Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enligt planen för den del af lånet, i afseende å hvilka låneöfvertagarne betingat sig 6 procents kapitalrabatt, äro dessa obligationer, lydande å ett sammanräknadt belopp af 8,000,000 Thaler, fördelade i 4 Serier, nemligen: Serien A., bestående af .'1.000 obligationer, hvardera å 1,000 Thaler, 3,000,000: — -— » B-, dito 6,000 dito å 500 » 3,000,000: — — » C., dito 5,000 dito å 200 » 1,000.000: — — » D.. dito 10,000 dito å 100 » 1,000,000:
Summa Thaler 8,000,000: — — varande hvarje obligation åtföljd af 77 halfårs-räntekuponer.
A hvarje obligation finnes 6 namn, nemligen dels namnet å en Fullmäktig af hvarje Stånd, dels Fullmäktiges Sekreterares och Boksluts-kamrerarens namn; varande likväl 4 af dessa namn tryckta i fac simile, men 2:ne namn egenhändigt undertecknade.
För den återstående läneandelen å 2,000,000
Thaler utfärdas 240,000 stycken premie-obligationer, hvardera å 10 Thaler, eller tillhopa 2,400,000 Thaler, hvilka obligationer hafva fortlöpande nummerföljd; varande samtlige namnteckningarne å dessa sednare obligationer tryckte i fac simile.
Af hvartdera slaget obligationer bifogas härjemte ett makuleradt exemplar, till upplysning om deras innehåll och utseende äfvensom om de fastställda utlottningsplanerna.
Vid bedömandet af det sätt, hvarpå Fullmäktige fullgjort det vigtiga uppdraget att afsluta ofvanberörda lån, har det icke undgått Revisorernes uppmärksamhet, att Rikets Ständer lemnat
Fullmäktige tillstånd att »upptaga länet pä det sätt, Fullmäktige vfunne lämpligast och ändamålsenligast, för beredande af de för Svenska Staten såsom vlåntagare mest fördelaktiga vilkor.»
Ehuru vidsträckt detta bemyndigande onekligen är, synes det likväl Revisorerne, som hade de af Rikets
Ständer i sammanhang dermed lemnade föreskrifter bordt noggrannt tillämpas, samt för öfrigt i afseende på lånet intet aftal träffas, som ej stöde i fullkomlig och obestridlig öfverensstämmelse med gällande lagar och författningar.
Härvid få Revisorerne först erinra, hurusom de af Rikets Ständer, enligt Statsutskottets ofvan omförmälda skrifvelse af den 6 sistlidne Mars, meddelade föreskrifter innehålla, bland annat, att upplåningen skulle ske mot räntebärande obligationer; att ät Fullmäktige öfverlenmades att vid lånets afslutande bestämma den ränta, som i obligationerna skulle förskrifvas; att, till lånets förräntande och amortering, skulle anvisas ett årligt anslag, motsvarande ej allenast den för lånet, eldigt derför utgifva obligationer, årligen upplöpande ränta, utan äfven minst en procent af det förskrifna kapitalet; samt att ränteliqviderna borde i föreskrifven ordning fullgöras.
Af alla dessa föreskrifter synes det Revisorerne uppenbart, att Rikets Ständers beslut afsåg ett så beskaffadt lån, der hvarje obligation skulle innehålla förskrifning å ett visst kapital, jemte en viss årlig ränta, eller, med andra ord, ett sådant lån, sorn det, hvilket omhandlas i ofvan omförmälda lånekontrakt af den 26 sistlidne April, innan — 60 - deruti gjordes det sedermera beslutade tillägget af den 4 påföljde Juli.
Att den del af lånet, om hvilken berörde tillägg handlar, eller det sä kallade premie-länet, icke i detta hänseende är fullt öfverensstämmande med de lemnade föreskrifterna, torde vid blotta genomläsandet af obligations-forinuläret vara lätt att inse.
Uti premie-obligationerne finnes nemligen hvarken något visst kapital ej eller någon viss ränta förskrifven.
Sjelfva rubriken innehåller visserligen orden:
Obligation å 10 Thalen, men kontexten ger ingen försäkran att återfå Tio Thaler, ännu mindre att derå erhålla en årlig ränta, utan tillförsäkrar i stället innehafvaren derom, att, när det nummer utkommer, hvilket finnes obligationen åtryckt, skall han, i enlighet med en å baksidan tryckt utlottningsplan, erhålla en vinst eller så kallad 'premie, utgörande minst 11 och högst 25,000 Thaler, men hvilkens belopp i öfrigt helt och hållet är beroende af den ordning, i hvilken den utlottade nummern utkommit, eller, med andra ord, af lyckan.
Att ett dokument af sådan beskaffenhet, om det ock benämnes obligation, i sjelfva verket icke är något annat, än en lottsedel, i det allra närmaste af samma beskaffenhet som de vanliga klasslotteriernas, torde vara obestridligt.
Den enda skillnaden mellan dessa sednares lottsedlar och de så kallade premie-obligationerna synes vara, att dragningarne i spelet med premie-obligationerna äro utsatte att fortgå under en betydligt längre tiderymd (uti förevarande fall til 38j år), än i klasslotterierna.
Men härigenom blifva ock de lottsedlar, som man benämner premie-obligationer, desto mera begärliga.
Det blir nemligen, i anseende till den långa tiderymden, som förflyter innan alla numrorna blifvit utdragua, möjligt att, genom kapitalets förräntande, bilda vinster för alla deltagarne och att utsätta den minsta vinsten till ett belopp, som öfverskjuter lottsedelns nominella värde.
Då dessutom den sammanräknade summan af samtliga obligationerna i ett premielån vanligen är ganska betydlig, kan, såsom en frestande lockelse att köpa en dylik obligation, utfästas en och annan vinst af stort värde.
Enligt den plan, som gäller för nu ifrågavarande premie-lån, äro vinster för en lott å 10 Thaler, såsom ofvan är nämndt, utlofvade till belopp af ända till 25,000 Thaler eller 2,500 gånger insatsen.
Att lockelsen til! deltagande i ett sådant lotteri skall, äfven för den mindre bemedlade, blifva stor, i den mån insattsen är ringa, faller af sig sjelf.
Det torde svårligen kunna antagas, att Rikets Ständer, vid bestämmande af de föreskrifter, som vid ifrågavarande upplåning borde lända till efterrättelse, haft för afsigt, att för Svenska Statens räkning begagna ett lånesätt, sorn har så nära likhet med ett vanligt klasis-lotteri.
Det kan nemligen icke vara Svenska Staten värdigt att. så länge det genom Kongl.
Förordningen den 21 Mars 1844 stadgade förbudet emot lotteriinrättningar samt emot försäljning af lotter för in- eller utländska lotteriers räkning äger gällande kraft, sjelf inrätta ett premie-lotteri, till hvilket dragningarne ske offentligen i rikets hufvudstad, och i afseende å hvilket vinsterna skola i Sveriges officiella tidning kungöras.
Revisorerne hafva icke förbisett den omständigheten, att kontraktet om det ifrågavarande premie-lånet blifvit afslutadt med utländska män, i hvilkas hemland lotterier äro tillåtna, samt att Fullmäktige, för sin del, icke gifvit något tillstånd till premieobligationernas försäljning inom Sverige, ej heller utfästat att i Sverige utbetala de vinster, som å obligationerna utfalla.
Det lärer dock vara en känd sak, att de ifrågavarande premie-obligationerna i tidningarne utbjudas till salu här i Stockholm och att desamma till icke obetydligt belopp blifvit här föryttrade.
Att den offentliga åklagaremakten måste råka i tveksamhet, huruvida en sådan försäljning är laglig eller icke, må ej förundra, då Rikets Ständers egna Fullmäktige, på Riksgälds-kontorets vägnar, utfärdat dessa såkallade obligationer och bekräftat dem med sina namn.
Eljest tyckes det väl, — 61 — som skulle åtgärden att här föryttra dessa pap er svårligen kunna undgå att såsom en lagöfverträdelse beifras, da man erinrar sig, attpl § i nyss åberopade Kongl. Förordning har följande lydelse: »Lotteri må ej af någon inrättas och öppnas för allmänheten; och vare ej eller »tillåtet att, för egen eller annans räkning, utbjuda eller afyttra lotter till penningars »eller annan lös eller fast egendoms bortlottande inom eller utom riket.»
Uti sin till Revisorerne afgifna berättelse hafva Fullmäktige erinrat, att icke någon kapital-rabatt för det konverterade länet skulle fä beräknas och att, då den för 41 procents-obligationerna i kontraktet fastställda rabatt å en summa af 2,000,000 Thaler motsvarade 120,1,00 Thaler, eller 320,1,00 lt:dr Runt, så syntes konventeringen så fördelaktig för Svenska stats-verket, att Fullmäktige, sorn af Rikets Ständer fått sig uttryckligen ålagdt, att vid lånets upptagning söka bereda de för Svenska Staten såsom låntagare mest fördelaktiga vilkor, ansett sig icke böra underlåta antaga det derom väckta förslaget.
Härvid skulle kunna anmärkas, att, om endast fördelen afsåges, Fullmäktige tilläfventyrs bordt, i stället a t, såsom ofvan är nämndt, anmoda spekulanterna att göra anbud å ett 4i procents lån med 1 procents kapital-inbetalning, inbjuda dem till deltagande i ett premielån för hela den summa, som skulle uppiånas.
Detta hade åtminstone i det hänseendet öfverensstämt med Rikets Ständers föreskrifter, att blott ett lån blifvit upptaget.
Det kan nemligen icke undvikas, att, då kursen på de nu utgifna 41, procents obligationerna naturligtvis är helt olika, än kursen på premie-obligationerna, så kommer 1860 års jernvägslån att, när premie-obligationerna komma i marknaden, i kursnoteringarne upptagas såsom 2.ne lån.
Att det åter icke kan vara förmånligt för Svenska Statens kredit att de för Svensk räkning upptagna och på utländska fondmarknaden noterade många, om ock icke stora, lån till antalet ökas utöfver behofvet, lärer ock svårligen kurn a bestridas.
Då Rikets Ständer beslutade, att Riks-banken borde för 4,000,000 Riksdaler deltaga i det lån, som för Riksgälds-kontorets räkning skulle upptagas, förutsattes det att detta lån i sin helhet skulle motsvara 25 Millioner Riksdaler.
Bank nu kominer att deltaga, motsvarar deremot endast 4j-procents-lånets totalsumma, 21,666,66(1] R:dr, såvida icke
Banken kommer att föredraga premie-obligationerna, hvilket dock icke är sannolikt, då dessa icke iiro förskrifne med ärlig ränta.
I hvilketdera fallet som helst, kommer dock Rikets Ständers Bank att deltaga i ett lån, lydande å annan total-summa, än det lån skulle äga, å hvilket Rikets Ständers beslut om Bankens deltagande hade afseende.
Den fördel, Fullmäktige lyckats bereda Svenska stats-verket genom att såsom valuta för premie-obligationerna erhålla 120,000
Thaler mera, än om obligationerna tillhört 4i-procents-lånet, må visserligen, äfven efter afräkning af de betydliga kostnaderna för obligationernas tillverkning och bokföring m. m., anses ganska stor; men då man besinnar, att låneöfvertagarue, i stället för kontant lemnade 2,000,000 Thaler, betingat sig obligationer till ett nominelt belopp af 2,400,000 Thaler, eller 20 procent utöfver lånesurnman, och att obligationerna säljas till pari, lärer det vara obestridligt att låneöfvertagarne i sjelfva verket på prcmie-obligationerne betingat sig en större kapital-rabatt, än på öfriga delen af lånet.
Ifrågasättas kan ock, huruvida det icke möjligen hade varit skäl att, såsom vilkor för konverteringens beviljande, för Riksgälds-kontoret förbehålla någon viss andel i dessa 400,000 Thaler, motsvarande i Svenskt Runt 1,066,666] Riksdaler. — 62 — Utredning af anslagen för Statens jernväg sbyggnader.
Slutligen få Revisorerne fästa uppmärksamheten derpå, att det stora antalet premie-obligationer, som enligt den antagna planen måste utfärdas, gjort det nödigt att, till tidens vinnande, utfärda ifrågavarande obligationer, utan att derå finnes anbragt något skrifvet namn, och utan att, med undantag af papperets vattenmärken, egentligen några sådana försigtighetsmått mot efterapning blifvit vid tagne, hvilka begagnas å sådana banksedlar eller andra dylika dokumenter, som sakna skrifna namn.
Detta förhållande, som tilläfventyrs gör efterapning af dessa papper alltför verkställbar, utgör en bland de olägenheter, som ändringen af det ursprungliga låne-kontraktet medfört.
Ehuru Revisorerne, på nu anförda skäl, för sin del, funnit det af Fullmäktige beslutade tillägg till det om ifrågavarande lån upprättade kontrakt icke i allo öfverensstämma med de af Rikets Ständer angående lånets afslutande meddelade föreskrifter, samt detta tillägg, äfven om det vore med dessa föreskrifter öfverensstämmande, icke heller synes Revisorerne hafva beredt Svenska stats-verket fördelar, som motsvara dermed förenade olägenheter; anse dock Revisorerne sig böra vitsorda det synnerliga nit och möda, hvarmed Fullmäktige sökt uppfylla det af Kikets Ständer i afseende på ifrågavarande lånetransaktion åt Fullmäktige lemnade vigtiga och svåra uppdrag.
Utaf de för Statens jernväg sbyggnader vid sistförflutne riksdag anvisade medel, hvilka uti 124 § af Riksgälds-kontorets reglemente upptagas till 20,000,000 R:dr, voro, på sätt uti sednaste revisions-berättelse, sid. 68, finnes uppgifvet, lyftade: för 1857 års arbeten R:dr 5,180,000: under år 1858 » 7.000,000 och intill September månads slut 1859 ... » 6,150,000: — 18 330 000- — under Oktober, November och December månader sistnämnde år lyftades tillhopa 470,000: — så att hela det lyftade beloppet vid 1859 års slut utgjorde 18,800,000: — och återstodo alltså, såsom ofvan är nämndt, vid innevarande års början 1,200,000: — R:mt 20,000,000:
De under innevarande år för berörde jernvägsbyggnader af Riksgälds-kontoret utbetalda summor hafva intill sistlidne September månads utgång uppgått till ett sammanräknadt belopp af R:dr 5,525,000: — hvaraf utbetalts under Januari 300,000: — » Februari 100,000: -~ » Mars 650,000: — »
Maj 850,000: - » Juni 1,000,000: — » Juli 1,050,000: — » Augusti 450,000: — » September 1,125,000: — R:dr 5,525,000: — — 63 — Utaf det utbetalda beloppet hafva 4,325,000 R:dr utgått af de vid innevarande riksdag för Statens jernviigsbyggnader beviljade anslag, varande likväl häruti inberäkdade de 400,000 R:dr, som återstodo af de vid sistförflutne riksdag till jernviigsbyggnaderne upplånta medel.
Verkställda inbetalningar å 1860 års jernvägs-lån.
Summa Thaler 6,100,000:
— Då härifrån afdrages 6 procents kapital-rabatt å de mot 4 f, procignts obligationer verkställda och till 4, 100,000 Thaler uppgående inbetalningarne, 246,000: — återstå Thaler 5,854.000:
— Häraf har, till liqviderande af de i medlet af Juni och September månader förfallne 2:dra och 3:dje fjerdedelarne utaf 1858 års tillfälliga statslån, utbetalts 3,500,000 Mark Hamb.
Banko, hvilka beräknas ungefär motsvara Th:r 1,750,000: — hvadan således af de hittills influtna medlen ett ungefärligt belopp af ... » 4.104,000: — kunnat geuom utställda vexlar indragas eller till andra liqvider disponeras.
De medel, af hvilka liiksgälds-kontoret till följd af ifrågavarande lån hittills kommit i åtnjutande, utgöra ett sammanräknadt belopp af R:dr 11,988,366: 24, hvaraf till Riksgälds-kontoret influtit: under Maj månad 3,822,102: 59. » Juni dito 1,488,197: 88. » Juli dito 4,646,043: 66.
» Augusti dito 2,030,813: 86. » September dito . 1,208: 25.
I afräkning å det under innevarande år afslutade utländska statslån, hafva vederbörande låueöfvertagare verkställt följande inbetalningar, nemligen : Maj 1 Th:r 1,500,000: — » 12 » 200,000: — » 26 » 1,100,000: — Juli 18 » 800,000: ~ » 25 » 500,000: — Aug. 1 » 500,000: — » 4 » 250,000: — » 7 » 250,000: — » 8 » 500,000: — » 22 » 500,000: — R:mt R.dr 11,988,366: 24. — 64 — Förräntandet af Riksgäldskontorets kontanta behållning.
Genom de ansenliga summor, som redan influtit å innevarande års jernvägslån oeh hvilka vida öfverstigit hvad Riksgälds-kontoret hittills behöft utbetala utaf det vid nu pågående riksdag beviljade anslag för Statens jernvägsbyggnader, har den utlåning af Riksgälds-kontorets kontanta oeh för förestående utgifter tillsvidare icke erforderliga behållning, som, med kortare afbrott, alltsedan 1858 års början fortfarit, under sednare tiden kunnat i större man utsträckas, och Fullmäktige hafva, så vidt tillfälle härtill sig erbjudit, sökt att medelst sagde utlåning göra Riksgälds-kontorets kontanta behållning fruktbärande och hålla densamma allmänna rörelsen tillhanda; utvisande nedanstående tabell beloppet af de län, som för nyssnämnde ändamål efter 1859 års början från Riksgälds-kontoret utlemnats, äfvensom de under samma tid verkställda återbetalningar af dylika lån:
Till förräntande af ,, , , Riksgälds-kontorets
Verkställda återbetalkontanta behållning mngar utaf sådana utbetalda lån. laiK
Under l:sta qvartalet år 1859 1,033,000: — 2,128,500 — » 2: dra qvartalet af samma år 2,602.000: — 2,931,000 — » 3:dje qvartalet af dito 842,000: — 1,372,000 — » 4:de qvartalet af dito 864,000: - 596,000 — » l:sta qvartalet af innevarande år . 40,000: — 173,338* 33 » 2:dra qvartalet af dito 3,404,000: — 634,361 67 » Juli och Augusti månader af dito .... 1,475,900: — 564,900 — Summa E:mt R.dr 10,260.900; — 8,400,100 — Ehuru Revisorerne funnit den af Fullmäktige sålunda ombesörjda förräntning af Riksgälds-kontorets kontanta kassabehållningar fortfarande vara med omtanka bedrifven, hafva likväl Revisorerne. på skäl, som uti deras angående Banko-verket afgifna berättelse finnas anförde, ansett sig böra hos Rikets Ständer hemställa, att Riksgälds-kontoret må befrias från åliggandet att utlåna sina kassa-behållningar och att desamma i stället må mot ränta insättas å depositions-räkning i Banko-diskont-verket, under de vilkor i öfrigt, som Revisorerne uti förenämnde berättelse föreslagit.
Vid den inventering, Revisorerne den 12 innevarande månad i Biksgälds-kontoret verkställt, hafva de låue- och säkerhets-handlingar, som af Riksgälds-kontoret innehafvas, blifvit genomgångna; och utgjorde sammanlagda kapital-beloppet af Riksgäldskontorets, genom utgifna lån eller uppköpta obligationer, tillsvidare förräntade mtdel R:dr 7,471,024: 75. nemligen: genom utgifna lån, mot 6 procents årlig ränta, R:dr 1,618,500: -— genom dito, mot 5 procents dito, » 4,526,400: — genom dito, mot 4 procents dito, » 500,000: — genom uppköpta hypotheksförenings-obligatio ner, löpande med 44 procents ränta, » 42,000: — genom dito dito, med 4 procents dito, » 33.500: — Transport: 6.720,400: — — 65 — Transport:
R:dr 6,720,400: — genom af Riksgälds-kontoret öfvertagna obligationer, tillhörande 1858 års jervägslån, » 750,624: 75.
R:dr 7,471,024: 75.
Utaf dessa sålunda förräntade summor tillhörde 6,527,024 R:dr 75 öre jernvägsbyggnads-medlen samt ränte- och amortissements-fonderna för de utländska statslånen.
Riksgälds-kontorets inkomster genom upplupna räntor å de medel, som varit tillsvidare förräntade, hafva utgjort under sistlidet år R:dr 269,459: 57, hvaraf 116,268
R:dr 80 öre tillfallit fonden för Statens jernvägsbyggnader; och under Jauuari med September månader innevarande år » 115,567: 53..
R:dr 385,027:
To, hvaraf 25,347 R:dr 59 öre tillfaller nämnde fond.
Vid ofvannämnda i Riksgälds-kontoret anställda inventering hafva Revisorerne funnit förseglingen orubbad å det under Fullmäktiges egen vård förvarade konvolut, innehållande Rikets Ständers anordning å den under sistförflutna riksdag, enligt Regeringsformens 63 §, till lyftning under infällande krig, å Riksgälds-kontoret anvisade kreditivsumma.
De under samma inventering genomgångna ofvan omförmälda låne- och säkerhetshandlingar för tillsvidare förräntade medel hafva befunnits omsorgsfullt ordnade och väl förvarade samt till antal och beskaffenhet med de deröfver upprättade förteckningar öfverensstämmande.
Revisorerne, som vid samma tillfälle inventerat de af Riksgälds-kontoret mottagna och under Kommissariatets vård befintliga skuld- och borgens-förbindelser för beviljade och utbetalda byggnads- och vattenaftappningslån m. fl dylika understöd, äfvensom de af Kongl. Maj:t i nåder godkända samt hos Riksgälds-kontorets Kommissariat förvarade säkerhetshandiingar för fullgörandet af arbetsföretag, som blifvit med bidrag af allmänna medel understödda, hafva äfven funnit dessa handlingar i fullkomligen god ordning.
Likaledes hafva Revisorerne genomgått de hos Kommissariatet jemväl förvarade borgensskrifter, rörande bevillningen för erhållna testamenten, i sammanhang hvarmed Revisorerne granskat det öfver dessa borgensskrifter förda särskilda diarium; vid hvilken sistnämnde inventering och granskning ej heller något förekommit att erinra.
Anställda inventeringar.
9 Riksgäldskontorets rättegångs- och utsöknings-ärenden.
Ändring i instruktionen för Revisorerne vid granskningen af Riksgälds-verkets förvaltning.
Decharge. — 66 — Den af Riksgälds-kontorets Ombudsman afgifna berättelse, angående nämnde verk rörande rättegångs- och utsöknings-ärenden, har lemnat Revisorerne upplysning om dessa ärenden och deras behandlingssätt.
Så vidt af denna berättelse kunnat inhemtas, synes Riksgälds-kontorets rätt och talan i afseende på der omförmälda mål och ärenden hafva vederbörligen iakttagits.
Uti sin angående statsverket afgifna berättelse hafva Revisorerne, enär meningen med stadgandet om resekostnads-ersättning vid förrättningar i allmänna ärenden måste vara att den resande skall för sina dermed förknippade kostnader erhålla full godtgörelse, men icke att derutöfver förskaffa honom en oskälig vinst, hemställt, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Majit göra underdånig framställning om den förändring i resreglementet, att vid resor i Statens ärenden den resande, när lägenhet med ångfartyg eller å jernväg kan begagnas, icke för den del af resan, som sålunda tillryggalägges, äger, utom stadgadt traktamente, åtnjuta högre ersättning än den, hvartill den verkliga resekostnaden uppgått.
Då de förhållanden, hvilka föranleda denna hemställan, äga tillämplighet äfven på de resekostnads-ersättningar, hvilka böra tillkomma Rikets Ständers Revisorer, hafva Revisorerne ansett sig böra hos Rikets Ständer föreslå, att ett stadgande af ofvanberörde beskaffenhet jemväl må inflyta i § 6 af den uti Kongl. Kungörelsen den 10
Februari innevarande år intagne förnyade instruktion för Rikets Ständers Revisorer vid granskningen af Eiksgälds-kontorets tillstånd och förvaltning, äfvensom att i samma § må stadgas, att någon resekostnads-ersättning icke må till Revisor utbetalas, om han, i följd af annat allmänt uppdrag under den tid revisionen pågår, vistas å revisions-orten samt för sådant uppdrag åtnjuter dylik ersättning.
Revisorerne, som under den nu verkställda granskningen af Kiksgälds-kontorets förvaltning haft tillfredsställelsen erfara, att Fullmäktige med fullkomligt nit och ospard möda uppfyllt sitt vigtiga och ansvarsfulla kall, få, oafsedt hvad här ofvan i fråga om utfärdandet af premie-obligationer blifvit anfördt, tillstyrka, att Fullmäktige måtte erhålla full decharge för de i Fullmäktiges protokoller, för tiden till och med den 9 sistlidne Augusti antecknade beslut och åtgärder. - 67 — För alla de i denna berättelse förekommande ziffer-uppgifter ansvarar den Se- Zffler kreterare, som under granskningen af Riksgälds-kontorets förvaltning och räkenskaper uppgifterna. varit hos Revisorerne anställd.
På Ridderskapet och Adelns vägnar: G. LAGERBJELKE. IL GYLLENRAM. G. H. STRÅLE. M. WOLFFELT. C. G.
HJERTA. A. ADLERSPARRE. J I.
HAHL.
På Preste-ståndets vägnar; FR. E.
JOIL VICT.
På Borgare-ståndets vägnar: CARL O. KJELLBERG. J. WAHLSTRÖM. J. SUNDWALLSON. C. G.
HAVERMAN.
På Bondeståndets vägnar: OL.
NILS SWENSSON.
ERIC ERSSON.
Oscar Arehn. :■ > -' ■ <r >■;:
S •';o k< ■ , M' v ■ ' !
! Bil.
A. till 1860 års revisions-berättelse, angående Riksgälds-kontoret.
Sammandrag ur Riksgälds-kontorets räkenskaper för år 1859, utvisande detta verks Inkomster och Utgifter under nämnde år.
Allmän bevillning ...
Observations-medel Stämpelafgifter för spelkort ..
Dito jför tidningar Skatteköpeskillingar Ekeskogslösen 2,227,991: 71. 12,265: 2. 67,325: 48. 41,073: 84. 11,360: 72. 2,516: 10.
Kapital-afbetalningar å de för vissa föremål eller under längre tid beviljade lån 146,364: 24. jemte räntor å dessa lån 121,880: 27.
Återbetalning af lyftade medel å kreditivet för fårskötselns och ullproduktionens befrämjande 78,750: — samt derå upplupen ränta 2,136: 67.
Dito å det vid 1853—1854 års riksdag anvisade mindre kreditiv
Dito å det vid samma riksdag beviljade kreditiv till neutralitetens upprätthållande 80,886: 67. 1,258: 18. 76: 91.
Återbetalda, tillsvidare förräntade medel 3,481,300: — derå upplupna, inbetalda räntor * 153,190: 77.
Ersatta inteckningskostnader y 1 Återbetalning å anslaget till inköp af 12 hästar åt Kongl.
Svea artilleri-regemente
Dito å dito till premier för djur, redskap och ladugårdsprodukter
Dito å dito till inköp af länsresidenshuset i Hernösand Det Arméens pensionskassa tillkommande, på Riksgälds-kontoret öfver låtna, vederlag för dess andel i de fordna rusthålls-afgifterna Återbetalning å anslaget till kostnaden för Grefve Th.
Rudenskölds resor i och för folkundervisningens ordnande
Dito å anslaget till likare och modeller för nya måtten och vigterna ....
Dito å 1857 års anslag till upprätthållande af Arméens pensionkassas pensionerings-skyldighet 15: — 950: 71. 16,000: — 8,820: - 675: 50. 1,085: 29. 4,412: 82.