Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksgäids-kontorets rätt och talan i de rättegångs- och utsöknings-ärenden, som röra detta verk, bevakas och utföras af en Ombudsman. § 244 Vaktbetjeningen utgöres af en Vaktmästare, tre Kammardrängar och två Husdrängar, af hvilka den ene bestrider de denna befattning tillhörande göromål vid Riksdagens hus. § 243.
I afseende på samtlige här ofvan uppgifne embets- och tjenstemäns samt vaktbetjent ers göromål och öfriga åligganden, kommer den af Fullmägtige, under den 9 Mars 4842, utfärdade instruktion och tjenstgörings-ordning, med deruti sedermera beslulade ändringar och tillägg, att tjena till efterrättelse, under Fullmägtige likväl förbehållen rätt att tills vidare, rörande den vid Riksgälds-kontoret anställda tjenstemanna-personals och vaktbetjenings tjensteåligganden, meddela de ytterligare eller förändrade föreskrifter, som för ärendenas vederbörliga handläggning samt fullgörandet af de uppdrag och göromål, Riksgälds-kontoret fått sig ålagda, kunna anses erforderliga. 16 Siats-Utskottets Memorial N-'o 139.
Angående lediga tjänsters bestridande och tillsättande. § 246.
Den ordinarie tjensteman eller vaktbetjent, som förordnas att under inträffad ledighet, eller i anseende till sjukdoms- eller annat laga förfall, förrätta annan tjenst, än den han sjelf innehar, är, med undantag af de i §§ 240 och 252 förutsatta fall, i allmänhet icke berättigad att derför erhålla sär skild aflöning; dock ankommer på Fullmägtige att, derest sådant förordnande minst
Tre månader oafbrutet fortfarit, tillerkänna innehafvare!) deraf ett efter omständigheterna lämpadt arfvode, uppgående till högst halfva beloppet af skilnaden mellan hans förut åtnjutande aflöning och löneförmånerna för den tjenst, han blifvit förordnad att bestrida.
Extr a-ordinarie tjensteman, som vid dylikt tillfälle, på grund af vederbörlig! förordnande, under minst Fjorton dagar förältat ordinarie tjenstebefattning, åtnjuter deremot under hela den tid, denna tjenstgöring fortfar, den för lägsta tjenstegraden bestämda lön.
Vid enahanda förhållande tillgodonjuter jemväl extra-ordinarie vaktbetjent, hvilken bestridt kammardrängs- eller husdrängs-göromål, samma aflöning, som för den förrättade sysslan är i staten anslagen.
Vid inträffad ledighet af sådan tjenst, som bör återbesättas, skall, efter afdrag af hvad för tjenstens bestridande måst utbetalas, den lönebesparing, hvilken uppkommer intilldess, efter ansökningstidens förlopp, någon i nedan stadgad ord - ning blifvit förordnad att förrätta samma tjenst, tillfalla Enke- och pupillkassan vid Riksgälds-kontoret. § 247.
Då tjensteman eller vaktbetjent för enskilda angelägenheters besörjande erhållit tjenstledighet, bitr han sjelf vidkännas kostnaden för tjenstens förrättande under den tid tjeustledigheten fortfar. § 248.
Innan ledig tjenst af Fullmägtige ålerbesättes, skall sådant, jemte de med samma tjenst förenade löneförmåner äfvensom tiden, inom hvilken sökande ega att sig anmäla, tillkännagifvas medelst anslag på vanliga ställen inom Riksgäldskontoret.
Ansökningstiden bestämmes till minst Fjorton dagar från anslagets utfärdande; dock beror af Fullmägtige att utsätta ny ansökningstid, derest, inom den först bestämda tiden, någon till tjenstens erhållande fullt skicklig och lämplig sökande sig icke anmält. § 249.
Stats-Vtskollets Memorial N:o 139. 17 § 249.
Före återbesättande af de tjenster och beställningar, hvilkas innehafvare lyda under Kommissariatet, böra af detsamma upprättas förslag, hvarpå en af de sökande uppföres.
Öfver dessa förslag kunna besvär hos Fullmägtige anföras inom Åtta dagar efter det förslagen till Fullmägtiges Expedition inkommit; i hvilket afseende underrättelse om dagen, då dylikt förslag ingått, bör genom utfärdadt anslag meddelas, samt tjenstens tillsättande, i fall flere sökande sig anmält, uppskjutas intilldess denna besvärstid tilländagått. § 2S0.
För att kunna antagas till tjensteman vid Riksgälds-kontoret fordras, så vida sökanden icke förut eger befordringsrätt vid detta verk, att hafva vid ettdera af rikets Universiteter undergått sådan examen, som berättigar till inträde i Konungens Kansli eller i allmänna Rättegångs- eller Räkenskaps-verken; dock böra de tjenstemän, som anställas vid Fullmägtiges eller Kommissariatets Kansli-expeditioner, hafva aflagt den akademiska examen, som fordras för att få tjenstgöra antingen i Konungens Kansli eller i Rättegångs-verken; äfvensom den, hvilken befordras till Ombudsmans-sysslan, ovilkorligen bör hafva fullgjort hvad författningarne föreskrifva i afseende på dem, sorn i domarevärf må begagnas. § 251.
Vid lediga tjensters tillsättande utnämnes bland kompetente sökande den, som Fullmägtige, med afseende å verkets fördel samt vigten och ansvarigheten af de särskilda belättningame, finna till den lediga tjensten mest skicklig och passande.
Angående behandlingen af frågor rörande tjenste försummelser m. rn. § 252.
Om någon Kommissariatet underlydande, ordinarie tjensteman, vid mindre förseelser i tjensten, ej låtit sig rätta af vederbörande förmäns tillsägelser och varningar, eller blifvit beträdd med vårdslöshet eller försummelse i sin tjenstgöring, eller ock i allmänna iefvernet ådagalagt ett mindre värdigt uppförande, bör han inför Kommissariatet erhålla lämplig föreställning och åtvarning till framtida bättring.
Inträffar åter enahanda förhållanden i afseende på någon af verkets öfrige Bih. till R.
Prot. 1865 & 1866. 4 Sami. 1 Afd. 2 liand. 38 Häft. 3 18 Siats-Utskottets Memorial N:o 139. embets- och tjenstemän, skall denne, efter derom gjord anmälan, förekallas inför Fullmägtige samt tillrättavisas och varnas.
I händelse den, som på detta sätt, antingen inför Fullmägtige eller Kommissariatet, undergått första varningsgraden, ej deraf låter sig rätta, ega Fullmägtige att, med afseende å förekommande omständigheter, på längre eller kortare tid suspendera honom från dess innehafvande tjenst, med förlust af hela eller halfva lönen, hvilken under tiden må till ersättning för tjenstens förrättande användas. § 253.
Derest tjensteman, hvilken förut blifvit för tjensteförsummelse eller annat förhållande suspenderad, ånyo gör sig skyldig till dylik förseelse, ankommer på Fullmägtige att, efter förseelsens beskaffenhet, antingen ytterligare suspendera honom, eller helt och hållet skilja honom från dess vid detta verk innehafvande tjenst och lön.
Likaledes beror på Fullmägtiges särskilda pröfning, huruvida Kommissarie, som, till följd af oordentlighet i sina enskilda affärer, blifvit bysatt, eller varit nödsakad till borgenärer afträda sin egendom, må vidare bibehålla och utöfva sin kommissarie-beställning. § 254.
Tjensteman, som är förvunnen att hafva begått ärerörigt brott eller annan förseelse, i eller utom tjensten, af den svåra beskaffenhet, att verkets trygghet eller anseende fordrar hans entledigande, har derigenom gjort sig förlustig sin innehafvande tjenst. § 255.
Om någon af vaktbetjeningen i sin tjenst varit försumlig eller under tjenstgöring befunnits af starka drycker öfverlastad eller eljest på ett tadelvärdt sätt sig förhållit, må han, efter sig företeende omständigheter, antingen inför Kommissariatet erhålla föreställning eller genast hos Fullmägtige anmälas till suspension eller entledigande. § 256.
Innan tjensteman eller vaktbetjent varder suspenderad eller skiljd från tjensten, bör hans skriftliga förklaring öfver hvad emot honom förekommit infordras.
Fullmägtiges beslut, hvarigenom tjensteman suspenderas eller för alltid skiljes från tjensten, bör, jemte hänvisning för besvärs anförande, honom skriftligen meddelas.
Tjenst, som, till följd af sådant beslut, blifvit ledig, får, derest den afsatte tjenstemannen inom föreskrifven tid anmält sig ämna samma beslut öfverklaga, icke åter - Stats-Utskottets Memorial N:o 139.
19 besättas förr än besvären blifvit af Stats-Utskottet eller Revisorerne afbörda, eller den bestämda tiden för besvärens fullföljande försutils; kommande dock den, som emellertid förordnas till tjenstens bestridande, att de med densamma förenade löneförmåner åtnjuta. § 257.
Extr a-ordinarie tjensteman eller extra vaktbetjent, som, utan erhållen tillåtelse eller anmäldt laga förfall, från tjenstgöring uteblifvit under trenne efter hvarandra följande månader, eller vid flera tillfällen undandragit sig att lemna äskadt biträde der han blifvit anställd, anses hafva förverkat sin rätt att i Riksgälds-kontoret vidare tjenstgöra.
Den extra-ordinarie tjensteman eller extra vaktbetjent, som under honom uppdragen tjenstgöring sig försumligt eller felaktigt förhållit och, efter att på sätt i § 252 stadgas blifvit varnad, sig icke rättat, bör förklaras vara från Riksgälds-kontoret skiljd.
Angående pensioneringen af Ri/csgalds-kontorets betjening. § 258.
Pensionerna för embets~ och tjenstemännen samt vaktbetjeningen vid Riksgäldskontoret bestämmas efter desses, vid afskedstagandet, å ordinarie aflöningsstaten iunehafvande löner. § 259.
Tjensteman eller vaktbetjent, som uppnått Sjutio års ålder eller under Femtio år varit i allmän tjenst, är vid afskedstagandet berättigad att erhålla e% hela lönen motsvarande pension.
Samma pension kan jemväl tillerkännas den tjensteman eller vaktbetjent, som fyllt Sextiofem år och i allmän tjenst tillbragt Fyratio år, såvida behörigen styrkt är, alt han befinner sig i ett sjukligt eller försvagadt tillstånd. § 260.
Den tjensteman eller vaktbetjent, som, efter att hafva hunnit en ålder af Sextio år, anhåller om afsked, må, derest han varit i allmän tjenst omkring Fyratio år, komma i åtnjutande af pension till ett belopp, som motsvarar Trefjerdedelar utaf hans sednast innehafda lön.
Innan tjensteman eller vaktbetjent uppnått
Sextio lefnads- och omkring Fyratio tjensteår, kan endast i händelse af bevislig oförmåga 20 Stats-Utskottets Memorial N:o 139. till vidare tjenstgöring pension vid afskedstagandet^honom tilldelas.
I sådant fall lämpas densamma efter tjensteåren ensamt, på det sätt att för hvarje dylikt år, som brister i nyssnämnda antal, afdrages en Fyrationdedel från ett
Trefjerdedelar af lönen motsvarande pensionsbelopp.
Men för den, som fyllt Fyratio tjensteår och Sextio lefnadsår, ökas deremot detta pensionsbelopp med en Fyrationdedel af lönen för hvarje öfverskjutande tjensteår, eller med en Sextiondedel af lönen för hvarje lefnadsår, om ett sådant beräkningssätt finnes för afskedssökanden mera förmånligt. § 261.
Skulle, enligt § 259, till pension berättigad tjensteman eller vaktbetjent, i anseende till ohjelpligt sjukdomstillstånd eller försvagade sinneskrafter och arbetsförmåga, vara urståndsatt att behörigen uppfylla sina tjensteåligganden, må,‘^'derest göromålens oafbrutna gång eller verkets säkerhet det fordrar, Fullmägtige, äfven utan derom gjord anhållan, meddela en sådan tjensteman eller vaktbetjent afsked från dess innehafvande tjenst; hvarvid dock pension till samma belopp sorn den med tjensten förenade lön bör honom tilläggas.
Derest åter vaktbetjent förr, än han uppnått den för pensions erhållande be stämda lefnadsålder och tjenstetid, skulle, genom sjuklighet eller af annan orsak, blifva oförmögen att sina tjensteskyldigheter vidare fullgöra, ega Fullmägtige att, efter noggrann pröfning af de i hvarje fall förekommande omständigheter och förhållanden, vid hans föralskedande tilldela honom en årlig pension, uppgående till högst tvåtredjedelar af lönen. § 262.
Med benämningen Riksdaler, utan tillägg af orden Silfverspecie eller Banko, förstås öfverallt i detta reglemente Riksdaler Riksmynt. • § 263.
Några tillförene meddelade och mot det nu utfärdade reglementet stridande stadganden, angående
Stats-Ulskotlels Memorial N:o 140. 21 N:o 140.
Ank. till Exp.-Utsk. den 16 Juni 1866, kl. il f. m.
Memorial, med förslag lill aflonings- och pensionsstater vid Riksgålds-kontoret samt expeklans-stat vid f. d.
Generalassistans-kontoret. (R. A.)
Vid aflemnandet af bilagda förslag till ofvannämnda stater, anser sig Statsutskottet böra anmäla, att allönings-staten för Riksgälds-kontorets embets- och tjenstemän samt vaktbetjening är lika lydande med den utaf Rikets Ständer vid sistförflutna riksdag fastställda aflöningsstaten, endast med den förändring i afseende på vaktbetjeningens aflöning, som i Utskottets Memorial N:o 138 blifvit föreslagen, hvarigenom sammanräknade aflöningsbeloppet blifvit förhöjdt från 51,650 R:dr till 52,050 R:dr; att pensionsstaten öfverensstäromer med den vid sistlidna riksdag utfärdade enahanda stat, endast med uteslutande af en pensionär, som numera aflidit, i följd hvaraf sammanräknade pensionsbeloppet nedgått från 3,378 R:dr 16 öre till 2,778 R:dr 16 öre; samt att vid uppgörandet af expektans-staten för f. d.
General-assistans-kontoret, hvarå finnes uppförd en ännu qvarlefvande vaktbetjent, tillökningen å den under lönen inbegripna spanmål blifvit beräknad till det afjRikets Ständer, genom bifallandet af 80:de punkten i Stats-Utskottets Utlåtande N:o 74, bestämda belopp af 2 R:dr 27 öre för hvarje tunna, hvarigenom denna lön från och med nästa år kommer att utgå med 438 R:dr 44 öre i stället för dess nuvarande belopp 460 R:dr; och får Utskottet hemställa, att ifrågavarande stater må, på sätt vid föregående riksdagar iakttagits, varda af Rikets Ständer fastställda och utfärdade.
SS Stats-Utskollets Memorial N:o 140.
Aflöningsstat för Rikets Ständers Riksgälds-kontors embets- och tjenstemän samt vaktbetjening, från och med 1867 års början.
Ordinarie lön.
Arfvode.
Fjerde tjenstegraden: 1 Sekreterare hos Fullmägtige 4,400 — 600 — 5,000 — 1 Kommissarie 4,400 — 600 — 5,000 — 2 Kommissarier 8,800 — 1,200 — 10,000 — Tredje tjenstegraden: 1 Kamererare i Boksluts-kontoret 3,000 — 600 — 3,600 .— 1 Kamererare i Revisions-kontoret 3,000 — 450 — 3,450 — Andra tjenstegraden: 1 Ombudsman 2,000 — 300 — 2,300 — 1 Notarie och Registrator hos Fullmägtige 2,000 — 300 — 2,300 — 1 Notarie hos Kommissariatet 2,000 — 300 — 2,300 — 1 Kassa-bokhållare 2,000 — 300 — 2,300 — 1 Bokhållare i Boksluts-kontoret 2,000 — 300 — 2,300 — 1 Bokhållare i dito 2,000 — 300 — 2,300 — Första tjenstegraden: 1 Kanslist vid Fullmägtiges Expedition 1,000 — 150 — 1,150 — 1 Kanslist hos Kommissariatet 1,000 — 150 — 1,150 — 1 Kammarskrifvare 1,000 — 150 1,150 — 1 Kontorsskrifvare 1,000 — 150 1,150 — 1 Kontorsskrifvare 1,000 — 150 1,150 — Lönetillökning för de tre äldste i denna grad, å 500 R:dr för hvardera 1,500 — — — — 1,500 — Vaktbetjeningen: 1 Vaktmästare 675 — 75 — 750 — i Kammardräng 575 — 75 — 650 — 2 Kammardrängar 1.150 — 150 — 1,300 — 1 Husdräng 575 — 50 — 625 — t Husdräng 575 — 50 — 625 — Summa R:dr R:mt 45,650 — 6,400 — 52,050 — Tillägg:
För tjensteman inom , andra eiler tredje tjenstegraden, som icke innehar annan ordinarie tjenstebefattning, utgör lönen följande belopp, nemligen:
För den, som tjenat i andra graden 5 år och derutöfver R:dr 2,500:
— För den, som tjenat i denna grad 10 år och derutöfver » 3,000:
— För den, som tjenat i tredje graden 5 år och derutöfver » 3,500: — och för den, som tjenat i sistnämnda grad 10 år och derutöfver » 4,000: — Stats-Ulskottets Memorial N:o 140. 23 Pensions-stat vid Rikets Ständers Riksgälds-kontor.
Forre Registratorii och Arkivarie» Claes Otto Vougt Förre Bokhållaren Johan Erik Lindberg Aflidne Krigsrådet S. G. Ehrenslams och hans jemväl aflidna enkas, Charlotia Gripenstjernas dotter Hedvig Aurora Ehrenstam Aflidne t. f. Kommissarien vid Riksgälds-kontorets Kreditsedelverk, Ofverkrigskommissarien Fr.
Lindstedts tvänne oförsörjda döttrar, Thilda Carolina och Siri Aurora Lindsledt, hvardera 112 R:dr 50 öre Aflidne Notarien Fr.
Bergmans omyndiga barn Summa R:dr Runt Anmärkning:
Ofvanstående pensioner indragas vid innehafvarnes frånfälle, och äfven dessförinnan, så vida de för pensionernas utgående stadgade vilkor upphöra. 1,417 2.778 16 F. d. General-Assistans-kontorets Expektans-stat från och med 1867 års början.
Under lön Lön. beräknad spanmål.
Vaktmästaren J. E.
Nordström 22 438 44 24 Statsutskottets Memorial N:o til.
N:o 141.
Ank. till Exp.-Utsk. den 46 Juni 4866, kl. 44 f. m.
Memorial, med förslag till en § i det nya reglementet får Riksqdlds-kontoret. (R. A.) Efter det Rikets Ständer numera bifallit Stats-Utskottels, i fråga om inlösandet af de såkallade frisocknarnes tjenstbarheter till Dylta svafvelbruk, uti Utlåtandet N:o 128 gjorda framställningar, får Utskottet härmed hemställa. att § lil i det reglemente för Riksgälds-kontoret, som vid innevarande riksdag kommer att utfärdas, må erhålla följande lydelse: Sedan Rikets Ständer, i anledning af väckt fråga om upphörandet af de så kallade frisocknarnes tjenstbarheter till Dylta svafvelbruk, samt afståendet af de åt detta bruk anslagna tvänne allmänningar, benämnda den ena Hålahults och den andra östra allmänningen inom Örebro län, vid 1859—1860 års riksdag till Kongl. Maj:ts disposition anvisat en summa af 88,987 R:dr 80 öre, motsvarande det af Kongl. Krigs- och Kammarkollegierna samt f. d. Bergs-kollegium i sådant afseende föreslagna ersättningsbelopp, för att, derest nämnde bruksegare härmed åtnöjas och utan tvist till Kronan öfverlemna omförmälda tvänne allmänningar, användas till åstadkommande af reglering uti ifrågavarande hänseende, hafva Rikets Ständer vid innevarande riksdag medgifvit, att det sålunda redan beviljade anslagsbeloppet, 88,587 R:dr 80 öre, må fortfarande ställas till Kongl. Maj:ts disposition, för att användas till ersättning till
Dylta bruksegare för ofvanberörda tjenstbarheter, Stockholm den 16 Juni 1866.
STOCKHOLM, TEYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1866. Stats-Utekottets Memorial J£ 142. 1 N:o 142.
Ank. till Exp.-Utsk. den 16 Juni 1866, kl. 1 e. m.
Memorial, angående en gratifikation åt Herr Statskommissarien 0. F. af Sillén. (U. A.)
Under loppet af innevarande riksmöte har, till följd af Kongl. Maj:ts den 7 November förlidet år meddelade nådiga förordnande, Herr Statskommissarien och Riddaren O. F. af Sillén tillhandagått Stats-Utskottet med erforderliga upplysningar vid behandlingen af statsreglerings- och andra Statsverket rörande ärenden; Och bör, på sätt i likartade fall tillförene egt rum, någon lämplig ersättning för detta Herr Statskommis sariens biträde vid riksmötets slut lemnäs.
Sådan ersättning utgick vid riksdagen 1856—1858 med 3,000 R:dr och vid hvardera af de två sistförflutna riksdagarna med ett belopp af 2,750 R:dr; men, i betraktande af den kortare tid, som denna riksdag upptagit, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer måtte tilldela Herr Statskommissarien och Riddaren O. F. af Sillén för hans i omförmälda afseende lemnade biträde en gratifikation af 2,000 R:dr att af Riksgälds-kontoret utbetalas.
Bih. till R St.
Fröt. 1865 & 1866. 4 Sami. 1 AfcL 2 Band. 39 Haft. 2 Stats-Utskottets Memorial J\S 143.
Memorial, angående särskilda gratifikationer till åtskilliga af Statsutskottets tjenstemän.
Yid flera föregående riksdagar hafva, i anseende till mängden och beskaffenheten af de till Stats-Utskottets handläggning hörande göromål, Rikets Ständer, utöfver de för Utskottets tjenstemän bestämda arfvodesbelopp, beviljat åtskilliga af dem särskilda gratifikationer såsom ersättning för deras trägnare tjenstgöring; Och då under innevarande riksmöte, med hänseende till den kortare tid, inom hvilken dess förhandlingar afslutats, goro målen inom Stats-Utskottets kansli varit mera än vanligt trägna och mödosamma, har Utskottet funnit sig ega giltig anledning att för åtskilliga af Utskottets tjenstemän, hvilka, enligt Utskottets tanke, icke kunna anses hafva erhållit en deras arbete fullt motsvarande godtgörelse, föreslå särskilda gratifikationer, lämpade efter beskaffenheten af hvars och ens tjenstgöring och den dem hittills bestådda aflöning.
På grund af här ofvan antydda förhållanden får Utskottet hemställa, att Rikets Ständer måtte bevilja Stats-Utskottets tjenstemän gratifikationer till följande belopp, nemligen:
Sekreteraren 650: — Kamereraren 250:
— Notarien å Inkomst-afdelningen ... 500:
— Till fördelning mellan Kanslisterne 700: — Summa R:mt R:dr 2,100: —.
För fortskyndande af de till Utskottets handläggning hörande ärenden rörande Riksgälds-verket har Utskottet under riksdagens lopp funnit nödigt anlita biträde af Stats- Utskottes Memorial Jls 144. 3 en särskild person, att i sekreterare-göromålen å Riksgälds-afdelningen deltaga och Utskottet med upplysningar i dit hörande ämnen tillhandagå; Och då en lämplig vedergällning för dst Utskottet sålunda lemnade biträde torde böra af Rikets Ständer beviljas, får Utskottet nu föreslå, att Rikets Rtänder måtte i sådant hänseende anvisa en gratifikation af 2,000 R:dr.
Och torde samtliga dessa belopp till utgående af riksdagskostnadsmedlen anvisas.
Memorial, angående den upprättade nya Riks-staten.
Sedan ej mindre de till ordinarie statsregleringen hörande inkomsternas beräkning, än ock utgifterna å Riks-statens Hufvudtitlar blifvit af Rikets Ständer slutligen fastställda, får Stats-Utskottet härmed anmäla, det
Riks-stat blifvit upprättad att gälla för år 1867 och intill dess ny statsreglering vidtager; hemställande Utskottet, att nämnda Riks-stat, försedd med Herr Landtmarskalkens och Herrar Talmäns underskrifter, måtte till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemnas.
i Stockholm den 16 Juni 1866. 4 Stats-Utskottets Memorial Jts 145.
Memorial, angående öfverlemnande till Kongl. Maj:t af det nya reglementet för Riksgälds-kontoret. (R. A.)
Som det reglemente för Riksgälds-kontoret, hvilket vid innevarande riksdag utfärdas, synnerligast i fråga om verkställigheten af de å Kontoret anvisade utbetalningar, innehåller åtskilliga närmare föreskrifter, hvilka icke finnas intagna i Rikets Ständers derom till Kongl.
Majit aflåtna underdåniga skrifvelser; får Utskottet hemställa, att Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med hvad under de sednare riksdagarna iakttagits, måtte uppdraga åt Fullmäktige i Riksgälds-kontoret att, så fort ske kan, efter emottagande af det nya reglementet, till Kongl. Majit å Rikets
Ständers vägnar i underdånighet aflemna ett exemplar af samma reglemente.
I händelse denna hemställan varder af Rikets Ständer bifallen, torde Kongl. Majit, genom underdånig skrifvelse af Rikets Ständer, underrättas om det uppdrag
Fullmäktige i Riksgälds-kontoret derigenom erhålla.
Stockholm, E. Westrell. 1866.
Register öfver Stats-Utskottets Utlåtanden och Memorial vid 1865—1866 års Riksdag.
A. Adjunklernes vid universiteterna löneförmåner ....
Adjunktur i kirurgi och obstetrik vid Lunds universitet » i medicinsk kemi, angående inrättande af ' O Aflöning s förhöj ning för Sekreteraren i arméförvaltningen » till betjening vid (allmänna) Garnisonssjukhuset . » åt verkmästaren vid Svea Artilleri-reg;s tygstat Aflönings/örskolt åt Riks-Ståndens och Utskottens betjening Aflöning åt Riks-Ståndens och Utskottens kanslibetjening Afvelsdjur, inköp af .
Ahlgren, A. T., Länsman, pension åt
Akademien för de fria konsterna, förhöjdt anslag till Alleson, Chr.
Möller, Kanslist, pension åt Allmänna arbeten, anslag till undersökning för Alnarps landtbruksinstitut skuld . » » anslag lill Aminoff, D. F„
Löjtnant, pension åt Atnmunilionsvagnar för fältartilleriet Andersins, A. R, Major, döttrar, pension åt Angelin, N. P., Professor, pension åt .
Anslagens till folkskoleväsendet sammanförande till ett särskildt reservationsanslag .......
Prot. 1865 & 1866. 4 Sami. 1 Afä. 2 Band. 40 Haft, Utlåtandets Nummer och Moment. 66: 19, 26. 66: 24. 66: 17. 51: 1. a. 51: 5. 51: 12. a. 6. 58. 60: 43, 45. 74: 24. 66: 89. 74: 42. 60: 66. 60: 22. 60: 23—25, 74: 9. C. 51: 27. 74: 62. 74: 46. 66: 75. 2 Utlåtandets Nummer och Moment.
Anslagen till folkskoleväsendet, angående användande af besparingar å 66: 107.
Anslag till personer och menigheter för deras frångångna andelar i böter 26: 12.
Antagande af ytterligare kanslibiträde i Stats-Utskottet . . 2, 19. Anliqviletsinlendent, arfvode åt ...... 66: 88.
Arboga elementarläroverks utvidgning ...... 66: 35.
Arboga—Köping, jernväg emellan ...... 80: 6.
Arkiv och Bibliothek, Rikets Ständers, utvidgning af . . .76.
Arkiv-byggnad för Göta Hofrätt ....... 26: 14.
Armé/örvallningens aflöningsstat . . , . . • 51: 1 a.
Arméens boställen, uppskattning af . . . . . , 51: 50.
Arméens pensionering . . . . . . . . 51: 41.
Arméens omorganisation ........
105. irraic/e-eflergift för kungsladugården Åhs Kloster .... 47.
Arresllokaler vid indelta arméen . . . . . . . 51: 45.
Artilleri-befälets skjutöfningar, anslag till . . . . . 51: 12. c.
Årvidstorp-Kalfven, upprensning af vattendragen emellan . .78: 57, Arvika elementarläroverks utvidgning ...... 66: 37.
Arvika—Riksgränsen, jernväg emellan . . . . . 54; 1.