Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rdr i Silfver icke på föreskrifna grunder varder till fullo åter i låneväg uttaget; bifölls; 2.$ Proc. Utdrag den i5 Mars i83ö.
N:o 423, i anledning af erhållen återremiss a Utskottets Betänkande, N:o 386, angående Åkerbo Härads dagsverksskyldighet under Kungsöhrs
Med ogillande af Betänkandet, Nio 3 §6, orli Utlåtandet, N:o 453, beslöt Ståndet, att frågan, angående Åkerbo Härads dagsverksskyldighet undef Kungsöhrs Kungsgård, skall algö ras på enahanda sätt med det, hvarpå Rikets Ständer redan afgjort frågan Om Snefringe Härads dagsverksskyldighet Under Strömsholms Kungsgård t N:o 424, angående Gratificationer St Riksgälds-Contoirets Tjenstemän för befattningen vid utdelningen af och redovisningen tor Riksdagskostnads-medlen, emottagningen och utdelningen till Prasnumeranter af samt redovisningen för Riks-Ståndens PrötoColl vid innevarande Riksdag, äfvensom Herrar Ftillinägtiges hemställan om afskrifning af möjligen uppkommande defecter i dessa tryckta Handlingar, bifölls; N:o 427, öfver Herr É. Rosenbladt inom Högloflige Ridderskapet och Adeln väckta och till Utskottet remitterade motion, att Majoren Friherre C, lif.
Gripenstjerna måtte från och med innevarande 1830 års början å RiksgäldsContoirets
Stat erhålla en pension af 200 Rdr B:o, bifölls; S. D. Föredrogs Stats-Ucskottets Memorial, Pro t.
Vt drag den i5 Märs iBjq. 25 inål, N:o 441, i följd af skiljaktiga beslut inom Riks-Stånden, i anledning af Utskottets hemställan i Memorial, N:o 416, angående de 70,000 Rdr, som äro anvisade för Krigs-Collegii Departementers materiela behof och Kruttillverknings-kostnademe, nemligen: att denna summa måtte årligen utaf öfverskotten på Stats-Verkets ordinarie och extra ordinarie inkomster för åren från och med 1830 från Riksgälds-Contoiret utbetalas, så vidt de dertill lemna tillgång, men att någon ersättning för hvad som för ett år brister i berörde 70,000 Rdr icke får tagas af öfverskotten för ett annat år.
Ståndet fötblef vid sitt, den 13 dennes, i ämnet fattade beslut och godkände de föreslagna Voterings-propositionerne.
Vid nu skedd föredragning gillades Stats-Utskottets Utlåtanden: N:o 431, angående väckt fråga om anslag för utskrifning af Manuscript till tryckningen af Riks-Ståndens Protocoll samt för Gorrecturläsning; och N:o 440, om anslag för upprättandet och tryckning af Register öfver Ridderskapets och Adelns Protocoll vid 18*7 och 1818 årens Riksdag samt för författande af Register öfver samma Stånds Protocoll vid sisth Riksdag.
S. D, Föredrogos följande ExpeditionsUtskottets Memorial: Bih. till R.-St. Brot. 1828 — i83o, 9 Senni, 3 Band. 6;ie Hiift. 4- i6 Prat.
Utdrag dan i5 Mars i83o.
N:o 446, angående en underdånig
Skrifvelse otn verkställd granskning af Lazaretts-och Curhus-Räkenskaperne, bifölls; N:o 450, med förfrågan, i afseende på ett i underrättelserne för Tull-Taxans tillämpning förbigånget stadgande, rörande Drawback, bifölls; N:o 452, angående en underdånig
Skrifvelse om beviljadt ökadt anslag för Undervisnings-Verken , lacles till Handlingarne; N:o 454, med öfverlemnande till underskrift af den för Riksgälds-Contoiret fastställda Stat, lades till Handlingarne.
S. D. Föredrogs å nyo och lades till Handlingarne Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets Betänkande, N:o 180, i anledning af väckt fråga orri kungörandet af en Förklaring öfver Högloflige Ridderskapets och Adelns vid 1809 och 1310 årens Riksdag gjorda concessioner.
S. D. Stats-Utskottets Utlåtanden: N:o 423, i anledning af erhållen återremiss å Utskottets Betänkande, N:o 386, angående Åkerbo Härads dagsverksskyldighet under Kungsölus Kungsgård; Prat.
Utdrag den i5 Mari i83o. 27 N:o 424, angående Gratificationer åt Riksgälds-Contoirets Tjenstemän för befattningen vid utdelningen af och redovisningen för Riksdagskostnadsmedlen, emottagningen och utdelningen till Prsenumeranter af, samt redovisningen för Riks-Ståndens Protocoll vid innevarande Riksdag, äfvensom Herrar Fullmägtiges hemställan om afskrifning af möligen uppkommande defecter i dessa tryckta Handlingar; och N:o 427, öfver Herr Rosenblads, Bernhard, inom Högloflige Ridderskapet och Adeln väckta och till Utskottet remitterade motion, att Majoren Friherre G. IV.
Grip en stjerna matte från och med innevarande 1830 års början I RiksgäldsContoirets
Stat erhålla en pension af 200 Rdr Banco , föredrogos å nyo och bifölios. S. D. Å nyo föredrogs och bifölls Expeditions-Utskottets Memorial, N.'o 450, med förfrågan i afseende på ett i underrättelserne för Tull-Taxans tillämpning förbigånget stadgande, rörande Drawback.
S. D. Ridderskapets och Adelns, genom Prntocolls-Utdrag af den 12 i denna månad, gjorda inbjudning att deltaga i Ridderskapets och Adelns beslut att, med bifall till Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets Betänkande, N:o 143, angående väckt fråga om belåningsrättighet uti publika Fonder å ritorr Spannmål, anmoda Banco-Utskottet att, i afseende på grunderne och vilkoret) för spannmåls belåning, jern - »8 Fröt.
Utdrag deri i5 och 16
Man l83o. te de för sa dant ändamål nödiga reglementari$ka föreskrifter, med förslag till Rikets Ständer inkomma, föredrogs nu å ny o; men BondeStåndet fann icke skäl att inbjudningen antaga.
Uppå derom gjord framställning beslöt Bonde-Ståndet att, sedan nu mera hade föifallit alla under denna Riksdag anmälda aninärkningsanledningar emot Konugens Rådgifvare och Föredraganden, dem skulle meddelas decharge för alla de åtgärder, som vid Riksdagen undergått granskning; hvarom underrättelse komine att meddelas Constitutions-Utskottet, genom utdrag af detta Protocoll. S. D.
Vid förnyad föredragning lades till Handlingarne Expeditions-Utskottets Memorial: N:o 453, angående en underdånig Skrifvelse om beviljadt ökadt anslag för Undervisnings- Verken; och N:o 454, med öfverlemnande till underskrift af den för Riksgälds-Contoiret fastställda Stat, Den 16 Mars V83o.
Ridderskapet och Adeln. S, D. Då nu å nyo föredrogs Constitutjons-Utskottets, den 10 dennes, rinder N;o 74, Fröt, Utdrag den 16 Murs i83o, 2g afiåtna och, den 12 derpåföljde e. rn., på bordet lagda Memorial, angående en anmärkningsanledning emot Föredraganden för Coloniai-Areridenas Departement, fann Ridderskapet och Adeln, att samma Memorial borde läggas till Handlingarne.
Vid förnyad föredragning af Statsutskottets, den 14 dennes, under N:o 441, aflatna och, följande dagen, på bordet lagda Memorial, i följd af Riks-Ståndens skiljaktiga' beslut, i anledning af Utskottets, i Memorial N:o 4 tö, gjorda hemställan, angående de 70,000
Rdr, som äro anvisade för Krigs-Collegii Departementers materiela behof och Kruttillverkningskostnaderne, fann Ridderskapet och Adeln för godt att, under förblifvande vid dess, i afseende å detta ämne, redan fattade beslut, godkänna de af Utskottet föreslagna Voterings-propositioner.
Vid förnyad föredragning bifölls Expeditions-Ustkottets , den 15 dennes, under N:o 461, aflatna och, samma dag, på bordet lagda Memorial, med hemställan oss förändring i redactionen af en redan justerad §. i Riksdags-Beslutet. S. D. Föredrogs och lades till Handlingarne Expeditions-Utskottets, den 10 dennes, under N:o 442, aflatna Memorial, med förnyadt förslag till Rikets Ständers underdåniga.'Skrif« veise, angående regleringen af Riks^SUtens
Tte dje Hufvud-Titfcl, 3o Fröt.
Utdrag den 16 Mars i83o. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls StatsUtskottets, den 15 dennes, aflitna och, samma dag, på bordet lagda MemoHal, med tillägg till Rikets Ständers Reglemente för Riksgälds-Contoiret, innefattande de serskilda hufvudpunkter Rikets Ständer fastställt till iakttagande vid verkställigheten af den upp- och utlåning, sorn, till beredande af Låoe-understöd för Jordegare, blifvit beslutad att af Riksgälds-Contoiret besörjas.
Remitterades till Allmänna Besvärs- och.Oeconomie Utskottet; Herr Rosenqvits, Fredrik Leonhard, den 3 dennes f. in., på bordet lagda motion, angående en underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t, det Kongl. Majit täcktes i Nåder låta uppgöra fullständig redogörelse för S:t Barthelemy-Fonden från och med 1823 års Riksdag till och med den dag, då nästinstunde Riksdag börjar. S. D.
Föredrogs å nyo och bifölls Statsutskottets, den 5 sistlidne December, under N:o 350, afgifna och, den 21 i samma månad f. m., på bordet lagda Utlåtande, i anledning af väckt motion om åtskillige af de uti 60 §.
Regerings-Formen omnämnda Bevillningars leverering till Riksgälds-Contoiret. S. D.
Föredrogs å nyo och bifölls StatsUtskottets, den 11 dennes, under N:o 434, afgifna och, den 12 derpåföljde e. m., på bordet lagda Utlåtande, i anledning af väckt fråga om underdånig anhållan hos Kongl. Majrt i afseende på uppgörandet af fullständig redogörelse Vrot.
Utdrag den 16
Mars i83o. 3i för S:t Bartheleray-Fonden ifrån och med 1833 ars Riksdag till och med den dag, dl nästinstundande Riksdag börjar. S. D. Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets, den 5 sistlidne December, under N:o 346, aflätna och, den 21 i samma månad f. m., på bordet lagda Memorial, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående inkomsterne från Ön S:t Barthelemy; fawn Ridderskapet och Adeln att berörde Memorial borde läggas till Handlingarne.
S. D. Vid förnyad föredragning af Constitutions-Utskottets, den 12 dennes, under N:o 76, aflåtna och, den 15 derpåföljde, på bordet lagda Memorial, angående behandlingen af Riks?
Ståndens 3kiljaktigheter om Voterings-propositionerria i Trenne Hufvudpunkter af Förslaget till ändrad Tryckfrihets-Lag; fann Ridderskapet och Adeln för godt att, ined afslag å berörde Memorial, godkänna de af Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf, uti reservation vid Utskottets Memorial, N:o 6g, föreslagna Voteringspropositioner, öfver hvilka Ridderskapet och Adeln ansåg omröstning böra i förstärkt Constitutions-Utskott anställas.
S. D. Vid förnyad föredragning af Constitutions-Utskottets, den 25 sistlidne Februarii, under N:o 68, aflåtna och, den 26 i samma månad e. rn., på bordet iagda Memorial, i anledning af återremiss å Utskottets i Memorial, N;o 56, förut meddelade förslag till ändrad re - 3a Fröt, Utdrag dan iG Ulars i83o. daction af 72 Regering»-Form?n, fann Riddeiskapet oell
Adeln för godt förblifva vid dess i afseende ä detta ämne redan fattade beslut. S. D. Da nu X nyo föredrogs Lag-Utskottets, den 16 sistlidne Februarii, under N:o 366, afgifna och, den 22 i samma månad e. xn., på bordet lagda Mernoriål, i anledning äf väckt motion om stadgande, att frågor örn återbetalnings- och ersättnings-skyldighet emellan Kongl. Majrt och Kronan å ena, samt enskilde personer å andra sidan, ej fa hänskjutas till Gode Mäns afgörande, utan ovilkorligen böra vid Laga Domstol upptagas och afdömas; fann Ridderskapet oell Adeln, att berörde Memorial borde läggas till Handlingarne.
S. D. Föredrogos å nyo och biföllos följande Stats-Utskottets, den ri och 14 dennes, afgifna samt, den 15 derpåföljde, på bordet lagda Utlåtanden:
N:o 4 3r, angående väckt fråga om anslag för utskrifning af Manuscript till tryckningen af Riks-Ståndens Protocoll samt för GorrecturJäsning; N:o 440, öfver väckt motion om anslag för upprättandet och tryckning af Register öfver Ridderskapets och Adelns Protocoll vid 3817 och 1818 arens Riksdag, samt för författandet af Register öfver samma Stånds Protocoll vid sistlidne Riksdag.
Utdrag den 16 Mars. iS3ö, 33 S. D. Upplästes till justering ExpedltionsUtskottets, under N:o 466, afgifna förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående den extra Statsreglenngen intill nästkommande Lagtima Riksmöte; och blef berörde förslag, på grund af Herr von Hartmans dorffs.
August, dervid gjorda anmärkning, till ExpeditionsUtskottet återremitterade S. D.
Vid förnyad föredragning bifölls Stäts-Utskottetä, den ig sistlidne Januarii, under N:o J7ä, afgifna och, den 4 derpåföljde Februarii, på bordet lagda Utlåtande, i anledning af väckt motion, att alla frågor om återbetalnings- och ersättnings-skyldighet emellan Kongl, Maj:t och Kronan å ena, samt enskilde Personer å andra sidan, ovilkorligen böra vid Laga Domstol upptagas och afdömas, eller ock, i annat fall, det Embetsverk, Som underlåtit att sådan åtgärd vidtaga, ansvara all förlust för Staten, S, D Föredrogs å nyd Stäts-Utskottets, den ta dennes, under N:o 436, afgifna och, samma dag e. m., på bordet lagda Utlåtande, i serskildt väckt fråga om åtgärders vidtagande till Riksgälds-Contoirets betryggande för förlust, i händelse det till jordbrukets underlättande beslutade lån af 2 Millioner
Rdr i Silfver icke, på föreskrifna grunder, varder till fullo åter i Di/t. lill R.-St.
Prot. 1828 — i83o, g Sami. 3 Dand, 6;fe Häjt, 5 34 Trot.
Utdrag den. 16
Mars i83ö. låneväg wttaget; och blef berörde Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallet. S. D.
Vid förnyad föredragning bifölls Stats-Utskottets, den 8 dennes, under N:o 427, afgifna och, den 13 derpåföljde e. rn., på bordet lagda Utlåtande öfver vackt motion, att Majoren Friherre C. W. Gripens t jerna måtte från och med innevarande års början å Riksgälds-Contoirets
Stat erhålla en pension af 200 Rdr Banco.
Vid förnyad föredragning af Statsutskottets Utlåtande, N:o 440, öfver vackt motion om anslag för upprättande och tryckning af Register öfver Ridderskapets och Adelns Prot o co II vid 1817 och 1818 årens Riksdag, samt för fortsättandet af Register öfver samma Stånds P roto coll vid sistlidne Riksdag, blef berörde Utlåtande af Preste-Ståndet, som, den 151 förra månaden, likaledes ogillat Utskottets Memorial, N:o 390, afslaget. S. D.
Föredrogs å nyo och bifölls Expeditions-Utskottets Memorial, N:o 442, med förnyadt förslag till Rikets Högloflige Ständers underdåniga Skrifvelse, angående regleringen af Riks-Statens Tredje Hufvnd-Titel.
' S. D. Föredrogs och gillades Constitutions-Utskottets Memorial, N;o 77, till Rikets Prat. T] t drng den 16 Mars i83o. 35 Ständer, angående Ridderskapets och Adelns återrernijs på Memorialet, N:o, 75, i anledning af återremisserne på Memorialet N:o 53. S. D.
Vid nu skedd föredragning godkändes Ståts-Utskottets Memorial, N:o 44a, angående tvänne punkter, sorn skola införas uti Reglementet för Riksgälds-Cor.toiret, Från Vällofi. Borgare-Ståndet.
S. D. lifter nu skedd föredragning godkände Ståndet af Stats-Utskottet till Rikets Ständers Reglemente för Riksgälds-Coutoiret föreslaget tillägg, innefattande de serskilda hufvurigrunder Rikets Ständer fastställt till iakttagande vid verkställigheten af den upp- och utlåning, sorn, till beredande af låne-understöd för jordegare, blifvit beslutad att af Riksgälds-Contoiret besörjas.
Föredrogs och lades till Handlitigarne Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 77, angående Ridderskapets och Adelns årérremiss på Memorialet, N.’o 75, i anledning af återreinisserne på Memorialet N:o 53. S. D. Föredrogs och lades till Handlingarne Expeditions-Utskottets Memorial, N:o 442, med förnyadt förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående regleringen af Riks-Statens Tredje Hufvud-Titel, 36 Prot, Utdrag den 16 Mars iS3o.
Fran Hedervärda Bonde-Ståndet, S. D. Föredrogs a nyo Constitutions-UU skottets på bordet hvilande Memorial, N:o 76, angående behandlingen af Riks-Ståndens skiljaktigbeter om Voterings-propositionerne i Tre Hufvudpunkter af Förslaget till ändiad Trycka fnluts-Uag; och fann Bonde-Ståndet, som den. 8 i denna månad bifallit de af ConstitutionsUtskottet, i Memorial N;o 69, föreslagna Vot( rings-propositioner, nn för godt att, med för-^ blifvande dervid, afstå hvad Constitutions-UU skottet, i Memorial N:o 76, tillstyrkt, S. D.
MIAM TILL SAMTLIGA RIKS-STÅNDENS PROTOKOLL VID LAGTIMA RIKSDAGEN I STOCKHOLM ÅREN 1865 OCH 1866, FEMTE SAMLINGEN. l8ta_ Afdelningen: Bevillnings-Utskottets Memorial, Utlåtanden och Betänkande*!.
Bevillnings- Utskottets Memorial N:o 1, i Ank. til) Exp.-Utak. den 4 Nov. 1865, kl. 1 e. m.
Memorial, angående tillökning af Utskottets tjenst em ann apersonal, Enär de tre Kanslister, som Bevillnings-Utskottet enligt Riksdags-ordningens 24 § egt antaga, komma att i egenskap af Notarier tjenstgöra på Utskottets tre Afdelningar, kar Utskottet, på grund af vunnen erfarenhet under flera föregående riksdagar, ansett göromålens behöriga och skyndsamma gång påkalla biträde af ytterligare tre Kanslister, samt får derföre vördsamt hemställa, att det må tillåtas Utskottet att, utöfver den i Riksdags-ordningen bestämda kanslibetjening, antaga och i mån af béhof i tjenstgöring inkalla tre Kanslister.
På Höglofliga Ridderskapet ouh Adelns ledamöters vägnar: GUST. af UGGLAS.
På Högvördiga Preste-Ståndeta ledamöters vägnar: H. G. HULTMAN.
På Vällofliga Borgare-Ståndets ledamöters vägnar:
MURÉN.
På Hedervärda Bonde-Ståndet» ledamöters vägnar: J. HOLM.
St, Prot. 1865 1866.
5 Sami, 1 A/d. 1 Häft. 1 % Bevillnings- Utskottets Utlåtande N:o 2.
Ank. till Exp.-Utsk. den 27 Jan. 1866, kl. '2 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående med Frankrike afslutade Handels- och Sjöfartstraktater.
Uti nådig'
Skrifvelse al den 21 November 1862 behagade Kongl. Maj:t gifva Rikets då församlade Ständer tillkänna, att, ehuru åtskilliga brister i tulltaxan af den 7
December 1860 kunde föranleda till en väsendtligare omarbetning af densamma, sådant likväl icke funnits vid förstnämnda tidpunkt vara lämpligt, enär förberedande åtgärder redan blifvit vidtagna för öppnande af underhandlingar om handels- och sjöfartstraktater med Frankrike, och nödig omtanke således bjöde att icke gå underhandlingarne i förväg genom framställande af förslag till någon större reform i dåvarande tull-lagstiftning.
Med afseende härå och då ostridigt vore, att i förväg medgifna lättnader för artiklar, som från Frankrike hit införas, borde vid de sålunda med detta laud inledda traktatsförhandlingar försvåra utverkandet af motsvarande fördelar för de Svenska varor, som der afsättas, beslutade också Rikets Ständer, på sätt af deras den 4 November 1863 till Kongl. Maj:t aflåtna underdåniga skrifvelse N:o 148, angående tullbeviliningen, inhemtas, nedsättning uti eller frihet från förut stadgade afgifter endast å några färre artiklar, hvilka ansågos icke eller åtminstone mera aflägset beröra handelsförhållandena med Frankrike; och i öfverensstämmelse hvarmed, samt enär antagligt vore, att ytterligare nedsättning i tullsatserna för vissa artiklar kunde med anledning af dessa ifrågasatta handels- och sjöfartstraktater med Frankrike komma att ega rum, Rikets Ständer, jemlikt underdånig skrifvelse N:o 182, angående beräkningen af Statsverkets inkomster, af den 23 sistberörda månad och år, på denna och flera anförda grunder, ansett tullinkomsterna, hvilka i medeltal under de fyra nästderförut framflutna åren utgjort 14,143,307 R:dr, och af Kongl. Maj:t i aflåten nådig Proposition om Statsverkets tillstånd och behof antagits böra uppgå till 14,000,000 R:dr, likväl icke med säkerhet kunna beräknas till mera än 13,500,000 R:dr.
Bevillnings- Utskottets Utlåtande N:o 2.
3 Af nådig- Proposition, som Kongl. Majit under den 17 November nästlidna år 1865 till Rikets Ständer aflåtit, och hvilken remitterats till Bevillningsutskottet, inhemtas vidare, att, sedan formliga underhandlingar om berörda handels- och sjöfartstraktater i December månad år 1863 öppnats med Kejserliga Franska Regeringen och fortgått till den 11 Februari 1865, sådana traktater då blifvit afslutade och undertecknade samt den 10 påföljande Mars af Kongl. Majit ratificerade och den 15 April samma år, på grund af träffade öfvereuskommelser, satte i verkställighet; — att, till följd af dessa traktater, Svenska fartyg äro berättigade att i Frankrikes hamnar tillgodonjuta alla de förmåner, som beviljas den mest gynnade nations fartyg och de med sådana fartyg in- och utförda laster; — att, vid direkta resor från Sverige eller Norge, för Svenska fartyg betingats fullständig frikallelse från lästafgifter i Frankrike så snart Franska fartyg kunna komma att åtnjuta enahanda förmån i de förenade rikenas hamnar; — att intilldess éådant möjligen kan beslutas, skall för Svenska fartyg erläggas 75 centimer par tonneau, eller omkring 2 Ridr 34 öre för nyläst (1 Ridr 35 öre för svår läst), motsvarande de lastpenningar samt fyr- och båltafgifter, som, enligt uppgjorda beräkningar, i medeltal för Franska fartyg nu betalas i Sverige, i stället att, sedan längre tid tillbaka och ända tilldess sjöfartstraktaten trädde i kraft, afgiften för Svenska fartyg i Franska hamnar utgjorde 4 Francs 50 centimer par tonneau eller omkring 14 Ridr 6 öre för nyläst (8
Ridr för svår läst); — och då denna afgift drabbade ej blott Svenska, utan jemväl alla de Norska fartyg, som sysselsattes med export af Svenska produkter till Frankrike, samt då derjemte de varor, som med dylika fartyg dit infördes, betungades med extra afgifter, hade dessa omständigheter funnits utgöra ett stort hinder för hela denna till mer än 9 millioner Riksdaler årligen uppgående export, och hvari ytterligare inskränkning varit att befara i mån som andra nationer lyckades frigöra sig från dylika differentiela afgifter i Frankrike, hvilket land dock, näst England, vore den förnämsta afsättningsorten för våra produkter.
Genom de ifrågavarande traktaterna hade icke allenast differentialumgälderna för Svenska och Norska fartyg, som sysselsättas med varutransport från Sverige till Frankrike, således blifvit nedsatta till ett jemförelsevis ringa belopp, eller till endast en sjettedel af hvad de förut utgjorde, utan ock tullen å alla artiklar, som antagits kunna komma att utgöra föremål för export från Sverige till Frankrike, blifvit dels betydligen minskad och dels alldeles borttagen, på sätt en under Litt.
A. vid handelstraktaten fogad tarif närmare utvisar, hvarförutan jemväl för alla öfriga i denna tarif icke särskildt upptagna artiklar samma tullbehandling komme att gälla, som åt den mest gynnade nation vore af Frankrike medgifven.
— De tullsatser åter, som, enligt den vid traktaten fogade tarif B., för införsel i Sverige blifvit antagna, hade icke i afseende på någon hufvudsaklig artikel nedgått till de belopp, som uti de af Frankrike med Belgien och Tyskland samt sednare med Italien och Schweitz afslutade traktater finnas för införseln till dessa särskilda länder bestämda; och ändtligen finge, enligt med Kongl. Preussiska Beskickningen härstädes sedermera, nemligen i Maj månad sistlidna år utvexlade ministeriela noter, alla de nedsättningar, som af Preussen blifvit åt Frankrike, genom traktat af den 2 Augusti 1862, beviljade, jemväl komma Svenska produkter till godo vid införseln till Preussen och öfriga till Tyska Tullföreningen hörande länder, så länge dessa länders alster och tillverkningar få införas till Sverige mot samma tull, som blifvit bestämd i den af Kongl. Majit med Frankrike afslutade traktat, och hvarigenom en betydlig nedsättning skett i tullen på 4 Bevillning#-Utskottets Utlåtande N:o 2. jern och andra artiklar, i följd hvaraf Sveriges export till Tyskland, redan nu öfverstigande 8,000,000 Riksdaler årligen, borde, till fromma för flera af Sveriges hufvudsakliga näringar, vinna tillökning; — hvartill komme att tullen å flera artiklar, som utgöra föremål för Svensk fabrikstillverkning, blifvit genom handelstraktaten med Frankrike ansenligen nedsatt i Norge, och afsättningen derstädes utaf Svenska fabrikstillverkningar sålunda befrämjad.
Enär, jemlikt art.
16 af handelstraktaten med Frankrike, denna traktat skall i sin helhet underställas nationalrepresentationernas i Sverige och Norge godkännande, har uti sist berörda nådiga Proposition Kongl. Maj:t i sådant afseende till Rikets Ständer öfverlemriat såväl nämnda traktat, som det samtidigt afslutade sjöfartsfördraget, hvars bestånd, enligt dess 15 artikel, är beroende af handelstraktatens, hvarjemte Kongl. Maj:t, med erinran att någon förändring i handelstraktatens särskilda stadganden, hvilka tillsammans utgöra ett oskiljaktigt helt, sålunda icke kan ifrågakomma, behagat yttra, att Kongl. Maj:t, som genom dessa fördrags afslutande gått en inom representationen länge och ofta uttalad önskan till mötes, och tillika derigenom närmare befästat de vänskapliga förhållandena med en magt, med hvilken Sverige sedan århundranden stått i nära förbindelser, hyste den tillförsigt, att Rikets Ständer skulle bekräfta den med Frankrike ingångna handelstraktaten.
I sammanhang med denna uådiga Proposition har Utskottet tagit under öfvervägande en inom Hedervärda Bonde-Ståndet utaf A. J.