Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta försigtighetsmått vore så mycket mera tillämpligt för Oland, som, enligt hvad förr sagdt är, det skogsfång är alldeles otillräckligt, som er: hålles genom utsyning från Krono-Parkerna, hvilka också möjligtvis ej kunna bära ett större tillitande, så länge deras, likasom många andra Krono skogars i Riket behandlingssätt icke vis t spår, att vederbörande, sam öfver dem hafva inseende , utöfva hvad Tyskarne kalla Forst-Wisseiischäf t.
LTtan efterlefnad af denna Vetenskaps föreskrifter, skulle dock näppeligen Tysklands Skogar så länge ägt bestånd; och må såsom exempel anföras, att Hartziske Skogen, ehuru endast af 4 a 5 Tyska Qvadrat-mils innehåll, likväl kunnat förse med ved och^kol, 5 stora Silfver- och Blyverk , en kopparhytta, ett Messingsbruk, ett Saltverk, en Schmalts-Fabrik, trettiotvå '.Stångjerns-' och elfva Svanshatnrar, tjuguen Masugnar, tre Trådragerier, åtskilliga mindre Jern- smides- och Kopparverk , Grufvor med virke till Stämplinga: och Förtiinringar, samt dessutom kunnat tåla aflåtande till salu af bränsle, bräder och bjefkar *).
Jag får shueligen framställa ett Förslag, hvarg ani. *) Haassminns Beskrifning öfver Neder-Sachsiska Bergverken, Deri 8 Mars användbarhet och fördelar underkastas den upplysta Allmänhetens omdöme, och hvars verkställighet är mera, än pä de de flesta Orter 1 Riket,, möjlig pä Oland, i anseende till Kronans dervarande ansenliga disponibla mark a'f omkring, 125,000.
Tunneland.
Man känner, att den Grundskatt, sorn kallas, Jordeboks-Renta lis, efter vanlig Skattläggnings-, method, bestämd i förhållande till ägors, vidd, graderade godhet samt andra ’ förmåner.
Deraf följer, att då ett område har mindre ägor än ett annat, är denna olikhet godtgjord genom, en lindrigare Grundskatt.
Men det gifves också, andra betydliga skyldigheter, hvilka utgå efterbenämningen af Hemman eller Mantal, och dessa till ett lika belopp af hvardera, ehvad Hemmanet har stor^ eller små ägor, bättre eller sämre, jord.
Sådape äro: deltagande i Allmänna Bygg-, naders kostnad, Väg’- och Brobyggnad, åtskilliga, slags Skjutnings-skyldigheter, en del af Brännvins-, skatten t och på manga Orter äfven Rotenngs-besväret.
Ju mindre ett Hemman är, ju mera skola dessa onera yara tryckande, och det synes, ej, vara med begrepp om billighet öfverensstämmande, att de liro lika på ganska olika Hemman, och att de 'tiga efter benämningen af Hemman, och icke i proportion till Grundskatten.
Att taga massan af Orts allmänna Hemmansskyldigheter och fördela densamma på massan af dess Grundskatt, medförde rubbning uti Äganderätten och belastade de större Hemmanen med en tunga, som icke varit beräknad vid bestämmandet af deras vär - Deri 8 Mar s 193 värden vid Arfskriften eller försäljning.
Men med biträde af Kronans Utmark skulle en annan fördelning, an efter Hemmans-benämningen, katina verkställas, till mycken lindring för de mindre.
Hemmanen , utan att betunga de större.
Om ifrån de omnämnda 12 5,000 Tunneland 18,000 undantagas till K . rono-Parker, Planterhagar, Boställen för Provincial-Medicus, Krono- och Skogs-Betjente, lill Uas,tage-plalser, samt deruttder afven inberäkna* S.kjede .o.ch an.dra så stora Mässar, att de ej utan det
Allmännas kraft kunna till någon fruktbarhet bringas:
Qm man antager, att den få kallade Alvardcn,, hvarest kalkberget dels å'r alldeles blottadt i dagen, dels betäckt med så ringa jord, att någo,n productio.n derå ej kan beräknas, upptager en rymd af 50 a 60,000 Tunneland, återstå dock till utskiftande 50.
a 60,000.
Tunneland jord, af omvexlande godhet emellan fullbördighet och endast duglighet till bete eller skog.
För att uppnå det ofvan ornförmälte ändamålet, blir nödigt, att Icke allenast öfver denna mark, utan ock ali annan, ehvad den innehafves under Ägande- eller Resittniftgs-rätt *), nied ali noggrannhet förrättas Jordransakning.
Jag menar dermed, inhämtandet af en noga, kännedom af jördens beskaffenhet till dess beståndsdelar, djup och läge, omständigheter, hvaraf jordensgrad af bördighet väsendteligen beror.
Det blir derefter möjligt, att företaga all denna jords gradering och *)
Det blir ingen fråga om rubbning i dessa rättigheter; hvar och en behäUer hvad han under den innehafver, *94 Den 8 Mars. och reduction till Tunneland fullgod jord.
Randtmatarens vanliga 4 grader blifva härvid alldeles otillräcklige, ty det faller lätt i ögonen, att emellan graden af fullgod jord, och den af samt sta betes- eller skogsmark, måste gifvas långt flera an tvenne grader.
Sannolikt torde de snarare uppgå till omkring 20.
Resultatet af en sådan' gradering blir, att om 20 är yttersta graden för den sämsta marken, beräknas 20 Tunneland deraf såsom svarande emot ett Tunneland fullgod jord, och så vidare med jord af grader deremellan.
Enär på sådant sätt Ons hela Tunueland-tsl, beräknadt i Tunneland fullgod jord, nr funnet, fördelas på hvarje sådant Tunneland, icke allenast summan af hela Ons Grundskatt, och massan af den sammas allmänna skyldigheter, utan ock den summa, som utgör 6 procent för Jordransakning;;-, graderings- och fördelnings-koslnadsn, denna renta evalverad i Spannmål efter flera års medelpris.
Man bör förmoda, att flen tiya jorden upptager en så betydlig fiel af dessa onera, att fördelningen af det öfriga medför lindring för de mindre Hemmanen, utan tillökning för de större.
På sådant sätt hade man åtminstone på någon trakt af Ri ket en fördelning af Utskylder, icke på höft åtföljande namnet Hemman, utan verkställd efter elen säkra och rättvisa grunden, jordens godhet.
Öfverskott af befolkning synes ej hafva fallit på Sveriges lott, när man känner, att på dess Areal"
Den 8 Man. 195 Areal-innehåll af 3,870 QvadraMnil endast finnes en folkmängd af 2,367,018 *) menniskor, hvaraf öfver hufvud belöpa pä
Qvadraf-milen icke fyllest 6x2, men kvilka äro sä olika fördelare, att på lika stor rymd i Malmöhus Län räknas 4,048, som i Norrbottens Län räknas 42: att endast omkring en tjugufjerdedél af Biltets vidd ar upptagen till åker och äng, hvaraf föijer, att tjugutre tjugufjerdedelar, inberäknade impedimenta af Berg, Sjöar och Strömmar, utgöras af Skog, Sandhedar, kärr och Mässar, dels nyttjade till skogsfång och bete, dels alldeles ödeliggande **).
Den af Häfdatecknare och Låftalare så sällan till efterkommandes minne förvarade äran, att, med biträde af det Allmännas kraft, genom flitens, ehuru långsamt, dock säkert verkande, hand bringa dessa sednare till fruktbarhet, hafva förflutna Sekler sorgfälligt lemnat åt närvarande oell kotnmande Slägter att förvärfva.
Val hafva tid efter annan kraftiga understöd blifvit lemnade åt Bergshandteringen, Manufacturer och Slöjder: men Jordbruket, denna Moder-Näring, ifrån hvilken alla öfriga böra utgå, har, ehuru gynnadt med flera goda Författningar, dock alltid blifvit letnnadt utan penninge-understöd.
Det är då klart, att dess framsteg skulle gå ganska långsamt.
Enär en Landtbrukare betalt omkostnaderna för Egendomens skötsel och Utskylder till det Allmänna, samt *) 1810 ärs Qvinqveanii-Tabclh **) Akrclls Underrättelse till Cfiartan ofver Sverige.
Den 8 Mars. samt besörjt underhåll af familj och tjenstefolk, hap han ibland ingen, ibland en ringa behållning.
Ju flere sorn hugfällas att samla penningar, eller att öka sina behof eller bruket af Öfverflöd*-Artiklar, ju färre skola de blifva, sorn använda detta öfverskott till
Rikets utvidgande genom odlingar, irterändels på en mindre Scala.
Men det gifves äfven niångfalldiga tillfallen till så stora företag, att de alldeles öfverstiga enskiltes förmåga, och således böra blifva föremål för det Allmännas kraft.
Att dennas helsosatnrna verkningar i en betydlig nion hittills varit saknad, deraf bäfa manga af Rikets Provinser vederrnälen.
På Gottland upptaga Martebo-Myr, Roma-Myr, Mäster-Myr, med flere, en vidd af sank mark, sorn svarar emot
Ons hela under bruk varande jord.
Den i doge Småländningen bortför 3 a 4000 lass sten för att vinna ett Tunneland åker.
Men Are Fly, RöeMåsse, Dumme-Måsse, och andra likaså ofantliga sträckor., hvilka besväras af vatten genom o* betydliga eller illa anlagda vattenverk, visa honom en tillgång af slätmark, som hans enskilta arbetsförmåga ej kan begagna.
I Nerike äro blott på en trakt 4,800 Tunneland, försatte utur odlingsbart tillstånd genom Attersta .qvarndam.
Munktorps och Svedvi Krono,-Allmännings Måsse L Vestmanland, af mera än 2000 Tunnelands innehåll, vore med ringa kostnad odlingsbar.
Att uppräkna alla sådana lägenheter i Rikets nordligare Provinser, blefve alltför vidlöftigt.
Det hufvudsakligaste biträdet ifrån det
Allmännas sida har hittills bestått i beviljandet af vissa Den 8 Mäfs. 197 •Olssa frlhets-ar ifrån Utsky Ider, döck icke för personer, utan endast för af dem anlagda Nybyggen.
Denna åtgärd gifver väl i tidens längd Kronan en säker inkomst utan tillskott, men utställer äfven till tidens längd Landets odling och befolkning.
När man eftersinnar alla de svårigheter fett
Nybyggare har- att öfvervinna, undrar man ej derpå, att få andra, än de sorn ej ärft eller ej äga tillgångar att kunna förvärfva redan ödlad jord, företaga sig odlandet af ödeliggande mark.
Utan ahnat biträde, ari sin egfen individuella arbetsförmåga, mäste han bygga Man- och Ladugursd hus, hägna, plöja och dika, och under ali den tid han väntar på skörden, med familj lefva på eget förlag, eller förvärfva fodan hos andra med det arbete han så väl behöft nedlägga på sitt nya område.
Exempel härpå kunna hämtas ifrån Hille hed *).
Denna i Westergöthland och Skaraborgs Län belägna Krono-Allmänning, hvilken, emellan trakter af flygsand, består af odlingsbar jord, ehuru af ganska medelmåttig godhet, har blifvit, med villkor af vissa frihets år, under Skattemanna-rätt upplåten år dem, sorn der sig vilja bosätta.
Tid efter annan hafva omkring 50 hushåll sig der nedsatt, men deras åbyggnad och liushälIsställning bär fattigdomens stämpel.
Deras belägenhet är dessutom försvårad genom en vid fiihets-årens förlopp ålagd hård Skattläggning *), hva- ’ ®) Kungörelser, Betänkanden Och Utslag i Oeconomie- och Poluie-Mlil af Konungens Befallningshafvande t Skaraborgs län.
Stockholm i8ii.
Den 8 Mars'.
, hvadan är att befara, att ett öfverdrifvet nit för förökandet af Kronans inkomster för framtiden liar en motsatt och afskräckande verkan.
Det är att förmoda, att hela Allmänningen hade varit befolkad, och frihets-å-ren betydligen kunnat afkortas, om åtminstone åbyggnaden blifvit bekostad af det allmänna, helst på denna skoglösa trakt, af X/er eller af obrändt Tegel.
Derigenom hade äfven tvenne bi-ändarnål kunnat vinnas: det ena att gifva modell på en väl inrättad åbyggnad, och det andra ett öfvertygande bevis, att hus af Ler eller obrändt Tegel i varaktighet öfvertralfa, och på en skoglös ort aro mindre kostsamma än Trädhus.
En ny och kraftigare utväg öppnade Rikets år 1809 församlade Ständer genom anslag ”af ”100,000 Riksdaler årligen, ämnade för Jordbru”kets, Handelns och Näringarnes upphjelpande ”och underhåll, med det vilkor, at deraf inga ”Pensioner må utbetalas, eller särskilta Summor ”deraf till sådana föremål begagnas, hvilka ej ”med Jordbruk, Handel och Näringar hafva gemenskap.
” Vid användandet af denna Summa, mera betydlig i och för sig sjelf, än vid jemförelse med dess vidt omfattande föremål, finner man snart, så väl af sakens beskaffenhet, som af ordalydelsens ordning, att företrädet tillhör och är ämnadt åt Jordbruket.
Handeln går af sig sjelf dit, der han fritt och med fördel idkas.
Näringarne behöfva till en början endast befrias ifrån de så länge öfverklagade band, hvilka fjättra den lofliga, nyttiga, af allmänna rösten länge påkallade, och med naturen af Den 8 Mors. *99 ett rättskaffens Samhälls-Contract öfverensstämmande friheten för hvar och en af dess medlemmar, att i behörig ordning utöfva det Samhället gagnande yrke, hvartill den kanner sig äga fallenhet och förmåga.
Denna frihej synes stå i oskiljaktigt sammanhang med medlen till Eandtbrukets uppkomst i vårt kära Fädernesland.
Clirnatet förhindrar i allmänhet sysslosättning med Jordbruket under loppet af årets ena hälft- De födoämnen J.andtmanneris flit under den blidare årstiden framkallar skola äfven vara tillräckliga for att uppehålla honom, familj och tjenstefolk, under den långa tid Jordbruket ej något producerar, och deras belopp sätta således en gräns emot folkstockens förökande.
Enär det är medgifvel, att folk och produeter stå i ett oskiljaktig t förhållande till hvarannan, lärer man lätt inse nyttan deraf, att genom bi-näringars införande eisätta den brist i sysslosättning, jordens under en stor del af året hvila åstadkommer.
I hvilken man skulle ej den härigenom uppkommande tillökning i produetion påskynda förökandet af folkstocken, och denne åter verka på Eandtbrukets utvidgande!
Men till stora företag fordras kraftigare medel, penningar och arbetare.
I förra tider erhöllos betydliga
Lån i Banken på fast Egendom, emot lindrig Benta och Capitalets inbetalande efter hand.
Deras första verkan blef uppjagandet af Egendomars värden, ty biträdet af Banco-Lån ökade köpares antal.
Men dessa Capital iklädde slS 200 Deri S Mars: sig också mera egenskap af redan odlad jords skuldsättning, än den af förlag till odling af ny* och hafva behållit densamma intill närvarande tid.
Följden blef, att man odlade med öfverskott på inkomst, i stället för med Capitalj med 4, 6 å 8, i stället för med 100.
Sådane äro verk-».
Bingarne äf laiti Och Förskott* Som skola återbetalas.
Visserligen åstadkomma de hytta, mea långsamt, och med denna långsamhet blir det sannolikt*, att orri odling och folkmängd skulle följa enahanda progression hädanefter som hittills, fordrades en tid af tao år, innan Sverige ägde en folkstock af 6 millioner *); Om då medel gifvas att förkorta denna tid, lärer det vara af vigt att dem begagna*. jSTär én enskilt på rigtiga grunder använder étt Capital till sin Egendoms förbättring, uppkommer derigenom ten inkomst, som sVarar emot.
Rentan af der instuckna Capitalet, och i Egendomens förhöjda värde ligger ersättningen för Capitalet.
Är han ej nöjd med denna ställning* utan derjemte vill erhålla så stor inkomst, att déh äfven efter band återgifver honom Capitalet* skall kan ej angripa ett sådant företag, hvilket blott gifver Renta för Capitalet.
Skulle väl Kronan, detta allmänna Hela, som utgöres af alla Énskilte, hafva större fordringar?
Skulle hon genom vilkoret af Jhan och förskott vilja afskräcka från sådana företag, hvilka ej gifva hopp om så stor inkomst, att, utom Renta, Capital-afbetal.
x ning *',) Akrells Beskrifning till Chartan öfvet Sverige.
Den 8 Mars ning dermed kan bestridas?
Skulle hon ej kunna anses rätteligen halva omfaitat Rikshushallningen, enär hon gjort sina capital fruktbara, genom Landets odling, nar hon med sin större kraft befrämjat sädana företag, hvilka öfverstiga deriEnskiltes förmåga, och hvilka i annat fall blifvit utställda till framtiden och verkningarna af förändrade grundsatser ?
Till sädana utomordentliga företag fordras ock ett öfverskott af arbets-biträde, utöfver det Sorn Landtbruks och Näringars vanliga behof upptaga, och jag hyser den tanke, att det finnes hos den indelte Krigsmannen.
Hvar och en som rådfrågar de om det vissa Knektehållet upprättade Contract, blir snart öfvertygad, att jemte de skyldigheter, som först och främst tillhörde honom såsom Krigsman, och deribland arbets-biträde vid sådana företag, hvilka hade gemenskap med Försvarsverket, de enda sorn i Contracterna omnämnas, honom ock åläg, att under vissa vilkor arbeta hos Roten.
Men i. kraft af de Contract, som nu efterlefvas, har denna skyldighet alldeles upphört, och Soldaten är så väl lönt, att hart, med ordning i sitt lefnadssätt, har af hemkall, lön och kläder sin nödtorftiga utkomst, utan att behöfva densamma med arbete hos andra un% derhjelpa.
Erfarenheten har ock ådagalagt, att saknaden af Soldatens biträde, så väl under det nästförflutne, som ock nu påstående krig och nödvändigheten att besörja Landtbrukets gång, fram kall - N:o 36, ?7. aos Den 8 Mars'. kallat hos det hemmavarande mindre antalet arbetande lika mycken flit, som, fördelad på det större, om Soldaten varit hemma, uträttat föga mera, och att således Soldatens arbets-förmåga i denna sednare händelsen kan till en betydlig del anses obegagnad och förlorad för Staten, otn ej till afhjelpande af en så ofördelaktig stallning med Rikshushållningen sädane utvägar till hans sysslosättande begagnas, hvilka medföra nytta för det Allmänna.
Det är förmodligen i sadan afsigt Rikets Ständer, uti underdånigt tillstyrkande af den 10 October 1810, rörande GöthaCanals anläggning, föreslagit, att vid der förefallande arbeten, manskap af Infantei i-Regementerna matte" lemnäs emot skälig sold.
Uppå enahanda giunder och med bibehållande af en sådan Contracteis helgd, som 80 §. af Regeringsformen utstakar, synes mig äfven Soldatens arbetsförmåga med fördel kuna användas vid sådana större företag, hvilka äro föremål för det Allmännas kraft, enär derjemte den skäliga solden så lämpas efter värden af lifsmedel och klädespersedlar , att han med densamma kan hafva sin utkomst, utan att falla Roten till last.
Under fortsättningen af min Embetsresa till och ifrån Gottland genom Nyköpings, Linköpings, Calmare, Kronobergs, Jönköpings, Skaraborgs och Upsala Län, har jag, utom ofvannämnde deraf föranledde anmärkningar i Landt-hushållningen, äfven funnit ytterligare skäl till den af mig i början af denna Berättelse gjorde framställning tim Administrationens oförvitlighet, Ehn - Den 8 Mars'.
203 Ehuru göromålens mängd genom ändrade Författningar och nya föreskrifter de nästförflutaie sednare åren betydligen blifvit ökad, har jag dock vid de af mig besökte Lands-Canzjier och Lands-Contoir, samt vid genomseendet af vederbörande Consistoriel, Rådstugu-Rättws, Magistraters och Kämnärs-Rätters Rjofocoll och Domböcker icke förmärkt annat, än i allmänhet använd ordning och flit vid föredragningen af inkomna mål samt oveld och laglydnad vid deras afgörande; och hvad som ännu mera, än min korta öfversigt af sådane Embets-handlingar, bestyrker detta mit omdöme, är, att något grundadt klagomål emot någon Embets- eller Tjensteman under min resa igenom ofvannämnde .Län icke blifvit anmäldt.
Med Inrättningar till nödlidandes understöd och sjukas hjelp äro Städerne uti dessa Län nödtorftigt forsedcle, och förtjenar i detta afseende Calmar att utmärkas, der, utom flere för hela Länet gagnelige och till god ordning ledande, inom kort tid vultagne anstallter, utan Statens bekostnad, blifvit inrättade ett Carrtctions- Hus, med utrymme för 40 till 50 personer, hvarest försvarslöse med arbete godtgöra kostnaden för deras underhåll, och ett Arhets-Hus, som kan inrymma 60 personer, der frivillige Arbetshjon äf alla åldrar emottagas, och fattigas Barn, jemte kläder och föda, njura undervisning i Christendomen, Hakne- och Skrifkonst - Den 8 Mars. konst samt Handaslöjder.
Calrnare gamla Slotts dertill använde byggnader hafva igenom dessa Inrättningar medfört en nytta för det Allmänna, som af någon vidare erfarenhet ej behöfver constateras, oell sorn derjemte bevisar möjligheten, att till några riksgagneliga Institut äfven kunna inreda Borgholms och Wadstena förfallna Slott och Krigsmanshus-byggnader, hvilka, såsom minnesvårdar ifrån en förfluten tid, nu endast vittna om den storhet i anläggningar och kraft i utförandet, hvarmed våra Förfäder sig utmärkte.
Vid de på Statens kostnad underhållne bazaretter och Hospital i berörde Län, har, i afseende på förvaltningen, nu mera ej något varit att påminna.
Deras utvidgande efter hvarje Läns behof har i män af den dertill anslagna Allmänna Fondens tillgångar blifvit ombesörjd, och då nödiga medel i rätt tid af Ofver-Sty rehen för dessa Verk öfversändes till vederbörande Sysloman, på det dessa förlag ej hädanefter må för dem blifva betungande, och nödige effekter, vid Ijenliga årstider, då varuprisen äro låga, kunna inköpas, anser jag dessa Barmhertighets-Verk för närvarande uppfylla deras ändamål.
Allmänna Fängelserna har jag funnit försvarligt underhållna, utom nå ett ställe, der jag anmodat Vederbörande, att hos Kongl. Karnmar(Jollegiurn anmäla bristfälligheten, och på grund af biläggande kostuads-försiag begära förbättring.
Sedan Den 8 Mars.
Sedan sista Riksdag hafva ifrån Evpeditiojterne vid Kongl. Majus Canzli mig blifvit till sände och derefter till vederbörande Stånds-Canzli af mig aflemnade följande Kongl. Majus Nådiga Resolutioner: J:o Af den 8 December 1812 på Riksdags-Fullmägtiges från Carlstads
Dan underdåniga Besvär, rörande befrielsen för Rotehållare ifrån anskaffandet af soldatens Slap-Mondering och Rote kista. a:o _ den 20 Qrtober 1812, på Riksdags-Fullmägtiges från Bohus Dan underdåniga Besvär, rörande reqvuérad Krono-Skjuts för Tross persedlars bortskaffande. 3:0 — den 8 December 1812, på Rusthållarnes vid Sodra Bztaillonen af Bohus Dans Regegemente underdåniga Besvär öfver dem ålagd ersättning 1,278 Rulr 38 sk. 6 rst.
Banco för Beklädnads-persedlar. 4:0
Af den 27 October 1812, på Riksdags-Fullrnägtiges från Carlstads och Orebro Dan underdåniga Ansökning om Kronoskjuts för Trossen till Regements-Möten, 5:0 den 28 October 1812, på Riksdags-Full mägtiges från Norbergs Bergslag underdåniga Ansökning, att Norbergs Socknemän må undgå att underhålla of verflöds-hyggnatler vid Kyrkoherde-Bostället derstädes, tua 206 Den 8 Mars. 6:0
Af den g October 1812, på Riksdags-Full mägtiges fran Christianstads
Län underdåniga ansökning, att Krono-Tionden uti Norra och Sodra Asbo
Härader måtte få lösas med penningar efter årlig Markegång. 7:0 — den 7 Augusti 180g, på Riksdags-Full’’ magt i ges från Vesterås
Län underdåniga Ansökning, att Herr Förste Stallmästaren m. m» Friherre J. II.
Bennet måtte i nåder förordnas till Landshöfding derstädes. 8:ö — den 8 October 1812, på Riksdags-Fullroägtigens från Oland underdåniga Ansökan, rörande U gångs-Hästars utsläppande och betande.
9:0— den 29 October 18*2, på Riksdags-Fullmägtiges från Södra Möre i Calmare Län underdåniga Ansökning, rörande jemnare fördelning af Krono-Tionden.
10:0 -— den 24 Juli 1812, öfver Riksdags-Fullmägtiges underdåniga Ansökning, att uti Christianstads
Län särskilte grunder för Skogs» och Utmarks-delningar måtte stadgas. 31:0 — den ig Mars 1 812 , på Riksdags-Fullmägtigens för Bjerke Härad i Elfsborgs Län underdåniga Ansökning, att Mellby Socknemän matte sins emellan få uppdela Allmänningen Ivuhleskogen kallad. 12:0 — den 31 Juli 1812, på Riksdags-Fullmägtigens från Vermdö och Akers Skeppslag i Stock: Den 8 Mars, 207 Stockholms Län underdåniga Ansökning, att Öboerne omkring Vermdön måtte få med penningar lösa deras A fr a ds» och TiondeSpannemål. 13:0
Af den iö October 1812, påBunges Socknemäns å Gottland underdåniga Ansökning, rörande Rente-Persedlarnes utgörande. 14:0 — den 10 September 1812, på RiksdagsFullmägtigens Nils Erssons irån Wermland underdåniga ansökning, att Sågverks-Ägarne inom Nordmarks Härader matte få afyttra deras Bräder och Plankor till Norrige. 13:0 den a9 October 1812, på Bonde-Stån dets genom dess Talman gjorde underdåniga Ansökning om fri Kol-försäljning. 16:0 den 1 October 1812, på Riksdags-Full mägtiges fran Vester-NorrlandS Län underdåniga ansökning, att Sockne-vägar måtte vintertiden få öppne hållas med fyra alnars bred Snö-plog. 17:0 den 17 December 1812, på Riksdags Eullmägtigens från Näsgårds lögderi i Stora Kopparbergs
Län underdåniga ansökning, att Garpenbergs Socknemän matte' erbella högre betalning för deras till Garpenbergs Kopparverk levererade kol. 18:0 den 17 September 1812, på Riksdags Eullmägtiges från Östergöthland underdåniga ansök - JOen 8 Mars. ansökning, att Törnvalla Sockneboer matte få understöd till Kyrkobyggnad af Kronoparken Malmskogen. 19:0
Af den 17 December 1812, på Riksdagsmannens Jon Jonssons underdåniga ansökning, orri förändring af Lagmans -Tingsställe i Blekinge.
Soto — den 10 September 1812, på RiksdagsFullmägtigens för Ölands Norra Mot underdåniga ansökning, om upphäfvande af Vitesförbud emot Skogs-åverkan på Ölands K ro no-Skogar. 21:0 — den 17 December 1812, på Riksdags Fullrnägtigés från Skaraborgs
Län underdåniga ansökning, om Skogs-utsyning på Kronoparken Råda-ås.
22to den 17 December 1812, på Riksdags Fullmägtiges från Skaraborgs
Län underdåniga ansökning, om Skogs-utsyning för Ase, Wiste, Barne och Kållands Häradsboer å Krorto-Parken Hunne och Halleberg, 23:0 — den 3 December 1812, på Riksdags Fulltnägtigens från Ölands Södra