Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I afseende å användandet af förberörda undsättningsmedel anser Kongl. Majit enahanda, hittills följda grunder, som Rikets sednast församlade Ständer fastställt, lämpligen kunna bibehållas, och föreslår derföre i Nåder: att af ofvannämnda medel en summa af högst Femtio
Tusen riksdaler må under tiden intill nästa Riksdag få begagnas till undsättningar, utan återbetalningsskyldighet, åt sådane behöfvande, som icke äro i tillfälle att sjelfva förskaffa sig arbete eller i stånd att af egna tillgångar återgällda de undsättnings-anslag, hvilka dem tilldelas: börande dock dylika understöd företrädesvis tillgodokomma de Kommuner, som tillförbinda sig att så använda desamma, att dithörande fattiga och arbetslösa personer derigenom beredas sysselsättning och möjlighet att medelst eget arbete förtjena sitt uppehälle; att ofvan omförmälda tillgångar för öfrigt må användas endast till räntefria lånunderstöd med bestämda betalningsterminer och emot vederbörande större eller mindre 32 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, jV.o 9. menigheters gemensamma ansvarighet eller annan af Kongl. Maj:t i Nåder godkänd säkerhet; att såvidt omständigheterna medgifva, tillfällen för de behöfvande böra beredas att erhålla sysselsättning och förtjenst vid allmänna arbetsföretag; och att ifrågavarande för undsättning afsedda medel må, till den del de icke äro för anvisade utbetalningar erforderliga, til! Rikets Ständers Riksgälds-kontor öfver— lemnäs, emot skyldighet för Riksgälds-kontoret, att det sålunda emottagna beloppet, vid skeende reqvisition, för dermed åsyftade ändamål, Kongl.
I sammanhang härmed och då Stats-kontoret i underdånighet anmält, att dea år 1830 af Rikets Ständer anslagna kreditivfond, En Million Riksdaler Banko, till lan dets undsättning vid inträffande missvexter, blifvit i Riksgälds-kontorets hufvudböcker för sednare åren upptagen inom kolumn såsom en Riksgälds-kontorets fordran, ehuru mera än två tredjedelar af förenämnde summa, i tillämpning af föreskrifter, dem Rikets Ständer meddelat, redan blifvit och ytterligare torde blifva afskrifna, samt härtill kommer, att återstoden af nämnde kreditiv blifvit af Rikets Ständer anslagen att, jemte tullafgifter för utländsk spanmål, användas till fond för undsättning vid missvext; Ii följd hvaraf dessa medel, sä länge denna disposition fortfar, komma att, såsom en för detta behof serskildt afsedd tillgång, redovisas; vill Kongl.
Majit, enligt Stats-kontorets underdåniga hemställan, till Rikets Ständers pröfning öfverlemna, huruvida icke vidare balansering inom column af meranämnde En Million Riksdaler såsom en Riksgälds-kontorets tillgång må upphöra.
Utdrag Konni. Maj:ls Kael. Proposition, K:o 9. 33 Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärender„ hållet inför Hans Maj-.t Konungen i Statsrådet å Stockholms Slott den i5 November i85o Närvarande: Hans Excellens, Justitie-Statsministern, Herr Grefve Sparre, Hans Excellens, Siats-Ministern för Utrikes Ärenderne, Hr Friherre Stjerneld, Statsråden:
Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Sandströmer uppläste till justering ett, i enlighet med Kongl. Maj:ls förut fattade beslut, uppsatt förslag till Nådig Proposition till Rikets Ständer angående åtgärder till behöfvandes undsättning i missvextår m. m.
Maj:t behagade i Nåder gdla berörde Förslag, samt befallte, att Nådig Proposition skulle, i enlighet dermed, till Rikets Ständer afgå, sådan den finnes Protokollet bilagd.
Ex Protocollo, C. Hallberg.
BHi. till «. St.
Brot. iS50 $ i85i. i Sami. i Aid. 2 Haft. 34 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition, IS:o iO.
Ankom till Exp. Utsk. den 9 Dec. 1850, kl. 10 f. m. KONGL. MAJ:TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående åtgärder för uppförande af en byggnad emellan Carl XIILs Torg och Operahuset i Slockholm; Gifven Stockholms Slott den 15 November 1850.
Uti den Proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof, som vid sednaste Riksdagen atlemnades, omförmälde Kongl. Maj-.t, att fråga uppstått om uppförandet af en större byggnad å den plats i hufvudstaden, som är belägen emellan Carl XIILs Torg och Operahuset och då upptogs af vanprydande, för Theaterns behof begagnade dekorationsbodar af träd, om hvilkas nedrifvande föreskrift blifvit meddelad, samt att, sedan det förslag i berörde hänseende, om hvars afgifvande Öfverintendents-embetet erhållit nådig befallning, inkommit, Kongl. Maj:t ville ytterligare i Nåder besluta om de utvägar, som för den ifrågaställda byggnadens uppförande vore att begagna och om den medverkan dertill, hvarom Rikets Ständer måtte kunna anlitas.
Det förslag, som i anledning häraf uppgjordes, var beräknadt derpå, att byggnaden skulle inredas, dels till butiker och dels till boningslägenheter, samt att byggnadskostnaden, åtminstone till någon del, skulle betäckas genom upplånte eller af Staten förskjutne medel, hvilka borde efter hand återgäldas genom inflytande hyresafgifter för uthyrde lägenheter.
— Vid pröfningen af delta förslag har, med afseende derå att vanprydnad för en af hufvudstadens vackraste platser skulle uppkomma, derest, efter rifning af ofvannämnde gamla trädbodar, tomten blefve lemuad obebyggd, hvaremot uppförandet å densamma af en mot lokalen svarande byggnad skulle betydligt bidraga till stadens förskönande, Kongl. Maj:t funnit det vara önskvärdt, om en dylik byggnad kunde åstadkommas; men då, i händelse sådant genom Statens försorg skall verkställas, det likväl vore mindre lämpligt, om det skedde med syftemål, att huf - Kongl.
Maj:ts AVM. Proposition, JV.o 10.
35 vudsakligen använda samma byggnad till uthyrning, för att genom hyresafkastning betacka en genom lån eller förskotter bestridd byggnadskostnad, har Kongl. Majit, innan dylika åtgärder vidtagas, trott i främsta rummet böra tillses, huruvida icke byggnaden kunde för allmänna behof vara nödig och användbar, samt om det ej kun* de blifva möjligt att, utan lån eller Statens betungande med serskilda anslag, bereda tillgångar till företagets utförande.
I sådant afseende har hos Kongl. Majit förekommit, att 2:ne embetsverk, som äro inrymde uti serskilda, aflägse ifrån de öfriga embetsverken belägna byggnader, nemligen Sundhets-kollegium och General-Landtmäteri-kontoret, lämpligen kunde förflyttas till den ifrågaställda nya byggnaden, hvarigenom de hus, som af dem nu begagnas och äro belägna, det ena uti det inre af staden, på alla sidor omgifvet af enskilda egendomar, och det andra invid Carl XIIIis Torg, blefve umbärliga och kunde försäljas; varande vid en af Öfver-intendents-embetet besörjd uppskattning antaget, att dervid borde kunna påräknas, för Sundhets-kollegii hus omkring 41,666 Ridr 32 sk. och för General-landtmäteri-kontorets circa 30,000 ridr.
— Äfvenledes har Kongl. Majits uppmärksamhet blifvit fästad derå, att för närvarande saknas samlings- eller klubbrum för Rikets Ständer, för hvilket ändamål lokaler således måste förhyras, och hvarför kostnaden vid sednaste riksdagen uppgått till emellan 5000 och 6000 ridr Banko, samt att, ehuru Rikets Ständer vid 1828—1830 årens Riksdag beslutade åtgärders vidtagande för att erhålla en sådan lokal, hvarigenom alla Ståndens klubbrum kunde bringas i förening, de i detta hänseende gjorda försök likväl icke lyckats; men hvilket behof, som blifver väsendtligen enahanda, äfven om förändring af representationssättet kommer att ega rum, skulle kunna uppfyllas genom användande dertill af någon del af ifrågavarande byggnad.
Derjemte och då, i nyssnämnde händelse, behof kan förekomma af ny ändamålsenlig lokal till sessionsrum för representationen, kunde, derest sådant funnes lämpligt, tillfälle till beredande deraf i sammanhang med berörde byggnad likaledes erhållas.
— Men om åter ett dylikt användande af större eller mindre del af oftanämnde byggnad för national-representationens ofvanberörde behof icke skulle ifrågakomma, kunde utrymme derstädes beredas för ej mindre embetslokal åt Stockholms Läns-styrelse, som nu begagnar sådan uti det staten tillhöriga f. d. Preisiska huset vid
Drottninggatan, än boställen åt de embetsman, som hafva dylika lägenheter uti nämnde hus sig upplåtne, hvarigenom samma hus, hvilket af Öfverintendents-embetet blifvit uppskattadt till omkring 80,000
Ridr, äfven kunde försäljas.
Vidare har ock, i afseende å tillgångar för ifrågavarande byggnad, Kongl, Majit inhemtat, att, sedan Rikets Ständer vid förlidne Riksdag medgåfvo, att f. d. 36 Kongl. Maj.ts Nåd.
Proposition, N:o 10.
Bofbageri-egendomen här i staden finge försäljas och köpeskillingen derför användas till nya mynthus-byggnadcns uppförande, har myntverkets ställning blifvit så förbättrad, att den befintliga behållningen af verkets egna medel skulle kunna godtgöra äfven den del af byggnadskosfnaden, hvartill berörde köpeskilling, sorn uppgått till 16,666 r:dr 32 sk. bauko blifvit använd; i följd hvaraf samma köpeskilling numera kunde öfverflyttas till anslaget för byggnad och underhåll af publike husen i Stockholm, dit den, såsom influten för en såld byggnad i hufvtidstaden, rätteligen hörer, och således blifva för nu ifrågavarande ändamål disponibel.
Med afseende å den förändrade plan för efvannämnde nya byggnads användande, som, på sätt förberördt är, ifrågakommit, har ock Kongl. Maj:t låtit genom Öfver-intendents-embetet uppgöra förnyadt förslag, inskränkt för närvarande till hufvudfasaden åt Carl XIII:s Torg och flygeln åt strömmen, hvaremot frågan om plan för uppförandet af den del af byggnaden, som komme att blifva belägen vid Jacobs Torg, ansetts böra anstå intilldess sig visat, om Rikets Ständer möjligen skulle önska att, för representationens behof taga denna del af byggnadsplatsen i anspråk; och har kostnaden för den sålunda nu ifrågaställde delen af byggnaden, som innefattar det hufvudsak!igaste deraf, blifvit beräknad till 247,000 r:dr, hvaruti likväl en del af inredniugskostnaden för öfra stora våningen icke ingått.
Nämnde belopp öfverstiger väl betydligt de tillgångar af försäljningsmedel för byggnader, som, enligt hvad i det föregående är omförmäldt, ansetts kunna blifva för ändamålet påräkneliga; men Kongl. Maj:t förmodar, att genom noggrann hushållning med de för kronans hus och byggnader i hufvudsladen å Sjunde hufvudtitelu aaslagne medel, samt omsorgsfullt anordnande af de arbeten, som dermed skola bekostas, utväg kan beredas, att, efter hand, af detta anslag använda medel äfven för nu ifrågavarande byggnadsföretag, hvarjemte tillfälle förefinnes, att dertill jemväl anvisa någon de! af befintliga besparingar å nyssnämnde hufvudtitel.
Då, enligt hvad sålunda i det föregående är vordet framställdt, det skulle blifva möjligt att, utan lån eller serskilda anslag åstadkomma nu ifrågavarande byggnad, hvarigenom, utom den nytta det allmänna deraf konnnc att hemta, den derför afsedda plats, som i anseende till sitt läge, icke lämpligen synes böra af staten lemnäs obebyggd och i det skick, hvaruti den nu befinnes, blefve använd på ett serdeles passande och till prydnad för hufvudstadeu ledande sätt, har Kongl. Maj:t ansett
Sig skäligen kunna antaga, att Rikets Ständer, under sådane förhållanden, icke skola vara obenägne, i hvad på dem ankommer, medverka till dea uppgjorda planens utförande, samt staten för de byggnader, hvilkas försäljning borde ifrågakomma, Kongl. Majlis Nåd.
Proposition, N:o 10. 37 skulle erhålla full ersättning uti den nya byggnaden, hvilken komme att i värde vida öfverstiga de nyssnämnde, samt lemna nödigt utrymme icke blott för de behof, hvartill desse nu äro använde, utan äfven för andra ändamål.
Med anledning häraf har Kongl. Maj: t således velat härmed föreslå Rikets Ständer: att Kongl.
Maj:t må ega att, för utförandet af nu ifrågaställde byggnadsföretag, försälja icke allenast de åt Sundhets-kollegium och General-Iandtmäteri-kontoret nu upplåtne hus, utan ock, derest omständigheterna sådant föranleda och medgifva, det så kallade Preisiska huset vid Drottninggatan här i staden, samt de inflytande köpeskillingarne för nämnde ändamål använda, under vilkor att], för de behof, hvartill dessa byggnader nu äro upplåtna, erforderliga lokaler varda anvisade, antingen uti den nya byggnaden eller, derest någon omflyttning skulle finnas erforderlig, uti andra kronans byggnader; samt att, emot det att den del af kostnaden för nya mynthusbyggnaden, hvartill, enligt Rikets Ständers, vid sednaste riksdagen lemnade begifvande, köpeskillingen för försålda f. d. Hofbageri-egeädomen blifvit använd, varder af Myntverkets tillgångar godtgjord, berörde köpeskilling får ingå till anslaget för byggnader och reparationer i hufvudsladen, för att sålunda kunna till nu föreslagna byggnadsföretag disponeras.
För den händelse att denna framställning bifalles, har Kongl. Maj:t ock velat erbjuda Rikets Ständer att, till gemensamma klubb- och samlingsrum, uti den först tillämnade delen af den nya byggnaden, eller fasaden åt Carl XIXI:s Torg och södra flygeln, använda hela öfversta våningen, hvilken Kongl. Kaj:t förmodar blifva för detta ändamål tillräcklig, under vilkor likväl att, sedan huset med alla nödiga mellanväggar blifvit uppfördt och med fönster försedt, Rikets
Ständer serskildt bekosta våningens inredning i öfrigt, jemte rummens framtida underhåll; i hvilka afseende» Kongl. Maj:t till Rikets Ständer öfverlemna!' att nödiga föreskrifter meddela.
De till detta nvål hörande handlingar, jemte ritningar, skola blifva tillställda det Utskott, till hvars handläggning ärendet varder öfverlemnadt; Och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
O S € A R. .1. P. Sandströmer. 38 Kongl. Maj\ts Md.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-Är ender, hållet inför Hans Maj:t Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den i5 November i85o.
Närvarande: H. E., Justitiae-Stats-Ministern, Herr Grefve Sparre, HL E., Stats-Ministcrn för Utrikes Ärenderne, Herr Friherre Stierneld, Stats-Råden:
Fåhreeus, Sandströmer, von Hohenhausen, Wallensteen, Gunther, Genberg , Gripenstedt och Grefve von Platen.
Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Sandströmer uppläste till justering ett, i enlighet med Kongl. Maj:ts förut fattade beslut, uppsatt förslag till Nådig Proposition till Rikets Ständer angående åtgärder för uppförande af en byggnad emellan Carl XIII:s Torg och Operahuset i Stockholm.
Maj:t behagade i Nåder gilla berörde förslag samt befallte, att Nådig Proposition skulle, i enlighet dermed, till Rikets Ständer afgå, sådan den finnes Protokollet bilagd.
Proposition, N:o ii. N:o 11.
Ank. till Exp. Utsk. den 9 Dee. 1850, kl. 10 f. m. KONGL. MAJ:TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående anslag för beredande af rättelse uti beräknandet af Salpeter hjelpen inom provinserne Småland ooh Öland; Gifven Stockholms Slott den 15 November 1850.
Uti serskilda till Kongl. Maj:t ingifna underdåniga ansökningar anmälde åtskilliga Riksdags-fullmäktige för Bonde-ståndet inom Calmar-, Kronobergs- och Jönköpings län vid 1840 och 1841 årens riksdag, hurusom, i strid med Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-kollegii bref den 28 April 1638 samt Kongl, resolutionerne den 13 December 1644 och den 9 December 1766, de räntepersedlar, som ingingo uti den, hemmantalsräntan tillhörande salpeterhjelpen, blifvit uti nämnda län, eller provinserna Småland och Öland, af uppbördsman och indelningshafvare i så måtto oriktigt debiterade och uppburna, att sådant skett efter markegång i stället för efter kronovärdi; Och anhöllo sökanderne, med anledning häraf, det Kongl.
Maj:t täcktes i Nåder förständiga Uppbördsman och Räntetagare, att upphöra med den, efter sökändernas förmenande, olagliga öfverdebitering i afseende på salpeterhjelpen, som sålunda dittills egt rum, så att allmogen inom dessa provinser måtte komma i åtnjutande af samma förmån, som hemmans-innehafvare i rikets öfriga landskap, att utgöra ifrågavarande gärd endast med det derföre belöpande kronovärde, utan persedelförvandlmg.
Öfver dessa underdåniga ansökningar hafva Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i förenämnda 3:ne län, med flere vederbörande, blifvit hörde, äfvensom Kammar-Kollegium, . efter föregången undersökning och utredning i Kammar-arkivet, med des® 40 Kongl. Majlis Nåd.
Proposition, K:o il.
Advocatfiskals-embetes underdåniga yttiande, jemte eget utlåtande, till Kongl. Maj:t i underdånighet inkommit; Och har Kongl.
Maj:t sedermera anbefallt Stats-Kontoret att, till nödig upplysning vid ärendets behandling föranstalta om utredning, utvisande den minskning, som, efter medelmarkegång för de sednaste tio åren, skulle genom den ifrågaställa förändringen uppkomma uti beloppet af ej mindre de räntor, hvilka äro kronan behållna, än äfven hvarje af de för serskilda behof anvisade indelta anslag; till följd hvaraf Slats-kontoret låtit, genom vederbörande
Häradsskrifvare fög denvis upprätta serskilda utredningar, som derefter blifvit till Kongl. Maj:t insända, och af hvilka inhemtas, att den minskning, som genom salpeterhjelpens utgörande efter kronovärdi skulle ega rum, komme att efter ofvannämnda beräkning uppgå i Jönköpings län till ....... rdr 12,480: 23. 5.
„ Kronobergs „ „ 9,921: 35. 5.
„ Calmar „ „ „ 9,377: 6. 2. eller tillhopa rdr 31,779: 17.
Vid pröfning af denna fråga har Kong'.
Maj:t ansett, alt, då Kammar-kollegii, enligt Förmyndare-regeringens beslut, den 28 April 1(138 utfärdade cirkulär-bref innehåller, att salpeterhjelpen skulle uppbäras med penningar “så för detta (1638), som “nästförllutna året, intilldess en annan order häruti ställd biifver,“ berörda stadgande icke kan gifvas annan tydning, än att detsamma innefattar en allmän föreskrift i afseende å berörde uppbörd, som borde lända till efterrättelse intilldess annat förordnande derom meddelades.
Att nämnda stadgande äfven varit sålunda tillämpad!, adagalägges deraf, att salpeterhjelpen sedermera uti alla provinser i Sverige blifvit erlagd i penningar efter kronovärdi endast med de undantag att uti Småland och på Öland nu ifrågakomna beräkning efter markegång vid olika tidpunkter under 1700- talet blifvit införd, samt att denna afgift i vissa delar af Södermanlands län utgöres efter annan beräkningsgrund eller med endast en tredjedels stafrum ved, som efter narkegång liqvideras.
Och då, i anledning af det förhållande, att i Österbotten af det till Sverige då hörande Finland berörda ränta likaledes beräknats efter markegång, detta beräkningssätt upphäfdes genom Kongl.
Resolutionen på allmogens besvär den 9 December 1766, under åberopande “att allmogen i hela riket alltsedan “år 1634 ut“gjort salpeterhjelpen med penningar utan den ringaste förvandling11 bevisar äfven detta att, ehuru berörda uppgift icke var fullt riktig, enär förvandling då redan börjat att uti de Småländska länen ega rum, det då ansågs, att beräkning endast efter kronovärdi vöre den rätta och att förvandling der den öfverklagades, borde upphäfvas; hvadan liongl.
Maj-.ls Md.
Proposition, Tto H. 41 livailan ock lärer kunna antagas, att, derest beräkningssättet uti Småland då varit bemärkt och erinran deremot framställd, rättelse jemväl derstädes vunnits.
Någon allmän föreskrift, som förändrat 1638 års ofvanberörda stadgande, finnes ej heller vara meddelad, och det har icke kunnat visas, att införandet af nu öfverklagade beräkningssätt uti Småland och på Öland, hvilket ej mindre i de olika länen, än för serskilda persedlar i samma län, vid olika tider tillkommit, grundats på serskilda i behörig ordning meddelda föreskrifter.
Med afseende å alla dessa omständigheter samt hvad bifogade Statsråds-protokoll vidare omförmäler, anser Kongl. Majit med rättvisa och billighet öfverensstämmande, att den sökta förändringen i salpeterhjelpens utgörande inom de Småländska länen varder beviljad, så att denna ränta derstädes på lika sätt, som i allmänhet inom öfriga delar af riket eger rum, må med penningar efter kronovärde liqvideras.
Men då, vid fråga om dylik förändring, förekommer, att en betydlig del af nämnda ränta ingår uti lönings- och andra anslag, samt att således förändringen icke rättvisligen kan ega rum, utan att de, sorn innehafva dessa anslag, för derigenom uppkommande minskning, uti anvisade och påräknade inkomster undfå ersättning, har Kongl. Majit funnit
Sig föranlåten att derom till Rikets Ständer göra framställning och vill derföre härmed föreslå, att, för tillvägabringande, ifrån och med nästkommande årj, af förutnämnda förändring uti sättet för salpeterskattens beräknande uti de 3:nc Småländska länen, Rikets Ständer måtte anvisa erforderligt anslag för att dermed godtgöra den minskning uti indelda löner och anslag till serskilda inrättningar och fonder, som derigenom uppkommer.
Beträffande åter beloppet af detta anslag, så enär de uppgjorda uträkningarne icke lemna så fullständiga upplysningar, att på grund deraf kan definitivt bestämmas, hvad hvar och en bör undfå, samt de, hvilkas rätt derunder beror, jemväl böra lemnäs tillfälle att, för bevakande deraf, sig yttra, innan ersättningssumman fastställes, men emellertid af berörde uträkningar kan bedömas, att den genom ifrågaställa förändringen uppkommande förminskning uti sådana räntor, som utgå till löntagare eller serskilda inrättningar och hvarför ersättning borde meddelas, beräknad efter medium af senaste 10 år, utgör 10 å 11,00 rdr årligen, föreslår Kongl. Majit, att, för omförmälda ändamål måtte för närvarande anvisas ett förslagsanslag af Elfva Tusen riksdaler årligen, som lämpligast torde kunna utgå af Riksgäldskontoret medel intill nästa riksdag, för att, efter det beloppet, på grund af skeende speciella utredningar Lik. till R.
Trot. iS50 $ 1S51. i Sami. 1 Afd. 2 Hält. 6 Kongl.
Proposition, N:o il. och ersättningsanspråkens behöriga pröfning, kunnat tillförlitligen bestämmas, då på Riksstaten uppföras.
De till detta mål hörande handlingar skola tillhandahållas det Utskott, af hvilket ärendet kommer att handläggas; och Kongl. Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden , hållet inför Hans Majit Konungen uti Stats-Rådet å Stockholms Slott den i5 November i85o.
Fåhreeus, Sandströmer, von Hohenhausen, Wallensteen, Gunther, Genberg, Gripenstedt och Grefve von Platen.
Chefen för Finans-Departementet, Stats-rådet Sandströmer, uppläste till justering ett, i enlighet med Kongl. Maj:ts förut fattade beslut, uppsatt förslag till Nådig Proposition till Rikets Ständer, angående anslag för beredande af rättelse uti beräknandet af salpeteihjelpen inom provinserna Småland och öland.]
Preposition, N:o il. 43 Kongl.
Maj:t behagade i Nåder gilla berörde förslag samt befallte, att Nådig Proposition skulle, i enlighet dermed, till Rikets Ständer afgå, sådan den finnes protokollet bilagd.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Statsrådet å Stockholms Slott den ig Oktober i85o.
Oans Excellens, Justitie-Stats-Ministern, Herr Grefve Sparre.
Sedan anmäldt blifvit, att H. E. Herr Stats-ministern för Utrikes ärenden, Friherre
Stjerneld på grund af förfall var förhindrad att i dag komma tillstädes, upplästes till justering protokollet öfver Finans-ärenden för den 12 innevarande månad, hvarefter Chefen för Finans-Departementet, Stats-rådet Sandströmer i underdånighet föredrog följande ärenden, nemligen: 3:o Kammar-Kollegii den 7
Maj nästlidna år, efter vederbörandes hörande, i underdånighet afgifna utlåtande öfver en af åtskilliga af Bonde-ståndets fullmäktige vid 1840 och 1841 års riksdag, nemligen 3:ne af fullmäktige från Calmar län och samt - u Kongl. Maj:Is Md.
Proposition, N:o U. lige fullmäktige från Jönköpings- och Kronobergs län, uti ingifna serskilda skrifter, i underdånighet gjord anhållan, att som, i strid med Kammar-kollegii bref den 28 April 1638, samt Kongl.
Resolutionerna den 13 December 1644 och den 9 December 1765, de räntepersedlar, som ingå uti den hemmantais-räntan tillhörande salpeterhjelpen, blifvit uti ofvannämnde län, eller provinserna Småland och Oland, af uppbörds— män och indelningshafvare oriktigt, eller efter markegång i stället för kronovärdi, debiterade och uppburne, Kongl.
Maj:t i Nåder täcktes förständiga vederbörande uppbördsmän och räntetagare att genast upphöra med den, efter sökändernas förmenande, olagliga öfverdebitering, som hittills egt rum, så att allmogen inom dessa provinser måtte få åtnjuta samma förmån, som uti rikets öfriga landskap, att utgöra denna gärd endast med den derför belöpande penningeafgift utan persedelförvandling.