Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Proposition af ”den 17 sistlidne October, angående den nya ordinarie Soldat-Roteringen, ”förklara, att, enär Rikets Ständer vid 1828—1830 årens Riksdag, den ”29 October 1829, i allåten underdånig Skrifvelse anhållit, att den af ”1826 års Roterings-Commissioner föreslagne tillökning i ordinarie
Knek”tehåliet icke måtte till någon verkställighet befordras, innan Rikets Slän*’der, efter Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, sig deröfver utlåtit med den ”beslutande-rätt, som genom 73 och 80 §§ Regerings-Formen, är Rikets ”Ständer förbehållen, samt Rikets Ständer vid nästlidne Riksdag, detta ”deras yrkande, ingalunda frångått, helst Rikets då församlade Ständer, ”med anledning dels af Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse den 18 Januari ”1834, rörande ny indelning till ordinarie Knektehåll af oroterad jord, "dels ock af väckta motioner, godkänt Stats- samt Allmänna Besvärs- och ”Ekonomi-Utskottens Utlåtande N:o 20, hvaruti Utskotten anmälte sig an”se, dels att någon åtgärd, i anledning ef Kongl.
Majrts Nådiga Skrifvelse, ”å Rikets Ständers sida ej erfordrades, dels ock att, innan den beslutade ”ytterligare undersökningen hunnit till slut bringas och Rikets Ständer ”derom fått emottaga Kongl.
Majrts Nådiga Proposition, de, vid då påstående Riksdag, i ämnet väckta motioner, icke borde till pröfning upplagas; alltså, och då Rikets Ständer, vid det förhållande, alt inom Götheborgs, Calmar med de flere i Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse omförmäl"da
Län, rolerings-längderne ännu icke blifvit fullständigt granskade eller Stats- samt Al!m, Besv,- och Ekon-Utskottens Utlåtande, N\o 204, 7 ”fastställde, samt Rikets
Ständer således icke äro i tillfälle att i sin hel”het pröfva detta ärende, anse sig Rikets Ständer för närvarande böra in”sklänka deras åtgärder dertill att bos Kongl. Maj:t i underdånighet an”hålla, att, sedan roterings-förrättningarne inom de nyss uppräknade
Lä”nen blifvit af vederbörande fullständigt granskade, samt af Kongl. Maj:t ”för dess del fastställde, få vid nästa Riksdag i underdånighet inhändiga ”Kongl.
Makts Nådiga Proposition i ämnet, samt då i ett sammanhang ta”ga del beslut, hvartill omständigheterna kunna föranleda.” Herr Friherre Cederström, Anders, som förenade sig i det af Herr Palmcrantz afgifna förslag.
Herr von Piosen: ”Enär icke, inom någotdera af de 2:ne Riksstånd, hvilka återremitterat Utskottens Utlåtande N:o 160, någon anmärkning blifvit gjord eller kunnat göras, i afsigt att ådagalägga, det fel förelupit vid den nya roleindelningen i de Län, för hvilka Roterings-längderne vid innevarande Riksdag blifvit Lill Rikets Ständer öfverlemnade, och ej heller något giltigt skäl, i min tanka, finnes dertill, att Rikets Ständer skulle dröja med att för deras del fastställa denna redan verkställda indelning, intilldess densamma klefve i samtliga Länen fullbordad, enär roteringsverken i de olika Länen icke stå i ringaste samband med hvarandra och ett uppskof med denna fastställelse icke komme att, såsom vid återremisserne af en del anmärkningar synts hafva förmodats, medföra någon förändring i afseende å utgörandet al rotevacance-afgiften; samt då Rikets
Ständer redan definitivt afgjort frågan om denna afgifts belopp och sättet för dess utgörande, genom bifall lill Stats-Utskottets Utlåtanden N:is 64, Litt.
K. och 226, så reserverar jag mig i så måtto från Utskottens ifrågavarande Utlåtande, som jag anser, det Utskotten, med afseende jemväl derå, att lvänne Riks-Stånd bifallit Utlåtandet N:o 160, bordt vidhålla sina der förut yttrade åsigtcr, dels angående den nya roteringens giltighet, samt dels rotevacance-afgifts erläggande i stället för rotefrihetsbevillning, och sålunda förklara, atl UlskotLen icke funnit skäl att frångå hvarken den gjorda hemställan, att Rikets Ständer måtte, för deras del, gilla den, i öfverensstämmelse med de ofvanberörda Längdierne, verkställda nya roleindelningen i Stockholms, Vestmanlands, Nyköpings, Upsala, Jönköpings och Östergöthlands
Län, ej heller tillstyrkandet, alt rotevacance-afgilt må hädanefter utgå på det sätt och efter de grunder, som från och med år 1835 egt rum.
För öfrigt bifaller jag Utlåtandet.” Contracts-Prosten H:r D:r Björkman samt Hrr Prosten Gumcelius biträdde denna reservation, den förre med det tillägg, att Herr Doclorn an - 8 Stats- Samt Allm, Besv,- och Ekon,-Utskottens Utlåtandej IV:o 205. såg såsom alldeles onödig den föreslagna underdåniga Skrifvelse!!, med förfrågan, huruvida en lika rotefrihets-afgift med äldre hemman borde utgöras af de nyhemman, som ej förut erlagt rotefrihets-bevilining, utan nu först blifvit roterade, enär vid roteindelningen full rättvisa nödvändigt måste hafva blifvit dem vederfaren.
Herr Prosten Stenhammar: ”Då ej mindre ifrågavarande Utlåtande, än de olika förslag, som, under öfverläggningen om de deri innefattade ämnen, blifvit förebragta, innehålla afvikelser från och åsyfta förändringar uti Rikets Ständers vid innerarande Riksdag redan fattade beslut, så har jag ansett mig alldeles förhindrad att deruti deltaga.”
Härförutan reserverade sig Herr Friherre Hamilton, Hago, Herr af Schmidt, Herr Contracts-Prosten Östberg, Herr Prosten Lalin samt Herr Professorn Grafström emot förevarande Utlåtande.
Ank. till Exp. Etsk. d, 9 Juni 1841, kl. 1 e. ra.
Utlåtande, i anledning af erhållna återremisser af Utlåtandet N:o 161, angående den tillökade Ordinarie Båtsmans.roteringen inom en del Län.
Nämnde Utlåtande har blifvit bifallet af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, men återremitteradt af Borgare- och Bonde-Stånden.
Då anmärkningarne, på grund hvaraf det återremitterats, äro af enahanda syfte och hufvudsakliga innehåll, som de, hvilka blifvit framställde emot Utlåtandet N:o 160, angående den nya ordinarie Soldat-roteringen, så få Utskotten, med hänvisande till, samt åberopande af hvad i svaret uppå återremisserne af berörde Utlåtande blifvit anfördt, föreslaget och liemställdt, nu, i afseende å den nya ordinarie båtsmans-roteringen, vidhålla sina i berörde svar, Utlåtandet N:o 204, yttrade åsigter i frågorna dels rörande lagenligheten af beslutet om den nya roteringen samt dels angående rote-vacance-afgifts erläggande, istället för rotefrihetsbeviilning, samt hemställa, att Rikets Ständer ville, för Stats- samt Allni, Besv,- och Ekon-TJt skottens Utlåtande, N\o 206, 9 för deras del, besluta nedsättning uti rote-vacance-afgiften för den lill ny ordinarie båtsmans-rotering indeldta jorden, i förhållande till den nedsättning deraf, som är föreslagen för soldat-rotarne, så att den kommer att motsvara det belopp, hvarmed samma afgift före ur 1835 utgått, och för öfrigt gilla, äfven i afseende på den nya båtsmans-roteringen, hvad som i Utlåtandet N:o 2Ö4 blifvit hemställdt derom, att role-vacance-afgift, ehuru till mindre belopp än hittills, dock bör utgå från Rikets samtlige Län, äfvensom Utskottens tillstyrkande, att fastställelse å de till Rikets Ständer nu öfverlemnade roterings-längder icke må meddelas förr, än de nya roterings-längderne blifvit för bela Riket lullbordade.
I afseende å frågan om den nya roteringens ingående till förstärkning af den gamla, få Utskotten äfvenledes åberopa, hvad härom anförts i Utlåtandet N:o 204, och sålunda hemställa, att den der tillstyrkta underdåniga skrifyelsen må jemväl omfatta båtsmans-roteringen.
Häremot åberopades af de Ledamöter som reserverat sig emot Utlåtandet Nio 204, samma reservationer sorn nämnde Utlåtande åtföljt.
Ank. till Exp. Utsi*. t5. 9 Juni 1841, fel. 1 e. ra.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om den nya ordinarie roteringens återgående till extra rotering.
Vid föredragning hos del Hedervärda Bonde-Ståndet af Stats- samt Allm.
Besv. och Ekonomi-Utskottens Utlåtande N:o 160, angående den nya ordinarie Soldat-roteringen i Riket, har Riksdags-Fullmägtigen Bengt Gudmundsson från Halland, i sammanhang dermed, väckt den motion, att i händelse Rikets Ständer skulle, med anledning af Riksdags-rbeslutet är Bih, till R, St, Fröt, 1840 och 184,1, 4 Sami, 2 AJd, 45 Haft, 2 10 Stats- sams Allm.
Besv,- och Ekon.-Utskoltens Utlåtande, N\o 206. 1810, samt Ständernas skrifvelse samma år, förklara: att all oroterad jord af Krono- Skatte- och Frälse-natur, endast kan extra rotering åläggas, Rikets Ständer måtte besluta att genom Riksgälds-Contoret låta till Statsverket årligen intill nästa Riksdag utbetala en summa, motsvarande det belopp, hvartill rotefrihets-medlen, enligt vid denna Riksdag redan fatladt beslut, anses kunna utgå.
Då Utskotten i sitt Utlåtande N:o 204, afgifvet, i anledning af erhållna återremisser af Utlåtandet N:o 160, erkänt den nya ordinarie roteringens gilltighet och tillstyrkt rote-vacance-afgiftens fortfarande utgående, ehuru till förminskadt belopp, så anse Utskotten, under åberopande af de der i ämnet anförda skäl, sig böra hemställa, att berörde motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stala- och Bcvilln. garni /,liim, Besv.- och Ekon.-Utih. Betånl,, JY:o 207.
1 N;o 20H, Ani, till Exp. Utsi, den g Juni 1841, II, 7 e. ra.
Betänkande, angående vice Talmannen Herr Halling« motion, rörande användandet af de öfverskott, sorn af bränvins-bevillningen kunna uppkomma.
Uli en hos Wällofl.
Borgare-Ståndet, med åberopadt stöd af 56 §. Riksdags-Ordningen väckt och till Beviiinings-Utskottet remitterad motion, liar vice Talmannen Herr Halling anfört: att sammansatta Bevillningssamt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten vid behandling af frågan om bränvins-bränningen och hvad dermed bär gemenskap, beslutadt-föreslå Rikets Ständer, att tillåta bränvins-bränning med hvad redskap sorn helst, emot beskattning af 4 sk. för hvarje kanna bränvin, som ansåges kunna nied hvarje slag af redskap tillverkas^ att, i händelse denna beskattning blefve antagen, deraf, äfven om bruket af bränvin skulle något inskränkas, borde kunna påräknas en årlig inkomst af 1,000,000 R:dr, serdeles om dertill lades afgiften för bränvins-minuteringen, som icke uti allmänna beviliningen inginge; att Stals-Utskottet icke beräknat bränvinsbevillningen högre än ^So.ooo R:dr, och att, med antagande alt berörde bevillning blott för sjelfva bränvins-tillverkningen efter 4 sk- kannan, måste uppgå till minst En million R:dr, sålunda ett årligt öfverskott al abo.ooo R:dr, utgörande på Rikets hela folkmängd, i rundt tal b millioner personer, 4 sk. för hvarje, uppkomme; att, om detta öfverskott utdelades på Communerne, för att användas till fattigvårdens och dermed förenade arbets-inrättningars befordran, ett stort steg vore gjordt för framgången af det så högt beprisade Municipal- och Communal-väsendet, hvars största hinder alltid blefve brist på medel; att ett annat, lika vigtigt ämne härvid icke borde förbises., det nemligen, att bereda den, som exporterar bränvin till andra verldsdelar, återbäring af tillverknings-afgiften, såsom egentligen stadgad för att fördyra den inhemska förbrukningen, helst under annat vilkor, det vore för Svensk man omöjligt att kunna verkställa export af bränvin; och har motionären, på dessa skäl, velat föreslå Rikets Ständer att besluta, det allt hvad bränvins-beskattningen, vare sig för tillverkning eller minutering, årligen komme att öfverstiga de deraf för Statens behof anslagne 750,000 R:dr, blifver, sedan af ett sådant öf Bih. till R.
4 Sunil. 2 Afd. 46 Häjtet.
2 Stats- och Be o i. lin samt Allm.
Besa, och Ekon.-Utsi.
Memorial, N\o 208. verskott först utgått restitution af prqductions-skatten för hvarje kanna bränvin, sorn bevisligen blifvit till utrikes ort exporterad, för hvarje år fördeladt emellan städer oell socknar 1 hela Riket efter hvarderas totala iolkmängd, enligt nästföregående årets mantalslängd, för att inom hvarje stad och socken användas till fattigvården och andia communala behof.
Utskotten, som ansett sig icke böra besvara denna motion förr, än Rikets Ständer fastställt beräkningen af husbehofsbränneri-medleii, hafva densamma i öfvervägande tagit; och som bränvinsbpvillningen icke blifvit al Rikets Ständer beräknad tili högre belopp än 700,000 R:dr B:co, samt Rikets Ständer, så väl vid detta, som föregående Riksmöten i allmänhet antagit den grundsats, att icke anvisa möjligen uppkommande öfverskott förrän de fal i I vit kände; alltså, och enär Herr Hallinss berörde förslag dessutom grundas på ett för hållande, som icke inträffat eller att bränvins-bränningen skulle blifva en fri näring med beskattning af 4 sk. för hvarje kanna, som ansågeS kunna tillverkas, samt, hvad angår förslaget, angående restitution af bränvins-skalten för hvarje kanna bränvin, som visas vara till uländsk ort exporterad, en sådan restitution, derest något öfverskott icke uppkom ine, skulle komma att medföra en direct utgift för Staten , finna Utskotten Herr fl atlings ifrågavarande motion icke kunna till någon åtgärd föranleda.
Stockholm den 8 Juni 1841 • N:o 208.
Ank. till Exp-Utslc. den 9 Juni iSjji, kl. 7 e. m.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 133.
Ifrån Ridderskapet och Adeln hafva Utskotten, i anledning af g jorde anmär kningar, erhållit återremiss å deras Uilåtande N:o 133, i anledning af Herr Stuarts C motion om utbyte af Riksgälds-Contoirets till Banken utgifne Obligationer; men som, enligt från de öfrige Riks-Stånden ankomne Protocoils-utdrag, berörde Utlåtande blifvit bifallet af Borgare-Ståndet den 3 o Januari, af Preste-Ståndet den 6 och af Bonde-Ståndet den 5 Fe - Stals- och B edlin, samt Allm. Bese.- och Ekon.-Utsl. Memorial, iV:o 209 0 bruan innevarande år, och [rågan således, jemlikt ^5 §.
Riksdags-Ordningen, är åtgjord, anse
Utskotten sig icke kunna dermed taga någon vidare befattning.
Stockholm den 9 Juni 1841 •
Ank. till Exp.-Utsk, den 9 Juni 1841, kl. 7 e. m.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 143.
På grund ef forekomne anmärkningar vid Utskottens Ullåtande N:o i/{3, i anledning af väckte motioner, att Privat-Bankernes sedlar rnå i Krononppbnrden emoltagas, har Bonde-Ståndet nämnde Utlåtande återremitterat; men soot detsamma, enligt ankomne Protocolls-utdrag, blifvit bifallet af Riddeiskåpet och Adeln den 1 Mars samt af Preste- och Borgare-Stånden den 18 Februari innevarande år, hvadan frågan, enligt 7.0 §.
Riksdagsordningen är afgjord, anse
Stockholm den 9 Juni x 841 • STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Boktryckeriet, 184 * - Ståls-, B evilla, samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk.
Betänkande, N:o 210. r N:o 210.
Ant. till Exp.-Utsk. den 9 Juni 1841. kl. 7 e. m.
Betänkande, angående vice Talmannen Herr Hallings motion, rörande användandet af de öfverskott, som af Bränvins-bevillningen kunna uppkomma.
Uti en hos Vallöf].
Borgare-Ståndet, med åberopadt stöd af 56 §. Riksdags-Ordningen väckt och till Bevillnings-Utskottet remitterad motion, har vice Talmannen Herr Halling anfört: att sammansatta Bevillningssamt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten, vid behandling af frågan om bränvins-bränningen, och hvad dermed har gemenskap, beslutat föreslå Rikets Ständer att tillåta bränvinsbränning med hvad redskap/sora helst, emot beskattning af 4 sk. för hvarje kanna bränvin, som ansåges kunna med hvarje slag af redskap tillverkas; att, i händelse denna beskattning blefve antagen, deraf, äfven om bruket af bränvin skulle något inskränkas, borde kunna påräknas en årlig inkomst af i ,000,000 R:dr, serdeles om dertill lades afgiften för bränvins-minuteringen, som icke uti allmänna bevillningen inginge; att Stats-Utskottet icke beräknat bränvins-bevillningen högre än ySo.ooo R:dr; och alt, med antagande alt berörde bevillning, blott för sjelfva bränvins-tillverkningen efter 4 sk. kannan, måste uppgå till minst En Million R:dr, sålunda ett årligt öfverskott af 200,000
R:dr, utgörande på Rikets hela folkmängd, i rundt tal 3 Millioner personer, 4 sk. för hvarje, uppkomme; att, om detta öfverskott utdelades på Communerne, för att användas till fattigvårdens och dermed förenade arbetsinrättningars befordran, ett stort steg vore gjordt för framgången af det så högt beprisade Municipal- och Communal-väsendet, hvars största hinder alltid blefve brist på medel; att ett annat, lika vigtigt ämne härvid icke borde förbises, det nemligen att bereda den, som exporterar bränvin till andra verldsdelar, återbäring af tillverknings-afgiften, såsom egentligen stadgad för att fördyra den inhemska förbrukningen, helst, under annat vilkor, det vore för Svensk man omöjligt alt kunna verkställa export af bränvin; och har motionären, på dessa skäl, velat föreslå Rikets Ständer att besluta: det allt hvad bränvins-beskattningen, vare sig för tillverkning eller minutering, årligen komme att öfverstiga de deraf för Statens behof anslagne 750,000 R:dr, blifver, sedan af ett sådant öfverskott först utgått Bih. till R.
Prot. 1840 teti 1841.
4 Samt. 2 J/d. 47 Häftet.
2 Stats- samt Allm.
Besa. och Elon.-Utsi. Memorial, N\o 211'. restitution af productions-skatten för hvarje kanna bränvin, som bevisligen blifvit till utrikes ort exporterad, för hvarje år fördeladt emellan städer och socknar i hela Riket efter hvarderas totala folkmängd, enligt nästföregående årets mantalslängd, för att inom hvarje stad och socken användas till fattigvården och andra communala behof.
Utskotten, som ansett sig icke böra besvara denna motion förr, än Rikets Ständer fastställt beräkningen af husbehofsbränneri-medlen, hafva densamma i öfvervägande tagit; och som bränvinsbevillningen icke blifvit af Rikets Ständer beräknad till högre belopp än 750,000 R:dr R:co, samt Rikets Ständer, såväl vid detta, sora föregående Riksmöten, i allmänhet antagit den grundsats att icke anvisa möjligen uppkommande öfverskott, förrän de blifvit kände; alltså, och enär Herr Hallings berörde förslag dessutom grundas på ett förhållande, som icke inträffat, eller att bränvinsbränningen skulle blifva en fri näring, med beskattning af 4 sk. för hvarje kanna, som ansåges kunna tillverkas, samt, hvad angår förslaget, angående restitution af bränvins-skatten för hvarje kanna bränvin, sora visas vara till utländsk ort exporterad, en sådan restitution, derest något öfverskott icke uppkomme, skulle komma att medföra en direct utgift för Staten, finna Utskotten Herr Hallings ifrågavarande motion icke kunna till någon åtgärd föranleda.
Stockholm den 8 Juni 184 r * N: o 211.
Ank. till Exp-Utsk.
Jen i5 Jani 184z> U< 3 e. m.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss af Utlåtandet N:o 183.
Detta Utskottens Utlåtande, afgifvet i anledning af väckte frågor om förändring i sättet för fångars skjuts och transporterande, m. m., har blifvit bifallet af Preste-Ståndet den 3, af Borgare-Ståndet den 7 och af Stats- samt Allm. Besv.- och Ehon.-Utsl. Memorial, JV:o 211. 3 Bonde-Ståndet dea 1 sistlidne April, men Sterremitteradt af Ridderskapet och Adeln; vid hvilket förhållande, och, då frågan, jemlikt 75 §.
Riks dags-Ordningen, är genom trenne Stånds beslut afgjord, Utskotten ansett någon åtgärd , i anledning af den erhållna återremissen, icke vara att vidtaga.
Stockholm den 14 Juni 1841 • Å Stats-Utskottets vägnar: i Höglofl.
Ridderskapet och Adelns Å Högvördiga Preste-Slåndets Ledamöters vägnar:
Ledamöters vägnar: C. F.
Ilo rn- Joh. J.
Hedrén. k Wällofl. Borgare-Ståndets Å Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar:
Johan Andersson, k Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets vägnar:
Ridderskapet och Adelns Å Högvördiga Preste-Ståndets Ledamöters vägnar:
k 'Wällofl. Borgare-Ståndets k Hedervärda Bonde-Ståndets Ledamöters vägnar:
Ledamöters vägnar: C. Abom.
STOCKHOL M, Kongl.
Ordens-Boktryckeriet > 1841.
Re gist er öf?er de af Rikets Höglofl.
Beinllnings-Ut skottets Betänkande JV« 23. 37 oell svårligen någonsin kunde blifva föremål hvarken för import eller export, måtte utgå ur taxan och rubriken »Stärkelse. alla slag,» ändras till: »Stärkelse af hvete, potates (s. k. potatesmjöl) eller andra växtämnen .
. 6 öre per s.»
Att stärkelse af potates bör förtullas lika med annan stärkelse, hvarifrån den dessutom svårligen kan skiljas, är utan tvifvel fullkomligen riktigt.
Men då potatesmjöl, obestridligen utgör ett naturligt födoämne och fördenskull, i händelse det blifver föremål för införsel, icke bör förlora den tullfrihet, som för varan i sådant skick hittills egt rum, finner Utskottet, som sålunda icke kan tillstyrka, att rubriken »Potatesmjöl» ur Tull-taxan uteslutes, sig endast böra genom redaktions-förtydliganden gå motionärens syfte till mötes, i hvilket afseende föreslås, att ifrågavarande 2:ne artiklar må i larifen upptagas på följande sätt: »Potatesmjöl, eller malen potates, ....
Fritt;» »Stärkelse, af hvete, potates eller andra vegetabiliska ämnen, . . . . • . 1 & 6 öre.»
Om tillämpningen af den i taxan förekommande rubriken »Redskap och Maskinerier. eller delar deraf, ej specificerade» har’, enligt hvad General-Tullstyrelsen förmält, tvist tidt och ofta uppstått emellan Tullverket och vederbörande godsegare, som yrkat att till nämnda rubrik få hänförde och i följd deraf kunna tullfritt disponera sådana enkla redskap och maskiner, som rätteligen tillhöra andra taxe-rubriker.
— För att i denna del af taxan kunna åvägabringa en likstämmig tillämpning och, med bibehållande af nuvarande taxe-redaktion, i möjligaste måtto förekomma tvist om hvad taxan rätteligen förstår med redskap och maskinerier, har Styrelsen derföre föreslagit, att under merberörde rubrik i taxan måtte införas följande: y>Anm.
Under denna rubrik äro att hänföra mera invecklade eller af flera olika delar sammansatta fabriks-maskiner eller jordbruksredskap, samt sådana delar deraf, som icke kunna användas, utan att inpassas i ett visst redskap eller maskinen.»
Och hemställer Utskottet, att detta förslag måtte af Rikets Ständer antagas.
Artikeln Rigabalsam är uti nuvarande Tull-taxa särskildt upptagen med en införselstull af 10 öre per men då ifrågavarande artikel väsendtligen utgöres af bränvin, försatt med åtskilliga kryddor eller örter och alltså synes böra, allt efter tillsatsens beskaffenhet, erlägga tull antingen såsom Bränvin och Sprit eller såsom Likör, hvilket tullbehandlingssätt ock vore det enda, som kunde ifrågakomma, derest icke artikeln funnes i taxan särskildt upplagen; anser Utskottet sig böra hemställa, Redskap och Maskinerier.
Rigabalsam. Bevillnings-Utskottets Betänkande M 23.
Salt. att artikeln Rigabalsam måtte ur Införsels-tarifen uteslutas och, i följd deraf, den i noten under bokstafven B intagna hänvisningen: »Balsam,» Riga-; se Rigabalsam, jemväl utgå.
Sorn, enligt hvad Utskottet inhemtat, oskalad Ris, eller
Paddy stundom inkommer blandad med mer eller mindre afskalade gryn af samma produkt, men den sålunda till en del förarbetade varan icke synes böra, lika med det oblandade råämnet, åtnjuta tullfrihet, har Utskottet, i betraktande deraf, att fullständigt skalade Risgryn äfvensom
Rismjöl draga en införselstull af 2 öre per <&, ansett en tull af 1 öre lämpligen kunna och böra det ifrågavarande halffabrikatet åsättas, hvadan Utskottet tillstyrker, att artikeln
Ris må erhålla följande redaktion: »Ris, oskalad eller Puddy Fri; blandad med mer eller mindre fullständigt afskalad
Ris 1 tt 1 öre.
Då den, enligt nuvarande taxa för Salpeter, oraffinerad eller raffinerad, från och med år 4859 medgifna tullfrihet torde komma att fortfara, lärer denna rubrik i blifvande Taxa böra erhålla följande lydelse: »Salpeter. oraffinerad eller raffinerad ....
Fri; Chilisk etc. » För Kok- och Bergsalt har, på sätt förut är nämndt, Riksdags-fullmägtigen Sandstedt, likasom för saltad Sill, föreslagit tullfri införsel; Och har, beträffande artikeln Salt, derjemte hos Höglofi.
Ridderskapet och Adeln Herr af Georgii, C. E., uti afgifven motion hemställt, att rubriken »ralfineradt Salt» jemte dess nuvarande tullsats måtte alldeles utgå och att, med undantag af medicinskt Salt, allt annat Salt, matsalt eller koksalt m. m., måtte under en enda rubrik och med en enda tullsats af 10 öre per kubikfot blifva i taxan uppförd.
I afseende på artikeln Kok- oell Bergsalt inf räffa ungefär enahanda förhållanden, som här ofvan blifvit i fråga om saltad Sill anförda.
Förstnämnde artikel utgör nemi. en bland de oundgängligaste förnödenhetsvaror för alla samhällsklasser, äfvensom ett ytterst behöfligt råämne vid icke blott vissa fabriksnäringar, utan ännu mera vid jordbruket och ladugårdsskötseln samt fiskerierna.