Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Förslag till PeilStOIlSStat för Arméens befäl och tjenstemän, utom läkare, att, om hela pensioneringen af Staten öfvertages, från och med år 1867 och derefter tillsvidare tillämpas.
- Tiden för pensionsrät- ter inträ- dande.
Tjenstgö- ringsskyldig- het efter af- sked intill viss lefnads- ålder i krigs- tid hemma i landet.
Pensionens i belopp.
Första Massen.
Lefnadsår.
R:dr Rsmt.
(Generalbefälhafvare i Militär-distrikten, i Kavalleri-inspektören, 1 General-fälttygmästaren, Generalen för Fortifikationen, ^ alla med rättighet att vid 60 år, efter erhållet afsked, undfå £:dels pension eller 4,500 K:dr, så- vida tjensten innehafts i 5 år. 65 6,000 Andra Massen.
Öfverstar vid regementena, Chefen för Topografiska korpsen, Sekund-cheferne vid Lifgardes-regementena samt Lifregementets Dragon- och Husar- . korpser, Öfversten vid Ingeniör-korpsen. 60 65 3,000 Tredje Massen.
Öfverste-löjtnanter och Förste majorer vid re-, gementena, Öfverste-löjtnanterne vid Topografiska och In- geniör-korpserna, Sekund-chefen vid Lifregementets Grenadier- korps, Chefen för Smålands Grenadier-bataljon, Cheferne för Norrbottens, Westerbottens och Jemtlands Fältjägare-korpser. 55 65 2,250 16 Kongl.
Tiden för pensionsrät- ter inträ- dande.
Pensionens belopp.
Fjerde Massen.
Andre Majorer vid Arméen, Majorerne vid Topografiska ock Ingeniör-korp- serna, Artilleriet och Husar-regementet Ko- nung Carl XV, Chefen för Jemtlands Hästjägare-korps, Cheferne för Hallands och Wester-Norrlands beväringsbataljoner. >.. 55 65 2,000 Femte Massen.
Tredje Majorer vid Arméen, Majorerne vid Lifregementets Grenadier-korps, Smålands Grenadier-bataljon, samt Norrbot- tens, Westerbottens och Jemtlands Fältjä- gare-korpser. 55 65 1,600 Sjette Massen.
Förste och äldre Kapitener vid Topografiska korpsen, Artilleriet och Ingeniör-corpsen, Kompani- och Sqvadrons-chefer vid regemen- ten och korpser, Batteri-chefer vid Artilleriet.
J 50 60 1,500 Sjunde Massen.
Öfrige Kapitener och Ryttmästare vid Arméen 1 samt Regementskvartermästare vid rege-J- mentén och korpser, J Professorn vid Topografiska korpsen, så framt han minst 20 år i denna egenskap tjenst- gjort. 50 60 60 1,200 1,200 Åttonde Massen.
Regements-auditörer, Regements-skrifvare, Sekreteraren vid Ingeniör-korpsen. 60 1 800 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 28. 17
Nionde Massen.
Förste Löjtnanter och Förste Adjutanter vid regementen och korpser, Löjtnanter vid Topografiska korpsen, Adjutanter vid de regementen och korpser, der endast en Regementsadjutant finnes på stat, Regements-stallmästare med Kongl, fullmagt vid kavalleriet och artilleriet, Förrådsförvaltare vid artilleriet, Kassörer och Förrådsförvaltare vid Ingeniör- korpsen. 50 60 60 700 700 Tionde Massen.
Andre Löjtnanter och Andre Adjutanter vidi regementen och korpser. 1 50 60 600 Elfte Massen.
Under-löjtnanter vid regementen och korpser Fanjunkare vid Lifgardes-regementena och Hu- sar-regementet Konung Carl XV, Styckjunkare vid artilleriet, Konduktörer vid Ingeniör-korpsen, Bataljons-adjutanter och Regements-väblar vid Lifgardes-regementena till fot, Regementstrumpetare vid artilleriet.
Öfrige Fanjunkare vid regementen och korp- » 50 48 ' 60 60 400 1 1 400 Ty g-un der-offi cerare, Musik-direktörer vid regementen och korpser, Regementstrumpetare!! vid Husar-regementet Konung Carl XV, Regements-stallmästare med Chefens fullmagt, Regements-hästläkare, Besigtningsrustmästare vid artilleriet, Öfrige Bataljons-adjutanter och Regements- väblar vid regementen och korpser, Regements-trumslagare och Förste Hornblå- sare, , 50 • 60 400 1 Bih. till 11 St.
Brot. 1865 & 1866. 1 Sami. 1 Afd. 13 Häft. 3 18 Kongl. Majits Nåd.
1 Tiden för pensionsrät- tens inträ- dande.
Äldste Stabstrumpetare]! vid de kavalleri-re- gementen, der Musik-direktör eller Rege- mentstrumpetare icke finnes på stat. lefnadsår. 50 Är. 60 K:dr R:mt. 400 Mönsterskrifvare, Tyg- och Laboratorii-skrilvare vid artilleriet. k 60 400 Tolfte Massen.
Sergeanter vid Lifgardes-regementena, Artil- leriet och Husar-regementetKonungCarl XV, Underkonduktörer vid Ingeniör-korpsen, Divisionstrumpetare vid artilleriet.
Öfrige Sergeanter vid regementen och korpser 4S 50 60 60 300 300 Trettonde Jclasssen. \
Furirer vid Lifeardes-reuementena till fot ... 48 60 200 Öfrige Furirer vid regementen och korpser, Underofficers-korporaler på stat, Stabs- och sqvadronstrumpetare vidkavalleriet, Batteri-trumpetare vid artilleriet, Hautboister och Fältmusikanter, Sqvadrons-hästläkare.
> Regements-pistolsmeder och sadelmakare, 1 Regements-gevärssmeder' och stockmakare.
J 50 60 60 200 200 , Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 28. 19 Bil. 1).
Förslag till PeilSioilSSfat för Gotlands Nationalbevärings befäl och tjenstemän, utom Läkare, att, om hela pensioneringen af Staten öfvertages, från och med år 1867 och derefter tillsvidare tillämpas.
Bataljons-chefer 55 1,400 Andra klassen.
Kapitener 50 900 Tredje klassen.
Fältkamererare och Kassör 60 750 Fjerde klassen.
Löjtnanter i 50 600 Tyg-officerare/ Femte Massen.
Undei-lö]tnanter i 50 400 Styckjunkare vid Artilleri-korpsens stamtrupp / Magasinsförvaltare och Sjukhusinspektori Sekreterare och Auditör ( 60 400 Sjette klassen.
Regementstrumslagare eller Musikdirektör) Sergeant vid Artilleri-korpsens stamtruppj- 50 300 Sjunde klassen.
Kanslist Kontorsskrifvare... . 1 60 200 Gevärshandtverkare J 20 Kongl. Maj:ts Nåd.
Utdrag af Protokollet öfver Landtförsvars-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den 7 November 1865.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Stats-Råden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld.
Chefen för Landtförsvarsdepartementet, Statsrådet Reuterskiöld, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, uppsatt förslag till Kongl.
Maj:ts nådiga Proposition angående Arméens pensionering.
Maj:t behagade, enligt Stats-Rådet s underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, och befallde, att i enlighet dermed nådig Proposition skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo N. A. Varenius.
Proposition JU 29. 1 X:o 29.
Alik. till Exp.-Utsk. den 10 Nov. 1865, kl. 11 f. ni.
Maj:ts Nådiga Proposition till Pikets Ständer, angående åtgärder till behöfvandes undsättning i missvext-år; Gifven Stockholms Slott den 7 November 1865.
I likhet med hvad vid föregående riksdagar egt rum, finner Kongl.
Majit sig föranlåten att äfven vid den nu ingångna fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på angelägenheten att för näst blifvande statsregleringsperiod meddela beslut om åtgärder för behöfvandes undsättning vid missvext eller felslagen skörd.
För sådant ändamål öfverlemnade Rikets Ständer vid sistförflutna riksdag, i enlighet med Kongl. Maj:ts nådiga förslag, till Kongl. Maj:ts disposition dels den i Rikets Ständers Riksgälds-kontor och på Kongl. Räntekammarens räkning i Rikets Ständers Bank innestående behållning utaf de för nyssberörda ändamål förut anvisade medel och dels hvad genom återbetalningar å meddelade undsättningslån kunde inflyta, med föreskrift, bland annat, att af dessa medel högst 150,000 R:dr Runt finge under den tid innnevarande statsreglering omfattar begagnas till undsättningar utan återbetalningsskyldighet.
Under åberopande af innehållet utaf så väl Kongl. Maj:ts vid de sednaste riksdagarne i detta ämne aflåtna nådiga Propositioner och Rikets Ständers derpå grundade beslut, som ock Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-kontors den 26 sistlidne Juli afgifna underdåniga berättelse rörande, bland annat, Undsättningsfonden, hvilken berättelse med tillhörande handlingar kommer att Rikets Ständers Stats-Utskott tillhandahållas, och hvaraf inhemtas, att för de med sagda fond åsyftade ändamål funnos vid den tid, då nyssnämnda berättelse afgafs, f^tt tillgå en i Riksgälds-kontoret innestående behållning utaf undsättningsmedel R:dr 1,188,731: 66. samt behållning å Kongl.
Räntekammarens Bankoräkning J)f 3 . . „ 16,749: 25.
Tillsammans R:mt R:dr 1,205,480: 91> Bill. till R.
1 Sami, 1 Afd. 14 Haft. 1 2 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition M 29. vill Kongl. Majit, i öfverensstämmelse med hvad vid sistförflutna riksdag egde rum, nu i nåder föreslå Rikets Ständer: l:o att till Kongl.
Majits fortfarande disposition för behöfvandes undsättning vid inträffande missvext eller felslagen skörd må öfverlemnas så väl den hos Rikets Ständers Riksgälds-kontor och på Kongl.
Räntekammarens räkning i Rikets Ständers
Bank innestående behållning af undsättningsmedel, som hvad genom återbetalningar å meddelade undsättningslån kail inflyta; 2:o att af de sålunda till Kongl. Majits förfogande ställda medel en summa, beräknad efter 50,000 Ridr årligen, må under tiden för nästa statsreglering få begagnas till undsättningar utan återbetalningsskyldigJiet åt sådane behöfvande, som icke äro i tillfälle att sjelfve förskaffa sig arbete eller i stånd att af egna tillgångar återgälda de undsättningsanslag, hvilka dem tilldelas; börande dylika understöd företrädesvis tillgodokomma de kommuner, som tillförbinda sig så använda desamma, att för dithörande fattiga och arbetslösa personer beredas sysselsättning och möjlighet att genom eget arbete förtjena sitt uppehälle; 3:o att ofvan omförmälda tillgångar för öfrigt må användas endast till räutefria låneunderstöd med bestämda återbetalningsterminer och mot vederbörande större eller mindre menigheters gemensamma ansvarighet eller annan af Kongl. Majit godkänd säkerhet; 4:o att, så vidt omständigheterna medgifva, tillfällen skola för de behöfvande beredas att erhålla sysselsättning och förtjenst vid allmänna arbetsföretag; samt 5:o att de för undsättningar vid missvexter och felslagna skördar afsedda medel böra, till den del de icke äro för anvisade utbetalningar erforderliga, till Riksgäldskontoret öfverlemnas, emot skyldighet för detta Verk att det sålunda emottagna beloppet, vid skeende reqvisition, för dermed åsyftade ändamål Kongl. Majit tillhandahålla.
Ar och dag, som ofvan. CARL. J. A. Gripenstedt.
Proposition JV? 29.
3 Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Bådet å Stockholms Slott den 7 Novem ber 1865.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld.
Chefen för Finans-departementet, Statsrådet Herr Friherre Gripenstedt uppliiste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående åtgärder till behöfvandes undsättning i missvext-år; Kongl. Maj:t behagade, enligt Statsrådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, och befallde att, i enlighet dermed, nådig Proposition skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Proposition M 30. X:o 30.
Maj:ts Nådiga Proposition till Bihets Ständer, angående restitution af ett utaf Häradsskrifvaren J. A. Lindgren till Statsverket inbetaldf ersättningsbelopp af 311 Riksdaler 85 öre Riksmynt) Gifven Stockholms Slott den 7 November 1865.
Till Kongl. Maj:t har dess Befallningshafvande i Westmanlands län jemte skrifvelse den 27 nästlidne Juli med förord insändt en af Häradsskrifvaren i Strömsholms fögderi af nämnda län Johan Albert Lindgren i underdånighet gjord ansökning, det måtte Kongl. Majit till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition om berättigande för sökanden att återfå ett af honom den 8
December 1864 tili länets ränteri levereradt ersättningsbelopp.
Af de denna fråga rörande handlingar inhemtas, att sedan Komministern N. Arenander, hvilken på arrende innehade indragna Trumpetarebostället Aby i Wäsby fögderi, Westmanlands län, underlåtit att å förfallodagen den 25 Februari 1851 inbetala nästföregångna årets arrendeafgift för nämnda hemman, 207 R:dr 43 sk. 2 rst.
Banko, samt berörda afgift hvarken blifvit å inställelsedagen den 6 påföljande November i den efter Arenanders död yppade konkurs behörigen bevakad eller inom 12 månader utsökt hos Arenanders löftesmän, hvilka såsom för egen skuld borgat, har Kongl.
Maj:ts bemälde Befallningshafvande, vid pröfning af Landskamereraren C. M. Sellings derstädes förda talan emot ej mindre f. d.
Kronofogden C. R.
Lönbobins sterbhusdelegare, än äfven Länsmannen C. J.
Lehnberg, sökanden och Kronofogden P. G. Walén, hvilka tre sistnämnde, jemte Lönbohm, under loppet af ett år efter den 25 Februari 1851 hvar efter annan bestridt Kronofogdetjensten i Wäsby fögderi, genom utslag den 29 December 1858, af anförda skäl dels ålagt Lehnberg och Lönbohms sterbhusdelegare att, gemensamt eller hvilkendera gälda gitte, till Kronan ersätta och i Landtränteriet leverera berörda arrendemedel, dels förklarat att, i fall ersättning för Kronans förlust icke skulle hos Lehnberg eller Lönbohms sterbhus utgå, sökanden först och, om tillgång hos honom Kongl. Majits Nåd.
Proposition JY2 30. 5 bruste, derefter Walén borde ansvara Kronan för full ersättning af ifrågavarande arrendemedel; hvarefter Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-rätt, der Lönbohms sterbhusdelegare sig besvärat, medelst utslag den 30 September 1862, uppå angifna grunder, Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes utslag i hvad det bemälde sterbhusdelegare rörde undanröjt.
Och har Kongl. Majit, med Dess Högsta Domstol, i utslag den 5 April 1864 ej funnit skäl till ändring af Kammar-rättens af sökanden i underdånighet öfverklagade beslut; i följd hvaraf och sedan vid den 15 påföljde Juni hos Lehnberg anstäldt utmätningsförsök någon tillgång till gäldande af ifrågavarande ersättningsbelopp icke förefunnits, sökanden den 8 nästlidne
December beloppet med 311 R:dr 85 öre till Landtränteriet inbetalt.
Såsom stöd för sin underdåniga anhållan har sökanden hufvudsakligen åberopat, att han, som, efter det ordinarie Kronofogden Lönbohm under November månad 1851 sjelf förrättat Kronofogdetjensten, endast från och med den 1 påföljda December till den 8 Februari 1852 och under första månaden på Lönbohms uppbördsansvar förestått samma befattning, icke egt eller af de till honom öfverlemnade handlingar kunnat vinna annan kännedom om ifrågavarande i räkenskapen balanserade arrendesumma, än den, som lemnades af anteckningen i sednaste balansrelation, att nemligen fordringsanspråket blifvit med ed fästadt den 4 Juni 1851 samt att inställelsedagen i Arenanders konkurs infölle under nyssnämnda November månad och att då således ordinarie Kronofogden handlagt göromålen så väl vid tiden för inställelsedagen i konkursen, som nära en månad derefter, bemälde Kronofogde, om fordringsanspråket ej blifvit bevakadt, bort genast väcka talan mot löftesmännen.
Majits och Rikets Stats-kontor har uti sitt häröfver deri 12 sistlidne September afgifna utlåtande underdånigst yttrat, att handlingarne visserligen ådagalade, hurusom uti den i Kronofogde-kontoret förda inhibitions-förteckning funnes, förutom berörda anteckningar, jemväl anmärkt, det bevakningshandlingarne med åtecknadt edgångsbevis den 19 Augusti 1851 blifvit öfversända till Kongl. Majits Befallningshafvande i länet för medlens uttagande i handräckningsväg hos gode männen i Arenanders konkurs, hvarjemte af bref-diarium inhemtades, att bevakningshandlingarne den 10 påföljda Septem ber till Kronofogde-kontoret återkommit, enär gode männen tills vidare vägrat att arrendebeloppet utbetala, och att af dessa uppgifter sökanden möjligen kunnat hemta anledning till närmare efterforskande, huruvida bevakningen blifvit i behörig ordning fullföljd eller hvilka åtgärder i annat fall kunde böra vidtagas; — men att å andra sidan den i nämnda diarium jemväl gjorda anteckning, att «genom Sysslomannen, Byggmästaren Wahlén, som vore derom vidtalad, liqvid komme att öfverlemnas i Januari 1852«, måste ingifva föreställning att vidare åtgärd för bevakande af Kronans rätt icke vore erforderlig, Och enär, på sätt ofvan är nämndt, sökanden först efter inställelsedagen i Arenanders konkurs öfvertagit Kronofogdegöromålen och således den omständigheten, att bevakningshandlingarne icke blifvit inom eller å nämnda dag behörigen inlemnade, ej kunde läggas sökanden till last, samt då, — vid det förhållande, att de angående det 6 Kongl. Maj:ts Nåd.
M 30. restförda arrendebeloppet i Kronofogde-kontoret befintliga anteckningar obestridligen icke voro af beskaffenhet att gifva sökanden direkt anledning till en närmare undersökning.af förhållandet, — det syntes Stats-kontoret så mycket mindre vara med billighet öfverensstämmande att på sätt nu i följd af bristande tillgång hos Länsmannen Lehnberg inträffat, skyldigheten att ersätta den Kronan tillskyndade förlust blifvit på sökanden öfverflyttad, om talan emot Arenanders löftesmän redan innan sökanden emottog Kronofogdegöromålen bort anställas och äfven efter det hans förordnande den 8 Februari 1852 upphörde, eller under tiden intill den 25 i sistnämnda månad kunnat anhängiggöras; och det dessutom ej heller kunde med full säkerhet antagas att, i händelse lagsökning hos bemälde löftesmän i behörig ordning egt rum, Kronans ifrågakomna förlust blifvit till fullo godtgjord, — har Stats-kontoret på grund häraf instämt i Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes förordande af nådigt bifall till sökandens underdåniga framställning.
I betraktande af hvad sålunda i frågan upplyst och anfördt blifvit, vill Kongl. Maj:t härmed i nåder föreslå Rikets Ständer, att sökanden må förklaras berättigad att från Kronans kassa återbekomma ofvanberörda dit levererade Trehundra Elfva (311) R:dr 85 öre.
De till detta mål hörande handlingar skola tillhandahållas det Rikets Ständers Utskott, till hvars handläggning ärendet varder öfverlemnadt; Och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Proposition M 30.
7 Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Bådet å Stockholms Slott den 7 Novem ber 1865.
Chefen för Finans-departementet, Statsrådet Herr Friherre Gripenstedt uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående restitution af ett utaf Häradsskrifvare:! J. A. Lindgren till Statsverket inbetaldt ersättningsbelopp af 311 R:dr 85 öre Runt. * Kongl. Maj:t behagade, enligt Statsrådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, och befallde att, i enlighet dermed, nådig Proposition skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex Protocollo C. F.
Smerling. 8 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition M 31.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående eftergift af 1863 års arrende för Kungsladugården Åhs Kloster i Hallands län; Gifven Stockholms Slott den 7 November 1865.
Till Kongl. Majit har Dess Befallningshafvande i Hallands län uti underdånig skrifvelse den 3 Mars 1864 öfverlemnat en af Arrendatorn utaf kungsladugården Åhs Kloster om fyra mantal med dertill hörande Åhsbro laxfiske i Åhs socken och Wiske härad af nämnda län B. J.
Busck i underdånighet gjord ansökning, att, med afseende å den betydliga, till minst 9,573 R:dr R:mt uppskattade förlust, sorn, på sätt bifogade syneoch värderings-instrumenter ej mindre af vederbörande Kronolänsman med fyra närboende Landtbrukare, än äfven af ortens Domare med Nämnd utvisade, sökanden fått vidkännas under en på Halländska kusten den 22 December 1863 inträffad storm, derigenom att ladugårdsbyggnaderna vid kungsladugården blifvit förstörda samt nitton boskapskreatur och tio får af de nedstörtade byggnaderna dödade äfvensom redskap och gröda skadade, Kongl. Majit måtte täckas till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition om eftergift af så stor del af arrendebeloppen för kungsladugården, som motsvarade den bevisliga förlusten eller hvad Kongl. Majit kunde anse billigt, samt emellertid tillåta att med erläggande af 1863 års arrende, utgörande, enligt tvenne vid ansökningen fogade debetsedlar, tillhopa 4,828 Ridr 80 öre Ruut, finge anstå intilldess frågan om eftergift blifvit i nåder afgjord, för hvilket ändamål sökanden jemväl företett en af arrendelöftesmännen utgifven och med
Domhafvandens vederhäftighetsintyg försedd särskild borgensförbindelse för arrendets utgörande å tid, som Kongl. Majit kunde i nåder bestämma; varande af Kongl. Majits Befallningshafvande underdånigt yttrande i ämnet meddeladt, hvaruti, — med vitsordande af de i den underdåniga ansökningen, till stöd för densamma, uppgifna förhållanden och med särskildt fästadt afseende dels derå, att sökanden icke kunnat genom assurans eller andra försigtighetsmått skydda sig emot ifrågavarande genom en ovanlig olyckshändelse honom tillskyndade förlust, dels ock derå, att Kongl. Maj:ts Nåd.
M 31. 9 att sökanden under arrendetiden betydligt såväl till byggnader som häfd förbättrat egendomen, hvars derigenom ökade värde komme Staten till godo, samt då billigheten syntes fordra, att en Kronans arrendator, örn än i kontrakt dertill förbunden, icke ensam borde vidkännas följderna af en å den arrenderade egendomens åbyggnader förorsakad skada, hvartill han icke genom någon uraktlåtenhet varit vållande, — Kongl. Maj:ts Befallningshafvande underdånigst hemställt, att Kongl. Maj:t måtte till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition att 1863 års arrende för ifrågavarande kungsladugård, hvilket, utgörande 4,828 R:dr 80 öre R:mt, motsvarade omkring hälften af den lidna förlusten och obetydligt mera än två tredjedelar af den till 6,650 R:dr uppskattade skadan å de nedblåsta ladugårdsbyggnaderna, måtte sökanden efterskänkas samt emellertid och intilldess Rikets Ständer rörande ärendet sig yttrat, i nåder bevilja sökanden, emot den af honom ställda borgen, anstånd med erläggandet af omförmälda arrendebelopp.
Sedan Kongl. Maj:t medelst Nådig remiss den 11 Mars förlidet år häröfver infordrat
Dess och Rikets Kammar-kollegii och Statskontors underdåniga utlåtande samt derjemte förordnat att emellertid och intilldess Kongl. Maj:t, i anledning af förevarande ansökning, meddelat nådigt beslut, någon exekutiv åtgärd till indrifvande af det från Alis Klosters kungsladugård för år 1863 utgående arrende icke borde ega rum; — så hafva Kollegierne, uti skrifvelse den 19 Augusti 1864, — jemte meddelad upplysning att berörda kungsladugård om fyra mantal med alla dertill hörande egor och förmåner, enligt Kammar-kollegii kontrakt den 1 Mars 1837, af Landtbrukaren Busck innehafves under arrende på tretio års tid intill midfastan år 1867, emot en årlig arrendeafgift af trehundrafemtiofem tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn, äfvensom fem tunnor saltad lax särskildt för laxfisket, — beträffande den underdåniga ansökningen instämt uti Kongl.
Maj:ts Befallningshafvandes deröfver afgifna underdåniga utlåtande och tillstyrkande.
Med anledning häraf och i enlighet med vederbörande embetsmyndigheters underdåniga tillstyrkan, vill Kongl. Maj:t härmed i nåder föreslå Rikets Ständer för deras del medgifva, att 1863 års arrendeafgift för kungsladugården Åhs Kloster, utgörande, enligt hvad upplyst blifvit, 4,828 R:dr 80 öre R:mt, må varda sökanden efterskänkt.
De till detta mål hörande handlingar skola tillställas det Rikets Ständers Utskott, till hvars handläggning ärendet varder öfverlemnadt; Och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
CARL J. A. Gripenstedt.
Prof. 1865 & 1866. 1 Sami. 1 Afd. 14 Haft. 2 10 Kongl.
Proposition J\i 31.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet ä Stockholms Slott den 7 Novem ber 1865.
Närvarande: H.
Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, H.
Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld.
Chefen för Finans-departementet, Statsrådet Herr Friherre Gripenstedt uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, på Stats-Eadets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående eftergift af 1863 års arrende för kungsladugården Åhs Kloster i Hallands län.