Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utdrag af Protokollet öfver Landt för svars-Ä re riden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rudet pä Stockholms Slott den 17 Januari 1851.
Närvarande: H. Ex.
Justitiae-Statsministern Hr Grefve Sparre.
Chefen för Landtförsvarsdepartementet, Stats-Rådet von Hohenhausen, uppläste till justering ett, jemlikt Kongl. Maj:ts den 15 December sistlidet år fattade nådiga beslut, uppsatt förslag till nådig Proposition till Rikets Ständer, angående upplåtelse åt staden Jönköping al plats till skolhus å den, Jönköpings I. d. fästning tillhörande, mark; och täcktes Kongl. Maj:t, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, berörda förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, i nåder gilla samt Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, JYs 39. 5 befalla att nådig Proposition, i öfverensstämmelse dermed, skulle till Rikets Ständer expedieras.
Ex Protocollo F. L.
Jfs 39.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 26 Jan. 1831, kl. 12 midd.
Maj:ts Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående låneunderstöd får anläggning af en jernväg mellan städerne Orebro och Nora; Gifven Stockholms Slott den 21 Januari 1851.
Sedan, i ändamål att åstadkomma en lättare kommunikation emellan Nora och Lindes bergslagers rika malmfält och sjön Hjelmaren samt deromkring belägne orter, bruksägarne inom nämnde bergslager hos Kongl. Maj:t anhållit om understöd af allmänna medel till utförande af en båtled emellan Nora sjö och Hjelmaren, samt Kongl.
Maj:t derefter till Rikets åren 1844 och 1845 församlade
Ständer gjort nådig framställning om ett statsbidrag af 300,000
R:dr till såväl denna båtled som en annan särskildt föreslagen mindre båtled emellan Nora sjön och Fåsjön, men Rikets Ständer, med afseende å tiilgångarnes otillräcklighet för ett med så stora kostnader förenadt företag, och hvilket dessutom borde kunna uppskjutas tili ett annat tillfälle, funnit något statsbidrag då icke kunna beviljas, så, och efter det sedermera den förändrade öfvertygelse gjort sig hos de i denna angelägenhet intresserade gällande, att det åsyftade ändamålet kunde, enär en kanal blott under en viss del af året vore för trafiken tillgänglig, fullständigare uppnås genom en jernhanas tillvägabringande emellan berörde malmfält och Orebro stad, samt plan och kostnadsförslag till en dylik jernväg af omkring 3'A mils längd blifvit med understöd af allmänna medel upprättade och teckning till bildande af ett aktiebolag för byggande af denna jernväg redan vidtagit, hafva de af vederbörande intressenter i nämnda företag utsedde kommitterade till Kongl. Maj:ts nådiga granskning i underdånighet öfverlemnat berörde arbetsplan, under anhållan om statsbidrag till utförande deraf.
Till stöd härför hafva kommitterade i underdånighet anfört: att under det, i följd dels af folkmängdens tillväxt och 6 Kongl. Maj.ts Nåd.
Proposition, JM 39. derigenom i samma mån stigande behof af födoämnen, dels ock af ökad varuproduktion inom såväl bergslagen sorn andra delar af provinsen Nerike, mängden af de effekter, som å ifrågavarande linie skola forslas, ständigt tilltager, antalet af forman och den till varornas transport erforderliga kork raft på sednare tider betydligt aflagit, hufvudsakligen derigenom att största delen af de utåt denna linie belägna byar undergått laga skifte, i följd hvaraf den allmoge, som förut sökt sin bergning genom forslande, numera vändt sin håg uteslutande till jordens skötsel och uppodling; att således, oaktadt foriöuerne på denna vägsträcka under de sednare åren stegrats tili nästan dubbelt belopp emot fordom och minst 60,000 R:dr banko torde årligen utbetalas för transport af jernmalm, tackjern, stångjern, spanmål m. m., allt större svårighet icke destomindre yppat sig att på bestämda tider fullgöra betingade leveranser; att vid sådant förhållande bruksägarne med bekymmer måste emotse den tidpunkt, då transporter, till hvad pris som helst, icke låta sig verkställa, såvida ej en förändrad och lättare method för desammas fullgörande kan vidtagas; men att deremot, om på denna linie byggdes en jernväg antingen för hästkraft eller för mindre lokomotiver, det med visshet kunde förutses, att denna trafik komme att erhålla en ganska betydlig tillväxt, enär de outtömliga malmlager, som finnas inom nämnde bergslager, då skulle kunna bearbetas i en vida större skala, än som nu är fallet, och malmen på jernvägen utföras till stranden af Hjelmaren samt derifrån spridas till de aflägsnare orter, som väl äga en tillräcklig skogstiilgång, men nu sakna malm till dess användande.
Då således frågan, ur denna synpunkt betraktad, vöre af stor vigt ej blott för provinsen Nerike utan för hela riket, hafva kommitterade i underdånighet anhållit det Kongl. Maj:t täcktes hos Rikets Ständer i nåder föreslå, att ifrågavarande jernvägsföretag måtte på det sätt varda af Staten understödt, att af kostnadssumman, hvilken med inbegripande af jord-ersättning, anskaffande af fullständig forslingsmateria! samt anläggning af nödige stationer beräknats till omkring 450,000
R:dr banko, en tredjedel eller 150,000 R:dr beviljades såsom anslag utan äter— betalningsskyldighet och en tredjedel såsom län emot 4 procents ränta samt 2 procent i årlig kapital—afbetalning;, hvaremot det skulle åligga det bolag, som i och för jernvägsanlägguingen blefve bildadt, att sjelf tillskjuta den återstående tredjedelen samt ansvara för arbetets utförande enligt den plan, som komme att i nåder fastställas.
Uti häröfver afgifvet utlåtande har Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader, med hufvudsakligt gillande af den uppgjorda arbetsplanen, i underdånighet anfört, att, ehuru en kanalanläggning emellan Örebro och Järle, upptagen i Styrelsens, den 10 sist lid ne October afgifna, generalförslag bland arbeten af Kongl. Moj:ls Nåd.
Proposition, M 59. 7 första klassen, skulle komma att kosta endast 315,000 R:dr, men deremot jernvägen emellan Örebro och Nora omkring 450,000 R:dr och således 135,000 R:dr mera än kanalen, Styrelsen likväl ansåg jernvägen ega framför kanalen ett företräde deri, att den blefve utsträckt till Nora, i stället för att stadna vid Järle, hvilken ort antagits såsom slutpunkt för kanalen, emedan den korta sträckningen från Järle till Nora sjö, hvarå 14 slussar erfordras, beräknats att kosta 307,000 R:dr.
Då den ifrågaställa kommunikationslinien medelst antingen jernväg eller kanal komme icke allenast att afhjelpa de nu befintlige svårigheter för malmtransporten från grufvorna i Lindes och Nora bergslager, samt för varutrafiken i allmänhet inom en del af provinsen Nerike, utan ock att, genom en iättad tillgång å malm frän nämnde grufvor, bereda väsendtliga fördelar åt bruksägare inom flere andra trakter af Riket, finner Kongl. Maj:t
Statens biträde till vinnande af berörde syftemål böra kunna af vederbörande intressenter billigtvis påräknas, hvadan Kongl. Maj:t, sorn på ofvan upptagne skäl anser företrädet böra lemnäs åt jernvägsanläggningen, men att, då de hittills i Riket utförda jernvägsföretag icke blifvit understödde med anslag utan återbetalningsskyldighet, utan endast med amorteringslän till belopp, motsvarande ungefär hälften af den beräknade kostnaden, enahanda förhållanden nu äfven bör äga rum, härmed i nåder föreslår, att derest ett bolag varder bildadt för anläggande af en jernväg för hästkraft eller mindre lokomotiver mellan städerne Örebro och Nora, nämnda bolag må, emot skyldighet att utföra arbetet i öfverensstämmelse med den plan Kongl. Maj:t i nåder kan komma att fastställa, af allmänna medel erhålla ett lån, stort Två Hundra Tjugufem tusen Riksdaler banko, på enahanda vilkor, som i allmänhet blifva för lika beskaffade låneunderstöd af Rikets Ständer bestämda.
Datum ut supra OSCAR. J. F. Fåhreeus.
Utdrag af protokollet öfver Civil-Ärenden, hållet inför Hans Maj.t Konungen i Stats-Rådet ä Stockholms Slott den 21 Januari 1851.
Hans Excellens, Justitiae-Stats-Ministern Herr Grefve Sparre. 8 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, JW 30.
Stats-Räden:
Fåhreeus, von Hohenhausen, Wallensteen, Gunther, Genberg och Grefve von Flaten.
Departements-Chefen, Siats-Rådet Fåhreeus, uppläste ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förut fattade Nådiga beslut, uppsatt förslag till Nådig Proposition till Rikets Ständer, angående låneunderstöd för en tillämnad jernväg mellan Örebro och Nora; och behagade Kongl. Maj:t, jemlikt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i Nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, samt befalla, att i enlighet dermed Nådig proposition skulle till Rikets Ständer afgå.
Ex protocollo Carl Ekström.
STOCKHOLM, TRYCKT UOS JOH. BECKMAN, 18S1.
Skrifvelse, N:0 40.
1 N:o 40.
Ank. till Exp. Utsk. den 29 Jan. 1851, kl. 9 f. m.
KONGL. MALTS Nådiga skrifvelse lill Rikets Ständer, angående dispositionen af de 1848 års krigruslnings-fond tillhörande persedlar, sorn blifvit i Stockholms utred,nings-förråd inlemnade; Gifven Stockholms Slott den 10 Januari 1851.
Hos Kongl. Maj:t har Dess och Rikets Krigs-kollegium underdånigst anmält, att kollegium, till åtlydnad af Kongl. Majrts i nådigt
Dref af den 30 Oktober 1849 meddelade befallning, låtit i Stockholms utrednings-förråd till vård och re dovisning intaga de persedlar, hvilka, dels i följd af den genom nämnde nådiga Dref kollegium anvisade ersättning
Pdr utur förråden till armée-korpsen i Skåne och på
Fyen år 1848 utlemnade förnödenheter, dels såsom för 1848 års krigsrustningar serskildt anskaffade, borde anses såsom krigsrustnings-fondens tillhörighet; äfvensom att kollegium, uppå framställning af det för krigsrustningarne tillförordnade, numera upplösta General-krigskommissariatet, jemväl förordnat om intagande i Stockholms utrednings-förråd af de clfekter, hvilka, dels för bemUlde kommissariats samt dels för General-intendentens och honom underlydande tjenst emans behof, blifvit upphandlade.
Bih, tilt R.
Sus Prof. 1850 & 1851. 1 Samt. 1 Afd. 10 Höft. , 1 2 Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse, N:o 40.
Vid sålanda anmäldt förhållande, vill Kongl. Maj:t till Rikets Ständer öfverlemna att besluta, huruvida ifrågavarande persedlar, hvarå uppgift och förteckning blifvit från Krigs-kollegium insända och härhos i bestyrkta afskrifter bifogas, skola försäljas och försäljningsmedlcn till Rikets Ständers Riksgälds-kontor ingå, eller, om icke persedlarnc fastheldre må, enär deras afyttrande sannolikt kommer att medföra förlust för statsverket, anslås till utrednings-förrådets förstärkande.
Maj:t förhlifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
OSCA R. C. v. Hohenhausen.
Skrifvelse, N.-o 40.
3 Litt. A. Uppgift å persedlar, hvilka, till följd af föreskriften i Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 30 Oktober 1849, blifvit i Stockholms utrednings-förråd intagna, till vård och redovisning, under titel: ”1848 års Krigsrustnings-fonds tillhörighet.
Antal Tvåhundratio pär brukbara tältdukshyxor 210 Elthundraåttatiofcm st. dito handdukar 185 Tvåhundratio st. dito enmansliltar 210 Trehundrafemtio par dito enmanslakan 350 Tvåhundras) utio st. dito madrassvahr 270 Tvåhundrasjutio st. dito nattmössor 270 Tvåhundrasjutio st. dito putor 270 Femtio st. dito nattrockar 50 Fyrahundra st. dito skjortor 400 Nittiofem par dito strumpor af tältduk 95 Tvåhundranittiofem par dito halfstrumpor af ull 295 Tvåhundrasjutio tre st. dito proviantsäckar 273 Tvåhundra par dito tofflor 200 Tvåhundrasjutio st. dito västar af tältduk 270 Fvra st. dito yxor 4 Ett tusen aderton st nya skålar af förtennt jernbleck (stops) 1,018 Femtio st. dito åderfat 50 Fyratiosju st. dito uringlas 47 Sjutton st. dito kopparpannor (3-kanns) 17 Sjutton st. dito dito (2-kanns) 17 Sexton st. dito dito (1-kanns) 16 Tre st. dito thepannor (å 3, 2 och 1 kanna) ....
3 Femtioen st. dito sjukbårar 51 Nitton st. dito gevärsbårar 19 Nitton st. dito kopparskopor 19 En st. brukbar kopparskopa 1
Fyra tusen alnar nytt bomullslärft 4,000 4 Kongl. Maj:Is Nåd.
Två st. nya slangsprutor Sjuhundrade st. dito läderskifvor till slaghufvar Fyra st. dito lås med nycklar Atta st. brukbara gröna rullgardiner Tolf st. dito lampor af bleck, med fotter Ett st. dito sigill för Landskrona förråd Sex st. dito stämplar för dito af jern Etthundra st. dito enmans-sängar med saljohlsbottnar och tillbehör .
Sjuhundra st. nya fält-toureriquetter Niohundrafyratio st. dito yxor till faschiner med tillbehör af skaft, skor och remmar Två st. brukbara balansvågar Ett st. dito stickbäcken af tenn Sjutiofem st. dito stopsbägare af jernbleck Sjutiofem st. dito halfstops dito af dito En st. dito kittel af jern En st. dito dito af koppar, utan lock (10 kannors) En st. dito dito af dito dito (.30 kannors) .....
Femtio st. dito mindre nattpottor af sink Tjugofem st. dito större dito
En sats vigter af metall Fyra st. dito vigter af jern (å 2, 3, 4 och 10 //.)
Ett nytt dubbelt bråckband och Tjugufem st. brukbara badpälsar
Antal 2 700 4 8 12 1 6 100 700 940 2 1 75 75 1 1 I 50 25 1 4 1 25 Enligt Kongl. Krigs-kollegii protokoll för den 29 December 1849.
N:o 4,837. N. A. Varenius.
Skrifvelse, N-'0 40.
5 Litt. B. Förteckning öfver Inventarier, hvilka dels för Kongl. General Krigs-kommissarialets, dels för Herr General-Intendentens och honom underlydande Tjenstemäns behof blifvit upphandlade :
Tre st. kassakistor af jern, brandfria Antal.
En kassakista af eketrä, jernbeslagen 1
En större packkista, jernbeslagen 1 Atta hänglås med nycklar 8 Ett stålsigill 1 Två vattenkaraffer 2 Fyra dricksglas 4 Fyra bläckhorn 4 Fyra sanddosor 4 Tre papperssaxar 3 Sju linealer 7
En pappersknif 1 Atta portföljer 8 Två lycktor 2 Ett oljekrus 1 Ett nattkäril 1 En damborste
I En handborste 1
En sopskyffel af jernbleck 1
En butelj till skrifblecks förvarande 1 Två handdukar 2
En säck för paketers bärande 1 Stockholm den 27 Juli 1850. S. C. Nisser. 6 Kongl. Maj:ts Nåd.
Utdrag af protokollet öfver Landtförsvars-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Statsrådet å Stockholms Slott deri 10 Januari 1851.
Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Grefve Sparre, Statsråden:
Fåhreeus, von Hohenhausen, Wallensteen, Gunther, Genberg, Gripenstedt, Grefve von Platen.
Statsrådet och Chefen för Landtförsvarsdepartementet uppläste till justering ett, i enlighet med Kongl.
Maj:ts den 13 December sistlidet år fattade nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl.
Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständer, angående dispositionen af de 1848 års krigsrustnings-fond tillhörande persedlar, som blifvit i Stockholms utrednings-förråd inlemnade; Och behagade Kongl. Maj:t berörde förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, i nåder gilla, samt förordna, att nådig skrifvelse, i enlighet dermed, skulle till Rikets Ständer afgå.
Ex protocollo o C. G. Arman.
Prop., N:o 41. 7 N:o 41.
Ank. till Exp. Utsk. d. 29 Jan. 1851, kl 9 f. m. KONGL.
MAJ.TS Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, i fråga om grunden för beräkningen af reserv-räntorna vid Båtsmanshållel i Bleking; Gifven Stockholms Slott den 10 Januari 1851.
Sedan fråga om en nödig förändring och jemkning i den gamla båtsmansindelningen inom Blekinge län blifvit väckt redan vid 1809 års riksmöte och derefter vid flere af de påföljande riksdagarne förnyad, samt i anledning häraf åtskilliga förberedande åtgärder blifvit vidtagne och serskilde undersökningar verkställda, dervid det befunnits och blifvit utredt: att, vid provinsens första indelning till båtsmanshåll år 1685, ett efter hemmanets olika beskaffenhet varierande belopp från 16 till 21 daler silfvermynt i grundränta blifvit beräknadt såsom motsvarande en hel båtsmans-nummer; att, då endast ett mindre antal hemman hade räntor jemt svarande mot sitt rustnings-dalertal, de bland öfriga hemmanen, som hade större grundränta, kontant erlade det öfverskjutande beloppet, under namn af öfverskottsränta till uppbördsmannen, som åter dermed godtgjorde de hemman, som bade mindre grundränta, den för dem uppkomna bristen; samt att härförutan, till betäckande af samma brist, jemväl blifvit under namn af reserv-räntor anslagne och på enahanda sätt utgjorde räntorna af vissa smärre lägenheter, hvilka icke lämpade sig för indelning till någon effektiv rustning, men att ett så bcskaffadt sätt för liqviderande af öfverskotts- och tillskotts-räntor, hvilket alltjemt fortfarit utan annan förändring, än att berörde räntor efter 1776 8 Kongl.
Maj-.ts
PropN:o 41. års mynt-valvation utgått med 3 daler på riksdaler», under tidernas lopp och till följd af inträffade myntförsämringar, medfört en betydlig ojemnhet och större tunga för de hemman, som utöfver sitt hestämda rustningsdalertalet måste bestrida rustningen utan annan ersättning derför, än det kontanta bidrag, som de tillskottsgifvande hemmanen och lägenheterne erlade till ett belopp, hvilket ej vidare på långt när motsvarade sjelfva rustningskostnaden; så, och för att återföra ortens indelningsverk och håtsmans-kontrakt till deras hufvudgrunder och rätta tillämpning på sådant sätt, att sammansatta rusthållsdclars bidrag sins emellan blefvo rättvisare fastställde, förklarade Kongl. Maj:t, uti den 18 Januari 1834 till Rikets då församlade Ständer aflåten nådig Skrifvelse, Sig anse öfverskottsräntorne framdeles böra, till förmån för de tillskottstagande hemmanen, utgöras med förvandling efter årlig markegång å de till håtsmansrustningen enligt 1683 års kontrakt hörande prestationer, dock under vilkor, hland annat, att dels det förändrade liqvidationssältet först efter vissa år skulle vidtaga, och dels att de hemman, som vid skattläggningstiden fått så höga räntor sig åsätta, att dessa, förvandlade från ett ringa penningebelopp till effektiv rustningskostnad, tilläfventyrs skulle kunna förorsaka hemmanens ödesmål och undergång, förunnades att inom viss tid söka räntans nedsättning, hvaremot, till betäckande af den brist, som genom sådan ränte-nedsättning kunde uppkomma för de tillskotts-tagande rusthållarne, borde, jemte kronans behållna indelnings- öfverskott- eller reserv-räntor, användas de vid 1826 års extra roteringsjemkning i Blekinge tillkomna nya ordinarie båtsmansnummer medelst af dem erlagd vakansafgift.
Hvad Kongl. Maj:t sålunda hade föreslagit blef ock af Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 29 December 1834, bifallet, blott med den skiljaktighet, att, i fråga om tiden, då det nya 1 iqvidations-sättet skulle vidtaga, Rikets Ständer ansägo ett anstånd af 10 i stället för 20 år, räknadt från och med 1834, vara tillräckligt; och blefvo vederbörande, i öfverensstämmelse härmed, genom nådigt Bref den 14 Juli 1835, om verkställigheten förständigade, hvarefter, och sedan under tiden den i Blekinge år 1826 verkställda extra roteringsjemkningen blifvit upphäfd, den nya båtsmans-indelningen derstädes jemväl är vorden år 1842 slutligen fastställd på det sätt, att af förut oindelda och kronan behållna räntor blifvit, efter en emellan 18 daler 28 Öre och 21 daler silfvermynt omvexlande indelningsgrund, bildade 20 nya båtsmansnummer, samt dervid öfverblifna spridda hemmansdelar och lägenheter, hvilka med en sammanlagd ränta af 296 daler 27 öre och 22 penningar, icke kunnat till hela nummer sammansättas, ansetts efter en Kongl. Maj:ts Nåd.
Prog. N:o 41. 9 en medelberäkningsgrund af 20 daler på hvarje båtsman, motsvara nära 15 hela nummer, för hvilka vakansafgift efter årlig markegång a rustningskostnaden erlägges.
Då sedermera beslutet om förändradt sätt för öfverskotts-räntornas utgörande med år 1844 trädde i verksamhet, uppstod emellertid tvekan, huruvida samma beslut borde tillämpas jemväl å de äldre så kallade reserv-räntorna, hvilka, utan att vara lill rustning indelade efter något visst dalertal, likväl redan från indelningens början varit, lika med öfverskottsräntorna, anslagne till fyllande af räntebrister för de tillskottstagande hemmanen och af sådan orsak ej heller ingått i den nya båtsmans-indelningen; och har Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i länet, med anledning häraf, uti underdånig skrifvelse den 19:de November sistnämnde år, anhållit om den närmare förklaring i ämnet, att, som berörde reserv-räntor, hvilka, efter hvad serskildt blifvit upplyst, uppgå till belopp af 20 r:dr 22 sk. 2 rst. voro af enahanda beskaffenhet och användes för samma ändamål som öfverskottsräntorna, desamma jemväl borde anses inbegripne under det af Konung och Ständer fattade beslutet om öfverskottsräntorna och följaktligen, lika med dessa, utgöras med förvandling efter markegång, helst i annat lall för tillskottstagarne skulle uppkomma en brist, som af statsverkets öfriga tillgångar behöfde fyllas, äfvensom Kongl. Majrts Befallningshafvande i sammanhang härmed vidare hemställt, att, vid en så beskaffad förvandling, samma beräkningsgrund för reservräntorna borde följas, hvilken såsom medelberäkningsgrund blifvit vid den nya håtsmansindelningen antagen, eller 20 daler silfvermynt för hvarje båtsman.
Vid företagen pröfning af dessa hemställanden, deröfver Förvaltningen af sjöärenderne, Kammar-kollegium och Stats-kontoret blifvit hörde, har Kongl. Maj:t, med hänseende till hvad ej mindre Kongl. Maj:t än Rikets
Ständer vid föregående tillfällen i ämnet yttrat och förklarat, väl ansett skäl förefinnas till den slutsats, att Konungs och Ständers gemensamma afsigt varit, alt de nu ifrågavarande så kallade reserv-räntorna skola med förvandling efter markegång utgå, helst den af båda Statsmakterna uttalade grundsats, dels att rustningsbesväret i provinsen skulle blifva lika för alla egare af jord och lägenheter af samma natur, och dels att indelningen borde till sina hufvudgrunder återföras, i annat fall skulle förfelas; men då något bestämdt förklarande angående sältet för reserv-räntornas utgörande, eller grunden, hvarefter de vid skeende förvandling böra beräknas, icke innefattas i Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 29 December 1834, B/h. till II.
St:s Prot., 1850 & 1851. 1 Sami. 1 Ajd. 10 Haft. 2 10 Kongl. Mqj:ts Nåd.
Prog. N:o 41. har Kongl. Majit velat i detta afseende inhemta Rikets Ständers tanka, samt föreslår alltså, på ofvan upptagne skäl, det Rikets Ständer måtte förklara, att de till fyllnad för den ganda båtsmans-indelningen i Blekinge anslagna reserv-räntorna skola, i likhet med öfverskotts-räntorna, utgöras med förvandling efter markegång å den verkliga rustningskostnaden, äfvensom att, vid så beskaffad förvandling, samma medelberäkningsgrund för reserv-räntorna skall följas, som vid den nya båtsmans-indelningen blifvit antagen, eller 20 daler silfvermynt för hvarje båtsman; oell vill Kongl. Majit i sammanhang härmed för Rikets Ständer tillkännagifva, att Kongl. Majit, sorn under den iiite December 1845, med uppskjutande tills vidare af hufvudsakligt beslut i målet, forordnat, alt reserv-räntorna emellertid skulle utgå efter samma grund sorn förut, sedermera vid ärendets slutliga pröfning den 5:tc Juni 1849 funnit skäligt föreskrifva, att den ifrågaställa förändringen med. reserv-räntornas beräkning dä genast borde försiggå och i nion deral belöpande afgifter
Lills vidare de bctalningsskyldiga påföras med laga efterräkning, men att, intilldess Rikets Ständer i ämnet beslutat och Kongl. Majit framdeles derom vidare i nåder förordnade, samma afgifter icke skulle uttagas, utan räntornas belopp under tiden endast enligt dittills följd grund uppbäras.
Majit förblifver Rikets Ständer med ali Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
OSGAR. B. v. Platen.
Maj:ts Näcl.
Prog. N:o 41. 11 Utdrag af protokollet 'öfver Sjöförsvars-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Statsrådet å Stockholms Slolt den 10 Januari 1851.
Hans Excellens, Justitie-Stats ministern Herr Grefve Sparre.
Fåhraeus, von Hohenhausen, Walléns heen, Gunther, Genberg, Gripenstedt och Grefve von Platen.
Derefter uppläste Departements-chefen, Statsrådet Grefve von Platen till justering det, i enlighet med Kongl. Majrts, uppå Statsrådets underdåniga tillstyrkan, den 5 Junii 184Ö fattade nådiga heslut, uppsatta förslag till l:o Kongl.
— 259 — Transport: 1,772,130: 6.
Utgifter, icke egentligen tillhörande Musei-byggnaden, såsom gatulägg ningsafgift, brännmaterial till värmeledningen m. m 3,714: — Summa R:mt R:dr 1,775,844: 6.
Härifrån afdragas följande till byggnads-kassan influtne diverse medel, nemligen:
Af byggnads-komitén uppburna hyresmedel 1,134: — Fraktförtjenster med Musei-byggnadens egna fartyg .... 15,526: 26.
Försålda obehöfliga eller odugliga materialier, instrumen talier och inventariepersedlar 21,768: 1. 38,428: 27. då statsverkets verkliga utgift för Nationalmusei-byggnaden blir R:dr R:mt 1,737,415: 79.»