Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
x Afl. 2 IO Kongl. Moj:ts "Nådiga Skrifvelse N;o 45. sådant sätt fortfarandet kan försäkras af den nyttiga anstalt, till följd hvaraf, med undantag blott för Helsinge Regemente, der Rotehållarne icke äro skyldige att till beklädnadens underhållande bidraga, de roterade indelte lnfanterie-Regementena för närvarande äro försedde med en ny eller nära liv mundering i Rotekislan och en brukbar mundering i Soldatens vård, att i mindre tjenstgöring begagnas.
Hvilket allt Kongl. Maj:t alltså härigenom velat Rikets Ständer meddela.
Maj.t förbliIver Rikets Ständer med all Kongl.
Datum ut supra. CARL JOHAN. C. G. Grip. Utdrag af Protocollet öfver Krigs-Ärenden> hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rädet på Stockholms Slott den 8 Mars i834..
Närvarande: & * Hans Exeellence Justitite Stats-Ministern.
Herr Grefve Rosenblad, Stats-Råden: Hans Exeellence Herr Grefve Mörnerj Hans Exeellence Herr Grefve Lagerbjelke_,, Hans Exeellence Herr Grefve Löwenhielm Herr Grefve Adelsvärd_,.
Friherre Åkerhjelm Stats-Secreteraren Grip..
Slutligen uppläste Stats-Secreteraren ett, på Nådig befallning författadt föislag till Kongl. Majits Nådiga Skrifvelse till Rikets nu församlade Ständer, angående förhållandet med indelta; Infantérie-Regementenas beklädnadsmedel; och som detta förslag var öfverensstämmande med hvad Kgl. Maj:t förut i frågan beslutat; alltså täcktes Kongl. Maj:t detsamma, sådant det vid Protocollet finnes bilagdt, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, i Nåder gilla, och tillika befalla, att Skrifvelse, i enlighet dermed, skulle till Rikets Ständer afgå,.
Ex Protocollo L. A. Arnoldson..
Majus Nådiga Skrifvelse N:o 45.
Ankom i Afskr. till Exp. Utsi, den 25 Mars kl. 11 f. m. KONGL.
MAJsTS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständerrörande ettj på Rikets Ständers begäran utarbetadt förslag till en Låneinrättning till understöd för Bergsmansliandteringen i Riket.
Gifven Stockholms Slott den 8 Mars i834- Uti skrifvelse af den 10 September 1829, bade Rikets då församlade Ständer, i anledning af bos Rikets Ständer väckt fråga om tillvägabringande af en Låneunderstöds-inrättning, till lättnad och understöd för Bergsmanna yrket, i underdånighet anhållit, att Kongl. Majit täcktes låta utaibeta ett förslag eller plan till en sådan inrättning, samt sedermera genom vederbörande autoriteter lemna Bergsmännen tillfälle alt sig yttia, iöj ande de ämnen, deröfver sådant kunde pröfvas nödigt, hvarefter förslaget, sålunda fullkomligen förberedt och utarbetadt, kunde Rikets näst sammanträdande Ständer i Nåder föreläggas.
I anledning häraf förordnade Kongl. Majit ock en Commite, till utarbetande af det äskade förslaget i delta ämne; och sedan denna Comité berörde förslag , åtföljdt af Comiterades underdåniga betänkande med tillhörande handlingar, till Kongl. Majit afgifvit, och Kongl. Majit derefter i Nåder anbefallt Dess och Rikets Bergs-Collegium, så väl att lata trycka beliöfligt antal exemplar af samma förslag, med åtföljande betänkande och nödige handlingar, för att till interessenterne i den föreslagne inrättningen utdelas , som ock att, vid af Bergmästarne i orterne utlyste sammanträden, interessenternes yttranden öfver förslaget borde inhemlas, och om de uti den ifrågavarande inrättningen ville deltaga och de projecterade afgifterna utgöra ; så har Bergs-Collegium med förrättnings-protocollen häröfver och eget underdånigt yttrande i ämnet till Kongl.
Majit inkommit; och varder denna fråga, enligt Rikets Ständers begäran, härmed till Rikets Ständer öfverlemnad; i följd hvaraf handlingarne skola bliiva tillställde, det Rikets Ständers Utskott , som kommer att densamma behandla.
Majus Nådiga Skrifvelse A'; o 46.
Maj:t förblifver Rikels Ständer med all Kongl.
Utdrag. af Prolocollet öfver Kammar-Ärendena hållet inför Hans Maj.t Konungen uti Stats-Rådet pä Stockholms Slott den 8 Mars 18Z4•
Hans Excellence Justilia?
Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad_, Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Gref ve af Wetterstedt > Stats-Råden: Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke, Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm , Herr Grefve Adelsvärdj Friherre Åkerhjelm_, Hof-Cancelleren Friherre von Schulzenheim , Stats-Secreteraren Danckwardt.
Stats-Secreteraren föredrog i underdånighet Bergs-Collegii underdåniga skrifvelse den 17 sisth Februarii, rörande det, enligt Rikets Ständers begäran, pä Kongl. Majrts Nådiga befallning uppgjorda Förslag till en Låne-Inrättning till understöd för Bergsmans-handteringen i Riket.
På sätt Stats-Secreteraren och Stats-Rådet i underdånighet tillstyrkte, befallde Kongl. Maj:t, alt denna fråga skulle, enligt Rikets Ständers begäran, till dem, genom en
Nådig skrifvelse af denne dag, sådan den linnes Protocollet bilagd, öfverlemnas.
Ex ProtocoIIo A. G. Westberg.
STOCKHOLM, 1834; bos J. A. Wallbsk.
Nådiga Skrifvelse N:o 4j. N:o 47.
1 Ankom i afskr. till Exp. Utsk, den ag Mars kl. 8 e, m, KONGL.
MAJ.TS Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskott j an går jule verkställd undersökning om den så kallade Preste-'/ 'areans upprinnelse och beskaffenhet; Gifven Stockholms Slott t len i5 Mars )S34.
Sedan Kongl. Maj;t både genom Nådig Resolution den 26 November 1786, uppå Presterskapets besvär, och serskildt Utslag, den 3o Mars 1787, öfver de besvär, som Presterskapet i Jönåkers och Rönö Härader i underdånighet anfört öfver Kongl.
Kammar-Pievisionens den 17 Mars 178(3 meddelade Utslag, rörande Smör-taxans utgörande efter markegångspris, tillåtit Presterskapet att, intill dess undersökning för sig gått i Rikets äldre handlingar om upprinnelsen af Presternes Taxa, få lösa Taxesmöret med 1 R:dr specie för Lisp., och Kongl. Maj:t, genom Nådig Skrifvelse af den 3o Mars 1787, derom förständigat Dess och Rikets Kammar-Collegium, med befallning, att om en sådan undersökning besörja, samt derefter med utlåtande till Kongl. Majit inkomma; i följd hvaraf Collegium den 11 Junii 1787 anbefallt Archivi-Contoret utreda, huru Preste-Taxan ifrån första begynnelsen tillkommit, och efter hvad grund den blifvit beräknad, med flera dithörande omständigheter; men den undersökning, hvilken bemälde Contor anställt, endast innefattat Upland samt någon del af Rikets öfrige Landskap, och arbetet afslannat intill dess, på Kongl.
Maj:ts den i3 Februarii iSa3 gifna Nådiga befallning, förnyad erinran blifvit år 1826 af Collegium dess Archivi-Contor meddelad, och undersökningen ännu vid sistlidne Riksdag befunnits ofullbordad; så hafva Rikets då församlade Ständer uti underdånig skrifvelse den a3 October 1829 anhållit, alt Kammar-Collegium. måtte fiirständigas om så verksamma åtgärders vidtagande i afseende på denna för 4a år sedan anbefallda undersökning, att den blefve skyndsamligen utförd och till slut befordrad, på det resultatet deraf måtte kunna nästsara manträdande Rikets Ständer i Nåder meddelas.
Af sådan anledning har Kongl. Majit den 16
April i83o anbefallt
Dih, till R, Sr.
Vrot. i834- x Sami. i Afdcl. 1 i %:te Häftet.
Majus Nådiga Skrifvelse N:o fy. Kammar-Collegium draga försorg, att berörde undersökning, som till en början måst, för ärendets vidlyftighets skull, inskränkas till Södermanlands
Län, biel ve inom i83a års slut behörigen fullbordad, samt, jemte Gollegii underdåniga utlåtande i ämnet, lill Kongl. Maj:t insänd.
Sedan Collegium den 21 Maji i83o i underdånighet anmält de af detsamma vidtagna åtgärder och nödvändigheten alt inskränka undersökningen lill Oppunda, Jönspers och Rönö Härader, samt Kongl.
Maj:t den 22 Junii i833 erinrat Collegium om det infordrade utlåtandets skyndsamma afgifvande, har Collegium den 24 sistlidne Januarii dermed inkommit, samt andragit: att, sorn Kongl. Maj:t, sedan nyssberörde anmälan gjordes, icke anbefallt undersökningens utsträckande utöfver ofvannämnde gränser, b vilket ej heller kunnat ské, utan en med Kongl. Majrts Nådiga föreskiift oförenlig tidsutdrägt, hade undersökningen fortgått och ådagalagt, —• att smörtaxan tillkommit såsom ersättning för Presterskapets befrielse från skyldigheten att hålla så kalladt borgeläger, eller att med husrum och föda förse det krigsfolk, som i orterne förlädes; — att outredt vore, huruvida Presterskapet under Catholska]jtiden varit besväradt med nyssberörde utskyld, hvilken likväl då ovedersägligen ålegat klostren, som äfven kort efter Konung Gustaf I:s anträde till Regeringen å nyo ålades att emottaga inqvartering; — att huruledes Presterskapet vid sistnämnde tid jemväl ansetts pligtigt att med Städerna deltaga i borgeläger, inhemtades af förhandlingarne vid 1527 års Riksdag i Westerås, som bade till följd ordentliga contracts afslutande emellan Konungen och åtskilige Capitel, om en viss taxa eller afgift i penningar af deras inkomster, emot hvars erläggande de befriades från borgeläger; —att de sålunda förenihgsvis tillkomne afgifter syntes hafva, under längre tid, blifvit genom
Presterskapets eget föranstaltande uppburne och levererade, emedan de i Collegium förvarade äldre räkenskaper icke omförmäla någon Statens inkomst, under namn af Preste-Taxa, förr än 1554» då den för första gången synes hafva ingått i Kronans uppbörd, samt både för Uplands och Södermanlands
Län funnes upptagen i penningar; men att, redan uti iSöpårs räkenskaper för Rönö och Jönåkers Härader, Presternes taxa vore utförd både i smör och penningar, hvarmed den, efter då gångbart pris, löstes;, äfvensom de följande årens handlingar, till och med i6o3, upplysa, att samma taxa,: för de flesta åren, utgått med smör in natura, samt någon gång i penningar efter gångbart eller enahanda pris, som Kronans öfrige smörräntor, hvaremot af nämnde handlingar inhemtas, att, oberäknadt enskilda benådningar, Presterskapet i Oppunda, Ronö och Jönåkers Härader blifvit, för åren 1566,. 1586,.
1587, i588 samt i5<j3 till 1597, från dennai _ 4 Kongl. Majus Nådiga Skrifvelse N:o fy, "3 afgift dels till hälften., dels till hela beloppet befriadt, emot det att Presterne hållit borgeläger; —att de åter från och med 1604 till och med 1619 varit i berörde Härader befriade från samina afgift, i början emedan de erlagt krigsgärden, och sedermera för det de utgjort Elfsborgs lösen saint andra gärder och pålagor; —alt för år 1620 taxan hel och hållen utgått af Juleta och Österåkers Socknar, hvaremot för de öfriga socknarne är antecknadt, ”att Pxesterne hade den inne med sig tills vidare förklaring hos Höga Öfverheten;” — att 1622 och 1624 arens handlingar för Rönö och Jönåkers Härader antyda, det Presterskapet den tiden egt betala taxe.smöret med en Riksdaler lispundet; och då räkenskaperne för desse och Oppunda Härad, från nämnde tid till och med år i656, icke innehålla några förvandlings-uträkningar, samt behållna räntorna följaktligen utgjorts utan förhöjning, endast till kronovärde, som ifrån och med 1625 upptages lill 1 ± daler eller 6 och en half mark, hvilka, efter Myntplacatet den 7 September 1619, svarade emot en Riksdaler; så inhemtades deraf, att under denna tidpunkt, Presternes taxesmör och Kronans behållna afrads-smör blifvit löst till lika pris; — alt, enligt 1607 samt följande årens Landsböcker, taxe-smöret upptages och redovisas för alla tre Häraden till och med år 1704, samt för Jönåkers och Rönö Härader till och med 1706, endast efter kronovärde, eller 1 5-8:dels daler lispundet, hvaremot jordeboks-smöret funnes somliga af dessa år vara med gevinst redovisadt, och stundom, då det gångbara priset med 3-8:delar öfverstigit kronovärdet, af de skattskyldige utgjorts med 2 daler; — att 1728 års Landsbok upptager Preste-taxan af ifrågavarande 3 :ne Härad summariskt med prestgården och boskaps-penningarne; hvarefter 1730 års Lands- och Jordebok, i likhet med den af 1718, utsätter taxan af Kyrkoberdarne endast i penningar; —att, enligt berörde års Jordeböcker, jemförda med specificationen uti 1657 års Landsbok, taxan af de Pastorat, hvilka varit Kronan behållna, funnes uträknad efter 1 5-8:dels daler per lispund, eller 6 och en half mark, motsvarande, efter 1687 års myntvalvation, 1 Riksdaler,
men af S:t Nicolai och Helgona socknar, som varit förlänia, efler 2 daler lispundet, eller det gångbara priset; —alt, enligt nämnde beräkning a 1 5-8:dels daler lispundet, Landsböckerna sedermera fortfara alt, utan förvandling, endast i penningar redovisa Kronans behållna Preste-taxa; men för Oppunda Härad syntes, af hvad uti 1716 och 1718 årens Jordböcker anfördt är , att taxan blifvit förhöjd i kronovärde till 2 daler för lispundet smör, till hvilket belopp densamma, utan att sjelfva persedeln vidare omnämndes, är i 1730 års Jordeboks-extract upptagen samt i detta och följande årens Landsböcker, utan ytterligare förhöjning, redovisad. 4 Kongl.
May.ts Nådiga Skrifvelse N:o 47-1 Under åberopande af Kongl. Resolutionen på Presterskapets besvär, den 27 Februarii 15g5, — och då Presternes taxa, under Konung Gustaf Irs sista och Konung Joban IIl:s första regeringstid, på sätt ofvan utredt blifvit, utgått antingen in natura eller i penningar, efter allmänt gångbart pris, samt Kongl. Resolutionen på Presterskapets i Strengnäs Stift beäsvär, af den 17 Februarii 1640, i 2 §. jemväl bekräftar skyldigheten för Presterne att utgöra Taxesmöret in natura, eller ock lösa det efter dess fulla värde; så, och enär den omständighet, att Taxesmöret inom Oppunda, Rönö och Jönåkers Härad under en senare tid lått med ett visst belopp i penningar lösas, så mycket mindre syntes kunna föranleda dertill, att lösen för ifrågavarande utskyld borde för framtiden, efter enahanda beräkningsgrund, utgöras, som densamma, utan alt stödja sig på någon giltig föreskrift, stöde i uppenbar strid emot stadgandet i 1640 års nyssberörde Kongl. Resolution; — har Kammar-Collegium i underdånighet tillstyrkt, det Kongl. Maj:t måtte i Nåder förordna, att Taxesmöret i meranämnde 3:ne
Härad hädanefter borde, likasom i Westerbottens
Län, antingen utgöras in natura, eller ock lösas efter markegångspris; med öppen leornad rättighet för den eller de Kyrkoherdar, hvilkas inkomst, i följd häraf och genom föregången indragning af behaglig tids förlänings-spanmål, tilläfventyrs kunde understiga det belopp af 100 tunnor spanmål, hvilket Kongl. Maj:t, uti Nådigt Bref af den 29 April 1812, ansett erfordras för en Kyrkoherdes anständiga berg-' ning, att söka den restitution, hvartill anledning kunde förefinnas.
Majrts under den i5 Februarii innevarande år. till Dess och Rikets Stats-Gonlor aflålne Nådiga befallning att i målet afgifva underdånigt utlåtande, jemte uppgift huru mycket Preste-Taxan öfver hela
Riket utgjort i medeltal för de fem sista aren, för hvilka afslutade räkenskaper inkommit, har Stats-Contoret den 26 i nyssnämnde månad sig yttrat, att, enär detsamma icke egde tillgång till några handlingar, hvaraf säkrare och fullständigare upplysningar, än dem, Kammar-Collegium meddelat, kunde om PresteTaxans upprinnelse ocH* de förändringar den under tidernas skiften undergått vinnas, så hade Stats-Contoret härutinnan ej något alt i underdånighet anföra, utan inskränkte sig lill meddelande af en på Krono-räkenskaperne grundad uppgift å hvilka orter, uti hvilka persedlar och på hvilket olika sätt ifrågavarande Taxa nu utgöres, samt i sådant ändamål bifogat en tabell, utvisande, att Preste-Taxan utginge i i«
Län, dels uti persedlar, som löstes antingen till oföränderligt pris eller, efter ortens markegång, dels i penningar; men att denna uppbördstitel ej funnes uti de öfriga 5, nemligen Wester-Norrlands, Gottlands, Malmöhus, Chr-i - Kongi. May.ts Nådiga Popresit ion Ni0 48 "
Kongl, may.ts m.
.c stianstads och Jemtlands Län, samt att Taxan för de fem sista åren, ifrån och med 1828 till och med i832, för hvilka räkenskaper ingått, i medeltal inbragt 6,067 Pi:dr u3 sk. 5 r:st., upptagne och redovisade under Stats-Wer kets inkomstitel: ordinarie ränta.
Till följd af Rikets sist församlade
Ständers på förrbemälde sätt g jorda underdåniga anhållan, har Kongl.
Maj:t velat härigenom meddela Rikets Ständers Stats-Utskott de förhållanden, som genom den verkställda undersökningen blifvit utrönta i afseende å Preste-Taxans upphof och beskaffenhet, samt derjemte bifoga dithörande handlingar, på det att målet må fullständigt komma till Rikets Ständers kännedom.
Majrt förblifver Rikets Ständers Stals-Utskolt med all Kongl.
Ankom i afskr. till Exp. Utsk. den 4 April kl, 3 e. ro, KONGL.
MAJ.TS Nådiga Proposition till Rikets Ständers Stats-Utskott _, angående ätskillige omständigheter i afseende på levereringen och förvaltningen af Kronans spanmäls-räntor; Gifven Stockholms Slott den i5 Mars i834- Uti underdånig berättelse om Magasins-ärendenas behandling sedan sista Riksdag, hvilken berättelse varder till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemnad, har Kongl. Majrts och Rikets Stats-Contor bland annat i underdånighet anmält de åtgärder, som, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers vid nämnde Riksdag fattade och af Kongl. Majrt i Nåder gillade be -1-* ui;f„4r ‘ m nnnbörden och förvaltningen af Kronans span ” ' 'NTS/Roa uDDinärk,’ Kong!.
Majus Kådiga Proposition N'.o 48. samhet å följande omständigheter, som med Statsverkets ständiga spanmå Isrör else ega sammanhang, nemligen: •1:0 behofvet af närmare, med räntegiTvärens oell räntetagarens ömsesidiga rätt och säkerhet förenliga föreskrifter rörande beskaffenheten af den säd, som, med hänsigt till hvarje orts olika climat, jordmon och brukningssätt, må för levererings- eller afradsgild anses; 2:0 nyttan och behofvet af sådane åtgärder och föreskrifter, som leda dertill, att Statsverkets sädes-intrader, då räntegifvarne vilja dem in natura utgöra, blifva .levererade i liad och torkad spanmål, och derjemte sprida en allmännare håg, alt, genom spanmålens torkning, åstadkomma en förbättrad produclion och öka dess värde både i handeln och såsom föremål iör egen consumtion; samt 3:o svårigheten att, sedan ränlegifVarne numera erhållit rättighet att efter eget godtfinnande leverera sädesskatten in natura eller med penningar, kunna lill ett på förhand stadgadt pris realisera den spanmål, som fpr Statsverkets behof ej erfordras.
Kongl. Maj:t, som i Nåder gillat de af Stats-Contoret härvid i underdånighet yttrade åsigter, öfverlemnar nu till Rikets Ständers pröfning och bifall följande förslag, till afhjelpande af de olägenheter, som vid spanmålsräntornas emottagning in natura kunna för Statsverket uppkomma: 1:0 alt vid de årliga markegångssätlningarne må, till rättelse för räntegifvare och räntetagare, bestämmas minimi-vigten å hvarje spanmålssort, samt tillika i Markegångs-Taxan utmärkas sädens öfriga beskaffenhet efter de allmänna bedömanden, sorn legat till grund vid prisens bestämmande,} äfvensom att räntegifvare må vara förbunden att från damm, stof och frön rena sin säd, så vida densamma för afradsgild skall kunna anses; 2:0 att det uti 48 §. af Kongl. Resolutionen på allmogens besvär den 2g Junii 1^52 stadgade afdrag af 4. lösa kappar per tunna, då liad eller torkad säd af räntegifvare levereras, må förhöjas till ett belopp, som motsvarar omkostnader och arbetslön vid spanmålens torkning, samt derutöfver lemnar någon lämplig vinst åt producenten, och förordnandet härom intagas i de årliga markegångs-taxorne, samt att, genom en allmän Författning må stadgas ett visst förhållande emellan riad eller torkad och oriad säd vid emotlagningar eller ullevereringar för Kronans räkning; och 3:o alt, under tillämpning i öfrigt af de vid sista Riksdag beslutade och af Kongl. Maj:t i Nåder gillade grunder för dispositionen och förvaltningen al Kronans spanmålsränlor, ej mindre den räntesäd, sorn för Statsverkets årliga behol icke erfordras, än äfven häst-vacance-spanmålen, då Kong!.■ Majus- Nådiga Proposition N'.o T försäljning deraf finnes af nöden, må, till undvikande af ökade kostnader genom magasins-utgifter, afskrifnings-procent m. nr., kunna, då omstämlig-- heterne sådant fordra, afyttra* älven till lägre pris än den för Hvarje ort fastställda markegång, eller från* 12 till högst 24 sk.
Banco per lunna derunder, helst erfarenheten visat, att liden emellan de årliga markegångssättningarne och terminen för räntespanmålens leverering den 20 Februarii är alltför kort att, då anbud till markegångspris eller deröfver icke genast erhållas å den till leverering in natura uppsagde räntesäden, derå kunna förrätta förnyad auction och utfärda forsedel till levereringsorten, der spanmålen bör af köparen emottagas.
Maj:t förblifver Rikets Ständers Stats-Utskolt med ali Kongl.
Datum ut supra. CARL JOHAN.. C. D. Skogman:
Utdrag af Protocollet öfver Handels- och Finance-Arenden _, hullet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den i5 Mars i834- Nä rvarande: Hans Excellence Justitia Stats-Ministern Herr Grefve Rosenblad Hans Excellence Stats-Ministern för Utrikes Ärendena Herr Grefve af Wetterstedt ^ Stats-Råden:'
Hans Excellence Herr Grefve Mörner Hans Excellence Herr Grefve Lagerbjelke 3.
Hans Excellence Herr Grefve Löwenhielm Herr Grefve Adelsvärd , Friherre Åkerhjelm, Hof-Cancelleren Friherre von Schulzenheim,. Stats-Secreteraren Skogman.
Slats-Secreteraren uppläste till justering ett, i följd af Kongl!
Majrts förut meddelade Nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständers Siats-Utskott, angående åtskillige omständig - * Kongl, Majus Nådiga Proposition Nio 43. heter i afseende på levereringen och förvaltningen af Kronans” spanmålsräator.
Och behagade Kongl. Majit, enligt Stats-Rådets Ledamöters underdåniga tillstyrkande, detta förslag, sådant detsamma finnes Protocollet bilagdt, i Nåder gilla; kommande, i öfverensstämmelse dermed, Kongl. Majits Rådiga Pi oposition i ämnet att till Rikets Ständers Stats-Utskott expedieras.
Ex Protoeollo >§. G. Schy berg. ^ STOCKHOLM, 1834; ko* J. A. Wallbom, ' ■' •- '' ~ ’• : ' ' ' "T Kongl, Majits Nådiga Proposition Nio 49• * N:o 4g.
Antom i afskr. till Exp.
Utsk. den 9 April kl, 3 t. m. KONGL.
MÅJ.TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ändring af Side,, g:de och io:de §§:ne samt förklaring af 2 i 1J Capitlet Ilandets-Balken; Gifven Stockholms Slott d. 1 Mars tSJf.
Majit har funnit, det klagan blifvit förd öfver det misstroende emot iiiteckningssäkerhet, sorn vållas af den förmonsrätt till betalning, sorn Lagen i 17 Capitlet 8 §.
Handels-Balken i vissa fall tillägger der uppräknade fordringar framför de intecknade.
En långifvare, som ej har annan säkerhet att trygga sig vid, än erbjuden inteckning, och sorn icke vill äfventyra alt se detta, måhända i och för sig sjelf väl beräknade liypothek göras kraftlöst genom gäld, som låntagaren kan hafva ådragit sig i egenskap af förmyndare, uppbördsman eller föreståndare vid en del allmänna inrättningar, sättes, genom detta lagbud, i behof af underrättelse och bevis, huruvida en lånesökande innehar eller innehaft någon sådan befattning, om beloppet af de medel, hvarför han i dylikt fall bör ansvara, samt om eller när samma ansvarighet, eller den deraf beroende förmonsrält må hafva upphört, i händelse lånesökanden blifvit skiljd från den befattning, hvarifrån densamma sig härledt.
De för åtskilliga allmänna Cassör utfärdade reglementen föreskrifva äfven ovilkorligen, att lån derutur ej må lemnäs emot inteckning uti förmyndares, uppbördsmans och föreståndares fastighet; men sällan är det för den lånsökande möjligt att härom anskaffa tillförlitliga och fullständiga underrättelser.
Det vigtigaste motivet för ifrågavarande lagbud igenfinnes i Statens skyldighet att tillse, de! omyndigas rätt, den de sjelfva icke äro i tillfälle att bevaka, må blifva af andra med all möjlig omsorg vårdad.
Detta lagstiftningens syftemål är ostridigt lägligt och ädelt; men den utväg, sorn blifvit vald, för att ernå det, öfverensslämmer föga med begreppet om sä» kerhet i viss egendom och orsakar derföre i märklig nion lidande för andra, ulan att ändamålsenligt skydda den omyndige, samt synes således hvarken rättvis eller lämplig.
Den försvårar låneafhandlingar för fastighetsegare i allmänhet, genom den mängd omvägar och dermed förknippade utgifter, som erfordras Bill, till R, St, Vrot. 1834.