Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
På Den il Juli. 1117 På Vallöf!. Borgare - På Hederv.
BondeStåndets ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar J. Wegelin. vägnar Anders J son Hyckert. G. A.
Ridd. och Ad. dea 11 Juli, Högvörd.
Prest-Ståndet den 14 Vällofl. Borgare-Ståndet den 11 Hederv.
Bonde-Ståndet den 11 Riksens Höglofl.
Ständers Allmänna Besvärs- och Oeconomie - Utskotts Betänkande, i anledning af väckt fråga om en fri Tack]erns handel.
Uti Memorial, ingifvet till Hedervärda Bonde-Ståndet och derifrån till detta Utskott remitteradt, har Riksdagsmannen från Orebro Län Eric Ericsson från Nya Kopparbergs
Bergslag andragit, huru som, fastän redan vid 1809 och 1810 årens Riksdag blifvit yrkad och begärd, till förmån för Tackjerns Bergslagerna, en fullkomlig frihet med Tackjerns-till verkningens försäljning, i detta ärende likväl icke sedermera någon åigärd blifvit vidtagen; förmodande han tiden nu vara inne, då Bergsbruket har skäl hoppas, att det tvång, s.oin denna handel är underkastad , måtte för alltid upphöra och Bergsmannen desto mindre böra bindas af urgamla föreskrifter, tillkomne i en tid , då Skråtvång och Privilegier förestafvades vid hvarje Närings» gren, iiiS Den 11 Juli. gren , som dessa , enligt hans tanka, grundat sig på de förmåner Bergslagen förut ägt, men hvilka tud 1809 ars Riksdag blifvit afskaffade, bestående derutinnan att Bergsiagerne voro dels lindrigt dels alldeles icke rot; rade , samt att Bergsmans-Ständet hade sig ensamt förbehållet Bergsmans-hemmans besittning.
I grund hvaraf och med åberopande af flera förmenta ' skadliga följder af den^ öfver klagade inskränkningen , Riksdagsmannen yrkar , att en alldeles fri Tackjetmsliandel matte varda tillåten, så att hvem som ville kunde äga rätt uppköpa, upplägga och till hvad ställe och ort inom
Riket han för sig nyttigt finner afsätta hvad Tackjern han äger, antingen köpt eller tillverkadt, och att, i följd häraf, hvarje Bruksägare må äga en lika obehindrad rättighet, att fran hvilken Bergslag eller Masugn sorn heidst med nödigt behof af Tackjern sig förse.
Uti hvilken anhållan sig förenat [Riksdagsmannen Eric Pehrsson för Fernebo Härad och Philipstads Bergslag; Olof Larsson för Leke- och Carlskoga Bergslager, Olof Larsson från Orebro Län och Sundbo Härad, Peter Pehrsson för Lerbecks Bergslag, Petter Jernström för Norbergs och Skinnskattebergs Bergslags Härader, Pehr Jansson för Wester-Bergs1- lagen, Jan Andersson för Hällestads och Wånga Bergslags Härader och Johan Långberg för Thorsåkers och Ofvansjö Bergslager.
För att öfver detta Memorial kunna afgifva Utlåtande, har Utskottet ansett nödigt först göra sig underrättadt , i hvad skick ifrågavarande paal, såsom hos Konungen i underdånighet redan Den ii Juli.
I119 redan anhängigt gjort , sig för närvarande befinner.
Utskottet Itai dervid inhämtat , att sedan från Fullmägtiga för flera Tackjerns-Bergslager i Riket ansökning af enahanda innehåll med ofvan upprepade Memorial blifvit hos Riksens Högloft.
Ständer vid 1809 och 1 81o årens Riksdag angifven, Riksens Ständer, jemte underdånig anhållan och förslag att en fri handel af Tackjern inom och öfver hula Riket må i Nåder, på de af Riksens Ständer anförda grunder, under vissa vilkor tillåtas, till Kongl.- Majtts
Nådiga pröfning i Underdånighet hemställt detta mål, Kongl.
Maj:t täckts i Nåder infordra häröfver Hess Rergs-Collegii samt öfriga vederbörandes underdåniga yttranden och förklaringar, samt att tillika med dessa förklaringar och välbemälte Kongl. Collegii egna Utlåtande, Aetea blifvit till Kongl. Maj.t i underdånighet öfverlemnad.
Och som Riksens Högloft.
Ständer sin tanka rörande detta ärende således redan afgifvit och Kongl.
Majus Nådiga pröfning underställt, hvilken ock med Sökändernas önskan i allmänhet öfverensstämt, samt de Acten åtföljde nara Etthundrade särskildta Retänkanden i denna fråga, hvilka utur olika, synpunkter och med elika resultat behandlat den, lemna, i förening med afseendet på hithörande följder af Rikets politiska ställning, det. tillfälle att bestämma både tiden och sättet för dess afgörande, hvilket är Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlåtet, att, enär Kongl. Maj:t i sin vishet] pröfvar t.jenligt Bergshandteringens sanna fördel det fordra, i Nåder begagnas; så anser Utskottet sig icke kunna till 112® Den 11 Juli> till hufvudsaken nu upptaga ifrågavarande mil, utan tillstyrka, det må Sökanderne anses böra trygga sig vid hvad dervid redan ar ätgjordt.
Endast hvad aagår det anförande af dem , att en före år 1809 åtnjuten frihet eller lindring uti roteringen , samt Bergsmans Ståndets uteslutande rätt' tii!
Bergsmans-hemmans besittning varit for«
Tänade såsom en ersättning mot tvånget uti Tack. jerns försäljningen, bör Utskottet förklara detta desto mindre grundadt, sorn utom det ingen Författning sådant utvisar, det är Sökanderne kändt, att den rya roteringen öfvergick , efter enahanda method, alla slags Hemman i Riket, utan följd eller rättighet till förändring i deras öfriga förhållanden, samt att, på sätt Utskottet haft tillfälle, i anledning af annan väckt fråga, förklara , tillåtelsen för andra än Personer af Bergsrnans-Slåndét att inköpa Bergsmans-hemmari, på intet sätt hvarken lindrat eller försvårat de skyldigheter , som åligga Bergsmannen, Hvilket allt Utskoitet får till Riksens Stan» ders eget ompröfvande vördgamligen hemställa» Stockholm den 6 Juli 1815- På Höglofl.
Rid ders!'.
På Högv. Prest-Stån ocli Ad.
Eedamöters dets Eedamöters vägnar A.
På Vällofl. Borgare - Dryn.
BondeStåndets Eedamöters vägnar Ståndets Eedamöters vägnar And, Fredin.
Nils Mänsson» vägnar M. M. Rosbeck.
Den 11 Juli. 1121 Uppläst hos HSglofl.
Ridd. och Ad. den n Juli, Högvörd.
Prest-Ståndet den 14 Vällofl. Borgare-Ståndet den 11 .
Af enskilt Riksdagsman har hos Constitufions-Utskottet fräga blifvit väckt om den förändring i 4 §.
Regeringsformen , att i stället för ordet eller mellan frälse och ofrälse, ordet och måtte införas; och får Utskottet nu för Riksens Ständer föreslå denna förändring, genom en så lydande redaction af sista meningen i berörde 4 ”Konungen utvälje dertill kunnige, erfarne , redlige och allmänt aktade infödde
Svenske frälse och ofrälse män af dp rena Evangeliska läran.” Hvilket förslag I^ltskotfet tili Riksens Ständer öfverlemnar för att. behandlas enligt den 56 § Regeringsformen.
Prest Stån - och Ad.
Borgare - På Hederv. Bondea Ståndets Ledamöters vägnar A. J.son Hyckert. dets Eedamöters vägnar C. v.
Ståndets Ledamöters vägnar J. Wegelin« G.
A* Silverstolpe, 5-e Bandet, I41. 142.
Vord-; 31*8 Den 11 Juli.
Uppläst hos Hög!.
Ridd. och Ad. dea si Juli.
Prest Ståndet den '4 Vallöf!.
Borgare-Ståndet den 11 Hederv.
Efter gifven anledning inom ConstitutionsUtskottet, och då Utkottet ansett nödigt att göra ett stadgande, i följe hvaraf, i anseende till det nu antagna sätt för Grundlagsfrågors behandlande, förslag till ändringar i Grundlagerna ej måtte så sent inkomma, att Constitutions-Utskottet blefve urståndsatt att dem före Riksdagens slut bereda och till laglig behandling af Riksens Ständer anmäla, har Utskottet beslutit föreslå Riksens Ständer stadgandet af en viss pra;scriptions-tid för sådana förslags inlemnande, i följe hvaraf det ville anmäla ett så lydande tillägg i *9 §. Riksdags-Ordningen, 1 Momentet, efter ordet besluta:
Frågor som sednare än 3 veckor före den till Riksdags fulländande bestämda tid, antingen den blifver 3 eller 4 månader, af Riksdagsmän, i Constitutions Utskottet väckas, vare Utskottet ej pligtigt att under samma Riksdag upptaga och bereda.
Hvilket förslag till behandling, enligt 56 §.
Regerings-formen borde till Riksens Ständer öfverlemnas.
Stockholm den lo Juli 1815. och Ad.
Ledamöters vägnar Rudolf Cederström, På Högh Riddersk.
På Högv. Prest-Ståndets Ledamöters vägnar C. v.- Rosenstein. på Den 11 Juli, * naj Pä Vällofl.
BorgareStandets Ledamöters vägnar J. Wegelin.
BondeStåndets Ledamöters Vägnar A. J son Hyckert. G. A.
Silverstolpe. tdppläst hos Högt.
Ridd. och Åd. den ii Juli.
Prest-Ständet den 14 „ Vällofl. Borgare.Ståndet den II _ Hederv.
Bonde-Ståndet den n Vördsamt Memorial!
Inom Constitutions-Utskottet ilar fråga blifvit väckt om den förändring i 38 §•
Regeringsformen , att derur skulle utgå följande ord:
Hvilket han icke må återtaga förr än Riksens Ständer hans förhållande pröfvat och gillat.
_Emedlertid vare han vid sin Lön och öfriga tjensten åtföljande inkomster bibehållen.
Utskottet, som deri instämde, beslöt, att med antagande deraf, för Riksens Ständer föreslå följande tillägg i stället för de uteslutna orden; Emedlertid vare han, intill dess Riksens Stan• der sig utlåtit, om och till hvad del han må sin
Lön och öfriga tjensten åtföljande inkarnster åtnjuta, vid dem bibehållen.
Hvilket förslag , till behandling enligt 56 §.
Regeringsformen, skulle hos Riksens Ständer anmälas.
Stockholm den lo Juli 1815* På Högl.
På Högv. Prest-Stårt» och Ad.
Ledamöters vägnar 1ludolf Cederström» dets Lfedamöters vägnar C. Rosenstein.
Pä äi24'
Den xi Juli.•
På Vällofl. BorgareStåndets Ledamoters vägnar J. Wegelin.
Bonde* Ståndets Ledamöters vägnar A. J .son Hyckert. G. A. Silverstolpe.
Uppläst hos Hdglofl. Ridd. och Ad. den n Juli, Högvörd.
Prkst-Ståndet den 14 — Vällofl.
Borgare-Ståndet den Hederv.
Bonde-Ståndet flen 11 Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Besvärs- och Oeconomie - Utskotts Utlåtande, öfver de ■ hos Högloft.
Ridder skap et och Adeln gjorda Anmärkningar vid Utskottets den 9 sistl.
Maj afgifna Betänkande, angående yrkad ändring af Tjenstehj ons flyttningstid.
"Från Höglofl.
Bidderskapet och'Adelil har till Utskottet ankommit ett Protacolls-Utdrag af den 2 sisth Juni, innehållande, att ofvannämn* de Betänkande blifvit till Utskottet återförvisadt, hvarvid följande Memorial varit bifogade: 1:0 Af Herr Lagmannen Mannerstam , deruti blifvit anmärkt, att Utskottet icke fästat afseende på flera dess Ledamöters yrkande, att frå* gan om förändring af flyttningstiden borde af Ua§-Utskottet och detta Utskott samfällt behand - las Den ii Julli las, då denna fråga, ehuru den egentligen vöre oeconomisk, likväl innefattat en påstådd ändring af Allmänna Lagens stadgande uti 14 Cap. 2 §. Handels-Balken ; och har Herr Lagmannen i sjelfva saken instämt med Herr Protoeolls-Secreteraren Danckwardt och Herr Landshöfdingen Ekorn m. fl. i det yttrande , att flyttningstiden för tjenstehjon borde utsättas till den 1 No v., såsom den, för alla orter, dertill mest tjenliga tid, ehuru ett allmänt stadgande uti detta, likasom i nästan alla för Riket allmänna liushållsmål icke kunde vara för alla orter lika gagneligt; äfvensom Herr Lagmannen för öfrigt funnit Herr ProtocollS'* Secreteraren Da nckwardts, Betänkandet bifogade, ^enskildta yttrande så fullständigt utreda och be« visa nyttan af nämnde förändring , att han ansett öfverflödigt, att dervid något tillägga; 2:0 af Herr Lagmannen Grefve H. Gyllenborg, att förändrade förhållanden i sednare tider skulle göra den nu varande flyttningstiden alldeles olämplig: att i äldre tider, då Landet varit mindre odladt, fölkstyrkan varit tillräckelig för bestridande af Jordbrukets arbeten , hvars fordringar förnämligast borde tagas i beräkning, men att, i sednare tider , jemte en utvidgad odling, climatets förändring till sednare vårar, oftare våta somrar, och i sammanhang dermed sednare skördar ofta föranledt dertill , att, i synnerhet i de sädesrikare Provinser, vårsäden till en del vore oskuren och till en större del icke inbefgad vid September månads utgång, och då béhofvet påkallat en större arbetshjelp, hade saknaden af densamma vittnat om de sednare krigens olyck ligqi - 1126
Den ii Juth liga följder, sorn visade sig i en dels medtagen, dels från Jordbruket skingrad folkstyrka; och när härtill kommer införandet i sednare tider af det förr okända Potatoes-sädet, hvartill, då det i stort användes , en längre höstetid , tills jorden sara» manfryser, behöfde begagnas, förmodade Herr Grefven dessa skäl, som i äldre tider icke existerade, tillräckligen tala för ogillande af nu Varande flyttningstid; och vore det förmodeligen i anseende härtill som Finlands Inbyggare redan funnit sig föranlåtne till flyttningstidens fram* flyttande till den i November.
Vid bestäm* mande således af en annan flyttningstid, ansåg väl Herr Grefven, med åberopande af de skäl Herr Grefven den 28 Februari 1810 hos Höglofl.
Bidderskapet och Adeln anfört, midsommarstiden eller våren, då ombyte af åbo å hemman sker, vara dertill mest lämplig; dock sorn den allmänna meningen icke syntes häri instämma, yrkade Herr Grefven nu, lika med hvad Herr Protocolls - Secreteraren Danckwardt yttrat, att flyttningstiden borde, och utan deremot anförda hinder, kunde bestämmas till den I November, då uppsägningstiden i ett lika förhållande borde en månad eller till medlet af September framflyttas ; och då de nu gällande föreskrifter om Mantalsskrifning samt stadgandet i 5 Art. * §. l Morn.
Bevillnings-Förordningen äro tillfälliga och beroende på nu till pröfning förekommande Bevillnings Förslag, och möjligen en enklare snethode, likasom fordom, kunde, i afseende på Bevillningen, bestämmas, hvarigenom dessa hinder, hämtade fiån Berednings * Corn mitteers tillvarelse - Din ii Jidit 112 7 varelse, blefvo undanröjde, hade, enligt Herr Crefvens tanka, Utskottet icke bort häraf hämta grund för dess afslag å den äskade förändringen, af flyttningstiden till den i Nov., utan blott inskränka sig till pröfningen och bedömandet af oeconomiska nyttan ellet skadan af denna förändring; hvarjemte Herr Grefven slutligen, i anseende dertill att manga, i synntrhet de som ingå i Bevärings-åldren, ofta icke kunna erhålla årstjenster, heldst Allmogen skall undvika, att i tjenst antaga dem, om de icke med säkerhet kunna påräknas, att öfver sommaren i tjensten qvarblifva, till Utskottets bepröfvande hemställt om ej ett stadgande borde föreslås, att den som , oaktadt sitt bemödande, icke kan årstjenst erhålla vid sådant förhållande, hvarken ansvar eller värfning såsom lösdrifvare bör vara underkastad; 3:0 af Herr landshöfdingen af Klinteberg , att som de skäl, Herr Protocolls-Secreteraren Danckwardt såsom Ledamot i Utskottet anfört för flyttningstidens framflyttande, blifvit understödde af särskilte Ledamöter från Rikets mest afskiljda landsorter, och nyttan af förändring i tiden för flyttningen således syntes vara ganska otvifvelaktig , såsom dessutom en följd af den förändring i årstiderna, hvilken ej otydligen blifvit bemärkt, och tilläfventyrs härleder sig till någon del från landets tilltagande cultur, instämde Herr Landshöfdingen med de Ledamöter, -hvilka yrkat ett annat tillstyrkande i denna del, än sorn utfallit efter pluralitetens tanka i Utskottet; 4:0 af Herr Landshöfdingen Ekorn, att då det icke torde vara möjligt, att uti ett så vidsträckt land 1128 Den 11 Juli. land och med så olika climat som detta Rike» kunna i flera delar af den allmänna hushållningen vidtaga sådana oeconomiska Författningar, hvilka passa för alla orter, och icke medföra någon olägenhet på någon trakt, samt då frågan om fjenstehjons flyttningstid till. midsommarstiden vore för Jordbruket lika så otjenlig som den nu varande, ansåg Herr Landshöfdingen flyttningstiden öfver hela Riket vara mest lämpelig 5 den I November , då Jordbruket icke på något enda ställe deraf skulle lida hinder; och styrktes Herr Landshöfdingen så mycket mera i denna öfvertygelse,
som flyttningstiden i Städerna, om den bestämdes till samma tid, som å landet, icke inträffade just de dagar af året, då flyttning sker utur och i hus, och hvarje husbonde mindst kan umbära ijenstehjonets biträde; samt 3:0 af Herr Assessoren von Schantz, att om flyttningstiden för landet blefve bestämd till den I November , Herr Assessoren ansåg nödigt, att flyttningstiden i Städerna äfven måtte blifva med afseende härå reglerad.
Vid besvarande af alla dessa anmärkningar, får Utskottet först vördsamligen erinra , att ehuru Legostämmotiden är uti T4 Cap. 2 §.
Handels Balken utstakad; likväl och då frågan härom helt och hållet rörer en allmän hushållnings-anstalt, hvaruti, likmätigt 53 §.
Regeringsformen , det tillkommer endast Oeconomie-Utskottet, att förändringar föreslå, samt, jemlikt Regerings Formens 89 §., frågan om förändring, förklaring och upphäfvande af J.agar och Författningar, sorn Rikets allmänna hushållning röra, skola uti Den 11 Juli, 1129 utt Oecönomie-TJfskotfet utredas; hvaremot 5 3, 87 och 88 §• §. utvisa, hvilka mai och ärender, sorn till Lag-Utskottets behandling höra, har Oeconomie-Utskottet, emot Regerings Formens nyss åberopade Fyra §. §., destomindre ansett sig böra, gemensamt med Lagutskottet, frågan om förändring uti tjenstehjon* flyttningstid upptaga, som densamma blifvit allena till Oeconomie Utskottet remitterad, och äfven vid de förra Riksdagar , dä lika beskaffad fråga varit väckt, ensamt af detta Utskott behandlad , utan att någon erinran vid ett sådant behandlingssätt då blifvit inom Riks Stånden framställd; och hemställer Utskottet följaktligen till Hoglofl.
Ridderskapet och Adeln, om icke Herr Mannerstams härutinnan gjorde anmärkning måtte lemnäs utan vidare afseende.
Vidkommande åter de gjorda yrkanderna om flyttningstidens bestämmande till den I Nov.; så får väl Utskottet härvid åberopa de skäl för afstyrkande deraf, som Betänkandet upptager, samt tillagga, att i Bergslags-orterna skulle, för flyttningstidens utsäfande till denna årstid , ett betydligt hinder möta deraf, att kolningar till Bergs Bruken då som mest anställas; men Utskottet har icke eller kunnat lemna utan afseende de verkeligen betydliga olägenheter for Jordbiuket, som af den nu varande flyttningstiden härflyta, och hvilka dels uti den af Utskottets Ledamot, Protocolls - Secreferaren Danckwardt, författade , vid Utskottets Betänkande bilagde särskilda mening, dels ock uti Herr Lagmannen Grefve Gyllenborgs samt Herr Landshöfdingen - H3 »
Den 11 Juli. dingen Ekorns upptagna anmärkningar blifvit anförda, och hvilka olagenheter, vid Lagens stadgande år 1734, till storsta delen icke inträffade, af den orsak, att flyttningstiden då, innan den nu gällande så kallade nya stylén blifvit i Sverige antagen, inföll ellofva dygn sednare än nu; Utskottet tror för sin del, att hvarken dessa olägenheter eller de svårigheter, sorn skulle inträffa för flyttningstidens utsättande till den 1 November, skola äga ruin, derest densamma varder bestämd till den 15 October, samt för Stockholm, der tvänrie flyttningstider äro, tillika till den 15 April, i hvilket fall jemväl uppsägningstiden borde en half månad förlängas.
Dock som Betänkandet blifvit af de öfriga frenne Biks-Stånden bifallet, anser Utskottet sig icke fillständigt, att frångå hvad samma Betänkande innehåller , utan öfverlemnar vörd«;amligen till Höglofl. Kidderskapets och Adelns eget godtfinnande, huruvida Ridderskapet och Adeln skulle vilja inbjuda sina Med Ständer, att en så beskaffad förändring antaga.
Prest Stån* och Ad.
Ledamöters dets Ledamöters vägnar Bryn.
BondeStåndets Ledamöters vägnar Hils Månsson. vägnar A. Lantingshausen.
Ledamöters vägnar And, Fredin, M, M- Rosbeck, Den 11 Juli. 1x31 Uppläst hos Högh Ridd. och Ad. deri 11 Juli» f Högvörd.
Prest-Ståndet den 14 Vällofl. Borgare-Ståndet den II Hederv.
Bonde-Ståndet den n __ Vördsamt Memorial!
Riksens Ständer hafva ålaggt ConstitutionsUtskottet att å nyo företaga utarbetningen af förslag till en förbättrad representation.
Det är i anledning deraf, Utskottet nu gir att till Riksens Ständer vördsamt framställa sina tankar.
ConstitutionsUtskottet har nogsamt insett det vigtiga och det svara i det uppdrag detsamma blifvit öfverlåtet.
Det har trott sig böra framställa de grundsatser Utskottet ansett giltiga till ledning af sjelfva företaget.
Utskottet har funnit att först en noga undersökning och pröfning borde anställas, huruvida de fördelar som åtfölja en ny' organisation af Svenska folkets representation motvägas af de olägenheter sora kunna uppkomma genom upphäfvande af en inrätt, ning, hvilken sedan den af ålder varat, möjligen till en stor del har medhåll af allmänna opinionen, aktning genom sin åldrighet och styrka af vanan.
Det har ansett nödvändigt att dessa fördelar skulle vara så betydliga, att de öfvervägde det motstånd som gjordes af gamla rotfästade interessen, af fördomar, vanor och en nog vanlig misstänksamhet till det nya, så att den föreslagna inrättningen genast kunde få full kraft, åtmindstone underhålla Ståts-föreningen, lika fast som förut, och om möjeligt vore sammanknyta henne närmare.
Dessa fördelar har Ut - a 132 X>en 11 Juli* / "Utskottet trott böra bestå deri , att ett nytt Representations sätt kunde, bättre än det närvarande, fylla Allmänhetens fordringar.
Det skulle öfvertyga hvar medborgare inom hvad klass sorn heldst, att Inans rätt vore bevakad; det skulle förena alla interessen, så att deras inbördes brytning upphörde, utan att något qväfdes eller förolämpades ; det skulle framkalla den högsta dugligheten till tolk af Nationens tänkesätt; det skulle bereda representanter, lifvade a£ en sann National anda, med ren aktning för landets Lagar, med kraft att hålla dem i helgd, med vidgade begrepp att se stort, ädelt och rätt; det skulle sätta Styrelsen och Nationens Tullmägtiga i ett sådant förhållande till hvarandra, att de vägde jemnt, utan att den verkställande xnagten förlamades, eller å en annan sida vore frestad att göra den Lagstiftande overksam; det skulle bereda utväg dertill, att i måL der Styrelsens åtgärder af den Lagstiftande corpsen bestämmas, dessa bestämningar kunde lagligen rättas och lämpas efter tidernas, aldrig för en längre tidsrymd bestämbara, förändringar, det vill säga alt utan landets betungande, utan föranledande till oredor, Ständers verksamhet ständigt kunde påkallas , åtmindstone så ofta Styrelsen , i dess nödväpdiga åtgärder, insäge behofvet, att i de stadganden Ständer nu ofta fastställa för en rund tid, under hvilken ett lands yttre omständigheter kunna undergå mångå förändringar, som när 'stadgandet gjordes , aldrig kunnat förutses, utverka någga hastiga förbättringar; det skulle undanrödja de brister, sorn. ifrån våra - Den 11 Juli. -1133 ra nuvarande former äro oskiljaktiga , utan att rubba elen stadga , som gammal häfd ännu åt dem försäkrat; det skulle bereda för Sverige möjligheten af den ökning i National-styrka, hvartill blidare .Politiska omständigheter en dag torde kunna föranleda, ©m Scandinavien bildad till en kropp, kunde erhålla i allt förenade interessen, och enformighet i hufvudgrunderna för dess Stats-förening.
Ett nytt Bepresentationssätt, med all mensklig omsorg, äfven efter sådana grunder utarbetadt, har dock Utskottet trott alltid behöfva tidens mognad , för att uppnå ett Sådant värde, att det gilladt af Nationens öfvertygelse, kunde vinna dess odelade bifall; till och med att dess införande alltid komme att behöfva anledning af sådana antingen förut beredda eller tillfälligt sammanstötande omständigheter, som undanröjde all tvekan att det samina antaga.
Men om 1 Theoretiskt afseende dessa Adb* manna grunder af Nationens röst skulle erkännas gilltiga , om derefter ett system , till dess Allmänna reglor, skulle kunna uppfattas, förekomma dock vid dess bestämmande en myckenhet tillfällen, der endast erfarenheten och en fullständig kännedom af local - omständigheter kunna rådfrågas.
Det vore i Utskottets tanka ett onyttigt arbete, att sammanfatta och förete ett förslag, som ej på säkra beräkningar kunde stödja sig; och Utskottet måste uppriktigt erkänna, att det ännu befinner sig i samma belägenhet sorn dess företrädare vid 180g och 1810 års * Biksdag, att saknade statistiska kunskaper, hvaraf - H34 JÖtti 11 Juli. af' erfarenhetens ledning vid detta arbete kunde erhållas.
Vid nyssnämnde
Riksdag gjorde man sig hopp, att sådana kundskaper under tidens lopp skulle fullständigare samlas : man trodde att den återvunne Tryckfriheten skulle frambringa fullständiga utvecklingar af ett så vigtigt ämne.
Denna förmodan har slagit felt, och Utskottet finner sig befogadt att ännu ytterligare åt framtiden lemna ett arbete, som det gerna hade fulländat, om det trott sig deråt kunna gifva vederbörlig mognad och fullständighet.
Men i sammanhang härmed, och då frågans vigt ständigt derpå fäster den allmänna uppmärksamheten, har Utskottet trott sig ej böra underlåta, att tillstyrka vidtagandet af sådana mått och steg, hvarigenom åt kommande Ständer må kunna beredas möjligheten atj: dervid lägga en alfvarligare hand.