Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bref af den to April 1829, förordnat, att dessa anmärkningar väl fingo med vederbörande communiceras, men att, innan Kongl. Kammar-Rättens Utslag i följd deraf meddelades, torde frågan hos Kongl. Maj:t å nyo i underdånighet anmälas, emedan densammas afgörande hufvudsakligen berodde af det beslut, som i afseende på den då ifrågaställda reglering af städernes båtsmanshåll, kunde komma att fattas; så och efter det Kongl. Majit samt Rikets sistförsamlade
Ständer stadgat grunderne för verkställigheten af en jemnare Stat s-tJ t skottets Utlåtande, N.o 3ocl 19 fördelning emellan städerne af den i berörde afseende dem åliggande rolerings-skyldighet, bar Kongl. Maj:t, under den 21 September nasti, år, i sammanhang med fastställandet af slädernes båtsmanshålls förändrade reglering, förklarat, att ej mindre of.vanberörde än öfrige samma ämne rörande, men i afvagtan på Kongl. Maj:ts Nådiga beslut, af Kongl.
Kammar-Rätten icke afgjorda anmärkningsmål böra, så vidt dessa mål anginge egentlig stadsjord, förfalla, enär all städerne under sådan egenskap tillhörig oprivilegierad jord måste anses redan vara roterad och draga ordinarie båtsmanshåll medelst den fastställda vacans-afgiftens utgörande, hvadan de i tillförne gällande Bevillnings-förordningar meddelade stadganden, angående rotefrihets-afgift för landet och städerne tillhörande hemman eller hemmansdelar, som ej vidkändes rotering, följagtligen icke kunde å den egentliga stadsjorden tillämpas.
Under åberopande af omförmälda Nådiga förklarande och då billigheten fordrade, att det mindre antal släder, som, genom en origtig tillämpning af nu anförda stadganden, redan kommit att utgöra ifrågavarande afgift, icke blefvo härigenom mera betungade, än ailä öfriga städer, hvilka från denna afgifts erläggande för samma lid numera äro uttryckligen befriade, hafva vid innevarande Riksdag följande framställningar, i afseende på den af förstnämnde städer erlagde rotefrihets-afgifts återställande, blifvit inom Välloflige Borgare-Ståndet gjorda och till Stats-Utskottets behandling remitterade, nemligen: r:o Af Herr E. J. Westmans att Söderhamns stad måtte förklaras berättigad att, ulan tillämpning afpraescripiions-författningarne, återbekomma den för åren 1816—1834 af nämnde stad med tillsammans 1,434 R:dr 3y sk. erlagde rotefrihelsbevillning, om restitution hvaraf staden redan år 1835 hos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Gefleborgs
Län anhållit, men hvilken restitutions-fråga Kongl. Kammar-Rätten sedermera förklarat icke kunna komma under pröfning, förr än Rikets Ständer sig deröfver yttrat. 2:0 af Herr C.
Valleij j som föreslagit, att enahanda, för åren 1820— i834> af Gefle stad med i,525 R:dr 23 sk. 7 rst. utgjorda afgift måtte få till staden restitueras; varande dock redan, enligt hvad Utskottet tillställda handlingar ådagalägga, restitution af den del eller 4°6
R:dr 38 sk. 4 rst* utaf denna afgift, som i Gefleborgs Läns Landt-ränteri blifvit deponerad för åren 1820 —1823, beviljad genom Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes utslag af den 20 sistlidne December, och 3:o af Herr C. C.
Hallingj som yrkat, att Rikets Ständer måtte icke allenast förklara staden Malmö berättigad att återbekomma den staden origtigt affordrade och af densamma erlagde rotefrihets-afgift, utgörande 2,705 20 Slals-Ulskollels Utlåtande, N:o 3oo. R:dr 3o sk., ulan ock tillerkänna andra släder, hvilka samina afgift blifvit emot törlatlniugarne påförd, rättighet att göra sina anspråk på de inbetaide beloppens återbäring gällande inom den föreskrifna prasscriptionstiden, hvilken icke synles kunna beräknas förr, än från den dag eller den 21 September 1839, då Kongl. Maj:ts Nådiga beslut i delta ämne meddelades.
Derjemte har Herr Halling upplyst, att, hvad Malmö stad beträffade, hvarken något hemman eller någon hemmansdel lydde under densamma och att följagtligen rotefrihets-bevillningen derstädes utgått endast för sjelfva stadsjorden.
Jemte bemälde motionärers anlöranden och andra ledamöters af samma Riks-Stånd deraf föranledda yttranden, har Utskottet dessutom fått emottaga åtskilliga andra ifråga varande ämne rörande handlingar, hvaribland en utaf vederbörande Revisor i Kongl. Kammas-Rätten, under den \\ näst-’ lidne April, på grund af special-räkningarne, meddelad uppgift, enligt hvilken ”följande, men icke -flere,-städer i Riket erlagt rotefrihets-bevillning för ”nedannämnde år, nemligen:
Eskilstuna för år 1831 med R:dr 16: 2t\.
— Malmö för åren 1831•—1835 med „ 2,^o5: 3o. — Lund för samma år med „ 2,220. —•
— Landskrona för åren 1831 — 1834 med „ 6G0.
— — Ystad för åren 1S3 r — 183 5 med „ 94^- — — Skanör för åren i832-—1834 med „ 3a4.
— — Gefle för åren 1820—1834 med „ i,525: a3. 9.
Söderhamn för åren 1816'—1834 me^- » u4^4: — Summa R:dr 9,801: 18. 9.
Således har rotefrihets-bevillning lill nu uppgifna belopp blifvit nämnde städer påförd och af dem utgjord, fastän dylik afgift, enligt hvad Kongl. Maj:t i Nåder förklarat, rättligen icke borde utgöras för egentelig stadsjord, hvilken redan genom det städerne ålagda Båtsmanshåll, vore roterad.
På denna grund hafva också Rikets alla öfriga Släder, af hvilka någon rotéfrihets-afgift icke är vorden erlagd, blifvit frikända från den i anmärkningsväg för dem yrkade skyldighet att denna afgift för deras stadsjord utgöra.
Till följd af Kongl. Majus Högstberörde Nådiga förklarande, skulle jemväl förstnämnde släder icke allenast hafva vunnit enahanda befrielse, derest de icke godvilligt inbetalt ifrågavarande bevillnings-afgift, utan ock i allt fall, efter dess erläggande, obestridligen varit berättigad alt densamma ålarbe - Siats-Utskottets Utlåtande, IV. o 3oo. 21 återbekomma, så vida de kunnat göra sina anspråk i detta afseende gällande, inom den i Kongl.
Kammar-Collegii Kungörelse af den 14.Mars 1793 för orätt uppburna medels återsökande stadgade praescriptionstid af 3 år från betalningsdagarne.
Men då Kongl. Maj:l i Nåder ansett frågan, angående skyldigheten för Städerne att utgöra rotefrihets-bevillning, böra afgöras i sammanhang med den förändrade regleringen af städernes båtsmanshåll, hvilken reglering icke hunnit fastställas förr, än under senare hälften af sistlidet år och följagtligen först efter berörde praescriptionstids förlopp, så synas väl ofvan uppgifne städer numera icke vara i tillfälle att, under sträng tillämpning af åberopade Kungörelse, kunna i författningsenlig ordning återfordra de afgifter, som de i följd af en origlig tolkning af gällande Bevillningsförordningar varit nödsakade utgöra.
Dock måste härvid lagas i betragtande, dels att, enligt Kongl. Brefvet af den 29 November 1821, stadgandet om praescriptionstidens räknande från betalningsdagen icke bör lämpas till de händelser, då något genom misstag blifvit dubbelt erlagdt, dels ock alt den på dessa städers tillgöranden icke beroende omständighet, som föranled t tidsutdrägten med merberörde frågas afgörande och städernes under tiden fortsatta betungande med omförmälde afgift, ingalunda kan anses såsom något giltigt skäl för det allmänna att, på grund af en Författning, somför öfrigt icke egentligen afser så beskaffade fall, som det nu ifrågavarande, vägra återställandet af denna bevillnings-afgift, hvilken dessutom, till jemnförelsevis högst olika belopp, blifvit utgjord af de släder, hvarest uppbörd deraf egt rum.
Vid nu anförda förhållanden, anser Utskottet sig alltså icke kunna underlåta att understödja det af förrbemälde motionärer väckta förslag, att de städer, af hvilka, emot hvad Kongl. Maj:t på förrberörde sätt i Nåder förklarat, rotefrihets-bevillning blifvit erlagd, måtte berättigas att återbekomma, hvad de sålunda origtigt inbetalt.
I sådant afseende får Utskottet följagtligen vördsamt hemställa, att städerne Gefle, Malmö, Landskrona, Ystad, Lund, Söderhamn Eskilstuna och Skanör, som, enligt hvad ofvan utredt är, utgjort rotefrihets-bevillning till ett sammanräknadt belopp af 9,831 R:dr 18 sk. 9 rst., må förklaras berättigade att från Riksgälds-Contoiret återbekomma den för deras egentliga stadsjord erlagda och till detta Verk influtna samt förut icke serskildt restiluerade andel af denna bevillning, så vida deras anspråk å utbekommande häraf varda hos Styrelsen öfver nämnde Contoir före 1841 &TS slut vederbörligen anmälda och de, för bestämmande af restitutionernes belopp, erforderliga handlingar till samma Styrelse ingifna. 22 Stats-Utskotlets
I händelse Rikets Ständer bifalla denna hemställan, lära Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att vederbörande städer måtte härom varda underrättade; och torde i sådant fall Utskottet derjemte få sig uppdraget att meddela Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret den för ifrågavarande bevillnings-afgifts återbetalning erforderliga föreskrift.
TRYCKT HOS J. A. WALLDEN, 18 40.
Stals-Ulskotlcts MemorialN;o 3oi. i N:o 301.
Ank, till Exp. Utsk. den 28 Augusti, kl. 12 midd.
Memorial, med förslag till sammanjemnkning eller voterings-propos it loner} i anledning af skil jagtiga beslut, angående Statsregleringen. (U. A.) Sedan Stats-Ulskoltet nu erhållit del af Riks-Ståndens fattade beslut, i anledning af Utskottets Utlåtanden, i fråga om regleringen af Riks-Statens Utgifls-Titlar, får Utskottet härmed framställa de förslag till skiljagtiga besluts sammanjemnkning eller propositioner för votering i förstärkt Stats-Utskott, hvartill berörde beslut funnits föranleda.
Enligt Utlåtandena N:ris 3i & 168. 1:0
I sammanhang med frågan om anslaget till möblers underhållande i Kongl. Slotten, hade Utskottet i Utlåtandet, N:o 31, tillstyrkt Rikets Ständer: ”att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t måtte låta för hvarje år upprätta och till vederbörande Embetsverk aflemna ett inventarium öfver de å Kongl.
Slottet befintlige
Staten tillhörige möbler, utvisande de förändringar, som under årets lopp inträffat; hvaremot Utskottet sedermera uti Utlåtandet, N:o 168, i så måtto förändrat denna sin hemställan, att Utskottet föreslagit ”det Rikets Ständer måtte ”i underdånighet anhålla, att Kongl.
Maj:t täcktes i Nåder anbefalla vederbörande, att till det af dessa Embetsverk, (Kongl. Kammar-Collegium "eller Kongl. Kammar-Rätten), som Kongl. Maj:t kan pröfva lämpligast, ”aflemna fullständiga inventarier öfver de å Kongl. Slotten befintliga, Staten "tillhöriga möbler, och sedermera årligen uppgifter, som utvisa de förändringar, hvilka under årets lopp inträffat.” Bih. till R.
St- Fröt. 1840■ 4 Sami. 1 Afcl. 2 Band. i8.-de Haft. 1 2 Stats-Uiskottets Memorial, N.-o 3ou Af Ridderskapet och Adeln liar, hvad Ulskoltet i berörde hänseende föreslagit, icke blifvit bifallet.
Preste-Ståndet åter har gillat Utskottets senaste förslag, endast med den förändring, att, i stället för de uti Utskottets förslag förekommande orden ”till det af dessa Embetsverk” (Kongl.
Kammar-Coliegium eller Kongl. Kammar-Rätten), ”sorn Kongl. Maj:t kan ”pröfva lämpligast ” sättes ”till det Embetsverk, sorn Kongl.
Majit kan ”pröfva lämpligastBorgare-Ståndet de remal, sorn bifallit Utskottets hemställan uti Utlåtandet, N:o 3 r . har endast lågt det spnare Utlåtandet, IN:o 168, till handlingarne; men Bonde-Ståndet har godkänt det förslug, sorn, i denna del, uti sistnämnde Utlåtande innefattas.
Då de 3-'ne Riks-Stånd, sorn ansett underdånig hemställan i ämnet hos Kongl. Majit böra ega rum, sålunda, i afseende å dess innehåll, stannat i skiljagtiga beslut, föreslår Utskottet ej mindre Presle-Ståndet, än BorgareStåndet, hvilket senare, enligt hvad förrbemäldt är, icke tili närmare pröfning företagit Utlåtandet, N:o 168, att med Bonde-Ståndet förena sig om bifall till hvad Utskottet, på sätt här förut finnes omförmäldt, uti sistnämnde Utlåtande tillstyrkt.
Antages icke detta, hemställer Utskottet, att, lill bestämmande af conirapropositionen, först företages följande votering:
Den, som vill, alt till contra-proposition antages Preste-Ståndels beslut, (hvarigenom, i fråga om inventarium och uppgifter å Staten tillhöriga möbler å Kongl. Slotten, bifallits Utskottets förslag uti Utlåtandet, N:o 168, med den förändring, att, i stället för orden ”till det af dessa Embetsverk ” (Kongl.
Kammar-Coliegium eller Kongl. Kammar-Rätten), ”som Kongl. Maj:t kan pröfva lämpligastsättes ”till det Embetsverk, som Kongl. Majit kan pröfva lämpligast;”) voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner nej, antages till contra-proposition, hvad Utskottet i berörde ämne föreslagit i 4:^e punkten af Utlåtandet, N:o 3i.
Sedermera anställes i bufvudsaken följande votering:
Den, som bifaller, att, i fråga om inventaiium och uppgifter å Staten tillhörige möbler å Kongl. Slotten, underdånig skrifvelse till Kongl. Maj;t expedieras, i enlighet med Stals-Utskottets Utlåtande, N:o 168; voterar Ja; den, det ej vill, Nej; Ståts-Utskottets Memorial, N.o 3oi. 3 vinner Nej, ():sla alternativet) kommer skrifvelsen alt expedieras enligt Preste-Ståndets beslut (Atnförmäldt här ofvan)
(Adra alternativet) kommer skrifvelsen att uppsättas i öfverensstämmelse med hvad Utskottet föreslagit uti 4-‘de punkten af Utlåtandet, N:o 3r. 2:0 Uti ofvannämnde Utlåtanden, hade Utskottet hemställt, att anslaget till Hof-stallets utfodring, hvilket hittills utgjort ett förslags-anslag, hvarmed Kongl.
Stals-Contoiret besörjt anskaffningen af furage för visst antal hästar, till deri del, furage icke varit in natura anvisadl, hädanefter måtte bestämmas till visst belopp, eller 3o,ooo R:dr samt öfverlemnas till Hans Maj:t Konungens fria disposition, ulan redovisningsskyldighet, i likhet med Hofhållnings-anslagen; och har detta blifvit af Preste- och BorgareStånden godkändt, men af Bonde-Ståndet i så måtto ändradt, att summan blifvit bestämd till 20,000 R:dr, hvaremot Ridderskapet och Adelil att anslaget oförändradt skall förblifva detsamma, som hittills, och utgå, 1 enlighet med hvad derom vid sista Riksdagen beslöts.
I följd här f anser Utskottet det vara genom 3:ne Riks-Slånds beslut afgjordt, alt medlen för Hofstall'ts utfodring skola uigå såsom bestämdt anslag , tillhörande:
Första Hufvud-Titelns Första Afdelning eller de till Kongl. Maj:ts fria disposition, utan redovisning, ställde anslag; men, då inom b,erome Riks-Stånd olika beslut äro fattade, i afseende å anslagets belopp och Ridderskapets och Adelns beslut derpå icke inverkar, enär det afser ett olika beskaffadt anslag, sorn endast calculationsvis upptoges, bar Utskottet trott sig böra hemställa, huruvida icke Ridderskapet och Adeln skulle vilja stadga det belopp, Ridderskapet och Adeln, för dess del, anser böra såsom bestämdt anslag beviljas, i hvilket afseende Utskottet inbjuder Ridderskapet och Adeln att med Preste- och Borgare-Stånden förena sig om antagande af Utskoltels hemställan, i hvilket fall frågan är genom 3:ne
Skulle åter Ridderskapet och Adeln fastslälla annat belopp, än något af de öfriga Stånden, kommer alt, för contra-propositionens bestämmande, först anställas serskild votering, hvilken Utskottet anser böra blifva:
Ben, som vill, alt lill contra-proposition uti hufvudsakliga voteringen, angående anslaget för Kongl. Hofstallets furagering antagés Ridderskapets och Adelns beslut, hvarigenom samma anslag är bestämdt lill (summan införes), voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; 4 Siats-Utskottets Memorial> JV.o 3oi. vinner nej, antages till contraproposition Bonde-Ståndets beslut att berörde anslag skall utgå med 20,000 R:dr.
Derefter anslälles votering i hufvudsaken, enligt följande proposition:
Den, som bifaller,, att, på sätt Stats-Utskottet föreslagit uti Utlåtandena,, N:ris 3i och 168, till Hans Maj:t Konungens fria disposition, för Hofstallets utfodring, anvisas ett årligt anslag af 3o,ooo R:dr, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej,.
("irsta alternativet) kommer berörde anslag att, enligt Ridderskapet och Adelns beslut, bestämmas till (d:dra alternativet) kommer samma anslag att, enligt Bonde-Ståndets beslut, utgå med 20,000 R:dr. 3:o Jemte det Utskottet uti Utlåtandet, N:o 3i, hemställt, att Första Hufvud-Titeln skulle upptaga 2;ne afdeluingar, nemligen den första, sådana anslag, för hvilkas användande icke redovisning, utan endast qvitto erfordrades, och den andra, de anslag, hvarföre borde afgifvas redovisning, underkastad granskning af Rikets Ständer och deras Revisorer samt Kongl. KammarRätten, hade
Utskottet till den senare afdelningen hänfört anslaget till Rosersbergs Slott, af2,000 R:dr, hvaremot Utskottet sedermera, uti Utlåtandet N:o 168, i anledning af vid återremissemot sistnämnde åtgärd gjorde anmärkningar, tillstyrkt, att berörde anslag mätte å,första afdelningen upptagas.
Denna senare hemställan är bifallen af Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet, hvaremot Borgare-Ståndet bifallit Ulskottes första Utlåtande och endast lagt det senare till handlingarne, samt Bonde-Ståndet beslutat, att nämnde anslag skall till 2:dra afdelningen hänföras.
Så vida icke Borgare-Ståndet skulle vilja till närmare pröfning företaga, hvad Utskottet, i berörde hänseende, uti Utlåtandet N:o 168, tillstyrkt och dervid godkänna Utskottetsförslag, sorn då kommer alt utgöra 3:ne Stånds beslut, hemställer Utskottet, att votering må företagas öfver följande proposition:
Den, sorn, med bifall till Stats-Utskottets uti Utlåtandet, N:o 168, gjorda hemställan, anser anslaget till Rosersbergs Slott, utgörande 2,000 R:dr, böra hänföras till Första Hufvudtitelns Första Afdelning, innefattande sådane anslag för hofhållningen, hvarför redovisning icke erfordras;, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej; Ståts-Utskottets Memorial, N:o 36t. vinner nej, kommer anslaget att upptagas å 2:dra Afdelningen, bland dem, för hvilka redovisning bör afgifvas. 4:o Utskottets, uti sista punkten af Utlåtandet, N.o 3i, för vinnande af redighet och enhet i förvaltningen samt lättnad vid räkenskapernes granskning, äfvensom för besparing i utgifter, gjorda och uti Utlåtandet, N:o 168; vidhållna tillstyrkan, ”att samtlige Slotten måtte ställas under inseende af en enda, redan befintlig, Embets-myndighet,” har blifvit afslagen af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, men bifallen af BorgareStåndet.
Af Bonde-Ståndet är åter något yttrande häröfver, uti de Utskottet tillhandakomne Protocolls-Utdrag, icke meddeladt; och Utskottet hemställer derföre, att sistnämnde Riks-Stånd måtte öfver förutnämnde förslag besluta, hvarjemte, för den händelse att det bifalles, votering torde få anstälias- öfver följande proposition:
Den, som godkänner Stats-Utskottets tillstyrkan uti Utlåtandena N:ris 3i och 168* ”att samtlige Slotten, jemte de till deras underhåll beviljade anslag, hädanefter måtte ställas under inseende af en enda, redan befintlig, embets-myndighet>” voterar Ja; den, det ej vill,.
Nej; vinner Nej,,kommer frågan härom att förfalla.'
Dé öfriga punktérne uti Utlåtandena N:ris 3i och 168, angående anslagen till Hans Maj:t Konungens hofhållning, „ Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens d:o, „ Hennes Kongl. Höghet Kron-Prinsessans handpenningar, „ ved och kohl för de Kongl. Hofven, ,, Kongl.
Slottets i Stockholm police-, lys- och renhållning; samt „ Drottningholms och Svartsjö, Gripsholms, Ulricsdahls, Haga och Strömsholms Slott, äro dels af samtlige, dels af 3:ne Riks-Stånd afgjorde med bifall till Utskottets hemslällanden.
Andra IIufvud-Titeln. enligt Utlåtandéna N:ris 4« och iq3: 5:o Sedan Utskottet uti 3:dje punkterne af Utlåtandena N:ris t^o och ic>3 afstyrkt löne-tillökning, bland annat, för Höf-Rätternes ledamöter, har 6 Stats-Utskottcts Memorial, 1Y.0 3oi. detta blifvit gillad t af Preste- och Bonde-Stånden, hvaiemol Riddet skåpet och Adeln samt Borgare-Ståndet bestämt lonerne för Hof-Rätts-Rådeu lill i,8oo R:dr och för Hof-Rälts-Assessorerne lill i,5oo R:dr Bco.
1 följd häraf föreslås följande votering:
Den, som, med bifall lill Sluts-Utskottets Utlåtande, N:o it)3, anser löne-tillökning för Hof-Rätteines ledamöter icke böra beviljas, voterar Ja; den, det ej vill, Nej; vinner Nej, komma lönerne att utgå för llof-Rätts-Råden med i,8oo R:dr och för Hof-Rätts-Assessorer ne med i,5oo R:dr B:oo. 6:o
Uti nyssnämnde punkt hade Utskottet tillstyrkt, bland annat, alt för tillökad personal uti Svea Hof-Rätt af en Assessor samt uti Götha HofRätt af tvänne Hof-Rätts-Råd och tvänne Assessorer, måtte anvisas löner, i enlighet med hvad deras vedeilikar, enligt nu gällande Stat, åtnjuta, utgörande tillhopa 6,8oo R:dr, utan spanmåls-tillökning, likväl så att, i händelse Rikets Ständer skulle bifalla Utskottets uti Utlåtandet N:o 92 gjorda hemställan, att en ersättning i medeltal af 1 R:dr för hvarje lunna spanmål under lönerne, måtte för hädanefter blifvande tjenstemän uppföras, lönerne för de föreslagna nya tjensterne böta utgå till det förhöjda belopp i contant, deras vederlikar derigenom komma att åtnjuta.
Den tillök ta personalen har blifvit bifallen, dels af Riddarskapet och Adeln, som bestämt lönebeloppen, på sätt uti föregående punkt är oinfö mäldt, dels af Preste-Slåndet, som jemväl bifallit, hvad Utskottet i afseende å aflöningen hemställt; — hvaremot Ulskotlels tillstyrkan i denna del, eller hvad ledaruots-personalen angår, blifvit af Borgare- och Bonde-Stånden afslagen.
Då Utskottets hemställan, att lönerne för den tillstyrkta ökade personalen skulle bestämmas, enligt nu gällande Stat, var grundad på Utskottets afslyrkan af ifrågasatt Jöne-ti! lökniiig; men arne Riks-Stånd beviljat sådan tillökning för samtlige flbf-Räfts-Råder och Hof-Rätls-Assessorer, lärer, i händelse detta, i följd af deri uti föregående punkt föreslagna votering, blifver faststäldt, de förhöjda löne-beloppen äfven komma att gälla för de tillökade ledamöterne, utan alt hinder dervid möter af den omständigheten, att Preste-Ståndet, vid beviljandet af personal-tillökningen, för densamma beräknat de af Utskottet, enligt nu gällande Stat, föreslagna löner.
Hvad åter angår frågan derom, huruvida, i händelse Rikets Ständer skulle bifalla, att, med upphörande af spanmåls-beräkning under lönerne, hädan - Stais-Utskottels Memorial_, N;0 3ot. 7 efter blifvande
I j-nsteinjän må erhålla ersättning i medeltal af i R:dr för hvarje lunna spanmål, som nu är under lönerne beräknad, lönerne för de föreslagna nya tjensterne bina utgå till det förhöjda belopp i contant, deras vederlikar derigenom komma alt åtnjuta; så anser Utskottet detta vara af Ridderskapet och Adeln samt Presle-Ståndet bifallet; och då Borgareoch Bonde-Stånden afslagit tillökningen tili Svea oell Götha Hof-Rätters ledamots-personal, har något serskildt yttrande, angående aflöningens beräknande, icke erfordrats.
Då härvid förekom mer, att Ridderskapet och Adeln saint Preste- oell Borgare Stånden bifallit den föreslagna tillökade betjeningen uti Götha Hof-Rätt, men Borgare-Ståndet dervid afslagit den ifråg (stöhle ersättningen för spanmåls-beräkriingen, samt frågan derom således blifver föremål för omröstning uti Förstärkt Stats-Utskott; så och enär det icke vore lämpligt, om i nämnde afseende stadgades andra grunder för beräkning af beljeningens löner, än för ledamötei nus, i händelse tillökning i deras antal bifailes, samt olika meningar kunna ega runi, i fråga om tillökningen i ledamots-personal och angående nyssnämnde förslag, i afseende å aflöningens bestämmande, torde dessa frågor vid afgörande^ böra åtskiljas.
I öfverensstämmelse med hvad sålunda blifvit yttradt, föreslår Utskottet följande voterings-propositioner:
Den, som bifaller, att, för tillökning uti Svea Hof-Rätt af en Assessor sand uti Götha llof-Rält af tvänne Hof-Rälts-Råd och tvänne Assessorer, anvisas contanta löner till enahanda belopp, som för deras vederlikar blifvit bestämdt, dock utan beräkning af spanmål under lönerna, och under förbehåll, att serskildt beslut kommer att meddelas öfver hvad Utskottet villkorligen hemställt, angående contant förhöjning, motsvarande spanmåls-bei åkningen; voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer frågan härom att förfalla.
För den händelsei att propositionen af pluraliteten med Ja besvaras, skall votering sedermera anställas öfver följande proposition: