Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till ledamöter i Tryckfrihets-Comitéen, hvar- b uti Justitie-0mbiulsmannen är Ordförande, och om hvilkens å- 1 liggande uti Tryckfrihetslagen stadgas, välje Riksförsamlingen vid /Lvarje lagtima Riksdag Sex för kunskaper och lärdom kände män pä det sätt, att först tvänne lag färne utses, och sedan fyra andre utan afseende pä sådan kunskap.
Afgår emellan Riksdagarne någon af Comiléens ledamöter, välje Justitie-Ombudsmannen och de öfrige ledamöterne en behörig man att det lediga rummet intaga. § 128.
Riksförsamlingen välje vid hvarje lagtima Riks- p dag, efter särskildt fattadt beslut om antalet, Fullmäktige i Riks-Banken och Riksgälds-Contoret; hvilka val förrättas sä tidigt, att de valde kunna, medan Riksförsamlingen ännu samlad är, sina befattningar tillträda. § 12y.
Derjemte skall Riksförsamlingen vid hvarje lagtima Riksdag förordna om Revisorer, att emellan Riksdagarne, enligt dt n Instruction , som Riksförsamlingen utfärdat, öfverse och granska Stats-Verkets, Riks-Bankens och Riksgälds-Contorets tillstånd, styrelse och förvaltning; likväl, hvad Stats-Verket angår, utan rättighet att meddela föreskrifter eller förändringar besluta.
Desse Revisorer, hvilkas antal icke bör understiga Tolf, ej heller öfverstiga Tjugufyra, böra ärligen sammanträda den Femtonde September; hvarje revision bör omfatta ett års afslutade räkenskaper, och icke någon öfverskrida tvä månaders tid.
Falen ske särskildt för hvardera af de revisioner, som innan nästföljande lagtima Riksdag skola förrättas; dock kunna en eller flere personer utses till bägge förrättningarne.
Antalet bestämmes, inom ofvan utsatte gränsor, af Riksförsamlingen.
Revi - . F. 108, t. o. §. 65. . O. § § 66, och 67. R, O. §.68, 40 Comtilutions-UUliotteU Memorial, JW 2. B. O. § 70. »liom. 1. B. O. § 70. Blom. 2.
Ny g. B. O § '28. -B. O. § 09. sors-l>ef'altning må ingen undandraga sig utan sådana skaij sorn, enligt Vallagen, befria från Riksdagsman?!a-befattning. § 130.
Till Fullmäktig eller Revisor må icke någon väljas, icke heller vid sådan befattning bibehållas, sorn icke enligt Viållagen, till Riksdagsman, och, enligt 6y -§ af denna Regerings-Form, till Utskotts-ledamot valbar är, eller sorn vid det verk, hvars förvaltning skall granskas, redovisar eller njuter lön eller annan inkomst.
Är emot Revisor sådant jäf, skola de öfrige Revisorerne om annan persons utseende, efter de i i33 § stadgade grunder, skyndsamt föranstalta. § 131.
Fullmäktige kunna, i och för deras befattning, ej e mottaga befallningar, utom af Riksförsamlingen eller dertill berättigade Utskott eller Revisorer; ej heller Revisorer utan af Riksförsamlingen; ej heller hvarken Fullniägtige eller Revi söler lill redo eller ansvar ställas, utan efter Riksförsamlingens beslut och i laga ordning.
För Full mägli ges eller Revisorers öfverläggningar gälle or öfrigt cle Instructioner j sorn af Riksförsamlingen stadgade liro. § 132.
Val, som i n3, 114, n5, ny, 122, my, 128 eller ■12.9 omförmäles, förrättas af hela Riksförsamlingen sam fäldt.
Den af de båda Kamrarnes Talmän, sorn lill lefnadsåren är äldst, före dervid ordet, och utsätte äfven, efter samråd med Medkammarens Talman, tiden till sammanträdet.
Utskottens Ledamöter mä genom Valmän utses, der Kammare så lämpligt pröfvur. § 133.
Till Fullmäktiges och till Revisorers befattningar, äfvensom till Val-nämnd af en eller annan art, kan Riksförsamlingen, efter särskildt fattadt beslut, utse en eller flera Suppleanter, hvilka i stadgad ordning ingå skola, när Fullmäktig, Revisor eller Valman fränträdt sitt uppdrag.
Ingen annan kan vara Suppleant, än den, sorn till hufvudman valbar är.
Suppleanter kunna utses antingen särskildt, på lika sätt sorn hufviulmännen, eller på en gäng med dessa; men i sednare fallet sker valet alltid på sammanlagda antalet af Hufvudman och Suppleanter, hvarvid det högre röstetalet bestämmer, hvilka, som Constiiutions-UtsJcottets Memorial, M 2. 41 som Hufvudmän äro, äfvensom ordningen för Suppleanters ingående.
Skulle bland Fullmäktige eller Revisorer sä munga ledigheter uppsta, att det utsedda antalet af Suppleanter bejinnes otillräckligt, välje då Justitie-O mbuds mannen och Ledamot erne i T ryckf rihets-Comitéen den eller deni, som ytterligare erfordras. § 134.
Vid val till Fullmäktige, Revisorer samt ledamöter i Val-nämnd och Utskott, äf vensom vid val af ledamöter till Riksförsamlingens /Indra Kammare, äger lottning rum, så ofta valet genom erhållet lika röstetal oafgjordt är.
Lag samma vare vid de val i T ryckf rihets-Comitéen, som i nästföregående § omtalas, och vid alla de val, hvilka, enligt serskildt fattade beslut, Riksförsamlingen, dess Kamrar, Nämnder eller Utskott kunna komma att företaga, sä framt valsättet icke genom ett sådant beslut annorlunda bestämdt blifvit. § 135.
Riksförsamlingen har efter granskning godkänt eller lemnat oanmärkt, bör anses hafva vunnit decharge i afseende på det granskade, och ingen ny till ansvarighet förbindande, granskning af ny Riksförsamling i samma mål vara tillåten; dock hör, oaktadt den af Riksförsamlingen eller dess Utskott eller Revisorer förrättade allmänna öfversigt af Stats-medlens utdelning, viet åligga vederbörande Embetsman att verkställa den serskilda Revision, sorn dem i kraft af deras Einbetsbefattning tillkommer. § 136.
Ej må Riksdag utan Konungens och Riksförsamlingens sammanstämmande beslut kunna upplösas förr, än Sex månader tilländagätt från den dag, då, vid Lagtima Riksdag, Konungen låtit om Stats-Verkets tillstånd och behof Riksförsamlingen underrätta, eller, vid Urtima Riksdag
Riksförsamlingen af hört den i lif omförmä/da berättelse.
Efter nämnde tids förlopp skall Riksförsamlingen åtskiljas, sä vida icke Konungen och båda Kamrarne, hvar för sig, minst fjorton dagar förut hafva Ny S* . O. §. 76. R. F. 5 109.
R, O. jj, 30.
Brot. 1844. 3 Sami. 1 Haft. 9 42 Constitutions-Ulskottets Memorial, N:o 2. öfver en skommit o/n Riksdagens förlängning på bestämd tid.
Der sä oförmodadt hända skulle, alt, när Riksdagen ska/l upplösas, Riksförsamlingen icke hade Staten reglerat eller någon ny Bevillning fastställt, då skall Konungen kunna Riksförsamlingen åtskilja; och fortfara den förra Bevillningen intill nästa Riksdag.
Be villuingens hela belopp bestämdt, men Råks församlingen icke om fördelningen ense, då skola, efter den fastställda Bevillningssummans förhållande till den, som vid föregående Riksdag blifvit fördelad, de i den sista Bevillnings-Förordningen stadgade Artiklar jemnlikt ökas eller minskas; och uppdrage Riksförsamlingen Dess Fullmäktige i Riks-B anken och Riksgälds-Contoret att en ny Bevillnings-Förordning på sådan grund uppgöra och utfärda. R. o. § 74.! § 137.
De allmänna Stadgar och Förordningar, hvarom Konung och Riksförsamling under Riksdag gemensamt beslutit, skola dock endast i Konungens namn och med dess underskrift utfärdas. R. F. § ilo g 138.
Ingen, sorn till Riksdagsman lagligen vald är, kan RP0. § 79. förvisas från Riksdagsort, ej heller af hvad anledning som helst l’er- *• förmenas att Riksdagen bivista, ej heller från något serskildt Riksdagsmanna-ådiggande förhindras.
Undantag härifrån äge dock runi, dels i krigstid för krigsmän, som i Rikets tjenst af Konungen användas, dels för de i 67 § omtalade Stats-RådsLedamöter och Förmyndare, hvilka, ehuru å Riksdagsort närvarande, icke kunna, emot samma §, Riksdagens förhandlingar bivista.
Om sådane till Riksdagsmän i Riksförsamlingens Första Kammare valde äro eller, sedan de här nämnde förhållanden utträdt, valde blifvit, ställe de sig till efterrättelse hvad Vallagens 33 stadgar för den, som af laga förfall hindras.
Aro de ledamöter af Andra Kammaren, anmäle sitt förfall hos Första Kammaren eller Högsta Domstolen. R o | W* § 134.
Blifver någon Riksdagsman, under påstående Riks per, i. dag eller under dess resor till och ifrån Riksdagen, med ord eller gerningar ofredad, sedan han tillkännagifvit, att han i så - Conslitutions-U(skottets Memorial, N:o 2.
43 dant ärende sladd är, eller ock eflcr Riksdagen, på våldsamt säll, i och för Riksdags-göromåien antastad, då skall sådant såsom Edsöres-brolt anses och straffas.
Detta stadgande skall i h varje R ksdagskallelse intagas. § 140.
Ingen Riksdagsman må kunna under tilltal stal- R- 1 §•
110* las eller sin frihet beröfvas för dess gerningav och yttranden k. o.' § 78. uti Riksförsamling, Kammare, Nämnd eller Utskott, utan alt per. i. den Kammare, der han äger säte och stämma, sådant tillåtit genom ett uttryckligt beslut, deruti minst
Fem sjetledelar af de vid omröstningen närvarande ledamöterne instämt.
Men öfverfallet- någon inom Riksförsamlingj Kammare^ f Nämnd, elier Utskott den andra med hugg och slag, eller nytt-1’1"' jaude. jar emot honom vapen, bafve den angripande förverkat lifvet; och må han, utan att vidare njuta Riksdagsmannaskydd, tili behörig
Beskylles Riksdagsman för någon grof missgerning, må han ej i häkte kunna inmanas förrän, elter anställd ransakning, Domaren sådant skäligt pröfval, så vida han ej å bar gerning funnen varder.
Galle likväl, om han elter
Domstolens kallelse, sig ej inställer, hvad allmänna Lagen i thy fall stadgar.
Ej må Riksdagsman häktas för mindre förbrytelser eller för skuld insättas; vare dock lians egendom ej från laga utmätning frikallad.
Icke helier kan någon Riksdagsman från annan ort, medan han för Riksdagens skull sig å Riksdagsorten uppehåller, utom i ofvanomförmälda svårare fall, dragas derstädes för Rätta, med mindre han sökes för gäld; som han under den tiden sig der åsamkat.
Ingen vare tillåtet att ifrån dem, som tili Riksdagen från Landsorterna anländl, utom Husbondens lof och minne, till krigstjenst värfva något Tjenstehjon. § 141.
Man eller någon Corps, Mi- R1 i Lär eller Civi!, eller ock någon Menighet, af hvad namn den nfo. § 77. vara må, antingen af egen drift eller med anledning af befall- per.
2. ning, försöka att våldföra Riksförsamlingen, dess Nämnd eller Utskott, eller någon enskild Riksdagsman, eller störa friheten i 44 Consfitiitions-Utsliottcts Memorial, N:o 2. deras öfverläggningar och beslut, vare sådant ansedt som förriideii, oell ankoimne på Riksför samlin gen alt slika förbrytelser i laga ordning beifra låta.
B. F. § 113, 142.
Riksförsamlingens Fullmäktige och Revisorer moiu. 2 samma säkerhet, sorn i föregående §§ blifvit Riksdagsmän tilllagd.
Taxeringsman, som Riksförsamlingens Bevillnings föreskrifter å dess vagnar tillämpa, skola ej för
Debitering eller Taxel ing kunna till ansvar ställas. ^ § 143.
För de genom föreningen mellan Sverige och Norrige uppkomna constitutionel/a förhållanden galle, hvad RiksActen af den 3> Juli och 6 Augusti i8i5 stadgar, och må samma Riks-Act, i anseende till Sverige, icke ändras, utan att Konungen och Riksförsamlingen, i den ordning io5 § af denna Regerings-Form bjuder, till den ändring samtyckt. § 143.
Vid den Riksdag, dä Konungen till Vallagen och de i denna Regerings-Form intagna stadganden angående Riksförsamlingen Sitt samtycke gifvit, fast ställe Riksens Ständer för Riksförsamlingen sådan arbetsordning, som i j3 § omförmäles, utsatte dagen för Riksförsamlingens första sammanträde till det Andra året efter nämnde Riksdags slut, fördele serskildt emellan Städer och större Köpingar det för dem, och serskildt emellan Länen det för landsbygden, uti Vallagens 8 § bestämda antal Riksdagsmän i Riksförsamlingens Första Kammare och förordne, att alla till
Riksförsamlingens första sammanträde nödiga förberedelser, hvilka Riksens Ständer icke omedelbart kunna vidtaga, må göras, och lände, vid nämnde fördelning och föreskrifters uppgörande, för Riksens Ständer, äfvensom, vid verkställigheten, för öfriga vederbörande, Vallagen till efterrättelse.
I öfrigt gälle Regerings-Formens och Riksdags-Ordtungens föreskrifter om Riksens Ständer till Riksförsamlingens första Comtihitions-UtskotteU Memorial, N:o 2. 45 första sammanträde; meri då erliålle Vållagen och RegeringsJdormens föreskrifter om Riksförsamlingen full gällande kraft, hvarvid likväl iakttages, att den Justitie-Ombudsman och de Fullmäktige, som Riksens Ständer sist valt, fortfara med sin befattning, till dess Riksförsamlingen deras efterträdare utsett.
Denna. § bl ifve vid den Riksdag, då Riksförsamlingen första gången sammanträder, utur Regerings-Formen utesluten. § 145.
Vid den Riksdag dä Konungen till Vallagen ochRegerings-Formens stadgan den om Riksförsamlingen samtycke gifvit, utnämne Riksens Ständer, ståndsvis, Fyratiofem ledamöter af hvarje Stånd till en Nämnd, hvilken skall utse Sjuttio, fem Svenska män, med de i 48 § omförmälda egenskaper, att, dåi Riksf örsamlingen f örsta gången sammanträder, bilda dess /Indra Kammare.
Af nämnda antal utses först Tjugufem, hvilka äga bibehådia sina platser till slutet af den tredje bland de lagtima Riksdagar, vid hvilka Riksförsamlingen utöfvar det kall, denna Regerings-Form den uppdrager.
Dernäst utses de Tjugufem, som böra afgå. vid slutet af den Andra, och sist lika många, som afgå vid slutet af den Första bland omförmälda Riksdagar.
För hvar och en af de valde utfärdas derefter och undertecknas af den främsta i Nämnden närvarande ledamoten af hvarje Stånd en såi lydande Fullmakt: ’'Vid i dag anstäldt val har Riksens Ständers Nämnd ”utsett N. N. att, dä lagtima Riksdagen är .... öppnas, uti ”Riksförsamlingens Andra Kammare taga säte och stämma, ”som han äger bibehålla till slutet af samma (den år .... sam’’manträdande lagtima) Riksdag, hvarå, detta länder till bevis ”och fullmakt. ”N. N. — dA Ny §.
Bik. till 11.
St, Trot. 1844. 3 Sami l Raft. 10 46 Constitutions-Utskottets Memorial, N:o 2.
Och vare sådan Full mag t sä gild, som vore den af Riksförsamlingens Första Kammare enligt f8 § utfärdad.
Denna § varde vid slutet af den tredje lagtima Riksdag, till hvilken Riksförsamlingen sammanträder, utur denna Regerings-Form utesluten.
STOCKHOLM, ELWÉN & GRANBERGS TRYCKERI. 1844. 1 II. Andrings-Förslag till Paragrafer i Successions-Ord/iingen. § 2.
Dör Konung i Sverige, utan att lemna Manlige Bröstarfvingar, men Hans efterlemnade
Drottning sig i välsignadt tillstånd befinner, före Stats-Rådet Regeringen med Kongl. Magt och Myndighet, på sätt och med villkor, som \i och 5n §§ af Regerings-Formen föreskrifva, till dess Riksförsamlingen, å den tid Regerings-Formen utstakar, hunnit sammankomma, då den tillhör, att om Regeringens förande sjelf förordna.
Blifver Drottningens Lifsfrugt af Mankön, förordne då Riksförsamlingen Förmyndare för den omyndige Konungen, på sätt i 52 § af Regerings-Formen stadgadt är.
Blifver Drottningens Lifsfrugt af Qvinnokön, träde den af Ätten, som efter förstfödslorätt den aflidne Konungen i Arf-följden, på sätt i § utstakar, närmast är, såsom Konung till Regeringen. § 8.
Prins af Kongl. Svenska Huset må ej, utan Konungens och Riksförsamlingens samtycke, blifva regerande Furste af Utländsk Stat, vare sig genom val, arf eller gifte.
Sker annorlunda, vare Han och Hans Efterkommande ej berättigade att succedera till Svenska Timonen. § 9.
Skulle den olycka tima, att hela Konungahuset, inom hvilket arfsrätten till Riket räknas, antingen på manliga sidan utginge, eller genom uraktlåtande af hvad denna Successions-Ordning ultr}'ckeligen föreskrifver, förlorat Successions-rätt, vare Timonen ledig till nytt val, och utkore då Riksförsamlingen ett nytt Konungahus. III.
Andrings-Förslag till Paragrafer i T/jckfrikets-Förordningen. § 1.
Mom. 2:0.
Någon tryckningen föregående granskning af Skrift, eller något förbud emot tryckning deraf, skall ej äga rum.
Ej skall någon Bil. lill Coust.
Utsk. är 18 44' Mern.
IV.0 2.
1 I 2 Skrift kunna, före dess utgifvande, Boktryckare, Utgifvare eller Författare affordras, ej eller något för tryckningen eller utgifningen liinderligt inseende öfver Boktryckerier, eller Författare och Utgifvare, vara tillåtet; Läroverken dock deras förra rättighet förbehållen, att öfverse och gilla sådana Afhandlingar, sorn skola på deras Lärosalar offentligen försvaras.
Vill författare eller boktryckare, innan tryckningen, sjelf åt de till tryckfrihetens vård förordnade
Kommitterade öfverlemna en skrift och begära deras yttrande, huruvida åtal derå efter denna Tryckfrihetslag kan egarina, skola Justitie-Onibudsmannen och minst tre Kommitterade, hvaraf en lagfaren, ett sådant yttrande skriftligen afgifva.
Förklara de deruti, att skriften må tryckas, vare då både författare och boktryckare frän allt ansvar frie, och ligge det å Kommitterade. § 2.
Mom. 4:o.
I grund af hvad alla slags Handlingar, i hvad ämne som helst.
Vid föregående tillåtelse skola följande undantag ovägerligen iakttagas: Ått Protokoll, hållna hos Konungen i Miuisteriella Ärenden och Commando-mål, eller Stats-Rådets Protokoll och Handlingar, eller Hemliga Utskottets, eller Gransknings-Utkoltets rörande Stats-Rådet, eller Banko- och Riksgälds-Verkens, eller de, om samma Verks hemliga ärenden, i Banko-, Stats- och G/'«7«A://r>7g.9-Utskotten eller hos Riksförsamlingens Revisorer hållna, icke kunna till tryckning icke uppenbara.
Att ej ...
Femtio Riksdaler.
Att, i hvad Femtio Riksdaler.
Det skall Skillingar.
Att Protokoll ... Skillingar, Att ingen Skillingar.
Att sådant ..... hufvndsaken.
I öfrigt stadgadt är. § 3.
Mom. 6:0.
Smädliga uttryck om Riksförsamlingen, eller någon af dess fördelningar; Brottet skall straffas med Etthundra Riksdalers böter och Skriften konfiskeras. § 5.
Mom. 8:0.
Finner Justitie-Stats-Ministern Högsta
Domstolens afgörande.
Riksförsamlingens Justitie-Ombudsman äge, att, efter erhållen underrättelse skulle erhållas. 3 § 5.
Morn. i4:o.
Skulle den oförmodade händelsen inträffa, att Tryckfrihets-Kommitteen, med anledning af / § 2 Moni., varder lill ansvar ställd på enahanda sätt.
Den man, som af Riksförsamlingen blifvit tillförordnad att hos Högsta Domstolen.
FÖRESLAGEN VAL-LAG. § 1.
Valrätt tillkommer Svensk man, som bekänner sig till Chrisina läran, fyllt tjuguett år, är, och fem är varit, i Riket bosatt, samt 1) å landet äger, med stadgad Krono-Åborätt, eller jör embete eller tjenst, innehafver, jord, bergsbruk eller annan lägenhet, eller ock i Stad eller Köping äger, eller för embete eller tjenst innehafver, hus, tomt, jord eller annan lägenhet; eller 2J medelst contract, sorn emot hans vilja icke kan, efter egarens godtjcko, före den utsatta tidens förlopp häfvas, för lifstid eller minst för fern år legt jord eller bergsbruk af minst Ett Tusen Riksdaler Banco uppskattadt värde å landet, så vida han samma egendom fulla två år innehaft och ännu innehafver; eller 3) annat lofligt yrke, än jordbruk eller bergsbruk, för egen räkning, med en uppskattad behållen ärlig inkomst af minst Tvåhundrade Riksdaler, de tre sista åren idkat och ännu idkar; eller 4) i ordinarie embete eller tjenst, såsom Prest, Civil, Officer, eller vid läroverk, är anställd, af Kronan, Riksförsamling, Stad, Socken, annan menighet eller stiftelse njuter ständig lön, samt från embete, tjenst eller lön icke, utan egen ansökning eller ransakning och dom, kan skiljas; eller 5) från embete eller tjenst af den i 4 morn. nämnde egenskap, efter egen ansökning, erhållit afsked, antingen med Pensionsrätt, som icke utan eget förvållande kan förloras, eller med rätt att bibehålla lönens hela belopp eller viss del deraf. § 2.
Rösträtten beräknas sålunda: 1) enligt 1 mom.
1, för ett uppskattadt egendomsvärde från och med 1000 till 3ooo Riksdaler Banco, en röst; från och med 3ooo till 10,000 Rulr, två; frän och med 10,000 till 25,000 R.dr, tre; frän och med 25,000 till 5o,ooo R:dr, fyra; frän och med 5o,ooo till 100,000 Rulr, fem; samt för 4 fulla 100,000 R:dr och deröfver, sex röster; hvarjemte, då värdet understiger 1000 R-.dr, för hvarje fulla 10 Rulrs uppskattningsvärde beräknas en hundradedels röst; 2) enligt 1 inom. 2, för ett uppskattadt egendomsvärde från och med 10.000 till 30,000 R:dr, en; från och med 30,000 till 100,000 R:dr, två; samt för fulla 100,000 Ra dr och deröfver, tre röster; hvarjemte, då värdet understiger 10,000 R:dr, för hvarje fulla 1000 R:drs uppskattningsvärde beräknas en tiondedels röst. 3) enligt 1 <$* mom. 3, för en uppskattad inkomst från och med 200 till 600 Ralr, en; från och med 600 till 2000
R:dr, två; från och med 2000 till 5000 R:dr, tre; från och med 5000 till 10,000 R:dr, fyra; från och med 10,000 till 20,000 R:dr, fem; samt för fulla 20,000 R:dr och deröfver, sex röster; 4) enligt 1 mom. 4 °°h 5, en röst.
Grunderna för den uppskattning, som i mom. 1, 2 och 3 omtalas, be stämmas af Riksf örsamlingen allena.
Ej må mom. 1, 2 och 3 så tydas, att rösträtt för egendom eller yrke tillägges Kronan, Riksf örsamlingen, Städer, Socknar, andra Menigheter, Stiftelser eller Actie-bolag; ej eller morn, 1 så, att rösträtt enligt detsamma af någon, som från embete, tjenst eller lön kan, utan egen ansökning eller ransakning och dom, skiljas, får beräknas för embetet eller tjensten åtföljande hus, tomt, jord, bergsbruk eller annan lägenhet.
Iironobetjente må hvarken för tjenst eller för thy åtföljande hus, tomt, jord, bergsbruk eller annan lägenhet rösträtt beräkna. § 3.
Rösträtt, som beräknas efter värde af hus, tomt, jord, bergsbruk eller annan lägenhet, åtnjutes å den ort, der det hus eller bergsbruk, eller den tomt, jord eller lägenhet finnes; rösträtt, som beräknas efter inkomst af yrke, der idkaren yrket drifver; och rösträtt efter 1 § moni.
4 Aler 5, der innehafvarén för sin person är skattskrif ven.
Nu står någon å flera orter i f örhållanden, som enligt 1 och 2 medföra rösträtt, då må han å den ort, der sådana förhållanden medföra största rätt, eller åtminstone lika stor, som å någon annan, utöfva rösträtt för dem alla; och vare de då ansedde sä, som vore de alla för handen, der han, i öfverensstämmelse med hvad nu är sagdt, vill rösträtt utöf va.
Ej må rösträtt af någon utöfvas på en gång efter 1 morn. 4 och 5; ej eller på mer än ett ställe för samma Riksdag.
Ej eller må någon vid ett val beräkna 5 Jlera röster än sex; ej heller för Urtima Riksdag rösta på annat ställe, än der han för nästföregående lagtima Riksdag rätteligen varit i röstlängd upptagen. § 4.
Valrätt får icke utöfvas af den, som a) står under förmyndare; eller b) sedan hans egendom till borgenärers förnöjande afträdd och beslut 0111 offentlig stämnings utfärdande fattadt är, icke gitter lagligen visa, att han frän sin vid egendoms-afträdelsen varande skuld är fri; eller c) för nesligt brott på sådana skäl misstänkes, att
Domstol genom laga kraftvunnen dom förklarat saken böra till f ramtiden lemnäs; eller d) utur Riket af vikit; eller eJ förvärfvat medborgarerätt i främmande land; eller f) gått i utländsk tjenst.
De under d, e och f nämnde egel icke ånyo utöfva valrätt förr, än de efter återkomst, eller efter nämnda utländska förbindelsers upplösning, tre år i Riket bott och varit skattskrifne. § 5.
Valrätt är för alltid förverkad af den, hvilken genom laga kraftvunnen dom är förvunnen
Ull nesligt brott eller till köp eller salu af röster för Valmanna- eller Riksdagsmanna-val, eller att i och för fullmägtigskap hafva förledt någon till oskälig rättegång, emot bättre vett drif vit orättfärdig sak eller brukat veterlig falskhet.
Den, som rösträtt enligt 1 och 2 ,§§ på mer än ett ställe för samina Riksdag utöfvat, emot det förbud, som 3 § innehåller, må icke ånyo utöfva sådan rätt förr, än två lagtima Riksdagar fölflutit, efter det han om sådan otillåten röstning öfvertygad blifvit. 11 6 § 6.
Valbar till Riksdagsman i Riksförsamlingens Första Kammare är hvarje valberättigad, sorn bekänner sig till Protestantisk lära och fyllt tjugufem år.
Dä valbarhet upphör, upphör äfven uppdrag, som genom val gifvet är. § y. Ingen, som till Riksdagsman i Första Kammaren blifvit vald, eger undandraga sig detta förtroende, sä vida han icke antingen fyllt Sextio är eller två Riksdagar bivistat eller laga förfall häfver. $ 8.
Af det antal Riksdagsmän, som enligt Regerings-Formens 48 § eger säte och stämma i Första Kammaren, välja Städer och större Köpingar Trettio, och landsbygden, hvartill ock räknas mindre Köpingar, Etthundrade ffrotiofem.
Större Köpingar kallas i denna lag sådana, som ega minst Femhundrade inbyggare.
A hvar femte lagtima Riksdag bestämmes, huru Rikets Städer och större Köpingar, på grund af folkmängd, uppskattningsvärde af fast egendom, samt directa skattebidrag till Statsverket, må indelas till valdistricter, samt huru många af de för landsbygden här ofvan nämnda Riksdagsmän hvarje Läns landsbygd > efter sin folkmängd, må till Första Kammaren utse.
För Riksdagsmanna-val må annan Stad, än Stockholm, icke delas i serskilda valdistricter, ändå att den eger välja mer än en Riksdagsman.