Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet anser sig här böra i korthet erinra om de hufvudämnen, som innefattas under denna vetenskap.
Dit hänföres nemligen, utom den s. k. allmänna fysiken eller läran om kropparnes allmänna egenskaper, först mekaniken, såväl den theoretiska, hvilken afhaudlar lagarne för ali rörelse, som den praktiska, afseende tillämpningen af dessa lagar, hvarpå, bland annat, grundar sig maskinläran, erfordrande, ensam för sig, mångåriga studier, innan någon fullständigare kunskap deri kan vinnas; — vidare akustiken, innefattande, bland annat, de naturvetenskapliga grunderna för tonkonsten och musikaliska instrumenters sammansättning; — optiken, hvars praktiska resultat visat sig i svnsinnets skärpande samt deraf föranledda mångfaldiga och storartade upptäckter såväl inom astronomien som i alla de industrigrenar, der, i synnerhet på sednaste tider, mikroskopets användande medfört utomordentligt gagn, — förutom den helt unga gren af denna vetenskap, sorn benämnes fotografi; — värmeläran, af hvilken här endast må nämnas den del, som afser ångans användning såsom drifkraft, saint slutligen clektricitetsläran, hvars nyaste upptäckter ledt till kommunikationsmedlens fullkomnande på ett sätt, som förr ej ens kunde anas, och hvilken vetenskap för öfrigt både inom industriens och äfven inom medicinens område synes blifva allt mera anlitad.
Sedan vid universitets-undervisningens ordnande det länge ansetts nödigt, att i hvarje mera omfattande ämne borde finnas icke allenast en profession, utan ock en särskild lärarebefattning till professorens biträde vid ungdomens handledning, torde, i betraktande af hvad nu blifvit anfördt, icke vara något tvifvel, att ej sådant numera jemväl för fysiken är i hög grad erforderligt, helst äfven i detta ämne måste för ungdomen vara att tillgå en samling af apparater och instrumenter, Bih. till B.
4 Sami. 1 A/d. 2 Band. 16 Haft. 4 26 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 123. genom hvars tillhandahållande för de studerande samt vård och underhåll lärarnes tid iche obetydligt tages i anspråk.
— Då dertill kommer att ett ändamålsenligt ordnande af undervisningen i denna vetenskap är af synnerlig vigt med afseende på såväl dess omfattande inverkan å alla industriens grenar, som dess egenskap af allmänt bildningsmedel; och då en tillökning i lärarekrafter i detta ämne vid universitetet under närvarande förhållanden särskildt påkallas deraf, att fysiken numera, enligt den sednaste Skol-stadgan, utgör ett af de ämnen, hvaruti undervisning skall meddelas vid alla fullständiga elementar-]äroverk i riket, — lian Utskottet, för sin del, icke annat än erkänna nödvändigheten deraf, att medel varda anvisade för en adjunktsbefattning i detta ämne vid Upsala akademi, och tillstyrker således, att, på det ännu en ständig lärare i den fysiska vetenskapen må kunna vid Universitetet anställas, de för nämnda Akademi afsedda adjunktsbefattningar med högre lön må tillökas med en sådan befattning, och det härför erforderliga anslag, 2,500 R:dr årligen, af Rikets Ständer beviljas, att från och med nästkommande år utgå. 26:o.
Uti en hos Riddcrskapet och Adeln väckt, till Utskottets behandling öfverlemnad motion har Herr G.
Cederschiöld fästat uppmärksamhet derå, att den med professionen i ny-europeisk linguistik vid de båda universiteten förenade lön utgjorde endast 4,000 R:dr, då deremot alla öfriga professorer derstädes, hvilkas aflöning vore bestämd till visst belopp i penningar, åtnjöte en lön af 4,500 R:dr.
I anledning häraf och enär något giltigt skäl till en dylik skilnad i löneförmåner för befattningar, hvarmed enahanda ansvar och åligganden vore förenade, icke förefunnes, har motionären hemställt, att lönerna för förstnämnda professioner måtte varda fastställde till enahanda belopp, som för de öfriga utgår.
Delande motionärens åsigt i denna fråga, har Utskottet funnit sig höra tillstyrka, att lönerna för de vid rikets båda universiteter inrättade professioner i ny-europeisk linguistik måtte höjas hvardera med 500 R:dr, och således en årlig tillökning af 1,000 R:dr i an slaget till universiteterna för detta ändamål beviljas. 27:o. Till Utskottet är vidare af Riddersliapet och Adeln remitterad en inom samma Riks-Stånd väckt motion, deruti Grefve UI.
A. Taube hufvudsakligen anfördt, hurusom det nästan i alla lifvets förhållanden vore af icke ringa vigt att känna de lagar, efter hvilka industrien i allmänhet under sin mångfaldiga utveckling har att verka.
Läran om dessa lagar, eller stats-ekonomien, hade visserligen redan i viss mån utgjort föremål för akademisk undervisning vid Upsala universitet, men den voro derstädes anvisad en högst underordnad ställning, i sammanhang allenast med läroämnena för den juridiska bildningen, och i brist på tillräckliga lärarekrafter, endast högst ofullständigt behandlad.
Berörda vetenskap vore dock, såsom ett väsendtligt bildningsmedel, väl förtjent af sjelfständig behandling och en egen lärostol, i likhet med hvad vid flera främmande universiteter voro förhållandet; och har derföre motionären föreslagit, att Rikets Ständer måtte anvisa en summa af 4,500 R:dr årligen till inrättande vid förenämnde universitet och inom filosofiska fakulteten af en profession i stats-ekonomi; — uti hvilken motion Stats-Utskottets Utlåtande N:o 123. 27 Herr Olivecrona instämt, dock med förbehåll att det måtte på Kongl. Maj:t bero att bestämma, för hvilken fakultet den nya professionen borde afses.
Ehuru det måste erkännas såsom önskvärdt, att undervisningen vid universiteten kunde så ordnas, att särskilda lärareplatser inrättades för hvart och ett af do vigtigare lärareämnena, till hvilka stats-ekonomien onekligen bör hänföras, har likväl Utskottet icke kunnat antaga, att det af motionären uppgifna behof — då någon framställning derom hvarken af den akademiska Styrelsen eller af Kongl. Maj:t blifvit meddelad — för närvarande är bland de för Upsala akademi mest oundgängliga; — och vid sådant förhållande, tinner Utskottet cj skäl att till förevarande motion tillstyrka bifall. 28:o. Genom remiss från Prcste-Ståndet har Utskottet cmottagit en derstädes af Prosten Schram väckt motion, hvaruti, bland annat, anföres, hurusom med docenturen i pastoral-theologi vid Upsala universitet vore förenad skyldighet att meddela undervisning i seminarium för prestkandidaters förberedande bildning.
En ersättning för detta mödosamma arbete hade blifvit nämnde lärare på sådant sätt beredd, att genom ett Kanslers-bref stadgats, det samma docent tillika städse skulle vara theologiska fakultetens notarie, för hvilken befattning löne-inkomsterna då uppgingo till omkring 450 Rxlr.
Men detta stadgande vore genom de nya akademiska institutionerna till all kraft och verkan upphäfdt och docenten i pastoral-theologi således tillskyndad en förlust af inkomster, som tillförene åtföljt hans befattning.
Visserligen voro ifrågavarande docentur för närvarande obesatt, men då såväl professorn som adjunkten i meranämnde vetenskap utan tvifvel fortfarande vore af sådant biträde i behof, har motionären föreslagit, att för en theologi* pastoralis docens vid ofvannämnde universitet måtte såsom arfvode för hans biträde vid prestkandidaters förberedande undervisning anslås ett årligt belopp af 500 Ridr.
Donna fråga synes Utskottet vara af sådan beskaffenhet, att, innan vederbörande Universitets-styrelse densamma hos Kongl. Majit i underdånighet anmält och nådig framställning i ämnet blifvit af Kongl. Majit meddelad, Ilikets Ständer svårligen kunna derom besluta; i följd hvaraf Utskottet hemställer, att Prosten Schrams motion ej må till vidare åtgärd föranleda. 29:o.
I afseende å Lunds universitet har Kongl. Majit, — jemte ofvan omförmälda framställning om förhöjning af anslaget för stipendier åt theologi* studiosi, — i öfrigt äskat följande årliga anslag, nemligen: a) till Bibliotheket'. 2,800 Iiidr.
Då, enligt hvad Utskottet inhemtat, hela årliga tillgången för bibliotheket icke kan beräknas till mera än 7,200 flidr, hvilket, vid jemförelse med Kongl. Bibliotheket i Stockholm och universitets-bibliotheket i Upsala, som hvardera hafva att till bokinköp använda 12,000 Ridr, synes vara nog ringa, om ifrågavarande bibliothek skall kunna tillegna sig de vigtigare bland årligen utkommande arbe ~ O o o ~ ten i vetenskapernas mångfaldiga olika grenar, har Utskottet ansett sig böra tillstyrka, att den nådiga framställningen af Rikets Ständer bifalles. 28 State- Utskottets Utlåtande N:o 123. b) till den Kemiska Institutionen: 800 R:dr.
Af denna anslagstillökning äro 500 R:dr afsedda att anyändas för mineralsamlingar och återstoden, 300 R:dr, till lönförbättring för den vid institutionen anställde vaktmästaren; och då samma tillökning lärer vara behöflig, om institutionen skall kunna blifva i tillfälle att fullt motsvara sitt ändamål, får Utskottet jemväl denna nådiga begäran till bifall hos Rikets Ständer förorda. c) till lön för en ny professor i medicin 4,500 R:dr; •—i afseende hvarå Stats-Rådsprotokollet innehåller, att en ny profession i medicinsk kemi blifvit af Kommittéen för den medicinska undervisningens ordnande förordad såsom en bland de i främsta rummet och oundgängligt nödiga lörstärkningarne i de medicinska läroverkens lärarekrafter, och att behofvet deraf, på sätt Kanslern jemväl i underdånighet anfört, vore grundadt i den medicinska vetenskapens utveckling inom sina hufvudgrenar och undervisningens deraf uppkommande anspråk på nya ledare; — och får Utskottet, med afseende å det sålunda vitsordade behofvet af den ifrågaställda nya lärarebefattningen, tillstyrka, att förevarande nådiga framställning måtte af Rikets Ständer bifallas. d) till lönförhöjning: för förste amanuensen vid bibliotheket ....
Rmt R:dr 900: andre amanuensen derstädes ,, „ 550: 1,450: läraren i gymnastik och fäktkonst ....
„ „ 250: — kapellmästaren „ „ 100: — ritmästaren „ „ 550: — 900‘ eller tillhopa R:dr 2,350: ■—■ Sedan Utskottet inhemtat att, derest lönerna för dessa tjenstemän förhöjas i enligt med omförmälda nådiga förslag, samma löner komma att uppgå till enahanda belopp, som motsvarande tjenstemän vid universitetet i Upsala i aflöning åtnjuta, har Utskottet, då den ifrågaställda förhöjningen således synes vara af billigheten och behofvet påkallad, funnit sig böra hemställa, att, med bifall till den nådiga Propositionen i denna del, den för ändamålet erforderliga summan af tillhopa 2,350 R:dr måtte af Rikets Ständer anvisas. 30:o. Af den Kongl. Propositionen bilagda Stats-Råds-protokoll fpag. 33—-36) inhemtas i öfrigt, att Lunds Universitets-styrelse hos Kongl. Maj:t jemväl gjort underdånig framställning om följande anslagstillökningar för Akademien, nemligen : för botaniska institutionen Runt R:dr 578: — att användas dels till materielen, dels till lönförbättring åt trädgårdsmästare och trädgårdsdrängar; för anatomiska institutionen „ „ 767: — nemligen till materielen, löneförhöjning åt vaktmästaren m. m.
Transport 1,345: — Stats-Utskottets Utlåtande N:o 123.
•29 Transport 1,345: — för zoologiska museum, löneförhöjning åt konservatorn . . Runt
R:dr 100: — för fysiska institutionen, löneförbättring åt vaktmästaren . ii ii 125: — för astronomiska institutionen, äfven till förbättring af vakt- mästarens aflöning 100: - för musikaliska kapellet, att utgå till matcrielen och för vaktmästaren yj 125: — för fäkt- och gymnastiksalen, till materielens behof . .
. ii ii 255: — till arfvode för en amanuens vid historiska museum samt mynt- och medalj-kabinettet a 350: — eller tillhopa R:dr 2,400:
— Dessa utgifter hade dock, såsom Stats-Råds-protokollet visar, vid nådig pröfning af ofvannämnda universitetsbehof synts Kongl. Maj:t vara af beskaffenhet att kunna dels såsom ej ytterst nödvändiga uppskjutas, dels bestridas med det visserligen ej betydliga öfverskottet å universitetets egna tillgångar; hvartill koinme att sådane mindre utgiftsposter, som lönförhöjningar åt vaktmästare vid de särskilda institutionerna in. m., företrädesvis borde tagas i betraktande vid uppgörandet af akademiens egen stat; och hade derföre Kongl. Maj:t ej funnit skäl att i berörda hänseenden till Rikets Ständer aflåta nådig- framställning-.
Uti en hos Preste-Ståndet väckt motion har emellertid Professoren Agardh till Rikets Ständers behjertande hänskjutit dessa frågor och anhållit, att ofvanomförmälda anslag måtte af Rikets Ständer beviljas; men af enahanda skäl, som föranledt Kongl. Maj:t att icke låta de ifrågaställa anslagen inflyta uti dess nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof, har Utskottet ansett sig icke höra förenämnde motionärs framställning derom hos Rikets Ständer förorda. 31:o. Vidare hade, enligt ofta åberopade Stats-Råds-protokoll, för ordnande af undervisningen vid Lunds universitet i modern linguistik, Kanslern i underdånighet anhållit att, till inrättande af en ny adjunktur i nämnda läroämne, Kongl. Maj:t måtto, såsom fyllnad i aflöningen för denna beställning, hos Rikets Ständer begära ett årligt anslag å 1,400 R:dr; men som Kongl. Maj:t funnit tillsättandet af berörda lärarebefattning vara beroende af cn hos Kongl. Maj:t väckt fråga om indragning af cn språkmästare-befattning vid Lunds universitet, hade Kongl. Majit, enär nådigt beslut i samma fråga ännu icke blifvit meddeladt, ansett sig för det dåvarande icke böra till Rikets Ständer aflåta något förslag, angående den äskade adjunkturen.
Jemväl denna fråga har Professoren Agardh uti ofvannämnda motion underställt Rikets Ständers pröfning och dervid hemställt, ej mindre att Rikets Ständer måtto bevilja nyssberörda, af Lunds Universitets-styrelse ifrågasatta, anslag, än äfven i sammanhang dermed, att för ytterligare en språklärare eller adjunkt i ny-europeisk linguistik måtte anvisas en lön af 2,000 R:dr; — varande af motionären till stöd för dessa yrkanden hufvudsakligen anfördt, hurusom på nu gällande utgifts-stat för Lunds universitet funnes upptagne 2:ne språkmästare, en för fransyska samt en för engelska och tyska språken, med cn aflöning till belopp af 300
Den sednare befattningen hade dock, efter sista 30 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 123. inuehaf varens afgång år 1848, i anseende till den ringa lönen, icke kunat återbesättas, och dea fransyska språkmästare-beställningen innehades af en 70 års gammal f. d. fransysk soldat från kejsartiden, som för närvarande uppbure båda språkmästarelönerna.
Så väl Konsistorium som Kansleren voro af den åsigt, att folden nuvarande obetydliga aflöningen tillräckligt qvalificerade språkmästare icke kunde erhållas, och hade derföre, på sätt ofvan är antydt, Universitets-styrelsen gjort underdånig framställning i ämnet, innefattande alternativt förslag, att befattningarne måtte antingen indragas eller sammanslås till en ny adjunktur i modern linguistik.
Det förra af dessa förslag, hvilka Kongl.
Majit ännu icke i nåder pröfvat, syntes dock motionären desto mindre böra ifrågakomma, som Rikets sednast församlade Ständer, uppå nådig framställning om indragning af en utaf de båda språklärare-befattningarne vid Upsala universitet, på det lönen måtte kunna beräknas såsom tillgång för den af Kongl.
Majit då föreslagna nya professionen i ny-europeisk linguistik, förklarat sig anse, ”en enda språklärare för undervisningen i såväl engelska och fransyska som tyska och italienska språken icke kunna blifva tillräcklig, utan att begge språklärarne vore för undervisningens behöriga gång behöfliga”; i sammanhang hvarmed Rikets Ständer beslutade att, med bibehållande af berörde språklärare-befattning, dess innehafvare skulle tillerkännas enahanda löneförhöjning, som blifvit för den andre språkläraren föreslagen, eller cn fyllnad i aflöningen, så att denna uppginge till 2,000 Ridr; — och ansåge motionären att, i öfverensstämmelse med detta beslut, icke heller vid Lunds universitet någondera af språkmästare-befattningarne borde indragas, men väl den dermed förenade aflöning höjas, så att fullt skickliga personer för begge platserna kundo erhållas.
För bedömandet af denna fråga synes dot vara lämpligt att här meddela hvad Utskottet af de uti Professor Agardhs motion åberopade handlingar vidare inhemta! rörande omförmälda ärendes behandling hos vederbörande myndigheter och de åsigter angående undervisningens ordnande i de moderna språken, som dervid blifvit framställda.
Uti sitt underdåniga memorial angående ytterligare anslag för Lunds universitet hade nemligen Consistorium academicum förklarat sig anse den föreslagna förändringen med de båda språkmästare-befattningarne vid universitetet vara af behofvet påkallad, enär dessa befattningar med de ringa löner, som för dom vore anslagne, syntes icke vidare motsvara det dermed afsedda ändamål, helst härvid borde tagas i betraktande den vigt, som i sednare tiden blifvit tillagd de lefvande språkens studium samt särskildt angelägenheten deraf, att tillfälle måtte finnas vid universitetet för utbildande af tjenliga ämnen för elementarläroverkens behof af lärare i lefvande språk, på grund hvaraf Konsistorium således framställt ofvanberörde förslag om en ny adjunkturs inrättande i modern linguistik samt anvisandet af den för en sådan befattning jemte de båda språkmästarelönerna, 600 Ridr, erforderliga lönofyllnad af 1,400 R:dr.
Då detta förslag af universitetets Kansler öfverlemnades till Kongl. Majit, hade äfven Kanslern, enligt hvad uti dess underdåniga memorial är anfördt, funnit förslaget om språkmästare-befattningens indragning visserligen kunna försvaras; men enär hvad i detta hänseende kunde sägas om det ena universitetet äfven gällde om det andra, syntes det Kanslern att, då något förslag om en sådan indragning ej från Upsala universitet inkommit, antingen afgörandet af denna fråga ännu borde uppskjutas, till dess äfven nyssnämnda universitet fått tillfälle att i saken sig yttra, eller ock förslaget om inrättande af en adjunktur i modern linguistik i stället för språkmästare-tjensterna utsträckas till båda universiten; — varande, på sätt ofvan
Ar omförmäldt, nådigt beslut i anledning af denna under - Stats-Utskottets Utlåtande N:o 123. 31 dåniga framställning icke meddeladt, när Kongl. Maj:ts Proposition om Statsverkets tillstånd och behof hiet till Rikets Ständers Stats-Utskott aflåten.
Angelägenheten deraf att de moderna språken vid universitetet göras till föremål för sådan behandling, att deras studium kan så väl från filologisk som litteraturhistorisk och estetisk synpunkt bedrifvas, erkändes redan af Rikets sednast församlade Ständer, i det de beviljade anslag för inrättande af professioner i ny-europeisk linguistik; — men detta läroämne är likväl så omfattande, att för undervisningens ändamålsenliga ordnande otvifvelaktigt erfordras till Professorns biträde en särskild lärare.
Yid Upsala universitet har numera det förhållande, i hvilket detta biträde bör stå till den i nämnda läroämne anställde Professor, blifvit bestämdt genom ett nyligen meddeladt Kanslers-bref, som stadgar, att de tvänne förut befintliga språklärare-tjenstcrnas innehafvare framgent skola hafva samma skyldigheter, som universitetets statuter för adjunkter bestämma.
På det en motsvarande förändring skall kunna vidtagas vid universitetet i Lund, hvarest likväl, enär antalet af dem, som söka ifrågavarande undervisning, vid detta universitet otvifvelaktigt är vida mindre, en adjunktur i de lefvande språken för närvarande torde vara tillräcklig, måste onekligen en ytterligare anslagstillökning vara af bekofvct påkallad. ■i l)å således genom den nya professionens inrättande för den studerande ungdomen vid begge universiteten blifvit boredt ett förut saknadt tillfälle att inhemta en på vetenskapliga grunder byggd bildning i de moderna språken, men, hvad Lunds universitet angår, för att göra denna undervisning fullt gagnande, erfordras, utom professionen, större lärarekrafter, än som kunna åstadkommas med de alltför otillräckliga anslag af tillsammans 600
R:dr, hvilka nu äro anvisade för tvänne språkmästaro-befattningar, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer, till inrättande vid sistnämnde universitet af en adjunktur i ny-europeisk linguistik, måtte bevilja ett årligt anslag af 2,000 R:dr; dock så att af berörde belopp endast 1,400
R:dr uppföres på ordinarie stat, men återstoden, 600 R:dr, beviljas att utgå blott intill dess nuvarande lönerna för språkmästare-befattningarne vid samma universitet, utgörande sammanlagdt enahanda belopp, blifva lediga och kunna såsom tillgång för den nya lärarebeställningen beräknas; Och torde Rikets Ständer, med anmälan oin detta beslut, i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes förordna, att språklärarebefattningarne vid Lunds universitet hädanefter icke må återbesättas, utan att de dermed förenade löner, i den mån de blifva tillgängliga, användas för den nya adjunkturen i ny europeisk linguistik. 32:o. Samma motionär.
Professoren Agardh, har uti sin ofvanberörda motion slutligen gjort framställning om anvisande af medel till uppförande för universitetet i Lund af en observatoriibyggnad derstädes; till stöd för hvilken framställning motionären hufvudsakligen anfört, hurusom don astronomiska institutionen vid nyssnämnda universitet vore i särdeles stort behof af ett fullständigare och mera ändamålsenligt observatorium, än det som nu funnes för akademien in rättadt.
För afhjelpande af detta, utaf vetenskapens idkare länge insedda och af Consistorium academicum äfven erkända behof hade tillfälliga omständigheter nu beredt en utväg, som syntes icke böra lemnäs obegagnad.
Af enskild person hade 32 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 123. nemligen åt universitetet blifvit till inköp liembjudet ett af aflidne Danske Utrikes-ministern Geheime-rådet Reedtz efterlemnadt, å Jutland uppfördt observatorium, som vore försedt med en fullständig samling af utmärkta instrumenter.
Konsistorium som Ivanslers-styrelsen hade ock medgifvit, att dessa instrumenter med tillhörande kupol finge af observatorii besparade medel inköpas; men dessa medel vore emellertid icke tillräckliga jemväl för uppförande af en ny observatorii-byggnad, hvarförutan hufvudändamålet, eller erhållandet af ett observatorium, som motsvarade undervisningens och i väsendtlig mån äfven vetenskapens fordringar, icke kunde vinnas, helst det nuvarande observatorium, inrymdt uti ett enda, till omfånget högst inskränkt rum uti akademiens gamla 11ufvudbyggnad, icke lemnade utrymme för uppställande af de erforderlige instrumenterne; och har derföre motionären föreslagit, att Rikets Ständer, till uppförande af ett nytt mindre observatorium uti Lund, måtte bevilja ett anslag af 15,000 å 20,000 R:dr.
Utan att förneka angelägenheten af undervisningens vid akademierna utveckling och fullkomnande i hvarje vetenskap, som der idkas, har likväl Utskottet, som härvid äfven måste fästa afseende på Statens för så många andra vigtiga behof anlitade tillgångar, funnit tvifvelaktigt, huruvida det vore lämpligt att anvisa ett betydligt anslag för inrättande af ett nytt observatorium i Lund, då det, sorn förut der finnes, bör vara tillräckligt för den första undervisningens behof samt vid Upsala universitet den astronomiska institutionen numera vunnit all den fulländning, som i vårt land torde kunna åstadkommas.
Men äfven om denna betänklighet skulle anses mindre väsendtlig och det således finge antagas vara med det allmännas fördel öfverensstämmande och för undervisningens befrämjande af vigt, att i Lund inrättas ett nytt fullständigare observatorium, skulle Utskottet ändock finna sig förkindradt att understödja motionärens nu gjorda framställning, enär frågan icke varit föremål för vederbörande myndigheters pröfning, samt Utskottet saknar närmare uppgifter om de kostnader, observatoriets uppställande i sin helhet skulle medföra, men hvilka, enligt hvad i motionen angifves, sannolikt skulle betydligt öfverstiga det nu ifrågaställda anslagets belopp, ehuru motionären åsyftat, att skilnaden skulle af akademiens egna tillgångar betäckas.