Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Malmö och Götha Kanal Bolags Diskonters skulder, samt till godtgörande, så väl af dem, sorn af Bankens egna förskott till dessa Verk, erhålla deras tillgångar och fordringar. 2:0.
Bihang tili Riki-St.
Prat. 1817—1818. l'.H* Suni. N:r 17, 18. 330 Konungens Nåd.
Propositioner". 2:0.
Den förlägenhet, som uppkommit derigenom, att
Diskonterna ej fullgöra sina förbindelser, trycker i synnerhet de lägre Folk-klasserna, hvilka icke äro så förmögna, att de kulina bära en hastig förlust, ehuru obetydlig den än niå vara.
Om en rik Kapitalist är innehafvare af Diskont-Sedlar till ett större belopp, måste hans förlägenhet vara mindre, emedan han ej saknar andre tillgångar.
Men en fattig Handtverkare, en Jordbrukare, en Soldat, som kan hända icke äger till sin familjs underhåll mer än Tjugu, Femtio eller Etthundrade Riksdaler af dessa Sedlar, är i sanning beklagansvärd , och förtjenar, att man försöker hjelpa honom ur siri belägenhet.
Diskonternas utelöpande Assignationer böla derföre af Banken genast ernottagas och inlösas» 3:0.
Flvad sorn utgöres af Treprocent-Sediar eller sorn är på Afskrifnings-räkning inneslående, bör deremot blott till en fjerde- eller femtedel liqvideras med kontant och det öfriga med Obligationer, ställda på 10 år med 5 procents årlig ränta och en tiondels årlig afbetalning, hvilken genom lottning verkställes, så att den alltid på hela massan beräknades; och skulle denna lottning taga »sin början år 1819.
För att emedlertid försäkra dessa Obligationers bibehållande i värde, skulle de i liqvid af Diskont-skuld kunna antagas. 4:0.
I följe utaf detta Bankens öfvertagande af de enskilda Diskonternas låne-rörelse skulle hädanefter ali Diskont-rörelse drifvas genom Banken allena, och för dess räkning.
Banken skulle begagna denna fördel, för att införa stadga och Konungens Nåd.
1*31 och ordning i Rikets Penning-Verk, samt enhet i styrelsen deraf. 5:0.
DI hela Rikets Diskont-rörelse, Rankens enskilda inbegripen, för def närvarande kan anses utgöra Tretton och en half Millioner Riksdaler, och ett sådant Rörelse-kapital, på detta, Sätt användt, är vida utöfver hvad Näringarnes. trefnad kan erfordra och ordning i PenningeVerket medgifva, skulle denna summa på tvenne olika vägar fördelas och den egentliga
Diskont-rörelsen inskränkas till ett maximum a£ 3STio Millioner Riksdaler, hvaraf Sex utgöra Banko-Diskontens nuvarande Rörelse-kapital , oell Tre Millioner skulle tillkomma af de trenneenskilda Diskonternas rörelse. 6:0.
Återstoden af nuvarande totala
Diskontrörelse-kapital eller Fyra och En half Millio.ner Riksdaler, skulle deremot användas på ett för Näringarne och Jordbruket mera fördelaktigt sätt och ifrån den 1 Januari 181 8 uti Fastighets-Iån, på det sätt, att af allt, sorn uppå massan af
Diskont-skulden inbetaltes, skulle ifrån ofvannämnde tidpunkt två tredjedelar åter utgå i samma väg genom Banko-Diskonten och den återstående tredjedelen, såsom Fastighetslån.
Dessa skulle bära 5 procents ränta och vara förbundna med en tiondedel.? årlig afbetalning, hvilken likväl ej borde begynna förr, än ett år efter lånets erhållande. 7:0.
Öfverflytlningen till Banko-Diskonten af Lån ifrån de andre
Diskonterne borde underlättas, samt företräde till de nya Fastighets-lanen lämnas sådane af Diskonternes nuvarande gäldenär er, 333 Konungens Nåd.
Propositioner närer, som konna gifva fullgod säkerhet genom intekriing i Jord.
Sädane äro de föremål och stadganden j hvilka Kongl. Maj:t anser blifva ämnen för Rikets Ständers första åtgärd, till att afhjelpa den närvarande förlägenheten och svara emot ögonblickets fordringar.
Utom dessa mera väsendtliga åtgärder, hvilka skulle tjena, dels att förse Banken med nödiga tillgångar, dels att bestämma sättet, huru dessa medel borde användas, och de kontroller, hvilka, för att mota vinningslystnadens försök , skulle härvid biträda, gifves det ännu åtskilliga andra anstalter, hvilka kunna och böra tilläggas, dels såsom bidragande lika med de föregående till ett och samina ändamål, dels såsom tjenande till lättnad för Näringarne, och derigenom till att befordra det National-välstånd, hvars beständiga tillväxt utgör hufvudsakliga vilkoret för alla Finauce-planers framgång och varaktiga nytta. 1:0.
Såsom en af de vigtigaste af dessa är utan tvifvel det förslag, hvarigenom räntan för alla Banko-lån på Fastigheter kunde erläggas i Spannmål, med lösningsrätt efter Markegång, på det sätt att qvittenset på den i Krono-Magasinet aflevererade Spannmålen skulle till Banken, i stället för penningar, insändas.
Denna anstalt, hvilken, i fall Fasiighets-låtien , (sedan Diskont-rörelsen blifvit jemnad ,) kunde beräknas till Atta Millioner Riksdaler , skulle inbringa omkring Fyratio Tusende Tunnor Spannmål årligen, har, jemte den förmon, att kunna ingå i planen för Allmänna Magasins in - Konungens Nåd, Propositioner.
133 inrättningen, hvilken kunde öfvertaga detta Sä-' des-qvantum, emot ärlig ersättning till Banken efter Riks-Markegångs-pris , derjemte den, att pä en gång kunna tjena till lättnad och uppmuntran för Jordbruket, i det deri gåfve ett bestämt värde ät en del af dess afkastning och ett tillfälle till omedelbart användande deraf, »arnt alt tillika vara en erinran för Läntagare, att hvarje skuldsättning fordrar ett årligt tillskott af ökad produkt, eller inskränkning i konsumtionen af de för hand varande. 2:0.
För att vidare gynna Jordbruket och de Inrättningar, som dermed hafva gemenskap , anser Kongl. Majit den ränta af 3 procent, hvilken Magasins-Direktionen hittills erlagt för Bankens till densamma görande försträckningar, kunna hädanefter försvinna, och Magasins-Direktionen endast förbindas, att dessa försträckningar ordentligen återbetala.
Magasins - inrättningen är egentligen inrättad till understöd för Jordbruket och för de mest behöfvande klasser af Samhällets medlemmar.
Majit finner derföre , att, om Banken begagnar de försträckningar, den lemnar för dessa behof, såsom en källa till inkomst, förfelar den ändamålet och kallar vinningslystnaden, att rikta sig på bekostnad af Jordbrukaren och den mest behöfvande delen af Landets Innevånare. 310.
Sedan Kongl. Majit således fästat Rikets Ständers uppmärksamhet på Jordbrukets behof, kan Kongl. Majit icke eller underlåta, att äfven leda den till Fabriks-rörelsens och Vafveri- samt Manufaktur-tiilverkningarnes fördel.
Hit - 134- Konungens Nåd- Propositioner, Hitintills mindre gynnade än egare af Jern-ock Koppartillverkningar, hafva de Näringsidkare, som uti Manufaktur
Diskonten skolat söka förlag, sett möjligheten till biträde förminskas i mon af de bemödanden, sorn till tillverkningarnas utvid* gande och förökning blifvit använde.
Således har handt, att, då Fabrikerne varit i lägervall och tillverkningsbeloppet i samma mon ringa, har andelen i Diskont kapitalet varit störst, och Fabrikanten har dermed drifvit sin rörelse.
Honom ovetande, växa andra Näringar upp med andel i Diskont-Inrättningen, och, vid en ny fördelning af Diskont kapitalet, kommer lian icke allenast att sakna ett för det året påräknadt biträde, utan måste äfven återbära af hvad han innehar.
Derigenom förorsaka» eri skakning i hans penninge-ställning, som verkar menligt på rörelsen, för hvilken jemnvigt och stadga äro hufvud vilkor.
Om deremot, efter Manufakturemes olika art och behof af allmänt förlags.biträde, viss pror cent af tillverkningsvärdet faststäldes såsom låneandel. så skulle äfven här det erforderliga kapitalis maximum åtfölja tillverkningarnes qvantitet.
Hst allmänna kunde ej förlora derpå, och Manufakturistérne vöro dermed bättre belåtne.
Majit föreslår derföre, att Banko-Fullmägtige matie hädanefter kunna lenina Manufaktur-Diskonten försträckningar till en viss bestämd andel af tillverknings-värdef; men att deremot grunderne för detta värdes bestämmande nråtte i samråd med Kanko-Fullmägtige och utsedde - Konungens Nåd.
135 sedde Deputerade af Commerce-Collegium fastställas.
Vid detta tillfälle vill Kongl.
Majit äfven fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på den frågan om icke Lån-rättigheten, hvilken hittills varit inskränkt egentligen till stämpelbara varor, äfvenledes må till andra lika gagneliga Fabrikshandteringar och deribland äfven till Glas-tillverkningar kunna utsträckas, så att denna, jemte flere nyttiga förädlingar af rå ämnen, som finnas inom Riket, måtte njuta ett lämpligt understöd. Kongl..
Majit tror, att, då nödiga kontroller öfver tillverkningarne blefve föreskrifne, skulle missbruk utan svårighet kunna i detta afseende förekommas.
Det förstås af sig sjelf, att alla lån, som skulle gifvas till Manufakturernes understöd, skola, såsom hittills, både utgå och återbetalas uti Banko-Sedlar efter deras namnvärde. 410.
Vid betraktande af Låne-rörelsens och Diskonternas förhållanden, har Kongl. Majit förekommit, hurusom Diskont-vilkoren äro för låntagarne nog tryckande.
Genom Kommissionsa rf voden, Postporto, Öfverräntor m. m. uppgår afdraget så högt, att dylika förlags användande i jordbruk och rörelse icke kan lemna vinst, utan måste tvärtom i längden medföra förlust och ■undergång.
Så länge penningeställningen är i sitt nu. varande skick, synes en nedsättning likväl icke lämplig.
Diskont-lånen blefve derigenom ytterligare sökte, oell fördelen komme icke alltid den låntagande tillgodo; men Kongl.
Majit anser likväl, att .efter hand bör en minskning i Ränte - *136 Konungens Näd.
Propositioner, •vilkoren beredas, och Kongl, Majrt föreslår, att till en början Ofverräntan för de Hån, sorn ej på dag inbetalas, må nedsättas ifrån 12 till 8 procent, ehuru, om Kongl. Maj:t endast följde sitt hjertås böjelse, Kongl. Maj:t hälst önskade, att interesset äfven i detta senare fall icke vore högre än det som vanligen erlägges, men att lagsökningarna deremot genast efter förfallotiden ägde rum.
Majit nu yttrat
Sig angående det deltagande, man bör lemna Diskonternes galdenärer, tror Kongl. Majit
Sig äfven böra fästa Ifikets Ständers uppmärksamhet på de ägare af Jord och Fastigheter, som för närvarande stå i skuld hos enskilda.
Om Staten, med fordringsägarnes samtycke, leinnade gäldenärerne förbindelser, löpande med 6 procents ränta och 2 procents årlig afbetalning på kapitalet, så ägde Kreditorerne en gifven säkerhet och Gäldenärerne for sig och sina barn den oskattbara fördelen, att vara trygga för framtiden och kunna använda all sin omsorg på sina egendomars skötsel och förbättring.
Hela Riket skulle vinna genom denna Åkerbrukets förkofran, da det ej mera hindrades genom lagsökningar.
Staten skulle i sådant fall äga första intekningen i dessa egendomar, till dess skuldern§ yoro helt och hållet infriade.
För att uppmuntra fordringsägarne, att utan tvekan emottaga nämnde 5tats~Obligationer, bör stadgas, att desse skulle två eller tre år efter deras utgifnings-datum emottagas af Banken, såsom be - Konungens Kad. Proposiiioner.
137 betalning för enskildas skulder, sä till densamma. som till Diskonterna.
Emedlertid (ror Kongl. Maj:t
Sig böra föreslå, alt ett maximi-belopp för desse.
Obligationer utsattes till 500,000 R:d årligen, intill nästa Riksdag.
Af hvad nu blifvit framstäldt finner man, att, när Stats-Obligationerne förlora i värde emot Banko Sedlarne, är det Staten, som vinner derpå, emedan deja, när så behöfver, indrager dem och derigenom förminskar summan af det årliga interesse! till Obligationernes innehafvare, samt vinner den ränta, som Statens gäldenärer erlägga till henne.
Om desse Obligationer falla till 70 procent, vinner Staten 30 procent och besparar dessutom 6 procent för den inlösta summan.
För att reglera och bringa allt i ordning, så väl i denna, som i alla andra delar af finance-väsendet, och i den händelse, att äfven de Obligationer, som utgifvas till Diskonternes fordringsägare, förlorade deras värde, antingen genom oförutsedde händelser, eller såsom en följd af vin* gleriet med desse papper, kunna Rikets Ständer öppna ett Kreditiv i Banken eller Riksgälds-Contoiret hvars maximum faststäldes till en årlig summa af Tre eller Fyra Hundra Tusen Riksdaler, och låta förfara på samma sätt med de öfrige Stats-Obligationerne, hvarom ofvanföre är anmärkt, och som hafva afseende på de anstallter, hvilka emellan enskilde fordringsägare och gäldenärer skulle komma att med de förres begifvande vidtagas.
För detta senare slag af Obligationer borde maximum al Statens Kreditiv fast - 138 Konungens Nåd.
Propositioner. fastställas lill högst Etthundrade eller Etthundra Femtio Tusen Riksdaler årligen.
Genom antagandet af detta system, är det tydligt, alt Stalén kan tillfredsställa många enskildas behof, genant en ökad Sedel-stock, utan att något äfventyra, hvarken för sina förskotter, fiir pappers-myntets miss-kredit, för sin garantie eller för indragningen af sina fonder, emedan.
Staten har dessa fonder hypothicerade i, fast egendonsr.
Det finance.System,” som Kongl.
Majit nit framstält, har till föremål alla industrie-grenars uppmuntran, men hufvudsakeligen Eandtbrukets. och slöjdernes, af alla Stats Ekonomer erkända såsom de källor, hvilka väsendtligen gifva lif åt samhällskroppen , grundlägga des» rikedom och. oberoende, samt öppna åt handeln ett vidsträckt fält för , alla slags spekulationer.
Detta system, sorn sätter en gräns för allt ocker med Hankens Sedlar, inskränker tillika Agiot mellan dem och Stats-Obligationeme, emedan Eank«n kan med sina Sedlar upprätthålla värdet af dessa Obliga-, tioner.
Alla de grundsattser, hvarifrån Kongl. Majit i denria plan utgått, äro lika många g,renar, sorn,,, fästade vid trädets stam, därifrån hämta sin näringssaft.
Då Kongl. Majit således föreslår, att låta, efter Kurs, betala alla lån på jern, och Banken förhindas, att årligen inköpa metalliske effekter, är det ännu fråga örn trädets stam; men det är ej nog, att denne är till utseendet stark; den måste äfven hafva rötter, som sprida sig djupt i jorden.
Det är för att befrämja detta ändamål, sorn Konungens Nild.
Propositioner. 139 som Kong!.
Majit föreslår, att, om Banken, antingen genom ett öfverhandtagande vexelvingleri, eiler genom tullförsnillningar, sättes utur tillstånd, att upprätthålla Kursen, Kongl.
Maj.-t, efter att hafva inhämtat Siats-Rådets och JBankoFullrnägtiges tanka, må, om Kongl. Maj:t sa nödigt finner, ega frihet, att, då kursen uppstigit öfver 96, 104 eller högst 108 sk, ålägga Vexel-Trassenten och Remittenten, gemensamt, eti afgift, svarande mot hvad kursen i Hamburger
Banko öfverstiger det fastställda maximi-bel öppet, alltid tned förbindelse å Kongl. Majsts sida, att ordentligt låta i Banken insätta den summa , sorn genom en sådan afgift för hvarje Börs-dag inflyter.
Maj:t öfverlemhar till Rikets Ständer, huruvida de, å deras sida, anse nödigt, att fastställa det vilkor, att denna afgift icke må kunna bibehållas utöfver 6 månader, utan att Rikets Ständer sammankallas.
Ingen kan bestrida, att en alltför betydlig mängd af Pappers-mynt, sorn saknade påtaglig säkerhet, skulle blifva skadlig för Staten i afseende på dess handels-förhållauden och dess inre oberoende.
Papperet:; försämrade värde skulle onekligen höja priset på alla utifrån kommande varor, och denna förhöjning ännu mera stiga , ©rn olyckligtvis missväxter inträffade.
Då skulle detta pappersmynt, i vanvärde både utom och inom Riket, undergå samma öde, som de fordna Frasiska Assignaterna, hvilka förorsakade de fleste gäklenärers utarmande.
I betraktande af allt detta, 140 Konungens Nåd.
Propositioner. detta, tvekar Kongl.
Maj:t ej att anmärka, det en förökning af Pappers-myntet, som ej sker småningom och är grundad på en inkomst af Speciemynt, skall i längden blifva ganska förderflig och förstörande , så för den förmögne, som för den fattige, emedan den rubbade allt förtroende i penninge-afhandlingar, både inom och utom landet.
Föremålet för de åtgärder, Kongl. Majit fölÉslagit, är således att komma fordrings-ägare och gäldenärer till biträde, årligen indraga lill Banken betydliga summor Specie, såsom en garantie för dess utelöpande .Sedlar, gynna all slags industri, undvika, så nlycket möjligt är, alt föröka pålagorna och betacka Statens ou'ndvik!iga utgifter genom Bankens betydliga inkomster, hvilka väl ej tillkommit genom en direkt beskattning, men likväl i sjelfva verket lemna enahanda resultat.
Då Banken utgifver ett Pappers-mynt , som ej kostar henne något och i samma moa förringar värdet på det utelöpande, äger mäng, den af de skattskyldige ratt att fordra, det desse inkomster användas på ett sätt, som hindrar utlagornas förhöjning, och detta, genom en billig och ordentlig fördelning, jemnkad efter alla Statens utgifter.
Detta förslag innehåller endast allmänna grundsatser, och Kongl. Majit är öfvertygad, att Rikets
Ständer derpå skola fästa den nitiska uppmärksamhet, som Fäderneslandet har rätt, att hos dem. förutsätta.
Om Rikets Ständer antaga denna plan, skofla de af de p*rsoner, som komma att sysselsätta sig Konungens Nild.
141 sig wied dess verkställande, kunna vänta sig det öfriga.
Men, då serskilda omständigheter deri fordra en närmare utveckling, vill Kongl.
Majit meddela Rikets Ständers Utskott alla de upplysningar, sorn kunna finnas nödiga.
Kongl- Majit förblifver Riksens Ständer med ali Konungslig
Datum ut supra. CARL C.
"Uppläste hos Ridd. och Adeln d. 23 Dee. 1817* Prest-Ståndet d. 23 —- — Rorgare-Ståndet d. 27 — — Ronde-Ståndet d. 23 — — Utdrag af Protocollet öfver Krigs-Åren der, hållit inför Hans Majt Konungen uti Stats-Rädet på Stockholms Slott den 9 December 1817.
Hans Exellence, Justitie Stats-Ministern m. m.'
Herr (liefve Gyllenborg.
Deras Exellencer Stats-Råden m. in. Herr Grefve Rosenblad. H err Friherre Fleming.
Herr Friherre Lagerbring.
x Stats* 14® Konungens Nåd.
Propositioner Stats-Råden m< in.
Herr Friherre Cederström, Herr Friherre Sköldebrand.
Hof Cantzleren, Herr Friherre af Wetterstedt och Tillförordnade Stats - Seereteraren Qviding.
Af tillförordnade Stats-Sekreteraren erinrades 1 underdånighet, att, enligt hvad Krigs.Expeditionens Pioiokoll af den 17 December igx6 utvisar, Kongl. Maj:t beslutat, att till Riksens Ständer öfverlemna en da. i underdånighet anmäld fråga, angående befrielse för framlidne landshöfdingen von Echstedts Sterbhus fran en ersättning till Kongl. Maj:t och Kronan; och har fördenskull underdånigt Förslag till Kongl. Majus Nådiga Proposition härom blifvit författad, hvilket af tillförordnade Stats-Sekreteraren till justering upplästes.
Majit täcktes, uppå enhällig tillstyrkan utaf Stats Rådets närvarande Ledamöter, ifrågavarande Förslag i Nåder gilla, med befallning, att Dess bilagde likalydande Nådiga Proposition skulle utskrifvas och i vanlig ordning till Riksens Ständer öfverlemnas.
Ex Protocollo C. Dahlgren.
Maj:ts Nådiga Proposition till Riksens Stunder, angående den af framlid - Konungens Naii.
Propositioner. 14 3 Hellie Landshöfdingen m. m. von Echstedt s Enka f.M. Lövenhjelm för Sterbhuset sökte befrielse frän en ersättning till Kronan; Gifven Stockholms Slott den S> December 1817.
Maj.-ts och Rikets Krigs-Colle* giurn uti framledne Landshöfdingen i Carlstad von Echstedts Sterbhus gjort gällande ett fordringsanspråk å 5,564 Ridr 46 sk. 8 r:st.
Banko, såsom återstående betalning för Kommisskläde, hvilket Landshöfdingen låtit utur Götheborgs förråd uttaga , har dess efterlemnäde Enka Johanna M. Lövenhjelm, genom flera tid efter annan ingifne underdåniga ansökningar hos Kongl. Majit begärt, att Sterbhuset måtte från ersättning af detta belopp i Nåder bef rias, lörnämligast på den grund, att landshöfdingen, som till Handlanderr.e i fårebro Hamnström 8c Comp. den 1 Angust! 1814 uthändigat ett qvitto på en i betalning för klädet bekommen enahanda Penninge-summa, skall densamma med sig haft, då han i affären vid Medskog den 5 samma månad blef dödskuten, vid hvilket tillfälle hans medförda penningar och effekter af fienden borttogos.
Efter det vederbörande öfver detta mål blifvit hörde, samt behörige undersökningar vid Domstol i vissa dermed förknippade omständigheter anställde, har Kongl. Majit inhämtat, det framledne
Landshöfdingen väl vid olyckshändelsen medbragt en större Penninge-summa, som genom plutis 144 Konungens Nåd.
Propositioner'. plundring gått förlorad, men att hvarken han eller Hamnström varit i Carlstad den dag förutnämnde
Qvitto å betalningen för merberörde kläde, hvarmed Hamnström verkstält en lefverans till Vermlands Regemente, finnes dateradt. X anseende härtill, och då, enligt Författningarne, ifrågavarande Summa bordt i alla fall, genast efter emottagande!, nedsättas i Landt-Ränteriet för att till betalning a£ det vid Kronans förråd uttagna klädet tillhandahållas , har Kongl. Majit väl icke funnit tillräckliga skäl att i Nåder frikänna framlidne Randshöfdiugen von Echstedts Sterbhus från ersättning deraf; men som Kongl. Majit ej kunnat utan afseende lemna landshöfdingen? under hela dess lifstid ådagaLgde skicklighet och verksamhet i Statens tjenst, deri olyckshändelse, hvarigenom han, under verkställandet af ett honom lemnat uppdrag, förlorat lifvet, samt den beklagansvärda belägenhet, hvari han efterlemna!
Enka och fem omyndiga Barn, vill Kongl. Maj:t nu hafva öfverlåtit till Riksens Ständers behjertande, huruvida dessa bevekande omständigheter må verka förskoning för F,chstedts Arfvingar från utbetalning af oftaberörde Summa, och anledning till densammas afskrifning fördenskull vara för handen.
CARL B. C, Qviding.
Propositioner* 141 iV:r 13. tJpplästa hos Ridd. och Ad. d. 23 JDec. 1817.
— Preste Ståndet d. 23 * — Rorgare»Ståndet d. 27 — Bonde-Ståndet d. 23 Utdrag af Protokollet öfver Krigs - Äretickt, hållit inför Hans Maj:t Konungen pä Stockholms Slott elen 0 December 1817.
JSTnrvarande:
Hans Exellelice Justuie-Stats-Ministern Herfi Grefve Gyllenborg.
Heras Exellencer Stats - Baden Herr Friherre Fleming.
Stats - Baden Herr Friherre Cederström.
Herr Friherre Skjöldebrand* Grefve Mörner.
Ho f-C an t zleren Flerr Friherre af Wetterstedt* Tillförordnade Stats-Secreteraren Qviding.
Sedan Kongl. Maj:t, enligt hvad KrigsExpediiionens Protokoll af detl 23 Janbari 1816 utvisar, beslutat att till Riksens Ständer öfverlemna eti dä hos Kongl. Majit i Stats-Rådet anmäld fråga, angående Båtsmans.Rotering* in fotande i Farentuna Härad af Stockholms Eän * hade, fiihang till Riks-St.
Prot, 1817—181S.
Usta Sami, Na tg, 20» ,142 Konungens Nåd.
Propositioner'. hade, af sadan anledning , projekt till Kongl. Majas Nådiga Proposition härom blifvit författadt, och hvilket tillförordnade Stats-Secreteraren med Kongl. Majas
Nådiga tillåtelse, till justering uppläste.
Majit täcktes, uppå erhållen underdånig tillstyrkan af Stats-Rådets närvarande ledamöter, i Nåder gilla ifrågavarande underdåniga projekt; hvarjemte Kongl. Maja i Nåder be-» fallte, att Dess bilagde -likalydande Nådiga Proposition skulle utskrifvas och i vanlig ordning till Riksens Ständer öfverlemnasi Ex Protocollo C.
Maj:ts Kådiga Proposition tilt Riksens Ständer, i anledning af förekommen fråga arn Båtsmans Roterings införande i Färentuna Härad af Stockholms Län ,* Gifven Stockholms Slott den 9 December 1817.
Redan vid 180g års Riksdag anhöll hos Kongl. Majit i underdånighet Riksdagsmannen från Svartsjö
Län eller Färentuna Härad i Stockholms Län, Eric Andersson, om Nådig stadfästelse å de Allmogen i berörde Härad från äldre tider förande friheter. X anledning häraf har Kongl- Majit under den 10 December 1810 väl i Nåder förklarat att, så länge de om Kongs - Konungens Naii.
143 gafdarne och Kronolägenheterne derstädes afslutade Arrende-Kontrakt fortforo, Allmogen borde bibeln lias vid de friheter, sorn, i anseende till hjelpedagsVerkens utgörande vid samma Kongs» gardar och Lägenheter blifvit beviljade; men då härvid tillika uppstått fråga, huruvida icke, efter Arrende-Kontraktens slut, emot upphörande af de deremot ålagde skyldigheter, en ständig Rotering borde och kunde i Häradet införas, har Kongl. Maja jemväl vid detta tillfälle från vederbörande Embetsverk, i berörde afseende infordrat underdåniga förslag och betänkande, som sedermera i slutet af år 1815 inkommit.