Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskott har till granskning före. haft följande, till desi yttrande remitterade, hand, lingar, angäende, dels Allmänna Magazins.
Inrättningens Styrelse och förwaltning, dels utwägar till afhjelpande af Spannemälcns nu. warande wanpris, neml. i .o Ett af Herr Lagmannen Montgomerij hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln uppläst, och derifrän samt af det Högwördige Prest.
Ständet remitteradt Memorial. 2:0 Serffillde Memorial och Anföranden af Riksdagsmännen Pebr Oxelberg Pehrsson, Anders Joachimsson, Jan Persson, Jo. nas Andersson och Eric Ohman, upplästs hos det Hederwärda Bonde.
Ständet den zo Augusti och Z September, samt z.o Ett af Herr Prosten Lindeström den ?; ststledne September till sitt Ständ ingifwit Memorial.
Hwad uti nägre af förenämde Memorial är anfördt i afseende pä Allmänna Magasins.
Inrättningen, har Utskottet funnit wara beswa. rädt genom Stats, och Oeconomie.
Utskottens, den Z innewarande mänad, gemensamt afgifne Betänkande i anledning af Kongl. Maj:ts Nädiga Proposition om nämde Inrättning: i följd hwaraf för Utskottet endast äterstär, att wörd. sam - sammeligen fig yttra öfwer de i öfrigt wäckta frägor. 1:0
Om underdänig anhällgn hos Kongl. Majit, att antingen införsel af Utländsk Span. nemäl mä förbjudas, eller ock en lämpelig för. höjning i Tull-afgisterne derä stadgas, samt de strängaste mätt och steg widtagas, till förekommande af desie afgisters försnillning; och 2:0
Om rättighet för de Skattskyldige, att efter ett nnsit fastställdt pris, medelst insättning i närmaste Krono. Magazin liqvidera sine utlagor.
Ehuru Utskottet funnit att SpannemälenS jemna pris, i förhällande till andra waror, i längden säkert kan winnås endast derigenom, att ätgängen ökas i mon af productionen, att corn. municationen emellan Rikets af naturen olika gynnade Provtncer befrämjas, samt att Landtmannen sättes i belägenhet, att icke genast efter inträffad skörd behöfwa föryttra sin Spännemäl, anser Utskottet likwäl det, wid nuwaran. de ymnige förräd af twenne ärs godo skördar, bäde för Rikets hushällning i allmänhet och Åkerbrukets bibehällande wid den höjd, hwartill det de senare ären hunnit, nu wara af högsta wigt, att kraftige utwägar skyndsamme, ligen widtagas till afhjelpande af det wanpris hwari Spannemälen fallit.
I sädant afseende, och dä Magazins.
Inrättningens inskränkta Fond icke ensam kan wara tillräcklig för detta ändamäl, tror Utskottet sig äga anledning, att hem. ställa, om icke Riksens Högloft.
Ständer skulle . » Kn - 72 Den 11 October. finna för godt hos Kongs. Mast i underdänrg. bet anhälla, att Kongl. Majit, efter som för Riket ansägs förmonligast, täcktes i Räder ge. nast, antingen tills widare förbjuda införsel af Utländsk Spannemäl af alla stag, eller ock derä stadga en förhöjd Tull, att den icke till försäng för Swenska Spannemälens afsättning kan införas, samt i senare händelsen tillika i Räder anbefalla wederbörande att noga tillse, det nägon förmillning af Tullen ä Utländsk Spänne, mäl ej blifwer föröswad; hwilket synes wara sä mycket angelägnare, som en högre afgift alltid wäcker ett ifrigare bemödande att undwika dest erläggande.
I likhet med hwad förut warit manligt torde ve Norr om Gefle belägne Orter böra undantagas ifrän det allmänna förbud emot införsel af Utländsk Spannemäl, eller den förhöjning i Tullen derä, som i anledning af den nu föreflagne underdäniga anhällan kan r Räder stadgas.
Utskottet anser de största swärigheter möta det förslag, att äfrven de Krono.Utskyllder, som hittills med penningar blifwit betalde, skulle fä med Spannemäl in natura afbördas.
Kronan skulle derigenom aldrig med säkerhet kunna beräkna fine inkomster, blottställas för ständige förluster och nödgaS anwända en betydlig del af sine anslag till underhäll af Magazins.hus och betjening.
Utskottet kan derföre ej annat än afstyrka ' ett förslag som, utan att lemna de Skattskyldige nägon serdeles wigtig sörmon, skulle helt och Den 11 October. 7o lvch hätlet rubba de fastställde Stats, och FinanceRegleringarne.
H.vilket till Riksens Högloft.
Sländers upplysta pröfning wördsammeligen öfwerlemnas.
Arebro den ii October i8ro pä Allmänna Beswärs- och GeconomieUtskottets wägnar Orri br.
Lroasträt. br. borssén.
H. l-^olcrnso.
Olok ?cluston.
Oarl O. Skogman.
, Uppllit lior »lil §l1n<Ien lion n Ociod. >810. Wördsamt Memorial. anseende till författandet af den sista §. i Riksdags-Bestutet, hwilkcn enligt Grundlagarnes föreskrift bör innehälla kallelse för Riksens Ständer till deras nästa sammankomst, sär Eppeditions-Utskottet wördsamt anhälla, det mätte Riksens Högloft.
Ständer bestämma dagen svin i denna Riksdags.
Kallelse bör införas, samt af deras sälunda fattade beslut lemna Utskottet del. örebro den 9 October 1310.
PF Expeditions, Utskottets wägnar Ig. b. 8trörnlelt.
I-uäviA dckorner. k. UlLllgvili.
Orlo blilrroo. v??- 74 Den ii October.
Etormäktigste Alltrnädigste Koning. ^id sistledne Riksdag hade Riksens Ständer bestulit, att med afseende pä nödwändigheten och rättvisan af nägon förbättring i Rikets fle. ste penninge löntagande Embets- och Tjenstemäns knappare willtor, en ärlig Löne-förhöjning af z^dels procent skulle beiviljas för sädane Löntagare wid ätffillige Werk och Stater, äfwensom för Tjenstemän wid de Wärfwade Regementerne och Flottorne, jemte de Embels- och Tjenstemän hwilka äro ständigt tjenstgörande, men nu ärnjuta Eketrä Löner pä Allmänna Indragnings.
Staten, till desi Ordinarie
Lön pä Stat kan dem tillfalla, allt i enlighet med d- till Kongl. Mapt öfwer desie Werk och Stater i underdänighet ingifna förtekningar; men i afseende pä tiden när denna Löne-tillökning borde taga sin början, hade Riksens Ständer till Eber Maj:t i underdänigbet öfwerlemnat, att i Räder anbefalla »verkställigheten deraf sä snart en emot behofwet fwarande tillgäng inträffade, genom Pommerska Regementernes öfwer flyttande pä Ponnnerff Stat, samt bwad ä de uti StatsRegleringen anstagne huswudkittlar i öfrigt kan besparas.
Derjemte hade Riksens Ständer ät Eder Mast i underdänighet uppdragit, att, i mon af tillgängarne och efter omständigheterne Utsträcka denna Löne-förhöjning till öfrige Tjenste - Den 11 October. 75 Uppl!» ock xoäkLnä kor -II, 5lZn-j»» ii ffemän, med underdänig anhållan, det täcktes Eder Mast wid förefallande ledigheter hugna de under sista kriget antagne Enra Officerare
Med en efter hwars och ens' förtjenst lämpelig befordran.
De af Riksens Ständer äbercpade förtekningar ölwer de Werk och Starer som af den beslutna
Löne förhöjningen skulle komma i ätgjutande, utsätta Summan deraf till 61568 >R:dr. 59. sk- 4. rst.
Dä Rikens
Ständer ej kunna annat än pä det ömmaste behjerta penninge-Löntagares swära belägenhet under ett ständigt »växande warupris och ett fallande penninge. wärde, hafwa Riksens Ständer äfwen i betraktande af wigtigheten deraf, att Statens Embets och Tjenstemän ej mätte befinna sig i allt för knappa willtor, bestulit alt päffynda tiden, dä de af denna Löne-förhöjning kunna komma i ätnjutande och utsatt densamma till 5:dje qvartalet af innewarande är; men dä sädant huswudfakligt beror pä Pomme, sta Regementernes vfwerflpttninq ifrän allmänna Indragninas-Staten pä Pommerff Stat, fä Riksens Ständer r,u till Eder Majet i underdäniahet hemställa det täcktes Eder Mast i Nador läka »verkställa denna öfwerflyttning och »ned zchje givartalet innewarande är, läta berörde Embets- och Tjen, siemän en sädan Löne-förhöjning till god ) njuta.
Riksens Ständer framhärda m. m. 76 Den n October.
Den il October. 77 Uxpljg ock xoäl-^.ö
II,-- illr 6-n II 0ot-t>. ixi-Dans Kongl. Höghet Johan Baptist Julius, b^r vct ej kunnat undfalla dem, att denna Fur.
Stormägtlgjje Al.crnädlgstr KdNUNg. säsom förmäld och ägande en elfwa-äng bon, ej kunnat bestrida nödiga utgifter med «^/ä under granskningen af Riksgälds.
Werkelin sun.ma som till Högtalig Hans Kongl, förwaltning en del af f. d. Konungens enffilld Höghet Kronprinsen Carl Augusts Stat för-, förmögenhet befunnits bestä uti Riksgälds-Cun,t warit anflagcn.
Ständer hafwa toirets till Sedelhafwaren ställda Ooligationc^-erföre^ genast efter Tronföljare-walet, warit med fem procents Ränta, har Stats-Mstottcr
Hetänkte pä en i detta afseende nödig jemkning; säsom lämpeligare i afseende pä detza medelk^ch dä Riksens Ständer warit öfwertygade om förwaltning, förestagit, att alla f. d. KonunHanS Kongl. Höghets ädla och höga tänkesätt gen tillbörige Riksgälds-Contoirets ObliggtioAr ett folk som wärderat Hans Kongl. Hög, ner, mätte emot samma Contoirs serstillde för hets dygder och utmärkta höga egenskaper, samt bindelse pä hela Capital. beloppet med fem pro att således Hans Kongl. Höghet snart stall in cents ärlig ranta utbytas, samt att det ä dcse Fäderneslandets werkeliga belägenhet och Rikgamla Obligationerne upplupne Intereste mätt«ns Ständers pligt, att i allt det som rörer uträknas och godtgöras, till den dag under hwil-btatenS utgifter, handla med afseende pä de ken den serstillda förbindelsen utfärdas.
Tilldördor hwilka trycka den skattdragande, hafwa denna förändring i Dispositions-fältet, balwc.Riksens Ständer icke twekat, att till underhäl.
Riksens Ständer gifwit sitt bisall, och fä härs med detta deras beslut till Eders Maj:ts gil lande i underdänighet öfwerlemna, jemte likah underdänig anhällan det täcktes Eder Maj.t^ werksiälligheten deraf i Näder anbefalla.
UppIM oclr tior rll» 8r!nclen <1-,, n Ocrob. r§is.
Stormägtigste Allernädigste Konung. ^edan Riksens Ständer till Eder Masts Kftcrträdare pä den Swensta Throgen walt Hans mde af Hans Kongl. Höghets Hofhällning, rf.Furstens Prins Oscars Hof.Stat inbeiknad, i ett för allt hembjuda Hans Kongl, öghet en Summa af 66,666: R:dr. Z2. tz.
Irligen att anstäs pä
Stat ifrän den dag Hans !ongl.
Höghet antog Riksens StänderS Kalle!- till Swea Rikes Kronprins.
Ständer hafwa derjemte till beiridande af de serstillda utgifter, hwilka blifwa sundgänglige för HanS Kongl.
Höghet Kronstinsens hitflyttning med Desi Höga Famille, " wäl till meublering af rummen pä Kongl, ilottkt i Stockholm, som till anskaffande af Eqvi, 78 Den 11 October.
Den 11 October. 79 Eqvipager samt inköp af hästar och allt Stall Neflutet, med undantag af den §., som rörer tillbehör m. m., anslagit ZZ,zzz: R:dr. 16. f hans Kongl. Höghet Kronprinsens emottagan. att till Hans Kongl. Höghets
Disposition öfwer )e, afgifwandet af Desi försäkran samt Desi lemnäs, hwilka medel komme attafRiksgälds-Coo fyllning af Riksens Ständer. toiret förskjutas emot samma ersättnings wittke af Stats. Werket, som rörande förskotten ti! de oförsedda utgifterne samt Riksdags, kosina M eller beslut derstädes mä äga rum, juste derne blifwit stadgade; hwilket beslut Riksén Ständer härmedelst fä Eder Kongl. Amasil underdänighet tillkännagifwa.
Riksens Ständer framhärda m. m. vpplia ock xoälclnä kok ,Il» 5rZo<Ien ö. Il Oceod. izi Stormägtigste Allernädigste Konung. ^edan Riksens Ständer erbällit del af d önskningar, Eders Maj:t i Näder täcktö yttn i enskillta ffrifwelser till Landtmarskalken och d öfrige Riks -Ständens Talemän, och dä Rik sens Ständer ansett sig aldrig med mera till fredsställelse uppfylla nägon pligt, än om de der wid tillika kunna gä Eders Masits Nädiga öslunda till mötes, hafwa, uppä derom i hwart Stäa serskilld gjord motion, Riksens Ständer stadna i följande beslut: i:o
Att ofördröjligen afgöra alla Riks dags.ärender och till den 18 innewarande Octo> her alla besiut expediera, samt justera Riksdags Bt 2:0
Alt dä Riksdagen härefter till Stockholm förflyttas, inga ytterligare öfwerläggnin. ingen af nysinämde §. i Riksdags-Bestulet dock undantagen, och fluteligen z.o Att hos Eders Maj:t i underdänighet kulle anhällaS om Eders Maj.tS Nädiga tilläelse, att Riksdagen mä räcka till den dagen dä Riksens Ständer fä aflägga deras Hyllnings.
Ed till Hans Kongl. Höghet Kronprinsen och irax derefter afstutaS; hwilket allt Riksens Ständer härmed i underdänighet hos Eder Maj.t ä anmäla.
VxpIUt o»k gvitlclnä d»i »N» §«1nöeo H ONob. »8l»« Stormögtigste Allernädigste Konung.
G. enom enffild wäckt motion, har till Riksens Ständers behjertande blifwit framställd de barns belägenhet, hwilka i en späd älder förlora Föräldrar, och efter dem erhälla blott en ringa qwarlätenskap,-hwilken, derest genom
Testamente ej annorlunda är förordnat-, lika delas mellan - 80 Den 11 October. lan flere Sysson af olika älder, och hwarwid de yngre komme att sakna det understöd för deras uppfostran, som de äldre redan njutit.
Ehuru Riksens Ständer insett billighetens för. dran att nägon större andel af Boet borde till falla de barn som ännu tarfwa ssötsel och upp fostran, än dem som kommit lill älder att med eget arbete kunna föda sig, hafwa de dock ej ansett rädligt att genom bestämd
Lag nägot nytt häröfiver stadga, men pä bet den utwäg genom Föräldkarnes förordnande,, hwilken allmänna Lagen i ofwanberörde mätto lemnat öp> pen, mä blifwa allmännare begagnad, hafwa Riksens Ständer beflutit att i underdänigbet hos Eders Maj:t anhälla, det täcktes Eders Majit i Räder anmana Rikets Presterskap, ait wid husförhör och sjukbesök, med tjenlige före. ställningar söka förmä i swagare wilkor stadde Föräldrar sä förordna, att i händelse af deras dödsfall i de yngre Barnens spädare älder, dess senare icke mä derunder sakna nödtorftig fö. ha, kläder och upptucktelse.
Ständer framhärda »c. Den il October. 81 E VppNit »ck xockkjnck lior »u» klinck»» ckea r» OKod.
Stormägtigste Allernädigste Konung. ders Kongl. Mast har, genom Nädig Proposition, af Riksens Ständer ässat anfläende al Wk' medel till godtgörande af do oförutsedda utgifter, som de, i följd af Swensta HamnarneS stängning för Engclssa Krigs- och Handelsfartyg samt till lugnets äterställande inom Huswndstaden, widtagne anstalter Stats - Werket äbragt, hwilka utgifter blifwit uppgifna till en sammanräknad summa as 702,434 Riksdaler ;,4 si. it r:st Dä Riksens Stärider med underdånigt erkännande af de anstalters nödwändighet, som lill desia ändamäl blifwit widtagne, äfwen funnit nägon minssning i den föresiagne suniman icke >:>ed säkerhet kunna päräknas, hafira Riksens Ständer warit betänkta pä utwägar att detta Stats Wcrkets behof till sitt fulla belopp uppfylla.
I anledning af de anwis»ingar pä erforderliga tillgångar, Eders Maj.t genom Högst berörde Nädiga Proposition, sielf i Räder täckts lemna, hafwa, sedan derom behörig undersökning blifwit anställd, Riksens Stän, der besimit, att fsrffottswis, af den, till Werelköp för afbördande af ränta och Capital pä Utrikes skulder, i Riksgälds.
Contoiret besparda Fond, desia 702,434 Riksdaler 14 si. ri r:ft. till Stats. Werket läta utbetala, för hwilken summa Riksgälds.
Contoiret äger att undfä sin ersättning dets af de besparingar, Eders Maj t Sjelf i Räder förmodat kunna erbällas pä be summor, bwarmed Banquen redan biträdt, och i föressriswen ordning, ännu kan komma att biträda; dels af den beställning, som uppkom, mer pä de 720,000 Riksdaler, hwilka blifwit austagne till ärlig Ränte, och Capitals.gfbetal.
Bihang, lil.
B. N:v 11, 12, NMg Ss Den n October. ning till Barquen
xä dess förstctt, enär Nu dessa afbetäliiingar till ,812 ärs stut, eudast Succesive i nion af BanquenS werkciiga för sträck, maar komma att werkställas, dels ock af det öfwerffott i Stats . Werkels inkomster, som genom d.t en del inkomst titlar, säsom förnäm ligast Tull.
Chartä Sigillatä. och Numer Lotlerl medlen, torde öfwerstiga Stats anstagen, kan blifwa att tillgä.
H,vilket allt Riksens Ständer härmed fä Eders Maj:t i underdäniZ het lillk nnagiiwa.
Rikscits S.änder framhärda m. m.
Den rr Octobee. 83 VxxNä ocU xa-Ur!nil kor LllL Liloäsn n OcU»b. lgi^- Stormägtigste Allernädlgste Konung. ^ anledning af Riksens Ständers, ystd ös.oerständne Riksdag, andragne underdäniga anhällan oni Eders Kongl Maj:ts Nådiga sanclim. ä den af dem foresta,gne f rklaring öfwer 7. Cap. i. Z.
Rätiegängs-Balken, alt fastän eslagit, att, sä wäl till befordran af säker och adgav Lagstipnmg, som till förekommande af stjllge missbruk, en serskild författning mätte lfärdas i afseende pä wiss., omständigheter an. aen de Jntekning ä fast Egendom.
Eders Majit ar i detta ändamäl til! Riksens
Ständers pröf. ing fyra ser still da stadgande» föreslagit och Esens Ständer fä nu, sine i anledning deraf »tade beslut, Eders Maj:t i underdänighet stverlemna.
Det Första stadgandet:
"att derest ägaren hwars fasta Egendom Jntekning blifwit sökt, ulle innan wed.rbörande Domare öfwer Incknings. ansökningen sig fluteligen utlätit, aningen med döden afgä, fasta egendomen till iwor person öfwerläta, eller till Borgenärer, a ail sin Egendom genom Eoncours afstä, mä chleknings. ansökningen derigenom icke anses rsalla, utan sökandens rätt, efter hwad All. länna Lagen och denna Författning i öfrigt uder, pröfwas och bestämmas:" hafwa Rikms Ständer anset! böra säsom allmänt gälla»- e
Lag antagas och stadgas.
I afseende pä det Ändra stadgandet hafwa dag lisl Gäldenärs bärande deröfwer, denne—» - m ^ c>, . k . : stulo inna» samma taa inlrässal sSkt astrjd«k.R1' °"> förmon, sädant icke mä betaga en i alla andra afsecnden 'Ullqilltig Jntekning den iverkan, att medföra fönnonsrätt, har Eders Maj.t genom Nädig Propsttoion lill Riksens Ständer nu före - f.-r sdtt Jmlknmg och San Da.naS, genbom sökte blifwa, och för att kunna igelvm wisanve af fordrans ogrund eller genom ktalning befria Egendomen frän gradation,, stgon wiss tid bör bestämmas, inom hwilken, »>d förlust af den förmon genom Jntekningen ä - 84 Den n Octsber.
Den 11 October. 85 äsyftaS, Borgenären mä wara ffylldig, sä widl ske kan, kungöra Gäldenären vin Jntekningen och den dag
Domaren till hans hörande före lagdt: den af Eders Maj t l
Räder föreslagist tiden har dock syntö i afseende pä inrikes wi staude Gäldcnärer wara allt för läng och deri genom mindre befordrande af förenämd^ ända, mäl, helst de som bo i samma Stab eller Hä rad der Jntekningen sökeS, hwilket är det wan ligaste fallet, borde inom nägra dagar eller gan ska fä weckor beqwämligen kunna fä del a Domstolens derom utfärdade Protocolls Utdrag samt den, som bodde i den mäst aflägSne del a!
Riket, ätminstone inom högsta Inrikes Stäm nings.tid, som är 9 weckor etter 65 dagar, ef hälla om ärendet kunskap.
I stället för de fö reflagne 90 dagar, hafwa Riksens Ständer der före ansett 6Z dagar, i afseende pä Inrikes bo ende Gäldenärer, säsom tillräckelige; och i ställe för det i Räder fsrestagne alternativ att Bor genären, dä han ej kan förete bewis om oom muntration, borde styrka, det Gäldenären t Man talsffrifninqs. orten ej kunnat träffas, hafun Riksens Ständer insett nödwändigheten att före flä nägon sädan ätgärd, hwars bewisning del more för Borgenären mindre sivär dels möjlig^ wis mera bidragande till det egentliga ändaniD let att Gäldenären om ärendet mätte erhäll kunskap.
Af besia skäl hafwa Riksens Stände! i afseende pä den af Eders Kongl. Majit för^ stagne 2:dra punkten öfwerenskommit om ctt s> lydande stadgande:
"Del ''Den Borgenär som Jntekning sökt, men dä Gäldenären är inom
Riket boende icke inom 6z dagar derefter af Domarens deröfwer med. delte Protocolls Utdrag lemnat Gäldenären del, eller om denne i sitt hemwist ej träffas kunnat, samma Protocoll ä hans husdörr i tillkallade twcnne wiltnens öfwerwaro fästat, bör nägon förmon af den dä sökte Jntekningen icke till godo njuta.
Är Gäidenärens wistande okändt, eller ä Uirffes Ort, mä Jnteknings. sökanden wid lika 'äfwentyr och inom lika tid, hafwa ä närmaste Post.
Contoir fogat behörig anstallt om införande af Kungörelsen härom sä wäl uti Stockholms Post-Tidningar trenne (zme) gänger som en gäng uti Hamburger Tidning.
Och bör om detze Åtgärder bewis till Domstolen wara ingiswit ä nästa Rättegängsdag eller Ting som in. träffar efter zo dagar ifrän den tid, dä nämde ätgärder bordt wara widtagne, allt wid förlust af den dä sökte Jnteknings. formvnen, derest Laga förfall ej styrkas kan." Wid det af Eders Majit förestagne Tredje stadgandet, hafwa följande betänkligheter
Rik sens Ständer förekommit.
Detta stadgande skulle innebälla ett undantag ifrän den första punkten.
Wid jemförandet af undantaget med regeln har den betänklige följd synts uppstä, att om Gäldenären inom de 50 dagarne, utan att föryttra den Jnteknade Fastigheten, sökte Cesiion, skulle, om fastställelsen ej före Cesiion skett, Borgenären förlora sin förmonsrätt, men om dercmcl Gäldenären inom samma tid förut för. 86
Den 11 October. föryttrade egendomen, och derefter sökte Cefion, ägde Borgenären sin panträtt emot köparen i behäll, hwaraf äter skulle följa, att Intckningssökanden ägde mera fördel as ett dubbelt G.ckdenärens swek än af ett enkelt, som ätminslvne icke beröfwade de andra Borgenärerne hwad af fastighetens wärde öfrigt wara kunde.
Harwid hafwa Riksens Ständer nogsamt insett nägon anledning wara att befara, att Gäldenärer dä de befinna sig i obeständ möjligen kunna gifwa wink ät wista Borgenärer, att genom Jntek. ning betäcka sina fordringar.
Men dä förlusten af Intcknings. förmon äfwen kan träffa dem, hwilka med Gäldenären icke colluderat och nämde befarande dcstutom icke kan gälla i de C-oneourster som efter dödsfall genom urarfwagörelse uppkomma, hafwa Riksens Ständer, dä tillika är ostridigt, att Gäldenär genom en tidigare eller senare ansökning om Cestion icke bör kunna Borgenärs rätt förwerka, i detta förestagne stadgande ej trott sig kunna ingä.
- Till det Fjerde stadgandet, hwilktt Riksens Ständer bifallit sä lydande:
"Att dä ä fast Egendom Jntekning blifwit sökt, men Domaren ej öfwer den skedde Jntekningens beständ sig ut. lätit, det dä stall Concours.
Domaren tillböra att frägan om Jntekningens beständ upptaga och pröfwa," hafwa Riksens Ständer beflutit att foga följande tillägg: "Att Gäldenären som i alla fall bör an. staffa Grawations-bewis frän Intcknings.
Do. maren, hwars stadighet det alltid warit och är, Den 11 October. 87 Lr, att stikå bewis, när sädant östas, emot lö. sen meddela, äfwen ma äl-aga bos honom an. mäla, att Cestion blifwit sökt^ samt bewis der, o-m för Intcknings.
Domaren förete.
Och hafwa Riksens Ständer till detta til. lägg ansett sig wara befogade, enär JntekmnqS.
Domaren synts böra hafwa kännedom om hwad i afseende pä Jutekningen förefallit; bwicket ålit Riksens Ständer Eders Masits Näd'gste prosnina och fastställelse i underdänighet fä under-, ställa.
Riksens Ständer framhärda, m. m>.
VpxllA «ck x»älc1nä !>o; rllr 5r?n6en rien ir Ociok.
I8l»- Stormäktigste Mernädigfte Konung. ^)ä Riksens Ständer kommit i erfarenhet att författare uppträdt, hwilka med förgätenhet af Lagens föreskrifter och Samhällets fordringar ät allmänheten i tryck framställt sädane vindö, men och yttranden, hwilkas widare utspridande antingen skulle leda till upplösning af SamhällZ. lefnadens heligaste band eller äter blottställa
Fä« dernssland t för de wäd^r, hwarifrän det med de mest smärtande uppoffringar blifwit räddadt: att man tillälit sig den i wärt land 'okända tilltagsenhet, att i offentliga Blad ej allenast hälla loftal öfwer, wäldsgerningar, utan ock, under 86 Den n Ootober.
Rikets r>u församlade Ständers öfwerläggnin. gar i ett det wigtigaste ämne för samtid och efterwerld, inga i sä beskaffade yttranden att främmande Makters Sändebud funnit sig för. anlätne päkalla Regeringens uppmärksamhet.
Dä Riksens Ständer erkänna, att enligt Stats.
Lärans föreskrifter hos Nationer och Stater som med hwarannan stä i wänligt och fredligt förhällande Regeringarue äga den mest vin. stränkta rätt, att af den andra Maktens under, sätare med warsambet och aktning bemötas och omtalas.
Dä pä sädant sätt föranledde freds, brott ofta kunde medföra lika om icke mera skadliga följder, än genom upprorsstiftande för Samhället kunna uppkomma, hafwa Riksens Ständer, som ansett skrifter af denna halt böra räknas bland brottslige försök att störa Rikets lugn och säkerhet, till undwikande deraf att 5-§-6.
Cap. Misigärnings-Balken, enligt hwil. ken, jemförd med hwad Kongl. Förordningen af den 20 Januarii 1779 angäende ändring l Allmänna Lagens stadgande uti ätskillige rum innehäller, sädane brott böra afdömmas, skulle kunna anses ändrad genom Kongl.
Maj-ts och Riksens Ständers den 9 Mars innewarande är fastställde Tryckfrihets Lag, beslutat, att öfwer berörde §. 6. Cap.
Misigärnings.
Balken stad ga färda en sä lydande förklaring:
"Att om öfwer främmande folkslag och deras Rege. ringar, med hwilka Riket är i fredligt och wän. skapligt förhällande, yttranden i tryckt skrift förekomma, som Tryckfrihets.