Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Säckar, nya, L. V. 5o, I. — som inkommer med Spanne- • 1 mål och andra varor, V. 5o. i.
Sängkläder, se Kläder. T. Tackjern, se Jern.
Taflor af Sten, V. a5.
I, Tagel, se Hår.
Talg, i5. i.
Talgljus, se ljus.
Tallkottar, I.
Tallstrunt, i, Tamarinde, , lo. Tamis och Dames, se väfnad af ylle.
Tandpetare alla slag med och u tan foder L. V. a5. r. ~ 53 - Tapeter Gobelins, L, V. 10.
— Alla andra slags L. V. a5. r, Tapet-border, L. V. 25. r. Tegel. — af eldfasta ämnen för Rc verbér-ugnar och andra verk 5o. i.
•— Klinkert, alla slag, 3o. — Mursten L, 100, — Taksten. — — oglaserad, L. 100, Glaserad, 3o, Tenlickor, alla slag, L. Y. 5o.
Tenn. — oarbetadt i Block, stanger, gammalt eller sönderbrutet, — Arbetad t, aila slag, — Aska, se Aska.
Terpentin, Venedisk.
— Ali annan, Terra Sigillata, se Bollus.
Teste, Tullfritt.
The', alla slag, V. ao. i.
— Credit-upplag 5o i; Thcriac, Boskaps, 15, — Venedisk, 'v 15.
Timmglas, se glas. Tinea!, se Borax, Tjära, 25. 4< — — Credit-upplag 100 Tunnor.
Tjär-bärma eller Vraktjära, 2-5, 20.
Tobak. — Blader, 35, 1, *— — Credit-upplag 2oao #. 1, L. V. 3o. 20. 35. 1. 1. 1. 1. r. 1. r. 4.
Tobak. — KarvaJ,' •— ■— i Carduser eller lös i fa - stager, 55. — — Knaster, 5o. i. — — Credit-upplag 5oo #.
— Malen eller rifven, se Snus. —J Spunnen, i stänger eller Carotter, 5o. r. —, Stjelkar i fat eller Packor, 4o. ». — Fat eller Packor, hvari stjel- kar inkomma, höra alltid öppnas och störtas.
— Cigarrer, 5o. i.
Tobakspipor af Lera. L. V. 5o. i.
Toncabönor, i5.
Tran och Späck, alla slag, 5. ].
Trapp, 10.
Trippel, 15.
Truffel, L. 50.
Trummor J , Trumpeter, ) se Musicaliska Instrumenter.
— Af Guld och Silfver. — — Akta, dragen eller spun- nen , L. V. 20. T. — —•
Oäkta, eller GespiOt, L. V. 25. I. — Af Jern och Stål. — — Fin till Kardor, L. V. 5o, I.
Till strängar för Instrumcntcr, se Strängar.
All annan Jern och Ståltråd, L. V, ioo, Af Koppar och Messing, fin eller så kallad Svärdfäjare - — 55 — Tråd af Koppar och Messing. tråd, försilfrad eller oför - »ilfrad, V. 5-0. i. ■— All annan af Koppar och Messing, L. V. 100, i.
— Bomulls. •— — Hvit och Nystad, V. 25. i. — — Färgad, alla slag, L. V. 3o. i.
— Kammtråd, fin, V. 25. i.
— Linne. — — Oblekt, alla slag, V. 3o. i. — — Hvit, alla slag, finare och gröfre, V. 3o. i. — —•
Färgad, alla slag, L. V. 5o. i.
Trädfrugter, alla slag, seFrugter.
Träd, Buskär och Plantor, friska, alla slag, V. i. i.
Trädvirkc.
— Oarbetadt, osågadt eller tillhugget Mahogeny, io, — — Credit-upplag 1000 Plattfot, •— Alla andra bättre slag,’ 5.
— Sämre slag, såsom Bok, Björk, Ek, m. fl. i.
— Vide eller Korgpil, I.
— Alla af bättre eller sämre slag förfärdigade Konstnärs- Handtverks- eller Slöjdevaror, L, V. 5o. i.
— Axelträd och Blancarder, Hjullötar och Naf, af hvad »lag, som helst, L, V. 5o. i, — Bandstakar och Tunnband, i, 5, — 56 — ike.
Baltei is-bräden, fprtullas ef- ter längd oell tjocklek, som Bläder.
Bjelkar eller Balkar, af Furu och Gran, alla slag, * io. 5. — af Alin, 5. 20. •— af Ek, 5. 3o. — af Bjäik, Bok, 10. IO. — af andra slag, io. 5.
Bräder och Plank, sågade.
— Furu, Grän och Björk, alia slag, io. 5.
Eneträd och Enestafrar, O d Gevärs-stock-ämnen, io. 5.
Handspakar, lo. 5» Handspaks-ämnen, lo. 5.
Knän til!
Skeppsbyggnad af Furu och Gran, IO.
Krumholtz och Kultar, af Fu- ru och Gran, io. 5.
Läcktcr, huggne eller täljde, 5. 3o. — Sågade, io. 5.
Master och större Bogspröt, alia slag, 5. 5.
Pipenholtz, io. 5.
Borrade, io. 3, Oborrade, 8. 5.
Sparrar af Furu eller Gran, kanthuggnc på 4 sidor, längre eiler kortare, frän 5 till Ö turn tvärs öfver sidan, io. 6, — 57 — Trädvirke.
— Spanar, Ribbor, alla slag af mindre tjocklek än 5 tum, 5. 5o. — Spiror, alla slag, ej under 5 tums diameter, 8 tum från Storändan, 10. 3o. — Runda träd af mindre tjocklek. 5. 5o. — Splittboltz af Furu, io. 5.
— Staf oell Klapperholtz, io. 5.
— Stolträds-ämnen, io. 5. ■— Sågblockar, minst ii alnar i längden oell 12 tums diameter i lillandan, 5. ioo. ■— — derunder, 5. 200.
— Tak rännor, 5* 20» — Timmer af Furu eller Gran, som icke kan anses för Bjelkar, Sparrar, Spiror eller Sågblockar, otillliugget, 5.
So. — — tillhugget, 10. •— Trädskor, 10. 3, — Trädskedar, I.
— Tunnbottnar och Tunnstöfrar, buggne eller klyfnc af Ek eller Bok, L, So. 5, — Tunnbottnar af Furu och Gran, 5o. 5. —•
— Sågade, r — — —^af Ek, 5o, 5. — — — af Bok, So. 5. — — af Furu och Gran, 5o. 5.
— Årträd eller ämnen till åror, 5, 3o. - 58 - Trädvirke.
•— arbetadt alia slag, ej speci fieradt, L, V. Trädkol, se kol. Tröjor.
Mans och Qvins större eller mindre, se kläder.
Tum- och Rojstockar L, V, Tutanegs, se Metall.
Tvål, ordinär alla slag, — Parfumerad eller Savonettcr, L. V. Tyger, alla slag, se väfnader.
Tyll, se spetsar.
Tågvirke. — nytt, L. V. — — sådant, hvarmed Svenska fartyg varit tvungue sig förse på Utrikes orter, V. — Brukbart af förolyckade främmande fartyg, se Inventarier.
— Gammalt Sönderhugget, se drefmat.
Täcken af Bomull och Siden , L, V. — af alla andra namn och slag, L, V.
Täljsten, oarbetad V, — arbetad, L.
V, Tusch, se färgor. u. Ull. ' ' — okammad och okardad, fin, 5o. i, 5o. i. 20. I. 5o. i. 5o, i, 10. 20. I, 5o. j. 5o. r. 5o, i. — sa - ni.
Portugisisk, Spansk, Saxisk, och all annan fin Ull, V. 15. i.
— — Credit-upplag 5oo — okammad och okardad.
— Grof Islands, Jutlands, Polsk oell all annan grof Ull, V. a. I. — — Crcdit-upplag 5oo #.
— Kammad, L, V. 25. I.
— Skin nto, Y. 5. I.
Ur, alla slag och delar deraf. — Fick, \ — Studsare,> L. V. 3o. 1. — Vägg, ) — Band af Metall och andra slag. 25. I.
— Glas, se glas, •— Fjädrar, sc fjädrar, — Kedjor, se kedjor.
Urtaflor, L, V. 25. I.
V. Vanille, io, Victriol.
— Blå, blåaktig, Cyprisk oeh Saltzburger så kallad Galitzenstein, 3o, i; — Hvit, Zink och Gosslay, eller så kallad Koppar-rök, ao, i. — 6o — Victriol. — al! annan, 100. i.
— Olja eller Spiritus, i5. i.
Victualier, alla slag ej specificerade, V. 5o, i.
Viol-Sirop, se Sirop. — Rot, Io.
Yisit-kort, L. Y. 5o, ii w. Wadd, Bomulls, L. V. 30. i. —•
Silkes, K. Y. 3o. 1.
Wagnar och Åkdon, alla slag, nya mer eller mindre brukade, L. Y. 5o. 1.
— Rese, som den resande sjelf brukar, V. 20.
Personers, Utländska och Svenska
Diplomaters Re sevagnar, Tullfric. Wallrat, se Spermaceti. Walnötter, se Nötter.
Wantar, Mans och Qvins, större eller mindre, — Silkes, L. V. i5. — alla andra slag, L, V. 50, 1, Wattcn, — Mineral eller Helsö, på bou teiller och krus, större eller mindre, ^ lo, fritt. 61 — Watten; — Skönhets, V. 25. 1. — Ungerskt och andre Lukt- vatten, se Luktvatten. Wax gult, 10. 5* — Ilvitt, 25. 1. — Färgadt alla slag, L. V. 5o. 1.
— Bilder, alla slag, L. V. 25. r. Waxduk af Siden, L. V. 25. 1. — alla andra slag, L. V. 3o. 1. Waxljus, se Ljus, Wau, se färgor.
Wcd af alla slag med undantag} 5. 5o, från Norrige, ' —/ från alla Rikets Landskap,) Wcirauch eller Rökverk 20. 1, Wekar, Lamp, se Lampvekar.
— Ljus alla slag, L. V. 3o, 1. Werktyg alla slag, ej spccifierade L. V. 5o. 1. Wicker. 100. 1. Wide, se Trädvirke, Wigter med Lödjor och Vigtskå- I lar alla slag, L, V. 5o. r. ■— Recepter för Apothekare, V, 3o. x. Win. — 1:0 Winsorter, hvilka icke införas på bouteiller, och således icke få förtullas boutcillevis. a) Hvita Franska, Spanska, Portugisiska och Italienska sämre Winer, V. So, u Det Tullvärde'sorn bestämmes, får ej understiga 4o sk.
Banco kannan. —•
Credit-upplag 4 Amar. b') Roda Franska, Spanska, Portugisiska och Italienska sämre Winer, V. 4°- Det Tullvärde, som bestämmes, får ej understiga i R:dr 12 sk, kannan, — Credit-upplag 4 Amar, 2:0 Winsorter, hvilka på bouteiller införas och förtullas.
— Champagne och Bourgogne, V, 25, Minsta Tullvärdet är 2 R;d bouteillen.
— Credit-upplag 100 Bouteiller, — Cap och Tokayer, Y, 2.5. Minsta Tullvärdct är 3 R:d Bouteillen, 3:o Winsorter, som införas både på Bouteiller och andra käril: — Ilvita och Röda Viner från alla oller, förut ej specif, a5, Tullvärdet bestämmes till minst 4 R:dr kannan, antingen Winet inkommer på käril eller bouteiller, men i senare — 65 — Win. händelsen förtullas bouteillea särskildt, se Art.
Glas. — — Credit-uppiag 4 Amar. i — — — på Boutciller 4°o* i — Inhemskt alla slag, i.
Windrufvor, alla slag, V* 10, I. Winsten, * io. i.
— Salt, io. i.
Wismuth, se Metall. Wäfnader. —• af Siden, alla släta, randiga, enfärgade, Mauchehange Shawlar, Shaw,letter o. Hals- * dukar, Tafter, Sidensarser, Levantine!- och Reps, L, V, 20. I.
— Alla halfsiden-varor af förenämnde beskaffenhet, L. V. 20. 1, — Alla Sidenvaror, broeherade, faconerade, Brillantiner eller andra Modetjger, samt faconerade och broeherade Shawlar och Shawletter, L. V. 20. r, — Alla broeherade och faconerade eller andra ovanlige Mode-tyger af halfsiden, såsom Madras m. fl., tre- och fyr skäftade, L. V. 2.0. 1, — Felh 0 c lif Plys, L. V. 20. 1, — Guld och Silfvertygcr. — — Äkta, mer eller mindre rika, alla slag, L. V. 20. 1. — — Oäkta Guld och Silfver— skir, L. V. 20, i.
— — Alla andra slag, L. V. 20. 1. — 64 — Wäfnader, — Sammet, L. V. 15. i; — Flor, Krus, Silkes, Marly oell Gaze, atalia namn och slag, L, V. io. r„ ■— Bomulls. — — Lärfter, Ilvita, Rutiga, Randiga och Enfärgade, alla slag, L. V. 3o, i, — — —- alla andra slag, bro cherade, bornerade och faconerade, •— — Cattuner, — — Sticktyg m. m. — — Cambrick, Nettelduk, — — Baftas, -- — Bassin, — — Calicos, -* — Cascos, — — Corderoy, — — Goldet, — — Gingham, — — Gorras, — — Madras, — — Manchester eller
Sam met, alla slag, — - Moll, — — Muslin, — — Nankin eller Kittaij, k Oslindiskt, j — — Nankin, andra slag, — — Nockiny eller Kypert, — — Parkum, alla slag, — — Perkalls, — — Fiqué', — — Shawlar och Sha^letter, alla slag, L. V. i5.
L, V. 3o, b L. V. io. 1. ■) L. 25. I.
( L. V. 25. X. ( L. V. i5. r. J L. V. 25. i.
) L. V. 25. T. L. V. 15. I.
) L. V. i5.
{ L. V. 25. I.
L. V. 23. I. i L. V. i5.
Y. 3o. r. L. V. 3o. i. L. V. 3o. i.
L. V. 10. 1. L. V, 15. i.
L, V. 3o. r. - I — 65 — Wäfnader.
— Bomulls.
~ — Hals- och Näsdukar, al - la slag, L.
V. 3o. i. —' 1 Alla andra, hvita, färga- de eller tryckte, ej spe- __ — cificerade, L V. 3o. i. — — Ylle. — — Boy, alla slag, L.
V. 3o. i. — — Filtar, alla slag, L.
V. 25. i. — — Fris, alla slag, L.
V. 3o. i.
— — Calmuk eller Doffel, L. V. io. i.
— — Kläden, L. v. 3o. 25. i. I. — — Wadmal, L, V. 3o, D — —•
Stolfer, eller så kallade Camelhårs-tyger. — — Bombasin, L. V. 15, —•
Oaffa, L. V. i5. —.
— Camlott, alla slag, L. V. 15. i. — — Casimir, hvitt, L.
V. i5. * * — — — Alla andra slag, L.
V. 20. — — Chalons, L. V. 15. I. .—. — Etamin, L.
V. i5. — — Felb eller Plys, L. V. i5.
— — Flaggduk och Quinette, L.
V. 3o. .— — Flanell, L. v. 3o, I * — —•
Merinos, L. Y. i5.
I* .— .— Multum, L. V. 3o. r* .— — Rask, L. V. i5. i• —.
— Rathie, L. Y. 3o. i.
— .— Satiuir och Morenos, L.
V. i5. i ♦ — — Schagg, L. V. i5. i» — — Tames och Dames, L. V. i5. c — 66 Väfnader.
— Ylle. — — Shawlar och Sbawlctter, L. V, — — Alia andra slags Ylleva ror, ej specif. L. V, — Linne. — — Blaggarn, L, V. — — Bolstervar, L. V, — >— Buldan och Rofvänduk, se Segelduk, — — Canifas alla slag, L. Y. — — Tältduk, L. V. — — — All annan gröfre, L. V, — — Dräll och Damast, L. V. — — Alla andra finare Lärfter, så väl hvita som färgade, randiga eller rutiga, L. V, ■— —•
Kammarduk och Battist, slät och tät, enligt Tahellen, skir, randig, rutig, hrocherad och faconcrad , samt så kallad Linons och Half-Linons, L, V. — Hår. — — Duk, L. V. — — Flor, L. Y, —•
— All annan af hår eller tagel, Wärjor och Wärjklingor, se Gevär; Y.
Yams, — Rötter, se Rötter.
Ylletyger, se väfnad af Ylle, Ympwax, 15. I. 3o. i. 3o. i. 3o. I. 5o. i. 3o. i, 3o, i, 3o. at i5. *'» 20, i, 20. I. ao. i; £0, 5, 67 — Z. Zink, se Metall. Zitferot eller Zedoaria, 10. Zittra, se Musical, Instrumenter, A. ider och Koppjern, se Iustriimcnter, il, se Fisk. ingmachiuer, V, i5. h: Ägg» V. 5o; r.
Ängskär, se Färgor.'
Äplen och Rencttcr, — Franska, j5t j — Alla andra slag, V. 5o, i. — Fnska, V. 5o. i. —•
Torra, ~ Granat-äplen, se Litt, G: Kli>nor, V. io. i.
V. 50. I.
Ätticka.
Cider, 5o< ~ Win, 5o> u ' ÖI> L. loo, 1. ö. öl, se Dricka.
Örhängen, — af Vaxpcrlor, se Pedor,' — alla andra slag, U Y, 20, 1, Örter, V. 10. 1.
Örtsamlingar, Tullfrie, Anmärkning: L. betyder sådane varor, som nu mera äro till in- eller utförsel Lofgifne. V, bemärker att varorne skola på föreskrifvit sätt Värderas.
U/iderdäniga Skrifvelser> 179 N:o 441.
Uppl. o»godk. bos Ridd. o. Ad. d. 20 Dec. 182J.
Preste-Ståndet d. 20 — — Borgare-Ståndet d. 20 — —■ Bonde-Ståndet d. 21 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, med oj verlemnande af IX Art. uti Tnstructionen jvr F'ullinaglige i Riksgälds-Contoir et. % S. A. K.
'Uti Skrifvelse den 17 sistlidne November, till E. K. M. i underdånighet aflåten, hafva Riksens Ständer jemte anmälan af deras, med anledning af E. K. M:ts Nådiga Proposition, vidt3gne beslut, att understödja de brandskadade inne vanare i Städerne Norrköping och Borås, sålunda att Eån komma att utgå, för Norrköping, med 200,000 samt för Borås med 100,000 R:dr, tillika i underdånighet uppgifvit de faststälde hufvudgrunderne och vilkoren för Lånens anlitande; men som Riksens Ständer ansett deras underdåniga skyldighet fordra, att låta till E. K.
M:ts kännedom komma de närmare och specielle föreskrif. ter, hvilka Riksens Ständer funnit sig böra, I sammanhang med den för deras Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret nu mera ordnade och utfärdade Instruction i IX Art. meddela, rörande ifrågavarande Låneanslag; så få till E. K. Transsumt, Riksens Ständer härigenom nyssnämnde Art. uts afskrift underdånigst öfverlemna.
Ständer framhärda etc; Transsumt af Riksens HÖgloflige Ständers Instruktion f ör Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret.
IX Art.
Bör att lätta och befrämja återuppbyggandet af de delar af Städerne Norrköping och Borås, hvilka genom de desse Städer senast öfvergångne eldsvådor blifvit förstörde och uppbrände; hafva Riksens Ständer beviljat Staden Norrköping ett lån, stort Två Hundra Tusen Riksdaler Banco, och Staden Borås likaledes Ett Hundra Tusen Riksdaler samma mynt, att successive la utgå under loppet af åren 1824 eller 18*5, samt härvid stadgat följande, nemligen:
Länet till Norrköpings Stad. 1 §.
Utaf hela Lånesummani 200,000 R:dr; äro 30,000 R;dr anslagne t.ill återuppförande af Sta - Transsumt.
181 ilens afbrande allmänna byggnader, och hvilka böra vara fullbordade senast år 1828.
Sistnämnde Lånesumma ställes under förvaltning^af Stadens äldste, på hvilkas requisitioner eller fullmagter, penningarne alltså komma att från Riksgälds - Contoiret utgifvas.
Kequisitioner eller fullmagter böra vara underskrifne af minst 13 bland Stadens äldste, såframt de såsom gällande skola kunna antagas. •2 Mom.
Hvad som utaf Lånebiträdet icke ar lyftadt inom 1825 års slut får derefter icke från Riksgälds-Contoiret utgifvas.
Innan någre penningar från Riksgälds-Contoiret utbetalas, bör till Contoiret vara aflemnad en af Stadens äldste undertecknad förskrifning å Lånesumman, hvarigenom de, i Stadens namn och 5 dess vägnar, förbinda sig, en för alla och alla för en, att ansvara för Lånets återbetalning, jemte Tre procents löpande årlig ränta, på sätt nästföljande Moment närmare innehåller.
o l 4 Morn.
A hvarje särskild post, sorn, 1 afräkning, uttages, beräknas räntan ifrån den dag, under hvilken penningarne utassi'gneras i Riksgälds-Contoiret; och kommer all sålunda upplupen ränta, att på en gång liquideras
Ett år efter den dag, då lieb Lånesummanjblifvit lyftad.
De derefter förfallande räntor betalas inom hvarje års slut, och kommer på enahanda sätt, som nyssnämndt är, att förhållas med Capital-afbetalningar, när tiden fot deras erläggande inträffar. 3 Morn.
Under de första
Tio åren, att räkna från och med år 1824, göres icke någon afbetalning på Capitalet, men, inom 1833 årsslut, Transsumt. och allt sedermera å samma tid de påföljande tiren, inbetalas Sex procent, hvilka alltid beräknas på liela Lånesumrnan; och sedan utaf nämnde Sex procent först blifvit afräknad
Tre procents ränta på då varande lånebelopp, afskrifves öfverskottet på Capitaiet. 6 Morn.
Allt hvad, sora betalas bör, må insändas omedelbarligen från Stadens äldste till Commissarierde i Kiksgälds-Gontoiret. 2 §.
De utaf hela den beviljade Lånesumman återstående 170,000
R;dr utlånas åt enskilde personer, emot Tre procens ränta och sådane vilkor, som längre fram omförmälas.
Alla, som vilja erhålla
Lån utaf den anslagne summan, böra ovilkorligen å de afbrände tomterne uppföra sådane byggnader, som uti Kongl. Majits för Staden i Nåder faststälde plan och Byggnads-ordning äro fureskrifne. 2 Morn.
Vid Lånemedlens fördelning böra de tomtegare företrädesvis understödjas, hvilka i synnerhet kunna vara i behof af Lånebiträde af allmänna medel. 1 3 Alom.
Landshöfdingen i Länet tillförordnar en särskild Coroinittée, som, under hans ordförande, emottager Lånemedlen, hesörjer deras utdelning m. m.
Till medlemmar af denna Cornmittée utses:
En af Stadens tjenstgörande Borgmästare, Tvänne Rådmän, Tvänne Adelsmän, Tvänne ofrälse Ståndspersoner och Fyra bland Stadens äldste; Transsumt'.
Och får någon annan, än den, som är bosatt i Staden, icke utses till medlen af Committéen.
Committerade pröfva och bestämma storleken af den Lånesumrba, en hvar Lånsökande må tilldelas samt beloppet, sorn, i afräkning derå, hvarje gång får lyftas.
På Committerades requisitioner eller fuII— magter, hvilka alltid måste vara underskrifne af minst
Sju ibland dam, utlemnas penningarne från Riksgälds-Contoiret; och i följd hvaraf Committerade komma att för alla salunda lyftade summor ansvara och redovisa, i den ordning närmare Sunes stadgadt och föreskrifvet.
Då någon anmäler sig till erhållande af Lån, bör vid ansökningen fogas ritning och kostnadsförslag till den byggnad, som skall uppföras; och innan något får lyftas i afräkning å ett beviljadt Lån, skall till Committerade aflemnas Låntagarens till Riksgälds-Contoiret ställde förbindelse .å hela Lånesumrnan med löpande
Tre procents årlig ranta, försedd med första inteckningen uti den afbrända tomten och den byggnad, som dera kommer att uppföras.
Enär intecknade förbindelser blifvit till Committerade afleronade från Lånsökande, hvilkas af Committerade pröfvade och godkände requisitioner uppgå till minst Två Tusen Riksdaler och jemna »oo Riksdaler-tal, skola Committerade ega, att de erforderlige penningarne från Riksgälds-Contoiret utbekomma. é Morn. iV hvarje af Committerade lyftad summa beräknas och påföres Committerade Tre procents ränta ifrån den dag, under hvilken penningarne från Riksgälds-Contoiret utassignerasj i8<t Transsumt'. och komma Läntagare* förbindelser att förblifva onder Comfnitterades vård och redovisning, intilldess ett beviljadt
Lån till fulla beloppet är utgifvet; men i den man detta eger rum och byggnaden blifvit brandförsäkrad, inskickas förbi ndetserne till Riksgälds-Contoiret; uti hvars räkenskaper hvarje Låntagare då får sitt särskildta Conto. 7 Mom.
Nar sista afräknings-summan på ett Lån uttages, bitr häraf innehållas och godtgöra» samt å förbindelsen afskrifva*, så val den emellan hvarje uttagning upplupne räntan, »om räntan å hela Lånet, beräknad till d dn i Januarit mäst påföljande året, så att å alla till RiksgäldsContoiret inkommande förbindelser räntan ali-' tid förfaller till betalning vid årets slut elles den 31 December. 8 Morn.
Skulle, af förekomne skäl och anledningar, Coramitterade, vid något tillfälle, finna »ig föranlåtne, att ihskränka den först beviljade Lånesumman, och den intecknade förbin*-’ delsen i följd häraf komma att innehålla ett större, än det verkliga Lånebeloppet, skall skillnaden afskrifvas på förbindelsen, innan den till lliksgälds-Contoiret inskickas.
Senast efter fem år» förlopp, att räkna ifrån den 1 Januarii i8s4 , skall den byggnad, till hvars uppförande Lån erhållits, ;vara uti så fullbordad! skick, atc försäkring derå arti Allmänna Brandförsäkrings-Inrättningen, enligt de för denna Inrättning gällande författningar, må kunna vinnas, vid äfventyr att Länet i annat fall varder genast, efter nämnde lids utgång, infordradt.
Transsumt. 10 Morn'.
Sa fört försäkring å en byggnad kan erhållas, bör den, genom Låntagarens försorg och på dess bekostnad, anskaffas för minst Tre år, samt Brandförsäkringsbiefvet aflemnas till Committerade, hvilka insända detsamma, jemte Låntagarens förbindelse å Lånesumman, till Kiksgälds-Contoirét. 11 Mom.
Skulle en afbränd tomt, innan den blifvit bebygd, ombyta egare, må den nya egaren inträda uti förra egarens rättigheter och skyldigheter. 12 Morn.
Då byggnader af sten uppföras, får
Lånet innestå utan Cnpital-3fbefalning under Tio års tid, att räkna ifrån den i Januarii i8*4, men;-efter desse Tio årens förlopp, skola Sex procent, beräknade på hela 'Lanesurnrnan, sådan den var, innan Capitalet någon förminskning undergått, inom hvarje års slut erläggas; och, sedan utaf dessa Sex procent först blifvit beräknad
Tre procents ränta på den qvarstående Lånesutnman, afskrifves öfverskottet på Capitalet, intilldess detta blifvit till fullo beta 1 d t.
Men uppföras byggnader af träd, får Lånet icke innestå, utan Capital-afbetalning, mera, än fem år; att räkna ifrån den i Januarii 1824, efter hvilka fem
Irs förlopp,1 med inbetalningen kommer att förhållas på‘enahanda sätt, sorn, i afseende på de andra Lånen, stadgadt är. 13 Mom.
Skulle å en och samma Tomt uppföras särskilde byggnader af sten samt af träd, böra, i anseende till Terminerne för afbetälningarné å Lånen, särskilda härefter lämpade förbindelser af Låntagaren utställas; och skall det ankomma på Comrniuerades pröfning och urskil - 186 Transsumt. jamie, alt bestämma flen Lånesumma, sorn hvardera förskrifningen skall innehålla, 14 Mom.
Sedan hela den af Riksens Ständer beviljade Lånesumman blifvit uttagen och IiSntagarnes förbindelser å ett emot denna summa svarande belopp till Riksgälds-Contoiret aflemnade, samt alla Committerade påförde räntor betalde, upprättas af Committprtrde ,en Generalliquidation in dupplo; Och, derest en sådan liquitlation varder af JFu Ilmägtige godkänd, tecknas å det ena exemplaret Fullmägtiges decharge för Committerade, i afseende på deras med uppbörden hafde Infattning. 15 Morn.
Med uppbörden af Capital-afbetalningarne och sä,ntqrnd;iå d,§ till Riksgäjds-Contoiret aflemnade Låntagares förbindelser förhålles sålunda, att- hvarje §r, inom November månads utgång, öfversändes från Riksgälds-Contoiret till Konungens Befallningshafvande en fullständig förteckning på hvad, sorn af hvarje Låntagare skall erläggas; hvilken förteckning dereftet från Konungens Befallningshafvande remitteras till Magistraten, som det åligger, att, under enahanda redovisningsansvar,, som för Krono-uppbörden, medlen indrifva? och till Riksgälds-Contftiret kostnadsfritt lefverera, t6 Morn.
Skulle antingen., förste Låntagaren, eller ock den, sorn, genom köp, a rf eller Testamente, kommer att inträda uti hans rättigheter och skyldigheter, afstå sin egendom till Borgenärers förnöjande, eller ock, i anledning af års-proclama, fatalier skola bevakas, innan ännu deri för Länet utgifna förbindelsen till Riksgälds-Contoiret inkommit, böra Committerade or TranssumtJ 187 påminde', vid ansvar, till FuIIrr.ägtige uppgifva det uppå Lånet uttagne belopp, som skall bevakas. 17 Morn.
Hvarje gång en för RiksgaldsContoirets räkning intecknad tomt ombyter egare, åligger det Magistraten, att till Commissarierne i Riksgälds-Contoiret uppgifva namnet på den nya egaren, på det anteckning härom må kunna göras uti Riksgälds-Contoiret; äfvensom skeende ombyten bland Stadens äldste och Committerade likaledes Commissarierne tillkännagifvas.
Länet till Borås Stad. 1 §.
Utaf hela Lånesumman, 100,000 R:dr, äro ao.ooo R:dr anslagne till uppbyggande af Stadens afbrände allmänna byggnader, hvilka böra vara fullbordade senast år 18*8* 1 Mom.
Lånesumman ställes under förvaltning af Stadens äldste, på hvilkas requisitioner eller fulltnagter, penningarne alltså komma att från Riksgälds-Contoiret utgtfvas.
Requisitioner eller fulltnagter böra vara underskrifne af minst eu öfver halfva antalet af stadens äldste, så framt de, såsom gällande, skola kunna antagas; 2 Mom■ Hvad, som utaf Lånebiträdet icke är lyftadt inom 1825 års slut, får icke derefter från Riksgälds-Contoiret utgifvas.
Innan några penningar från Riksgälds-Contoiret utbetalas, bör till Contoiret vara aflemnad en af Stadens äldste undertecknad förskrifning å Lånesumman, hvarigenom de, i Sta - i88 Transsumt'. dens namn och a dess vägnar, förbinda sig,' ert för alla och alla för en , ansvara för Dånets återbetalning jemte 3 procents löpande ärlig ränta, på sätt nästföljande moment närmare inne-, häller.
0 4 Mom.