Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den enda egentliga skiljaktighet, som förefinnes emellan Kommitterades förslag och Öfverståthållare-embetets ofvannämnda kungörelse, är alt då, enligt den sednare, både offentligt kungörande och inträdesafgift förutsättas vid sådan tillställning, ftir hvars'anställande tillstånd måste begäres, så skulle, enligt Kommitterades förslag, blott ettdera af dessa vilkor erfordras, för att liliställaren vore förbunden begära tillåtelse.
Kommitterade hafva nämligen ansett det kungörande, som till allmänheten utfärdas, och den af- - gift, som af densamma uppbäres, icke blott i förening med hvarandra, utan hvar för sig göra tillställningar underkastade kontroller, dem ordningsmakten må å samhällets vägnar utöfva; och hafva Kommitterade velat genom uttryckandet af denna åsigt gifva stadgandet den utsträckning och allmännare tillämplighet, som med ändamålet af detsamma, så vidt det bör finnas, öfverensstämmer.
Genom föreskriften att ej blott anmälan skall ske hos polismyndigheten, utan ock dess tillåtelse afvaktas innan kungörandet får äga rum eller inträdeskort utlemnas eller afgift emottagas, hafva Kommitterade äfven velat förebygga de svårigheter och obehag, som skulle uppstå, om tillställningar af vådlig beskaffenhet för samhällsordningen, hälsovården eller sedligheten, sedan de börjat, måste upplösas eller efteråt blefve föremål för åtal, hvilka olägenheter, ehuru de ej torde kunna helt och hållet förekommas, likväl äro att jemförelsevis mera sällan emotse, när polismyndigheten äger att genom vägradt bifall förhindra en tillställning, om den uppenbarligen har till syftemål att åstadkomma sådan oordning eller lagöfverträdelse, hvilken skulle föranleda dess upplösande och åtalande, i händelse den redan börjat.
Man har ock nyligen hört allmänt påyrkas, att offentliga föreställningar icke borde af polisen tillåtas på en i hufvudstaden såsom eldfarlig ansedd lokal.
Hvarje rätt till maktutöfning kan missbrukas.
Men icke innefattar möjligheten deraf giltig anledning att förkasta ett lagbud, som blefve skadligt endast om det i tillämpningen missbrukades, men eljest vore nyttigt och för samhällsordningen betryggande.
Någon klagan öfver den redan befintliga författningens handhafvande är icke förspord; och icke heller skulle polismakten äga att utan lagligt skäl förhindra sådana tillställningar, som i förevarande fall åsyftas; men om sådant icke destomindre sker, är utvägen alltid öppen att genom klagan hos högre auktoritet få ett sådant maktmissbruk undanröjdt samt vinna upprättelse i mån af förnärmelsens beskaffenhet.
Embetsberättelsen för år 1852 innehåller (pag. 62, 64) underrättelse om en hemställan, som dåvarande Justitie-Ombudsmannen i underdånighet gjort hos Kongl. 189 Majit i anledning deraf, att Justitie-Ombudsmannen vid genomseende af en RådstufvurUtts
Dombok för år 1851 anmärkt det förhållande, att, sedan en person, hvilken inkommit med ansökan att få sin egendom till borgenärer afträda och dervid fogat bouppteckning, upptagande tillgångar till ett belopp af Fyratioåtta Riksdaler Riksgäldssedel-, blifvit af Rådstufvurätten förständigad att förskjuta de i och för målets handläggning derstädes belöpande kostnader, förslagsvis antagna till 6 Rdr 32 sk.
Banko, men förklarat sig icke kunna detta belopp erlägga, Rådstufvurätten genom Utslag den 28 April samma år sig utlåtit, att som sökanden, oaktadt det honom meddelade föreläggande, icke aflemnat de i och för målets handläggning vid Rådstufvurätten erforderliga, till nämnda belopp förslagsvis antagna kostnader, all vidare åtgärd i anledning af hans ingifna cessionsansökning alltså komme att förfalla.
Efter att hafva i underdånighet framlagt sina åsigter för öfrigt i ämnet, hade Justitie-Ombudsmannen slutligen hemställt, att för ändamålets vinnande borde stadgas att, när borgenärer i följd af cessions-ansökning sammanträdde inför Rätten, enligt 61 § i Konkurs-lagen, dem skulle föreläggas förslag till de kostnader, som offentliga stämningens utgifvande och kungörelse derom i tidningarna samt kallelsers utfärdande och förskaffande ansåges medföra, och borgenärerne förständigas, att de gode män, som till emottagande af egendomen utsågos, borde kostnadsbeloppet genast förskjuta, eller ock inom förelagd tid styrka, att tillgång härtill i afträdda egendomen saknades; att, när ingen borgenär sig inställde, eller ock något val af gode män ej kunde äga rum, kostnadsförslaget skulle meddelas gäldenären med enahanda föreläggande; att, om i ena eller andra fallet brist på tillgång till kostnadsförskottet behörigen styrktes, Rätten då skulle vara skyldig att kostnadsfritt utfärda offentliga stämningar jemte deraf följande kungörelser och kallelser, hvilka äfven kostnadsfritt borde af krono- och slads-betjente fortskaffas; att, så länge hvarken sådant betyg om bristande tillgång inkommit eller kostnadsförskottet blifvit erlagdt, någon vidare åtgärd vid målet ej skulle äga rum; samt att, i händelse af bristande tillgång, kungörelsernas införande i allmänna tidningar borde bekostas af allmänna medel.
I detta ämne har jag föreställt mig, att de förpligtelse!-, som nu gällande Konkurslag i 66 och 67 §§ innefattar derom, att
Domstolen skall, sedan borgenärerne hörde äro, utfärda offentlig stämning genom anslag å Rättens dörr och låta den i allmänna tidningarna kungöras, böra utan beräkning på boets ställning ovilkorligen efterlefvas samt att fråga om ersättning för kostnaderna dervid icke får i första rummet väckas med den påföljd, att, om förlust för Domaren skulle synas uppkomma, han må fordra betalning i förskott.
Icke desto mindre har jag förnummit, att den motsatta åsigten skall hafva vunnit Öfverdomstol godkännande, otvifvelaktigt på den grund, att något särskildt lagstadgande icke finnes, som förpligtar domaren att utgifva förskott till ifrågavarande ändamål.
Domare och Expeditions-hafvande måste likväl, såsom 490 sporteltagare i allmänhet, vidkännas förskott och sedermera, om fattigdom styrkes, förlust i både stämpladt papper och skrifningskostnad, ja äfven för resor i embetsärenden, då den, som ålägges att dem ersätta, någon gång icke förmår att ersättningen utgifva; men icke äga de derföre rätt att uraktlåta sina embets-pligter.
En annan fråga kunde blifva, om icke borgenärerne, så vidt de sina fordringar bevakat och boet om händer tagit, borde vidkännas de kostnader, som för bevarandet af deras rätt erfordras.
Sedermera har Kongl. Majit, i anledning af Rikets Ständers den 1 Mars ■1858 aflåtna underdåniga skrifvelse om utarbetande af förslag till ny Konkurslag, under den 17 påföljande Juni uppdragit åt en Komité att i den af Rikets Ständer åsyft ade riktning utarbeta förslag till ny lag om konkurs, boskillnad och urarfvagörelse samt till de stadganden, som dermed kunde finnas äga sammanhang; och jag hade ämnat tillställa nämnda Komité en afskrift af Justitie-Ombudsmannens underdåniga skrifvelse i ämnet; men innan expedierandet deraf medhanns, erhöll jag den underrättelse att innehållet af Justitie-Ombudsmannens skrifvelse blifvit Komitén meddeladt.
Betnälda
Komité har sedermera den 19 sistlidne Augusti till Kongl. Majit inkommit med underdånigt förslag i omförmälda hänseenden, hvilket ibland annat innehåller, att offentlig stämning skall i konkurs anslås och genast eller nästa postdag afsändas för att kungöras i allmänna tidningarna tre gånger, samt särskildt delgifvas Kronans Ombudsman, men stadgar tillika, att i stämningen skall nämnas, att borgenärerne böra utan vidare kallelse sina fordringar å utsatt tid bevaka; samt att, om i boet ej finnes tillgång till gäldande af kostnaden för den offentliga stämningens kungörande, Rätten eller Domaren bör njuta ersättning af allmänna medel för hvad till sådant ändamål förskjutet blifvit.
Stats-departementen inkomna förteckningar öfver Rikets Ständers vid sista Riksdag fattade beslut och gjorda hemställningar, hvilka dels blifvit af Konungen gillade, utfärdade och i verket ställda, och dels, af anförda skäl, icke ännu kunnat i nåder afgöras, åtfölja såsom bilagor denna berättelse; och äro derefter ej mindre de ärenden upptagna, hvilka i nämnda förtekningar såsom icke afgjorda anmärkas, utan äfven en från Kongl.
Fmance-departementet särskildt lemnad uppgift intagen angående fyra af Rikets Ständers äldre underdåniga skrifvelser, hvilka icke bade till slutlig pröfning förekommit, då förteckningen till 1856 års Riksdag afslutades.
Äfvenledes följer Tryckfrihets-komiténs Berättelse till nu instundande Riksdag. / 191 Från Kongl.
Justitie-departementet har blifvit tillkännagifvet, att sedan början af sistförflutna Riksdag någon förklaring öfver lagen, i den ordning 19 § Regerings-formen bestämmer, icke blifvit af Kongl. Maj:t meddelad.
Slutligen anser jag mig böra anmäla, att under sistlidet års sommar en stöld skett uti Expeditionens Arkiv, hvilken upptäcktes kort efter det jag hemkom från mina då företagna embetsresor.
Enär den lokal i Rikets Ständers hus, som upplåtits åt Justitie-Ombudsmannens expedition, är alltför inskränkt att kunna rymma alla de böcker och handlingar, som tillhöra Expeditionen, så har en mä'ngd äldre handlingar måst förvaras uti ett genom bräder afstängdt större kontor eller rum å vinden till nämnda hus.
Detta kontor hålles visserligen läst; men i följd deraf att tdlgången till sjelfva vinden är öppen åt särskilda håll, har lätteligen kunnat hända hvad också inträffat, att utur detta arkiv tillgripits omkring
Ett tusen band af Justitie-Ombudsmans-berättelser, öfver Tvåhundra band Riksrättsprotokoll och handlingar samt för öfrigt åtskilliga årgångar af Justitie Statsmini sterns, Stats-Revisorernes, Kongl.
Kommerce-kollegii med flera embetsverks berättelser, Riksdagshandlingar, tryckta Kungörelser och Fånglistor.
Då anledning fanns till misstanke, att dessa handlingar blifvit sålda i handelsbodar, der omslagspapper begagnas, så anställdes genast efterforskningar pä sådana ställen, hvarvid expeditionens vaktmästare redan samma dag stölden upptäcktes påträffade åtskilligt af det stulna hos några viktualiehandlande här i staden.
Derefter angafs förhållandet hos Ofverståthållare-embetet för polisärenden, hvars betjente följande dagen grepo tjufven, en f. d. bokbindaregesäll vid namn Carl Henrik Oscar Nyholm, hvilken ock genast erkände sig hafva vid särskilda tillfällen och oftast på ljusa dagen föröfvat tillgreppet, dervid handlingarna bortburits i säckar.
En större del af det stulna tillrättaskaffades ock sedermera genom
Polisens försorg ifrån icke mindre än sju särskilda handelsbodar här i Stockholm.
Ransakning företogs derefter inom kort hos Stockholms Rådstufvurätt, och Nyholm dömdes den 11 November 1858 att för första resan stöld böta Etthundranittiosex Riksdaler 26 öre Riksmynt eller, i brist af tillgång dertill, undergå Tjugoåtta dagars fängelse vid vatten och bröd samt att dessutom hållas till straffarbete i ett år, men för inbrott kunde Nyholm emot sitt nekande icke fällas.
Emot en annan af Nyholm såsom medbrottslig uppgifven person förekom ej något af vigt, så att ansvar å honom icke yrkades.
De handlande, uti hvilkas bodar delar af det stulna återfunnits, hade i allmänhet genom sin betjening gjort uppköpen af hvad Nyholm utbjudit i mindre partier, under uppgift, än att han bekommit det vid rengöring af en vind, än att han sålde det för någon bokbindares räkning.
In - 192 köpen hade ock skett' öppet och priset borde icke anses ovanligt lågt, hvarföre skäl saknades att emot köparne anställa talan.
Denna tilldragelse visar nogsamt angelägenheten deraf, att ett lämpligare och säkrare förvaringsrum för Expeditionens handlingar och böcker anskaffas.
Med stor olägenhet är ock förenad den flyttning ur expeditions-lokalen, som vid hvarje Riksdag måste äga rum, dervid i trots af all aktsamhet både böcker och handlingar lätteligen kunna förkomma.
Den lokal, som under riksdagarne begagnas, är derjemte så trång, att Justitie-Ombudsmannen och hans samtliga kanslibiträden måste vistas och arbeta i eli rum, emedan de två andra rummen endast utgöra smala genomgångar, der näppeligen ett skrifbord kan få plats.
Jag hemställer derföre till Rikets Höglofl.
Ständer, huruvida icke Herrar Fullmäktige i Riksgälds-kontoret kunde erhålla uppdrag att i någon af de byggnader, öfver hvilka de förfoga, bereda en lämplig och ständig lokal för Justitie-Ombudsmans-expeditionen jemte förvaringsrum för alla dertill hörande handlingar; och har jag ansett mig så mycket mera oförbehållsamt kunna yttra mig i detta ämne, som jag ej skäligen kan misstänkas att dermed afse egen förmån och beqvämlighet, då den förordade ändringen och förbättringen icke skulle kunna komma till verkställighet under min snart tilländagående embetstid.
Carl Wesler. A. A. 1fröman.
Bilagor till Rikets Ständers Justitie-Ombudsmans berättelse vid Riksdagen 1859.
Uppgift på Rikets Ständers under Riksdagen åren 1856, 1857 och 1858 allåtna underdåniga skrifvelse^ hvilka ankommit till Kongl. Justitie-departemeritet, jemte anteckning af de åtgärder, som i anledning deraf blifvit vidtagna: l:o Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 10 Januari 1857, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition om ändring i 85 § Regeringsformen (4). 1857 den 23 Januari i Statsrådet anmäld och lagd till handlingarna.
2:0 af den 14 Januari 1857, angående godkända förslag till ändringar i Rikets grundlagar (3).
Med undantag af förslaget om ändring af 52 § R.
F. och 24 § R. O., derå Kongl. Maj:t uti Statsrådet den 9 Februari 1858 vägrat nådig sanktion, har Kongl. Majit uti Statsrådet den 3 Februari 1857 och 9 Februari 1858 gillat och antagit hvad Rikets Ständer för öfrigt i denna skrifvelse föreslagit; hvarom underrättelse blifvit
Ständerna meddelad å Rikssalen den 5 Febr. 1857 och den 27 Febr. 1858.
3:o af den 28 Januari 1857, angående verkställd omröstning öfver Högsta Domsto lens ledamöter (11). 1857 den 12 F"ebruari i Statsrådet anmäld och lagd till handlingarna.
4:o af den 4 Februari 1857, angående val af Justitie-Ombudsman och dess suppleant (14). 1857 den 12 Februari i Statsrådet anmäld och lagd till handlingarna.
5:o af den 18 Februari 1857, angående Revisionssekreteraren m. m. J. A.
Södergrens insättande i Justitie-Omhudsmans-embetet (20). 1857 den 27 Febr. i Statsrådet anmäld och lagd till handlingarna.
6:o af den 28 Febr. angående val af Rikets Ständers Justitie-Ombudsmans suppleant (25). 1857 den 10 Mars i Statsrådet anmäld och lagd till handlingarna.
7:o af den 8 April 1857 i fråga om Krigshofrättens indragning (57).
Efter det Högsta Domstolen och samtliga Hofrätterna varit hörda, har Kongl. Majit i Statsrådet den 1 Februari 1859 förklarat den underdåniga skrifvelsen ej föranleda någon åtgärd.
8:0 af den 28 Mars 1857 angående inteckning af aftal om nyttjanderätt till fastighet i stad (46). *)
Det i slutet af hvarje rubrik utsatta siffertal visar skrifvelsens nummer i IO:de Samlingen af Bihanget till samtlige Riksståndens Protokoll vid 1856—1858 årens Riksdag.
Bil. lill Ii.
Ombudsm. Emb.-Berättelse år 1859. i Förslaget blef den 17 November 1857 af Kongl. Majit i Statsrådet antaget, och nådig Förordning i ämnet under den 21 December 1857 utfärdad. 9:o af den 8 April 1857, angående tiden för revisionsskillings nedsättande (55).
1857 den 17 November i Statsrådet anmäld och nådig Förordning i ämnet under den 21 December 1857 utfärdad.
10-.o af den 8 April 1857, angående ändring i ansvarsbestämmelsen för uraktlåtenhet att öppna damlucka (54). 1857 den 17 Nov. i Statsrådet anmäld och nådig Förordning i ämnet under den 21 December 1857 utfärdad. 1 l:o af den 11 Mars 1857, i anledning af Kongl. Majits nådiga proposition om ändring i 39, 40 m. 11. §§ i Regeringsformen och 4, 6 m. 11. §§ i Riksdagsordningen samt om förändring i och tillägg till Riksakten (30). 1857 deri 31 Mars i Statsrådet anmäld och lagd till handlingarna. 12:o af den 11 Mars 1857, om förklaring af 16 Kap. 1 § Ärfdabalken (34). 1857 den 17 Nov. i Statsrådet anmäld och nådig Förklaring under den 21 Dec. 1857 utfärdad.
13:o af den 11 Mars 1857 angående tillägg vid 28 § Regeringsformen (29).
Kongl Majit har den 9 Februari 1858 uti Statsrådet gillat och antagit hvad Rikets Ständer j denna skrifvelse föreslagit; hvarom underrättelse blifvit
Ständerna meddelad å Rikssalen den 27 i samma månad.
14:o af den 9 Juni 1857, angående viss tid, inom hvilken den i 13 Kap. 4 § Giftermåisbalken omförmälda stämning eller lysning ej må utfärdas (78).
Majit har i Statsrådet den 17 Nov. 1857 vägrat sanktion å Rikets Ständers förslag, hvarom underrättelse blifvit meddelad Ständerna å Rikssalen den 21 December samma år.
15:o af den 22 Juli 1857, angående Häradshöfdingen, Assessoren G.
Lagerstråles insättande i Justitie-Ombudsmans-embetet (96). 1857 den 28 Juli i Statsrådet anmäld och lagd till handlingarna.
16:o af den 12 Juli 1857 angående ett grundlags-ändrings-förslag, rörande Rikssty relsens förande i vissa fall, m. m (90). 1857 den 11 September i sammansatt Svenskt och Norskt Statsråd anmäld; och förordnade Kongl. Majit, att proposi ion till Norriges Storthing om antagande af en grundlagsförändring, motsvarande den af Rikets Ständer ifrågasatta, skulle aflåtas. 17:0 af den 22 Juli 1857, om upphäfvande af bördsrätten i stad samt ändring af lagstiftningen angående testamentsrätten och gåfva af fast egendom (93).
Rikets Ständers förslag blef den 18 December 1857 i Statsrådet antaget och nådig
För ordning under den 21 i samma månad utfärdad.
18:o af den 22 Juli 1857, angående stiftande af en lag emot misshandling af djur.
1857 den 17 Nov. i Statsrådet anmäld och nådig Förordning under den 21 Dec. samma år utfärdad.
19:o af den 22 Juli 1857, angående förändrad lydelse af 4 § i 1 Kap. Giftermålsbalken (91). 1857 den 17 Nov. i Statsrådet anmäld och nådig förordning under den 21 Dec. samma år utfärdad. 20:o af den 22 Augusti 1857, angående förklaring af 26 Kap. 2 § Byggningabalken samt ändring af samma Kapitels 3 §, äfvensom Presteståndets underdåniga skrifvelse den 16 Januari 1858 med anhållan att Kongl. Maj:t täcktes vägra sanktion å den af Rikets Ständer föreslagna förklaring af förstnämnda lagrum (112.)
Efter vederbörandes hörande har detta ärende blifvit den 19 Juli 1859 till slutlig handläggning i Statsrådet anmäldt, dervid Kongl. Majit icke funnit skäl bifalla den af Rikets Ständer föreslagna förklaring af 26 Kap. 2 § Byggningabalken, men deremot med gillande af Rikets Ständers förslag om ändring i 26 Kap. 3 § Byggningabalken, låtit dermed öfverensstämmande Författning under samma dag utfärdas. 21:o af den 18 Mars 1857, om ändring i 3 § och upphäfvande af 4 § i 3 Kap. Handelsbalken (40.)
Ständernas förslag blef den 17 November 1857 af Kongl. Maj:t i Statsrådet gilladt och nådig Förordning under den 21 December samma år utfärdad. 22:o af den 19 September 1857, i anledning af Kongl. Majits nådiga proposition om eftergift af Direktören A. L.
Hård af Segerstad ålagdt ersättningsbelopp (130.) 1857 den 9 Oktober i Statsrådet anmäld och nådigt Bref expedieradt till Kammarrätten och Styrelsen öfver Fängelser och Arbetsinrättningar i Riket. 23:o af den 24 September 1857, angående Riksstyrelens förande under Hans Majit Konungens sjukdom (134.) 1857 den 25 September i Statsrådet anmäld, och blef, till följd af den underdåniga skrifvelsen och som Norriges Storthing fattat enahanda beslut, Riksstyrelsen till Hans Kongl. Höghet Kronprinsen öfverlemnad och Kongl.
Interims-regeringen upplöst. 24:o af den 4 November 1857, angående tillstånd att till Häradshöfdingeboställe an vända f. d.
Ryttmästare-bostället Hörrum, m. m. (151.) 1859 den 19 Juli i Statsrådet anmäld, dervid Kongl. Majit funnit godt bifalla Ständernas förslag om nämnde hemmans användande till Häradshöfdingeboställe, samt i afseende å detta och två andra boställens anslående till viss domhafvande meddela särskilda föreskrifter. 25:o af den 24 Oktober 1857, angående val af Rikets Ständers Justitie-Ombudsmans suppleant (138.) 1857 den 17 November i Statsrådet anmäld och lagd til! handlingarna.
26:o af den 4 November 1857, i anledning af Kongl.
Maj:fs nådiga proposition angående antagande af en Förordning om verkställighet af domar och utslag, meddelade af Norsk Rätt, m. m. (156.)
Sedan Norriges Storthing vägrat antaga Kongl.
Maj:ts i samma ämne afgifna nådiga förslag, förklarade Kongl. Majit i Statsrådet den 21 December 1857 frågan om utfärdande af den nu af Ständerna antagna Författning hafva förfallit. 27:o af den 14 December 1857, angående ändring uti och tillägg till 4 Kap. 2 § Byggningabalken (165.)
Ständernas förslag blef den 9 Februari 1858 i Statsrådet af Kongl. Majit gilladt och Förordning under den 27 i samma månad utfärdad. 28:o af ilen 15 December 1857, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition ©m ägors fredande mot skada af annans husdjur och om stängselskyldighet. (17.8.) 1857 den 21 December i Statsrådet anmäld och nådig Förordning under samma dag ut färdad. 29:o af den 6 Juli 1857, i anledning af Kongl. Maj:ts proposition om antagande af en Författning angående sammanläggning af straff (87.) 1857 den 21 Dec. i Statsrådet anmäld och nådig
Förordning under samma dag utfärdad. 30:o af den 14 December 1857, i anledning af Kongl. Maj;ts proposition om antagande af en Författning angående straffarbete och fängelsestraffs verkställande i enrum (166.) 1857 den 21 December i Statsrådet anmäld och nådig Förordning under samma dag utfärdad.
• 31:o af den 16 Januari 1858, angående regleringen af utgifterna under Riksstatens Andra Hufvudtitel (192.) 1858 den 9 Februari i Statsrådet anmäld och nådiga Bref i ämnet till vederbörande auktoriteter expedierade. 32:o af den 16 Januari 1858, angående ordningen och vilkoren för utländsk mans upptagande till Svensk medborgare (191.) Rikets Ständers förslag blef af Kongl. Majit i Statrådet den 9 Februari 1858 gilladt och antaget och nådig Förordning under den 27 i samma månad utfärdad. 33:o af den 27 Januari 1858, i fråga om medel för uppförande af en byggnad vid straff-fängelset i Landskrona (198.) 1858 den 4 Maj i Statsrådet anmäld och nådigt Bref expedieradt till Styrelsen öfver Fängelser och Arbets-inrättningar i Riket. 34:o af den 16 Januari 1858, i anledning af nådig proposition med förslag till Författning angående ansvar för förfalskning och bedrägeri (189.) Kongl.
Majit har i Statsrådet den 7 September 1858 godkänt Rikets Sländers förslag och låtit nådig Förordning under samma dag utfärdas. 35:o af den 16 Januari 1858, i anledning af nådig proposition angående ogift qvinnas rätt att vid viss ålder vara myndig (190.) Ständernas förslag blef af Kongl. Majit den 15 Juni 1858 gilladt och nådig Förordning under samma dag utfärdad. 36:o af den 12 Februari 1858, angående aflöningen för den person, som bestrider ordinarie tjenst, från hvars utöfning innehafvaren är, i egenskap af Justitie-Ombudsman, förhindrad (216.) 1858 den 9 Mars i Statsrådet anmäld och lagd till handlingarna. 37:o af den 20 Februari 1858, i fråga om en Jag till ordnande af Notarii Publici befattningen (225.)
I anledning af denna skrifvelse har Kongl. Majit ännu icke fattat något beslut. 38:o af den 24 Februari 1858, angående beviljad pension åt förre Justie-Ombudsmannen, Kammarrådet S. I,.
Theorell (230.) 1858 ilen 23 Mars i Statsrådet anmäld och vederbörande om beslutet underrättade. 39m af den 25 Februari 1858, angående ändring i Kongl.
Kungörelsen den 20 November 1845, i fråga om ersättning till vittnen (235). 1858 den 23 Mars i Statsrådet anmäld och nådig
Förordning under samma dag utfärdad.