Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den ii Juli. forpenningar på hvad i plåtar och slantar uti Uppbörden inflöt.
Små sedlar vidtogs i stället först efter Riksens Ständers beslut vid 1747 års Riksdag.
Denne dragare -lön borde, såsom tillkommen utan Konungens tillstånd, återbetalas ifrån och med 1-752 ef(e#Ätt Kammar-Revisionens år 1767 gifne Utslag; men på underdåniga besvär deröfver, blef detta Utslag den 26 Uebr. 1768 i Nåder Upphäfvet , på den grund, att Rentmästarne i orterna och äfven den i Stockholms
Uän åtnjöto remiss-lage, samt att Kongl. Maj:t fann desto betänkligare , att frånkänna Uppbörds-Commissarierna denna förmån, sorn de hade knappa löner och från flera år tillbaka oqvalt njutit dessa dragare-penningar.
Af en, nästlidet år utaf Rikgälds Contoiret, på Stockholms Stads redogörelse för 18 Io års Bevillnings-Uppbörd, utfärdad; anmärkning: och den deröfver afgifne förklaringen, har Stats-Beredningen inhämtat, att dragare - lönerna det året utgjort - R;dr 333: 3- 4*
Af aflöningen för sju Uppbörds-Commissarier , stigande som ofvan anfördt är till 3,300 Daler Silfvermynt, blifvit ä 6 Daler Riksdalern afförde med tillhopa - 550: jemte derå beräknade 33* procents tillökning- r - 183: 16. „ 733: 16.
•— saint Den 11 Juli.
.saint att de af Stadens mede!, enligt erhållen uppgift, i oförbättrade löner undfått - - 400: och i Skrifvare-hjelp å 50 R:dr - 350: — 750:
De hafva således af Kronan och Staden 1 ett för allt åtnjutit I,Si6 R:dr 19 sk. 4 r., eller, efter Herr Grefven? och Öfver-Ståthållarens uppgift , nära 260 R:dr hvardera, utom den inkomst dem tillfallit af 3 skillingar för Riksdalern, sorn mast betalas af Skattskyldiga, hvilke inom dea årligen utlysta Uppbörds-terminen icke afbyrdat sig sina Krono-Utskylder.
Då sistnämnde inkomst, såsom stridande emot dgt ändamål , som dermed varit påsyftadt och ledande till dröjsmål och förluster i Uppbörden samt oreda i Uppbörds-Verket härstädes , nu mera genom den af Herr Grefven oc,}i Ofver-Ståthållaren förbättrade Uppbörds-metho* den, för Uppbörds-.Comrnissarierna gar förlorad; sä synes billigheten icke blott fordra, att dessjr Tjenstemän undfå, ersättning för förlusten deraf, uran ock att de erhålla en sådan Uon-forbättring derutöfver, att de tillika vid nu förökade göromål och den högt uppdrifna dyrheten på alla lifvets förnödenheter, kunna äga nödtorftig bergning.
Vid f. d. tillförordnade Öfver-Ståthållarens, General-Majoren m. m.
Sköldebrands, i början af näst!, år i flera delar rörande Krono-Uppbörds-Verket i Stockholm afgifna underdåniga betänkande, har Kammar - Cöllegium och Sta:sContoiret, hvilkas underdåniga utlåtande deröfver - aioo Den ii Juli. ver blifvit 1 Nåder infördradt, gemensamt yttrat, i anseende till den afven föreslagna förbättring af löne vilkoren för Uppbörds - Commissarierna, det Collegierne ansågo de 600 R:dr, sorn för hvardera Uppbörds Gominissarien i lön och skrif"varehjelp blifvit föreslagna, vara för deras utkomst behöflig samt ingalunda för högt tilltaget i afseende på Kronans säkerhet och deras bergning påen dyr och kostsam ort; men Stats-Contoiret, som tillstyrkte att dessa löner borde utgå af Stadens medel, hemställde i underdånighet, att Öfver-Ståthållären och.
Magistraten gemensamt måtte pröfva och bestämma beloppet i mån åf tillgång och den Stat, sorn'för Stadens öfriga Tjenstemän var gällande samt afgiften 3 sk. för försummad vederbörlig betalning af Coritribiitionerna, i stället inflyta till Stadens Gassa.
Kammar-Collegium deremot tillstyrkte val, ätt dessa löner icke måtte påföras Kronans Stat, utan så mycket heldre af Stadens enskilta Gassa bestridas , sorn en mängd betydliga inkomster skola vara Staden donerade, ibland hvilka Collegium nämner Tolagen samt afkastningen af Strömqvarnarna och Strömfisket, äfvensom Collegium, lika med Stats-Contoiret, icke kunde i underdånighet tillstyrka; att på Kronans
Stat öfverflytta lönerna for den öfriga Uppbörds-Betjeningen, för hvilken tillförordnade Ölver-Ståthållaren föreslagit, att de 100 R:dr som UppbördsKammereraren förut af Stats medlen varit bestådde och, vid r8o§ års Riksdag, blefvo öfverförde på Indragnings Staten, att med förra innehafvaren Björlings afgång försvinna, måtte med Den 11 Juli.
J101 med 3 3y proCents förhöjning få tillfalla efterträdaren.
Hvad åter beträffade förhöjningen, 3 sk. på Riksdalern; så ansåg Kammar - Collegium den icke böra bibehållas eller ingå i Stadens Gassa, utan helt och hållet afskaffas, emedan den i sin fortgång mest skall träffa den fattiga, som, ofta nog med bästa vilja, icke skall förmå att i rättan tid betala sina utskylder.
Af hvad Stats-Beredningen sålunda af Författningar och Handlingar rörande denna aflönings-fråga upplyst och anfört, tror Stats-Beredningen sig desto heldre böra med Kammar-Collegium och Stats-Contoiret instämma i underdånigt tillstyrkande, att Uppbörds-Commissariernas lönings-vilkor , enligt Öfver-Ståthållare-Embetets hemställan, må i Nåder bestämmas till 6oo
B:dr för hvardera i ett för allt och skrifvarehjelpen 150 R:dr inberäknad, som Uppbörds Betjeningens otillräckliga och olämpliga lönings-vilkor hittills icke litet bidragit till stora förluster, som Kronan på dess Uppbörd här i Staden städse fått •vidkännas, och denna Betjening i följd af den förbättrade Uppbörds-methoden, får trägnare göromål samt en vkla större Uppbörd, än någonsin tillförene att ombesörja.
Utaf denna lönings-utgift kan något härefter, mer än hitintills, och ifrån det att den allmänna Bevillningen stäldes under RiksgäldsContoirets förvaltning, så mycket mindre falla Stats-Verket till last , som ingen af de , Statsverket egentligen tillhörande inkomster, af Uppbörfls-Coinmissarierna indrifves, uppbäres och redovises.
Uti 310* Den 11 Juli.
Uti blotta Bevillningar består den delen af utskylderna so:n Kronan tillfaller och Stockholms
Stad erlägger saint af Uppbords-Goimnissarierna uppbäres.
Bevillningarne utgingo fordom under särskilta benämningar, nemligen: Allmän Bevillning, Bön- och Betalnings Afgift, Slottshjelp och Medic'nal-Fond ; men alla dessa inbegripas nu, efter taget beslut vid 180g och I8io års Riksdag, uti den Allmänna BeviUnin» gen, hvaraf Stats-Vefket ifrån Riksgälds Contoiret väl erhåller en viss vid hvarje Riksdag bestämd Summa, men hvilken intill Skillingar och Runstycken är lämpad efter Stats Verkets af Stan* derna pröfvade, bestämde och påräknade behof, hvaribland allsin tet är uppfördt för UppbördsBetjeningen i Stockholm , eller någon annan Sta-ds Uppbörds-Verk i Riket.
Enligt Riksens Ständers ofvan åberopade förordnande vid 1734 års Riksdag borde väl Stockholms Stad, som uti Uppbörden ingen an del äger, icke eller besvaras med UppbördsCommissariernas aflonande, hvarföre de löner, som för dem då fastställtes ock sedermera, än af Konungen och än af Riksens Ständer, förbättrades, skulle godtgöras af Kronan; men sedan Konungen och Ständerna vid 1756 års Riksdag förklarat, att hvad Kronan då till deras aflöning bidrog, var en viss summa, som blott kunde ökas med en Uppbörds-Commissarie-lön, omen sådan Betjent pröfvades nödig , samt att Staden af egna medel borde tillägga hvad derutöfver tarfvades; så har på ofvan i underdånighet an» fördt satt, endast den bestämda summan af Krono» - Den l i Jåll. X103 no-Uppbörden blifvit innebållen och det, efter tillika vidtagen författning, af Bevillningen allena, efter sorn Uppbörden bestått endast i Bevillningar.
Detta sätt att godtgöra denna del af aflöningen, har ifrån UppbördsCommissarie-sysslornas inrättning varit antaget eller af Riksens Ständer vid alla påföljande Riksdagar ovidrört lemnadt och är således såsom det rätta att anse, hvar* före ock dervid lärer komma att förblifva, till dess annorlunda af Riksens Ständer förordnadt varder.
Stats-Beredningen som finner, att Stadens rättighet till biträde af Kronan vid dess Uppbörds-Commissariers aflöning är ostridig, anser dock för dess underdåniga del ofvannärnnde bidrag dertill ganska ringa och obetydligt mot den löne-tillökning, som tidernas nu emot 1756 förändrade skick gjort nödvändig och här ofvan i underdånighet blifvit tillstyrkt.
En förhöjning derå synes alltså visserligen vara billig.
Om en sådan skulle beräknas efter hvad UppbördsCommissarierne af Bevillningen år 1810 sig godtgjort, med undantag af löne-tillökningen, efter som ingen lön-tillökning begripes i de 75Q R:dr som Staden i löner till dem och deras Skrifvare betalt och i calculen bör ingå , samt den nu i underdånighet föreslagna löningssurnman på denna grund fördelas pro rata parte imellan Kronan och Staden; så skulle af Be vinningen årligen komma att utgå i det närmaste 8,q 12 och af Stadens medel 1,988 R:dr; men om dragarelönen, sorn nu mera, då Uppbörden, inflyter i Banco-Sedlar och af de Skattskyldiga insattes i Banken, icke är lämpelig eller lärer kunna iio4 Den 11 Juli.
Jeunna bestås, afdrages hvad af Bevillningen hittills utgått, och blott oförbättrade lönings-summan 550 R:dr , samt de lika oförbättrade 750 R:dr, som Staden består, tagas till grund för fördelningen; så skulle Bevillningen ej komma att vidkännas mera än circa 1,777 oc^ Staden 2,423 R:dr.
Stats-Beredningen inser nogsamt, att ehvad stone eller mindre andel Kronan kan böra taga med Staden i denna aflöning, pröfningen och bifallet beror dertill på Riksens Ständer; men då all åtgärd af dem måste hvila till deras nästa, sammankomst; och Uppbörds sysslorna äro af den vigtiga och grannlaga beskaffenhet , att aflönings-vilkorens bestämmande för dem icke kan uppskjutas; så ankommer på Eders Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning och förordnande, om och huru stor summa utöfver den hittills bestådde, må ifrån detta års början årligen till UppbördsCommissariernas aflöning i Räkenskaperna afskrifvas.
Och lärer, antingen en sådan tillökning i Nåder bifalles eller ej, Nådig framställning härom komma att göras till Riksens Ständer vid nästa Riksdag.
Annan möjlighet att anskaffa de 1,000 R:dr, som Herr Grefven och Ofver-Stathållaren dessutom äskat på skäl, dem Stats-Beredningen måste godkänna, till utlofvad belöning åtUppbördsCom missari erna för hvardera äf de sednaste framflutna. arne-tåren I811 och 1812, ser Stats-Beredningen icke eller, än att, efter den nu varande eller, i fall af tillökning, blifvande proportionen imellan Kronans och Stadens bidrag till Den 11 Juli. 1*05 till de rya lönerna för innevarande och följan» de åren, berörde 1,000 R:dr imellan Kronan och Staden fördelas.
På Restantterna för förra åren tyckes Kronans andel i denna Utgift, genom afskrifning i Krono Rakenskaperna, böra få göras, och , derest den koinmer att äga rum, sådant i framställningen till nästa Ständer äfven anmärkas.
Beträffande afldningen for den öfriga Uppbörds Betjeningen ; så emedan löner af Kronan för dem aldrig blifvit af Riksens Ständer beviljade eller någon annan njutit understöd på Stat, än Uppbörds Kammereraren, som, genom Kongl. Brefvet den 7 Juli 1800, tillädes 100 R:dr, hvilka af Riksens Ständer vid 1809 och I8I0 års Riksdag flyttades på Indragnings Stat , att vid då varande innehafvarens afgång upphöra och försvinna, som ock redan gått i verkställighet* så kan Stats-Beredningen icke eller i underdånig* het tillstyrka att Bevillningen, och än mindre Stats Verket, med någon utgift till denna Betjening betungas.
Kammereraren vid Uppbörds-Verket, på hvars driftiga och verksamma åtgärd saint tillsyn på Uppbörds- och Mantals«Coinmissarierna , såsom deras närmaste förman, bevakandet utaf utskyldernas rätta beräknande och ordentliga indrifvande så hufvudsakeligen beror, bör dock efter Stats-Beredningens tanka vara lönad på ett sätt, att han, utan tryckande närings-bekymmerj kan fullgöra sin magtpåliggande tjenst och hans löne-vilkof af Stadens enskildta medel förbättras, åtmindstone med de i00 R:dr som företrä» 5 te Bandet» J39* M0' dareö sioS D en 11 Juli. daren af Kronan innehaft, samt det med 33^ proCents tillökning.
Men hvad slutligen vid» kommer Straff proCenten eller den förhöjning af 3 skillingar på Riksdalern, som den Skattskyldige ådrager sig, då han ej inom utsatt Uppbördstid afbördar sina Krono utsky
Ider; så ehuru denna afgift borde verka till omtänksam och skyndsammare erläggande af utsky Idema, och, derest den skulle fortfara, tyckes' höra inflyta till Stadens Cassa, såsom någon tillgång till Uppbörds Betjeningens' aflöning ; likväl och som dervid förekommer, att troligen föga andra, än mindre bemedlade och fattiga uteblifva med deras Krono-Utskylder och utmätningen af Restantjerna ofelbart lärer företagas straxf efter Uppbörds terminens slut, sa att den förmögne af penningarnas nyttjande svårligen kan erhålla eu mot Straff proCenten svarande förmon; så är Stats-Beredningen för dess del, lika med Kammar-Coilegium, af den underdåniga tanka, att denna afgift bör upphöra och för framtiden afskaffas; hvilket allt Eders Kongl. Maj:ts Nådigste pröfning och godtfinnande underdånigst hemställes.
Stats Beredningen framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit Stormägtigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste, tropligtigste tjenare och undersåter O. jE- Lagerheim.
A. G. Mörner. 2V.
Den i l Juli. 1107 Uppläst hos Högloft.
Ridd. och Adeln deij.Jt Juli. Högvörd.
Prest-StSndot den 14 Vällofl.
BorgareStändet den It _ Hederv, Bonde-Ståndet den 11 Vördsamt Memorial!
I anledning af inom Constitutions-Utskottet vackt motion, får Utskottet tili Riksens Ständer, åtföljdt af dess tillstyrkande, öfverlemna följande Förslag till ny redaction af 38 §.
Riksdags-Ordningen. ”Alla omröstningar i Utskotten skola ske per Capita mellan Utskottets samtliga Ledamöter, utan afseende på Stånd.
Då votering med slutna sedlar anställes, må alltid en sedel utta» gas och förseglas, hvilken öppnas endast i det fall att rösterna vid uppsummerandet skulle befinnas lika delade.
Ar pluraliteten redan vunnen , bor den aflagde sedeln genast förstöras.
Inom .Banco - Utskottet skola i de mål, der Utskottet med Riksens Ständers' rätt beslutar, två tredjedelar af Ståndets Ledamöter vara närvarande.
Hvilket förslag enligt 56 §.
Regeringsformen bör behandlas.” Herrar Biskoppar, Doctor Tingstadius och Faxe samt H:rr Doctorerne Wijkman, Falk och Agrell reserverade sig emot detta beslut, på de grunder som af Herr Doctor Wijkman vid Riks* dagen år 1809 och 1810 blifvit anmälte.
Stockholm dea 10 Juli 1815. - X * Jfa Den 11 Juli; 1I08 På Högloft.
Ledamöters vägnar Rudolf Cederström.
BorgareStåndets Ledamöters vägnar J. Wegelin.
BondeStåndets Ledamöters vägnar Anders J.son Hyckert. G. A Silverstolpe.
Ridd. oeh Ad. den ii Juli.
Prest-StSndet den 14 Vällofl.
Borgare-Ståndef den 11 _ Hederv.
Bonde-Ståndet den 11 __ Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Besvärs- och Oeconomie - Utskotts Betänkande, angående väckt fråga om befrielse för Skeppare och Forbonder, att vid Tullkamrarna intaga Förpassningar å Landets egna varor, som från Uppstäderna till Stapelstäderna forsåndas.
Uti ett till Vällofl. Borgare
Ståndet den 5 sisth Maj ingifvet och till Allmänna Besvärs» och Oeconomie-Ufskottet remitteradt Memorial» har Herr Rådmannen E. G. Hamnström yrkat, att den ålagda skyldighet för Skeppare eller Förbön - Den 11 Juli. liog bönder, att å Landets egna förädladé varor, som från Uppstäder till Stapelstäder försändas, vid Tullkamrarna uttaga förpassningar, såsom, efter hans tanka, medförande allsingen nytta, men väl kostnad och uppehåll vid transporternas verkställande, måtte få upphöra.
Och har han härvid i synnerhet fästat sig vid denna författnings olägenhet i afseende på jerns och andra metallers fortskaffahde från Uppstäder, å hvilka vågpass ifrån Uppstaden alltid medföljde fragtsedeln; anseende Herr Rådmannen Tullkamrars förpassningar så mycket mindre nödiga, som ifrån en del
Bruks enskilta lastageplatser det är tillåtet, att utan ett sådant vågpass eller något anmälande vid Tullkammare Bruks- eller andra effecter till Stapelstad transportera.
Härutinnan hafva äfven Herr Rådman Kjellander, Herr Borgmästaren Hellman samt Sockerbagaren Herr Lundgren i afseende på Carlstads, Westerås och Christinehamns Städer, instämt, och likaledes sökt visa nödvändigheten af de hit hörande stadgars upphäfvande.
Hvad sålunda anfördt blifvit, har Utskottet i noga öfvervägande tagit, och sedan det inhämtats , att den öfverklagade skyldigheten, att på jern och metaller samt några flera varor i Uppstäder taga förpassningar, enär de till Städer, som vid Saltsjön ärti belägna, skola transporteras, egentligen är ålagd genom Kongl.
Kungörelsen den 30 Nov. 1810, samt Förklaringen deröfver af den 30 Mars 1814 , hvilka blifvit utfärdade i anledning af den, vid Landttullarnas upphäfvande, till Kongl. Maj:t af Riksens Ständer an* Ben XI Juli, Ständer i underdånighet öfverlernnade omsorg , att vid dessa Tullar bibehålla den bevakning, som för vissa exporters controllerande kunde finnas nödig ; och dä häribland visserligen för de för. adlade metallers,-i synnerhet vår förnämsta export-vara , jernets utförsel , en så beskaffad controll, der den står att erhålla, är så mycket mer nödig, som den icke helt och hållet bör bero af en enda Tjenstemans redlighet och noggrannhet vid sjn sysslas förrättande, anser sig Utskottet, som icke är i tillfälle att förskaffa sig fullständig kännedom om alla de skal och anledningar, hvilka till Högstbérörde stadganden föranledt, icke kunna tillstyrka de samrnas upphäfvande, Utan får i stället hemställa, om icke Riksens Höglofl.
Ständer kunde finna för godt, att denna sak till Kongl- Maj:ts Eget
Höga skärskådande i underdånighet hänskjuta, då K°ngl. Maj:t , efter vederbörande Embetsmäns hörande, i Nåder lärer inse, huruvida de nämnde Stadgarnas upphäfvande eiler förändrande kan utan befarande af missbruk verkställas, och derefter lämpa de Nådiga åtgärder, som Kongl. Maj:t, i sin vishet, med Rikets väl kan finna vara öfverensstämmande, Hock varder detta allt till Riksens Höglofl.
Eget ompröfvande vördsamligen öfverlemnadt.
Biddersk, På Högv. Prest-Stånoeh Ad.
Ledamöters dets Ledamöters vägnar vägnar A.
Pä Den Ii Juli. lill På Vällofl EorgareStåndets Ledamöters vägnar And.
Ridd. och Ad. den ii Juli.
Prest.Ståndet den 14 _ Vällofl. Borgare Ståndet den ir Hederv.
BondeStåndet den 11 Vördsamt
Sedan af enskild Riksdagsman bos Constitutions-Utskottet motion blifvit väckt, att såsom tillägg till 28 §.
Regerings - Formen åter måtte föreslås samma stadgande, som vid 1809 och 1810 års Riksdag föreslogs, rörande tillåtelse att i tjenst antaga utländska män till Lärare vid Universiteterna , Språk- och Exercitise-Mästare, och Idkare af de fria Konsterna, beslöt Utskottet, att följande förslag skulle hos Riksens Ständer anmälas:
I första Momentet efter ordet fästningar.■ att till sysslor vid Academierna befordra utländska Larda af utmärkta förtjenster.
I särskildt
Moment näst efter ordet förtjenster, i händelse nyssnämnde Moment antages , men i vidrigt fall näst efter ordet, fästningar: att i tjenst antaga utländska män till Språk- och Exercitii-Mästare, samt Idkare af de fria Konsterna ; samt vid §:s slut, efter orden dm rena Evangeliska Lärarn Sprak-och Exér< 5112 Den 11 Juli.
JSxereitii- Mästare samt Idkare af de fria Konsterna allena undantagne.
Hvilka förslag till behandling, enligt 56 §.
Regerings-Formen , till Riksens Ständer vördsamt skulle öfverlämnäs. Ståckholm den lo Juli 1815* På Högloft.
På HÖgv Prest-Ståndets och Ad.
Ledamöters Ledamöters vägnar vägbar Rudolf Cederström. C. v. Rosenstein.
På Välloll.
Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar J. Wegelin. A. J:son Hyckert.
v G. A.
Silverstolpe, Uppläst hos Höglofl.
Ridd. och Åd. den 11 Juli.
Prest-Ståndet dsn 14 Vallöf!. Borgare-Ståndet den II _ Rederv, Bonde Ståjidet den 11 _ Vördsamt Memorial!
T anledning af en hos Constitutions-UtskoU tet af enskild Riksdagsman vackt motion, får Utskottet hos Riksens Ständer med sitt tillstyrkande vördsamt anmäla följande förslag till ett nytt Moment i 14 §.
Riksdags-Ordningen, hvilket efter 6 Momentet borde Införas: ”Vare sig ”till val af Elector eller Riksdagsman , skola ”dessa sedlar vara så inrättade, att den röstande ’’derig6nom icke utmärkes, hvarföre hvarje sedel ”icke
Den 11 Juli. 1-11.3 ”icke må innehalla mer än ett, efter den i Sta* ”den antagna beräkningsgrund, för detta ända» ”mål lämpligt, mindre antal röster å I, 5, 10, ”20, 30 eller 50 röster, hvilket antal röster af ”Valförrättaren å voterings - sedlarna tecknas;” samt i sista Momentet af §:n orden Borgare i Staden, ändras till Borgare i någon Stad'.
Hvilket förslag Utskottet anmäler till behandling efter 56 §.
Regerings - Formen.
Stockholm den 10 Juli 1815.
På Högh Riddersk.
Prest Stan och Ad.
Ledamöters dets Ledamöters vägnar vägnar Budolf Cederström. C. v.
På Vällofl Rorgare- På Hederv.
Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar J. Wegelin, A.
J:Son Heckert. G. A. Silverstolpe, Uppläst hos Höglofl.
Frest-Ståndet den 14 — Vallöf!.
Borgare-Ståndet den II Hederv. Bonde-Ständet den U Vördsamt Memorial!
Inom Constitutions Utskottet har fråga blifvit väckt om ett tillägg till 38 §•
Riksdagsordningen, hvarigenom, i fall förslaget till votering inom Utskotten per capita ej skulle antagas 1 4X14 Den 11 Julii gas,' det blefve bestämdt huru Inom Constitu tions-Utskottet borde tillgå, enär öfver af enskilda Riksdagsmän väckta motioner två Stånd skulle stadna emot två.
Utskottet beslöt, att, under förbehåll af det vilkor , att detta stadgande skulle till afgörande upptagas, derest Riksens
Ständer ej enhälligt antoge voteringen pet capita, föreslå följande tillägg efter orden: iförslaget intagas; Stadna inom Constitutiuns-Utskottet tv ii Ständ emot tvä vid pröfningen af enskilda Riksdagsmäns ingifna förslag till ändring eller förklaring af Grundlagarne , förfalle frågan.
Regeringsformen af Riksens Ständer bör behandlas.
Stockholm den 10 Juli I815.
Ridderslc.
På Hogvörd.
Prest ©ch Ad.
Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar Rudolf Cederström. C. v. Rosenstein.
På Vällöifl.
Bonde Ståndets Xiedamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar J. Wegelin< And. J.son Hyckert. G. A. Silverstolpe.
Högvörd. Prest-Ståndet den 14 _ Vällofl.
Borgare-Srånder den ii Hederv.
Bonde-Ståndet den 11 _a Vördsamt Memorial!
Efter inom Constitutions; Utskottet väckt mo« Deri 11 Juli. ni5 motion, hvilken enhälligt tillstyrktes, får Utskottet föreslå följande nya redaction, hvilket) i 37 §.
Regeringsformen, i stället för det sista Mot mentet , hvilket borde utgå, skulle införas. ”Adelskap, Grefvelig eller Friherrlig värdighet, som hädanefter förlänas, tillfälle endast den sorn adlad eller upphöjd blifvit, och först efter dess död, eller om han Adeliga värdigheten lagligen: frånträder , den äldsta manliga bröst-arfvingen i rätt nedstigande led efter led, samt efter denna grens utgång , Stamfadrens närmaste manliga afkomling efter förstf-ödslo-rätten och så vidare.” ”Har en till högre värdighet upphöjd Adelsman flera afkomlingar än den, sorn efter dess död inträder i Stamfadrens ställe i högsta värdigheten, förblifva de aila såsom Adeliga eller ofrälse expec.tanter, intill dess de, i den. ordning
Förr skrifvet står, efter första grenens utgång, uti värdigheten inträda.” Ytterligare föreslås följande tillägg efter samma §. slut: ”Adlande genom adoption eller naturalisation under utdöda eller lefvande ätters namn och nummer, vare hädanefter ej tillåtet.”
Hvilka förslag till behandling enligt 56 §.
Regeringsformen till Riksens Ständer skulle öfverlemnas.
Stockholm den jo Juli 1815.
På Högv. Prest-Stån - ech Ad.
Ledamöters vägnar Rudalf Cederström» dets Ledamöters vägnar c. v.
På 11x6
Den li Juli.
Bonde Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar J. Wegelin.
Json Hyckert. G. A.
Silverstolpe. t Uppläst hos Höglofl.
Ridd. och Ad. den ii Juli, Högvörd.
Prest-Ståndet den 14 _ Vällofl. Borgare-Ståndet den 11 Hederv.
Bonde - Ståndet den 11 Vördsamt Memorial!
Inom Constitutions-Utskottet har fråga blifvit väckt om noggrannare bestämning af första Momentet i 56 §.
Då Ut skottet af erfarenheten funnit att det deri befintliga stadgande blifvit olika förklaradt, har Utskottet beslutit att till Riksens Ständer anmäla följande förslag till förändring i ofvannämnda Moment af 56 §.
Allmänna frågor, som uti Riksens Ständers Plena väckas, må ej till omedelbart afgörande der upptagas, utan skola öfverlemnas till behörigt Utskott, som ovilkorligen bör samma Jrågor utreda och deröfver sig yttra.
Hvilket förslag till behandling enligt 56 §.
Regeringsformen Riksens Ständer vördsamt öfverlemnas.
Stockholm den lo Juli 1815.
På Högv. Prest-Stån och Ad.
I.edamöters dets Ledamöters vägnar vägnar Rudolf Cederström. C. v. Rosenstein.