Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kartasigillata—provisionen lämpligast bör behandlas i sammanhang med definitiv reglering af bemälde tjenstemäns löner, hemställer Utskottet, att berörda anmärkning nu icke må till annan åtgärd föranleda, än att Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse hos Kongl. Maj:t anhålla, att vid uppgörande af förslag till definitiv reglering af iands-statens löner anmärkta förhållandet måtte blifva taget i öfvägande. o) Beträffande Kongl. Maj:ts särskilda nådiga framställningar, dels att pensioneringen på indragningsstat för Landssekreterare, Landskamererare, Landträntmästare, Länsbokhållare, Kronofogdar, Häradsskrifvare och Länsmän, likasom för de tjenstemän vid länsstyrelserna, utöfver nyss uppräknade, angående hvilkas pensionering särskildt stadgande förut icke varit meddeladt, jemte der anställda vaktbetjente, måtte bestämmas efter de allmänna grunder, som för öfrige civile embetsed) tjenstemän vunne tillämpning, dels ock att Landssekreteraren i Orebro län, Gustaf Fredrik Hökerberg, Häradsskrifvaren i Åkers, Frötuna och Wermdö skeppslags fögderi af Stockholms län, Gustaf Laurentius Sjöberg och Landträntmästaren i Christianstads län, Magnus Billing, hvar för sig måtte, efter erhållet afsked från deras berörde befattningar, å allmänna indragningsstaten uppföras till åtnjutande af enahanda pension, som, efter den af Kongl. Maj:t föreslagna grund, deras vederlikar skulle ega tillgodonjuta, kommer Utskottet att afgifva yttrande i sammanhang med regleringen af utgifterna under Riks-statens Nionde Hufvudtitel. 38 Stats-Utsliottets Utlåtande M 99. p) Sedan Utskottet här ofvan föreslagit att hyresersättning äfvensom kontant vederlag för i nuvarande lönerna inbegripne indelta boställs-räntor må tilldelas åtskillige tjenstemän, hvilka böra afstå från sine nu innehafvande boställen, som i behörig ordning skola till Kronan indragas; hvadan och då dessa räntor, som, jemlikt närlugde tabell Litt. A, utgöra tillsammans 189 R:dr 5 öre, icke vidare, efter det sjelfva hemmanen blifvit indragne och räntorna Kronan behållne, få bland Lands-statens indelta löneanslag upptagas, så hemställer Utskottet, att ifrågavarande räntor, tillhopa 189 R:dr 5 öre, må från nya Riks-staten uteslutas.
Färjor och Färjekarlar. 14:o)
Vid sednaste riksdag anvisade Rikets Ständer å Riksgälds-kontoret ett årligt anslag af 1,300 R:dr för åren 1861 —1863 till understöd för de på Ölands vestra kust inrättade färjeplatserna Röhälla, Färjestaden och Beijershamn, att, i händelse färjehållningen vid dessa tre platser icke kunde utan understöd af Statsmedel uppehållas, af Kongl Majit för ändamålet användas, intilldess förhållandena gjorde ett dylikt understöd umbärligt.
Ehuru de hittills framställda anspråken på dylikt understöd blifvit af Kongl. Majit underkända, har Kongl Majit dock funnit nödigt äska, att ofvannämnda på Riksgälds-kontoret anvisade, ännu icke för ändamålet använda medel måtte under nästa statsregleringsperiod fortfarande varda ställda till Kongl. Majits disposition; och får Utskottet till denna nådiga framställning tillstyrka Rikets Ständers bifall.
Skiften och Afvittring ar. 13:o)
I ändamål att de angelägna storskiftes- och afvit trings—förrättningar ne i rikets norra län måtte, så vidt omständigheterna medgåfve, kunna påskyndas, hvartill, efter uppgjord beräkning, ett årligt belopp af 150,000
Ridr ansetts erforderligt, har Kongl. Majit funnit sig föranlåten äska, att anslaget lill »skiften och afvitlringar», som under innevarande statsregleringsperiod utgår med 63,000 Ridr från Sjette Hufvudliteln och 70,575 Ridr från Riksgälds-kontoret eller tillsammans 133,575 Ridr, måtte för nästa statsregleringsperiod varda förhöjdt till ofvanstående årliga belopp af 150,000 Ridr att utgå ensamt från Sjette Hufvudtiteln, hvars årliga anslag till ifrågavarande föremål således komme att ökas med 87,000 Ridr.
Med hänvisande i öfrigt till hvad Statsråds— protokollet (sid. 21—24) rörande delta ämne innehåller, får Utskottet derur endast anföra, att afvittringen Slats-Utskotlets Utlåtande M 99. 39 inom Gefleborgs län, enligt hvad Kongl. Maj:ts Befallningshafvande upplyst, med säkerhet kan anlagas komma att under innevarande statsregleringsperiod afslutas; att afvittringsgöromälen inom Jemtlands län äfven i allt väsendtligt fullbordats, så att endast utstakning och rörläggning af rålinier på åtskilliga ställen derstädes återstå att verkställa; att för Wester Norrlands och Westerbottens län någon anslagstillökning icke ansetts erforderlig; att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Norrbottens län anmält behof af förhöjning i det för länet bestämda afvittringsanslag, enär mätningarne inom Ofver-Torneå socken, hvarest vederbörande jordegare, jemlikt deras åtagande, bestridt kostnaden för den vid förrättningarne erforderliga handtlangning, kunde med visshet emotses hinna fullbordas under innevarande år, hvarefter arbetena komme att flyttas till den glesare bebyggda Pajala socken, der kostnadsfri handtlangning icke kunde påräknas i vidsträcktare mån, än som enligt gällande föreskrifter på vederbörande jordegare belöpte, hvarförutan ett särskildt arfvode för tolkning i Finska språket blefve af nöden; att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Stora Kopparbergs län hemställt att någon löneförbättring måtte storskifteslandtmätarne inom länet beviljas; samt att Öfver-direklören för Landtmäteriet, med ledning af Länsstyrelsernas sålunda afgifna yttranden och med tillämpning i öfrigt af gällande grunder för de till Storskiftes- och Afvittrings— verken nu utgående anslag, upprättat fullständigt förslag till ny stat för dessa verk, uti hvilket förslag årliga anslagsbehofven för de särskilda länen blifvit på följande sätt beräknade nemligen: för Stora Kopparbergs län till 46,600 R:dr » Jemtlands » » 3,515 » » Wester-Norrlands » » 19,120 » » Westerbottens » » 39,655 » » Norrbottens » » 51,755 » eller tillsammans för alla länen 160,645 R:dr hvadan, då det å Riks-statens Sjette Hufvudtitel till »Skiften och Afviltringar» uppförda anslog utgjorde endast 63.000 » en summa af 97,615
R:dr blefve derutöfver erforderlig för de årliga hehofvens fyllande; men att Kongl.
Maj:t, som af uppgifna sköl ansett någon arfvodesförhöjning för Storskiftes-landtmätarne inom Stora Kopparbergs län nu icke böra ifrågakomma, med iakttagande deraf och då erfarenheten ådagalagt att, i följd af uppkommande ledigheter, besparingar å anslagen kunde påräknas, ansett det årliga behofvet för Storskiftes- och Afvittrings-verken under nästa statsregleringsperiod böra i jemnt tal beräknas till 150,000 R:dr.
Att storskiftes- och afvittringsförrättningarne i de af förutnämnde provinser, der dessa arbeten icke redan blifvit fulländade, fortfarande bedrifvas med all möj - 40 Stats-Ulskottets Utlåtande M 99. lig kraft och skyndsamhet, är obestridligen af stor vigt för ett hasligare befordrande af herörde vidsträckta landsorters utveckling och välstånd; men då, enligt hvad Utskottet inhemtat, förslag till genomgripande förändringar i skogslagstiftningen inom en icke aflägsen framtid äro att emotse och dessa förändringar möjligen kunna föranleda rubbningar i den nu för Storskiftes och Afvittrings verken fastställda plan, har det synts
Utskottet mindre lämpligt att för någon längre tidrymd bestämma ifrågavarande anslag till så betydligt belopp, som nu anses för ändamålet behöfligt; hvadan Utskottet tillstyrker, att Rikets Ständer måtte på det sätt bifalla Kongl. Maj:ts nådiga framställning att, utöfver det i nu gällande Riks-stat för skiften och afvittringar uppförda anslag af 63,000 R:dr, för enahanda ändamål anvisas och till Kongl. Maj:ts disposition ställes en summa af 261.000
R:dr, atl med en tredjedel, eller 87,000 R:dr, årligen under hvartdera af nästkommande tre år från Riksgälds—kontoret utgå 16:o)
Uti en iuom Bonde-Ståndet väckt, till Stats-Ut skot tet. remitterad motion (JVi 375) har Riksdagsfullmägtigen C. J. Svensén från Calmar län, under förmälan, hurusom landtmäteri-arfvodestaxan vore för skiftessökande i hög grad betungande och dymedelst lade hinder i vägen för skiftesverkets fortgång, till stort mehn för jordbrukets utveckling och förkofran inom landet, föreslagit, att Rikets Ständer måtte på anslaget för jordbrukets förbättrande å Sjette Hufvudtitein anvisa ett lämpligt belopp, hvarmed en fjerdedel af alla de kostnader, som uppkomma i och för laga skiften inom riket, kunde skiftesdelegarne godtgöras.
Afven om, på sätt motionären antagit, de nu med laga skiften förknippade kostnader äro för jordegarne så betungande, att de meidigt inverka på skiftesverkets fortgång, torde dock det af motionären här föreslagna sätt för lindrande af denna börda icke böra till bifall förordas.
Sedan numera, med undantag af de sex nordligaste länen, för hvilka särskilda stadganden funnits nödiga, inom större delen af Rikets provinser redan laga skiften blifvit verkställda, utan att de enskilde jordegarne dervid i någon betydligare mån åtnjutit understöd från det allmännas sida, skulle det, i Utskottets tanke, innebära en obillighet, om de jordegare, hvilka hittills uraktlåtit att genom vidtagande af en dylik ekonomisk reglering bereda möjlighet för införande af en ordnad landthushållning, af Statsverket erhölle så betydligt understöd vid skifteskostnadernas bestridande, som uti motionen är föreslaget.
Dessutom har hos Ridderskapet och Adeln Grefve Anckarsvärd, C. B., uti en till Stats-Utskottet remitterad motion [JVs 22), som kommer att af Utskottet i förening med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet behandlas, framlagt förslag till genomgripande förändringar i afseende å skiftesverkets ordnande.
Vid denna motions besvarande blir det tillfälle att ingå i närmare - Stats-Ulskoltels Utlåtande M 99.
41 mare pröfning om hvad som kan anses böra ske för beredande af lättnad i de enskilde jordegarnes kostnader för laga skifte.
På grund af hvad sålunda blifvit anlördt får Utskottet, som dessutom i saknad af nödig utredning, icke kunnat ens approximativt beräkna beloppet al den säkerligen högst betydliga statsutgift, som af bifall till motionärens förslag skulle föranledas, tillstyrka, att Riksdagsfullmägtigen C.
J.-Svenséns ifrågavarande framställning måtte af Rikets Ständer lemnäs utan afseende.
Undervisningsanstalter för jordbr lik oell landtmannanäringar. 17:o.
För uppförande vid Ultuna Landtbruks-institut af en stallbyggnad af gråsten har Kongl.
Majit äskat ett belopp af 18,000 R:dr att under år 1864 utgå; och då Landtbruks-Akademiens Förvaltnings-komité redan vid sistlidne riksdag vitsordat behofvet af denna byggnad, under förmälan, att det nu vid Institutet befintliga stall icke vore i sådant skick att det kunde anses motsvara dermed afsedda ändamål, får Utskottet, som vid den öfver ifrågavarande nybyggnad upprättade planritning jemte kostnadsförslag ej haft något att erinra, alltså tillstyrka, att Rikets Ständer måtte för omförmälda ändamål anvisa en summa af 18,000 R:dr, att under år 1864, enligt Kongl. Maj:ts nådiga disposition, från Riksgälds-kontoret utgå. 18:o. Till Riks-Ståndens pröfning har Kongl. Majit öfverlemnat, huruvida tillgång jemväl kunde beredas till bekostande af en utaf Ultuna Landtbruks-instituts Styrelse föreslagen, till boningshus med lärosalar, laboratorier, rum för elever, m. m. afsedd större byggnad, hvarom Kongl. Majit till Rikets sist församlade
Ständer gjort nådig framställning.
Af de till detta ärende hörande handlingar, hvilka blifvit till Utskottet öfverlemnade, har Utskottet inhemtat att Ultuna Landtbruks-instituts Styrelse, uti underdånig skrifvelse den 26 Augusti 1839, bos Kongl. Majit anhållit om nådig framställning till
Ri(kets då näst sammanträdande Ständer om anslag för, bland annat, ifrågavarande byggnad, hvilken var afsedd att användas till lärosalar, laboratorier, bibliotheksrum, modellkammare samt rum för elever och den för dem nödiga ekonomien; dervid Styrelsen, bland annat, anfört att, om genom denna byggnads uppförande tillgång bereddes till flere nya boningsrum jemte de äldre förut begagnade, så skulle vid Institutet kunna emottagas ett vida större antal elever, än hvad nu vore händelsen, då inträde för en stor mängd sökande måste nekas till följd af bristande utrymme; och utvisade den öfver byggnaden uppgjorda planritning att 20 större och mindre rum voro beBih. till 11.
Brot. 1802 <fc 1863. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 9 Haft. 6 42 Stats-Utskoltels tillåtande M 99. stämda att till boningsrum för elever användas, varande kostnaderna beräknade till en summa af 109,236
R:dr 33 öre att Landtbruks-Akademiens Förvaltnings komité, uti infordradt underdånigt utlåtande den 18 Januari 1860, förklarat, bland annat, den nu ifrågavarande byggnaden vara af bebofvet högeligen påkallad; och Komitéen, som genom på stället verkställda inspektioner egde kännedom om Institutets tillstånd, bade vid sorgfällig granskning af förslaget, ej funnit något obehöfligt eller onyttigt deri upptaget; hvadan Komitéen i svenska jordbrukets intresse i underdånighet förordat nådigt bifall till Styrelsens förslag; att Öfver-Intendents-embetct, genom nådig remiss anbefaldt att angående det nu ifrågaställa byggnadsföretaget sig yttra, under den 10 Februari 1860 till Kongl. Maj.t öfverlemnat och såsom sitt eget åberopat ett af Arkitekten, Professoren m. m. C. G.
Blom-Carlsson, uppå anmodan, i ämnet afgifvet yttrande, enligt hvilket nämnde
Arkitekt emot ritningen icke haft något att erinra samt vid kostnadsförslaget endast anmärkt att det, i anseende till för högt beräknadt pris på kalk, borde kunna nedsättas med 343 Ridr, men att deremot det till »byggnadsarfvode och oförutsedda händelser» upptagna belopp, 1,300 R:dr, vore nog lågt beräknadt.
Sedan Kongl. Majit, uti nådig Skrifvelse den 9 Mars 1860, till Rikets då församlade Ständers pröfning öfverlemnat, huruvida tillgång till det för nu ifrågavarande byggnad, jemte det i 17:de punkten härofvan omförmälda stall, ett för lärlingarne afsedt boningshus och en byggnad för Schäferiet, erforderliga anslag måtte kunna beredas; så förklarade Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 15 nästpåföljde Oktober, att, i betraktande af de ansenliga anslagsbelopp, som vid dåvarande riksmöte blifvit beviljade och då Statsverkets tillgångar för nästföljande statsregleringsperiod derigenom vore i det närmaste medtagna, Rikets Ständer funnit sig icke kunna anvisa medel för samtliga berörda byggnadsföretag; i följd hvaraf och då af den nådiga Skrifvelsen, äfvensom af hvad i öfrigt hos Rikets Ständer förekommit, det synts, som uppförandet af de två sistnämnda byggnaderna skulle vara företrädesvis angeläget, Rikets Ständer ansett sig böra anvisa de dertill erforderliga, jemförelsevis mindre betydliga, belopp med tillhopa 31,540 R:dr.
Sedermera hafva Rikets Ständers nästlidet år församlade Revisorer, hvilka genom delegerade besökte Ultuna Landtbruks-institut, fästat uppmärksamheten dervid, att antalet bostäder för betalande elever vore otillräckligt och att, enär flere personer, som vid Institutet sökt inträde, just af nyssnämnda anledning icke kunnat derstädes emottagas, nödigt syntes vara, att åtgärder vidtoges för anskaffande af dylika bostäder.
Enligt hvad Utskottet fått sig meddeladt, är vid ifrågavarande
Landtbruks-institut för närvarande i de för elevers herbergerande afsedda rum icke utrymme för flere än 18, ehuru i allmänhet ett något större antal kunnat vid Institutet antagas dymedelst att ogifte lärare afstått de rum, som möjligtvis kunnat af dem undvaras, Stats-Utskottets Utlåtande JVs 99.
43 och hvilka då blifvit till elevers inhysande använda.
Genom den föreslagna byggnaden är beräknadt att, med bibehållande af de nu befintliga elevrummen förskaffa bostad åt ytterligare ett antal af 20 elever och lärer för det sålunda förökade antalet elever undervisningen kunna med nuvarande lärarepersonalen bestridas, äfvensom hittills vunnen erfarenhet ådagalägger att samtliga elevplatserna kunna förväntas städse blifva besatta.
Då sålunda genom uppförande af den nu föreslagna byggnaden, hvilken jemväl i öfrige delar vitsordats vara för Institutet behöflig, tillfälle kan beredas för ett betydligt ökadt antal elever att begagna undervisningen vid Institutet, synes detta byggnadsföretag vara för ifrågavarande undervisningsanstalts ändamålsenliga verksamhet och utveckling af den angelägna vigt, att detsamma icke vidare bör uppskjutas; utan tillstyrker Utskottet att Rikets Ständer för berörda byggnad anvisa i jemnt tal 109,000 ll:dr, att enligt Kongl.
Maj:ts nådiga disposition från RiksgfiIds—kontoret utgå. 19:o. Enligt hvad af Statsråds-protokollet (pag. 33—42) inbemtas. hade Styrelsen för Alnarps Landtbruks-inslitut, uti underdånig skrifvelse den 28 Juli 1862, —jemte anhållan att för en agrikulturkemisk försöksstations ordnande vid nämnda institut måtte hos Rikets Ständer äskas de belopp, hvilka Landtbruks-Akademien uti afgifvet betänkande föreslagit, tillika gjort underdånig framställning om behofvet af dels tillökning i Institutets nuvarande till 18,000 R:dr bestämda årliga anslag, dels särskilda anslag för en gång till nybyggnader m. m
I afseende å behofvel af tillökning i årsanslaget hade Styrelsen afgifvit fullständigt förslag till stat för Institutet, upptagande:
Till lärarnes aflöning R:dr 17,100.
I och lör materialier till undervisning » 2,400.
Betjening och renhållning » 2,900.
Diverse utgifter » 8,000.
Institutets mathållning » 2,273.
Summa R:dr 32,673. eller, med afdrag, för den händelse särskildt anslag till försöksstation komme att beviljas, af R:dr 1,300. tillsammans för Institutets underhåll
R:dr 31,173. hvarjemte för åkerbrukets vid Alnarp förbättrande medelst, grunddikning, mergling och extra gödning, enligt uppgjord beräkning, grundad på förutsättningen af den under eget bruk varande åkerarealens, 600 tunni, grunddikning på 16 och mergling på 8 år, årligen erfordrades » 4,000. 44 Ståts-Utskottets Utlåtande M 99. i följd hvaraf hola årshehofvet vid Alnarp, under nyssnämnda för— utsättning, skulle uppgå lill Ridr 35,175. och sålunda till ett belopp, som öfverstege nuvarande års anslag, 18,000 R:dr, med 17,175 Ridr, och hvilket
Styrelsen ansett behöfva medelst tillökning i det årliga anslaget fyllas.
Såsom anslag för en gäng hade Styrelsen uti ofvanberörda skrifvelse, på anförda skäl, begärt: l:o. till uppförande, i enlighet med derför af danske arkitekten, Professoren Meldal, uppgjorda ritningar jemte kostnadsförslag, af en ny s. k. ekonomibyggnad, innefattande logar, stall, lador, ladugårdshus, spanmålsmagasin, redskapshus m. fl. för landthushållning^! vid Alnarp behöfliga hus och lägenheter, ett belopp af R:dr 145,000. samt till anskaffande af en till denna byggnad erforderlig lokomobil, jemte tröskveik af bästa sort .
» 10,000. fggoOO. 2:o. såsom bidrag till en af Lomma församling, inom hvilken Alnarp är beläget, i behörig ordning beslutad kyrkotillbyggnad . .
R:dr 7,500; varande uti en särskild skrifvelse af den 4 sisllidne Augusti i underdånighet an mäldt, det Styrelsen, som ej kunnat förbise att det belopp af 145,000
R:dr, hvartill kostnadslörslaget till den nya ekonomibyggnaden uppginge, om ock i och för det dermed afsedda ändamål ingalunda för högt, dock utgjorde en ganska betydlig anslagssumma, af sådan anledning j ånyo sammanträdt, för att söka bereda någon inskränkning i byggnadens storlek; hvarjemte Styrelsen anhållit att, så snart ny planritning oell kostnadsförslag i sådan syftning blifvit uppgjorda, få dessa handlingar till Kongl. Majit aflemna.
Landtbruks Akademiens Förvaltnings-komité, som genom nådig Remiss blifvit anbefalld att i anledning af ofvanberörda underdåniga framställningar till Kongl. Majit inkomma med underdånigt utlåtande, hade under den 11 September nästlidet år et! sådant utlåtande afgifvit och dervid, med förbigående af frågan om anslag lill en försöksstation vid Alnarp, hvarom Landtbruks-Akademien redan sig yttrat, beträffande öfriga af Styrelsen ifrågaställa anslag hufvudsakligen anfört Viljande:
För bedömande af frågan om behofvet af tillökning i det årliga anslag af 18,000 R:dr, sorn Alnarps Landtbruks—institut fått sig an visad t »till aflöning åt institutets föreståndare och lärare, till underhåll af elever och lärlingar, samt för bibliothek och samlingar» och hvilket motsvarade hvad för Ultuna institut, inberäk — nadt afkastningen af Ultuna kungsladugård, varit bestämdt, hade - o ‘!nings— komitéen ansett sig hörn från sistnämnda institut, som nu i 14 år fortgått, infordra dess års-stat, vid jemförelse med hvilken af komitéen insända handling, det visade sig att afiöningarne och utgifterna vid Ultuna i det hela, med undantag af vissa för ^Alnarp beräknade högre poster, uppginge till ungefärligen samma belopp, som Stats-Utskottets Utlåtande M 99. 45 vid Alnarp, eller omkring 31,000 R:dr, hvartill vid Ultuna hufvudsakligen erhållits tillgång genom statsanslaget 12,000 R:dr och egendomens afkastning, samt afgifter af betalande elever.
Skiljaktigheterna mellan den årliga utgiftsstalen vid Ultuna och Alnarp funne
Förvallnings-komitéen hero egentligen på följande omständigheter: l:o.
Föreståndarens löneinkomster, inberäknadt det till honom såsom institutets förste lärare utgående arfvode, hade föreslagits vid Alnarp till 6,000 R:dr eller 1,000 R:dr högre än vid Ultuna och komitéen ansåge, att om, til! följd af svårigheten för förcståndarne att kunna undvika s. k. representation, föreståndarelönen på ena eller andra stället skulle anses tarfva tillökning utöfver 5,000 R:dr, denna tillökning då lämpligast borde lemnäs under form af taffelpenningar, hvartill institutsstyrelserna vä! torde finna tillgång af för handen varande medel, utan att särskildt statsanslag dertill behöfde anvisas. 2:o.
Trädgården vid Alnarp vore beräknad att medtaga betydliga kostnader, utan alt af densamma upptagits någon inkomst, ehuruväl ej mindre för Institutets hushåll, än äfven genom försäljning från träskolorna, fördelar deraf i komitéens tanke borde vara att förvänta. 3:o.
I afseende å begärda anslag till anatomiskt och zoologiskt museum, med dertill hörande särskild vaktmästare, m. m. ansåge komitéen skeletter och öfriga för undervisningen vid Alnarp erforderliga preparater kunna med lätthet och mindre betydliga kostnader erhållas genom aftal med anatomi-vaktmästaren i Lund, som väl, likasom öfligt vore vid andra universitet, åtoge sig att emot särskild vedergällning preparera och uppställa de för Institutet erforderliga skeletter af husdjur m. m. 4:o.
Den för Institutet föreslagna betjening, med inberäkning af såväl anatomi som laboratorii-vaklmästaren, skulle vid Alnarp medtaga en summa af 3,500 R:dr årligen, uti hvilken komitéen funne någon inskränkning jemväl i andra afseenden än det redan anförda kunna åstadkommas. 5:o.
Institutets kosthållning vöre, enligt komitéens tanke, särdeles dyr.
Af de betalande elevernas afgifter, uppgående till 14,400 R:dr, skulle, efter afdrag af beräknade kostnaderna för deras underhåll 10,950 R:dr, årligen endast återstå 3,450 R:dr.
Emellertid och då denna summa syntes komitéen kunna betacka omkostnaderna för städning och uppvärmning af elevernas rum tn m., torde afdrag böra göras å kostnaderna i allmänhet för ved och betjening m m. vid Institutet.
Lärlingarne åter borde med sitt arbete åtminstone godtgöra födan, vare sig att dagsverkspriset eller kosthållet beräknades högt eller lågt.
Om i förenämnde och åtskilliga andra poster inskränkningar åvägabragtes, och koslbebållningen vid Institutet anordnades på ett mindre dyrt sätt, — den uppginge, oaktadt den kända billigheten af lifsförnödenbeter i Skåne, enligt förslaget, till 80 öre per dag för hvarje lärling, och 1 R:dr 25 öro för hvarje elev, eller vida utöfver hvad vanligt vore vid likartade allmäuna inrättningar, såsom vid 46 Stats-Utskoltets Ullålande M 99.
Ultuna, der dagportionen beräknades för lärlingarne till 54,7 och för eleverna till 82,2 öre, samt vid Carlberg, der ulspisningen för kadelterne per dag för närvarande kostade 78,1 öre — så skulle årsslaten derigenom sannolikt kunna bringas i öfverenstämmelse med Institutets årsanslag, 18.000
R:dr, i förening med öfverskottet af betalande elevers afgifter samt afkastningen af Alnarps egendom, hvilken sednare, med dess fördelaktiga läge och bördiga jordmån, i Institutets band, under en rationel skötsel, ofelbart borde snarligen lemna en icke obetydlig årlig ren behållning, utöfver det för densamma utgående arrende.