Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj 1859 fastställda nya spisordningen för Flottans fartyg under expeditioner och beräknadt för 4,000 man under en månad eller för .1,000 man under 4 månader, skall, med undantag af det torra brödet, från och med förstnämnde år bestå af följande: torrt bröd 2,000 centner, smör 170 centner, saltadt kött 490 centner, saltadt fläsk 320 centner, salt 40 centner, tobak 20 centner, ärter 1,010 kubikfot, korngryu 1,400 kubikfot, bränvin 260 kubikfot och ättika 8 kubikfot, hvarförutan förrådet af torkadt korn, såsom erforderligt i händelse af ifrågakommande skyndsam förmälning för korngrynsupplagets kompletterande, blifvit bestämdt till 3,800 kubikfot. § 6.
I afseende pä den mera speciella granskningen af sjelfva räkenskapen, anse Revisorerne sig böra erinra, att, då Kongl. Förvaltningens af sjöärendena räkenskaper samt Carlskrona stations ^hufvudbok och kassaräkning befunnits med hvarandra fullkomligt öfverensstämmande, så att balanser, levereringar och öfverföringar lätteligen kunnat jemföras och kontrolleras, förhållandet varit helt annorlunda med Stockholms stations och Götheborgs depöts räkenskaper.
Högst betydliga skiljaktigheter emellan såväl balanser som de särskilda konti förekomma nemligen på flere ställen uti dessa räkenskaper, och icke utan stort besvär och långvarig undersökning hafva Revisorerne kunnat leda sig till visshet derom, att räkenskaperna i hufvudsak lemna samma, resultat.
Hvad beträffar den i Stockholms stations hufvudbok intagna redovisningen jemväl för Götheborgs depot, så finnes vid depöten icke någon särskild hufvudräkning eller »för årn på särskilda titlar afslutad räkenskap.
Nu granskade räkenskaper för Götheborgs depot, innefatta kassajournaler för 4:de qvartalet är 1858 och för lista, 2:dra och 3:dje qvartalen 1859 (se fol. 1,643, 9,155, 9,577 och 10,013) med deröfver vid Stockholms station upprättade 2:ne summariska sammandrag.
Någon fullständig redovisning för utgifterna under nu ifrågavarande år vid samma depot finnes således icke, hvadan det ock för Revisionen varit omöjligt inhemta huru och på hvad sätt anslaget för året blifvit användt.
Granskningen har dessutom i väsendtlig mån försvårats deraf, att de uti nämnda kassajournaler upptagna folier icke ens hänvisa tilli motsvarande folier i verifikationsböckerna. _ 94 — Rättelse uti nu anmärkta förhållanden synes derföre behöflig, och sådan bör äfven lätt kunna verkställas.
Att 4;de qvartalets redogörelse för Götheborgs depot först efter räkenskapsårets slut inkommer till den station, der medlen skola redovisas, bör ej kunna lägga hinder i vägen för en önskvärd förändring härutinnan, ty samma förhållande äg<Tr° rum med alla de specialräkningar, som till Kongl.
General-tullstyrelsen efter årets utgång inkomma, hvilka, det oaktadt, i årets räkenskap intagas. § 7. Sista återstoden af det lån, 180,000 R;dr Riksmynt, som lots- och fyr-inrättnin"en under åren 1840 och 1841 från Riksgälds-kontoret bekommit till fyrväsendets förbättring, har under revisionsåret blifvit till nämnde Kontor inbetald med 3,210 R:dr 63 öre. § 8.
Å den utanför Hernösand belägna Lungön har under revisionsåret blifvit uppfördt ett fyrtorn af sten, uti hvilket anbragts en omgående linsfyrapparat af 4:de ordningen med omvexlande skarpa sken och blinkar.
Henna fyr tändes första gången den 1 sistlidne September. § 9.
Under året hafva 30 grund, hvilka ansetts medföra större våda för sjöfarande, genom lotsverkets försorg blifvit försedda med dels fasta och dels rörliga sjömärken, de sistnämnda bestående af bojar och grundprickar af större dimensioner.
Den härför belöpande kostnaden har utgått af de medel, Rikets Stäuder vid 1856-1858 årens riksdag anvisat till sjömärkens anbringande företrädesvis i farvattnen norr om hufvudstaden. § 10.
Nedanstående tabell visar Sjökarte-kontorcts ställning: l:o.
Skillnaden emellan utgifter och inkomster har godtgjortsaf handels- och sjöfartsfonden med 28,230: 29.
Summa 33,071: 34. ('re dii.
Aflöning, ljuspenningar och gratifikatiouor 2,509: -y Sjömätnings.expeditions-kostnader 18,399: 96.
Skrifmaterialier och expenser m. m, 12,162: 38.
Summa 33,071: 34. — 95 — 2:o. Debet. Antal Antal Balans från år 1858: kartor, beskrifningar.
S:gr 9,610. 7,135.
Under året tillkomna 2,600.
Utan ersättning utlemnade Kasserade och förbrukade m. m 2,558. 173. 589. 695. 68. 11.
Lager hos försäljare Dito i Sjökarte-kontoret 5,970. 2,920. 2,223. 5,138.
Om från försäljningssumman för året afräknas försäljningsprovisionen visar sig sjökarteverkets behållning . § 11.
Vid af Revisorerne anstäldt besök å Kongl, der befintliga förråd i god ordning och väl vårdade.
Skeppsholmen, befunnos samtliga Kongl. Sjöförsvars-departementets Kommando-expedition.
Denna räkenskap, som blifvit i Kongl. Kammar-rätten granskad utan anmärkning och icke heller hos Revisorerne föranledt till någon erinran, redovisar inkomster och utgifter sålunda: — 9i — Bilaga Litt. 0. till 1861 ars revisions-berättelse angående stats-verket, sid. 06.
Balans fran år 1858: *!
Malmö. Westervik. Wisby.
Tillgångar 50: 77- Uppbörd: Från Kongl. Förvaltningen af sjöärendena levererade 500: — 425 33 343 23 529 78 575 74 168 10 1,266 48 1,167 51 Summa 550: 77.
Anslaget till aflöning 5,254 17 3,675 3,126 67 2,495 2,500 1,618 75 1,750 2,495 — 2,990 — Utgifter:
Dito till underhåll 900 900 450 450 3,400 [ 355 _ 250 450 450 3 27 97 15 Till inköp af materialier. böcker m. 389: 66. 425. 66.
Balans tili år 1860:
S:r 6,154 H 4,578 02 3,576 67 2,972 97 5,900 1,973 75 2,000 — 2,960 — 3,440 — Kontftnt behållning
Summa 550: 77. Summa Credit. 6,579 50 4,921 75 4,106 45 3,548 71 5,900 1,973 75 2,168 10 4,226 48 4,607 51 — - ' Utgifter: Aflöning K 9r,.< 17 3,675 901 Q lOft 2,495 445 1,733 3,841 33 19 1 A1S 1,750 315 Navigations-skolorna.
Instrumenter, böcker, kartor m. m 1,158 l i 91 48 615 0 4 9 50 355 8° 664 32 272 62 Räkenskaperna hafva i Kongl.
Kammar-rätten undergått granskning, för skolan i Gefle med anmärkning, men för de öfriga skolorna utan anmärkning.
S:r 6,413 8 4,576 48 3,741 76 2,940'50 5,574 52 1,973 75 2,065 82 3,159 32 3,262 62 Inkomster och utgifter redovisas sålunda: 1 Balans till år 1860: j £uiljin£>. soumrted ri9flih»fUq<ieir« .luno/l iö&uJ ib i ilten* 9u*i9iosiv ui V bi7 (Bil. Litt. 0.) Kontant behållning 166: 42| 345 27 364 69 GOS^l t 325 48 — 102 28 1,067 16 1,344 89 Angående antalet af elever under läsåret 1859 - 1860 samt af dem, hvilka blif- vit såsom kaptener och styrmän utexaminerade, innehåller den af Kongl. Kommerse- kollegium till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelse om undervisningen vid Navi- gations-skolorna följande uppgifter:
Summa Inventariers värden:
Behållning vid årets början 6,579 18,679 50 G 4,921 75 1 4,106 45 3,548 71 44 5,900 — 1,973 2,930 75 2,168 3,832 10 72 4,226 48 4,607 3,851 51 O, öUO ta- b, 522 b, rf 2U 42 b o Tillkomna under året or. a Cl Q 24 3,545 n A 282 2 JU Oo 40- Jo JUO ö4 Ull b ou 0 rf 24 Afgångna dito 720 41 75 15 35 ' mrtd [ ■'-infiTQ <e > 'liii-ifjfifnR !-‘fi<! * tiv ib! (m 1 Apa ^ A i rnn * * Behållna till påföljande år 18,209 61 0 0*7 99 7 9*?
r. fi * 3,545 66 2,936 52 3,855 K 7,002 to 3,875 p tetsmoiai MiuToboi .tunnne nogin lii) ibwnmtft emoioaivofl aod selled odoi doo grin Of-iO i <J«A -i" O 4- - 97 — Utexaminerade g g 3 P g p g
Vid Navigations-skolorna uti: „ “ ® ST & m. S » B P * Stockholm 21. 12. 33. 66.
Kalmar 4. 6. 22. 32. 45. 10. 13. 17. 40.
Hernösand 9. 13. 20. 42. Westervik 11. 1. 15. 27. 33. 3. 5. 15. 23.
Af elever aflagda examina: B 3 3! crM 5* o.E 3 3.
H4- 2L S- 5* v s. 5?
®" pr $ o r» ro pr £ 1 2 “ 3 3 oT p ^ tn P g 3 ?
s ighet att i . ångfartyg ro i-a p • O: P I Stockholm 38. 15. 2. 18. » Götheborg 34. 4. 5. 24. » Gefle 8. — — 7. » Carlshamn — — 2.
Någon erinran vid dessa räkenskaper har hos Revisorerne icke förekommit. 13 Bilaga Litt.
P. till 1801 års revisions-berättelse, angående »tats-verket, sid. 98.
Enskilda enke och pupillfonden.
Tjenstemanna fonden.
Presidenten Isbergs pensions-fond.
Götha Hof-rätts pensions-fond.
Langska pensions-fonden.
Elfstedtska pen sions-fonden.
Balans från år 1838 Tillgångar Uppbörd: Statsbidrag
Delägares bidrag Ränteniedel Ersättning från Arméens pensionskassa....
Observationsmedel Besparade pensioner Tjenstemanna-fondens bidrag till enskilda enke- och pupillkassan 39,460;30 15,819 95 582 69 2,765 1 69,747 58 128,375 53’ Arméens pensionskassa.
Summa Credit» Utgifter:
Pensioner och begrafningshjelp Förvaltningskostnader Afskrifningar och restitutioner Till enskilda enke- och pupillkassan Balans från år 1858:
Ersättning för andel i Wadstena krigsmanshus-kassas inkomster ,, Dito för mistad inkomst af lönebesparingar
Extra statsanslag för pensioneringens upprätthållande Hyresmedel Räntemedel Delegares afgifter Besparda pensioner Diverse inkomster Balans till år 1&G0 Tillgångar Summa 6,587; 9, 4,78030; 32,19686 Skulder Balans till år 1860: 212.156: 58.
Summa 4,752,917: 47. - 99 Credit:
Balans från år 1858: Skulder ! 276,178: 94.
Uppbördsarfvoden 1,115: 74 Restitutioner 100: 8.
Öfverskottsmedel, tillkommande Riksgälds-kontoret 15,474: 57.
Diverse utgifter ö’120: 17- 516,787: 57. jBalans till år 1860:
Utlånta medel jemte räntor 3,762,227: 75.
Fastighets-värde 45,000: —■ Fordringar 149,613: 45. 3,959,950: 96.
Pensionärernes antal vid den 30 Mars 1859 verkställd pensionsreglering utgjorde: å allmänna pensio?is-staten: l:sta klassen, 2:dra afdelningen, 3:dje dito )) d:o dito » 2:dra dito )) 3:dje dito )) 4:de dito » öde dito )) öde dito )) 7:de dito » 8:de dito )) 9:de dito )) 10:de dito )) 1 l:te dito » 12:te dito A den för Gottlands Landtbevåring fastställda skilda pensions-stat: i l:sta klassen » 2:dra dito » 4:de dito » 7 :de dito Pensionärer.
Pensionsbelopp. .. ’ 4. 9,600 — 1. 1.800 — *>o 26,400 — 31. 27,900 — 91. 68,250 — . 350. 210,450 — 1. 525 — 29. 13,050 — 14. 5,775 — 5. 1,125 — . 389. 70,120 — 56. 6,720 — 41. 3,075 2. 1,050 illiT 11. 3,675 — 4. 645 —. 1. 100 — Summa 1,052. 450,260: — 100 — Det utaf Rikets Ständer vid 1856—1858 årens riksdag till fyllnadspensioner åt Arméens befäl anvisade kreditiv af 150,000 R:dr årligen redovisas i särskild räkenskap sålunda:
Uppbörd: 1859 års kreditivsumma ....:.
Besparde pensioner 150,000: — 166: 67.
Skulder 137,324: 56. 150,166: 67. 43,864: 94.
Utgifter: Pensioner Expenser 44,026: 51. 5: 10. 44,031: 61.
Under revisionsåret hafva 100 pensionärer af detta kreditiv undfått pensionsfvllnad med ett sammanräknadt belopp af 44,026
R:dr 51 öre R;mt.
Den särskilda redogörelsen för det under Direktionens öfver Arméens pensions- _ kassa förvaltning ställda statsanslaget för pensionering af militäre embets- och tjeustemäns jemte underofficerares enkor och barn är utan anmärkning granskad i Kongl. Kammar-rätten.
' Tillgångar ..
Statsanslag Uppbörd: 11,046: 36. 37,500: — Summa 48,546: 36.
Bilaga Litt Q. till 1861 års revisions-berättelse, angående stats-verket, sid. 101.
För åren 1758 med 1858, enligt Arméens Herrar Fullmäktiges protokoll den 27 Februari 1857 och utredningen af den 12 September 1860 j 5,591,462 14 f-.delsr af Wadstena krigsmanshus-kassas äldre medel.
Fortsättning för år 1859:
Statsanslag och kreditiv Ränta, å 5^,'å det från Wadstena Krigsmanshus-kassa aflemnade kapital 103,899 23 10,26539 Kassans utgifter:
Pensioner, efter afdrag af besparda 8,597 R:dr 50 öre Förvaltningskostnader, afskrifningar, intresse-utgifter m. m.
Summa Utbetalning arne utgöras af:
Pensioner och begrafningshjelp Ackords-ersättning, enligt Kongl, brefvet den 21 April 1774 Förvaltningskostnader m. m Vakans- och liggetids-besparingar.
1,270,158 19,020 29l 856,137 22 28,080j— Kreditiv till fyllande af bristen i Kassans inkomster.
480,938 70,025 43 8,198,695 73 221,024 66 10,265 39 Utbetalningar af pensioner, begrafningshjelp, förvaltnings-kost nåder, afskrifningar m. m. 17,311,651 55 465,241 87 27,47 3 63 5,705,626176 1,289,178 29 884,217(22 550,96351 8,429,985178 17,804,367 5 15,458,446 3 513,176 1,832,744 R:dr j 17,804,367 5 Kongl. Arméens Pensions-kassas förmögenhet vid 1859 års slut utgjorde, efter afdrag af dess skuld 212,156
R:dr 58 öre, ett belopp af 3,747,794 R:dr 38 öre, deruti det från Wadstena Krigsmanshus-kassa aflemnade orubbade kapital, 205,307 R:dr 73 öre, är inbegripet; och som Arméen för bestridande af utgifterna, 17,804,367 R:dr 5 öre, tillskjutit genom egna bidrag 9,374,381 R:dr 27 öre, utöfver erhållna statsbidragen 8,429,985 R:dr 78 öre, lärer statsverket af nämnde förmögenhet ej anses äga större belopp än berörda kapital, 205,307 R:dr 73 öre, men delägarne i Kassan återstoden, 3,542,486 R:dr 65 öre.
* Uti denna utredning är hvad å det kreditiv af 150,000 R:dr, som af Rikets höglofl.
Ständer för år 1857 och följande år anvisats till fyllnadspensioner åt Arméens B||fäl, för åren 1858 och 1859 blifvit användt med 56,707 R:dr 5 öre icke inbegripet. stockholm af Kongl. Arméens Pensions-kassas Revisions- och Bokhållare-kontor den 12 September 1861. i JL.
Lidbäck. - 10! — Credit.
Summa 48,546: 36. § I Till följd af Direktionen utaf Arméens sednast församlade Fullmäktige meddelad föreskrift, har följande utredning blifvit till Revisorerne öfverlemnad:
Amiralitets-kriffsmanskassan.
Till Rikets Ständers nu församlade Revisorer hafva blifvit öfverlemnade de af Kassa-direktionen aflemnade utdrag af räkenskaperna för revisionsåret.
Intressemedel... 49,644 Anslag af lotsverket 1,500 Förverkade båtsmanslöner 1,453 Böter af rust- och rotehållare 79 Af- och tillträdesafgifter 25,500 Inskrifningspenningar 300 Arliga afgifter 2,086 Centonalmedel 9,000 Pensionsafgifter 20,715 67. 78. 21. 47.
Transport: 110,279: 13. *”*■ fo2 Transport: 110,279: 13. 845: — 85: — 2,580: — Summa 113,789: 13.
Dito till dito gemenskap 22,149: 65.
Rese- och traktamentspenningar 1,094: 28.
Summa 113,868: 40.
Gratial fonden.
Intressemedel
Anslag af statsverket för förlorade arm-och lastpenningar i Pommern Passagerareafgifter Extra inkomster Saköresmedel Tomtören Gratialsafgifter Vakans- och liggetids-besparing En-per-mille-afgift .'
Summa 73,432: 44.
Gratialer till enkor och barn 47,749: 67. Nådegåfvor ■••• 224: 50.
Gratifikationer 3,000: — Inqvarteringspenningar 276: — Arfvoden ■••• 525: — Extra utgifter 1,406: 9.
Af ofvanstående redogörelse inhemtas, att pensionsfondens utgifter under revisionsåret utgjort 79 R:dr 27 öre mera, än fondens inkomster, men att deremot gratialfondens inkomster öfverstigit utgifterna med icke mindre än 19,979 R:dr 63 öre, hvilket 43,415 11. 4,500 — 2,955 — 24 - 927 36. 60 50. 12,355 47.
2,520 — 6,675 —■ Avancementspenningar
Extra inkomster
Nådår eller begrafningshjelp gynnsamma förhållande hufvudsakligen lärer härleda sig derifrån, att kassadelägarne fortfarande erlagt dubbel gratialsafgift i ändamål att de betydligt ökade utgifter för gratialer till högre belopp, som, enligt fattadt beslut, från och n^d innevarande år skola gratialisterna tillgodokomma, derigenom framgent må knnna vederbörligen bestridas.
Styrelsen för allmänna väg- oell vattenbyggnader.
Dess räkenskaper, som för revisionsåret undergått granskning i Kongl.
Kammarrätten xitan anmärkning och hos Revisorerne ej heller föranledt till någon erinran, redovisa inkomster och utgifter sålunda:
Tillgångar D ebet.
Till aflöningar » rese- och undersökningskostnader samt expenser » Skeppsholms brobyggnad v/c» ygwUctu l i o r\r\r\ reparationer å Trallebergs bro i Sä O ® «“ » inköp af 36 exemplar af Kapten Nermans tekniska tidskrift Försäljningsmedel m. m Arrende af Albrechtsunds kanal 26,950; 25,000: 1,369 540; 1,042: 145 50.
Balans till år 1860: Credit.
Aflöning 27,700: — Rese- och undersökningskostnader 24,337: 30.
Kontorsexpenser 843: 50.
Gråda kanal 75: — Albrechtsunds kanal 163: 47.
Tranebergs brobyggnad 1,369: 50.
Nockeby dito 5,470: 9 :.
Transport: 59,959: 73. 153,334: 83. 171,046: 56. 30: 13.
Summa 324,411: 52 Transport: 59,959: 73.
Inköp af 36 exemplar af Kapten Nermans tekniska tidskrift . 540: — 190,375: 74.
Inventarier och materialier 24,819: 15.
Summa 324,411: 52. § I På sätt Styrelsens till Kongl. Majt afgifna underdåniga berättelse gifver vid handen, utgjorde vid revisionsårets slut behållningarne å Styrelsens räkning i Rikets Ständers Bank följande belopp: i f. d. vatten-kommunikations-fonden 442: 30. » anslaget, till aflöning för Styrelsens embets- och tjenstemän 568: 75. » anslaget till resor, undersökningar och expenser för allmänna arbeten ....
7,399: 60. » medel, som tillhöra Albrechtsunds kanal 10: 63. » anslaget till ombyggnad af Nockeby bro 344: 27. » anslaget till Drottningholms-brons ombyggnad 3,555: 68. » medel, som tillhöra brobyggnaden mellan Kyrk- och Skeppsholmarne .... 81,000: —■ tillsammans R:mt R:dr 93,321: 23; och då härtill lägges hos Friherre De Geer befintlig kassa för sistnämnde brobyggnad, 2,361: 79. utgör hela kontanta behållningen R:mt R:dr 95,683: 2. hvilken summa äfven finnes i ofvanstående tabell upptagen.
Det belopp, som under titel oredovisade anslag finnes utbalanseradt i Styrelsens hufvudbok och derutur infördt i förestående‘tabell, utgjordes af förskjutne kostnader för allmänna arbeten, nemligen: till Konungens Befallningshafvande i länen 12,135: 3. » sjön Tåkerns sänkning 298: 58. » undersökningar 1,100: —- Summa R:dr R:mt 13,533: 61» § 2.
Af en vid den underdåniga berättelsen fogad förteckning å sådane arbeten, till hvilka Kongl. Maj:t under år 1859 beviljat statsbidrag, inliemtas följande: — 105 — Arbeten med understöd från:
Vägbyggnads/onden:
Vagomläggning emellan Bodarnes och Hasslerörs gästgif varegärdar i Skaraborgs län Sänkning af Groröds backe emellan Uddevalla och Raknebo gästgifvaregård i Götheborgs och Bohus län Vägomläggning emellan Christianstad och Ystad, vid Maglehem, Brösarp och Bondrum i Christianstads län....
Sänkning af Tågarps backé i Malmöhus län Vattenaftappnings fonden:
Utdikning af myrer å Täländö, Niva, Pajala, Kirnujaiwi och Erkheikki byars ägor i Pajala socken af Norrbottens län Utdikning af myrer vid Wester-Sjulmarks by i Bygdeå socken af Norrbottens län Sänkning af sjön Örlén och ån Orian i Ransbergs socken af Skaraborgs län Fonden för smärre hamnbyggnader och årensningar:
Hamnanläggning vid Räå fiskeläge i Malmöhus län Baviljadt statsbidrag: Anslag.
Lån. 9,000: — 6,000: — 12,200: — 15,000: — 1,590: 165 1,700: 23.000: 6,360: 1,660: 6,800:
Statens jern vägs byggnader. sQ åboö? séJBTldl :
Joi De för detta ändamål anslagne medel redovisas i sju särskilda hufvudböcker, nemligen för: 1:0 Öfverstyrelsen. 2:o Vestra stambanan från Götheborg; byggnadsafdelningen. 3:o
Dito dito dito; färdiga banan. 7:o Södra stambanan från Falköping.
^ — 106 —
Chefens för statens jernvägsbyggnader den 31 sistlidne Juli till Kongl. Maj:t afgifna särskilde underdåniga berättelser, angående arbetenas fortgång samt trafiken ä statens jernvägar under år 1859, hafva, i likhet med hvad föregående år ägt rum, blifvit till Revisorerne öfverlemnade och äro af följande innehåll:
»Vestra stambauau från Götheborg.
Vid 1859 års ingång voro terrasseringsarbetena å sistnämnda linie i det närmaste afslutade, landfästena till broar öfver Hornborga-, Osa- och Tidaåarna uppförde och uppsättning af öfverbyggnad å sistnämnde bro påbörjad, permanenta sliper och röler utlagde på en sammanräknad längd af 31,000 fot, stationshusen vid Sköfde och Töreboda uppmurade och takbeklädda samt godsmagasiuer vid båda dessa stationer och vid Moholm upptimrade, hvarjemte grundläggning för lastkaj vid Töreboda och stationshus vid Moholm var verkställd.
Terrassering af återstående delar verkställdes till sammanräknad längd al 14,300 fot; öfverbyggnaden till ofvannämnde trenne broar uppsattes; bron öfver Hornborga-ån är belägen i närheten af Wahltorps kyrka, har ett spann af 75 fot och ligger med öfverkanten af rälerna 32 fot öfver lägsta vattenytan i ån; bron öfver Ösan, vid Åkleby, omkring 0,75 mil norr om Sköfde, har äfvenledes endast ett spann, men af J00 fots vidd; öfverkauten af dess räler ligger 40 fot öfver åns lägsta vattenyta; bron öfver Tida-ån, i närheten af Wads kyrka, har trenne spann af 50 fots vidd hvartdera och ligger med rälernas öfverkant 15 fot öfver Tida-åns vattenhöjd på detta ställe; öfverbyggnaden till alla dessa broar är af smidt eller valsadt jern, är tillverkad i England vid Woodside Iron Works, nära Dudley, kostar omkring 14 R:dr
R:mt p®r centner och väger respektive 590,992 och 714 centner.
För vägars framdragande under banan fullbordades 10 genomfarter, och 74 större och mindre vägöfvergångar i banans plan nedlades.
Omläggning af landsvägar verkställdes på en längd af 7,350 fot. i — 107 — Ballastning eller grusfyllning samt nedläggning af sliper oeh räler utfördes på en längd af 5.61 mil.
Telegrafledning, distans- och lutningspålar samt optiska signaler uppsattes utåt hela linien Falköping—Töreboda, och ännu icke inhägnade delar af banan förseddes med stängsel, dels af sten, dels af trä.
Jonsered 1,4 » Lerum 1.9 » Floda 2,5 » Alingsås 4,3 « Lagmansholm 5.6 » Wårgårda 6,2 » Foglavik 8,1 » Sörby 9,4 » Falköping 10,7 » Stenstorp • 12,0 » Sköfde 13,5 » Wäring 14,9 » Moholm 16,0 » Töreboda 17,1 »
Bangårdsområdets planering fullbordades till största delen, och för den växande trafiken nödiga sidospår, utvexlingar och vändskifvor nedlades.
Å den föregående år för trafik öppnade linien Wårgårda—Falköping utfördes åtskillida kompletteringsarbeten.
Det hade från början antagits såsom alldeles gifvet att vestra stambanan emellan Götha kanal och Nerikes lånegräns icke kunde, för terränghinder skull, framdragas öfver Tiveden på annat ställe än vid denna skogstrakts vestra gräns, d. v. s. utmed östra stranden af sjön Skagern, men en mot slutet af år 1858 företagen noggrann undersökning lemnade mot förmodan det resultat, att en mindre arbetsdryg och mer ån — 108 — i mil kortare väg kunde utstakas öfver Elgarås och Finnerödja samt på andra sidan om Nerikes lånegräns beqvämligen forts.ättas öfver en i allmänhet jemn sandmo till närheten af Porla brunn, hvarest den sammanträffade med den af Jernvägs-undersökningskommittéerna föreslagna fortsättningen af vestra stambanan genom Nerike.
I mitt underdåniga förslag till arbetsplan för 1859 års arbeten ansåg jag mig derföre böra till utförande föreslå det seduast utstakade alternativet, hvars rigtning, sadan den af Eders Kongl. Maj:t i nåder fastställdes, närmare inhemtas af nedanstående beskrifning.
Vid Sörtorp, omkring 2,3 mil från Töreboda, uppnår banan högsta punkten af sin sträckning öfver Tiveden, eller en höjd af nära 600 fot öfver hafvets yta.
Hela den terräng, hvaröfver linien mellan Töreboda och Sörtorp är utlagd, lämpar sig i allmänhet vä! för en jernvägsanläggning; inga konstarbeten förekomma och de enda större terrasseringsarbeten, värda att särskildt nämnas, äro bankfyllningarna mellan Skagelund och Baskelund samt vid Neckerud och Källabroängen.
Vid Sörtorp vidtager en svårare terräng och, för att erhålla en lämplig lutning af linien vid dess öfvergång af den så kallade Finnerödjadalen, har den blifvit utstakad i en båge mot öster förbi Finnerödja qvarn öfver Bodarne-ån, hvarefter den i nordostlig rigtning och i nära rät linie framgår till gränsen emellan Skaraborgs och Örebro län, straxt norrom Bodarne gästgifvaregård.
Sedan den sålunda utstakade iinien blifvit i nåder stadfästad, vidtogos förberedande arbeten och den definitiva utstakningen verkställdes.
Terrasseringen börjades under Augusti månad och pågick med en arbetsstyrka af omkring 100 man till medlet af November, under hvilken tid 9,330 kubikfamnar jordarbete och 31 kubikfamnar bergsprängning verkställdes, hvarigenom en sammanräknad längd af mer än 4,000 fot färdigterrasserade delar inedhanns.
Vestra stambanan frän Stockholm. Stockholm—Södertelje.
I inin underdåniga berättelse om fortgången af 1858 års arbeten liar jag redogjort för de grunder, hvarpå såväl det underdåniga förslaget till bangårds-anläggning å Södermalm som öfverenskommelsen med Stockholms stad om upplåtelse af erforderligt jordutrymme för samma anläggning hvilade.
Redan under nyssnämnde är hade utfyllningen af Fatbursjön påbörjats, dock endast medelst byggnadsgrus från inom staden pågående privata arbeten, men under 1859 skedde denna utfyllning tillika från terrasseringsarbetena å iinien emellan Södermalm och Arstaviken, så att vid samma års utgång nödigt område för det blifvande stationshuset samt för banans hufvudspår var utlagdt och planeringen af bangårdsområdet påbörjad.