Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I öfrigt och som Stats-Utslcottet anser det vara af mycken både vigt och angelägenhet samt hörande till god ordning att Stats Verkets Räkenskaper varda förut af Kongl.
Kammar-Rätten vederbörligen reviderade , innan de till revision af Riksens Ständers Stats Utskott eller Herrar Revisorer öfverlämnäs ; så hemställer Stats 'Utskottet , att Riksens Höglofl
Ständer nu matte hos Kongl Majit i underdånighet anhålla , det' Kongl. Stats Contoiret matte undfå Nådig befallning , att ovägerligen så tidigt afsluta de Räkenskaper, som böra undergå revision antingen af Stats Utskottet vid blifvande Riksdag eller deri mellan af Riksens Ständers Revisorer, att 1 Den 14 Juli. i ? 71 att de uti Kongl.
Kammar-Rätten kunna hinna blifva vederbörligen redovisade innan de för Stats-Utskottet eller Revisorerna till den dem tillkommande granskning frarnlaggas.
Detta allt har Stats-Utskottet nu bordt anmäla och Riksens Höglofl.
Ständer vördsamligen underställa.
Stockholm, den 13 Juli 1815- På Högl.
Dedamöters dets Ledamöters vägnar vägnar Carl de Geer.
Carl von.
Bonde Ståndets Ledamoters Ståndets Xiedamöters vägnar vägnar Carl Fr.
Landberg..
Jon Jonsson. C. Tunelius.
Uppläst hos Samtliga Riks-Stånden den 14 Juli. Riksens Höglofl.
Ständers Stots-Utskotts Betänkande, i mledning af Kongl. Majit s Nådiga Proposition om Stats Verket, uti hvad sorn angår tredje Hufvud- Titeln, innefattande Försvars-Verket till Landsoch Sjös. Sedan Stats-Utskottet förut afgifvit Utlåtande^ till Riksens Höglofl.
Ständer öfver hvad Kongl. *27 ä!
Dm 14 Juli.
Majit i dess Nådiga Proposition af den 3 sist!.
Mars i Nåder täckts framställa om 8*ats.
^Regleringen så vidt den rörer farsta, andra, sjette och åttonde Hufvud-titlarna; så återstår for Stats-Utkottet nu endast i afseende å StatsVerkets utgifter, att yttra sig öfver hvad i högstlierörde Nådiga Proposition förekommer angående tredje Hufvud -■ iteln , innefattande FörsvarsVeiket i allmänhet, hvartill Utskottet ej varit i tillfälle förr än Stats JRegleringen i anseende till inkomst-titlarna för sig gatt och blifvit af Riksens Höglofl.
Ständer godkänd , emedan deruppå berodt hvad tillgång som för anslagen un* der -jidje Titeln kunde blifva att uppgifva.
Majit har i dess Nådiga Proposition täckts förklara, att Försvars-Verket i allmänhet Jcräfver vigtiga Regleringar, dem Rikets förändrade belägenhet samt tid och omständigheter med oundgänglig angelägenhet påkalla, och hvilka K°ngl.
Majit behagat till deras vidd och beskaffenhet tillkännagifva i denna Nådiga Proposition, hvarföre Utskottet trott sig böra densamma härhps till närmare upplysning bifoga.
Derutaf inhämtas att efter Finlands förlust pch föreningen med Norrige Försvars-planen i det hela mäste omarbetas samt efter förhållandet lättås och lampas , hvarvid Kongl. Majit ansett nödigt att Bevärings-inrätiningen efter hand bringas till den fullständighet, som eri så väsendtlig del af Försvars Verket förtjenar, Och kostnaden dertill, för hvilken något bestämdt anslag dittills icke varit gjordt, bland utgifterna upp. förås, Deri 14 Juli. 1273 foras, enligt den reglering Kongl. Maj:t blifver i tillfälle att vidtaga: att Kongl. Majit funnit Indelnings-Verket, såsom utgörande grundvalen och stammen för Bikets Försvars-väsende, böra på sätt 80 §.
Regeringsformen innehaller tili sina Hufvudgrunder förblifva orubbad!; men att då Bevärings- och extra Boterings-manskapet vid infallande
Krig kommer att inför!ifvås med den inom hvarje ort indelta troupp, sorn derigenom erhåller sin rätta styrka, Befäl derefter bör finnas och organisationen vara gjord : att några särskilta fonder för ett emot den ökade styrkan af Manskap erforderligt antal Befäl ej varit eller är att tillgå, hvarföre Kongl. Majit sett sig 1 nödvändighet att söka dem inorta de förut befintliga, medelst en annan fördelning a£ hvarje Regementes gamla Stat, samt att Kongl.
Majit äfven vill i Nåder så forordna , att denna väsendteliga tillökning uti indelta Arméens Befäl kan vinna fullbordan utan någon ytterligare gtavätion för Staten och genom indragningar eller vacancer på vissa år underlätta Statens bördor och fylla hvad som i ftdjd af de långvariga Krigen och derifrån oskiljaktig skakning uti Stats-Verkets ställning samt den inre välmågan under den första tiden derefter måste brista; meri att deremot sig företer ett större behof, nemligen denPenninge Föntagande Krigsmagtens förseende med förbättrade Föne- och Underbällsvilkor, hvartill fordras Summor, som öfverstiga hvad Kongl. Majit anser sig af Riksens Stander kunna fordra, heldst så väl deti Varfvade Arméens som Sjö-Statens, och en del Sciervtifica Corp - 1274 Den 14 Juli.
Corpsers aflöning och underhåll riu befinnes alldeles otillräcklige, hvarförutan Rikets Sjömagt likaledes kommer att undergå förändring och dess ■ Löne-vilkor förbättras.
Till de utgifter harvid, för hvilka tillgång ej kan finnas under förra anslagen , nemligen för JBevärings-Inrättningens fullständigare reglering samt Penninge-Eöntagande Krigsmagtens bättre aflöning och underhåll, har .Kongl. Maj:t väl ej äskat något specielt tillöknings-anslag å 3 Hufvud-titeln, men ett fortfarande af den vid sista Urtima Riksdagen i Örebro till Kongl.
Majit öfverlemnade rättighet att af öfversko'ter och besparingar på Stats-Verkets inkomster och utgifter disponera och använda hvad sorn kan finnas öfrigt, sedan den summa af 100,000 R:dr, sorn under 9 Hufvud titeln för Jordbruket, Handeln och Näringarna är anslagen, först utgått; förmodande Kongl. Majit denna utväg, i förening med de anförda öfverflyttningar och indragningar inom indelta Armeen och Sjö-Staten , lemna den erforderliga tillgången och innefatta lämpligaste sättet för behofvens afhjelpande , intill dess verkningarne af förändringarna hunnit visa sig och Riket genom aterhämtadt lugn, vunnen stadga i dess Penninge-väsende samt en lifligare och ordentligare handel kommit till den styrka att tillräckliga anslag i alla grenar af Förs vars-Vörket utaf Rikets Ständer bestämdt kunna göras.
Och Vöre det enda föremål , hvartill Kongl. Majit af Rikets Ständer for närvarande .begärde ett ornedelbart biträde inom denna delen af Staten, att utaf de på förra Finska Expectance-Staten exi ste - Den i 4 Juli. 1275 sferande ytterligare besparingar, matte intill nästa Riksdag i speciel Stat uppföras 10,000 R:dr v om året , för att deraf från innevarande års början formera en Expectance-Stat till lönlösa Officerares och andra Tjenstemans underhåll som sig under sednast förflutna Krigen utmärkt oell icke annorledes ä‘n efter hand vid yppande ledigheter kunna till tjenster på ordinarie Stat förhjelpas.
Tredje Hufvud titelns anslags summa för Militaire behof i allmänhet bestämdes vid sista •Stats regleringen i Orebro, enligt den af Riksens Ständer då upprättade Riks Staten, till 2*285,273 R:dr 14 sk. g r., hvarunder likväl ej var beräk nadt något anslag för de kostnader till Arméens Vapen-öfriirigar och anskaffning af de förnödenheter som borde finnas i förråd för Förstärknings manskapet , då Rikets värn det fordrade, utan funno Riksens Ständer, enligt deras underdåniga skrifvelse d. 3 Juli 1812, lämpligt, till undvikande af Bevillnings-sum mans tillökning för detta behof, att bevilja det alla blifvande öfverskott på Stats Verkets enskilta så väl ständiga som under narn nja f Be v Silning inflytande inkomster, tillika med alla besparingar å Riks Statens åtta Hufvudtitlar, äfvensom alla genom dödsfall och befordringar uppkommande besparingar på Allmänna Indragnings-Staten skulle, sedan de för Jordbruket, Handeln och Näringarna bestämde 100,000 R:dr under 9 Hufvild-titeln först utgått, öfverletnnas till Kongl. Majus
Nådiga disposition, för anskaffning af förråder åt Forstärknings manskapet tillika med flera dylika förnödenheter, och hvarfö - Den 14 Juli. re, på lika sätt som för Stats-Verkets öfriga medel, af vederbörande komme att visas redo.
I anledning af hvad Kongl. Maj:t i dess Nådiga Proposition, såsom ofvanberördt är, täckts förklara , har Stats-Utskottet funnit någon speciel reglering eller pröfning af anslagen under 3 Hufvud-titeln nu hvarken böra eller kunna vidtagas, utan att nämnde Hufvud-titels arislags-surnma för de förra behofven bör lemnäs oförändrad , hvarförutan Riksens Höglofl.
Ständer lära, med underdånigt erkännande utaf Kgl.
Maj:ts Nådiga afsigt och omsorg att genom förändringar och besparingar inom förra Staterna samt en med Ilandets krafter förenlig kostnad reglera Rikets Försvars-väsende, på sätt förändrade förhållanden fordra, finna oundvikligt att erforderliga medel utses för utgifterna vid Bevälings-inrättningens bringande till fullständighet samt en efter tiden och myntvärdet lämpad nöd» irändig Rön-reglering och förhöjning i hela Penninge - JLöntagande
Krigsmagtens underhållsvilkor.
Under den verkställda Stats-regleringen har denna synpunkt blifvit iakttagen och Utskottet är nu i tillfälle att uppgifva den tillgång, som kunnat utfinnas för ifrågavarande angelägna behof.
Till fullgörande af det i 30 §. af Riksdagsordningen Utskottet föreskrifna åliggande att granska Stats-Verkets intrader , har Utskottet ingått i undersökning derom, och efter det utrönta förhållandet dermed för flera af de sistförflutna åren funnit Stats-Verkets inkomster kunna på Den 14 Juli. 1277 på sätt Utskottet i Betänkande af den 9 sistl.
Juni föreslagit, beräknas och upptagas till ett liögre belopp än år 1812 fastställdes, hvarige* norn det ändamål vunnits att en mera bestämd tillgång för 3 Hufvud-titelns tillökta utgifter kan. anvisas, än förutsättandet af möjliga öfverskott på inkomsterna hade skolat innefatta.
Derförutan har dels utaf den i uppgiften af Stats-Verkets totala behof föreslagna Summa för tillökta utgifter, som vid Stats-regleringen kornme att bestämmas, dels genom de förändringar som öfriga Hufvud-titlarne undergått och de besparingar som dervid och uppå Allmänna Indragnings Staten varit att påräkna, tillgången blifvit ökad; men som, enligt Riksens Ständers beslut 'vid Riksdagen här i Stockholm 180g och 1810, utaf besparingarna på de åtta Hufvud-titlarna samt Indragnings-Staten först böra utgå 100,000 R:dr till fond för g Hufvud-riteln, hvilket Riksens Ständer äfven vid sista Riksdagen förbehöllo, då för öfrigt en fri disposition af besparingar och öfverskott till Kongl. Majit öfverlemnades; så och enär Kongl. Majit i Nåder nu äskat en rättighet i detta hänseende, som instämmer med förra grunder, har Utskottet ansett att dessa 100,000 R:dr först böra afsättas och såsom en gifven säker och ständig fond under berörde 9 Hufvud-titel för Jordbrukets, Handelns och Näringarnas understöd anslås och uppföras; hvarefter det, som Stats-regleringen medgifvit att derutöfver till Ziffran påräknas , bör upptagas och tillägga* 3 Hufvud-titelns anslags-summa.
Enligt 1278 Den 14 Juli.
Enligt det Betänkande om Stats-regleringén’ med bifogade calculer éamt project till Biks Stat, sorn Utskottet under denna dag till Riksens Hoglofl Ständer afgifver och hvilket Utskottet tili upplysning i detta ämne får vdrdsamligen åberopa , kommer i följd häraf tredje Hufvudtiteln att ökas med tillsammans 241,005 R:dr io iv, hvarutaf i 12,3 24 Rldr 32 sk. 7 r blifva att påräkna för Bevärings-inrättningens fortfarande behof och Militaire Fenninge Löntagan* de Embets och Tjensternännens
Lon förbättring samt tillökade underhålls-vilkor för Värfvade Arméen.
Regleringen häraf tjllhörer enligt Grundla»" gen Kongl. Majit, som äfven i Nåder förklarat sig vilja derom förordna ; men Riksens Ständer torde dock finna lämpligt att härvid göra den underdåniga anhållan , att Kongl. Majit i Nåder täcktes låta vidtaga
Lön regleringen så snart att Militaire-Statérna måge lika med de Civile med nästa års början komma af förhöjningen i åtnjutande, samt att så väl i afseende å dem bland Militairen, hvilka år 1810 ej erhöllo tillökning, som ock i öfrigt enahanda grunder härvid måtte följas, som för CivHe Embets och Tjensternännens
Lön - förbättring blifvit före» slagne
I öfrigt beträffande det af Kongl. Majit ä«" skade särskildte anslag af to,000 R:dr till Ex» pectance
Stat för lönlösa Officerares och andra Tjenstemäns underhåll , har Utskottet funnit en ‘sådan anstalt skälig i afseende å dessa Personers förtjenster under sednast förflutna krig, samt instäm» - Den 14 Juli, i*79 stamma med Statens pligt att gifva dem sin utkomst tills de efter hand vid yppande ledigheter kunna till tjenster på ordinarie Stat befordras i och Utskottet har derföre, på sätt Stats-reglerings-projectet innehåller, ä Indragnings-Staten afsatt omförmäldte summa af 10,000 R:dr , att på sätt Kongl. Maj:t i Nåder äskat till nästa Riksdag utgöra fond för en Expectance-Stat af denna egenskap.
Eikmätigt Regeringsformen och Riksens Ständers Eeslut vid Riksdagen här i Stockholm 1809 och 1810 äger Kongl. Maj:t en oinskränkt rätt att disponera besparingarna å Stats Verkets utgifter inom Hufvud titlarna , men hvilka besparingar ej kunna blifva särdeles att påräkna efter upphörande af det förhållande sorn under sednast förflutna Krigsåren ägt rum, att Arméens kostnader på Preds-Sfat blifvit innehållne samt Krigs Fonden besörjt utgifterna.
Hvad åter angår öfverskotterna på Stats Verkets inkomster; så synes dé icke eller kunna uppgå till något betydligt belopp sedan itikomsterne blifvit i Riks-Slaten b.eräknade till , högre summa än år 1812 fastställdes, samt de orsaker af höga Markegångar och Sveriges Politiska ställning, som under sednare åren verkat större intrader i allmänhet och särdeles en högre Tullinkomst än vanligt, nu mera upphört; men då dessa inkomster, efter naturen af saken, icke annorlunda än på förslag kunna beräknas och, för att blifva ovilkorligen svarande mot bestämda utgifter, icke bordt upptagas öfver hvad med full säkerhet kan påräknas; så måste dock öfver - 1280 Den 14 JulL verskott uppkom ma, hvilka tili något visst be» lopp ej kunna calculeras.
Och sorn några medel ej finnas uppförda å Hufvud-titlarna till bestridande af den obestämda difference, sorn å Penntnge-JLöntagande Civi-' le-Staternas löner kan uppkomma , imellan Stats» och Markegångs prisen på omkring 32,000 tunnor Spannmål, samt icke eller förutses kan hvad kostnader och behof, som under den förestående nya organisationen af Försvars-väsendet i det hela kunna af Kongl. Maj:t finnas nödiga; så och enär vid sådant förhållande det ej må undfalla Biksens Ständers omtanka att i förhand bereda tjenlig utväg för tillräckliga medel för ändamålen och undanrödja den betänkliga händelse, att genom inskränkningar härutinnan Kongl. Maj:t kunde föranlåtas att i förtid sammankalla Biksens Ständer , för att fylla brister i de ordinarie och oumgängeliga Stats-behofven , har Utskottet ansett sig böra tillstyrka det Riksens Högloft.
Ständer till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna, att derest Kongl.
Maj:t i Hader för dessa oförutsedda behof skulle finna sådant nödigt, utaf möjligen uppkommande öfverskott på Stats-Verkets inkomster från och med nästa år 1816 disponera ett belopp af 200,000 R:dr , hvarföre på lika sätt som för öfriga Stats-medlen kommer att göras redo och räkning, den Riksens Ständer eller deras Revisorer sedermera äga att genomgå och granska; men i den man denna extra tillgäng icke skulle behöfva af Kgl. Maj:t anlitas och om något derutöfver ingår såsom öfverskott på intraderna, bör beloppet deraf - Deri 14 Julli Uti af insättas viti Riksens Ständers Bank för Riksgälds-Verkets räkning, alt användas påsatt Riksens Höglofl.
Ständer vid 1809 och 1810 arens Riksdag stadgade.
Stais-Uiskottet lipr från Respectiva Riks» Stånden erhållit följande remisser uti ämnen f sorn röra Militaire-väsendet, nemligen: l:o Frän Höglofl.
Ridd. och Adeln tVänne särskildta Memorial af Herr Hans Blonistedt, rörande den till Försvars verket anslagna Summas fördelning imellan Bandt- och Sjömagten samt gjord framställning af behofvet utaf högre anslag för flottorna, tillika med Herr StatsSecreterareh , in. ih. Friherre Virsens Memorial, med sval' och Upplysningar derom. 2:0 Likaledes från Höglofl.
Ridd. och Adeln Herr L. M.
Lagerheim®
Memorial örn nödvändigheten, rättvisan och billigheten af Lön-förhöjning för Renninge-Löntagahde Milita ireti ; och g:o Från Hedervärda Bonde Ståndet ett Memorial af Riksdags-Fullmägtiga från Gottland Lars Jacobsson och Jacob Jacobsson , angående yrkad förändring af National-Beväringen derstädes; så att den samma måtte blifva för fltrörde
Land mindre besvärlig och äfven för Staten icke så kostsam som nu, då Utgifterne dertill bestiga högre än i Sia års Bevillning af orten utgjort.
I följd af hvad Stats-lJtskottct sig bär ofvan utlåtit, tillhöra alla dessa regleringar Kongl. Maj:t, som i förening med Krigsmägtens Höga Generalissimus icke lärer Underlåta, att efter sig företeende förhållanden så organisera För» Bandit, i 61. 16 st. svars* r 1282 Den 14 Juli. svars-Verket i alla dess grenar , sorn finnas lamp* ligast samt med Rikets krafter instämmande.
Och då StatsUtskottet i deri del, som tillhörer Rik sens Hoglofl Ständers åtgärd, att nemligen utse och bevilja nödig tillgång på medlen , nu afleinnat det förslag, Sorn Utskottet, med afseende å behofven och en sorgfällig granskning af uivägarria ait dem Uppfylla, funnit sig kunna uppgifva, anser Utskottet sig äfven hafva besvarat omforrnälta Särskilta framställningar 1 ämnet.
Detta allt bfverlemhas vördsamligen till Riksens Hoglofl.
Siänders bepröfvande.
Ledamöters vägnar Carl de Geet.
På Vallofi. BorgareStåndets Ledamöters vägnar Carl Fr.
Prest Ståndets X,edamöters vägnar C. v. Rosenstein.
På Hederv BondeStåndets Ledamöter^' vägnar Jon Jonsson. C. Tunelius. KONGL.
MAJ-.TS Nådiga Proposition till Rikets Stånders Stats- Ut»kott, angående StatsVerkets tillstånd och behof; Gifven - Den 14 Juli. ven Stockholms Slott den I Mars I8I5- Kongl. Majit, Sorn af Dess och Rikets StatsGontoir låtit infordra en fullständig Berättelse om Stats-Verkets tillstånd och förvaltning under de sedan sista Riksdag lörflutna åren , vill härjemte låta densamma till Rikets Ständers
Stp t$r Utskott öfverlemna, på det Utskottet må deraf kunna inhämta, både huru Stats-Verket undtsr denna tidpunkt blifvit förvaltadt, och hvilka äro de jemkningar eller tillägg uti Stats anslagen, Som, i följd af inträffade förändringar, erfordras. Kongl.
Majit, som gör Sig ett nöje att erkänna det lofvärda bemödande, hvarmed Rikets Ständer , vid sista Urtima Riksdagen i Orebro , sökte att bereda och till Regeringens disposition ställa de medel, som för de inträffande behofT ven skulle blifva af nöden och som det var i deras magt att anskaffa,- gör sig förvissad, att Rikets nu församlade Ständer, vid en närmare granskning, skola finna, att om, å ena sidan, Kgl. Maj:t, utöfver de vanliga Stats-medlen , haft utomordentliga tillgångar att använda, äro dessa till betydligaste delen att tillskrifva Kongl.
Majus egen omtanka och beskaffenheten af de förbindelser, Kongl. Majit, i Rikets namn, ingått, och att, örn äfven uti de för Stats
Verket påräkpade anslag ypppats ej obetydliga öfverskott och be» sparingar, hafva så de ena sorn de andra blifvit använda till föremål af allmän nytta , och tilf sådana behof, hvars fyllande varit oundgängligt, örn det helas väl oell bestånd skulle ernås.
Den ia84 Den 14 Juli.
Den teckning Stats-Contoiret framställt, af Stats-Verkets tillstånd och behof under den sedan sista Riksdag framflutna tidrymd , visar emedlertid att, om å ena sidan behållningar gifvits, hafva likväl, å andra sidan, brister och otillräckliga anslag vid flera tillfallen yppats.
Hvad Stats-Contoiret i detta afseende anfört, rörande en del af Stats-anslagen, visar sig äfven i flera andra, vid en nogare undersökning om förhållandet i det hela.
Försvars-Verket till Lands och Sjös, innefattande Riks-Statens Tredje Hufvud-titel, kräfver vigtiga regleringar, dem Rikets förändrade belägenhet samt tid och omständigheter med oundgänglig angelägenhet påkalla.
Sedan förlusten af Finland, ägde Försvars.Verket icke mera ett sådant förhållande till Rikets återstående styrka och medel, att det utan förändring länge kunde uppehållas.
Omkostnaden för Örlogs-Flottan , lill hvars underhåll den samfälta Staten förut bidrog, föll då på den återstående allena, och Skärgårds-Flottan, som till betydligaste delen underhölls i Finland, kunde icke mindskas i ett lika förhållande, utan måste samma Flottas Sta* ler, efter denna tid, härstädes i flera delar ökas.
Det samma ägde rum med flera andra Corpser, hvilka ej allenast måste bibehållas sådana de förut varit, då Riket ägde Finland qvar, utan än ytterligare ökas med Tjenstemän , som , der förut lönade, önskade stadna qvar här i Sverige.
Dika med Kongl. Maj:t inslgo Rikets Ständer ljusligen detta tillstånd, och de vigtiga för ändrin* - Den 14 Juli. ändringar uti förra Försvars-inrättningen företogos, af hvilka Beväringspligten och extra Roteringen blefvo följder, emot det att betydliga lättnader lemnades en del af Kongl. Maj:ts skattdragande Undersåter, genom upphäfvandet af skyldigheten att hälla Vargeringar och Fördubblingar inom Arméen och Båtsmanshållet, samt igenom Rotarnas frikännande ifrån Recruteringsskyldigheten under krigstider.
Den allmänna ställningens fordringar satte Kongl. Maj:t i nödvändighet, att, för Rikets sjelfständighet och anseende samt Folkens frihet, snart göra bruk af de förökade Stridskrafter, som Nationen för dessa vigtiga ändamål åt Kgl. Maj:ts omsorg öfverlemnade ; och Kongl. Maj:t har den oskattbara tillfredsställelsen att, imellan det sednaste Riksmötet och det nu församlade , med den Allsmägtiges bistånd hafva bringat dem till verkställighet och återfört Sveriges Söner, med vunnen krigsära, till fredliga yrken inom egna landarnären, der ytterligare tryggade mot utländskt förtryck, af ett tappert BrödraFolks förbund.
Föreningen med Norrige lemnar väl icke det slags biträde till Krigsmagtens uppehåll uti sitt fordna skick, som ifrån Finland förut erhölls, emedan de bägge Rikena hafva åtskillda Penninge-Verk och Stats Förvaltningar; men, 1 anseende till den förändrade localen och det olika intresset för andra Magter, som af föreningen uppkommer, må, då fråga är oln Rikets Försvarsväsende, verkan deraf kunna anses fördelaktigt öfvervägande de förra förlusterna.
Emed« 1286 Den 14' JuVu Emedlertid blir déf en följd af denna v#* sen.utliga förändring‘uti Rikets stallning, att hela den förra Forsvarspläheii skall omarbetas samt , efter omständigheter och tillgångar, lämpäs och rättas.
' Gemensamt med.
.deri nu här gällande Värospligten, finnes ' hos Kongl'.
Majus Norrska Folk af alder samma Förs,vars-inrättning, rhe’d dea skillnad, att skyldigheten derstädes, enligt dé Ragar, sorn derom nu gälla , fortfar för hvarje Medborgare, med vissa förändringar, en längre tid än här i Riket; om bringandet b.Väraf till likhet,' fråga vid sednaste Stor-Thing i Norrige likväl blifvit vackt.
- Genom bibehållandet af denna inrättning uti Kongl, Majus bägge
Riken, skall efterkommandes sjelfbestånd fullkomligt tryggas, och, enär inbördes fördelar icke sökas utom egna områden, skola de desto säkrare der försvaras, Bevärings - inrättningen bör således efter hand bringas till den fullständighet, som en så väsendtlig del af Försvars-\rerket förtjenar.
Rikets Ständer erinra sig utan tvifvel , att vid 1812 års Riksdag kunde något bestämdt anslag till R eva t i ng-s -manskapets årliga exercice, beklädnad och underhåll etc. icke i Stät uppfö-, ras, utan anvistes till detta och andra angelägna Militaire-behof hvad a de beräknade inkomsterna kunde Öfverskjuta och uppå utgifterna besparas.
Hädanefter bör likväl denna årliga angelägna kostnad bland utgifterna uppföras, enligt deri reglering Kongl. Maj:t blir i tillfälle att derom vidtaga.
IndeR
Den 14 JuJi. 1387 Indelnings ■ Verket utgör grundvalen och.
Stammen för Rikets Försvarsväsende.
Imellan den ständigt tjenstgörande delen af Krigsmagten , nemligen den Värfvade och den unga Bevärings Soldaten, är den Indelte fästad, pa en gäng med tjenstepligterna , hedern och fördelarna af Soldat-Ståndet , jemte det att lian är jordbrukande.
Han utgör länken, som sammanhäller de bägge öfriga, och således den vigtigaste de* len af det hela.
Det är fördenskull fullkomligen Kongl. Maj:ts mening, att, pä sätt 80 §. af Regeringsformen det ock innehåller, Indelningsverket skall, till sina hufvudgrunder, onibbadt förblifva.
Men iinellertid och sorn Bevärings- samt extra Roterings-manskapet, vid infallande krig, kommer att ioförlifvas med den inom hvarje ort. indelta Troupp, som derigenom erhåller sin rätta styrka, hvarefter Befäl bor finnas och organisationen .vara gjord; sä har ook- Kongl.