Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
S/trifrelse, J\':o 81. 19 Beträffande denna fråga är derjemte hos Rikets Ständer vordet anfördt, hurusom den af E. K. Maj:t begärda förhöjning i anslaget till folkskolelärareseminarierna otvifvelaktig! vore otillräcklig, såvida något mer åsyftades än att blott i afseende på lärarekrafter, lokaler, undervisningsmateriel och andra nödiga hjelpmedel försätta i fuligodt skick de seminarier, som, enligt Kongl. Kungörelsen angående seminariernas organisation den 22 April 1864, borde ombesörja ifrågavarande undervisning; och ansåges det antagandet icke sakna skäl, att den nådiga Propositionen hufvudsakligen afsett denna redan beslutade organisation.
Att åtminstone ett stort behof, utom do nyss uppräknade och närmast afsedda, redan förefunncs, vöre alldeles uppenbart.
Den åberopade kungörelsen upptoge för rikets vestra provinser från gränsen af Dalarne och Nerike ned till Skåne endast eli seminarium lör manliga lärjungar, nemligen det i Göteborg förlagda, vid hvilket under 1865 års hösttermin 115 lärjungar varit inskrifna.
Att detta antal inom mycket kort tid skulle komma att ansenligt ökas, om den uppgjorda anordningen verkligen blefvc genomförd, vore lätt att förutse, då i sådant fall provinserna Wermland, Westergötland, Dalsland, Bohuslän och Halland med en sammanräknad lolkmängd af 1,122,595 innevånare komme att förse det nämnda seminariet med sina skollärare-ämnen.
Carlstads seminarium hade för närvarande omkring 60 lärjungar.
Om nu denna läroanstalt nästkommande höst blefve indragen, så skulle vid Göteborgs seminarium med den tillökning, som i sådant fall vore att från Wermland förvänta, lärjungeantalet med nästa läseårs början utan tvifvel uppgå till aldraminst 180 lärjungar.
Det vore icke att antaga, att mau under dessa förhållanden skulle kunna bereda någon minskning i detta ötverdrifna antal genom att hänvisa t. ex. någon del af de från Halland kommande eleverna till Lund och af Vestgötarne till Wexiö; ty seminariet på förra stället räknade redan 117 och på det sednare, fastän ännu icke lullständigt ordnadt, 76 lärjungar.
Häraf ansåges vara klart, att då såväl Rikets Ständer som E. K.
Maj:t på goda grunder förklarat ungefärligen 100 vara det högsta antal lärjungar, som vid hvarje bildningsanstalt för blifvande folkskolelärare kan med framgång undervisas, ett seminarium för de vestra provinserna, utom det i Göteborg inrättade, vore af högsta bebof påkalladt. E. K. Maj:t hade ock redan erkänt detta behof, då domkapitlet i Carlstad erhållit tillåtelse att sistlidna höst inskrifva nya elever vid dervarande seminarium och följaktligen dermed tillkännagifvit, att denna anstalt måsto tillsvidare bibehållas.
Men skulle den bibehållas eller till annan lämplig plats i rikets vestra del förläggas, så borde äfven de medel anslås, förutan hvilka den ej kunde komma att motsvara sin bestämmelse och tidens kraf.
Med ledning af sednast församlade Ständers beräkning och af den i Ecklesiastik-departementet uppgjorda utgifts-stat för seminarierna är derföre vordet föreslaget, att den af E. K.
Maj:t äskade anslagssumman, 15,000 R:dr, till seminarierna för folkskolelärares bildande, måtte af Rikets Ständer höjas till 25,000 R:dr, på det att, utöfver det i Kongl. Kungörelsen den 22 April 1864 bestämda antalet af dylika bildningsanstalter, en fullständig sådan på tjenlig plats i rikets vestra del måtte kunna inrättas.
Ilos Rikets Ständer har derjemte blifvit föreslaget, att folkskolelärareseminarium i Wisby, som våren 1864 räknat 24 elever, måtto tills vidare få fortfara i sin verksamhet samt förblifva i åtnjutande af det anslag och de stipendiiförmåner, som det hittills innehaft.
Såsom skäl för dessa framställningar hafva blifvit åberopade dels den allmänna och varma nitälskan, hvarmed Gotlands befolkning omfattat folkundervisningen och hvarigenom denna provins, 20 Expeditions-Utskottets Förslag lill anderd.
Skrifvelse, iV:o 81. i afseende på sitt folkskoleväsende, icke endast kunde mäta sig med, utan i ett eller annat hänseende stöde framför de landskaper, der nämnda fosterländska angelägenhet visat den mest lofvande utveckling; dels öns aflägsna läge, de kostsamma sjö- och landtresorna till det seminarium på fastlandet, som skulle af elever från Gotland besökas, samt svårighet för dessa elever att uppehålla sig på en från hemmet så långt afskild ort, der alla små, men relativt mycket vigtiga förbindelser med hemmet i hänsyn till seminaristers hushållning alltid blefve dyra och vissa tider af året kanske omöjliga; dels ock slutligen den omständigheten, att på Gotlands landsbygd ännu bland allmogen fortlefde en mycket egendomlig, för fastlandsbon länge obegriplig, provinciel munart, likasom ock många i lynne och folksed starkt utpreglade egendomligheter, hvarigenom ömsesidig svårbegriplighet skulle uppstå, om från någon provins på fastlandet en sou af folket, med sin provins starkare eller svårare språk brytning, skulle uppträda såsom barnalärare bland en befolkning med en för honom ny dialekt, nya folkseder och mångartade egendomliga förhållanden, dem han icke förstode och kanske aldrig skulle lära sig att rätt uppfatta.
Rikets Ständer, sorn vid sistlidna riksdag åt E. K.
Majit öfverlemnat att närmare bestämma såväl antalet af seminarier, som de orter, der dessa läroanstalter borde bibehållas eller nya sådana inrättas, hafva vid sådant förhållande ej funnit lämpligt att nu ingå i definitiv pröfning af det väckta förslaget om bibehållande af seminarium i Wisby; men då de omständigheter, hvilka blifvit anförda såsom skäl derför, synts förtjenta af behjertande, hafva Rikets Ständer ansett sig böra derå fästa E. K.
Maj-.ts nådiga uppmärksamhet.
Vidkommande derefter E. K.
Majits nådiga förslag om tillökning i anslaget för folkskolelärare-seminarierna samt den i enahanda syftning gjorda framställning, så ock i betraktande deraf, att det vid sistlidna riksdag anvisade anslag af Rikets
Ständer beräknats för fem manliga och ett qvinligt seminarium, men E. K.
Majit funnit sex manliga och två qvinliga vara af nöden, synes med den af E. K. Maj:t nu föreslagna anslagsförböjningen endast vara afsedt att bibehålla i deras nuvarande utsträckning de seminarier, som, enligt ofvanberörda nådiga kungörelse, böra ombesöja ifrågavarande undervisning.
Då emellertid elevernas antal, som af Rikets Ständer beräknats komma att, uppgå till högst 560, numera stigit till 741, måste, med den ojemna fördelning af detta antal, som af lokala förhållanden är en följd, åtskilliga seminarier erhålla elever vida utöfver det antal af 100, hvilket Rikets Ständer ansett med framgång kunna vid hvarje seminarium undervisas.
Denna betydliga tillökning i seminarii-elevernas antal synes göra till en nödvändighet, att antingen på någon tjenlig plats i rikets vestra del, hvilken synes deraf vara mest i behof, inrättas ett fullständigt seminarium för manliga elever, eller ock åtskilliga af de seminarier, hvilka E. K. Maj:t ansett framgent böra ombesörja undervisningen, erhålla den utvidgning och den förändrade anordning i öfrigt, att de kunna, utan men för undervisningen eller ordningen iuom anstalten, emottaga vida större antal elever, än det, hvarför de ursprungligen varit afsedda.
I enlighet med dessa åsigter och på det E. K.
Majit icke må sakna medel för ett fullt ändamålsenligt ordnande af folkskolelärare-seminarierna hafva Rikets
Ständer ansett tillökningen i förevarande anslag böra bestämmas till 25,000 R:dr och således medgifvit, att det till seminarier för folk skolelärares bildande uppförda anslag må med detta belopp förhöjas; hvarjemte Rikets Ständer, i underdånighet anhålla, att E- K.
Majit täcktes taga under Expeditions- lilskot/e/s Forsing lill underd.
Skrifvelse, N:o 81. 21 öfvervägande, huruvida icke, med hänseende till ofvan anförda omständigheter, dels i rikets vestra del ett seminarium, utom det i Göteborg, må vara bohöfligt, dels seminarium i Wisby må fortfarande böra bibehållas. 50:o.
I afseende på anslaget till stipendier för seminarii-elever bar E. K. Maj:t föreslagit att detta anslag, för närvarande bestämdt till 30,000 R:dr, måtto höjas till 45,000 Ridr; Och hafva Rikets
Ständer beviljat den föreslagna anslagstillökningen, 15,000 Riksdaler. 51:o.
Uti det. den nådiga Propositionen bilagda Statsråds-protokoll är erinradt, hurusom, hvad anginge inspektionen öfver folkskolorna, Rikets Ständer för befrämjande af denna inrättning, hvars gagnande inflytande varit allmänt erkändt, anvisat ett belopp af 30,000 R:dr, att användas till arfvoden samt rcseoch traktamentsersättning för Inspcktörerne, oell dervid ansett det vara af vigt, dels att arfvodet för hvarje Inspektör blefve ökadt, dels ock att inspektionsdistrikten förminskades tili omfång.
För den tid innevarande statsregleringsperiod omfattade hade båda dessa åtgärder blifvit vidtagna.
Hernösands stift hade fördelats i fyra, hvartdera af Upsala, Linköpings, Westerås, Wexiö och Göteborgs stift i tre, samt Skara, Strengnäs och Lunds stift i två distrikter, och hade Calmar, Carlstads och Wisby stift hvartdera utgjort ett distrikt.
För Inspektörcrne, hvilkas antal uppgått till 28, hade ock arfvoden blifvit anvisade med ett, såvidt anslaget medgifvit, förhöjdt belopp.
Då det emellertid vore af synnerlig vigt, att icke genom anslagets otillräcklighet hinder måtte läggas i vägen för verkliggörandet af Rikets Ständers uttalade önskan derom, att hvarje folkskola måtte, så vidt möjligt vore, årligen af Inspektören besökas, har E. Ii.
Majit nu föreslagit, att det till arfvoden åt
Folkskoleinspektörer och kostnaden för deras resor afsedda anslag måtte förhöjas med 10,000 R:dr; Och hafva Rikets Ständer beviljat den begärda anslagstillökuingen, 10,000 R:dr. 52:o.
Till understöd för högre folkskolor ansågo Rikets Ständer vid sistlidna riksdag, enär antalet af dylika skolor då icke tilltagit, utan snarare visat sig vara i aftagande, så att af do för nästförutgångna statsregleringsperiod härtill anslagna 12,000 Ridr endast 5,666
R:dr utgått, högre anslag ej böra anvisas, än som kunde vara tillräckligt att fylla det dåvarande behofvet, helst, i händelse detta skulle vexa, medel borde finnas derför tillgängliga i besparingarne å de till folkundervisningens befrämjande beviljade anslag; och blef i följd deraf ett årligt belopp af 6,000 R:dr för ändamålet anvisadt att från Iiiksgälds-kontoret utgå.
Under innevarande statsregleringsperiod hafva, enligt hvad Statsråds-protokollet gifver vid handen, dessa förhållanden förändrat sig så, att antalet af högre folkskolor begynt tillvexa.
Till de förut befintliga sex högre folkskolor hafva kommit tre nya, så att till understöd för dylika läroanstalter beviljats 8,000 Ridr att årligen utgå och derutöfver 867 Ridr, för hvartdera af åren 1865 och 1866.
I anledning häraf och till betryggande af dessa läroanstalters fortfarande bestånd har E. K.
Majit nu begärt att för ifrågavarande ändamål måtte å ordinarie stat uppföras ett belopp af 10,000 R:dr; Och hafva Rikets Ständer, med bifall till hvad E. K.
Majit föreslagit, till understöd för högre folkskolor anvisat ett årligt belopp af 10,000 Ridr, att bland Åttonde Hufvudtitelns anslag på stat uppföras. 22 Expeditions-Utskottets Förslag till anderd.
Skrifvelse, N:o 81. 53:o.
Vidare) har E.
Iv. Majrt föreslagit., att ett årligt anslag af 100,000 R:dr till folkskoleväsendets utveckling och förbättring mätte på stat uppföras.
I sammanhang härmed hafva Rikets Ständer till behandling förehaft åtskilliga hos Rikets
Ständer gjorda framställningar att hela den personliga skyddsafgiften måtte användas till folkundervisningens befrämjande och utveckling.
Sedan vid 1844—1845 årens riksdag Rikets Ständer, i sammanhang med den personliga skyddsafgiftens nedsättning till hälften, beslutat, att ett den andra hälften af nämnda afgift motsvarande belopp skulle till folkundervisningens befrämjande direkte till församlingarne utgå, hafva vid flera af de följande riksmötena framställningar inom de särskilda Riks-Ståuden blifvit gjorda om anvisande af jemväl den återstående skyddsafgiften för berörda ändamål.
Dessa framställningar hafva hittills icke vunnit Rikets Ständers bifall och skälet dertill torde hufvudsakligen vara att söka i den åsigt, att på vederbörande kommuner visserligen borde ankomma att med egna medel tillvägabringa en tidsenlig utveckling af folkskolorna, men att angeläget vore, det
Staten förblefvc i tillfälle ej allenast att genom direkta bidrag och genom bestämmande af vissa vilkor för dessa bidrags åtnjutande verka till folkskoleväsendets lyftning i allmänhet och dymedelst göra dess gagnande inflytande för den stora allmänheten åskådligt, utan äfven att föreskrifva grunderna för folkskolans organisation och öfver dess verksamhet utöfva noggrann kontroll.
Under nuvarande förhållanden, då dels folkskolans väsendtligt ordnande bör kunna anses hafva försiggått och organisationen till och med vunnit en viss stadga, dels ock de särskilda landtkommunerna i landstingen fått cn sammanhållningspunkt, som särskildt för skolväsendet bör kunna blifva af stort gagn, torde det med skål kunna ifrågasättas, huruvida icke tidpunkten må anses vara inne, att, åtminstone till hufvudsaklig del, befria Staten från den direkta omvårdnad om folkskoleväsendet, som hittills funnits nödig.
Då emellertid för denna frågas fullständiga pröfning erfordras en noggrann utredning- i afseende på de följder, som i ekonomiskt hänseende skulle af en dylik förändring kunna förväntas, hafva Rikets Ständer funnit sig böra i underdånighet anhålla, att E. K. Maj:t måtte låta dels undersöka och utreda, huruvida, utan uppoffring af den nödiga kontrollen öfver folkskolorna, Statens nuvarande bidrag till dem må kunna i sin helhet eller till någon del upphöra derigenom att den återstående delen af skyddsafgiften anslås till hvarje församling, dels ock låta uppgöra och framlägga beräkning öfver de medel, som kunna erfordras för det understöd, hvilket åtskilliga församlingar under vissa förhållanden möjligen icke skulle kunna undvara, samt afgifva förslag om sättet för beredande af dessa medel.
Yid sistlidna riksdag hafva för nuvarande statsregleringsperiod Rikets Ständer anvisat ett årligt belopp af 75,000 R:dr att användas till folkskoleväsendets utveckling och förbättring i allmänhet uti de församlingar, som till lärares och lärarinnors aflöning redan tillskjutit eller åtoge sig att tillskjuta samma belopp sorn den till församlingen öfverlåtna andelen af personliga skyddsafgiften; och enär af Statsråds-protokollet inbemtas att berörda anslag visat sig otillräckligt, så att de understöd, som kunnat beviljas, cj obetydligt understigit de belopp, hvilka skulle efter stadgade grunder hafva kommit församlingarne till del; samt detta förhållande på åtskilliga orter haft den menliga följd, att dels skolor, som församlingarne beslutat inrätta, ej kommit till stånd, dels ock redan inrättade skolor måst indragas, hafva Rikets Ständer, som dessutom inhemtat, att, efter det förevarande nådiga framställning blifvit afgifven, till Ecklesiastik - Expeditions- Utskottets Fur-siat) lill underd.
N:o 81. 23 departementet inkommit ett betydligt antal ansökningar om understöd utaf omförmälda anslag, på det sätt bifallit E. K.
Maj:ts ifrågavarande nådiga framställning, att till folkskoleväsendets utveckling och förbättring å Åttonde Hufvudtiteln uppföres ett anslag af 150,000 R:dr, att användas för detta ändamål i allmänhet uti de församlingar, hvilka till lärares oller lärarinnors aflöning redan tillskjutit eller åtaga sig att tillskjuta lika stort belopp, som den till församlingen öfverlåtna andel af personliga skyddsafgiften utgör. 54:o.
Vidare har E. K. Maj:t begärt, att alla de för folkskoleväsendets befrämjande å stat uppförda anslag måtto, på det de för samma ändamål afsedda medel må i sin helhet komma folkundervisningen till godo, och, i händelse brist å något af anslagen funnes uppstå, denna skulle kunna fyllas af det möjligen upp kommande öfverskotta å ett annat, med deras sammanlagda belopp få såsom ett särskildt reservationsanslag anses; Och hafva Rikets Ständer till denna nådiga framställning lemnat bifall. 55:o.
I det åt Sällskapet för vexelundervisningens befrämjande anvisade belopp har E. K. Maj:t äskat tillökning med 1,500 R:dr; och då, enligt hvad af Statsråds-protokollet inhemtas, denna anslagsförhöjning, hvilken är beräknad att utgöra ersättning för do kostnader, som nämnda sällskap nedlagt å inrednino- och utvidgning af den numera till lokal åt. seminarium för folkskolelärarinnor upplåtna Statens egendom, dessutom är afsedd att användas för vidare utsträckning af sällskapets verksamhet till folkbildningens befrämjande i allmänhet, hafva Rikets Ständer medgifvit, att det åt sällskapet för vexelundervis vingens befrämjande anvisade anslag, nu utgörande 3,000 R:dr, må till 4,500 R:dr årligen förhöjas. 56:o.
Majit begärt, att tillförordnade föreståndaren för folkskolelärare-seminarium i Lund C. L.
Wåhlin och tillförordnade hufvudläraren vid folkskolelärare-seminarium i Linköping K. W. Kastman måtte, vid bestämmande af lönegrad vid seminarium, få tillgodonjuta den af dem såsom ordinarie lärare vid elementarläroverk förvärfvade uppflyttningsrätt; Och hafva Rikets Ständer till förevarande nådiga framställnin°' lemnat bifall.
Sundhets-kollegium med Mciiicinal-statcn. 57:o. Enligt det af Sundhets-kollegium på nådig befallning den 11 April 1859 afgifna förslag till ordnande af den civila hälsovården i riket, skulle 48 nya provincialläkare, hvardera med lön af 1,500 R:dr årligen, anställas och inom länen fördelas; och hafva, med användande af derför vid de två sistförflutna riksdagarne anvisade medel, 28 af dessa nya provincialläkarebeställningar redan blifvit inrättade i de orter, der sådana beställningar ansetts vara af behofvet mest påkallade.
På sätt af Statsråds-protokollet inhemtas, hade, efter det från sex särskilda kommuner framställningar blifvit gjorda om beviljande af anslag för inrättande af nya provincialläkarebefattningar, Sundhets-kollegium i underdånig skrifvelse hemställt, att åtta nya provincialläkare måtte anställas inom de orter, som ansåges vara i största behof af förbättrad läkarevård; men med hänseende till den 24 Esup edilin n s- Uts k o t lutt:
Förslug lilI underd.
Skrifvelse, N:o 8L kortare tidrymd, som nästa statsreglering komme att omfatta, har E. K.
Majit nu äskat anslag till endast tro ytterligare provincialläkarebefattningar, med 1,500
Ridr för hvarje eller 4,500 R:dr, att, enligt E. K.
Maj:ts disposition, användas till inrättande af sådana beställningar inom de orter at riket, der de finnas mest behöfliga, dock med samma vilkor, som vid de förut beviljade anslagen af enahanda beskaffenhet varit iästadt, nemligen att innevånarne i hvarje distrikt skola på egen bekostnad anskaffa och underhålla lämplig bostad åt läkaren vid den för honom bestämda station.
Med afseende å landtbcfolkningens behof af ökade tillfällen till läkarevård, hafva Rikets
Ständer funnit skäligt anvisa ett årligt anslag af 9,000 R:dr, att, enligt E. K.
Maj:ts nådiga disposition, användas till löner, hvardera å 1,500 R:dr, åt sex nya provincialläkare inom de orter af riket, der de finnas mest behöflige, med vilkor, att innevånarne i hvarje distrikt på egen bekostnad anskaffa och underhålla lämplig bostad åt läkaren vid den för honom bestämda station. 58:o.
Yid sistlidna riksdag anvisade Rikets Ständer ett reservationsanslag af 11,000 R:dr, att, enligt E. K.
Maj:ts nådiga disposition, användas till löneförhöjning, med 500 Ridr åt hvardera, för de extra provincialläkare, som icke innehade annan tjenst.
Utåt de inom riket anställde 20 extra provincialläkare hafva 21 redan erhållit omförmälda lönetillökning, så att endast 5 extra provincialläkare, hvilka tillika äro bataljonsläkare, ännu åtnjuta det lägre arfvodet; och har E. K. Maj:t föreslagit, att 22 af do nuvarande extra provincialläkarebefattningarne måtte varda på ordinarie stat uppförda med full proviucialläkarelön.
Rikets Ständer hafva till E. K.
Majlis förevarande nådiga framställning lemnat bifall. 59:o.
Majit erinrat, att den under titeln Sundhets-kollegium och Medicinalstaten, med ett förslagsvärde af 3,908 R:dr 40 öre upptagna indelta spanmål 1,954 kubikfot 2 kannor, såsom rätteligen tillhörande det i Riks-stateu nästpåföljaudc anslaget för Barnmorske-undervisningen och Barnbördshusen, hvilket förut varit inbegripet under nyssnämnda anslagstitel, borde från det förra anslaget till det sednare nedflyttas; och är detta i bilagda tabell Litt.
D. iakttaget. 60:o. Utaf Statsråds-protokollet inhemtas, hurusom Svenska Läkaresällskapet, hvars ändamål är “att för läkare och apothekare i riket bilda en litterär föreningspunkt samt att verksamt bidraga till de medicinska vetenskapernas förkofran, spridande och praktiska tillämpning", hos E. K.
Majit anhållit att, då Sällskapet, i brist af tillräckliga medel, funne sin framtida litterära verksamhet i väsendtlig mån begränsad, E. K.
Majit måtto täckas till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition derom, att det åt Sällskapet nu lemnado årliga statsbidrag af 2,250 Ridr måtto från och med nästa statsregleringsperiod höjas till 3,000 Ridr; Och har, efter det Sundhets-kollegium, med vitsordande af det förtjenstfull sätt, hvarpå Svenska Läkaresällskapet städse verkat för vetenskapens förkofran och utbredning, denna underdåniga framställning förordat, E. K.
Majit nu begärt att anslaget till Svenska Läkaresällskapet måtte förhöjas med 750 Ridr.
Med bifall till E.
Majits förevarande nådiga framställning hafva Rikets Ständer medgifvit, att det åt Svenska Läkaresällskapet nu anslagna årliga statsbidrag må höjas till 3,000 Ridr.
Barnmorske - Expedition s-Utshottets Förslug till underd.
Skri frelse, i\:o 81. 25 BaruDiorskc-Miidcrvisiiings-austalteriia och Barnbördshusen. 61:o.
Ständer är förslag vordet väckt oni beviljande af ett årligt anslag af 2,000
R:dr, att lika fördelas emellan tvänne biträdande barnmorskelärare, en vid läroverket i Stockholm och en vid läroverket i Göteborg; och då Rikets
Ständer funnit denna fråga väl förtjent af uppmärksamhet, men icke vara af beskaffenhet, att böra omedelbart af Rikets Ständer pröfvas, hafva Rikets Ständer funnit sig böra i underdånighet anhålla, att E. K.
Majit ville låta behörigen utreda, huruvida hehofvet af ökade lärarekrafter vid barnmorske-undervisnings-anstalterna må vara af den angelägna vigt, att ytterligare statsanslag derför bör anvisas, samt, för sådan händelse, göra till nästa Riksdag den nådiga framställning, hvartill omständigheterna kunna föranleda.
Vctcrinär-iuröttuingarnc i riket G2:o.
Jemte erinran om boskapsskötselns utveckling inom landet och hurusom det, i följd deraf, blefve af allt större vigt för landtmannen att ega tillgång på skicklige veterinärläkare, är vordet, uti särskilda hos Rikets Ständer gjorda framställningar, föreslaget, att, för beredande af ökadt tillfälle till undervisning i behandlingen af nötboskapens sjukdomar, Rikets Ständer måtte bevilja ett anslag af 3,000 R:dr årligen till lön för en lärare vid veterinär-inrättningen i Stockholm med hufvudsaklig befattning af elevernas handledning i praktisk sjukvård utom inrättningen; och hafva Rikets Ständer funnit skäligt att för berörda ändamål å extra stat anvisa ett belopp af 3,000 R:dr.
Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-akademieu.
G3:o. Sedan Akademien, jemte redogörelse för den tillförordnade Antiqvitetsiutendenteus förtjenstfull verksamhet, hemställt, att det vid sista riksmöte beviljade anslaget för en sådan tjensteman, nemligen till årligt arfvode 2,000 R:dr och till expenser 1,500 R:dr, måtte förnyas, så bar, vid föredragning af detta ärende, E. K.
Majit, lika med Akademien, ansett det önskvärdt, att den för fornlorskningen gagnande verksamhet, som Rikets Ständer framkallat genom anslag till en Antiqvitcts-intendent, måtte kunna fortgå på den en gång beträdda banan; t följd hvaraf och då erfarenheten alltmera ådagalagt det fortfarande behofvet af denna befattning samt vidsträcktbeten af de arbeten och undersökningar, hvilka dertill kunde hänföras, E. K.
Majit nu föreslagit Rikets Ständer att bevilja till aflöning och resekostnadsersättning för en Antiqvitets-intendent 3,500 R:dr samt att detta belopp mätte å ordinarie stat uppföras.
Fröt. 1865 $■ 1866. 10 Sami. 1 Afd. 10 Hä/\ 4 26 Expcditions-Utskotlets Förslag till underd.