Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid detta förhållande och då Rikets Ständer, jemlikt innehållet af Banko-Utskottets ofvanberörde protocolls-utdrag, berättigat Fullmägtige att, derest hinder skulle uppstå att emot ett arfvode af 250 R:dr B:ko erhålla en Läkare för bruks-personalens helsovård, för sådant ändamål använda högst 400 R:dr Banko årligen samt Doctor O. W. Åberg förklarat sig villig att tills vidare vara Läkare vid Tumba bruk, med förbindelse för honom alt vid bruket sig infinna, så ofta sådant erfordrades, efter kallelse, och 2:ne gånger i veckan opåkallad; funno Fullmägtige, under den 14 Oetober 1841, sig böra tillägga Doctor Åberg det förhöjda arfvodetaf 400 R:dr B:ko årligen, räknadt från och med den 1 derpåföljde November. § 10.
Vid sednasle Riksdag anvisades af Rikets Höglofl.
Ständer, enligt BankoUtskottets protocollsutdrag af den 15 Juni 1841, för en Lärare vid den å Tumba bruk inrättade skola följande löneförmoner, nemligen 100 R:dr B:ko i penningar, 6 tunnor spannemål och 5 famnar ved, jemte fri bostad.
Sedan Fullmägtige, genom allmänna tidningarne kungjort om ansökningars emottagande till berörde Lärarebefattning, anmälde sig dertill studeranden och Skolläraren Gabriel Holmstrand; och som han företedde betyg öfver skicklighet och en hedrande vandel, förordnade Fullmäktige, den 14 Oetober 1841, Holmstrand att tills vidare bestrida ifrågavarande Lärarebefattning; men efter det Fullmägtige, uppå de i protocollet för den 30 Juni 1842 anförde skäl, funnit sig nödsakade besluta, att Holmstrand från dch Berättelse om förvaltningen af Tumba. 9 och med den 1 derpåföljande October skulle lemna Lärarebefattningen vid Tumba; samt Bruksförvaltaren, som samma dag fått sig uppdraget att jemte Comministern i Botkyrka församling hos Fullmäglige föreslå en skicklig och passande Skollärare, sedermera, under förklarande, att det icke vore honom, möjligt anskaffa någon Lärare för de löneförmåner, som af Rikets Ständer blifvit anslagne, berörde uppdrag sig afsagt, läto Fullmägtige, under den 22 December sistnämnde år, ytterligare uti tidningarne tillkännagifva, att ansökningar till erhållande af förordnande å omförmälde Skollärarebefattning uti Fullmägtiges Expedition emottogos till och med slutet af Januari månad 1843.
I följd af denna kungörelse anmälde sig 3:ne sökande, bland hvilka Fullmägtige, den 2 Mars nästnämnde år, till Skollärare förordnade Skolläraren J. Zäther, hvilken bland sökanderne ådagalagt sig ega de största insigter, i hvad till denna befattning hörde; hvarefter Fullmägtige, sedan Skolläraren Zäther förmält, att inkomsterne, oaktadt största sparsamhet, icke voro tillräcklige för lifvets uppehälle, hvadan han, i händelse någon tillökning icke kunde erhållas, vore nödsakad på annat ställe söka sin utkomst, den 10 Juli nästlidet år, för att afböja det menliga afbrott i barnaundervisningen vid bruket, som uppstått, derest Zäther, som till Brukspersonalens nöje Lärarebefattningen utöfvade, från densamma afginge, för nästlidet år tillagt honom ett särskilt arfvode af 100 R:dr Banco, efter år räknadt, utgörande för tiden från Zäthers antagande den 2 Mars samma år till årets utgång ett belopp af 83 R:dr 16 sk.
Banco; och har Zäther under den 18 nästlid ne Januari blifvit tillagd ett arfvode för innevarande år af 100 R:dr Banco.
Då efter hvad sålunda är vordet ådagalagdt, det icke är möjligt att till Skollärare vid Tumba erhålla en person med nödige kunskaper och skicklighet samt bepröfvad erfarenhet uti ungdomens handledning och undervisning efter någon af de sednast antagna och godkände läromethoder, emot de knappa lönevilkor, Rikets Höglofl.
Ständer anslagit, samt Rikets Ständers år 1841 församlade Revisorer (se Berättelsen sid. 42) yttrat den åsigt, att det vore af största vigt för barnaundervisningen vid Tumba att derstädes erhålla en skicklig och passande Skollärare och att löneförmånerna för denne Lärare afpassades efter fordringarne; hafva Fullmägtige skolat tillstyrka att contanta lönen för Skolläraren vid Tumba måtte förhöjas till 200 R:dr B:co.
Bil. till Banko-Fullmägtiges Berättelse 1844' 2 10 Berättelse om förvaltningen af Tumla. § 11.
Uti ett 1843 års Revisorers Berättelse åtföljande särskildt utlåtande af Prosten Sandberg äro framställda några förslag och yttranden, rörande hushållningen vid Tumba, öfver hvilka Fullmägtige nu få yttra sig, men dessförinnan anse de sig, till underlättnad för omdömet, böra lemna nedanstående upplysningar, rörande Tumba Pappersbruk samt de i afseende på dess styrelse och förvaltning, tid efter annan, gifne föreskrifter.
Pappersbruk anlades på 1750-talet för Rikets Ständers Banks räkning.
Då uppfördes det så kallade Öfra Bruket med 3:ne kypar eller formar.
När sedermera detta ansågs för behofvet otillräckligt, förvärfvades på 1800-talet, genom byte med Tumba Comministersboställe, det nedra vattenfallet med der anlagd qvarn, hvarest det så kallade Nedra Bruket med 2:ne kypar uppfördes, och är det härföre, som Bruket erlägger dels en fördubblad ströms-afrad till Kronan, emot hvad förut för öfra fallet utgick, dels en ersättning af 5 tunnor Hvete och 18 tunnor Råg till Comministern.
Då år 1829 det öfra Bruket nedbrunnit, återuppbyggdes detta, men med endast 2:ne kypar, så att för det närvarande 4 kypar finnas vid Tumba; dock är icke arbetsstyrkan tillräcklig, för att i oafbruten gång hålla 4 kypar eller formlag.
Vid Tumbas anläggning antogs till Bruksförvaltare en i papperstillverkning kunnig Holländare, vid namn Mulder.
Ledningen af anläggningen anförtroddes åt en såsom sakkunnig ansedd man, Boktryckeri-Directeureu Morarna, med tilldelande af Banko-Commissarie namn och lön, hvarförutan inseendet öfverlemnades åt 2:ne Banko-Fullmägtige, som derföre erhöllo icke obetydliga honorarier.
Under en längre tid ägde Bruksförvaltaren sig till biträde 2:ne Bokhållare och en Bruksskrivare, af hvilka de begge Bokhållaretjensterne i sednare tider blifvit iudragne.
Under största delen af denna tid var inseendet öfver Bruket anförtrodt en Banko-Fullmägtig, men, enligt ett särskildt af Rikets Ständer år 1800 fattadt beslut, under några år åt eu afgången Banko-Fullmägtig (Capitenen Stålhammar), som bodde på stället och åtnjöt en lön af 400 R:dr Specie.
Vid tillsättande af Bruksförvaltare, efter Mulders afgång, blef vanligen intet anspråk gjordt å practisk eller theoretisk insigt i papperstillverkning, utan endast å vunnen befordringsrätt inom Banko-staten, jemte kännedom i hvad till räkenskapers förande hörer, och förtroende i öfrigt.
Troligen i följd häraf aftog godheten af det tillverkade papperet, så att i stället för alt i början utmärka sig såsom ett särdeles väl arbetadt papper (ehuru icke Berättelse om förvaltningen af Tumba. egande några särskildta egenheter till ytterligare trygghet mot eftergörande) stod det i början af 1820-talet i arbetsgodhet under de jemnförliga papperssorter, som tillverkades vid de större pappersbruken i Riket.
Då vid 1823 års
Riksdag fråga blifvit väckt om förbättrade säkerhetsmått till förekommande af efterapning eller förfalskning af Bankens sedlar, vidtogos under mellantiden till 1828 års Riksdag, under inseende af dåvarande inspecterande Fullmägtigen, Öfverste-Löjtnanten Hjerta och ledning af Professor Pasch, (lere åtgärder för beredande af en papperstillverkning vid Tumba, som genom sin beskaffenhet kunde erbjuda ökad säkerhet mot eftergöring och hvaraf prof uppvisades för de år 1828 sammanträdande Ständer.
Sedan desse i allmänhet gillat de föreslagne hufvudgrunderne för ett nytt papper till begagnande för Bankens sedlar, och det 1829 afbrända Pappersbruket blifvit åter uppbyggdt, företogos åren 1833 och 1834 under speciel tillsyn af dåvarande inspecterande Fullmägtigen frami.
Prosten Grefve von Schwerin samt ledning af nuvarande Bruksförvaltaren Professor Bagge, försöken med den nya papperstillverkningen, hvaraf följden blef vinnandet af sådant papper, som nu användes för Bankens sedlar.
År 1828 antogs på försök en särskild Arbetschef att förestå papperstillverkningen vid Tumba, hvilken likväl afskedades 1832.
Under Professor Bagges vistande vid Tumba under åren 1833 och 1834 förde han i allmänhet tillsynen öfver papperstillverkningen i dess helhet, men efter hans afgång leddes denna under Bruksförvaltaren omedelbart af Pappersmästaren, med biträde af en Mästerlärling.
Med begagnande af i 1835 års Reglemente lemnadt tillstånd, ingingo Fullmägtige med Professor J.
Åkerman en öfverenskommelse, i kraft af hvilken han under 1835—1838, vid lediga tillfällen, lemnade vetenskapligt biträde, men då Bruksförvaltare-tjensten år 1838 blef leflig, iagttogs vid återtillsältningen att de 3:ne särskildta befattningarne af Förvaltare, Arbetschef och vetenskapligt biträde förenades i en person, hvilket stadfästades i 1841 års Reglemente.
Efter beslut vid 1818 års Riksdag, blefvo under de följande åren, större delen af byggnaderne vid Bruket, utom sjelfva Verkhusen, ombyggda, och efter öfra Verkhusets brand år 1829 blef ett nytt, helt och hållet af sten, men mindre, de nästföljande åren uppfördt; men då betydlig röta å de nya murarne om våren 1835 började att visa sig och påföljande vinter en del af grundmuren rasade, nödgades man åren 1836 och 1837 företaga en större reparation å denna nya byggnad, hvarvid hela grunden ommurades med bruk och förseddes till ytterligare styrka med en contrefort, hela nedersta våningen ommurades, äfvensom alla af röta angripna ställen i den öfra; au - 12 Berättelse om förvaltningen af Tumla. stalter vidtogos, alt i möjligaste målto förekomma fuktbildningar, verkande framtida röta å de nya murarne, äfvensom inredningen erhöll en ökad ändamålsenlighet, för så vidt byggnadens ursprungliga construction det medgaf.
Att härvid all med ett godt arbete förenlig hushållning blifvit använd, torde kunna anses ådagalagdt deraf, att bela kostnaden för en så omfattande förändring föga öfversteg 16,000 R:dr.
För att i möjligaste måtto åstadkomma besparing i alla sådana kostnader, som icke omedelbart utgingo för papperstillverkning, indrogos år 1836 en båtskeppare, 2 båtkarlar, 2 gårdsdrängar, hvarjemte smedsarbetet vid Bruket ställdes på beting, i stället för att smeden förut njutit veckoaflöning med öfrige dertill hörande förmåner.
I sammanhang med indragningen at båtskeppare och båtkarlar (som, utom veckoaflöning och öfrige förmåner, i ungefär likhet med pappersarbetare erhöllo serskildt betalning för hvarje fart med Brukets skutor) upphörde alla kostnader för dessas underhåll, hvaremot uppkom behof af lejda foror vid de tillfällen, då Brukets dragare icke voro tillräcklige att besörja nödiga körslor.
Pappersbruk administreras (enligt 6 § Banco-Reglementet) af Banco-Fullmägtige samfäldt, under specielt inseende af en deras Ledamot, som, enligt år 1836 fattad öfverenskommelse, årligen utses, och oftare vid inträffande afsägelser.
Inspectcrande
Fullmägtigen äger icke rätt att gifva några föreskrifter om styrelsen vid andra tillfällen, än då denna rätt grundar sig på gifna bestämmelser i gällande instructioner eller serskilte, af Banco-Utskott eller Fullmägtige fattade beslut.
Brukets egentliga förvaltning på stället besörjes af en Bruks-förvaltare, i öfverensstämmelse med de i Banco-Reglementet § 228 intagna och i det med närvarande Förvaltare afslutade contract närmare bestämda vilkor.
Efter denna inledning få Fullmägtige yttra sig öfver de förslag till hushållningens ordnande vid Tumba och i sammanhang dermed afgifna yttranden, hvarå Prosten Sandberg ansett Revisorerne böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet.
De äro följande: l:o Att Tumba hemman och jordbrukj så fort sig göra låter j bortarrenderas.
Fullmägtige få först upplysa: att Bankens ägande hemman, Öfra Tumba 1 mantal Krono-skatte, i sig sjelft svagt, vid tid efter annan verkställde byten, för vinnande af nödigt utrymme kring Verkhusen, måst uppoffra en del af sin bästa jord; att ytterligare en del deraf måst användas för den vidsträckta Bruks-tomten och till kåltäppor för Bruks-förvaltaren, Pappers-mästaren, m. fl.; att för det närvarande hemmanets hela areal, Bruks - Berättelse om förvaltningen af Tumba. i3 tomten och kåltäpporne oberäknade, utgör omkring 8 tunneland åker, 22 tunneland äng, några och 50 tunneland betesmark och något öfver 100 tunneland skog; att redan år 1836 en utarrendering försöktes, utan att antagliga vilkor kunde erhållas; att jordbruket dock vanligen gifvit en liten behållning (ehuru skogen sparas åt framtiden), samt att det motsatta förhållandet under de sednare åren till en del varit föranledt af kostnader för dikens upptagande och en tufvig ängs upplöjning.
För egen del anse Fullmägtige den arrendesumma, som möjligen kunde ifrågakomma för upplåtandet af Tumba heraman, vara för obetydlig, i jemförelse med de olägenheter, en sådan upplåtelse skulle medföra.
Deremot, då en af de större olägenheterne vid Tumba är svårigheten för arbetarne att kunna förskaffa sig mjölk och nödig tillgång på denna vara, troligen skulle minska hågen för begagnandet af bränvin, samt i sin moa bidraga till arbetsfolkels trefnad, anse Fullmägtige dispositionen af Tumba hemman böra hållas fri, för att kunna till ett sådant ändamål användas. -2:o Att jemte de serskildte arbeten för Bankens, för Stats-Verkets, för Allmänna Inrättningars och enskildtes räkning tillverkningen på Tumba af säljbart papper uppdrifves allt hvad den kan, och Förvaltaren af pappersmagasinet besörjer af sättningen så fördelaktigt sorn möjligt, både af de gamla par lierne och af hvad hädanefter tillverkas.
Sedan numera tillverkningen af CharUE-Sigillatae-papperet efter nya modellen åt Tumba upplåtits, blifver, under vanliga förhållanden och med Brukets närvarande arbetskraft, dennes mesta tid erforderlig för tillverkning af sådant papper, som endast der kan förfärdigas, åtminstone så länge bruket af småsedlar och skrifchartor kommer att fortfara.
Den öfriga tiden kan användas för tillverkning dels af de vanliga papperssorter, Banken använder, dels af sådane, hvilka man vid hvarje tillfälle ser sig lättast kunna afsätta, antingen derföre, att de icke vid andra pappersbruk i Riket förfärdigas, eller emedan de lättare kunna afyttras, utan att man behöfver tillita de vanliga pappersförsäljarne, som icke gerna åtaga sig en försäljning af smärre partier, då denna står i täflan med dem uppdragen försäljning af större partier från andra pappersbruk. 3:o Under denna punkt yttras följande: ”Då man betraktar förhållandet, sådant det nu är, tyckes det mig, sorn, utan synnerlig förlust, arfvode och tractamentskostnad för någon särskild Inspector skulle kunna upphöra, Herrar Banco-Fullmägtige dock pligtige att, när sä nödigt prof vas, utse en eller tvä af sine
Ledamöter att på obestämda tider besöka pappersbruket och taga noga kän - -4 Berättelse om förvaltningen af Tumba. nedom om huru det tillgår samt inberätta detta till Fullmägtiges protoco/l.
Såsom kostnadsersättning för hvarje resa bestämmes 8 R:dr B:cs i ett för allt för hvarje Ledamot, hvarigenom det icke blir någon enskild vinst att företaga dessa resor, ej eller kostnadsräkningarne kunna gifva anledning till klander.
Genom en sådan förändring torde ock samtelige Herrar Fullmägtiges sammanträden på Tumba kunna upphöra, hvilka icke synas mig ändamålsenliga.”
Då bär förutsattes, att enskild vinst kunde ingå i beräkning vid någon Banco-Fullmägtigs åtagande af uppdraget att hafva tillsyn öfver förvaltningen vid Tumba, lå Fullmägtige erinra, att ehuru vid sista Riksdag de förutvarande ordalagen för tilldelandet af en årlig ersättning åt den BancoFullmägtig, som ägde inspectionen öfver Bruket, förändrades från ”åtnjute för dervid förefallande rese- och andra kostnader en årlig ersättning af 300 R:dr B:co”, till ”äger att såsom ersättning för besväret dermed och godtgörelse för dervid förefallande resekostnader årligen uppbära 300 R:dr B:co”, denna ersättning så litet innebär utsigten af enskild vinst, att t. ex., på sätt vid Banco-Utskottets protocoller vid sista Riksdag förvarade handlingar utvisa, dåvarande inspecterande Fullmägtigen i en enda post, der lian trott sitt nit påkalla en uppoffring, utgifvit nära 3 års hela anslag.
Att förvandla inspectionen till ambulatorisk, skulle otvifvelaktigt förminska det tillfälle till förvärfvande af den sakkännedom, som vid bedömande af en förvaltning är erforderlig.
Men då, på sätt Banco-Fullmäktige äro sammansatte, hvilka, utan att sjelfve utgöra en egentlig Embetsmannacorps, bestå af personer, vanligen ägande antingen embetsmannabefattningar eller medborgerliga yrken, som icke tillåta dem egna sin hela tid åt Bankens ärenden, det således måste endast undantagsvis kunna påräknas, att någon bland .Fullmägtige kunde åt tillsynen öfver Tumba egna den tid, som fordrades, för att göra samma tillsyn ändamålsenlig och motsvarande behofvet, så få Fullmägtige tillstyrka, att dem måtte tilldelas rättigheten att uppdraga denna tillsyn åt någon tjenlig person inom eller utom Banco-Verket.
För så vidt instämma Fullmägtige i hvad under denna punkt föreslås, att de anse den år 1835 tillkomna skyldighet för dem alt samfäldt årligen förrätta inventering på Tumba , gerna kunna upphöra, och samma inventering, såsom förut, anförtros åt en Deputerad af Fullmägtige, hvilket skulle medföra en besparing i utgifter.
Deremot anse de icke hvarje sammanträde afFullluägtige på Tumba öfverflödigt, då vid flere, ehuru mera sällan inträffande Berättelse om förvaltningen af Tumba. i5 tillfällen, såsom t, ex. vid större byggnadsföretag, der Fullmägtige äga beslutanderätt, en undersökning på stället torde böra föregå beslutet. 4:o Under denna punkt föreslås: ”Att Rikets Ständers Revisorers och Banco-Utskotts Tamba-resor indragas, såsom icke medförande ett kostnaden motsvarande gagn, och att för den händelse, att en närmare kännedom om förhållandet på stället skulle anses af vigt, Revisorerne eller Banco Utskottet, borde bland sig utse 4 Ledamöter , att, efter förut inhemtade upplysningar, på stället taga inrättningen i ögnasigte och inhämta all den kännedom, som står att vinna, samt sedermera öfver sina iakttagelser aflemna berättelse.
” I detta förslag, såsom både ledande till närmare kännedom af förhåilanderne och medförande besparing, instämma Fullmägtige, dock med samma inskränkning, sora, i afseende på Fullmägtiges besök på Tumba, nemligen, att Herrar Revisorer eller Banco-Utskotten böra vara oförhindrade, att samfäldt på stället undersöka förhållanderne, när några särdeles maktpåliggande orsaker dertill kunna föranleda. 5:o
Att en reorganisation af arbetspersonalen, lönevilkoren, be talningssättet, arbetstiden, sättet, hvarpå lumpsamling sker, med allt öfrigt, som hörer till Brukets drift och underhåll, synes mig af behof ve t påkallad t, föijer af det anförda.
Hvad här omförmäles omfattar ingenting mindre än nära nog liela hushållningen vid Tumba.
Någon fullständigare pilau för organisationen kari icke uppgöras, förrän man med säkerhet kan bedöma, hvilken varaktigare verksamhet, Bruket för sine egentliga föremål kan påräkna, t. ex. om skillingssedlarne, på sätt sednast församlade Revisorer föreslagit, skola indragas, o. s. v. Men såsom bevis, att Fullmägtige icke lemnat de här antydda föremål utan uppmärksamhet, få de åberopa de vidlyftige undersökningar, i afseende på bestämmandet af den tid, vissa pappersarbetare skola vara skyldige använda, utan särskildt ersättning, hvilka äro intagne i deras protokoller för den 25 September och 7 December nästlidet, samt den 15 Februari innevarande år, och som, till besparing för Brukscassan, för. anledt en förhöjning i denna arbetstid. 6:o
För att göra åskådligt, hvad Tumba kostat
Banken eller det allmänna, bör af vederbörande sakkunnige personer af gifvas en redi" framställning om hvad, som till inköp, nybyggnader, lösen, reparationer i afseende på hus, vattenbyggnader, macliiner, papperstillverkning rn. rn. blifvit användt, med ett ord en fullständig historik författas öfver i6 Berättelse om förvaltningen af Tumba.
Tumba ifrån dess början intill närvarande tid.
I förbigående må nämnas, hvad jag af handlingarne tyckt mig finna, att för den utbytta Capellanstomten j3,oj5 B:dr 2 sk. 8 r:st. blefvo af skrifne, enligt BankoCJtskottets Resolution den 29 Juni 1840, för boningshus byggnadsconto 52,68g R:dr 16 sk. 10 r:st. af skrifne, enligt samma Banko-Utskotts Resolution af samma dag; Bankens förlust vid papperstillverkningen vid Tumba uppgick vid i833 års slut till en sammanräknad summa af i5f,U32 R:dr 25 sk. och vid i834—1835 årens Riksdag skänktes till Tumba af Bankovinsten 43,63/ R.dr 3i sk. 8 r:st. m. m.
Det vore önskligt att erhålla en så utförlig berättelse och tablå öfver Tumba, som ofvan är antydd, för att kunna göra sig en klar föreställning om förhållandet under den föregående tiden, hvilket ock mäste tagas i betraktande, då ändamålsenliga förändringar skola föreslås.
Fullmäktige få först fästa uppmärksamheten derå, att i den utredning öfver vissa förhållanden, som är intagen i ofvanstående framställningar, högst betydliga irringar inkommit, hvilka troligen med lätthet skulle undanröjts, om tillfälle till upplysningars meddelande varit vederbörande lemnadt, innan framställningen skedde.
Den summa af 154,232 R:dr 25 sk., som antages vid 1833 års slut hafva utgjort
Bankens sammanräknade förlust för papperstillverkningen och som synes vara hemtad af Banko-Utskottets Memorial vid Riksdagen 1835, JS:o 114, utgjorde icke förlusten på papperstillverkningen, utan, på sätt omförmäldta Memorial uttryckligen omnämner, från Låne-Banken utgångne oersatta förlags summor, lill en stor del använde för de betydliga byggnader, sora under förutgående 30 åren vid Tumba blifvit företagne och i densamma voro inberäknade de R:dr 45,631: 31. 8. (rätteligen 45,631: 40. 8.) som blifvit afförda å Bankovinsten för åren 1830—1833.
Den bestod för öfrigt af oersalt förlag från åren 1780—1829 R:dr 105,904: 37, fördt 1834 inom linien samt af Brukets cassabehållning vid 1833 års slut, upptagen bland Bankens tillgångar R:dr 2,695: 43. 4.
I räkenskaperne för Tumba upptages år 1834 fastigheters, byggnaders och fasta inventariers balancerade värde under 5Conti: l:o Tumba hemman med R:dr 5,227: 3.
7. eller inköpspriset för detta hemman med förut underlydande Hamra och Noll linge egendomar, samt nedlagde kostnader, efter afdrag af de vid försäljningen af Hamra och Nohlinge erhållne köpeskillingar. 2:o Nybyggnads och reparations conto med R:dr 160,150: 18. 4. 3:o Capelians boställs-tomten med R:dr 73,075: 2. 8; utgörande kostnaden för det på denna Öfversigt af Tumba Bruks rörelse under sednasle i o åren, från och med 1834 till och med 1843- Antal Ordinarie Pappersarbetare:
Äldre . Gossar .
Extra Dito Äldre Gossar de Antal formningsdagar , Värde af tillverkadt papper ....
Papperstillverkningen påförde .... utöfver tillverkningsvärdet mindre än tillvei kningsväi Beloppet af allmänna omkostnader . . .
Kostnad för nybyggnad och reparationer .
Reperation af öfra Verkhuset Mjölqvarnen:
Vinst Förlust Jorbruket: Vinst Förlust Låne-Afdelningens förskott för Bruksdriften Skuld till Låne-Afdelningen vid årets slut.
Men hvarifrån i Bankens räkenskaper afdr; Brukets cassabehållning, så alt den der bal med Tumba tillgodoräknade af Bankens räntevinst Brukets skuld till Låne-Afdelningen:
Ökad med Minskad med Nedsättning i kapitalvärdet enligt 1840 års Banko Utskolts beslut . . . .
Brukets bokförde capitalbehållning minskad med CTillhör Banho-Fullm, Berättelse 1844-J gas: ncera 1834. 1835. 1836. 1837. 1838. 1839. 1840. 1841. 1842. 1843. 32 33 35 35 34 31 35 35 35 35 13 45 12 45 11 46 10 45 12 46 14 45 10 45 10 45 11 46 10 45 2 /L 1 1 1 å 2 2 å 3 1 cl 2 1 1 — . — 910 6 792 953 885 973 931 512 687 798 i 3 791 41,520 34 4 50,346 3 7 61,638 261 9 52,515 3 7 61,705 23 5 64,080 40 3 29,401 22 2 34,541 25 4 40,965 46 6 49,413 5 9 27,100 7 3 39,186 25 11 38,456 5 4 32,753 46 10 41,315 1 11 46,845 — 3 38,523 14 41,208 37 2 49,999 3 3 39,969 4 7 ta. — — — — — —_ — — — 9,121 39 10 6,667 11 10 9,033 4 9 . —_ 07 1 1 ! 1 25 23 182 21 5 19 761 !\ 9 20 390 °1 0 17 241 40 9 444 1 o 3,912 16 10 2,699 42 1 2,719 3 2 2,837 47 2 3,816 8 3 4,173 2 11 4,156 10 2 3,788 27 2 4,759 26 6 3,881 19 10 12,280 35 6 6,653 22 5 1,902 35 1 2,329 13 8 6,952 32 1 12,162 46 2 4,075 — 4 6,384 10 7,493 15 3 821 47 4 — . — — 9,205 47 2 7,438 42 1 —- — — — — - 177 29 8 238 37 4 286 46 11 475 28 — 355 8 11 267 5 11 591 23 3 190 9 3 —— 34 1 — — — —— — — —- — — — . , ta- — . — 11 36 10 10 19 9 4 21 1 244 26 10 58 4 7 ———.