Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då Utskottet icke funnit anledning frånträda sin i frågan gjorda framställning, hvilken blifvit af tvänne Rik-Stånd godkänd, får Utskottet, vidblifvande det afgifna yttrandet i ämnet, hemställa, att Preste-Ståndet måtte derutinnan fatta beslut.
STOCKHOLM, tryckt hos E.
JUestrell, 1866.
Rättelser uti Stats-Utskottets Memorial N:o 125. ♦ Sid. 15 rad. 2 nedifr. står:
Rikets sednast församlade Ständers beslut, läs: Rikets Ständers vid 1859—1860 års riksdag fattade beslut, „ 16 „ 2 „ står: eller — läs: och „ 20 „ 8 uppif. står: disposition. — läs: disposition; hvarjemte Rikets Ständer beslutat, att ett belopp af sjutioåtta tusen sextio R:dr utaf den slutliga besparing, hvilken uppkommit å de under 1859 och 1860 års riksdag till folkundervisningens befrämjande för åren 1861, 1862 och 1863 anvisade medel, må till samma fond öfverflyttas, för att på enahanda sätt af Kongl. Maj:t disponeras. „ 21 „ 1 nedifr. står: annorlunda af Rikets Ständer förordnas, — fäs: annorlunda förordnas, Bih. till R.
Prot. 1865 & 1866. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 35 Haft.
Stockholm, E. Westrell, 1866. Ståts-Utskottets Memorial N:o 137. 1 N:o 137.
Ank. till Exp.-Utsk. den 13 Juni 1866, kl. t e. ra.
Memorial, angående den under innevarande riksdag verkställda statsreglering samt anskaffande af de för Riksgdldskontorets utgifter erforderliga medel. (R. A.) Sedan icke allenast alla på innevarande,, riksdags statsreglering inverkande anslags-'! och lånefrågor, numera blifvit af Rikets Ständer algjorda, utan ock de summor fastställda, hvartill Statsverkets såväl ordinarie inkomster, sorn tull-, postoch stämpelpappersmedlen samt bran vinstill ver k ningsa Igil t en för nästkommande år skola beräknas; har Utskottet ansett sig böra för Rikets
Ständer framlägga icke allenast resultaten af hela den verkställda slatsregleringen, utan ock den Utskottet åliggande utredning af Riksgälds-kontorets behof; hvarefter Utskottet blir i tillfälle föreslå de åtgärder, som torde finnas nödiga för behofvens fyllande, i sammanhang hvarmed Utskottet jemväl skall till behandling upptaga de förslag i detta ämne, som dels af Kongl. Majit, dels af enskilde motionärer blifvit framställda.
Ordinarie statsregleriugen.
Enligt Rikets Ständers i fråga om beräkningen af Statsverkets ordinarie inkomster fattade beslut hafva dessa blifvit beräknade till det i Stals-Utskottets Uih. till R.
Pral. 1865 & 1866.
4 Samt. 1 Afd. 2 Lund. 36 Uäft. 1 2 Stats-Utskottets Memorial N-'o 137.
Utlåtande N:o 22 föreslagna belopp af R:mt R:dr 8,978,740:
Och hafva Rikets Ständer genom bifallandet af Bevilinings-Utskottets under N:o 20 afgifna Betänkande antagit de extra ordinarie inkomsterna till följande belopp, nemligen Tullmedel R:mt R:dr 13,800,000:
Postmedel » » 2,000,000:
Stämpelpappersmedel » » 1,600,000:
Bränvinstillverkningsafgift » » 9.800,000: 600 000- De till Statskontoret inflytande inkomsterna skull' alltså för år 1867 komma att uppgå till R:mt 35,878,740:
De å ordinarie stat uppförda utgifterna hafva deremot blifvit för samma år beräknade att utgå med följande belopp, nemligen: Första Ilufvudtiteln, eller Iluf- och Slotts-staterna, enligt Stats Utskottets Utlåtande N:o 8 R:mt R:dr 1,417,000:
Andra Ilufvudtiteln, omfattande anslagen för Justitie-departementet, enligt Stats Utskottets Utlåtande N:o 26 » » 2,434,930: Tredje Ilufvudtiteln, anslagen för Utrikes Departementet, enligt Stats-Utskottets Utlåtande N:o 27 » » 479,200:
Fjerde Ilufvudtiteln, anslagen för Landtförsvars- departementet, enligt Stats-Utskottets Utlåtande N:o 81 samt Memorial N:ris 69 och 82 » » 9,339,600: Femte Ilufvudtiteln, anslagen för Sjöförsvars-departementet, enligt Stats-Utskottets Utlåtande N:o 82 » » 3,940,400: Sjette Hufvudtiteln, anslagen till Civildepartementet, enligt Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60 samt Memorial N:ris 81 och 116 äfvensom Stats-samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Utlåtande N:o 8 » » 3,811,000 Sjunde ilufvudtiteln, anslagen till Finans departementet, enligt Stats-UtskottetsUt låtande N:o 53samt MemorialN:ris69 och 82 » » 6,072,800: Åttonde Ilufvudtiteln, anslagen för Ecklesiastik-departementet, enligt Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66 samt Memorial N:ris 93 och 116 » » 4,860,200:
Transport 32,084,880: 38,378,740. Stats-Utskottets Memorial N:o 137.
5 Transport 32,054,880: 35,578,740:
Nionde Hufvudtiteln, eller Pensions- och Allmänna Indragningsstaterna, enligt Statsutskottets Utlåtande N:o 74 samt Memorial Ntris 97 och 116 R:mt R:dr 1,314,150: gg 369 000'
De till Statsverket ingående inkomsterna skulle alltså komma att öfverstiga de på ordinarie stat uppförda utgifterna med R:mt 2,209,740: hvilket belopp alltså kan användas såsom bidrag till bestridande;.af de på Riks gälds-kontoret anvisade extra statsutgifter.
Innan Utskottet öfvergår till den extra ordinarie statsregleringen, har Utskottet ansett sig böra utreda i hvad mån de till Riksgälds-kontoret hittills anslagna inkomster under åren 1866 och 1867 må antagas blifva tillräckliga att bestrida alla, genom Rikets Ständers vid förflutna riksdagar fattade och i nu gällande reglemente intagna beslut, på Riksgälds-kontoret anvisade utgifter.
Utskottet har för sådant ändamål låtit uppgöra bilagda omslut af en från Fullmägtige i Riksgälds-kontoret till Utskottet öfverlemnad förslagsberäkning, af hvilket omslut, — deri blifvit iakttagna de utaf Utskottet i dess Utlåtanden N:ris 125 och 130 föreslagna afskrifningar af åtskilliga äldre på Kontoret anvisade utgiftsbelopp, — inhemtas, att Riksgälds-kontorets samtliga, på grund af äldre föreskrifter åliggande utbetalningar under dessa begge år skulle uppgå till ett sam manlagdt belopp af Runt 38,700,254: 58. hvaremot inkomsterna, under antagande deraf att 1866 års jernvägslån, 9,000,000 Thaler, till hela sitt belopp under åren 1866 och 1867 inflyter, upptagits till » 37,468,748: 39. hvadan de beräknade inkomsterna under sistnämnda två år skulle understiga utgifterna under samma tid med » 1,231,506: 19.
Fullmägtige i Riksgälds-kontoret hafva dock, vid öfverleninandet af ofvanberörda förslagsberäkning, yttrat den åsigt att. derest Riksgälds-kontoret får åtnjuta samma inkomster, som hittills varit åt Kontoret anslagna, Kontorets dels redan egande, dels förväntade disponibla tillgångar kunna antagas komma alt motsvara de under detta och nästa år ifrågakommande utbetalningar utaf de statsanslag och låneunderstöd, som vid förflutna riksdagar blifvit å Riksgälds-kontoret anvisade, äfvensom de betydliga ränteutgifter och kapitalafbetalningar, som dermed måste af Kontoret fullgöras; och Utskottet, som delar denna åsigt, anser i följd häraf något särskildt beslut i afseende på anskaffande af medel till fyllande af Riksgälds-kontorets behof, för så vid t desamma härleda sig från föregående riksdagars anvisningar, desto mindre behöfva af Rikets nu församlade Ständer vidtagas, som bristen, ifall någon sådan skulle uppkomma, kan fyllas genom anlitande af kredilivet på 4 Siats-Utskottets Memorial N:o 137.
Rikets Ständers Bank, intilldess andra medel till densammas betäckande blifva tillgängliga.
Under antagande häraf återstår således att bereda tillgångar för deu vid innevarande riksdag beslutade Extra ordinarie statsregleringen.
De till denna statsreglering hörande utgifter, hvilka af Riksgälds-kontoret skola bestridas, äro dels sådana, som kunna hänföras under Riks-statens särskilda Hufvudtitlar, dels sådana, som afse jernvägsanläggningar, hvartill kommer kostnaden för påbyggnad och förändring af Rikets Ständers hus och f. d. Hebbeska husen jemte ett beviljad t anslag för riksdags-bibliotheket.
Ehuru Rikets Ständer vid uppgörande af de sednare riksdagarnes extra statsregleringar ansett utgifterna för jernvägsanläggningar — hvilka till större delen blifvit bestridda genom upptagna lån — icke böra med de öfriga extra ordinarie utgifterna sammanblandas, eller vid bevillningssummans bestämmande tagas i beräkning, torde dock vid innevarande riksdag ett annat förfarande vara påkalladt af den omständigheten att, enligt hvad Utskottet här nedan skall söka ådagalägga, någon betydligare upplåning i följd af Rikets nu församlade Ständers beslut icke synes blifva nödvändig; och Utskottet har derföre ansett sig kunna i ett sammanhang behandla såväl de under hufvudtitlarne hänförliga extra statsutgifterna, som de, hvilka afse jernvägsanläggningarne.
Enligt hvad det vid Utskottets Memorial N:o 135 fogade sammandrag utvisar, uppgå de under Riks-statens nedannämnda Hufvudtitlar hänförliga, vid innevarande riksdag på Riksgälds-kontoret anvisade extra statsutgifter till följande be - lopp, nemligen: a) Anslag: Under Första Hufvudtiteln R:mt R:dr 106,645: — »
Andra » » » 110,133: 33. » Fjerde » » » 1,817,277: 08.
» Femte » » » 1,057,200: — » Sjette » » » 1,456,133: 33. » Sjunde » » » 306,743: 64. » Åttonde » » » 564,736: — » Nionde » » » 404,500: — 5,805,368: 38. b) Lån:
Under Sjette Hufvudtiteln » » 580,000: — » Åttonde » » » 150,000: — Transport 6,533,368: 38. Stats-Utskotelts Memorial N:o 137.
5 Transport 6,533,368: 38.
Härtill kommer dels de vid innevarande riksdag för jernvägs - byggnader och jernvägsmateriel beviljade anslag, uppgående enligt det vid förenämnda Utlåtande N:o 155 fogade särskilda sammandrag till R:mt 6,060,000: — dels den förslagsvis beräknade kostnaden för påbyggnad och förändring afRiketsStändersoch f. d.Hebbeska husen R:mt 1 50,000: — jemte beviljadt anslag till riksdags-bibliotheket » 1,800: — jg| gQQ.
Summa extra utgifter till 1867 års slut Runt 12,745,168: 38.
De tillgångar, som finnas att påräkna för bestridande af dessa utgifter, äro följande: l:o) Bidrog af Statsverkets inkomster för år 1867, enligt hvad ofvan blifvit uppgifvet R:mt R:dr 2,209.740: — 2:o) Andel i Rikets Ständers Banks sedan 1863 års början upplupna vinst » » 3,400,000: — 3:o) Salpeterfondens behållning » » 600,000: — 4:o)
Beräknad andel i behållna öf verskottet af trafikinkomsten å Statens jernvägar för åren 1866 och 1867 » » 2,000,000: - 8,209,740:
— Den brist, som i följd af innevarande riksdags extra statsreglering skulle uppkomma, uppgår alltså till R:mt 4,535,428: 38.
Enligt förestående utredning skulle, derest från utgiftssumman R:mt 12,745,168: 38. afdragas anslagen för jernvägsbvgguader och jernvägsmateriel » 6,060,000: — återstående utgiften uppgå till Runt 6,685,168: 38. och om från inkomstbeloppet R:mt R:dr 8,209,740: — afdrages den påräknade trafikinkomsten » » 2,000,000: — 6 209 7401 skulle den brist, som uppkomme, ifall inkomsten af och utgifterna för jernvägsanläggningarne från den öfriga statsregleringen afskiljdes, ut"' ra blott R:mt 475,428: 38 Ifall nu Gen uti Kongl. Majis nådiga Proposition (N:o 48) om anskaffande af medel för jernvägsbyggnader och ökad jernvägsmateriel yttrade åsigt, att jern vägsarbetena »icke borde utföras genom direkta statsanslag» utan bekostas genom upplanta medel, skulle obetingadt antagas, borde deraf följa, att hela den del af 6 Stals-Utskollets Memorial N:o 137. bristen, som har sin grund i anslagen till jernvägs-anläggningar och jernvägsmateriel, eller R:mt 4,060,000 R:dr, borde anskaffas genom upplåning.
Men ehuru Stats-Utskottet, lika med hvad Kongl. Maj:t i berörda nådiga Proposition yttrat, anser den hittills följda grundsatsen, »att bördan af dessa kostsamma företag, hvaraf »gagnet tillfaller den kommande tiden åtminstone lika mycket som den närvarande, »icke bör påläggas ensamt den sistnämnda, utan i skälig mån fördelas äfven på »framtiden, vara fullkomligt billig och rättvis»; torde dock, i betraktande af de särskilda förhållanden, som för närvarande försvära upptagandet af större lån, denna grundsats i förevarande fall kunna på det sätt tillämpas, att såsom tillgång för bristens fyllande först tages i beräkning den allmänna bevillning, som Rikets Ständer för år 1867 må finna skäligt sig åtaga, samt att nödiga medel till fyllande af den derefter återstående bristen, såsom Kongl.
Majit i förberörda nådiga Proposition i afseende på anskaffande af tillgångar lill jernvägs-byggnaderna förutsatt, »endast i form af svöfvande skuld, på sätt lämpligast kan ske, i mån af behof, »anskaffas för att först vid den framtida upplåning, som — när konjunkturerna »kunna antagas blifva förmånligare — sannolikt kommer att för jernvägs-arbetenas »ytterligare fortsättning ega rum, med denna sammanläggas till en fonderad skuld.»
Med tillämpning af dessa åsigter får Utskottet, som för sin del anser be vinningen vid innevarande riksdag icke böra höjas utöfver det belopp, hvartill densamma vid sistlidna riksdag bestämdes, hemställa: l:o att, lill fyllande af en del utaf bristen i de för innevarande riksdags extra statsreglering påräknade tillgångar, Rikets Ständer måtte åtaga sig en bevillning till lika belopp med den, som vid sistförflatna riksdag fastställdes, eller Två millioner sexhundra tusen R:dr; samt 2:o ali återstoden af de för bestridande af Riksgälds—kontorets utgifter erforderliga medel, som icke genom andra disponibla tillgångar kan fyllas, må genom upplåning till erforderligt belopp anskaffas.
I afseende på de utvägar, som i öfrigt må förefinnas alt bereda tillgångar för fyllande af RiItsgälds-kontorets behof, har Utskottets uppmärksamhet blifvit fästad derpå, att utgifterna för 1867 års extra statsreglering till en ganska betydlig del skola bestridas dels med d t beräknade bidraget af Statsverkets inkomster för år 1867, dels, ifall Utsko ets ofvan gjorda hemställan bifalles, med bevillningen för samma år; men då dessa båda inkomsttitlar, uppgående tillhopa till 4,809,740 Ridr, till sitt hufvudsokligaste belopp icke torde vara för Riksgäldskontoret att påräkna förr; än under loppet af år 1868, torde det blifva nödigt Stals-UtskoUels Memorial N:o 157. 7 att, genom förändrade föreskrifter i afseende på Statskontorets skyldighet att till Riksgälds-kontoret leverera berörda bidrag, sätta Kontoret i tillfälle att tidigare, än hittills vanligen egt rum, från Statskontoret erhålla berörda bidrag.
Sista punkten i 201 § af det för Riksgälds-kontoret nu gällande reglemente har nemligen följande lydelse: »Detta bidrags belopp eger
Riksgälds-kontoret icke att från »Statskontoret utbekomma förr än under sednare hälften af året näst efter det, »af hvars statsinkomster detsamma påräknats skola utgå»
I afseende på denna föreskrift har blifvit erinradt, att de till Statsverket ingående ordinarie inkomsterna, hvilka inflyta först året näst efter det, för hvilket de äro beräknade, numera utgöra blott omkring 25 procent af Statsverkets hela inkomst, hvaremot 75 procent deraf utgöras af de s, k. extraordinarie inkomsterna (tull-, post- och stämpelpappersmedel samt bränvinstillverknings-afgift), hvilka inflyta successive under löpande året.
Då nu Statskontoret, förutom den s. k. grundfonden, hvilken beräknas till omkring
Fem millioner R:dr. vanligen eger till sitt förfogande öfverskott och besparingar å Statsverkets inkomster och utgifter för tvänne föregående år; så skulle, derest ändamålsenliga åtgärder till underlättande af cirkulationen i Statsverkets penningerörelse vidtoges, den föreskrift kunna lemnäs, att Statskontoret borde månadtligen till Rikgälds-kontoret leverera så stor del af de inflytande tull- samt bränvinstillverknings- och stämpelpappersmedlen, som af dessa medel belöpte sig på den beräknade bidragssumman, i förhållande till hvad utaf samma medel vore afsedt för de å Statskontoret anvisade utgifternas bestridande.
Om sålunda utgifterna för den ordinarie statsregleringen, med undantag af Postverkets utgifter, som bestridas af postmedlen, beräknas till R:mt 51,369,000: — samt derifrån afdrages ett mot de ordinarie inkomsterna svarande belopp, eller 8,978,740: — skulle alltså med tull- och stämpelpappersmedlen samt bränvinstill ver k nings-aigiften, hvilka tillsammans antagits uppgå till 24,600,000 R:dr, bestridas från Statskontoret utgående utgifter till belopp af R:mt 22,590,260: — samt på Riksgälds kontoret anvisade utgifter af tillhopa . . 2,209,740:
— R:mt 24,600,000:
— Som likväl följande ordinarie anslag utgå direkte af tull- och stämpelpappersmedlen samt bränvinstillverknings-afgiften, nemligen För Tullverket R:mt 1,800,000:
Till städerna för mistad tolag 1,040,000: — Till Konvojkommissariatet 750,000:
— Till stämpelpappers-omkostnader 164,000:
— För kontrollen å bränviusförfattningarnes tillämp mn8 440,000: — 4494,000: — 8 Slats-Ulskotlets Memorial N:o 137. utgjorde alltså det belopp, som af de extra inkomsterna till Statskontoret komme att inflyta R:mt 20,406,000: — hvarmed skulle bestridas: utgifter anvisade på Statskontoret för R:mt 18,196.260: — dito dito på Riksgälds-kontoret för 2,209,740: — R:mt 20.406,000:
— Efter denna beräkning borde alltså Riksgälds-kontoret, i den mån de extra ordinarie inkomsterna till Statskontoret inflöte, deraf komma i åtnjutande af fullt 10 procent; och det skulle derföre kunna föreskrifvas, att
Statskontoret minst en gäng i hvarje månad borde till Riksgälds-kontoret leverera 10 procent af hvad utaf samtliga de extraordinarie inkomsterna under den föregående månaden till Statskontoret ingått, hvarefter en gång om året borde uppgöras slutliqvid mellan begge verken, dervid den möjligen uppkommande skilnaden i hvad det ena verket af det andra i följd af dessa levereringar egde alt fordra borde i vederbörlig ordning godtgöras.
I afseende på detta förslag hafva Fullmägtige i Riksgälds-kontoret erinrat, att giltiga anledningar visserligen förefunnes att vidtaga så beskaffade åtgärder, att
Riksgälds-kontoret med minsta möjliga tidsutdrägt kunde komma i åtnjutande af de tillgångar, som åt detta verk anvisats.
Då Riksgälds-kontorets utgifter måste till hufvudsakligaste delen bestridas vid vissa bestämda tidpunkter, vore det för Kontorets förmåga att kunna fullgöra sina utbetalningar särdeles vigtigt, att dertill afsedda tillgångar jemväl kunde med säkerhet påräknas dessförinnan inflyta.
Full mägtige ansåge sig derföre ega skäl att, äfven för sin del, tillstyrka, att den väsendtliga tillgång för Riksgälds-kontorets förestående utbetalningar, som det årliga bidraget utaf statsinkomsterna utgör, måtte hädanefter, så snart sig göra lät, komma att af Statskontoret tillhandahållas, samt att, såvidt de i afseende å ordinarie utgifternas bestridande förekommande förhållande!! sådant medgåfve, bestämda tidpunkter för detta bidrags aflemnande till Riksgälds-kontoret mätte utsättas.
Enligt hvad Utskottet inhemtat har Statskontoret, som vid 1839 och 1860 års riksdag erhöll den sedermera bibehållna och i ofvanberörda § af nuvarande reglemente omförmälda rättigheten att uppskjuta med liqviderande af det ifrågavarande bidraget till sednare hälften af året näst efter det, af hvars statsinkomster detsamma skall utgå, väl icke behöfl helt och hållet deraf sig begagna mera än för år 1860; men såväl 1864 som 1863 års bidrag hafva dock till större delen blifvit levererade först under äret näst efter det, af hvars statsinkomster de utgått.
Af 1864 års bidrag, utgörande 1,659.930
R:dr, blefvo nemligen levererade:
I Ja - Stats-Vtskottels Memorial N:o 157. 9 i Januari 1864. i Juni » . i Juli 1865.
. i November 1865 R:mt 500,000: — . . 559,950: — . . 500,000: — och af 1865 års bidrag levererades först i November 1865 i December » i Januari 1866 . i Maj «
R:mt 500,000 . . 500,000 . . 1,000,000 . . 59,950 ~ 1,659,950: — varande dock af 1866 års bidrag till Riksgälds-kontoret redan i sistlidne
Maj levererade 1,000,000 R.dr.
Ehuru Utskottet delar den af Fullmägtige i Riksgälds-kontoret yttrade åsigt om önskvärdheten deraf, att de till bestridande af Riksgälds kontorets utgifter afsedda tillgångar må kunna med säkerhet påräknas inflyta inom den tid dä de behöfvas, har dock Utskottet ansett betänkligt föreslå såsom ett bestämdt åliggande för Statskontoret att, vare sig månadtligen eller pä andra bestämda tider, under löpande året till Riksgälds-kontoret inbetala hela det ifrågavarande bidraget.
Men då det onekligen är af vigt för
Riksgälds-kontoret att med den minsta möjliga tidsutdrägt komma i åtnjutande af de tillgångar, som åt detta verk anvisats, har Utskottet ansett sig böra föreslå, att den § i det nya reglementet, som kommer att motsvara § 201 i det nu gällande, må erhålla följande förändrade lydelse:
Då Utskottet i öfrigt är af den öfvertygelse, att om Kongl. Maj:ts nådiga uppmärksamhet fästas på angelägenheten deraf att, synnerligast under instundande statsregleringsperiod, Riksgälds-kontoret så tidigt, som möjligen ske kan, må komma i åtnjutande af de för dess utgifter afsedda tillgångar, sådana åtgärder, som kunna Bnnas lämpliga, varda vidtagna för att bereda en snabbare disposition af statsmedlen; har Utskottet ansett sig böra hemställa, Bih. till R.
P/or. 1865 & 1866. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 56 Haft. 2 § Såsom bidrag till bestridande af de utaf Rikets nu församlade Ständer beviljade och till utgående från Riksgäldskontoret anvisade statsutgifter har vid innevarande riksdags statsreglering, på sätt den af ^Rikets Ständer nu utfärdade Riks-stat innehåller, anslagits ett belopp af Två millioner tvåhundranio tusen sjuhundra fyratio R:dr för år 1867.
Detta bidrag eger Riksgälds-kontoret att från Kongl.
Statskontoret utbekomma successive i den mån detta sednare verks tillgångar det medgifva 10 Stats-Utskotlets Memorial N:o 137. att Rikets Ständer uti afgående skrifvelse måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes taga i nådigt öfvervägande, om och hvilka åtgärder må kunna vidtagas, för att sätta Statskontoret i tillfälle att så tidigt som möjligt tillhandahålla Riksgälds-kontoret den de! af statsmedlen, som är afsedd för bestridande af de på Riksgälds-kontoret anvisade utgifter.
Förutom den sålunda föreslagna utvägen att i någon mån underlätta Riksgälds-kontorets penningerörelse, har hos Utskottet jemväl kommit under öfvervägande om icke den del af de genom trafiken å Statens jernvägar inflytande medel, som icke erfordras för de dagliga trafikutgifterna, kunde af Trafikstyrelsen hos Riksgälds-kontoret insättas.
I sådant afseende hafva Fullmägtige i Riksgäldskontoret upplysningsvis meddelat, att Trafikstyrelsen genom Kongl. Brefvet den 30
Oktober 1863 bemyndigats att successivt under hvarje år till Riksgälds-kontoret aflemna den genom jernvägsrörelsen uppkomna behållning, som icke erfordrades för trafikens drilt samt banornas och materielens underhållande eller andra nödvändiga utgifter; hvaremot
Riksgälds-kontoret bör utaf sådana medel tillhandahålla Trafikstyrelsen de belopp, som möjligen kunna behöfvas för oförutsedda eller vid viss tid förefallande utgifter, dertill Styrelsens för tillfället disponibla medel icke lemna tillgång.
Sedan den tillökning af trafikmaterielen å Statens jernvägar och den utvidgning af stationslokalerna, som under sednaste åren medtagit det öfverskott, inkomsterna vid jernvägstrafiken lemnat utöfver utgifterna, hunnit, genom dertill vid denna riksdag beviljad t statsbidrag, på ett tillfyllestgörande sätt åstadkommas; bör efter all sannolikhet en ganska betydlig, för andra Statens utgifter disponibel tillgång, åtminstone från och med nästa års början, kunna af trafikinkornsterna påräkuas.
Rikets Ständer hafva visserligen, genom bifall till Kongl. Maj:ts nådiga Proposition (N:o 47) om anslag till komplettering af rörelsemateriel å Statens redan anlagda stambanor, vid beviljandet af det derför äskade anslagsbeloppet, två millioner R:dr, fästat det vilkor, att den från och med år 1867 uppkommande behållningen å trafikinkomsterna från Statens jernvägar skall till Riksgälds-kontoret levereras.