Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Förslag till beräknande af en SkatteRiksdaler. — M. Uppgift angående Fahlu Kungsgårdshjelp.
— Pi.
Uppbörd af Krono- och Kyrko-Tionden år 1844. — O.
Uppgift å HalmstädjePenningarne åren 1821—1843. — P. Sammandrag öfver de i 1844 års Räkenskaper upptagne Afkortningar. -— Q. Summarisk Uppgift tillika med Sammandrag öfver Anordningen å Ordinarie Räntan och KronoTionden. — R.
Förslag till Förordning, om Markegångssättningen. — S.
Uppgift å PersedelJordeböcker, upprättade för åren 1790—1825. — T.
Förslag till Förordning, om upprättande af en ny Jordebok, med tillhörande formulär. — U. Uppgift å MantalsskrifnirigsProvisionen åren 1835—1844.
Tryckning har ansetts icke erfordras af de, det underdåniga betänkandet bifogade, Länsvis upprättade specificationer, öfver Ordinarie Räntan samt Anordningen deraf och af KronoTionden, utgörande 73 skrifna ark, hvarpå Bil.
E och Q äro grundade.
RÄTTELSER t lief Jin ftaiitlef. Sid, . 10, rad. 9, nerifrån, Står: sadant Läs: sådant 7? 12 77 8 uppifrån 5» finnes ii funnes 75 — 7? 23 „ ?! lättare ii lättade 77 16 77 3 nerifrån 11 onera ii onus 77 49 77 8 ”. 11 förändringar ii försämringar 77 63 77 18 uppifrån 11 räkenskaper ii räkenskaps- 77 127 77 1 nerifrån 11 Således ii Sålunda 77 200 7? 8 uppifrån 11 grundräntan ii qvarnräntan
I MSitagorna.
Litt. E. Ark. 3, sid. 1.
I kol. för ”Näfver”, sista afdelningen, står: J, sk., läs: 3 sk. ,, 5 „ 5. d:o för ”Mantal å 42 sk. utan förhöjning” för Orebro Län, står: 54,6, läs: 54,62. ,, 6 „ 3.
I första kol., rad. I, står: 1, läs: 1,00. ,. 7 ,, 2. står: a. Mantal, läs: af Mantal.
,, — „ — „ 24 sk., läs: å 24 sk. ,, 9 ,, 2.
I kol. för ”Summa Summarum” och ”Kronovärde”, 3 vad. s tår: 23,057, läs: 25,057.
Litt. E. Sid. 2.
Markegångsvärdet å Sågstockar är upptaget till: 1 R:dr 8 rst., i stället för: 1 R;dr 8sk.
Ark. 3, sid. 7. I kol. för ”Mård” står: 2: 25, läs: 2: 5. „ 8 ,, 3.
I kol. för ”1 LS Smör” och ”Öland”, år 1843, står: 5, läs: 6.
L. I kol. för ”Smör” och ”styfver” för St, Kopparbergs
Län, står: läs: 3Jog.
Ark. 3, sid. 2 och 3.
I alla kol. för ”Penningar” och i den för ”Presternes utlagor” stå r: st;, läs: sk. ,, 5 ,, 7. I kol. för ”Malt” i summan, står: O, läs: I. „ — „ — d:o för ”Smör” d:o „ 6:10 „ 6. „ 6 „ 2 och 4.
I kol. för ”Ny Ränta” står: persedel värde, läs: persedelskalt. »»»3-tdOOl Stormähtigste, Allernådigste Konung!
Sedan fråga, tid efter annan, förekommit om ej mindre förändring i vissa delar af de Författningar, som bestämma sättet och ordningen för grundskatternes utgörande, än en med tillförlitligare controller förenad förenkling af Uppbörds- och Kedogörelse-Verket, samt behofvet af en, efter förändrade tidsförhållanden lämpad re (Bil. lill K. M. Nåd.
Trop. lill R.
St. år 1847.) 1 2 glering i dessa hänseenden ytterligare gifvit sig tillkänna uti serskilda af Rikets sednast törsamlade
Ständer framstälda förslag, angående de indelta räntornas indragning till Statsverket, de i natura bestämda skatternes lösande efter medelpris, grundad! på flere löregående års markegång, jemte förändrad tid och ordning för markegångssättningen m. m., har Eders Kongl.
Majit, som ansett dessa förslag böra komma under öfvervägande i sammanhang med en allmän plan för Uppbörds- och Redogörelse-verkets ändamålsenliga ordnande, den 6 Februari sistlidet år i Nåder beslutat tillsättandet af en serskild Comité, hvartill undertecknade blifvit förordnade, med uppdrag att, efter tagen kännedom af de framställningar i ofvannämnde ämnen, hvilka, lid efter annan, blifvit hos Eders Kongl. Majit gjorda, och hvaraf Comiterade skulle, geuom Chefen för Finance-Departementet, undfå del, till Eders Kongl.
Majit inkomma med underdånigt betänkande och förslag rörande de förändringar uti stadganderne, angående sättet och ordningen för grundskatternes utgörande samt dessas jemte öfrige utskylders debitering, uppbörd och redovisning m. m., som, för beredande af möjligaste förenkling uti beskattningen samt Uppbörds- och Redogörelseverket, af behofvet påkallas; hvarjemte Eders Kongl.
Majit i Nåder anbefallt Comiterade att, så fort ske kunde, här i Stockholm sammanträda, uppå kallelse af Chefen för Finance-Departementet, som erhållit Eders Kong!.
Majits Nådiga uppdrag att, så ofta hans Embetsgöromål det medgåfve, Comitéens öfverläggningar öfvervara, dock utan deltagande i besluten.
I anledning häraf hafva Comiterade, dels vid deras första sammanträde den 4 April sistlidet år, dels sedermera, fått emottaga följande handlingar, nemligen: 1 io. Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 24 Maj 1845, angående förändringar i sättet för Hemmansräntornas utgörande samt indelta Räntornas och Kronoliondens indragning till Statsverket, emot anvisande af contanta löneanslag m. m. 2:o. Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 15 Maj 1845, med hemställan, att, till lindring uti forselskyldigheten för indelt räntespanmål och tionde, sådane regleringar inom Länen måtte vidtagas, att ränte- och tionde-gifvare uti samma socken varda på det minsta möjliga antal räntetagare indelte. 3:o. Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 18 April 1845, angående väckt fråga om den förändring uti bokföringen, att de så kallade landträntorna blefvo debiterade uti Räkenskaperne för det år, dä de erläggas. 4:o. Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 18 April 1845, i fråga om ändringar uti stadgarne, angående sättet för markegångsprisets bestämmande m. m., deröfver Eders Kongl. Majits och Rikets KammarCollegium och StatsContor den 5
December samma år underdånigt utlåtande afgifvit. o O 3 5:o. KammarCollegii och SlatsContorets underdåniga skrifvelse den 30 Augusti J842, med förslag till lörordning, angående sättet för de årliga markegångstaxornas upprättande. 6:o, Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 5 April 1845, angående bokföring af Statsverkets så kallade Reservfond, m. m., jemte StatsContorets den 31 December sistlidet år deröfver afgifna underdåniga utlåtande. 7:o. Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 15 Maj 1845, angående framllyttning af tiden för Uppbördsstämmorna, hvaröfver StatsContoret den 15
Maj 1846 underdånigt utlåtande afgifvit. 8:o.
RondcStåndets underdåniga hemställan af den 5 Juni 1845, om undersökning, angående Mantalsräntans uppkomst och fortfarande, samt åtgärder för lindring uti denna del af beskattningen. 9:o. KammarCollegii underdåniga skrifvelse den 19 Oktober 1842, i fråga oni Jordeböckernes granskning och sättet lör deras framtida uppgörande. 10:o.
KammarCollegii och StatsContorets underdåniga utlåtande den 23 De cember 1842, i anledning af väckt fråga om närmare controllerande af Kronoskatternes debitering och upphörd. ll:o.
Maj:ts och Rikets KammarRätts underdåniga utlåtande den 23 Maj 1844, i fråga om preescriptionstiden för redogörares och skattskyldiges ansvarighet i anmärkningsmål. 12;o.
KammarRättens den 28 April och 3 November 1843 gjorda un derdåniga hemställanden, angående bestämmande af tid, hvarinom samtelige vederbörandes räkenskaper, för gransknings undergående, böra vara till KammarRäl ten ingifna, samt StatsContorets öfver den lörstnämnda af dessa skrivelser under den 24 November 1843 afgifna underdåniga utlåtande. 13:o. StatsContorets och KammarRättens underdåniga utlåtande af den 18 Junii 1844, i anledning af Rikets Ständers år 1841 lörsamlade Revisorers framställning om Landsboks-Räkenskapernes tidigare afslutande. 14:o. Eders Kongl.
Maj:ts till Comiterade allåtna Nådiga skrifvelse den 20 Maj 1846, hvarigenom, med KammarCollegii frikallande från det, enligt Kongl. Brefvet den 17 December 1823, erhållne Nådiga uppdrag, att utarbeta sammandrag af författningarne rörande Kronoutskyldernes debiterande och uppbärande, de till detta mål hörande handlingar, innefattande Läns-Styrelsernes, i fråga om behöfligheten af dylikt sammandrag, afgifne yttranden, blifvit till Comiterade öfverlemnade. 15:o.
Ilandlingarne i målet, angående väckt fråga om upphörande af begrafningshjelps och liggetids besparings aftjenande å Embets- och Tjenste-mäns löner. 1 * 4 16:o. Afl.
KammarRådet Cassels underdåniga berättelse, angående verkstäld undersökning, i fråga om reglering af dagsverksskyldigheten vid åtskillige Boställen, äfvensom serskilda, sedermera inkomna underdåniga framställningar i detta ämne. 17:o.
Comiterades underdåniga betänkande i anledning af väckt fråga om upphörande af räntekolslevereringen till Stora Kopparbergs
Bergslag samt nedsättning i Kopparräntan, jemte öfrige till detta mål hörande underdåniga yttranden. 18:o.
KammarCollegii den 14 November 1845 afgifna underdåniga utlåtande, angående de förändringar i Jordeböckerne och Kronoräntornas beräknande, som kunna anses erforderlige i följd af det antagna nya myntsystemets införande. 19:o. Eders Kongl.
Maj:ts Befallningshafvandes i Jemtlands Län underdåniga framställning om skatterätts öfverlåtande, utan lösen, åt åboer å kronohemman, med KammarCollegii den 17 Julii sistlidet år deröfver afgifna underdåniga utlåtande.
Äfvensom Comiterade undfått del af följande äldre handlingar: 20:o. KammarCollegii, StatsContorets och Allmänna MagazinsDirektionens underdåniga skrifvelse den 8 December 1817, i fråga om lösen af kronotiondespanmålen och dess leverering vid närmaste magazin. 21:o.
KammarCollegii underdåniga skrifvelse den 8
December 1828 med förslag till räntepersedlarnes förändring och reducerande till färre antal. 22:o.
KammarCollegii underdåniga skrifvelse den 17 Juni 1830 med förslag till föreskrifter i afseende å räntepersedels-reductionens verkställande i Södermanland. 23:o.
Krigs- och Kammar-Collegiernes underdåniga utlåtande af den I I Maj 1831, i anledning af Rikets Ständers underdåniga hemställan, om indragning af indelta räntorna. 24:o.
Collegiers serskilda underdåniga betänkande af samma dag, angående väckt fråga om förändring i sättet för hemmans räntors och tiondes utgörande. . 25:o.
KammarCollegii underdåniga utlåtande af den 21 Augusti 1835, i fråga om grunderne för markegångssättningen, kronotioudens och afradsspanmälens utgörande samt hemmansräntornas förenkling. 2Ö:o.
StatsContorets underdåniga betänkande den 30 October 1834, rörande väckt fråga derom, att uppbörden af åtskillige Förvaltande Verks inkomster måtte, emot bestämda Statsanslags anvisande, af Statsverket öfvertagas.
Och skola Comiterade, i den mon sådant erfordras, närmare i underdånighet redogöra för dessa handlingars innehåll, i sammanhang med de yttranden, hvilka afgifvas i de serskilda ämnen, desamma innefatta.
Vid fullgörande af det erhållna Nådiga uppdraget hafva Comiterade icke kunnat förbise, att, ehuru det länge varit erkändt, att nuvarande systemet för skatternes beräkning och utgörande, synnerligast hvad de egentliga grundskatterne angå, är behäftadt med väsendtliga brister och olägenheter, hvilkas afhjclpande ofta utgjort föremål för omsorger, hafva likväl vid hvarje tillfälle, då fråga om tillväga— bringande af förändring häruti uppstått, meningarne om de i sådant afseende nödiga åtgärder varit betydligt skiljaktige.
Och synes orsaken härtill böra sökas, ej mindre i de många olika och ofta stridiga intressen, som dervid förekomma, än farhågan att rubba förhållanden, som i längre tid fortfarit, serdeles då, just i anseende till detta ämnes invecklade beskaffenhet, hvar och en icke är i tillfälle att bedöma hvad för ändamålets vinnande bör åtgöras.
Comiterade hafva derföre trott angelägenheten fordra att, till ledning för detta vigtiga ärendes behandling, ej mindre redogöra för äldre och nuvarande stadganden i ämnet, än ock, så fullständigt, som den för Comiterades arbeten faststälde tidrymd medgifvit, åstadkomma alla de utredningar och uppgifter, hvarigenom nuvarande förhållanderne och de befintlige bristerne måtte kunna med möjligaste tydlighet åskådliggöras, äfvensom meddela upplysning om de förslag till förändringar, som, tid efter annan, varit väckta, för att sedermera, i ett sammanhang för hvarje ämne, framställa huru, efter Comiterades åsigt, i hvarje serskildt fall bör för framtiden förfaras.
Genom ett sådant sätt att tillvägagå har väl större vidlyftighet icke kunnat undvikas; men Comiterade hoppas dock den fördel deraf vinnas, att, förmedelst sålunda beredd fullständigare öfversigt af ämnet, behofvet af hvarje ifrågastäld förändring samt lämpligheten af de åtgärder, Comiterade i underdånighet föreslå, och deras förenlighet med öfrige bibehållne stadganden bättre kunna bedömas, äfvensom att, derest Comiterades framställningar, i ett eller annat afseende, icke skulle godkännas, det blifver lättare att pröfva hvilka andra åtgärder, som för ändamålets vinnande, utan rubbning af den plan, som antages, må vara af nöden.
Härvid böra dock Comiterade underdånigst anmärka, att
Comiterade väl i möjligaste måtto sökt att utreda de skilj— aktighetcr i olika orters beskattningsförhållanden, som kunna påkalla serskilda stadganden; men, då derjemte uti Räkenskaperne, ehuru innefattande behörig redovisning för de medel, som bordt Staten tillgodokomma, i många omständigheter förefunnits alvikelser ifrån författningarnes och meddelte föreskrifters rätta tillämpning, har det icke varit möjligt att rörande alla dylika omständigheter verkställa fullständig utredning, enär sådant skulle hafva erfordrat vida längre tid och arbete, än, med behörigt fullgörande af Comiterades hufvudsakliga åligganden, kunnat deråt egnas.
Blifvande dessutom nyssnämnde omständigheter föremål för undersökning och rättelse vid verkställighet af de förändringar, som, i anledning af Comiterades förslag, 6 kunna varda förordnade.
Emedlertid har berörde resultat af Comiterades forskningar i Jordeböcker och Räkenskaper ytterligare bekräftat angelägenheten deraf, att förenkling af det nuvarande systemet lör skattcrnes beräknande och redovisande ästadkommes, hvarvid rättelse i de misstag, som, i iöljd af nämnde systems invecklade beskaffenhet, tid efter annan insmugit sig, jemväl kan vinuas.
I öfverensstämmelse med ofvan framstälde ordning få Comiterade härmed, under serskilda aldelningar, efter ämnenas beskaffenhet, afgifva underdånigt yttrande i allt hvad, som rörer skatternes beräknande, uppbärande och redovisande samt hvad dermed eger sammanhang, hvaremot
Comiterade ansett sig böra aflemna serskilda underdåniga betänkanden i de mål, som upptagas uti: 6 mom. angående Reservfonden, 14 mom. rörande sammandrag af författningarne angående kronoutskyldernes debiterande och uppbärande, 15 mom. angående vackt fråga om nådårs och liggetids besparingarnes upphörande, 16 mom. angående reglering af dagsverksskyldigheten, 17 mom. om upphörande af räntekolslevereringen till Fahlu Bergslag, och 26 mom. angående väckt fråga om åtskilliga till Förvaltande
Verk ingående medels öfvertagande af Statsverket, i utbyte emot bestämda Statsanslag. l:o.
Angående de olika jordnaturerne samt jemkning uti jorde g endomar nes skattebördor.
Anmärkningar hafva ofta blifvit framstälda, angående orättvisan af den olikhet uti jordbeskattningen, som uppkommer dels af de friheter, den så kallade privilegierade jorden åtnjuter, dels af den i öfrigt befintliga skiljaktigheten uti serskilda egendomars grundskatter, och åtskilliga förslag hafva äfven, tid efter annau, varit väckta att häruti bereda jemkning.
Då detta ämne fästat synnerlig uppmärksamhet och onekligen är af stor vigt för de skattdragande, hafva Comiterade ansett, att, när fråga nu är om framtida ordnande af allt, som rörer jordbeskattningen, detsamma jemväl bör blifva föremål lör Comiterades behandling, för att i ett sammanhang med det öfriga kunna till slutlig pröfning förekomma.
En serskild anledning härtill hafva ock Comiterade egt deruti, att Eders Kongl. Maj:t till Comiterades handläggning i Nåder öfverlemnat tvenne dermed samband egande frågor, nemligen:
BondeStåndets vid sednaste
Riksdagen gjorda underdåniga hemställan, om åtgärder för beredande af den så kallade Mantalsräntans upphörande, samt Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes i Jemtlands Län underdåniga framställning, om beviljande, utan lösen, af skattenatur åt de för närvarande under åborätt upplåtne kronohemman. l. is. utredning Till nödig upplysning vid förevarande ämnes behandling hafva Comi olver hemman- . • • taiet. terade trott sig höra, i första rummet, utreda nuvarande förhållandet med den till hemmantal satta jordens olika natur.
Närlagde Sammandrag Litt. A. 1 / utvisar, huru detsamma upptages enligt 1844 års Krono-Räkenskaper, de sista, som voro afgifna, då Comiterade sammanträdde.
Men, då under afkortningstitel i Räkenskaperne förekomma åtskilliga inträffade förändringar, som uti Jordeböckerne ännu icke blifvit iakttagne och i följd hvaraf hemman antingen böra aldeles utjrä. eller ock från en till annan titel omföras, har tillika utredning deröfver blifvit uppgjord och bifogas under Litt. A. 2.
För att, i anledning häraf, kunna ådagalägga rätta förhållandet, efter berörde förändringar, samt jemväl åstadkomma en, för närvarande saknad fullständig uppgift, angående de olika cathegorier, hvaruti ofvanberörde jordegendomar, med hänsigt till egande rätt och disposition, befinnas, hafva Comiterade derjemte funnit nödigt att, på grund af nyssnämnde handlingar samt efter de upplysningar i sistberörde omständigheter, som af Räkenskaperne kunnat vinnas, låta uppgöra ur.derdånigst bifogade Tabell Litt. A. 3; Varande uti denna sådane titlar sammanförde, som, ehuru i Jordeboks-Räkenskaperne serskildt upptagne, till naturen äro af enahanda beskaffenhet.
Uti alla dessa handlingar hafva bråk af mantal, till undvikande af oformliga tal, blifvit förvandlade till decimaler, likväl med inskränkning till hundradedelar.
Sistnämnde Tabell utvisar följande resultat; Skatte: Vanliga och Recognitionsskogshemman: tillhörande enskilde 35,879,87. d:o Allmänna Verk och Inrättningar, Kyrkor samt fromma Stiftelser . . 198,9 8.
Roställen 32,4 4.
Staten i öfrigt tillhörige *,50'36 119 79 Säterier 638,5 2. ^30,7oI,31.
Krono: Vanliga hemman:
Statens, som innehafvas under åborätt . . 2,164,01. som disponeras af Verk och Inrättningar, Kyrkor och fromma Stiftelser .... 495.29.
Boställen 3,773,6 7.
För annat allmänt behof disponerade . . 222,91. 0,1)00^8 8* Transport 6,655,88. 36.75 l.at. 8 Transport 6,655,88.36,751,31.
Kungs- och Ivungsladu-gårdar : Boställen 97,7 5. af Staten annorledes disponerade . . . 267,3 7. ^ ?
Säterier:
Enskildes 86,92.
Boställen 250,5 5. af Staten annorledes disponerade . . , 15,25. 35572 ^073 Frälse: ’ ’ Allmänna och Utsockne hemman: som innehafvas af enskilde 15,146,2 5. d:o af Verk och Inrättningar 212,30.
Boställen 50,14. i öfrigt för allmänt behof disponerade . . 3,87..K ,.n 0 1 !_15,412,56.
Säterier och Ladugårdar: som innehafvas af enskilde 3,878,59.
Boställen 3, af Staten annorledes disponerade ... 1, 3882,59 Rå- och Rörs-hemman:
Enskildes 681,83.
Boställen 682,33.
Insockne hemman; Enskildes 1,635,15.
Boställen 2,87. , l,brfS,02. 21 fi!5,50.
Summa 65,740,5 3.
Börande likväl
Comiterade i underdånighet anmärka, att, då ej mindre de uti JordeboksSammandragerne förekommande fördelningar af hemmans-naturerne, än de anteckningar uti Räkenskaperne, hvarpå nyssnämnde Tabell skolat grundas, befunnits i hög grad otillförlitliga och ofullständiga, samt de vidlyftiga undersökningar, som för rälta förhållandets utredande blifvit anstälda, icke kunnat sträckas ända till speciella jemförelser för hvarje hemman, vid verkställandet af en dylik utredning, några mindre skiljaktigheter möjligen kunna förekomma.
I fråga om bedömandet af de åtgärder, som må föranledas af sådane olikheter i skattebördor och besvär, hvilka af hemmanens natur härflyta, anse Comiterade, 9 vid detta ärendes behandling, skilnad böra göras emellan befrielsen ifrån skattebidrag till Slaten, hvartill rustning och rotering jemväl äro att hänföra, samt de öfriga förmåner, som egendomar af privilegierad natur tillgodonjuta.
Uti förra hänseendet förekommer, att det ypperligare Frälset, eller 2. ji.
Serskilda Säterier, Ladugårdar, Rå och Rörs samt Insockne hemman, äro befriade ifrån hemmansränta och tionde, äfvensom rustning och ordinarie skattebidrag, rotering; att allmänna Frälsehemman njuta befrielse ifrån hemmansränta, utom den så kallade Fordringen, eller Årliga och Kungs-hästarne, jemte halfva Boskaps- och Skjutsfärds-penningarne; samt att Utsockne-Frälsehemmanen äro fria från Jordeboksoch halfva Mantals-Räntan, eller så kallade Termin- och Saltpeter-skatten.
Vidkommande dessa skattefriheter, så kan det visserligen icke bestridas, 3. g.
Angäende att det vore med rättvisa och billighet instämmande, om all enskild »kattejemkning. jordegendom i behörigt förhållande deltoge i skattebördorna.
Men det får ej heller förbises, att, ehuru rigtig denna princip är, vid fråga om ny beskattnings införande, saken blir väsendtligen olika, när den rörer ändring uti redan bestående lörhällanden, emedan då måste tillses, att derpå grundad rätt icke förnärmas.
Härvid förekommer då, att en betydlig del af berörde friheter, eller det Allmänna Frälsets, i äldre tider vunnits emot åtagande af annan skyldighet eller Adliga Rusttjensten, hvilken sannolikt då ansågs motsvara den derigenom erhållna befrielsen ifrån vissa delar af den skatt, som annars bordt erläggas, fastän förhåilanderne sedermera i tidernas längd förändrats.
Derjemte måste ock i hufvudsakligt öfvervägande tagas, att alla ofvannämnde friheter, hvilka numera icke utgöra privilegier för någon viss samhällsclass, sedan hvarje Svensk medborgare blifvit berättigad, att så beskalfad jordegendom besitta, vunnit seklers häfd, samt alt egendomarne förvärfvats under dessa vilkor och efter det värde de, med hänsigt till sålunda åtnjutande lörmåner, ansetts ega.
Dessa lörmoner medföra derföre ej heller någon egentlig vinst för de nuvarande egarne, som naturligtvis vid egendomarnes förvärfvande, med förutsättande, att vanliga och rigtiga beräkningsgrunder varit följda, godlgjort dem efter det högre värde en ringare beskattning och deraf härflytande ökad behållen afkastning föranledt, likasom det, å andra sidan, är påtagligt, alt den skattskyldiga jordens värde i dylika fall beräknats i förhållande till dess drygare skattebördor och således till lägre belopp, än i händelse densamma njutit enahanda skattelindring, som den förstnämnda.
Under sådana förhållanden är det uppenbart, att borttagande af de friheter, som den privilegierade jorden åtnjuter, skulle, i anseende till derigenom uppkommande minskning i dylika jordegendomars värde, väsendtligen inverka på enskild rätt och således icke rättvisligen, utan lämplig ersättning, kunna tillvägabringas.
(Bil. till K. M. liad.
St. år 1847 ) ^ 10
De skiljaktigheter uti jordbeskattningen, som härflyta af den så kallade privilegierade jordens här förut omförmälde friheter, äro visserligen ganska betydande, men de ojemnheter, som uppkomma genom olikheten i grundräntans belopp å öfrige egendomar, äro likväl icke mindre.
Om uppmärksamheten härå fästes, visar sig nemligen, att skattebeloppet är icke allenast högst betydligt olika uti serskilda provinser, utan äfven vid jemförelse emellan hemmanen i samma provins, samt icke står i något visst förhållande till hemmanens godhet, hvartill orsaken får sökas dels uti olika skattläggningsmelhoder och sättet hvarpå de blifvit af serskilde personer tillämpade, dels ock uti de betydliga förändringar hemmanen undergått i följd af de större eller mindre odlingstillfällen, som derå förofunnits, och den mer eller mindre omtanka, hvarmed de blifvit begagnade.
Såsom exempel härpå åberopa Comiterade i underdånighet det sammandrag öfver räntebeloppct för ett skattehemman i hvarje Län, som, med afseende å förenklingen af grundskatterne, blifvit upprättadt och under Litt.
K. underdånigst bifogas, hvaraf inhämtas, alt detsamma varierar ifrån något öfver 8 R:dr ända till öfver 183 R:dr.
Bevis på skatternes skiljaktighet inom samma ort, torde knappt behöfva anföras, men Comiterade vilja dock i detta afseende underdånigst omförmäla, att, då räntorna af de i nyssnämnde sammandrag upptagne hemmanen Bergshammar N:o 1 i Södermanlands och Akalla N:o 3 i Stockholms Län, hvardera af 1 mantal, äro beräknade till 112 R:dr 23 sk. 2 r:st. för det förra och 183 R:dr 44 sk. 3 r:st. för det sednare, utgöra de för Bergshammar N:o 2, ^ mantal, 31 R:dr 22 sk. 7 r:st. och för Akalla N:o 2, ett mantal, 112 R:dr 8 sk. 7 r:st.