Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Taxeringsmännen ega äfven alt påföra bevillning tinder minimi-afgifterne för alla i 9 och 40 §§. nämnde personer, då de, utan att vara alldeles utfattige och på sådan grund från afgift frie, likväl ej magta den fastställda minsta afgiften erlägga.
Detsamma iakttages i afseende å dem, som, ehuru egande enskild förmögenhet, likväl drifva så obetydlig rörelse, att den icke anses motsvara minimi-afgiften.
Dessa förhållanden skola dock, med bevis af vederbörlig Handels-, Fabriks- eller Handtverks-Förening, eller Fiskeri-Societet, eller ock, der någon Fiskeri-Societet icke finnes, i dess ställe af Statens Magistrat bestyrkte, i protocollet antecknas och Taxeriugs-männens åtgärd härvid, genom utdrag af taxerings-längderne, Pröfnings-Commitléen underställas. §. 13. l:o.
Den, som i samma Stad drifver särskilda handteringar och rörelser, erlägge Bevillning af deras sammanräknade inkomst, hvilken dock för hvarje handtering särskildt upptages. 2:o.
Den åter, som å särskilda orter drifver handtering eller rörelse, påföres å hvartdera stället Bevillning för den inkomst, han der anses hafva. 3:o. För Gårdfari-handel skall den, som sådan handel idkar, taxeras till Bevillning i den ort, der han är mantalsskrifven, och efter den grund, som här nedan för Gårdfari-handlande på landet stadgas.
De af Ridderskapet och Adeln, samt Magistrats- och andre personer, som i någon Stad hafva sådan handtering och rörelse, att de, i anseende dertill, kunna räknas bland Gross- eller andre Handlande och idkare af Borgerlig näring, ehuru de burskap icke antagit, skola, ehvad de äro löntagare eller ej, särskildt taxeras, i förhållande till deras rörelse, lika med Borgare. §. 14. l:o.
Borgare eller Borgare-enka, som ej i laga ordning och inom Sex månader före uppbörds-årets ingång uppsagt burskap, erlägge emedlertid afgift i egenskap af Borgare, fastän näring eller handtverk icke idkas.
Förslag till Bevillnings-Stadga. 15 2:o.
Likaledes åligger hvar och en, man eller qvinna, som eljest författningsenligt idkar handel, fabrik eller handtverk, samt icke inom Sex månader före uppbördsårets ingång dermed upphört och sådant behörigen anmält, att under samma år för rörelsen utgöra Bevillning. §. 15.
Städernes öfrige innevånare, hvilka uti 8, 9 och 10 §§. icke blifvit nämnde, taxeras efter den i hvarje särskildt fall föreskrifne grund för afgiftens beräknande, eller i likhet med andre personer, med hvilka de kunna jemföras. §. 16.
För ångfartyg, som ej eges af Actie-bolag, betalas Bevillning efter
Fem för hundradet af behållna inkomsten, inberäknad lästetals-afgiften. §. 17.
För fastigheter i Städerne, Hus, Gårdar, Fabriksbyggnader, Verk och Inrättningar, Tomter, Jord, Skog och Mark, erlägges Bevillning efter värdet, med Två af hvarje
Tusende och i enahanda förhållande med mindre summa. §. 18.
För öfrigt utgöres den af Rikets Städer utgående Salu-accis efter den vid denna Stadga fogade Tariff och på sätt särskild, af Kongl. Maj:t utfärdad, Nådig Kungörelse derom föreskrifver.
C) Bevillning af Jordbruket. §. 19.
Af fast egendom, hemman och lägenheter å landet, som med egande-rätt inneha fvås, erlägges, utan afseende på deras natur, Bevillning med Två R:dr för hvarje Tusende af det uppskattade värdet, och i samma förhållande för värde derunder.
Torp och lägenheter, som på längre eller kortare lid äro afsöndrade från sin rälta Bolstad, och sådane, som från äldre tider blifvit upptagne å allmänningar, äfvensom till enskildes nöje och beqvämlighet uppförde åbyggnader å upplåtne platser, värderas och utgöra Bevillning lika med annan jord på landet samt fastigheter i Städerne.
Alla öfrige torp och lägenheter inbegripas under hemmanens värde, och komma således icke att särskildt taxeras.
Utjordar och urfjällar, som ej äro i hemmansvärdet inbegripne, anses, efter deras beskaffenhet, lika med annan jord. §. 20.
För Kronohemman samt alla andra hemman och lägenheter, hvilka innehafves med åbo-rätt, böra åboerne erlägga enahanda Bevillning, som vore de sjelfve egare. 16 Förslag till BevHlnings-Stadga.
Aboer, som besitta hemman med lifstids-städja, erlägga Bevillning såsom egare. §• 21.
Frälse-räntor beräknas, efter föregående årets markegång, till Capital, efter fem procent, och erlägges för det sålunda uppkommande belopp af Ränte-egaren afgift liksom för fastighet. §. 22.
Utom denna Bevillning efter egendoms-värdet, komma nedannämnde förut erlagde utskylder, såsom af grundskatts natur, att för ränte-egaren fortfara, nemligen:
För Frli/se-egendomar :
Tio skillingar för hvarje rustljenst-mark, efter ingifven och riktig* befunnen rusttjenst-längd och jordebok i det Län, der egendomen är belägen.
Denna afgift upphör till hälften, då rustningen uppsattes, och eger icke rum för Sätes- och Ladu-gårdar samt de till Danviks Hospital hörande Frälsehemman.
De Frälse-hemman, som icke utgöra ränta i rusttjenst-persedlar, eller icke äro i rusttjenst-längden uppförde, anses vid Bevillningens beräknande lika med andra närmast belägna Frälse-hemman, med hvilka de kunna jemföras; men för utsockne Frälsehemman Betalas: i Skåne Tre R:dr Tjugusex Skillingar, i Blekinge Tre Riksdaler Sexton Skillingar samt i Halland och Röhus Län Tre Riksdaler Elfva Skillingar Banco, allt efter helt mantal, och i lika förhållande för mindre hemmansdelar.
För Rå- och Rörs- samt lnsoekne-hemman erlägges hälften emot det, som för Utsockne stadgadt är; hörande, i händelse af rustningens uppsättande, oj mindre för Rå- och Rörs-, än lnsoekne-hemman, samma afdrag ega rum, som för Frälse-hemman är fastställdt; och iakttages för öfrigt, att förestående afgifter efter förmedladt hemmantal beräknas.
För särskildt skattlagde
Qvarnar och Lägenheter af Frälse-natur, ulan hemmantal, i Skåne, Halland, Blekinge och Bohus Län, eriägges Sjutton Skillingar
Banco för hvarje tunna hardt korn af deras åsätta ränta. §. 23.
För de Post- och Lots-hemman, som äro frikallade från Rotering och Kronoskjuts, betalas särskildt, efter hemmantalet, Två R.dr Banco för hvarje helt mantal och i lika förhållande för de mindre; men för dem, hvilka endast njuta frihet för Kronoskjuts, försvinner afgiften.
D) Bevillning af Bergverken, så ock af särskilde Manufacturier, Fabriker, Verk och Inrättningar samt yrken på Landet. §. 24.
Af alla nedan anförda samt andra med dem jémförliga, men här icke upptagne, Verk, hvilka uppskattas, enligt föreskriften i 4:de Art. af denna Stadga, erlägges Bevillning - Förslag lill Bevillnings-Slaclga.
17 ning efter enahanda grund, som för annan egendom, med Två Riksdaler för Tusende af värdet, och i samma förhållande för ett mindre, nemligen:
Alunbruk, Ankarsmiden, Beckbruk, Bert] s in a // .v h arn rar, Bertin er blå 11- Fa briier, Bleck- och Plåthamrar, Bh/karls- och Blyhvitt- j Fabr,ker' Buldans- och Segelduks-Fabrikcr, Calluns-Tryckarier, , Co b olls-Perk, Degel-Fabriker, Garfverier,- Gevärs-Factor ier, Glasbruk, Kalkugnar, Knip- och Spikhammar-stockar, Koppar-Hamrar, Kopp ar-Verk, Koppar-Va Isverk, Korl-Fabriker, af hvilka dessutom betalas stämpel-afgift, Krut-Bruk; af dessa utgå dessutom Sex Skillingar för hvarje tillverkad centner krut', enligt attest frän Kongl. Krigs-Gollegium.
Linne-, Bomulls- och Ylle-Fabriker, i Spermaceti- \
Stearin- eller > Fabriker, , (Vax- ) Marmorbrott, Masugnar, och andelar deruti, hvilkas tillverkning försäljes; så vida de nemligen icke ingått i värdet af den egendom, hvarunder de höra.
Mechaniskn Verkstäder, M essi ags- Bruk, Oljeslagcrier, Pappers-Bni k, Porcellaines-Bruk, Puder- och Stärkelse-Bruk, Repslagerisr, Rödfärgs-, Svafvel- och Vitriol-Bruk; Dessutom erlägges af Dylta Bruk:
, För hvart Skeppund Svafvel ®:co — 36 sk. D:o d.o Vitriol , För hvarje tunna Rödfärg Salt-Raffinerings-Bruk, SiUsalterier och 'Frankokerier, i hvilka någon rörelse dril Bil. lill Beo.-Utsk. Bet. är IS34, A\-o 4. ... * - 3 fves, Förslag lill Bevitlnings-Sladga.
Skedvattens-Fabriker, Socker-Bruk, Stenkols-Verk, Stal- Ugnar, Slång)erns-Bruk, Såp-Bruk, Tackjerns-, Gjuteri- och Reverber-Ugnar, Tegelbruk, Tobaks-Fabriker och Snus-Qvarnar, Tobaks-Pip-Bruk, Vitrio l- Olje-Fabriker, Valsverk och Atticke-Fabriker. §. 25.
Öfriga Verk och Inrättningar, sorn till beskaffenhet, rörelse och inkomst äro skiljaktige från de förra, utgöra Bevillning efter följande grunder: Ask-Calciner-Bruk, i Tre Glassér:
B:co R:dr 20:
Andra „ . 3 12:
Tredje „ „ 5:
De, som endast förrätta raffinering, äro från Bevillning fria.
Fahlu Grufvor:
Fjerdeparts-delegare deri betala fem procent af förra årets behållning, hvilken afgift innehålles vid årliga utdelningar och af Bergslagen godtgöres, hvaremot de Yerk, af hvilka denna inkomst utgår, icke skola med särskild afgift efter denna Artikel beläggas, eller till värde upptagas.
Grufvor och Grufve-lotter, utur hvilka malm, af hvad art som helst, till afsalu brytes, taxeras till
Fyra procent af den behållna inkomst, de anses gifva.
Kimröks-Bruk, i Två Glassér: Första Classen B:co R:dr 8: — — Andra d:o „ 4: — — Klinge- och Bajonetts-Smiden, i Två Classer: Första Classen B:co R:dr 25: — — Andra d:o ' „ 16: — — Silfververk erlägga Bevillning med Fem procent af förra årets behållning, hvilken afgift af Verkets Disponent, vid årliga utdelningen, innehålles och lill vederbörande Uppbördsman aflemnas, på lika sätt och med lika vilkor, som förut om Fahlu Grufvor stadgadt finnes.
Skeppsbyggeri-Inrätlningar, i Sex Classer:
Första Classen B:co R:dr 100: — — Andra d:o . „ 66: 32. — Tredje d:o „ 50: — — Fjerde d:o „ 33: 16. — Femte d.-o „ 16: 32. — Sjette d:o „ 10: — — Skeppsbyggerier, som icke ega 200 R:drs inkomst, äro frie från Bevillning.
Förslag till Bevillnings-Sladga. 19 Sten- samt Lerkärils-Fabriker, i Tre Glassér: Första Glassen B:co R.dr 10: — Andra d:o „ 5: — — Tredje d.o 3:
— Dä något Verk, Inrättning eller rörelse, för hvilka per-mille-afgift icke är stadgad, befinnes afkasta större jnkomst, än sorn' motsvarar här ofvan stadgade högsta Classer, bör afgiften för hela inkomsten bestämmas till
Fem för hundradet. §. 26. l:o.
För rättigheten till skogsfång på Kronans, emot recognition, till Bruk, Hyttor eller Grufvor upplåtna, allmänningar erlägges för hvarje stafrum eller motsvarande 18 tunnor Kol B:co — 6. — 2:o.
Afgiften beräknas efter det belopp ved eller kol, för hvilket recognitionsafgiften, enligt Privilegier eller Taxerings-resolutioner, utgår, antingen skogsfånget årligen begagnas eller icke. 3:o.
För kolningsfriheten på Härads- eller Socken-allmänningar, när till Häradet eller Socknen icke erlägges en betalning, svarande emot den, som för Recognilionsskogars eller Krono-allmänningars begagnande, efter Rikets Ständers Författning år 1752, jemte Bevillningen, utgöres, skall afgiften så böjas, att beloppet blifver enahanda med hvad för nyttjande-rätt af Krono-skogarne erlägges. §. 27. l:o.
För följande på landet boende personer skall afgiften, så vida den till fem procent af inkomsten beräknade Bevillningen icke uppgår till högre belopp, bestämmas sålunda: AHistT °Ch Sak,SrttTe]s lika med dem i städerne, § 10.
Byggmästare, Läns- eller Härads-, i Fem Glassér: Första Glassen B:co R:dr 20:
Andra d:o „ 15 Tredje d:o . . „ 10 Fjerde d:o „ 8 Femte d:o „ 5 Socken-byggmästare, se Gerningsmän, Mom. 2.
Commissionairer, lika med dem i städerne, §. 10.
Färgemän, som hafva egna båtar, lika med Skut- ocb Båtskeppare, §. 10.
Glas- och Por cellaines-Fiir sälj are, i Två Glassér:
Första Classen B:co R:dr 10: Andra d:o „ 5:
Gårdfari-handlande, äfvensom sådane Borgare ifrån Städerne Borås och Ulricehamn, som idka gårdfarihandel, i Sex Classer: Första Classen , . , . .
B:co R:dr 30: Andra d:o „ 25: 20 Förslag lill Bevillnings-Stadgä.
Tredje Classen B:co R:dr 20: — — Fjerde d:o „ 15: Femte d:o „ 10: — — Sjette d:o . „ 5:
Hvarförutan de, som ega att sjelfve eller genom ombud idka berörde bandel, skola, vid resor till utrikes ort, (med undantag af Norrige) för hvarje person erlägga en bestämd afgift af 30 R:dr B:co.
Denna afgift skall uppbäras af LandsSecreteraren, då pass meddelas, och i behörig ordning redovisas, enligt den controll, som af vederbörande Embetsverk kommer alt bestämmas.
Gästgifvare)' på landet utgöra Bevillning efter värdet, lika med öfrige hemman och lägenheter, men taxeras för näring och rörelse efter belägenheten, utom bränvins minuterings-afgift, i Åtta Classer: Första Classen B:co R:dr 30: — — Andra d:o „ 20: — — Tredje ' d:o ,, 15: — — Fjerde d:o ,, 10: -— — Femte d:o „ 5: — — Sjette d:o ,, 3: — — Sjunde d:o ,> 2: — — Åttonde d:o ,> 1: 16.
— På de ställen, der gästgifveriet emellan flere är fördelad t, delas äfven ofvanstående afgifter emellan dem alla, efter den andel, de i gästgifveriet ega.
De gästgifvaregårdar, som icke hafva någon förtjenst af sin gästgifveri-rörelse, och hvarest bränvin icke i minut försaljes, ega Taxeringsmännen, om de så finna skäligt, alt befria från all afgift för näring och rörelse.
Handelsbetjenter, lika med dem i andra Städer, än Stockholm och Götheborg samt dem af första Classen, se §.10.
Inspecloi'er, Frälse- och Gårds- samt Casseurer, Bokhallare, Fogdar, Faclorer och Skrifvare i privat tjenst på landet, taxeras efter betydenheten af den egendom, de föreslå, eller af den befattning och lön, de hafva, i Åtta Classer: Första Classen H;co R:dr 40:
Andra d:o » 30: — — Tredje d:o » 20: — — Fjerde d:o » 1°: — Femte d:o » H; — — Sjette d.o » 6: — — Sjunde d:o ... . „ 3: — — Åttonde d:o » 2: — — Den, som vid annans egendom eller landtbruk har närmaste tillsynen eller styrelsen sig anförtrodd, taxeras efter personens kända verkliga tjenstgöring, utan hinder af annorledes skedd uppgift, såsom Rättare, då egendomen beslår af två till fyra mantal, och derutöfver såsom Fogde eller Inspector.
All annan betjening af man- eller qvinnokön hos enskilde anses efter beskaffenheten och deras göromål, utan hinder af den benämning, som de i uppgiften erhållit.
Skulle likväl någon af Statens Embets- och Tjenstemän tillika hafva inkomst för befattning med enskild mans egendom, bör denna inkomst, vid Bevillningens Förslag lill Bevillnings-Sladga. 21 beräknande, icke sammanslås med den ordinarie eller extra ordinarie lön, han af Staten erhåller, utan skall han då för sin privata tjenst efter här uppgifna grund särskildt taxeras.
Kamerarare och Secreterare, Frälse, i Fyra Glassér: Första Glassen B:co R:dr 40: —•
— Andra d:o . „ 30 Tredje d:o ,, 20 Fjerde d:o „ 15 Krögare och Iiriigerskor, m. t!., se Krögare m. fl. i Städerne, §. 10.
Lotsar och Loisdrängar, lika med dem i Städerne, §. 10. Lumpsamlare, i Tre Glassér:
Första Classen B:co R:dr 3 Andra d:o „ 2 Tredje d:o „ 1 Skut- och Båtskeppare, lika med dem i Städerne, § 10.
Skärkarlar, Strandsittare eller Fiskare, utan jordbruk, i Fern Glassér: Första Glassen .
B:co R:dr 5 Andra d:o „ 3 Tredje d:o . „ 1 Fjerde d:o . . „ — 24. — Femte d:o * „ — 8. — Smidesförsäljare, bosatte och stadigt vistande på viss ort, i Två Glassér: Första Glassen B:co R:dr 10: — — Andra d:o „ 5: — — Andre, af Bruksegare till handelsresor med jernsmiden antagne och vederbörligen förpassade personer, i Två Glassér: Första Glassen B:co R:dr 20: — — Andra d:o „ 10:
Desse sistnämnde skola derjemte, till säkerhet för afgiftcns erläggande, iakttaga hvad rörande Hästhandlare är föreskrifvet.
Trädgårdsmästare, lika med dem i Städerne, §. 10. 2:o.
Nedannämnde personer på landet erlägga afgift till följande bestämda belopp, nemligen:
Beljcnter, Jägare, Kuskar, Lakejer och Taffeltäckare m. fl., lika med dem i Städerne, §. 10.
Bijard-egare, för Biljarder vid helsobrunnar, se §. 10.
Gerningsmän eller Sockenhandtverkare af hvad handtverk som helst, samt Handsågare, Stampare och Socken-byggmästare: med öfver tre mantalsskrifne arbetare B:co R:dr 5: med tre „ » 3: med två „ „ * „ 2: — — med en eller ingen „ „ 1: — •— 22 Förslag till Bevillnings-Stadga.
Hvarje Gerningsman eller Sockenhandtverkare skall dessutom, i stället för de fordna gerningsörena, i Bevillning erlägga ....
B:co R:dr 16. Gowernanter (> ,ika med dem ' Städerne, §. 10. G år ds handtverk are j};co R;(]r 24.
Hofmästare, Hushållerskor, Hu spredikan ter, Hästhandlare, \...
. . . _ , Kammar jung fr ur och j 1 a rne em 1 baderne, §. 10.
Kamm artjen are, Kockar, Linvräkare, Rättare och Ladufogdar vid Landlcgendomar B:co R:dr 1: 24.
Se anmärkningen för Inspectorer, Frälse, Mom. 1.
Salpetersjudare:
Kronans, frie från afgift efter denna artikel, Private B:co R:dr 2:
— Sjömän, lika med dem i Städerne, §. 10.
Spelmän, Härads- och Sockne- 2:
Utländningar, se §. 10, Mom. 2. 3:o.
För följande personer på landet utgår afgiften åter ejtel1 nedanstående särskilda grunder, nemligen:
Informatorer hos enskilde, lika med tjenstemän, §. 2.
Läkare, lika med dem i Städerne, §. 10.
Skeppsredare och Fartygsegare, å hvad ort och ställe som helst, taxeras lika med dem i Städerne, §. 9, samt för alla däckade eller odäckade fartyg af minst fern svåra lästers drägt och deröfver å 4 sk.
B:co pr läst.
Skollärare, som antingen hafva egna Skolor eller biträda vid sådane inrättningar, lika med tjenstemän, se §. 2.
Spanmålshandlande samt ) „ .
. , „ Timmer- och Brädhandlande }taxeras efler deras rorelse’ llka med Städernes handlande.
Veterinair-Läkare, lika med dem i Städerne, §. 10. §• 28. l:o.
För följande, vid Rruk, Bergverk och öfriga inrättningar antagne, personer skall afgiften, så vida den till fem procent af inkomsten beräknade Bevillningen icke uppgår till högre belopp, bestämmas sålunda:
Byggmästare, Skepps-, lika med dem i Städerne.
Bälgmakare och Garmakare, i Två Classer: Första Classen B:co R:dr 10:
Andra d:o „ 5:
Chirurger, i Två Classer: Första Classen B:co R:dr 6: — — Andra d:o „ 3: — — Förslag till Bevillnings-Stadga. 23 Disponenter, Grufva-, som af Grufve-egare äro antagne och för deras räkning drifva Grufve-arbetet:
Med 50 arbetare och deröfver „ 30 till och med 49 . . „ 20 „ 29 . . „ 10 „ 19 . . „ mindre än 10 . . . .
B:co R:dr 20 12 8 Fogdar, Grufva-, i Tre Classer:
Vid större Grufvor-.
Första Classen . . . B:i Andra d:o 55 55 55 55 R:dr Tredje d:o 20 15 10 Vid mindre Grufvor:
B:co R:dr B:co R:dr Första Classen . .
Andra d:o . . Tredje d:o Glasblåsare, i Fem Classer: Första Classeii Andra d:o Tredje d:o Fjerde d:o Femte d:o Inspectorer, Factorer, Casseurer, Bokhållare och Skrifvare, lika med dem i 27 §.
Masmästare, Byggmästare och Hammarsmedsmästare, med flere andra arbetsföreståndare vid Bruk och Bergverk, i Tre Classer: Första Classen Andra d:o „ Tredje d:o Mjölnare, se Qvarnar.
Mästare vid Fabriker och öfriga Inrättningar, i Fem Classer: Första Classen Andra d:o Tredje d:o Fjerde d:o Femte d:o i Två Classer: B:co R:dr B:co R:dr 55 55 59 55 Predikanter, Bruks-, Första Classen . .
. Andra d:o . . . Uppsyningsman, vid Grufvor, i Första Classen . . . Andra d:o ... Tredje d:o : ... Tre Classer: B:co R:dr B:co R:dr 2: 3: 2: 1: 24 Förslag lill Bevillnings-Stadga. 2:o.
Nedanstående erlägga afgift till beslumda belopp, nemligen: Gesäller vid Fabriker och öfrige inrättningar, iika med Gesäller i Städerna, §. 10.
Mäslcrsvenncr B:co R:dr 1: 16. — — §.29.
Alla på landet vistande personer, som idka handel, handtverk, sjöfart elier annan borgerlig näring, erlägga enahanda afgift, som personer i städerne, med hvilka de kunna jern förås; dock ej under minimi-afgiften uti 5:le Glassens släder.
Likväl befrias från sådan afgift landtmän, hvilka afyttra husslöjdsalster (hvarmed förslås sådana tillverkningar, som icke af dertill särskildt antagne arbetare åstadkommas) samt egne eller sina grannars landtmanna-produeter; såvida icke derigenom drifves verklig handelsrörelse, hvarom här förut stadgas.
Alla öfriga personer ä landet af begge könen, hvilka till något visst stånd icke höra och här ej äro nämnda, taxeras för rörelse, näring och yrke, i likhet med personer af enahanda vilkor och inkomst, så vida det ej sljrkes, att de å annan ort taxering undergått.
I likhet med hvad uti 11 och 12 §§ för Städerna är stadgadt, egil äfven Taxering smännen på landel att, der minimiafgifter elter a/gifter efter vissa Classer äro bestämda, ej blott ålägga bevillning ofver förstnämnde af gifter, samt mellan tvänne af berörde Classer, utan äfven påföra bevillning under minimiafgifterna för dem, som, utan alt vara alldeles utfattige och på sådan grund från afgift frie, det oaktadt ej mägta den fastställda minsta afgiften erlägga, äfvensom för dem, hvilka, ehuru egande enskild förmögenhet, likväl drifva så obetydlig rörelse, att den icke anses motsvara minimiafgiften; hvilken åtgärd i prolocollet antecknas och, genom utdrag af taxeringslängden, Pröfnings-Committéen underställes. E) Bevillning af Qvarnar och flera Inrättningar. §. 30. l:o.
Efter den i allmänhet fastställda grund, Två R:dr af Tusende, och i lika förhållande af ett mindre värde, utgöres Bevillning af alla skattlagda Mjölqvarnar i Städerna oell på landet, af Sågar, äfvensom, alla Valk-, Stamp- och andra Qvarnar, som icke äro Mjölqvarnar, ehvad de begagnas för tull eller till afsalu.
Tull-m jölqvarnar i Städerna samt Lego- och Salu-Sågar, Valk- och Stamp-Verk i Städerna och pä landet, som antingen hädanefter inrättas, ulan alt grundränta för dem bestämmes, eller, ehuru redan anlagde, ännu icke blifvit skattlagde, skola lill Bevillning anses till
Fem för hundrade af den behållna inkomst, de under nästföregående året åtnjutit. 2:o.
Från denna afgift frikallas likväl de Mjölqvarnar, som innehafvas af tjenstemän eller andra, i hvilkas inkomst af lönen eller handteringen qvarnens afkastning blifvit upptagen och lili Bevillning räknad: de Mjölqvarnar och Sågar i Städerna och på Landet, som nyttjas endast till husbehof och ej för tulltägt, vedergällning af främmande och grannar eller till afsalu; de för egna Manufacturiers och Fabrikers behof anlagde Stampar och Vals-Verk, samt slutligen de Qvarnar och Verk, som, under gårdens skattläggning begripne, i dess värde blifvit upptagne och lill Beyillniugs-algift beräknade. §. 31. - Förslag till Bevillnings-Stadga. 25 §• 31.
Personer, som med Qvarnar och Sågar ega handtering eller sysselsättning, erlägga: l:o.
Vid skattlagda Mjölqyarnar af tre par stenar och derutöfver, betalas, för Mjölnare, lika afgift med Frälse-lnspectorer i den Glass, Taxeringsmännen bestämma, och vid sådana
Qvarnar af ett eller två par stenar, lika med Rättare, såvida ifrågavarande
Qvarnar gå minst fyra månader af året.
Enahanda förhållande ege rum vid Sågar, som efter denna Författning till särskild Bevillning uppskattas samt gå minst fyra månader om året; och bör vid Sågar, der flere ramar nyttjas, en Såg med en eller två ramar jemföras med en Qvarn af ett eller två, par skattlagda stenar, samt Sågar med 3 ramar eller deröfver jemföras med Qvarnar af 3 par stenar och deröfver; börande sålunda Qvarnarnes och Sågarnes beskaffenhet i taxerings-uppgiften intagas. 2:o.
Om Qvarn och Såg af berörde beskaffenhet äro så belägne, att de skötas af ,en och samma person, bör denne taxeras till afgift, beräknad efter stenarnes och ramarnes sammanlagda antal. 3:o.
Uraktlåter egare af förenämnde skattlagde Sågar och Qvarnar att uppgifva någon såsom Mjölnare och Sågare, påföres likväl afgift efter 2:dra Art., såsom vore en Mjölnare eller Sågare uppgifven; dock alt egare af Mjölqvarnar med ett par stenar och Sågqvarn med ett blad, som sjelfve sköta Qvarnen och således icke hafva hos sig anställde Mjölnare eller Sågare, skola ifrån denna, för Mjölnare'och Sågare stadgade, Bevillning vara befriade.
F) Bevillning af Fiskerier. §. 32. l:o.
Sådane Fiskerier, som utgöra särskilde, i Jordeboken upptagna, lägenheter, utan all vara i hemmanens skattläggning inbegripne eller hafva i deras uppskattningsvärde ingått, taxeras lika med annan egendom, efter deras värde, hvilket bestämmes sålunda, att behållna afkastningen uträknas till capital efter Fem procent. 2:o.
Krono-fiskeriers, samt flera dylika lägenheters innehafvare, hvilka endast erlägga räntan efter Jordeboken, betala Bevillning efter enahanda grund. 3:o.
Höra dessa lägenheter under hemmanets skattläggning och hafva således ingått i dess värde, äro de från denna afgift befriade. G) Bevillning af Capitaler, Actie-Bolag, Associationer, Societeter, Cassör, Verk, Hy poth eks- och andra allmänna Inrättningar. §. 33. l:o.
Då af fastigheter, efter deras värde, samt af handel, näring och rörelse, efter inkomsten, Bevillning utgår, utan allt afdrag för gäld, så komma icke de inteckBil. till Bev.-Utsk.
Bet. år 4854, N:o 4. 4 26 Förslag till Bevillnings-Stadga. hade och i rörelsen instuckne capitalen, såsom, enligt ofvanberörde grund, redan till Bevillning beskattade, att i sådant afseende särskildt upptagas. 2:o.