Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksstat å ordinarie räntan upptagna (01 slagsbei åkning; 2:0 att, i de fall, der krono- och kyrko-lionden är utsatt antingen i andra persedlar, än spanmål, eller uti andra sädesslag, än hvaraf densamma i allmänhet inom orten utgöres, nämnde tionde må på det sii It förvandlas, att, sedan värdet deraf, efter de medelpris, hvarpå ordinarie räntans förvandling grundas, blifvit uträknadt, i stället bestämmes så stor qvantitet spanmål af de slag, hvaruti lionden i fögderiet i allmänhet är utsatt, som efter nämnde medelpris svarar emot förstbeiörde värde, likväl så, alt icke annat bråk än en half kappe upptages, ulan hvad sorn under- eller öfversliger, uteslules.
Enär, fid verkställighet af hvad sålunda blifvit beslutadt, den nu utgående krono- och kyrko-tionde kommer att i värde till fullo motsvaras af den persedel, hfari den skall förvandlas, samt någon annan förhöjning eller minskning i detta hänseende ej kan inträffa, än som blifver en följd af stadgandet derom, att, vid förvandlingen, mindre bråk än en half kappe uteslutas och högre räknas för hel kappe, hvilken förhöjning eller minsk - StqK-UtskoUels Memorial, N:o 330. ning emedlertid icke är af den betydenhet, att vid en approximativ beräkning afseende derå kan fästas, lärer följaktligen Rikets Ständers ofvannämnde i fråga om krono- och kyrko-liondens förvandling meddelde beslut icke böra föranleda ändring i det förslags-värde, hvartill berörde utskyld i nu gällande Riksstat finnes upptagen; 3:o att, med undantag af de till korpser och embetsman anslagna boställen, äfvensom af de fall, då arrendena skola in natura lill vissa inrättningars underhållande utgöras, alla arrenden af statens egendomar, som äro till serskilda ändamål anvisade, skola, i utbyte inot kontanta anslag, till statsverket indragas.
Beträffande de hemman och lägenheter, i afseende hvarå arrende-indragning sålunda kommer att ega rum, och hvilka utgöras dels af vissa från f. d. Adelsfäne-regementet lill invalidhusfonden indragna boställen, dels af Wadstena krigsmanshus- och skogsplanteringskassovna tillhöriga lägenheter o. s. v., förekommer, alt, efter hvad Utskottet inhemtat, en del af de dessa hemman och lägenheter åsatte räntor finnas, såsom indelningar, uti Rikssta teu upptagna.
Vid verkställigheten af Rikets Ständers beslut komma naturligtvis berörde räntor att från Riksstaten uteslutas och i stället derå uppföras de arrenden, sorn för hemmanen erläggas jemte deremot svarande kontanta anslag.
Då likväl en utredning af ifrågavarande hemmansräntor äfvensom af arrendenas belopp, hvilken otvifvelaktig! förutsätter en föregående undersökning i orterna, icke kan af Utskottet med erforderlig fullständighet tillvägabringas, hvadan alltså Utskottet icke heller är i tillfälle att afgifva förslag angående de kontanta anslag, som i utbyte mot arrendena skola bland statsverkets utgifter uppföras, så och enär följaktligen merberörde hemmansräntor lära böra tills vidare i Riksstaten qvarstå, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständers uti förevarande punkt omförmälde beslut icfee må för närvarande medföra någon förändring uti indelningarnas förslagsvärde enligt nu gällande Riksstat eller uti den af Rikets Ständer vid innevarande
Riksdag redan fastställda beräkning af de bland statsverkets ordinarie inkomster förekommande arrendemedel.
Dock har Utskottet, i sammanhang härmed, trott sig böra hemställa, att Rikets Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underd.
Begära, det 4 Slals-Utskottels Memorial, N:of330. täcktes Kongl. Majit låta uppgöra och, vid nästkommande Riksdag, till Rikets Ständers kännedom meddela en fullständig utredning ej mindre rörande beloppet af de indelda räntor, som för närvarande äro åsatte de utarrenderade statens egendomar, hvarom nu är fråga, än ock angående de arrenden, som för dessa egendomar erläggas. 4:o
Att den så kallade bågskatten i Herjeådalen hvilken utgöres med 4 sk. af hvarje mansperson af allmogen, som betalar mantalspenningar, skall för framtiden upphöra, emot det att mantalspenningarna af allmogen derstädes erläggas med 6 sk. bauko af hvarje person, i stället för 4 sk., såsom hittills varit stadgadt.
Den af Rikets Ständer sålunda beslutade åtgärd kommer visserligen alt å ena sidan förorsaka minskning i den andel af ordinarie räntan, som är påräknad att till statsverket inflyta, och å den andra förhöjning i raantals-penningarnas belopp; men då, efter hvad upplyst blifvit, bågskatten ieke uppgår till mera än ioo å 120 Rdr för året, har Utskottet, i betraktande af obetydligheten så väl af berörde utskyld, som af den uppkommande tillökningen i mantals-penningarne, funnit sig ega skäl att föreslå, det Rikets Ständers ifrågavarande beslut icke må föranleda förändring i afseende på den af Rikets Ständer vid nu pågående Riksmöte redan fastställde beräkning af den statsverket behållna andel af ordinarie räntan, äfvensom af mantals-pcnningarna. 5:o Vidkommande slutligen det af Rikets Ständer, med bifall till 2;dra punkten af Stats-utskottets utlåtande N:o 242, fattade beslut rörande anstånd med köpeskillingens erläggande vid skatteköp å kronohemman m. m., har Utskottet skolat fästa uppmärksamhet derå, att, enär berörde skatteköpeskillingar till Riksgälds-kontoret ingå, omförinälde beslut icke inverkar på beloppet af någon i Riksstaten upplagen inkomst-titel.
Siais-U(sköttels Memorial, N:o 331. 5 N:o 331.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 5 Okt., kl. 6 e. m.
Memorial, angående definitivt fastställande af förslags-beråkningen å de till Riksstaten hörande indelningar.
I sammanhang med de under innevarande Riksdag afgifna förslag till beräkning af statsverkets inkomster, äfvensom till reglering af utgifterna under Riksslatens serskilda hufvudtillar, har Slats-ulskoltel hemställt, alt förslagsvärdena å spanmåls- och öfriga indelda räntor icke måtte af Rikets Ständer till uppförande å Riksstaten definitivt fastställas förr än den dels medelst Kongl. Maj:ts nådiga proposition, dels genom enskilda motioner väckta fråga om indragning till statsverket af dylika indelningar och deras ersättande genom kontanta stats-anslag blifvit af Utskottet hanllagd samt af Rikets Ständer slutligen pröFvad och afgjord; hvilken hemställan jemväl vunnit Rikets Ständers bifall.
Då emedlertid, efter det Utskottet rörande sistnämnde och dermed gemenskap egande ämnen i utlåtandena N:is 242 och 3i3 samt memorialet N:o 3ip afgifvit yttrande, Riks-slåndens beslut i afseende på de punkter af samma utlåtanden och memorial, sorn inverka på ofvanberörde fråga om indelningarnes indragning, utfallit sålunda, att vissa deribland blifvit af Rikets Ständer bifallna, men i fråga om de öfrigas godkännande eller förkastande två Riks-stånd stad nät emot två, hvarefter och sedan i anledning häraf voterings-propositioner för ärendenas afgörande i förstärkt Stats-utskott blifvit föreslagna, dessa propositioner af två Riksstånd antagits, men af de tvenne öfriga ogillats; samt det af Utskottet derefter gjorda försök till sarnmanjemkning af Ståndens olika meningar icke G Slals-VtshotMs MemoriaN:o 331. vunnit Rikets Ständers bifall, så och enär i afseende på förevarande fråga om skatteväsendets förenkling något Rikets Ständers beslut vid innevasande Riksdag icke vidare lärer vara att förvänta, bar Utskottet funnit sig höra hemställa, att Rikets Ständer måtte nu lill s ullig pröfning företaga den uppskjutna frågan om bestämmande af förslags-beräkuingen å de lill Riks-staten hörande indelda räntor och tionde spanmål.
I sådant afseende och då, enligt hvad Utskottet i memorialet N:o 33o sökt ådagalägga, de af Rikets Ständer, i anledning af Kongl. Majits nådiga proposition och enskilda motioner äng. skatte-väsendets förenkling, fattade beslut icke kunna anses böra föranleda lill rubbning i indelningarnes vid sednaste
Riksdag fastställda förslagsvärden, samt någon annan förändring i detta ämne vid innevarande Riksmöte icke blifvit af Rikets Ständer beslutad, fair Utskottet, under förutsättning af Rikets Ständers bifall lill livad i memorialet N:o 33o blifvit yltradt, tillstyrka, att indelda räntorna och tionde-spanmålen må i den blifvande nya riksstalen, så till inkomster som utgifter, upptagas i enlighet med hittills gällande grunder och till enahanda belopp, hvartill de vid i845 års statsreglering blifvit beräknade.
Reservationer: af herr Walley, som ansåg Stats-ulskottet hafva bordt ingå till Rikets Ständer med inbjudning att frångå det beslut, som vore af 3:ne Stånd gilladt, nemi. att statsregleringen ej skulle uppgöras förr, än frågan om räntepersedlarne vora afgjord; i följd af hvilket beslut herr Walley ansåg statsregleringsfrågan af Utskottet icke kunnat företagas.
Häruti har herr Warn instämt. Stals-Utskotlels Memorial, N.o 331. 7 af herr Norin, sorn resei verade sig deremot, att Utskottet, utan alt kunna bestämdt yttra, att Rikets Ständers beslut i skalteförenklingsfrågan är fattadt, likväl föreslagit Rikets Ständer att pröfva sialsregleringen, ehuru densamma blifvit uppskjuten, intill dess förstnämnde fråga vore pröfvad och afgjord.
Häruti instämde; Hans Pehrsson och Erik Ersson från Gefleborgs län, Mats Pehrsson från Stockholms län och Lars Matsson från Upsala län.
STOCKHOLM, f. d. Schultze* Boktryckeri, 18*8.
Sluls-Utskollels Memorial, N:o 332. i Ank. till Exp. Utsk. d. 8 Okt. kl. 1 c. m.
M 332.
Memorial, med förslag till 3:ne §§ i det nya Reglementet för Riksgäldskontoret.
Då Stats-utskottet i sitt Memorial JVs 276 underställde Rikets Ständer det af Utskottet uppgjorda förslag till 2:dra afdelningen af Riksgäldskontorets nya reglemente, — innefattande erforderliga stadganden rörande detta Verks fordringar för meddelade lån, — hade Rikets Ständer ännu icke fattat sina beslut, i anledning af väckta frågor om anstånd med återbetalningen af det vid 1840 och 1841 års riksdag staden Cimbritshamn beviljade hamnbyggnadslån, samt om förändring i liqvidationssättet för de lån, som till vattenaftappningar och andra odlingsföretag blifvit enskilde personer tilldelade; af hvilken orsak de 2:ne §§, eller den 44:de och 50:de, deruti föreskrifter härom böra införas, måste vid nämnde förslags afgifvande af Utskottet förbigås.
Men sedan omförmälde frågor, hvaröfver Utskottet i Utlåtandena N:ris 196, 240 och 275 sig yttrat, numera blifvit af Rikets Ständer afgjorda, har Utskottet jemväl uppgjort förslag till dessa §<§, hvilka Utskottet alltså får härmedelst underställa Rikets Ständers pröfning och godkännande. på det att desamma derefter må kunna i det nya reglementet intagas.
Som Rikets Ständer, genom bifallandet af Stats-utskottets Utlåtande N:o 304, för hamnanläggningen vid staden Warberg, beviljat nämnde stad ett ytterligare lån af 15,000 R:dr, att af Riksgäldskontorets medel utgå, emot samma vilkor, som för andra dylika lån blifvit af Rikets nu församlade Ständer bestämda, så torde detta ytterligare lönebidrag äfven böra upptagas bland de summor, hvilka, enligt 79 § af meranämnde reglemente, blifvit beviljade för åtskilliga arbetsföretags utförande och emot de under denna riksdag stadgade förbehåll och betalningsvilkor skola från Riksgäldskontoret till vederbörande låntagare ullemnas; hvadan Utskottet får hemställa, att föreskriften angående utbetalningen af det nya lånet för Warbergs hamnbyggnad jemväl mätte få meddelas uti nyss åberopade § samt att Bih. lill B.
Prot. 1847 och 1848. 4 Sami. 1 Åfd. 2 Band. 66 Baft. * 2 Slals-Ulsliollcls Memorial, N:o 552. denna Utskottets Memorial N:o 305 bifogade §, hvars öfriga stadganden derigenom icke komma att undergå någon förändring, således måtte erhålla den lydelse, härhos bilagde förslag utvisar.
Förslag till 3:ne §§ i Riksgäldskontoret® nya Reglemente. § 44.
(Motsvarar, till en del, 32 och 71 <§§ i 1845 års reglemente samt innehåller derjemte Rikets nu församlade Ständers beslut genom bifallandet af Statsutskottets utlåtande JV2 273.)
För det, såsom bidrag till hamnbyggnaden vid Cimbritshamn, nämnde stad, under åren 1840 och 1841 års riksdag, beviljade och år 1843 utbetalda lån af Tjugufemtusen Riksdaler skola fem procent å lånets ursprungliga belopp årligen inbetalas, hvarvid tre procents ränta för kapitalåterstoden beräknas; varande dock vid denna riksdag anstånd medgifvet till 1850 års slut med besagde kapital- och ränteinbetalningars beräknande och verkställande.
Återbetalningen af den under 1844 och 1845 års Riksdag samma stad, för hamnbyggnadens fullbordande, beviljade samt år 1845 lyftade lånesumma af Femtusen Riksdaler skall vidtaga efter fem års förlopp från slutet af sistnämnde år samt derefter verkställas under fjorton och ett halft års tid med åtta procent årligen å hela det utbekomna lånebeloppet, hvilket härigenom kommer att anses återbetaldt så till kapital, som efter två procent årligen beräknad ränta. § 50.
(Motsvarar 38 § i 1845 års reglemente och grundar sig dels på samma § och dels på 74, 75 och 76 §§ i nämnde reglemente, äfvensom Kongl, kungörelsen den 13 Juni 1845 samt innefattar Rikets Ständers vid nuvarande riksdag vidtagna beslut genom gillandet af hvad Stats- utskottet i 2:dra punkten af utlåtandet JV2 240 hemställt.) Slals-Ulskollels Memorial, IS:o 332.
3 Riksgäldskontorets fordringar för de låneunderstöd till strömrensningar, vattenaftappningar och odlingsföretag, som utaf härtill vid 1840 och 1841 års riksdag anslagne medel blifvit beviljade och utbetalde, böra, så vida icke Kongl. Majit i afseende på dessa lån tillämpat och till efterrättelse fastställt de för enahanda understöd vid 1844 och 1845 års riksdag stadgade betalningsvilkor, liqvideras på det sätt, att, efter fem års förlopp sedan medlen blifvit af Riksgäldskontoret utbetalda, erlägges årligen till detta Verk fem procent å det ursprungliga lånekapitalet, hvaraf först beräknas
Tre procents årlig ränta för det vid hvarje liqvid återstående kapitalbelopp samt det öfriga utgör afbetalning, intilldess hela kapitalet med ränta sålunda blifvit till fullo betaldt.
För liqviderande af ej mindre de, enligt Rikets sednast församlade Ständers beslut, för samma föremål beviljade och från Riksgäldskontoret utbekomna lån, än äfven dylika, före sistförflutna Riksdag anvisade, låneunderstöd, vid hvilkas återbetalning de vid nyssnämnde
Riksdag meddelade föreskrifter skola tjena till efterrättelse, böra, efter fem års förlopp från slutet af det år, hvarunder medlen blifvit af Riksgäldskontoret utanordnade eller, då lånen successive utgått, fem år från slutet af det år, derunder första hälften af lånet lyftats årligen, intilldess detsamma är till fullo återbetaldt, erläggas åtta procent å hela den beviljade lånesumman, hvarigenom
Två procents ränta godtgöres för lånets vid hvarje liqvid återstående belopp samt detta minskas med öfverskottet såsom kapitalafbetaining; iskolande, derest inbetalningen icke å bestämd tid verkställes, dessutom å det till iqvid förfallna beloppet erläggas
Fem procents årlig ränta, tilldess betalning sker.
I afseende på återbetalningssättet för de lån, som korporationer eller menigheter utaf Riksgäldskontorets medel erhållit för beredande of odlingsföretag medelst utdikningar och vattenaftappningar, böra, så vidt Kongl. Kungörelsen den 13 Juni 1845 härvid är tillämplig, iakttagas det i samma kungörelse meddelade stadgande, att, sedan den låneandel, för hvars återgäldande hvarje betalningsskyldig! hemman skall ansvara, samt den summa, som, i följd deraf, till skuldens jemte den utfästa räntans fulla liqviderande skall för hvarje hemman årligen erläggas, blifvit bestämd, bör det sammanlagda afbetalnings- och räntebeloppet, från och med det år, då betalningsskyldigheten vidtager, under serskild rubrik, med utsättande af det sista året, då betalningen skall utgå, såsom ett hemmanet under sålunda bestämdt antal år åliggande allmänt onus, i Jordeboken antecknas och å debetsedlen för hvarje år upptagas samt af kronobetjeningen uppbäras, i landtränteriet insättas och såsom andra till Riksgäldskontoret ingående medel serskildt redovisas. 4 Slals-Ulskoltels Memorial, N:o 332.
Jemte det Rikets nu församlade Ständer, för sin del, beslutat, att hvad i högstberörde Kongl, kungörelse är stadgadt rörande korporationer eller menigheter beviljade låneunderstöd äfven bör utsträckas till de lån, som, för odlingsföretags befrämjande, hädanefter varda enskilde personer meddelade, hafva Rikets Ständer rnedgifvit, att samma stadgande, derest vederbörande låntagare så åstunda, likale des må tillämpas å sådane odlingslån, hvilka enskilde personer redan från Riksgäldskontoret utbekommit. o För de lån, hvarå de till ett visst årligt belopp fastställda ränte- och kapitalinbetalningarne således komma att, i sammanhang med allmänna utskylderne, verkställas, behöfver någon serskild årlig ränteliqvid icke uppgöras.
Ej heller behöfva innehafvarne af dessa lån, eller de för dem ansvarige hemman, i Riksgäldskontorets räkenskaper upptagas; varande Riksgäldskontoret jemväl frikalladt från skyldigheten att samma lån eller derå förfallna ränte- och kapitalbelopp, vid inträffande konkurser eller andra dylika fall, bevaka. § 79.
(Lika lydande med 79 § i det Memorialet JVs 305 bilagda förslag till Riksgäldskontoret» reglemente utom 3:dje punkten, som här blifvit tillagd.)
Med de förbehåll samt betalningsvilkor, som i nedanstående 82 och 83 §§ finnas bestämda och emot vederbörande låntagares förbindelse att ansvara för fullbordandet af härmed understödda arbeten, hafva Rikets Ständer beviljat följande lånebidrag, nemi.: l;o till staden Westerås, för utvidgande och förbättring af hamnen vid nämnde stad, ett lån af tjugutusen Riksdaler; 2:o till staden Wadstena, för hamnanläggning derstädes, ett lån af trettiotvåtusen Riksdaler; 3;o till staden Warberg, såsom ytterligare understöd för dervarande hamnanläggning, ett lån af femtontusen Riksdaler; 4:o till staden Christinehamn, för uppmuddring af hamnen och segelrännan vid denna stad, ett lån af tjugufyratusen Riksdaler; 5:o till det för anläggning af en jernväg mellan Sjöändans lastageplats och Christinehamn bildade bolag, ett låneunderstöd af Sextiosextusen sexhundrasextiosex Riksdaler trettiotvå skillingar för utförandet of besagde företag; kommande i afseende på sättet och tiden för dessa låns utbetalning jemväl de i ofvan åberopade §§ härom meddelade stadganden att tillämpas.
Stats-Utskottcts Memorial, N:o 533. o J\s 555.
Memorial, angående öfverlemnandet lill Kongl. Mayl af det nya Reglementet för Riksgäldskontoret, (ltgs Afd.)
Du det, med undantag af några §§, numera uppgjorda samt af Rikets Ständer gillade och fastställda reglementet för Riksgäldskontorets framtida rörelse och förvaltning, serdeles i afseende på verkställigheten af de å nämnde Verk anvisade utbetalningar, innehåller åtskilliga närmare bestämmelser, än Rikets Ständers härom beslutade underdåniga skrifvelse; anser Stats-utskottet angeläget, att Kongl. Majit erhåller kännedom om hvad uti detta reglemente rörande omförmäldte utbetalningar blifvit stadgadt.
Men som, i anseende till Riksdagens förväntade snara afslutande, ett serskildt exemplar af besagde reglemente svårligen torde hinna att dessförinnan utskrifvas och till Kongl.
Majit i underdånighet öfverlemnas, så och i öfverensstämmelse med den vid sednast förflutna riksmöte i enahanda afseende vidtagna åtgärd får Utskottet hemställa, att Fullmäktige i Riksgäldskontoret måtte få sig uppdraget att, efter innevarande riksdags slut, ofördröjligen till Kongl.
Majit, å Rikets Ständers vägnar, i underdånighet aflemna en bestyrkt afskrift af Riksgäldskontorets nya reglemente, med undantag likväl af de delar deraf, som handla om detta Verks styrelse och betjening. i händelse hvad Utskottet nu hemställt, varder bifallet, torde Rikets
Ständer genom underdånig skrifvelse böra meddela Kongl. Majit underrättelse om det uppdrag, Fullmäktige i Riksgäldskontoret så lunda erhålla.
Stockholm den 5 Oktober 18-48.
Bih till Ii.
4 Sami 1 Afd. 2 Band, 66 Baft. STOCKHOLM, TRYCKT HOS J O H. BECKMAN, 1848. Stals-Ukkollets Memorial, N:o 334. 3 N:o 334.
Ånk. till Exp.-Utsk. d. 13 Okt., kl. 3 a. tn.
Memorial, angående aflöning för den hos Hemliga Ut skottet anställda Kansli-personal och Vaktbetjening.
I öfverensstämmelse med Herr Landtmarskalkens och Herrar Talmäns, genom Stats-utskoltels ordförande, hos Utskottet anmälda förslag, har Utskottet ansett sig böra hemställa, att den hos Hemliga Utskottet vid innevarande riksdag anställda kansli-personal och vaktbetjening måtte få sig tillerkända följande arfvoden i ett för allt, att, på enahanda sätt, som i afseende på aflöningen för de öfriga Utskottens kansli-personal och vakt betjening är föreskrifvet, af Riksgälds-kontorel utbetalas, nemligen: sekreteraren Tvåhundra riksdaler, kanslisten Etthundra riksdaler och Vaktmästaren Tjugu riksdaler, allt banko.
IS47 & 1S4S. 4 Sami. i A[d. 2 Band. 67 Fldfl. a Sial*‘l'l*&oticU.
Sif.mar ia/, K:o 33$.
IV.0 335* Ank. till Exp.-Utsk. iea 13 Okt., kl. 3 e. m.
Memorial, angående, omtrgckning af i:sta bandet utaf Borgare-ståndets Protokoller..
Jemte det fullmäktige i Riksgälds-kontoret hos Stats-utskottet anmält, att iio exemplar utaf irsta bandet af Borgare-ståndets tryckta protokoller under denna riksdag, äfvensom bilagorna till samma protokoller, blifvit ”af eld alldeles förstörda’* vid den eldsvåda, hvilken den irsla innevarande månad inträffade här i huvudsladen och utbröt i det hus, hvarest den, sorn till inbindning mottagit besagde handlingar, hade sin bokbindare-verkstad, hafva fullmäktige hemställt, att Utskottet, för kompletterandet af bemälde riksstånds till utdelning i föreskrifven ordning afsedda protokoller, matte utverka Rikets Ständers föreskrift, angående omiryckning af ifråga varande protokollsband och bilagor, utgörande det förra och de sednare 18 tryckta ark, samt bereda fullmäktige tillåtelse alt den härför erforderliga utgift af riksdagskos t n a d s- m ed 1 e n bes lii d a.
Med anledning af hvad sålunda blifvit anmäldt och hemstäldt, anser sig Utskottet, på grund af erhållna underrättelser, böra upplysa r att vid den under nuvarande riksdag verkställda tryckning af Borgare-ståndets protokoller blifvit upplagde 200 exemplar och af dertill hörande bilagor, eller de inom Ståndet väckta motioner, 25o exemplar; att de vid omförmälde tillfälle uppbrända exemplaren utgjorde hela den del af upplagan, som, enligt Rikets Ständers beslut blifvit till Rikgälds-kontoret aflemnad, för att der— städesdels förvaras, och dels vederbörande tillhandahållas; att för tryckningen af meranämnde protokoller betalts 11 r:dr 24 sk. arket: och för det dertill använda papper 2 r:dr 12 sk. riset; samt att, med beräkning af samma priser och med tillägg af den utaf Rikets Ständer bestämda ersättning för korrekturlåsningen, kostnaden för de förstörda exemplarens omtryckning; skulle komma att uppgå till omkring Åttahundra riksdaler.. toffel* Memoria*, F:n 33T. r afseende på tilde! ningen af Riks-ståndeus f rå 11 trycket utgifna protokoller under denna riksdag, hafva Rikets Stander, medelst bifallandel af Stnts-nt— skottets memorial N:o 228, förordnat, att sedan, af'hvarje stånds protokollet-, jemte tillhörande bilagor, till Ståndets vid riksdagen närvarande ledamöter utdelts, samt för Ståndets arkif innehållits det härtill bestämda antal exemplar, skulle de öfverblifna exemplaren aflemnas lill Riksgälds-kontoret, hvarest fi exemplar borde serskildt afsättas, för att derstädes till framtida upplysningar vara alt tillgå; skolande de öfriga till
Riksgälds-kontoret aflemnade exemplaren utdelas lill Slatsdepaitementernas expeditioner och Justitie-revisions-expeditionen, Justilie-ombudsmannen, äfvensom Rikets Ständers bank och lånekontoren, lamt, efter vederbörlige reqvisitioner, tillhandahållas hvar och en af akademierna, jemte hvarje med bibliolhek försedt allmänt läroverk oell vetenskapligt samfund; hvarförutan, så vidt tillgången af de serskilda prolokollssamlingarne medgåfve, desamma borde ej allenast tilldelas de Kongl, kollegier och andra allmänna embetsveik samt Kongl. Majus befallningshafvande, som härom sig anmälde, utan äfven till hugade köpare försäljas; och skulle de derefter återstående exemplaren vid Rikets Ständers nästa sammankomst hållas vederbörande riksstånd tillhanda.