Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Och här ofvan specificerade .... 86,712: 8. 4- tillsammans 186,712: 8. 4'
Till StorAmiralsEmbetets 3:dje afdelnings Redovisning öfverflyttade: Helsingborgs HamnbyggnadsFond> som vid årets början bestod af Contant Behållning. .... 6,887: 7. lr.
Betänk^nden, N:o 35r. t83 ^ rr transport 206,4o5: 34. 8.
Äfvensom följande oredpvisade anslagsförskotterj till:
Lida Åens upprensning, obegagnade, innestående hos Konungens Befrhde i Mariestad ..... 2,000.
Och det för Sluss-anläggningen vid Säffle . . . 6,000. —• — / Directionen för Dragvägsanläggningen vid Skoghall 3.700. — — i7>7°°- Summa 224,1 o5: 34. 8.
Härmed hafva blifvit bestridde följande Arbeten.- Fortsättning af Wäddö Canalbyggnad . 31,742: 34.
4. sorn härigenom till dato inalles kostat, (oberäknadt andel i samfälde Utgifter och Arbetsförråder för alla föregående åren R:dr 285,029: 4* 9- Underhålls- och Ailönings-kostnad vid Akers Canal ....
R:dr 5o8: 3p.— sora öfverstiger Inkomsten der 101: 2.— med 4°7: 28.
— Transport 32,i5o:'i4. 4 V 184 Stats-Utskottets Transport 32,i5o: i\.
4. som härmed inalles står till Boks, (oberäknadt andel i samfälda kostnads, och 'öånvände effecter) . . R:dr 63,a 16: 5. 2.
Upprensningen af Upsala A 2,853: i4- 2. sorn dermed kostar på enahanda sätt R:dr 42,633:35. 3.
Dito af Qvicksund 2,868: 12.
—- hvars hela kostnad der, och vid Asphällen på enahanda sätt nu uppgår till R:dr 3i,4o4: 21.10. Till Götha Elfs upprensning .... 20,000. —•— hvarmed Götha E!f inalles af Strömreusnings-Fonden erhållit 5o,ooo emot det enskilda bidraget med 61,325: 33. 7. . . 57,871: 4°- 6.
Afgår: uppburen Hyra för Svartviks Lastageplats 100. 57,77,:4°. 6.
Fortsättningen af Helsingborgs Hamnbyggnad har detta år kostat . 10,63g: 12. 1. äfvensom i år blifvit ytterligare utbetaldt till:
Bolaget för Slussanläggningar vid Säffle 5ooo. — — och till Directionen för dragvägen vid Skoghall.
. . i3oo. — — 63oo. — — Transport 68,411: 4- 7- Betänkanden, N:o 351. 185 Transport 68,4ii: 4- 7* som dock till vidare redovisning balanceras här nedan.
Generella Omkostnader Jör desse Arbeten, och StorAmirals-Embetets 3:e Afdelnings öfverinseende å alla hydrolechniska företag, hafva varit: Arfvoden, Hyre- och Ljuspenningar . 5,226: 32. 7. Resekostnader 77g: g. 7.
Undersökningskostnader för åtskillige anmälde företag 1,943: 5. 4- Hyra för Contoir och Ritmaterialier . . 216: i5. 2.
Contoirsln ventarier 86:38.— Inslrumenter och Böcker . . . 270:47* ro.
Diverse Utgifter ■ 21:29. 4- 75o; 34. 4, 68,4ii: 4. 7. Yed . . j55. 8,699: 33. io.
Styrelsen för Strömrensningsärendernes utredning har kostat . . 78,578: 25. n.
Transport 78,578: 25. 11. j86 S t a t s - U t s ko t tets Transport 78,578:25.11.
Behållningar till ar 1829 bestå af följande: OliquidcrOfde äldre Forskotterj Län etc.
Återstod på de 3:ne
Lånen till Fartygs byggnad, nu som vid årets början 5,916: 16. 6.
Öfverste Kappes och Landshöfdingen Schmidts Skulder oförändrade, den förra , 7,000. ——, den sednare . • • • • 1,000.
Skede-Mosse på Öland, efter gjord afbetaln., 1000 Rd, . 1,661:11. 8, 15,577:28, 2., oberäknadt fordran hos Öfverste Ljungberg, under Rättegång . . 3,245. r och, tryckte, Hällströms Betäp-, kanden öfver Hjelmare-^jöns, sänkning . . 18g: 11. 3,434- 1 *.
- Oredovisade Anslagsfön-. skatter Till Lida-äps upprensning, oapvände hos Landshöfdinge-Embetet i Mariestad 2.000. - - Transport 2,000. — 15,577:28.2. 78,578:25.11.
- „ Bolaget för Sluss-anläggningar vid Forssliaga och Degeforssen . . . 5,000. - - „ d:o för dito vid Säffle, in beraknadt i år bekomne 5,000, rr,ooo. - - „ Directionen för Dragvägs anläggning vid Skoghall, inberäknadt i år bekorane i,3oo 5,000. - - , 7 1 24,000. — — Fordringar att indrifvas : äldre , Af Ståthållare-Ernbetet på Drottningholm för Inventarium från Upsala Station, oförändradt från år 1827 . . . 535:28. 9.
Transport 535:28. 9.39,577:28, 2. 78,578:25.11. ] 88 Stats-Utskottets Transport 535:28. g- 39,577:28 2. 78,578:25.11. Af Majoren Hallströms , ännu resterande . 1,958: 8. 7. Under äret tillkomne.
• Lieutenant Sydow för effecter från Upsala förråd ll5: 4-— Krono-Fogden Wibelius för dito å auction försålde . ■ ',307- 12.— 3j8(j6; 5> ^ Arbe.ts-forråds behållningar.■ Vid Wäddö Canal . . . 25,197:28.— proviant. . 285: 36. 3. 25,483: 16. 3.
„ Åkers Canal . 23o: 4- — „ Upsala 1 . . / 226.
„ Qvicksund ■ 781: 38.— 1Q 3 Contante Behållningar; hos Redogöraren vid Wäddö ■ . . 8,o3g: 38. — hos dem vid åtskillige andra Stationer . . 1,201: 28. 4- Transport 9,241: 18. 4- 7°>I94:43.9- 78,578:25.11. Betänkanden, jY:o 351. 189 Transport 9,241: 18. 4. 7<>,i9'i:43.9. 78,578:25.11. lios Styrelsen af gamla Strömrensnings-ärendernas utredning . . 337: 3. n. uti Falu Ränteri .... 9,299: 2.4. 6.
,, K.
Summa StrömrensningsFon den tillhörige . . . 136,472:42-6. hvartill kommer:
EIFecter derstädes för . ._7,644:37.io. 9,054: ,4. 3, 145,527: tf. g. 224,io5:34. 8.
Af Hjelmare CanalDirection för bestridde Ma rch ekos t na der . . . 1,246: 34- - Samt i afräkning å Major 'Hallströms skuld . -. ... . 1,938: 8. 7. 5,274: 28. 6.
Återstoden af Major Hallströms skuld . i,g38: 8.
Den mindre utförliga bokföringsmethod efter hvilken f. d. StrömrensningsCommite'ens räkenskaper funnits upprättade är till en del redan afhjelpt genom det uti 3:dje Afdelningens af StorAmiralsEmbetet hufvudbok för år 1828 vidtagne förändrade redovisningssätt; och kommer, enligt meddelad upplysning, den ytterligare fullständighet att vinnas, att hädanefter alla påstående serskildta arbeten jemväl blifva i hvarje års redoörelse synliga ej blott för deras kostnad under re - B e t'ä n k a n d e n, Nio 33r. i<yi dogörelse-året utan ock för hvad de erfordrat under liela byggnadstiden.
Hufvudbok ihhemtäs val hvad sorn af Strömrensningsfonden utgått till enskifte bolag eller Authoriteter för åtagne byggnadsarbetens utförande och hvilka arbeten numera äro Rällda under oftanärande Afdelnings inseende; mén äf Räkenskapen synes ej till hvad belopp de serskilte Bolagén eller Authoriteterna användt anslaget tinder året ellér till huru stor del arbetet blifvit verkstäldt; Utskottet finner väl, att någon speciel redovisning
"för de flesta af dessa anslag icke "käti 'tillhöra Strörrfrensningsfondéns årsräkenskap; men anser dock 'lämpligt att, till beredande äf en lättare öfversigt å hvarje sådant anslags i Hufvudboken förekommande Conto sbrrimariskt antecknas hvad för året blifvit till arbetets verkställande af det enskilta Bolaget eller vederbörande Authöritet åtgjordt.
På sätt ofvanstående utredning ådagalägger, härutaf - Betänk anden N:o 351, iql utaf 1S28 års anslagssumma samt öfriga contanta tillgångar för arbeten under året endast en del användt-, hvarigenom StorAmiralsEmbetels 3:dje Afdelning kommit i tillfälle att för samma ändamål äfven under innevarande år, föi- hvilket något anslag vid senaste Riksdagen ej anvisats, disponera omkring 66000 R:dr; och har, enligt hvad den af Chefen för nämnda Afdelning till K.
M:t afgifna, till trycket befordrade underdåniga Berättelse öfver Afdelningens förvaltning under första året, fullständigt utreder, noggranna och tillförlitliga undersökningar rörande de mänga till bidrags erhållande anmälda arbeten, utgjort hufvudföjemålet för Afdelningens verksamhet.
R:dr 3oo. - - 1 Kamererare 800. - - 1 Canzlist 3oo. - - 1 Vaktmästare 120. - - 1 SousChef för Hydrotechniska Contoiret . 5oo. - - Tili biträde vid Contoret och i Districten: 1 Capitaine 600. - - 1 Lieutenant 400.
2 SecundLieutenanter å 3oo 600. - - Transport 3,620. - - 5 B. i3 Transport 3,620. - - 1 Ritare 1 Vaktmästare ....
4 DistrictChefer å 3oo R:dr t uti Södra Districtet 36o. - - 120. - - 1,200. - - 800. - - 6,200: — Expenser vid Stabsexpeditionen . 200: - - D:o vid Iiydrotechniska Conloret . 5oo. - - tillsammans
R:dr 6,goo. - - Jemte Inqvartcrings» samt Ljus- och Vedpenningar enligt hvad sorn bestås Officerare vid K.
Efter hvad Utskottet inhemtat, hafva i anseende till de minskade lillgångarne och de i följd deraf inskränktare arbetsföretagen, åtskillige tjenster dels icke blifvit tilNatte, dels ock någre Tjenstemän indragne , hvarigenom den nu utgående kostnaden endast utgör 4,280.
St:rs Revisorer år 1825 gjorda frani7 ställningar rörande några från Strömrensningsfonderi verkställda, för Fondens ändamål, efter Revisorernes tanka, främmande utbetalningar, såsom till Afvittringsverket i Jemtland, till Ängsodlingar i WesterNorrland, till låneunderstöd för Gårdsby linförädlingsinstitut m. fl. Utskottet kan för sin del icke undgå att, i öfverensstämmelse med Revisorernes åsigt, yttra, det Utskottet finner berörde dispositioner hafva varit af främmande egenskap för Strömrensningsfondens ändamål , men då en del af dessa utgifter ägt rum redan Betänkanden, ~N:o 35r.
195 år 1821 samt vid den af dåvarande Stats-Ulskott verkställda granskning lemnats utan anmärkning, anser Utskottet desamma icke föranleda till annan åtgärd än till den Underd. anhållan att i de fall der återbetalning af medlen är föreskrifven, vederbörande matte åläggas att densamma fullgöra på derför bestämda tider.
Län anordnade tillsammans 2000 R:dr afförts utur StröinrensningsCommite'ns Räkenskaper, bar Utskottet, vid granskning af till målet börande handlingar, funnit sådant hafva varit föranledt af de vilkor, under hvilka bidraget lemnats.
Och då Hushållningssällskapet , i öfverensstämmelse med den Nådiga Skrifvelsen i ämnet disponerat dessa medel till premier och till det ännu återstående mindre beloppet af samma anslag flera ansökningar inkommit och äro under pröfning hos K. Mtts Befallningshtde, finner Utskottet äfven denna anmärkning icke föranleda till någon åtgärds vidtagande.
Rese rvationeri Af Hr Grefve von Schwerin:
Jag hade trott att medlen till aflöning till den talrika Embetsmannacorps, åt hvilken ledningen af de till Strömrensning gar och lättade vattericommunicationer erforderliga arbeten blifvit anförtrodd, lämpligare bordt sökas inom 4:de eller 8:de HufvudTitlarnes tillgångar.
Då jag ! gG Stats-Utskottets likväl icke kunnat göra denna min åsigt gällande, liar jag ansett mig reservationsvis böra anmäla den för R. St:r.
Häruti hafva instämt Eric Andersson från Westmanlands Län, Pehr Olsson från Södermanlands Län samt Nils Strindlund från Wester Norr lands Län. N:o 352.
St:r bifallne 2tne Pensionsrum på Allmänna IndragningsStaten för Generaler blifvit upptagne till 4o°o
Rtdr för hvardera eller tillsammans 8000 R:dr B:co; alltså och då R.
St:r för hvardera af dem bestämda lön, 3ooo R:dr B:co, har Utskottet ansett sig böra, härmedelst rätta ofvanbe - Betänkan den, N:s 352, 353.
197 rörde misstag, under förklarande, att Summan af de 2:ne
Generalspensionerne således bordt upptagas till 3ooo R:dr för hvardera pensionsrummet eller tillhopa 6000 R:dr; hvarom rättelse skall iakttagas uti den RiksStat som kommer att skriftligen till RiksStånden öfverlemnas för att af Ilr LandtMarskalken och Hrr Taleman uuderskrifvas.
St:r öfverlemnat, jemte Nådig Skrifvelse, ett Förslag i detta ämne, hvilka handlingar af samtelige respektive RiksStånden blifvit till Utskottet remitterade.
Frän Ridd. och Adeln; 1:0 af Hr Friherre Anckarswärd, Carl Henric, som anfört: att, då erfarenheten visat, huru Statsmyndigheterne ansett sig kunna tyda de uti 2 §. aflnstructionen för R.
St:rs Revisorer för desse utstakade åligganden, att, likmätigt 42 §•
Riksdagsordningen, äga rätt, att af StatsGontoiret undfå de upplysningar och handlingar, som de finna nödige, för att efterse Sq8 Stats-Utskottets och granska, huruvida utgifterne äro icke allenast öfverensstämmande med de fastställde Staterne och grundade på så väl dem som K.
RänteKammarens inventering, såsom ingående uti nödvändigheten af en. fullständig Controll vid framtida Revisioner borde äga rum eller icke.
St:rs värdighet betoges dem, som kunde äga böjelse, att, oansedt Grundlagens tydliga och bokstafliga stadgande, vilja göra ett försök i denna del; hvadan Hr Friherren föreslagit, att, i enlighet med 68 §, Riksdagsordningen, en ny Instruction af R- St:r utfärda - Betänkan den, N:o 353. i<)f) des för deras Revisorer , som kommo att öfverse och granska StatsVerkets, Bankens och RiksgäldsContoirets tillstånd, styrelse och förvaltning, hvarvid en vägledning, i anseende till behofvet, synts Frilierrn kunna hemtas af de till 1827 års RevisionsProtocoIler yttrade olika meningar om Stadgandernes ordaförstånd i den nu gällande Instructionen. 2:0 af Hr voji HartmansdorffAugust: att, för ett snart biläggande af den tvist, hvilken, sedan sista Riksdag, uppstått, i anledning af de olika meningar, som om Ständernes granskningsrätt i fråga om användandet af StatsAnslagen, af begge Statsmagterne blifvit framställta, StatsUtskottet borde ju förr destohäldfe afgifva Förslag till en förnyad Instruction för R.
Sta's Revisorer af år 1812, sorn i det förslag till ny, som StatsUtskottet vid 1823 års
Sta- antogo, läge deri, att icke observerats, det den-<r na Instruction bordt, enligt 68 <j.
Motionären har föreslagit; att, i stället för Orden af nya Förslagets 2 $. "a/läg - 200 Stats -Utskottets ges Räkenskap” det bör hela: affordra Revisorerna Räkenskap — -— att i stal let för orden i 3:dje §. ”Täckes K. M.t lill Revisorerne latu öfverlemna” bör stu: hegare Revisorerne i underdånighet — — ,, i stället för orden i Förslagets 5:le §. ”böra Revisorerne äga tillgång" bör stå: söka Revisorerne tillgång. „ i stället för orden i 6:te §. ”K.
M.t ville i Nåder förordna. „ i stället för orden i y:de §.
”Skola jemväl vara för Revisorerne att tillgå” bör stå: skola Revisorerne jemväl granska Och!Öfverse. „ i stället för orden i 8:de y ”aflenmande” börsta: emottagande. „ i stället för meningen i g:de 5- ”bör Seereteraren i Kongl. StatsContoiret Revisorerne tillhandagå” bör stå: må Seereteraren i Kongl. StatsContoiret Revisorerne tillhandagå. saint att i 10 §. orden ”med anledning af 3o §.
i Riksdagsordningen” såsom öfver flöd ige och förvillande utgå.
Varandes tillika af sistbemälde
Motionär ansedt högst angeläget, att icke sådane otjenlige ordalag i Instructionen inflöto, hvarigenom den Konungen och Ständerne , hvaf för sig, tillhörande rätt blandades med hvarannan.
StatsContoiret, borde de icke eller söka åtkomma ett dylikt välde genom or - Betänkande», N:o 353. 201 Jalag i en Instruction för sine Revisorer, utan allenast meddela sådane föreskrifter för deni sorn stodo i öfverensstämmelse med GrunrlLagarne oell bäst ledde till de ändamål R.
Fran Ilogv.
PrästeStåndet Af Hr Domprosten Heurlin, som yrkat: att då, i anseende till den obestämdhet nu varande föreskrifter för R.
St:rs Revisorer inneburo, svårligen knnde undvikas, att Revisorerne, genom deras olika individuella åsigter, mäste ingå i en tolkning af GrundLagarne, hvilken likväl alltid borde ifrån det egentliga RevisionsÄrbetet vara utesluten , en ny och* förbättrad vedaclion af Instructionen för R.
St:rs Revisorer öf-Jter StatsVerket måtte utarbetas; i hvilket afseende
Domprosten fästat uppmärksamheten i synnerhet på ^följande puncter i nu gällande Instruction, såsom påkallande en omarbetning, nemi.:
StatsContoirets Räkenskaper, Protocoller och Handlingar, hvilket Stadgande fortfor ännu vid 1827 års Revision att vara ett föremål för olika tydningar. 3 §, angående Revisorernes skyldighet, att göra anmärkningar; af hvilken föreskrift man velat draga den slutföljd, att Revisorerne skulle vara berättigade, att hos K.
M:t till ansvar i laglig ordning anmäla en inom StatsContoiret efter Revisorernes åsigt felande Embetsman, och till hvilken tydning anledning tagits 202 Stats-Utskottets af den i närande §. förekommande hänvisning tili 3a §.
En sådan rättighet borde dock icke tillerkännas Revisorerne, hvilka det allena tillis omme att anmärka, hvad de ansåge felaktigt, och utlåtande deröfver afgifva, till pröfning af R.
Åberopandet af sistnämnde §. och föreskriften af den underd. anmälan hos K. M:t, syntes derföre fullkomligt öfverflödige och borde utgå, enär Revisorernes anmärkningar skulle inflyta uti RevisionsBerättelsen , hvaraf ett exemplar öfverlemnades till K.
Skrifvelse d. 4 December 1823, i så måtto bifallit förslaget i 12 §. af den vid samma års Riksdag uppgjorda nya Revisionslnstruction, om tryckning af RevisionsBerättelsen, att berörde tryckning lorarae att genom K. M:ts Nåd.
Försorg ega rum, i förening med de EmbetsVerks svar och Förklaringar, emot hvilka Revisorernes anmärkningar blifvit riktade, syntes äfven stadgandet härom medgifva en olika tydning, emedan fråga kunde uppstå, huruvida tryckningen, genom orden "i sä måtto"’, inskränktes till den som genom K.
Detta senare syntes, enligt a §. af TryckfrihetsFörordningen, böra ega rum; dock vöre äfven frågan om tryckning af Pievisionens Protocoller och Handlingar häraf beboende.
Och har Hr Domprosten, på flere anförda skäl, hemtarJe ifrån den olika arbetsmethod som inom 1827 års StatsRevision på dess Afdelningar iakttagits, tillstyrkt, att, då på Revisionens Afdelningar ärenderne blott beredas för att in Pleno föredragas och afgöras, hos Afdelningarne icke måtte få föras något DiscussionsProtocoll utan endast ett summariskt, innefattande lesultaterne af Afdelningarnes öfverläggningar, meri deremot in Pleno ett fullständigt
Sttr aflåtne Nåd.
Skrifvelse, intagen i i:a Samlingen 2:a Bandet af Bihanget till PiiksStåndens Protocoll under N:o 4^, inhemtas, att, sedan K. M:t, den 4 December 1823, på anförde skäl, förklarat
Sttrs Revisorers Berättelser, sorn sistberöfde Nådiga Skrifvelse' omförmäler; så har, f 204 S tats-Utskottets för att genom bestämda föreskrifter för framtiden undanrödja all skiljaktighet i meningar om föremålet för ifrågavarande revision oell sättet, att densamma verkställa, K.
St:r öfverlemna Förslag till förnyad Instruction för R.
St:rs sida, Instructionen af d. io Junii 1812 skulle komma till all kraft och verkan att upphöra. K. M:t har härvid i Nåder til lagg t: att den föreslagne nya Instructionen vore grundad derpå, att, under förbehåll af den dispositionsrätt, K.
M:t dervid funnit lämpligt, alt, då aila de förvaltande
Verkens räkenskaper borde sammandragas uti årligen afslutad RiksHufvudbok, räkenskaperne för de Fonder och Cassör, som hittills icke undergått sådan revision skulle ifrån och med dem för innevarande år i RiksHufvudboken ingå; och ville K.
M:t i öfrigt vara betänkt, att, till rättelse för sistnämnde Fonders oell Cassors framtida förvaltning, utfärda Instructioner eller Reglementen, grundade på hvad, efter hvarje sådan Fonds eller Cassas serskilde beskaffenhet, enligt nu gällande föreskrifter, hittills varit iakttaget.
Betänka n den, N:o 353.
2o5 Från Ridd. och Adeln samt BondeStiindet hafva, med remisserne af denna K. M:ts Nåd.
I förra afseendet har blifvit anfördt af Hr Grefve Gyllenborg, Joli.
Sltrs Ombud, Revisorerne, först efter 4 års förlopp, blefvo i tillfälle att, till någon del, känna StatsFörvaltningens åtgärder, i följd af föregående Riksdagsbeslut, hvilka åtgärder aldeles skulle döljas för de, 2tne år efter Riksdagen, sammanträdande Revisorer.
En sådan tillämpning af granskningsrätten för Revisorerne skulle dock icke instämma hvarken med Grundlagens Esprit och föreskrifter eller med Nationens rättighet, och syntes derföre så mycket mera motbjudande, som någon synbar fördel deraf icke Yunnes, men deremot förekommes den allmänna nyttan, att dispositionerne af Statsmedlen och Regeringens föreskrifter blefvo snart kände.
Det skäl som blifvit anfördt, ätt, om granskning af räkenskaper och af förvaltning icke åtföljdes för samma år, föregående 306 Stats-Utskottets Revisorer skulle göra intrång i efterföljande Revisorers rätt, vederlädes derigenom, att Revisorerne icke ägde beslutande rätt, utan blott den att fälla omdöme; och om det äfven skulle hända: att, i ärender af lika beskaffenhet, tvänne Revisioner fällde olika omdömen, kunde deraf ej uppstå någon skadelig påföljd, då R.
St:r ägde att pröfva, hvilkendera Revisions åsicter borde anses vara de rätta.
M:ts Förslag revision af RiksHufvudbbcker flerstädes omnämndes, men icke räkenskaperj annorlunda, än i uttrycket StatsContoirets egne räkenskaper, Protocoll och Handlingar, hvilket kunde gifva anledning till den tydning, att Special-räkenskaper icke behöfde vara tillgänglige, Betänkan den, N:o 353.
207 eller granskning deraf äga rum , ehuru de likväl lågo till grund för RiksHufvudböckerne.
RiiksdagsOrdning en utsätter?
I afseende på den första frägan förekommer att någre Penninge-förvaltningar, hvilka det blifvit Revisorerne vägradt att granska, nu mera icke funnos, utom ConvoijGomrnissariatets och PassevolanceCassans. X 2o8 SlatsDtskottets Granskningen af den förra syntes väl uttryckligen vara medgifvén af 9 §. i den Föreslngne Instruclionén, anén förhållandet roed den senare förefölle tvåtydig!, af ordalagen ”tiiiståndet och förvaltningen af alla milder (Krigs)-Collegii disposition ställde Allmänna Cas’\sor, ” emedan det var örn PassevolanceCassans egenskap af Allmän, eller af motsattsen, sorn striden, angående hennes granskning, livälfde sig år 1828, och emedan K.
M:t i specificationen af åtskillige Cassör icke upptagit äfven denna Cassa: — att i allmänhet det vore riktigast, att i Instruetionen undvika all Specification af EnrbetsVerk och derunder lydande Cassör, då den icke behöfdes, enär Grundlagen om StatsUlskoitet uttryckeligen säger, Statsverket i alla dess delar, då Revisorernes enahanda rätt, att granska samma Cassör, som St^tsUtskottets, icke varit bestridd, och då specificationen kunde föranleda inskränkningar i granskningsrätten eller åtminstone vålla tvister derom, genom de indragningar och förändringar, för hvilka CoIIegierne och EmbetsVerken voro föremål: —att det medgifvande K.
M.-t hittills *Jut'öfvatj äfven de Fonder och Cassör som icke till* för ene blifvit af R.
St.-rs Statsutskott, eller deras Revisorer, utan endast i KammarRätten granskade och Betänkanden, N:o 353.
209 ''och om hvilkas Revision först vid senare Riksdagar "fråga uppstått, skulle hädanefter granskas i sammanhang med StalsVerkets räkenskaper och förvaltning.”
Hvarjemte det vidare hete: "att K.
M:t vore i öfrigt "betänkt, att till rättelse för sistnämnde Fonders och "Cassors framtida förvaltning utfärda Instructioner el"ler Reglementen, grundade på hvad, efter hvarje sä"dan Fonds eller Cassas serskildta beskaffenhet, enligt ”1111 gällande föreskrifter, hittills varit iagtlagefj hvilka förbehåll dock icke syntes kunna af R.
Sttr visste intet, då deras Statsutskott eller Revisorer ännu icke fått granska förhållandet: — att stadganderne i 2 §, af Förslaget: "alla dessa räkenskaper "anses innefatta den allmänna redovisningen för Stats"Verkets tillstånd, styrelse och förvaltning” samt i 4 §•
"Denna Allmänna räkenskap öfver StatsVerkets tillstånd, styrelse och förvaltning utgör föremålet för "R. St:rs R.evisorers granskning” syntes innebära förklaringar öfver Grundlagens mening med granskningen, hvilka ej blefvo laglige förr än de genomgått GonstitutionsUtskottets behandling: samt att i öfrigt, i stället för de 4 första §§. i K. M:ts Förslag, de 2 första §§. i R.
St:rs vid sista Piiksdag antagne voro lämpligare, utom hvad anginge Ordalagen om verificationer till RiksHufvudboken der 3 §. i K. M:ts Proposition tycktes vara riktigare.
Och ehuru således ett betydligt närmande att erS B. 14 2io S t a t s-U t s k o 11 e t s länna den oinskränkta granskningsrätt, som Grundlagen tilldelat R.
Propositionen, syntes detsamma dock icke så fullständigt, att den Första hufvudfrågan kunde ovillkorligen med Ja besvaras.
Sådant vitsordades hvarken af häfd eller Författningar; emedan, sedan Ständernes Revisorer, efter år 1772, till en början fingo granskningsrälten endast öfver Banken och efter år 178g RiksgaldsContoiret samt R.
St:rs Fullmägtige i bägge desse Verk år 1800 berättigats att se det föregående årets Riksslutj granskningsrättigheten ändteligen år 180g utsträcktes till Statsverket i alla dess delar; och ehvad densamma förut varit mer eller mindre vidsträckt till föremålen.- syntes dock 1809 och 1810 årens Grundlagar, lika så litet som 1812 års Instruction för Revisorerne, hafva bestämt någon olikhet i tiden för Utskotts eller Revisorers befattning, enär det stadgades i 3o §.
RiksdagsOrdni ngen; J1att StatsUtskottet skall äga tillgång till alla StatsVerkets räkenskaper och handlingari /p §.
RiksdagsOrdn. att Utskott ej beliöfver genom sin Ordförande begära hos HofCancelleren underrättelser från Betänkande n, N:o 353. 21 j StatsContoiret, "hvilket likasom Banco-och RiksgäldsVerken bör i frågor om sjelfva redovisningen af medlen alla äskade upplysningar meddela/'" i 68 §.
Riksdagsordningen : alt 11.