Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
af fiil t s k h, och eii 11 y vei.lisamliet öpl~ii ades geiioiii aiiorcliiai~ det ni ', kiirsei för u t b i l h i n g af s. Ii .. &amp; ltsl&lt;ärs-sjulislriitersko1: '.
3 ' 01: sj~ilrsl~öterske~1tbi1~Iiiiii~ei~ var redai-t p&amp; andra li&amp;ll sörjdt.
E n s8rslrilcl lroniité til.l.sattes för frågor rörande clenna fältskärs- kurs samt s j ~dwilrclen p&amp; landet och i allmaiihet anskaffande af sjiil~sl~öterslior.
Detta ii: Atog sig förbiuiclsstj7relseii.
a t t satta i. g h i g arbetet för deii sveiislca kviliiians cleltagande i iitstall- niiigeii i Cliicczgo.
Efter de inBngfa1dig.a göro1n81, soin verksaiii11.eteii inom dé 1ii.ttill.s oiiittllacle arbe tsi: i ' k tniiiga~-ii e ineclfört, &amp; gliades lin c h det iiioiide hret, 3 893, iil&gt;pini %i: l&lt;st~mliet &amp; t det föreslagna nya vigselfor1mi1äi: et samt om den verkan den f ' ijreslagna ilya orga- nisatioiien nf telegïafverlrets stat slrnl1.e koinina a t t ~itöfva p&amp; c1 e lwiii liga t e1egrafistei: iias st$il.ln.iiig.
SR hm: ai: l) etet fortgatt BI; efter &amp; Y, tiroget och.
triiget, alltjanit ~itbredaiicle sig öfvei:.
nya orni: &amp; cleii, som ligga inoin gr: riliisen af deil.
fr&amp;n b ~ r an j faststä-llcla uppgifteii: en siiiid och.
1.ugii u t v e c k h g af arbetet för kviiiiiaiis liöja~ide i sedligt och j.iitelleBtaelt stiv#l.
som i socialt och elzonomiskt häiiseeiide.
(T r ~ s l i i i i n g e ~ af i det &amp; ngim &amp; i: ti.oiid&amp; arbete ar ggigliad a t t ingifvs goda förhoppningar oin.verksamheteii linder kommande ticler.
M&amp; detta Iroimiaiide.
arbete blifvn ~iiiclei~lattadt, dess ökniic1.e inöjli,ggjordt geiioin en ölrad tillslntiiiilg till Fösbniidet.
Tiiiian vi slii .. lijss f r h de ge.iioiiig8iigiia tio Aren, eii hjgrtlig ta.cli till alle dem, soni bidragit till.
det uiiclei: ileiii w n i m]: e- siil.ta,tet, st~viil.
ti1.l.
clein, soiii st8 iitoiii Föibii~iclet, soin ti ' ll dess ~-~iedl.em.niai:, eii tack till, en livar, so111 biclragit med stort, soin ined siillitt.
B !eni.nge: n var j a, a t t Förbundet skn l1.e från d1.a dem, soiii hyste iiitresse fiir dess uppgift, soin med lij W+FL och hnfviid 1: ~var i sin.
stad arbetade derfiir, vinna ett semlatlt arbete med cleii kraft, soin tilllcoinii~er ett s&amp;claiit.
I detta sam- lade, uncler en l.ecli~iiig stAen.de ai: bete, hal: &amp; h e n det.
lilla bi- draget siii.
stora hety delse.
t d&amp; 3.- '
Fredrika-Bremer-Förbundets byrå.
, H ~ a r j e företag, afren sådana som hufmdsakligeii peka] not icleela mhl., liar en pi: aliti.sh sicla, soin ej får förbises.
På oigaiii.sationeii beror oftast en ides fraingång.
Fredrigi~-Bremer- Förbniiclets stifts1i: e hade oäl betaiikt detta, då, jämte de punkter i dess stadgar, där det ideela syftet ined den nya iiistitutioneii ut~eclil.acles, de fiainlade clen pI.ai1, hvaarpkilessa ideer pli det mest ticlsenliga och verksa~m~m, för den stora allniänheteii bast tillgängliga sättet, lcunde spridas och tillgo dogör as.
O ch bästa sättet att Wina detta mål vore att ~ipprätta ett centruin, där alla tråclariie ' i förbuiiclsiiiaskiiieriet slcnlle s a ~ n i ~ ~ m l ö p med a, aridra ord att förslcaffa den iiya föreningeii en egen fast lokal., hvarest dess arbete Biiiide samlas och verkställas.
Tankeii om iippi.attandet af en förbuiidsbyr&amp; ingick således från första bör- jan i stiftarim plan, ehiiru deiisamma iiaturLigts ?is ej ined elis till h ela sitt oiiifhg kiiii de 1: ealisei: as.
Det var julen 1884 som Förb~iiiclet tog första steget till fbrverkligaiide af cleiiiia del af sitt prog~am.
I ett par an- språkslösa, för tillfället förhyrda rum meddelades råd vid bok-.
inlröp.
Detta var iipps1age.t till den sedermei; a så omfattaiide l~okgransl&lt;niiigeiiiigei samt det foi: stn offentliga fi * a~izti~ticlaiiclet af J; i .. ec7~ ' ika-B~~~~ze1~-FÖ~bz~9zc7es hys&amp;.
Uiider första skedet af si11 verksainhet förde byrån en taiiiligen a.inhiilatorisk til lvam.
Ett hord och i i å p stolar,.
placerade i ett 11 öi: ii af Sl.öj dforeiiingei~s stora utsti~ll~iingasa l vid Briiiikeborgs ' torg tjänade en tid till exl~eclitionsloEral .. Här beclrefs dock ett c~iiifattaiicle oi: gaiiisatloi~saïl~ete; liallelsei: nt- fiirilacles till ineclleiiisk alp i det iiybil.clade förbiiiidet, riieclleiii s- 1.1 i at d i el., ka.ssaböclrer, i n skrihingsböclrer för arbetsgifvare ocl1.
mbetsxijliaiicle upplades.
Dock är det först CIA.
byrhii.
i april i885 iiifl.yttat i egen lokad, 1i: r 19 Lilla Vattugataii., soin cless h et lian sagas hitfvn.
p A a l l ~ ~ n begynnt r.
~ ?c.rksa.n~ Reclaii Aset darpi % gjorde sig einellerticl behofvet af flera i ~ x b e t ~ l &lt;.
~ ocli: ~ f t 6lraclt e ~ utry: ni~ne i hög grad märkbart.
ByrB tiden, soin förut utgjorde 4 timmar, utsträcktes fr&amp;u kl. 11 f. n] .. till kl. 4 e. m.
Först vAren 1888 tillät Eörbuiidets elro- ii oiiii b yr Ans förflyttande till en.
större lokalii n: r 5 Malmtorgs- gatan, en högst behöflig åtgärd, då niltalet af cle dagliga besöken.
redan nu vaxlade niellaii 40 och 60.
De följalnde hren hm b y r h s verl&lt;samhet och de.kraf, soin all.niiAn1~.eten ' på deiisaliima.
staller, varit stadd i stäiidig stegring.
De nya afclelni~igar, soin ~ l.
l t j &amp; ~ till.l~oinmit, ~it Im for hvayj e &amp; r kraft flera byrkbi- ti: iiden och vidgaclt utrg~iiine.
Hösten 1892 inflyttade byrån i i sin riuvnrancle lokal., 54 Drottninggatan, livars tämligeii .rylii- liga .r&amp;iiiiig redan nii läiii~iar en gsiislra kli appt ti llniatt plats för skötande af de sig ständigt ö k a d e göroi~ifi~leii.
FGI: att f6-i.- utanför sthelide Blczrgöïa den bety delsef~ille roll.
som byriln iiitar till ~redrilr&amp;~remer-Förl~undet, mil hi6r en.
kort ~fversikt.
af dess uppgifter ocli airbetsl~laii mecldelns.
Eii af de - \ - il&lt;tig,zste af dessa uppgifter, ä]: den soniByr&amp;ii f~iLl.göi.
i sin egenslrap af att vara en föreningsla11.1~ inellrwi För- buiiclets olika afcleliiingar, styrelser och lcoinit6er.
S&amp; väl för- l~u~iclsst~relsen so111 dess mknga utskott och lio~iiiteer hafva H. f (ji.b~ui.clsbyr&amp;ii siiia sanin~aizt.~~clen och en del af clessa iiioiii l okden siiia - vissa arbets- och.
1n.o ttagni.i~gstider, 1ivni.igenoili de lfl t t si-~~e.
siittas i stdm d .akt ined.clelt~ och.
spriclam ~esiiltateii af ' siii ~erl&lt;sniiiliet.
r l .La,cli rare til.l.varon.
af det fasta mBetscen.tru~ii, som För- l) niidet Bgei: i sii.1 l ?yi: %, har detsaanim iiiider 6,reii.s] .opp f6r- 17ii.i~f ' i ' ~~t sig pagd11 af en ofiiciel.
institiitioii., so111:: if iiiy iidig: 11 eter och e11 skilda .vinn er allt större erkaimaiide och.
af deni aiilitas i ined kvinnaiis stallniiig och förliållaiiden sanimaiihaii- gande fi4gor ..
Pör att motsvara de aiiqr&amp;k, som sål~iiida ställas på c h - samma, har b y r h samlat och.
ordnat uppgifter, rapporter, stczt .. i.stilm; bei: ättelser, ~lioll,ilograin, prospekt m. m., soiii 1) ei: örn Iwiii.ii ans för11 C~llaii de så~i21.
i Sverige som ~nrL: ' a l än del:.
Dessa iiyygiftei til.lliandnli&amp;llc~s alliiiäiilieteii p&amp; bjrrf~ii, livillceii äfven ni.~in.tligeii eller skriftligeii., s&amp; vidt ~nö,jligt, läilmm ~.l) plysiiing oin Iivad soiii 1.igge1: ii.]
o111 oli.lia oiiir8deii nf.
lrviidig ~erksai-nl I et.
Så liar byi: &amp; n. lagt sig viiiiiiiig oni att skaffa, sig liä: niiedoin om alla de mbetsfalt, som st&amp; ö p ~ i i a föl: lcviiiilmi och akt ~ittäiika och verka för nya shclmia, länipade för heiiiies hatnr och be- g&amp;fning.
För kvii.i.nans cleltaga~icle i koi~~ni~~ii.ada viirf vei: lcar byrhi genoin att läniim upl~gifter o111 b.eii.iies rattigheter Ilarutii~iinii och sättet li~~axpk hoii kan göra dessa siim r %ttiglieter gällaiicle.
Exempe1vi.s ni&amp; ii.äiiinas, att rid tiden för stadsf~i1l1i~älctige~~a~l.ei~ ~~östseclla~r 111. ni.
%iiilas .fraidsgcla, och iiiedclelas iipplysi~iiigar o111 dllcoreii, sattet etc. for kvinn m1.s begagnaide af sin rösträt t.
Utom siii uppgift att lliiimia iippl.ysiiiiig; ii: i ofvaii rtnfirda.
fall och i mdra fi&amp;gor af jsi~riclisk eller elroiio~iiisli natur, ar- betar byrhii på en del olika afdelningar.
a.f dem %I: 117 (~ / sförnzec71i1) zge~~, clär aiuiialii.ii~g+r 1110 ttagas s8vd.
af iti.~betssölcaiide so111 arbetegifvare iiioiii ol.ika mbetsfält, cl.äi: den bil.dacle kvinrian kan finna en vei ' ksaii-het.
S h ~itgöi: h y r h en förinecllare vid anställande af lärarinnor bKde i hem och skol.a, i iii- och iitlaiiclet, kontors- och slu.ifbiti %deii, liiis- föres t Iinclasiiiii or, sällslmp och hitraden i hem, fsrelänerskor, gjm~nastei: in.
fl .. Benim afdelniiig %r ytters t flitigt aiil.itad och.
oiiifnttar, liksom Förbiindets verl~sainhet i öfxigt, IieXn landet.
a r 1889 till-koin en ny afdelning, i det byrkn pk lälmres ii ypinani~g ittog sig a tt tillhm clc~lx %l.h nh: esser p&amp; qj~iksf; öt~r-.
skor, s&amp;vä1 för privat s; jiil; vfi.ril som för fasta platser G, sjiilili.iis, sj jiikstiigor o. s. v. Deiiiin afdeliiiiig 1ii1~: f14~i I ' 1) öi; j: ~ii 1difvi.t s&amp; orcliittd, att l~yr&amp;ii i lirarje f d l Iran inetldela uiwisniiig] ?B ~ 1.
~ 6 - terska, icke blott diig1i.g titan afveii 1.edig att genast htaga sig s,j ~ilrv&amp;rd.
Genom saininanti: ilffaiicle och sam tal in ecl slr öterslio~: ~~ a e.rliklles deii iiddick i cleras satt ocli V&amp;PP,II, soin.
spelai: en.
be.-.
ty clam de roll vit1 vaal af läiqdig sköter ska; Iiä~iiiedomeii.
oi ii deras kuii skaper ocli verlwm1het in .. iii .. erli alles däremot genom slcriftliga intyg äf \ reikoin genom af l&amp;l-,are ocli patienter afgifha oiii dijiiieii.
Att Föi * bi-in det, geii om: &gt;.tt till siii ve~l; saiiiliet l.iigg,z '
äfven detta arbetsomrhde, af hj alpte en lange känd brist, visa- des genom ett allt lifligare a111itan.de af byråii vid sjukdoms- fall samt genom tacksamma iittalaiiden af såval sko terskorna sj äK7a soin allnianlieten ...
Byrån mottager ock forfrign.iilgar rijsande jiwidiska och ekon.oiniska &amp; Feiiden.
För besvarande af dessa frågor liar by- r&amp;n försäkrat sig om bitriide af juiister af erkand yrkesskick- ligli et.
Bla~ici ärenden., livilkn förelioinmit, inii namnas: upprat- tandet rtf iil~tenskivpsförord, testamenten och gåfvobref.
Förfr&amp;giin,anr~i n bafva i allma~diet mottagits af byrA11, som därefter iiiuiitligeii eller skrift1.igen meddelat sig med-ve- derböra.iide x8dgifvare, För att denna gren af Föfbnndets verltsamhet skUlle battre motsvara allkinlietens kraf, has sty- relsen ansett en iitvidgniiig af densainma erforderlig och har darför hösten 1894 anmodat en jurist, att å bestitmda tider fin- nas tLU.gänglig &amp; b y s h ~ s lolid.
för att direlit mottaga uppdrag af den r&amp;dsökande allmanlieteii.
Genoni byrrtii skötes ock den l&amp;nerös.else, som Förbundet iitöfvat sedan 1889.
&amp; dam&amp;let med densainma ar, att på val- sigiielsebringande satt göra fruktbamnde de inedel, som tillliöra Förbwidets egna fonder (s&amp;l.~ind; t ej sj~ildia&amp;ans fo~ider, stipen- diefonderna eller iliidra afdel.ii.ingars).
Skval förlagslån fiir praktisk verksamhet som stiidiel.&amp;n utlemnas.
Dessa lhi, för hvil.l&lt;.a ~iUkoreii sta.llts sh, att de iiinel~ära fullt betyyggui.de säkerhet för Förbiindet, p&amp; saniinn gång som de för de lEi,iiesöliande äro bekv8niare än lån, som.
erhhllae ge- nom banker, .lmfva visat sig vara inycliet eftersökta.
De tyckas ock hafva varit till mycket g a p, och gllidjaiide ar att namna, at t de l&amp;nesöl~amde varit piin htliga och samvetsgranna med sina ränte- och Aterbetaliiingar.
Antalet utg&amp;iigiia lån var vid 1 S94 års sliit 25 iiied .l~iies~i.rninaiz varieran de mellan 100 och, E n skildring af ' en af byr&amp;ns arbetsdagar torde gifva den basta inblicken i dess mångsidiga verlmmhet.
Klockan 11 ligger redan en stor post och väntar.
Den iniiehWler aiisöhingar och betyg fr&amp;n platssökande, anmalnin- gar om platser, redogörelser för gången af redan under förmed- ling varande platser, förfrågningar om fordringarna fur att 2 t
blifvit s,juksköterska, gymnast, tr~~ ' 1~årdsAästare, urmakare, bokbindare m. m., förfrkgningar angående pensionskassor och stipendier, bref från ombnden med tippgifter från deras- orter, skrifvelser f r h in- och utlandet med frågor angåen.de den sven- ska kvinnans ställning i socialt och juridiskt hänseende, om För- bundets organisation och verksamhet, uppsatser till liemst~~die- it,fdelningeii eller skrifvelser till andra af Förbundets komit6er.
Posten utdelas till de olika afdelningarne, meii under tiden hafva äfven de personliga förfrågningarna börjat inkomma, t y Stockhohsbor, som behöfva vända sig till byraii, föredraga n i d t ~ r l i ~ t v i att s muntligen få göra sina förfrkgningar eller träffa sina uppgörelser.
Det är såliinda en jänm ström af kommande och gående.
An är det någon, soin vill hos före- ståndarinnan utbedja sig ett godt råd vid val af ' yrke för en ung fiicka eller göra förfrågan om hur framtidsutsikterna ställa sig på den eller den banan., än är det frtiga om nkgon plats, hvarvid betyg framtagas och genomses, än gäller ärendet inbe-, talande af medlems- eller pre11~1111erationsafgift, än är det ett viktigt sjt~kbud, som genast måste expedieras.
Telefonen far oupphörligen t j anstgöra.
Vid alla skrif borden råder brådska, ' det gäller att mellan afbrotten.
hinna med sk mycket som 1nö; j- ligt af brefskrifning och andra löpande göromål.
Vid tiden för stadsfullmäktigevalen eller för kyïlco- stämmorna begagna sig en hel $1 kvinnor af byråns anvis- ningar för tillvägagåendet vid utöfvandet af röst&amp;k.
Stundar &amp; ter julen är ett af byråns större rum förvanclladt till atställ- ningslokal fór den rika samling barn- och t ~ ~ ~ ~ d o i n s l i t t e r a t u r, som, skänlit af förläggare, blifvit granskad och gillad af bok- komiten.
A t t alka h.är uppräknade areiiden icke förekonima på en och samma dag är klart, såväl som a t t byråns arbete i själfia verket är l&amp;ngt mera mångsidigt och omfattande ' &amp; I hvad som framgkr af en öfverblick lik denna.
Denna kortfattade öfvecsikt torde dock i all sin ofullständighet hafva, visat a t t byråis uppgift ej blott är att vara en expeditionslokal .för löpande ärenden utan en medelpunkt, där såväl Förbundets med- I.emm&amp;r son1 alla kvinnofrågans vänner i hela v k t land Irii~ma påräkna det varmaste förståenbe och intresse.
)) roliga böckerna.
spela, som vi alla veta, en icke obetydlig roll i barnens lif.
Så t. ex. hör det ju till jullofvets.
fröjder att ha många roliga böcker att läsa - först sina egna och så alla sina kamraters och goda vänners.
Det är alls in- gen obetydlig bokliög, som 10- till 14-hingarna.sål~inda lrunna läsa igenom på en månads tid.
Men om d a dessa böcker, som vandra till barnens julklappshögar, veta de äldre ofta ingenting annat än att de äro utkomna till julen.
Nu vill man ju icke @ rna släppa lit sina barn i s. k. dåligt sällskap, nar det gäl- ler umgänge med människor - man vill om möjligt skydda (lem för dåligt inflytande.
Men när det gäller fantasiens värld, då är man ej så noga; dar låter.
man barnen vistas i godt eller dkligt sällskap, allt efter som det faller sig, utan att inan be- sinnar, liarii mottaglig och känslig för intryck barnafantasien är.
Det var tanken p&amp; detta brokiga.vimnie1 af barnböclcer, som obehindradt får hålla sitt intåg bland den uppväxande ungdomen, som kom några af Fredrika-Bremer-Förbundets med- lemmar att redan under Förbundets första arbetsår gripa sig an med att lasa och kritisera barnbokslitteraturen.
&amp; Ian upp- manade goda vanner och bekanta att hjälpa till med arbetet, och sk vaiiclracle barnböckerna ut i vida kretsar för att kritise- ras.
Man kom därph tiUsaninimis och jänlförde de skriftligt af- gifna bokomdömena.
Men man fann emellertid snart, att skulle arbetets resultat hafva något bestående värde, så borde ett mindre antal person.er bilda en komitb, hvars mål skulle vara att granska barn- och ungdomslitteraturen.
Maii trodde sig på detta satt vinna större enhet och reda i arbetet.
På saniina gång var man öfi~ertygad om, att en sådan komité skulle komma att arbeta tinder en.
starkare ansvarslräiisla, än livad som kunde vara förhållandet om ansvaret.
var fördeladt p&amp; många, S&amp; bildades redan 1.886 ~~edriI~a-Brem~-Fo~~7~t~~~ciets Bo7c7conzit6, soni sedan oafbr~itet arbetat i syfte att kwuia gifva råd och upp- lysningar vid inköp af barn- och ungdoinslitteratur.
Komitén har varit sammansatt af representanter för såväl hemmen soin skolorna; den har sålunda nästan uteslntande bestått d personer, som haft tillfalle att lefva bland barn och ungdom och därige- nom kunnat göra sig förtrogna med barnens uppfattning af hvad som ar godt och roligt inom litteraturen. '
Komiténs egen me- - -- -: / L ..
ning har alltid varit, att det, som skall bjudas barnen, bör vara friskt och siuidt som den ofdrdärfiade barnanaturen sjalf och därjainte aga den fägring, som lian Pingda det fur in- tryck mottagliga barnasinnet.
uEndast det bästa ar godt nog $t barnen % ar ett godt ga.mrna#lt slagord, som komiten gärna önskade att skrifva på, sin fana, om den ej frnktat att snart fil erfara.
att rdet bästa ofta ar fiende till.
det goda,.
Den har (t a ~ f o trott ~ sig vinna större resultat af sitt arbete genoni att fii1.a deii principen att endast förlasta det afgjordt cl5lip.
medd- mattiga eller trhkiga, ä11 genom att eiidast godkaniiii niiister- verken i ba.riibol~slittera.t~ ' ~rei~.
Vid gi *: inskniiigaima Iia icke blott böckernas i~inehtill utan ock den form.
Iivari detta fiamliigges, d. v. s. språket, kommit under beaktande.
Siirskihlt lm rika tillfallen erbjudit sig att plipeka de ~iiliiga dAliga öii-ersatt- iiingama.
Glädjande a.r det att kmina kalistatera.
att dessa med hren blifvit allt f&amp;taligme.
Komitens arbetsordning liar naturligtvis %tt ratta sig efter den utkommande litteraturens e111 och flod.
Vid, j iiltiden imler den stora stormfloden har arbetet varit ganska strängt ocli hdd- skaiide.
Stode det i komit6iis makt att iiisliranka dema storm- flod, så skulle den anse mycket \ - ara vunnet.
ty liksoin de d&amp;-liga böckerna förskamma barnens smak, s % bidrager den bro- kiga mängden t511 a t t blasera och förytliga dem.
K i p a f&amp; goda böcker kunna bli Barnens goda \ - änner, inför den stors massan st&amp; de likgiltiga.
Under riiiterin&amp;naderna sammantrader lio~nitén minst en gång i mhaden för öfverliiggnii~gir och ini- korrma ärendens behandling.
Komitén har haft at.t gladja sig &amp; t talrika bevis på allmanhetens förtroende; s i har till den- samma inkommit förfrågningar angAende nppriittaiide af skol- bibliotek (såväl för folkskolor som liögre skolor) d) e t arel~iblio- t&amp;, läsecirklar m. m.
Från utlandet ha inglitt för) i$gningar om lämplig öfiers~ttnhgslitteratur.
Resultatet af komitens arbete, lirad bokgraiiskniiigen an- g&amp;r, finnes att tillgå p&amp; Förbundets by&amp; i form af t y c k t a listor, som in11 ehålla förteckning på lamplig barn- och ungdoms- litteratur.
I Dagnys sista häfte före jul ha under de B sista kren förekommit utförliga bokgranskiiingar.
Dessa gransknin- gar ha i separataftryck spridts i vida kretsar, ej blott till en- skilda personer utan ock till Förbundets ombud, skolor, ticinin-
gar, bokhandlare i hufvuclstade~i och landsorten m. fl.
Kornitén har icke blott sysselsatt sig med den s. k. nöjeslasningen, utan ock på sina listor upptagit sådana böcker, som kunna vara lämpliga för den mognare ungdomens själfstudium, såsom t. ex. goda böcker för det historiska, geografislm och naturhistoriska stucliet.
Af erfarenhet veta vi, a t t nian ofta ej tillräckligt be- aktar, for hvilket å1dersstaCLiiim en barnbok bast passar.
Hvem af oss har ej t. ex. varit med om a t t undrande G&amp;ga sig själf,.
hvad för sorts böcker man egentligen skall bjuda 14- och 15- Bringarna - dessa fl.yttfågel.snat~irer, som idlti.cl äro ute ocli sp&amp;ja efter nytt land Det ' resultat m m vanligen lionimer till ar, a t t de redan last just de bö&amp;er, soin IIII slr~ille passrt dem bäst.
sFältslcärns berättelsers t. ex. ha cle redan last vid.
11, 1.2 års ålder - och sh f&amp; 14-åringarna börja med exe~iipelvis Marlitt, i \ lIol.ly Bawn eller Heimburg.
Vi tro, a t t lika viktigt som det är a t t gifva de unga eilrlast god I&amp;sn.in.g, lika viktigt är det a t t gifva dem just den goda läsning, som ar lainplig for deras hlder.
Hvarför skola cle små bzzrn.en s&amp; tidigt förjagas och ur sagans förtrollade land och clrifvas till sniisför.iiz~iftigIiet onatiir?
Och Iivarför s k d l inngclomea, i st. f. a t t i litteraturen urngas med verkligt stora, adla och srinda personligheter, föras in bl.and de imclerhaltiga romanernas inppstyltscle hj altar och hjältinnor?
Till råd och hjälp för dem af ungdomens vaiuier, som vilja beakta nödva~digh.eten af a t t gifva cle unga icke blott goda böcker och dessa i lagom mängd, litan ock ' iiise vik- ten af ' a t t dessa böcker gif17as dem i riittan tid, her koiniten p&amp; sina listor utsatt det åldersstadiiini, för hvillzet en bok anses passande.
Boldistorna, upptaga afven h t e c k n i n g p&amp; god utl&amp;nclsB l i t t e r a t ~ r (norsk, clanslr, tysk., engelsk och Ga~isk).
honiiteiis arbete har i hög grad unclerlättslts genom hrr bol~förlaggares frikostighet och tillmötesgående.
FreclriliaBreiner-Förl~~indet har n.
ä d g e n som gåfvor e11iottzzgi.t iizästan.
alla de barn- och ungdomsböcker; som utkommit vid j dticlen.
Komitkli, som un- der de första.
åren af sin verksandiet enclast hade Freclrika Bremer-Förbundets ungdomslit ter atur &amp; der sin vård, har nnder de senare hren utvidgat sin verksanihet, s&amp; a t t Förbundets ganska betydliga bolcsa~nling nu i sin helhet står under komi- tens vårcl.
I Förbundets lokal h&amp; under de närmaste veckorna före jul allt sedan 1886 för allmänheten anordnats en utställning af barnlitteraturen.
E n Ilvar, .som önskar a t t taga reda p5 denna utställning och taga del af årets bokgranskningar samt, om så önskas, få muntliga råd och upplysningar af koniiténs sekreterare, ar vid delina utställning en välkommen gäst.
Komitén liar två gånger varit i tillfälle att, tack vare ak- tiebolaget P.
A. Nordstedts stora frikostighet, kunna anordna pristaflan för bitni- och ungdomsböcker.
Tvii pris h, 100 kr.
och ett i~ 300 lcr.
lin utdelats.
ICoinitens högsta önskan är, att vikten af dess arbete måtte i de svenska heniinen allt mer och mer beaktas, så att.
den må 11u1ma räkna p&amp; förstående och sympati bland ung- domens vaimer och mklsmän i hem och skola.
Det ar ju ytterst i vai.
svenska iingdoms tjänst, som korniteii utfor sitt arbete.
Hemstudiekomiten.
Eeinstudie-idéen upprann först hos de praktiska anglosaxi- ska folken.
Strax i början.
af 1870-talet tog den gestalt i f ~ r e t a g, som såval i Amerika som i England snart rönte en lysande frnmgLimg.
» Society t o encourage Studies at Home, i New-York, stiftaclt 1.812, med syftemal ratt vänja unga kvinnor vid att aiiv&amp;nda någon ringa del af dagen till systematisk och grundlig Isisning)), inecldelacle reclnn efter en tio-krig tillvaro undervisning å t ö f m ett lialft tusental lärjungar-årligen.
B Cliautauqua Li.terar,y and Scientific Circle, vann ännu snabbare tillshtmini.
Likartadt var förhå11.andet i England.
Den skriftliga undervisniiig, som Newii11.ain College i Cambridge anordnade för unga kvinnor och som äf.ireil liiiilde utgöra förberedelse för vissa examina, anlitades med ifver af ett hrligen vaxancle l a j unge-antal.
Försök i samma riktning g,jorcles då afven p&amp; andra håll.
Så rwioid~iade t. ex. det stora läroverket för flickor i S: t Georges HaU i Edinbiirgh vid de högre 1il.asserna paralellkurser, dar undervisningen sköttes iitesli~ta~~cle medels Iiorrqsyondens.
Och här som öfverallt visade det sig, att dessa 1iem.stnclie-kurser kommo ett djupt och allmänt käiiclt l~ehof till mötes.
Nar iipprnärksmhete~i i Sverige först riktades p&amp; det nye stiidiesättet - det var genom en art.&amp;el i Tidskrift för hemmet 1878 oin hemstiidierna i Amerika -- syiites det niången val ägnadt a t t oomplantera i svensk jordmån.
Det vore] &amp; got, som kiii-icle 1ä8ii-p.
sig för 1c~~nskapssökande kviiui.or, särskikit för.
unga flickor efter skol&amp;1clern, l-ivillias iatellektiiela utveckling efter den tidprnikten ofta lälnnas vind för våg.
att lech dein till själfstä~icliga studier.
Nä.r Fredrib-aBremer-Förb~111det stiftades, uppsatte det dikr- för på sitt program äfven aii.orclnmdet d hemstudiw för 7~vinww.
Redan hösten 1885 såg det sig i st&amp;i-id att börja sin verksanhet pB clet ' ta fält, sedan p1.m.