Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För uppförande af ny kyrka, dertill församlingen fått sig beviljadt och i Maj månad 1852 från Riksgälds-kontoret utbekommit ett belopp af 24,000 R:dr Runt, hade, jemte rifning af den instörtade kyrkans qvarlefvor samt. rensning och planering af kyrkoplanen, åtgått en kostnad af 20,625 Rulr, och då detta belopp sammanräknades med kostnaden för den nedfallna kyrkan, 45,245 Rulr, samt härtill lades de årliga inbetalningarne under 28 års lid å det bekomna låneunderstödet, hvilka inbetalningar tillsammans komme att utgöra 40,520 Rulr, så uppginge de kostnader, församlingen för sin nya kyrkobyggnad finge vidkännas, till en sammanlagd summa af 104,188 Rulr Runt, hvilket belopp nära motsvarade församlingens taxeringsvärde år 1852, utgörande 126,695 R:dr.
Om än från den sålunda beräknade kostnadssumman skulle afdragas det kyrkan tillhörande kapital, som vid den förra kyrkobyggnadens företagande funnits att tillgå, utgörande 15,CO > R:dr, insamlade stamboksmedel till belopp af 5,000 Rulr samt lånekassans återstående behållning, som vid slutet af år 1858 uppgått till 7,000 Rulr Runt, så borde likväl märkas, att största delen af dessa medel utgått på indirekt väg från församlingen i kyrkoskatt och räntor, och dessutom återstode en, i förhållande till församlingen* folkmängd, högst betydlig summa af utgifter och skulder.
Då derjemte afsåges ortens magra och torftiga beskaffenhet, församlingens armod och åsamkade skulder, behofvet för största delen af folket att årligen från främmande församlingar förskaffa sig en stor del af deras lefnadsbehof, den närvarande penningeförlägenheten, bristen på och nedsättning af all arbetsförtjenst, samt det fallna priset på kreatur och ull, som utgjorde ortens förnämsta afyttrinssvaror, så kunde församlingens belägenhet icke betraktas annorlunda än bekymrande och nedslående, samt den sökta eftergiften å församlingens skuld visa sig af högsta behofvet påkallad; varande i den underdåniga ansökningen slutligen anmärkt, att det till församlingens kyrkobyggnad anvisade understödets meddelande i egenskap af gåfva varit mindre nödvändigt vid den tid då lånet beviljades, enär derå erhölls fem års räntelrihet, men att förhållandet blifvit annorlunda sedan det visat sig, att ersättningen af murmästaren för kostnaderna å den förra kyrkan blef så ringi, samt att löftesmännen blefvo från all ersättnings-skyldighet frikände.
Efter inhemtande af vederbörande Kongl. Maj:ts Befallningshafvande* och Domkapitels utlåtanden, deruti den underdåniga ansökningen blifvit, på de af sökanderne anförda skäl, förordad, liar Kongl. Majit, vid ärendets föredragning den 16
December nästlidet år, förklarat, att, då riksdagen långt framskridit oell förevarande fråga ge - {[Sta t s~Ut skottets Utlåtande N:o 133. 5 norn enskild motion redan blifvit gjord till föremål för Rikets Ständers handläggning, funne Kongl. Majit den underdåniga ansökningen ej kunna bifallas.
Knäreds församling icke allenast för sin nuvarande kyrka, utan äfven för den förut nära fullbordade men är 1849 nedstörtade kyrkobyggnaden fått vidkännas stora och kännbara uppoffringar, kan Utskottet ej undgå att vid förevarande framställning göra den erinran, att godtgörandet af de förluster, hvilka tillskyndats församlingen i följd deraf, att den person, sorn åtagit sig den sistnämnda kyrkans uppförande, icke egt tillgång till den genom kyrkans förstöring förorsakade skadans betäckande, och att de löltesförbindelser, som utaf honom afgifvits, icke varit af beskaffenhet alt löftesmännen kunnat till ersättnings—skyldighet lagligen bindas, ej kan anses åligga eller böra få betunga Staten och det allmänna; och då någon annan omständighet, som skulle kunna betraktas såsom gällande skäl lill förändring af de stadgade vilkoren för det åt församlingen beviljade kyrkobyggnadslånet, ej blifvit anförd, finnér Utskottet sig ej kunna tillstyrka bifall å den derom väckta motionen.
]V:o 133.
Utlåtande, i anledning af vacht motion om ytterligare anstånd med inbetalningarne å staden Cimbrishamns hamnbyggnadslån. (R. A.) Sedan, på sätt en af Herr Trägårdh, Ii., inom Borgare-Ståndet väckt motion innehåller, Rikets år 1854 församlade Ständer, uppå derom af Kongl.
Majit gjord framställning, beviljat anstånd intill 1836 års utgång med beräkningen och vidtagandet af årliga kapital- och ränte-inbetalningarne å stadens från Riksgälds-kontoret utbekomna tväunc hamnbyggnadslån å tillsammans 45,000 R:dr Runt, så hade den derefter inträdande betalningsskyldigheten blifvit behörigen fullgjord, medelst erläggande för hvartdera året 1857 och 1858 af stadgade beloppet 2,475 R:dr, eller tillhopa 4,930 R:dr samma mynt; men, enligt hvad motionären anfört, syntes svårigheterne att jemväl för då innevarande år 1859 samt derpå följande åren 1860 och 1861 0 Stals-Utskottcts Utlåtande N:o 133. kunna Åstadkomma inbetalningarne A berörde IAii redan vara oell ytterligare blifva vida större lin tillförene, helst det föga bemedlade samhället, som förut af dess egne samt hos enskilde upplånta medel tillskjutit den summa af mera än 40,000 R:dr, hvarmed kostnaden lör hamnbyggnads-ai betet ölverskjutit de såsom län och anslag dertill lemnade statsbidragen, ytterligare under Ören 1858 och 1859 lätt vidkännas en kostnad af icke mindre än 33,000 R:dr, deraf 18,000 kontant och det öfriga i natura-prestationer, till uppbyggande af en lastbrygga, som Ilinge varit högst behöllig, och med hvars uppförande icke vidare kunde fördröjas, sävida hamnen skulle motsvara sitt ändamål och trafikerandes billiga anspråk på beqvämlighet. — i n en icke ringa del af omförmälde, högst betydliga utgifter, icke kunnat annorledes bestridas, än genom upptagande af nya lån hos enskilde på korta betalningsterminer, samt dertill komtne att hamnkassans inkomster, särdeles under år 1858, till följd af stagnation i allmänna rörelsen och ortens felslagna skörd, varit så ringa, att de, efter afdrag af kostnaderne lör hamnens underhåll och nödiga fördjupning, icke lemnat påräknadt öfverskott, så hade Cimbrishamns samhälle, som, enligt hvad uti Kongl. Majlis nådiga skrifvelse till Rikets Ständer den 17 Mars 1854 tillkännagifvits, vid sitt hamnarbete lidit stora och oförutsedda motgångar samt, till dessas öfver'vinnande och för att utan hänsigt till kostnaden slutligen tillvägabringa en lör framtiden varaktig hamnanläggning, uppbjudit all sin förmåga, numera så ansträngt sig, att något anstånd med inbetalningarne till Riksgälds-kontoret å dess lörenämnda amorteringslån vore af högsta hellid påkalladt.
Med hänvisning till motionen bifogade handlingar, utvisande dels att hamnbyggnadsarbetet vid Cimbrishamn från dess början intill 1857 års utgång medtagit, oberäknadi kostnaden för lastbryggan, ett sammanräknadt belopp af 108,550 R:dr B:ko, dels att kostnaden för en år 1857 föreslagen lastbrygga derstädes blifvit beräknad till 22,000 R:dr samma mynt, dels ock ali, vid anställd be ’ J ’ 7 sigtning i Oktober månad sistlidet år å den dårrera uppförda lastbryggan, densamma, hvilken varit af behofvet högeligen påkallad, befunnits i öfverensstämmelse med det uppgjorda förslaget samt med omsorg och noggrannhet utlärd; — och med åberopande derjemte af det uti Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 18 Oktober 1854 ondin mälda och upplysta förhållande, att meranämnde hamnbyggnad komme att gagna ej allenast staden Cimbrishamn och kringliggande ort, utan äfven handeln och sjöfarten i allmänhet samt alltså vore af allmän vigt, har motionären hemställt, att Rikets Ständer mätte bevilja Cimbrishamns stad anstånd för 3:ue år, eller intill 1801 års utgång, med årliga kapital- och ränte-inbetalningarnes ytterligare beräkning och vidtagande å ifrågavarande tvänne hamnbyggnadslån.
Siats-Utskottet, till hvars behandling denna motion blifvit remitterad, får i anledning deraf upplysa, att ifrågavarande 2:ne län, det ena å 25,000 R:dr B:ko och det andra å 5,000 R:dr samma mynt, biefvo af Rikets Ständer beviljade under 1840 och 1841 års samt 1844 och 1845 års riksdagar, hvarvid stadgades, att det löna, under år 1845 från Riksgälds-kontoret utbekomna lånet borde, sedan 5 år derefter förllutit, liqvidera» medelst årlig afbetala ng af 3 procent utaf det ursprungliga kapi - Stäts-Ut skottets Ullålande \:o 134. 7 tiilct och med beräkning af 5 procent ärlig ränta för kapital-återstoden, samt att det sednare länet, hvilket utanordnades under är 18-45, skulle under 14 J års tid, räknad från slutet af är 1850, återbetalas genom erläggande af 8 procent årligen af leda lönesumman, som, jemte derå efter 2 procent upplupen ränta, komme att anses härigenom vara fullt betaldt.
Sedermera hafva likväl Rikets Ständer medgilvit, miller 1847 och 1848 års riksdag, anstånd till 1850 års slut med de föreskriliia ränteoch kapital-inbetalningnrne å det först eiler år 1845 lyflade lånet, samt dels under 1850 och 1851 års riksdag anstånd tili 1852 års, dels under 1855 och 1854 års riksdag anstånd till 1850 års utgång med inbetalningarne å begge lånen, hvilka således fått räntefrilt innehafves, det förra under mera jin 15 samt det sednare utöfver 11 års tid. l)ä eli bland hufvudsakliga skälen för de gång efter annan beviljade uppskofven med inbetalningarne ä ifrågavarande, staden Cimbrishamn meddelade byggnadslån, varit, att hamninkomsterna derstädes under hamnbyggnadens ännu ofulländade skick varit ringa samt icke lemnat påräknad tillgång till den staden åliggande betalningsskyldighetens fullgörande, meri dessa inkomster antagligen numera, efter hamnens fullbordande och genom den i följd deraf ökade rörelsen, böra i betydlig mån underlätta verkställandet af redan förfullne och förestående inbetalningar å sagde lån, och enär staden, utom de bidrag som meddelats^ i egenskap af lån, hvilka under en längre tid fått räntefritt innehafves, för sina hamnbyggnadsarbeten sedan 1840 års riksdag från Riksgäids-koutoret, såsom anslag utan äterbetalnings—skyldighet, utbekommit ett sammanräknadt belopp af 51,596 R:dr 32 sk.
B:ko, och sålunda, med hänseende till delta företag, från Statsverkets sida åtnjutit allt det understöd, hvarå, enligt Utskottets lanke, billigtvis kunnat göras anspråk, anser Utskottet det nu sökta ytterligare anstånd med inbetalningarne å meranämnde lån icke böra medgifvas, utan afstyrker bifall å den härom väckta motionen.
H:o 134.
Arik. till Exp.-Utsl. den 10 Juli 1S60, kl. 2 e. m. iilåtande. i anledning af Kongl. Majis nådiga Proposition, angående åt gärder till behöfvandes undsättning i missve.Ttår. (R. A.) Eftdr erhållne remisser å nämnde Kongl. Maj:ts nådiga Proposition af den 27 Oktober sistlidet år, (införd under N:o 30 i lista Sami. 1 Afd. af Bihanget lill s Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 13-1. Riks-StAndens Protokoller), genom hvilken, under åberopande nf den vid sistlidna riksdag, i fraga om Åtgärder för behöfvande* undsättning vid missvext eller felslageu skörd under da ingående statsreglerings-period, uf Kongl. Majit allatna nAdiga Proposition och Rikets Ständers dera grundade beslut, äfvensom af Kongl. Majrts oell rikets Stats-kontors den 19 Juli sistlidet
Ar afgifnu underdAniga berättelse, rörande, bland annat, undsättningsfonden.
Majit för nästblifvande statsreglerings-period föreslagit meddelande af enahanda bestämmelser, som af Rikets sednast församlade
Ständer i omförmiilda hänseende stadgades för den tid närvarande statsreglering omfattar, l»r Utskottet till behandling förehaft detta ärende och dervid ansett sig böra, såsom fortsättning af de undsättningsfonden rörande upplysningar, hvilka förekomma i förra riksdagens Stats-Utskotts UtlAtande N:o 177, meddela följande, dels fran nämnde berättelse hemtade och dels på infordrade uppgifter grundade upplysningar rörande samina medel samt deraf beviljade undsättningar.
Vid slutet af år 1857 utgjorde undsättningsfondens till Riksgälds-kontoret öfverlemnade och der då innestäeude medel . . .
Biko Ridr 895,821:
Si — kontanta behållningar i Kongl. Räntekamma maren och Landtränterierna 44,926: 27: 2. 940747- 32’ 2 utestående fordringar i länen för meddelade undsättningar 438,278: 40: 11. propriebalanser 5,827: 24: 10. |06: 17: 9.
Summa B:ko R:dr 1,382,854: 1: 11.
Samma fond egde vid 1859 års slut kontant behållning i Riksgälds-kontoret R:mt R:dr 1,425,731: 66. i Kongl.
Räntekammaren 33,059: 96. 1 Landtränterierna 9,338: 1,466,109: 62. utestående fordringar för undsättningslån utgjorde vid sagde tid, såvidt af hittills inkomne undsättningsredogörelser kunnat inhemtas,....... 68,725: — propriebalans 5,210: 1. 73935- 1 Summa R:dr Ruut 1,540,044: 63.
Från början af 1857
Ars sednare hälft till och med slutet af sistlidet år hafva, i följd af felslagna skördar eller missvexter samt bagelskador, understöd beviljats : tiU Statt-UUioUcl* Utlåtande N:o 134. 9 med fttreWl:i!- titan afarbeta!- liiliiM-.kyMiiäict. mn^x-sk villighet. till Östergöthlands län, under <år 1859 ..... 6,500: — 280: — » Calmar län, under åren 1858 och 1859 . 30,000: — 300: — Jönköpings län, under åren 1857, 1858 och 1859 9,000: — 800: — 7» Kronobergs län, under .åren 1858 och 1859 . 4,500: — — n Hallands län, under åren 1858 och 1859 1,400: — — » Göteborgs län, under år 1859 62,000: — 1,500: — Elfsborgs Ilin, under åren 1857, 1858 och 1859 77,600: — — » Skaraborgs län, under åren 1858 och 1859 . . 4,000: — 500: — iå Örebro län, under år 1858 22,000: — — » Stora Kopparbergs län, under år 1858 .... — 1,000: — » Jemtlands län, under år 1857 2,000: — — Westerbottens län, under år 1859 10,000: — 1,000: — Summa R:dr Runt 228,800: — 5,180: — R:dr U:mt 235,980:
— Da, till följd af missvexter eller hagelskador beviljade oell utestående lån, derå skeende afbctalningar bereda tillgång lill nya undsättningar, utgjorde inom de län, från hvilka undersökning-redogörelser hittills inkommit, vid sistlidet års slut följande belopp, nemligen: inom Kronobergs län 2,500: — » Hallands län 400: — » Elfsborgs län 65,225: — » Jemtlands län 600: — Summa U:dr Knnt 68,725:
— Då ändamålsenligheten af de under sistföiflutna riksdag meddelade och jemväl under föregående riksdagar vidtagna beslut, angående sättet och vilkoren för undsättningar vid inträffade missvexter eller felslagna skördar, samt dertill afsedda medels användande och tillhandahållande, blifvit genom erfarenheten bekräftad, finnér Utskottet sig ega all anledning instämma i Kongl.
Maj:ts för Rikets Ständer tillkännagifna åsigt, alt äfven vid innevarande riksdag enahanda beslut och föreskrifter böra i dessa hänseenden meddelas; och får Utskottet alltså tillstyrka Rikets Ständer att, i öfverensstämmelse med hvad Kongl.
Maj:t i Sin härom allålria nådiga Proposition föreslagit, fatta följande beslut: i:o
För behöfvandes undsättning vid inträffande missvext eller felslagen skörd eger Kongl. Maj:t att fortfarande disponera: a) den i Rikets Ständers Riksgälds-kontor och på Kongl. Räntekammarens räkning i Rikets Ständers Rank innestående behållning utaf de för enahanda ändamål förut anvisade undsättningsmedel, samt b) hvad genom återbetalningar å meddelade undsättningslån kan inflyta; Bih. till It.
Brot. 1859 & 1800. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 19 Uäft. 2 10 Stats-lJlskottcIs Ulin tande \:o 135. 2:n Utaf de till Kongl. Maj:ts förfogande sålunda ställda undsättningsmedel må en summa af högst.
Etthundrafemtio tusen Kalr R:ml, under den tid innevarande riksdags statsreglering kommer att omfatta, fä begagnas till undsättningar utan .återbetalnings—skyldighet ät sädanc behöfvande, som icke äro i tillfälle alt sjelfve förskaffa sig arbete eller i ständ att af egna tillgängar Återgälda de undsältningsbidrag, hvilka dem tilldelas; hörande dylika understöd företrädesvis tillgodokomma de kommuner, som tillförbinda sig att sä använda desamma, att för dithörande fattiga och arbetslösa personer bcredes sysselsättning och möjlighet att genom eget arbete förtjena sitt uppehälle; 0:0 Ofvan omförmälda tillgångar må för öfrigt användas endast till räntefria låneunderstöd med bestämda återbetalningsterminer och mot vederbörande större eller mindre menigheters gemensamma ansvarighet eller annan af Kongl. Maj:t godkänd säkerhet; 4:o
Så vidt omständigheterna medgifva, skola tillfällen för de behöfvande beredas att erhålla sysselsättning och förtjenst vid allmänna arbetslöretag; samt 3:o
De för undsättningar vid rnissvexter och felslagna skördar afsedda medel böra, till den del de icke äro för anvisade utbetalningar erforderliga, till Riksgälds-kontoret öfverlemnas, emot skyldighet för detta Verk alt det sålunda emottagna beloppet, vid skeende reqvisition, för dermed åsjftadé ändamål Kongl. Majit tillhandahålla.
Stockholm den 5 Juli 1860. !¥:© 135.
Ank. till Exp.-Ulsk. den 10 Juli 1800, kl. 2 e. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående ifragastäldt förundradt sätt för amortering af Landshöfdingen ackorden. (R. A.) Till inlösen af de vid Landshöfdingc-tjensterna i IS län fästade ackord medgåfve Rikets åren 1840 och 1841 församlade Ständer, uppå Kongl. Majlis nådiga Förslag, att från Riksgälds-kontoret skulle få utgifva» ett lån af 154,937 R:dr ‘26 sk. Stats-Utskottcts Ullcitande N:o 135. 4 r:st.
B:ko, för hvars återbetalning tillgång borde beredas derigenom, att vid hvarje Landshöfdingepost, hvarvid ackord då var fristadt, af lönen skulle innehållas sex procent årligen å ackordsbeloppet, hvaraf fiirst godtgjordes ränta, å fyra procent för året, å det vid hvarje betalningstermin återstående kapitalbelopp, och återstoden utgjorde amortering; och borde denna årliga innehållning af sex procent å ackordsbeloppet fortfara intilldess detsamma blifvit på förenämnde sätt till kapital och ränta liqvideradt.
Jemte omförmiilande af sagde beslut, har, uti ofvannämnda den 25 December niistlidet år till Rikets nu församlade Ständer aflåtna nådiga Proposition (införd under N:o 78 i 1 Sami. 1 Afd. af Rihanget. till Riks-Slåndens Protokoller), Kongl.
Majit anfört, att sedan Kongl. Maj:t i nåder uppdragit åt Stols-kontoret verkställigheten af berörde ackords-inlösen efter de af Rikets Ständer bestämda och af Kongl. Majit gillade grunder, samt amorteringen i enlighet dermed fortgått utan annan förändring, än de jemkningar deruti, som, uppå Kongl. Majlis nådiga framställning, vid 1847—1848 års saint 1833—1834 års riksdagar medgåfvos till förmån för Laruls höfdingarne i Wermlands och Calmar län, hade, uti en den 3 November 1836 till Kongl. Majit i underdånighet ingifven skrift, Landshöfdingarne i åtskilliga af ifrågavarande län anhållit alt sorn, ehuru den af Rikets Ständer vidtagna och af Kongl, Majit gillade åtgärd i afseende å amorteringen af Landshöfdinge-ackorden medfört befrielse för vederbörande Landshöfdingar från erläggande af ett Landshöfdiugc-aekordet motsvarande kapital, det likväl vöre uppenbart, att desse Landshöfdingar (inge återgälda hvad deras företrädare uppburit och användt, samt rättvisan syntes fordra att tungan af amorteringen blefve lördelad på llere personer än dem, som innehade
Landshöldinge-tjensterna under tiden närmast efter den, då ackords-regleringen tiilvägabmgtes, helst för vissa Landshöfdingar löneförmånerna blifvit, genom Kongl. Brefvet den 24 Februari 1837, betydligt nedsalta och för dem alla en stegring i lelnadskostnaderna tillkommit, Kongl.
Majit måtte till Rikets Ständer allåta nådig Proposition derom, alt amortering från och med år 1838 linge, i stadgad ordning för öfrigt, ske å endast den del af primitiva ackords-summan, sorn, sedan inbetalningen för är 1837 egt rum, komme alt såsom skuld qvarstå.
Eller det Kongl. Majlis och Rikets Stats-konlor uti häröfver inlordradt underdånigt utlåtande afslyrkt nådigt bifall ä ansökningen, dels emedan den ifrågaställa rubbningen i de framställda grunderna för ackords-amorteringen skulle utöfver den primitivt afsedda tiden fördröja slulliqviden för amorteringslånet, dels ock enär allöningen för Landshöfdingarne i de 13 ifrågavarande länen, med undantag af Jemtlands, lill största delen utgjordes af boställen och indelta räntor, samt följaktligen genom de under de sednare åren stegrade prisen å landtmanna-produkter och hög markegång vunnit en icke obetydlig förhöjning, hade Kongl. Majit, vid underdånig föredragning af delta ärende den 23
Maj 1837, enär deri då pågående riksdagen redan långt framskridit, funnit nyssnämnda ansökning icke böra till någon åtgärd föranleda.
Enligt hvad af den nådiga Propositionen vidare inhemtas, hafva sedermera, uti en den 7 September sistlidet år till Kongl. Majit ingifven skrift, ellva bland 12 Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 135. ifrågavarande Landshöfdingen, på förut framställda grunder och då det förhållande, sou» Stats-kontoret åberopat til! skäl för sitt afstvrkande, eller att beskaffenheten af Landshölilingarnes löneförtnåner beredde desse embetsmiin ej obetydliga fördelar under de år då högt pris å landtinannavaror förefunnes, nu ej vidare egde rum och sannolikt under den närmaste framliden icke mera komme att inträffa, i underdånighet anhållit, att Kongl. Maj:t täcktes till Rikets Ständer göra nådig Proposition derom att, räknadt från och med år 1861, amortering af Landshöfdinge-ackorden (inge i stadgad ordning verkställas endast å den del af primitiva ackords-summan, som vid 1860 års slut funnes såsom skuld återstå; varande af sökanderne i underdånighet anfördt, att genom bifall härtill någon pannan olägenhet icke vederfores Statsverket, än att, på sätt en vid ansökningen fogad uträkning ådagalade, det förskjutna kapitalbeloppet, som efter nu stadgade grunder skulle blifvit till fullo återbetaldt under loppet af år 1869, komme att först under år 1888 varda slutligen liqvideradt, hvaremot de nu tjenande Landshöfdingar, af hvilka (lere under deras tjenstetid redan inbetalt hälften eller mera af den ursprungliga ackords-summan, tillskyndades den förmån, att liqviden af återstoden blefve fördelad på en längre tidrymd och således mindre betungande.
Tdl upplysning om Lundshöfdinge-nckordens ursprungliga belopp, hvad deraf bör vid 1860 års slut vara afbetaldt, samt de då återstående kapital-beloppen, iiro i den nådiga Propositionen intagna följande, af Stats-kontoret meddelade uppgifter:
Ursprungliga kapi.lal- K n pilat afbeta Ulin s;ir Vid 16( 0 ärs slut återstå- fiide kapilal- sk nldt-r Upsala län ... R:mt R:dr 14,25< 7,820 54 6,429 40 Stockholms län . . . » 9,750 — 5,410 72 4,559 28 Södermanlands län . 16,000 — 8,984 1 7,015 98 Calmar län ....
» 25,500 — 19,090 28 6,408 72 Jönköpings län . . . » 16,000 — 8,626 10 7,575 90 Christianstads län . » 6,955 59 5,674 28 5,261 11 Malmöhus län . . . 19,500 — 10,949 26 8,550 74 Hallands län . 10,500 — 5,895 76 4,604 24 Göteborgs län . 1 12,688 c 18,851 26 1,850 77 Elfsborgs län . 9.000 — 5,05." 51 5,946 49 Wermlands län » 50,000 — 9,562 95 20,657 5 Gefleborgs län . » 16,875 — 9,525 85 7,551 15 Wester-Norrlands län . • • » 18.500 — 10,19 i 95 8,108 7 Jemtlands län' . 5,250 — 2,922 8 2,527 92 Westerbottens län . » 21,850 — 12,268 80 9,581 26 Stats-Utsholtets Utlåtande N:o 135. 13
Med afseende a hvad i ofvan sistnämnda ansökning blifvit anfördt har Kongl. Majit, efter att i ämnet hafva inliemtat Stats-kontorets förnyade utlåtande, i nåder föreslagit Rikets Ständer, att medgifva den förändring i grunden för amorteringen af de vid Landshöfdinge-beställningarne i Upsala, Stockholm, Södermanlands, Calmar, Jönköpings, Christianstads, Malmöhus, Hallands, Göteborgs och Bohus, Elfsborgs, Wermlands.
Gellehorgs, Wester-Norrlands Jemtlands oell Westerbottens Ilin, fästade ackord, att frän och med 1861 års början amorteringen måtte, under fortfarande beräkning af fyra procent såsom årlig ränta å det vid hvarje liqvid återstående kapitalbelopp, få verkställas medelst årlig inbetalning i stadgad ordning af sex procent endast å den del af primitiva ackords-suminan, som vid hvarje af nämnde Landshöfdinge-embeten funnes vid 1860 års slut såsom skuld återstå.
Efter erhållne remisser från samtlige Riks-Stånden har Ståts-Utskottet till behandling förehaft delta ärende samt af dertill hörande handlingar tagit kännedom; och finner, på de hos Kongl. Majit i underdånighet anförde samt af Kongl. Majit i nåder åberopade skäl, Utskottet sig böra tillstyrka Rikets Ständers bifall till hvad Kongl. Majit i förevarande afseende behagat föreslå.