Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Gud hjelpe till Lif och Själ.
Försäkra» att gifwak af Swea Rikcö tillkommande Konungar. WJ lös. lös. med Guds Näde, Zweriges, Göthes och Wendes Konung ete. (den öfriga titeln införes) göre wetterligt: atr font den högste Guden behagat hädankalla den fordom Stormägtigste Högborne Furste och Herre lös. lös. Sweriges, Göthes och Wendes Memorial N:o 13. 317 Konung otc. otc. eich WJ, cnugt och i k.aft afdon af Swea Rikets Ständer under don — — — 1809 upprättade och fastställde Successionsordning efter Högbemäldc Herre uppstigit pä den Kongl. Swensta Thronell; alitsa försäkre WJ härmed högtidligen och pa det kraftigaste, att WJ
Niele och stole styra Riket eftcr.den af Riksens Stander under den 6 Junii 1809 fastställde och af Konung och Riksens Ständer till efterlefnad antagna Regering S-Jo rins bokstafliga föreskrift saint Rikets öfrige gällande Grundlagar, Allmänna Lag och Laga stadgar. WJ skole ock, i öfwcrensstämmelfe med nvstnämnde RcgeringsForm och Lagar, fäsom c» rättrådig Konung och en huld Fader för Swensta Folket, geno», en laglig, rättwis och mild Regering, och sä att WJ denfamma för Gud den Aldrahögfte ined rent samwetc mä knnna förfwara, söka att efter Wär yttersta förmäga befrämja Rikets och liwarje Inbyggares sannskyldiga gagn och bästa.
Hwilket allt, såsom WJ det af fri wilja och efter moget öfwerwägande bcslutit, WJ alltfä bekräfte ined Wärt namns cgenbändiga undcrstrifwande, och med liflig
Ed, att WJ sädant efterlefwa och fullgöra skole: sä sannt nrig Gud hjelpe till Lif och Själ.
Med förslag till Successions-Ordning. Wördsamt Memorial.
Ständers pröfning öfwer - 318 Expeditioner till Riks-Ständen. lemnäs härmed wördsamligen ett af Constitutionslltskottet försattadt Förslag till Succesäons-Ordning.
Stockholm den '17 October 1809.
Pä Constitutions-Utstottets Wägnar: II/. V. Uuurwrlwim.
Oarl v.
DossuZtsiu.
Daniel Dberritsin.
Vuäors Rsou.
D^olrort. .V. />.
Va/e-'rr«s.
Bilaga till
N^o 13.
Successions-Drdning, bwarcfter den Högborn?
Furstes, Swea Rikes utkorade KronPrins, Hans Kongl. Höghet
Prins (stniiiStriLH Vudvsrs af Schlkswig-HollsteinSonderburg-Augustenburg inanliga Bröstarfwingar skola äga rätt till den Kongl. Swensta Thronen samt att Swea Rikes Styrelse tillträda, af Konung och Riksens Ständer gjord och fastställd pä Riksdagen i Stockholm den — 1809.
Wi esterskrifnc Swea Rikes Ständer, Grcfwar, Friherrar, Biskopar, Ridderskap och Adel, Klerkeri, Borgerskap och Menige Allmoge, som nu här i Stockholm till allmän Riksdag församlade äro, göre wetterligt: att sedan Wi, pä de skäl den as Ost, under den 12 Maji detta är, upprättade och med »väre namns och Sigills undersättande bekräftade Riks-Act förmär och innehällcr, enhälligt förklarat Wär för detta warande Konung (IIILTiVD IV VDODDD och hans Bröst-arfwingar, sä födde Bilaga till Mem.
N:o 13. 319 som ofödde, för nu och ewärdeliga tider förlustige Sweriges Krona och Regering; Wi äswcn under den 5 Juni» detta är till Sweriges Konung utkorat Wär nu Regerande Allernädigste Konung och Herre (XVIII^ XIII, samt Wi ytterligare, i anseende dertill, att Högstbemälde Hans Kongl. Maj:ts ägtenskap med deh högt älskeliga Gemäl Hennes Kongl. Majrt Drottning mlOVIO HXI8XHII1II OII^RXOHX ej är med nägon nu lefivande Bröstarfwinge »välsignadt, genom under den — 1809 upprättad förening och Wal act utkorat den Högborne Furste Prins 6inri8iiLir Xvov8v af Zchleswig-Hollstein-Sonderburg-Augusteiröurg till Swea Rikes Kron-Prins, att pä de »vilkor, sä wäl nyhnämnde Wal-act, som ock Högöemäldc Furstes till asgiswande af Oh förestrifna försäkran förmä och innchälla.
Haus Kongl. Majrt Wär nu Regerande Allernädigste Konung och Herre OXRD XIII efter
Deh dödliga fränfälle (hivarmct den högste Guden nädeligen länge fördröse) i Regeringen östver Stvea Rike saint detsamma underliggande länder efterträda, till Sweriges Konung krönas och hyllas samt Riket stima; alltsä hafwe Wi för Hans Kongl. Höghet Prins Oiinisi'!^ Xuvni8 af Schleswig-Hollstein-Sonderburg-Augustenburg ägta manliga Bröstarswingar Härnie8 welat upprätta och fastställa denna ordning för Suceesfionen till Stveriges Krona och Regering, pä sätt och »ned wilkor här nedanföre uttryckligen stadgas. 1 H. Warder det ägtenskap.
Hans Kongl. Höghet Kronprins 0MI81NLN Xvdvs? med Hans Kongl. Majrts höga »vetskap och samtycke ingär, och hwarwid Riksens Ständer uttryckligen sig förbehälla att Gemäl ej mä tagas af Swensk
Ätt, med manliga Bröstarswingar »välsignadt, dä skall efterträda Hans 320 Expediiioner lill Riks-Ständen.
Höghet i Regeringen Hans Kong!.
So», och efter honom dem:? sednares manliga efterkommande, i den ordning de Hanö Kongl.
Höghet Kron-Prins 6wRi8i'i^n ^.civri8?r, såsom A^ens huswndman, i rätt nedstigande led närmast äro.
Gar den förstfödde Sonens linia pä inansidan ut, tillfälle dä Regeringen Hans Kongl. Höghets andre
Son i.ordningen, med Succesfionsratt för hans manliga efterkommande i samma ordning, som för den förstfödde stadgad ar, nemligen allt efter forn de i rätt nedstigande led Ättens huswudman närmast äro.
Utgår äfwcn den andre Sonens linia pä manstdan, gange
Successivnsrätten till den tredje och sä widare till de öfrige Hans Kongl. Höghets
Söner i samma ordning och rätt nedstigande led, efter förstfödslorätt, fom här ofwansörc för den förstföddes ätt föreskrifwet är. 2 tz.
Dör Konung i Swerige utan att lemna manliga Bröstarfwingar, men Hans cftcrlemnade
Drottning sig i wälfignadt tillstånd befinner, före Stats-Radet Regeringen med Kongl. Magt ock myndighet pä sätt och med willor 41 och 93 HF ar Rcgerings-Formen fcreskrifwa, till dest Riksens Ständer, ä den tid Regcrings-Formen utstakar, hunnit sammankomma, dä dem tillhör att om Regeringens förande kjelfwe förordna.
Bl ifwe r Drottningens lifsfrngt al Mankön, förordne dä Riksens Ständer Förmyndare för den nyfödde Konungen pä sätt i 94 Z af Regerings-Fwrmen stadgadt är.
Blifwer,,Drottningens lifsfrugt af Dwinnökön, träde den af Attén, fom efter förstfödslorätt den aflidne Konungen i arfföljden, pä sätt I § ntstakar, närmast är, säsom Konung till Regeringen. 3 §.
De af Kongl. Huset af Qwinnokön ock deras efterkommande, ändock de af Mankön ärv.
Bilaga till Mem. N:o 13. 821 hafwe ingeli rätt till Sweriges Krona ock Regcring. ^ 4 tz.
Såsom Regerings-Formens 2 § uttryckligen stadgar, att Konung alltid skall wara af den rena Evangeliska Läran, sadan svin den uti den oförändrade Augsburgiska bekännelsen samt Upsala Mötes beslut af ar 1563 antagen och förklarad är; allisa skola ock Prinsar as det Kongl.
Huset uppfödas i samma lara och inom Riket.
Den af Kongl. Famillen, som ej sig tilt samma lära bekänner, ware fran all Successionsrätt utesluten.
5 Prino af det Kongl. Huset ma ej gifta sig utan Konungens wetskap och samtycke.
Sker det ändock, hafwc han förwerkat arfsrätt till Riker för sig, barn och efterkommande.
Lag samma ware om han med eller utan Konungens wetskap och samtycke tager Gemål af Swensk ätt.
Dock ware honom ej förment att med Konungens wetskap och samtycke taga Gemål af Swensta Konunga-Huser, inom i Swensk
Lag ej förbudna leder. 6 H. Prinsessor af det Kongl. Huset ma ej träda i gifte utan Konungens wetskap och samtycke.
Ej eller mä det nägonsin tillatas med Swensk man utom det Kongl. Huset. 7 H. Prinsar och Prinsessor af det Kongl. Swensta Huset ma ej anträda resa utrikes utan Konungens wetskap och samtycke. 8 H. Prins af Kongl. Swensta Huset ma ej utan Konungens och Riksens Ständers samtycke bliswa Regerande Furste af Utländsk Stat, ware sig genom wal, ars eller gifte.
Sker annorlunda, ware han och hanö efterkommande ej berättigade att succedera till Swensta Thronen. 6 Z.
Skulle den olycka tima att hela KonungaHnset, inom bwilket Arfs-rätten till Riket räknas, 21 322 Expeditioner till Riks-Itänden. antingen pä manliga sidan ntginge eller, genom uraktlåtande af hmad denna Snccessions-Ordning uttryckligen fö re gris iver, förlorat Sueeesnonsrätt, ware Thronell ledig till nytt ival, och ntkore dä Rikfens Ständer ett nytt Konunga-Hus.
Till yttermera wiho att Wi allt detta föreskrifna sä belefwat och beslntit, hafwe Wi samtlige Swea Rikes Ständer detta underskrifwit och beseglat; som skedde i Stockholm den — — da gen k— — — mänad ar efter Christi bord — —.
Angående voteringssättet i Banco-Utskottet och hos Banco-Fullmagtlge.
Sedan, med bifall till Banco-Utskottets infordrade yttrande, Högloft.
Nidderskapct och Adeln samt Högwördiga Preste-Ständct under den 10 innewarande manad och Wällofl.
Borgare-Ständct under den 30 sistl.
Septeuiber bewiljat den af Hcderwärda Bonde-Ständet yrkade oinskränkta och fcmnlika rösträttighet för sistnämnde Ständs Ledamöter i Banco-Werken, och samtlige Respective Riks-Ständen i följd häraf öfwerlemnat ät Constitutions-Utskottet, att i sammanhang med RiksdagsOrdningen föreflä ett sädant voteringssätt, hwarigenom olägenheten af owerksamhet i sakcrncs gäng wib inträffande likhet i rösternes antal mätte kunna Memorial N:o 14. 323 förckommas, har Utskottet detta ämne till öfwcrläggning förehast och får deröftver wördsamt afgiswa följande utlåtande.
Dä de mäl som inom Banco-Werken behandlas, äro dels Bercdnings-Ärendcr, hwilka uti Plena afgöras, dels äter sädane, hwarä beslut utan föregängen underställning omedelbarligen följer, har inom Utskottet den sräga blifwit wäckt, huruwida öfwer de förra borde, i likhet med hwad för Utskotten i allmänhet är föreslaget, röstas per capita, och öfwer de sednare, till Ständs-Formens bibehällande, efter Ständ.
Dä likwäl emellan dctza genom
Decisionsfättet skilda ärender ingen tydlig gränslinie finnes i Banco-Jnstructioueu uppdragen, och nägou jädan ej eiler lärer kunna med wihhet sökas i sjelfwa mälens beskaffenhet, särdeles som tillfälligheter någon gäng fordra yppandet af sinancielia hemligheterne, hwaribland torde med skäl räknas Banquens nu sednast kända Åtgärder i afseende pä förskott till Kronan, anser Utskottet sig böra för Banco-Utskottet och Fullmägtigc utan undantag tillstyrka nvttjanLet af votering per capita.
Widkommande dernäst sättet att wid inträffande paria vota undwika inactivite, har Utskottet för sin del funnit lämpligast att, i analogie nied hwad för Nikgälds-Contoiret hittills warit iakttager, Ordföranden sä wäl i Banco-Utskottet som bland Banco-Fullmägtige mä i ofwannämnde fall äga afgörande röst, sä ofta mälet är af den beskaffenhet att omedelbar decision fordras.
Ett sädant afgörande Votum skall i Utskottets tanka närmast leda till ändamälet, utan att medföra nägon olägenhet, helst i ett Werk, der längt mindre än i RiksgäldsEoutoiret nya och för Werkets sammansättning främmande operationer kunna förekomma.
Wid de tillfällen äter, dä ett mäl, ester undergängen bered - 824 Expeditioner till Riks-Stände». ning, bör till Plenorum afgörande hänskjutas, anser Utskottet isen!igast att der allmänneliga stadgandet följes, och att, äftven fran Banco-Utskotlet, bada meningarne såsom alternativer uppgiftvas.
Slutligen, och i anledning af hwad ostvan anfördt är, fär Utskottet wördsamt föreslå följande förändrade redaktion af sista puncten i RiksdagsOrdningens 38 Z:
Gälle äfwen detta stadgande för BancoUtskoltet i underställningsfrägor; men i dr falt dä Utskottet med Riksens Ständers rätt besluter, äge Ordföranden afgörande röst; — samt att i stället för sista puncten i 65 § mä införas ett lika stadgande med det som i 66 Ziens flut bcfinnes.
Stockholm den 17 Oetober 1806.
Pä Constitutions-Utskottcts wägnar: D. Nannoriieiiv.
Darl von Uo86N8tein.
Daniel Dderstein. ^.näei'8 .llson D^eicsrt. a'.
, l l i; N:o 15. -W r.gi! nvf
Med hemställan om ett tillägg till 53 I af den föreslagna Riksdags-Ordningen. 2g ii ! a uagvir " Wördsamt Memorial. g! mellvin o 1 l! Ilis s M17 Sedan hos Riksens Högloft.
Ständer den fråga blifwit wäckt, huru inom ett Riks-Ständ bör Memorial N:o 15.
325 förhällas tvid inträffande likhet i röstcrnes antal, eller huru denna likhet ma kunna alldeles förekommas, hastva Riksens Högloft.
Ständer öftverleinnat titt Constitutions-Utskottct att öflver detta nial, såsom till Riksdags-Ordningen hörande, med deh utlåtande inkomma.
Utskottet, som detta ämne till öfwerläggning förehast, får härmed »vördsamt föreslä att tvid slutet as öZ § i den projecterade Riksdags-Ordningen mä såsom ett tillägg följande mening inflyta:
Till undtvikandc as paria vota, skall wid htvarje omröstning, förrän Sedlarne uppräknas, en bland dem uttagas och genast förseglad afläggas.
Befinnas, tvid uppsummerandet af de öfriga, rösterne lika delade, -nä denna sedel öppnas veh giftva decision.
Är pluralitet redan »vunnen, bör den aflagda sedeln ouppbruten pä stället förstöras.
Stockholm den 23 October l809.
Pä (fonstitutions-Utffottets tvägnar: I,.
Uannerlieim. (larl von Uo8en8tein.
Daniel IlderZlein. ^.ncler8 .7:son llvelrert. D. 326 Expeditioner till Rrks-Ständen.
Med förslag till ett tillägg i RegcringsFormens 29 §.
Till Constitutions-Utstottet har Professvrcn ock' Ledamoten af Nordstjerne-Ordcn Herr Doctor Swen Wijkman Casparsson ingifwit ett striftligt anförande af det hufwudfakliga innehäli, att dä Ärke-Stiftet ej kunde annat än anses wanlottadt, genom den wid Ärkebiskopswal hittills nyttjade röstberäkning, enligt hwilken hela Up ala Stifts Pluralitet gäller lika med hwarje Consistorii blott för en enda röst, matte, dä Arke-Bi stopen egentligen är att betrakta säsom Upsala Stifts Biskop, antingen de öfrige
Consistoriernes röster hädanefter beräknas per capita till Stiftets Prestersraps, eller ock nägot annat förslag till jemkning widtagas, och sa medelst en likhet i rättigheter lika Medborgare emellan ätcrställas.
Har, ä ena sidan ej lemnat utan uppmärksamhet, att Arke-Bistopen är en högt representerande person, såsom Chef för hela Prestcrskapct och sjelfskrifwen Taleman wid Riksdagar, att det anseende han äger inom alla Stift bör ej mindre komma i betraktande, än det förtroende han njuter inom ett enda, och att nägon gäng den är tjenligast til!
Förman, hwilken minst har intima relationer till dem, han skall styra, och derigenom är i tillfälle att wara strängast owäldig.
Ä andra sidan mäste ater Utskottet, för sin del, medgifwa det Upsala Stift Bilaga till Mern.
N:v 16. 827 i frägan om Ärkebiskopswal torde framför atla andra böra höras och, om ej decidera, åtminstone derwid någorlunda inflyta, för att ej twärtemot sin önskan förses med en Styresman, som det tör hända ej känner och som med mihnöje skulle emottagas.
Efter noggrann jemförelse och granskning af allt detta, och för att i någon män närma Upsala Stifts rätt till de öfriges, ät hwilka deras fria »val är sörbehället, fär Utskottet wördsamt föreslä följande tillägg i Regerings-Formens 29 Z för att wid nästkommande Riksdag af Konung och Ständer pröfwas, att efter orden efter förra wanligheten mä införas: dock sä att Upsala Stifts röst wid Ärkebiskopswal mä beräknas lika med fem Con sistoriers.
Stockholm den 28 Oktober 1809.
Pä Constitutions-Utskottets »vägnar: U.
Nannorlioiin. 6ar1 von Uo86N8l6in. ck. (k. (kalin. ck:80n Il^oliort. ./ D. Bilaga till Mrm. N:o 16.
Afflrift.
"Ödmjukaste Memorial.
Hos Högwördiga Prestc-Ständet hafwa mine Herrar Med-Deputerade frän Upsala Ärkestift wäckt fraga mot samma Stifts wanlottande wid Arkebiskopswal; uren som detta ansägs som en Consti - 326 Expeditioner till Riks-Itände». tutionssak, och således icke kan in Pleno upptagas, får sä wäl ä egne som deras »vägnar jag härmed wända mig till Högloft.
Constitutions-Utskvttet, med ödmjukaste anhållan om dest Betänkandes afgiftvande i malet, för att nästa Riksdag komma till Riksens Högloft.
Det ar »vistt icke mistnöje '.ned de Herrar Styresmän sou» i sednare tider hos ost beklädt detta »vigtiga Einbete, hivilket föranledt till denna ÄrkeStiftets, genom of; dest Fullmägtige framställde, petition, aldraminst med ivar nulvarande Ärke-Biskop, fou» »vid sist hällne Ärkebifkopslval blef äfwcn genom Upsala Stifts Presterskaps nästan enhälliga ival, kallad till det höga embete, han ej allenast med sä »nycken »värdighet, utan derntöstver med hela Stiftets allmänna bade förtroende, högaktning och »vänskap till allas glädje förivaltar.
Men detta ingär ej i frägan vin Stiftets rättighet »vid Nrkebiskopswal.
Enligt nu brukliga »valsätt, beräknas hivarje Eonsistorii pluralitet för en röst, och hela Upsala Sticks äftven blott för en enda röst.
Förmodligen härleder fig detta frän den tid, dä de öfrige Herrar Biskopar subordinerade »inder Upsala Ärke-Biskop.
Ehuru Arke-Biskopcn bade »'om Taleman i Hög»vördiga Ständet ock» Ärke-Biskop i Upsala är primus Episcoporum, är dock saken nu af helt annan beskaffenhet, dä dest systla egentligen är att mara Upsala Stifts Biskop. — Alla andra Stift »välja sin egen Bi,'köp genom uppförande af trenne pä förslag, utan att nägon annan än htvarje Stifts Presterskap bestämmer efter sitt förtroende de Herrar och Män, som dertill föresläs, da deremot Upsala Stift är beröfwadt nästan allt »värde af sin »valrättighet för att kunna framställa dem af Herrar Biskopar eller andre pä förslag, htvilka bäst känna Bilaga lill Meni. N:o 16.
Stiftet och dep Presterskap, och således kunna pä denna plats i sa mänga afseende» wara npttigast.
Att anföra ett exempel, sä utgöra 4 eller 6 Herrar Paftores pä landet i Gothland, dä de inkallas till Consistorii hällande, genom sin pluralitet wid Ärkebiskopswals anställande lika mycket i rösteberäkning till detta förslag som mot 400 med Ordinarie syssla tjenande och voterande Prester i Upsala Stift, hwars Biskop han dock är, och likasä de öfrige Consistorierne.
Hwarförc skall detta första Stift emot alla andra wara sa wanlottadt?
Jag förmodar sselfwa billigheten tala för unne heminawarande Medbröders begäran att åtminstone i det närmaste fa njuta samma rättigheter och förmäner, dä de i nit och bedömande efter
Ed och samwete icke ester,ginva Rikets öfriga Presterskap.
Att Arke-Biskopen är Academiens Pro-Cantzler altererar ej saken.
Uti Äbo, dä det hörde under Swensta Kronan, och ännu i Lund förhäller det sig pä samilia sätt, ehuru desse Stift utan andras deltagande sjelfwe presentera sine Biskopsförslag.
Det är mig sagdt, att kring 1772 skall ett Förslag till ändring härutinnan warit hos trenne
Ständ af det innehall, att sedan samtlige Confistorierne i Riket voterat, skulle voterings-protoeollen frän dem till Upsala Dom-Capitel insändas, i sin ordning med Stiftets frän Prosterierne inkomne walprotocoller öppnas och deras röster beräknas per capita till Stiftets Presterskap.
I afseende ä ArkeBiskopens ätgärd till de öfrige Consistorierne och dest styrelse som Biskop i Upsala Stift, ställde relativt till hwarandra, tror jag detta innehålla en mer än tillräcklig proportion wid röstberäkningen för Consistorierne och, i den händelse ej Arke-Stiftets Presterskap skulle fä äterställas i samma förhållande som andra Stift, för det deras Biskop är 330 Expeditioner till Riks-Ständen.
Taleman wid Riksdagarne, som icke ingär i Stiftets interesse, och htvarsöre det ej bör lida i sin rättighet, anhaller jag aldra ödmjukast att åtminstone antingen detta förslag till jemkning i dest rösträttighet mätte widtagas, eller ock något annat, såsom att merberörde Stift ma gälla ätminstone hälften mot Consistorierne och äga decisionsrätt inter paria vota, eller hwad helst Högloft.
Constitutions-Utskottet enligt härmed räckes till Riksens Högloft.
Ständers Plena söreflä, hwarigenom en likhet i rättigheter lika Medborgare emellan aterställes och winncs.
Stockholm den 9 Oktober 1809. 8v6ir 6:son.^
Med originalet lika lydande, intygar Bilaga lill Mem. N:o 16.
Ständers Constjtutions-Utstotts Protokoll den 23 Oktober 1809.
S. D. -Fran Constitutions-Utskottets beslut, i frägan om en utwidgad rösträttighet för Upsala Stift, lvar Herr Biskopen och Cvmmendeuren Doctor Nordin i sa matto skiljaktig, att i händelse der gamla voteringssättet kunde och borde förändras, more i Herr Biskopens tanka Upsala Stifts röst högst att beräkna emot trenne Consistoriers.
Lx I?rotooo11o 331 N:o 17.
Med förslag till ett tillägg i 49 tz Riksdags-Ordningen. Wördsamt Memorial.
Under den 25 innewarande har Höglofl.
Ridderskapct och Adeln till Constitutions-Utskottet remitterat Herr Lagmannen Grefwe I.
H. Gyllenborgs Memorial, hwaruti yrkas, att da ärendernes fullkomliga utredande är ändamalet med den i 56 8 Negerings-Formen tillatna äterförwisning af lltskottens förslag, tillämpningen deraf matte i Riksdags-Ordningen närmare bestämmas.
Detta, jemte de i Memorialet anförde grunder och föreslagnc altcrnativer, har Utskottet tagit i öfwcrwägande, och får derföre wördsamligcn des; yttrande afgifwa.
Utskottet kan, för sin del, ej tillstyrka att, enligt första alternativet, ett mål, hwari beslut redan blifwit fattadt, mä anses hwila oafgjordt i tre Stand, om det fjerde samma mäl återremitterat.
Detta Stand skulle såmedelst lägga band pä förklarandet af de öfrigcs wilja, hwilka hwart för sig äga att besluta, och bwilkas sammanstämmande meningar i ganska manga fall gälla såsom Riksens Ständers enhälliga beslut.
Deremot synes ä andra sidan den grundsats ej 332 Expeditioner till Riks-StLnden. kunna bestridas, att Utskotten böra swara pa alla aterförwisningar, ehtvad de skett af ett enda eller flere eller samtlige Riks-Ständen, dock sä att desse ytterligare utlåtande» endast aslemnas till det eller de Stand, som deni infordrat.
Da alla Ständen äro berättigade, och kan hända i wiht afseende förbundne, att afgifiva deras röst motiverad med eller mot de öfrige Ständens tanka, men tillika något Stand ef bör censeras kunna yttra sig, utan att det anser sig tillräckligen upplyst om saken, synes det wara hwart och ett Stånds owilkorliga rättighet att med slurliga afgörandet fördröja.
Med-Ttändens redan gifna pluralitet bör ej kunna twinga den i det fjerde Ständet radande allmänna öfwertygelse, för hwars bestämmande det äger att söka all nödig prcoliminaire upplösning.
Detta förfarande af det skiljaktiga Ständet strider sä mycket mindre emot redan godkända föreskrifter, som Rcgerings-Formen ej inskränker något StändS rätt, att »vid uppkomna betänkligheter mot owilkorligt antagande af ett förslag infordra ytterligare npplvsningar, förrän definitiva beflutet sattas.
Wid ett annat förhällande skulle det ock ankomma pä Utskottens bedömande, hurutvida ett atcrförtvist mål »vöre af den beskaffenhet, att detsamma genom tre Stånds pluralitet kunde afgöras, utan beräknande af det fjerdes röst.
I anlcdning as bwad anfördt finnes, får Utskottet »vördsamt föreslå följande tillägg i RiksdagsOrdningens 49 H:
Ätersörtvisar nägot Riks-Ständ ett redan beredt mål till »vederbörande Utskotts ytterligare utlåtande, aligge Utskottet, att dermed inkomma till det Ständ som återremitterat; kunnandes likiväl ej, genom denna atersörwis - Memorial N:o 18. 333 ning, de öfrige irenne Ständens beslut deras kraft och werka» till expedition betagas.
Stockholm den 3l Oktober 1800.
Pä Constitutions-Utskvttets ivägnar: U.
Nannsrlreim.
6arl von Uoboiiktsin. vnnisl LdorLtoin. ck:son trekort. />. ires. N:o 18.
I anledning af äterremifi af Utskottets förslag till ett tillägg i 49:dc tz RiksdagS-Ordningeu.
Under den 2 innetvarande har Högloft.
Ridderskapet och Adeln till Constitutions-Utskottet ätersörwisat deh ivid Riksdags-Ordningells 40 A föreslagna tillägg, med den anmärkning, att deruti saknades något stadgande rörande det särskilda förhållande, som tvid ätcrremiher af Grnndlagö-frägor bör iakttagas.
Oaktadt dell yrkade föreskriften härom torde kunna anses, utan uttrvckliga ord, innefattad under den af Utskottet profccteradc, isynnerhet som beslutets werka» till expedition ej lärer komma i fraga, förrän detsamma, enligt Grundlagens innehall ocb i derstädes upptagne särskilda fall, wunnit »verklig egenskap af Riksens Ständers beslut, får likwäl 334 Expeditioner till Riks-Ständen.
Utskottet till undwikande af all otydlighet wördsamt föreslå, att sista meningen af ifragawarandc stadgande mä salunda förändras att efter orden som äterrcmitterat införes: kunnandes likwäl es, genom denna äterförw isning de öfrige Standens beslut i de nial, der trennc Stånds röst utgör Riksens Ständers, deras kraft ochwerkan till expedition betagas.
Stockholm den 6 November 1809.
Pa Constitutions-Utskottets wägnar: D.
Nannerlleim.
Larl v. UosenZtein.
Daniel Aberstein. ck:son D^olrert.
N.o 19.
Med förflag till Answarighetölag för StatSRädets Ledamöter, Föredragande i Stats-Rädet samt Konungens Rädgifware i Commandomäl. Wördsamt Memorial.
Constitutions-Utskottet fär till Riksens Högloft, ständer härrnedelst wördsamligen öfwerlemna ett af detsamma författadt Förslag till Ansivarighetslag