Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
18:dc punkten, angående beklädnads-slitnings-ersättning för de kommenderingar utur indelta arméen, hvilkas underhåll af 4:de hufvudtileln bekostades, har föranledi återremiss från Borgare-ståndet; men som denna punkt af de öfrige 3:ne Riksstånden blifvit bifallen och sålunda, jemlikt 75 § i Riksdags-ordningen, af Rikets Ständer afgjord, har Utskottet funnit sig dermed icke kunna taga vidare befattning. 21 ista punkten, deruti Utskottet afstyrkt bifall till Kongl. Maj:ts nådiga framställning, att från anslaget till skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus, måtte till lönestatcrne för de till denna hufvudtitel hörande embetsverk, öfverföras ett emot Jjuspenningarne svarande belopp, har likaledes af Borgare-ståndet blifvit återremitterad, men af de öfrige 3:ne Stånden bifallen; och då, jemlikt 75 § Riksdags-ordningen, ärendet sålunda är af Rikets Ständer afgjordt, har Utskottet funnit sig dermed icke kunna taga vidare befattning. 23\dje punkten, innefattande Utskottets förklarande, att öfrige till denna hufvudtitel hörande anslag, deruti någon förändring hvarken af Kongl Maj:t äskats eller eljest ifrågakommit, blifvit uti den utlåtandet bilagde tabell upptagne till 8 Stats-Utskottets Memorial, N:o 150. samma belopp, som vid sistlidne riksdag bestämdes, är tillika med berörde tabell, återremitterad af Borgare- och Bonde-slånden, på det att nedsättningar uti dessa anslag, i öfverensstämmelse med herr Falhems vid utlåtandet fogade reservation, malte kunna ega rum och godkännandet af tabellen icke lägga binder i vägen loide flera förändringar, som af Stånden blifvit å denna hufvudtitel beslutade; varande, inom sistnämnde Riksstånd, berörde reservation af Riksdagsfullmäktige}/ A. IF.
Uhr från Örebro län, såsom egen motion, upptagen, men då Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet bifallit ifrågavarande punkt och tabell samt Utskottet icke finner sådane skäl anförde, som kunna föranleda till ändring deri, får Utskottet sitt afgifne utlåtande vidblifva. 2'r.de punkten, deruti Utskottet hemställt, att Rikets
Ständers godkännande af denna hufvudtitel med bifogade tabell icke måtte lägga binder i vägen för verkställandet af de beslut, som kunde fattas i fråga om allmän förenkling af indelta räntorne och tionden, eller deras i mera eller mindre mån skeende indragning till statsverket, är af Borgare-ståndet återremitterad, men af de öfriga 3:ne Riksstånden bifallen; och då, jemlikt 75 § Riksdagsordningen, ärendet sålunda är af Rikets Ständer afgjordt, har Utskottet funnit sig dermed icke kunna taga vidare befattning.
Vid 6:/e punkten, angående bildandet af en serskild ingeniörtrupp, af herr Rappe, G.
F. ”livar och en, som tagit någon kännedom om krigshistorien, vet huru nödvändiga, ja oumbärlige, ingeniörtrupper äro under ett fälttåg.
Han vet ock huru mångsidiga dessa truppers åligganden äro och hvilken långvarig öfning följaktligen erfordras att för yrket göra dem skicklige.
Också finnes ingen krigshär i Europa, med undantag af den Svenska, som icke har ingeniörtrupper.
Frankrike t. ex. har 3:ne regementen, hvardera af 1,800 man under fredstid, men af 2,600 inan på krigsfot; dessa öfvas årligen från början af April till slutet af September; dessutom finnes der en Pontonnier-korps, införlifvad med artilleriet.
Med Stuts-Uts ko (tets Memorial, N.-o 150.
Med var indelta soldats begriplighet och vana vid hvarjehanda arbeten, har Svenska arméen icke behof af någon betydligare styrka dylika trupper, men högst angeläget är, att en så väl öfvad stamtrupp linnes, att hvarenda ingeniör-soldat kan sättas till förgångsman vid förefallande skans-, blockhus- och batteribyggnader m. 11., Samt undervisa uti den mängd dervid förekommande olika slags arbeten, sorn ofta mäste förrättas på betydligt skiljda afstånd ifrån hvarandra och om några få limmar vara färdiga, hvilket, äfven under förutsättning af tillbörlig kunskap hos befälet, gör detta alldeles otillräckligt för att leda och tillse dc serskilda delarne af dylika arbeten.
Fältarbeten förekomma ock, som ensamt af Ingeniör-soldatcr måste förrättas, emedan de hos alla deri deltagande fordra en genom långvarig öfning förvärfvad skicklighet j sådane äro de egentliga sappör-, minör- och broslagnings-arbetena.
De förra ifrågakomma isynnerhet vid fästningars anfallande och försvarande; de sednare i fältkriget.
Vid belägringar är det sappörerne, som utgräfva de för fästningarues skjuteld betäckande gångar, uti hvilka man nalkas ända inpå fästningsverkens område, och med tillhjelp hvaraf man så till sägandes sätter sig fast i ett fästningsverk, sedan den derpå öppnade breschen blifvit stormad och inlagen ; minörerne åter gräfva sig fram djupt under jorden uti såkallade mingångar, sorn med sådan säkerhet mäste ledas, att de komma midt under de föremål, som skola sprängas i luften, då endast en man, ofta krypande på händer och fot ter, här kan arbeta, måste denne naturligtvis vara väl hemmastadd med hvad han skall utföra.
Broarbelen förekomma mycket ofta, synnerligast i ett land, så genomskuret af vattendrag, som Sverige.
De minsta bäckar äro hinderliga för trupprörelser, och floders öfvergång hafva alltid af de största generaler ansetts vara bland dc mest kritiska företag under en krigshärs operationer.
Mångfalldiga sätt finnas att bereda en sådan öfvergång genom såkallade nödfallshryggor, det vill säga sådane bryggor, som sammansättas af för handen varande materialier.
På en bro, byggd på stockflottor, öfvergick Gustaf Adolf 1631 Wartha.
På en dylik brygga förde Carl XII sin här öfver Diina 1701, öfver Weichseln 1704 — 1705 o. s. v., äfven under de sednare krigen hafva flottbryggor understundom blifvit med fördel använde, såväl af Svenska som andra arméer, och isynnerhet begagnades sådane af Fransmännen 1812, under fälttåget mot Ryssland.
Men desse bryggor förutsätta en ansenlig tillgång på groft virke, emedan trupper vid ordnad öfvergång belasta en brygga med vid pass skeppund på qvadratalnen af brobanans yta, och vid trängsel, såsom till exempel under ett återtåg, kan uppBih. till R.
Prof. 1850 & 1851. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band.
7 Höft. 2 10 Stats-Utskottets Memorial, \:o 150. komma, med nära 1 skpd på qvadratalnen ; de kunna ej heller användas, då strömmen har öfver 3 å 4 fots hastighet i sekunden.
Vid knapp tillgång på virke och dä vattendjupet icke är öfver 8 fot, kunna så kallade bockbryggor begagnas; sådane använde GustafAdolf vid gången öfver Lech, men strömbäddens ojemnhet gjorde, att bockarne flere gånger mäste upptagas och lötterna afsågas, hvarigenom en dyrbar lid förlorades och trupperne utsattes för Tillys talrika artilleri.
Vid djupare vatten och då bottnen är lös, äro desse bryggor oanvändbare, och i alla händelser fordras vana och skicklighet att slå dem, i anseende till svårigheten alt få bockarne på sitt ställe.
Den märkvärdigaste öfvergång på bockbryggor är Franska arméens öfver Beredina den 26, 27 och 28 November 1812; utan öfvade Pontonnicrer hade denna varit omöjlig och hela arméen forstörd eller tillfångatagen; tvenne bryggor slogos, den ena för infanteri och kavalleriet, den andra för artilleriet och öfrige fordon; virket var klent och till brovandring på den sistnämnda bryggan funnos endast halfruttna bräder af \ tums tjocklek, som lades i dubbla hvarf och betäckles med hö; till den andra begagnades runda stammar af 3 å 4 tums diameter.
Kejsar Napoleon lemnade intet ögonblick stranden, under det broläggningen pågick.
Sistnämnde brygga brast sönder trenne gånger, under det trupperne öfvergingo, hvilket förorsakade flere timmars uppehåll; endast genom otroliga ansträngningar lyckadas det de uttröttade ponlonniererne att iståndsätta bryggan.
Den 27 om aftonen började de i oordning ålertågande trupperne att i stora bopar samla sig vid broändarne, hvilket fortfor hela natten, så att de följande morgon bildade en oredig massa af folk, hästar och fordon, upptagande en sträcka af omkring 2,000 alnar utefter stranden och med en djuplek af 5 å 600 alnar, uti hvilken massa fiendens kulor och haubilz-granaler anställde en förfärlig förödelse.
Den 29 på morgonen, då alla trupper, som bibehållit ordningen, öfverkonung, antändes brvggorne klockan 19, sedan Marskalk Vidor och General Ebbe på allt sätt, ehuru förgäfves, uppmanat den ännu på stranden qvarvarande mängden att begifva sig öfver, men uttröttade, som de voro, öfverlemnade de sig sorglöst åt hvilan och blefvo ett lätt rof för kossackerne.
Några dagar före denna olyckliga öfvergång eller den 20 November hade Napoleon låtit i Orchu uppbränna 60 pontoner i brist på hästar till deras forslande, icke förutseende det snart förestående behofvet deraf.
15 pontoner hade varit nog lill en brygga öfver Bercsina; den hade inom en timma varit färdig och öfvergången hade varit betryggad.
Ingen armée kan anses väl utrustad och i sina operationer oberoende af de hinder, vattendragen förorsaka, om den icke är försedd med ett förråd af ordent - Stats-Utskottets Memorial, JST:o 150.
11 liga krigsbryggor, jemte i broslagning öfvade trupper 5 dessa bryggor äro pä förhand tillredda till alla sina delar oell åtfölja arméens alla rörelser.
Med en hastig sammansättning förena de ali den styrka och bärighet, som fordras för öfverförandet al arméens tyngsta fordon; de utgöras vanligen af pontoner såsom underlag, men i sednare tider hafva ock derjemte blifvit använde ett slags bockar, som kunna begagnas på ända till 12 ä 14 fots djup och oberoende af bottnens ojemnhet.
För att öfver en strid ström slå en pontonbrygga, erfordras blott en timmas tid för en längd af 340 fot, men äfven denna tid kan understundom vara längre, än man har att påräkna.
Man kan då sammankoppla 3 å 4 pontoncr, göra dessa brodelar Färdiga på något
För fiendens åsyn undandraget ställe, till exempel uti en biflod eller bakom en holme, sedan framföra kopplen till broslagningsstället, och nästan samtidigt Förena dem till brygga.
På ännu kortare tid kan en öfvergång beredas genom att göra hela bryggan
Färdig vid ena stranden och svänga den öfver till den andra; men till dessa manövrer fordras utmärkt väl öfvadt manskap.
En bland de märkvärdigaste bland flere dylika broslagningar är Napoleons öfvergång öfver Donau efter bataljen vid Esslingen, natten emellan den 4 och 5 Juli 1809.
Bryggan hade 545 fots längd; den sammansattes bakom en holme och nedfördes till broslagningsstället kort före den tid, då trupperne skulle gå öfver, För att ögonblickligen derefter anfalla Öslerrikarne.
Kl. 11 kom Napoleon, åtföljd af General Bertrand, att gifva befallning om öfversvängningen; kejsaren frågade pontonnier-befälhafvaren, huru lång tid han dertill behöfde; denne svarade ”en ijerdedels timma;” — ”jag ger er fem minuter, Bertrand er klocka” återtog Napoleon.
Svängningen var icke fullbordad, då kejsaren befallte trupperna sätta sig i marsch öfver bron; endast 4 minuter hade då gått förbi, hvarom ock general Bertrand erinrade kejsaren.
Detta och mångfaldiga andra exempel ur krigshistorien ådagalägger vigten deraf, att hafva en fullständig bromaterial och skickliga broslagningstrupper; en hel armées ve eller väl kan derpå bero.
Man kan således under ett krig dyrt få plikta För Försummelsen i detta afseende under freden, hvarföre ett stort ansvar kan komma att hvila öfver dem, som till så angelägna behof neka det jemförelsevis med nyttan så ringa anslag, som Kongl. Maj:t äskat
För uppsättningen af ett kompani ingeniörtrupp.
Denna trupp är dessutom i fredstid af stor nytta, enär den vid våra fästningsbyggnader användes till de flere arbeten, hvartill nu dyrlegde handtverkare måste begagnas, och den återgäldar således slaten, genom de härigenom uppkommande besparingar, eller en större arbetsprodukt, större delen af de kostnader, som för dess underhållande utgå.
En ytterligare nytta af denna trupp, som ej heller får 12 Sluts-Utskottets Memorial, N:o 151. förbises, är (leii öfning i fältarbeten, sorn tillskyndas icke allenast Ingeniör-korpsens officerare, utan äfven arméens befäl i allmänhet, genom att ilo komma i tillfälle att fa se och deltaga i utförandet af dylika arbeten, hvilka förutan en sådan trupp icke kunna verkställas; och en praktisk kunskap sprider sig således till arméen, som blir af största värde, då den en gang kallas alt strida för fäderneslandets försvar, hvarvid vi måste ihågkomma, att fältbefästningar, väl anlagde och anordnade, utgöra ett medel att så till sägandes fördubbla stridskrafterna.
Af ofvananförda torde inses nyttan och nödvändigheten al inrättandet af en Ingeniörtrupp, och får undertecknad derföre reservera sig mot Utskottets deröfver fattade beslut.” Ank. lill Exp.-Ulsk. den 27 Maj 1851, kl. 10 f. in. Memorial, i anledning af er kälke återrcmisser ä Utlåtandet N:o 80, angående reglering af utgifterna under Riks-slatens Femte Hufvudlitel. (U. A.) Af delta Utlåtande har 8:de punkten, deruti Utskottet tillstyrkt ett årligt anslag af 16,666 R:dr 32 sk., till bildande af en Reserv-stat för flottan, blifvit af Ronde-ståndet återremitterad, men af de öfrige 3:ne Riksstånden bifallen 5 och då, jemlikt 75 §.
Riksdags-Ordningen, ärendet sålunda är af Rikets Ständer afgjordt, har Utskottet funnit sig icke dermed kunna taga vidare befattning.
10ule punkten, innefattande Utskottets, tillstyrkande af en ersättning utaf 166 R:dr 32 sk., att årligen från Allmänna Indragnings-staten utgå till hvardera af 4 ordinerade.
Skollärare, så länge de vid sina befattningar qvarstodo, emot Siats-Utskottets Memorial, No 151. 13 vilkor, alt de afsäga sig förhöjd tjenstårs-beräkning, är af Preste- och Borgarestånden återremitterad, hufvudsakligen på det att förenämnde ersättning matte, såsom ordinarie anslag, å riks-staten uppföras, hvarförutan inom Borgare-ståndet blifvit# erinradt, att berörde ersättning, då den blifvit föreslagen att utgå från Indragnings-stalcn, rätteligen bordt å 9:de hufvudtiteln erhålla sin plats.
Dock som Ridderskapet och Adeln samt Bonde-ståndet bifallit berörde punkt och Utskottet icke finner sådana skäl anförda, som kunna föranleda till ändring-deruti, får Utskottet sitt afgifne utlåtande vidblifva. 1l: te punkten, angående tillökning i anslaget för flottans fähläkarekorps, samt 17:de punkten, rörande anslaget till exercis för flottans bemanning, äro af Bonde-ståndet återremitterade; men då dessa punkter blifvit af de öfriga 3:ne Riksstånden bifallne och följaktligen af Rikets Ständer afgjorde, anser Utskottet, jemlikt 75 § i Riksdags-Ordningen, någon åtgärd, i anledning af de erhållne återremisserna, ej vara att vidtaga.
19:de punkten, angående öfverförande till lönestaterna för de lill denna hufvudtitel hörande embetsverk af ett emot ljuspenningarne svarande belopp, är af Borgare-ståndet återremitterad, men af de öfriga 3:ne Riks-stånden bifallen; och då, jemlikt 75 § Riksdags-Ordningen, ärendet sålunda är af Rikets Ständer afgjordt, har Utskottet funnit sig dermed icke kunna taga vjdare befallning.
20:de punkten, angående förhöjning uti utgifterne till lots- och fyrings-staterna, är af Bonde-ståndet återremitterad, men af de öfrige 3:ne Riks-stånden bifallen; och då, jemlikt 75 § Riksdags-Ordningen, ärendet sålunda är af Rikets Ständer afgjordt, har Utskottet funnit sig icke dermed kunna taga vidare befattning. 21 ista punkten, deruti Utskottet förklarat, alt de under denna lnifvudtitel uppförda summor, rörande hvilka någon förändring icke ifrågakomma, blifvit till enahanda belopp, sorn vid sisiIidne riksdag, å den utlåtandet hilagda tabell Lil.
A. föreslagna, med undantag af en för slutsummans jemnande vidtagen förhöjning i förslags-anslaget till skrifmaterialier och expenser för departementets kansli-expcdition; samt 22:dra punkten, innefattande Utskottets hemställan, att Rikets Ständers godkännande af denna hufvndtitel med bifogade tabell ej mätte lägga hinder i vägen 14 Ståts-Utskottets Memorial, N:o 152. för verkställandet af de beslut, i fråga om allmän förenkling af indelda räntor och tionden eller deras i mera eller mindre mån skeende indragning lill statsverket, äro af Borgare-ståndet återremitterade; men då dessa punkter blifvit at de öfrige 3:ne Riks-slånden bifallne oell följaktligen af Rikets Ständer afgjorda, anser Utskottet, jemlikt 75 § Riksdags-Ordningen, någon åtgärd, i anledning af återremisserna, ej vara att vidtaga.
N:o 152, Ank. till Exp.-Utsk. den 27 Maj 1851, kl. 10 f. m.
Memorial, i anledning af erhallne åtcrremisser ä Utlåtandet N:o 87, angående regleringen af utgifterne ander Riks-statens Sjette liafvudtitel. (U. A.) Af detta Utlåtande bar Ridderskapet och Adeln till Utskottet återremitterat: 1 :sla. punkten, innefattande Utskottets tillstyrkande dels af nedsättning uti anslaget för Bergs-kollegium och dels af en underdånig skrifvelse till Kongl. Majt om indragning uti Bergs-kollcgii tjenstemanna-personal samt aflåtande till Rikets näst sammanträdande Ständer af nådig
Proposition om den förändrade reglering af berslags-staterne, som af omständigheterna kan påkallas; samt 5.7e punkten, mom. b, angående anslag till löner åt fjerdingsmännen; men som berörde punkter äro af de 3:ne öfriga Riks-ståndcn bifallne och följaktligen, jemlikt 75 § Riksdags-Ordningen, af Rikets Ständer afgjorde, har Utskottet funnit återremisserna icke kunna till någon åtgärd föranleda.
Ståts-Utskottets Memorial, N.-o 152. 15 lÖ:de punkten, deruti Utskottet afstyrkt bifall till väckt motion om ett statsbidrag af 2,000 R:dr, för inrättande och underhållande af en Landtbruksskola i Jemtland, är af Prestc-ståndet bifallen, men af Ridderskapet och Adeln, Borgare- och Bonde-stånden återremitterad, på grund af hufvudsakligen följande anmärkningar: att då, enligt hvad Utskottet medgifvit, jordbruket i Jemtland vore, i anseende till de för denna provins egendomliga naturförhållanden, väsendtligen olika andra orters jordbruk, detta förhållande bäst ådagaladc behofvet af en serskild landtbruksskola för Jemtland, hvarest ypperlig jord och stora odlingslägenheter funnes samt ängsskötseln visserligen för det närvarande vore öfvervägande, men mycken vigt derjemte lades uppå jordbruket; att det verksammaste medlet för detsammas förkofrande utan all tvifvel vore att inrätta en landtbruksskola inom provinsen och såmedelst bibringa dess innevånare erforderlig kännedom uti jordens brukande.
Varande dessutom serskilda förslag framställda, hos Ridderskapet och Adeln, derom, att 2:ne landtbruksskolor måtte uti Norrland inrättas, och hos Bonde-ståndet, att åtminstone ett anslag af 1,000 R:dr kunde till den ifrågasatta landtbruksskolan i Jemtland anvisas.
Med föranledande af hvad sålunda i detta ämne blifvit inom Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-stånden ytlradt, föranlåtes Utskottet, med frånträdande af sitt i denna fråga återremitterade utlåtande, hemställa, alt Rikets Ständer må bevilja ett årligt anslag stort 2,000 R:dr, att ställas till Kongl.
Maj:ts nådiga disposition för inrättande af en landtbruksskola i Jemtland, då lämplig lägenhet dertill upplåtes; och i hvilken skola bör meddelas undervisning lill frambringande af de jordalster, som klimat och jord mån i denna egendomliga trakt medgifva.
11 :tc punkten, angående väckt fråga om granskning i afseende på användandet utaf de till undervisningsanstalterne för jordbruk och landtmanna-näringar beviljade anslag, har blifvit af Bonde-ståndet återremitterad; men som de öfrige 3:ne Riks-stånden bifallit berörde punkt, hvadan, jemlikt 75 § Riksdags-ordningen, ärendet är af Rikets Ständer afgjordt, bar Utskottet funnit sig dermed icke kunna taga vidare befattning.
Uti 18\de punkten, morn. 2 Lit.
A och mom. 3, hade Utskottet, på anförde skäl, afstyrkt Rikets Ständers bifall till så väl de af Kongl. Majit, som enskilda motionärer äskade anslag, till inrättande af tekniska clementar-skolor, men deremot hemställt, alt, utöfver det anslag af 2,000 R:dr, som för Svenska slöjdföreningens söndags- och aftonskola redan finnes å riks-staten uppfördt, ett ytterligare lf) Stats-Utskotléts Memorial, N:o 152. ärligt bidrag af 2,000 R:dr kunde, för utvidgande af ifrågavarande skolas verksamhet, anvisas att utgå under den tid, nu uppgörande slats-reglering omfattar.
1 följd af hvad sålunda förekommit, hade Utskottet tillika förklarat, atL de af Kongl. Majit gjorda nådiga framställningar, angående dels de tekniska elementar-skolornas ställande under tillsyn antingen af något embetsverk eller af en serskild i nåder tillförordnad styrelse, och dels derom, att Kongl. Majit måtte berättigas, att använda forsta årets statsanslag för desse skolor till anskaffande af de för dem erforderliga apparater, borde anses vara förfallne.
Hvad Utskottet sålunda hemställt har af Bonde-ståndet blifvit bifallet, men af de öfriga 3:ne Riks-stånden återremitteradt, dels på de af Herrar Lagerhjelm P. och Fåhreeus O. /., uti deras afgifne reservationer utvecklade skäl och med hufvudsakligt åberopande af hvad deruti blifvit tillstyrkt, att eli anslag af 5,000
Ridr årligen malle anvisas till inrättande af en teknisk elementar-skola i Malmö eller någon annan i Sveriges sydligaste landskap belägen stad, som Kongl. Majit dertill kunde finna lämplig, och dels under erinran, hurusom en sammanblandning af clcmentar-läroverken för allmän medborgerlig bildning och de tekniska tillämpnings-skolorne vore serdeles olämplig, enär uti de sednare undervisning borde meddelas uti sådana ämnen, hvilka uti de förstnämnde icke voro upptagne, såsom, bland annat, modellerings-konst, machin-arbete, kemi, använd fysik och bokföring, af hvilket allt vore uppenbart, att de tekniska skolorna borde vara fristående läroanstalter; att, vid sådant förhållande, anslag för deras inrättande icke borde förvägras, dervid Malmö stad, som redan inköpt lokal för skolan, borde i främsta rummet afses; varande derjemte inom
Prestcståndet den serskilda mening uttryckt och af flera ledamöter biträdd, att medel borde anvisas till inrättande i de städer af riket, hvilka Kongl. Majit kunde finna för ändamålet lämpligast, af 2:ne sedana tekniska skolor, hvilka, utan hufvudsaklig sysselsättning med elementar-läroverkens vanliga undervisnings-ämnen, egentligen skulle hafva till föremål bibringandet af de insigtcr, hvarigenom Svensk industri och slöjd-skicklighet kunde utvecklas.
Då nu Utskottet af Vidan anledning tagit denna fråga linder förnyad öfverläggning, har Utskottet ansett det icke vara olämpligt, att till en början här erinra, att, enligt hvad det vid den nådiga propositionen fogade Statsrådsprotokoll öfver civil-ärenden af den 13 November förlidet år, bland annat, innehåller, Kongl. Majit, till anskaffande af lokal för en teknisk skola i Malmö, af de under Komfnersc-kollegii förvaltning ställde tull- och konfiskations-medel anslagit 5,000 Ridr; äfvensom för skolans underhåll, som hufvudsakligen komme att bestridas genom tillskott af staden, Kongl. Majit af sjette hufvudtitelns medel beviljat Stats-Utskottets Memorial, N:o 152.
17 beviljat ett ärligt bidrag af 500 Ridr att utgå från den tid, då skolan kommit i gang, sedan reglemente för densamma blifvit i nåder fastställdt, oell med vilkor att minst en fjerdedel af elev-antalet Gnge utgöras af andra än Malmö-boer, samt att skolan ställdes under Koinmerse-kollegii tillsyn och kontroll.
Vidkommande sjelfva saken, så- och på grund af de emot Utskottets Utlåtande i 18 punktens 2 moni.
A. och 3 moment, inom berörde3:ne Riksstånd gjorda anmärkningar, föranfåtes Utskottet att, med frånträdande af sitt ifrågavarande återremitterade utlåtande, tillstyrka anslag för inrättandet af en teknisk skola i någon inom Sveriges sydliga landskaper belägen stad.
Vid bestämmandet åter af det i sådant hänseende erforderliga slats-bidrag, tror Utskottet, enär i betraktande tages, att undervisning uti en del af de förberedande läro-ämncn, som i en dylik skola afses att blifva meddelade, kan inhämtas vid de allmänna elementar-läroverken, att en inskränkning i det af Kongl. Majit för en teknisk skola äskade belopp, ti.GOO R:dr, således borde kunna äga rum.
Utskottet får fördenskull tillstyrka, att, i öfverensstämmelse föröfrigt med (le af Kongl. Majit föreslagne, oell under litt. c och d af 18 punkten intagne vilkor oell bestämmelser, Rikets Ständer må anvisa ett ärligt anslag af 5,000 Ridr, lill inrättande afen teknisk elementarskola i Malmö eller i någon annan inom Sveriges sydliga landskaper belägen stad, som Kongl. Majit dertill kan finna lämplig.