värden och krafter, samt att, för detta vigtiga ändamåls ernående, icke behöfdes mer eller 68 Const.
Betänkanden. annat än partiela förändringar i Stånds-representationen, eiler, oin ett rnaterielt uttryck får nyttjas, byggnadens förbättrade inredning och skick, Titan dess nedrifning, — hade Utskottet uppdragit en dess Ledamot att i afgifvande utlåtande och förslag framlägga de väsentligaste och mest öfverklagade ofullständigheter i National-Representationen, jemte sättet att med det helas möjligen minsta rubbning afhjelpa dem.
Denne Ledamot har äfven svarat mot Utskottets lörtroende och väntan, då han, såsom ett anförande tilldess Protocoll, inlemnat det raisonnerade project, som härhos bifogas, och som Utskottet, medelst hufvudsakligt instämmande deri, redan gjort till sitt eget.
För att undvika ett öfverflödigt upprepande, får Utskottet hänvisa till innehållet af detta project, så väl i allmänhet med afseende på utredandet af de Orepresenterades rätt, och grunderna för deras incorporation i de Riks-Stånd, till hvilka de kallas af sitt läge i Staten och af sina borgerliga befattningar, som afven i hvad angår de nya beståndsdelarne af Lagstiftande Magtens tvenne reella Classer, nemligen Jordbruket och Näringarnas.