Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skulle deremot några församlingar befinnas vara oförmögne att ifrågavarande åliggande, till större eller mindre del, fullgöra, böra sådane församlingar, från Statens sida, understödjas; och Utskotten tillstyrka alltså: att det i allmänhet bör blifva hvarje Communs eget åliggande att bekosta inrättandet eller uppbyggandet af nödiga skolhus, och om deras framtida underhåll draga försorg; men att de församlingar, som af fattigdom äro urståndsätta att skolhus-byggnaden sjelfva bekosta, må af allmänna medel, i låneväg, komma af undsättning i åtnjutande, hvarom till Kongl.
Majit ställd underdånig ansökning borde ingifvas till Landshöfdingen, som, efter det Dom-Capitlet sig deröfver yttrat, egde att till Kongl. Majit samma ansökning, jemte eget utlåtande, insända.
Dock torde det böra iagltagas, att, då någon församling söker biträde af Staten till Skolas inrättande och ett sådant biträde beviljats, detsamma icke måtte till församlingen utlemnas, förr än församlingen vidtagit sådane åtgärder, som kunde styrka, att den vore alfvarligt betänkt på skolhusets uppbyggande och skolans organisering.
Besv. ock Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 5. 11 §. 3.
De allmänt öfverklagade och erkända bristfälligheter, som hittills motverkat folk-undervisningens framgång, blifva dock ingalunda, genom anställandet af Lärare i hvarje socken, eller ordnandet af Fasta skolor i hvarje pastorat, undanröjda.
De äro, dessa bristfälligheter, naturliga följder af Lärarnes egen högst inskränkta bildning; ty dessa tagas vanligen ur den arbetande classen, utan att ens, eller åtminstone i högst sällsynta fall, hafva genomgått någon af Apologist-skolans lägre grader.
För att således bereda tillfällen för bildandet af duglige Skol-lärare, få Utskotten föreslå : 1:0 att så väl i hufvudstaden, som i hvarje Stiftsstad bör af Dom-Capitlet och under dess öfverinseende beredas tillfälle för dem, som vilja egna sig åt Folk-lärare-kallet, att i ett Seminarium erhålla undervisning och öfning i de nödvändigaste till detta kall hörande ämnen; 2:0 att en Föreståndare bör af Dom-Capitlet förordnas, att hafva inseendet öfver hvarje sådant Seminarium, att handleda och i det theoretiska, såsom pedagogik och catechetik m. m., sjelf undervisa blifvande Skol-lärare, samt att, vid deras intagning eller afgång, dem examinera och för dem meddela betyg; 3:o att Läraren vid stadens Folk-skola åligger att meddela eleverne den practiska bildningen; 4:o att det måste åligga Dom-Capitlet tillse, att för Lärare-eleverna dessutom beredes tillfälle, att erhålla undervisning i musik, företrädesvis kyrko-sång, äfvensom i fristående gymnastik ; 5:0 att ingen må till elev i detta Seminarium antagas, som icke vid sökt inträde, då han af Föreståndaren skall förhöras, kan skrifva färdigt, räkna quatuor species och läsa innantill svenskt och latinskt tryck, samt utantill Luthers lilla Cateches med den antagna Förklaringen; och derjemte eger någorlunda försvarlig insigt i Biblisk historia , allmän jordbeskrifning, fäderneslandets historia och i kyrko-sång; 6:0 att, i händelse det af Kongl. Maj:t i Nåder äskade årliga anslag, som Utskotten härigenom få vördsamt tillstyr - Stats- samt Allm, Besv. och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 5. ta, dels af 6,5oo R:dr till fördelning, så väl för hufvudstaden, som inom hvarje Stift, af arfvoden för Föreståndare, m. m., dels af 9,000 R:dr likaledes till fördelning inom Stiften, af stipendier för Skol-lärare-elever, varder af Rikets Ständer Rifallet, Föreståndaren hör åtnjuta 3oo R;dr, Läraren i stadens Folk-skola, hvarest Skol-lärare-eleverne inhemta den practiska bildningen, 100 R:dr, och de personer, som undervisa i musik och fristående gymnastik 5o R:dr hvardera om året, samt att, till understöd åt behöfvande och skicklige Skol-lärare-elever, under den tid, de begagna Seminarium, stipendier anslås och årligen till eleverne utdelas efter följande grunder: a) att den, som anmält sig till intagande uti Seminarium, och dervid styrker sig hafva genomgått 3:ne classer i någon Lärdoms-skola,
eller a:ne sådane i Apologist-skola, eller ock ådagalägger insigter, motsvarande sådana, som för genomgång af samma classer äro bestämda, bör tillgodonjuta ett årligt stipendium af 5o R:r Banco; och U) att den, som endast eger det bestämda minimum af kunskaper och derefter vinner inträde uti Seminarium, må erhålla ett årligt stipendium af 33 R:dr 16 skil lingar- berörde mynt; börandes, uti begge fallen, behörigt afseende fästas vid elevernes anlag, skicklighet och uppförande, samt, der förhållandet härutinnan är lika, den af eleverna, som är mest behöfvande, företrädesvis af stipendiet i åtnjutande komma. 7:0 att stipendiaterna, sedan de sin läro-cours i Seminarium fulländat, äro förbundne att minst för 3:ne år antaga Skol-lärare-befattning, då en sadan dem af vederbörande erbjudes.
8:0 att hvar och en, som vili anses behörig att söka Lärare-befattning vid Folk-skola, skall minst ett år begagna Folklärare-Seminarium eller annat motsvarande Läroverk, samt i begge fallen, vid Seminarum aflägga prof och, enligt betyg af dessFöreståndare, ega full färdighet i rätt- och väl-skrifning, jemte innanläsning samt fullgiltig insigt och ådagalagd förmåga att undervisa i följande ämnen:
Biblisk Historia, all - Stats- samt Allm.
Besv. och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 5. män Pedagogik och Catechetik, Kyrko-sång, Physisk och “Politisk Geographi i säker öfversigt, äfvensom Fäderneslandets Historia och hufvuddragen i allmänna Historien, Räknekonsten, så väl theoretiskt som practiskt, till och med sammansatt Regula di tri, samt räkning i hufvudet, allmänna begreppen om Geometri och Linear-teckning samt Natur-läran , och skicklighet att undervisa i fristående gymnastik; hvarförutan han måste innehafva de egenskaper, som åligga Klockare på landet att ega, eller kunskap uti choral-sång, vaccination och åderlåtning; börande vid Folk-lärares antagande, afseende i första rummet fästas vid deras Gudsfruktan, christliga sinne, fromhet och ödmjukhet ; samt 9:0 att hvarken Kyrkoherdarne sjelfva eller deras Adjuncter i allmänhet böra till ordinarie Lärare i Folk-skolorna användas, enär de förres lid derigenom skulle blifva till större delen upptagen, till mehn för deras egentliga embets-åligganden, själavården och den religiösa undervisningen, för att ej tala om den mängd af verldsliga bestyr, som ärodem i och för deras embete ålagda ; samt det i afseende på de senare, såsom extra-ordinarie tjenstemän, ofta måste inträffa, att Dom-Capitien behöfva förflytta dem till andra församlingar, der biträde i presterlig tjenstgöring af omständigheterna påkallas, då Skolan genom täta ombyten af Lärare skulle komma att betydligt lida. §• 4- Men liksom anställandet af Lärare i hvarje socken och ordnandet af Fasta Skolor i hvarje pastorat icke leda till det önskade målet, om tillgång på duglige Lärare saknas, så skola ock de i föregående §. föreslagna Seminarier och i sammanhang dermed tillstyrkte förfoganden blifva af liten eller ingen nytta, derest
Skolmästare-lönerne icke höjas öfver deras nuvarande ringa belopp.
Bergning är villkoret för möjligheten att påräkna duglighet hos Lärarne; och det är icke tänkbart, att personer, som i annan väg kunna bereda sin utkomst, skulle ikläda sig den tunga förbindelsen att, utan tillfälle för någon binäring, vara Skol-lärare, mot en aflöning, som i4 Stats- samt Mim.
Besv. och Fkon.-Utskottens betänkande, N:o 5. icke betäcker utgifterna för det tarfligaste bushåll.
Att i denna aflöning åstadkomma en skälig förhöjning, skulle väl i första rummet synas tillböra föräldrarne, hvilkas ovillkorliga pligt det i allmänhet är att vaka öfver sina barns uppfostran ; men sorn, å ena sidan, folkbildningen är en nationalangelägenhet, hvars framgång det åligger hvarje samhällets ledamot, att 1 sin inon befordra, och, å den andra, oförmögenheten hos församlingarne att ensamma bekosta Lärarnes aflöning, blifvit af de flesta Dom-Capitlen uppgifven såsom förnämsta hindret mot Skolors inrättande, så hafva Utskotten, under öfvertygelse, att löningsvillkor, svarande mot Folk-lärarnes mödosamma, ansvariga och af mängden för ringa uppskattade kall, lämpligast stå att bereda, dels genom anlitande af bidrag å Communernas sida, och dels genom understöd af Staten, som i behofvets stund bör medlan de träda emellan, ansett sig böra tillstyrka : 1:0. att, i sället för de i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition omförmälde vecko-penningar till Läraren för hvarje i Folk skola intaget barn, hvilken afgift vore, i Utskottens tanka, för mycket betungande och dessutom för ändamålet mindre tjenlig, en afgift till Skol-cassan af minst 2 sk. och högst 6 sk.
Banco bör af hvarje skattskyldig person i församlingen utgöras; 2:0 att nyssnämnde afgift, oberäknad en inträdes-afgift för hvarje barn, som begagnar församlingens skola, erläggas bör, dock att till Communerne sjelfva öfverlemnas rättighet att bestämma, så väl afgiftens belopp, som tiden för dess utgörande, antingen genast vid barnets inträde i Skolan, eller å vissa terminer; kommandes både ifrågavarande och den i ofvanstående punkt föreslagna personella afgift, att uppbäras af de personer, som dertill förordnas af Kyrko-Råd eller Communal-styrelse, i händelse en sådan framdeles blifver organiserad, samt derefter inlefvereras till församlingens Skolcassa, för att till ändamålet, eller Skol-lärarnes aflönande, af Skol-Directionen användas ; 3:o att de Lärare, som, vid utgåendet från Seminarium, med vederböraude Föreståndares betyg, visat sig ega full färdighet i de ämnen, 8:de punkten af 3 §. upptager, böra hvardera och årligen med minst 16 tunnor spanmål, hvaraf hälften råg och hälften det sädesslag, som jemte råg, inom or - Stats- samt Allm.
Bcsv. och Ekon.-Utskottcns betänkande, N:o 5j i5 ten, i Krono-tionde-spanmål utgår, aflönas sålunda, att 8 tunnor lemna6 in natura och för de öfriga 8 tunnorna alltid penningar till ett bestämdt belopp af 53 R:dr 16 sk.
Banco; 4;o’ att Skol-läraren må af tjenlig bostad och nödigt bränsle i fritt åtnjutande komma; 5*o att sommarbete och vinterfoder för en ko måtte åt Skol-läraren upplåtas; börandes, der local eller andra omständigheter sådant förhindra, 2 tunnor spanmål af förrnämnde sädesslag, till hälften af hvardera, i ersättning derför lemnäs; 6:o att dessutom, så vidt sig göra låter, ett lämpligt jordland ställes till Skol-lärarens disposition, dels till brukning för eget behof af jordfrukter och dels för att bereda honom tillfälle att inhemta kunskaper om och meddela undervisning uti träd-plantering och trädgårds-skötsel; 7:0 att det i allmänhet skall vara Communernas eget åliggande att af den i 3:dje punkten för Skol-lärare bestämda lönen tillskjuta så stor del, som genom de i ofvanberörde måtto föreslagna personella och inträdes-afgifter icke kan fyllas; men att, om någon församling skulle styrka sig vara af fattigdom urståndsatt att sjelf till det ofvanstående minimibeloppet Skol-läraren aflöna, understöd af Statsmedeln må, i sådant ändamål, församlingen varda förunnadt; dock att, genom undersökning, som Landshöfding och Biskop ega verkställa, bör utrönas, huruvida den församling, som af allmänna medel och till aflöning för Skollärare anhåller om understöd, är deraf i verkligt behof: en undersökning, sorn bör ega rum i alla de fall, då, i öfverensstämmelse med Utskottens hemställanden, allmänna anslag, i och för Skolväsendets ordnande, komma i fråga; samt 8:0 att det af Kongl. Maj;t, till ifrågavarande understöd, äskade creditiv af 5o,ooo R:dr, att årligen utgå till och med året efter nästpåföljande Riksdag, ställdt på Rikets Ständers Riksgälds-Contoir, till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition måtte af Rikets Ständer beviljas. 16 Stats- samt Allm, Besv. ock Ekon.-Utskottens betänkande, N:o 5. §• 5.
I sammanhang med de i 4 §• föreslagna utvägar till beredande af en skälig och ändamålsenlig förhöjning i Skolmästare-lönernes nuvarande ringa belopp, så enär skyldigheten att vara Barna-lärare redan igenom Lag är klockare ålagd, få Utskotten vördsamt tillstyrka: i:o att Skol-lärare- och Klockare-befattningarne böra sammanslås, så snart möjligen sig göra låter, och senast vid näst inträffande Klockare-ledighet, efter det Communerne blifvit deröfver hörde, och så vida ej serskilda förhållanden eller omständigheter det förhindra; 2:0 att den person, hvilken kommer att bestrida dessa förenade befattningar, må i första rummet egna sin tid och sina omsorger åt Skol-lärare-kallet, samt således, under handläggningen deraf, låta genom serskild persons biträde uträtta förefallande till Klockare-befattningen hörande göromål; 3:0 att den sålunda tillkomne tjenstemannen må uppbära både Klockare- och Skol-lärare-lönerne oafkortade, så länge båda lönerne tilisammansräknade icke upphunnit ett belopp af 4o tunnor span mål; men 4:o att, när lönerne öfverstiga detta qvantum, det bör stå Communerne fritt att å Skol-lärare-lönen öfverskottet afdraga.
Hvarjemte och som vid Skol-lärares tillsättande, bibehållande vid tjensten, eller afskedande derifrån, andra bestämmelser måste följas, än sådana, som för det närvarande äro, i afseende på Klockare, gällande, Utskotten anse sig böra tillstyrka Rikets Högloft.
Ständer , att hos Kongl. Maj:t i underdånighet föreslå, att ett nytt reglemente, hvilket på ett ändamålet motsvarande sätt tjenar till ledning och efterrättelse vid ifrågavarande förhållanden, kunde i Nåder varda utfärdadt, hvarvid serskildt torde uttryckas den önskan, att sådane till Klockare-tjensten hörande åligganden, hvilka vore oförenliga med Skol-lärare-befattningen, blifva derifrån skiljde.
Hvad åter beträffar frågan om tillsättande af en sådan Folk-skollärare-befattning, som till en början icke blifver med Klockare-tjenst förenad; så tillstyrka Utskotten, att, Stats- samt Allm.
Besv. och Ekon.-Utsliottens Betänkande, N:o 5. 17 att, sedan ledigheten af förstnämnde befattning kungjord blifvit, och behörigen documenterade sökande sig anmält att, vid tillsättandet, i åtanka komma, det må åligga Kyrkoherden och Kyrko-Rådet eller Skol-Directionen att å förslag uppföra af desse sökande
Tre, som företrädesvis utmärkt sig för Gudsfruktan, sedlighet och Folk-Iärare-kunskaper ; hörandes derefter församlingens röstegande ledamöter, genom val, utse den, hvilken de för tjenslen mest passande finna. §. 6.
Utskotten våga hoppas, alt de lönings-villkor, som i t\. och 5 §§. blifvit för Folk-lärare föreslagna, skola bereda dem en skälig utkomst; men som Utskotten hysa den öfvertygelse, alt både duglige Lärare-elever skulle framkallas, och antagne Lärare uppmuntras alt med mera nit och värma sköta sina åligganden, derest Skol-lärarne kunde påräkna att, efter tillryggalagda mödor i hälsans dagar, vara på ålderdomen tryggade mot fattigdomens bitterhet och förödmjukelse, så hafva Utskotten ansett vara nödvändigt, att någon utväg vidtages till pensionerande af sådane Skol-lärare, sorn genom ålder blifvit urståndsatte att med barna-undervisningen fortfara ; och Utskotten få derföre tillstyrka ; alt af hvarje Skol-lärares lön någon bestämd del årligen afsättes, lill bildande af en fond för afskedstagande Skol-lärares pensionering; kommandes emedlertid och intilldess ifrågavarande fond kan blifva för ändamålet tillräcklig, afgående uttjenle Skol-lärare alt af efterträdarne uppbära cn viss del af lönen; dock att den tillträdande Läraren, i sådant fall och så länge den pensionerade Läraren lefver, befrias från skyldigheten att till pensions-fonden det årliga bidraget utgöra. §• 7* UlskotteD hafva väl från de inom det Hedervärda Bonde-Ståndet så enhälligt yttrade önskningar, att se församlingarnes barna-undervisning Bih. till B.
Brot. t84o. 4 Sami. i Afd. 3 Haft. 3 i8 Stats- samt Allm.
Besv. och Ekon,-Utskottens Betänkande, N:o 5. ställd i ett förbättradt skick, liemtat ytterligare stöd för sin öfvertygelse, att Folk-skolorna blifva i allmänhet med förtroende och ifeltagande omfattade ; men Utskotten kunna dock icke förbise nödvändigheten, att, när dessa ldldnings-anslalter, på sätt föreslaget är, en gång ordnade blifva, det icke bör vara af föräldrarnes eget godtycke beroende att hålla sina barn ordentligt till skolgång eller icke.
Då samhällets högre ändamål icke kunna vinnas, om dess medlemmar lemnäs ål råhet och okunnighet, har Staten både skyldighet att befrämja folk-bildningen, och rättighet att af hvarje samhälls-medlem fordra åtminstone det kunskapsmålf, hvarförutan han icke förmår inse sin bestämmelse eller rätt uppfylla sina pligler.
Häraf följer, att Staten äfven måste ega rätt att tillhälla hvarje husfader, som sjelf icke kan eller vill bibringa sina egna eiler andra under hans vård uppvexande barn ett sådant kunskapsmått, att låta dem flitigt begagna den Skola, som står för sådant ändamål öppen.
Utskotten få derföre tillstyrka, att hvart och ett barn, så väl af manrom qvinno-kön, inom skol-Alder, bör Skolan begagna, så läng och intilldess nedanstående minimum af kunskaper hunnit inheintas : a) alt med lätthet läsa rent och väl Svenska språket innantill, så väl latinsk som svensk stil; b') Skrifva; e) Religions-kunskap och Biblisk Historia; d) Quatuor Species; e) Försvarlig färdighet i Svenska språkets rättskrifning; f) Kännedom om det allmännaste af Fäderneslandets Historia och Geografi; g) Första grunderna i Naturläran; och K) Kyrko-sång.
Härvid böra Utskotten anmärka, att de visserligen ansett tillfälle böra i Folk-skolan beredas för inhemtandet af första grunderna i Natur-läran, men att de icke delat den åsigt, att kännedom i nyssnämnde kunskapsgren borde upptagas bland villkoren för barnens utgående ur Skolan ; likväl och som Utskottens ledamöter af det Hedervärda Bonde-Ståndet enhälligt uttryckt sin önskan, att någon kunskap i Natur-läran finge bland minimi-fordringarne ingå; så hafva Utskotten, med fästadt afseende deiå, att frågan närmast rörde det Hedervärda Ståndets barn, funnit sig böra gå ofvanbemälde ledamöters önskan till möles.
Besv. och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 5. i9 Hvad Kyrko-sång beträffar, vid undervisnings meddelande, hvari Psalmodicon, såsom det för ändamålet mest passande instrument, torde böra användas, finna Utskotten , att någon kunskap deri skall utgöra en af minimi-fordringarne, ulan andra undantag, än sådane, hvartill barnens natur-anlag kunna föranleda.
Inom det Hedervärda Slåndet har fråga väl blifvit väckt om nödvändigheten af ett sådant Folk-skole-anstallernas ordnande , att ulsväfvande och utfattige föräldrars barn kunde blifva liållne till arbete och derigenom vinna både i kropps-utveckling och skicklighet för deras tillkommande yrken; och Utskotten erkänna, att en dylik
Ai bets-inrättning vore lika nyttig sorn önskvärd ; men som, i Utskottens tanka, frågan härom innefattar ett ämne, hvarom Communerne sjelfva ega att öfverlägga och besluta; så anse sig Utskotten icke kunna göra det till föremål för Rikets Ständers pröfning. §• 8.
Beträffande åldern, då barnen böra föi pligtas till skolgång, anse Utskotten, att man måste framgå med yttersta varsamhet.
Utskotten hysa väl den öfvertygelse, att, i flera orter af Riket, 7 års ålder skulle vara den tjenligaste för barnen, att börja sin skolgång; men som deremot annorstädes locala förhållanden och serskilda omständigheter göra skolgången svår, om icke omöjlig, för barn vid en så späd ålder, tro Utskotten sig gå en lämplig medelväg, när de hemställa, alt undervisningen för alla de barn, som komma att Folkskolan besöka, bör vidtaga, då de uppnått en ålder af från och med 7 Lill och med 9 år, och att skolgångs-skyldighe ten för de barn, som efter föräldrars eller målsmäns önskan, blifva i de föreskrifna läro-ämnena handledda hemma, inträ der vid samma ålder, sorn för de öfriga barnen; börande en närmare bestämmelse-rätt af skolåldern, lämpad efter förhållandena, inom hvarje ort, åt Comrnunerna sjelfva öfverlåtas; dock att öppet lemnäs hvarje barn att, äfven före 7 års ålder, eller före den tid, som för skol-ålderns början af Communen fastställes, lå af skol-undervisningen sig begagna.
I sammanhang härmed få Utskotten tillstyrka, 20 Stats- samt Allm.
Besv. och Ekon.-Utskottens Betänkande, JY:o 5. att vid de tider, som kunna framdeles bestämmas, examina i hvarje Skola anställas må, och alt äfven de barn inom Communen, som icke bevistade Folk-skolan, böra vid dessa examina sig infinna och då förhöras, på det utrönas mätte, huruvida, under hemläsningen, deras undervisning varit försummad eller icke. §• 9- Utskotten hafva väl i i §. 2 puncLen föreslagit, att minst en Fast Skola bör finnas i hvarje pastorat; men Utskotten hafva icke eller förbisett möjligheten, att i ett pastorat, som bestode af arne eller flera socknar, eller ock endast utgjorde en socken af betydlig vidd, den varande eller blifvande Fasta Skolan kunde befinnas så aflägsen från åtskilliga byar, hemman, torp och lägenheter, att många ortens barn skulle i afslåndet möta hinder för Skolans begagnande; Utskotten få derföre hemställa: 1:0 att i dylika inträffande händelser, ambulatoriska Skolor varda inrättade; 2:0 att dessa ambulatoriska Skolor böra omfatta vissa bestämda rotar, uti hvar och en af hvilka undervisning tillsammans minst 3 månader för året skall meddelas; ankommande det på Communerne att läsetidernc, inom hvarje undervisningsrote, efter omständigheterna, fastställa; 3:o att Lärarne i de ambulatoriska Skolorna böra under den tid, som vore bestämd lill Skolans hållande inom en af deras rotar, besöka de andra åtminstone en gång hvar i4:de dag, för alt derstädes vid utsatta förhör, kunna utröna, huruvida läsningen äfven under deras frånvaro, behörigen fortgått; 4:o att dessa Skolor, i likhet med hvad om de Fasta Skokorna föreslaget är i 1 §. 2 puncten, ställas under inseende af Kyrkoherden och Skol-Directionen, hvilka ega vaka deröfver, att undervisningen ledes i samband med den Fasta Skolan, och i öfverensstämmelse med den för henne gällande plan; och 5:o der, jemte den Fasta Skolan, ambulatoriska Skolor äro af nöden, skola; dessa, lika med de förra, bekostas gemen - Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N'.o 5. 21 samt af hela socknen eller pastoratet, som den Fasta Skolan tillhörer, ehvad större eller mindre delar begagna den ambula toriska skol-undervisningen. §• 10. Sedan Utskotten i det föregående utlåtit sig i frågorna om inrättandet af så väl Fasta,
som ambulatoriska Skolor; torde det tillåtas Utskotten fästa Rikets Höglofl.
Ständers uppmärksamhet derå, att Apologist skolornes verksamhet icke utsträcker sig till första början af barnens bild ning, och att således ett visst kunskapsmått utgör villkoret för deras inträdesrält i sistnämnde läro-anstalter.
Vid ett sådant förhållande och sorn det upplyst blifvit, att i några af Rikets städer sådane Skolor saknas, uti hvilka detta kunskaps-målt vore att inhemta, och hvilka motsvara de af Utskotten föreslagna Folk-skolorne å landet, hafva Utskotten bordt hemställa , att dylika Skolor, som dessa sistnämnde, böra, der de ej redan finnas, äfven uti hvarje församling i städerna inrättas; kommandes för dessa Skolor och Lärarne dervid enahanda föreskrifter att gälla, som i afseende å Folk-skolorne å landet meddelade blifvit, och endast det tillägg ega rum, att minimifordringarne för utgående från sislberörde Skolor, varda för Folk-skolorna i städerne i någon rnon förhöjda. §• ii All folkbildning måste lill sin grund vara religiös och således stödja sig på en sann Christendoms-kunskap, emedan denna innefattar ej allenast den egentliga salighets-läran, ulan äfven den osvikliga sedoläran och de moraliska begrepp, som äro rättesnöret för menniskans handlingar, såsom enskild och medborgare; och Utskotten anse derföre religions-undervisningen vara Folk-skolans främsta och angelägnaste föremål.
Men då religions-undervisningen är af alla den ömtåligaste, den, som fordrar den varsammaste behandling, måste alltifrån barnets inträde i den offentliga Skolan, d^r möjligen mest likartade fortsättning af den redan i föräldra - 22 Stats- samt Allm.
Besv och Ekon.-Utskottens Betänkande, N:o 5. huset påbegynda religions-undervisningen gifvas, om icke fara skall inträffa, alt de i det spä la hjertat redan nedlagda frön till en framtida välsignelselik skord, möjligen kunna förqväfvas eller få en origtig utveckling.