Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adeln den 37, af Högvördige Preste - Ståndet den 27 och Vällofl. Borgare-Ståndet den 24 sistlidne Januarii.
Stockholm den 5 Martil lSig.. N:r 11S.
Ständers Stats-Ut skotts: utlåtande, i anledning af Riksdagsman - Stnts^Z^iskottels Belånkanden, 475 nen Eric Mörtbergs motion om förändring i Roter ingen vid Westerbottens Regemente.
Till Hedervärda Bonde-Ståndet har Riksdags Fullmäktigen för Ofver Torneå Härad af Norrbottens Län Eric Mörtberg ingifvit ett så lydande Memorial: ”1 anseende till Ofver Torneå Soc”kens vidsträckta omfång, hafva delägarne uti ”de der indeldte Soldate-rotar blifvit spridde till ”1 5 ä 20 mils afstånd från hvarandra, serdeles ”för de till Extra Roteringen anslagne hemman, ”bland hvilka atskillige dessutom, jemte det de ”deltaga i Soldathåll för dem af gamla Stammen, ”blifvit underkastade Extra Rotering för en del ”af deras skatt. ”Desse, utan nödigt Befäl på stället varan, ”de Soldater måste vid Kommenderingar till kom”pagniets mötesplats Haparanda, med mycket besvär, äfventyr och kostnad, da forslas 20 ä 24 ”mils väg upp och ned efter Torneå-Elf och dess ”starka forssar.” ”Den nytta, desse få, högst 7 ä8 Soldat-Ro* ”tar kunna medföra för Fäderneslandets krigsmakt torde ej kunna jemföras med den olägenhet i afseende på Soldaternes rustning, framskaf”fande till mötesplatsen, m. m. orten får vidkännas; Och för att afhjelpa detta högst tryckande 5 Onus, hemställes, om icke alla Soldater uti Pajala Kapell kunde indiagas och de Roterade från ”Knecktehållet befrias, emot bestämda afgifters ’ erläggande, samt att de hemman, sorn under”gått Extra Rotering, måtte sammanslås med gammla Rotaine i den inon, de träjfas vara hvaran.
m 476 Ståts-Utskottets BetänkanJeit. ”‘Ira närmast belägna och efter hvarje hemmans ”beskaffenhet i enlighet med deri förut antagne ”Taxeringsgrund,” ”Eric Mörtberg,'’ Hvilket Memorial sedermera till Stats-Utskottets åtgärd blifvit öfverlemnadt.
Stats-Utskottet inser nogsamt, att hvarjehanda olägenheter äro förenade med Roteringens utgörande för de långt från mötesplatsen aflägse Rotar vid Westerbottens Regemente; det oaktadt vågar Stats-Utskottet icke tillstyrka hvad Riksdagsmannen Mörtberg, till afhjelpande deraf, föreslagit, att nemligen alla Soldater i Pajala Kapell skulle indragas, och Rotarne från knecktehållet befrias, emedan sådant oundvikligen måste rubba grunderne för den reglering af Westerbottens Roterings-verk i det hela, hvilken redan är vidtagen, samt af Kongl.
Majtt i Nåder faststäld; utan anser Stats-Utskottet ändamålet med Möribergs förslag i denna del säkrast vinnas, om ifrågavarande angelägenhet i underdånighet anmäles hos Kongl. Maj:t, som icke lärer underlåta derå fästa det Nådiga afseende den samma finnes förtjena och omständigheterne kunna medgifva.
Stockholm den 5 Martii 1818.
N:r 119.'
Ständers Stats-Ufskotts Ut. låtande öfver Riksdagsmannen Jon Jöns - Stals-UsAottets Betänkanden. 4 77 sotis Memorial, angående
Krono- TiondeSpannmålens utgörande till Stochholms Stora Barnhus.
Ho? Hedervärda Bonde-Ståndet har Riksdagsfullmäktigen För Euggede, Onsjö och Rönnebergs Härader af Malmöhus Fän, Jon Jönsson, uti ingifvit Memorial anmält huruledes allmogen i berörde Härader de sistförflutne arne åren, måst till sitt kännbara lidande, betala den Stockholms Stora Barnhus anslagne del afKrono-Tionden med En R.d på hvarje Tunna Råg och .Korn, samt 32 sk.
Banko på Tunnan Hafra utöfver markegången; och som detta 1 ösningspris skall öfverstigit Spanmalens allmänna värde i orten, har Jon Jönsson hemställt och föreslagit, om icke vederbörande kunde tillåtas, antingen att in natura lefverera ifrågavarande Krono-Tionde-Spannmål till närmaste Krono-Magazin inom Februari månads slut årligen, eller ock att med penningar lösa densamma efter årligt Markegångspris, och den stadgade förhöjningen af 16 sk. för Tunnan; Hvilket ärende Hedervärda Bonde-Ståndet till Stats-UtskoJtets åtgärd remitterat.
Härvid har Stats-Utskotlet inhemtat, det Ri ksens Ständer, i anledning af Riksdagsmannen Olof Bruhns vid 1815 års Riksdag, väckte, samt då utaf Allmänna Besvärs- och OecorioraieUtskottet handlaggde enahanda motion om utgörandet af den Stockholms Stora Barnhus anslagne Krono-Tionde Spannmål, genom underdånig Skrifvelse deri 3 Julii samma år, anhöllo, 47B Ståts-Utskottets Betänkanden. af t, sä framt icke någre serdeles vigtiga omständigheter sådant hindrade,, med förhöjning i priset å ifrågavarande Krono-Tionde Spannmål måtte få förhållas på lika sätt, sorn i anseende till öfrige From•ma Stiftelser blifvit genom Kongl.
Instruktionen för Serafimer-Ordens-Gillet den 28 April 1791 samt Kongl. Majus och Rikets Kammar-Collegii Kungörelse den 21 Martil 1815, stadgadt och förordnadt; hvarigenom det lidande, som genom Spannmålens forslande, Tionde-Gifvarne förorsakades, ansetts säkrast blifva afhulpet.
Då nu Jon Jönssons ofvanberörde hemställan innefattar ett ämne af Ekonomisk beskaffenhet, hvilket på sådan grund, i likhet med hvad vid 1815 års
Riksdag blifvit iakttaget, synes böra utaf Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet behandlas, har Stats-Utskottet ansett sig icke kunna det samina till pröfning företaga eller Utlåtande derutinnan afgifva ; hvilket Riksens'Höglofl.
Ständer vördsamligen hemställes.
Stockholm den 5 Martil 1818.
Stats- Utskotts Utlåtande i anledning af Herr Landshöfdingen vi. m. Friherre B. IV. Focks motion angående en till Upsala Barnhus donerad Kronofordran. 1 Höglofl.
Ridderskapet och Adeln har till Stats-Utskottets yttrande remitterat följande af Herr Landshöfdingen m. m.
Friherre Fock dit Ståts-Utskottets Beiänkartden, 479 ingifne Memorial : ”Om Tit. o Tit. uppmark, ”samhet vagar jag i förhand göra mig försäkrad, ”när jag nu går att anmäla ett Mål , sorn an» ”går icke allenast en Rikets skuld, utan afven ”en dermed förenad vacker och för det allmänna nyttig inrättning. ”Till Direktionen af Upsala Barnhus hade ”nemligen Fru Öfverstinna!!
Montgomery , född ”Friherrinna Cederhjelm inberättat, huruledes ”hennes Faderbroder, Friherre Adam Cederhjelm ”redan år 179g till Barnhuset öfverlåtit den så ”kallade Veingardtske och , Strokirckske Krono”fordringen, som han egde att disponera , men ”att så väl han som hon förgäfves anhållit om ”samma underdåniga fordrings betalning, emellan Acterne härom i Kongl'.
Kammar-Collegio ”förkommit, hvarför Fru Friherrinnan till Direktionen nödgades öfverlåta denna omsorg”- ”Direktionen, som vid närmare efterfrågan ”inhemtat, huruledes denna underdåniga for”’dran härledde sig ifrån några under kriget ”med Ryssland åren 1706 och 1709 åt Arméen ”gifne försträckningar , har ansett sin första ”pligt vara, att härom hos Konungen göra en ”underdånig anmälan.
Och sedan nödige upplysningar blifvit i Nåder infordrade, har Kongl. ”Maj:t allernadigst behagat anbefalla Kongl. ”Kammar-Collegium, att häröfver med sluteligt ”underdånigt utlåtande inkomma, Högstberör”de och Nådiga åtgärd har också haft den lyck”liga påföljd, att Uiqvidationen blifvit af veder”börande författad, beroende nu mera på Kongl. ”Collegii granskning, så att, sedan Kongli ”Maj:t i Nåder värdigats fastställa densa-mma, 480 Stats-TJtsliOttets Betänhnnden.
"”föga något mera härvid synes återstå än sjelf”va utbetalningen”.
”Vid denne fordran förefaller den marke"'liga omständighet, att sedan de Lifländske Pan”te-godsen bortgått, som Kronan till säkerhet ”för betalningen lemnat, så hafva Riksens Hög* ”lnfl.
Ständer vid 17-20 års Riksdag förordnat , ”att Fordrings-egarne skulle få åtnjuta Tiond-en ”af Täby Socken i Stockholms Län i afräkning ”pä Intresset, så länge och intill dess de till ”lullo blifvit förnöjde.
En säkerhet som dock ”likväl icke kommit Barnhuset till godo, enär, ”sedan Friherre Cederhjelm år 174g hos Herr ”Landshöfdingen anmält sin afsägelse, att han ”med uppbörden ej mera kunnat taga befattning, ”har Kongl.
Karmnar-Collegium ej tillåtit Barn”huset tillträda densamma förmodeligen i frug”tan att Upphörden skulle öfverstiga Kapitalet”.
”Att denna farhåga varit fåfäng, visar sig ”dock nogsamt nu mera, då den i vederbörande ”Contoir upprättade Liqvidationen finnes utslå ”med en Barnhusets fordran af 24,821 R:dr 44 ”sk. i Silfver.
Intet skäl qvarstår således nu ”mera, att neka Barnhuset en sådan uppbörd , ”om icke den förmodan att betalningen oförtöfvadt fullgöres.
Men äfven detta beror af Rik”sens Höglofl.
Ständer, som af Rikets Intrader ”förbehållit sig dispositionen”.
”Jag hemställer fördenskull ödmjukeligen , ”om icke någon fond må anslås till denna un* ”derdåniga fordrings godtgörande, och om ej ”Barnhuset, intill dess den till fullo blifvit ersatt, ”ma till godo njuta Riksens Höglofl.
Ständers ”egit Stats-Uiskoitets Bctunkaqden'.
481 ”egit förordnande, att nemligen orubbadt uppbära Täby Tionde; Anliållandes jag ödmjukeligen, så framt sådant vinner Höglofl.
Ridder”skapet oell Adelns bifall, att de öfrige be, ”spektive Stånden och vederbörande Utskott här”af måtte få del’'. B. W. Fock".
Vid öfvervägande häraf har Stats-Utskottet, enär frågan om godtgörandet af ofvanberörde fordran ännu beror på Kammar-Collegii utlåtande och Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning, ansett någon åtgärd i detta ämne för närvarande icke äga rum; men sedan behörig utredning och pröfning häraf föregått synes med denne
Krono-fordran böra förfaras lika som med alla andre dylike, hvarom Riksens Ständer uti 7 Art. 2 §. af det vid 1815 års Riksdag utfärdade Reglemente för Riksgälds-Contoirets Styrelse och Förvaltning förordnat: ”JDe äldre ännu out”redde Kuono-fordringar och Pretentioner, hvil”ka enligt förra Reglementen och Författningar ”utaf Riksgälds-Fonden skola liqvideras , böra. ”äfven af Biksgalds-Contoiret godkännas, så framt ”dylike fordringar i laglig ordning och inom fö”skrifven tid äro bevakade och på sådan grund ”pröfvas laglige samt efter det Fullmägtige blif”vit hörde, i Nåder varda fastställde:
Men betalningen skola Fullmägtige äga att utsätta på ”terminer lämpade efter Riksgälds-Contoirets tillgångar samt å hvarje fordrings belopp utfärda ”Obligationer med Ränta, hvilken dock ej får ”öfverstiga
Fyra procent om året”.
Och har i följd häraf Utskottet funnit sig ej kunna tillBihang till Riks-St.
Fröt, i8l7-iSii>- 4'äe Sami.
N:r 61. dl-, 4 8 a Stais-Utskoltets Betänkanden'. styrka bifall å Herr Landshöfdingen Friherre Focks hemställan, att Upsala Barnhus måtte tilläggas rättighet att till fordringens utbekommande uppbära Krono-Tionden af Täby Församling : hvilket allt vördsamligen öfverlemnas till Riksens Hnglofh Ständers bepröfvaride- Stockholm den 5 Martu 1818.
N:r i2i.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande angående Riksdagsmannen Johan Olson Långbergs Memorial, att få betala Ösmunds Jernet efter Kronovärdie utan någon förvandling efter Markegång.
Genom Rrotocolls Utdrag af den 5 sistled. ne Januari har Hedervärda Bonde-Ståndet till Stats Utskottet remitterat Riksdagsmannen Johan Olsson Långbergs Memorial, deruti han ändrager, att uti Gestrikland och uti en del af Wästinanland skall Osmunds Jern vara en .Tordeboks Persedel, som nu för tiden lika med andre persedlar, undergår förvandling efter Markegång, ehuru sjelfva varan alltifrån medlet af i6oö:talet icke skall funnits, efter som rå ärnet, hvaraf den tillverkas, ej skall varit i landet att tillgå; och då i anseende härtill Markegångssättning på denna varan ej skall vara lämplig, då verkelig grund för dess värderande skall saknas; så har han till Riksens Höglofl.
Ständers pröfning öfverlemnat, om icke, på sätt som skall skett ända intill 1790- talet, Osmunds Jernet-må utgå, efter det i Jor - Stats-Utsiottets
Betänkan/len - 483 deboken åsatte Kron ovän! e, lika med arliga hästar och Kungshästar uti Jordeboks räntan, samt Saltpeter-hjelpen, Böskapspenningarne oc!i Factorie-hjelpen , uti Mantalsräntan, hvilka alla persedlar skola fortfara att utgå efter det i JordeBoken utsatte Kronoväidie utan någon Markegångs förändring.
Uti hvad Riksdagsmannen Längberg sålunda anfört och hemstält, hafva samtlige Fullmägtige uti Kopparbergs
Urin till alla delar instämt.
Stats-Utskottet har, i anledning, häraf, om beskaffenheten af Osmund* Smidet sökt af äldre Författningar göra sig underrättadt ; Och har dervid inhemtat, att, då Osmundsjern fanns, var skilnaden på det valda och ovalda eller gröfre ingen anhan, ari att det förra för hand eller ock med en liten Knipphammare uti mindre stycken sönderhögg*, och var eljest tillverkningsarbetet af förenämde Osmunds sötter alldeles enahanda, bestående uti så kalladt S måjerns och Knippsmidens rengörande och bringande tillsammans i en massa, hvilken ansågs litet bättre än Tackjern.
Osmunds jernet arén hufv.udränta, hvilken i släliet för Spannemål eller andra persedlar blifvit hemman i Jordaboken', besynnerligen Bergslagsorten, påförd; men som Osmunds smidet, i anseende till den öfverflödig! koktillgången, söm dertill fordras, redan ifrån äldre tider tillbaka, serdeles uti 1604 års Norrköpings Riksdags beslut med flere Kongl. Författningar, blifvit för skadligt
Och odugligt ansedt; så har och detsamma på de fleste örterne i Bergslagerne fctu mera blifvit afskaffadt, änskönt Krono-räntan under 484 Stats-Utskeltets Betänkanden. titel af Osmunds smide blifvit bibehållen.
Allmogen uti Hellestads, Godegårds och Kjellmo socknar sökte viii, att få detsamma åter upptaga, meri genom Kongl. Resolutionen af den 20 Oktober 1762, blef dock sådant afslaget.
I afseende på sättet till denna Räntepersedel utgörande, så har väl vid flere tillfällen blifvit sökt, att få slippa betala Osmunds jerns-räntan efter Markegången, endast efter Kronovärdi utan någon förhöjning eller förvandling; men genom Kongl. Resolutionen den‘23 Juli 172g , uppå Allmogens i Philipsslads Bergslag underdåniga ansökning är dock sådant afsiagit på den grund, att O srnunds-jernet är en ordinarie Jordeboks-ränta, hvilken äfven som alla andra Jordeboks-räntor, efter klara och allmänna Förordningar, oemotsägligen in natura borde utgå, eller Markegången vara underkastad, Enahanda förordnande har ock blifvit i Nåder meddelt genom Kongl. Brefvet den 20 Augusti 1733, uppå Allmogens i Fernebo och Carlsskoga Bergslag samt Kroppa och Lungsunds socknar i Wermeland, gjorde underdåniga ansökning , att slippa betala Osmunds jernet till Kongl. Maj.-t och Kronan efter Markegången.
Och enär derefter Allmogen i Snefringe Härad i Westmanland i underdånighet understälte, huruvida den borde utbetala det den samma påförde Osmunds jernet, hvartill, så vida icke något sådant i hela orten tillverkades, ingen tillgång fans, och derå äfven en hög Markegång årligen utsattes, samt Allmogen fördenskull i underdånighet anhöll, att ifrån detta Osmunds jerns utgörande i nåder förskonas , elier ock få det samma efter modereradt Stats- Utskottets Itetänkanderi'. ständigt pris betala; sa täcktes Kongl.
Maj:t uti Nådig Resolution af den i Martii a 754 förklara, att allmogen borde så thädanefter, sorn dittills skett, betala Osmunds jernet nied penningar, efter de årlig® Markegångarne, i synnerhet sota .Dendermedelst undginge Jordeboks Spannemålt-ller andre räntepersedlar, hvilka eljest i stället,till Jordeboks räntans fyllnad, kommo Den att påläggas och torde drygare förvandling underkastade vara. X anledning af hvad sålunda tid efter annan i detta ämne förordnadt blifvit, kan Stats-Utskottet icke tillstyrka bifall å Riksdagsmannen Långbergs anhållan, att få lösa Osmunds jernet efter det i Jorde-Boken åsatte Krono-värdie, utan anser, att detsamma, så hädanefter som hittills, bör betalas efter årlig Markegång.
Men sorn Stats-Uiskottet, utaf de frenne senare årens Markegångs-Taxor för Länen inhämtat, att priset på ett Lispund Osmundsjern ganska mycket varierat, i tily att det i en del
Län de sista åren blifvit upphöjdt till mer än dubbelt, då det deremot i andre Län, såsom Kopparbergs och Gefleborgs, uppföres till lika belopp alla 3 åren, utan någon förhöjning eller förändring det ena året emot det andra; och detta allt synes utmärka, att någon viss grund icke är gifven för bestämmandet af priset å denna Räntepersedel; samt enär härtill kommer, att densamma dessutom, efter hvad ofvan upplyst och anfördt är, icke är af den natur eller egenskap, att den kan jemföras med sådane persedlar, som utgå efter det i Jordeboken åsatte, Kronovärdie, så har, på det ett så skiljaktigt förfarande ma upphöra, och icke vidare gifva anledning til'.
486 Stats-Uisiottets Betänkan/len. någon klagan öfver en olika el ler ojemn beskattning i'denna del, StatsUtskottet ansett lämpligt oell billigt, att någon viss grund fästställes, hvarefter vid de årliga Markegångs-sättningarne priset på Osiriundsjernet borde bestämmas, lån sådan grund har Stats U,sköttel oek funnit redan vara bestämd uti Kongl. Brefvet af den 20 Augusti 1733. angående Osmunds jernrantans utgörande i Nerike och Wermeland, Detta Kongl. Bref innehåller, att hvad först angick, hurti Ordinarie Osmunds skatten borde utgöras, nar Tionde-jernet, hvarmed
Qsmundert fick betalas, steg till så högt qvantum eller högre an Osrnunds-skatten, så fann Kongl, Majtt vara billigt, att thar Tionde faller, borde den för Osmunds afgiften in natura presteras, så framt vederbörande ville undvika, att betala densamma efter Tackjernets årliga Markegång i orten; och vidkommande dernäst, huru Ordinarie Osmunds-skatten borde erläggas af den, som mindre eller ingen Tackjerns tillverkning gjort; så pröfvade Kongl, Maj;t i Nåder för godt, alt sådana borde antingen ersätta bristen i Osmundsskatten med annat Tackjern af sin tillverkning in natura, eller ock fösa densamma efter Markegången på Tackj-ernet.
Då härutaf finnes, att Osmunds jernet blifvit ansedt lika med Tackjern, och hvarmed det äfven, enligt Kongl. Brefvet af den 25 Februari 179°, skall, i afseende på dess besalfenhet och var. de, närmast öfverenskomma; och Stats - Utskottet jemväl inhämtat, att i afseende å priset föga skillnad- blifvit gjord imellan det valda och ovalda eller så kallade grofva Osmunds jernet; så Stats- Utskottets Betänkandet 487 anser Stats-Utskottet, att Osmunds jernet utan. skillnad imellan valdt eller ovaldt, bör vid de årliga Markegång» - sättningarne bestämmas och uptagas till det pris, som uti Markegångs-Taxorne upföres för Tackjernet, samt i de Län, der någon Markegång å Tackjérn icke finnes , efter den af Kongl. Kammar-Colleginm, Kongl.
StatsKontoret och Kongl. Bergs - Collegiuin årligen faststäkle Taxa för Tionde Tackjernet inom samma Bergslag. ©m Biksens Högloft* Ständer täckas gilla denna, i Ståts-Utskottets tanka, för prisets bestämmande å Osmunds jernet enda rätta och lämpeliga grund; så hemställer Stats-Utskottet, att Biksens Höglofl.
Ständer måtte härom hos Kongl. Maj:t göra underdånig anmälan, med hemställan, det Kongl. Maj:t nådigst täckes härom låta förständiga Dess och Bikets Kammar-Collegium, till behörigt iakttagande..
Hvilket allt Biksens Höglofl.
Ständers egen pröfning vördsamligen underställes.
Stockholm den 5 Martii i8l8> N:r 122.
Ständers Stats - Utskotts Utlåtande, i anledning af Riksdagsmannen Anders Sandståns Memorial, angående Ädelforss Guldverk.
Ifrån Hedervärda Bonde-Ståndet har till Stats-Utskottets åtgärd blifvit reraitteradt ett af Biksdagsmannen Anders Sandstén från Jönköpinga.
I 4 8 B Stats-Utshottets BetJankanden.
Län ingifvit Memorial, deruti anmärkas åtskilige felaktigheter, sorn skola blifvit begångne vid den Undersökning, Kongl. Maj:t, i anledning af Biksens Ständers, vid 1815 års Riksdag underdånigaanhållan, förordnat skola anställas till utrönande huru Adelforss Guldverk drifves och Egendomen förvaltas; i anseende hvartill Riksdagsmännen Sandstén föreslagit, det en ny undersökning öfver så väl Grufvudriften, sorn allt öfrigt hvad Adelforss rörer, måtte förrättas af en eller flere kunnige män från Kongl. Bergs-Collegium, hvilka, med biträde af behörig Geschworner, borde formera en ordentlig Bergs-Domstol, dervid den klagande Allmänheten kunde vidare uppgifva samt med vittnen och andre skäl fulltyga dess lidande, och hvarvid den hufvudsakliga omständighet borde till pröfning förekomma, huruvida Arrendet för Adelforss, kvilket i Guld skall erläggas, enligt 3ulje punkten af det meri Arrendatorn af Verket, Öfver - Directeurn Kilström afslutade Arrende-Contrakt verkligen blifvit vid Adelforss tillverkadt, och Arrendatoren sålunda kan anses hafva sine förbindelser i denne del uppfyllt.
Härvid får Stats-Utskottet vördsamligen anmäla, att, i anseende till den vid flere Riksdagar förde klagan öfver Guldverksdriftens förfall vid Adelforss, anhöllo hos Kongl. Majit Riksens Ständer, genom underdånig skrifvelse den 2 Juli 1815, att Kongl. Maj:t i Nåder läcktes låta anbefalla en Laglig och skyndsam undersökning på stället, huru Verket drifves och egendomen skötes, samt huru Arrendatorn uppfyllt de åtagne och i Arrende-Contraktet före - Ståts-Utskottets Bettinlanderil 48^ skrifne vilkor och förbindelser; äfvensom att den klagande Allmogen, i den nion det kunde röra dess rätt, måtte tillåtas, att dervid hafva sine Ombud .närvarande.
En sådan undersöknings företagande af Bergmästaren i orten, täcktes Kongl. Majit, i anledning häraf, under den 23 Oktober 1816 i Nåder anbefalla, och, efter hvad Stats-Utskottet baft tillfälle Inhämta af de, utaf Riksdagsmannen Sandsten meddelte Elandlingar, har denna undersökning, den 6 och påföljande dagar af Maji månad sistledit år blifvit förrättad af Bergmästaren.
Jacobsson, med biträde af 4 Bergs-Nämndemän.
Vid anstäld granskning af berörde förrättning , deröfver Protocollet i bestyrkt Afskrift blifvit af Riksdagsmannen Sandstén inlemnadt, hafva följande omständigheter icke kunnat undfalla Stats-Urskottets uppmärksamhet, nemligen : att det tillåtits Bonden Peter Jansson, att , vid undersökningen, föra Alsheda Socknemäns talan, ehuru han dertill ej varit behörigen be-_ fullmägtigad:
Att vederbörande, utan att bestämdt yttra sig öfver beskaffenheten af sjelfva Bruksgården med .Ladugårds Byggnaden , Dambyggnaden , Hyttan , Proberkammaren , Rosthuset , Kohl huset, Werkhuser, Knipsmedjan, Mjölqvarnen och Sågqvarnen, i Protocollet endast anmärkte, att desse Byggnader och inrättningar i det niirmaste funnit® i lika godt stånd, som vid i8ot års Besigtning, undantagande Hyttan och Kohlhuset, hvilka ansetts brist fal lige:
Att, hvad de under Adelforss hörande egendomar beträffar, all beskrifning deröfver är utesluten, med den Allmänna förklaring, att de alla funnits försvarli - 4go Stats Utskottets Betänianden, gen häfdade och underhållne: samt slutligen att ej något utlåtande blifvit meddelt ofver beloppet af det Guld, sorn vid jämförelse af de sednare arens Malmbrytning m. m.. ansetts kunna vid Adelforss tillverkas.
Vid ett sådant förhållande finner Stats-Utskottet de hufvudsakeliga omständigheter ännu vara otatredde, hvilka utgjort föremålet för den af Riksens Ständer, vid 1815 års Riksdag, i underdånighet begärte, samt af Kongl.
Maj:ts Nådigst anbefalhe undersökning rörande Adelforss; Och, på grund häraf, föreslår Stats-Utskottet, om ej hos Kongl.
Majit kunde i underdånighet anhållas, ej allenast att en ny laglig undersökning måtte, i närvaro af Kammar-Advocat - Fiskalen eller annat publikt oinhud, med första anställas utaf en eller flere uti Bergs-Vetenskapen kunnige och erfarne män, hvilka borde uppdragas , att, med yttersta noggrannhet, utröna, så val huru Grufvudriften vid Adelforss fortsattes och egendomarne derunder skötas, som ock huruvida nu varande Arrendatorn, Ofver-Directeurn Kihlström, i en eller annan del, brustit i fullgörandet af det med honom ingångna Arrende - Contrakt, derom alt den klagande allmogen borde tillåtas, alt åstadkomma den bevisning, sam, i sådant afseende, kunde anskaffas, utan ock, att i händelse vid denna nya undersökning skulle befinnas, att Öfver - Direkteuren Kihlström icke uppfylt hvad honom, enligt Arrende-Contraktet, ålegat, han genast måtte från Arrendet varda skild, samt att Kongl, Majtt derefter, jämte Befallning om Verkets nedläggning, såsom sig icke lönande, täcktes i Nåder låta vidtaga de åtgät - Stats -Utskottets Betänkanden, 491 der med Äldelforss och derunder hörande egendomar, som för öfrige ledige Krono-lägenheter finnas föreskrifne:
Varande Stats-Utskottet föröfrigt; af den ranka, att dä Guldverket vid Adelforss icke vidare kommer att bedrifvas, böra jämväl de tjenstbarheier m, m. upphöra, som Allmogen hittills mäst i sådant ändamål till sitt känb.ara lidande utgöra.
Hvilket allt Riksens Städers närmare bepröfvande vördsammeligen underställes, Stockholm de» 5 Mars 1818.
N:r 123, Riksens IlfSglofl.