Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dt sk. r:st Bouppteckningar, då behållna summan utgör från och med 50 till 100 R.dr — 4. — då behållna summan utgör från och med 100 lill och med 5,000 R:dr, för hvarje fulla 100 R:dr — 8. — hvarje fulla 100 R:dr, hvarmed behållningen stiger öfver 5/100 till och med 10,000 R:dr - 12. — hvarje fulla 100 R:dr, hvarmed behållningen stiger öfver 10,000 till och med 20,000 R.dr — 16. — hvarje fidla 100 R:dr, hvarmed behållningen stiger öfver 20,000 till och med 30,000 R:dr — 20. — hvarje fulla 100
R:dr, hvarmed behållningen stiger öfver 30,000 till och med 40,000 R.dr — 24. — hvarje fulla 100 R.dr, hvarmed behållningen stiger öfver 40,000 till och med 50,000
R:dr — 28. — samt för hvarje fulla 100 R.dr, hvarmed behållningen sti- ger öfver 50,000 R:dr — 32.
— Har afliden person på flere orter efterlemnat egendom, hvaröfvi sr serskilda bo- uppteckningar blifvit upprättade, skall sammanräknade behållningen enligt dessa bo- uppteckningar, tagas till grund för karteringen.
Trot. iS50 $ 1851. 5 Samt., 1 Aid., 7 Hatt. 1 4 Beviltnings-Utskottets Betänkande, A':o 6.
Fastebref förses med karta-sigillata till en fjerdedel emot hvad för Köpe- och Bytes-bref stadgas, på nedanstående sätt: under 50 R:dr — 3. — från och med 50 till 75 R:dr — 6*. — „ v 75 till 100 R.dr — 9. — „ „ 100 till 125 R. dr ■. — 12. — „ „ 125 till 150 R.dr — 15. — för fulla 150 R:dr — 18. — samt derutöfver för hvarje fulla 50 R:dr — 3.
— I händelse fastebref — — — — — — — Testamenten — — — — — — Ifrån karta-sigillata-afgift befrias — — — c~) de, hvilka göras till Allmänna Undervisnings- ochSkoleinrultningar, Kyrkor, Stipendii-fonder, Pensions-inrätlningar•, Arbetshus, Hospitaler, Faltigförsörjnings-anstalter och i allmänhet fromma Stiftelser, äfvensom Konst- och Vetenskapliga samlingar; och iakttages för öfrigt, att stämplade papperet å Testamente eller Gåfvobref till lagliga arfvingar beräknas endast å det belopp, som öfverstiger arfvingcns egen arfs del. § 5.
Kartering af Öppna Bref, Fullmagier, Konslitutorialer, Afsked m. ni. från Vart Kansli, i hvilken kartering den fordna Ilansligebuhren och Sport— Jerne inom Kansliet samt Sigill-penningarne äro inbegripne.
Bevillning!- Utskottets Betänkande, A: o C, 27 R:dr Sk. F;9C. Fullmakter•, Konstitutorialer, Protokolls-Utdrag m. m., hvarigenom embeten, tjenster, beställningar och sysslor med verklig lön vid civila, militära, ecklesiastika samt andra Stater, af hvad namn de vara må, tillsättas och bortgifvas, böra förses med stämpladt papper till 12 £ procent af lönen (derunder inbegripen kansligebuhr å 7 £ procent) samt 1 r:dr, motsvarande sigillpenningarne.
I detta fall, eller då lönen är underkastad förändring, beräknas karte-beloppet efter medium af de sista fem årens, tjensten åtföljande och till taxering uppgifnc, löneförmåner, för hvilka bevillning efter 2:dra artikeln blifvit erlagd; men för konstitutorial på behaglig tid skall karte-sigillate-afgiften vara 2£ procent af lönen, jemte 7 r:dr, motsvarande kansli-gebuhr och sigillpenningar.
Härvid iakttages, hvad serskildt Militär-staterne angår, att i de fall, då regementet eller korpsen, hvarvid utnämningen sker, icke är och under loppet af de fem nästförutgångne åren varit på full stat, beräkningen sker efter den i 1833 års normal-stat upptagna lön, så vida icke medium af nyssnämnde fem års, tjensten åtföljande och till taxering uppgifna, löneförmåner, för hvilka bevillning efter 2:dra artikeln blifvit erlagd, utan afdrag likväl för ackordsränta, öfverskjuter sistnämnde lön, i hvilken händelse berörde medium tages till grund; äfvensom att, om vid del regemente eller den korps, hvarinom befordran egt rum, olika löner finnas inom samma grad, kartan till fullmakten beräknas blott efter den lön som tillträdes; men sedermera, när högre lön inom samma grad erhnlles, bör transport-resolutionen derom karteras efter beloppet af löntillökningen.
Om någon beställning med lön på stat tillsattes genom general-ordres, anses dessa lika med konstitutorial.
Bevittnings-Utskottets Betänkande, N:o 6.
Då Kongl. Maj:t utnämner någon till beställning af den beskaffenhet, att lön på stat dervid ej åtföljer, eller först framdeles kommer att åtnjutas, hvarunder förstås tjenstegrader i Arméen samt vid Stockholms Borgerskaps Militär-korpser, belägges derom utfärdad fullmakt eller öppet bref, utom 1 r:dr för sigillpenningar, med Stämpladt papper till 12 ^ procent (inbegripen kansli-gebuhr ä 1 \ procent) af den lön, som åtföljer dylika eller med dem jemförliga beställningar; hvarvid iakttages, att för fullmakter i Regemente, Korps eller Arméen, utan afseseende på vid hvilket regemente eller vid hvilken Korps den till högre grad befordrade tjenar, äfvensom för fullmakter vid Stockholms Borgerskaps Militär-korpser, beräkningen alltid sker efter staten för Kronprinsens Hussar-regemente, samt att, i afseende å de serskildta Generals-grad erne i Arméen, Kongl. Maj:ts nådiga bref af den 18 December 1843 länder till efterrättelse.
När någon — — — — — — — — Transporter och hylen inom samma grad och korps, som Kongl.
Maj:t i nåder beviljar, förses med stämpladt papper till lika belopp, som konstitutorial på behaglig tid.
Härvid gäller dock, i afseende på Militär-slaterne, det undantag, som för dylika transporter och byten vid dessa stater här ofvan är stadgadt, äfvensom att, i händelse vid transporter till Regements-qvartermästare- och Regements-adjutants-beställningar, hvilka icke åtfölja viss grad, skulle erhållas högre lön än den, hvarefter stämpel-pappers-afgift för den transporterades vid Regementet eller Korpsen innehafvande tjenstegrad redan blifvit erlagd, resolutionerne beläggas med stämpladt papper för skillnaden emellan dessa löner, likväl icke med mindre än 6 r:dr för Kansli-gebiihren, Bevitlnings-Ulskollels Betänkande, A': o 6.
Resolution eller fullmakt på tjenstebyte 21) R:dr sk. r:st.
Justitie-kanslerens fullmakter: för Lands-fiskaler (inbegr.
Kansli-geb. å 5 r:dr} — Stads-fiskaler i Götheborg samt l:sta klassens städer (inbegripet Kansli-geb. ä 5 r:dr) . . 6: 12. 6: 12. § 6.
Kurtering af öppna Bref, Fullmakter, Konstitutorialer m. m. och Afsked från Rikets Embetsverk och andra offentliga Myndigheter. Xedannämndc utgående expeditioner karteras, som följer:
Fullmakter, Konstitutorialer, Protokolls-utdrag m. m., hvarigenom embeten, tjenster, beställningar och sysslor med verklig lön vid civile, militäre, ecklesiastike samt andra stater, af hvad namn de vara må, tillsättas och bortgifvas af Hof- och Öfver-rätter, Kollegier, Riksmarskalks-embetet, Akademi-kanslerer, Öfver-ståthållareembetet, Kongl.
Direktioner och Komitéer, Cewe/Y^-Post-direktören, Landshöfdingar, Ståthållare, Direktörer vid Kongl. Maj:ts Spektakler, Befälhafvare, Öfverstar, Konsistorier och andre Verk, af hvad namn dc vara må, som dertill ega Kongl. Maj:ts nådiga tillstånd, så väl som af Magistrater och de flere, hvilka ega att bortgifva beställningar och sysslor med lön, böra förses med stamphult papper till fem procent af lönen.
Åtföljes tjensten af extra ordinarie inkomst — — — — R:dr sk. r:tt.
Konsistoriernes
Fullmakter å pastorat böra, i stället för Kansli» gebiihren, dessutom beläggas med stämpladt papper till följande belopp, nemligen: För Första klassens pastorat „ Andra klassens pastorat T Tredje klassens pastorat 8: 16, 3: 16. 2: - 30 Beoillnings-Ulskottets Betänkande, N:o 6. § * Undanlag ifrån och lindring uti föregående stadganden; hvilka undantag och lindringar dock ej sträcka sig till del af stämplade pappers-af giften, sorn utgår i stället för den fordna Kansli-gebuhren och Sigillpenning arne, utom i de fall, då befrielse i anseende till fattigdom är medgifven. i:o
Från stämpladt papper befrias i Afsked för Soldater, Båtsmän och Spel i nummer, med flere af gemenskapen vid militären.
Ansökningar till Kongl. Maj:t af Allmogen, Soldater och Kronans Båtsmän, med flere af gemenskapen vid militären; Ansökningar — i brottmål och fiskaliska aktioner, samt i alla sådana ekonomi-, politi— och militär-ärenden, hvilka antingen kunna röra någon hel menighet eller hafs7a afseende på allmänna och kommunala onera, såsom publika byggnader, fråga om Krono- och Kyrko-tionde samt Prest-rättigheter, vägars och broars underhållande, kneckte-, rustnings- och roterings-skyldigheters utgörande, krono-, fång- och gästgifveri-skjuts med mera dylikt, jemte de utlåtanden, bevis och expeditioner, som Domare och Embetsmän i dessa ärenden meddela; — permissions-, af Soldater och Båtsmän, med flere af gemenskapen vid militären, för att utom
Länet söka arbetsförtjenst; Bevillnings-Utskottels Betänkande, N:o 6.
Batsman, se ansökningar. 31 Konstitutorialer ofh Förordnanden sä väl vid allmänna verk, som enskilda Stiftelser, då lön eller arfvode icke åtföljer-, Permissions-sedlar, som af Officerare utgifvas för Korporaler vid Infanteriregementena samt Soldater och Båtsmän, när de i sine angelägenheter ej resa utom Länet; börande de i annat fall vara försedde med vederbörligt resepass, karteradt på sätt 4 § 2 mom. utvisar.
Sockenstämma-, Kyrkoråds och Socken-nämnds-yxotdkoW samt Utdrag derutur; Testamenten till maka och skyldemän i rätt upp- och nedstigande led, syskon och deras afkomlingar samt till allmänna Undervisnings- och SkoleInrättningar, Kyrkor, Stipendii-fonder, Pensions-inrättningar, Arbetshus, Hospitaler, Fattigförsörjnings-anstalter och i allmänhet fromma Stiftelser, äfvensom konst- och vetenskapliga samlingar, samt sådane testamentarisk» dispositioner, hvilka i kontant eller värde icke uppgå till 300 r:dr. 2:o Lindring den nu fastställda stämplade pappers-afgiften njute Allmogen, Soldater och Kronans Båtsmän med de flere af Gemenskapen vid militären i så måtto, att — — § 8.
Kartering af Kontrakter, Köpe-afhandlingar och Förbindelser m. m. emellan enskilde personer. 32 Beoitlnings-Vtskoltels Betänkande, N:o 6. 4:o. Köpe,- Bytes- och Gåfvo-bref på fast egendom å landet och i städerne, Bruk och Manufaktur-verk, Smiden och Smides-rättigheter samt Hammarskatter, Frälseräntor, Fabriker eller andra inrättningar, med hvad mera som under eganderätt föryttras och vid Domstolarne uppbjudes eller iuteckuas, förses med stämpladt papper efter värdet, nemligen:
Under 50 R:dr ....... — 12. — från och med 50 till 75 R:dr . . . . — 24. — från och med 75 till 100 — .... — 36. — från och med 100 till 125 — . . . 1: — — från och med 125 till 150 — . . . 1: 12. — för fulla 150 R:dr . . , . . . 1: 24. — och derutöfver för hvarje fulla 50 R.dr . . . — 12. — Varder Köpe-, Bytes- eller Gåfvo-bref, förr än uppbud eller inteckning skett, n annor man transporleradt eller öfverlåtet, belägges handlingen med ny charta efter nyssberörde grund för hvarje transport eller öfverlåtelse.
Köpe,- Bytes- och Gåfvo bref om Skepp, — — — — — § 10.
Om Stämpling af Tidningar. l:o Hvarje utkommande tidnings-mimmer, tryckt på halft ark eller derunder, förses med en röd stämpel till två runstyckens belopp; från ett halft till och med ett helt ark med en stämpel till 2^ r:st; derutöfver till och med 1 £ ark, 3 r:st o s. v.; och skall med halft ark förstås papper, hvars yta innehåller en och en hall qvadratfot, eller 150 qvadrat-deeimaitum.
Tidningar, med sådan stämpel försedde, äro, vid af sändningen från trycknings-orten, från postporto-afgift frie. 2:o
För tidningar åtföljande bihang gälla samma stadganden; dock vare sådana bulletiner, som på Kongl.
Majits befallning tryckas på serskilda blad och innefatta officiella underrättelser samt åtfölja Sveriges Post- och Inrikes Tidningar äfvensom tidning tillhörande plancher, frie från stämpling. 3:o Bevillnings-Utskottets Betänkande, IS:o 6. 33 3:o
Vill utgifvare af annan periodisk skrift, än tidning, eller af så kallad brochure, som utgöres af en tryckt afhandling, fulländad i ett häfte och som ej öfversliger fyra ark, njuta portofrihet för o/sändande deraf med posten inom landet, vare han, emot half stämpel-afgifts erläggande och så vidt en slik afsändning icke anses föranleda till uppehåll i bref-postens ordentliga gång, dertill, efter serskildt medgifvande af f?«wer«/-Post-Direktörs-lEmbetet, berättigad; varande utgifvare, sorn för sådan periodisk skrift eller brochure åstundar portofrihet, pligtig att, innan något exemplar deraf afyttras, icke allenast en dylik sin åstundan anmäla, i Stockholm omedelbarligen hos Éreweraf-Post-Direktören, och i landsorterue hos Kongl. Maj:ts befallningshafvande eller, der de ej linnas, hos stadens Magistrat, samt vid denna anmälan aflemna ett exemplar af den tryckta skriften, utan äfven, derest portofrihet af 6re«era/-Post-Direktören, efter pröfning af hvarje sådan anmälan, beviljas, låta mot ofvan stadgade afgift och på det sätt, föregående 2:ne momenter innehålla, stämpla hela upplagan af samma sitt arbete, dervid tillhörande plancher dock äro från stämpling frie; och kommer han, i händelse något exemplar af skriften eller brochuren anträffas ostämpladt, att, likasom utgifvare af ostämplad tidning, vara underkastad ansvar, enligt hvad i 14 § finnes stadgadt.
Då någon i landsorten anmäler sig till portofrihet för periodisk skrift eller brochure, insände Kongl.
Maj:ts befallningshafvande eller magistrat underrättelse derom, jemte det sådan anmälan bilagde exemplar af skriften, till Cewer«/-Post-Direktören, som alltid låte i Post- och Inrikes-Tidningarne, minst 3:ne gånger, kungöra titeln å den periodiska skrift eller brochure, för hvilken utgifvare sökt och vunnit portofrihet; dock gälle denna portofrihet endast för af sändningen från tryckningsorten % 11- Serskilda åligganden i afseende pä författningens handhafvande. 3:o
Domare eller andre, hvilka, i och för deras tjenstebefattning, emottaga skrifter och handlingar, böra, vid det i 14 § stadgade ansvar, tillse, att ingifne Bih. lill R.
IS5U y iSöi. 5 Sami , 1 Aid., T Baft. 5 34 Eevillnings-UlskoUels Betänkande, N:o 6. handlingar äro riktigt karterade och stämplarne annullerade, på sätt 3 § 6 moni. föreskrifver; men, i händelse sådant af part uraktlåtes, bör den Embets- och Tjensteman, som handlingarne emottager, besörja fullgörandet häraf, emot rättighet att för lesväret dermed för hvarje sådan karta beräkna sig två skillingar, hvilka jemte lösen tecknas å handlingen. % 13 Domstol i mål, rörande stämplade pappers- af giften. l:o Öfverträdelse af denna författning pröfvas och afdömes i den Hatt eller det Embetsverk, der försnillningen eller förseelsen gjord eller upptäckt är; men eger Verket eller Embetsmannen ingen domsrätt, förvises målet till Härads- eller Rådstufvu-rätt.
Maj:ts Befallningshafvande och Konsistcrierne äro äfven behörige att döma öfver de förbrytelser, som emot denna författning hos dem förekomma. § 17.
Försäljning af slämplädt papper. l:o Kollegier, Konsistorier, Embetsverk och Embetsman erhålla, mot redovisningsskyldighet och borgen, lika med hvar och en annan, som på kredit emottager stämpladt papper, samt med rättighet till provision, på sätt i 18 § stadgas, det för utöfningen af deras embete erforderliga stämplade papper. § 20. 4:o Stämplade pappers-förrådet skall, lika med den öfriga ränteri-uppbörden, inventeras de sista dagarne i Juni och December månader, samt instrumenten deröfver åtfölja de halfårs-förslag, som, enligt nästföregående 3:dje punkt, böra till Stats-kontoret insändas.
Bevillnings-UlsJcollefs Betänkande, N:o 7. 33 N:o Ank. till Exp.-Utsk. den 16
Haj 1851, kl. 3 e. m.
Betänkande, angående stämpling af spelkort och af giften derför.
Det åligger Bevillnings-utskottet, bland annat, att afgifva förslag, angående den bevillnings-afgift, sorn bör erläggas för spelkort och de öfver afgiftens behöriga nigörande erforderliga kontroller; och som, enligt hvad Utskottet inhemtat, beloppet af de medel, som för kortstämplingen influtit år 1841, eiler året näst före tillämpningen af den förhöjning i stämplings-afgiften från 6 till 8 sk., som vid dåvarande riksmöte beslutades, samt af de förändrade bestämmelser, som då tillika föreslogos, och genom Kongl, förordningen den 23 Februari 1842 föreskrefvos, utgjort endast (>,781 r:dr 15 sk. 6 r:st., men redan påföljde år, eller då berörda Kongl, förordning trädde i kraft, uppgått till 15,179 r:dr 23 sk. 6 r:st, samt derefter så betydligt tilltagit,, att det under de sistförflutna åren utgjort: 1818, 31,392 r:dr, 1849 , 29,878 r:dr 32 sk., samt år 1850 , 31,334 r:dr; så och enär utaf den betydliga inkomst, som sålunda genom kortstämplingen influtit under dessa sistberörda år, jemförd med den, som före år 1842 kunde påräknas, ändamålsenligheten af de nu härom gällande föreskrifter synes vara öfvertygande ådagalagd, samt någon ändring deruti icke blifvit inom Riks-stånden ifrågasatt, anser sig
Utskottet böra förnya dess vid sista riksdag gjorda, af Rikets Ständer godkända, hemställan, att bevillningen af spelkort må intill nästa statsreglering utgå till oförändradt belopp, nemligen åtta skillingar banko för hvarje kortlek, samt att, med anmälan härom, anhållan bör hos Kongl. Majit i underdånighet göras, att ofvanberörde nådiga förordning af den 23 Februari 1842 må fortfarande få tjena till efterrättelse.
Slockholm den 8 Maj 1851. 36 Beviilnings- Utskottets Betänkande,, lY:o 8.
Alik, till Exp.-Utsk. den 16
Maj 1851, kl. 3 e. m..
Betänkande, angående städernas salu-accis.
Jemlikt 59, 60 och 61 §§ Regeringsformen^ åligger det Bevillnings-utskott»t: att afgifva förslag i afseende på utgörandet af städernas salu-accis, hvilken vid sista statsregleringen beräknades till 3000 R:dr, men uti Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående statsverkets tillstånd och behof blifvit, i anseende dertill att städerna Kalmar, Lindesberg, Upsala, Wisby och Carlshamn från salu-accis befriats, och dylik befrielse för andra städer, innan nästa stats-reglering vidtager, jemväl kunde komma att ega rum, föreslagen att nedsättas till 2000 R:dr.
I öfverensstämmelse med hvad Rikets Ständer vid flera föregående Riksdagar i denna fråga beslutat,, nemligen att de städer, uti hvilka rättighet att utan afgift införa och försälja, kött, bröd och dricka ännu icke vore landtmannen medgifven, fortfarande borde erlägga den genom Kongl.
Kungörelsen den 30 November 1810 för dessa städer stadgade salu-accis-ersättnings-afgift, intilldess införsels- och forsäljnings-frihet af nämnde förnödenhets-artiklar uti någon af dessa städer medgifves, då, året efter det införselsfriheten beviljats, samma stad skulle befrias från berörde afgifts utgörande, har Bevillnings-utskottet, som inhemtat, att fri- och obehindrad införsel och försäljning af kött, bröd och dricka blifvit sedan sista riksdag i nåder medgifven icke blott, på sätt i sistnämnde Kongl. Proposition uppgifves för Kalmar den 27 Oktober 1848, för Lindesberg den 27 Juni 1849, för Upsala den 1 Augusti 1849, för Wisby den 21 Augusti 1850 och för Carlshamn den 28 Augusti: 1850, utan äfven,, efter tiden för aflåtandet af nämnde nådiga Proposition, för Gefle den 25 November 1850, hvilken omständighet likväl, enär sammanlagda belöppet af hvad från samtliga dessa städer såsom salu-accis utgått, inskränker sig till 725 R:dr, icke synes böra föranleda till någon ytterligare nedsättning i den summa Bevillning!-Utskottets Betänkande, N:o 8. 37 2000 R:dr, Kongl.
Majit ansett kunna på denna inkomsttitel hädanefter beräknas, funnit Sig, jemte anmälan, att äfven staden Köping redan under dea 28 September 1836 blifvit i nåder medgifven befrielse från utgörandet af den staden till belopp af 50
R:dr åliggande salu-accis, och att således nämnda belopp redan vid 1841 års statsreglering bordt ur tariffen till repartition af salu-accis-ersättningen till städerna uteslutas, böra föreslå, att, dels de öfriga städer, uti hvilka rättighet att, utan afgift, införa och försälja kött, bröd och dricka, ännu icke är landtmannen medgifven, fortfarande böra erlägga ifrågavarande salu-accis-ersättningsafgift, intilldess sådan införsels- och försäljningsfrihet uti någon af dessa städer varder beviljad, då, året derefter, samma stad befrias från erläggandet af berörda afgift, dels ock, på sätt Kongl.
Maj:ts nådiga Proposition i denna del innehåller, en summa af 2000 R:dr må vid stat sregleringen upptagas såsom städernas salu-accis-afgift, att fördelas och utgå enligt härhos bilagde förslag till förnyad Tariff fur fördelning af salu-accis-ersättningen utaf städerna, hvilken tariff, i händelse den af Rikets Högiofl.
Ständer godkännes, skulle komma att på vanligt sätt såsom bilaga åtfölja den blifvande bevillnings-stadgan..
Stockholm den 8 Maj 1851'.. 36 Bevillnings ■ Ut,skottets Betänkande, N.a 8.
Tariff till fördelning af Salu-Accis-ersätlningen utål Städerne.
R:dr ii: dr Stockholm Transport 2,055 Götheborg 800 Westervik . Ystad ..........
Örebro ..........
Gefle Norrköping . . . . . . • • 300 Fjerde klassen.
Arboga .
Andra klussen.
' Christinehamn • 40 Calmar Halmstad ......... 20 Carlskrona 400 Hedemora Malmö 160 Helsingborg 65 Upsala . . . . . Hernösand Westerås Hudiksvall. Wisby Köping . . Tredje klassen.
Luleå Borås 20 Mariestad 20 Carlshamn Piteå Carlstad .
Sala . . . . Christianstad 90 Sundsvall Fahlun Söderhamn ........ 15 Jönköping . . . 50 Söderköping 25 Landskrona 85 Umeå Linköping 100 AYadstena 30 Lund Warberg 20 Nyköping 50 Wenersborg 25 Uddevalla Wexiö Transport 2,055 Transport 2,315 BevHInings- Utskottets Betänkande, N:o 8. 39 R:dr R:dr Transport 2,315 Transport 2,445 Femte klassen.
Norrtelje 25 Alingsås —•— Philipstad 25 Askersund .......... 25 Sigtuna Cimbritshamn .
. „ Skanör och Falsterbo .... 15 Skara .. . Engelholm 5 Skenninge 25 Enköping ........
. . Sköfde .
Eskilstuna Strengnäs Falkenberg . . ........
Strömstad Falköping Säther Grenna . ... ^ — Södertelje .
Hjo Sölvitsborg Kongelf ..........
Thorshälla . . Kongsbacka . 15 Trosa -- — Laholm Ulricehamn Lidköping 50 Wimmerby Lindesberg Åmål . 10 Mariefred Öregrund Marstrand . 20 Östersund Nora .
Östhammar Transport 2.445 Summa il:co ll.dr 2,530 40 Bevillnings-UlskoUets Betänkande, N:o 9.
Ank. lili Exp.-Utsk. d. 17
Maj 1851, kl. 1 e. m.
Betänkande} angående Postbevillningen.
Sedan Ridderskapet och, Adeln, Preste- och Borgare-stånden bifallit och Bonde-ståndet afslagit Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-utskottens Betänkande N:o 2, i anledning af väckta motioner om bestämmande af medelporto och införande i sammanhang dermed af åtskilliga andra förändringar i afseende å inrikes brefvexlingen; samt Rikets Ständer sålunda, i enlighet med Utskottens förslag, beslutat, att nämnde motioner för det närvarande icke skulle till förändring i gällande föreskrifter föranleda; så har Bevillnings-utskottet, jemlikt sin i grundlagarne stadgade pligt, företagit frågan om postbevillningens utgörande, samt i sådant hänseende granskat gällande post-rtaxor och i sammanhang dermed till behandling förehaft en af Herr af Dahlström, G. J., hos Ridderskapet och Adeln väckt motion, hvari, med åberopad anledning af det missnöje, hvilket å Gottland försports deröfver, att ett drygare postporto blifvit bestämdt för Wisby, än för andra orter, så att t. ex. för hvarje bref af ett lods vigt på Stockholm erlades i porto 10 sk. banko, och att Wisby sålunda i afseende å brefporto blifvit satt i jemförelse med Piteå, Luleå och Neder-Calix, ehuru afståndet emellan Stockholm och Wisby icke utgjorde mycket utöfver
Udel af våglängden till nyssnämnde post-stationer, motionären fästat uppmärksamhet på detta missförhållande samt, enär ändamålet med post-kommunikationer vore att underlätta gemenskapen Sverges provinser emellan och derigenom befordra lif och förkofran i åkerbruk, handel och näringar, yrkat, att postporto för Wisby måtte varda nedsatt till likhet med hvad det utgör för andra, äfven mera aflägsna, orter på fasta landet, nemligen till 8 sk.
B:co lodet emellan Wisby och Stockholm, samt i förhållande derefter emellan Wisby och Andra orter.