Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
TJtdr. d. 29 October i8?.3. afsättas till understöd för de Norra Länen , öfverlemnas till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition, för att, efter Länens folkmängd och olika Sädes-production, på tjenligaste sätt fördelas samt åt Länen erbjudas, antingen till Inrättande af District- eller Socken-Magaziner, i fall vissa orter skulle sådane önska och de pröfvas nj'ttige och ledande till det stora ändamålet, eller ock till användande på annat sätt såsom en grundläggning för Undsättningsanstalterne; 2:0.
Att, hvad beträffar det i Fjerde Puncten omnämnda creditif af E11 Million Riksdaler, till upphandling af Spannmål för allmän räkning, till nödlidandes bispringande, om Landet skulle hemsökas af missväxt och behofven icke, medelst andre utvägar, kunna afhjelpas, afhandlingarne om sådana Spannmåls-uppköp skola uppgöras emellan Konngens Befallningshafvande och Leverantprerne, utan att desse sednare hafva att skaffa med utborgningen till Undsättnings-tagarne. 3:o. Att Redovisningen så väl för de Spannmåls-tillgångar, hvilka, enligt Tredje Puncten, blifvit anslagna tili understöd för de Norra och Södra Länen, samt det deraf möjligen uppkommande öfver - Prot.
Utdr. d. 29 October 1823. 1225 sigott, sorn ock för det enligt Fjerde Puncten beviljade creditif, när detta till större eller mindre del kommer att begagnas, bör till Kongl. Stats-Contoiret ingå, och alla tili godtgörande af de härutaf skeende nedsåttningar inflytande medel dit levereras, samt redovisningen i vanlig ordning granskas bos Kongl. Kammar-Rätten oclv af Riksens Ständers Revisorer. 4:o.
Att den i Sjette Puncten omnämnde försäljning af Allmänna MagazinsInrättningens Spannmåls- och BränvinsLager bör med varsamhet verkställas , samt följaktligen från Riksens Ständer bos Kongl. Maj:t underdånig anhållan göras, det Kongl. Maj:t täckes derå fästa Nådig uppmärksamhet och anbefalla försäljningens föranstaltande på ett sätt, hvarigenom den ej må kunna medföra någon menlig följd, i anseende till de nuvarande låga Spannmåls-prisen. f Från Hederv. Bonde-Ståndet.
Vid förnyad föredragning af Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens Utlåtande N:o 5a8, dels om all Jords lika beskattning, dels ock om förändring i sättet för skatternes utgö - iai6 Prot. Utdr. d. 29 October 1823* rande, fann Bonde-Ståndet för godt ogilla Utskottens Betänkanden, och ansåg Riksens Ständer böra till Kongl.
Maj:t framställa, den underdåniga önskan: alt intill nästa Riksdag må genom Kongl- Majrts Nådiga försorg utarbetas, och efter inhemtande af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om Stats-Verkets tillstånd och behof, Ständerne föreläggas ett Förslag öfver beloppet af indelclte och behållne Stats-Inkomster, hvilka genom Ordinarie räntors och Kronotiondes afskaffande komme att saknas, samt, derest grundsatsen:
Jordens lika beskattningj antages, genom Allmän Bevillning ersättas, på det Stats-Regleringen och Bevillnings-beloppet må nästkommande Riksdag derefter kunna bestämmas, i händelse ofvannämnde Förslag då skulle vinna Riksens Ständers bifall.
Och skulle Bespective Med-Stånden vänligen inbjudas, att 0111 enahanda beslut med Bonde-Ståndet sig förena.
Ridderskapets och Adelns Prolocolls-Utdrag den a3 dennes, innefattande detta Riks-Stånds beslut öfver Lag-Utskottets Utlåtande N:o 1 q 8, angående förändringar i Brottmåls - Lag-stiftningen, fann Bonde-Ståndet för godt, att under åberopande i öfrigt af dess förut i ämnet fatta - Prot. Utdr.
& ag October 1823.
1337 de beslut, antaga den skedda inbjudningen, Så: att Kongl.
Förklaringen den n3 Martii 1807 bör upphäfvas i hvad den angår utsättande af viss ort för Kyrkoplikts undergående, tid dertill för Fästningsfånge och sättet att behandla en vid slikt tillfälle motsträfvig; samt allt hvad g Gap. Kyrkolagen härom bjuder, bör i stället, till full kraft och verkan åter upplifvas, hvarigenom det dels lemnäs öppet för Själasörjaren, inom hvars församling brottslingen vistas, att bereda honom till den allmänna skriftens undergående, dels undvikes Fångars onödiga forslande och qvarliåliande i häkte efter utstånden bestraffning, dels ock förekommes attingen derutöfver, genom ytterligare kroppsligt lidande tvingas betyga botfärdighet och göra afbön utan mening, eller retas, att till allmän förargelse i Församlingen yttra motsatsen.
Då nu å nyo föredrogs Vallöf!. Borgare-Ståndets Protocolls-Utdrag den 24 dennes, innefattande bemäldte Stånds beslut öfver Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 49j angående Voterings-Propositioner i afseende på de om Tull-bevillningens utgörande , emellan Riks-Stånden yppade skiljaktiga meningar, fann Bonde-Ståndet för godt förblifva med dess i ämnet redan ia28 Prot.
Utdr. d. 29 October 1823. fattade beslut, hvarigenom de ifrågakomne Voterings-Propositionerne blifvit godkände; och ansåg Ståndet sig följaktligen icke böra antaga den inbjudning Väliofl.
Borgare-Ståndets berörde Protocolis-Utdrag innefattar.
S. D. Föredrogos å nyo och biföllos Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets-Utlå tanden:
Stats-Ut skottetfUt låtande N:o 205. 3 tet trott sig böra föreslå en förändring i grunden för bestämmandet af låneunderstödets belopp sålunda, att detsamma icke får utgöra mer än § af den för jernvägsanläggningen verkligen utgående anläggningskostnaden, med dervid fästadt förbehåll tillika, att lånet icke i något fall får öfverstiga det förut föreslagna beloppet, 1,700,000 R:dr, som motsvarar § af den kostnadssumma den för anläggningen uppgjorda planen upptager.
Utom en i följd häraf nödig, här nedan närmare angifven förändring i de uti mom. litt. B. af Utskottets förut afgifna förslag förekommande bestämmelser rörande aktietecknings-summans beräkning, torde jemväl, med antagande af en på nyssnämnda sätt förändrad grund för bestämmande af låneunderstödets belopp, böra, bland vilkoren för lånets utbekommande, intagas föreskrift derom, att innan någon del utaf lånesumman får af bolaget lyftas, och före lyftningen af hvarje särskild låneandel, en i förhållande till låneandelen bestämd proportionerlig inbetalning å aktietecknings-summan skall vara verkställd, för vinnande af erforderlig säkerhet att bolagsmännens tillskott utgår med den på bolaget belöpande tredjedelen af anläggningskostnaden.
Med tillämpning af Utskottets här ofvan afgifne yttranden, får Utskottet alltså: jemte förnyande af sitt i 2:dra punkten af Utlåtandet N:o 160 framställda förslag om anvisande af låneunderstöd för anläggning af jernväg från Borås till vestra stambanan, under den förutsättning och med de vilkor nämnde punkt i allt öfrigt innehåller, hemställa: dels att de i nämnde förslag å 4—5 raderna förekommande orden: »en mot \ af den beräknade anläggningskostnaden svarande summa af flOO,000 II dr R:mt,» måtte utbytas mot följande mening: »en summa motsvarande % af den verkliqa anläqqninqskostnaden, dock icke öfverstiqande fl00,000 R.dr R:mt;» dels att från första punkten af mom. litt.
B. i samma förslag måtte uteslutas orden: »utgöra samma belopp som nyssnämnda lån, och således jemväl;» hvarigenom sednare delen af nämnde punkt i momentet skulle blifva af följande lydelse: »och skall aktietecknings-summan motsvara två tredjedelar af den beräknade kos!nadssumman;» dels ock att mom. litt.
E. i oftanämnde förslag måtte vid slutet erhålla följande tillägg: »skolande aklie-egarnes inbetalningar ske i förhållande lill de andelar af lånesumman som lyftas, och före lyftningen deraf.» Och anser sig Utskottet härjemte böra vördsamt: inbjuda Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden att, med frånträdande af sina rörande det ifrågavarande låneunderstödet fattade beslut, Utskottets här ofvan framställda förslag antaga och godkänna.
Utskottets hemställan i tredje punkten af samma Utlåtande, angående låneunderstöd för en jernbana mellan sjön södra Dellen och Ljusne-elf, är i sin helhet bifallen af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden, och af PresteStåndet med den förändring blott att lånet borde anvisas och utgå med enahanda vilkor, s om blifvit af det Högvördiga Ståndet bestämda i afseende på låneunderstödet 6 Stats-Utskoltets Utlåtande N:o 205. till jernvägen från Borås till vestra stambanan.
Jemlikt de 3:ne förstnämnde RiksStåndens i öfverensstämmelse med Utskottets förslag fattade beslut, äro således vilkoren för det beviljade länet till jernvägen mellan Dellen och Ljusnan till en del beroende af de vilkor, under hvilka låneunderstöd till den föreslagna jernbanan från Borås tili vestra stambanan kan blifva af Rikets Ständer anvisadt; och kommer, för den händelse denna sednare ännu icke afgjorda fråga skulle genom Rikets Ständers afslag å de angående densamma gjorda framställningar under innevarande riksdag förfalla, Utskottet aflåta särskildt förslag till de vilkor och bestämmelser, som böra ytterligare fastställas i afseende på de till jernbanan mellan Dellen och Ljusnan anvisade lånemedels utbekommande och användande.
För anläggning af en jernväg förbi Hedens forssar i Luleå eif hade
Utskottet i fjerde punkten tillstyrkt anvisande af ett lån å 93,000 R:dr R:mt, att utgå från Riksgälds-konloret under samma förutsättning och med enahanda vilkor, som blefvo bestämda i afseende på det i nästföregående 3:dje punkten föreslagna låneunderstödet för jernbanan mellan Dellen och Ljusnan, men med förändring, i afseende på sättet för lånets amortering.
Till denna Utskottets framställning hafva samtlige Riks-Stånden lemnat bifall, dock med de förändringar, dels, enligt Ridderskapet och Adelns samt Borgare-Ståndets meddelade förklarande, att det ifrågavarande länet borde utgå med enahanda vilkor och iakttagelser, som uti 2:dra punkten af Utskottets Utlåtande föreslagits för låneunderstöd till jernväg från Borås till vestra stambanan, dels, på sätt Preste-Ståndets i förevarande punkt lättade beslut innehåller: att det deruti omförmälda lånet skulle anvisas under samma förutsättning och med enahanda vilkor, som af det IJögvördiga Ståndet blifvit bestämda i afseende på det af Ståndet beviljade låneunderstödet till Borås-jernvägen, och således med de tillägg till Utskottets rörande denna sednare bana framställda förslag, hvilka här ofvan blifvit af Utskottet anförde.
Enär, förutom dessa sistberörde tillägg, Preste-Ståndets beslut till alla delar öfverensstämmer med dem, som af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet blifvit fattade, lärer, vid sådant förhållande någon tillämpning af Bonde-Ståndets beslut om vilkorens för det ifrågavarande lånet bestämmande i enlighet med Utskottets i afseende på detsamma framställda förslag, i hvad samma beslut från öfrige RiksStåndens sammanstämmande meningar sig skiljer, icke kunna ega rum.
Då vidare de af Preste-Ståndet för dess del beslutade tillägg, om hvilkas antagande inbjudning till Med-Stånden skett, icke vunnit godkännande af någotdera bland öfriga Riks-Stånden, och följaktligen Preste-Ståndet är i sin mening härom ensamt, måste likaledes detta Stånds beslut i sagde afseende anses hafva förfallit ; och anser Utskottet fördenskull förevarande fråga vara af Rikets Ständer på det sätt afgjord, att det för jernvägsaniäggningen förbi Hedens forssar i Luleå eif beviljade låneunderstödet bör utgå under samma förutsättning samt med enahanda vilkor och iakttagelser, som af Stats-Utskottel i 2:dra punkten af Utlåtandet N:o 160 blifvit föreslagna för en jernvägsanläggnin från Borås till vestra stambanan.
Stockholm den 9 Oktober 1860, Stats-Utskottets Utlåtande N:o 205.
7 Reservationer: af Doktor Wåhlander oell Riksdags-fullmägtigen Nils Larsson, hvilka, i fråga angående jernvägsanläggningen från Borås till vestra stambanan, åberopade Riksgälds— afdelningen afgifna förslag till Utlåtande, så lydande: »Dessa förbindelser, i följd hvaraf jernvägen med dess tillhörigheter i uppgifne fall hemfaller till Staten, måste tvifvelsutan anses innefatta tillfyllestgörande säkerhet för godtgörelse af de medel Statsverket lill arbetets utförande förskjutit, under den förutsättning, att trafiken derå lemnar en afkastning, som fullt förslår till betäckande af ej mindre anläggnings-, än äfven drift- och underhållskostnaden; men för den, fastän opåräknade, likväl möjligen tänkbara händelse, att blifvande trafik-inkomster icke skulle uppgå till belopp, som erfordras för erläggande af ränte- och kapital— inbetalningarne å det undfångna lånet samt drift- och underhållskostnadens bestridande, kan det icke nekas, att den, vid inträffande oförmåga för bolaget att fullgöra sin betalnings-skyldighet, Staten tillerkända rättighet att komma i besittning af jernvägen, icke ersätter Staten för hvad som af lånet då ännu kan återstå oguldet.
Sedan Utskottets uppmärksamhet härå blifvit fästad, och för att söka åt Staten bereda all säkerhet den såsom långifvare bör och kan fordra, har Utskottet, ehuru de stadganden och bestämmelser, hvilkas meddelande Utskottet förut tillstyrkt, blifvit ge nom 2:ne Riks-Stånds uti nu ifrågavarande afseende sammanstämmande beslut godkända, ansett sig böra föreslå den förändring uti vilkoren för utbekommande af det lån, om hvars beviljande fråga är, att delegarnes i det blifvande bolaget ansvarighet för den del af den föreskrifna teckningssumman, som är afsedd till säkerhet för äter— bekommande af lånemedlen, kommer att fortfara intilldess länet med förskrifven ränta blifvit till fullo återbetaldt, hvarjemte, på sätt som förut varit stadgadt, jernvägen bör utgöra säkerhet.
Dessutom och enär värdet och betydelsen af den ga ranti, som uti den omförmälda aktieteckning-skyldigheten innefattas, är beroende af blifvande aktie-delegares vederhäftighet för fullgörande af den inbetalnings-skyldighet hvar och en genom aktieteckningen sig åtager, torde intyg derom böra af vederbörande embetsmyndigheter meddelas, och dessa intyg, tillika med de handlingar, som innefatta aktie-egarnes förbindelser för inbetalnings-skyldigheten, hos Konungens
Be fallningshafvande i länet deponeras och förvaras.
I enlighet med Utskottets här ofvan yttrade åsigter, får, till besvarande af den återremiss Bonde-Ståndet i detta ärende meddelat, Utskottet, jemte förnyande af sitt i 2:dra punkten af Utlåtandet N:o 160 framställda förslag om anvisande för anläggning af jernväg från Borås till vestra stambanan af ett lån å 1,700,000 R:dr R:mt, under den förutsättning och med de vilkor nämnde punkt i öfrigt innehåller, hemställa, alt det i samma punkt under litt.
B. upptagna moment må erhålla följande för ändrade lydelse: »Bolagsmännen böra, genom skeende aktieteckning, förbinda sig att utaf egna medel tillskjuta hvad, utöfver det af Staten erhållna lånet, erfordras 8 Stats-Utskottds Utlåtande N:o 20 b. för jernvägens och dertill hörande anläggningens fullbordande samt all erforderlig transport-materiels anskaffning; och skall aktietecknings-summan motsvara två tredjedelar af den beräknade kostnadssumman; varande hälften af det sålunda tecknade beloppet afsedd till
Statsverkets betryggande för detta företags utförande, samt till säkerhet derför, att låneförbindelserna fullgöras; och bör dessutom jernvägen, med hvad dertill hörer, utgöra säkerhet för ifrågavarande län.
— De handlingar, som innefatta del— egarnes i bolaget förbindelser att fullgöra den, pä grund af aktieteckningen, dem åliggande inbetalnings-skyldighet ä deras aktier, böra, jemte vederbörliga intyg om aktie-egarnes vederhäftighet för nämnda förbindelser, deponeras och förvaras hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Elfsborgs län.» Stockholm, tryckt hos Sam.
Rumstedt, isgo. Stuts-Utskottets Utlåtande N:o 206. 1 X:o Sött.
Ank. till Exp.-Ut8k. den 10 Okl. 1860, kl. R e. m.
Utlåtande, i anledning af Riks-Ståndens beslut, rörande Stats-Utskottets i Betänkandet N:o 165 framställda förslag om inrikes skeende upplåning emot Svenska fonderade statsobliqationer. (R. A.) Efter det sagde Betänkande till behandling hos samtlige Riks-Ståndcn förevarit, och Utskottet fätt mottaga do angående Riks-Ståndens deröfver fattade beslut expedierade protokolls-utdrag, går Utskottet nu att afgifva de yttranden, hvartill meddelade åtcrremisser och skiljaktigheter i besluten föranleda.
Utskottet har dervid ansett sig böra följa den ordning, i hvilken de särskilda hufvudpunkterna finnas i Utskottets förslag uppställda, och hvilken jemväl vid föredragningen inom Riks-Stånden iakttagits, med undantag hos Bonde-Ståndet, som, efter diskussion, omfattande Betänkandet i dess helhet, återremitterat detsamma till förnyad behandling, på grund af deremot under öfverläggningen yttrade anmärkningar; och komma dessa, hvilka dels afse förändringar i vissa delar af Utskottets förslag, dels föreslagna tillägg, att af Utskottet omförmälas i sammanhang med hvarje särskild punkt, till hvilken en hvar af dem låter hänföra sig.
Den första punkten, innefattande förslag om medels anskaffande inom riket för uppgifne ändamål, genom upplåning för Statens räkning, enligt de i efterföljande ' punkter angifne vilkor och bestämmelser, har blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet godkänd, men skulle, enligt Borgare-Ståndets för sin del fattade beslut, erhålla följande förändrade lydelse: ”Genom upplåning för Statens räkning, enligt här nedan angifna vilkor och bestämmelser, anskaffas inom riket medel, att användas dels till bekostande af allmänna produktiva arbetsföretag, hvilkas utförande eller understödjande af Rikets Ständer beslutas, dels till inlösen af obligationer å utländskt mynt, utgifne för de åren 1858 och 1860 för Bih. till R.
St Prot. 1859 fy 1860.
4 Sami 1 Åfd. 3 Band. 21 Haft. 2 Stats- Utskottets Utlåtande N:o 206.
Statens j ern vägs byggnad cr upptagna lån, då Fullmägtige i Riksgälds-kontoret finna sådant lämpligt för upprätthållande af obligationernas värde.”
Inom Bonde-Ståndet hafva i afseende å denna punkt betänkligheter blifvit yttrade mot den dol af förslaget, som medgifver att de genom ifrågavarande upplåning anskaffade medel skulle få användas, icke allenast för infriande af de utländska jernvägslånen, utan jemväl till bekostande af allmänna, produktiva arbetsföretag, hvilkas utförande eller understödjande komme att af Rikets Ständer beslutas.
Detta sednare användningssätt för sagde medel har ansetts vara alltför vidsträckt, och ett stadgande i denna rigtning såtillvida vådligt, som detsamma förmenats skola leda derhän, att sedan Statens ordinarie inkomster medtagits för löner med flere stående utgifter, den ifrågavarande lånefondens medel skulle blifva tagna i anspråk för alla möjliga företag, som med mer eller mindro befogenhet kunde få namn af produktiva, och Statens skuldsättning sålunda ökas endast för tillfredsställande af enskilda intressens mångahanda anspråk; hvadan blifvit yrkadt, att det enda föremål, hvartill oftanämnde medel finge användas, måtte blifva inlösandet af de båda utom landet upptagna jernvägslånen.
Då Borgare-Ståndets ofvan omförmälda beslut så tillvida med Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets instämmer, att de medel, hvilka genom den af dessa 3:ne Riks-Stånd beslutade inrikes upplåningen komma att anskaffas, böra användas dels till inlösen af obligationer, som utgifvits för de utländska jernvägslånen, dels till bekostande af arbetsföretag af ofvanberörda beskaffenhet, lärer frågan i denna del få anses vara genom Rikets Ständers beslut afgjord, samt någon åtgärd i anledning af det inom Bonde-Ståndet i förbemälda hänseende gjorda yrkandet ej vara att vidtaga; och då, hvad lydelsen af förevarande punkt angår, densamma är af 2:ne Riks-Stånd godkänd, anser sig
Utskottet böra sitt förut framställda förslag i denna punkt vidblifva.
För stadgandet uti den andra, af Ridderskapet och Ådolu godkända, punkten, har Preste-Ståndet, med uteslutande af de å 1—4 raderna förekommande orden: ”sorn icke får företagas i annat fall, än att penningar blifva inom riket att tillgå mot ett pris, som icke öfverstiger kostnaden för det under innevarande år till fortsättning af Statens jern v ägs byggn ad er utom riket upptagna lån, och”, antagit följande lydelse: ”Denna upplåning, hvilken under åren 1861 till och med 1863 icke får uppgå till högre belopp än en summa af 3,000,000 Ii:dr R:mt, sker genom fonderade, inom rikot utgifna, räntebärande obligationer, lydande å Svenskt mynt, och utfärdade, på Rikets Ständers vägnar, af deras Riksgälds-kontor.” — Utaf Borgare-Ståndet har samma puukt antagits, så lydande: ”Denna upplåning, som, efter Fullmägtiges bepröfvande, må företagas, när penningar blifva inom riket tillgängliga till ett pris, som ej understiger Nittio Riksdaler för en årlig ränta af 4 R:dr 50 öre, sker genom fonderade, inom riket utgifna, räntebärande obligationer, lydande å Svenskt mynt och utfärdade, på Rikets Ständers vägnar, af deras Riksgälds-kontor; men denna upplåning får under åren 1861 till och med 1863 icke uppgå till högre belopp, än en summa af 3,000,000 R:dr Runt.”
Emot denna punkt, som, i hvad densamma rörer beloppet af de medel, hvilka högst få under nästkommande 3:ne år för förutnämnde ändamål upplånas, är genom 3:ne Riks-Stånds sammanstämmande beslut godkänd, har inom BondeStåndet annan anmärkning ej förekommit, än såvidt innefattas uti det af några bland Ståndets ledamöter framställda yrkandet, att den ränta, som uti nu ifrågavarande obligationer förskrifves, borde bestämmas till 5 procent; hvilket yrkande, Stats- Utskottet» Utlåtande N:o 206. 3 vid det förhållande att, på sätt här nedan finnes närmare omförmäldt, frågan om obligationernas räntefot är af Rikets Ständer afgjord i enlighet med Utskottets derom i 4:de punkten afgifna förslag, icke kan till någon åtgärd föranleda.
Beträffande det i samma punkt föreslagna vilkoret för den ifrågavarande upplåningen, att denna icke skulle få företagas i annat fall, än att penningar komme att blifva inom riket att tillgå mot ett pris, som icke öfverstege kostnaden för det under innevarande år till fortsättning af Statens jern vägsbyggnader utom riket upptagna lån, har, i anledning af de skiljaktiga meningar, som, i fråga härom, do utaf Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden vid föredragningen af nämnde punkt fattade beslut utvisa, Utskottet, med erinran att ett lika lydande vilkor varit af Utskottet föreslaget för de inrikes upplåningar, som, enligt Utskottets tillstyrkande i 2:dra, 3:dje och 4:de punkterna af dess under innevarande riksdag afgifna Utlåtande N:o 160, skulle genom Riksgälds-kontoret företagas för understödjande af de 3:ne utaf Utskottet till erhållande af statsbidrag förordade jernvägsanläggningarnc, från Borås till vestra stambanan, mellan södra Dellen och Ljusnan, samt förbi Hedens forssar i Luleå eif, ansett sig böra här omförmäla Riks-Ståndens beslut vid pröfningen af sistnämnde frågor, såvidt af dessa beslut kan licmtas ytterligare ledning för bedömande af de hos Rikets nu församlade Ständer rådande åsigter i fråga om vilkoren för låns upptagande iuom riket mot fonderade statsobligationer.
Enligt protokolls-utdragen rörande Utlåtandet N:o ICO, har nemligen: 2:dra punkten, som tillstyrker låneunderstöd till jernvägs-anläggningcn från Borås till vestra stambanan, under förutsättning att det föreslagna beloppet kan genom
Riksgälds-kontoret upplånas inom landet till ett pris, som oj öfverstiger kostnaden för det under innevarande år upptagna lån till fortsättning af Statens jernvägsbyggnader, blifvit bifallen af såväl Ridderskapet och Adelli som Prcste-Ståndet endast med det af detta sistnämnda Riks-Stånd derjemte beslutade tillägg, som afser den händelse att den ifrågavarande upplåningen till större eller mindre del ej skulle för Riksgälds-kontoret lyckas, då lånesumman borde till bolaget för jernvägens byggande af Riksgälds-kontoret utlemnas med Kontorets obligationer, antingen till hela beloppet eller till så stor del deraf, som Kontoret kunde få inom riket upplåna.
3:dje punkten, som tillstyrker låneunderstöd till jernvägs-anläggningcn mellan södra Dellen och Ljusnan, under samma förutsättning och med enahanda vilkor, är godkänd af samtlige Riks-Stånden, endast, jemlikt Prcsto-Ståndcts beslut, med den förändring uti de föreslagna vilkoren, att lånet borde anvisas under samma förutsättning och med enahanda vilkor, som blifvit af det högvördiga Ståndet bestämda i afseende på det i 2:dra punkten föreslagna låneunderstödet till jernväg mellan Borås och vestra stambanan.