Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majit förklarat att, då fråga vore väckt oin bergsskolans i Fahlun förflyttning till hufvudstaden och förening med teknologiska institutet, äfvensom angående sådant ordnande af undervisningen vid institutet, att civilingeniörerne der kunde genomgå sin kurs i stället för vid det högre artilleriläroverket å Marieberg, men ingendera af dessa frågor ännu vore slutligen pröfvad, Kongl.
Majit funne de nya stadgarne för institutet icke för det dåvarande böra vinna nådig fastställelse.
Det vore således ännu icke af Kongl. Majit bestämdt, huruvida institutets föreståndare skall hafva skyldighet att sjelf undervisa i något ämne eller icke; men det syntes
De - 40 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60. partements-chefen som vore nu, liksom tillförene, grundade betänkligheter emot en sådan anordning af Styrelsen för institutet anförda uti det underdåniga memorial, med hvilket de föreslagna nya stadgarne blifvit till Kongl. Maj:t öfverlemnade.
Enär emellertid den definitiva regleringen af teknologiska institutet såsom undervisningsanstalt möjligen skulle komma att, i följd af de väckta frågorna om bergselevernes och civilingeniörernes bildande derstädes, för flera års tid uppskjutas, men det provisoriska tillstånd, hvaruti hela personalen med afseende å sina löneförmåner sig för närvarande befunne, icke kunde vara för institutets utveckling annat än hämmande, tillstyrkte Departements-chefen Kongl. Maj:t att till Rikets Ständer aflåta den nådiga framställning, hvarom i början af denna punkt förmäles.
Då frågan fortfarande är i fullkomligt enahanda skick, sorn vid förlidna riksdag, och Utskottet destomera saknar anledning tillstyrka Rikets Ständer att frånträda sitt då i frågan fattade beslut, som den af Rikets Ständer vid tvänne föregående riksdagar gjorda underdåniga framställning om skyldighet för institutets föreståndare att deltaga i undervisningen synes Utskottet vara på goda skäl grundad, hemställer Utskottet, att hvad Kongl. Maj:t behagat i förevarande hänseende föreslå icke heller nu måtte af Rikets Ständer bifallas.
Kommande således de för institutet förut beviljade anslag, att under oförändrad egenskap jemväl för instundande statsregleringsår fortfarande utgå. 51:o.
Uti skrifvelse den 18 Juli sistlidet år hade Direktionen för Chalmerska slöjdskolan i Göteborg, jemte anmälan af behofvet utaf en lämpligare och rymligare lokal för skolan än den nuvarande, i underdånighet föreslagit de åtgärder, som, enligt Direktionens tanke, borde leda till uppfyllande af berörda behof, och dervid anfört följande:
Ehuru såväl Frimurarebarnhus-direktionen, hvilken från skolans början den 6 November 1829 intill slutet af år 1836 utgjort skolans Styrelse, som ock den derefter af Kongl. Maj:t förordnade
Direktionen, tid efter annan sökt med begagnande af befintliga tillgångar utvidga och förbättra läroverkets undervisningslokaler, hade dock den svårighet icke kunnat öfvervinnas, som legat deri, att byggnaderna å äldre tomterna ursprungligen blifvit uppförda med hänsigt till helt annat ändamål än det, hvartill desamma sedermera, vid skolans organisation, blifvit använda.
Af undervisnings- och arbetsrummen vore numera endast ritsalen och föreläsningsrummet för kemi lämpliga, såsom från början, med tillbyggnad å sednare erhållna tomter, för de dermed afsedda ändamålen uppförda.
Alla öfriga lokaler för undervisningen vore, både med afseende å utrymmet och anordningen, i hög grad olämpliga.
För att på ett fullt tillfredsställande sätt vinna det önskvärda ändamålet, en ny lokal för läroverket, gåfves, enligt Direktionens åsigt, endast den utväg, att å annan byggnadsplats, än den skolan nu innehade, uppföra berörda lokal, och hade en beräkning öfver löpande kostnader blifvit uppgjord, under den otvifvelaktigt säkra förutsättningen, att Göteborgs stad lemnade kostnadsfri, lämplig byggnadstomt.
Denna beräkning ådagalade, att för en kostnad af omkring 160,000 R:dr kunde uppföras för skolan en fullt tidsenlig och ändamålsenlig lokal, innehållande en hufvudbyggnad i tre våningar samt två flyglar i två våningar hvardera, det hela anordnadt enligt upprättade och af Direktionen den underdåniga skrif - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60.
41 skrifvelsen bilagda ritningar.
Denna byggnad skulle uti första och andra våningarne inrymma verkstäder, laboratorier, ritsalar jemte öfriga undervisningslokaler, rum för samlingarne, bibliothek och vaktmästaren samt uti tredje våningen bostad för föreståndaren.
För anbringande af en värmeapparat, ångmaskin för verkstadens drifvande, inredning af auditorier och laboratorier, m. m., ansåge
Direktionen att ytterligare borde tilläggas 70,000 R:dr, så att hela kostnaden skulle uppgå till 230,000 R:dr; och vore å förslagsritningarne byggnaderna så anordnade, att, genom att utdraga flyglarne, ytterligare utrymme kunde beredas, ifall framtida behof skulle sådant påkalla.
Yid öfvervägande, huru erforderliga medel för utförande af berörda byggnad skulle kunna erhållas, hade Direktionen ansett valet mellan två allernativer kunna ifrågakomma, nemligen att antingen hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om Proposition till Rikets Ständer om erhållande af ett byggnadsanslag till ofvanberörda belopp, eller ock att härtill använda skolans kapitaltillgång, utgörande den 1 Januari 1865 143,807 R:dr 32 öre, jemte de medel, som kunde erhållas genom försäljning af den nuvarande fastigheten och hvilken försäljning ansåges kunna inbringa omkring 100,000 R:dr.
Då Direktionen likväl befarade att det första alternativet icke skulle leda till önsklig framgång, hade
Direktionen, beträffande det sednare, hänvändt sig till Frimurarebarnhus-direktionen, under hvars vård och inseende donationsfonden voro ställd, med anhållan om dess medverkan, under förhoppning att den brist, som genom ett sådant användande af skolans kapitaltillgång skulle uppkomma i årsanslaget, blefve fylld genom ökadt statsbidrag.
Uti skrifvelse den 8 Februari sistlidna år förklarade sig
Frimurarebarnhusdirektionen vilja medgifva kapitalets användande till åstadkommande af ny lokal för skolan på följande vilkor, nemligen: att skolan allt framgent komme att bära namn af stiftaren; att den Barnhus-direktionen nu, enligt nådiga Brefvet den 28 September 1836, medgifna delaktighet uti skolans styrelse och förvaltning icke måtte komma att inskränkas; samt att Direktionen för Chalmerska slöjdskolan borde till Barnhus-direktionen utfärda en icke räntebärande förskrifning å det belopp, hvartill donationskapitalet vid öfverlemnandet uppginge, och hvilken förskrifning borde på Chalmerska slöjdskolans bekostnad intecknas uti den nya skolbyggnaden, för att, i fall skolan framdeles skulle upplösas eller, utan Barnhus-direktionens medgifvande, omorganiseras, Direktionen då måtte kunna återfordra kapitalet, för att använda det i enlighet med testamentets föreskrift.
Då sålunda Frimurarebarnhus-direktionen för sin del bifallit den åtgärd, som skulle möjliggöra utförandet af det sednare alternativ, som här ofvan blifvit framstäldt, hade Direktionen, under förhoppning att Kongl. Maj:t godkände
Direktionens förslag härutinnan och hos Rikets Ständer gjorde framställning om beviljandet af det ökade statsanslag, som för skolan komme att erfordras, beräknat och Kongl. Maj:ts nådiga pröfning underställt den utgiftsstat, som
Direktionen ansett erforderlig för upprätthållandet vid skolan af en grundlig undervisning i öfverensstämmelse med den plan, som de af Kongl. Maj:t nådigst stadfästade stadBih. till B.
Prot. 1865 §• 1866. 4 Sami. 1 Afd. 27 Häft. 6 42 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60. gar lör skolan uppställde, hvarvid Direktionen jemväl fästat uppmärksamheten derå, att, under det nämnda undervisningsplan vore till omfattning och ordalydelse enahanda för såväl Chalmerska slöjdskolan som Teknologiska Institutet, med det tillägg för det förra läroverket, att der äfven skall meddelas undervisning uti arkitektonisk och ornamentsritning samt modellering, hvilken undervisning åter åt Teknologiska Institutets elever lemnades, såvidt ske kunde, vid Akademien för de fria konsterna; så åtnjöte Chalmerska slöjdskolan, på sätt den af Kongl. Maj:t sednast fastställda inkomst- och utgiftsstat utvisade, en sammanlagd årlig inkomst af 21,800 R:dr, eller mindre än hälften af det belopp, som Teknologiska Institutet hade sig af Staten för närvarande tilldeladt.
Då, enligt de för Chalmerska slöjdskolan nådigst stadfästade stadgar, skolans ändamål vore att verka såsom ett högre teknologiskt läroverk, hade
Direktionen, som icke funnit sig kunna föreslå någon inskränkning uti ofvanberörda undervisningsplan, hittills nödgats vidtaga den åtgärd, att låta hufvudlärarne eller lektorerne, hvar för sig, öfvertaga flera läroämnen, samt till följd af otillräckliga anslag varit nödsakad att i underdånighet föreslå, dels lärarearfvoden till särdeles låga belopp med hänsigt till göromålens mängd och vigt, samt dels äfven högst otillräckliga anslag för samlingarnes upprätthållande.
Sålunda hade lektorn i mathematik och teoretisk mekanik äfven fått sig uppdraget upprätthållandet af undervisningen i beskrifvande geometri med tillämpningar; lektorn i allmän fysik och mekanisk teknologi äfven undervisningen i såväl allmän byggnadskonst som väg- och vattenbyggnadskonst samt i maskinlära, och lektorn i kemi och kemisk teknologi äfven undervisningen i mineralogi och geognosi samt ledningen af alla laborationsöfniugar.
Ett sådant sammanförande af flera läroämnen på hvarje hufvudlärare, med inskränkning af lektionstimmarnes antal för hvarje ämne särskildt, kunde dock endast ske på bekostnad af undervisningens grundlighet, och att, oaktadt här framställda ofördelaktiga förhållande, undervisningen vid skolan varit af det gagnande inflytande, som en mångårig erfarenhet ådagalagt, härflöte, enligt Direktionens tanke, derutaf, att läroverket, oaktadt de ansträngande göromålen och de jemförelsevis låga arfvodena, hittills kunnat förfoga öfver nitiska och skickliga lärare.
Då den rationela undervisningen vid ett läroverk af ifrågavarande art endast derigenom kunde blifva fullt tillfredsställande, att läroämnena med tillräckligt antal lektioner uppehölles af personer, som egde motsvarande speciela fackstudier, så skulle ett fortsatt bibehållande vid skolan af berörda förhållande förhindra läroverkets tidsenliga förkofran; hvadan Direktionen ansåge högst nödvändigt, att en lämplig fördelning egde rum af läroämnena på annat sätt än det nuvarande, men hvilket icke kunde ske utan motsvarande tillökning af lärarebiträden.
Vid beräknandet af det bidrag utaf Staten, som skulle erfordras för att kunna upprätthålla läroverket vid dess afsedda verksamhet, hade Direktionen alltså, med afseende dels derå att, enär lektorerne vid Chalmerska slöjdskolan hade lika trägna göromål som lektorerne vid rikets högre elementarläroverk, dock utan att såsom desse vara berättigade till pension, det syntes billigt att löneförmånerne för de förstnämnde bestämdes i någorlunda öfverensstämmelse med de sednares, samt dels äfven derå att anslagen till samlingarne behöfde något höjas, i underdånighet hemställt, att till grund för den nådiga framställningen till Rikets Ständer måtte läggas följande, af
Direktionen upprättade underdåniga förslag till utgiftsstat : Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60. 43 Föreståndaren, förutom bostad i skolans lokal, lön ....
3,500: — arfvode såsom Sekreterare 400: — d:o såsom för närvarande lärare i tillämpad fysik 600: — ^ ggg.
Lektorn i mathematik och beskrifvande geometri med tillämpningar Lektorn i teoretisk och tillämpad mekanik samt mekanisk teknologi *.•••••.
Lektorn i organisk kemi, kemisk teknologi, mineralogi, geognosi och laborationer Läraren i fysik •
Läraren i oorganisk kemi och laborationer Läraren i mathematik och praktisk geometri Läraren i husbyggnadskonst
Läraren i väg- och vattenbyggnadskonst
Läraren i frihandteckning och ornamentsritning Läraren i modellering Bibliothekarien Stipendiaterne (Repetitörer): en å 300 R:dr, 3 å 250 R:dr hvardera . . .
Yaktmästaren, förutom bostad i skolans lokal Premier och extra stipendier åt eleverne Bibliotheket Samlingar af instrumenter och råämnen Laboratorium Mekaniska verkstaden:
Yerkmästaren, lön ., 2,500: — materialier 800:
— Diverse utgifter för ved, kol och ljus, fastighetens underhållande, m. m „ 3,100: - Summa R:dr 33,050:
— Såvida nu donationsfondens kapital komme att användas till uppförande af ny byggnad för skolan och således ingen ränta deraf vidare vore att tillgå för ofvannämnda utgifter, så skulle skolans egna tillgångar inskränkas till räntan å Gibsonska fonden, utgörande 600 R:dr, hvartill komme det nuvarande anslaget till stipendier från Kongl.
Kommers-kollegium, utgörande ett belopp af 450 R:dr, eller tillsammans 1,050 R:dr, som, fråndraget förstnämnda 33,050 R:dr, lemnade en summa af 32,000 R:dr, såsom erforderligt årligt statsanslag till läroverkets upprätthållande.
R:dr årligen, utgjorde den tillökning i årsanslaget, som Direktionen i underdånighet hemställt, att Kongl. Maj:t måtte af Rikets Ständer äska, 18,500 R:dr.
Såsom bevis på att läroverket icke endast vore af lokal betydelse, hade Direktionen slutligen i underdånighet förmält att, under det skolan de sednare åren varit besökt af öfver 100 elever för hvarje läsår, minsta delen tillhört Göteborgs och Bohus län.
Sålunda tillhörde under sistförflutna läsår af skolans 103 elever endast 24 nyssnämnda län, men de öfriga andra delar af riket; hvarjemte skolan nämnda, liksom äfven föregående år, varit besökt af elever från Norge. 3,500: 3,500: 3.500 1,200 1.500 700 900 900 600 400 250 1,050 700 550 800 1,000 1,100 3.300: 44 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60.
Då den föreslagna ombyggnaden af Chalmerska slöjdskolans lokal vore af omständigheterna påkallad och medel dertill kunde inom inrättningens egna tillgångar beredas, allenast densamma betryggades för nödig förhöjning i årsanslaget till undervisningens bestridande; då en tillökning i lärarekrafter jemväl syntes oundgänglig, när denna särdeles gagnande läroanstalt vunne de genom ombyggnaden åsyftade medel till utvidgning och ett ändamålsenligare ordnande af undervisningen; och då emot det uppgjorda förslaget till aflöningsstat någon anmärkning icke vore att anföra; hemställde Departements-chefen i underdånighet, att Kongl. Maj:t ville af Rikets Ständer äska beviljande af en förhöjning i det nuvarande årliga anslaget till skolan med 18,500 R:dr, så att detsamma komme att uppgå till 32,000 R:dr, deraf, oansedt det vore af vigt att det förhöjda anslagets hela belopp redan vid innevarande riksdag för läroanstaltens betryggande bestämdes, likväl, enär de nya byggnaderna icke hunne blifva färdiga förrän år 1868, under år 1867 erfordrades endast så stort belopp, som svarade emot räntan af inrättningens för byggnaderne åtgående kapitaltillgång, från hvilken således under samma år icke kunde beräknas eljest utgående bidrag till undervisningens upprätthållande, — eller i jemnt tal 8,000 R:dr; och har, med bifall härtill, Kongl.
Maj:t äskat den af Departementets-chefen tillstyrkta anslagsförhöjning för nämnda läroverk, af hvilken förhöjning dock under år 1867 icke erfordrades mer än 8,000 R:dr.
Utskottet har tagit denna fråga i öfvervägande; och enär det för det allmänna måste vara af synnerlig vigt, att en läroanstalt, sådan som den ifrågavarande, hvilken hittills utvecklat en berömvärd verksamhet, icke må sakna nödiga medel för den vidare utveckling, som af industriens rastlösa framgång och dess stegrade anspråk på en dylik anstalt oundgängligen påkallas; så och då de af läroverkets styrelse i sådant hänseende föreslagna åtgärder, dels för afhjelpande af behofvet utaf en lämpligare och rymligare lokal, dels för undervisningens bättre ordnande, synts Utskottet ändamålsenliga, och Utskottet vid granskning af det uppgjorda förslaget till stat för läroanstalten icke funnit något att dervid erinra, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer måtte bifalla hvad Kongl. Maj:t i förevarande hänseende behagat föreslå. 52:o. Uti Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof, är, med tillkännagifvaude att särskild framställning derom skulle komma att ske, föreslaget att, såsom tillökning i det nu till den utaf Svenska Slöjdföreningen uti hufvudstaden inrättade söndags- och ajivy.skola utgående årliga anslag, 15,000
R:dr, skulle för år 1867 beviljas ett belopp af 32,000 R:dr.
Sedan frågan om det behöfliga årsanslaget till denna undervisningsanstalt, hvars benämning Kongl.
Majit numera bestämt till slöjdskolan i Stockholm, blifvit behörigen utredd, har Kongl. Majit uti särskild nådig Proposition, införd under N:o 70 i lista Samlingen af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll, för Rikets Ständer framlagt förslag till de anslagstillökningar, som erfordrades, på det att denna för slöjderna och industrien allmänt gagnande skola måtte, efter det Rikets sednast församlade Ständer anvisat medel till uppförande af egen byggnad för densamma, kunna i den nya lokalen utveckla sig på ett tidsenligt sätt och så fullständigt, som möjligt, meddela den för särskilda industriela yrken erforderliga undervisning.
Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60. 45 Slöjdskolans styrelse hade i underdånigt memorial af den 16 Augusti nästlidna år hufvudsakligen anfört följande:
Skolans nuvarande ordinarie inkomster inskränkte sig till:
Statsanslag R:dr 15,000: — Bidrag af Svenska Slöjdföreningen „ 600: — Skol-afgifter för betalande lärjungar, högst „ 4,400: — Summa R:dr R:mt 20,000:
— Ett af Stockholms stad anvisadt anslag af 8,000 R:dr till hyra för skollokalen, som fullt utgått för detta ändamål, komme dock att indragas, så snart skolan tillträdt sitt nya hus, enär staden bidragit till byggnadsanslaget med kapitaliserade beloppet af denna hyresersättning eller med 160,000 R:dr.
Dessutom hade skolan understundom hugnats med gåfvor dels i kontant och dels genom lill kassans förmån qvitterade räkningar, men hvilka sällan öfverstigit beloppet af några 100
R:dr och icke vore att fortfarande påräkna.
Att skolans tillgångar varit otillräckliga, oaktadt den yttersta sparsamhet iakttagits, derom vittnade de hos Kongl. Maj:t år efter annat genom
Kommerskollegium gjorda underdåniga framställningar om uppkommen brist, till hvars fyllande Kongl. Maj:t ock anvisat särskilda medel.
Men behofven voro vida större än att de kunde genom sådana tillfälliga anslag betäckas; och läroanstalten skulle långt för detta hafva dukat under, derest icke tjenstemän och lärare med ett nit och en uppoffring af tid och möda, som vore öfver allt beröm, och utan afseende på pekuniär vedergällning upprätthållit densamma.
Endast härigenom vore det förklarligt, huru skolan med tillräckliga lärarekrafter kunnat hafva sina lärosalar öppna 71 timmar i veckan och under samma tid kunnat bestrida 215J timmars undervisning i 26 särskilda ämnen, samt emottaga ända till 1,371 lärjungar, hvilket var förhållandet under sednast förflutna läroår.
Att fortfarande draga vexel på tjenstemäns och lärares hittills så välvilliga och oegennyttiga uppoffringar, vore att sätta skolan i allt för stort beroende; och då härtill komme, att de flesta vore och måste vara yrkesidkare, hvilkas tid vore ganska dyrbar, så kräfde billighet och rättvisa att dem tillerkändes skälig ersättning för de mödosamma timmar de egnade åt skolans tjenst.
En sådan ersättning hade skolan icke kunnat erbjuda uti den timm-aflöning af 1 R:dr 75 öre för öfverlärare och 75 öre för underlärare, som de fått uppbära och icke sällan hade skolan, af bristande tillgångar, måst utan all ersättning taga deras verksamhet i anspråk.
De kontroller och anteckningar, som måste ega rum vid aflöning för timme, hade gjort detta aflöningssätt motbjudande, ehuru alla villigt underkastat sig detsamma, helst skolans föreståndare och lärare alltför väl insett, att, under hittills varande omständigheter, intet annat aflöningssätt eller högre aflöningsvilkor kunnat åstadkommas.
Till afhjelpande af dessa och dylika missförhållanden ansåge skolstyrelsen den enda rätta utvägen vara att tillerkänna lärarne en fast, årlig lön, i likhet med hvad brukligt är vid alla andra läroverk.
Men då läroämnena äro af så mångfaldigt olika beskaffenhet, att somliga fordra en undervisningstid af ända till 48 timmar i veckan, andra åter en betydligt mindre tid, och då i allmänhet undervisningstiden icke för något ämne är ovilkorligen begränsad, så vore ej 46 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60. heller möjligt att uppgöra ett oföränderligt förslag till aflöningsstat för lärarepersonalen.
Undervisningen i slöjdskolan fordrade tre särskilda klasser af lärare, nemligen öfverlärare, underlärare och biträdande lärare.
För hvarje hufvudämne erfordrades en öfverlärare.
Underlärarnes antal berodde icke blott af antalet hufvudämnen, utan jemväl af antalet underafdelningar, hvari ämnena sönderfölle och hvaruti samtidig undervisning borde meddelas, äfvensom af antalet lärosalar, som för ett hufvudämne vore anvisadt.
Antalet biträdande lärare åter vore ensamt beroende af lärjungarnes antal, hvarvid, allt efter läroämnets olika beskaffenhet, beräknades en lärare för hvar tolfte till hvar fyrationde eller per medium för hvarje tretionde lärjunge.
Enär således vid en läroanstalt för yrkesarbetare hvarken lärarnes tjenstgöringstid eller lärarnes antal kunde för en längre tidrymd bestämmas, utan berodde af sig företeende omständigheter, så hade skolstyrelsen underdånigst hemställt: l:o) att öfver- och underlärarnes årsaflöning måtte få beräknas i medeltal; 2:o) att af deras aflöning fyra femtedelar finge utgå som fast lön och en femtedel såsom tjenstgöringsarfvode; 3:o) att kostnaden för biträdande lärarnes aflöning, som, enligt Styrelsens tanke, lämpligast borde beräknas efter tjenstgöringsveckor, måtte få upptagas till ett approximationsvis beräknadt sammanlagdt belopp; samt 4:o) att det måtte åligga skolstyrelsen att, på grund af lör året upprättad undervisningstabell, fördela löner och arfvoden samt upptaga desamma uti den stat, som vid början af hvarje år till Kommers-kollegium borde ingifvas.
Hvad beträffade aflöningsbeloppen, så ansåge skolstyrelsen, att lön och arfvode tillsammanstagna icke kunde i medeltal sättas lägre än: för en öfverlärare för år till R:mt R:dr 1,600: — „ en underlärare „ „ 450: — „ en biträdande lärare för vecka „ „ 7: — Skolans tjenstemän och betjening utgjordes nu af en föreståndare, en kassaförvaltare, en bibliothekarie och uppbördsman, en matrikelförare, en predikant, en sekreterare, två ordningsmän, en förste vaktmästare och en andre vaktmästare.
Efter skolans inflyttande i sitt nya hus skulle tillkomma: fyra ordningsmän, en machinist och två portvakter.
Efter redogörelse för de åligganden, hvar och en af dessa tjenstemän och betjente tillhörde, bade skolstyrelsen föreslagit deras aflöning samt upprättat för - slag till stat för läroverket, slutande sig å en summa af R:dr 105,000:
Om från detta belopp afdroges skolans enskilda inkomster genom lärjungarnes skolafgifter och Svenska slöjdföreningens bidrag „ 5,000: — så erfordrades statsanslag R:mt R:dr 100,000: — Deraf hade Rikets Ständer redan anvisat „ 15,000: — hvadan skolan hade behof af ytterligare „ 85,000:
— Uti underdånigt utlåtande af den 13 Oktober nästlidna år hade Kommers - kollegium, efter det ytterligare upplysningar från styrelsen för slöjdskolan blifvit meddelade, ingått i granskning af det afgifna förslaget till stat för skolan, och dervid ansett, att, genom minskning i undervisningstimmarne under läseåret, nedsättning i lärarnes arfvoden, hvilka af styrelsen föreslagits med beräknande af er - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 60. 47 sättning åt öfverlärare efter 2 R:dr 72 öre eller något derutöfver, och åt underlärare af 1 R:dr 36 öre i timman, samt föreståndarens, tjenstemännens och en del af betjeningens löneförmåner, äfvensom genom indragning af särskilda ordningsmän och besparing å en del andra utgiftstitlar, — den tillökning i skolans årsanslag, som vore nödig, skulle kunna minskas till 58,000 R:dr, att utgå från den tid, skolan blifvit i sin nya lokal förflyttad.
Sedan ordföranden i skolstyrelsen af berörda utlåtande fått taga kännedom, hade han uti en till Chefen för Civil-departementet ingifven skrift andragit åtskilligt, som i den nådiga Propositionen omförmäles, och hvartill Utskottet endast får hänvisa.