Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Prop. No i. om Statsverket 1862. 17 Praktiska öfningar : Gymnastik och Vapenföring Kompani- och Bataljons-exercis Läger- och Falt—tjenst Målskjutning med Artilleri-pjeser och handgevär Fältbefästning Broslagning Fältmätning Teckning efter modeller Ridning Simning Sång. 6:o Läroämnenas och de praktiska öfningarnes omfång afpassas så, att för genomgåendet af krigsskolan må beräknas en tid af två och ett halft år. 7:o I öfverensstämmelse med den vid Krigs-Akademien redan länge tillämpade grundsats, medgilves äfven eleverna vid krigsskolan att, inom de gränser, som bibehållandet af ordning och samband vid undervisningen betinga, fortgå oberoende af hvarandra genom läroverket och såmedelst, i mån af flit och förmåga, förkorta tiden för lärokursens genomgående.
Dock bör hvarje elev deltaga i tvenne somrars praktiska öfningar, 8:o
Från och med 1863 företages ombildningen af Krigs-Akademiens nuvarande Öfre Afdelning till den krigsskola, hvaraf Läroverket sedan dess första och andra klasser blifvit indragna ensamt kommer att bestå.
I öfverensstämmelse med här meddelade grunder och det förslag till undervisningens ordnande för landt— kadetter, som, uti Guvernörs-Embetets för Krigs-Akademien den 12 sistlidne Juni afgifna underdåniga yttrande i afseende på den tillämnade förändringen af bcmälte läroverks organisation, är framställdt, verkställes öfvergården frän nuvarande förhållanden till den nya undervisningsordningen, så fort sådant, utan olägenhet för fortgången af elevernas arbete, kan ske.
Från och med samma år tillämpas äfven bestämmelserna i afseende på vilkoren för inträdes vinnande vid krigsskolan. 9:o Kanslers-Embetet åligger att, efter slutet af Vårterminen 1864, eller, om så nödigt pröfvas, dessförinnan, på grund af då inhemtad erfarenhet till Kongl. Maj:t ingifva fullständigt förslag till de närmare bestämmelser i afseende på undervisning och allt hvad dermed eger sammanhang, stadgar för ordning och disciplin, ekonomiska anordningar m m., som, med anledning af läroverkets förändrade organisation och bestämmelse, då äro eller anses blifva af behofvet påkallade.
Prot. 1862 & 1863 1 Sami. 1 Afd. 4 Hafi. 3 18 Bil.
N:o 3 lill Kongl. Maf.ts Nåd.
Angående korporalernaslönespanmål vid åtskilliga regeImenten och corp ser af indelta Arméen. 10:o I afseende på Krigs-Akademiens nuvarande nedre Afdelning skola följande bestämmelser lända till efterrättelse: a) Inträdesexamina till första klassen, enligt nu derför gällande föreskrifter, komma fortfarande att ega rum under loppet af 1863, efter hvars slut dessa examina ej vidare anställas; b) Inträdesexamina till Andra klassen, likaledes enligt nu gällande föreskrifter, kunna vid Läroverket undergås under loppet af åren 4863, 1864 samt vårterminen 1865, hvarefter ingen sådan examen mera anställes. c) De ynglingar, som vid dessa examina blifvit godkände, äro alla berättigade att, vid inträffande ledigheter och med de vilkor, som i följande punkt stadgas, inträda vid läroverket, så vida de fullgöra öfriga för sådant inträdes vinnande gällande föreskrifter. ll:o Bland ynglingar, som fullgjort vilkoren för inträde vid Läroverket, skall den ega företrädesrätt att dit blifva inkallad, som ådagalagt kunskaper för intagning i högre afdelning framför den, som endast befunnits skicklig till inträde i lägre afdelning.
Eljest skall bland sökande, som vid olika tillfällen blifvit inexaminerade, den hafva företräde, som först godkänd examen undergått.
De, som vid samma tillfälle inträdesexamen undergått, emottagas vid Läroverket i den ordning, som dem emellan på grund af examen upprättad klassifikation be stämmer.
Ny stat för Läroverket, efter dess förändrade organisation, anser jag nu icke böra uppgöras, enär densamma ej kan blifva tillämplig förr, än emot slutet af öfvergångstiden; hvarföre jag i underdånighet hemställer, att Eders Kongl.
Maj:t täcktes förbehålla sig, att nuvarande anslaget för Krigs-Akademien tillsvidare blifver orubbadt.
Hos Eders Kongl. Maj:t hafva Cheferna för Södermanlands regemente och Westerbottens Fältjägare-Corps, hvar för sig, gjort framställning angående der förekommande förhållanden med korporalernas lönespanmål, hvarvid, i afseende å Södermanlands regemente, blifvit anfördt, att ehuru Kongl. Cirkulär-Brefvet den 2 Februari 1833, angående indelta Arméens lönreglering, tillägger korporalerna vid infanteriet fem tunnor lönespanmål att i fullt mått utgå, hade likväl korporalernas löner vid detta regemente, först in natura och under sednare åren efter markegång, utgått med endast fem tunnor halfrågadt eller fyra tunnor 23'/9 kappar fullt mål samt återstående 88/g kappar ersatts, enligt det vid nya lönregleringen bestämda spanmålspris, med 1 R:dr 33 Bil.
N:o 3 lill Kongl. Maj-.ls Nåd.
Prop. N:o 1. om Statsverket 1862. 19 sk. 8V3 rst.
Banko eller 2 R:dr 54 öre Riksmynt; och har Regements-Chefen i underdånighet anhållit att, för korporals-lönernas reglerande i öfverensstämmelse med berörda Kongl.
Cirkulär-Bref, lösen för ifrågavarande 8% kappar hädanefter finge utgå från lösen för de 134 tunnor 4 l08/4o3 kappar öfverskotts-tionde, som regementet nu disponerar och hvilken lösen ingår till statsverket, hvarigenom denna öfverskotts-tionde skulle reduceras till 120 tunnor 2 5 727/120n kappar, men deremot det genom Kongl. Brefvet den 21 Juli 1838 regementet tillagda kontanta stats-anslag 1060 R:dr Banko eller 1590 R:dr Riksmynt minskas med 121 R:dr 92 öre till 1468 R:dr 8 öre.
— Chelen för Westerbottens Fältjägare-Corps har, å sin sida, fästat uppmärksamheten derpå, att då Corpsens korporaler, enligt 1841 års Atlönings-indelningsverk, såsom aflöning uppbära endast värdet af fem tunnor korn med ett bestämdt penningebelopp af 34 R:dr 42 sk. 2 rst.
Banko eller 52 R:dr 31 öre Riksmynt, hvilket belopp i brist af indelta räntor utgår, till en del af de corpsen anslagna vakanta rotar och till en del af kontanta ‘statsanslaget, vore dessa korporaler i afseende å sin aflöning vida sämre lottade än deras vederlikar inom Arméen, hvilka få uppbära lönespanmåls-ersättningen efter 10 års medelmarkegångspris; och då korporalernas tjenstgöring vid Westerbottens Fältjägare-Corps dessutom vore jemförelsevis mera betungande och tidsödande i anseende till såväl långa och besvärliga marche-vägar, hvilka måste tillryggaläggas för tjenstens bestridande, som ock de svårigheter, hvilka af det strängare klimatet bero, har Corps-Chefen i underdånighet anhållit, det Kongl. Maj:t täcktes bereda sådan förbättring i deras aflöning, att densamma antingen svarar mot ersättningen för fem tunnor korn, beräknad efter Länets markegångspris, eller ock att dessa fem tunnor korn, lika som nu, inginge i lönen till ett bestämdt värde, men förhöjdt till 15 R:dr tunnan, ungefär motsvarande de sex förflutna årens medelmarkegångspris i medeltal.
Krigs-Kollegium har, uti häröfver afgifna särskilda utlåtanden, jemte utredning af förhållandena med korporalernas lönespanmål vid förutnämnda regemente och corps, i underdånighet anmält, att, utom Södermanlands regemente och Westerbottens Fältjägare-Corps, följande regementen och corpser icke ega full tillgång till korporalernas aflöning med fem tunnor spanmål eller deremot svarande indelta räntor, utan att fyllnad i kontant är för aflöningen anvisad, nemligen Lifregementets Husar-Corps, Lifregementets Grenadier-Corps, Smålands Grenadier-BataljonAndra Lifgrenadier-regementet och Uplands regemente; och då med billighet och rättvisa vore öfverensstämmande, att samtlige korporaler vid indelta infanteriet komma i åtnjutande af lika aflöningsförmåner, har Kollegium, i betraktande deraf att den kontanta ersättningen, beräknad efter de vid Aflönings indelningsverkens upprättande gällande medelpris å spanmålen, icke motsvarar spanmålens nuvarande, pä årligen vexlande markegångspris beroende värde, i underdånighet hemställt, att Kougl. Maj:t, för beredande af löneförbättring för dessa korporaler, täcktes hos 20 Bil.
Ltlneftirbdltringar vid indelta Arméen.
Rikets Ständer äska ett anslag af 1637,929 kubikfot oindelt spanmål, utgörande den ersättning, som enligt upprättad uträkning i sådant läll skulle erfordras, att såsom fyllnad i korporalernas aflöning å Riksstaten uppföras, för brist i den genom Kongl.
Cirkulär-Brefvet den 2 Februari 1833 dem tillslagna spanmål, att utgå efter medelmarkegång; hvaremot de kontanta ersättnings-anslagen, utgörande tillhopa 2004 R:dr 4 öre Riksmynt, hvaraf regementen och corpser nu äro i åtnjutande, komme att indragas.
I anledning af hvad sålunda blifvit anmäldt, hemställer jag i underdånighet, att Eders Kongl. Maj:t, med bifall lill hvad Krigs-Kollegium härvid föreslagit, täcktes för ifrågavarande ändamål hos Rikets Ständer begära ett anslag, i jemnt tal, af 1638 kubikfot oindelt spanmål, att tilläggas det i Riksstaten förut för indelta kavalleri- och infanteriregementena uppförda anslag af oindelt spanmål, hvaremot det för samma regementen i Riksstaten befintliga anslag i penningar skulle förminskas med 2004 R:dr 4 öre.
Sedan Kongl. Maj:t vid 1836—1838 års Riksdag fästat Rikets Ständers uppmärksamhet på behofvet af en förnyad lönreglering för indelta arméens befäl, dels till åstadkommande af nödig förbättring i aflöningen, dels lill beredande af möjligaste likstämmighet deruti vid alla regementen och corpser; hade Rikets Ständer, som ansågo det vara uppenbart, att en ny allmän reglering af befälets aflöniogsförhåHanden utaf hehofvet påkallades, men alt en dylik reglering borde, utan ytterligare bidrag från Statens sida, kunna till vägabringas medelst de stora tillgångar af indelta räntor, kronotionden, boställen och kontanta anslag, som redan finnas anvisade, emellertid så väl vid berörda Riksdag som vid den sistlidna funnit godt alt, utöfver det i Rikstaten förut uppförda kontanta anslag för indelta kavalleri- och infanteri-regementena, för hvardera statsregleringsperioden som dessa begge Riksmöten innefattade, bevilja och till Kongl. Maj:ts disposition ställa en summa af 100,000 Rdr årligen att vid de regementen och corpser, som deraf företrädesvis vore i behof, användas till löneförbättring i första rummet åt underbefäl och subaltern-offlcerare jemte deras vederlikar, samt vidare, så vidt tillgänga r ne medgifva, jemväl åt Andre Kapitener och Regements-qvartermästare, dock med förbehåll att en dylik förmån icke finge tillgodokoroma dem af berörde löntagare, hvilka äro med boställen försedde.
Till en för lönregleringens verkställande nödig ansedd och af Eders Kongl. Majit vid förra Riksdagen föreslagen uppskattning af en del Arméens boställen, ansågo Rikets Ständer sig då icke kunna bevilja det af Eders Kongl. Majit äskade anslaget, hvadan Eders Kongl. Majit funnit något härvid för närvarande icke kunna åtgöras: dock har Eders Kongl. Majit uppdragit åt Landtförsvarskomitéen att närmare undersöka, i hvad mån de tillgångar, hvarje regemente eller corps eger. medgifva att derinom reglera aflöningsförmånerna på ett rättvist och tillfredsställande sätt, eller i motsatt fall huru en sådan regler ing lämpligare kan vinnas och hvilka Bil.
Prog. N:o 1, om Statsverket 1862 21 brister behöfva fyllas; hvarjemte Eders Kongl. Majit vidare, med afseende å den ifrågaställa lönregleringen, samt pä det alt inom indelta Arméen befintliga löntillgängar mä, så vidt ske kan, för detta ändamål blifva disponibla, i Nåder förordnat, att alla de embets- och tjenstemän inom indelta Arméen, som efter den 8 April 1862 befordras, transporteras eller till lön utnämnas, skola framdeles ålnöjas med de lönförmåner, som vid en blifvande lönreglering kunna komma att bestämmas, samt alt detta villkor bör i fullmakterna eller resolutionerna uttryckas.
Jemte anmälan af dessa förhållanden och då, enligt hvad Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 5 Oktober 1860, angående regleringen af utgifterna under Riksstatens 4:de hufvudtitel innehåller, anslaget 100,000 Rdr till »Lönförbättringen vid indelta Arméen« endast blifvit beviljadt lör innevarande statsregleringsperiod, men fortfarandet deraf ännu tillsvidare al omständigheterna påkallas, hemställer jag i underdånighet, alt ett dylikt anslag mätte äfven för nästa statsregieringsperiod varda i Riksstaten uppfördt, för att enligt redan meddelade föreskrifter användas.
Indelta Arméens vapenöfningar.
Då Riksstaten nu upptager för indelta Arméens vapenöfningar ett belopp af 650,000 Rdr årligen såsom Reservationsanslag, sedan för samma ändamål ett Förslagsanslag å 596.000
Rdr under statsregleringsperioden 1858 —1860 varit årligen beviljadt, har Krigs-Kollegium, — jemte erin - ran, att i anseende till den betydliga stegring som inträffat i prisen å proviantoch furrage—artiklar både före och synnerligast efter den tid, eller mot slutet af år 1856, då Kongl. Maj:t afgaf
Sin proposition till Rikets Ständer om anvisande af sistberörda summa, grundad på 15 års medelpris, men med beräkning af den utsträckning i vapenöfningarne, som tillika af Kongl. Maj:t föreslogs, redan denna summa befunnits otillräcklig och måst öfverskridas, hvilket anslagets natur äfven medgaf, — fästat Eders Kongl. Maj:ts uppmärksamhet derpå, att sedan Rikets senast församlade
Ständer beslutit uppföra detta anslag under reservationstitel till ett förhöjdt belopp, hade den vidtagna förändringen af anslagets natur, vid det förhållande att förhöjningen icke motsvarat den kostnad, hvartill vapenöfningarne skolat uppgå, om de ordnats i full öfverenstämmelse med den af Kongl. Maj:t föreslagna och al Rikets Ständer år 1858 gillade plan, verkat derhän att de i Kongl.
Reglementet, angående indelta Arméens och Reväringsmanskapets marcher, möten och mönstringar, den 14 September 1858 föreskrifna vapenöfningar med regementenas och corpsernas gamla stam måst under åren 1861 och 1862 inskränkas till kortaretider, än som i berörda Reglemente finnas utstakade.
Då vidare nämnda Reglemente, hvars föreskrifter i afseende på arten och tiderna för de särskilda vapenöfningarne äro öfverensstämmande med Kongl. Maj:ts af Rikets Ständer gillade förslag, icke undergått någon förändring i denna del, har Indelta Ar - méens vapenöfninqar. 22 Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862- Kollegium, för bedömandet af anslagsbehofvet under nästa statsregleringsperiod, ansett detsamma böra grundas på de i samma Reglemente gifna föreskrifter i fråga om de möten och vapenöfningar, sorn indelta regementen och corpser böra undergå, samt, beträffande kostnaderna, dels på medeltalet af de utgifter, sorn i och för regementens och corpsers vanliga möten och korporals-skolor åren 1859 och 1860 efter då gällande upphandlingspris utgått, dels på medeltalet af de verkliga utgifterna för 1859 och 1860 årens öfningsläger, dels ock på det till beloppet omvexlande och således blott förslagsvis beräknade medelsbehofvet för nybyggnader och reparationer, m. m.: anmälande Kollegium härvid, att orsaken, hvarföre kostnaderna för något annat föregående aller efterföljande år icke medtagits i beräkningen, vore den att Underhålls-Reglementet, såsom utfärdadt den 14 September 1858, icke kunnat vid samma års möten tillämpas och att 1861 års mötesutgifter, i anseende till pågående granskning af dithörande räkenskaper, ännu icke vöre fullständigt kända.
Af företedda, i Kollegii Intendents-Afdelnings kammarkontor upprättade uträkningar inhemtas: att medelkostnaden för indelta Arméens vapenöfningar i hemorten under hvartdera af åren 1859 och 1860 utgjort
Rdr 570,548: 62. att dertill kommer det belopp, som erfordras till utgifter i och för byggnaders underhåll, utskyIder för mötesplatser, ro. m., som från Krigs-Kollegium direkte utgå, förslagsvis 50,000: — att verkliga kostnaden för 1859 och 1860 års öfningsläger i medeltal uppgått till 203,642: 78. tillhopa Rdr 824,191: 40. skolande således denna summa blifva erforderlig för bekostande af indelta Arméens vapenöfningar under hvarje år af nästkommande statsregleringsperiod, under föutsättning att mötena bibehållas vid redan föreskrifvet antal, tidslängd och nummerstyrka, samt att varuprisen på det hela taget icke stegras; hvadan, med någon förhöjning för summans jemnande, Kollegium i underdånighet hemställt, att anslaget för indelta Arméens vapenöfningar måtte af Kongl. Maj:t föreslås till ett belopp af 825,000 Rdr, innefattande en förhöjning af 175,000 Rdr i nuvarande anslag.
Såsom ytterligare stöd för angelägenheten att anslaget till indelta Arméens vapenöfningar icke nedsättes under det af Kollegium föreslagna belopp af 825,000 Rdr, har Kollegium åberopat ett af förutnämnda Kammar-Kontor upprättadt sammandrag, som, på grund af de pris, hvilka för 1862 års möten af ProvianteringsDirektionerna uppgifvits såsom gångbara och under förutsättning af de mötestider, Underhålls-Reglementet föreskrifver, utvisade att, oberäknad all kostnad för öfningsläger, 1862 års möteskostnader för regementens och corpsers samt KrigsKollegii utgifter skulle komma att uppgå till 716,426
Rdr 32 öre eller nära Bil. lS:o 3 lill Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. 23 96,000
Rdr mer än det belopp, Kollegium, enligt hvad här ofvan blifvit anmäldt, trott sig för ändamålet böra föreslå.
Med anledning af hvad Krigs-Kollegium sålunda upplyst, och då vapenöfniugarne icke kunna minskas för den indelta Arméen, om denna, såsom stam för en i förhållande till dess numerär talrik Beväring, skall kunna upptaga beväringsmanskap i sina leder till så stor del, som erfordras för att uppbringa hären till vederbörlig styrka vid en mobilisering, tillstyrker jag i underdånighet, att Eders Kongl. Maj:t af Rikets Ständer begär förhöjning i det årliga anslaget för indelta Arméens vapenöfningar med 175,000 Riksdaler.
Vdrfvade Arméen.
Svea och Andra
Lif gardesregementena.
Genom Kongl. Brefvet den 18 Mars Svea och An 1862 har blifvit i Nåder förordnadt, att 2 andre Kapitensbeställningar skulle bildas d^s-Lfaml vid hvartdera af Svea och Andra Lifgardesregementena med lön för hvarje Andre LifbeväKapiten till belopp af 2000
Rdr, äfvensom att dessa löner skulle utgå från dispo- 'menlena nibla tillgångar å anslaget för Lifbeväringsregementet.
— I anledning häraf har Krigs-Kollegium i underdånighet erinrat, det hvartdera af anslagen för bemälda Gardesregementen borde ökas med 4000 Rdr, men deremot anslaget för Lifbeväringsregementet minskas med motsvarande belopp eller 8,000 Rdr.
Härvid torde böra i minnet återkallas följande: Sedan Kongl. Maj:t, beträffande Lifbeväringsregementet, dels förklarat, att tillsvidare hvarken den ledigvarande
Chefsplalsen vid regementet skulle tillsättas eller nya Officerare der antagas, dels ock beslutit, att det beväringsområde, som förut varit anslaget till nämnda regemente, skulle fördelas på Lifgardesregementena till fot; samt Kongl.
Maj:t, i anledning af dessa förhållanden och då den vid sistberörda regementen befintliga befälspersonal, som icke kunde befrias från sin tjenstgöring i öfrigt, befanns otillräcklig för att kunna äfven besörja vapenöfningen med det sålunda dem tillslagna beväringsmanskap, funnit nödigt, att hvartdera af Fotgardesregementena, efter hand och i mån af tillgångar på Lifbeväringsregementets stat, erhöile tillökning i sitt befäl med 1 Tredje-Major och 4 Andre-Kapitener, med följande aflöning, nemligen: 1 Tredje-Major
Lön, 3,500.
Rationer för 2 hästar, å 270 Rdr ....
» 340.
Stallhyra för dito å 100 » . . . . » 200. 4 240 4 Andre-Kapitener, löner å 2000 » ....
8,000. tillhopa Rdr 12,240. för hvartdera regementet eller inalles för begge regementena 24,480 Rdr; så föreslogs af Kongl. Majit vid sistförflutna Riksdag, att denna anslagstillökning för Fotgardesregementena finge utgå i mån af blifvande tillgångar på Lifbevärings - 24 Bil.
N:o 1, om Statsverket 1862. regementets stat, hvilken, uti Riksstaten upptagen till 31,911 Rdr SO öre, härtill lemnade full tillgång, äfven med förutsättning att de för vakanta beställnin gar vid Lifbeväringsregementet belöpande afgifter till accordsamorteringen från anslaget utginge.
Härå meddelade Rikets Ständer till svar, att då Rikets Ständer ej tilltrott sig att bedöma, huruvida den ifrågaställa tillökningen af Gardesregementenas befäl innefattade det lämpligaste sättet att afhjelpa det förevarande behofvet eller om icke annan ändamålsenligare och måhända till större besparing ledande utväg skulle framdeles kunna beredas, dervid det ej torde böra lemnäs ur sigte att, derest en förändrad organisation i ofvannämnda hänseende komme till verkställighet, Lifbeväringsregementets nuvarande Officerare, så vidt de dertill finnas lämplige, fortfarande för ifrågavarande tjenstgöring blifva använde eller på annat sätt vid Arméen anställde och sålunda vinna den befordran, hvarpå de kunna hafva anspråk, utan att Statsverket för deras aflöning behöfver vidkännas särskilda kostnader; så hade Rikets Ständer, utan att då ingå i pröfning af det förslag, Kongl.
Majit framställt för anskaffande och underhållai>de af erforderligt befäl vid vapenöfningarne med Stockholms Stads och Läns beväringsmanskap, ansett sig böra till Kongl. Majit öfverlemna att i sådant hänseende vidtaga lämpliga åtgärder, dock med vilkor att kostnaderne för en förändrad organisation icke må öfverstiga det af Kongl. Majit äskade belopp 24,480 Rdr årligen, samt att sådan förändring verkställes endast i den mån tillgång för utgifterna genom inträffande afgång på Lifbeväringsregementets stat kan beredas: i följd hvaraf, och då Rikets Ständer icke hade sig bekant, till hvad belopp besparing på Lifbeväringsregementets anslag då genom inträffad ledighet uppkommit, detta anslag blef å 4:de HufvudTiteln tillsvidare upptaget till oförändradt belopp 31,911 Rdr 50 öre.
På grund af detta Rikets Ständers medgifvande har Kongl. Majit under den 18 Mars 1862, och sedan upplyst blifvit att det disponibla öfverskottet å Lifbeväringsregementets anslag, när äfven accordsräntor för 8 vakanta Underlöjtnantsbeställningar blifvit såsom en utgift tagna i beräkning, då utgjorde 10,663 Rdr, i Nåder förordnat, att af de sålunda befintliga tillgångarne på Lifbeväringsregementets stat för närvarande skulle bildas fyra Andre-Kapitensbeställningar eller två sådana vid hvartdera af Svea och Andra Lifgardesregementena, med löner å 2,000 Rdr, samt att alltså hela aflöningskostnaden för dessa nya beställningar skulle utgå från besparingarne å Lifbeväringsregementets statsanslag, intilldess beloppet kan derifrån varda öfverllvttadt till statsanslagen för berörda Gardesregementen; — Och hafva meranämnda beställningar sedermera, efter afgifna förslag, blifvit i Nåder tillsatta: hvarefter Kongl. Majit bestämt de accordsräntor, att till Arméens Accordsamorteringsfond utgå, hvilka skola åtfölja så väl dessa som äfven de öfriga för de tvenne Gardesregementena afsedda nya beställningar, pä det att Bil.
Prop. N:o 1, om Statsverket 1862. 23 nu vid Lif-Beväringsregementet utgående accordsräntor må efter hand på dessa beställningar öfverflyttas.
Jemte anmälan häraf, hemställer jag i underdånighet, att Eders Kongl. Maj:t täcktes föreslå Rikets Ständer, att Lif-Beväringsregementets nu å 4:de Hufvud-Titeln varande anslag 31,911 Rdr 50 öre må, pä sätt Krigs-Kollegium jemväl erinrat, förminskas med 8,000 Rdr, men deremot anslagen å samma hufvudtitel för Svea och Andra Lif-Gardena hvartdera ökas med 4000 Rdr.
— I följd af Artilleri Depöt-Kompaniets i Wisby öfver— flyttning till Gotlands National-Beväring, föreslås i underdånighet, att, på sätt här nedan, vid anslaget för nämnda Beväring, utförligare skall redogöras, från Artilleriregementenas statsanslag må afföras:
Rdr 10,038: 90.
Spanmål in natura 654,720 kub.fot å 2 Rdr » 1,309: 44; • tillhopa:
Rdr 11,348: 34. lngenieur-Corpsen.